Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0227/09).
A Tanácshoz a következő kérdéseket intézik.
Tárgy: Lisszabon-ellenes retorika
A globális pénzügyi válság megmutatta nekünk, milyen fontos, hogy erős Európai Uniónk legyen. Gyorsan megtanultuk Írországban, hogy a Lisszaboni Szerződésről szóló mítoszok és félretájékoztatás milyen kevés vigaszt jelent egy gyengülő gazdaságban és növekvő munkanélküliség mellett. Azáltal, hogy a Cseh Köztársaság biztosította EU-elnökség és az ország saját elnöke Lisszabon-ellenes stratégiát támogat, hogyan szándékozik az ország összeegyeztetni ezeket az üzeneteket az inkább több, mint kevesebb uniós együttműködés nyilvánvaló szükségességével?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a Tanács mindig is világossá tette, hogy határozott szándéka az EU-n belüli együttműködés megerősítése, különösen válságok idején. A cseh elnökség - elődjének tevékenységeit folytatva - keményen dolgozik a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság okozta problémák megoldásán, és ebben az összefüggésben különböző szinteken intézkedéseket fogadott el. Létrehozott egy közös keretet a tagállamok számára, amely látható például a bankok megmentési tervéből, az európai gazdaságélénkítési tervből, a pénzügyi piacok szabályozásából és felügyeletéből. Az Európai Parlament infrastrukturális beruházások támogatásával, és nem utolsósorban a nemzetközi színtéren tett erőfeszítéseivel is hozzájárult ezekhez az intézkedésekhez. A Tanács március 19-i és 20-i ülésén a pénzügyi válság leküzdésére és a reálgazdaság problémáira összpontosított, és kifejezetten egyértelművé tette, hogy Európa csak az egységes piac, valamint a gazdasági és monetáris unió keretén belüli egységes és összehangolt fellépéssel szállhat szembe ezekkel a problémákkal, és oldhatja meg a jelenlegi válságot. A Tanács március 19-i ülésén arról döntött, hogy az európai gazdaságélénkítési terv keretében megadott, szorosan koordinált uniós válasznak kellene mobilizálnia valamennyi rendelkezésre álló eszközt, a közösségi erőforrásokat is beleértve, továbbá arról, hogy ebbe a válaszba teljes mértékben be kellene épülniük a növekedésre, foglalkoztatásra, társadalmi integrációra és szociális biztonságra vonatkozó stratégiáknak..
Ami a Lisszaboni Szerződést illeti, a Tanács tavaly decemberben megállapodásra jutott a jövőbeli előrelépést illetően. Írország kérésére a tagállamok megállapodtak abban, hogy a tavalyi írországi népszavazás során aggodalmat keltő kérdésekre vonatkozóan konkrét jogi garanciákat biztosítanak. A Tanács megállapodott arról is, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése esetén - az elengedhetetlen jogi eljárásoknak megfelelően - az egyes tagállamok Bizottságon belüli folyamatos nemzeti képviseletére vonatkozó határozat elfogadására kerül sor. Az e téma hangsúlyos elemeit jelentő részletes, kapcsolódó tevékenységek 2009 közepéig történő lezárásának kivételével, valamint megfelelő végrehajtással az ír kormány ugyanakkor kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottság jelenlegi működési időszakának végéig a Lisszaboni Szerződés ratifikálásán dolgozik. Az Európai Tanács március 19-i és 20-i ülésén tájékoztatást kapott az e kérdéssel kapcsolatos jelenlegi helyzetről és úgy döntött, hogy 2009. júniusi ülésén visszatér rá.
Gay Mitchell
Elnök asszony, hadd köszönjem meg a Miniszter úr válaszát.
Úgy gondolom, túlságosan defenzívek vagyunk ebben a Házban - és általában az intézményekben -, amikor Lisszabonról és általában az Európai Unióról van szó. Itt az ideje, hogy az Európát támadók közül egyeseket védekező álláspontra kényszerítsünk. Hol lennénk az Európai Központi Bank nélkül? Hol lennénk az euróövezet nélkül, mármint azok nélkül, akik közülünk az euróövezet tagjai?
Csak azt hiányoljuk, hogy az Európai Tanácsnak nincs egy olyan azonosítható vezetője, aki gazdaságélénkítési kérdésekről tudna beszélni, és úgy gondolom, egyértelmű, hogy a Lisszaboni Szerződés ilyen személy biztosítására vonatkozó rendelkezése valóban alapvető. Ha lenne most hivatalban ilyen személy, akkor nem állna fenn a hat hónapig tartó elnökségek között folyó huzavona.
A Miniszter úr talán azt mondhatná válaszában, hogy mit tekint a Szerződés Cseh Köztársaságban megvalósítandó ratifikálása kilátásainak.
Petr Nečas
Minden kérdésre később, egyszerre fogok választ adni.
Elnök
Az a szokásos eljárásunk, hogy először Ön ad választ a kérdés feltevőjének és az általa feltett kiegészítő kérdésre, azt követően pedig szokás szerint én gyűjtöm össze - és ez a döntésem - a többi kiegészítő kérdést, és továbbítom Önnek azokat.
Lekötelezne, ha először Ön válaszolna.
