A reklámok fogyasztói magatartásra gyakorolt hatása (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont Juvin úr által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság nevében benyújtott jelentés a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról.
Philippe Juvin
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Miért dolgoztunk ki jelentést a reklámokról? Mert a reklám lehet nagyon jó dolog, de nagyon rossz is.
Nagyon rossz lehet, ha megtévesztő, ha erőszakos, ha félrevezető, ha nem tisztességes, tehát ha végeredményben a fogyasztó nem azt kapja a reklámtól, amit elvár, azaz információt. De a reklám lehet nagyon jó dolog is, mivel a gazdasági fejlődés nagyszerű eszköze is lehet. A reklám a gazdasági tevékenység "kenőanyaga”, és ahogy azt már sokan elmondták, a megfelelő reklám lehetőséget ad a fogyasztónak az összehasonlításra, és bizonyos tekintetben ösztönzi a versenyt.
A reklám természetesen nem új keletű dolog. Tehát miért van szükség erre az új szövegre, amikor léteznek már ezzel kapcsolatos szövegek? Számos okból. Először is azért, mert a reklám ma már nem olyan, mint régen volt. Nemrég olvastam egy amerikai jelentést - de Európában is elég hasonlóan áll a dolog - arról, hogy tavaly november 29-én az online kereskedelem egyetlen nap alatt több mint 1 milliárd USD forgalmat csinált. Ez jelentékeny növekedést jelent az online kereskedelem és az online reklámozás eszközei terén. A jelentés szükségességének egyik igazolása tehát az, hogy a reklámot szabályozó dokumentumok néha teljesen alkalmazhatatlanok a reklám azon eszközeire, amelyek az elmúlt évek során jelentek meg.
A reklám lehet erőszakos, és egyre inkább az; behatol a magánéletbe. Van egy teljesen új jelenség is a reklámozás terén, amelyet a jelenleg létező dokumentumok nem fednek le. A bújtatott reklámokra gondolok. A reklámok ilyenkor álcázott formában jelennek meg. Jó példa erre az egyik közösségi oldal - ez is egy olyan új eszköz, amelyre a jogszabályok nem vonatkoznak -, a Facebook, ahol emberek csoportjai beszámolhatnak pl. egy adott termék állítólagos hiányosságairól. Ezzel pár nap vagy pár hét alatt szó szerint tönkre tudnak tenni egy márkát.
Világos, hogy a reklám ma már egyáltalán nem olyan, mint tegnap, hiszen a reklámnak ma olyan eszközei vannak, amelyek régebben nem is léteztek. A viselkedéshez szabott reklámokra, a célzott reklámokra és a magánjellegű e-mailek elolvasására gondolok. Van köztünk olyan, aki akarja vagy elfogadja, hogy elolvassák magánjellegű e-mailjeit? Nos, pedig reklámcélokból manapság ezt megteszik.
Hölgyeim és uraim! Alapvetően úgy gondolom, hogy el kell gondolkodnunk néhány nagyon világos értéken: a magánélet tiszteletben tartásán és a legsebezhetőbb személyek védelmén, mivel nagyon jól tudjuk, hogy a gyermekek a legsebezhetőbbek közé tartoznak az úgynevezett viselkedéshez szabott reklámok szempontjából, ami a szokásaikat célba vevő reklámokat jelent. Ezek a gyerekek nem tudják, hogy az adott reklámokat nem véletlenül sugározzák nekik. Nem tudják, hogy olyan reklámokról van szó, amelyeket egyéni választásaik ismeretében küldenek nekik. Egy felnőtt talán tudja ezt, de egy gyermek nem.
