Közös konzuli utasítások: biometrikus azonosítók és vízumkérelmek (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottságnak, a biometrikus azonosítókra és a vízumkérelmekre vonatkozó Közös Konzuli Utasítás (05329/1/2009 - C6-0088/2009 - 2006/0088 (COD)) második olvasatra adott ajánlása Előadó: Ludford bárónő.
Sarah Ludford
előadó. - Elnök asszony, ez a bizottsági javaslat, amelynek én vagyok a parlamenti előadója, a Vízuminformációs Rendszer (VIS) csomagjának negyedik eleme, amely a VIS-rendeletről, a VIS-hez való hozzáférésről szóló határozat és a VIS-nek a Schengeni Határellenőrzési Kódex keretében való alkalmazásról szóló intézkedés után következik.
A meglévő közös konzuli utasítások módosítását illetően, elsőként a VIS-ben tárolandó biometrikus azonosítók szolgáltatására vonatkozó kötelezettséget biztosítja és az azokra vonatkozó szabványokat, másodjára a vízumkérelmek átvételének megszervezésére vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza.
A vízumszabályok teljes felülvizsgálata előirányzott a vízumkódex alapján, amelynek előadója Henrik Lax az ALDE képviselőcsoportból. Amennyiben elfogadásra kerül, a most tárgyalt egyetlen jogszabály a vízumkódex elválaszthatatlan része lesz. A javaslatok szétválasztása mögött meghúzódó alapvető ok, hogy a Bizottság arra számított, a vízumkódex elfogadása több időbe fog telni, mint a jelenlegi javaslat elfogadása, és nem akarta, hogy a vízumkódex elfogadása akadályozza a VIS bevezetését.
Tudomásom szerint a VIS központi rendszere elkészül ez év decemberéig és az első régióban, Észak-Afrikában 2010 elején megkezdheti működését. Hosszú ideje folytatok tárgyalásokat a Tanáccsal. Az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság 2007 novemberében elfogadta a jelentésemet. Sajnálatos módon nem tudtunk első olvasatban kialakított megállapodásra jutni, így 2008 júliusában a jelentés jóváhagyását kértem a Parlamenttől, mindazonáltal, a francia soros elnökség ideje alatt sikerült elegendő haladást elérnünk ahhoz, hogy a javaslat második olvasatra történő elfogadását javasoljam.
Négy kérdés merült fel: az ujjlenyomatvétel korhatára, a tagállamok együttműködésre való ösztönzése, miközben végső eszközként engedélyezettek a külső szolgáltatókkal való szerződések; adatvédelem és biztonság, valamint a szolgáltatási díj a külső szolgáltatók számára.
Az ujjlenyomatvétellel kapcsolatban a Bizottság azt javasolta, hogy 6 éves kortól lehessen ujjlenyomatot venni. Valójában a fiatal gyerekek ujjlenyomata gyorsan változik, és én nem vagyok kellőképpen meggyőzve arról, hogy a későbbi években milyen megbízhatósággal használhatóak majd az ilyen fiatal korban vett ujjlenyomatok. Számos kérelem ellenére soha nem kaptam alapvető, hitelt érdemlő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a hat és tizenkét éves kor között készített ujjlenyomatok miként szolgálhatnak hitelesítés vagy azonosítás alapjául sok évvel később, anélkül, hogy a hiba veszélyét magukban hordoznák.
Egy ponton a Tanács reakciója az volt, hogy a fiatal gyermekektől kétévente vegyenek ujjlenyomatot öt év helyett, ahogy azt a felnőttek esetében teszik, ez azonban meglehetősen problematikus lenne a családok számára. Úgyhogy én egy megfontolt és gyakorlati megközelítéshez ragaszkodtam, minimum korhatárként az idősebb, 12 éves kort megjelölve, és a Tanács egyetértett azzal, hogy a 12 éven aluli gyerekeket mentesíteni kell, felülvizsgálva ezt a korhatárt három év múltán, a Bizottság felelőssége mellett készült részletes tanulmányt követően.
A következő kérdés a tagállami együttműködésre való bíztatás, miközben engedélyezettek a külső szolgáltatók. Semmilyen problémám nincs a kiszervezés általános koncepciójával, de biztonságos feltételeket kell megállapítani annak érdekében, hogy a vízumkiadás folyamata egységes legyen, a kiszervezés végső lehetőségként történjék meg, és az adatvédelem és -biztonság biztosítva legyen.
Ezért a szövegbe belefoglaltunk egy olyan hierarchiát, ami által a korlátozott képviselet, közös ügyintézési helyek vagy közös kérelemátvevő központok segítségével történő együttműködés jelenti az elsődleges megoldást, és csak ott jöhet szóba a kiszervezés, ahol ezek a megoldások nem megfelelőek arra, hogy a kérelmezők nagy számával megbirkózzanak vagy nem tudják biztosítani a jó földrajzi lefedettséget. A megállapodás világossá teszi, hogy a tagállamok maradnak továbbra is felelősek az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésért és a nemzeti jog bármilyen megsértéséért.
