ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietu un drošības politikas jautājumos vārdā par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, esmu pateicīgs par šo iespēju pārrunāt ar jums gaidāmo Eiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas sāksies rīt Ņižņijnovgorodā. Eiropas Savienību pārstāvēs Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāji. Tajā piedalīsies Augstā pārstāve Ashton kundze, kā arī komisārs De Gucht.
Šo augstākā līmeņa sanāksmi ļoti rūpīgi gatavoja Ārējās darbības dienests ciešā sadarbībā ar Komisiju un abiem priekšsēdētājiem, šajā sagatavošanās darbā pamatojoties uz 2010. gada beigās un 2011. gada janvārī notikušajām debatēm Eiropadomē un Padomē par Krieviju kā stratēģisko partneri, ES un Krievijas iepriekšējās augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un Krievijas valdības vizīti februārī, kad tā apmeklēja Komisiju.
Kopumā pēdējo divu gadu laikā mūsu attiecības ir uzlabojušās. Esam pabeiguši divpusējās sarunas par Krievijas pievienošanos PTO, vienojušies par pieeju ceļā uz iespējamo vīzu režīma atcelšanu nākotnē un noslēguši vienošanos par modernizācijas partnerību, kas pašlaik jau ir īstenošanas posmā.
Pašlaik norit arī darbs četru kopējo telpu un ar tām saistīto tehnisko dialogu ietvaros. Mūsu sadarbība ir diezgan intensīva. Jāatgādina, ka Krievija ir vienīgā ārējā partnere, ar kuru Eiropas Savienība divreiz gadā rīko augstākā līmeņa sanāksmi. Premjerministra Putin kunga un nepieredzēti lielās Krievijas valdības delegācijas ierašanās 24. februārī, apmeklējot Komisiju, bija skaidrs signāls par Krievijas apņemšanos uzturēt ciešākas attiecības un sadarbību.
Neskatoties uz to, joprojām nav atrisināti daudzi svarīgi divpusējie jautājumi. Sevišķi bažas rada stāvoklis saistībā ar demokrātisko attīstību un cilvēktiesību ievērošanu Krievijā. Gaidāmo Krievijas Valsts domes un prezidenta vēlēšanu kontekstā vēlēšanu procesa standartiem tiks veltīta īpaša uzmanība.
Tagad saistībā ar šo augstākā līmeņa sanāksmi vēlos pievērst jūsu uzmanību mūsu galvenajiem mērķiem, kurus turpmāk uzskaitīšu.
Pirmkārt, Eiropas Savienība centīsies iedrošināt Krieviju atrisināt pēdējos neatrisinātos daudzpusējos jautājumus, lai veicinātu tās iestāšanos PTO līdz 2011. gada beigām, pamatojoties uz ES un Krievijas divpusējo vienošanos, kas tika panākta 2004. gadā un pagājušā gada decembrī. Krievija joprojām var iestāties PTO līdz 2011. gada beigām, ja tā spēs pieņemt vajadzīgos lēmumus, lai atrisinātu dažus nenokārtotus jautājumus daudzpusējā līmenī. Augstākā līmeņa sanāksme nevar aizstāt sarunas Ženēvā, bet mēs varam tajā mudināt Krieviju sākt konstruktīvi rīkoties.
Otrkārt, Eiropas Savienība centīsies ietekmēt Krieviju panākt lielāku progresu attiecībā uz vienošanos par svarīgiem tirdzniecības un investīciju ieguldīšanas noteikumiem, tostarp enerģētikas jomā, jaunajā ES un Krievijas nolīgumā, lai nodrošinātu stabilu juridisko pamatu dziļākai sadarbībai ekonomikas jomā nākamajos gados. Neizslēdzam, ka augstākā līmeņa sanāksmē tiks skarts Krievijas nepamatotais Eiropas Savienības dārzeņu importa aizliegums, lai gan ceram, ka zinātniskie pierādījumi ļaus rast ātru risinājumu ekspertu līmenī.
Treškārt, augstākajā līmenī saglabāsim atbalstu modernizācijas partnerībai kā svarīgam līdzeklim, kas veicina Krievijas apņemšanos īstenot reformas.
Ceturtkārt, mēs veicināsim cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu Krievijā.
Un, piektkārt, iedrošināsim Krieviju padziļināt sadarbību mūsu kopējos kaimiņu reģionos un turpināsim dialogu par citiem aktuāliem starptautiskiem jautājumiem, piemēram, Tuvajiem Austrumiem vai Ziemeļāfriku. Patiesībā progress jautājumā par Moldovu (Piedņestru) kalpos kā liels pārbaudījums ciešākas ārpolitiskās sadarbības īstenošanai.
Visbeidzot, mums arī jāizmanto šī augstākā līmeņa sanāksme, lai atkārtoti apliecinātu savu politisko apņemšanos panākt progresu sadarbībā krīžu pārvaldības jomā ar noteikumu, ka nekādā veidā netiek skartas mūsu tiesības pieņemt neatkarīgus lēmumus.
Enerģētikai arī ir ievērojama loma mūsu sadarbībā ar Maskavu. Mēs uzsvērsim vajadzību īstenot turpmākās reformas Krievijas elektrības un gāzes nozarē ar mērķi ieviest vienādus noteikumus visiem. Uzsvērsim arī vajadzību sadarboties cīņā pret klimata pārmaiņām.
Lai īstenotu mērķus vislielāko kodoldrošības standartu ievērošanā, mēs sadarbojamies ar Krieviju gan divpusējā līmenī, gan daudzpusējos forumos, piemēram, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras un G8 ietvaros.
Atkārtoti aicināsim Krieviju iesaistīties sarunās par visaptveroša Euratom un Krievijas līguma noslēgšanu, ar kuru tiktu veicināta visaugstāko kodoldrošības standartu ievērošana. Saistībā ar Fukušimas kodolavāriju Eiropas Savienība veicinās ekvivalentas pieejas ievērošanu attiecībā uz triecienizturības pārbaudēm, kas tiks veiktas gan pašreizējās, gan nākotnē plānotajās atomelektrostacijās.
Un pēdējais, bet noteikti ne mazāk svarīgais aspekts: mēs esam iesaistījušies nepārprotamā procesā saistībā ar bezvīzu pārvietošanās režīmu. Eiropas Savienība ir sagatavojusi un martā vienojusies par priekšlikumu saistībā ar vairākiem kopējiem pasākumiem ceļā uz iespējamu bezvīzu pārvietošanas režīma noteikšanu, un esam tik tiešām aprīlī uzsākuši sarunas. Kopš tā laika ir sasaukta Pastāvīgās partnerattiecību padomes tieslietu un iekšlietu jautājumos sanāksme un ir panākts nepārprotams progress. Tomēr sarunas par mūsu kopīgi veicamajiem pasākumiem ekspertu līmenī vēl līdz šodienai nav pabeigtas. Augstākā līmeņa sanāksmē mums jāpārliecinās, ka nepastāv nekādi politiskie īsceļi.
Attiecībā uz Krieviju ir paredzams, ka tās galvenie mērķi šajā augstākā līmeņa sanāksmē būs vērsti uz vīzu režīmu, PTO, enerģētiku - tostarp arī kodoldrošību - un sadarbību drošības jomā. Krievija varētu atgriezties pie ierosinājuma par jaunas Politiskās un drošības komitejas izveidi ministru līmenī. Mūsuprāt, visas vajadzīgās sadarbības struktūras jau ir ieviestas; vajadzīga ir politiskā griba, lai panāktu progresu pēc būtības.
Pateicos par jūsu uzmanību un ceru dzirdēt jūsu komentārus.
Ria Oomen-Ruijten
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, pateicos jums par veiksmīgo sadarbību rezolūcijas projekta izstrādāšanā. Neko vairāk par komisāra pieminētajiem jautājumiem neteikšu, jo tie ir ietverti rezolūcijā. Kā Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) deputātiem zināms, nākamās nedēļas augstākā līmeņa sanāksmes noslēguma deklarācijā nedrīkst aprobežoties tikai ar skaistiem vārdiem vien. Krievija ir mūsu lielākais kaimiņš, Krievija ir svarīga mūsu partnere. Esam savstarpēji atkarīgi, un šīs savstarpējās atkarības pakāpe ir ievērojama, tādēļ šobrīd ceram noslēgt reālas vienošanās, kas sniegtu rezultātus.
Kādas ir mūsu prioritātes? Pirmkārt, partnerības nolīgums. Sarunā ir jāpanāk virzība. Ceru, ka ES pārliecinās prezidentu Medvedev piešķirt viņa sarunu grupai pilntiesīgas pilnvaras uzņemties konkrētas saistības. Jau sen ir laiks atkal panākt progresu saistībā ar tirdzniecības un investīciju dokumentu paketi. Sarunas par enerģētikas sadaļu arī ir aizkavējušās. Mums ir vajadzīgas vienošanās par stabilas un pārredzamas enerģētikas partnerības izveidi, tādas partnerības, kas ir balstīta uz noteikumiem.
Vēlos arī dzirdēt, kāds ir pašreizējais stāvoklis jautājumā par cilvēktiesībām. Mums, Parlamentam, tā ir būtiski svarīga partnerattiecību daļa. Uzskatu modernizācijas paktu par tādu pašu blakus jautājumu, kādas ir minētās četras kopējās telpas. Šis ir otršķirīgs jautājums, bet lietderīgi būtu panākt PTO iestāšanās noteikumu izpildi. Tas veicinātu vienādu noteikumu piemērošanu visiem, uzlabojot investīciju klimatu.
Prezidents Medvedev ir personiski iesaistījies tiesiskuma uzlabošanā, tomēr ar to nepietiek, kā pats to atzināt. Mums jābūt pārliecinātiem, ka gaidāmajās vēlēšanās Krievija ievēros saistības, ko tā ir uzņēmusies Eiropas Padomes un EDSO ietvaros. Šīs vēlēšanas būs īsts pārbaudījums. Tas tātad nozīmē arī to, ka būs jāatļauj reģistrēties jaunajām partijām. Krievijai būtu jābūt pagodinātai, ka vēlēšanu novērotāji tiek aicināti piedalīties jau labu laiku pirms vēlēšanām. Beidzot, Eiropas dārzeņu importa aizliegums (...)
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Krievija neapšaubāmi ir ārkārtīgi svarīga Eiropas Savienības partnere, taču, kā komisārs jau atzina, arī ļoti problemātiska. Ceru, ka sarunas neievilksies pārāk ilgi. Taču diemžēl tās netiks pabeigtas tik ātri, kā iedomājas Oomen-Ruijten kundze. Šajā procesā mums jāiesaistās dialogā gan ar oficiāli ievēlētajiem pārstāvjiem, gan ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri demokrātijas un cilvēktiesību jautājumos bieži vien ir mums tuvāki.
Priekšlikums par modernizācijas partnerības izveidi starp Eiropas Savienību un Krieviju ir laba ideja. Taču arī Krievijai tajā ir aktīvi jāpiedalās. Vēlamies, lai tiktu panākta lielāka demokratizācija un mazāka korupcija. Joprojām dzirdam daudzus investorus sūdzamies par tiesisko nenoteiktību, jo īpaši attiecībā uz nodokļiem. Tomēr pats galvenais, kā komisārs jau minēja, mums ātri jāgatavojas Krievijas uzņemšanai un dalībai Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Enerģētikas politikas jomā ir nepieciešams, lai Krievija uzņemtos saistības atzīt pārredzamas un godīgas enerģētikas politikas principus. Krievija pati var daudz ko paveikt, jo īpaši energoefektivitātes jomā, kurā joprojām ir daudz nepilnību.
