Prevencia prírodných a človekom spôsobených katastrof (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof, ktorú Komisii položil pán Ferreira v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín - B7-0201/2011).
João Ferreira
Prešli dva roky odvtedy, čo Komisia vo februári 2009 zverejnila oznámenie o prístupe Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof. Poukázalo sa na dôležitosť tejto otázky. Odvtedy postihli Európu rôzne katastrofy a mali veľmi negatívne dôsledky na verejnosť, krajinu, hospodárstvo a životné prostredie.
Oznámenie Komisie vo všeobecnosti uplatnilo príslušný prístup, hoci ten bol podľa názoru Parlamentu neadekvátny. Komisia navyše mešká s realizáciou záväzkov, ktoré prijala v tomto oznámení.
Jedným takým príkladom je jej záväzok vypracovať zoznam preventívnych opatrení, ktoré má financovať Európska únia a ktoré majú realizovať členské štáty. Po dvoch rokoch sa pýtam: kde je tento zoznam? Bude Komisia čakať na ďalší viacročný finančný rámec predtým, než zoznam predloží? Ďalšie dva roky od tohto momentu?
Minulý rok v septembri zatiaľ Parlament prijal správu práve o tejto záležitosti. Táto správa predkladá súbor dôležitých odporúčaní. Je dôležité povedať, že tejto správe predchádzala oveľa rozsiahlejšia diskusia, a to nielen tu v Parlamente, ale aj so širokým spektrom vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ktoré pôsobia v rôznych fázach zvládania katastrof.
Správa zhromaždila aj veľa skúseností z týchto katastrof od ľudí, ktorí nimi boli postihnutí v priebehu posledného roka. Z množstva bodov, ktoré správa obsahuje, by som tu chcel uviesť niekoľko konkrétnych bodov. Bol definovaný rozsah opatrení ako cieľov osobitnej podpory členských štátov s cieľom pomôcť pri riešení rizikových situácií v oblastiach, ako sú správa lesného hospodárstva, ochrana pobrežia, obnova a ochrana povodí, ochrana a modernizácia obývaných oblastí, ktoré sú mimoriadne zraniteľné vzhľadom na určité typy katastrof, a zachovanie poľnohospodárskej činnosti v oblastiach, ktoré sú postihnuté úbytkom obyvateľstva a v ktorých hrozí riziko prírodných katastrof.
Ako zohľadnila Komisia tieto oblasti v zozname opatrení, ktorý sa má vypracovať, alebo ako ich plánuje zohľadniť? Správa navrhuje aj vytvorenie verejného poľnohospodárskeho poistenia v Európe a inštitúciu systému minimálnej kompenzácie poľnohospodárom postihnutým katastrofami.
Konštatujem, že sa to veľmi odlišuje od súčasnej možnosti, že členské štáty budú dotovať poistenie interne s kontrolou stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Navrhuje sa poistenie financované z rozpočtových prostriedkov Spoločenstva na základe rovnoprávnosti, čo sa týka ochrany proti katastrofám, pre všetkých poľnohospodárov bez ohľadu na to, či pochádzajú z členských štátov, ktoré najviac potrebujú pomoc, alebo či pochádzajú z bohatých krajín.
Ako vieme, katastrofy sú veľmi nespravodlivé a takmer vždy zasiahnu najviac tých, ktorí sú najmenej schopní brániť sa, či už ide o ľudí, alebo o krajiny. Ak existuje nejaká oblasť, v ktorej je potrebné zabezpečiť hmatateľné vyjadrenie solidarity EÚ a zásady súdržnosti, tak je to práve ochrana verejnosti, hospodárstva a životného prostredia v prípade katastrof.
Preto by som sa tu chcel spýtať, čo Komisia urobí, aby znížila existujúcu nerovnováhu medzi regiónmi a členskými štátmi v tejto oblasti, inými slovami, čo urobí, aby pomohla zlepšiť prevenciu v regiónoch a členských štátoch, ktoré sú väčšmi vystavené riziku a ktoré disponujú nižšou hospodárskou výkonnosťou. Ďalšia oblasť, na ktorú sa správa vzťahuje, je posilnenie systémov včasného varovania v členských štátoch a vytvorenie prepojení medzi rôznymi systémami včasného varovania. Aké kroky sa už podnikli v tejto oblasti? Aké kroky sa podniknú neskôr? Napokon je vhodné pripomenúť, že v nadväznosti na prevenciu a s ohľadom na skúsenosti z nedávnych katastrof je čoraz naliehavejšie preskúmať právne predpisy o Fonde solidarity, aby sa umožnila flexibilnejšia a včasnejšia mobilizácia tohto nástroja.