Fontos elem, hogy az olyan harmadik államokban, amelyek tiltják a titkosítást, külön szabályok érvényesek: a konzulátusok vagy egy külső szolgáltató és egy tagállam közötti elektronikus adatátvitel tiltott lenne, és a tagállamoknak kellene biztosítaniuk, hogy az elektronikus adatokat fizikailag, teljes mértékben titkosított formában, külön feltételekkel ellátott elektronikus adathordozón továbbítsák.
Végezetül pedig a vízumdíjról szólva, sikeresen ragaszkodtunk ahhoz, hogy feltételként a külső szolgáltatókra a vízumdíjon felül egy szolgáltatási díjat rójunk ki, a vízumkérelmezők mindig rendelkezzenek közvetlen hozzáféréssel a konzulátusi hivatalokhoz. Véleményem szerint ez nagyon fontos.
Egészében véve, megfelelő egyezséget alakítottunk ki. A megállapodásokért keményen megharcoltunk, és úgy gondolom, hogy sikerült egy lépést tennünk előre a közös vízumpolitika felé.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, először is, szeretném továbbítani Barrot elnökhelyettes úr sajnálatát, hogy nem lehet itt önökkel ma este.
Örömmel vettem tudomásul, hogy a Parlament elfogadta a Tanács közös álláspontját és ezzel formát adott a közte és a Tanács között a 2008. december 2-ai háromoldalú egyeztetés folyamán született politikai megállapodásnak a javaslattal kapcsolatban. Mind a Parlamentnek, mind a tagállamoknak szeretném megköszönni, hogy hajlottak a kompromisszumra ennek az eszköznek a formális elfogadása érdekében, és külön köszönetet szeretnék mondani az előadónak, Ludford bárónőnek és a társelőadóknak támogatásukért és együttműködésükért. Ez a megegyezés lehetővé fogja tenni az előkészületek folytatását, hogy az ez év végére tervezett vízuminformációs rendszert elindíthassuk.
A Parlament javaslatára a Bizottság felkérte a Közös Kutatóközpontot, hogy tanulmányozza a 12 éven aluli gyermekektől való ujjlenyomat vételének fontos kérdését. A műszaki előírások tervezete mostanra elkészült, és a közeljövőben fogják elküldeni a Parlamentnek és a Tanácsnak.
A közös konzuli utasításnak ez a megváltoztatása egy átlátszó és harmonizált jogi keretet fog biztosítani a kiszervezés gyakorlatának, beleértve a kiegészítő díjnak a kérdését is.
A Bizottság úgy véli, hogy az elfogadott szöveg kiegyensúlyozott és, ahogy a Bizottságnak a Parlamenthez benyújtott nyilatkozatában áll, a Bizottság teljes támogatását élvezi.
Ewa Klamt
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, hogy teljesítsük az Európai Unió azon igényét, hogy a szabadság, biztonság és igazság térsége legyen, az a feladatunk, hogy ellenőrizzük az Európán kívülről az Unióba érkező emberek számára a belépéshez szükséges vízum kiadását. Az újonnan megalkotott szabályok megkövetelik, hogy az Unió nagykövetségei és képviseletei a jövőben ujjlenyomatokat és fényképeket készítsenek a kérelmezőkről. Ez négy célkitűzésnek tesz eleget.
Először is, egyszerűsíteni fogja a csalás és a visszaélés elleni küzdelem folyamatát, mivel a biometrikus azonosítók megnehezítik a vízumok hamisítását. Másodszor, meg fogja akadályozni az úgynevezett "visa shopping”-ot. Harmadszor, fel fogja gyorsítani a vízumkérés folyamatát. Negyedszer, egyszerűbbé fogja tenni a határellenőrzéseket, mert a biometrikus azonosítók lehetővé fogják tenni, hogy a személyzet gyorsan el tudja dönteni, hogy az előttük álló személy az-e, akinek számára a vízumot kiadták.
Örömmel támogattuk volna a Bizottság javaslatát, hogy a hat éven felüli gyermekektől is lehessen ujjlenyomatot venni az emberkereskedelem megakadályozása érdekében. Sajnos a többség nem erre szavazott a Parlamentben.
Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja nagy többséggel támogatja azt a kompromisszumot, hogy annak a tagállamnak, amely felelős a kérelmek elfogadásáért és feldolgozásáért, végső esetben tudnia kell együtt dolgozni külső szolgáltatókkal. Az ilyen típusú együttműködésbe való beleegyezésünk melletti egyik fő érv, hogy ezekben az esetekben a tagállamok maradnak felelősek az adatvédelemért és -biztonságért. Ez azt jelenti, hogy a külső szolgáltatók által az illetékes tagállam hatóságainak küldött elektronikus adatokat mindig teljes mértékben titkosítani kell.
