A 2011. június 24-i európai tanácsi ülés előkészítése (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az Európai Tanács 2011. június 23-24-i ülésének előkészítéséről.
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, bizottsági elnök úr, tisztelt képviselők! Ez az utolsó alkalom, hogy a Tanács nevében plenáris ülésen folytatott vitában felszólalok.
Januárban azt ígértük, hogy parlamentbarát elnökséget fogunk gyakorolni. Ismerve a Lisszaboni Szerződés következményeit rájöttünk, hogy az Európai Parlamenttel és képviselőivel való szoros együttműködés elengedhetetlen a jövőbeli elnökségek sikeréhez. Európa lakossága eredményeket vár az EU-tól, és nem igazán törődik a Parlament, a Bizottság és a Tanács megkülönböztetésével. Ezt pedig helyesen teszik. Közös a felelősségünk, ezért sikereink és kudarcaink is közösek.
A következő Európai Tanács a magyar elnökség lezárását jelzi. Ezért e vita kitűnő alkalom arra, hogy számot adjon arról, hogy számos kérdésben mit ért el szoros együttműködésben a tisztelt Házzal.
Hadd kezdjem a gazdaságpolitikával. Az Európai Tanács lezárja az első európai szemesztert. Egy politikába ötvözi a gazdasági fellendülés két szárnyát: a stabilitási és konvergenciaprogramokban tükröződő pénzügyi konszolidáción nyugvó pénzügyi stabilitást, valamint az intelligens, fenntartható, társadalmi szempontból befogadó és munkahelyteremtő növekedést célzó strukturális reformokat. A nemzeti reformprogramok és ajánlások kezelése terén a Bizottság, a Tanács és a tagállamok közötti kiváló együttműködésnek köszönhetően az első európai szemeszter fél évig tartott, és egy nappal sem tovább.
Az Európai Tanácsot felkérik, hogy támogassa a Tanács által jóváhagyott országspecifikus ajánlásokat, amelyeknek tükröződniük kell az egyes tagállamok által költségvetésük és strukturális reformjaik tekintetében hozott nemzeti határozatokban. A háromoldalú tárgyalásokban is szerepeltettük az európai szemeszterre vonatkozó hivatkozást, hogy a Parlament megfelelő tájékoztatást kapjon az ezzel kapcsolatos fejleményekről.
Ami az Euró Plusz Paktumot illeti, a részt vevő tagállamok többsége előterjesztette kötelezettségvállalásait, összesen több mint száz külön intézkedést. Ezek a kötelezettségvállalások jó kiindulási alapot jelentenek a paktum céljainak megvalósításához, amelyeket most nemzeti szinten kell végrehajtani.
E kezdeti kötelezettségvállalások törekvéseinek és kidolgozottságának mértéke azonban egyenlőtlen. További kötelezettségvállalásaik megfogalmazása során a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy azok átfogóbbak legyenek, konkrétabb megközelítésre épüljenek és nagyratörőbbek legyenek.
Engedjék meg, hogy most rátérjek a gazdasági kormányzásról szóló hat jogalkotási javaslatra, a közös zsargonunkban az úgynevezett "hatos csomagra”. Nem fogok belemenni a részletekbe, mivel ez külön szerepel a plenáris ülés napirendjén. Hadd emlékeztessem önöket, hogy a magyar elnökség megbízást kapott az Európai Tanácstól, hogy június végére a parlamenttel politikai megállapodást érjen el. Miután a Tanács márciusban általános megközelítést fogadott el, azonnal munkához láttunk és intenzív háromoldalú tárgyalásokat kezdtünk a Parlamenttel és a Bizottsággal.
A három intézmény hatalmas munkát végzett. A Parlament kezdeti állásfoglalása körülbelül 2000 módosítást tartalmazott. Mostanra egyetlen fő kérdésre és néhány szakmai részletre sikerült csökkentenünk a még nyitott kérdések körét. Meggyőződésem, hogy a most előttünk fekvő szöveg határozottabb és alkalmasabb a jövőbeli válságok megelőzéséhez. Megfelelően tájékoztatni fogjuk az Európai Tanács elnökét, így jelentést teszünk a nekünk megbízást adó szervnek.
A tisztelt Ház számos tagjával én magam is érdekfeszítő beszélgetéseket folytattam. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy őszinte köszönetet mondjak ezekért. Parlamentbarát elnökségként reméljük, hogy azok az eredmények, amelyek a megállapodás pereméig vittek bennünket, nem vesznek el. A pénzügyi piacok, az európai vállalkozások és legfőképpen európai polgártársaink azt várják tőlünk, hogy felelősséget mutassunk, döntsünk és cselekedjünk az eladósodottsággal szemben, amely gazdaságaink legnagyobb problémája. Végezetül azt is tudjuk, hogy a görögországi kérdés szintén szerepelni fog az Európai Tanács napirendjén.