Nos, az új technológiák új kihívásokat is hoznak magukkal: jelentős gazdasági kihívásokat. Úgy gondoljuk, hogy itt alapvetően politikai jellegű vitáról van szó. Bizonyos szakmabeliek szerint - akik nem akarják, hogy a reklámvilágot érintő változások következzenek be - ezeket a problémákat már megoldották. Bizonyos szakmabeliek folyton azt mondják nekünk, hogy a fogyasztókat figyelmeztetik, hiszen a honlapokon hosszan és részletesen szerepel az adatok bizalmas kezelésével kapcsolatos politika. Azonban jól tudjuk, hogy a valóságban senki nem olvassa el az adatok bizalmas kezelésével kapcsolatos érthetetlen szövegeket, vagy ha valaki el is olvassa, nem érti meg; ezeket a szövegeket tényleg lehetetlen végigolvasni. Tehát ugyanahhoz a problémához érünk vissza. A reklámoknak tisztességesnek kell lenniük, tiszteletben kell tartaniuk az embereket és a magánéletet. Nem szabad a fogyasztók után kémkedni, nem szabad tudtuk nélkül célzott reklámokkal bombázni őket. Tiszteletben kell tartani a fogyasztókat, a polgárokat.
Elnök úr, és rögtön be is fejezem, tehát két célt kell kitűznünk magunk elé. Először is, a reklámoknak tisztességesnek kell lenniük - tisztességesebbnek, tiszteletteljesebbnek, valóságosabbnak, és jobban tiszteletben kell tartaniuk a magánéletet. Ugyanakkor a polgároknak, a fogyasztóknak is óvatosabbnak kell lenniük, nem szabad hagyniuk, hogy manipulálják őket, alaposabban kell tájékozódniuk, és kritikusabbnak kell lenniük. Ennek a jelentésnek ez a célja.
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Remélem, el fogják fogadni ezt a jelentést, és többségében mellette fognak szavazni itt a Parlamentben.
Zuzana Roithová
(CS) Elnök úr! Üdvözlöm a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló jelentést. Mivel a jelentés nem tér ki a szerencsejátékok reklámozásának szabályozására, szeretném megemlíteni, hogy különösen az internetes szerencsejátékok és ezek reklámozása az a terület, ahol nem ismernek határokat - ráadásul ezek könnyen hozzáférhetőek a fiatalok számára. Hét tagállamban betiltották az online szerencsejátékokat, de továbbra is hozzájuk lehet férni ezekben az országokban is. Szilárdan hiszem, hogy meg kell próbálni megelőzni a szerencsejáték-függőség kialakulásának káros következményeit. Elő kell mozdítanunk, hogy Európa-szerte tilalmat vezessenek be a szerencsejátékok gyermekeket és fiatalokat célzó reklámozására, mivel ha hagyjuk, hogy a gyermekek ki legyenek téve a virtuális szerencsejátékok reklámjainak, akkor ugyanúgy a jövőjüket tesszük kockára, mint az alkohol, a cigaretta és más függőséget okozó szerek korlátozás nélküli reklámozása esetén. Ráadásul a kaszinókra és a szerencsejáték-reklámokra néha nem csak az interneten nem vonatkoznak korlátozások; így gyakran iskolák közvetlen közelében is találhatók kaszinók és a szerencsejáték-reklámok. Remélem, hogy a mai vita arra fogja ösztönözni a Bizottságot, hogy indítványozza a szerencsejáték-reklámozás tilalmát, mivel ez vitathatatlan közérdek.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Elnök úr! Gratulálok az előadónak, Philippe Juvinnek, a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló jelentéséhez.
A jelentés értékeli a meglévő jogalkotási keretet, hangsúlyozza az annak végrehajtásával kapcsolatos problémákat és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, hangsúlyozza továbbá az önszabályozás fontosságát és a sebezhető fogyasztók - például a gyermekek, serdülők és idősek - védelmét, valamint azt, hogy a reklámokat erőteljes katalizátorként kell használni a sztereotípiák és előítéletek elleni küzdelemben.
Én készítettem el a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményét, és nagyon örülök annak, hogy valamennyi, a nemek közötti egyenlőség és az emberi méltóság biztosítására irányuló javaslatunkat bevették a jelentésbe, amit szeretnék megköszönni az előadónak. Minden érintettet felszólítok, hogy működjünk együtt szorosan az olyan becsmérlő vagy megtévesztő reklámok elleni küzdelemben, amelyek leértékelik a nőket, és mozdítsuk elő közösen az egészséges minták érvényesülését, hogy a reklámok az emberi méltóság és a nemi szerepek tiszteletben tartásával pozitív befolyást gyakorolhassanak a társadalmi felfogásra.
