A szerzői jog határokon átnyúló kollektív kezelése (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a szerzői jog határokon átnyúló kollektív kezeléséről szóló EP-állásfoglalás (Lévai-jelentés nyomon követésére vonatkozóan Guiseppe Gargani által a Jogi Bizottság nevében a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésről szóló vita - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
szerző. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az Európai Parlament 2007. március 13-i plenáris ülésén elfogadta a jogszerű on-line zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről szóló, 2005. október 18-i bizottsági ajánlásra irányuló indítványt.
Ebben az indítványban az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy egyértelműen jelezze: a 2005-ös ajánlás kizárólag a zenei felvételeket tartalmazó on-line szolgáltatások értékesítésére vonatkozik-e, és hogy - az érdekelt felekkel folytatott alapos konzultációt követően - a kérdés szabályozása érdekében a lehető legrövidebb határidőn belül terjesszen elő a Parlament és a Tanács által együttdöntési eljárással elfogadott, rugalmas keretirányelvre irányuló javaslatot, figyelembe véve ugyanakkor a digitális korszak sajátos jellegét és megőrizve Európa kulturális sokszínűségét.
Az Európai Parlament azt is hangsúlyozta, hogy az irányelv-javaslat semmilyen módon nem ronthatja a kreatív vállalkozások versenyképességét, a közös jogkezelő szervezetek által nyújtott szolgáltatások hatékonyságát, vagy a felhasználó vállalkozások - különösen a kisebb jogosultak és felhasználók - versenyképességét, továbbá azt is kiemelte, hogy ezen túlmenően e javaslatnak magas szintű védelmet és egyenlő bánásmódot kellene biztosítania a jogosultak számára; továbbá biztosítania kellene, hogy a vonatkozó rendelkezések tényleges, jelentős és megfelelő hatást gyakoroljanak; előnyben kellene részesítenie az alternatív vitarendezést; rendelkeznie kellene a demokratikus, átlátható és felelősségteljes irányításról a közös jogkezelő szerveztek körében; elő kellene mozdítania az alkotókészséget és a kulturális sokszínűséget; csak tisztességes és ellenőrzött versenyt kellene lehetővé tennie, területi megszorítások nélkül, de a szükséges minőségi feltételek előírásával; figyelembe kellene vennie a felhasználók és a piac érdekeit; megfelelő módon ki kellene elégítenie az on-line piac jövőbeli igényeit; valamint elő kell segítenie az on-line zeneszolgáltatások jogszerű formáinak fejlődését.
A Parlament ma azt kérdezi a Bizottságtól, hogy milyen lépéseket tett az említett indítványban foglalt elvárások megvalósítására.
Joe Borg
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretném megköszönni az Európai Parlamentnek a zeneszolgáltatásokkal kapcsolatos jogdíjak határokon átnyúló kezeléséről és az on-line zeneszolgáltatásokról szóló 2005-ös ajánlás iránt tanúsított érdeklődését. Az on-line zeneszolgáltatásokról szóló 2005-ös bizottsági ajánlás célja, hogy lehetővé tegye az európai zeneipar fejlődését a digitális környezetben. Létre kívánja hozni azt a keretet, amelyben a piaci szereplők megegyezésével kialakul a legjobb új on-line engedélyezési modell. Ez lehetővé kell tegye a szerzők, zeneszerzők és zeneműkiadók számára, hogy műveik on-line terjesztéséből tisztességes módon részesedjenek.