Engedjék meg, hogy rátérjek a bel- és igazságügyre. Az Európai Tanács a menekültüggyel, a bevándorlással és a Schengennel kapcsolatos stratégiai kérdésekkel fog foglalkozni a 2011. június 9-i Bel- és Igazságügyi Tanács által elfogadott következtetések alapján.
Tekintettel a közelmúltbeli fejleményekre, az Európai Tanács meg fogja vitatni az elképzeléseket, valamint azt, hogy a schengeni térségben határozottabb politikai iránymutatásra és szorosabb együttműködésre van szükség. Megvitatja továbbá a lehetséges védintézkedési mechanizmussal kapcsolatos elképzeléseket. Hadd hangsúlyozzam azonban, hogy a schengeni rendszer megfelelő működéséhez szükség van arra, hogy a tagállamok teljes mértékben végrehajtsák a szabályokat, és ezáltal fokozzák az egymás közötti kölcsönös bizalmat. Hatékony és napra kész nyomon követési és értékelési rendszerre is szükség van.
Hadd szóljak pár szót a személyek szabad mozgásának kérdéséről. A közösségi vívmányok nem ugyanazon fejezetéhez tartozik, mint Schengen, bár elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz. Mindkettő az európai integráció legkézzelfoghatóbb és legnépszerűbb vívmányai közé tartozik. A tagállamok tudatában vannak ennek és teljes mértékben elkötelezettek a megóvásuk mellett. A schengeni rendszer alapját képező logika változatlan: a külső határokon az egyre eredményesebb határigazgatás a schengeni övezeten belüli határellenőrzés nélküli utazás előfeltétele.
Mint tudják, intenzív tárgyalások folytak a Frontex-rendelet módosításáról. A Frontexen belül különösen egy olyan európai eszközzel rendelkezünk, amely elengedhetetlen külső határaink ellenőrzéséhez. Az elnökség üdvözli a legutóbbi háromoldalú megbeszélés kedvező eredményét. A tagállamok az eredményeket ma délután fogják megtárgyalni, és bízunk abban, hogy az Európai Tanács számára időben megállapodás érhető el.
Ami az európai menekültügyi politikát illeti, a közelmúltbeli fejlemények komoly erőpróbát jelentettek. A védelemre szoruló emberek számára biztonságos és hatékony menekültügyi eljárásokra van szükség. Ezért elengedhetetlen, hogy 2012-ig létrejöjjön a közös európai menekültügyi rendszer - egy olyan rendszer, amely a fenntarthatóság érdekében magas védelmi előírásokon, valamint a visszaélések megelőzésére képes és a menekültjog iránti kérelmek gyors elbírálását lehetővé tévő tisztességes és hatékony eljárásokon nyugszik.
A bevándorlás és a menekültáradatok kezelése érdekében az Európai Tanács felül fogja vizsgálni továbbá a kapacitásfejlesztési tervek előkészületeinek előrehaladását. A cél az illegális bevándorlás alapvető okainak kezelése. Ezért a déli szomszédos országokkal partnerségeket kell kialakítani. Első lépésként széles körű strukturált párbeszédet kezdünk ezekkel az országokkal a bevándorlásról, a mobilitásról és a biztonságról annak érdekében, hogy számukra és az Európai Unió számára is kézzelfogható eredményeket érjünk el.
Hadd mondjak néhány szót Horvátországról. A Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások lezárása elnökségünk kiemelt célkitűzései közé tartozott. Horvátország, a Bizottság és az elnökség - a tisztelt Ház jelentős támogatásával, amelyért komoly elismerés illeti - hatalmas erőfeszítéseinek köszönhetően az Európai Tanács a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások 2011. június végéig történő lezárására fog felszólítani. A várakozások szerint a csatlakozási szerződést az év végéig alá fogják írni.
E fejlemények új lendületet adnak a nyugat-balkáni országok európai perspektívájának. Az Európai Tanács 2011. decemberi ülésén vissza fog térni erre a kérdésre. Ezzel kapcsolatban üdvözli Mladić tábornok letartóztatását és Hágának való átadását. Szerbia hatalmas lépést tett az európai uniós csatlakozás irányába.
Ami a déli szomszédságot illeti, az Európai Tanács várhatóan jóváhagyja az EU-val szomszédos országokkal fennálló kapcsolatok tekintetében a hétfői Külügyi Tanácsban elfogadott új megközelítést. Tekintettel az Unió déli szomszédsága részéről tapasztalható komoly fejleményekre, az Európai Tanács várhatóan elfogad egy nyilatkozatot is a régióban bekövetkezett legutóbbi eseményekről.