Szeretnék köszönetet mondani az előadónak és a többi csoporthoz tartozó képviselőtársaimnak, akik árnyékelőadókként dolgoztak ezen a projekten három éven keresztül.
Roselyne Lefrançois
. Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, elnök asszony, ön elnököl ezen az ülésen, ezért én az ön nevében beszélek arról az ügyről, amelyet a vélemény előadójaként követett nyomon.
Először is, szeretnék szívből gratulálni Ludford bárónőnek az ügy nehéz tárgyalásába fektetett energiájához és az elért eredményekhez. Úgy hiszem, hogy a Parlament büszke lehet az elért eredményekre, mert a feladat egyáltalán nem volt könnyű, ahogy láthattuk.
Két olyan pontra szeretném külön felhívni a figyelmet, amely létfontosságúnak tűnik számomra, és amelyekkel különösen meg lehetünk elégedve: az első a korhatár felemelése a kiskorúaktól való ujjlenyomatvétel tekintetében hatról tizenkét évre. A második azon alapelv megalkotása, amely értelmében a biometrikus adatoknak a tagállamok konzulátusai által való begyűjtését csak végső esetben és bizonyos nagyon egyéni garanciák szigorú keretében lehet alvállalkozásba adni.
Tudom, hogy néhány ember úgy véli, hogy az elfogadott megoldás nem teljesen illik az általunk javasolt lehetőségekbe, különösen az egy diplomáciai hivatalban egy szolgáltató által történő begyűjtés, továbbá a titkosított elektronikus levélben, vagy titkosított elektronikus adathordozókon egy diplomáciai futárcsomagban szállított adatok tekintetében.
Azt válaszolnánk erre, hogy a magántestületek által folytatott gyűjtést csak az európai jogszabályokkal összhangban lehet végezni, továbbá hogy az adatokat teljes mértékben kódolnia kell a szolgáltatónak és azokat így kell elküldenie a tagállam hatóságainak
Mi több, megkaptuk a megbízást, hogy megállapodásokról tárgyaljunk olyan harmadik országokkal, amelyek tiltják az elektronikus úton megküldött adatok kódolását. A kérelmek vizsgálatát, az esetleges interjúkat, az engedélyezési eljárást és a vízumbélyegek kinyomtatását és beillesztését csak diplomáciai vagy konzuli képviselők végezhetik.
Ugyanez vonatkozik a begyűjtött adatok elküldésére egyik tagállamból a másikba helymegosztás esetén, vagyis abban az esetben, amikor egy harmadik államban egy tagállamot egy másik tagállam képvisel.
Végezetül, amennyiben a szolgáltatók tevékenységeinek részletes feltételeit a szöveg mellékletében leírják, azokat teljes egészében kötelező érvényű jogi eszköznek kell tekinteni.
Ezen eredmények fényében csak örülhetünk a jobb vízumpolitika bevezetése tekintetében elért garanciáknak Európában. Ez minden bizonnyal hasznos lesz az európai nyilvánosság számára, és lehetővé fogja tenni, hogy javítsuk harmadik országokkal való kapcsolatainkat.
Tatjana Ždanoka
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, képviselőcsoportom nevében mindenekelőtt szeretném megköszönni Ludford bárónő szíves együttműködését. A bárónő egyike azon kevés előadóknak, akik számára semmi sem lehetetlen.
Köztudott, hogy képviselőcsoportom élesen ellenzi a biometrikus azonosítók széles körű bevezetését. A határozatot azonban már elfogadták. A vízumkibocsátáshoz szükséges ujjlenyomatok gyűjtésének jogalapját a vízuminformációs rendszerről szóló rendelet biztosítja, amely - véleményünk szerint - sokkal megfelelőbb keretet nyújtana az általános szabályokról és a kivételekről szóló rendelkezéseknek.
Szerintünk most az a legfontosabb, hogy a lehető legtöbb óvintézkedést megtegyük. Ezzel kapcsolatban Ludford bárónő kiváló munkát végzett. Úgy véljük, hogy az ujjlenyomat-adási kötelezettség alsó korhatárának 6 évről 12 évre történő felemelése nagyon fontos, de a 14 éves korhatár még jobb lenne.
Támogatjuk továbbá az alapvető jogokra való határozott hivatkozásokat mint pl. az adatok átvételét korábbi kérelmekből, amennyiben az 48 hónap helyett 59 hónapnál nem régebbi, illetve az adatvédelem biztosítását.