Čo už Komisia vykonala alebo čo urobí pre toto preskúmanie? Pripomínam, že pred rokom Madeiru postihla veľká katastrofa, ktorá mala ľudské obete a spôsobila veľké materiálne škody na strategickej infraštruktúre a základnom vybavení. Teraz už uplynul rok a Madeira ešte stále nedostala ani jediný cent pomoci z EÚ. Čo podnikne Komisia, aby túto situáciu zmenila, keď predpisy Fondu solidarity momentálne stanovujú, že by mal pomôcť, aby sa rýchlo obnovili normálne životné podmienky, a že by mal konať rýchlo a účinne, aby čo najrýchlejšie pomohol zmobilizovať záchranné služby. Kde je táto rýchlosť, keď po roku Madeira ešte stále nedostala ani jediný cent pomoci z EÚ?
Na záver, pán predsedajúci, vyzývam ešte raz Komisiu, aby považovala širokú zhodu v súvislosti s touto správou, keď sa o nej hlasovalo a diskutovalo, za jasné znamenie, že tieto odporúčania, odporúčania obsiahnuté v tejto správe, sa musia zrealizovať. Mnohé z týchto odporúčaní boli uvedené už v predošlých uzneseniach Parlamentu, ale, žiaľ, nič sa neurobilo a Komisia je osobitne zodpovedná za toto meškanie.
Johannes Hahn
člen Komisie. - Chcel by som poďakovať Parlamentu za možnosť vymeniť si názory na prevenciu katastrof a najmä pánovi Ferreirovi za jeho pretrvávajúci záujem o túto vec.
Minuloročné katastrofy boli poučným upozornením, že EÚ a jej členské štáty musia zintenzívniť prácu na prevencii katastrof. Musíme byť ambiciózni. Všetci vieme, že investície do prevencie katastrof sa vyplatia. Zabezpečenie nákladovo účinných a zvýšených investícií do prevencie katastrof je zároveň náročnou úlohou.
Teraz hodnotíme účinnosť existujúcich finančných nástrojov EÚ. Vyvíjame aj katalóg preventívnych opatrení, ktoré by sa podľa členských štátov mohli financovať z prostriedkov EÚ.
Naším cieľom je zvýšiť vplyv finančných prostriedkov EÚ a urýchliť realizáciu podpory z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Skúmame aj inovačné finančné nástroje, ako napríklad združovanie poistiek na spoločné znášanie rizika. Účinné investície do prevencie katastrof pomôžu zachrániť životy, obmedziť škody a v konečnom dôsledku ušetriť peniaze.
Prebiehajú aj akcie s cieľom zlepšiť naše poznatky o katastrofách. Pracovali sme s Európskou environmentálnou agentúrou na správe vyhodnocujúcej častosť katastrof v Európe a ich vplyv na ľudí, hospodárstva a ekosystémy. Potrebujeme aj jasné a transparentné vyhodnotenie rizík, ktorým čelíme.
Dvadsiateho prvého decembra minulý rok sme vydali dokument s usmerneniami o vnútroštátnom hodnotení a mapovaní rizika, aby sme povzbudili členské štáty pri posilňovaní rozsiahlej kultúry riadenia rizík. Vypracovanie plnohodnotných politík riadenia rizík si bude vyžadovať zapojenie všetkých aktérov. Zvýšená frekvencia a intenzita katastrof v Európe by mala byť aj ďalším podnetom, aby členské štáty investovali do pripravenosti a vybudovali si svoje kapacity.
Popri preventívnych prvkoch je rovnako dôležité, aby členské štáty a Európa ako celok dokázali zabezpečiť najlepšiu možnú reakciu. Minulý rok v októbri sme vypracovali náš návrh politiky pre schopnosť EÚ reagovať na katastrofy. Naším cieľom je zlepšiť účinnosť, dôslednosť a viditeľnosť reakcie EÚ na katastrofy.
Richard Seeber
Solidarita je tým správnym slovom na začiatok. Keď dôjde ku katastrofám - či už sú spôsobené človekom, alebo sú prírodné -, musíme v Európe stáť bok po boku. To je dôležité z hľadiska európskej integrácie.