Christian Engström
Elnök úr! A 25. bekezdés utolsó francia bekezdéséről szeretnék beszélni, amelyről külön fogunk szavazni, és remélem, hogy sikerül törölnünk a jelentésből. Ebben a francia bekezdésben az szerepel, hogy ha egy keresőmotor reklámokat jelenít meg egy bizonyos keresőszó esetén - azaz ha valaki egy márkanevet gépel be keresőszóként -, akkor erre csak a márkatulajdonos hozzájárulásával kerülhessen sor.
Ez első pillanatban ésszerűen hangozhat, de teljes mértékben ellentmond a védjegytörvénynek. Először is, a védjegyeket 45 különböző áru- és szolgáltatási osztályban lajstromozták, és ugyanaz a védjegy egy lajstromon belül különböző osztályokban is szerepelhet. Tehát ez azt jelentené, hogy ha valaki például azt szeretné, hogy a "golf” szóval összekapcsolva jelenjen meg a hirdetése, akkor ehhez a Volkswagentől kellene engedélyt kérnie.
A másik probléma a védjegyek óriási száma. Európában több millió védjegy van. Csak az alicantei OHIM-nál 600 000 védjegy van bejegyezve, tehát ha valaki például azt szeretné, hogy a "silver” szóval összekapcsolva jelenjen meg a hirdetése, akkor lehetséges, hogy több ezer márkatulajdonostól kellene engedélyt kérnie. Ez egyszerűen nem megvalósítható. Ha ez megtörténne - remélem, hogy nem fog -, az elég rendesen tönkretenné az európai keresőmotor-ágazatot, és ellehetetlenítené a törvényes reklámozást és a törvényes versenyt. Tehát kérem képviselőtársaimat, hogy szavazzanak ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Jaroslav Paška
(SK) Elnök úr! Először is szeretném elmondani, mennyire jó dolognak tartom, hogy az Európai Parlament megvitatja a reklámok terén kialakult tisztességtelen gyakorlatokat, különösen, ami a reklámok új módszereit és technológiáit illeti.
A digitális kommunikáció új formái számos új lehetőséget teremtettek a reklámügynökségek számára. Az új reklámozási lehetőségek azonban új problémákat is magukkal hoztak: az agresszív eladói eszközöket, a fogyasztók félrevezetését, valamint a könnyen átverhető gyermekek és fiatalok kihasználását érzéseik erőszakos befolyásolása révén. Az internetes reklámozás szabályozásának is olyan leleményesnek kell lennie, mint a reklámszövegíróknak, és létfontosságú a magánélet védelmét és az etikai kereteket sértő, illetve a gyermekek fejlődését befolyásoló módszerek és technikák korlátozása. Ezért a jelenlegi tendenciák részletes elemzésére és vizsgálatára kell összpontosítanunk, új szabályokra van szükség a családok és a gyermekek magánéletét sértő és a családok egészséges fejlődését károsan befolyásoló technológiák és lehetőségek korlátozására - és ezeket a szabályokat következetesen alkalmazni is kell.
Csanád Szegedi
(HU) Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a jelentéstevőnek. Az én értékrendem szerint az elmúlt időszak egyik legfontosabb témaköréről beszélünk. Az egyetlen szívfájdalmam, hogy ilyen késői órában jutott erre sor. Ahogyan a jelentés is kiemeli, a reklámok által legsebezhetőbb személyek a gyerekek, illetve a serdülőkorban lévő ifjú emberek, akiknek szabad akaratuk még gyenge és könnyen lehet befolyásolni őket. Ez nemcsak a szabálytalan, hamis és agresszív reklámokra vonatkozik, hanem általában minden reklámra egy olyan új világban, ahol már ifjú korban szembesülnek a fogyasztói társadalomba való beilleszkedés kényszerítő erejével. A gyermekműsorokban kifejezetten tiltani kellene mindenféle reklámot.
