Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Det første europæiske topmøde om integration af romaer fandt sted i sidste uge lige her i Bruxelles. Rumænien har hele tiden støttet, at det komplicerede spørgsmål om romaerne kom på EU's dagsorden, og jeg mener, at vi bør hilse det velkommen. Europarådet har beskæftiget sig med dette tema siden 1990 og har bemærket, at romaerne udgør et ægte europæisk mindretal. Derfor er roma-spørgsmålet europæisk, og ikke nationalt, og jeg mener, at Kommissionen bør give dette initiativ sin fulde støtte.
Jeg mener, at Europa-Parlamentet bør arbejde for at gøre uddannelse til det helt centrale i den europæiske politik vedrørende romaerne, fordi erfaringerne fra de senere år har vist, at uddannelse er den sikreste vej til integration og til at fjerne de hindringer, som både romaerne og deres naboer står over for.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! I dag er vi vidner til en grov overtrædelse af forbuddet mod forskelsbehandling på markedet begået af tyske og østrigske supermarkedskæder, der boykotter den ungarske kyllingeavl og fjerkræindustri.
Det drejer sig om supermarkederne REWE, SPAR, METRO og Kaufland, som ikke ønsker at få leveret ungarske produkter efter en boykot på initiativ af en østrigsk organisation for dyrevelfærd. Dette har ført til et tab på 2 mia. HUF for den ungarske fjerkræsektor. De benytter sig af racediskrimination over for ungarske produkter og overtræder dermed EU's konkurrencelovgivning.
De berørte vil derfor anlægge sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, eftersom to af Unionens grundlæggende principper overtrædes: forbuddet mod racediskrimination samt fri og lige konkurrence.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Der indføres et nationalt system for nødopkald i Bulgarien pr. 30. september 2008 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF. Man kan ringe til systemet overalt på det nationale område, og der er garanti for hurtig og gratis adgang til denne tjeneste. Den tekniske løsning i det bulgarske 112-system består af den mest avancerede teknologi og giver mulighed for opkaldsidentifikation. Det bulgarske ministerium for nødsituationer har leveret detaljerede oplysninger om systemets opsætning og funktion til alle medlemmer af Europa-Parlamentet.
Jeg vil gerne udtrykke min taknemmelighed, fordi man har udsat traktatbrudsproceduren, og for Kommissionens vurdering af den bulgarske regerings indførelse af nødopkaldssystemet. Jeg opfatter denne vurdering som et udtryk for, at Fællesskabet er opmærksomt på de europæiske borgeres sikkerhed og sundhed.
Monica Frassoni
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Begivenheder i den seneste uge har gjort det til en særlig trist og vanskelig uge for dem, der sætter frihed og racisme højt: Seks indvandrere fra forskellige afrikanske lande blev dræbt af camorraen i Italien, sidste torsdag. De blev først anklaget for at være pushere og kriminelle, men senere fandt man ud af, at det var fuldstændig usandt. En ung sort mand blev også tæsket ihjel i Milano.
Samtidig kom der et utroligt svar i Köln på de samme spørgsmål vedrørende racisme og diskrimination.
Jeg føler, at Europa i øjeblikket har to meget forskellige ansigter. Jeg føler også, at Parlamentet bør indtage en langt mere aktiv holdning til spørgsmålet om racisme end hidtil, for i mange lande - inklusive mit eget - er racismen på tragisk vis ved at gøre comeback!
Formanden
Tak. Alle mennesker har samme værdi.
Eoin Ryan
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om de 4,6 millioner mennesker i Etiopien, der trues af sult på grund af akut fødevaremangel. Det er sket på grund af tørke. Den etiopiske regering siger, at der ikke er hungersnød, men UNICEF siger, at hungersnøden har ramt i visse dele af landet, og befolkningen er i akut fare for at sulte. Det forekommer kun i bestemte områder, og jeg mener, at det internationale samfund og EU er nødt til at handle hurtigt og forsøge at levere omkring en halv million t fødevarer, hvis vi skal undgå den totale sultkatastrofe. Jeg betragter dette som en prioritering, idet EU er en af de største bidragydere af udviklingsbistand til udlandet, og derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi gør dette straks.
