Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Jautājumu laiks (B7-0407/2011).
Komisijai tika uzdoti šādi jautājumi.
Pirmā daļa
Temats: Kvalitatīvas pārtikas shēmas
Komisija 2011. gada februārī reģistrēja savu 1000. kvalitatīvā pārtikas produkta nosaukumu. Tomēr ir skaidrs, ka dalībvalstīs ļoti atšķiras pieteikumu skaits par produktu reģistrēšanu kvalitatīvas pārtikas shēmās, proti, kā produktus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN), aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) un garantētu tradicionālo īpatnību (GTI). Kā Komisija uzskata - kāpēc ir tādas atšķirības starp dalībvalstīm? Vai Komisija var komentēt dažu pārtikas ražotāju paustos viedokļus, ka reģistrācijas process ir ilgs un birokrātisks, tādējādi kavējot pieteikuma iesniedzējus? Kā reģistrāciju var padarīt iesniedzējam vieglāku?
Vai Komisija var sniegt informāciju, kas raksturo patērētāju izpratni par kvalitatīvas pārtikas shēmām? Kā var ACVN, AĢIN un GTI marķējuma atpazīstamību uzlabot un padarīt patērētājiem nozīmīgāku, it īpaši dalībvalstīs, kurās ir maz reģistrētu produktu?
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, kad tika izveidota Eiropas aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (AĢIN) un garantēto tradicionālo īpatnību (GTI) sistēma, dažās dalībvalstīs līdzvērtīgas sistēmas jau darbojās.
Tāpēc ģeogrāfisko norāžu jēdziens bija pazīstams, un valsts līmenī šie nosaukumi jau bija reģistrēti. Tas izskaidro to, kāpēc atsevišķās dalībvalstīs ir daudz reģistrētu nosaukumu. Tomēr daudzas dalībvalstis izrāda aizvien lielāku interesi par šo sistēmu.
Parasti nosaukuma reģistrācija ilgst vairākus gadus. Tas tāpēc, ka pieteikuma iesniedzēju grupai vispirms jāsagatavo specifikācijas, kas jāapstiprina valsts līmenī un pēc tam Komisijā. Tad ģeogrāfisko norāžu specifikāciju vienotā dokumenta kopsavilkums vai tradicionālo īpatnību specifikācijas tiek publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tādā veidā dodot iespēju sniegt iebildes.
Iebilžu sniegšanas periods ilgst sešus mēnešus. Ja iebilžu nav, nosaukumu var reģistrēt. Ja tiek iesniegta iebilde, iesaistītajām pusēm tiek doti seši mēneši, lai panāktu vienošanos. Ja vienošanās netiek panākta, Komisija izdod lēmumu, par ko balso pastāvīgā komiteja. Šā procesa dēļ reģistrācijai vajadzīgs tik ilgs laiks. Savukārt, tiklīdz nosaukums ir reģistrēts, tas ir stingri aizsargāts un atzīts starptautiskā mērogā, un gūst labumu, ko nodrošina saziņas līdzekļu, īpaši logotipa, izmantošana.
Komisija apzinās, ka reģistrācijas process ir jāpaātrina. Šajā sakarā tika iesniegti priekšlikumi saistībā ar kvalitātes paketi, tostarp priekšlikumi par to, ka saņemto pieteikumu pārbaudīšanai atvēlēto laiku Komisijā vajadzētu samazināt līdz sešiem mēnešiem, savukārt iebilžu sniegšanai atvēlēto laiku - līdz diviem mēnešiem.
Izpratne par sistēmu katrā valstī būtiski atšķiras un bieži ir atkarīga no attiecīgajā valstī reģistrēto nosaukumu skaita. Komisija nodrošina naudas līdzekļus tam, lai popularizētu tirgotāju kvalitatīvos produktus un tā veicinātu patērētāju izpratni par šo sistēmu.
Jim Higgins
autores vietā. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties Komisijai par sniegto atbildi. Manuprāt, pārtikas produktu marķēšana ir atzīstama. Tomēr komisāra kungs norādīja uz vairākiem aspektiem, proti, pirmkārt, tiek ievēroti dažādi standarti; otrkārt, ilgs laiks paiet, līdz pieteiktais nosaukums patiešām tiek reģistrēts. Ja varētu sniegt kādu Eiropas birokrātijas paraugu, tad šis noteikti būtu tāds.
Manā valstī Lauksaimniecības ministrijai vajadzīgi pieci gadi, lai pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgais nosaukums patiešām tiktu reģistrēts. Ņemot vērā Vācijas krīzi, ir jāmarķē vairāk pārtikas produktu, ir jānosaka vairāk standartu; ir jāveic plašāka kvalitātes kontrole. Tāpēc es aicinu Komisiju paredzēt ciešāku laika grafiku.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētāja kungs, es turpināšu diskusiju par kvalitatīvu pārtiku.
Pēdējās divās nedēļās Itālijas ekonomika ir guvusi EUR 20 miljonus lielus zaudējumus, jo EHEC baktēriju dēļ tā nevarēja pārdot dārzeņus, galvenokārt gurķus. Ir aplēsts, ka EUR 4,4 miljoni tika zaudēti Krievijas importa aizlieguma dēļ vien.
Visa augļu un dārzeņu nozare ir nospiesta uz ceļiem. Tāpēc es vēlos pajautāt Komisijai, kādus pasākumus tā paredz veikt, lai aizsargātu augļu un dārzeņu tirgu, un kādus papildu pasākumus tā paredz īstenot nolūkā novērst neuzticamas informācijas izplatīšanu par EHEC baktēriju izcelsmi, kas skar visu augļu un dārzeņu nozari, liekot cilvēkiem krist panikā. Mēs runājam par kvalitatīviem pārtikas produktiem!
László Andor
Komisijas loceklis. - Atbildot uz pirmo jautājumu, vēlos norādīt, ka Komisija apzinās nepieciešamību paātrināt likumdošanas procesus. Šajā sakarā tika iesniegti priekšlikumi saistībā ar kvalitātes paketi, ko minēju jau savā pirmajā atbildē.
Komisijas priekšlikumos ir ierosināts saņemto pieteikumu pārbaudīšanai atvēlēto laiku samazināt līdz sešiem mēnešiem, savukārt iebilžu sniegšanai atvēlēto laiku - līdz diviem mēnešiem. Ja Parlaments un Padome izlems pieņemt Komisijas priekšlikumus, lielākās daļas pieteikumu izskatīšanai tiks atvēlēts gandrīz viens gads vai vismaz desmit mēneši.
Atbildot uz otru uzdoto jautājumu, man jāsaka, ka vakar šis jautājums tika pārrunāts Veselības padomes sēdē. Mēs turpināsim to risināt vēlāk, ņemot vērā Lauksaimniecības padomes ārkārtas sanāksmi šodien. Patlaban es nevaru sniegt sīkāku atbildi, bet mēs noteikti šo jautājumu risināsim.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs, es runāšu īsi. Es atvainojos par to, ka neierados savlaicīgi, lai dzirdētu komisāra kunga atbildi sākumā. Šķiet, ka mans jautājums ir saistīts ar to, ka daudzās valstīs ir zems ražotāju izpratnes līmenis, un dažās valstīs tas ir pavisam zems. Vai Komisija paredz īstenot kādus pasākumus, lai palielinātu izpratni ne tikai patērētāju, bet arī ražotāju vidū?
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, izpratne par sistēmu katrā valstī būtiski atšķiras, gluži tāpat kā reģistrēto nosaukumu skaits atsevišķā valstī. Lai veicinātu kvalitatīvu produktu izplatību, ražotājiem ir iespēja saņemt Eiropas naudas līdzekļus veicināšanas darbam, turklāt vairāk nekā EUR 19 miljoni tika piešķirti piecpadsmit veicināšanas programmām laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam.
Komisija arī vēlas atkārtoti pārskatīt lauksaimniecības produktu veicināšanas politiku un šajā vasarā ir paredzējusi sagatavot Zaļo grāmatu. Tā būs iespēja vēlreiz pārrunāt šās politikas mērķus, kā arī pārbaudīt izredzes saistībā ar veicināšanu un produktu kvalitāti, kā arī informācijas izplatīšanu šajā sakarā.
Temats: Jauniešu bezdarbs
Ekonomikas krīze ir krasi samazinājusi absolventu nodarbinātības rādītājus. Pagājušā gada novembrī jauniešu bezdarba rādītājs visā ES bija 21 %.
Jauniešu bezdarba rādītājs zem 10 % ir tikai trijās valstīs - Vācijā, Nīderlandē un Austrijā. Citviet tas ir dramatisks: Baltijas valstīs, Īrijā, Grieķijā un Slovākijā jauniešu bezdarba rādītājs ir 30 % un lielāks. Un Spānijā tas pārsniedz 40 %.
Kādus pasākumus komisārs plāno veikt, lai novērstu jauniešu masveida izceļošanu no Eiropas?
Kā komisārs plāno Vācijas, Nīderlandes un Austrijas labāko praksi ieviest ES mērogā?
László Andor
Komisijas loceklis. - Augstais jauniešu bezdarbs ir viena no Komisijas galvenajām prioritātēm un viena no personīgi manām galvenajām rūpēm. Darbvietu trūkums varētu izraisīt jauniešu izceļošanu no Eiropas, tomēr lielākā daļa jauniešu, kas nolūkā atrast darbu pārceļas uz citu valsti, visticamāk, dodas uz citu dalībvalsti. Tāpēc ir ļoti svarīgi veicināt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā.
Tas būtu risinājums reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis ir augsts, ņemot vērā darbvietu trūkumu atsevišķās nozarēs dažās dalībvalstīs, kā tika secināts saskaņā ar Komisijas pēdējā ceturkšņa datiem par brīvajām darbvietām. Jauniešu mobilitātes veicināšana Eiropas Savienībā ir viens no stratēģijas "Eiropa 2020” galvenās iniciatīvas "Jaunatne kustībā” mērķiem. Tā ietver pasākumu virkni nolūkā samazināt pašreizējo augsto jauniešu bezdarba līmeni.
Minēšu dažus piemērus. Jauniešu darba mobilitāte īpaši tiks veicināta, īstenojot ar Parlamenta un Padomes atbalstu aizsākto ES darbvietu mobilitātes programmu "Tava pirmā EURES darba vieta”. Šīs programmas mērķis ir palīdzēt jauniešiem atrast darbu Eiropas darba tirgū, kā arī palīdzēt darba devējiem pieņemt darbā gados jaunus mobilus darba ņēmējus no Eiropas.
Programmas "Tava pirmā EURES darba vieta” ietvaros tiks sniegti konsultatīvi pakalpojumi, atbalsts darba meklējumos un darbinieku pieņemšanā, kā arī nodrošināts finansiālais atbalsts vidēji EUR 1000 apmērā vairāk nekā 2000 gados jaunu darba meklētāju un uzņēmumu, kuri vēlēsies pieņemt darbā gados jaunus darba ņēmējus no ES.