Ráadásul külön ki kell emelnem, hogy a fiatalok szempontjából talán nem is a hagyományos médiaeszközök a legveszélyesebbek, a tévé vagy a rádió, hanem az internet világa. A reklám itt a legagresszívabb, itt tudja leginkább sebezni a kiszemelt fogyasztói célpontot. A leggátlástalanabb cégek még a személyes adatokra sincsenek tekintettel, hanem közösségi oldalakon keresztül, azokat felhasználva férkőznek be az adott személy intim szférájába. Ezt mindenképpen tiltani és szankcionálni kell. Ezzel kapcsolatban mindannyiunknak indítványozni kell, hogy lépéseket tegyünk az Európai Unióban.
Lara Comi
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Teljes mértékben támogatom a Juvin úr által előterjesztett, a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló állásfoglalásra irányuló indítványt. Tisztában vagyok azzal, hogy a reklámok nemcsak a gazdaság, hanem a hazai piac és a fogyasztók szempontjából is fontosak, és létfontosságúnak tartom, hogy olyan intézkedéseket hozzunk, amelyek kiküszöbölik bizonyos reklámozási gyakorlatok fogyasztókra gyakorolt esetleges káros hatásait.
Különösen nagyra értékelem az előadónak a meglévő jogalkotási és nem jogalkotási keretre és annak végrehajtási és értelmezési hiányosságaira vonatkozó értékelését, amely hiányosságok miatt nem sikerült elérni a kívánt harmonizációs szintet.
A meglévő szabályok hatályának kiterjesztése révén a reklámágazat tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni küzdelemre kell összpontosítanunk.
Az indítvány megfelelő megoldást kínál arra a problémára, hogyan lehet megtalálni a kellő egyensúlyt az egymással versengő prioritások - a véleménynyilvánítás szabadsága és a fogyasztóvédelem - között.
Végezetül még egyszer szeretnék gratulálni az előadónak és az árnyékelőadóknak.
Miroslav Mikolášik
(SK) Elnök úr! Az új kommunikációs eszközök révén az elmúlt évek során elterjedt különböző reklámozási formák társadalmi jelenséggé váltak, és magukkal hozták az átlagos fogyasztó bizalmával való visszaélés kockázatát.
Véleményem szerint a fogyasztóvédelem e területén legalább minimális jogi alapokra van szükség, és egyetértek az előadóval, akinek gratulálok a jelentéséhez, és ahhoz, hogy ilyen konstruktív módon látja a problémát és figyelembe veszi a sérülékeny csoportokat, különösen a gyermekeket és fiatalokat, ahogy azt már több felszólaló is említette. Orvosként én ezt teljes mértékben támogatom. Meg kell előznünk a szándékos félrevezetést azon eseteit, amikor a fogyasztók olyan információk alapján döntenek, amelyeket objektív, bizonyított tényeknek tartanak, holott azok pusztán promóciós vagy kereskedelmi jellegűek. Riasztónak tartom a magánfogyasztókat közvetlenül megcélzó reklámozási gyakorlatok kialakulását, például a harmadik felek e-mailjeinek elolvasását és azok tartalmának kereskedelmi célra való felhasználását. A cégek reklámozási gyakorlatának kivétel nélkül tiszteletben kell tartania a magánlevelezés bizalmas jellegét, és eleget kell tennie a magánélet védelmét szolgáló jogszabályoknak.
Seán Kelly
(GA) Elnök úr! Nehéz biztosat mondani erről a tárgyról, különösen a reklámoknak a polgárok viselkedésére gyakorolt hatásáról. Nap mint nap jelennek meg erről tanulmányok, és mindegyik más és más eredményeket tartalmaz.