Petr Nečas
Köszönöm, Elnök asszony. Hölgyeim és uraim, válaszolok a kérdésre. Szeretném hangsúlyozni, hogy ami a Lisszaboni Szerződés ratifikálását illeti, a Cseh Köztársaságban a Képviselőházból és a Szenátusból álló kétkamarás parlament nagyon keményen dolgozik ezen a szerződésen, és azt idén február 18-án a Képviselőház elfogadta. Itt nyomatékosítanom kell, hogy a cseh alkotmányos szabályok értelmében e szerződésnek az elfogadásához elengedhetetlen az alkotmányos többség. A cseh parlament Szenátusa valószínűleg május 6-án fog szavazni a Szerződésről, a Szenátus azonban a jóváhagyást egy olyan megfelelő törvény szövegezésétől tette függővé, amelynek értelmében a minősített többségi szavazás szintjéről való hatáskör-átruházáshoz a parlament mindkét kamarájának hozzájárulása szükséges. Ez úgynevezett feltételes felhatalmazásnak felel meg. A vonatkozó törvény szövegezése és jóváhagyása már megtörtént, és arra számítunk, hogy május 6-án a Szenátus megszavazza ezt a törvényt, valamint arra, hogy - elfogadását követően - a Lisszaboni Szerződést a parlament ratifikálja.
Richard Corbett
Nem ért-e egyet a cseh elnökség azzal, hogy a Lisszaboni Szerződés esetében nem a szerződéssel kapcsolatos információk hiánya a probléma, mivel az információk megvannak és rendelkezésre állnak, hanem inkább a Szerződés ellenzői által szándékosan terjesztett jelentős mennyiségű félretájékoztatás?
Tekintettel arra, hogy a Szerződést nem az európai intézmények írják alá, hanem a tagállamok tárgyalták meg, azzal sem ért egyet, hogy a nemzeti kormányoknak sokkal többet kellene tenniük a Mitchell úr által említett mítoszok és félretájékoztatás kiküszöbölésére, és egyesíteniük kellene fellépésüket ebben az Európa jövője szempontjából létfontosságú vitában?
Christopher Heaton-Harris
Miniszter úr, biztosra veszem, hogy az Ön országában - csakúgy, mint Írországban - a szavazók érzékelik az EU-val kapcsolatos jelenlegi orwelli hangulatot, és aggódnak miatta. Nem ostobák és tudják, hogy a Bizottság önkényesen megváltoztatta jogalkotási menetrendjét annak érdekében, hogy ne kerüljön rossz hír az ír média vérkeringésébe.
Szégyenteljes, hogy Mitchell urat, Corbett urat és másokat olyannyira elvakítanak sikeres eurokrata létük csillogó jutalmai, hogy nem fogják fel a lényeget: azt, hogy Írország népe meghozta a maga döntését. Uram, esetleg rávehetné a Tanácsot arra, hogy utasítsa a Bizottságot arra, hogy vessen véget kommunikációs és tájékoztatási - másként propagandaként ismert - szolgálatai tömeges gyarapításának, és tegye lehetővé, hogy a csodálatos ír nép által hozott eredmények érvényesek legyenek, és bebizonyítsák, hogy az Európai Unióban demokrácia él.
Petr Nečas
Hangsúlyoznom kell, mindannyiunknak vennünk kell a bátorságot ahhoz, hogy beismerjük, az uniós polgárok nagyon keveset tudnak az EU működéséről. Az EU nagyon gyakran elvontan érinti az uniós polgárokat, intézményei pedig nagyon nehezen érthetőek. Minél alacsonyabb szintű a tudatosság, annál könnyebben állnak elő olyan feltételek, amelyek például félretájékoztatáshoz vezetnek, ez utóbbi pontosan azért rögzül könnyebben az emberek agyában, mert nem tájékoztatják őket kellően az EU működésének módjáról. Véleményem szerint a demokratikus deficit kezelése, valamint annak a ténynek a kezelése, hogy a polgárok nem mindig azonosulnak az EU-val és intézményeivel, biztosítaná, hogy ne legyen esély arra, hogy a nem megfelelő tájékoztatás és a hazugságok rögzüljenek. Határozottan úgy vélem, hogy minden uniós tagállam kormányának alapvető kötelessége, hogy nyíltan beszéljen a nem megfelelő tájékoztatás és a hazugság ellen. Az uniós tagállamok kormányainak ugyanakkor rendszeresen kellene tájékoztatniuk polgáraikat az európai integrációval összefüggő valamennyi kérdésről. Határozottan úgy vélem, hogy csak ekkor érünk el tényleges demokratikus előrelépést.
Tárgy: Kettős adóztatás
A Bíróság kettős adóztatásra vonatkozó közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatára tekintettel a Tanács milyen intézkedéseket szándékozik javasolni az európai adójog harmonizálására, annak érdekében, hogy az európai polgároknak ne kelljen kétszer fizetniük ugyanazért az adóköteles ügyletért?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ami a Közösségben tapasztalható jelenlegi helyzetet illeti, a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelv, a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezmény, valamint a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelv kivételével, közösségi szinten még nem került sor a közvetlen adózás területén a kettős adóztatás megszüntetését célzó intézkedés elfogadására. Ez abból a tényből adódik, hogy a kérdéses terület a tagállamok hatáskörébe tartozik - feltéve, hogy tiszteletben tartják a közösségi jogot. A kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, a tagállamok között - az előbb említett autonóm hatásköröknek megfelelően, és az OECD-mintamegállapodással összhangban - kétoldalúan megkötött megállapodások - úgy tűnik - nem elegendőek az EU-ban létező valamennyi jogi kettős adóztatás megszüntetéséhez.