Druhé kľúčové slovo, ktoré tu musíme spomenúť, je rýchlosť. Je dôležité poskytnúť pomoc rýchlo, pretože rýchla pomoc je najúčinnejšou formou pomoci.
Po tretie, musím však poukázať na to, že za ochranu obyvateľstva pred takýmito katastrofami - tam, kde je to možné - sú zodpovedné členské štáty. Musíme preskúmať, ako môžeme využiť európske zdroje a aj finančné prostriedky, ktoré máme k dispozícii, hospodárnejším a účinnejším spôsobom. Mal by som však poukázať aj na to, že mnohé členské štáty žiadajú o európske zdroje, aby zakryli skutočnosť, že ony samotné prijímajú nedostatočné opatrenia.
Čo môžeme urobiť na úrovni EÚ? Máme dve hlavné nákladové položky: po prvé, Európsky fond regionálneho rozvoja, za ktorý je zodpovedný pán komisár Hahn, a po druhé, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, v súvislosti s ktorým by sme mohli prostriedky, ktoré sú už k dispozícii, využiť lepšie. Kľúčom je prevencia. To znamená, že veľmi veľa katastrofám, najmä povodniam, sa dalo zabrániť prostredníctvom vhodného územného plánovania. Máme už smernicu o povodniach, v súvislosti s ktorou bolo jasné, že s našimi existujúcimi zdrojmi sme vlastne mohli dosiahnuť veľa, ak by sme boli prijali správne opatrenia, ako napríklad mapovanie, hodnotenie rizika a ako tretie opatrenie vytvorenie plánov preventívnych opatrení.
Chcel by som, aby Komisia popri preventívnych opatreniach, ktoré navrhla, preskúmala najmä oblasti, v ktorých vládne sucho a nedostatok vody. V týchto oblastiach nám stále chýba nástroj, ako je smernica o povodniach, a mohli sme tu urobiť veľa práce.
Vzhľadom na samotný katalóg preventívnych opatrení musím povedať, že v tejto súvislosti je určite rozhodujúca koordinácia, inými slovami, aby sme sa snažili zohľadniť tieto aspekty v iných politických oblastiach. Pod dohľadom Komisie musia členské štáty vypracovať aj rizikové mapy všetkých oblastí.
Edite Estrela
Táto rozprava sa v Parlamente stále opakuje. Žiaľ, prírodné alebo človekom spôsobené katastrofy sú čoraz častejšie a ničivejšie.
Hoci zodpovednosť za prevenciu katastrof majú primárne členské štáty, Európska únia môže významne pomôcť. Existujú určité nástroje Spoločenstva na podporu tejto preventívnej činnosti proti katastrofám.
Je však dôležité, aby sa tieto nástroje vyhodnotili, aby sme mohli lepšie identifikovať medzery. Okrem toho je potrebné zlepšiť aj mechanizmy financovania. Už sa to tu spomenulo, ale chcela by som zopakovať, že v prípade Madeiry ešte nebola prisľúbená žiadna pomoc, a je jasné, že obete tejto katastrofy nemôžu čakať večne.
Komisia bola viackrát požiadaná, aby vypracovala usmernenia Spoločenstva pre mapovanie rizika. Chcela by som tiež zdôrazniť význam uskutočnenia úplnej inventarizácie zdrojov informácií, pretože pokračovať primeraných spôsobom možno len vtedy, ak sú dostupné presné informácie.
Niektoré z návrhov a podnetov predložených v správe pána Ferreiru boli uvedené v mojej správe, ktorú Parlament prijal v roku 2006, a Komisia doteraz nereagovala na mnohé z týchto návrhov. Preto by som sa chcela spýtať pána komisára, či môže podať správu o práci, ktorá sa doteraz vykonala v súvislosti s vytvorením Európskeho monitorovacieho strediska pre sucho, a aj o smernici o lesných požiaroch.
Catherine Bearder
v mene skupiny ALDE. - Letá sú teplejšie a búrky sú silnejšie. Dažde sú čoraz nepredvídateľnejšie a máme viac súch spôsobujúcich požiare ohrozujúce životy na našom kontinente. Sotva existuje krajina, ktorá v uplynulých rokoch unikla prírodnej katastrofe, a to nezohľadňujem človekom spôsobené katastrofy, ako napríklad Černobyľ a aktuálnejší prípad toxickej nádrže v Maďarsku.