A reklámmal jól lehet keresni; a cégek milliókat költenek a rádióban, a televízióban és az újságokban megjelenő reklámokra, valamint a bújtatott reklámokra. Ugyanakkor a reklámok megítélése terén dilemmákkal kell szembenéznünk. Vannak, akik azt mondják, hogy az alkoholizmus egyik gyógyszere, ha betiltjuk az alkoholreklámokat. De ugyanakkor láthattuk, hogy az elmúlt évtizedek során exponenciálisan nőtt a kábítószer-fogyasztás, pedig a kábítószert - mivel illegális - nemcsak, hogy nem szabad reklámozni, de természetesen nem is lehet a boltban megvásárolni.
Ezért úgy gondolom, hogy ahhoz, hogy valóban meg tudjuk állapítani, mi jó és mi rossz, mi hasznos és mi nem az, és így aztán valóban megfelelő szabályozást tudjunk létrehozni, előbb uniós szintű, független elemzésre és megfelelő felmérésekre van szükség, természetesen a hagyományos érdekek bevonása nélkül. Ha ezt nem tesszük meg, akkor mindig különböző tanulmányokra fogunk támaszkodni, amelyek eredményei a megbízók kéréséhez igazodnak.
Johannes Hahn
a Bizottság tagja. - Elnök úr! A Bizottság és különösen Reding alelnök asszony nevében szeretnék köszönetet mondani az előadónak ezért az értékes jelentésért, amely a reklámok modern formái hatásának és a fogyasztói viselkedés számos kulcsfontosságú vetületét elemzi. A Bizottság 2009-ben és 2010-ben széles körű konzultációt folytatott az adatvédelem meglévő jogi keretéről annak érdekében, hogy az internetből és az új technológiákból fakadó új kihívásokra megtaláljuk a legjobb válaszokat.
A konzultációk megerősítették, hogy a jelenlegi uniós adatvédelmi jogszabályok alapelvei még mindig nagyon helytállóak. Azonban az is nyilvánvalóvá vált, hogy az EU-nak átfogóbb és következetesebb megközelítésére van szüksége a személyes adatok védelmére vonatkozó politika terén mind uniós, mind magasabb szinten. A Bizottság ezért november 4-én közleményt fogadott el a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről.
Az online reklám számos előnnyel jár az európai polgárok számára, ezek közül az egyik legfontosabb a szolgáltatásokhoz való szabad hozzáférés. Sok célzott technika - áruszemléltetés, kontextuális hirdetések, bizonyos kereséshez kapcsolódó hirdetések stb. - nem foglalja magában a fogyasztók nyomon követését, így ezek nem adnak okot komoly aggodalomra. Kollégám, Neelie Kroes alelnök asszony, felszólította az ágazatot a viselkedéshez szabott online reklámok önszabályozási keretének megalkotására, amely uniós jogi kereteken és a következő négy elven alapul: tényleges átláthatóság, a jóváhagyás vagy beleegyezés megfelelő formája, felhasználóbarát jelleg és hatékony végrehajtás. A Bizottság nyomon fogja követni az ágazat erőfeszítéseit, hogy meg tudja ítélni, szükség van-e további szabályozó intézkedésekre.
Ami a reklámcélú e-maileket és a kommunikáció bizalmas jellegét illeti, az egy évvel ezelőtt elfogadott távközlési reform megerősítette és tisztázta a magánélet védelmére vonatkozó uniós szabályokat. A reform ugyanakkor egyértelműen visszatartó erejű szankciók bevezetésére kötelezi a tagállamokat, valamint annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságoknak ne csak a szükséges hatásköreik legyenek meg, hanem megfelelő források is rendelkezésükre álljanak. A tagállamoknak ezeket a rendelkezéseket 2011 májusáig kell átültetniük nemzeti jogukba.
A Bizottság elismeri, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv átültetésében bizonyos különbségek mutatkoznak az egyes tagállamok között. A Bizottság azonban úgy gondolja, hogy ezek a különbségek - amelyek közül egyeseket a Bizottság a tagállamokkal együttműködve próbál megszüntetni - elhanyagolhatóak, és hogy a kívánt harmonizációs szint elértnek tekinthető.
