Honduras (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är rådets och kommissionens uttalanden om situationen i Honduras.
Carl Bildt
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Världen är en stor plats. Jag är glad för den här möjligheten att få sätta lite fokus på situationen i Honduras och allvaret i utvecklingen som vi ser där, inte bara för Honduras utan för hela regionen. Jag ska försöka fatta mig någorlunda kort.
Sedan början på denna specifika kris förra månaden har ordförandeskapet fördömt den militära aktion som riktades mot president Manuel Zelaya, som valdes på demokratisk väg, trots allt annat som kan sägas. Den handlingen var ett brott mot Honduras konstitutionella ordning.
Vi har uppmanat till ett fullständigt återupprättande av denna konstitutionella ordning. Vi har även uppmanat alla partier och institutioner att avstå från våld eller tal om våld och att sträva efter att finna en snabb och fredlig lösning.
När vi har problem i olika delar av Europa förväntar vi oss att Europeiska unionen ska ta ledningen och vi hoppas att resten av världen ska stödja våra insatser. På ungefär samma sätt anser jag att vår politik nu har vägletts genom att stödja Amerikanska samarbetsorganisationens insatser för att genom dialog och kompromiss finna en lösning till de problem de står inför.
Vi har en situation där ingen av våra ambassadörer för närvarande befinner sig i Honduras. Vi har för närvarande inte heller några diplomatiska kontakter.
Vi välkomnar de senaste insatserna från Costa Ricas president Óscar Arias, mottagare av Nobels fredspris, för att försöka överbrygga de motsättningar som finns. Hittills har det - föga överraskande, kanske - visat sig vara ett något svårt företag. Men jag gläds åt nyheten att det kommer att bli fler möten under president Arias ordförandeskap nu på lördag. Vi kan bara uppmuntra honom till att fortsätta framåt med de ansträngningarna och vi kan bara fortsätta att uppmana båda sidor att vara beredda att kompromissa, med full respekt för alla delar av Honduras konstitution.
Låt mig avsluta med att lyfta fram den vikt vi fäster, bortom den omedelbara krisen, vid att det ska hållas ett rättvist, lägligt och öppet presidentval i Honduras senare i år. Rättstatliga principer och respekt för de mänskliga rättigheterna måste fortsätta att vara en hörnsten i demokratiska styren i hela världen, i Centralamerika, i Latinamerika och hela Amerika är naturligtvis inte undantaget.
Catherine Ashton
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag är återigen glad över att helt kort delta i denna debatt på min kollega Benita Ferrero-Waldners vägnar när vi nu tar upp den politiska krisen i Honduras.
Det har nu gått många år sedan Latinamerika drabbades av liknande institutionella oroligheter. Krisen i Honduras visar hur bräcklig rättssäkerheten och det institutionella ramverket för konfliktlösning är i vissa latinamerikanska länder och hur dessa länder kan hamna i kris, särskilt nu när de genomgår en period med stark politisk polarisering.
Kommissionen handlade snabbt. Vi uttryckte vår djupa oro över händelserna i Honduras och betonade den stora betydelse vi fäster vid respekten för rättsstatsprincipen, demokrati och demokratiskt valda institutioner. Vi har uppmanat alla berörda parter att på ett fredligt sätt lösa sina meningsskiljaktigheter med fullständig respekt för landets rättsliga regelverk och att omgående inleda en dialog om fred och stabilitet i landet.
Vi beklagade de våldsamma konfrontationerna, särskilt eftersom de har resulterat i förlust av människoliv, och vi uppmanade alla berörda parter att visa största möjliga måttlighet och återhållsamhet. Kommissionen förklarade att den skulle vara beredd att stödja alla initiativ som inriktas på en fredlig lösning av krisen och på att återställa den konstitutionella ordningen.
Som ordförandeskapet har sagt så stödde vi initiativet från Amerikanska samarbetsorganisationen och dess generalsekreterare José Miguel Insulza, vilket tyvärr inte gav resultat. Vi välkomnade kraftfullt medlingsinitiativen från Costa Ricas president och hoppas att de kommer att leda till en fredlig lösning på krisen.
Som ett resultat av händelserna i Honduras och efter samråd med de centralamerikanska regeringarna och EU:s medlemsstater, beslutade man att skjuta upp nästa förhandlingsrunda om ett associeringsavtal med Centralamerika, förhandlingar som skulle äga rum mellan den 6 och 10 juli i Bryssel. Vi hoppas dock att dessa förhandlingar kan återupptas så snart som möjligt.
Som ordförandeskapet har sagt har dess lokala ambassadör hemkallats för samråd p.g.a. situationens allvar och alla andra EU-ambassadörer har också lämnat landet.