A Bizottság, amely kizárólagos joggal rendelkezik arra, hogy a kettős adóztatással kapcsolatban jogszabályokat kezdeményezzen a Közösségben, jelenleg - a kettős adóztatás területén a közösségi jogalkotásra alkalmazandó szubszidiaritás elvére, valamint az egyhangúság követelményére tekintettel - egyértelműen inkább pragmatikusan közelít ehhez a kérdéshez. Ennek a pragmatikus megközelítésnek együttműködésre kellene ösztönöznie a tagállamokat annak biztosítása érdekében, hogy belső adórendszereik - azon belül az adózási tárgyú kétoldalú megállapodások is - zökkenőmentesen működjenek. Többek között ez is említésre kerül a tagállamok közvetlenadó-rendszereinek a belső piacon való összehangolásáról szóló bizottsági közleményben, különösen a COM(2006) 823. számú dokumentum végleges változatában. A Tanács ezt a koordináción alapuló bizottsági megközelítést 2007. március 27-i következtetéseiben megerősítette. Hangsúlyozta, hogy a belső piac működése tagállami, és adott esetben európai szinten javítható az adózás területén folytatott együttműködéssel, a tagállami hatáskörök tiszteletben tartása mellett. A Tanács kinyilatkoztatta, hogy az elfogadható megoldások - a szubszidiaritás elvével összhangban - különböző formákat ölthetnek.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, az Ön által adott információk helyesek, de nekünk - e Ház képviselőiként - az a benyomásunk, és még határozottabban Európa polgárainak az a benyomása, hogy nagyon veszélyes hiányosság van a közösségi jogban.
Jelenleg, miközben az adóügyi követelmények folyamatosan erősödnek minden egyes tagállamban, a mobilitás szinte lehetetlen.
Amikor arra kérjük a Bizottságot, hogy adjon magyarázatot erre a pragmatikus megközelítésre, úgy tűnik, a Bizottság egyáltalán nem élvez támogatást a Tanácson belül. Úgy tűnik, olyan ördögi körbe kerültünk, amelyben a Bizottság ránk, a Tanácsra hivatkozik, a Tanács pedig visszahivatkozik a Bizottságra, de közben az a realitás, hogy ennek az Európának a polgárai, amelynek az építésére törekszünk, az adórendszer harmonizációjának hiánya okozta súlyos adóterhek miatt nem választhatják, hogy különböző országokban rendelkezzenek adóügyi illetőséggel vagy jogviszonyokat létesítsenek.
Tudna-e a Tanács valamit tenni azért, hogy véget vessen ennek az ördögi körnek?
Petr Nečas
Először is szeretném hangsúlyozni, hogy a hosszú távú célkitűzés egy irányelv vagy többoldalú szerződés formáját öltő megoldás. A jogi alapelvek szempontjából csak így fejleszthetjük hatékonyan ezt a rendszert. A Bizottság - a tagállami adószabályozások jobb koordinációja, valamint tökéletesített döntéshozatali eljárások segítségével - megoldást javasol a belső piaccal összefüggésben felmerülő legégetőbb problémákra. A Bizottság az összehangolásról szóló 823. számú közleményében az EU-ban felmerülő nemzetközi kettős adóztatáshoz kapcsolódó viták hatékony megoldását célzó mechanizmus létrehozására irányuló javaslatot terjesztett elő, azonban a tagállamok elégtelen támogatása miatt - ahogyan azt az európai parlamenti képviselő úr itt említette - a Bizottság lemondott erről a kérésről más kezdeményezések javára. A Bizottság tökéletesen tisztában van a kettős adóztatásról szóló megállapodások belső piacra gyakorolt hatásával, és 2009-ben nyilvános konzultációk előkészítésébe kezd. E konzultációk alapján a Bizottság a megállapításairól közleménytervezetet, a meglévő problémák esetében pedig elfogadható megoldásra irányuló javaslatot fog készíteni.
A Tanács több alkalommal küzdött ezzel a problémával különböző kezdeményezések keretében. Az első a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/435/EK irányelv keretének a 2003/123/EK tanácsi irányelven keresztül történő bővítése volt, amely közösségi kereteken belül megszünteti az osztalékok határokon átnyúló áramlásának gazdasági és jogi kettős adóztatását. 1990-ben sor került egy választottbírósági szerződés elfogadására, azzal a céllal, hogy megszűnjön a kapcsolt vállalkozások közötti transzferárak megállapításából adódó kettős adóztatás. Mindazonáltal ez az irányelv nem bizonyult nagyon hatékonynak, részben azért, mert tagállamok közötti nemzetközi szerződés jellegű, nem pedig közösségi jogi aktus jellegű. 2003-ban sor került a 2003/49/EK irányelv elfogadására, amely a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések esetében megszüntette a kettős adóztatást, és amely irányelv csak a kifizetés kedvezményezettje szerinti ország számára engedélyezi az adott kifizetés megadóztatását. A Tanácson belüli további tárgyalásoknak az említett irányelv keretének kibővítésére kellene irányulniuk. A tagállamok közvetlenadó-rendszereinek a belső piacon való összehangolásáról szóló bizottsági közleménnyel és a kilépési adóról szóló bizottsági közleménnyel összefüggésben az ECOFIN 2008 decemberében a kilépési adóról szóló tanácsi állásfoglalást fogadott el. Ez az állásfoglalás a kettős adóztatás megszüntetésére törekszik, és összehangolja a kilépési adó területén alkalmazott állami gyakorlatokat, annak érdekben, hogy a gazdasági tevékenységek egyik államból a másikba történő áthelyezésével, amikor természetes vagy jogi személyek eszközeit a kilépéskor alkalmazandó adó hatálya alá tartozó államból áthelyezik, a kedvezményezett állam annak az eszköznek a piaci értékét alkalmazza, amelyet az eszköznek a kilépés szerinti államból történő áthelyezésekor az eszköz eladásakor kiadásként cseréltek.