Runājot par enerģētiku, vēlos arī pievērst jūsu uzmanību jautājumam, kas skar Krievijas kaimiņvalsti - Ukrainu. Tieši pašreiz Krievija atkal cenšas izmantot enerģētikas un enerģijas cenu jautājumu kā politisku ieroci. Mums tas pilnībā jānoraida. Mēs esam uzticīgi Ukrainas tiesībām brīvi izlemt, kādos tirgos tā vēlas iesaistīties un kur tā vēlas darboties. Galu galā, mēs vēlamies izveidot tirdzniecības attiecības un noslēgt tirdzniecības nolīgumu ar Ukrainu. Krievija nedrīkst izdarīt spiedienu uz Ukrainu šajā jomā, liekot tai izvēlēties: vai nu pievienoties muitas savienībai ar Kazahstānu un Baltkrieviju, vai maksāt augstu enerģijas iepirkuma cenu. Tas mums nav pieņemami.
Un vēlreiz, runājot par kaimiņvalstīm, ceram, ka Krievija arī ievēros nolīgumos ietvertās vienošanās attiecībā uz Gruziju un izvedīs savu karaspēku atpakaļ uz tiem reģioniem, kuros tas atradās līdz konfliktam. Ceram arī, ka Krievija sniegs pozitīvu ieguldījumu Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanā. Šī konflikta abās pusēs galvenais ir nevis ieroču piegāde, bet miermīlīgas starpniecības loma starp abām pusēm.
Komisāra kungs jau minēja vīzu atcelšanas nozīmi. Tas ir īpaši svarīgi attiecībām starp cilvēkiem, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka pārvietošanās brīvība starp Krieviju un Eiropas Savienību. Ceru, ka drīz mēs šajā jomā panāksim zināmu progresu.
Kāds būtiski svarīgs jautājums tomēr ir par to, kā notiks nākamās vēlēšanas. Krievijai jāzina, ka pasaule un jo īpaši demokrātiskā Eiropas daļa cieši to vēros, lai redzētu, kā tiek īstenotas šīs vēlēšanas; vai partijas tiek pareizi un godīgi reģistrētas; un arī, vai dažas personas vai dažas partijas jau no sākuma netiek izslēgtas no dalības šajās vēlēšanās. Tas arī ir skaidri jādara zināms Krievijai šajā augstākā līmeņa sanāksmē.
Krievijai vēl ir daudz neizdarītu darbu ekonomikas jomā. Tomēr Krievija ir gatava demokrātijai. Mēs vēlamies Krievijā redzēt demokrātiju ne mazāk, kā to vēlas paši Krievijas pilsoņi. Tāda ir mūsu vēlēšanās un mūsu redzējums. Krievijai jāsaprot, ka demokrātija nāks par labu arī pašai Krievijai.
Kristiina Ojuland
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ceram, ka augstākā līmeņa sanāksmē Ņižņijnovgorodā tiks panākts turpmākais progress saistībā ar jauno un visaptverošo partnerības un sadarbības nolīgumu.
Gan Eiropas Savienībai, gan Krievijai jāņem vērā, ka īstu partnerību var izveidot tikai uz godīgu attiecību pamata. ALDE grupas vārdā vēlos aicināt ES pārstāvjus pārrunāt ar saviem Krievijas kolēģiem visus jautājumus, kas rada bažas Eiropas Parlamentam.
Eiropas Savienība sastapsies ar ievērojamām problēmām attiecībās ar Krieviju, ja abas partneres nebalstīsies uz vienādām vērtībām un principiem. Ja Kremlis vēl vairāk attālināsies no demokrātijas un tiesiskuma, Krievija pazaudēs savu ES partneres leģitimitāti.
Piemēram, Kremlis ir aizliedzis daudzām politiskajām partijām reģistrēties Valsts domes vēlēšanām, pamatojoties uz procesuāliem iemesliem, un šis skaits, visticamāk, palielināsies, iekļaujot arī Tautas brīvības partiju, kuras līderi ir Mikhail Kasyanov, Vladimir Milov, Boris Nemtsov un Vladimir Ryzhkov. Augstākā līmeņa sanāksmē ir jārunā par pieaugošo opozīcijas apspiešanu un par to, ka opozīcijas partijām ir jāļauj reģistrēties.
Dāmas un kungi! Krievija nav tas pats, kas Ķīna. Krievija ir Eiropas Padomes un EDSO dalībvalsts; tādēļ tai jāievēro savas starptautiskās apņemšanās un saistības. Turklāt Krievijai jāievēro pašai sava konstitūcija.
Krievijai jāievēro tās kaimiņvalstu suverenitāte un teritoriālā integritāte. Mēs pieprasām, lai tā pārtrauktu izdarīt spiedienu uz Ukrainu - kā tikko jau teica mans kolēģis - kā tas bija, piemēram, vakar, kad Krievijas premjerministrs Putin kungs, tiekoties ar Ukrainas premjerministru, mēģināja to piespiest pievienoties muitas savienībai ar Krieviju, Baltkrieviju un Kazahstānu. Tas mums nav pieņemami. Mēs gaidām, ka Krievija nekavējoties izvedīs savu karaspēku no Gruzijas līdz pozīcijām, kur tas atradās līdz konflikta brīdim.
Visbeidzot, ALDE grupa ir ārkārtīgi vīlusies, ka augstākā līmeņa sanāksmes priekšvakarā Krievija ir noteikusi nesamērīgu aizliegumu dārzeņu importam no ES.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Krievija ir svarīga Eiropas Savienības partnere daudzās jomās. Kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei Krievijai ir potenciāli izšķiroša ietekme starptautisko attiecību jomā, sākot no mūsu attiecībām ar Ziemeļkoreju līdz tās iekļaušanai ANO četriniekā. Es arī atzinīgi vērtēju prezidenta Medvedev nesen paustos aicinājumus Lībijas tirānam Muammar Gaddafi atteikties no varas. Ceru arī, ka Kremlis pievienosies pārējai starptautiskajai sabiedrībai Irānas kodolieroču izplatīšanas apturēšanā.
Pieņemu arī, ka Krievijai ir savas ekonomiskās intereses bijušajās padomju republikās, no kurām dažas tagad, par laimi, attālinās no Maskavas un virzās uz ES. Taču ES arī turpmāk neatlaidīgi jāatgādina, ka tā atbalstīs un sadarbosies ar šīm tagad jau neatkarību atguvušajām valstīm, piemēram, ar Ukrainu, un nodrošinās, ka durvis joprojām ir atvērtas viņu centieniem Eiropas un Atlantijas virzienā. Šajā ziņā ceru, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Augstā pārstāve izvirzīs dienas kārtībā jautājumu par Gruziju, kuras teritorijas daļu joprojām ir nelikumīgi aneksējis un okupējis Krievijas karaspēks, kā arī piespiedīs Krieviju atrisināt Piedņestras jautājumu Moldovā. Pieņemu arī to, ka Komisija tagad ierosina ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi rīkot reizi gadā, nevis reizi sešos mēnešos, kas ir atbalstāma ideja un turpmākais ceļš progresa virzienā.
Krievija nav nobriedusi liberāli demokrātiska valsts. Tā arī nav valsts, kurā pastāv neatkarīga tiesu sistēma. Taču neatkarīgi no tā, vai mēs to vēlamies vai nē, mums joprojām ir jāsadarbojas ar šo "lāci”.
Werner Schulz
Priekšsēdētāja kungs, komisār Füle, lai gan sākotnēji var šķist saprotami, ka Krievija vēlas būt pasargāta no enterohemorāģiskās Escherichia coli (EHEC) baktērijas nonākšanas tās teritorijā, pilnīgs Eiropas dārzeņu importa aizliegums noteikti nav tas, ko mēs sagaidām no valsts, kura cenšas pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO). Par to arī mums jārunā sanāksmē Ņižņijnovgorodā. Tomēr svarīgāks jautājums ir politiskie tārpi jeb sēklas, kas šajā valstī faktiski ir vērojami - trauslie demokrātijas un tiesiskuma iedīgļi. Šajos aspektos modernizācijas partnerības ietvaros mums jādara viss iespējamais, lai palīdzētu tiem dzīt saknes visā Krievijā un attīstīties.
Prezidents Medvedev ir atzinis, ka saimniecisko un tehnisko modernizāciju nav iespējams panākt bez pamatīgas visas sabiedrības modernizēšanas. Tomēr līdz šim neesam novērojuši gandrīz nekādu rīcību, kas sekotu šiem brīnišķīgajiem vārdiem. Tāpēc ES pārstāvjiem ir nepārprotami jānorāda prezidentam Medvedev, ka gaidāmās Valsts domes vēlēšanas būs viņa reformu politikas uzticamības pārbaude.
Īstas un atbilstīgas vēlēšanas ir demokrātijas pamats. Ikvienam, kurš vēlas plurālismu un politisko konkurenci, jānodrošina, lai tiktu ievēroti Eiropas Padomes deklarētie vēlēšanu standarti, un jāļauj Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) jau agrīnā posmā īstenot ilgtermiņa vēlēšanu novērošanas procesu.
Godīgas vēlēšanas sākas ar atļauju partijām reģistrēties. Diemžēl sākotnējie novērojumi liecina, ka Krievijas valdība neko nav mācījusies no Eiropas Cilvēktiesību tiesas pieņemtā nolēmuma, ka Republikāņu partijas darbības likvidēšana bija nepamatota un ka tā nepārprotami nevēlas atļaut reģistrēties tikko dibinātajai Tautas brīvības partijai.
Vēl vairāk - Kremļa atbalstīto partiju un premjerministra Putin iniciētā Viskrievijas tautas fronte vienkārši vēlas mūs ievest politiskā strupceļā. Šī konkurences imitācija valsti ir ievedusi politiskā apātijā un degradējusi Valsts domi. Prezidents Medvedev varētu ieviest tajā radikālas pārmaiņas un pabeigt savu prezidenta termiņu vismaz ar kādiem redzamiem panākumiem.
Tā vietā, lai gaidītu nolēmumu konkrētajā M. Khodorkovsky un S. Magnitsky lietā no Strasbūras, jāizbeidz tiesu sistēmas patvaļa. Šo lietu pārskatīšana M. Fedotov vadītajā komisijā ir pozitīvs pirmais solis. Tās rezultāti un secinājumi ir jāpublicē pēc iespējas ātrāk.
Nākotnes dalībai pilsoniskās sabiedrības forumā, kas nesen tika izveidots Prāgā, jākļūst par svarīgu diskusiju tēmu sarunās un nolīgumu noslēgšanā starp ES un Krieviju. Galu galā, notikumi Ziemeļāfrikā rāda, ka efektīvu reformu īstenošanai ir nepieciešama aktīva pilsoniskā sabiedrība. Tādēļ Krievijas valdībai ir jāstrādā, lai to īstenotu savā valstī un censtos panākt modernizācijas partnerību ar pilsonisko sabiedrību.