Tāpat Komisija mudina dalībvalstis ieviest "jauniešu garantiju”, lai tā nodrošinātu to, ka visi jaunieši pēc vispārīgās izglītības pabeigšanas turpina izglītību, apmācību vai četru mēnešu laikā sāk strādāt. Kā jau norādīja godājamais deputāts, Vācijā, Austrijā un Nīderlandē jauniešu bezdarba līmenis ir salīdzinoši zems. Tas, vismaz daļēji, ir tāpēc, ka šajās dalībvalstīs tiek īstenotas visaptverošas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, kas sekmē jauniešu integrāciju darba tirgū.
2010. gada decembra Briges komunikē par ciešāku Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmā no 2011. gada līdz 2020. gadam ir ļoti svarīgs Eiropas sasniegums šajā jomā. Šajā komunikē izklāstīti mērķi un noteikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai uzlabotu profesionālās apmācības kvalitāti, kā arī padarītu to pieejamāku un atbilstošāku darba tirgus vajadzībām.
Vēl viens elements, ko vēlos uzsvērt savā atbildē, ir kampaņa "Jaunatne darbā”. Tā tika sākta 29. aprīlī Budapeštā, un tā paredz mazo un vidējo uzņēmumu tuvināšanu gados jauniem darba meklētājiem; kampaņas ietvaros tiks sniegta arī informācija un atbalsts nolūkā iedvesmot jauniešus uzsākt savu uzņēmējdarbību. Laikposmā no šā brīža līdz kampaņas noslēgumam 2012. gada nogalē ir plānoti vairāk nekā 30 pasākumi.
Godājamie deputāti, es ceru, ka manis norādītajiem līdzekļiem un iniciatīvām sekos efektīva rīcība dalībvalstīs.
Jim Higgins
Rādītāji ir biedējoši, proti, Baltijas valstīs, Īrijā, Grieķijā un Slovākijā tie ir 30 %, Spānijā 40 %, un arī jūsu valstī, komisāra kungs, ir viens miljons cilvēku, kas ir jaunāki par 25 gadiem un kuriem nav nekādu darba izredžu. Itālijā 76 % jauniešu apgalvo, ka emigrēs. Es labprāt uzskatītu, ka jauniešu mobilitāte Eiropā atrisinās šo problēmu, tomēr nodarbinātības sarežģījumi valda lielākajā daļā Eiropas valstu, izņemot trīs jūsu pieminētās.
Patiesībā galvenā uzmanība jāpievērš tam, ka Eiropas iedzīvotāji noveco. Mēs nevaram atļauties šādu intelektuālā darbaspēka emigrāciju. Tie ir labi izglītoti, ļoti motivēti jaunieši, un mums viņi ir jānotur, mums ir jāievieš tādas tēlainas programmas, kādas jūs jau minējāt trīs dalībvalstu, proti, Vācijas, Nīderlandes un Austrijas sakarā. Es atzinīgi vērtēju to, ka Komisija dalībvalstīm ierosina iniciatīvas. Tomēr man šķiet, ka dažām dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša finansiālā palīdzība, lai apmācītu jauniešus un aizkavētu viņu došanos prom no mājām, jo, manuprāt, viņi nevis paliks ES darba tirgū, bet gan papildinās Austrālijas un vēl tālāku valstu darba tirgus.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mans jautājums komisāram ir nedaudz citādāks. Komisārs minēja, ka ir paredzēti dažādi pasākumi bezdarba samazināšanai, tomēr viņš ne vārda neteica par to, ka svarīgāka un lietderīgāka rīcība būtu visu dalībvalstu vienošanās par citā dalībvalstī iegūtas kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu. Mūsdienās jaunieši bieži meklē darbu citās valstīs, kurās viņiem jākārto tādi paši eksāmeni, kādus viņi jau ir nokārtojuši. Kas tiks darīts šajā sakarā?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, augstais bezdarba līmenis liecina par to, ka dalībvalstu ieguldījumi jauniešu izglītībā ir veltīgi, jo patlaban jauniešu vidū valda uzskats, ka viņiem ir jāemigrē uz kādu valsti ārpus Eiropas Savienības. Komisāra kungs, vēlos jums uzdot šādu jautājumu: ņemot vērā, ka priekšlaicīgi mācības pametušo personu īpatsvars ir sasniedzis 16 %, bet Portugālē pat 40 %, kāds būs jauniešu bezdarba līmenis pēc 15-20 gadiem, un ko jūs darāt, lai to novērstu?
László Andor
Komisijas loceklis. - Atbildot iepriekš, es uzsvēru pasākumus, kas jau ir noteikti stratēģijā "Eiropa 2020”, un tie jau tagad tiek veikti dažādās dalībvalstīs, īstenojot efektīvas Komisijas programmas.
Tā ir taisnība, ka Komisija šo uztver kā horizontālu jautājumu, un citās ES iniciatīvās ir ietverti ļoti atbilstoši priekšlikumi, tostarp, piemēram, tieši šodien publicētie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, ļoti svarīgas atsauces uz vajadzību reformēt izglītības politiku un uzlabot izglītības un apmācības sistēmu rezultātus dažādās dalībvalstīs, lai tādā veidā veiksmīgāk saskaņotu izglītības un apmācības būtību ar darba tirgus vajadzībām.
Tas var kvalitatīvi uzlabot jauniešu nodarbinātības iespējas vairākās dalībvalstīs, tostarp Spānijā un citās, kur situācija ir īpaši smaga un izglītības sistēmas reforma nesenā pagātnē tika novilcināta vai neņemta vērā.
Īpaši jāpiemin arī Vienotā tirgus akts, ar kuru, gluži tāpat kā ar citām iniciatīvām, paredz veicināt kvalifikāciju un diplomu atzīšanu, tā padarot Eiropas darba tirgu pārredzamāku un efektīvāku, radot plašākas iespējas nekā iepriekš.
Jāuzsver arī tas, ka daudzas aktivitātes tiek īstenotas ar ES finanšu instrumentu, šajā sakarā īpaši ar Eiropas Sociālā fonda, atbalstu, tomēr vēlos pieminēt arī jauno mikrofinansēšanas instrumentu, kas nodrošina programmas un pēdējā minētajā gadījumā -uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības iespējas, un, manuprāt, šie aspekti ir jāatspoguļo arī gaidāmajā daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā. Es ticu, ka Parlaments neliegs savu atbalstu šajā jomā daudzgadu finanšu shēmas ietvaros.
Temats: Migrācija un Šengenas zona
Ziemeļāfrikā notiekošā krīze apdraud pārvietošanās brīvības principa īstenošanu Šengenas zonā, par ko liecina sarunas starp Itāliju un Franciju par galvenokārt no Tunisijas iebraukušo migrantu pārvietošanu un robežkontroles atjaunošanu. To apstiprina arī Francijas amatpersonu paziņojumi par nepieciešamību pārskatīt dažus Šengenas līguma noteikumus.
Kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai novērstu draudus pārvietošanās brīvībai Šengenas zonā, kas ir viens no Eiropas apvienošanas stūrakmeņiem?
Ņemot vērā, ka Šengenas zonas ieviešana atbildību par ES ārējās robežas kontroli ir novirzījusi ierobežotam skaitam dalībvalstu, kā Komisija pārliecinās dalībvalstis kopumā izrādīt lielāku un efektīvāku solidaritāti saistībā ar migrantu masveidīgu pieplūdumu un pārvarēt acīmredzamo nevēlēšanos šajā sakarā uzņemties savu daļu atbildības, lai nodrošinātu šī sloga taisnīgu sadalīšanu?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, Papanikolaou kunga uzdotais jautājums, tāpat kā vēlāk uzdotie jautājumi, skar dažādus viedokļus un aspektus saistībā ar Šengenas zonu, migrācijas krīzi un uz Šengenas zonu izdarīto spiedienu. Tāpēc ļaujiet man vispirms atbildēt uz Papanikolaou kunga jautājumu.
Iepriekš mēs pārrunājām Coelho kunga ziņojumu un to, ka ir jāaizsargā Šengenas zona, kas ir viens no skaistākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem. Tiesības uz pārvietošanās brīvību patiešām ir ļoti svarīgs princips, kas iemieso šo Eiropas projektu. Katru gadu Eiropas Savienībā tūristi veic vairāk nekā 1,25 miljardus pārrobežu ceļojumu. Brīva pārvietošanās būtiski ietekmē un veicina arī iekšējā tirgus pieaugumu, tāpēc šā sasnieguma aizsargāšana Komisijai ir ļoti būtiska un arī man personīgi absolūti prioritāra.
Ļaujiet man vēlreiz uzsvērt to, ka Komisijas īstenotās pieejas pamatā ir Šengenas zonas stiprināšana, novērtējuma uzlabošana - turklāt to mēs ierosinājām jau pirms Ziemassvētkiem -, noteikumu izskaidrošana, rīku identificēšana, palīdzības sniegšana dalībvalstīm, kurām tas vajadzīgs, un, iespējams, īpaša mehānisma ieviešana, lai ārkārtas situācijās, piemēram, ja kāda dalībvalsts nespēj kontrolēt tās iekšējās robežas, tiktu pausta saskaņota Kopienā balstīta atbildes reakcija.
Komisijas galvenais mērķis ir īstenot preventīvu pieeju. Teritoriju bez robežām ļaus uzturēt ierosinātās izmaiņas attiecībā uz tā uzraudzības mehānisma stiprināšanu, kas izstrādāts nolūkā sekmēt dalībvalstu savstarpējo uzticību un spēju efektīvi un efektīgi piemērot saistītos pasākumus.
Tiks organizētas biežākas vizītes uz konkrētām vietām, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu dalībvalstīm. Šo kontroļu rezultātā dalībvalstīm varētu tikt sniegtas rekomendācijas tūlītējiem pasākumiem, kā arī beigu termiņi to veikšanai. Ja dalībvalstu savstarpējā uzticība būtu lielāka, tās retāk lūgtu iespēju vienpusēji īstenot iniciatīvu uz laiku atjaunot iekšējo robežu vai pastiprināt policijas pārbaudes iekšējās pierobežas zonās.
Šengenas zonas būtība ir uzticība un solidaritāte. Ir svarīgi, ka ES izrāda konkrētu solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kuras īpaši smagi skar ievērojams migrantu pieplūdums, kā arī tādu cilvēku pieplūdums, kuri lūdz starptautisko aizsardzību. Šī solidaritāte var izpausties dažādi, piemēram, palīdzot tad, kad ārējās robežas izjūt spiedienu. Šajā sakarā būtiska loma ir Frontex, un mēs jau iepriekš esam pierādījuši, ka dalībvalstis ir gatavas palīdzēt cita citai, piemēram, saistībā ar neseno ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienības rīcību pie Grieķijas un Turcijas robežas, kā arī saistībā ar kopējo jūras operāciju HERMES.
Tāpat robežuzraudzības jomā mums ir jāveicina arī valstu iestāžu sadarbība ikdienā. To paredz arī Eiropas Robežu uzraudzības sistēma (EUROSUR), kura pakāpeniski veidota kopš 2008. gada un kurai Komisija šā gada laikā sagatavos tiesību akta priekšlikumu.