Az ajánlás nem ír elő külön EU-s engedélyezési modellt, alapelveinek végrehajtását a piaci szereplőkre hagyja. Pontosan két évvel az ajánlás elfogadása után a Bizottság értékeli az európai zeneiparon belüli on-line engedélyezési gyakorlatok fejlődését. Felkérték az érdekelt feleket, hogy 2007. július 1-jéig tegyék meg észrevételeiket a kialakulófélben lévő on-line engedélyezési tendenciákról. A Bizottsághoz 88 válasz érkezett be az érdekelt felektől, például a tagállamokon belüli közös jogkezelő szervezetektől, szerzőktől, alkotóművészektől és zenefelhasználóktól. A benyújtott válaszok felülvizsgálata jelenleg is tart. A Bizottság csak alapos vizsgálatot követően tudja felmérni a közös jogkezelő szervezetek on-line műveleteire vonatkozó további politikai lépéseket. Az eddig elemzett dokumentumok azt mutatják, hogy az érdekelt felek többsége szerint nincs szükség keretirányelvre, és a szabályozási beavatkozás helyett inkább a piacalapú megoldásokat részesítik előnyben.
Azt a kérdést illetően, hogy a 2005-ös ajánlás bizonyos felvételek on-line értékesítésére korlátozódik-e, a Bizottság rámutatna arra, hogy az ajánlásban meghatározott átláthatóság és irányítás elve nem korlátozható az on-line zeneértékesítésre, és alkalmazandónak kell lennie a közös jogkezelő szervezetek valamennyi tevékenységére.
Végezetül elmondanám, hogy az on-line zenei piac még mindig állandó változásban van, egy adott engedélyezési modellt előnyben részesítő jogalkotási munka túlságosan korainak bizonyulna. A Bizottság nyomon fogja követni az elért fejlődést és az ajánlásban foglaltaknak megfelelően jelentést fog tenni a Parlamentnek és a Tanácsnak. Szükség esetén az utókövetésre az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködésben kerül sor.
Manolis Mavrommatis
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök úr, 2007. március 13-án az Európai Parlament a jogszerű on-line zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről szóló állásfoglalást fogadott el.
Állásfoglalásában a Parlament arra kérte a Bizottságot, hogy ne késlekedjen a jogszerű on-line zeneszolgáltatások tekintetében egy, a szerzői és szomszédos jogok határokon átnyúló közös kezelését szabályozó keretirányelvre irányuló javaslat előterjesztésével. Arra is felkérte a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé, hogy a 2005-ös ajánlás ezen a területen kizárólag az zenefelvételek on-line értékesítésére vonatkozik-e.
Tud-e a Bizottság naprakész információkat adni a Parlamentnek az általa eddig hozott intézkedésekről, a Parlament kéréseire válaszul?
Tud-e a Bizottság tájékoztatást adni a Parlamentnek arról, hogy ugyanazokat az iránymutatásokat és utasításokat követi-e, amelyeket Barroso elnök úr adott ki egy egyesült Európa egységes, demokratikus, gyors fejlődésére vonatkozóan? Mikor fogja a Bizottság tiszteletben tartani a Parlament eljárási szabályait és a 785 parlamenti képviselő többsége által elfogadott álláspontot?
A március 13-i állásfoglalás az Európai Parlamentnek a szerzői jog határokon átnyúló kollektív kezelésére vonatkozó egyértelmű álláspontját tükrözi. A Bizottság ajánlása jelentette az első lépést a 27 tagállam különböző gyakorlatainak jövőbeli konvergenciája felé. A Kulturális és Oktatási Bizottság nevében jómagam - véleményem szerint az illetékes bizottságnak - amellett érveltem, hogy fontos biztosítani az egyenlő bánásmódot valamennyi jogosult, akár író, zeneszerző, kiadó, lemezgyártó, akár előadóművész számára.
Más szóval, ez egy olyan kérdés, amely Európa-szerte jogosultak millióit érinti. Az on-line szolgáltatások tekintetében a mai helyzet nem tekinthető kellően hatékonynak, sem a felhasználók, sem a jogosultak számára. Azért dolgoztunk tehát, hogy előterjesszük a Bizottságnak és a Tanácsnak azokat a javaslatokat, amelyekről úgy véljük, hogy pozitív változást idéznek elő a szerzői jog kollektív kezelése területén.
A jogkezelők közötti szoros együttműködést valamennyi fél javára fenn kell tartani. A kalózkodás továbbra is a zeneipar legnagyobb problémája manapság. A kalózkodás nemzetközi terjedésének három oka a következő: az alacsony költségű illegális másolás technológiai lehetőségei, a kedvezőtlen gazdasági feltételek, és az internet térnyerése.