Vladimír Remek
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, veltīgi meklēju atbildi uz jautājumu, kāpēc mēs šodien debatējam par rezolūciju par augstākā līmeņa sanāksmi ar Krieviju pašā šīs sanāksmes priekšvakarā un balsosim par to dienā, kad šī augstākā līmeņa sanāksme faktiski jau norisināsies Ņižņijnovgorodā. Turklāt pagājušās nedēļas sākumā šī tēma pat nebija iekļauta šīs plenārsēdes darba kārtībā. Tas viss izskatās pēc sliktas plānošanas, un tagad tā, manuprāt, ir formalitāte. Turklāt tā vietā, lai censtos panākt - principiāla procesa ietvaros - jaunu vienošanos par attiecībām ar Krieviju, kuru mēs atzīstam par svarīgu partneri, mēs nesekmīgi atkārtojam uzsaukumus un prasības, kuru īstenošana ir bezcerīga.
Mums, pirmkārt un galvenokārt, ir jāsadarbojas tajos jautājumos, kuros ir iespējams panākt progresu. Piemērs varētu būt progress saistībā ar nolīgumiem par plānoto savstarpējā vīzu režīma ar Krieviju atvieglošanu un iespējamo galīgo atcelšanu. Tā vietā mēs kritizējam Krievijas nostāju jautājumā par dārzeņu importu no ES. Kāda gan izskatās mūsu pašu uzvedība, no Savienības ārpuses raugoties? Tad, kad meklējām nāvējošās baktērijas izcelsmes avotu un mums trūka stingru pierādījumu, mūsu dalībvalstis pašas apsūdzēja viena otru, noteica ierobežojumus preču ievešanai un pieprasīja kompensācijas. Mēs noteikti varam izdarīt savus secinājumus par uzticības līmeni, ko paši radām, un nevis tikai par Krieviju.
Fiorello Provera
Priekšsēdētāja kungs, dialogs starp Eiropas Savienību un Krieviju pēc iespējas vairāk ir jāpaplašina dažādās jomās, sākot no ekonomikas līdz cilvēktiesībām, jo nav citas alternatīvas kā tikai dialogs. Eiropa un Krievija faktiski ir savstarpēji neatkarīgas - gan ekonomiski, gan politiski.
Es runāju par neatrisinātiem starptautiskiem jautājumiem, tādiem kā energoapgādes drošība, Magribas valstis, kodolieroču iegūšana Irānā, terorisms, Kaukāza valstis, Kalnu Karabaha, klimata pārmaiņas un tamlīdzīgi. Krievija ir stratēģiska Eiropas partnere, tostarp arī tās sinerģijas dēļ, kas var tikt izveidota nākotnē. Kā tas jau zināmā mērā notiek, Maskava var mūs apgādāt ar minerālu un enerģijas resursiem, kā arī var sadarboties militārās drošības jomā un cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību. Eiropa var ieguldīt finanšu resursus, zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas un mūsu ilgstošo pieredzi demokrātijas un cilvēktiesību jomā.
Krievijas nākotne ir saistīta ar Eiropas nākotni, un tā ir jāattīsta, ievērojot neatlaidību, neapmierinoties ar jau sasniegto un neraugoties uz daudzajām grūtībām, kādas pastāv pašlaik. Šajā ziņā mūsu kopīgās nākotnes veidošanai ārkārtīgi svarīga ir stratēģiskās partnerības nolīguma noslēgšana.
Béla Kovács
(HU) Priekšsēdētāja kungs, saistībā ar gaidāmo augstākā līmeņa sanāksmi vēlos pievērst sarunu delegācijas uzmanību diviem aspektiem. Pirmkārt, vēlos to iedrošināt pārskatīt Krievijas enerģijas importa nozīmi un, otrkārt, paplašināt partnerības nolīgumu tādā veidā, lai ES pārstāvji varētu piedalīties kā novērotāji šī gada decembrī gaidāmajās vēlēšanās un prezidenta vēlēšanās, kas tiks rīkotas 2013. gada martā. Kā redzam, enerģijas importa apjoms no Krievijas, visticamāk, palielināsies, ņemot vērā, ka daudzas Eiropas atomelektrostacijas nāksies slēgt pēc tam, kad tajās tiks veiktas triecienizturības pārbaudes.
Tāpēc mēs no jauna sākam bažīties, ka nākotnē atkal būsim lielākā mērā atkarīgi no Krievijas. Tomēr vēlos atgādināt, ka šai monētai ir arī otra puse. Krievija ir tieši tikpat lielā mērā atkarīga no Eiropas Savienības, jo pārdod mums lielāko daļu no savu enerģētikas produktu apjoma. Ja mēs tos nepirksim, Krievijas ekonomika sastapsies ar smagām problēmām stabilitātes ziņā nākotnē.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Krievija un Eiropas Savienība ir partneres, pateicoties to savstarpējām interesēm un ģeogrāfiskajai atrašanās vietai. Tas tā ir neatkarīgi no mūsu gribas. Mums tā jāizveido par pozitīvu un konstruktīvu partnerību. Tieši tādēļ ir jāpanāk progress saistībā ar partnerības nolīgumu un vīzu režīma atvieglojumiem, jāpiešķir modernizācijas partnerībai saturs.
Mums tomēr jāsaprot, ka tas rada saistības abām pusēm, tostarp attiecībā uz dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), un tāpēc neviens nevar vienkārši turpināt rīkoties tā, kā viņam patīk; tā vietā šie noslēgtie līguma vai starptautiskie noteikumi ir saistoši visiem, un patvaļa savstarpējos darījumos nav pieļaujama. Tas ir arī attiecināms, piemēram, uz enerģijas izmantošanu par politiskās cīņas ieroci.
Šīs savstarpējās intereses ir jārisina pozitīvā un konstruktīvā veidā un gadījumos, kad tiek skarta ārpolitika, tas, protams, nozīmē arī, ka Krievijai ir jāuzņemas zināma atbildība. Pašlaik Apvienoto Nāciju Drošības padomē aktuāls ir jautājums par Sīriju. Šādos gadījumos Krievijai ir jāsniedz konstruktīvs ieguldījums miermīlīgas starptautiskās sabiedrības veidošanā. Taču tas arī paredz pieņemt kaimiņvalstu suverēnās tiesības un to lēmumus attiecībā uz pievienošanos dažādām aliansēm, kurās tās vēlas iestāties. Turklāt Krievijai ir jāsniedz pozitīvs ieguldījums "iesaldēto konfliktu” stāvokļa uzlabošanā un ir jāizbeidz nelikumīgais stāvoklis Abhāzijā un Dienvidosetijā.
Mums jāuzņemas kopīga atbildība globālajā pasaulē. Krievijai un Eiropas Savienībai nepārprotami ir ievērojamas savstarpējās intereses šajā globālajā sistēmā un, definējot šīs intereses, mums jānodrošina, lai Krievija atzītu faktu, ka demokrātija un tiesiskums ir būtiski svarīgi arī iekšējai attīstībai. Ir vēlams ievērot zināmu nosacītības pakāpi ne tikai attiecībās ar mums; valsts, kurā nepastāv tiesiskums, nav laba vieta investīcijām, jo tajā nav tiesiskās noteiktības. Valstī, kurā nav demokrātijas un tiesiskuma, nav iespējams panākt īstu progresu ilgtermiņā pašiem savu pilsoņu labā. Cerēsim, ka modernizācijas partnerība un citi jautājumi mums palīdzēs kopīgi un pozitīvi virzīties uz priekšu.
Knut Fleckenstein
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Minēšu tikai divus aspektus, jo Swoboda kungs mūsu grupas vārdā vairākus aspektus jau minēja. Krievija patiešām ir valstij ļoti svarīgās krustcelēs. Tās iekšējo politisko stāvokli noteiks Valsts domes vēlēšanas un jautājums par to, kurš kā prezidents no 2012. gada turpinās tajā iesākto modernizāciju.
Uz to var raudzīties arī pozitīvi. Var arī nebūt labākas iespējas par šo, lai stiprinātu starptautisko uzticību Krievijas attīstībai. Tas ir atkarīgs no tā, vai tajā būs godīgas vēlēšanas, vai kandidātiem tiks dotas vienādas iespējas reģistrēties un piekļūt plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu vismaz vienlīdzīgu iespēju elementu šajās vēlēšanās.
Mans otrais jautājums attiecas uz modernizācijas partnerības izveidi starp ES un Krieviju. Tā paver ceļu jaunām iespējām efektīvas sadarbības īstenošanā. Tāpēc nedrīkstam palaist garām iespēju Krieviju enerģiski atbalstīt šajā modernizācijas procesā, ne tikai investējot ekonomikas modernizācijā, bet arī sabiedrības attīstībā. Valdības izstrādā dokumentus, un, kā zināms, dokumentā varat iekļaut visu, ko vien vēlaties. Taču pilsoņi kļūst ļoti nemierīgi, ja dokumentos ierakstītais netiek īstenots dzīvē.
Pilsoņu līdzdalība un pilsoniskās sabiedrības, uzņēmēju, zinātnieku, jauniešu un mākslinieku iesaistīšanās ir būtiski svarīga apņēmīgas un solidāras sabiedrības izveidē. Varam sekmīgi atbalstīt šādu modernizāciju tikai tad, ja cilvēki labprātīgi apvienojas, lai mācītos viens no otra un apmainītos ar pieredzi. Tādēļ ES un Krievijai beidzot jāpanāk vienošanās par kopīgiem soļiem, kas ir jāveic bezvīzu pārvietošanās režīma panākšanai, kā arī par to, kā šādi pasākumi ir jāīsteno, lai pēc iespējas ātrāk sasniegtu rezultātus.
Runājām par Kaļiņingradas reģiona iedzīvotājiem un domājām par atvieglojumiem. Pirms mēneša šis Parlaments izlēma, ka kultūras apmaiņas nolūkā ir jāievieš vīzu režīma atvieglojumi. Runājām par to, vai šajā ziņā nebūtu īpaši jāapsver jauniešu stāvoklis. Tie visi ir labi ierosinājumi, lai iekustinātu šo procesu, tomēr ar tiem nav iespējams aizstāt vispārējo risinājumu. Tāpēc vēlos aicināt Komisiju paātrināt tempu. Varat rēķināties ar mūsu atbalstu jebkurā gadījumā, tostarp arī attiecībā uz dažām atturīgākajām dalībvalstīm.
(Aplausi)
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Priekšsēdētājas kundze, ir grūti noticēt, ka mūsu attiecības ar Krieviju ir balstītas uz 1994. gadā noslēgtu nolīgumu. Kopš tā laika mums neko jaunu nav izdevies atrisināt. Mēs svārstāmies starp sadarbību un konfrontāciju ar Krieviju. Jautājumos par kaimiņu reģioniem mēs izsakām nožēlu par karu ar Gruziju, par izdarīto spiedienu uz Ukrainu, par prezidenta Lukashenko atzīšanu Baltkrievijā un par Moldovas Republikas sašķelšanu Piedņestras konflikta rezultātā. Tajā pašā laikā mūsu sadarbība ar Krieviju Drošības padomē jautājumā par Lībiju vai jautājumā par Irānas kodolprogrammu ir iztapīga.