Hr. formand! Jeg vil blot sige, at som irsk medlem er jeg enig i Deres bemærkninger om Libertas og den irske folkeafstemning. Vi har kæmpet i en ja-kampagne, og vi var åbne og gennemsigtige med hensyn til vores finansiering. Libertas fortalte os ét, og nu har vi opdaget, at det forholder sig meget anderledes. Jeg vil gerne tilskynde Dem og alle andre til at sørge for, at Libertas er langt mere åben og gennemsigtig om, hvor pengene kom fra, for det vil folk gerne vide.
Mary Lou McDonald
(EN) Hr. formand! Mens formanden for Den Europæiske Centralbank, Jean Claude Trichet, gentagne gange har udtrykt bekymring over inflationsindeksering af lønninger, har han undladt at tage hensyn til arbejdstagernes problemer, navnlig de lavtlønnedes, der kæmper, mens leveomkostningerne stiger. Og selv om man er nødt til at sikre, at indgrebene forårsager mindst mulig inflation, er der behov for lønstigninger til lavtlønnede arbejdstagere, som nu er under alvorligt pres. Inflationsbekæmpelsen rundt om i Europa kan ikke koges ned til at begrænse legitime lønkrav. Folk med højere lønninger har naturligvis råd til at udvise løntilbageholdenhed, men sagen stiller sig anderledes for de lavtlønnede. De nationale regeringer og nationale centralbanker er de bedst placerede til at reagere på de ændrede økonomiske omstændigheder, og derfor har jeg altid været modstander af foranstaltninger, der har undergravet den økonomiske suverænitet. Som et lille land er vi i Irland udmærket klar over, at vores økonomiske situation er perifer i forhold til ECB's politiske prioriteringer, og derfor indtager ECB ofte en holdning, der ikke altid er i den irske økonomis bedste interesse eller opfylder dens behov.
Jeg er ligeledes tilhænger af gennemsigtighed hvad angår finansieringen. Jeg går også ind for, at man respekterer resultaterne af demokratiske valg, og Parlamentet bør notere sig, at alle de kampagner, der kæmpede for og sikrede et nej, med undtagelse af en, har offentliggjort fuldstændige og åbne regnskaber, og der hersker ingen tvivl om mekanismerne vedrørende udgifterne eller de midler, som disse grupper, inklusive mit eget parti, modtog.
Gerard Batten
(EN) Hr. formand! I morgen stemmer vi om en betænkning, der tilsyneladende begrænser Europol-tjenestemændenes immunitet, men den er et røgslør for kommende lovgivning, der rent faktisk vil forlænge dette til efter 2010. Det er en betænkning uden forhandling. Afstemningen er udelukkende vejledende. Beslutningen vil blive truffet af Det Europæiske Råd.
Europols tjenestemænd vil kunne operere i medlemsstaterne i en lang række forskellige egenskaber, der vil give dem immunitet for alt, hvad de gør, og alt, hvad de siger, i forbindelse med udøvelsen af deres pligt - et privilegium, som ikke en gang NKVD kunne nyde under Stalins terror.
Dette bliver en nyskabelse i England, hvor ingen offentlige tjenestemænd er beskyttet mod retsforfølgelse. I henhold til Lissabontraktaten kan medlemsstaternes parlamenter ikke blokere for den yderligere udvidelse af Europols beføjelser som ændret ved Rådets afgørelser. Dette er de første skridt mod at gøre EU til en politistat.
Philip Claeys
(NL) Hr. formand! Jeg opfordrer Dem til at sende en formel protest til Kölns borgmester, fordi han sidste weekend nægtede medlemmer af Europa-Parlamentet og andre folkevalgte at udtrykke deres holdninger på fredelig vis og deltage i en kongres om et vigtigt socialt og politisk spørgsmål, nemlig islamiseringen af Europa.
Venstreekstremisterne gik korporligt til angreb på folk, satte ild til møbler på gaden og satte hele bymidten i stå i deres forsøg på at forhindre folk i at deltage i en fredelig kongres. Borgmester Schramme afviste ikke blot at fordømme denne vold og intimidering, han bifaldt den og gik så vidt som til at antyde, at det var Kölns befolkning, der spontant modsatte sig, at kongressen blev afholdt.
Der var mange vidner til dette, og det er en skændsel, at den slags stadig kan ske i dag i et land, der kalder sig et demokrati, at folk med magt hindres i at sige, hvad de mener.