Tāpat solidaritāti var izrādīt ar finanšu solidaritāti. Šim gadam ir paredzēta pamatprogramma, kurā tiek ņemta vērā ņemta migrācijas plūsmas pārvaldība. Mūsu rīcībā ir finanšu mehānisms, ko izmantot, lai uzlabotu šo plūsmu pārvaldību Eiropas līmenī un stiprinātu solidaritāti starp dalībvalstīm. Protams, patlaban notiek plašs konsultāciju process, turklāt mūs saista ierobežojumi budžetā, tomēr varat man ticēt, ka šajā fondā naudas līdzekļi būs arī nākotnē.
Tām dalībvalstīm, kuras migrācijas radītais spiediens skar vissmagāk un kuras atrodas pie ES ārējās robežas, ir jāsaņem adekvāta finansiāla kompensācija par uzdevumiem, ko tās pilda visas Šengenas zonas interesēs; tas darāms, īstenojot taisnīgu sloga sadali, nolūkā atbalstīt tās dalībvalstis, kuras skar liels tādu cilvēku pieplūdums, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība.
Ir jāsaprot, ka jebkāds lēmums par nelegālo migrantu un starptautiskās aizsardzības labumguvēju pārvietošanu būs atkarīgs gan no Padomes, gan dalībvalstu labprātības. Dalībvalstis vēl nav paudušas atbalstu šādai pieejai vispār, izņemot vienu būtisku gadījumu, proti, pilotprojektu par tādu personu pārvietošanu uz citām dalībvalstīm, kuras ir saņēmušas starptautisku aizsardzību Maltā. Lai varētu laikus to izvērtēt, es pirms mēneša organizēju līdzekļu ieguldītāju konferenci. Ar prieku varu ziņot, ka dalībvalstis un asociētās valstis piedāvāja vairāk nekā 300 vietu. Es ceru, ka nākotnē tiks piedāvātas arī vēl citas vietas. Tas ir konkrētas solidaritātes apliecinājums. Vēlos pateikties šīm valstīm un izteikt cerību, ka arī nākotnē tās varēs dot savu ieguldījumu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pateicos, komisāres kundze! Es jums pilnīgi piekrītu, tāpat kā, manuprāt, arī Parlaments. Tikpat daudz bija skaidrs arī toreiz, kad notika debates par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos. Tajā pašā laikā, kā jūs labi zināt, Bulgārijas un Rumānijas sakarā Padomē trūkst vienprātības.
Jūs runājāt par uzticību. Jā, mēs vēlamies vairot uzticību. Vai, izdarot savu izvēli, Dānija pieņem jūsu paziņojumu?
Jūs runājāt arī par jauno mehānismu. Ņemot vērā augstākā līmeņa sanāksmi, vēlos jautāt, vai šīs debates par mehānismu stiprina izpratni par uzticību (es atceros, ka Šengenas kodeksa 23. pantā ir noteikta mehānisma izmantošana ārkārtas situācijās) vai arī rada jaunas bažas dalībvalstīm un visām Šengenas zonas valstīm?
Giovanni La Via
(IT) Komisāres kundze, līdz nākamā mēneša beigām Eiropas Komisija ir apņēmusies formulēt priekšlikumu jaunajai daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam.
Līdztekus Frontex, ko jūs jau pieminējāt, kādas vēl darbības Eiropas Komisija paredz finansēt, lai atbalstītu tās dalībvalstis, kuras saņēmušas visvairāk patvēruma meklētāju pieteikumu, un novērstu ekonomisko migrantu pieplūduma pieaugumu nākotnē? Citiem vārdiem sakot, kādus pasākumus tā paredz finansēt, īstenojot kaimiņattiecību politiku Vidusjūras reģionā, lai tuvākajos mēnešos un gados novērstu plašo imigrāciju?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Nevienu nevar piespiest uzticēties citiem; uzticība ir jānopelna un jāiemanto. Mēs varam tikai censties uzlabot uzticību dalībvalstu starpā, īstenojot enerģiskāku pārvaldību Šengenas zonā; mēs varam vienīgi pārliecināties par to, ka mūsu novērtējuma pamatā nav salīdzinošās vērtēšanas sistēma, kā tas ir patlaban, bet gan neatkarīgs mehānisms, kas balstīts uz Eiropas komunikāciju un Eiropas Savienības iesaistīšanos ar mērķi ļoti savlaicīgi atpazīt Šengenas sistēmas problēmas jeb vājās vietas un pārliecināties, ka mūsu rīcībā ir instrumenti, ar ko mēs nekavējoties varam palīdzēt dalībvalstīm, kuras nonākušas grūtībās. Cerams, ka tas vairos arī uzticību.
Atbildot otram godājamajam deputātam: mēs patlaban pārrunājām ietvaru, tāpēc es nevaru minēt skaitļus. Tomēr mēs cenšamies palielināt Frontex neatkarību un resursus. Tāpat mēs centīsimies rast iespēju atvieglot dalībvalstu piekļuvi dažādajiem fondiem migrācijas jomā, vienkāršojot un atvieglojot to, ciktāl tas attiecas uz robežām, patvēruma meklēšanu, integrāciju, utt.
Protams, mums ir jāatšķir nelegālie migranti un personas, kas lūdz starptautisku aizsardzību. Kā jau jūs zināt, Padome un Parlaments patlaban apspriežas par pārvietošanas programmas ieviešanu, un arī šajā jomā Eiropas Komisija varētu apsvērt iespēju finansēt lielu šās programmas daļu. Saistībā ar mūsu kaimiņattiecībām Vidusjūras reģionā mobilitātes partnerībā mēs migrācijas jautājumā cenšamies ietvert visus nelegālās un legālās migrācijas, kā arī starptautiskās aizsardzības patvēruma aspektus.
Tam visam ir vajadzīga liela politiskā griba un daži papildu resursi, un es darīšu visu iespējamo, lai cīnītos un panāktu to, ka manā pārziņā ir attiecīgi resursi.
Otrā daļa
Temats: Vīzu režīms attiecībā uz Kosovu
Kā Komisija vērtē pašreizējo situāciju saistībā ar vīzu režīma atcelšanu (vīzu režīma atvieglojumiem) Kosovai, un kāds ir pasākumu grafiks šajā neatliekamajā jautājumā?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Komisija patlaban pastāvīgi pārrauga visus pasākumus, ko Kosovas iestādes veic, lai izpildītu vajadzīgos nosacījumus nolūkā uzsākt sarunas par vīzu režīma atcelšanu. Mēs pastāvīgi esam teikuši, ka joprojām ir palikuši divi svarīgi jautājumi, kas kavē uzsākt šīs sarunas, proti, pamatota atpakaļuzņemšana un ES standartiem atbilstošas reintegrācijas politiskās nostādnes.
Likums par atpakaļuzņemšanu un divpusējie atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar ES dalībvalstīm arī turpmāk ir jāievieš pareizi. Līdz šim uz Kosovu ir devušās divas novērtēšanas misijas, proti, pagājušā gada jūnijā un decembrī, lai novērtētu situāciju Kosovā saistībā ar integrācijas procesu. Misijās tika konstatēts, ka ir gūti lieli panākumi, tomēr darāmā vēl ir daudz, un mēs esam uzsākuši dialogu ar Kosovas valdību, lai palīdzētu tai un sniegtu savu atbalstu pēdējo punktu izpildē. Progress nepieciešams arī pašvaldību līmenī.
Mēs regulāri saņemam jaunāko informāciju no Kosovas, un es tiekos arī ar atbildīgajiem ministriem, un tiklīdz visi šie punkti būs izpildīti, mēs būsim gatavi sūtīt uz turieni jaunu misiju, kas izvērtēs, kādi pasākumi būtu veicami, lai uzsāktu sarunas par vīzu režīma atcelšanu. Tik tālu mēs vēl neesam tikuši, tomēr Kosova ir guvusi lielus panākumus, un mēs cieši sadarbojamies ar valdību nolūkā atbalstīt to un palīdzēt gūt progresu šajos jautājumos.
Bernd Posselt
(DE) Liels paldies par ļoti labo atbildi, komisāres kundze! Es gribēju pajautāt, vai, jūsuprāt, šī misija uz Kosovu varētu doties vēl šajā gadā vai jūs to nevarat novērtēt? Vai nebūtu svarīgi, ka šāda maza valsts, kurā mēs ieguldām finanšu līdzekļus un kuru cenšamies atbalstīt, arī saviem jauniešiem dotu iespēju patiesi iepazīt Eiropu? Esmu pārliecināts, ka vienkāršo ļaužu "iesprostošana” kavē valsts attīstību. Es zinu, ka jums simpatizē doma par robežu atvēršanu, bet vai, jūsuprāt, šī misija varētu tikt nosūtīta Polijas prezidentūras laikā?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Posselt kungs, tāpat kā jūs, arī es vēlos darīt visu iespējamo, lai Kosova nekļūtu par izolētu saliņu šo valstu reģionā, kurām mēs citai pēc citas cenšamies atcelt vīzu režīmu. Mēs noteikti nepametīsim Kosovu novārtā. Runājot par laiku, atbilde uz šo jautājumu lielā mērā ir atkarīga no Kosovas valdības. Mēs strādājam ar kosoviešiem, un, tiklīdz viņi mūs informēs par to, ka ir izpildījuši mūsu nosacījumus, viņi var braukt pie mums, un mēs sūtīsim minēto misiju uz turieni. Lielā mērā tas ir atkarīgs no viņiem, tomēr nekādus laika termiņu mēs neesam izvirzījuši. Mēs varam ierasties, tiklīdz viņi mūs aicinās un tiklīdz būs sasniegts pieņemams progress.
Temats: Kā apkarot to, ka internetu izmanto noziedznieki
Tehnoloģiju un jo īpaši interneta straujās izaugsmes dēļ kļūst arvien grūtāk izprast kriminālo organizāciju darbību. Patlaban noziedznieki savstarpēji sazinās, izmantojot internetu, nevis mobilo tālruni, kam līdz pat nesenai pagātnei tika dota priekšroka.
Kādā veidā Komisija ierosina apkarot to, ka visā Eiropā internetu izmanto noziedznieku grupējumi?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Kibernoziegumi patiešām rada aizvien lielākus draudus. Tie kļūst aizvien mobilāki, un nesenā pagātnē veikta apdraudējumu analīze liecina, ka organizētā noziedzība aizvien biežāk kriminālas darbības veic kibertelpā. Tāpēc Komisija īsteno dažādas darbības šajā jomā, lai uzlabotu vispārējo kiberdrošību, kā arī novērstu un apkarotu kibernoziegumus.
Politikas līmenī nesen pieņemtajos dokumentos ir izvirzīti konkrēti mērķi un sniegti ceļveži. Mūsu rīcībā ir Eiropas digitalizācijas programma un Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģija. Tajā kibernoziegumu apkarošana ir nepārprotami definēta kā viena no mūsu turpmākā darba prioritātēm.
Arī pagājušajā gadā mēs iesniedzām divus tiesību aktu priekšlikumus, proti, martā iesniedzām direktīvas par bērnu izmantošanu internetā priekšlikumu, ko pieņēma Komisija, un es zinu, ka patlaban šis priekšlikums tiek apspriests, un tāpat mēs iesniedzām priekšlikumu direktīvām par uzbrukumiem informācijas kibersistēmām. Tas notika pagājušā gada septembrī; arī par šo priekšlikumu jūs ar Padomi patlaban apspriežaties, un es zinu, ka šajā sakarā ir sasniegts liels progress.