Občania očakávajú od zvolených zástupcov, že zabezpečia účinné a spoľahlivé plánovanie ich ochrany a jeho zavedenie do praxe. Od Komisie sme počuli veľa sľubov a správ, no uskutočnilo sa len málo konkrétnych krokov. Dostali sme sľub, že sa dosiahne pokrok pri vytvorení siete kompetentných vnútroštátnych služieb v členských štátoch. Mapa infraštruktúry, ktorá už je k dispozícii a môže sa použiť v prípade katastrofy, bola sľúbená v roku 2009. Teraz treba požiadať vnútroštátne orgány, aby hlavné zariadenia uviedli do pohotovostného režimu, aby boli k dispozícii pre rýchlu európsku pomoc, ak bude potrebná.
V našom regióne máme v meste Bracknell svetoznáme stredisko predpovede počasia pre široké okolie. Jeho informácie pomáhajú námorníkom, plánovačom v oblasti letectva a núdzových situácií z rôznych zdrojov v reálnom čase na celom svete, ale potrebujeme viac než tento druh zariadení. Musíme vedieť, kde sú trénované tímy záchranných služieb. Musíme vedieť, kde sú núdzové zásoby potravín, stany a deky.
Musíme vedieť, kde sú zariadenia, ktoré zachránia životy občanov našej Únie, keď ich budú potrebovať. Komisia musí teraz predložiť tieto plány. Ďalšia katastrofa je už možno za rohom.
Marisa Matias
Chcela by som začať tým, že úplne podporujem, čo povedala moja kolegyňa. Prevencia prírodných a človekom spôsobených katastrof má obrovský a čoraz väčší význam a Komisia nám systematicky predkladá množstvo cieľov v oblasti procesov a časového plánu.
Je tu však veľmi komplikovaný problém, ktorý som už spomenula. Fond solidarity je nástrojom, ktorý za normálnych okolností reaguje na tieto situácie, ale robí tak po veľmi, veľmi dlhom čase v rozmedzí deviatich mesiacov až jedného roka, a to je po katastrofe. Ako sa už spomenulo - a ja to budem ďalej opakovať, pretože to musíme opakovať dovtedy, kým to bude potrebné -, na Madeire sa pred rokom udiala veľká katastrofa a Madeira ešte nedostala žiadnu pomoc.
Preto by som chcela túto otázku opäť zdôrazniť: nie je načase, aby Komisia preskúmala postup prideľovania vlastných finančných prostriedkov a model financovania? Ako môžeme zachovať fond, ktorý sa má zaoberať čoraz dramatickejšími výnimočnými situáciami? Nevieme, kde sa to stane, ale vieme, že sa to stane, a zmena klímy to dokazuje. Výnimka sa preto nemôže uplatňovať na situáciu, ku ktorej dochádza pravidelne.
Jaroslav Paška
za skupinu EFD. - (SK) V oblasti predchádzania prírodným a človekom spôsobeným katastrofám máme veľa možností na zlepšenie súčasných mechanizmov.
Kým pri preventívnych opatreniach voči prírodným katastrofám sa musíme usilovať najmä o skvalitnenie systémov monitorovania prírodných javov - či už sú to meteorologické zmeny, alebo tektonické pohyby - a následné zlepšenie matematických modelov vyhodnocovania a predpovedí zmien, ich dôsledkov a súvisiacich mechanizmov výstrahy či následnej evakuácie, v oblasti človekom spôsobených katastrof môžme pracovať omnoho efektívnejšie.
Poznajúc riziká rozličných činností ľudstva, najmä životné prostredie ohrozujúcich podnikateľských aktivít, vieme dobrými regulačnými opatreniami už preventívne znížiť riziko vzniku možnej katastrofy z vykonávania akejkoľvek rizikovej činnosti. Preventívny regulačný rámec, rovnako ako aj systémy dohľadu, kontroly, sankcií a represií však musia byť komplexné a vykonávané s plnou vážnosťou a dôrazom.
V záujme ochrany zdravia a životov našich občanov preto musíme sústavne pracovať na zlepšení týchto mechanizmov ochrany pred katastrofami.