Colm Burke
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om problemet med udrejseforbuddet, som Belarus har indført, og som forhindrer børn, der er ramt af Tjernobyl-katastrofen, i at rense til udlandet.
Mere end 1 000 irske familier tager imod disse belarussiske børn i deres hjem hver eneste sommer og jul, så de kan hvile sig og komme til kræfter, hvilket ofte omfatter lægeundersøgelser, og i nogle tilfælde behandling. Der findes en bilateral aftale mellem Italien og Belarus, som betyder, at Italien ikke berøres af forbuddet. Jeg ved, at den irske udenrigsminister forsøger at indgå en aftale med Belarus, og jeg glæder mig over de drøftelser, der er i gang.
Jeg vil også gerne understrege behovet for en aftale mellem EU og Belarus. Under den europæiske naboskabspolitik vil EU yde økonomisk bistand til Belarus på omkring 20 mio. EUR i perioden 2007-2010. EU bør gøre modtagelsen af disse midler betinget af, at udrejseforbuddet ophæves.
Der bør ligeledes indgås en aftale mellem EU og Belarus om at give børn fra Belarus mulighed for fortsat at kunne rejse til EU-lande for at hvile sig og komme sig. Dette vil sikre børnenes ret til at rejse ud på længere sigt.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Hr. formand! De Forenede Nationer betragter menneskehandel som uforeneligt med menneskers værdighed og værd; alligevel bliver mere end en million mennesker hvert år ofre for menneskehandel, hvoraf 80 % er kvinder og piger, halvdelen er mindreårige, og de fleste er fanget i seksuel udnyttelse.
Hvert år kommer der desuden et betydeligt antal kvinder, der er ofre for menneskehandel, ind i EU ifølge International Organization for Migration.
I morgen den 23. september er den internationale dag mod seksuel udnyttelse og handel med kvinder. Jeg mener, at det en god mulighed for os her i salen til at forpligte os til at forbedre alle foranstaltninger til bekæmpelse af denne svøbe, som krænker så mange menneskers rettigheder, og navnlig at bekæmpe smuglerne og fattigdommen ved at indføre forbedringer, der kan øge uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder og ved at gennemføre bevidstgørelsesstrategier i modtagerlandene med henblik på at gøre problemet til genstand for en offentlig debat.
Harald Ettl
(DE) Hr. formand! Som fagforeningsmand vil jeg i dag gerne tale om de tragiske begivenheder på skibsværftet i Tuzla-distriktet i Istanbul. Alene i de seneste tre år har mere end 90 arbejdstagere mistet livet i Tuzla, ofre for dødsensfarlige arbejdsvilkår. Det seneste tilfælde var en tragisk ulykke den 11. august, som jeg vil beskrive som kriminel. Tre midlertidigt ansatte døde under afprøvningen af en redningsbåd, og 16 arbejdstagere blev kvæstet. Da redningsbåden blev sænket ned fra skibet, sprang linerne, og arbejdstagere faldt ned i vandet.
Det særligt tragiske ved denne ulykke er, at disse afprøvninger normalt foregår med sandsække. Arbejdstagerne blev så at sige brugt som menneskelige sandsække. Arbejdstagere, der ønskede at strejke i protest mod de katastrofale sikkerhedsforanstaltninger, blev truet med øjeblikkelig fyring af underleverandørerne.
Kommissionen har allerede i sin fremskridsrapport i 2006 påpeget, at arbejdstageres og fagforeningernes rettigheder er utilstrækkelige i Tyrkiet. Derfor vil jeg bede Dem opfordre de tyrkiske myndigheder til at behandle fagforeningerne som ligeværdige partnere i erhvervslivet og endelig langt om længe gribe ind for at skabe humane arbejdsbetingelser og strenge sikkerhedsretningslinjer for arbejdsstyrken i Tuzla for at bringe denne oprørende situation til ophør.
Magor Imre Csibi
(EN) Hr. formand! EU's fundament er baseret på princippet om repræsentativt demokrati. Som medlemmer af Europa-Parlamentet har vi pligt til at sørge for, at Europas politikker afspejler borgernes vilje. Derfor vil jeg gerne mane til forsigtighed over for det stadig stigende antal GMO-tilladelser, og når jeg gør det, taler jeg på vegne af et flertal af EU-borgerne. En Eurobarometer-undersøgelse, der blev offentliggjort i marts i år, viser, at 58 % af europæerne er imod GMO'er. Mere end en tredjedel af dem mener, at de ikke bliver informeret korrekt om fordele og risici ved brugen af GMO'er i landbruget.