Az egyéb kérdések vonatkozásában arról szeretném tájékoztatni önöket, hogy az Európai Tanács az Európai Központi Bank következő elnökévé várhatóan Mario Draghit nevezi ki, akiről a tisztelt Ház szavazni fog.
Végül, de nem utolsósorban az Európai Tanács valószínűleg jóvá fogja hagyni a Duna régióra vonatkozó európai uniós stratégiát és a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák európai uniós keretrendszerét, megvalósítva ezáltal a magyar elnökség két további prioritását.
A Duna-stratégia célja, hogy a különböző tagállamokat és nyugat-balkáni harmadik országokat felölelő régió egésze, nemzetei, népei és közösségei számára további lehetőségeket teremtsen. A romák integrációját célzó nemzeti stratégiák európai uniós keretrendszere révén európai uniós szinten első alkalommal szeretnénk foglalkozni a romák nehéz helyzetével és e keretrendszert mindannyiunk számára szolgáló lehetőséggé kívánjuk alakítani.
A kiváló jelentés - a Járóka-jelentés - elkészítéséért és a Tanácsban végzett munkánkhoz kiváló alapot teremtő határozatért külön köszönet illeti a tisztelt Házat. Európa így megmutatja, hogy - Orbán miniszterelnök szavait idézve - "szíve is van, nem csak esze”.
Elnök úr, bizottsági elnök úr, tisztelt képviselők! A magyar elnökség a következő mottót választotta: "Erős Európa”. Reményemet fejezem ki, hogy egyetértenek Buzek elnök úr véleményével, aki a közelmúltban kijelentette, hogy "a magyar elnökség után Európa erősebb és jobb lesz”.
Kérem, fogadják ismételten szívből jövő köszönetemet az utóbbi hat hónapban nyújtott együttműködésükért.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr! Az e heti Európai Tanács napirendje igen tartalmas. Győri miniszter asszony a Tanács magyar elnöksége nevében általánosságban bemutatta a napirendet. Ez alkalomból szeretném megköszönni az elmúlt hat hónapban tanúsított elkötelezettségét.
Hadd összpontosítsak néhány meghatározott kérdésre. Levelet írtam az Európai Tanács tagjainak, amelyben felvázoltam a Bizottság álláspontját azzal kapcsolatban, hogy véleményem szerint melyek a napirenden szereplő legfontosabb pontok, és szeretném álláspontunkat megosztani önökkel. Felszólalásom végén pedig néhány észrevételt teszek Görögországgal kapcsolatban.
Ez az Európai Tanács igen fontos lépéseket fog tenni annak érdekében, hogy az Európai Unió gazdaságpolitikai döntéshozatala következetesebbé és hatékonyabbá váljon.
Először is itt van a gazdasági kormányzási csomag. Szeretném őszinte köszönetemet kifejezni e Parlamentnek azért a rendkívül kemény munkáért és elkötelezettségért, amelyet az e kérdés iránti magas szintű ambíció fenntartása terén mutatott. Ma délután Rehn biztos úr a Bizottság nevében ki fogja fejteni az e rendkívül fontos kérdésekkel kapcsolatos részletes álláspontunkat. Most azt várom, hogy a Parlament és a tagállamok megállapodásra jussanak, mivel a kormányzási csomag elfogadása a válságra adandó átfogó válaszunk szempontjából elengedhetetlen.
Az e csomagról való megállapodás döntő fontosságú. Rendkívül nehéz lesz megmagyarázni a polgárainknak, hogy a jelenlegi horderejű kihívásokra adandó válasz megtalálása során miért nem tudunk megállapodni a válságkezelés alapvető pilléreiben. Úgy vélem, hogy az e csomagról történő megállapodás európai szinten erősíteni fogja gazdasági felügyeleti mechanizmusainkat. Az Európai Uniót sokkal jobb helyzetbe hozza a fenntarthatatlan államadósságok és deficitek kialakulásának, valamint a káros makrogazdasági egyensúlytalanságok felmerülésének megelőzése terén. Bár a megelőzés jobb, mint a gyógyítás, jobb helyzetben leszünk ahhoz is, hogy e helyzetek felbukkanása esetén a kijavításuk érdekében intézkedéseket hozzunk.
Másodszor, azt várom az állam- és kormányfőktől, hogy jóváhagyják a Bizottság által június 7-én előterjesztett országspecifikus ajánlásokat. Mint tudják, ez az első alkalom, hogy európai szinten ilyenfajta kollektív gyakorlatot próbálunk megvalósítani.