Syed Kamall
Mindannyian tudjuk, hogy ezek az adózási kérdések kifejezetten technikai jellegűek lehetnek, de általánosságban a Miniszter úr egyetért-e azzal, hogy az, aki érti ezeket a kérdéseket, bizonyára úgy látja, hogy az adóharmonizáció nem elengedhetetlen a kettős adóztatás elkerüléséhez? Mindössze a tagállamok közötti jobb együttműködés szándékára van szükség - tudom, hogy meglehetősen technikai jellegű. Tekintettel arra a pénzösszegre, amelyet a tagállamok jelenleg elvesznek súlyosan megterhelt adófizetőiktől, kétségkívül itt az ideje egy fokozottabb adóverseny ösztönzésének, hogy csökkenthető legyen az Unió-szerte dolgozó családok terhe.
Paul Rübig
(DE) Tisztelt soros elnök úr! Úgy vélem, a cseh elnökség igen pozitív és proaktív megközelítést alkalmaz ehhez a kérdéshez. Szeretnék gratulálni Önöknek ehhez, mert természetesen fontos a polgárok és a kis-és középvállalkozások védelme ahhoz, hogy amikor szolgáltatásokat nyújtanak, ők is megfelelően visszaszerezhessék jövedelmüket. A kettős adóztatás olyasvalami, amire nincs semmiféle társadalmi igazolás. Ezért merült fel a kérdésem: úgy gondolja-e, hogy az Európai Bíróság követendő példát állíthat fel?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, az Európai Bíróság úgy döntött, hogy a közösségi jog, a szabad mozgás és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó elvek közvetlen alkalmazása nem kötelezi a tagállamokat a Közösségen belül határokon átnyúló helyzetekben a különböző adórendszerek kölcsönhatása során felmerülő jogi kettős adóztatás megszüntetésére. Ez az álláspont az Európai Bíróság C-513/04. sz. "Kerckhaert Morres” ügyben hozott határozatából származik. A Bíróság már hozott ítéletet ebben a kérdésben, és határozottan úgy vélem, hogy itt nagyon kevés mozgástér marad. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a kettős adóztatást megszüntető szerződéseknek eleget kell tenniük a belső piac követelményeinek, és különösen nem vezethetnek be diszkriminációt vagy különbözőségeket az Európai Közösségek Szerződésében foglalt alapvető szabadságok vonatkozásában. Másfelől határozottan úgy vélem, hogy a kettős adóztatás kockázata jelentősen bonyolítja az adórendszereket, és mindenekelőtt bonyolítja a dolgokat a kis- és középvállalkozások számára, amelyek néha nagyon nehezen tudnak belépni az egyes nemzeti jogok bonyolult rendszereibe. Pontosan a kkv-k vannak a leginkább kitéve ennek a kockázatnak, ugyanis a kkv-knak azért vannak magasabb költségeik, mert nem engedhetik meg maguknak, hogy drága tanácsadó cégeket vagy ügyvédi irodákat szerződtessenek, ahogyan azt a nagyvállalatok - és különösen a multinacionális vállalatok - megtehetik. A kkv-kra ezért több terhet rónak ezek a bonyolult adórendszerek. Személyes meggyőződésem, hogy valamennyi tagállam számára az a legkorrektebb megoldás, ha közvetlen adózási rendszerük a lehető legegyszerűbb és legátláthatóbb, és ami engem illet, ha a lehető legalacsonyabb adóik vannak.
Tárgy: Baromfihús
A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosításáról szóló,. számú bizottsági közlemény fényében a cseh elnökség egyetértene-e azzal, hogy az élelmiszer- és fogyasztóbiztonság, a nyomon követhetőség és a termékminőség érdekében minden "friss”-ként eladott baromfihúsnak frissességi garanciát kell nyújtania a fogyasztóknak? Egyetértene-e az elnökség azzal, hogy komoly probléma merül fel a harmadik országban levágott és fagyasztott, valamelyik uniós országba szállított és kifagyasztott - és néhány esetben uniós országban feldolgozott -, és azt követően "friss” uniós termékként forgalmazott és értékesített baromfi húsával kapcsolatban? Egyetértene-e azzal, hogy ez elfogadhatatlan és félrevezeti a fogyasztót, és nem tisztességes az EU azon termelőivel szemben, akik szigorú uniós iránymutatásokat tartanak be? Milyen lépéseket tesz jelenleg a cseh elnökség e rendelet zökkenőmentes elfogadásának biztosítására?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, az elnökség szeretné biztosítani a tisztelt képviselő asszonyt afelől, hogy a Közösség keretén belül kiemelkedő jelentőséget tulajdonít az élelmiszerbiztonság és a fogyasztóvédelem magas szintjének, függetlenül attól, hogy az élelmiszereket helyben állítják-e elő, vagy harmadik országokból importálják. Ebben az összefüggésben az elnökség a 2008. december 18-i és 19-i ülésén elfogadott, az importált mezőgazdasági és élelmiszeripari termékekről szóló következtetésekre szeretne hivatkozni. Közösségi szabályokkal összhangban a Tanács következtetéseiben felkérte a Bizottságot arra, hogy 2010 végéig nyújtson be a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az importált élelmiszerek higiéniai és növény-egészségügyi ellenőrzéseinek hatékonyságáról és alkalmazásáról szóló jelentést. A közösségi politikák végrehajtása során az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítására vállalt kötelezettsége eredményeként a Tanács elutasította a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt antimikrobás szerek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, a Bizottság által előterjesztett tanácsi rendeletjavaslatot. A Tanács arra az álláspontra helyezkedett, hogy ezeknek a szereknek a használata esetlegesen a rossz higiéniai gyakorlatokat leplezheti. Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalásában kifejezésre juttatta, hogy ellenzi a javaslatot, és arra kérte a Tanácsot, hogy utasítsa el a javaslatot. Ami a baromfihús kereskedelmi előírásairól szóló bizottsági javaslatot illeti, az elnökség szeretné megerősíteni, hogy a javaslat jelenleg tárgyalás alatt van a Tanácson belül, célja pedig magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása, valamint annak megakadályozása, hogy ne értékesítsenek frissként baromfihúst, ha azt előzőleg lefagyasztották. Az elnökség biztosíthatja a tisztelt képviselő asszonyt arról, hogy minden intézkedést megtesz annak érdekében, hogy lehetővé tegye az említett rendelet mielőbbi elfogadását rögtön azt követően, hogy az Európai Parlament kiadta véleményét.