Mindazonáltal számos aggodalmunk van. Képviselőcsoportom nem támogatja alvállalkozók bevonását a biometrikus azonosítók gyűjtésébe, különösen az olyan létesítmények esetében, amelyek nem állnak diplomáciai vagy konzuli védelem alatt. Szintén ellenezzük a további ügyintézési költség felszámítását.
Összegezve az eddigieket úgy véljük, hogy a biometrikus azonosítók alkalmazása kritikus problémákat vetne fel az adatvédelemmel és az alapvető jogokkal kapcsolatosban anélkül, hogy említésre méltó előnyökkel szolgálna. Ezért nem támogatjuk a Parlament álláspontját a második olvasat során. Ez azonban nem befolyásolja a vízumkódokról szóló Lax-jelentéssel kapcsolatos álláspontunkat.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, nagyra értékelem az előadó elkötelezettségét, és ezúton szeretném megköszönni neki és minden érintettnek az elmúlt években végzett kiváló munkájukat. Ennek ellenére tartózkodom a szavazástól, legfőképpen azért, mert úgy vélem, hogy az ujjlenyomatok gyűjtése és a biometrikus azonosítók használatával kapcsolatos egész eljárás nem áll arányban a probléma nagyságrendjével. Véleményem szerint a belügyminiszterek és az adatvédelmi hatóságok a lehető legtöbb személyes adat gyűjtésére irányuló törekvései alapvetően megkérdőjelezhetők.
Tudom milyen nehéz volt kicsikarni a Tanácstól a kompromisszumot, amely alapján a 12 év alatti gyermekek mentesülnek az ujjlenyomat-adási kötelezettség alól. Mindannyian tudjuk azonban, hogy ez csak azért alkalmazható, mert nem állnak rendelkezésre átfogó tanulmányok, amelyek alátámasztanák, hogy a gyermekek ujjlenyomatai megbízhatóak. Még nem zárult le a politikai párbeszéd arról, hogy valóban szükség van-e a csecsemők és kisgyermekek ujjlenyomataira.
Az alvállalkozók bevonásával kapcsolatos rendeletek szintén okot adnak az aggodalomra. Szigorú, egységes szabályozásra mindenképpen szükség van, mivel számos tagállamban már külső szolgáltatókat alkalmaznak. Érthető, hogy számos szigorúan meghatározott esetben hasznos lehet a vízumkérelmek feldolgozását külső szolgáltatókra bízni. Ez azonban nem mehet a kérelmezők és az adatvédelem rovására. Nem hiszem, hogy a tanácsi kompromisszum ebben a vonatkozásban megfelelő. Mind a Parlament Jogi Szolgálata, mind az európai adatvédelmi biztos jelezte az alvállalkozók bevonásával kapcsolatos kockázatokat, amennyiben a külső szolgáltató diplomáciai védelem alatt nem álló területen működik. Sajnos a Tanács nem vette figyelembe ezeket az aggodalmakat.
További problémát jelent az alvállalkozók bevonásával felmerülő ügyintézési költség. Úgy vélem, hogy hiba lenne ezt a kérelmezőkre hárítani. A 60 eurós vízumköltség már így is túl magas és harmadik országok polgárai számára nehezen megengedhető. Amennyiben ez a költség további 30 euróval növekedne, az nem felelne meg a nyílt és vendégszerető Európai Unióról alkotott elképzelésemnek. Nagy országok esetében kétségtelenül megkönnyítené az ügyintézést, ha nem kellene a fél országot átutazni azért, hogy a konzulátushoz benyújtsák a vízumkérelmet, ha ez megoldható lenne külső szolgáltatónál. A magasabb költségek felmerülésével azonban - véleményem szerint - már azonnal el is veszne ez az előny.
Szeretném mindenkinek megköszönni az elmúlt években végzett munkáját a témával kapcsolatban.
Gerard Batten
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, nem meglepő, hogy Ludford bárónő, az eurofanatikus Liberális Demokraták pártjának képviselője ismét egy olyan területet akar harmonizálni, ami a szuverén nemzeti politika hatáskörébe kell, hogy tartozzon. Miért akarna bármelyik uniós tagállam közös vízumkérelmi és vízumkiadási rendszert harmadik országok állampolgárai részére? Annak eldöntése, hogy ki léphet be egy adott nemzetállamba és ki nem, kizárólag arra a nemzetállamra kell, hogy tartozzon - kivéve az eurofanatikusok elképzeléseit, miszerint az európai nemzetállamok már nem is léteznek, mert a hatalmas, határok nélküli Európai Unió állama a helyükbe lépett.