Ville Itälä
(FI) Môžeme súhlasiť s tým, čo sa tu povedalo. Počet katastrof sa naďalej zvyšuje. EÚ by skutočne mohla v tejto veci urobiť veľa: výmenou informácií, podporou a solidaritou. Tu sa, samozrejme, získava pridaná hodnota, ktorú možno očakávať len od Únie, pokiaľ ide o tieto záležitosti.
Chcel by som však využiť túto príležitosť a položiť pánovi komisárovi jednu otázku. Asi pred tromi či štyrmi rokmi došlo v Rusku k obrovskému lesnému požiaru, ktorý viedol k veľkému poškodeniu našej krajiny Fínska dymom. Veľa ľudí skutočne trpelo vážnymi zdravotnými problémami spôsobenými týmto dymom. V tom čase sa Európsky parlament rozhodol vyzvať Komisiu, aby rokovala s Ruskom o dohode, ako by EÚ mohla pomôcť v takých prípadoch a poskytnúť potrebnú pomoc, ktorú Rusko vtedy potrebovalo, ale ktorú nebolo ochotné prijať. Chcel by som vedieť, či Komisia pokročila v tejto veci a pri realizácii opatrení.
Katastrofy sa neobmedzujú len na EÚ. Dochádza k nim aj za našimi hranicami a často majú vplyv na členské štáty EÚ. Chcel by som vedieť, aký pokrok sa v tejto súvislosti dosiahol s Ruskom.
Mario Pirillo
(IT) Za uplynulých 15 rokov sa počet prírodných a človekom spôsobených katastrof výrazne zvýšil a sme svedkami javov, ktoré sú závažnejšie a častejšie takmer vo všetkých krajinách Európskej únie s vážnymi dôsledkami na hospodárstvo, infraštruktúru a ekosystémy.
Potrebujeme naliehavý prístup EÚ, aby sme vyvinuli preventívne politiky a identifikovali a prispôsobili relevantné finančné nástroje. Fond solidarity Európskej únie a vnútroštátne fondy už nie sú schopné vyrovnať sa s častými katastrofami.
Chcel by som sa spýtať pána komisára, ktorý je prítomný, kedy bude možné poskytnúť údaje a zmapovať rizikové oblasti, ako sa uviedlo v jeho oznámení z 23. februára 2009. Napokon ľutujem, že smernica o pôde zameraná na zlepšenie územného riadenia bola určitý čas v Rade zablokovaná.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Po ekologickej katastrofe v Maďarsku minulý rok v októbri som Európsku komisiu pri viacerých príležitostiach upozornila na problematiku prevencie katastrof v ťažobnom priemysle. V prípade ťažobného odvetvia môžu mať nehody často cezhraničný dosah. To je ešte viac dôvodom, prečo je Európska únia povinná zabezpečiť, aby sa prijali všetky možné opatrenia na zníženie rizika nehôd a zvýšenie rýchlosti a účinnosti reakcie, ak napriek všetkému k týmto nehodám dôjde.
V odpovedi na moje otázky mi Komisia potvrdila, že odpad, ktorý unikol pri nehode v Maďarsku do životného prostredia vrátane Dunaja, bol vlastne toxický, hoci to orgány najprv popreli. To je úplne jasný príklad nariadení, ktoré sa neuplatňujú, teda situácie, ktorá sa musí čo najrýchlejšie zmeniť.
Európska komisia je povinná prijať bezodkladné opatrenia v súvislosti s uznesením, ktoré minulý rok prijal Parlament a ktoré vyzývalo na zákaz používania technológií založených na kyanide pri ťažbe, keďže predstavujú obrovskú cezhraničnú hrozbu pre ekosystémy.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Správa o prístupe Spoločenstve k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof, prijatá v septembri 2010, obsahuje niekoľko dôležitých odkazov zameraných priamo na poľnohospodárstvo. Správa osobitne uvádza skutočnosť, že poľnohospodárska výroba je citlivá na klimatické javy, ako sú sucho, mráz, krupobitie, lesné požiare, povodne, zosuvy pôdy a iné. Správa obsahuje aj množstvo dôležitých návrhov zameraných na zmiernenie dosahu týchto problémov. Autor už spomenul myšlienku, aby sa poľnohospodárstvu poskytli nejaké istoty.