Attiecībā uz pašu Krieviju jaunā paradigma ir pazīstama ar nosaukumu "Modernizācijas partnerība”. Tomēr kas gan ir modernums bez demokrātijas? Jūsu tikko sniegto prioritāšu sarakstā, komisār Füle, cilvēktiesības seko tieši aiz gurķiem un tiesiskums - aiz tomātiem. Vai tas ir labākais, uz ko varam cerēt šajā jomā? Vai neko vairāk negaidām no Krievijas demokratizācijas procesa? Manuprāt, mums kā Parlamentam ir skaidri jānorāda, ka mēs kaut ko sagaidām, piemēram, godīgas vēlēšanas - šajā jomā ir jāpanāk progress.
Tomēr ir kāds aspekts, ko vēlos skaidri pateikt - šāds progress bieži vien ir panākams ekspertu līmenī. Divas augstākā līmeņa sanāksmes gadā ir par daudz. Rīkosim vienu augstākā līmeņa sanāksmi, tāpat kā ar Ameriku. Mūsu apmaiņa ar Krieviju speciālajās jomās ir pietiekami liela. Pretējā gadījumā mēs rīkosim augstākā līmeņa sanāksmes, kurām nav īsta satura, un arī ar to mēs nebūsim apmierināti.
Adam Bielan
(PL) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, vissvarīgākie aspekti attiecībās ar Krieviju ir enerģētikas politika un cilvēktiesības. Krievija cenšas īstenot stratēģisku mērķi iegūt kontroli pār atsevišķām valstīm, izmantojot jautājumu par gāzes piegādi tad, kad tā īsteno savu ārpolitiku. Tikai pēdējo dažu dienu laikā Krievijas atbildīgās iestādes izmantoja šantāžu, lai izdarītu spiedienu uz Ukrainu, cenšoties panākt, lai gāzes cenu izmaiņas būtu atkarīgas no tā, vai šī valsts pievienosies Krievijas muitas savienībai, vai arī no Gazprom un Naftogaz apvienošanās. Minētās darbības diezgan skaidri pieliek punktu sarunām par ES un Ukrainas brīvās tirdzniecības zonas izveidošanu. Ilgtermiņa nolīgumi par gāzes piegādi arī ir veids, kā ietekmēt ES dalībvalstu politiku. Tāpēc mums jāuzslavē Eiropas Komisijas nostāja, kas ir atzinusi, ka Polijas valdības noslēgtais nolīgums neatbilst ES tiesību aktiem. Krievijas gāzes cenas Centrāleiropā jau tagad ir gandrīz divreiz augstākas nekā tās, kas tiek piedāvātas Rietumeiropas valstīm. Slānekļa gāzes ieguves projektu diskreditēšana no Krievijas puses rada papildu trauksmi.
Problēmas cilvēktiesību jomā visspilgtāk izpaužas M. Khodorkovsky lietā. Protams, ka šis jautājums ir jāizvirza augstākā līmeņa sanāksmes laikā, ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas pieņemto nolēmumu par Krievijas uzņēmēja nelikumīgu apcietināšanu un brīvības atņemšanu.
Heidi Hautala
Priekšsēdētājas kundze, vēlos atgādināt komisāram Füle viņa tik augsti novērtēto paziņojumu par Eiropas Kaimiņattiecību politiku; un es varu saklausīt, komisāra kungs, ka jūs būtībā piekrītat tam, ka tāds pats princips ir jāpiemēro arī attiecībā uz Krieviju, pat ja Krievija nav Austrumu partnerības dalībvalsts.
Tomēr mums patiešām tā jāaicina ieviest to, ko esat nosaucis par dziļu demokrātiju, un mums ir nopietni jāstrādā, lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību Krievijā. Vēlos uzsvērt atsevišķus punktus kopīgajā rezolūcijā, ko Eiropas Parlaments rīt pieņems. Mēs uzsveram vajadzību saglabāt ciešus kontaktus un atbalsta programmas pilsoniskās sabiedrības attīstībai Krievijā. Vēlos jūs informēt, komisāra kungs, ka šodien ir pienākušas ļoti satraucošas ziņas no Ņižņijnovgorodas, kur drīz sāksies šī augstākā līmeņa sanāksme.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijas mani ir informējušas, ka tiesībsargājošās iestādes ir veikušas preventīvus pasākumus. Ir bijuši mēģinājumi nopratināt personas, kuras varētu sazināties ar ES pārstāvjiem, un tas ir pilnībā nepieņemami. Pat tās personas, kuras strādā bērnu tiesību aizsardzības jomā, ir tikušas brīdinātas nedoties uz Ņižņijnovgorodu. Ir tikušas bloķētas pilsoniskās sabiedrības pasākuma - kas, starp citu, ir pirmais šāda veida ar ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi saistītais pasākums, - galvenās vietējās organizatores kredītkartes (tehnisku iemeslu dēļ, protams), un viņas automašīnas reģistrācijas numura plāksnīte noslēpumainā veidā ir pazudusi.
Komisāra kungs, lūdzu jūs nodrošināt, lai ES pārstāvji augstākā līmeņa sanāksmē Ņižņijnovgorodā sniegtu atzinību un atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Lai to panāktu, mēs kopā ar kolēģi Schulz kungu, ES un Krievijas Apvienotās parlamentārās komitejas priekšsēdētāja vietnieku, esam nosūtījuši vēstuli Komisijas priekšsēdētājam Barroso kungam, priekšsēdētāja vietniecei / Augstajai pārstāvei Ashton kundzei un priekšsēdētājam Van Rompuy kungam.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, ja drīkstu, vēlos jums novēlēt veiksmi rītdienas augstākā līmeņa sanāksmē, kuras darba kārtībā ir iekļauti tādi jautājumi kā globālā pārvaldība, globālā ekonomika, Krievijas pievienošanās PTO un starptautiskie jautājumi, tostarp notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos.
Krievija ir ES trešā lielākā tirdzniecības partnere. ES kopējais eksporta apjoms uz Krieviju sasniedz EUR 65,6 miljardus. Pēc oficiālajiem statistikas datiem Krievijas ekonomikas attīstības temps ir 4 %, neskatoties uz ekonomisko klimatu, un tiek prognozēts, ka šāds temps saglabāsies ilgu laiku. Krievijas pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai radīs ārkārtīgi daudz iespēju ekonomisko attiecību ietvaros starp Eiropas Savienību un Krieviju. Vienlaikus tas radīs inovatīvas pārmaiņas enerģētikas, kodolenerģijas un starptautiskās drošības jomā.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, mēs apzināmies, ka Krievija ir svarīga valsts Eiropas Savienībai - ne tikai ekonomikas jautājumos, bet arī kā stratēģiska partnere. ES dārzeņu importa aizliegums, ko ir noteikusi Maskava, neapšaubāmi rada problēmas laikā, kad tā gatavojas iestāties Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), un mums jānodrošina, lai Krievija nenonāktu konfliktā ar PTO noteikumiem arī turpmāk.
Tomēr pastāv arī problēmas joprojām neīstenotā 2006. gada nolīguma jomā attiecībā uz ES aviosabiedrībām. Vēl lielāku spriedzi attiecībās starp ES un Krieviju rada plānotā ASV pretraķešu sistēmas būvniecība Rumānijā. Ja ES savas stratēģijas attiecību uzlabošanai ar Krieviju uztver nopietni, tad tai vispirms jāatrisina šīs problēmas un, otrkārt, jāapsver Krievijas intereses saistībā ar tās vēsturisko ietekmes sfēru, kāda neapšaubāmi pastāv vai kāda pēc Krievijas uzskatiem pastāv. Tas ir vienīgais veids, kā varam panākt progresu.
Paweł Zalewski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, partnerība starp Eiropas Savienību un Krieviju rada atbildību, tostarp arī pret trešām valstīm. Pievērsīšu Komisijas uzmanību rezolūcijas punktam, kurā Krievija tiek aicināta neizmantot energoresursu piegādi kā līdzekli tās kaimiņvalstu politikas ietekmēšanai. Tieši tā notika Ukrainas gadījumā, kad Putin kungs, Krievijas premjerministrs, savā pēdējā sanāksmē ar Azarov kungu, Ukrainas premjerministru, pietiekami atklāti norādīja, ka zemākas cenas tiktu piedāvātas un gāzes piegādes līgums tiktu pārskatīts tikai tad, ja Ukraina iestātos muitas savienībā ar Krieviju, Baltkrieviju un Kazahstānu, kas nozīmētu atteikties no tās plāniem un centieniem Eiropas virzienā. Tas nav nekas cits kā šantāža. Ja gāzes līgums netiek pārskatīts, gāzes cenas uz Krievijas un Ukrainas robežas var sasniegt EUR 500 par 1000 m3. Ukraina jau tagad maksā visaugstāko cenu par Krievijas gāzi visā Eiropā, lai gan tā atrodas vistuvāk gāzes ieguves avotiem.
Šis stāvoklis Ukrainā var radīt ārkārtīgi nopietnu ekonomikas un sociālo krīzi. Vēlos nepārprotami norādīt, ka Eiropas Savienība ir uzņēmusies saistības pret Ukrainu, ņemot vērā, ka pašlaik veiksmīgi risinām sarunas par šīs valsts pievienošanos brīvās tirdzniecības zonai vai šādas zonas izveidošanu un tuvākajā nākotnē iesaistīsimies ar to attiecībās kā ar Eiropas Savienības sabiedroto. Vēlos aicināt Komisiju pietiekami skaidri pieprasīt, lai Krievija pārtrauc jebkādu šādu praksi un to pilnīgi izbeidz.
Kristian Vigenin
Priekšsēdētājas kundze, šonedēļ jau atkal notiks kārtējā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme. Kopš iepriekšējās sanāksmes pasaulē ir notikušas ievērojamas pārmaiņas. To vidū minēšu, pirmkārt, revolūcijas arābu pasaulē - pamatīgas pārveides procesu, kas faktiski skar visu arābu pasauli. Katastrofa Fukušimas kodolelektrostacijā mainīja kodolenerģijas nākotni, jo īpaši saistībā ar tās drošību. Klimata pārmaiņas ir radījušas arvien vairāk bīstamu seku. Osama Bin Laden ir miris, bet terorisms ir dzīvs un veic uzbrukumus cilvēkiem visā pasaulē.
Notikumu saraksts ir garš, un tie visi skar gan ES, gan Krieviju, divas globālās partneres kaimiņos, kurām ir galvenokārt līdzīgas vai savstarpēji papildinošas ilgtermiņa intereses. To savstarpējās attiecības var tikt attīstītas tālāk tikai tad, ja tās ir balstītas uz savstarpējo cieņu, atklātumu un pārredzamību. Jebkāda veida slēptie plāni var potenciāli izkropļot, ja ne sagraut šīs attiecības.
ES un Parlaments vienmēr ir skaidri zinājuši, ko ES pilsoņi no tiem sagaida. Pašlaik saistībā ar gaidāmo augstākā līmeņa sanāksmi vēlos uzsvērt četrus jautājumus. Pirmkārt, šajā augstākā līmeņa sanāksmē jāpanāk izšķirošs progress, novēršot visus atlikušos šķēršļus, kas ir saistīti ar Krievijas iestāšanos PTO. Šis ievērojamais solis radīs labākas iespējas saimnieciskās darbības videi abās pusēs un vēl vairāk liberalizēs tirdzniecības un ekonomiskās attiecības visā pasaulē. Šajā ziņā protekcionisma pasākumu piemērošana ir neproduktīva, un mēs ceram, ka tie netiks slēpti aiz daudzreiz dzirdētajiem draudiem veselībai, kā tas, mūsuprāt, notika nesenajā gadījumā ar dārzeņu importa aizliegumu no ES.