Marian Harkin
Köszönöm az elnökségnek ezt a választ, mert tulajdonképpen úgy értettem, hogy a cseh elnökség intézkedést tervezett ebben a témában. Örömmel hallom, hogy jelenleg tárgyalnak a Tanácson belül arról, hogy intézkedjenek annak megakadályozására, hogy a fagyasztott baromfihúst később ne lehessen frissként eladni, mert ez természetesen azt jelenti, hogy az EU termelői - tulajdonképpen az EU valamennyi termelője - nem egyenlő feltételek mellett működnek.
Tehát úgy gondolom, az elnökséghez intézett kérdésem a következő: milyen rövid időn belül számíthatunk ezzel kapcsolatban valamiféle reakcióra a Tanács részéről, és tudna-e adni nekünk bármilyen információt arra vonatkozóan, hogy esetlegesen milyen konkrét intézkedéseket tennének ebben a témában?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ezt a problémát a Tanács munkacsoportjai a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatra irányuló tárgyalások keretében mára megoldották. A cseh elnökség egy kompromisszumos szövegre tett javaslatot, amelyhez a Tanács Mezőgazdasági Bizottsága többségi támogatást biztosított. A szöveget a kereskedelmi partnerekkel folytatott konzultációk keretében be fogjuk nyújtani WTO-értékelésre. Ha pozitív eredmény születik, és az Európai Parlament azzal egyidejűleg a plenáris ülésen elfogadja a jelentését, ami minden bizonnyal megtörténik, akkor a cseh elnökség benyújtja a kompromisszumos szöveget a Tanácsnak. A Tanácsnak van egy olyan hivatalos kötelezettsége, hogy ki kell várnia az Európai Parlament véleményének benyújtását, bár arra nem kell hivatkoznia határozatában. A kompromisszumos szöveg megállapítja, hogy a szóban forgó rendelettel összhangban friss baromfihúsból készített termékek esetében a tagállamok kiköthetnek kisebb változtatásokat azoknál a minimumkövetelményeknél, amelyeket a feltétlenül szükséges minimális időre és csak olyan mértékben alkalmaznak, amely a friss baromfihús-termékek előállítása során a feldolgozó üzemekben végzett kezelési és felvágási műveletekhez szükséges. Számítunk arra, hogy a Tanács maga foglalkozik ezzel a javaslattal májusban, és az eddigi tárgyalások alapján pozitív eredményeket várunk.
Avril Doyle
A marhahúságazatban néhány évvel ezelőtt jelentkező BSE-válságot követően a marhahústermékek esetében bevezettük a teljes azonosítást és nyomon követhetőséget Európában. A Tanács ugye egyetértene azzal, hogy mielőbb lépnünk kell, nemcsak a baromfi-, hanem a juh- és a sertéshús kérdésében is annak érdekében, hogy ugyanilyen tájékoztatást adjunk a fogyasztóknak, és hogy tulajdonképpen ugyanazt a nyomon követhetőséget biztosítsuk, ha esetleg valami baj történik?
A fogyasztók tájékoztatásáról szóló Sommer-jelentés pillanatnyilag a Parlamenten halad keresztül, és talán a kiegészített címkézéssel - amely kiegészítené a nyomon követhetőséget - a Tanács esetleg egyetért velem abban, hogy ezzel ez megvalósítható lenne.
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a baromfihús származásának feltüntetése nem képezi az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 14. mellékletének részét, és ezért nem része az általunk most tárgyalt javaslatnak sem. A származás feltüntetését az 543/2008/EK bizottsági rendelet kezeli, ezért az a Bizottság hatáskörébe tartozik, és arról bizottsági vita folyik. Azt is elmondanám, hogy nagyon is értem ezt a kérdést, mert ha - az uniós tagállamok népességének egészségére gyakorolt tényleges hatást figyelembe véve - megnézik a fertőzött szarvasmarhák esetében az úgynevezett szivacsos agyvelőbántalomból adódó fenyegetést, akkor a baromfihúsból eredő betegségek némelyike, például a szalmonella lényegesen több egészségügyi problémát okoz - sőt halált is -, mint a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma a maga idejében. Másfelől szeretném ismételten hangsúlyozni, hogy a származás feltüntetése a Bizottság hatáskörébe tartozik, és nem feledkezhetünk meg arról, hogy a származási hely nyomon követése a baromfi esetében természetesen sokkal nehezebb, mint a szarvasmarhaféléknél. El kell kerülnünk azt is, hogy olyan helyzetbe kerüljünk, amelyben a fogyasztó olyan mértékű védelmezésének kísérlete, hogy minden kétség és minden lehetséges kockázat tökéletesen megszűnjön, adminisztrációs szempontból olyannyira bonyolult rendszerhez vezet, hogy jóval magasabb élelmiszerárakat eredményez. Szeretném még egyszer megismételni, hogy a baromfihús esetében a kötelező jelölések területén a döntő felelősség a Bizottságé, és nem a Tanácsé.