Szem előtt kell tartanunk, hogy a zenei kalózkodásnak a legnagyobb hatása a kis országokban tapasztalható, ahol a zeneipar főként helyi és regionális természetű. Konkrétan: a kalózkodás a legális zenei piac összeszűkülésével jár, és a legális értékesítés visszaesését eredményezi, tehát a nemzeti zeneipar életképességét befolyásolja.
A kalózkodás következtében a zeneszerzők és dalszövegírók szerzői jogtól esnek el, de ez az államot is jövedelemadótól és HÉA-tól fosztja meg. A kalózkodás elleni küzdelmet ezért bele kell foglalni a Bizottság eredeti célkitűzéseibe a szerzői jog kollektív kezeléséről szóló lehetséges jogalkotási javaslatban.
Szeretném tehát felkérni a Bizottságot arra, hogy mielőbb tegyen lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen a Parlament kéréseinek, és terjesszen elő keretirányelvre irányuló javaslatot a szerzői jog kollektív, határokon átnyúló kezelése szabályozásának céljával.
Végezetül, mint mindig is mondtam, a zene nem áru, és mindannyiunk feladata, hogy védjük és erősítsük a kreativitást Európában. Egy olyan irányelv, amely minden valószínűség szerint nem lép hatályba 2010-ig, művészek milliói számára jelent katasztrófát az EU-ban.
Lévai Katalin
a PSE képviselőcsoport nevében. - (HU) Köszönöm szépen. Szeretném hangsúlyozni, hogy egy rendkívül fontos területről van szó, hiszen az Európai Unió GDP-jének 5-7%-át a szerzői és a szomszédos jogok által védett javakból és szolgáltatásokból származó jövedelem teszi ki. Ez kiemeli annak a fontosságát, hogy a jogok megfelelő kezelésére sor kerüljön.
Mint ismeretes, 2005-ben az Európai Bizottság ajánlást fogadott el a jogszerű on-line zeneszolgáltatás határokon átnyúló kezeléséről. Akkor McCreevy biztos úr ezt az ajánlást nem kötelező érvényű "soft law” eszköznek nevezte, amelynek rendeltetése az, hogy a piacot a helyes irányba terelje.
Az ajánlás nagy horderejű következményeket gyakorol a szerzői jogdíjak piacára, és a piac legfőbb szereplői már ezen az alapon cselekszenek. Az ajánlás a megfelelő szabályok értelmezésénél és kiegészítésénél nyilvánvalóan tovább mutat, és hatása magába foglalja a teljes jogalkotási kezdeményezés minden jellemzőjét.
Annak idején ezzel az ajánlással kapcsolatban sok félelem fogalmazódott meg, többek között az is, hogy kontrollálatlan versenyt eredményez és a piaci hatalom néhány nagy jogkezelő kezében összpontosul, és monopolhelyzetek jönnek létre. Éppen ezért gondoltam azt, hogy egy saját kezdeményezésű jelentésben javaslatot teszek arra, hogy másfajta módon történjen az on-line zenei piac szabályozása.
Az ajánlás ugyanis - amelyet a Bizottság elfogadott - megfosztotta az Európai Parlamentet és a tagállamokat attól a lehetőségtől, hogy jelentősen befolyásolják azokat a változásokat, amelyek a versenyre és a kulturális sokszínűségre hatnak Európában.
Éppen ezért az egész Parlament és valamennyi politikai párt támogatását meg tudtam nyerni a jelentésemnek annak érdekében, hogy a döntéshozói háromszög érvényesüljön, tehát a Parlamentet ne lehessen kihagyni egy ilyen fontos területen történő jogalkotásból, és arra tettem javaslatot, hogy keretirányelvet fogalmazzon meg a Bizottság.