Ceram, ka ceļvedis bezvīzu pārvietošanās režīma ieviešanai, par kuru tika paziņots maijā, paātrinās vīzu režīma atvieglošanu un pietuvinās brīdi, kad vīzu režīms starp ES un Krieviju tiks pilnībā atcelts. Lai to panāktu, Parlaments cer, ka Krievijas atbildīgās iestādes atbilstoši risinās dažus politiski jutīgus jautājumus, jo īpaši, pārtraucot izsniegt Krievijas pases Dienvidosetijas un Abhāzijas rezidentiem.
Vēlos redzēt daudz konstruktīvāku Krievijas iesaistīšanos mūsu centienos atbalstīt demokratizāciju, ekonomikas un sociālo progresu un stabilitāti sešās Austrumu partnerības valstīs. Pēdējos divos gados ir kļuvis skaidri redzams, ka šī ES iniciatīva nav vērsta uz konkurenci, bet drīzāk uz sadarbību ar Krieviju, jo stabilu un pašapzinīgu kopējo kaimiņvalstu attīstība ir gan ES, gan Krievijas interesēs. Šajā ziņā aicinām Krieviju pastiprināt savus centienus Piedņestras un aizvien vairāk satraucošā Kalnu Karabahas reģiona konfliktu mierīgas atrisināšanas veicināšanā.
Nobeigumā vēlos minēt, ka pēc notikumiem Japānā ES un Krievijai ir pilnībā jāsadarbojas augstāku kodoldrošības standartu pārskatīšanā un uzlabošanā. Mēs ceram, ka augstāki standarti tiks ievēroti ne tikai no jauna uzceltajās, bet arī jau ekspluatācijā nodotajās atomelektrostacijās. Ceru, ka šis jautājums tiks iekļauts pārrunās sanāksmē Ņižņijnovgorodā.
Graham Watson
Priekšsēdētājas kundze, Kanādas premjerministrs Pierre Trudeau salīdzināja kopīgas robežas esamību ar ASV ar gulēšanu vienā gultā ar ziloni. Mūsu Savienībai ir jāsaguļ vienā gultā ar lāci.
Mums jāturpina attīstīt savstarpējās attiecības četru kopējo telpu kontekstā un, pamatojoties uz modernizācijas partnerību. Kā komisārs jau norādīja, pēdējos divos gados ir vērojami uzlabojumi. To vidū ir vienošanās par konsultatīvo padomi gāzes jautājumos un uzlaboto savlaicīgās brīdināšanas mehānismu. Vēl viens pozitīvs solis būtu Piedņestras konflikta atrisināšana šajā nedēļā.
Taču, kā pagājušajā mēnesī norādīja baronese Ashton kundze pēc sprieduma nolasīšanas M. Khodorkovsky/P. Lebedev lietā un kā daudzos gadījumos ir secinājusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa, īsts progress būs iespējams tikai tad, kad tiks ievērota demokrātija un cilvēktiesības, kā arī stabila un godīga tiesiskā sistēma saimnieciskajai darbībai, kas bieži vien Krievijā nav sastopama. Ir vēlams arī konstruktīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību; arī kopēju pasākumu īstenošana cīņā pret klimata pārmaiņām veicinātu uzticēšanos. Tomēr Krievijas lāci joprojām ir viegli sadusmot, un es iesaku Komisijai, dodoties uz Ņižņijnovgorodu, paņemt līdzi ne tikai medus podu, bet arī lielu tīklu.
Edvard Kožušník
(CS) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, kā jūs noteikti zināt, Krievija ir pašapzinīga valsts, un krievi ir pašapzinīga tauta. Attiecības starp ES un Krieviju ir jāveido kā patiesa, nevis tikai kā izdomāta partnerība. Tā kā mums ir izcilas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm, tad arī attiecības ar Krieviju ir jāveido vismaz tādā pašā līmenī. Tāpēc priecājos, ka savā runā neaizmirsāt pieminēt vīzu prasības atcelšanu, jo attiecībās starp partneriem jābalstās uz uzticību un atvērtību. Mums ir skaidri un stingri jāpasaka Krievijai, kāds ir vīzu atcelšanas grafiks un kādi nosacījumi tai šajā ziņā jāizpilda.
Komisāra kungs, vēlos pateikties par to, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošanā ņēmāt vērā visas programmas, kas ir dienas kārtībā un ir svarīgas partnerības izveidei starp ES un Krieviju.
Bastiaan Belder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, kāds ļoti steidzami risināms jautājums. Ticu, ka šajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē nelokāmi tiks risināts jautājums par ārkārtīgi lielu kaitējumu radošo un pilnīgi nesamērīgo Eiropas dārzeņu importa aizliegumu. Dārzkopības nozares pārstāvji cer, ka šis tirgus aizliegums tiks atcelts, un vēlas pieredzēt, ka tas patiešām notiek. Komisār Füle, vai varat apstiprināt, ka ES delegācija ir pilnībā apņēmusies atrisināt šo problēmu Ņižņijnovgorodā? Tas ir ļoti svarīgs jautājums, kuru man daudzi uzdod manā valstī, runājot par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi.
Īpaši vēlos teikt arī pāris vārdu par problemātisko Krievijas pievienošanos PTO. Tikai vēl viens īss jautājums. Gruzijai šajā ziņā faktiski bija noteicošā loma. Gruzijai de facto pieder veto tiesības. Prezidents M. Saakashvili vēlas panākt vairāk. Viņa vēlme ir panākt pārredzamas robežas - būtībā viņš vēlas iegūt atpakaļ Abhāziju un Dienvidosetiju, un viņš, protams, dienas kārtībā ir iekļāvis arī Gruzijas vīna un minerālūdens importa aizliegumu. Taču šķiet, ka Krieviju tas nemaz neuztrauc. Īsumā - vai nav tā, ka šajā jautājumā esam nonākuši strupceļā? Turklāt Krievijas ekonomikai, kuru galvenokārt virza nafta un gāze, pievienošanās PTO varbūt nemaz nav vajadzīga.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Priekšsēdētājas kundze, aicinu ES institūciju vadītājus neaizmirst par cilvēktiesībām ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, kas sākas rīt. Ir skaidrs, ka cilvēktiesību ievērošana ir vērtīgs pamats, bez kura stratēģiska partnerība un ES un Krievijas attiecību modernizēšana nebūs iespējama.
Konkrētais gadījums, kas tajā ir jāpārrunā, ir Maskavas pilsētas tiesas 24. maija spriedums noraidīt Mikhail Khodorkovsky un Platon Lebedev iesniegto apelācijas sūdzību par vēl septiņu gadu cietumsoda piespriešanu. 21. gadsimtā visu mūsu pašu acu priekšā norisinās kaunpilna tiesas prāva, un sodus nepiespriež tiesa. Tas notiek valstī, kuru ar ES saista tā sauktā stratēģiskā partnerība. Maskavas tiesas spriedums vēlreiz atklāja nopietnas nepilnības Krievijas tiesu sistēmā un nostiprināja viedokli, ka tā soda tos cilvēkus Krievijā, kuriem ir politiskas ambīcijas, bet kuru viedokļi nesakrīt ar Kremļa viedokli.
Eiropas Cilvēktiesību tiesas 31. maijā pieņemtais nolēmums un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumi Krievijā ir fakti, kas ir jāapspriež.
Mums, Eiropas Parlamentam, ir skaidri jāpasaka, ka tad, ja Krievijas prezidents Dmitri Medvedev vēlas apmeklēt Eiropas Parlamentu, viņam šeit jāierodas kopā ar sirdsapziņas gūstekni Mikhail Khodorkovsky, un tā būtu visefektīvākā stratēģija un taktika Krievijas modernizācijai. Prezidents Medvedev kungs kopā ar sirdsapziņas gūstekni Mikhail Khodorkovsky Eiropas Parlamentā - tā būtu ne tikai pasaules plašsaziņas līdzekļu uzmanības vērta aina, bet arī sirsnīga demokrātiskas sabiedrības atbalsta izpausme.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Priekšsēdētājas kundze, šī augstākā līmeņa sanāksme ir īpaša, jo tā notiek Krievijas gaidāmo vēlēšanu gaisotnē. Gaidām no Briseles, lai tā sniegtu skaidru signālu Krievijai par demokrātisko standartu ievērošanu vēlēšanās, kas palīdzētu aizsargāt uzskatu dažādību Valsts domē. Jautājums par kodoldrošību pēc Fukušimas kodolavārijas ir kļuvis īpaši svarīgs. Esmu gandarīts, ka Komisijas loceklis minēja, ka šis jautājums tiks izvirzīts augstākā līmeņa sanāksmē un ka valstis tiks aicinātas ievērot visaugstākos drošības standartus strādājošajās atomelektrostacijās un tajās, kas vēl tikai tiek plānotas gan Krievijā, gan, protams, arī Eiropas Savienībā.
Uzskatu, ka ir jāpārrunā arī ES un Krievijas attiecības ar Baltkrieviju. Nostājas konverģence veicinās cietuma vārtu atvēršanu tiem, kuri nesen balotējās Baltkrievijas vēlēšanās, un klaju cilvēktiesību pārkāpumu izbeigšanu. Īpaši atbalstu tos kolēģus deputātus, kuri teica, ka vīzu režīma atvieglošanas jomā vārdi ir jāpārvērš darbos, un ne tikai attiecībā uz Krieviju, bet visām Eiropas Savienības austrumu kaimiņvalstīm.
Polija, uzņemoties ES prezidentūru, jau ir atradusi ceļus uz daudz auglīgāku dialogu ar Krieviju, tāpēc nākamo sešu mēnešu laikā varam gaidīt konkrētu pasākumu veikšanu ES un Krievijas attiecību jomā.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Mūsu vissmagākās neveiksmes attiecībās starp ES un Krieviju ir konsekvences trūkums, vājums un mūsu pašu iespēju nepietiekama apzināšanās. Šajā ziņā tipisks ir Nord Stream piemērs. Vispirms Lisabonas līgumā nosakām solidaritāti enerģētikas jomā kā vienu no Eiropas vadošajiem principiem, bet pēc tam ES piekrīt Nord Stream projektam, kurš ģeopolitiskā ziņā kaitē Polijai un citām jaunajām dalībvalstīm. Tāpēc nedrīkstam zaudēt pamatu zem kājām, pārrunājot katru no jautājumiem, kas ir iekļauti komisāra kunga izklāstītajā gaidāmās sanāksmes darba kārtībā.
Krievijai jāievēro zināmi noteikumi attiecībā uz PTO. Lai Krievija varētu cerēt uz dalību PTO, tai vispirms savā tirgū jāatļauj ievest vīnu no Gruzijas.
Attiecībā uz vīzām Krievijai ir jāpasaka, ka vīzu režīms vispirms tiks atcelts tām valstīm, kuras ir Austrumu partnerības dalībvalstis, bet Krievijai - tikai pēc tam. Kaļiņingradas apgabals varētu kļūt par šī noteikuma izņēmumu.
Attiecībā uz enerģētikas nozari mums Krievijai ir jāpasaka, ka mēs esam pret vairākkārtēju Ukrainas šantāžu un ka nepiekrītam Krievijas dienestu īstenotajiem ietekmēšanas pasākumiem, ar ko tie cenšas noniecināt slānekļa gāzes ieguvi Polijā un Eiropā. Šī ir lieliska iespēja iegūt neatkarību no Krievijas.