Vi bør være bekymrede over disse tal. I stedet fortsætter Kommissionen med at tillade stadig flere GMO'er på EU's landbrugsmarked. Tilladelsen til endnu en genmodificeret sojabønne den 8. september er blot det seneste eksempel.
I lyset af disse forhold vil jeg foreslå, at vi beder Kommissionen iværksætte en EU-dækkende informationskampagne om de risici og fordele, som GMO udgør for befolkningen og miljøet. Der bør foretages en ny evaluering. Indtil borgerne i Europa er blevet informeret korrekt og har udtrykt deres holdning til dette meget følsomme emne, beder jeg Kommissionen holde op med at tillade nye GMO'er.
Milan Horáček
(DE) Hr. formand! Hovedhjørnestenene i EU - demokrati, menneskerettigheder, frihed og retsstatsprincippet - skal udgøre grundlaget for den nye partnerskabsaftale med Rusland. Ruslands opførsel i Georgien har endnu en gang vist os, at landet heller ikke er indstillet på at respektere retsstatsprincippet og de internationale aftaler under Dmitry Medvedev. I sekspunktsplanen for Georgien kræver man en genopretning af situationen pr. 7. august. Den indebærer tilbagetrækning af de russiske styrker til de positioner, de havde inden kamphandlingerne brød ud i Sydossetien, og at man undlader at indsætte yderligere 3 800 mand.
Desuden trædes menneskerettighederne under fode. Situationen for politiske fanger er utålelig, hvilket sagen om Mikhail Khodorkovski er et bevis på. Det samme gælder den manglende overholdelse af energichartret, som Rusland som en af medunderskriverne burde være bundet af.
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr. formand! Pogromer mod kristne på initiativ af hinduistiske fundamentalister finder sted i Indien. Dette hænger sammen med mordet på en hinduleder, en forbrydelse, som politiet beskylder maoister for at stå bag. Kristne landsbyer og skoler bliver brændt ned. De fundamentalistiske hinduer giver de kristne skylden for dette mord, helt uden grund. I Orissa er mere end 40 000 kristne flygtet ud i junglen. Omkring 15 000 lever i flygtningelejre under politibeskyttelse. Mere end 20 personer er blevet myrdet. I landsbyerne Tangia og Rupagaon blev kristne blevet brændt til døde i deres huse. Mindst 8 personer blev dræbt i Kandhamal-området. Mindst 10 kirker er blevet brændt ned. Ærkebiskop Vincent Concessao fra Delhi stift mener, at der er behov for mere effektive foranstaltninger for at dæmme op for volden. De lokale myndigheder tager ikke de nødvendige skridt. Had til kristendommen bør imødegås på samme måde som andre ekstreme former for intolerance.
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! António Guerreiro, Fernando González, Gerardo Hernández, Ramón Labañino og René González, fem cubanske statsborgere, som blot forsvarede deres hjemland og deres landsmænd for at sikre, at de ikke længere skulle være ofre for terrorhandlinger udført og tilrettelagt af Miami-baserede grupper, har siddet uberettiget fængslet i USA siden den 12. september 1998, for næsten 10 år siden. I løbet af disse 10 år er de fem cubanske statsborgere blevet udsat for utallige ulovlige situationer, uacceptable og umenneskelige straffe, pres, afpresning og overtrædelser af de mest grundlæggende menneskerettigheder, som f.eks. den amerikanske administrations indførelse af barske forhindringer og restriktioner på besøg af deres familier. Elizabeth Palmeiros, Ramón Labañinos kone, har ventet mere end to år på et visum. António Guerreiro har ikke haft besøg af sin familie i mere end halvandet år, og Fernando González har været i samme situation i mere end et år. De amerikanske myndigheder har forhindret Adriana Perez i at besøge sin mand, Gerardo Hernández, siden den 12. september 1998, mens Olga Salanueva ikke har kunnet besøge sin mand, René González, siden august 2000. Vi kræver retfærdighed, vi kræver, at disse fem cubanske patrioter løslades.
Kathy Sinnott
(EN) Hr. formand! På trods af vores våde irske klima har større oversvømmelser tidligere været forholdsvis sjældne. På det seneste er ødelæggende oversvømmelser blevet et årligt tilbagevendende sæsonfænomen.