I nära samarbete med ordförandeskapet och medlemsstaterna fortsätter vi att undersöka hur vi bäst kan bidra till lösningen av denna kris. Vi har ännu inte beslutat om vi ska avbryta vårt samarbete, men utbetalningen av ekonomiska medel som har att göra med budgetstöd har stoppats.
Vi är mycket medvetna om att händelserna i Honduras kan skapa ett farligt prejudikat, ett steg tillbaka i demokratiprocessen, och därmed destabilisera regionen. Vi fortsätter därför att följa situationen noga och vi stöder alla initiativ för att nå en fredlig lösning. Vi kommer att informera parlamentet om vad som händer fortsättningsvis.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Herr talman! Det faktum att en folkvald president har hämtats från sitt hem av militären, satts på ett flygplan och lämnats i ett främmande land är något som ur ett demokratiskt perspektiv kategoriskt och oreserverat måste fördömas.
Jag måste säga att åsikterna från en rad respekterade analytiker, t.ex. Mario Vargas Llosa, i vilket fall som helst är mycket värdefulla: de tydligaste försvararna av den avsatte president Manuel Zelaya - som för övrigt har fått stöd från samtliga politiska partier, däribland sitt eget, och från högsta domstolen mot republikens nationalkongress - har i själva verket varit företrädare för regimer som utmärks av systematiska överträdelser av de mänskliga rättigheterna och av en gradvis försämring av medborgarnas friheter, vilket Europaparlamentet uppmärksammade i den senaste rapporten om situationen för de mänskliga rättigheterna i världen.
Vi måste nu hitta en väg ut ur denna situation. Rådets ordförande har sagt att Europeiska unionen måste underlätta en återgång till ett demokratiskt normalläge genom att stödja en man som har arbetat för att stabilisera situationen i regionen, dvs. Costa Ricas president Óscar Arias.
För det andra, och med hänsyn till det kommande presidentvalet, bör EU förmedla sina erfarenheter av valövervakning till Honduras och bör vara berett att skicka en delegation för valövervakning.
Slutligen är det viktigt att EU handlar konsekvent, utan dubbelmoral. Det är oacceptabelt att EU å ena sidan underlättar och intensifierar sin politiska dialog med det enda odemokratiska landet i regionen och å andra sidan låter medborgarna i ett av de fattigaste länderna i Latinamerika betala för sina ledares misstag, vilket Manuel Zelaya inte precis är ovetande om.
Jag anser också att EU måste vara aktivt närvarande i regionen, som Carl Bildt har sagt. Denna aktiva närvaro manifesteras just nu genom förhandlingarna om associeringsavtalet, som är i färd att avslutas.
Luis Yañez-Barnuevo García
för S&D-gruppen. - (ES) Herr talman! Vi instämmer i världssamfundets enhälliga fördömande, inte bara p.g.a. situationens allvar och upplösningen av den konstitutionella ordningen - som rådets ordförande och kommissionsledamoten har betonat - utan också med hänsyn till det oerhört allvarliga prejudikat som detta skapar i en region som, genom mycket arbete och stora ansträngningar, har lyckats återställa demokratin över hela kontinenten, med några få undantag.
Vi kan därför inte godta denna situation. EU och medlemsstaterna har gjort rätt i att kalla hem sina ambassadörer, avbryta alla former av samarbete och skjuta upp förhandlingarna med regionen. Jag håller med rådets ordförande och kommissionens ordförande om att vi nu måste stödja en förhandlad lösning under ledning av Costa Ricas socialdemokratiske president Óscar Arias, vinnare av Nobels fredspris, och inte provocera fram något repressivt eller upproriskt våld.
Detta är inte rätt tidpunkt att analysera de faktiska eller förmodade misstag som kan ha gjorts av president Manuel Zelaya, som har ett halvår kvar i sitt ämbete, för det är inte den frågan vi diskuterar. Det är nu vi ska analysera den mycket allvarliga upplösningen av den konstitutionella ordningen i Honduras, som orsakats av militären (visserligen med stöd från kongressen och rättsväsendet, men på ett helt olagligt sätt).
Det kommer senare att ges tillräckligt med tid att diskutera hans framtid, men i dag måste vi kräva att president Zelaya återinstalleras utan minsta dröjsmål, han är landets folkvalde president fram till januari 2010.
Izaskun Bilbao Barandica
för ALDE-gruppen. - (ES) (ledamoten talade kortfattat på baskiska.) Herr talman! Jag talar baskiska, ett minoritetsspråk som ännu inte är officiellt i Europaparlamentet. Jag hoppas att det blir officiellt i framtiden, på samma sätt som gäller för andra språk, och att jag därför ska kunna tala på mitt modersmål, det baskiska språket.