Az ajánlások a fenntartható növekedést és munkahelyteremtést célzó, rendezett államháztartással társuló tagállami tervek Bizottság által végrehajtott részletes elemzésén alapulnak. Ezek célzottak, mérhetők és az egyes országok legsürgetőbb kihívásaihoz igazodnak. Természetesen a Bizottság és a tagállamok között az ezen ajánlásokról folytatott megbeszélések néha igen intenzívek voltak, de örülök, hogy az eredmény összességében magas szintű ambícióról tanúskodik.
Nem arathatjuk le az egységes piac előnyeit az egyik oldalról, míg a másik oldalról figyelmen kívül hagyjuk a meggondolatlan gazdaságpolitikai döntéshozatalt. Nincs értelme egy teljesen új gazdasági kormányzási csomag elfogadásának, ha ugyanazon a héten a tagállamok az országspecifikus gyakorlatban megkérdőjelezik a módszert és a független bizottsági ajánlásokat. Ez az újfajta döntéshozatal egyben kollektív felelősségre való határozott felhívást is jelent, mivel az európai uniós gazdasági térség jóval több, mint különböző gazdaságaink összegzése.
Harmadszor, az Európai Tanácsnak jóvá kell hagynia az európai stabilitási mechanizmus 2013-ban történő létrehozásához szükséges szerződésmódosítást, amelynek köszönhetően - szigorú feltételek alapján - képes lesz a pénzügyi nehézségekkel küzdő, euróövezeten belüli tagállamok támogatására.
Az európai stabilitási mechanizmus az európai pénzügyi stabilitási eszköz tényleges hitelezési kapacitásának növelésével kombinálva egyértelműen arról tanúskodik, hogy elkötelezettek vagyunk a rendezett és fenntartható államháztartáson alapuló, euróövezeten belüli stabilitás megóvása mellett.
Talán emlékeznek arra, hogy januárban, amikor a Bizottság előterjesztette az éves növekedési áttekintést, igen fontos téma volt, hogy szükség van az európai pénzügyi stabilitási eszköz tényleges hitelezési kapacitásának megerősítésére. Akkor nagyon keményen bíráltak bennünket, most azonban az európai kormányok - egyhangúlag - elhatározták, hogy növelik a tényleges hitelezési kapacitást. Ezt néhány hónappal ezelőtt nem lehetett volna jóváhagyni?
A gazdasági kormányzási csomag, az országspecifikus ajánlások és a stabilitási mechanizmusok: Európának így kell komolyan levonnia a tanulságot a válságból, és ezek alapján kell cselekednie. A Bizottság minden tőle telhetőt meg fog tenni annak érdekében, hogy valamennyi vitára kerülő kérdésben fenntartsa ezt a határozott elszántságot.
A gazdasági válságra való válaszadáshoz minden ágazatnak, a pénzügyi ágazatnak is hozzá kell járulnia. Megígértem a Parlamentnek, hogy a Bizottság a pénzügyi adóra vonatkozóan formális jogalkotási javaslatot terjeszt elő.
A javaslat három célt tűz ki. Az első a pénzügyi szolgáltatásokat érintő belső piac széttagolódásának elkerülése, mert egyre nő az összehangolást nélkülöző nemzeti adóintézkedések száma. A pénzügyi adó második célja, hogy megfelelően elrettentsen a túlzottan kockázatos vagy tisztán spekulatív tranzakcióktól. Harmadik célja pedig az, hogy a pénzügyi intézmények tisztességes módon és ténylegesen járuljanak hozzá a közelmúltbeli válság költségeinek viseléséhez, valamint hogy rendezze a túlzott nyereséggel kapcsolatos problémákat.
A bankároknak - akiket egyes esetekben az adófizetők pénzéből származó óriási összegeknek köszönhetően mentettek meg - továbbra is fizetett nagy összegű bónuszok azt sugallják, hogy a bankszektorban túlzott a nyereség, és hogy a bankszektornak is hozzá kell járulnia a közjóhoz.
(Taps)
Az Európai Tanács ülésének másik fontos kérdése a bevándorlás. A bevándorlás kérdése az elmúlt hónapokban került a középpontba, különösen a Földközi-tenger déli részén tapasztalt legutóbbi események hatására.
A Parlamentben májusban beszéltem a Bizottság bevándorlási csomagjáról, amely keretbe foglalja a legutóbbi és a jövőbeni politikai kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az EU és tagállamai biztonságos környezetben kezeljék harmadik országbeli állampolgárok menekültügyi, bevándorlási és mobilitási ügyeit.
A bevándorlás - valljuk be - olyan kérdés, amely igencsak felkorbácsolja az érzelmeket. Hadd mondjam azonban ki világosan, hogy a Bizottság a schengeni elvek aláásására irányuló valamennyi kísérletet elutasít. Valójában úgy gondolom, hogy a bevándorlással és a szabad mozgással kapcsolatos európai megközelítés megerősítésén keresztül pontosan az ellenkezőjét fogjuk látni.