En række forskellige faktorer er indblandet: byggeri i oversvømmelsesområder, dårlig vedligeholdelse af kloaker osv. Men en vigtig bidragende faktor - uhensigtsmæssige plantager til skovbrug - er blevet hjulpet gennem EU-finansiering i de sidste årtier, og det fortjener at blive undersøgt nøje.
Disse granplantager, navnlig når de plantes oppe ad floden, har ændret de irske flodsystemers afvandingsmønstre kraftigt. Samtidig har man groft forsømt at plante hjemlige irske træer og skove, for midlerne var tilrettelagt sådan tidligere.
Det er uheldigt, at Irland har valgt at holde skovbrug uden for det nye program for udvikling af landdistrikter. At fjerne midlerne fra det oprindelige irske skovbrug på dette kritiske tidspunkt, hvor det skal gøre comeback, er at bede om problemer med flere oversvømmelser, vandforurening, CO2-koncentration og fortsat forværring af jordbundens frugtbarhed.
Der findes symbolprojekter i programmet, der omfatter hjemlige sorter. Men det kan ikke benægtes, at muligheden for at bruge midlerne til hjemlige træsorter for at afhjælpe kommende oversvømmelser er gået tabt.
Kinga Gál
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Vi bør ikke bare reklamere for tværkulturel dialog, men også beskytte den, hvis den kommer under angreb, navnlig hvis den etniske sameksistens dag for dag udhules inden for et af vores nabolande, en af Unionens medlemsstater.
Der har allerede været og kan desværre fortsat opstå triste konsekvenser af de betændte, grove udtalelser fra Ján Slota, formanden for et af regeringspartierne i Slovakiet, og hans spil på YouTube-videohjemmesiden, hvor folk opfordres til at dræbe politikere fra det ungarske mindretals parti i Slovakiet, og for nyligt erklæringen fra den slovakiske undervisningsminister om, at han ønsker at forbyde offentlig brug af ungarsk i Slovakiet, og at grunden til, at han støtter mindretallet af ungarske medlemmer i Parlamentet er, at de deltog i et forum i Budapest, der generede medlemmer af det ungarske parlament.
Konsekvenserne af at tolerere ekstreme udtalelser og opildning mærkes allerede tydeligt. Ifølge de seneste opinionsundersøgelser hader mere end 60 % af de 15-årige ungarerne mest af alt og er enige i de forbløffende, betændte beskyldninger fra ledende slovakiske politikere gennem året. Ungarerne begynder imidlertid at være skræmte. Det sker alt sammen nu, mens vi åbner vores arme helt og tror, at konsekvenserne ikke vil opstå, Parlamentet, Kommissionen og Rådet har travlt, og vi fejrer året for tværkulturel dialog.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Omkring 60 mio. europæiske borgere, svarende til 15 % af EU's befolkning, risikerer at blive fattige. Følgende prioriteringer er blevet identificeret med henblik på at bekæmpe fattigdom: en højere beskæftigelsesgrad, forhindring af for tidlig skoleafslutning, bekæmpelse af fattigdom hos børn, modernisering af det sociale sikringssystem og afskaffelse af diskrimination. Investering i uddannelse bør være en prioritering. At sikre en moderne infrastruktur til uddannelse og forbedre lærernes faglige uddannelse, løn og status er forudsætninger for en uddannelse af høj kvalitet.
I dag forlader gennemsnitlig 16 % af eleverne i EU skolen før tid. Mange af de unge, der forlader skolen i utide, kommer fra landdistrikterne og er tvunget til at forlade skolen på grund af deres usikre økonomiske situation. Jeg opfordrer medlemsstaterne til at prioritere udvikling af uddannelsesinfrastrukturen og skabe beskæftigelse, navnlig i landdistrikterne. Bedre uddannelse sikrer den unge generation en rimelig levestandard, hvilket forbedrer den sociale og økonomiske samhørighed i EU. EU's fremtid afhænger af de kommende generationers styrke, værdi og kvalitet.
Pál Schmitt
(HU) Tak, hr. formand! Den 15. september fandt det grundlæggende møde for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi sted i Budapest. Ungarn og Budapest, byen, der er blevet valgt som centrum for institutionen, har en lang tradition inden for videnskabelig forskning. Tænk blot på, at 12 Nobelprisvindere var ungarske videnskabsfolk, der har bidraget aktivt til vigtige opfindelser i det 20. århundrede.