Ennek a javasolt irányelvnek véleményem szerint a következő igényeknek kell megfelelnie: biztosítania kell a magas szintű védelmet és az egyenlő bánásmódot a jogosultak számára. A jogosultak közötti szolidaritásra és a jogkezelők közötti megfelelő, igazságos egyensúlyra kell alapulnia. Biztosítania kell demokratikus, átlátható és elszámolható irányítást a jogkezelőknél, többek között minimális normák felállítása révén a szervezeti felépítés, az átláthatóság, a képviselet, a szerzői jog és a terjesztésre vonatkozó szabályok és az elszámolás tekintetében.
A közös jogkezelőknél biztosítani kell a széles körű átláthatóságot. Segíteni kell az alkotókészséget és a kulturális sokszínűséget. Csak tisztességes és ellenőrzött versenyt szabad lehetővé tenni területi megszorítások nélkül, de a szükséges és megfelelő minőségi feltételek megszabásával a szerzői jogok közös kezelése és a jogok értékének megőrzése tekintetében.
Biztosítani kell a jogbiztonság magas fokát a felhasználók számára és meg kell őrizni a globális repertoár lehetőségét. Tehát azt kérjük, vagy kérem, hogy gondolják meg, hogy egy irányelvre lenne szükség ennek a fontos területnek a szabályozása terén.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, Borg biztos úr Dumitrescu úr kérdésére adott válasza aggodalommal tölt el: a biztos úr arról beszélt, hogy a kérdést a piac kezében kell hagyni. De miről is beszélünk?
Olyan jogokról beszélünk, amelyeknek a fejlődése két évszázadot vett igénybe: alkotóművészek, szerzők, zeneszerzők, művészek jogairól. Most pedig azt mondják nekünk, hogy ezeket a jogokat a piacnak kell szabályoznia: milyen piacnak? A tolvajok piacának, az olyan emberek piacának, akik új kommunikációs eszközök igénybevételével megfosztották a producereket és az alkotóművészeket szellemi tulajdonjogaiktól? Milyen jogokról beszélünk?
A jogokat állami szervek szabályozzák, konkrétan az európai színtéren vannak intézményeink, nevezetesen a Bizottság, a Tanács és a Parlament: a Bizottság a kezdeményezési hatáskörével, a Tanács és a Parlament az együttdöntési eljárás révén.
Számomra úgy tűnik, hogy most nem a szellemi tulajdon eltűnéséhez vezető út követésének van itt az ideje. Ráadásul, ha a szellemi tulajdon eltűnik, a szellemi alkotás is eltűnik.
Néhány okos férfi és nő, aki ma az információs társadalom előnyeiről beszél nekünk, azt mondja: nos, igen, a zeneszerzők és a szerzők koncerteket adva kóborolhatnak az utcán, mint a középkorban. Szerzőinket középkori vándorénekessé fogjuk degradálni, akik az utca közepén játszhatnak, kalapot téve a földre, és azt remélve, hogy valaki alamizsnát ad nekik?
Úgy vélem, most van itt az ideje, hogy az Európai Unió intézményei erőteljesen fellépjenek ennek az európai hagyománynak a védelme érdekében; annak politikai lényege nagyon fontos, és elengedhetetlen a szellemi kreativitás fenntartásához. Csak a szerzők társaságain és az ilyen társaságok kollektív kezelésén keresztül lehet ma a szellemi tulajdonjogokat és a szellemi tulajdon létrehozását oltalmazni, pontosan most, a valódi jogbitorlókkal szemben, akik olyan műsorszóró társaságok formáját öltik, amelyek a szellemi kreativitást saját előnyükre fordítják.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök úr, a jogszerű on-line zeneszolgáltatás érdekében a szerzői és szomszédos jogok közös, határokon átnyúló kezeléséről szóló bizottsági ajánlásra parlamenti állásfoglalás adott választ, miszerint egy keretirányelvet kellene bevezetni a kérdés szabályozására. A Bizottság azonban nem valósította meg az érdekelt felekkel, azon belül a Parlamenttel az előírt, szükséges és széles körű konzultációt, ami a demokratikus eljárások megsértését jelentette. Teljes mértékben elfogadhatatlan az intézményi háromszög figyelmen kívül hagyása, és ahelyett az úgynevezett "soft law” megközelítés alkalmazása, előzetes konzultáció, valamint a Parlamentnek és a Tanácsnak a kérdésbe való hivatalos bevonása nélkül.