Šo pasākumu mērķis, protams, ir pieņemt Eiropas tiesību aktus saistībā ar nesenajiem draudiem kibertelpā. Īpaši esam iekļāvuši noteikumus par tādu rīku izmantojuma sodīšanu kā ļaunprātīgi datorkodi, jo tos izmanto, lai radītu tā dēvētos "botu tīklus”, ko lieto noziedznieki.
Kibernoziegumu apkarošanā ļoti svarīgs aspekts ir starptautiskā sadarbība, tāpēc šo jautājumu risināšanā mēs iesaistām arī starptautiskos partnerus. Pagājušā gada novembrī tika izveidota ES un Savienoto Valstu darba grupa, un tās ietvaros esam jau rīkojuši vairākas dažādu ekspertu sanāksmes. Par gūtajiem panākumiem mēs stāstīsim nākamajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks šā gada novembrī. Tāpat esam iecerējuši izveidot kibercentru, no kura Eiropas mērogā tiktu koordinēti dažādās dalībvalstīs veiktie pasākumi.
Tiešā veidā kibernoziegumus ietekmē spējā tehnoloģiju izaugsme, kas strauji pārtop jaunos uzņēmējdarbības modeļos, tomēr kibernoziegumus ietekmē arī tiesībaizsardzības joma un plašākas sabiedrības spēja atzīt un akceptēt tādu mainīgu vidi kā kibertelpa. Kibernoziegums kļūst par parastu noziegumu. Tāpēc mums ir kopīgi jāsakārto mūsu sistēmas un jādalās zināšanās par to, kā cīnīties ar šo problēmu. Ja pastāv iemesls uzskatīt, ka organizētās noziedzības grupējumi ir atbildīgi par aizvien biežāk veiktiem noziegumiem internetā, tad ir jāveic tie paši izmeklēšanas pasākumi, kas tiek īstenoti ārlīnijas organizētās noziedzības atklāšanai un apsūdzēšanai, protams, papildinot vēl ar uzlabotu koordinācijas mehānismu.
Visbeidzot, pirms desmit gadiem tika pieņemta Eiropas Padomes Konvencija jeb Budapeštas Konvencija par kibernoziegumiem. Desmit gadus vēlāk visas dalībvalstis joprojām nav to parakstījušas un ratificējušas. Mēs visiem spēkiem cenšamies panākt ratifikācijas pabeigšanu līdz gada beigām, līdz desmitajai gadadienai, jo tas apliecinātu visu dalībvalstu nopietnu apņemšanos cīnīties pret šiem noziegumiem.
Gay Mitchell
Komisāres kundze, pateicos par jūsu atbildi. Es saprotu, ka ir cilvēki, kas lepojas ar to, ka internetā veic tā dēvētās kriminālās darbības, un šo grupējumu darbības ietver narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību, prostitūciju un tirgošanos ar ieročiem, nelegālo imigrantu pārvešanu pāri robežām, pat slepkavības, zādzības, krāpšanu, bruņotas laupīšanas un vēl daudzas citas darbības. Tas viss, izmantojot sistēmu, tiek darīts sociālajā tīklā Facebook, un ar to viņi vēl lepojas. Esmu pārliecināts, ka Eiropols un pakalpojumu sniedzēji - iespējams, tos varētu koordinēt Komisija - spētu identificēt dažus no šiem cilvēkiem. Jo pasargātāki viņi jutīsies, jo lielāks kļūs šo noziedznieku skaits.
Es gribētu aicināt komisāres kundzi apsvērt iespēju veikt dažus īpašus pasākumus, lai koordinētu atbildes reakciju uz to, ko daži no šiem cilvēkiem dara internetā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pēdējos gados ir pieaudzis kiberuzbrukumu skaits, apmērs un smagums. Šie uzbrukumi tiek vērsti pret vienkāršajiem iedzīvotājiem, uzņēmumiem vai pat valsts, vietēja mēroga, valsts mēroga vai Eiropas iestādēm. Eiropas Savienībai ir jāpaplašina tās stratēģija kibernoziegumu apkarošanai. Nerunājot par tiesisko regulējumu un ENISA (Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūra) pilnvaru paplašināšanu, vēlos jums pajautāt, kādus pasākumus Komisija paredz veikt, lai vairotu tās vadošo lomu attiecībā uz kiberdrošības garantēšanu?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Patiesi, arī parasti noziegumi patlaban tiek veikti internetā, jo tas ir noderīgs rīks, tomēr internets veicina arī jaunu noziegumu veidu rašanos, piemēram, identitātes viltošanu vai bankas kontu izlaupīšanu un citus līdzīgus noziegumus.
Varat būt droši, ka mēs cītīgi sekojam līdzi šai attīstībai. Pavisam nesen Eiropols veica dažus diezgan ievērojamus uzbrukumus dažiem grupējumiem, atklājot pārrobežu grupējumus no Eiropas, kas ir iesaistīti, piemēram, bērnu pornogrāfijā, kā arī cilvēku un narkotiku tirdzniecībā, tāpēc jānorāda, ka Eiropolā šo problēmu risina ļoti daudz ekspertu.
Protams, mums ir jādara vairāk. Mums ir jāsavieno visi Eiropas Savienībā funkcionējošie trauksmes centri, lai dalītos ar statistiku un informāciju, kā arī ciešāk sadarbotos ar privātajiem uzņēmumiem, lai zināmā mērā rastu risinājumu šai problēmai. Tāpat mēs plānojam līdz 2013. gadam izveidot Eiropas kibercentru un patlaban izvērtējam tā tehniski ekonomisko pamatojumu; šā centra uzdevums būtu koordinēt darbu, funkcionējot kā trauksmes centram, un sniegt atbalstu dažādiem jau valstu līmenī izveidotiem kibercentriem. Mēs rūpīgi sekojam līdzi šai attīstībai, un Eiropols kopā ar valstu iestādēm dara visu iespējamo, lai mēģinātu apkarot šo aizvien pieaugošo noziedzības veidu.
Temats: Šengenas līguma novērtēšana un iespējamais līguma apturēšanas mehānisms
Pastāv bažas, ka Komisijas priekšlikumos Šengenas zonas pārvaldībai aizvien izteiktāk tiek uzsvērta nevis ES būtība, bet gan ES procedūra. Jaunajā Šengenas līguma novērtēšanas procesā Komisija ierosina tai piešķirt galvenās noteicējas lomu, turpretim Parlaments piedāvā tajā izdarīt izmaiņas, lai līdzsvarotu ES un dalībvalstu ekspertu nozīmi. Attiecībā uz Šengenas līguma apturēšanu Komisija ierosina izstrādāt ES mehānismu, nevis atstāt to dalībvalstu ziņā, bet tas ir ticis plaši interpretēts un pārprasts, uzskatot, ka iekšējo robežu atjaunošana būs praktiski vieglāk izdarāma. Tā kā var rasties nepārvarami politiskie šķēršļi, kas neļaus ieviest Kopienas procedūru gan līguma novērtēšanai, gan tā darbības apturēšanai, lai cik arī tas būtu noderīgi, vai nebūtu lietderīgāk noteikt, ka primārā nozīme ir ES būtībai, vajadzības gadījumā uzsākot pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras pārkāpj Šengenas normas?
Temats: Šengenas līguma piemērošana
Šengenas zonas izveidošana bez iekšējām robežām un Eiropas pilsoņu brīva pārvietošanās ir viens no ES pamatprincipiem un vienotās Eiropas arhitektūras pīlāriem. Kontroles atjaunošana pie ES iekšējām robežām neatrisinās imigrācijas problēmu. Šāds pasākums sarežģīs Eiropas pilsoņu dzīvi un izraisīs jaunas nacionālisma tendences.
Vai, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paziņojumu, kurā viņš uzsvēra, ka "pārvietošanās brīvība, iespējams, ir tas ES aspekts, kuru Eiropas iedzīvotāji novērtē visvairāk”, Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem: kādu pieeju tā paredz īstenot attiecībā uz Dāniju pēc šīs valsts nesen pieņemtā lēmuma atjaunot robežkontroli? Vai tā paredz pieņemt citus pasākumus, lai nostiprinātu ES ārējās robežas? Vai tā paredz pārskatīt tās valsts ekskluzīvās kompetences principu, kurā ir sākotnēji konstatēta nelegālā ieceļošana?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, tā kā šie jautājumi ir gandrīz identiski, es uz tiem atbildēšu reizē. Tie attiecas uz problēmām, kas saistītas ar Šengenas zonas uzturēšanu un turpmāko attīstību, ņemot vērā migrācijas krīzi. Īsumā es par to runāju, atbildot jau uz Papanikolaou kunga jautājumu, tomēr šie aspekti neapšaubāmi jāpatur prātā arī šajā sakarā.
Savā jautājumā Ludford kundze pauž bažas, ka sarunas par jaunā Šengenas līguma novērtēšanu un tā apturēšanas noteikumiem varētu būt ilgstošas un šajos jautājumos varētu būt grūti panākt vienošanos, un viņa aicina Komisiju par prioritāti izvirzīt pienākuma neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras pārkāpj Šengenas normas. Teikšu pavisam skaidri: Šengenas normu pārkāpšana nav pieņemama, tomēr viens aspekts neizslēdz otru. Mēs plānojam īstenot arī paralēlu pieeju.
Mēs esam ES tiesību aktu aizbildņi. Komisija arī turpmāk rūpēsies par to, lai Šengenas normas tiktu piemērotas pareizi un lai to darītu visi. Mūsu darba pamatā ir jābūt pašreizējiem tiesību aktiem. Esmu pārliecināta, ka pašreizējie tiesību akti var sniegt risinājumu vairumā situāciju. Ja pastāv interpretācijas vai ieviešanas atšķirības, Komisijai ir jākonsultē attiecīgās dalībvalstis un jāpaskaidro normas. To var izdarīt, izdodot vadlīnijas vai rekomendācijas.
Komisija var izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai nodrošinātu to, ka ES tiesību akti tiek piemēroti pareizi, kā arī vajadzības gadījumā var uzsākt pienākumu neizpildes procedūru. Tajā pašā laikā mēs izstrādāsim preventīvus pasākumus, kas varētu mums palīdzēt izvairīties no pienākumu neizpildes procedūras īstenošanas. Tāpēc, lai izveidotu efektīvāku Šengenas līguma novērtēšanas sistēmu, mēs esam uzsākuši sarunas ar Komisiju, Parlamentu un Padomi. Patlaban mēs apsveram iespējas, kad un kā papildināt šo novērtēšanas mehānismu, lai veicinātu savstarpēju uzticēšanos un nodrošinātu normu saskaņotu piemērošanu.
Apsverot Dānijas valdības plānus ieviest kontroli uz valsts iekšējām robežām, ko pieminēja Koppa kundze, jūs, protams, zināt, ka Komisijas priekšsēdētājs nekavējoties nosūtīja vēstuli Dānijas premjerministram, norādot, ka pirmās Komisijas veiktās analīzes radīja būtiskas šaubas par to, vai ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Dānijas saistībām atbilstoši Eiropas un starptautiskajiem tiesību aktiem. Priekšsēdētājs J. M. Barroso uzsvēra, ka dalībvalstis nedrīkst veikt sistemātiskas ES iekšējo robežu pārbaudes precēm vai personām, un mudināja Dāniju atteikties no vienpusēju pasākumu veikšanas. Patlaban mēs analizējam Dānijas sniegto informāciju un pēc tam lemsim par turpmāko rīcību.