Tunne Kelam
Priekšsēdētājas kundze, Krievija ir paziņojusi par savu modernizācijas programmu, un daži novērotāji jau runā par jaunu "perestroiku”. Diemžēl līdz šim reāls progress nav sasniegts. Analītiķi ir secinājuši, ka tagadējā Krievijas elite vēlas saglabāt pašreizējo sistēmu, cenšoties nepieļaut, lai ārējās attiecības jebkādā veidā ietekmētu tās iekšējo stāvokli.
Tāpēc ES uzdevums ir skaidri norādīt uz kādu aspektu. Modernizācijas partnerības panākumi būs atkarīgi no Krievijas valdības gatavības un iespējām nodrošināt patiesi neatkarīgu tiesu sistēmu un īstenot galvenos tiesiskuma, pārredzamības un savstarpīguma principus. Ja ES principiālā veidā nerisinās šo būtiski svarīgo jautājumu, visticamāk, nekāds progress nav gaidāms.
Šodienas International Herald Tribune izdevumā ir rakstīts: "Krievijai nevar būt modernas ekonomikas, kamēr tajā nebūs īsta tiesiskuma”. Augstākā līmeņa sanāksme notiks Ņižņijnovgorodā - padomju laiku Gorkijā, kurā galvenajam padomju laiku sirdsapziņas paudējam Andrei Sakharov vairākus gadus bija aizliegts iebraukt. Aicinu Komisiju un mūsu sarunu pārstāvju grupu sekot Andrei Sakharov garam un atcerēties Sakharov balvas ieguvēja Sergei Kovalev vēstījumu, ko viņš sniedza šajā sēžu zālē pirms diviem gadiem.
Visbeidzot, ES jāstimulē un jāpalīdz Krievijai samierināties ar tās totalitāro mantojumu. Pēc 20 gadiem pat Medvedev kungam ir jāatzīst, ka nav iespējams ignorēt šausmīgo un noziedzīgo Krievijas varas mantojumu. Atgādināšu mūsu kolēģa Swoboda kunga vārdus, kurš vakar aicināja pilnībā noskaidrot Krievijas vēsturi, jo īpaši Staļina laikā veiktos nežēlīgos noziegumus. Varam palīdzēt Krievijai samierināties ar tās pagātni.
Boris Zala
(SK) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Attiecībā uz Krieviju joprojām jāievēro divējāda pieeja - no vienas puses, jāizvirza stingras prasības demokrātisko principu izpildīšanā, bet, no otras puses, jānoraida G. Bush labi izkoptā pret Krieviju vērstā politika.
Krievijai, protams, nav tiesību veidot savu ietekmes sfēru. Visām bijušajām padomju republikām ir tiesības brīvi izlemt, kur tās vēlas iesaistīties. Tomēr Krievijai katrā ziņā ir tiesības uz iekšējo un starptautisko drošību. Šāda drošības sajūta Krievijā noteikti veicinātu iekšējā stāvokļa liberalizāciju.
Jāiesaista Krievija globālajā politikā Eiropas interešu pusē, lai Krievija justos kā pieņemta partnere starptautiskās un globālās politiskās kārtības veidošanā. Modernizācijas partnerībai jāatbilst ne tikai Krievijas valdības valstiskā monopola idejām, bet arī jārada netraucētas rūpnieciskās un zinātniskās darbības telpa, kā savā analītiskajā runā šeit uzsvēra Fleckenstein kungs.
Ja mēs pieņemtu šādu atšķirīgu pieeju attiecībā uz Krieviju, mēs daudz noteiktāk un drošāk varētu lolot klusas cerības par demokrātiskā procesa liberalizāciju Krievijā, kas vēlāk sniegtu pozitīvu ieguldījumu Eiropas politikā. Turēšu īkšķi, lai gaidāmajās sarunās tiktu sasniegts šāds rezultāts.
Mirosław Piotrowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes priekšvakarā un sarunu par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu kontekstā ir svarīgi, lai ES ne tikai paustu vienotu nostāju, bet arī parādītu tās vienotību un solidaritāti praksē. Solidaritāte enerģētikas jomā ir ierakstīta Lisabonas līgumā, bet Krievija šo principu nepieņem, un Nord Stream projekts ir uzskatāms šādas attieksmes piemērs. Mēs nedrīkstam vienoties par mēģinājumiem izolēt dažas no ES jaunajām dalībvalstīm, kā ķīli izmantojot enerģētikas nozari, un sanāksmes laikā tas ir skaidri jāuzsver. Mums arī jāpanāk, lai Krievija atzītu Gruzijas, Moldovas un Ukrainas centienus Eiropas virzienā, un jāaicina Krievija pārtraukt politiskā spiediena izmantošanu attiecībā uz šīm valstīm. Turklāt jāņem vērā, ka Krievija ir unikāla demokrātija ar ārkārtīgi augstu korupcijas līmeni.
Inese Vaidere
(LV) Jaunajam Eiropas Savienības un Krievijas partnerības līgumam ir jābūt konkrētam un juridiski saistošam visās sadarbības jomās. Tā ir pamatota prasība, mēs nedrīkstam pieļaut, ka līgums sastāv no vispārīgām frāzēm. Eiropas Savienība un Krievija ir savstarpēji atkarīgas. Eiropas tirgus Krievijai ir ne mazāk svarīgs kā mums Krievijas gāze, bet Krievijas ekonomikai nepieciešamie modernizācijas plāni ir tieši atkarīgi no mūsu tehnoloģijām un ekspertīzes. Tādēļ mūsu sadarbība ir tieši saistāma ar uzlabojumiem cilvēktiesību un tiesiskuma jomās. Eiropas Savienība ir Krievijas lielākais tirdzniecības partneris un galvenais investors, tādēļ jaunajā līgumā jāiekļauj juridiski saistošas sadaļas par investīcijām. Ir svarīgi uzstāt uz vienpusēji un nepamatoti uzliktu tirdzniecības barjeru novēršanu. Tas attiecas gan uz Krievijas - Kazahstānas - Baltkrievijas muitas savienību, gan šobrīd pastāvošo Eiropas Savienības dārzeņu embargo. Nav pieļaujams, ka Krievija turpina izmantot enerģijas politiku savu ģeopolitisko interešu realizēšanai, diskriminējot atsevišķas dalībvalstis, piemēram, gāzes tarifu ziņā.
Godātais komisāra kungs, turpinot strādāt pie bezvīzu režīma ar Krieviju, vienlaikus jāstrādā arī pie bezvīzu režīma ar pārējām Austrumu partnerības valstīm. Samitā nepieciešams arī atgādināt, ka joprojām nav izpildīta sešu punktu vienošanās attiecībā uz Gruziju. Ņemot vērā tuvojošās valsts domes un prezidenta vēlēšanas, jālikvidē ierobežojumi opozīcijas pārstāvjiem gan reģistrēties vēlēšanām, gan uzstāties masu medijos. Jau esam apliecinājuši gatavību būt klāt visos vēlēšanu procesa posmos, taču Krievijai ir jāizrāda gatavība uzņemt ilgtermiņa novērotājus, kā arī praktiski īstenot godīgas vēlēšanas. Nobeigumā vēlos uzsvērt, ka kritiskās piezīmes nekādā gadījumā nav vērstas pret Krieviju, tās cilvēkiem, tieši otrādi, tās ir domātas pašreizējai valdībai, lai situāciju Krievijā uzlabotu un mūsu sadarbību pilnveidotu.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētājas kundze, globālā sasilšana, narkotisko vielu kontrabanda, ieroču neizplatīšana un energoapgādes drošība ir kopējie izaicinājumi, kam vajadzīgi globāli risinājumi. Tādēļ mums jāveido stabilas partnerattiecības ar Krieviju.
Vēlos atzinīgi novērtēt sarunu atsākšanu par jauna vērienīga partnerības nolīguma noslēgšanu, cenšoties pārvarēt agrāko spriedzi. Manuprāt, Eiropas Savienībai Krievija ir jāatbalsta tās centienos pievienoties PTO, jo tā tiktu stimulēta tirdzniecība un ekonomiskās attiecības starp abām partnerēm un veicinātas investīcijas.
Rītdienas augstākā līmeņa sanāksmes ietvaros Augstajai pārstāvei ir arī jāaicina Krievija ratificēt Enerģētikas nolīgumu, jo atbilstīga sadarbība enerģētikas jomā starp Eiropas Savienību un Krieviju nav iespējama, ja netiek ievērots pārredzamības, savstarpīguma, konkurētspējas un nediskriminēšanas princips.
Paweł Robert Kowal
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, ceru, ka modernizācija būs viens no jautājumiem, kas tiks pārrunāti šajā augstākā līmeņa sanāksmē. Vēlos tikai atgādināt, ka Krievijas modernizācija nav ekonomikas vai enerģētikas jautājums, bet arī politiskās modernizācijas un atbildīgo iestāžu un sabiedrības attiecību jautājums. Vēlos jūs lūgt sanāksmē izvirzīt šo jautājumu. Tas ir arī saistīts ar attiecībām starp Krieviju un tās kaimiņvalstīm un Krievijas ietekmes sfēru. Tā kā jūs ļoti veiksmīgi vadāt attiecības ar Ukrainu, vēlos jūs aicināt nepārprotami norādīt, ka asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Ukrainu būs izdevīgs arī Krievijai un ka mēs esam ļoti satraukti par ārkārtīgi spēcīga politiskā spiediena izrādīšanu attiecībā uz Ukrainu sarunu priekšvakarā, kad šīs sarunas ir to noslēguma posmā. Lūdzu, mūsu vārdā pasakiet to ļoti skaidri Krievijas pusei. Tie ir ārkārtīgi svarīgi faktori, kas veicina savstarpējo uzticēšanos starp Eiropas Savienības institūcijām, no vienas puses, un Krieviju - no otras.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, ja drīkstu, vēlos teikt, ka biju pārsteigts, kad dzirdēju tādu runātāju kā Mölzer kungs, kurš ir labi izglītots vēstures jomā, sakām, ka Eiropā pastāv Krievijas ietekmes zonas un ka tajās ietilpst arī atsevišķas Eiropas Savienības vienības, piemēram, Rumānija. Hitlera un Staļina pakta laiks sen ir pagājis, un demokrātiskā pasaulē mums vajadzētu praksē ievērot zināmo Eiropas "Monroe doktrīnu”; citiem vārdiem, ka par Eiropas likteni un politiku lemj eiropieši. Tas nenozīmē, ka mēs nevēlamies uzturēt labu kaimiņattiecību politiku un dialogu. Taču Ņižņijnovgorodai - mūsu tikšanās vietai - jākalpo arī kā brīdinājumam, jo tā mums atgādina slaveno stāstu par Ņižņijnovgorodas tirgotājiem, kuri ticēja, ka var nopirkt savu brīvību un drošību, bet pēc tam tika pakārti.