1997 óta mintegy 6 millió bevándorló érkezett az Egyesült Királyságba. Mintegy 4 millióan elhagyták az országot, így több, mint 2 millió fővel nőtt a népesség. A jelenlegi bevándorlási arány azt mutatja, hogy több mint 200 000 fővel nő a népesség évente - azaz 5 évente 1 millió fővel. Ez megfelel egy Birmingham nagyságú új város lakosságának. A bevándorlók nagy része legálisan lép be az országba, mert uniós állampolgár. Ezenfelül valószínűleg van egymillió illegális bevándorló. Anglia egyike a világ legsűrűbben lakott országainak - a népsűrűség nagyobb, mint Indiában, Kínában vagy Japánban. A jelenlegi tendencia alapján a 61 milliós lakosságunk 2051-re 75 millió fő lesz, 2081-re pedig becslések szerint 85 millió.
Ki kell lépnünk az Európai Unióból és vissza kell szereznünk a határaink feletti ellenőrzést. Amint ezt megtettük, el kell döntenünk, mely államok polgárait engedjük be az országba, vízummal vagy anélkül. Számos olyan uniós tagállam van, amelynek az állampolgárait nem lenne szabad beengednünk Nagy-Britanniába vízum nélkül. Nagy-Britanniának szigorú vízumrendszerre lenne szüksége, hogy eldönthessük, kit engedünk be az országunkba és kit nem. Az Európai Unió által kidolgozott rendszerre viszont semmi szükségünk.
Gondolom a támogatói pusztán közös kritériumok és eljárások bevezetéseként szentesítenék a rendszert, csupán csak azért, hogy minden simán menjen. A bevezetésnek azonban lehet néhány nem tervezett következménye. Nézzünk egy másik példát a Liberális Demokraták által pártfogolt uniós szabályozásra. Az európai elfogatóparancs azt jelenti, hogy más uniós tagállamok által bűncselekménnyel vádolt brit állampolgárokat nem védhet brit bíróság, de még a belügyminiszter sem, még abban az esetben sem, ha nyilvánvalóan súlyos igazságtalanság történt. Bármelyik korrupt jogrendszer követelheti egy brit állampolgár kiadatását, és nekünk eleget kell tennünk ennek. Lemondtunk arról a jogunkról, hogy megvédjük a saját állampolgárainkat. Nemsokára lesznek olyan tárgyalások, amelyeket az érintett személyek távollétében tartanak, valamint a bírságok és vagyonelkobzást elrendelő határozatok közös elismerése következik. Mindezt a Liberális Demokraták szavazták meg és támogatták. Ezek az intézkedések felrúgják az angolokat évszázadok óta megillető, a Magna Chartában és az 1689-es Alkotmánylevélben foglalt alapvető szabadságjogokat.
Ma délután Graham Watson, a Liberális Demokraták vezetője sürgette Gordon Brownt, hogy Nagy-Britannia lépjen be az egységes európai valuta rendszerébe, amiről mindenki, aki kapcsolatban van a való világgal, tudja, hogy gazdasági szempontból öngyilkosság lenne. Most a Liberális Demokrata fanatikusok azt akarják, hogy támogassuk a közös vízumkiadási rendszert. Ha a londoni szavazók értesülnek Ludford bárónő álláspontjáról ezekben a kérdésekben, a 2009. június 4-i európai parlamenti választásokon remélhetőleg az Európai Parlamentből való kilépésre jogosító vízumot adnak neki.
Carlos Coelho
(PT) biztos úr, hölgyeim és uraim, egyetértek azzal, hogy a vízuminformációs rendszert, azaz a VIS-t haladéktalanul be kell vezetni, és azzal, hogy szükség van a Közösségi Vízumkódexre. Elismerem Ludford bárónő munkáját, de több okból sem tudom nyugodt lélekkel támogatni a kompromisszumot.
Elöször is nem értek egyet a külső szolgáltatók bevonásával. Amikor valamennyi képviselőcsoport támogatásával elfogadtuk a Schengeni Információn Rendszer második változatát, a SIS II-t, ez a Parlament nem engedélyezte a magáncégek részére az adatokhoz való hozzáférést, pedig akkor még csak a gépjármű-regisztrációról volt szó. Mi indokolja a Parlament álláspontjának radikális megváltoztatását, hogy magáncégek részére engedélyezi az ilyen adatok gyűjtését, amelyek olyan kényes személyes adatok, mint pl. az ujjlenyomatok? A kompromisszumban foglaltaknak megfelelően ezeknek a cégeknek egy hétig rendelkezésre állnak ezek az adatok.
Másodszor, jobb adatvédelemre lett volna szükség. A diplomáciai védelem kulcsfontosságú az egyének személyes jogainak hatékony védelme szempontjából. Hogyan lehetne a magáncégek által begyűjtött adatok biztonságát garantálni, ha nem biztosítjuk ezt a diplomáciai védelmet? Már elfelejtettük a SWIFT-ügyet, amikor az USA hatóságainak adtak át adatokat? Ha egy ilyen eset előfordulhat egy olyan országban, mint az Egyesült Államok, akkor gondoljunk bele, hogy mi történhet a kevésbé fejlett országokban, ahol az alapvető jogokat még kevésbé védik.
