EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Nadja Hirsch, för utskottet för sysselsättning och sociala frågor, om EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin.
Nadja Hirsch
Herr talman, fru kommissionsledamot! I morgon ska vi rösta om yrkesutbildningens roll i Europa 2020-strategin. I samband med detta bör vi kortfattat ta upp vår utgångspunkt. För närvarande är ungdomsarbetslösheten 21 procent, dvs. nästan dubbelt så hög som den normala genomsnittliga arbetslösheten. Fjorton procent av ungdomarna hoppar av skolan i förtid i EU. Antalet kvinnor på arbetsmarknaden är fortfarande mycket lågt. Många funktionshindrade, såväl som migranter, är arbetslösa.
Europa 2020-strategins mål är just att utnyttja potentialen hos dessa arbetstagare och få in dem på arbetsmarknaden, så att även EU kan ta itu med globaliseringen. Det är alltså också vår uppgift att se till att yrkesutbildningen, särskilt på grundnivå, håller hög kvalitet. Diskussionen inleddes i samband med Köpenhamnsprocessen, sedan kom Bryggekommunikén och nu är det vår uppgift att undersöka i vilken grad detta område kan införlivas i Europa 2020-strategin.
Ett mycket viktigt element är att ungdomar måste få möjlighet - inte bara under sina studier, utan även under yrkesutbildningen - att genomföra en del av utbildningen i en annan EU-medlemsstat. Detta är viktigt eftersom en person som redan har arbetat i en annan medlemsstat också vid ett senare tillfälle kommer att betrakta den europeiska arbetsmarknaden som sin arbetsmarknad, med alla de möjligheter detta erbjuder. Vi måste därför verkligen beakta denna aspekt.
Ett annat viktigt område är naturligtvis fortbildning. På grund av de demografiska förändringarna måste medborgarna arbeta längre och längre - eller de kan snarare arbeta längre om de själva fattar det beslutet. Man lever mycket längre och folk kommer att fortsätta arbeta mycket längre, och för att kunna fortsätta med kvalificerade arbeten upp i åldrarna måste de också fortbilda sig.
För närvarande är det väldigt få som deltar i fortbildningsinitiativ. Även här måste man se till att det finns en villighet hos både arbetsgivare och arbetstagare och öka viljan att dra nytta av fortbildning och utbildning inom ramen för livslångt lärande. De alternativ som erbjuds måste naturligtvis också vara flexibla. Vi måste ta hänsyn till alla individer. Fortbildningen måste passa in med andra delar av folks liv och det måste vara möjligt att genomföra den vid sidan av arbetet och privatlivet. Det är därför tydligt att vi måste skapa flexibla möjligheter i framtiden.
Universiteten och högskolorna har fått mycket uppmärksamhet - t.ex. i samband med Bolognaprocessen - och vi står inför en liknande situation när det handlar om yrkesutbildningen, även avseende rörlighet. Man kan nästan säga att ingen har uppmärksammat detta. Vid sidan av universiteten är ändå yrkesutbildningen särskilt viktig och vi får därför inte glömma bort den. Därför vill jag nu återigen tacka mina kolleger från de andra grupperna för deras mycket engagerade samarbete.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Herr talman! Som skuggföredragande välkomnar jag Hirschbetänkandet eftersom det belyser hur viktigt det är att alltid ha förmågan att lära sig och arbeta, vid sidan av rörlighet och flexibilitet, i den moderna och krävande internationella arbetsmiljön. Saken är den att den ekonomiska krisen har skapat arbetslöshet och osäkerhet för alla, särskilt för ungdomar, kvinnor och funktionshindrade.
För att uppnå målen för Europa 2020-strategin behöver vi ständigt ny och lämplig yrkesutbildning både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Vi behöver riktad politik och riktade strategier för att minska andelen ungdomar som hoppar av skolan i förtid. Vi behöver också en lämplig programplanering för medborgarnas behov av fortbildning och närmare band mellan den utbildning som ges och arbetsmarknadens behov.
Jag är säker på att den europeiska ramen för kvalifikationer, det europeiska systemet för akademiska enheter för yrkesutbildning och fortbildning, öppenhet och samarbete och jämförbarhet mellan de olika utbildningssystemen kommer att stödja behoven ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman! Det är nödvändigt att investera i utbildning om vi ska kunna garantera en bättre framtid för européerna. I dagsläget har ungdomsarbetslösheten i EU nått 20 procent, samtidigt som den genomsnittliga siffran för ungdomar som hoppar av skolan i förtid är 16 procent, och i vissa länder, t.ex. Portugal, är den så hög som 40 procent.