Koppa kundze jautāja, vai Komisija ierosinās pārskatīt tās valsts ekskluzīvās kompetences principu, kurā sākotnēji konstatēta nelegālā ieceļošana. Vēlos uzsvērt, ka saskaņā ar šo principu persona, kas nelegāli atrodas dalībvalsts teritorijā, tiek atgriezta tajā ES valstī, kurā tā ieradusies vispirms. Tas ir īpašs Dublinas Regulas noteikums, kurā teikts, ka dalībvalstīm ir jāizvērtē, kura dalībvalsts ir atbildīga par tajā iesniegta patvēruma pieteikuma pārbaudīšanu. Tāpēc šis instruments nav piemērots tam, lai risinātu ar nelegālo migrāciju saistītās problēmas.
Komisijas priekšlikumā pārstrādāt Dublinas Regulu šis princips netiek mainīts. Par patvēruma pieteikuma pārbaudīšanu atbildība jāuzņemas tām dalībvalstīm, kurām ir vislielākā nozīme attiecīgā pieteikuma pieteicēja iekļūšanai ES. Balsojot par priekšlikumu 2009. gada maijā, Eiropas Parlaments pauda neizmērojamu atbalstu šajā jautājumā. To apstiprināja Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas balsojums pagājušā gada novembrī.
Sarah Ludford
Komisāres kundze, es, protams, ļoti priecājos dzirdēt, ka jūs vēlreiz uzsverat Šengenas zonas uzturēšanas lielo nozīmi. Es zinu, ka jūs runājat patiesi, tomēr mani māc bažas par to, ka Komisija savā ziņā diezgan mierīgi izturas pret iekšējo robežkontroļu atjaunošanu par spīti tam, ka sabiedrība, šķiet, pārprot situāciju un ka tāda izpratne vēršas plašumā, piemēram, pagājušajā nedēļā kādā laikraksta The Financial Times rakstā bija teikts: "Šengenas zona šķeļ tāpat kā euro zona.”
Mani māc bažas par to, ka Komisijas liktais uzsvars uz tās institucionālajām tiesībām netiek pareizi īstenots praksē, proti, tās centība vajadzības gadījumā īstenot pienākumu neizpildes procedūru. Neesmu dzirdējusi par to, ka Roma vai Parīze būtu saņēmusi tādu vēstuli, kādu priekšsēdētājs nosūtīja Kopenhāgenai.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pateicos, komisāres kundze, par jūsu nepārprotamo atbildi jautājumā par Šengenas zonu, kā arī par to, ka atsaucāties uz iepriekš uzdotu jautājumu par pasākumiem imigrantu sadalīšanai pa dalībvalstīm, pamatojoties uz demogrāfiskiem, ekonomiskiem un ģeogrāfiskiem kritērijiem.
Lai kā nu būtu, vēlos norādīt, ka mūsdienās Dublinas II Regula nav pieņemama atsevišķām valstīm, piemēram, manai valstij Grieķijai, kas atrodas pie Eiropas Savienības ārējās robežas un kas patiesībā uzņem aptuveni 90 % imigrantu, kuri ierodas Eiropā; vietējie iedzīvotāji nevar pieņemt šo Regulu; to nevar pieņemt valstis. Tāpēc mēs uzskatām, ka Regula ir nekavējoties jāpārstrādā, ņemot vērā vismaz jaunākās attīstības tendences.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisāres kundze, jūs iepriekš pieminējāt uzsvaru, kas tiek likts uz tādiem jēdzieniem kā solidaritāte un taisnīga sloga sadale. Jūs pamatoti atgādinājāt mums par to, ka sarunas par trešo valstu bēgļu pārvietošanu ir nenovēršamas. Tāpat pagājušajā gadā jūs paziņojāt, ka mēs gaidām jaunas programmas izstrādi iekšējai pārvietošanai. Vai jūs, lūdzu, varat pateikt, vai Komisija drīz sniegs attiecīgu paziņojumu?
Papildinot Koppa kundzes teikto par Dublinas II Regulu, vēlos norādīt, ka Francija ir aizkavējusi atgriešanu Grieķijā, tāpat kā to ir izdarījuši vācieši. Ar īpašu pamatojumu Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir apsūdzējusi mūs gan saistībā ar Dublinas II Regulu, gan tās izmantojamību. Kam vēl būtu jānotiek, lai mēs saprastu, ka Dublinas II Regula ir nekavējoties jāpārstrādā, kā to lūdza Parlaments?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Man ir ļoti žēl, ja valda nepareizs priekšstats par Komisijas uzskatiem saistībā ar Šengenas zonu. Man šķiet, ka pēdējā mēneša laikā es neesmu runājusi ne par ko citu, kā vien par Šengenas zonu! Esmu uzsvērusi tās nozīmi, esmu norādījusi uz to, cik liela dāvana tā ir Eiropas Savienībai, esmu minējusi, ka mums tā ir jāstiprina, nevis jāvājina.
Mēs ļoti nopietni izvērtējam visus ziņojumus par Šengenas līguma atcelšanu. Esam uzsākuši sarunas ar Itāliju, Franciju un Dāniju, lai noskaidrotu, kas tieši ir izdarīts, kas tiek ierosināts un vai tas atbilst Šengenas normām. Tāpat mēs izvērtējam iespējas spēcināt Šengenas līguma novērtēšanu, lai jau iepriekš pārliecinātos par to, ka pašreizējā, ne visai piemērotā salīdzinošās vērtēšanas sistēma tiktu aizstāta ar ko tādu, kas tiek veikts Eiropas līmenī, piešķirot lielāku lomu arī Eiropas Parlamentam.
Lai varētu palīdzēt dalībvalstīm, mums vajag vairāk instrumentu. Mums ir sekmīgāk jāizdod vadlīnijas. Mums jānoskaidro arī tas, kādos ārkārtas apstākļos Šengenas līgumu varētu atcelt, lai tādā veidā mēs izvairītos no vienpusēju pasākumu veikšanas, kas apdraud visu sistēmu. Tāpēc varat būt droši, ka mēs darīsim visu iespējamo, lai stiprinātu Šengenas zonu, tāpat varat būt droši, ka ir vajadzīga lielāka Eiropas iesaistīšanās, nevis mazāka.
Protams, jautājums par Dublinu ir ar to saistīts, tomēr tas ir paralēls process. Šis jautājums ietilpst patlaban starp Parlamentu un Padomi notiekošajās sarunās par patvēruma paketi. Komisija ierosināja Dublinas Regulā saglabāt pirmās patvēruma valsts atbildību, bet ne tikai, tā ierosināja no jauna ieviest arī ārkārtas mehānismu, lai īpašos apstākļos varētu to atcelt. Dalībvalstis šo priekšlikumu uztver ļoti pretrunīgi; ļoti maz valstu atbalsta šāda ārkārtas mehānisma ieviešanu. Šī ir viena no sarežģītākajām jomām sarunās par patvēruma paketi.
Tāpēc tas nav risinājums Grieķijas problēmai. Patvēruma sistēmas ieviešana visā Eiropā nodrošinātu labāku sloga sadali, jo, ja visās dalībvalstīs būtu funkcionējoša sistēma, tad visas dalībvalstis varētu uzņemt patvēruma meklētājus. Tomēr Grieķijas gadījumā būtu jāturpina plānotās reformas, kas tiek īstenotas atbilstoši rīcības plānam. Komisija un dalībvalstis atbalsta Grieķiju, piešķirot tai ievērojamus naudas līdzekļus, sniedzot speciālas zināšanas, nodrošinot tulkus un administratorus. Mēs palīdzam Grieķijai paveikt svarīgu darbu un izveidot Eiropas tiesību aktiem atbilstošu sistēmu. Ir izdarīts ļoti daudz, tomēr daudz vēl jāpadara. Tam jānotiek paralēli sarunām par patvēruma sistēmu.
Temats: Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGH) nākotne
Vairāki balsojumi un paziņojumi apliecina, ka attiecībā uz šo fondu Savienībā konsenss pastāv vairākos aspektos.
Pirmkārt, tas atšķiras no Eiropas Sociālā fonda gan metodes, gan mērķu ziņā, un šos instrumentus nav iespējams sajaukt nedz formāli, nedz praktiski.
Otrkārt, neskatoties uz iesākumā piedzīvotajām grūtībām, īstenošanas regulas grozījumi 2009. gadā uzlaboja EGF izmantošanu. Tās rezultātā ātrāk tiek izskatīti šā instrumenta izmantošanas pieprasījumi, tuvinot Savienību un tās teritorijā strādājošos. Tāpēc nav šaubu par to, ka šim instrumentam ir jāpastāv ilgtermiņā.
Visbeidzot šā konkrētā EGF aspekta dēļ šis fonds ir jāuzskata par pilnībā pastāvīgu fondu ar pietiekamām maksājumu apropriācijām, lai tā izmantošanas nolūkā nebūtu jāveic pārskaitījumi.
Kāds ir Komisijas viedoklis par īstu citiem fondiem līdzvērtīgu fondu, kas būtu risinājums visām EGF vajadzībām, nemazinot šā jautājuma risināšanā aktīvi strādājošā Eiropas Parlamenta lomu?
László Andor
Komisijas loceklis. - Priecājos, ka jūs izrādāt interesi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu. Šis gads būs izšķirošs fonda nākotnei, jo Komisija ir iecerējusi izteikt priekšlikumu par noteikumiem, kas reglamentē fondu, un par fonda darbību nākamajā plānošanas periodā.
Dažos pēdējos mēnešos Komisija par šo jautājumu ir rīkojusi apspriedes ar nozīmīgākajām fondā iesaistītajām pusēm. Esam rūpīgi izvērtējuši Parlamenta izcilo ziņojumu par EGF, kuru pirms dažiem mēnešiem sagatavoja Portas kungs. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, darbojoties fonda pašreizējā formā, un ieteikumiem, kuri saņemti apspriedēs, mēs ceram, ka mūsu priekšlikums ievērojami uzlabos fonda darbību pēc 2013. gada un īpaši atrisinās divas problēmas, kas saistītas ar pašreizējo finansēšanas mehānismu.
Pirmā problēma attiecas uz laika posmu, kas vajadzīgs, lai dalībvalstij pēc pieteikuma iesniegšanas tiktu piešķirts finansējums. Lielu daļu šā laika aizņem pieteikuma izvērtēšana. Komisija patlaban meklē veidus, kā paskaidrot vai vienkāršot informāciju, kas dalībvalstīm būs jāsniedz, lai pierādītu pieteikuma atbilstību. Tāpat daudz laika vajadzīgs, lai attiecībā uz katru pieteikumu lūgtu un saņemtu apstiprinājumu no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. Arī tas kavē fonda palīdzības sniegšanu, tā kaitējot darba ņēmējiem, jo dažas dalībvalstis negribīgi nodrošina avansa maksājumus apmācībām, palīdzībai darba meklējumos un citiem pasākumiem.