Tárgy: Válságkezelés, valamint kis- és középvállalkozások
Az európai válságkezelési program az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag értelmében magában foglalja a kisvállalkozások támogatását. Ebben az összefüggésben eddig milyen intézkedések történtek, és milyen további intézkedések vannak tervben?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, az Európai Tanács tavaly decemberben megállapodott egy európai gazdaságélénkítési tervről. Ez a terv konkrét intézkedéseket tartalmaz a kis-és középvállalkozások támogatására, melyek közül a legfontosabbak a finanszírozáshoz jutás javítását és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentését célzó intézkedések. Ezzel egyidejűleg az Európai Tanács kifejezésre juttatta, hogy a 2008-2011 közötti időszakban támogatja az Európai Beruházási Bank fokozottabb beavatkozását, különösen a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelek esetében, ami az említett szektoron belül a jelenlegi hitelnyújtáshoz képest 10 milliárd eurós növekedést jelent. Ezen túlmenően az Európai Tanács legalább két éve támogatja a küszöbértékek ideiglenes túllépését az 500 000 eurós összegeket érintő állami támogatások, valamint az állami támogatási keretrendszer olyan kiigazításai tekintetében, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági társaságoknak, különösen a kis-és középvállalkozásoknak nyújtott támogatások növelésében. Az Európai Tanács az európai közösségi jog értelmében a közbeszerzési eljárások odaítélése és a gazdasági társaságok adminisztratív terheinek csökkentése esetében engedélyezett, felgyorsított eljárások alkalmazását is kérte. Az Európai Tanács az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal kapcsolatos kezdeményezésre vonatkozóan a Tanács által 2008. december 1-jén elfogadott bizottsági cselekvési terv teljes körű végrehajtását is támogatja. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal kapcsolatos kezdeményezésre vonatkozó cselekvési tervnek gazdasági zűrzavar időszakában segítenie kellene a kis- és középvállalkozásokat a hitelekhez jutás javításával, az adminisztratív terhek csökkentésével, a belső piac nyújtotta előnyök kis-és középvállalkozások által történő kihasználásának elősegítésével, valamint a külföldi piacokon a versenyképesség növelésével. Március 5-én a Tanács azt a következtetést vonta le, hogy a cselekvési tervet lehetőleg mielőbb teljes körűen végre kellene hajtani közösségi és tagállami szinten, eleget téve közben a szubszidiaritás elvének.
Ezen túlmenően a Tanács ismételten megemlítette a finanszírozáshoz jutás - a hitelekre, a garanciákra, a mezzanine finanszírozásra stb. gondolok - további tökéletesítéseinek, valamint az újonnan létrehozott innovatív vállalkozásoknak és a kis- és középvállalkozásoknak szánt kockázati tőkéhez jutás javításának jelentőségét is, olyan esetekben, amikor figyelembe kell venni a jelenlegi pénzügyi válság hatásait. A kis- és középvállalkozások piacra jutását - a belső piac előtti akadályok felismerése és kezelése érdekében - mindenekelőtt a piacok és az egyes ágazatok fokozottabb felügyeletével kell megerősíteni. A számviteli és az új társaságok létrehozására vonatkozó követelményeket alapvetően egyszerűsíteni kellene és fel kellene gyorsítani. Március 19-i és 20-i ülésén az Európai Tanács a következő intézkedésekről állapodott meg: a meglévő akadályok felszámolása és az újabbak megakadályozása, egy teljes mértékben működőképes belső piac megvalósítása, az adminisztratív terhek további csökkentése, a vállalkozások erős ipari alapjának fenntartása érdekében az iparra vonatkozó keretfeltételek javítása, különös hangsúlyt fektetve a kis-és középvállalkozásokra és az innovációra, az üzleti tevékenységek, a kutatás, az oktatás és a képzés különböző területei közötti partnerségek támogatása, valamint a kutatásba, a tudásba és az oktatásba való befektetések minőségének javítása.