Livslångt lärande är nödvändigt om man ska kunna förhindra arbetslöshet. Vi måste noga beakta de olika yrkesval som finns. Arbetstagarna måste i högre grad informeras om behovet av fortbildning.
Vi anser att yrkesutbildning och fortbildning alltid ska finnas tillgänglig och vara prismässigt överkomlig, oavsett arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden och deras inkomst. Yrkesutbildning och fortbildning bör skapa förhållanden som främjar rörligheten på arbetsmarknaden, både genom grundutbildning och som en del av det livslånga lärandet.
Vi uppmanar medlemsstaterna att förenkla förfarandena för erkännande av kvalifikationer.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Herr talman! En av de största utmaningarna för EU är ungdomsarbetslösheten. På EU-nivå inriktar man sig på att minska antalet ungdomar som hoppar av skolan i förtid till 10 procent och på åtgärder som t.ex. ”Nya färdigheter för nya jobb”, vars mål är att sammanföra utbildningen och fortbildningen med arbetsmarknaden. Åtskillnaden mellan utbildning och fortbildning, förutom vad gäller deras sammanhang på arbetsplatsen, kommer att bli ännu otydligare i framtiden. För att vi ska kunna uppnå en högre integration krävs en nödvändig förändring av det sätt på vilket man uppfattar att utbildningen och fortbildningen tillhandahålls, inte bara ur individens synvinkel, utan även på institutionell nivå och på alla förvaltningsnivåer.
Jag anser därför att systemrelaterade hinder och hinder som inställningsmässigt förhindrar integration måste avlägsnas om européerna ska lära sig att utveckla sina färdigheter och värderingar och verkningsfullt bidra till uppfyllandet av Europa 2020-strategins mål.
Emilie Turunen
(DA) Herr talman! Jag vill först och främst uppriktigt tacka föredraganden, som har lagt fram ett fantastiskt bra betänkande. Precis som alla andra anser jag att vi bör komma ihåg i vilket sammanhang betänkandet utarbetades. Jag tänker naturligtvis på den ungdomskris vi upplever i EU. Vi inser alla att det råder en allmän kris - ständigt stigande ungdomsarbetslöshet och ungdomar som faktiskt flyttar från EU för att få jobb. Jag anser att detta kommer att bli ett mycket allvarligt hot mot vår ekonomi och vår sammanhållning i EU under de kommande åren.
Den andra förutsättningen för detta betänkande är de gemensamma 2020-målen som vi har angett för fortbildningen, sysselsättningen och avhoppen från skolan. Det handlar om EU:s konkurrenskraft. Det handlar om att ha en utbildad arbetskraft, vilket är något som vi vet att vi behöver. Det är också viktigt att se till att den nya generationen får tillgång till arbete och fortbildning. Det är helt nödvändigt. Det kan vara så att EU inte har så stor behörighet på detta område, men något kan ändå göras. Det är i vilket fall som helst en gemensam fråga och därför måste vi se till att vi tillhandahåller högkvalitativ fortbildning och att det finns vägledning. Vi måste minska antalet elever som slutar skolan i förtid och se till att det finns en stark koppling mellan fortbildning och arbete, t.ex. genom utbytessystem liknande dem vi har i Tyskland och Danmark. Vi måste också se till att alla ungdomar har rätt fortbilda sig.
Viviane Reding
Herr talman! Jag vill tacka föredraganden Nadja Hirsch för hennes mycket konstruktiva inställning. Jag har lyssnat på henne med stort intresse, eftersom detta faktiskt var min dossier för tolv år sedan. Jag började ta upp rörlighet i samband med fortbildning, vilket inte fanns på dagordningen just då, och det gläder mig mycket att höra hur starkt parlamentet stöder utvecklingen av denna nödvändiga del av Europa 2020-strategin. Jag vill också nämna att vi varmt vi välkomnar betänkandet, vilket stärker och kompletterar kommissionens meddelande från juni 2010.
Detta meddelande, som användes vid den senaste översynen av Köpenhamnsprocessen och Bryggekommunikén, har nu blivit den främsta europeiska dagordningen för yrkesutbildning för åren 2011-2020. Många av parlamentets förslag överensstämmer med de åtgärder som föreslås i Bryggekommunikén. Kommissionen delar parlamentets åsikt eftersom vi behöver modernisera yrkesutbildningen och fortbildningen i EU för att göra den attraktiv, för att få kvalificerade lärare och handledare, innovativa inlärningsmetoder och högkvalitativ infrastruktur och faciliteter, och naturligtvis måste vi även åstadkomma rörlighet. Vi måste skapa en vilja hos ungdomarna - och även hos mindre unga människor - att lämna sin medlemsstat för att få den erfarenhet som är viktig om vi vill ha ett verkligt europeiskt utbildnings- och fortbildningsområde.