A Bizottság a schengeni térség irányításának megerősítését javasolta, amelynek célja, hogy megszilárdítsa a tagállamok külső határaink eredményes igazgatásába vetett bizalmát.
Ez egyrészt a Frontex határügynökség megerősítése, másrészt egy olyan értékelési mechanizmus révén történik majd, amelynek keretében a fenyegetettség felmérését a nemzeti határigazgatási szervek együtt végzik. Dolgozunk egy védintézkedési rendszer megvalósíthatóságának vizsgálatán is, amely lehetővé tenné, hogy a közös külső határainkra nehezedő rendkívüli nyomást jelentő vagy a határok ellenőrzésére vonatkozó tagállami kötelezettség elmulasztását eredményező esetleges nehéz helyzetek kezelése érdekében európai szinten határozatokat fogadjunk el. Az ilyen helyzetek kezelésének legmegfelelőbb módjára vonatkozó határozatokat európai szinten kell meghozni, és el kell kerülni a tagállamok egyoldalú fellépését. Végső esetben, és amennyiben valamely kritikus helyzet indokolja, ezek a határozatok dönthetnek a belső határellenőrzések ideiglenes újbóli alkalmazásáról, de mindig csak a közösségi keretrendszeren belül.
Ez nem jelenti a belső határok eltörlésének visszavonását. Ez a rendszer európai dimenziójának megerősítése, hogy az egyes tagállamok ne érezzék úgy, hogy egyoldalúan kell fellépniük. A részletes bizottsági javaslatok véglegesítése és eredményes bevezetése érdekében törekedni fogok arra, hogy az Európai Tanács egyértelműen támogassa ezt a megközelítést.
A bevándorlási csomagot a menedékkérők számára az egész Európai Unióban egyenlő jogokat garantáló közös, hatékony és védelmet nyújtó menekültügyi rendszerre vonatkozó javaslatok egészítik ki. Bízom abban, hogy a Parlament és a Tanács támogatni fogja a menedékkérők fogadására vonatkozó minimumszabályokra és a menekültstátuszra vonatkozó felülvizsgált bizottsági javaslatokban megfogalmazott javaslatokat. Fel fogom szólítani az Európai Tanácsot, hogy a meghatározott határidőn belül a lehető leghamarabb támogassa a menekültügyi csomag egészének lezárását.
Az Európai Tanács megvitatta továbbá a szomszédságunkban kialakult helyzetet, különösen a "Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” elnevezésű kezdeményezés végrehajtását. Ez a partnerség rendkívül fontos arab partnereink számára, amelyek a dél-mediterrán régióban a demokratikus átalakulások támogatását várják az Európai Uniótól. Nem okozhatunk csalódást nekik.
A következő Európai Tanács napirendjén szereplő másik pont a Bizottság arra vonatkozó ajánlása, hogy Horvátország legyen az Európai Unió 28. tagállama, remélhetőleg 2013. július 1-jével. Még tekintélyes munkát kell elvégezni, de remélem, hogy a hónap végen lezárhatjuk a csatlakozási konferencia fennmaradó fejezeteit.
Végül egy szót Görögországról, mivel remélem, hogy ezt a helyzetet a tagállamoknak is lesz alkalmuk a legmagasabb szinten megtárgyalni, ami nemcsak Uniónk tagállamai, hanem véleményem szerint az euróövezet stabilitása és az Európai Unió egészének stabilitása szempontjából is fontos. A görögországi kérdés igen fontos problémákat vet fel, nemcsak a pénzügyi stabilitás, hanem a szociális elkötelezettség és az Európai Unió politikai szándéka szempontjából is.
A görög parlament múlt éjszakai szavazása lehetővé teszi, hogy a kormány a Görögország újbóli növekedési pályára állításához szükséges, az Európai Unióval és az IMF-fel közösen megállapított reformcsomag, költségvetési intézkedések, privatizációk és reformok támogatásában konszenzust alakítson ki. Mert legyünk teljesen világosak, e tervnek nincs alternatívája. Tehát cselekedjünk e szerint.
Tudom, hogy Görögországban sok ember komoly megpróbáltatásokon megy keresztül és bizonytalanságban él. A görög népnek azt üzenem, ha a kormány cselekszik, akkor Európa lépni fog. Ha Görögország bizonyítani tudja, hogy őszintén elkötelezett az Európai Unióval és az IMF-fel közösen megállapított reformcsomag mellett, Görögországot elkísérjük a növekedéshez visszavezető úton. A költségvetési konszolidációra teljes mértékben szükség van, de a cél a növekedés.