Hölgyeim és uraim, azt is szeretném elmondani, hogy a Tanács 2009. március 10-én olyan politikai megállapodásra jutott, hogy a 2006/112/EK irányelv módosítása alapján valamennyi tagállamnak lehetősége lenne arra, hogy számos munkaerő-intenzív szolgáltatásra tartósan lecsökkentett HÉA-kulcsokat érvényesítsen, és persze ezek általában kis- és középvállalkozások által nyújtott szolgáltatások. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag szerinti kezdeményezésekből származó egyéb jogalkotási javaslatok között a Tanácsnak az európai zártkörű társaság statútumáról szóló rendeletet kellene elfogadnia, amely a kis- és középvállalkozások számára megkönnyítené a határokon átnyúló üzleti tevékenységek folytatását. A Tanács meg fogja vizsgálni a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet is, hogy biztosítsa, a kis-és középvállalkozásokat valamennyi kereskedelmi ügylet esetében időben kifizessék. Ami a szabályozás javítására vonatkozó menetrendet illeti, a Bizottság az elmúlt évben 11 új gyorsított intézkedést terjesztett elő a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére annak érdekében, hogy 2012-ig megvalósulhasson az uniós szabályozások okozta jelenlegi adminisztratív terhek 25%-os csökkentése. Becslések szerint ez mintegy 30 milliárd eurós megtakarítást eredményezhet, és leginkább a kis- és középvállalkozásoknak kedvezne. Idén március 10-én a Tanács felkérte a Bizottságot arra, hogy a cselekvési terv mind a 13 kiemelt területe vonatkozásában javasoljon új konkrét intézkedéseket a terhek csökkentésére. Az ehhez kapcsolódó tényleges lépések között szerepel a kereskedelmi vállalkozások egyesülésére és szétválására alkalmazandó harmadik és hatodik irányelv egyszerűsítésére irányuló javaslatok Európai Parlamenten belüli első olvasatban történő elfogadása, valamint a negyedik és hetedik irányelv felülvizsgálatának jóváhagyása is. Ezt a fontos munkát azonban az adminisztratív terhek 25%-os csökkentésének megvalósítása érdekében folytatni kellene, a Bizottságnak pedig lehetőleg mielőbb be kellene fejeznie valamennyi meglévő jogszabály felülvizsgálatát.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök asszony, köszönöm a Miniszter úr válaszát, amely felsorolta az összes tervezett intézkedést. Most természetesen az említett intézkedések alkalmazásának tényleges eredményeket kell hoznia az Európai Unióban mindazok számára, akiknek a válság következményei által érintett kis- és középvállalkozása van és mindazok számára, akik új kis- és középvállalkozást akarnak létrehozni. Pontosan ennek kapcsán szeretném, hogy a Miniszter úr közölje velem, léteznek-e új vállalkozások indítására, valamint megszűnő vállalkozásokra vonatkozó statisztikák. Érdekelnének ezek az összehasonlító számadatok, ha nem ma, akkor egy jövőbeli válaszban.
Petr Nečas
Először is szeretném hangsúlyozni, hogy a csődbe jutott és az újonnan létrehozott társaságok száma, valamint az új társaságok létrehozására vonatkozó sajátos feltételek jelentősen eltérnek az EU egyes tagállamaiban. Míg néhány tagállamban egy kis- és középvállalkozás létrehozása néhány napot vesz igénybe, más államokban sajnos néhány hónapig tarthat. Panayotopoulos-Cassiotou asszony, természetesen lehet készíteni részletes összefoglalót az Ön által kért információkról, azokat írásban közölnénk.
Tárgy: Az Európai Tanács globális éghajlat-megállapodás finanszírozásáról tartott tavaszi ülésének eredménye
A múlt heti tavaszi csúcs fényében az elnökség elégedett-e a globális éghajat-változási megállapodás előmozdítása érdekében a fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi segítségnyújtásról a decemberi koppenhágai COP-15 konferencián folytatott tárgyalások eredményével?
Petr Nečas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a 2009. március 19-i és 20-i ülés következtetéseiben a Tanács megállapította, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések jelentős - köz- és magánszektorbeli - hazai és pénzügyi erőforrást igényelnének, különösen a leginkább fenyegetett fejlődő országokban, és az EU a fejlődő országokban az említett intézkedések finanszírozására méltányos részt biztosítana. Közelmúltbeli felméréseken alapuló bizottsági becslések azt jelzik, hogy 2020-ra a kiegészítő köz- és magánberuházások várhatóan csaknem 175 milliárd euróra emelkednek, ha a kibocsátások várhatóan az EU célkitűzéseivel összeegyeztethető szintre csökkennek.
Jelenlegi felmérések azt mutatják, hogy e beruházásoknak több mint felét fejlődő országokban kell végrehajtani. Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének Titkársága ezenfelül úgy becsüli, hogy 2030-ban a fejlődő országokban az alkalmazkodás költsége évente a 23-54 milliárd eurós tartományban lenne. Ami a fejlődő országokban az éghajlatváltozás mérséklését célzó intézkedések finanszírozását illeti, a Tanács egyértelmű álláspontra helyezkedett. A fejlődő országoknak a fejlett országok segítségével kellene stratégiákat és terveket kidolgozniuk az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítására. Ezeknek a stratégiáknak és terveknek különbséget kellene tenniük az önállóan elfogadható intézkedések - mivel középtávon vagy nulla, vagy nagyon alacsony ráfordítással, sőt nettó haszonnal is járnak -, valamint az olyan pozitív kiegészítő költségekkel járó intézkedések között, amelyeket az egyes országok nem engedhetnek meg egykönnyen maguknak.
A Koppenhágai Megállapodás végrehajtása érdekében elengedhetetlen az elegendő, kiszámítható és kellő időben nyújtott pénzügyi támogatás. Az említett támogatást nyújtó nemzetközi pénzügyi struktúrának a hatékonyság, a megfelelőség, az egyenlőség, a felelősség, a kohézió, a kiszámíthatóság és a megfelelő pénzgazdálkodás elvén kell alapulnia. A finanszírozási forrásokkal kapcsolatban a Tanács megerősített olyan lehetőségeket, amelyek nemzetközi tárgyalások keretében tovább vizsgálhatók, és amelyek kölcsönösen megállapodott alkalmazási körön alapuló hozzájárulásokra hagyatkozó megközelítést, szerződések versenyeztetésén alapuló piaci megközelítést, illetve ezeket és más lehetőségeket ötvöző lehetőségeket foglalnak magukban. Ezen túlmenően a globális szén-dioxid-kereskedelmi piacra való áttérés során a rugalmas mechanizmusok, a tiszta fejlesztési mechanizmus és az együttes végrehajtás továbbra is jelentős szerepet fog játszani a kibocsátás-csökkentések fejlődő és átalakuló gazdaságokban megvalósuló finanszírozásában. Ennek kapcsán fontos lesz a környezet integritásának megerősítése, a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás, valamint a méltányos földrajzi eloszlás. A szén-dioxid költségére vonatkozó egyértelmű jelzések közvetítése érdekében szükség van a szén-dioxid-kereskedelmi piac kiterjesztésére is. Ez egyben a kibocsátások csökkentésének egyik legköltséghatékonyabb módja, miközben ugyanakkor nyilvánvalóan ösztönöz az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérésre. Az éghajlat- és energiaügyi csomagra vonatkozó uniós megállapodással összefüggésben a Tanács azt is megerősítette, hogy ez a csomag hozzájárul az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések finanszírozásának biztosítására tett uniós erőfeszítésekhez. Világos, hogy sokkal többet kell tennünk a finanszírozás területén. A Tanács úgy döntött, hogy júniusi ülésén visszatér erre a kérdésre, annak érdekében, hogy pontosabban meghatározza a folyamatban lévő nemzetközi tárgyalásokkal kapcsolatos álláspontját.