Turklāt pēdējos divos gados ir ievērojami palielinājies fondā iesniegto pieteikumu skaits, tātad arī kopējā summa, par kādu pieteikumi tiek iesniegti. Tāpēc ir ārkārtīgi grūti noteikt pietiekamas rezerves vajadzīgās palīdzības - finansējuma nodrošināšanai. Tas rada problēmas. Tā kā nebija iespējams ātri rast pietiekamas maksājumu apropriācijas, pirmo reizi bija jāatliek Komisijas apstiprinājums pieteikumiem, kuri fondā tika iesniegti 2011. gadā. Esmu pārliecināts, ka jūs man piekritīsiet, ka tas nekādi nepalīdz no darba atlaistajiem darbiniekiem, kuriem steidzami nepieciešama palīdzība. Mums ir jārod risinājumi šīm problēmām un jāpadara fonda finansēšanas mehānisms atbilstošāks šiem mērķiem.
Patlaban pastāv vairākas iespējas. Piemēram, fondu varētu iekļaut Eiropas Sociālajā fondā. Tam varētu atvēlēt pašam savu budžetu. Komisija vēl nav pieņēmusi konkrētu lēmumu par to, kā vislabāk atrisināt šos jautājumus, tomēr tā ir iecerējusi rudenī iesniegt priekšlikumu par nākotnes Globalizācijas pielāgošanās fondu, kurā būtu ņemtas vērā Eiropas darba ņēmēju intereses. Es ar nepacietību gaidu jūsu domas šajā jautājumā.
Pervenche Berès
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Daerden kunga vārdā vēlos pateikties par atbildi. Protams, mēs atbalstīsim iniciatīvas, kas palīdzēs paātrināt procedūras, kuru mērķis ir atbalstīt darba ņēmējus, kas globalizācijas vai ekonomikas krīzes dēļ ir zaudējuši darbu.
Mēs gluži vienkārši vēlējāmies vērst jūsu uzmanību uz divām konkrētām problēmām. Pirmā ir saistīta ar to, ka mērķim atbalstīt darba ņēmējus ir jāpaliek kā galvenajai prioritātei. Tas nozīmē, ka, pārskatot procedūras, mēs iebildīsim pret to, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) kļūst par kārtējo instrumentu, piemēram, kohēzijas politikas instrumentu, jo tādā gadījumā kohēzijas politikas īstenošanai tiktu atvēlēti visi ES naudas līdzekļi, atskaitot ārpolitikai vai pētniecībai un attīstībai atvēlētos fondus. Mums ir jāsasniedz konkrēti mērķi, un mums šie resursi ir vajadzīgi. EGF ir viens no tiem.
Tāpat mēs lūdzam jūs koordinēt EGF pārvaldību, sadarbojoties ar jūsu kolēģiem komisāriem, pievēršoties arī citām politiskajām nostādnēm, kas ietekmē šo jomu, piemēram, konkurences vai rūpniecības politikai.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisāra kungs, gada sākumā, kad jums jautāja, vai Grieķija ir iesniegusi lūgumu aktivizēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, jūs atbildējāt, ka tā nav to darījusi. Valsts ekonomikas un sociālās situācijas dēļ šī atbilde satrauca Grieķiju.
Mans jautājums ir ļoti vienkāršs, proti, ir pagājuši seši mēneši, un vai tagad mana valsts ir iesniegusi lūgumu aktivizēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai palīdzētu finanšu krīzes skartajiem darba ņēmējiem? Ja Grieķija šādu lūgumu ir iesniegusi, lūdzu, pasakiet, vai tas ir apstiprināts, ja jums ir šāda informācija. Ja šāds lūgums nav iesniegts, vai jūs varat paskaidrot, kāpēc Grieķija nav iesniegusi šādu lūgumu?
Marian Harkin
Es biju sagatavojusi jautājumu komisāram, ko gribēju uzdot vēlāk, bet mēs līdz tam šovakar netiksim, un patiesībā tas bija par viņa uzskatiem attiecībā uz ESF un EGF apvienošanu, ko viņš pieminēja, tomēr savas domas nepateica. Tāpēc, ja jūs to varat, es labprāt dzirdētu jūsu domas šajā jautājumā, kā arī to, vai, ja šāda apvienošana notiktu, jūsuprāt, būtu iespējams palielināt budžeta apropriācijas?
Visbeidzot, vēlos uzdot vēl vienu jautājumu par laika grafiku, un jūs pieminējāt ar Komisiju un budžeta iestādi saistītās grūtības. Ko jūs domājat par to, ka, tiklīdz kāda dalībvalstis ir iesniegusi pieteikumu EGF, tā tiek mudināta sākt īstenot pasākumus, kuriem tā pieteikusies atbilstoši EGF, jo tādā gadījumā darba ņēmējiem vismaz nevajadzētu gaidīt fonda apstiprinājumu?
László Andor
Komisijas loceklis. - Esmu gandarīts diskusijās dzirdēt apstiprinājumu Komisijas mērķiem panākt to, ka nākamajā finanšu shēmā EGF ir spēcīgāks un lietderīgāks instruments no darba atlaisto darbinieku atbalstīšanai. Turklāt tuvākajā nākotnē fiskālā konsolidācija joprojām būs gandrīz visu dalībvalstu programmās, un tās ļoti augsti novērtētu spēcīga, ātra un efektīva ES līmeņa instrumenta esamību to darba ņēmēju atbalstīšanai, kuri negaidīti tiek atlaisti no darba.
Kā jau minēju iepriekš, daži jautājumi joprojām nav atrisināti, piemēram, EGF un ESF attiecības. Kā jau jūs zināt, ESF tiek pārvaldīts ar dalītu vadību, un, manuprāt, pašreizējā ESF pārvaldības sistēma neatbilst EGF mērķiem. Neatkarīgi no tā, par kādu beigu formātu mēs vienosimies, es uzskatu, ka jautājums par pārvaldību ļoti būtiski ietekmēs gala vienošanos. Es nerunāju par personu vārdiem, bet gan par to, ka ir vajadzīgs atsevišķs fonds, un īpaša uzmanība ir jāpievērš ātrumam.
Protams, gan tagad, gan, iespējams, arī turpmāk atsevišķas dalībvalstis spēs rast veidus, kā programmas finansēt no EGF vai ESF līdzekļiem, kā arī spēs rast iespēju manevrēšanai, tomēr ir svarīgi nodrošināt to, ka EGF ir pieejams visām dalībvalstīm, ja tām nākas reaģēt negaidītas nodarbinātības krīzes gadījumā.
Otrajā jautājumā tika skarta problēma, kas saistīta ar piemērotības noteikšanu saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem. Lai gūtu lielāku skaidrību, mēs izvērtējām arī šo jautājumu, tomēr patlaban gluži vienkārši strādājam pie pagaidu noteikumu paplašināšanas līdz šīs finanšu shēmas beigām. Es runāju par noteikumiem, kas tika ieviesti, reaģējot uz krīzi, kā arī nolūkā padarīt EGF efektīvāku cīņā pret krīzes ietekmi uz darba ņēmējiem.
Liam Aylward
Priekšsēdētāja kungs, vai jūs varētu pateikt, cik jautājumus jūs varētu vēl izskatīt šajā sesijā?
Priekšsēdētājs
Aylward kungs, es jau pirms jūsu ierašanās norādīju, ka mēs katram komisāram varam atvēlēt 20 minūtes, tātad mēs varētu izskatīt vēl jautājumu Nr. 15, ko uzdeva Blinkevičiūtė kundze, tomēr es baidos, ka jūsu jautājumu mēs nepaspēsim izskatīt. Varbūt jūs varētu papildināt kādu citu jautājumu?

Temats: Kolektīvo līgumu sistēma
Tā kā Grieķija, Īrija un Portugāle izmantoja atbalsta mehānismu, Komisija un SVF ar memorandu palīdzību uzstājīgi lika ieviest būtiskas izmaiņas darba attiecībās un procedūrās, kuras piemēro darba koplīgumu slēgšanai, tādējādi likvidējot strādājošiem paredzētās valsts garantijas.
Piemēram, Grieķijas memorandā ir noteikts, ka valdībai ir jānodrošina, lai koplīgumiem, kas noslēgti uzņēmuma līmenī, būtu augstāks spēks par nozares līgumiem, kuriem savukārt jābūt augstākam spēkam par koplīgumiem, kas noslēgti nozaru organizāciju līmenī. Valdībai ir jāatceļ noteikums, kas ļauj darba ministrijai visus nozaru līgumus attiecināt arī uz personām, kuras nav pārstāvētas sarunās.
Tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 156. pantā ir noteikts, ka jautājumi, kas saistīti ar koplīgumiem, ir pakļauti subsidiaritātes principam, vai Komisija saprot, ka šāda taktika rada ne vien darba ņēmēju tiesību un darba tiesību nepārtrauktas samazināšanas apburto loku, bet arī neatbilst Līgumiem, kas Komisijai ir jāievēro?
László Andor
Komisijas loceklis. - Komisija atzīst, ka Grieķijas krīze rada augstas sociālās izmaksas Grieķijas iedzīvotāju segmentiem, tomēr to galvenais iemesls ir finanšu nelīdzsvarotība, konkurētspējas mazināšanās un finanšu grūtības, proti, tieši tās problēmas, kuras ar memoranda starpniecību tiek risinātas, nevis saasinātas.
Ir izskanējuši apgalvojumi, ka, tā kā šie aspekti ir iekļauti memorandā, tas pārkāpj Līgumā par Eiropas Savienības darbību izvirzīto subsidiaritātes principu. Es neuzskatu, ka tā ir patiesība. Memorandā iekļautie pasākumi tika izstrādāti, cieši sadarbojoties ar Grieķijas valdību, un tos apstiprināja Grieķijas parlaments. Tas nozīmē, ka subsidiaritātes princips tiek ievērots.
Pamatojums manam viedoklim atrodams arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tās 28. pantā teikts, ka darba ņēmējiem vai attiecīgām to organizācijām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi ir tiesības iesaistīties sarunās un slēgt koplīgumus attiecīgajos līmeņos, kā arī interešu konflikta gadījumā kolektīvi rīkoties, tostarp streikot, lai aizstāvētu savas intereses. Savukārt Hartas 51. pantā teikts, ka Hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus.
Nav tādu konkrētu ES tiesību aktu, kuros būtu noteikts, kuram koplīgumam ir priekšroka, ja tos slēdz dažādos līmeņos; tāpat nav konkrētu ES tiesību aktu, kas regulētu iespēju ar valsts iejaukšanos paplašināt koplīgumu, kurš noslēgts nozares līmenī. Tāpēc šie jautājumi atrodas ekskluzīvā valstu tiesību aktu kompetencē, ievērojot attiecīgās starptautiskās Grieķijas saistības, tostarp attiecīgās Starptautiskās darba organizācijas konvencijas.