Jag och min grupp håller med om att vi måste fördöma den kupp - vi bör kalla den sitt rätta namn - som har ägt rum i Honduras. Vissa kanske anser att det är ett misstag att försöka samråda med folket, kanske framför allt annat, men vi är inte här för att analysera det. Jag håller också med om att både kommissionen och rådet måste arbeta för att underlätta återinförandet av den konstitutionella och institutionella ordningen som har kullkastats och se till att den lagligt folkvalde honduranske presidenten kan återvända.
Jag är också bekymrad över angreppen på vissa regeringsmedlemmar, t.o.m. under officiella diplomatiska uppdrag i Honduras, vilka, som vi har hört, har kallats hem. Precis som kommissionens företrädare stöder naturligtvis också min grupp alla de åtgärder som Amerikanska samarbetsorganisationen har vidtagit för att ta itu med och lösa konflikten.
Min grupp anser att vi i EU måste hjälpa till med att stärka demokratin i Honduras, att se till att man utvecklar de grundläggande rättigheterna och följaktligen se till att det politiska samtalet är det enda verktyg som används för att föra oss närmare en lösning på det aktuella problemet.
Det är underförstått att vi också stöder allt arbete som utförs av vinnaren av Nobels fredspris, Óscar Arias, och vi hoppas också följaktligen att, när de tidigare nämnda åtgärderna träder i kraft, valet kan hållas i november 2009 i fullständig öppenhet och med total respekt för det demokratiska systemet och de mänskliga rättigheterna. Jag hoppas också att den rådande situationen kommer att göra det möjligt för oss att fortsätta förhandlingarna i syfte att sluta associeringsavtalet med Europeiska unionen.
Raül Romeva i Rueda
Herr talman! Jag vill också använda detta tillfälle till att kraftfullt fördöma och uttrycka vår bestörtning över den senaste tidens händelser i Honduras.
Jag har följt läget i landet och regionen under de senaste åren i min roll som vice ordförande för delegationen för förbindelserna med de centralamerikanska länderna. Det är särskilt betydelsefullt för mig och av yttersta vikt att vi diskuterar denna fråga under den politiska debattens första dag här i kammaren. Detta är en grundläggande fråga: händelsen har den tråkiga och beklagansvärda äran att betraktas som den första statskuppen i ett centralamerikanskt land under 2000-talet, och det är något som vi inte får glömma.
Jag fördömer därför inte bara kraftfullt statskuppen mot president Manuel Zelaya, utan uppmanar också EU att inte erkänna kuppledaren Roberto Micheletti. Jag anser dessutom att det är nödvändigt att EU betonar, som man i själva verket redan har gjort, att den konstitutionella ordningen måste återställas. Det är viktigt att valet som kommer att hållas i november 2009 förbereds på ett seriöst, ansvarsfullt och trovärdigt sätt och med detta i åtanke, gläder det mig också att samtalen om ett associeringsavtal med regionen har upphört, åtminstone för tillfället.
Jag vill också att vi avslutar biståndet i form av handelsstöd, som andra som t.ex. Världsbanken och Förenta staterna har gjort, med undantag för humanitärt bistånd.
Utöver dessa åtgärder anser jag att det är viktigt att komma ihåg behovet av att genomföra en tydlig och koncis undersökning av vem som ska hållas ansvarig i samband med denna statskupp. Det är tydligt att många personer bär ansvaret, att det finns många andra intressen bakom denna kupp och att vi, i vissa fall, inte ens känner till deras namn.
Jag anser att EU bör verka för en sådan undersökning, och för att detta ska ske måste vi skicka permanenta, internationella delegationer som kan stödja de rörelser som växer fram i landet för att kunna kräva, återfå och begära den demokrati som har berövats dem.
Willy Meyer
för GUE/NGL-gruppen. - (ES) Herr talman! Fyra dagar efter kuppen beslutade min parlamentsgrupp att låta mig resa till Tegucigalpa för att på plats undersöka konsekvenserna av denna militärkupp, denna statskupp. I Tegucigalpa kunde jag bevittna konsekvenserna av vilken militärkupp som helst, dvs. förtryck, beskuren frihet, arresteringsorder för parlamentsledamöter som inte stödde kuppen, fängslade ledare för samhällsgrupper och sjukhus med många skadade, som drog växlar på utegångsförbudet. Detta var den ingående bild jag fick av platsen.