Avril Doyle
Szeretném megköszönni a cseh elnökségnek a kimerítő választ. Ezt tulajdonképpen a mai nap folyamán már korábban megkaptam, mert nem gondolták, hogy eljutunk a 10. számú kérdéshez.
Feltételezhetem, hogy valóban ez a cseh kormány véleménye, ahogyan azt az imént jegyzőkönyveztette, mert bizonyára megnyugtatna engem, ha így gondolnám? Köszönöm Önnek, mert ez azt jelenti, hogy a cseh kormány az általa biztosított elnökség kezdete óta hosszú utat tett meg az éghajlat-változási kérdésekkel kapcsolatban.
A Tanács júniusi ülésén kívül közölné annak az ütemtervnek a többi részét, amely a harmadik országok mérséklési és alkalmazkodási célú finanszírozásában az EU úgynevezett "méltányos részével” kapcsolatos megállapodás elérését célozza? Maximálisan egyetértek egyébként azzal, amit a szén-dioxid-piacról és annak hozzájárulásáról mond.
Elnök
Köszönöm, Doyle asszony. Kíváncsi vagyok, hogy előre megkapta-e választ. Ez egy olyan gyakorlat, amelyet régóta ösztönözni szeretnék mind a Tanács, mind pedig a Bizottság részéről, tehát mindkettőjüknek gratulálok, hogy ezt megvalósították.
(Avril Doyle közbeszólása: "Ez azért van, mert azt gondolták, nem fogunk eljutni a 10. kérdéshez!”)
Petr Nečas
Hölgyeim és uraim, úgy tűnik, hogy minél kevesebb ideje van a cseh elnökségnek hátra, annál gyorsabban telik, és talán ezért próbálunk sietni és időben foglalkozni minden adminisztrációval. A tisztelt képviselő asszony kérdésére válaszul azt szeretném mondani, hogy a Tanács idén júniusban újra tárgyal erről a témáról. A Tanács véleménye szerint fontos jobban koncentrálni az éghajlatváltozás elleni küzdelem pénzügyi mechanizmusaira. A koppenhágai ülés előtt a Tanács közzé fogja tenni az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást, az új technológiák támogatását, valamint az említett tervek végrehajtásához szükséges megfelelő környezet létrehozását célzó intézkedések finanszírozásának különböző módjaira vonatkozó uniós megközelítést. A Tanács azt is bemutatja majd, hogy az EU hogyan fog konkrét hozzájárulást biztosítani ezekhez a tervekhez, továbbá ki fogja fejteni a tagállamok közötti költségmegosztás módját és az említett célok végrehajtására tett erőfeszítéseket is. Mindez a Bizottság tényleges javaslatain fog alapulni.
Ami az éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló globális megállapodás finanszírozásához kapcsolódó egyéb problémákat illeti, az EU egyértelművé tette, hogy ebben a kérdésben arányos felelősséget szándékozik vállalni. Ezenkívül az EU kialakított a finanszírozáshoz kapcsolódó alapelveket, és világossá tette, hogy meg kívánja vitatni ezeket a lehetőségeket globális partnereivel. Nyilvánvaló azonban, hogy túl korai lenne néhány számadat közzétételével felfedni lapjainkat. Nem lenne ésszerű, nem lenne óvatos, nem lenne taktikus. Van elképzelésünk arról, hogy mennyi finanszírozásra lesz szükség a globális terv végrehajtásához. Ugyanakkor legalább hozzávetőlegesen tudnunk kell, hogy a harmadik országok milyen mérséklési intézkedések végrehajtását tervezik. Ebben az összefüggésben szeretném elmondani, hogy 2007-ben az EU önkéntes kötelezettségvállalást tett arra, hogy 20%-kal csökkenti a kibocsátásokat - sikeres globális megállapodás esetén pedig 30%-kal -, és ezt még jóval azt megelőzően tette, hogy a világ bármely más országa bármit is közzétett volna mérséklési javaslatokról.
Elnök
Amíg lesz lehetőségem, szorgalmazni fogom a kérdést, mert kifejezetten úgy tűnik számomra, hogy azokra a kérdésekre adott válaszok, amelyekről úgy gondoljuk, hogy nem kerülnek sorra, előzetesen átadhatók, viszont akkor semmi sem indokolja, hogy azokra a kérdésekre, amelyekről úgy gondoljuk, hogy sorra fognak kerülni, ne legyenek meg előre a válaszok, így - az előbbihez hasonlóan - jobb és hasznosabb eszmecserét folytathatunk. Köszönöm mindkettőjüknek, hogy bebizonyították ezt, hiszen megmutatta, hogy közülünk sokaknak hosszú kutatást kell végeznie.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
A kérdések óráját lezárom.
(Az ülést 20.10-kor felfüggesztik és 21.00-kor folytatják.)