Soha nem szabad elfelejtenünk, hogy az adósságot terhelő kamat kifizetésére elköltött egy euró olyan egy eurót jelent, amely nem a görögországi embereknek jut, ezért elengedhetetlenül fontos az adósság csökkentése és a deficit kézben tartása, hogy a növekedés előmozdítása érdekében vissza tudjuk állítani a görög gazdaságba vetett bizalmat.
Ugyanakkor rendkívül fontos, hogy a görög emberek megértsék, hogy e nehéz helyzetben nemzeti konszenzusra van szükség: nemzeti konszenzusra, nem pedig rövidlátó partizán politikákra. Görögországban nemzeti konszenzusra van szükségünk, hogy Görögország elnyerhesse a partnerek és a piacok bizalmát a szükséges, nagyon fontos reformok tekintetében.
(Taps)
Hétfőn este találkoztam Papandreou miniszterelnök úrral, akivel az európai strukturális alapok mindinkább stratégiai szempontú felhasználásáról is beszéltünk. Görögország a kohéziós politika keretében jelentős összegű európai pénzeszközökhöz juthat hozzá. Véleményem szerint növelnünk kell e pénzeszközök felhasználási arányát és fel kell gyorsítanunk azokat, amelyek célja, hogy jelentős mértékben befolyásolják a versenyképesség és a foglalkoztatás javítását.
Erre a meglévő alapokon belül kerül sor. A növekedésre és a munkahelyekre összpontosító átfogó technikai segítségnyújtási programról van szó, amely azonban szükséghelyzeti jelleget ölt, mivel - ismétlem - Görögországban szükséghelyzet uralkodik.
Ezeket a kérdéseket meg fogom vitatni az Európai Tanáccsal: mit tehetünk közösen Görögországgal. Mi, a Bizottság, a kormánnyal együtt ezt meg tudjuk valósítani, de úgy vélem, hogy mindazok részéről, akik ehhez hozzá tudnak járulni, erőfeszítésekre van szükség, mégpedig a különböző tagállamok részéről nyújtott technikai segítségnyújtás vonatkozásában.
A görög kormány kész arra, hogy e megközelítésben kötelezettséget vállaljon velünk szemben. Úgy ítélem meg, hogy nekünk is késznek kell lennünk arra, hogy igen pozitív módon reagáljunk, feltéve, hogy az ország végrehajtja a szükséges reformokat.
A görögországi reformot célzó tervek végrehajtása kivételes erőfeszítéseket kíván a görög néptől. A Bizottság most kivételes választ javasol, amely jelzés a görög emberek felé, hogy van remény. Ezek az emberek áldozatokat hoznak, mi pedig tudjuk, hogy áldozatokat hoznak, de az út végén ott a remény, és a megoldás elérhető közelségben van. A görögök fontos megszorításokról döntöttek, ezek a megszorítások kellenek a növekedéshez. A növekedés a válasz, mi pedig együtt fogunk dolgozni a görög hatóságokkal és a görög emberekkel e célkitűzés elérése érdekében.
Joseph Daul
Elnök úr, bizottsági elnök úr, soros tanácsi elnök asszony! Győri miniszter asszony, először is önhöz szeretnék néhány szót szólni. Elismerés illeti az ön által végzett munkáért, különösen az ön által alkalmazott módszertani megközelítésért és az e munkának, különösen a Parlamenttel való együttműködésnek áldozott órákért. Úgy gondolom, hogy ezt érdemes megemlíteni, és megismétlem, köszönöm.
(Taps)
Önök megtapsolják őt, de ez nem is történhetett másképp: képviselőcsoportunk keretében jó képzést kapott. Tehát tudja, mit jelent a Parlament.
Ritkán esett meg, hogy az Európai Tanács ülésére ilyen nehéz és ilyen kiélezett helyzetben kerüljön sor. Ritkán esett meg, hogy a különböző országokban az emberek körében ilyen erősek lettek volna a várakozások, azok a várakozások, amelyek az eurót és az adósságválságot érintő égető kérdésekkel, valamint a gazdasági kormányzással kapcsolatban a vezetőik részéről várt bátor és egységes döntésekkel függnek össze. Számos országban, különösen Görögországban polgártársaink saját és gyermekeik jövőjét illetően össze vannak zavarodva, félnek és nagyon aggódnak. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy görög barátainknak három üzenetet küldjek.
Először is, Európa szolidáris velük, és mi európaiak, a szolidaritás és a felelősség jegyében - és hangsúlyozom a felelősség szót - minden tőlünk telhetőt megteszünk annak érdekében, hogy kiszabadítsuk őket rendkívül nehéz helyzetükből.
Másodszor, az a helyzet, amelyben most vannak, annak eredménye, hogy sok éven át jobban éltek, mint ahogy azt megengedhették volna maguknak - sok más európai országhoz hasonlóan egyébként. Ezt meg kell mondani, és minden európait arra szólítok fel, hogy nézzen szembe a valósággal.