Jag välkomnar rådets och kommissionens gensvar, för det är det enda möjliga gensvaret. För det första måste alla de krav som har ställts av Amerikanska samarbetsorganisationen uppfyllas. Låt mig här säga att jag, under det möte jag hade med Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, kunde konstatera att de är mycket tydliga i denna fråga: alla beslut som fattas av den olagliga kuppens regering och dess ledare Roberto Micheletti kommer att förklaras ogiltiga, och därför har Amerikanska samarbetsorganisationen redan bestämt att den inte ska skicka några valobservatörer till val som hålls av denna regering.
Jag hoppas att EU kommer att agera på samma sätt och följa samma färdplan, så att alla beslut som fattas av denna regering inte kommer att betraktas som lagliga. Under dessa omständigheter kommer vi alltså inte att kunna närvara vid val som hålls av en regering som gripit makten genom en statskupp.
Det verkar som att detta blir en viktig vecka. President Manuel Zelaya, Honduras folkvalde president, har klargjort saker och ting mycket tydligt: han har mycket tydligt sagt att han avvaktar ytterligare en vecka och om man inte beslutar inom en vecka under samtalen i Costa Rica att han bör återvända så återvänder han ändå.
Med hänsyn till det beslut som har fattas av den ende laglige presidenten hoppas jag att parlamentet, institutionerna, rådet och kommissionen kommer att stödja hans beslut på samma sätt som Amerikanska samarbetsorganisationen gör, som Förenta nationerna gör och, för övrigt, som Förenta staterna gör. Som en följd av detta anser jag att det är mycket viktigt att ett sådant tonläge, ett tonläge som kräver ett återinförande av den konstitutionella makten och att president Manuel Zelaya återinstalleras, blir karakteristiskt för parlamentet.
Kolleger! Jag hoppas att vi fattar det bestämda beslutet att Europaparlamentet oreserverat fördömer statskuppen och stöder president Manuel Zelayas återinstallation. Jag hoppas också att vi därför kommer att stödja initiativen från de internationella organisationerna.
Kader Arif
(FR) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill börja med att instämma i de tidigare talarnas kraftfulla fördömande av statskuppen mot president Manuel Zelayas regering i Honduras. Hans godtyckliga kvarhållande och utvisning ur landet är ett brott mot den konstitutionella ordningen, vilken måste återställas så snart som möjligt. Militärkuppen som ledde till att Roberto Micheletti utropade sig själv till ny president leder tankarna till den mörkaste period i Centralamerikas historia som vi har upplevt, och vi anser att detta angrepp på demokratin är oacceptabelt.
Jag välkomnar därför Amerikanska samarbetsorganisationens beslut om att upphäva Honduras deltagande i organisationen och godtagandet av president Óscar Arias som medlare i strävan att hitta en lösning.
Jag är emellertid också mycket bekymrad över de handelsförbindelser som EU upprätthåller med Honduras. Under åtskilliga månader har förhandlingar ägt rum mellan Europeiska kommissionen och Centralamerika om en ny generation associeringsavtal. Som ett resultat av statskuppen har sammanträden som skulle äga rum i förra veckan ställts in. Vi borde glädja oss över det. Jag trodde att jag förstod er, men jag skulle vilja ha ytterligare uppgifter. Är kommissionen fast besluten att skjuta upp förhandlingarna fram till dess att den institutionella politiska situationen i Honduras har återställts till det normala? Det är detta jag och min politiska grupp ber om, men jag vill ha närmare uppgifter angående kommissionens ståndpunkt i denna fråga.
Jag vill även ta upp frågan om GSP+, som Honduras drar nytta av. Flera organisationer från det civila samhället har rapporterat om godtyckliga beslut och överträdelser av de mänskliga rättigheterna efter statskuppen, särskilt när det gäller rese-, associerings- och åsiktsfriheten. Kommissionen måste vara mycket bestämd i denna fråga. GSP+ är ett incitament vars förmåner är beroende av tydliga åtaganden. Vittnesmålen är mer än tillräckliga för att väcka tvivel om huruvida Honduras uppfyller sina åtaganden under sin självutnämnde president. Jag uppmanar därför kommissionen att inleda en undersökning avseende möjligheten att tillfälligt upphäva de preferenser som Honduras har beviljats enligt GSP+.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Herr talman! Våra fredsälskande principer får inte resultera i att det ser ut som om vi, genom att vädja till båda parter i den rådande konflikten att visa återhållsamhet, anser att kuppmakarna i Honduras och den konstitutionella regeringen är lika skyldiga. I ett fall som detta är våldet från de rebeller som kämpar för president Manuel Zelayas återkomst lagligt och våldet från kuppmakarna olagligt.