De vigtigste opgaver for den nye institution er at fremme og koordinere samarbejdet mellem europæiske videnskabscentre og at skabe et netværk af universiteter, forskningsinstitutioner og private aktører inden for innovation. Disse mål er sammenfaldende med det grundlæggende princip i Lissabonstrategien, princippet om at skabe et videnbaseret samfund med forbedring af konkurrenceevne, økonomisk vækst og jobskabelse i centrum.
Hr. formand, jeg vil gerne takke beslutningstagerne for at have valgt Budapest i Ungarn som hjemsted for denne vigtige institution. Jeg er overbevist om, at vi vil være gode værter for denne institution. Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på den hidtil usete politiske enighed om dette spørgsmål i Ungarn. Jeg håber virkelig, at institutionen vil skabe succes næste år, som EU har udnævnt til kreativitetens og innovationens år.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! For mindre end to uger siden bestemte De Europæiske Fællesskabers Domstol, at Irland overtrådte vandrammedirektivet i forbindelse med nogle af landets spildevandsbehandlingssystemer. Jeg må sige, at jeg personlig er meget glad for, at Kommissionen aktivt engagerer sig i at skaffe rent drikkevand i Irland. Men Kommissionen har nu mulighed for at bygge videre på det gode arbejde. Det kan den gøre ved at indføre en forlængelse af forvaltningsordningen af landbrugsaffald. Fristen for færdiggørelsen af arbejdet er december 2008, men på grund at ekstraordinære omstændigheder vil arbejdet ikke blive færdiggjort. Hvis fristen ikke forlænges, som jeg var inde på, vil arbejdet forblive ufuldendt, og ingen vil få glæde af det.
En forlængelse af ordningen vil gavne både vandkvaliteten i Irland, miljøet, landmændene og Kommissionens politik. Det ville være et fornuftigt og rimeligt træk af Kommissionen at forlænge fristen for at sikre overholdelsen af nitratdirektivet, og det vil vise, at man tænker kombinatorisk med hensyn til gennemførelsen af EU's politik.
Árpád Duka-Zólyomi
(SK) Hr. formand! Slovakiet, en medlemsstat i Unionen, har overtaget EU's værdisystem, hvilket betyder, at landet også skal overholde principperne om kulturel og sproglig mangfoldighed i Fællesskabet.
Men en undersøgelse foretaget af Open Society Fund viser, at de slovakiske elevers had til det ungarske mindretal stiger til farlige højder, og at mere end 63 % indtager den holdning, at ungarere offentligt kun må tale slovakisk, således at brugen af det ungarske sprog begrænses til deres hjem. Det mest oprørende er, at selv undervisningsministeren har givet sin fulde støtte til dette synspunkt i parlamentet.
Det er en forbløffende situation. Ministerens holdning er forfatningsstridig og strider ligeledes mod den slovakiske lovgivning og de principper, som et demokratisk Europa er baseret på. Siden Róbert Ficos koalitionsregering kom til magten, har der været noget galt i Slovakiet. De antiungarske, racistiske og xenofobiske ytringer bliver stadig flere, især på grund af Ján Slota, formanden for det regerende parti. Det forbløffende er, at hverken premierministeren eller repræsentanterne for koalitionspartierne protesterer over dette, og de fordømmer heller ikke denne skadelige og farlige tendens.
Slavi Binev
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på den seneste i en række af skandaler, der er brudt ud i Bulgarien i forbindelse med de 49 mio. EUR, som indenrigsministeriet har brugt på særlige overvågningsmetoder. Udgiften ville være begrundet, hvis man havde afsløret og dømt bare én eneste forbryder takket være brugen af disse aflytnings- og overvågningsanordninger. Samtidig har embedsmænd fra indenrigsministeriet hele tiden fremført, at de mangler selv det mest basale udstyr til at retsforfølge kriminelle i Bulgarien.