Harmadik üzenetem az első kettőből adódik: Európa csak akkor segíthet Görögországon vagy bármely más nehézséggel küzdő országon, ha a szóban forgó ország minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy hosszú távon konszolidálja gazdasági és pénzügyi helyzetét. Ez áldozatokkal jár, végül azonban pozitív változásokat hoz az ország számára. Ezt is meg kell mondani, és nem tudom megállni, hogy itt ne hivatkozzak Lettország példájára: néhány évvel ezelőtt a csőd szélén állt, és az ország másodszor is megválasztott miniszterelnöke, Valdis Dombrovskis által követett bátor, fellendülést célzó politikának köszönhetően sikerült ismét egyensúlyba kerülnie.
A jelenlegi helyzetben kétféle magatartás képzelhető el: az emberek vagy megelégszenek azzal, hogy utcára vonulnak és sztrájkolnak - ez a szakszervezeti mozgalom részét képezi (én magam szakszervezeti tag voltam) - vagy miután hangot adtak aggodalmuknak, munkához látnak, hogy tisztességes politika alapján rendbe tegyék a dolgokat.
Képviselőcsoportom, hölgyeim és uraim, átrendezésre szólít fel. Arra szólít fel, hogy minden országban rá kell ébrednünk, hogy a változtatások szükségesek és hasznosak. Nem azzal fogunk kikerülni a válságból, hogy bűnbakokat keresünk (Európa, a Nemzetközi Valutaalap és mások), hanem azzal, ha feltűrjük az ingujjat - és amikor többes számban beszélek, természetesen nemcsak a politikusokról, hanem mind az 500 millió európai polgárról beszélek.
Ezzel visszatérek az Európai Tanácshoz, amelytől az európai szolidaritás megerősítését várjuk. A jelenlegi válság mögött és a fenntartható fellendülés elérése érdekében a gazdasági kormányzás mélyreható reformját is várjuk, mert bár a gazdasági és monetáris unió monetáris részét az euróval sikerült megvalósítanunk, a gazdasági rész nem megfelelő, és ezért ma magas árat fizetünk. Amikor az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja arra szólít fel, hogy a jogalkotási csomagról szóló tárgyalások során a közösségi módszert alkalmazzák, ezzel csupán azt akarja megakadályozni, hogy a korábbiakhoz hasonlóan tagállamaink ne tudjanak olyan könnyen kibújni kötelezettségeik alól. Amikor a Tanács a Parlamenttel együtt a 27 tagállam által betartandó gazdasági szabályozásokról dönt, nem azért teszi, hogy azok az első alkalommal eltérjenek azoktól. Egyszerűen biztosítékot akarunk arra, hogy betartják azokat. Ha van egyáltalán van valamilyen érdeme a jelenlegi válságnak, az az, hogy tanulnunk kell a múltból. A tisztelt Házban mindenkit ennek felismerésére szólítok fel.
Egy örömteli észrevétellel fejezem be, miszerint üdvözlöm a Tanács várható határozatát Horvátország közelgő csatlakozásáról, amely ország néhány hónap múlva az Európai Unió 28. tagállama lesz. Ez a határozat a horvát nép és a horvát kormány által kifejtett hatalmas erőfeszítés elismerése, akiknek üdvözlöm bátorságát és a közjó iránti elkötelezettségét. E csatlakozás fontos és pozitív jelzés az európaiaknak, akik most kételkednek magukban. Az Európát megtestesítő értékek - szolidaritás, tolerancia, mások felé való nyitottság, a kisebbségek tiszteletben tartása, az emberi jogok és az emberi méltóság tiszteletben tartása - védelme pedig soha nem volt annyira fontos, mint ma, a globalizáció korában, amikor a hatalom ereje túl gyakran kerül minden más elé. Biztos vagyok abban, ha Európa polgárai úgy akarják, és ha az Uniónak sikerül felülkerekednie a megosztottságon és a populizmuson, erősebben kerülünk ki a jelenlegi nehéz időkből. Remélem, hogy az állam- és kormányfők minden más nézettel szemben e látomás mellett foglalnak állást.
Martin Schulz
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Ritkán készített elő mélyebb válságban európai tanácsi ülést az Európai Parlament. Azt hiszem, nem szabad illúziókban ringatni magunkat. Ez az európai tanácsi ülés történelmi jelentőségű lesz, mert az Unió jövőjéről fog dönteni.