Kommissionen har också som mål att nå jämställdhet mellan män och kvinnor och hjälpa missgynnade grupper genom programmet för livslångt lärande, särskilt genom Leonardo da Vinci-programmet. All hjälp som kommissionen kan få från parlamentet är sålunda mycket välkommen.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum torsdagen den 7 juni 2011 kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Ioan Enciu
Under den rådande ekonomiska och finansiella krisen där arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, har överstigit 20 procent på EU-nivå och t.o.m. 30 procent i vissa medlemsstater, måste förbättringar av yrkesutbildningen och fortbildningen prioriteras av EU. I detta sammanhang är ungdomsrörligheten inom EU, förenat med större flexibilitet på arbetsmarknaden och i den aktuella utbildningen och fortbildningen, nödvändiga delar som man bör utveckla på EU-nivå och nationell nivå.
En kontinuerlig och välstrukturerad dialog mellan universitet, forskningscentra och näringslivet kan möjliggöra skapandet av en verklig länk mellan arbetsgivarnas krav och de färdigheter som erhålls under utbildnings- och fortbildningskurserna. En ökad rörlighet på EU-nivå genom att utvidga program som t.ex. Erasmus, Leonardo da Vinci eller Unga på väg kan också bidra till att förbättra EU:s förmåga att reagera på efterfrågan på EU:s arbetsmarknad och ge bättre möjligheter för utveckling på detta område. Man måste också särskilt uppmärksamma socialt missgynnade grupper, vilka behöver en rättvis tillgång till yrkesutbildning och fortbildning.
Alajos Mészáros
Övergången från utbildning till arbete är en strukturell utmaning för arbetstagare i hela EU. Tidig arbetslöshet har dessvärre varaktiga negativa effekter. Av detta skäl bör medlemsstaterna se till att yrkesutbildningen och fortbildningen är bättre anpassad till arbetsmarknadens behov och att yrkesutbildningen ger arbetstagarna de färdigheter de behöver för att klara av de nya varaktiga arbeten som kommer att skapas i den framtida, hållbara ekonomin. Jag anser att den roll som lokala myndigheter, entreprenörspartnerskap och utbildningsinstitut spelar är viktig i utvecklingen av arbetsmarknadens krav på yrkesutbildningen och fortbildningen. Rörlighetsaspekten är en viktig del av yrkesutbildningen och fortbildningen, men man bör lägga större betoning på en bättre harmonisering av medlemsstaternas olika utbildningssystem - inbegripet ömsesidigt erkännande av utbildnings- och examensbevis - i syfte att förbättra samarbetet och stödja rörligheten. En högkvalitativ yrkesutbildning och fortbildning bidrar i grunden till en hållbar utveckling. Man måste skapa bättre möjligheter för handledarna att göra ett bättre jobb, särskilt på lokal och regional nivå, för att säkra yrkesutbildnings- och fortbildningssystemens effektivitet, såväl som en effektiv och framgångsrik kunskapsöverföring. Möjligheten att lära i ett internationellt sammanhang är en förutsättning för ett framgångsrikt arbetsliv som kommer att främja erhållandet av färdigheter på främmande språk och ökad konkurrenskraft.