Harmadsorban, a vízumköltségek növekedni fognak és országonként változnak. A Bizottság javaslata a "visa shopping” megelőzésére irányult. Amennyiben megengedjük a magáncégeknek, hogy díjat számítsanak fel a vízumköltségen felül, akkor tagállamonként különbözni fognak a vízumköltségek. Ezzel éppen azt érjük el, amit el akartunk kerülni, nevezetesen a "visa shopping” lehetőségét. Ha az egyik tagállamban 60 euro a vízumköltség, a másikban pedig 90 euro, akkor vajon hol fogják kérelmezni a vízumok nagy részét? Ez különösen a népes családok esetében lesz így. És akkor még nem is említettük a vízumkönnyítési megállapodások felülvizsgálatának szükségességét, amit ez a Parlament olyan határozottan támogatott például Ukrajna és Szerbia esetében.
Mindezek eredményeképpen, elnök asszony, ezt a kompromisszumot nem tudom elfogadni.
Corina Creţu
(RO) Mindenekelőtt szeretnék gratulálni az előadónak a biometrikus azonosítórendszer bevezetésének alapjául szolgáló jogi keretek kidolgozása érdekében tett erőfeszítéseihez.
Ennek a jelentésnek néhány pontja heves vitákat kavart számos uniós tagállamban, különösen a biometrikus azonosítókkal kapcsolatos kérdések. Romániában is voltak mostanában ilyen viták, abban az országban, amely az Európai Unióban utolsó előttiként vezette be a biometrikus útleveleket, viszont elsőként a mindkét kézről vett ujjlenyomatokat és arcképet tartalmazó új biometrikus szabványokat.
A biometrikus azonosítórendszer bevezetésével kapcsolatos aggodalmak a személyes biztonság garantálásához fűződő természetes aggályokon alapulnak, mint ahogy természetesek azok az aggodalmak is, hogy hogyan használják fel és védik a rendelkezésre bocsátott adatokat.
A tagállamok egyik legfontosabb feladata az, hogy garantálja a polgárai védelmét anélkül, hogy veszélyeztetné az alapvető emberi jogokat. Ezért úgy vélem, hogy meg kell találnunk az egyensúlyt életünk két alapvető kérdésében: a szabadság és a biztonság kérdésében.
A vita tárgyát képező jelentés inkább műszaki vonatkozású, és európai szinten kívánja harmonizálni a biometrikus azonosítással kapcsolatos intézkedéseket. Ezt meg kell tennünk, annak szem előtt tartásával, hogy számos tagállamban már mindenféle jogi keretek megléte nélkül használják ezt a módszert.
Az a tény például, hogy a 12 év alatti gyermekek és azon személyek, akiktől testi okok miatt nem lehet ujjlenyomatot venni, mentesülnek az ujjlenyomat-adási kötelezettség alól, bizonyíték a mértékletességre és a pragmatizmusra, amit minden tagállamban alkalmazni kell.
Hubert Pirker
(DE) Elnök asszony, biztos úr, úgy vélem, hogy a rendelettel két fő célkitűzést érünk el: egyrészről a biztonságot, másrészről pedig egy még inkább állampolgár-barát megközelítést.
Az ujjlenyomatok és fényképek bevezetése védelmet nyújt az új vízumok hamisítása és az azokkal való visszaélések ellen. Véleményem szerint az új vízumokat még inkább állampolgár-barátnak nevezhetjük, mivel a javaslat egy egylépcsős eljárást vezet be, melynek során valamennyi szükséges adatot egyszerre vesznek fel. Ezenkívül a kérelmezőknek nem kell minden alkalommal elmenni a vízumirodába, mert az adatokat 5 évig lehet tárolni.
Úgy vélem, hogy még inkább állampolgár-barát lesz, ha a tagállamok együttműködésre való felkérése nyomán vagy külső szolgáltatók bevonásával az eljárás lerövidíthető lesz, amennyiben az adatvédelmi rendelkezéseket betartják. Ezt mi garantáljuk is, mivel megtettük a szükséges óvintézkedéseket. Szeretnék megnyugtatni mindenkit, aki aggódik amiatt, hogy a külső szolgáltatók bevonásának eredményeként visszaélések fordulnak majd elő a rendszerrel vagy hogy nem fogják betartani a szabályokat. E téren országom nagyon pozitív tapasztalatokkal rendelkezik, ezért támogatom ezt a még inkább állampolgár-barát megközelítést.