Érdekes mondatot olvastam e héten az egyik német lapban. A piacok - írta a német lap - nem bíznak az Európai Unióban, mert már nem bíznak abban, hogy megoldásokat talál a problémákra. Az európai emberek, a polgárok nem bíznak az Európai Unióban, mert már nem bíznak abban, hogy a kormányok megoldásokat találnak a problémáikra. Súlyos válságot élünk. Az európai projektbe vetett bizalom válságát éljük. Mi mind azt a válságot éljük, amit megérdemlünk. Problémáink régóta ismertek. A kérdés az, hogy azokat elszántan vagy reményvesztetten akarjuk-e kezelni, és van-e bátorságunk vagy a gyávaság térdre kényszerít bennünket.
Egy dolgot akarok mondani, ami talán az Európában most adható egyik legnépszerűtlenebb üzenet. Ennek ellenére kimondom, mert határozott meggyőződésem, hogy igaz. Nem kevesebb Európára van szükségünk, hanem többre! Több bátorságra van szükségünk, hogy az európai forrásokkal felülkerekedjünk a válságon.
(Taps)
Miért van szükségünk több Európára? Ez a tanácsi ülés elsősorban két dolog miatt fontos. Először is az állam- és kormányfőknek vissza kell nyerniük az állami kormányzást, mert nem egyedül az állam- és kormányfők döntenek. Ma a világon 43 olyan vállalkozás van, amelynek mérlegfőösszege nagyobb, mint egy közepes európai uniós tagállam, például Lengyelország nemzeti költségvetése. Ez azt jelenti, hogy 43 cégvezetőnek legalább akkora hatalma van, mint a lengyel miniszterelnöknek. Ezek az emberek e kontinens lakóinak sorsáról is döntenek. Megvitatták-e már valaha - és ez egy másik kérdés -, hogy pontosan az Ecofin Tanács ülését megelőzően, amelyre pont az Európai Tanács ülése előtt kerül sor, egy, két vagy három hitelminősítő intézet a problémák megoldására épp az asztalon fekvő megoldásokat nem megfelelőnek minősíti? Kik azok az emberek, akik magukhoz ragadják az európai gazdasági fejlődés feletti tényleges hatalmat? Ki áll mögöttük?
Ki fizeti a hitelminősítő intézeteket a minősítéseikért? Biztosan nem az égtől várják a fizetséget a munkájukért. Természetesen ajánlásaikért az érdekeltektől kapnak pénzt. Az állam- és kormányfőknek bátran vissza kell nyerniük a cselekvéshez szükséges nemzeti, demokratikus hatalmat. Ennek egyetlen módja az egység.
(Taps)
Ezt nem fogják tudni megtenni, ha részekre hullnak. Jelenleg az EU 27 tagállamában él a világ lakosságának 7,8%-a. A népességstatisztikai adatok azt mutatják, hogy 2050-ben a világ lakosságának mindössze 4%-a fog itt élni. A világ lakosságának maradék 96%-a nem fog egyedül Európához igazodni. A világon a feltörekvő hatalmak és a feltörekvő gazdaságok nem arra várnak, hogy Európa részeire hulljon, a nagy részektől, mint Németország, egészen a kis részekig, mint Málta, abban a hitben, hogy az egyes részek képesek lesznek arra, hogy egyedül életben maradjanak - a renacionalizációs retorika, amelyet számos politikus hirdet az embereknek. Csak akkor maradunk fenn a - környezeti, gazdasági, pénzügyi és monetáris - nemzetközi versenyben, ha egyesülünk. Ha megvan a közös akaratunk arra, hogy a világ legerősebb gazdaságát - mert ez Európa, ha összetart - sikerprojektté is formáljuk, miközben szolidaritást mutatunk. A szolidaritás osztozkodást jelent. Az erős vállak többet kapnak, mint a gyenge vállak. Ez egyébként nekünk nem pénzügyi adót, hanem a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adót jelent. Ha bemegyek az áruházba és veszek egy doboz tejet, héát fizetek. Ha eladok egy pénzügyi terméket, nem fizetek adót. Ez nem helyes. Ezért pénzügyi tranzakciókra kivetendő adóra van szükségünk.
(Taps)
Ezeket a dolgokat már kifejtették. Ezek napirenden vannak. Vagy sikerül Európát egységbe kovácsolnunk úgy, hogy egy nemzetet sem játszunk ki a többi nemzet ellen, illetve az egyik nemzet érzelmeit nem játsszuk ki a többi nemzet érzelmeivel szemben, vagy az európai integrációs projekt valóban veszélyben van. Amennyiben azonban az Európai Unió mint a béke és a jólét biztosítását célzó nemzetközi projekt elbukik és darabokra hull, akkor nem egyszerűen egy politikai unió hullik darabokra. Akkor a XX. század démonai, amelyek ezt a kontinenst nyomorba taszították, hamarosan újra megjelennek. Európa védelme több mint egy európai csúcstalálkozó, egy nagyszerű elképzelés védelme.
(Taps)