Ennek az ajánlásnak, amelynek a gyakorlatban az a célja, hogy - a követelményektől függően - több szabadságot teremtsen a szerzői jogok tulajdonosainak a közös jogkezelést végző intézmény kiválasztásához, messzemenő következményei lennének a szerzői jogra és az ahhoz kapcsolódó piacokra, és potenciális fenyegetést teremtene nemcsak a versenyszabályokra, hanem a kulturális sokszínűségre is. Ennek eredményeképpen a piaci hatalom a legnagyobb jogalanyok közül néhánynak a kezében összpontosulna, amelyek ezután kikerülhetnék a kétoldalú megállapodások hálózatát, és engedélyeket biztosítanának az egész európai piacnak.
Érdemes emlékeztetni arra, hogy az EU GDP-jének mintegy 5-7%-a a szerzői jog és hasonló jogszabályok oltalma alatt álló javak és szolgáltatások értékesítéséből származik. Ez a tény még inkább szemlélteti, hogy milyen fontos a releváns jogok megfelelő kezelése, valamint a helyzetük megerősítésének szükségessége a jelenlegi digitális korszakban. Miközben tiszteletben tartjuk a verseny alapelveit, el kell kerülnünk a zeneszerzők jövedelmének csökkenését, ugyanakkor a zeneművek felhasználói számára olyan, az EU egészében érvényes engedélyt kell biztosítani, amely a jövő üzleti modelljének felel meg. Ezt figyelembe véve a Bizottságnak a lehető leghamarabb javaslatot kell előterjesztenie egy olyan megfelelő eszközre, amely az adott területen tevékenykedő jogalanyok számára jogilag kötelező erejű lenne.
Joe Borg
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először is szeretném valamennyi felszólaló képviselőnek megköszönni az észrevételeit, amelyeket át fogok adni munkatársamnak, McCreevy biztos úrnak.
Hadd említsek meg néhány felvetett kérdést: ami a jogalkotási beavatkozást illeti, elmondanám, hogy az on-line zeneszolgáltatások engedélyezéséről szóló 2005-ös bizottsági ajánlás már jelentős előrehaladást idézett elő a piacon. Az ajánlás ösztönzést adott az európai közös jogkezelő szervezeteknek ahhoz, hogy EU-szerte engedélyezési platformokat hozzanak létre, amelyek az on-line zeneboltok számára Európában bárhol elérhetővé teszik repertoárjukat.
Hadd említsek három idevonatkozó példát. Egyesült Királyságbeli és német jogkezelő szerveztek létrehoztak egy platformot az EMI-repertoár, a CELAS EU-n belüli engedélyezésére. Az Egyesült Királyság és Spanyolország közös jogkezelő szervezetei olyan platformon dolgoznak, amely az angol-spanyol repertoárt EU-szinten kezelné majd, a francia és a spanyol jogkezelő szerveztek pedig olyan közös engedélyezési platformot jelentettek be, amely a francia-spanyol repertoárhoz biztosít hozzáférést EU-szerte. Az adott körülmények között a Bizottság nem látja szükségesnek a túl korai jogalkotási beavatkozást.
Azt is hozzáfűzném, hogy az on-line zeneszolgáltatások engedélyezéséről szóló 2005-ös bizottsági ajánlás már jelentős előrehaladást idézett elő a piacon. Az ajánlás arra ösztönözte az európai közös jogkezelő szervezeteket, hogy EU-szerte engedélyezési platformokat hozzanak létre, amelyek az on-line zeneboltok számára Európában bárhol elérhetővé teszik repertoárjukat. Három, már említett példára utalnék. A CELAS közös vállalat önmagában tulajdonképpen olyan piaci pozícióban van, hogy az összes zenemű közel 25%-ának használati engedélyét egyetlen tranzakcióval értékesítheti bármely európai on-line zenemű-kiskereskedő, például az iTunes, a Sony Connect vagy az eMusic részére.