Det viser sig, at efter at man har brugt penge nok til 15 rekognosceringsfly, kan de bulgarske politimænd kun rapportere, at de ikke kunne se, hvem der anbragte en bombe i et hemmeligt bordel midt i hovedstaden. Sagen kan kun føre til én mulig konklusion. Indenrigsministeriet snyder sammen med nogle bestemte private virksomheder de bulgarske skatteydere, de berøver dem systematisk og det i stor skala. De tjenester, der skal forhindre kriminalitet, anvendes kun til politisk og økonomisk fidusmageri og til at gøre regnskabet op med oppositionen.
Iuliu Winkler
(HU) Mange tak, hr. formand! I det kommende år kan vi kun opnå en bæredygtig udvikling af EU's økonomier, hvis vi styrker de 23 millioner små og mellemstore virksomheder i Unionen, eftersom de sikrer omkring 4 ud af 5 af de arbejdspladser, der er blevet skabt i Unionen for nylig.
I den europæiske pakke med foranstaltninger til mindre virksomheder "Small Business Act", som Kommissionen offentliggjorde i juni, anerkender man de små virksomheders centrale rolle i de europæiske økonomier, og man opstiller en generel ramme for Unionens og medlemsstaternes politik. I dette dokument foreslår man, at der vedtages nye forordninger inden for nøgleområder som en forenklet regulering af statsstøtte og en stramning af den økonomiske disciplin.
Men Europas små virksomheder har brug for mere end blot politisk vilje fra Kommissionen, Parlamentet eller sågar medlemsstaterne. De små virksomheder har brug for, at de nye forordninger udarbejdes hurtigt og anvendes effektivt. Europa-Parlamentet må påtage sig en nøglerolle med hensyn til at fremskynde denne proces.
Katalin Lévai
(HU) Hr. formand! Vi kan se, at ekstreme tanker og voldelige udtryk breder sig blandt folk, sociale grupper, etniske grupper og ikke sjældent blandt befolkninger og nationer. Der findes politiske instrumenter til at stoppe dem, og administrative og politimæssige instrumenter kan også tages i brug.
Men politikere, som tænker langsigtet, foretrækker at opfodre til dialog, ikke kun politisk dialog, som ofte fører til konflikt, men også kulturel dialog. For at kunne opretholde en dialog med nogen om kultur skal vi først kende vores egen.
Meningen med året for tværkulturel dialog er, at vi skal lære forskellige samfundslag og mindretals, etniske gruppers og nationaliteters liv og fortid at kende, hvilket kan virke underligt ved første øjekast, ikke kun mellem lande, men også inden for et land. En nations enhed og gode relationer mellem mennesker, etniske grupper og nationer hjælpes frem af denne form for fortrolighed, men hindres, hvis den savnes.
I året for tværkulturel dialog finder jeg det særligt vigtigt for alle europæiske samfund at opretholde en virkeligt værdifuld dialog mellem flertallet og mindretallet, for kun på den måde kan sande relationer udvikle sig mellem kulturerne i de europæiske lande. Det er et europæisk fænomen, som vi skal håndtere på europæisk plan.
Dragoş Florin David
(RO) Vi besluttede i fællesskab, at den europæiske energipolitik skulle sigte mod at mindske EU's energiafhængighed, garantere forsyningssikkerhed og gennemsigtige priser. I dag kan vi se, at det europæiske gasmarked er kendetegnet ved en betydelig dynamik i alle henseender: energipolitik, teknisk udstyr, selve gasindustrien og gennemsigtige priser, idet prissætningen er en central komponent i beskyttelsen af de europæiske forbrugere.
I denne forbindelse kræver måling og fakturering af gasforbrug over for slutforbrugerne, at man udvikler hensigtsmæssige standarder, der giver mulighed for en ensartet beregningsmetode, som anerkendes overalt i EU, så målingen bliver gennemsigtig, dvs. retfærdig, rimelig og nøjagtig.
Jeg opfordrer Europa-Parlamentet til i dag at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at fremme en kontrol af, hvordan gassen måles og faktureres, for i Rumænien har vi erfaret, at gastransportører og -distributører ikke opfylder disse krav: Gas måles i kubikmeter og faktureres i kw/h, og borgerne er ude af stand til at kontrollere deres faktiske forbrug, som er resultatet af en matematisk formel, der er baseret på tvivlsomme parametre.
Proinsias De Rossa
(EN) Hr. formand! Blandt vores borgere er der udbredt vrede og frygt over de finansielle institutioners kollaps på globalt plan og deres potentielle indvirkning på pensioner, opsparing og arbejdspladser.