Chcel by som zdôrazniť dôležitosť účinného riešenia týchto problémov najmä v rámci budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorej cieľom je, aby poľnohospodárstvo zohrávalo úlohu pri výrobe potravín a hlavnú úlohu pri ochrane životného prostredia.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Maďarsko dostalo minulý rok v októbri odbornú pomoc a materiálne zdroje, aby sa vyrovnalo so škodami spôsobenými katastrofou s červeným kalom, no nebola poskytnutá žiadna podstatná pomoc. Ľuďom bolo veľmi ťažké vysvetliť, prečo možno poskytnúť humanitárnu pomoc občanom mimo EÚ, ale nie členským štátom EÚ. Je zrejmé, že zásada, podľa ktorej znečisťovateľ platí, sa musí uplatniť v prípade priemyselných katastrof, ale vo väčšine týchto prípadov nemajú tieto podniky dosť peňazí. Komisia prisľúbila, že zavedie povinné poistenie zodpovednosti za ekologické škody pre všetky podniky vykonávajúce nebezpečné činnosti. Zároveň navrhujem, aby sa na základe vhodného nariadenia umožnilo využitie Fondu solidarity na čiastočné zmiernenie dosahu priemyselných katastrof, zdôrazňujem, že čiastočné...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Franz Obermayr
(DE) Koncepcia prevencie katastrof najmä v prípade týkajúcom sa našich maďarských priateľov si jednoznačne zaslúži veľkú pozornosť, pretože pri katastrofe s toxickým kalom v Maďarsku minulý rok v októbri došlo s viacerým nedostatkom. Komisia vo svojej správe uviedla, že miestne orgány jednoznačne zlyhali, pretože neklasifikovali nebezpečný kal a dopustili sa závažných chýb v súvislosti so stavebnými opatreniami na hrádzi. Komisia tiež zistila, že európsky katalóg týkajúci sa odpadu - smerníc o odpade z ťažobného priemyslu - nebol transponovaný do maďarského práva. Preto je dôležité, aby jednotlivé členské štáty začlenili európske normy do svojich právnych noriem záväzným spôsobom.
Okrem prevencie katastrof je tiež dôležité riadne uplatňovanie týchto európskych noriem, rovnako ako aj výmena osvedčených postupov a pomoc členským štátom, aby si dokázali pomôcť samy. Najmä počas tohto Európskeho roka dobrovoľníckej práce je dôležité a správne, aby sa členské štáty inšpirovali príkladom tých členských štátov, ktoré majú celoplošné dobrovoľné hasičské zbory, záchranné služby atď.
Iosif Matula
(RO) Medzi najväčšie problémy, pred ktorými teraz stojí Európska únia, patrí nárast závažnosti prírodných katastrof a ich dôsledky. Štatistiky naznačujú, že za posledných 20 rokov sa v Európe udialo 953 katastrof, pri ktorých zomrelo takmer 90 000 osôb a ktorých hospodárske škody dosiahli 269 miliárd USD.
Aby bolo možné reagovať na následky spôsobené týmito javmi, je potrebná tabuľka rizika spolu s dôsledným plánom na riadenie environmentálnych faktorov. Zachovanie a rozšírenie zalesnených oblastí, ako aj zelených zón v mestských oblastiach, musí byť prioritou pre nás všetkých. Je veľmi dôležité, aby sme patričný význam priradili informovaniu a osvete verejnosti s cieľom predchádzať následkom katastrof. Medzinárodný deň predchádzania prírodným katastrofám je toho dobrým príkladom. Myslím si tiež, že všetky nástroje sa musia zefektívniť...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Luís Paulo Alves
(PT) Obavy, ktoré tu boli vyjadrené v súvislosti s prevenciou katastrof a reakciou na ne, sú pre našich ľudí, ktorí nemôžu čakať a ktorých by sme nemali nechať čakať, veľmi citlivou a mimoriadne dôležitou vecou.
Hovoríme o veľmi citlivých situáciách, ktoré sa týkajú bezpečnosti ľudí a ich majetku a ktoré sa často týkajú nás všetkých pre straty na životoch, deštrukciu rodín a zničenie celého živobytia. Všetky naše prejavy však zavážia málo v porovnaní s tragédiami, ktoré nás všetkých zasahujú prostredníctvom médií a v dôsledku ktorých si uvedomujeme, že naša práca, ktorú by sme mali vykonať pri prevencii, minimalizácii alebo lepšej pomoci vzhľadom na tieto situácie, nemôže zaostávať.