Es ceru, ka esmu pietiekami skaidri atbildējis uz jautājumiem. Tāpat es ceru, ka esmu jūs pārliecinājis par to, ka memorandā iekļautie fiskālie, finanšu un strukturālie pasākumi ir ļoti svarīgi, ja Grieķija vēlas pārvarēt krīzi. Es ceru, ka esmu mazinājis jūsu bažas par subsidiaritātes principa neievērošanu.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisāra kungs, es atvainojos, bet jūs jau atkal neatbildējāt skaidri uz manu jautājumu. Vairāk vai mazāk tādu pašu atbildi jūs sniedzāt arī uz maniem jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski. Ja Komisija no tiesas respektē to, ka jautājums par koplīgumu režīmu atrodas valsts tiesību aktu kompetencē, vai jūs, aicinot būtībā atcelt koplīgumu režīmu, pārkāpjat vai nepārkāpjat sev Līgumos piešķirtās pilnvaras? Jūsu interpretāciju nepieņem Eiropas arodbiedrības, kas ir iesniegušas sūdzību pret jums par Līgumu noteikumu pārkāpšanu.
Mans jautājums ir šāds: kas aicina atcelt koplīgumus? Vai jūs? Vai Starptautiskais Valūtas fonds? Vai Grieķijas, Portugāles un Īrijas aizdevēji? Lūdzu, atbildiet skaidri!
László Andor
Komisijas loceklis. - (līdz pirmā teikuma vidum mikrofons nebija ieslēgts) ... lielu daļu institucionālās organizācijas, tostarp algu noteikšanas pasākumus dažādās dalībvalstīs. Šīs ārkārtas situācijas tika risinātas, īstenojot politiku, ko kopīgi izstrādāja ES, SVF un ECB, kā arī attiecīgo dalībvalstu valdības.
Patiesi, daži jautājumi ir palikuši neatrisināti, un dažus jaunus jautājumus radīja tā dēvētais pakts "Euro plus”. Nesen mēs ar sociālajiem partneriem, tostarp ETUC (Eiropas arodbiedrību konfederāciju), rīkojām vairākas diskusijas par to, kāda ir saistība starp sociālo dialogu un ekonomikas pārvaldību. Šīs diskusijas vēl nav pabeigtas. Es neapgalvoju, ka visi jautājumi ir atbildēti, un tieši tāpēc es uzņēmos iniciatīvu organizēt konferenci par algām un algu noteikšanu ES. Šī konference notiks septembrī, un tajā piedalīsies arī sociālie partneri un citas ieinteresētās puses. Mēs turpināsim diskusijas un, cerams, spēsim rast pareizās atbildes.
Temats: Regulas (EEK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā pārskatīšana
Attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos pamatprincipu kopums ir noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā un tas jau vairākkārt ir pārskatīts.
Eiropas Parlaments pašlaik gatavo ziņojumu par profesionālās mobilitātes veicināšanu Eiropas Savienībā. Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 19. aprīļa sanāksmē piedalījās Komisijas pārstāvis un paziņoja, ka Komisija šīs regulas uzlabošanas nolūkā gatavojas to pārskatīt.
Kad, pēc Komisijas domām, šis process varētu sākties?
László Andor
Komisijas loceklis. - Darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir ES pamatprincips. Tāpat kā brīva preču aprite, pakalpojumu brīva aprite un kapitāla brīva aprite, arī darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir vienotā tirgus pīlārs un pēdējos 50 gadus ir palīdzējis veicināt Eiropas integrāciju.
Šim pamatprincipam piemīt arī ievērojama sociālā dimensija, ciktāl tas veicina ES migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu sociālo, ekonomisko un kultūras integrāciju uzņemošajā dalībvalstī. ES tiesību aktu kopums attiecībā uz darba ņēmēju pārvietošanās brīvību garantē ES pilsoņiem tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā darba meklēšanas nolūkos, kā arī aizsargā darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu sociālās tiesības.
Kā jau jūs zināt, 2011. gada 1. maijs bija ļoti svarīgs datums Eiropas Savienībai. Šajā datumā tika atcelti darba tiesību ierobežojumi pilsoņiem no tām astoņām dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. gadā, un tagad šo valstu pilsoņi var brīvi strādāt jebkurā dalībvalstī.
Komisija cer, ka līdz ar otrās fāzes beigām 2011. gada 31. decembrī savu darba tirgu liberalizēs arī tās dalībvalstis, kas joprojām īsteno pārejas pasākumus attiecībā uz darba ņēmējiem no Rumānijas un Bulgārijas.
Pārejas režīma beigas nozīmē to, ka vairāk ES pilsoņu var izmantot priekšrocības, ko sniedz viena no ES pamatbrīvībām, un var brīvi strādāt kādā citā dalībvalstī. Tas paver plašas iespējas personām, kuras var doties turp, kur ir darbvietas, kā arī paver iespējas ekonomikai.
Es zinu, ka arī šim Parlamentam rūp mobilitāte un darba ņēmēju pārvietošanās brīvība. Komisija ir gandarīta par patstāvīgo ziņojumu par darba ņēmēju mobilitātes veicināšanu Eiropas Savienībā un ar lielu interesi seko līdzi parlamentāro komiteju debatēm.
Tomēr mēs apzināmies arī to, ka, par spīti plašajam ES tiesību aktu kopumam, darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā lielākā daļa ES pilsoņu joprojām uzskata, ka strādāšanai citā dalībvalstī ir pārāk daudz šķēršļu. Nesen šī situācija tika vairākkārt atspoguļota. M. Monti 2010. gada 9. maija ziņojumā "Jauna stratēģija vienotajam tirgum” norādīts, ka, lai gan no tiesiskā aspekta darba ņēmēju pārvietošanās brīvība kopumā ir liels panākums, tā tomēr ir visretāk izmantotā brīvība no visām četrām vienotā tirgus brīvībām.
Lai atrisinātu šīs problēmas, ir jāīsteno plaša pieeja un sekmīgi jāievēro pārvietošanās brīvības princips. ES tiesību aktos noteikto brīvas pārvietošanās tiesību izpildāmība ir īpaši būtiska gadījumos, kad kādas personas tiek diskriminētas tautības dēļ, jo attiecīgajām personām ir vajadzīgi piemēroti mehānismi, lai nodrošinātu to, ka šādas tiesības tiek pareizi aizsargātas.
Patlaban Komisijas dienesti izvērtē ES tiesību aktus darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā un īpaši Regulu (EEK) Nr. 1612/68, kā arī meklē iespējas uzlabot ES tiesību aktu ieviešanu pārvietošanās brīvības jomā, tostarp izvērtē iespēju vajadzības gadījumā 2012. gadā sagatavot iniciatīvu.
Tāpēc Parlamenta ziņojums par darba ņēmēju mobilitāti tika sagatavots īstajā laikā, un tas noteikti veicinās debates par ES tiesību aktu ieviešanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā un par turpmāk iespējamo rīcību šā jautājuma sakarā.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, sirsnīgi pateicos par atbildi. Mēs patiešām ar nepacietību gaidām pārstrādāto regulu, ko Komisija iesniegs nākamajā gadā. Tomēr es vēlētos dzirdēt, vai, jūsuprāt, Komisijai vajadzētu izvērtēt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības negatīvās un pozitīvās sekas. Piemēram, no dažām Eiropas Savienības valstīm masveidā ir izceļojuši kvalificēti, labi apmācīti darba ņēmēji, kuros attiecīgās dalībvalstis ir veikušas ievērojamus ieguldījumus. Viņi ir pārcēlušies uz citām Eiropas Savienības valstīm. Vai, jūsuprāt, mums nevajadzētu izveidot īpašu fondu, ar kā starpniecību mēs varētu kompensēt zaudējumus tām dalībvalstīm, kuras ir zaudējušas apmācītus, kvalificētus darba ņēmējus?
László Andor
Komisijas loceklis. - Šis jautājums ir ļoti svarīgs. Nesen mēs rīkojām vairākas diskusijas saistībā ar 1. maiju. Es par šo jautājumu runāju ar Višegrādas valstu un Baltijas valstu nodarbinātības ministriem. Mēs izvērtējām tās jomas, kurās pārvietošanās brīvība varētu izraisīt zināmu spriedzi, īpaši ja tas skar atsevišķas profesijas, kurās pārvietošanās brīvība nerada cirkulāru fenomenu, bet drīzāk vienvirziena kustību.
Ja šādas tendences tiek novērotas, tad vispirms dalībvalstu valdībām ir jāizstrādā pareizās apmācības, atalgojuma un karjeras iespēju stratēģijas, lai sekmētu to personu attīstību, kas ir nodarbinātas, piemēram, medicīnā, jo šī joma diskusijās tika īpaši pieminēta.
Mēs arī turpmāk pārraudzīsim šo problēmu un apspriedīsimies ar attiecīgo dalībvalstu valdībām, kā jau esmu to darījis iepriekš.
Temats: Reģionālo un kohēzijas fondu finanšu līdzekļu pārdale
Vai Komisija ir gatava vismaz desmit procentus no reģionālajiem un kohēzijas fondiem pašreiz ik gadu paredzētos 51 miljardu euro pārdalīt tā, lai piešķirtu finansējumu jaunu elektroenerģijas sistēmu izveides uzsākšanai atjaunīgās enerģijas jomā?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Martin kungs, sirsnīgi pateicos par jūsu jautājumu. Jānorāda, ka pašreizējā finansēšanas periodā, proti, 2007.-2013. gadā, struktūrfondu resursi ir jau piešķirti, un par tiem ir panākta vienošanās ar reģioniem un dalībvalstīm vairāk nekā 400 funkcionējošu programmu ietvaros.
Viena no vispārējā procesa daļām finansēšanas perioda sākumā ir noteikt programmas pašreizējam periodam un izlemt, kāds finansējums būtu pieejams individuālajām programmām. Saskaņā ar dalīto pienākumu vai dalītas vadības jēdzienu dalībvalstis un/vai reģioni ir atbildīgi par programmu īstenošanu uz vietas. To kompetencē un atbildībā ir arī projektu atlase un ieviešana, un galu galā tiem jāuzņemas atbildība par pārraudzību vismaz sākotnējā līmenī.
Arī šā perioda sākumā jautājums par energoefektivitāti un atjaunīgās enerģijas veidu veicināšanu bija svarīgs aspekts. Tā ir viena no reģionālās politikas prioritātēm, kas tiek īstenota tāpat kā speciāli sagatavotie priekšlikumi vairākām no tām aptuveni 400 programmām, kuras minēju jau iepriekš.
Pamatojoties uz šo vienošanos ar reģioniem un dalībvalstīm, pašreizējā periodā ilgtspējīgas enerģijas politikas budžetā ir paredzēti kopumā EUR 9,2 miljardi, galveno uzmanību vēršot uz atjaunīgo enerģiju un energoefektivitātes uzlabošanu. Ņemot vērā Parlamenta un Padomes 2009. gada lēmumu, mēs paredzējām arī iespēju līdz pat 4 % no Eiropas Reģionālās attīstības fonda resursiem izmantot pasākumiem, ko veic nolūkā uzlabot dzīvojamo māju energoefektivitāti. Kopš tā laikā aptuveni puse dalībvalstu ir izmantojusi šo iespēju, un Francija ir īpašs paraugs šīs iespējas izmantošanā.