Az általános záradékok a tagállamok számára bizonyos eltéréseket tesznek lehetővé, ugyanakkor időtállóvá teszik az irányelvet. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó iránymutatások a Bizottság azon kezdeményezései közé tartoznak, amelyek biztosítják a tényleges teljes harmonizációt; más szóval azt, hogy ugyanazt a szabályt ugyanolyan módon értelmezzék és hajtsák végre a különböző tagállamokban. Ahogy azt a jelentéstervezet is javasolja, mindenképpen tovább fogunk dolgozni az iránymutatásokon, frissíteni fogjuk azokat, hogy lefedjék az új problémákat és fejleményeket. A Bizottság egy törvényhozási, joggyakorlati és tudományos munkára vonatkozó jogi adatbázis létrehozásán is dolgozik, amely elő fogja segíteni az irányelv egységes alkalmazását a különböző tagállamokban.
Ami a közösségi hálózatokon, fórumokon és blogokon közzétett észrevételek formájában megjelenő reklámozással kapcsolatos kijelentéseket illeti, fontos megjegyezni, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv vonatkozik az olyan esetekre is, amikor a fogyasztók egy kereskedő nevében és/vagy bármilyen módon a kereskedő által díjazva cselekszenek, és foglalnak állást bizonyos termékekről anélkül, hogy véleményükben vagy kijelentéseikben nyilvánvalóvá tennék, hogy az adott kereskedő megbízásából járnak el - az irányelv ezeket az eseteket a bújtatott reklám egyik formájának tekinti. Ami a puszta véleménynyilvánítást illeti, az természetesen nem számít reklámnak.
A Bizottság úgy gondolja, hogy ebben az összefüggésben a forgalmazásra vonatkozó jogszabályok nem a legmegfelelőbb eszközök, mivel itt a véleménynyilvánítás szabadságáról van szó. Az irányelv konkrét biztosítékokat tartalmaz a sérülékeny fogyasztókra nézve. A nemzeti hatóságoknak egy gyakorlat tisztességes voltának megítélésekor figyelembe kell venniük az életkor tényezőjét. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv végrehajtásáról szóló, 2011-ben esedékes jelentés a tagállamok tapasztalataira, az elérhető idevágó adatokra fog építeni, ideértve a gyermekeknek és serdülőknek szóló reklámok területét is.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán 12.30-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Tiziano Motti
Számos dologban egyetértek Juvin úrral a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásaival kapcsolatban. Azonban úgy gondolom, hogy a közösségi hálózatokon, fórumokon és blogokon - amelyek természetüknél fogva a "bújtatott reklám” modern formájának kockázatát hordozzák - közzétett észrevételek terjesztésének megakadályozása inkább az internet által lehetővé tett bűncselekmények új formáinak felismerésével és az adatmegőrzésre vonatkozó szabályok online tartalomszolgáltatókra való kiterjesztésével lehetséges, nem pedig cenzúra alkalmazásával, mivel szerintem prioritást kell élveznie a véleménynyilvánítás szabadságának - az interneten is -, hacsak az adott vélemény nem törvénysértő. Furcsának találom, hogy olyan fórum-hozzászólásokat akarnak cenzúrázni, amelyek esetleg befolyásolhatják a fogyasztók vásárlási döntéseit, viszont a magánélet megsértésének tartják az adatmegőrzésről szóló jelenlegi 2006/24/EK irányelv kiterjesztését, ami pedig lehetővé tenné a közösségi fórumokon gyerekeket behálózó pedofilok azonosítását. Kettős mércéről van itt szó? A fogyasztókat, különösen a legfiatalabbakat, meg kell védeni a bújtatott reklámtól. Azonban a véleménynyilvánítás szabadságának védelme is fontos, hiszen ez demokráciáink egyik alappillére. Ezért remélem, hogy a 2006/24/EK irányelv tartalomszolgáltatókra történő kiterjesztése révén az illetékes hatóságok meg fogják kapni az internetes bűncselekmények elkövetőinek azonosításához szükséges eszközöket, ahogy arra a Parlament 2010. június 23-i, P7_DCL(2010)0029 számú nyilatkozatában is felszólított.