Pán komisár, kolegovia poslanci veľmi dobre poukázali na túto vec. Je to prípad, keď EÚ môže lepšie ukázať verejnosti, že je tu, aby im pomohla pri prevencii katastrof a predovšetkým im poskytla podporu, keď ju najviac potrebujú a keď sú najzraniteľnejší v prípade týchto katastrof.
Andreas Mölzer
(DE) Veľmi dobre si uvedomujeme faktory, ktoré viedli k nárastu počtu katastrof v uplynulých rokoch: vieme, okrem iného, o zmene klímy, o prudkej industrializácii v rozvojových krajinách a rastúcom počte obyvateľstva na svete.
Pravda je však aj to, že mnohé katastrofy sú jednoducho spôsobené človekom, a v tejto súvislosti musíme povedať, že by sa mala uplatniť zásada, podľa ktorej znečisťovateľ platí. Žiadať vždy okamžite pomoc z Únie je nesprávna cesta. Európska solidarita je však, samozrejme, skutočne potrebná vtedy, keď dôjde ku katastrofám naozaj v dôsledku vyššej moci, keď dôjde ku skutočným prírodným katastrofám. V tejto súvislosti niet pochýb o tom, že naša európska solidarita by mala začať s prevenciou - napríklad v súvislosti s ochrannými štruktúrami na prevenciu lavín, s protipovodňovými zábranami a systémami mapovania a monitorovania.
Okrem toho by sme naozaj mali mať niečo ako európsku službu pre prípad katastrof, ktorú možno vyslať, keď je potrebná veľmi rýchla pomoc, aby sa zabránilo tomu najhoršiemu.
Seán Kelly
Veľa sa tu dnes hovorí o módnych slovách, ale kľúčové módne slovo je prvé slovo na tabuli: prevencia. Ako hovorí staré príslovie, predchádzať je lepšie než liečiť a určite sa musíme pokúsiť predchádzať prírodným katastrofám na základe najnovších trendov, vypracovať určité predpovede a zaviesť preventívne opatrenia.
Potrebujeme aj určitý typ celoeurópskeho mechanizmu poistenia, pretože inak si postihnuté oblasti nebudú môcť dovoliť poistenie. Napríklad v oblasti, z ktorej pochádzam, v meste Clonmel, poistné vzrástlo na šesťnásobok v dôsledku rizika povodní.
Napokon sa chcem opýtať, koľko krajín môže skutočne povedať, že postupovali podľa odporúčaní Komisie najmä v súvislosti so smernicou o povodniach. Viem, že v našej krajine sa riadne neuplatňovala. Krajiny musia prevziať zodpovednosť rovnako ako Komisia. Na základe spolupráce môžeme aspoň zmierniť problémy.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Všetci vyvodzujeme určitý záver z obrovských, katastrofických lesných požiarov, ktoré takmer každé leto zasahujú členské štáty v južnej Európe a s ktorými má Grécko strašnú a traumatizujúcu skúsenosť: kľúčovým slovom v súvislosti s rýchlou a účinnou reakciou na prírodné a človekom spôsobené katastrofy v Európe je solidarita. Lisabonská zmluva navyše zaviedla ustanovenie o solidarite na poskytovanie pomoci členským štátom trpiacim dôsledkami prírodných katastrof.
Musíme sa pripraviť na riadne a účinné uplatňovanie tohto ustanovenia. Inak to bude tak, ako keby sme ignorovali 70 % európskych občanov, ktorí môžu mať prospech z pomoci stanovenej Európskou úniou, ak ich krajina čelí prírodnej katastrofe. Je dôležité, aby sme nedovolili rozpočtovým tlakom ovplyvniť politiku a poskytovanie finančných prostriedkov občanom v súvislosti s prevenciou katastrof.
Je tiež dôležité...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Johannes Hahn
Najprv by som chcel poďakovať všetkým za rozsiahle príspevky do rozpravy. Vo všetkých prípadoch týkajúcich sa právomocí mojej kolegyne pani Georgievovej (Georgieva) vám poskytneme písomné odpovede, napríklad čo sa týka stavu rozhovorov a rokovaní s Ruskom o otázke informácií a monitorovania.