Olga Sehnalová
Samarbete på EU-nivå inom yrkesutbildningen är även helt avgörande för den inre marknadens funktionssätt. Högkvalitativ yrkesutbildning och fortbildning måste båda svara mot arbetsmarknadens behov och skapa villkoren för arbetskraftens rörlighet. Högt kvalificerade och välutbildade personer representerar en konkurrensfördel för EU, och i samband med stödet till yrkesutbildningen bör man ta hänsyn till detta. Vi måste inrikta oss på att upprätta nära band till arbetslivet och även på att underlätta högkvalitativ arbetslivserfarenhet som en del av yrkesutbildningen, både hemma och utomlands, inom ramen för EU:s rörlighetsprogram. Vi behöver större samordning på EU-nivå mellan utbildningssystemen i de enskilda medlemsstaterna och även samarbete kring det ömsesidiga erkännandet av yrkesutbildningskvalifikationer. Dessa frågor tas upp i betänkandet och som skuggföredragande för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd är jag nöjd med den slutliga versionen av betänkandet.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Jag välkomnar betänkandet om EU-samarbete inom yrkesutbildning och fortbildning. Det tar upp en oerhört viktig fråga som man inte har diskuterat så ofta, dvs. behovet av att nationella myndigheter vidtar åtgärder, i samarbete med kommissionen, för att förhindra arbetslöshet genom skräddarsydd yrkesutbildning som passar arbetsmarknadens behov. Tyvärr har yrkesutbildningen försummats under de senaste åren och fått minskad betydelse. Det är därför det är så viktigt att främja den som ett effektivt instrument i kampen mot arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten i EU, som har nått 21 procent. Man bör prioritera lärlingsprogram, rådgivningstjänster som gör det lättare för arbetstagare att planera sin utbildning enligt arbetsmarknadens behov och främjandet av livslång yrkesutbildning. Det därför jag uppmanar kommissionen att ständigt övervaka möjliga förändringar på EU:s arbetsmarknad, så att medlemsstaterna hela tiden kan anpassa sina yrkesutbildningar till arbetsmarknadens behov.
Jutta Steinruck
Jag välkomnar betänkandet om EU-samarbete inom yrkesutbildning och fortbildning och vill betona hur viktigt det är att främja livslångt lärande genom initiativ och EU-omfattande program för att göra det möjligt för arbetstagarna att få en bättre framtid. Nuförtiden är arbetstagarna utelämnade på nåd och onåd till ofta förekommande och riskabla sysselsättningsförändringar. Det finns många typer av förändringar eller övergångar: från fortbildning, friställning, praktikplats eller osäkra anställningar till heltidsanställning. Betänkandet innehåller en del viktiga punkter, däribland åtgärder för att öka antalet sysselsatta kvinnor, erkännande av informella kunskaper och främjande av språk i syfte att tillhandahålla program för rörlighet. Det gläder mig särskilt att man inriktar sig på utbildning och fortbildning till ungdomar, vilket jag kommer att stödja aktivt i de huvudinitiativ som följer.
Övergången från skolan till arbetslivet måste ske så smidigt som möjligt och, i synnerhet, vara skräddarsydd för varje individs behov, eftersom det också måste vara möjligt för ungdomar med otillräcklig utbildning att erhålla de färdigheter som är nödvändiga för att få ett kvalificerat arbete och tjäna sitt levebröd. Den sociala bakgrunden ska inte avgöra en persons utbildningsmöjligheter. Ungdomar måste få hjälp och stöd för att klara inträdet på arbetsmarknaden. Kostnaden för en modern arbetsmarknad ska emellertid inte bäras av våra arbetstagare.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nya färdigheter och kompetenser som har erhållits av personer som har examinerats från olika typer av utbildningar har en strategisk betydelse för den ekonomiska tillväxten och ger nya möjligheter för medborgarna genom att de skapar en grund för hållbar utveckling. Det är därför vi inte får underskatta problemet med arbetslöshet, särskilt bland ungdomar. Det är de som oftast inte får fast arbete och tvingas att acceptera tillfälliga anställningar som ger undermålig social trygghet och saknar utvecklingsmöjligheter. Ett av målen i Europa 2020-strategin är att minska antalet ungdomar som hoppar av skolan i förtid till högst 10 procent, och göra det möjligt för 40 procent av de unga européerna att slutföra högre utbildning. Lagstiftningsprocessen bör inriktas på att öka antalet praktikplatser inom yrkesutbildningen och på arbetslivserfarenhet för yngre arbetstagare, särskilt i mikroföretag och små företag som har svårigheter att finansiera denna typ av initiativ. Man bör också kraftfullt gå in för att eliminera skillnaden mellan mäns och kvinnors löner senast 2020, eftersom löneskillnaden för närvarande är cirka 18 procent. Jag anser att de två viktigaste initiativen på den inre marknaden är den kvalifikationsram som har utarbetats i samband med Köpenhamnsprocessen och det europeiska systemet för överföring av studiemeriter för yrkesutbildning och fortbildning. Det är också värt att nämna informell utbildning som representerar en underskattad kompletterande källa till färdigheter, och som formar individens karaktär och ansvarskänsla, vilket är skälet till att den bör finansieras av EU. För att vi ska kunna uppnå alla dessa viktiga mål måste medlemsstaterna samarbeta. Det är också viktigt att alla berörda organ deltar, även de på lokal och regional nivå.