A kulturális sokszínűség kérdését illetően elmondanám, hogy ajánlásunk nem károsítja a kulturális sokszínűséget. Egyértelmű jelei vannak annak, hogy az angol-amerikai, francia, illetve spanyol zenéhez létrehozott új platformok nyitottak. Ezek a platformok tartalmazhatják más zeneműkiadók repertoárját vagy a létező jogkezelő szervezetek teljes repertoárját.
A tagállami közös jogkezelő szervezetek nem fognak eltűnni, a szerzők továbbra is tagjai lesznek a helyi közös jogkezelő szervezeteknek, a jövedelem elosztása továbbra is az új engedélyezési platformokhoz csatlakozott közös jogkezelő szervezeteken keresztül fog történni.
A szerzői jogok kérdésével kapcsolatban szeretném hangsúlyozni, hogy nincs ok azt gondolni, hogy ez a sok területre kiterjedő engedélyezési modell a kulturális sokszínűség vagy az előadóművészek jogai szempontjából kedvezőtlen lenne, miközben a jogosultak számára, akik több pénzt kapnak, mint a régi területi modell keretében, kedvező. A kulturális sokszínűség és az előadóművészek jogainak kérdése azt is jelenti, hogy az előadóművészeknek több pénzt kell adni, hogy folytathassák az alkotó tevékenységet.
Hadd emeljek ki egy utolsó pontot. A Bizottság aktívan ösztönzi egy saját on-line zenemű-engedélyezési piac kifejlesztését. Ennek keretében a Bizottság szigorúan nyomon követi ennek a fellendülőben lévő piacnak a fejlődését, közben pedig körültekintően mérlegeli a 2007. március 5-i Lévai-jelentésben felvetett kérdéseket.
Amennyiben 2010-ig megállapítjuk, hogy például monopolisztikus engedélyezési struktúrák jelennek meg az interneten, hogy az ott elérhető repertoár nem megfelelően tükrözi Európa kulturális sokszínűségét, és hogy a piac önmagában nem biztosít az internetkorszakhoz igazított engedélyezési struktúrákat, akkor a Bizottság megfelelő alternatív eszközöket fog mérlegelni a célok eléréséhez.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra november 29-én csütörtökön, Brüsszelben kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Jacques Toubon  
írásban. - (FR) Dumitrescu úr kérdésének az a célja, hogy emlékeztesse a Bizottságot a kötelezettségeire. 2005. szeptemberi ajánlásával és a közös jogkezelő szerveztek területi hatáskörét kétségbe vonó határozatával a Bizottság - bárminemű jogalkotási vagy harmonizációs intézkedés meghozatala nélkül - megrendítette a jogosultak és a nemzeti jogkezelő szerveztek közötti kapcsolatokat.
A digitális környezethez való alkalmazkodás ürügyén a Bizottság tulajdonképpen zavart keltett a szerzői és a szomszédos jogok európai rendszerében. Ez a zavar pedig a koncentrációt és a formátumon alapuló megközelítést ösztönözte, az előadóművészek kárára, valamint az ipari és a gazdasági szereplők javára.
A Bizottságnak sürgősen fel kellene hagynia a szórványos, komoly hatásvizsgálatot mellőző kezdeményezésekkel, és minden érdekelt féllel együtt kellene megvizsgálnia valamennyi művészeti és kulturális ágazat helyzetét, és olyan átfogó politikát kellene elfogadnia, amely megfelel a kulturális sokszínűség követelményeinek, az európai értékeknek, valamint a tudásalapú gazdaságon és az innováción alapuló lisszaboni stratégia célkitűzéseinek, továbbá következetes, a fent említett elveket tiszteletben tartó irányelv-tervezeteket kellene javasolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