Eddig a pontig támogatom az előadót és szeretnék gratulálni neki. Ez nem mindig volt így a közös munkánk során, Ludford bárónő. Annak azonban nem örülök, hogy a 6 év feletti gyermekektől nem vehetünk ujjlenyomatot. Pusztán azért kifogásolom ezt, mert biztonságosabb lenne a gyermekek helyzete, hiszen személyazonosságuk egyértelműen meghatározható lenne és megakadályozhatnánk a gyermekkereskedelmet és más bűntetteket. Ezt nagyon sajnálom. Remélem azonban, hogy miután egy tanulmány elkészül, de legkésőbb 3 év múlva mindenki belátja majd, hogy lehet ujjlenyomatot venni a 6 éven felüli gyermekektől annak érdekében, hogy hatékonyabban gondoskodhassunk a biztonságukról.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) A 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat megteremtette a személyazonosság igazolása céljából történő biometrikus adatgyűjtés jogi kereteit.
Az általunk megvitatott európai rendelet közös szabványokat határoz meg a személyazonosság igazolása céljából történő biometrikus adatgyűjtésre és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet vonatkozó rendelkezésein alapszik.
Anglia és Írország nem alkalmazza a rendelet előírásait, mivel a schengeni vívmányok rájuk nem vonatkoznak.
Úgy vélem, hogy a személyes adatok körültekintő védelme különösen fontos ennél a rendeletnél. Gyakorlati szempontból ezeket az adatokat az európai jogalkotás adott szabályainak megfelelően kell tárolni és feldolgozni. Ezenfelül az a tény, hogy a tagállamok felelősek a vízumkérelmek átvételéért és feldolgozásáért, óriási felelősséget ró rájuk a személyi jogok tiszteletben tartása szempontjából.
Szeretném megemlíteni, hogy alapvetően fontos az, hogy ezeket az adatokat az arra felhatalmazott személyek gyűjtsék be és dolgozzák fel, és semmilyen körülmények között ne használják fel azokat más célra.
Dushana Zdravkova
(BG) Biztos úr, hölgyeim és uraim, az uniós tagállamok által kibocsátott beutazóvízumhoz szükséges biometrikus adatok bevezetésével kapcsolatban elért kompromisszum kétségtelenül magasabb fokú biztonságot eredményez.
Ugyanakkor elegendő lehetőséget biztosít az utazók személyes adatainak és sértetlenségének védelmére. Szeretném továbbá kiemelni, hogy a magasabb műszaki követelmények minden esetben segítik a határokon átnyúló bűnözés, illegális bevándorlás, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelmet.
A hazámhoz, Bulgáriához hasonló határállamok számára, amelyek erős nyomásnak vannak kitéve a bevándorlók áradata és a nemzetközi szervezett bűnözés által, életbevágóan fontos az új szabványok gyors és hatékony bevezetése az Unió külső határainak védelme szempontjából.
A javasolt módosítások lehetőséget adnak továbbá a tagállamoknak arra, hogy továbbfejlesszék és felgyorsítsák a vízumkibocsátás folyamatát, ami kétségkívül megerősíti a kapcsolatainkat a harmadik országokkal. Ezenfelül összességében javítja az Európai Unióról kialakult képet. Amikor az új jogszabályok alkalmazásáról esik szó nyilvánvalóan figyelembe kell venni a vízumkérelmet benyújtókat érintő lehetséges anyagi következményeket.
A már meglévő költségek további növelése új akadályokat gördíthet a tisztességes utazók mozgásszabadságának útjába. Végezetül szeretném hangsúlyozni, hogy az Európai Unióba történő beutazáshoz szükséges vízumok kibocsátásának részeként kiszolgáltatott adatok megfelelő védelme döntő fontossággal bír.
A Parlament mindig gondoskodott az uniós állampolgárok személyes adatainak védelméről, és véleményem szerint akkor járunk el helyesen és tisztességesen, ha ezt a magas színvonalú adatvédelmet az Unióba látogatók számára is biztosítjuk.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, szeretném még egyszer megköszönni Ludford bárónőnek és minden tisztelt képviselőnek a közreműködését és a hozzászólását. Továbbítani fogok munkatársamnak, Barrot úrnak mindent, ami ma elhangzott.
Sarah Ludford
előadó. - Elnök asszony, szeretném megköszönni minden árnyékelőadónak, aki velem együtt dolgozott. Több mint négy éven keresztül "Mrs VIS” voltam, az árnyékelőadókkal együtt egy összetartó kis csapatot alkottunk, és mindannyian nagyon fognak hiányozni. Ha szabad megjegyeznem, különösen Ön fog hiányozni, elnök asszony, mivel június után talán már nem is fogunk találkozni. Ez a kis csapat kizárólag nőkből állt, ami nagyszerű volt, de szeretném megköszönni mindenkinek, aki részt vett a munkában, a férfiaknak egyaránt. Kiváló munkát végeztek!