Chcel by som však túto príležitosť využiť - keďže Fond solidarity patrí do mojej pôsobnosti - a povedať vám, že tento fond je nástrojom, ktorý bol vytvorený pred siedmimi či ôsmimi rokmi a ktorý nie je financovaný z rozpočtu. Keď dôjde ku katastrofe, je potrebné vykonať veľmi komplexný postup - najprv sa uskutoční vyhodnotenie a potom sa vykoná spolurozhodovanie Európskeho parlamentu a Rady -, čo môže viesť k meškaniu.
V konkrétnom prípade Madeiry vám môžem povedať, že v priebehu nasledujúcich 14 dní dostaneme podpis a platbu. Meškanie bolo spôsobené aj tým, že členský štát veľmi neskoro poskytol množstvo potrebných informácií. To sa tiež musí vziať do úvahy. Napokon musíme aj preukázať - a musí byť možné overiť to -, na čo sa vlastne použili finančné prostriedky. Napriek tomu by sa mala aj naďalej rozvíjať štruktúra Fondu solidarity. Diskusie v tomto zmysle prebiehajú aj v rámci Komisie.
Otázku zhodnotenia sucha možno, otvorene povedané, začleniť pomerne ťažko. Situácia je odlišná napríklad v súvislosti s technologickými katastrofami. Tieto otázky treba prehodnotiť vzhľadom na skúsenosti, ktoré sme získali v uplynulých rokoch.
Čo sa týka finančných prostriedkov poskytnutých napríklad v oblasti štrukturálnych fondov, pre celú Európu je v súčasnom finančnom období k dispozícii celkom 7,5 miliardy EUR na prevenciu rizika a zodpovedajúce environmentálne ochranné opatrenia. Z toho bolo už asi 20 % pridelených na konkrétne projekty.
Ako poslanci EP za volebný obvod alebo región viete rovnako dobre ako ja, že často vznikajú administratívne problémy medzi regiónmi a členskými štátmi, pretože nie je jasné, kto je za čo zodpovedný. V praxi to často vedie k meškaniu pri realizácii projektov. Prekonanie týchto problémov by bolo dôležitým výsledkom, pretože je v záujme ľudí a regiónov, aby sme skutočne využívali peniaze, ktoré boli poskytnuté, a aby sme nestroskotali na administratívnych alebo byrokratických problémoch, alebo aby sme nedovolili, aby tieto problémy spôsobovali meškanie.
Napokon by som chcel povedať, že koncom roka skutočne plánujeme predložiť legislatívny návrh týkajúci sa toho, ako môžeme postupovať cielenejšie vzhľadom na spôsob monitorovania a reakcie na katastrofy v Európe. Chcel by som vám ešte raz poďakovať za nasadenie a vytrvalosť v tejto veci a chcel by som vás ešte raz požiadať, aby sme naďalej venovali - a touto poznámkou končím - takú veľkú pozornosť realizácii a využívaniu finančných zdrojov, ktoré majú členské štáty v zásade k dispozícii.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Ádám Kósa
V oznámení z 23. februára 2009 s názvom Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof sa Komisia, okrem iného, podujala na úlohu zosúladiť dostupné a existujúce informačné zdroje o preventívnych opatreniach a katastrofách. Chcel by som túto príležitosť využiť a poznamenať, že spôsob, akým vláda Nového Zélandu upozornila sluchovo postihnutých ľudí počas poslednej katastrofy, je inšpirujúcim príkladom, ktorý treba zaviesť v praxi. Koncom roka 2010 vláda Nového Zélandu zverejnila viacero materiálov, ako aj DVD, ktoré pripravovali zainteresované strany, orgány a obyvateľstvo s využitím znakovej reči pre prípad katastrofy. Tento postup zachránil životy i majetok. Podľa miestnych občianskych organizácií a Svetovej federácie nepočujúcich (www.wfdeaf.org) by mali byť vláda Queenslandu a Austrálsky úrad pre komunikácie a médiá (ACMA) hrdé na úspech, ktorý sa dosiahol vďaka ich vynikajúcej príprave a spolupráci a najmä poskytnutiu bezprostrednej a okamžitej komunikácie, ktorá bola zameraná na nepočujúcich, a to napriek tragédiám, ktoré sa, žiaľ, aj tak udiali. Vzhľadom na to dúfam, že Komisia preskúma postup tohto štátu, ktorý nie je členským štátom EÚ, a spopularizuje a presadí jeho realizáciu v členských štátoch, ako aj v rámci uplatňovania zdrojov EÚ.