Det personliga deltagandet av de central- och sydamerikanska stats- och regeringscheferna för att säkra den konstitutionella presidenten Manuel Zelayas återkomst visar att hela världsdelen vill att statskupperna och diktaturerna ska upphöra en gång för alla.
Till följd av de enhälliga besluten av FN och alla de regionala samarbetsorganisationerna måste EU spela sin roll i denna kamp, därför att det är en kamp, inte ett arrangemang. Det är en historisk kamp. EU måste avbryta alla typer av förbindelser - politiska, handelsmässiga - och alla förhandlingar med den upproriska regimen fram till president Zelayas ovillkorliga och icke-förhandlingsbara återkomst, eftersom det inte finns något att förhandla om när det gäller demokrati. EU måste också uppmana Barack Obamas regering och Förenta staterna att avbryta sina handelsmässiga och militära förbindelser med den upproriska regimen. Det är så vi kan visa att vi står för de principer som vi så ofta hävdar att vi följer för att kunna kritisera andras principer.
Bogusław Sonik
(PL) Herr talman! Läget i Honduras kräver att EU vidtar särskilda och resoluta åtgärder som leder till stabilisering, återställer den konstitutionella ordningen och förhindrar en utvidgad konflikt mellan dem som är för och emot den fördrivne presidenten Manuel Zelaya. Jag stöder därför det initiativ som har föreslagits av José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra om att en delegation från Europaparlamentet så snart som möjligt skickas till Honduras.
Man bör hjälpa de tvistande parterna att inleda samtal så snart som möjligt, vilket kommer att möjliggöra en överenskommelse genom vilken man låter president Zelaya återuppta sitt ämbete och sitta kvar hela ämbetsperioden, men utan möjlighet att ändra konstitutionen för att möjliggöra ett återval av honom. En sådan lösning borde ge hopp om en stabilisering av läget, även om den kanske inte blir godtagbar för båda ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman! Jag anser att vi, som Europaparlamentet och Europeiska unionen, måste göra de nödvändiga förändringarna så att kuppen i Honduras blir så kort som möjligt, att president Manuel Zelaya återvänder hem och att militärkupperna i Latin- och Centralamerika upphör en gång för alla.
Vi måste beakta de enorma framsteg och demokratiska förändringar som har ägt rum under de senaste åren i en rad länder, förändringar som stärker de konstitutionella och demokratiska friheterna, som försvarar politikens idé och innehåll mot marknadens okontrollerade ställning som försöker att tränga undan den och som bryter de gamla nykoloniala banden. Det är därför jag anser att vi bör beakta EU:s stora ansvar för fredliga åtgärder på internationell nivå och återupprätta demokratiska och solidariska band med folk och länder på andra sidan Atlanten.
Carl Bildt
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Jag anser att alla talare mycket kraftfullt har stött försvaret av demokratin och den konstitutionella ordningen i hela Latinamerika. I detta ligger naturligtvis ett fördömande av det som har hänt. Vi skulle aldrig sätta in militär för att arrestera den folkvalde presidenten i ett land och skicka honom utomlands. Oavsett bakgrunden måste vi vara mycket tydliga i detta sammanhang, vilket vi också är.
För att man ska kunna lösa situationen måste det emellertid ske någon form av anpassning, någon form av kompromiss. Det som José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och andra har sagt får mig att dra slutsatsen att alla instämmer i att president Óscar Arias förmodligen är den person som är bäst lämpad för att nå denna särskilda kompromiss. Han måste förmodligen under en avsevärd tidsperiod förhandla med företrädare för båda parterna, men jag menar att det är viktigt att han har såväl vårt stöd som stöd från de övriga amerikanska staterna för dessa särskilda insatser.
När det gäller den särskilda lösningens karaktär, är det upp till honom att bedöma denna och upp till dem att gå med på den. Det är emellertid tydligt att vi, på grundval av det som jag sade inledningsvis, strävar efter ett återinförande av den konstitutionella ordningen. Det är nödvändigt att president Manuel Zelaya återvänder om den konstitutionella ordningen ska kunna återinföras. Det är förmodligen inte tillräckligt och med all sannolikhet kommer det att finnas andra element att ta hänsyn till om att man ska kunna åstadkomma ett fullständigt återinförande av den konstitutionella ordningen.
Det vi efterlyser i form av president Manuel Zelayas återinstallation och återvändande är sålunda en nödvändig, men med all sannolikhet otillräcklig del av återinförandet av den konstitutionella ordningen, vilken är av yttersta vikt för våra förbindelser med Honduras, för Honduras utveckling och för den konstitutionella ordningens och demokratins trovärdighet i denna del av världen.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