Tiszteletben tartom Kaufmann kisasszony és Ždanoka kisasszony véleményét. Megértem az álláspontjukat és köszönöm, hogy teljes mértékben részt vettek a tárgyalásokban és a vitákban, annak ellenére, hogy - mint azt hangsúlyozták - a végeredményt nem tudják támogatni.
Azt viszont nagyon sajnálom, hogy Coelho úr nem tudja támogatni ezt a kompromisszumot. Remélem, tisztában van azzal, hogy milyen keményen küzdöttem néhány olyan kérdésben, amellyel ő is egyetértett. Az eredeti jelentésem mindenesetre mindezeket tartalmazta. Amennyiben úgy gondolja, hogy többet is elérhettem volna, az némi értetlenséget okozna a Tanácsban és a Bizottságban, mert úgy gondolom, hogy így is elég nehéz esetnek tartottak.
Batten úr elhagyta az üléstermet. Úgy vélem, hogy ez az UKIP választási kampányának része. Amint azt Ţicău asszony hangsúlyozta, az Egyesült Királyság nem részese a vízuminformációs rendszernek, mivel az ország nem tartozik a schengeni övezetbe, így az Egyesült Királyság teljes mértékben felügyeli a határait. Úgy vélem, hogy Batten úr gondolkodásmódja szokás szerint kissé zavaros.
Köszönetet mondok minden előadónak, aki építő jelleggel szólt hozzá a témához. Örülök, hogy pontot teszünk az ügy végére, mivel személy szerint úgy érzem, hogy ezek után szeretnék leköszönni a "Mrs VIS” posztról.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Alin Lucian Antochi  
írásban. - (RO) A VIS-azonosítók részét képező biometrikus azonosítók bevezetése fontos lépés a vízumtulajdonos és az útlevél közötti megbízható kapcsolat megteremtésében, ami megakadályozza a hamis személyazonosság használatát.
Ez a rendelet azonban már az első olvasat során számos nézeteltérést jelzett a Tanács és a Parlament között az alábbi kérdésekben: a 6 év alatti gyermekektől vett ujjlenyomatok esetében a felmerülő költségek részleteinek, valamint annak a kényelmetlenségnek a figyelmen kívül hagyása, amellyel a szülőknek szembe kell nézniük valahányszor a gyermekeik ujjlenyomata változik; a biometrikus adatok gyűjtésének megszervezésével kapcsolatos új kihívások; és végül, de nem utolsósorban, a tagállamok tapasztalatlansága a személyes adatok tárolásának megszervezését, valamint a műszaki hibák kezelését illetően.
Ebben a helyzetben garantálnunk kell, hogy a tagállamok egységes szabályokat alkalmaznak a schengeni vízumok kibocsátásakor, valamint azt, hogy a közös konzuli utasítások újradefiniálásra és adaptálásra kerülnek. Ezenfelül különös figyelmet kell fordítanunk a rendelkezésre bocsátott biometrikus adatok védelmére. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy bár ez a biometrikus adatgyűjtő rendszer a hozzáférés biztosítása, valamint a tagállamok rendőrhatóságainak információcseréje révén a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet szolgálja, ugyanúgy könnyen hozzáférhető a különböző érdekcsoportok számára is, amennyiben nem dolgozunk ki és vezetünk be magas színvonalú biztonsági intézkedéseket.
Marian-Jean Marinescu  
írásban. - (RO) A vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasításokat módosító rendelet meghatározza a biometrikus azonosítók vízuminformációs rendszerbe történő bevezetéséhez szükséges jogi kereteket, csakúgy, mint a vízumkérelmek átvételéhez és feldolgozásához szükséges intézkedéseket.
Ez a rendelet lehetőséget kínál külső szolgáltató bevonására a vízumkérelmek gyűjtéséhez.
Véleményem szerint indokolatlan ilyen szabadságot biztosítani a külső szolgáltatókkal történő együttműködésre, ami csak megteremti az illegális vízumkereskedelem veszélyét. Bár a rendelet meghatározza, hogy a tagállamok a rendszer üzemeltetői és a külső szolgáltatók az üzemeltető meghatalmazottai, mégis úgy vélem, hogy megkérdőjelezhető a magánszemélyek védelme az adataik feldolgozása és továbbítása vonatkozásában.
A rendes vízumdíjon felüli ügyintézési költség kiszámlázása eltéréseket fog létrehozni a tagállamok között a vízumköltségeket illetően. Arról is meg vagyok továbbá győződve, hogy a benyújtott vízumkérelmek számát tekintve is különbségek lesznek a tagállamok között.
Szeretném felhívni azon tagállamok figyelmét, amelyek alvállalkozókat vonnak be a vízumkérelmek átvételére és feldolgozására, hogy ne feledkezzenek meg az említett veszélyekről és vizsgálják felül a jogi kereteket annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a vízumkérelmeket átvevő külső szolgáltatók bevonásának lehetőségét.