Mums jāsaprot, ka drošību nevar nopirkt par naudu vai pieverot acis uz reālo stāvokli; to ir iespējams panākt, tikai izveidojot godīgu partnerību. Mums vajadzīga kopēja ārējā un drošības politika. Mums ir vajadzīga enerģētiskā neatkarība un energoapgādes drošība, un mazāka atkarība no Krievijas enerģētikas politikas, kas joprojām tiek izmantota ārpolitikas mērķiem. Mums ir arī skaidri jārunā par cilvēktiesībām. Nevaram atļauties slēgt kompromisu šajā jautājumā. Attiecībā uz Mikhail Khodorkovsky un Platon Lebedev vēlos norādīt, ka šīs personas ir beidzot jāatbrīvo - pretējā gadījumā Krievijas prezidenta valsts vizīte Eiropas Parlamentā norisināsies ārkārtīgi nomāktā gaisotnē.
Vēlamies izveidot partnerību ar tādu Krieviju, kurā notiek demokratizācijas process, bet lai to panāktu, Krievijai ir jākļūst demokrātiskai - īstenībā, nevis tikai mūsu vēlmēs. Tāpēc Swoboda kungam ir taisnība - gaidāmās vēlēšanas būs izšķirošas. Tad mēs redzēsim, vai mūsu partnerība ar Krievijas tautu, kuru mēs ļoti cienām, var pāraugt patiesā partnerībā ar Krievijas valsti.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētājas kundze, kā norādīja arī Posselt kungs, Eiropai ir vajadzīga Krievija un Krievijai ir vajadzīga Eiropa. Sadarbība starp Eiropu un Krieviju ir svarīga, lai veicinātu politisko, sociālo un ekonomikas stabilitāti ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē.
Diemžēl partnerības un sadarbības nolīgums starp ES un Krieviju neatbilst šodienas sadarbības vajadzībām. Šai stratēģiskajai partnerībai ir jākļūst ciešākai, dziļākai un plašākai. Taču jebkuru ES un Krievijas attiecību pamatā jābūt miera un drošības veicināšanai un demokrātisko vērtību atbalstīšanai, un politiskajai un ekonomiskajai neatkarībai.
Modernizācijas partnerība ir jāpadziļina, un tai jākļūst mērķtiecīgākai, tomēr ar politisko dialogu starp diplomātiem vien ir par maz. Mums jādara viss iespējamais, lai cilvēkiem būtu vieglāk satikties un palielināt sadarbību tādās jomās kā zinātne, māksla, kultūra, izglītība un uzņēmējdarbība.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē neapšaubāmi tiks izskatīti ārkārtīgi daudzi jautājumi, tomēr ir paredzams, ka viens no svarīgākajiem būs jautājums par energoapgādes drošību. Jau vairākus mēnešus Krievija īsteno ārkārtīgi intensīvu kampaņu, kuras mērķis ir panākt atbrīvojumus noteikumos par tās gāzes piegādes infrastruktūru, kas ir paredzēti trešajā enerģētikas tiesību aktu kopumā jeb, citiem vārdiem, mūsu pretmonopola noteikumos, kas aizliedz vienlaicīgu un paralēlu energoresursu un transportēšanas tīklu kontroli. Shmatko kungs, Krievijas enerģētikas ministrs, Kramer kungs, South Stream projekta galvenais izpilddirektors un Miller kungs, Gazprom galvenais izpilddirektors ir apmeklējuši Briseli saistībā ar šo jautājumu. Tā ir ievērojama kampaņa. Mums Krievijai ir ļoti skaidri jāizklāsta Eiropas Savienības nostāja šajā jautājumā, proti, ka mēs neplānojam Krievijai piešķirt samazinātus tarifus; ka drīzāk mums ir svarīgi, lai gāzes tirgus Centrāleiropā kļūtu konkurētspējīgāks un mazāk monopolizēts. Komisāra kungs, es vēlos, lai jūs mums skaidri pasakāt, vai Eiropas Komisija augstākā līmeņa sanāksmē ir gatava sniegt paziņojumus šī mērķa īstenošanai.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētājas kundze, gatavojoties gaidāmajai augstākā līmeņa sanāksmei, patiešām varam apgalvot, ka Eiropas Savienībai trūkst vienotas, saskaņotas stratēģijas attiecībā uz Krieviju un ka pašreizējā pragmātiskās sadarbības politika, kas ir balstīta uz "mazo soļu stratēģiju”, ļoti ātri var izjukt jebkādu turpmāko krīžu gadījumā, kā tas bija 2008. gadā, kad notika karš ar Gruziju, vai arī 2009. gadā - pēc tam, kad tika pārtraukta gāzes piegāde.
Pēdējā minētā notikuma sakarā ir ārkārtīgi svarīgi uzsvērt vārda "diversifikācija” definīciju, kas Eiropā bieži vien ir sinonīms daudzu dažādu gāzes cauruļvadu būvniecībai Krievijā. Diversifikācijas terminu izmanto, lai apzīmētu, piemēram, gāzes cauruļvadu South Stream un Nord Stream būvniecību. Pašlaik Eiropas Savienībai jāvērš uzmanība uz gāzes piegādes garantēšanu no avotiem, kas atrodas ārpus Krievijas, - tai jādara vairāk, lai veicinātu Nabucco cauruļvada būvniecību Azerbaidžānā, un tai ir jāiegulda līdzekļi gāzes termināļos un jāveic izpēte par iespējām iegūt slānekļa gāzi.
Ir arī ļoti svarīgi turpināt izdarīt spiedienu uz Krievijas atbildīgajām iestādēm dažādos līmeņos, lai Krievijā uzlabotu cilvēktiesību stāvokli. Papildus pārrunām ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes ietvaros mums arī jānodrošina, lai izšķirīgi tiktu paātrinātas konsultatīvās apspriedes, kas notiek divreiz gadā starp Eiropas Savienības pārstāvjiem un diplomātiem no Krievijas Ārlietu ministrijas.
Krzysztof Lisek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, Krievijas atbildīgajām iestādēm ir jāpasaka, ka mēs no tām gaidām atbildīgu uzvedību. Krievija ir ļoti svarīga iespējamā Eiropas Savienības partnere, piemēram, cenšoties panākt risinājumu daudziem iesaldētiem konfliktiem Eiropā, kas joprojām nav atrisināti. Manuprāt, Krievijas atbildīgajām iestādēm ir jāpasaka, ka, lai gan dārzeņi un gāze ir svarīgi jautājumi, tām jāpārstāj atbalstīt Piedņestras separātistus; ka mēs sagaidām, ka tās pārtrauks ieroču piegādi Azerbaidžānai un Armēnijai, jo tas rada lielu risku šim reģionam nākotnē; un ka mēs arī gaidām, ka Krievija izpildīs savas saistības saskaņā ar 2008. gadā noslēgto vienošanos saistībā ar Gruziju. Mēs arī gaidām, ka Krievijas karaspēks tiks izvests no Abhāzijas un Dienvidosetijas un ka Krievija ievēros Gruzijas tiesības pašai apsvērt un lemt savu nākotni.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Priekšsēdētājas kundze, lai gan es piekrītu Lisek kunga apgalvojumiem par Gruziju un atceros, ko daudzi deputāti teica par Ukrainu, man šķiet, ka rītdienas sanāksmē ir jāpasaka arī daži vārdi - vai drīzāk diezgan daudz vārdu - attiecībā uz Baltkrieviju. Vēlos lūgt jūs visus ņemt vērā, ka vairāku mēnešu garumā mums bija jāsastopas ar tālejošu politisko krīzi šajā valstī un ka vismaz vairākus mēnešus saskārāmies arī ar tālejošu ekonomikas krīzi. Sastopamies arī ar situāciju, kad Krievija izdara spiedienu uz Baltkrieviju, iespējams, vēl spēcīgāku un efektīvāku, nekā tas pašlaik ir vērojams attiecībās ar Ukrainu. Krievija faktiski cenšas pārņemt visu ekonomiku vai, drīzāk, ekonomikas stratēģiskās nozares, izmantojot sev par labu dramatisko stāvokli, kādā pašlaik ir Baltkrievijas ekonomika. Man ir viens lūgums. Ja Krievija nolemj sniegt palīdzību Baltkrievijai, un, kā zināms, tā ir nolēmusi to darīt, Eiropas Savienībai ir jānodrošina, lai Krievija šo palīdzību piešķirtu atkarībā no tā, vai tiek ievērotas cilvēktiesības. Tās ir vispārīgās vērtības, kādas mums šķietami ir kopīgas ar Krieviju - krievu puse to bieži atkārto -, un tātad tai jāpalīdz mums šīs vērtības īstenot Baltkrievijā. Pretējā gadījumā mēs būsim atbildīgi par A. Lukashenko režīma finansēšanu.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze, sarunās ar Krieviju mums vienmēr ir vairāki apspriešanai gatavi problemātiski jautājumi, piemēram, pilsonisko tiesību standarti, bezjēdzīgais ES dārzeņu importa aizliegums, pretraķešu radara izvietošana ES teritorijā vai problemātiskā Krievijas iesaistīšanās daudzu bijušo padomju republiku iekšējās lietās.
Negribu teikt, ka mums būtu jāizvairās no šo sarežģīto tēmu apspriešanas, bet nelokāmi ticu, ka nedrīkstam šajās sarunās aprobežoties ar tām.
Mums arī jāpiedāvā jauni priekšlikumi savstarpēji izdevīgas sadarbības nodrošināšanai. Ražotājiem Eiropā ir vajadzīgas jaunas ražojumu pārdošanas iespējas. Krievija ir milzīga tirdzniecības telpa, kurā aizvien vairāk pieaug pirktspēja. Tāpēc ir jārīkojas intensīvāk, lai likvidētu šķēršļus tirdzniecības sadarbībai un arī kopīgi atbalstītu tādus projektus kā platsliežu dzelzceļa līnijas paplašināšana, kas stiepjas no Klusā okeāna līdz ES vidienei.
Tādi projekti kā šis var radīt jaunus impulsus sadarbībai, kuras īstenošana dos labumu ne tikai Eiropai, bet arī Ukrainai, Krievijai un daudzām Āzijas valstīm.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, starp Eiropas Savienību un Krieviju notiek sarunas par enerģētikas nozares nākotni, bet, kā zināms, pašlaik tiek izveidota jauna grupa, kura pārrunās ar trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu saistītos jautājumus gāzes piegādes drošības jomā. Vēlos aicināt komisāru Füle kungu un komisāru Oettinger kungu sniegt Eiropas Parlamentam informāciju par šo sarunu progresu un iznākumu. Mēs arī gribētu redzēt šīs sarunu grupas dalībnieku sarakstu. Uzzināju no kāda Krievijas enerģijas koncerna pārstāvja, ka šis uzņēmums piedalīsies šajās sarunās. Vēlos zināt, vai tā ir taisnība un vai sarunās no Krievijas puses piedalīsies lielo uzņēmumu pārstāvji.
Konkurences likuma noteikumu ievērošana enerģētikas jomā, nepiešķirot nekādus atbrīvojumus, arī ir ļoti svarīgs jautājums Eiropas Parlamentam. Nesenajā projekta South Stream ieguldījumu plānu prezentācijā Briselē bija skaidri redzams, ka Krievija un Gazprom vēlas iegūt privilēģijas un īpašu statusu. Tam mēs nevaram piekrist.