Hans-Peter Martin
(DE) Komisāra kungs, neļaunojieties, lūdzu, tomēr runāsim nopietni. Es vēlos jums nolasīt savu jautājumu. Tas skan šādi: vai Komisija ir gatava vismaz desmit procentus no reģionālajiem un kohēzijas fondiem pašreiz ik gadu paredzētā EUR 51 miljarda pārdalīt tā, lai piešķirtu finansējumu jaunu elektroenerģijas sistēmu izveides uzsākšanai atjaunīgās enerģijas jomā?
Jūs mums daudz pastāstījāt, un tas viss ir taisnība. Tikai diemžēl nekas no jūsu teiktā neattiecas uz šo jautājumu. Runa ir par to, ka ir jānosūta signāls un jāsaka: "Jā, mēs sapratām. Jā, mēs izdarām secinājumus no Fukušimā notikušā. Jā, mēs patiešām nopietni izturamies pret 2020. gadu.” Lai veicinātu pārmaiņas enerģētikā, elektrība no Ziemeļvācijas ir jāpārvieto uz Austriju. Mans tēvs bija Austrijas provinces Voralbergas energouzņēmuma Voralberger Kraftwerke vadītājs. Esmu pārliecināts, ka jums ir zināšanas šajā jomā. Lai to izdarītu, ir nepieciešamas elektriskās līnijas.
Tāpēc atkārtoju, ka, mans jautājums ir par to, vai jūs personīgi esat gatavs patiešām nodrošināt šo tūlītējo finansējumu, kas, pēc visu vārdiem, mums ir steidzami nepieciešams, nevis tikai ieviest to, par ko ir lēmuši jūsu priekšgājēji?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Martin kungs, es ļoti rūpīgi izlasīju jūsu jautājumu. Tāpēc es sniedzu ļoti konkrētu atbildi, kuras pamatā ir pašreizējie noteikumi reģionālās politikas jomā. Šo noteikumu būtību nosaka vienošanās dalībvalstu starpā, ko vienpusēji nevar grozīt ne Komisija, ne reģioni.
Personīgi es vēlētos, lai šie resursi jau tagad būtu pieejami izvirzīto mērķu sasniegšanai, un es patiešām justos gandarīts, ja tā notiktu. Es dodos no vienas konferences uz otru, no vienas dalībvalsts uz otru, gluži kā dzīvs tibetiešu lūgšanu rats, aicinot izmantot jau pieejamos resursus. Tā kā viens no stratēģijas "Eiropa 2020” galvenajiem punktiem patiešām ir atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšana, es pieņemu, ka gaidāmajā periodā šai jomai tiks atvēlēts ievērojami lielāks budžets, tostarp arī no reģionālās politikas. Turklāt šajā sakarā noteikti būs arī ieguldījumi, tostarp sadarbībā ar Oettinger kungu infrastruktūras jomā, ciktāl tas attiecas uz Eiropas komunikāciju tīklu izveidi energoapgādes jomā. Ja patlaban reģioni meklē iespēju no jauna atvēlēt resursus papildus jau pieejamajiem resursiem, tad mēs esam ļoti atvērti pret ideju par šādas iespējas radīšanu vai vismaz nopietnu sarunu rīkošanu šajā jautājumā. Tomēr vēlreiz atkārtoju, Komisija nevar vienpusēji mainīt šos nolīgumus.
Temats: Mērķu sasniegšana saistībā ar maksājumiem no struktūrfondiem
2011. gada jūnija beigās Komisija iesniegs priekšlikumu nākamajai 7 gadu finanšu shēmai (2014-2020). ES reģionālajā politikā ir bijušas ievērojamas problēmas ar atsevišķām programmām piešķirto līdzekļu apguves spēju. Turklāt vairāku programmu mērķi nav sasniegti.
Kā Komisija nākamajā budžeta periodā atsevišķām dalībvalstīm līdzekļu apguves spēju noteiks kā kritēriju struktūrfondu līdzekļu piešķiršanai?
Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka vajadzētu apsvērt iespēju maksājumus pārtraukt, ja kāds reģions vairākus gadus pēc kārtas ir saņēmis struktūrfondu līdzekļus, bet noteiktie mērķi nav sasniegti?
Vai Komisija apsvērs iespēju piemērot turpināmības mehānismu, nosakot beigu datumu struktūrfondu līdzekļu piešķiršanai konkrētam saņēmējam reģionam? Vai Komisija piekrīt viedoklim, ka šāds mehānisms palīdzēs radīt kohēzijas politiku, kas ir vairāk orientēta uz rezultātiem?
Revīzijas palātas 2009. gada pārskatā vislielākais kļūdu īpatsvars tika konstatēts maksājumiem saistībā ar ES kohēzijas politiku. Arī pagājušajā gadā situācija bija tāda pati. Kā Komisija ir paredzējusi šo situāciju labot?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Jensen kundze, sirsnīgi pateicos par jautājumu. Apsverot līdzekļu apguves spēju un tās ņemšanu vērā saistībā ar līdzekļu piešķiršanu nākamajā periodā, es jau tagad atsaukšos uz pašreizējiem noteikumiem attiecībā uz maksimālo līdzekļu piešķiršanas robežu. Ir noteikts, ka saskaņā ar konkrētu slīdošu skalu, kas sadalīta pa dalībvalstīm, struktūrpolitikas īstenošanai ir pieejama tikai konkrēta summa no dalībvalsts vispārējā IKP. Gada piešķīrums nedrīkst pārsniegt šo maksimālo robežu.
Nākamajā periodā mēs noteikti apsvērsim, vai pašreizējā maksimālā robeža ir pamatota un vai nebūtu jāveic kādi koriģējumi, lai labāk plānotu vai nodrošinātu līdzekļu apguves spēju.
Apsverot to, vai, īstenojot programmas, tiek sasniegti izvirzītie mērķi, man jāatgādina jums par piekto kohēzijas ziņojumu un budžeta pārskatu, kurā nepārprotami tika norādīts, ka programmu izpildei ir jāpievērš lielāka uzmanība. Nākamajā periodā šajā sakarā ir paredzēta virkne pārbaužu un stimulēšanas sistēmu, kuras Komisija ir izvirzījusi tiesību aktu ziņojuma paketē kohēzijas politikai pēc 2014. gada.
Runājot par kļūdu īpatsvaru, es jau vairākkārt esmu norādījis uz metodoloģijas problēmām, kas saistītas ar daudzgadu programmu revīziju, turklāt esmu to pieminējis arī šajā Parlamentā. Aptuveni pusi ES budžeta pilnīgi noteikti veido resursi, ko piešķir daudzgadu aktivitātēm. Revīzijas palāta budžeta izpildes pārbaudi vienmēr veic tikai attiecīgajam gadam, tāpēc rodas metodoloģijas problēmas. Savukārt saistībā ar reģionālo politiku tiek piemērots trešais pārbaudes līmenis, lai gan Revīzijas palātas veiktā ikgadējā pārbaude notiek saskaņā ar pirmo pārbaudes līmeni, tāpēc te vienmēr radīsies augstāks kļūdu īpatsvars nekā programmu cikla beigās, kā jau esam pierādījuši.
Lai vai kā, arī mana priekšgājēja Hübner kundze kopā ar Parlamentu īstenoja rīcības plānu, kura efektivitāte un iedarbība jau tagad ir redzama. Tomēr viens no šiem pasākumiem ģenerāldirektorātiem nodrošināja iespēju pamatotos gadījumos līdz pat sešiem mēnešiem atlikt maksājumus. Piemēram, pagājušajā gadā to izmantoja vairāk nekā piecdesmit reižu. Visus šos atliktos maksājumus varēja novērst pirms beigu termiņa, jo tika novērstas problēmas, kuru dēļ iebildes tika celtas.
Tomēr, runājot par kļūdu īpatsvaru, es gribētu jūs lūgt vienmēr atcerēties to, ka reģionālā politika šajā sakarā veic sava veida sniega arkla funkciju, proti, attiecībā uz atsevišķiem likumā noteiktiem punktiem mēs pārbaudām, vai tie tiek ieviesti ikdienā, kāda ir to efektivitāte un kādas problēmas tie rada. Arī valsts iepirkuma jautājums jau atkal tiek pārrunāts diskusijās ar dalībvalstīm, reģioniem un gala labumguvējiem. Aptuveni 70 % kļūdu rodas šajā jomā. Ja mums izdosies vienkāršot sistēmu - turklāt kopā ar komisāru M. Barnier esam iesnieguši attiecīgu iniciatīvu -, mēs spēsim samazināt arī praktisko kļūdu īpatsvaru. Mēs cenšamies izpildīt savu mājasdarbu šajā jomā un gūt attiecīgus panākumus.
Anne E. Jensen
(DA) Priekšsēdētāja kungs, pateicos komisāram Hahn kungam par lielisko atbildi, kas apliecina, ka viņš šīs problēmas uztver nopietni. Ekonomikas krīze neapšaubāmi vēl vairāk sarežģīja šīs problēmas, kā rezultātā daudzām valstīm ir grūti atrast līdzfinansējumu. Vai Komisija ir īpaši izvērtējusi to, kā tas varētu ietekmēt nākamo programmu periodu? Vai palīdzība no struktūrfondiem patiešām veicinās šo reģionu attīstību? Vai ir redzami rezultāti? Vai Komisija ir apsvērusi arī to, ko varētu darīt, lai uzlabotu ar attīstību saistīto faktisko mērķu - vispārējo mērķu - sasniegšanu, lai tie nodrošinātu ne tikai projektus, bet arī attīstību?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Jensen kundze, nākamajā programmu periodā mēs esam izvirzījuši sev mērķi tematiski sasaistīt struktūrpolitiku ar stratēģiju "Eiropa 2020”, vismaz ciktāl tas ir iespējams. Tātad esam izvirzījuši galvenos mērķus un prioritātes, kas būtu jāīsteno reģioniem, realizējot tiem pielāgotus koriģējumus. Pēc tam reģioniem vajadzēs pašiem izvēlēties dažas prioritātes, gandrīz kā no ēdienkartes, jo īpaši attiecībā uz konkurējošiem reģioniem.
Tad reģioniem partnerībā ar Komisiju un, noslēdzot ieguldījumu nolīgumu, vajadzēs izvirzīt un vienoties par reāliem, bet arī vērienīgiem un skaitliski pavairojamiem mērķiem, lai perioda beigās mēs skaidri spētu saskatīt, vai kopīgi izvirzītie mērķi ir vai nav sasniegti, vai varbūt pat ir pārsniegti. Ja izrādīsies, ka izvirzītie mērķi nav sasniegti, mums būs iespēja kopīgi pārbaudīt neizpildes iemeslus un izvērtēt, vai tie radušies iekšēju vai ārēju faktoru dēļ. Pamatojoties uz to, mēs varēsim izdarīt secinājumus turpmākai programmu plānošanai un finanšu piešķiršanai secīgi nākamajā periodā. Šādi mēs nodrošināsim ļoti būtisku un kvalitatīvu reģionālās politikas attīstību gaidāmajā finanšu periodā.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem laika trūkuma dēļ netika atbildēts, sniegs rakstiskas atbildes (sk. pielikumu).
Jautājumu laiks ir beidzies.