Vytautas Landsbergis
Priekšsēdētājas kundze, es uztveru Parlamenta rezolūciju kā Eiropas roku, kas izstiepta pretī šodienas Krievijai, kurai, neskatoties uz tās nepamatoto lepnumu un mantoto augstprātīgo attieksmi, ir vajadzīgs patiesi draudzīgs padoms un rīcības plāns. Tā kā apspriedē par cilvēktiesībām prezidents Medvedev tika aicināts būtiski atjaunot šīs valsts iekārtas ēku, sākot no pašiem pamatiem līdz jumtam, mūsu Parlaments nepiedāvā tukšus mierinājuma vārdus, bet konstruktīvu sadarbību.
Izredzes ir lielas, ja Krievija būs atvērta un centīsies veidot atvērtu sabiedrību, nevis ieslēgtu atpakaļ staļinisma sistēmā.
Diemžēl Krievijas spiediens uz pārējām G8 valstīm, lai tās pieņemtu okupētās Gruzijas teritorijas PTO sistēmas ietvaros par labu Krievijai, neliecina par tās patiesi labo gribu.
Ja izrādīsies taisnība, ka Rietumi tam ir piekrituši, diemžēl tas parādīs šo valstu vājumu tieši pirms augstākā līmeņa sanāksmes Ņižņijnovgorodā.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Krievija neapšaubāmi ir ārkārtīgi svarīga Eiropas Savienības partnere, taču arī ļoti problemātiska. Pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) Krievijai neapšaubāmi ir ārkārtīgi svarīga. Taču vēlos aicināt īstenot tieši demokrātiskos procesus gan politiskā, gan pilsoniskās sabiedrības līmenī. Ir absolūti būtiski, lai tiktu respektētas un ievērotas cilvēktiesības.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme notiek uz reģionālo notikumu fona, kas ietekmē šo partnerību. Eiropas Kaimiņattiecību politikas reformēšana var veicināt konflikta atrisināšanu Piedņestrā. Krievija patiešām ir apliecinājusi interesi par kopīgas politiskās komitejas izveidošanu. Taču šīs organizācijas izveidošanas struktūra un termiņš vēl ir jāpārrunā.
Sakarā ar pārtikas krīzi, kas pašlaik ir skārusi Eiropu, tirdzniecība ar Krieviju ir apturēta. Jaunas sarunas par spēkā esošajiem sanitārajiem noteikumiem varētu šo stāvokli uzlabot. Krievijas dalība PTO ilgtermiņā ietekmēs ekonomiskās attiecības ar ES. Tieši tāpēc ir jāpārskata visi svarīgākie nolīgumi.
Pēc AGRI projekta uzsākšanas jautājums par enerģiju ir vēl viena ES interesējoša tēma. Tas ir alternatīvs enerģijas avots papildus tai enerģijai, ko nodrošina Nabucco projekts.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, tas ir labi, ka Eiropas Savienībai ir jācenšas izveidot vislabākās iespējamās attiecības ar visiem tās kaimiņiem un tik tiešām - arī ar visām valstīm pasaulē. Dažkārt tas var būt grūti, it īpaši Krievijas gadījumā, jo tai ir ārkārtīgi sarežģīta vēsture. Pat kopš dzelzs priekškara krišanas pirms vairāk nekā 20 gadiem tās uzvedība attiecībā pret dažām valstīm, jo īpaši tādiem kaimiņiem kā Gruzija, noteikti nav apbrīnas cienīga.
Protams, jebkuras sarunas ar Krieviju ir jābalsta uz savstarpēju tādu svarīgāko vērtību atzīšanu kā cilvēktiesību ievērošana un kaimiņvalstu suverenitātes ievērošana. Neskatoties uz to, šīs sarunas piedāvā lielisku iespēju risināt tādus globālus jautājumus kā klimata pārmaiņas un, protams, arī lielisku iespēju attīstīt abu pušu ekonomiku. Krievija ir augoša valsts un labklājības ziņā - jaunattīstības valsts. Protams, ja tiks ievēroti pareizie pamatprincipi, ilgtermiņā radīsies lieliskas iespējas gan Eiropas Savienībai, gan Krievijai.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šodienas viedokļu apmaiņa patiešām bija ārkārtīgi noderīga, lai pilnībā pabeigtu gatavošanos augstākā līmeņa sanāksmei, un varat būt droša, ka galvenie vēstījumi tiks nodoti Augstajai pārstāvei un priekšsēdētāja vietniecei Ashton kundzei, kura tos izklāstīs priekšsēdētājiem un komisāram K. De Gucht.
Dzirdēju, ka vairāki no jums aicināja turpināt sadarbību ar Krieviju, attīstīt attiecības un koordināciju ar Krievijas Federāciju, tomēr dzirdēju arī aicinājumus panākt lielāku demokrātiju un mazināt korupciju. Dzirdēju arī aicinājumu nosodīt personu aizskaršanu, par ko jau tika ziņots Ņižņijnovgorodā, lai gan respektēju Krievijas Federācijas lomu drošības nodrošināšanā sanāksmes laikā.
Redzējām, ka daudzos jautājumos mūsu viedokļi ir līdzīgi. Mēs visi piekrītam, ka mūsu attiecības ar Krieviju ir ārkārtīgi svarīgas gan divpusējā, gan daudzpusējā kontekstā, neatkarīgi no tā, vai tās ir reģionālas vai globālas attiecības. Mēs piekrītam, ka tās ir daudzpusējas attiecības, kurās milzīga loma ir ekonomikai, sociālajiem un ekonomikas jautājumiem, cilvēktiesībām un tiesiskumam, drošības aspektiem un politiskajai sadarbībai.
Nevaram cerēt, ka šajā augstākā līmeņa sanāksmē tiks panākts risinājums visām neatrisinātajām problēmām, un - jā, jautājums par dārzeņiem tiks izvirzīts darba kārtībā. Tomēr mums jācenšas panākt ievērojamu progresu vairākās jomās.
Komentēšu dažas no šīm jomām. Pirmkārt - vēlēšanas. Krievijas atbildīgās iestādes labi apzinās, ka Eiropas Savienība ļoti cieši sekos līdzi vēlēšanu procesam 2011. un 2012. gadā. Ja gaidāmajās vēlēšanās tiks konstatētas neatbilstības, tad šie jautājumi būs jārisina. Pašlaik aicināsim Krieviju ievērot saistības, ko tā ir uzņēmusies Eiropas Padomes, Apvienoto Nāciju Organizācijas un EDSO ietvaros attiecībā uz brīvām un godīgām vēlēšanām, kā arī pozitīvi sadarboties ar Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (DICB), lai nodrošinātu atbilstošu novērošanu. Īpaši uzsvērsim jautājumu par jauno partiju reģistrēšanu un to piekļuvi vēlēšanu procesam.
Otrkārt, ņēmu vērā Parlamentā izskanējušās bažas saistībā ar stāvokli Krievijā cilvēktiesību jomā; mēs pievienojamies lielākajai daļai no šīm bažām, un šie jautājumi tiks izvirzīti sarunās ar Krievijas prezidentu augstākā līmeņa sanāksmes ietvaros. Galvenais forums, kurā tiks risināti cilvēktiesību un tiesiskuma jautājumi, ir Eiropas Savienības un Krievijas apspriedes par cilvēktiesībām. Tās ir svarīgs instruments, un to sniegtās iespējas ir jāizmanto pilnībā. Diemžēl tā vēl nenotiek, un tāpēc Eiropas Savienība uzsvērs nepieciešamību risināt godīgu un lietderīgu dialogu, kura īstenošanai ir jāveic apspriežu sniegto iespēju pārskatīšana.
Treškārt - modernizācijas partnerība. Es pilnībā piekrītu godātajiem deputātiem, ka modernizācijas partnerība ir jāīsteno pēc iespējas plašāk. Koordinatori Ņižņijnovgorodā prezentēs otro programmas ziņojumu par partnerības īstenošanu, un jūs redzēsiet, ka šīs iniciatīvas pamatā ir tiesiskums un šajā jomā paredzēti konkrēti projekti.
Ceturtkārt, Krievija ir mūsu kaimiņu kaimiņvalsts, un, manuprāt, tikšanās Ņižņijnovgorodā būs lieliska izdevība atsaukties uz nesen pieņemto Eiropas Kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanas dokumentu un, atsaucoties uz to, pārliecināties, ka ievērojam pārredzamu politiku pret kaimiņvalstīm, kas mums ir kopīgas ar Krieviju. Šī ir iespēja, kas inter alia ir balstīta uz šo pārredzamību, lai pārliecinātu, ka, rūpējoties par mūsu kopējo kaimiņu labklājību, arī mēs paši esam ieguvēji. Manuprāt, tā būs arī laba iespēja, pamatojoties uz dažiem jauniem ierosinājumiem šajā EKP pārskatīšanas procesā, pārrunāt ciešāku sadarbību, lai risinātu ilgstošos konfliktus mūsu kaimiņu reģionos.
Piektkārt, augstākā līmeņa sanāksmē tiks risināts jautājums par sadarbību enerģētikas jomā. Mums vajadzīga pārredzamība, godīgas un konkurētspējīgas attiecības enerģētikas jomā, un sarunās ar Krievijas prezidentu mēs informēsim viņu par mūsu bažām šajā jomā. Uzsvērsim nepieciešamību īstenot turpmākās reformas - kā jau teicu savā sākotnējā runā - Krievijas elektrības un gāzes apgādes nozarē ar mērķi panākt vienādus noteikumus visiem.
Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti, Eiropas Savienība un Krievija ir partneres. Partnerēm ir biežāk jāsarunājas savā starpā, tām jācenšas panākt konsensu jomās, kurās to ir iespējams panākt, bet tām arī bez kavēšanās atklāti jārisina problemātiskie aspekti. Šodien mēs šeit runājām par dažiem no šiem problemātiskajiem aspektiem. Tie ir jāizskata arī šajā augstākā līmeņa sanāksmē un, ja iespējams, jāmeklē risinājumi vai vismaz iespējas panākt uzlabojumus.
Jau minēju EKP pārskatīšanu. Nelokāmi ticu, ka viena no šī pārskatītās Kaimiņattiecību politikas pievienotajām vērtībām ir tāda, ka tajā ietvertās visā pasaulē piemērotās vērtības un principi neattiecas tikai uz mazām un vidēja lieluma kaimiņvalstīm.
Priekšsēdētāja
Esmu saņēmusi sešus rezolūcijas priekšlikumus, kas ir iesniegti saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt (2011. gada 9. jūnijā).
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cristian Dan Preda
Priecājos, ka esmu viens no tiem, kas paraksta šo rezolūciju, kurā tiek atkārtoti apliecināta demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas nozīme attiecībās starp Eiropas Savienību un Krieviju. Sākot ar ES un Krievijas dialogu par cilvēktiesībām un turpinot augstākā līmeņa sanāksmēs, manuprāt, ir jāizmanto sistemātiska un godīga pieeja gadījumos, kad netiek ievērotas standarta prasības uz taisnīgu tiesu vai kad tiek vajāti cilvēktiesību aktīvisti vai žurnālisti un kad viņiem tiek liegts darīt savu darbu.
Turklāt jāievieš tādi skaidri kritēriji attiecībā uz demokrātisko standartu ievērošanu Krievijā, kas veicinātu attiecību padziļināšanos ar ES. Visbeidzot, mēs nedrīkstam arī aizmirst par atbalstu, kas jāsniedz pilsoniskajai sabiedrībai, kura vēl attīstās, jo tas garantē tādas demokrātijas izveidi, kura neaprobežojas tikai ar procedūru ievērošanu, bet ir arī patiesi integrējoša.