Det glæder mig, at kommissær McCreevy er til stede for den kommende forhandling. Men jeg mener, at han er nødt til at reagere hurtigt på Parlamentets forslag - at tøjle "casino-kapitalismen", som har drevet os ud på randen af den økonomiske afgrund.
Hr. kommissær, hvis Deres engagement i den neoliberale ideologi ikke giver Dem mulighed for det, bør De træde af og lade en anden blive udnævnt, en anden, som er parat til at sætte sig op mod markedets fribyttere. Der er behov for hurtigt at indføre ny lovgivning for finans- og banksektoren, og Deres reklame for den såkaldte "lette regulering", som i nogle tilfælde har betydet ingen regulering, må hurtigt bringes til ophør.
Før jeg sætter mig, vil jeg gerne henvise til bemærkningerne fra fru McDonald fra Sinn Féin, hvor hun forsøgte at retfærdiggøre deres kampagne imod Lissabon, og hvor hun nu erklærer, at hun ønsker økonomisk suverænitet for Irland midt i en global finanskrise. Jeg mener, at dette er bevis for nej-sigernes useriøse holdning.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Hr. formand! Den finansielle krise betyder, at gennemsigtighed for midler til alternative investeringer også bør være et vigtigt tema for Europa-Parlamentet. At øge virksomhedernes gennemsigtighed ved hjælp af juridiske instrumenter, navnlig med hensyn til forholdet mellem hedgefonde og private equity-fonde på den ene side og på den anden side de virksomheder, hvor disse fonde har aktier, er blevet en prioritering.
De såkaldte adfærdskodekser kan eventuelt fungere som model, men de kan ikke erstatte lovgivningsmæssige foranstaltninger i tilfælde af forkert adfærd. Det er vigtigt at oprette en adfærdskodeks for de metoder, der skal anvendes til at genoprette balancen i virksomhedernes nuværende ledelsesstruktur.
Den nye lovgivning bør også kræve, at hedgefonde og private equity-fonde skal fremlægge og forklare deres investeringspolitik og de tilknyttede risici for både individuelle og institutionelle investorer samt for forsikringsmæglere og tilsynsorganer.
Milan Gaľa
(SK) Hr. formand! Jeg vil gerne udtrykke min sorg og sige et par mindeord i forbindelse med den tragiske ulykke med en slovakisk bus, der skete i nærheden af den kroatiske by Gospič.
14 menneskeliv gik tabt, og andre blev kvæstet på vej på ferie. Jeg vil gerne udtrykke min medfølelse med de efterladte og samtidig takke de kroatiske myndigheder for deres eksemplariske opførsel, der mindskede ulykkens følger, og for at have taget sig så godt af vores borgere. Kroatien viser igen og igen gennem sin evne til at reagere på problemer og løse dem, at landets fremtid ligger i EU.
Emmanouil Angelakas
(EL) Hr. formand! I de seneste uger har vi iagttaget udviklingen i den amerikanske finanssektor med særlig interesse og bekymring.
Den amerikanske regerings beslutning om at komme det største forsikringsselskab til undsætning med et lån på 85 mia. USD, nationaliseringen af to af de førende realkreditinstitutioner og den fjerdestørste investeringsbanks konkurs har skabt et klima af panik i USA og en betydelig angst blandt de europæiske borgere.
Dette skyldes, at i et globaliseret økonomisk miljø er det meget sandsynligt, at krisen vil nå Europa - hvis det ikke allerede er sket - og vil ramme banksystemet og de europæiske borgeres indkomst.
Forhandlingen på onsdag i Europa-Parlamentet i overværelse af Rådet og Kommissionen skal give konkrete svar på følgende spørgsmål:
Hvor velforberedt er den europæiske økonomi til at modstå de sandsynlige følgevirkninger af den krise, der er begyndt? Hvad er handlingsplanen, og hvilke specifikke foranstaltninger har man taget for at sikre de europæiske borgeres økonomiske situation? Og hvilken politik har Den Europæiske Centralbank til hensigt at følge for at støtte de europæiske finansinstitutioner?
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Den 26. september fejrer EU sin sproglige mangfoldighed. Denne begivenhed er fokuseret på tanken om, at sprog er broer for kultur, og at fremmedsprogsindlæringen og evnen til at kommunikere på tværs af sprogbarriererne bør fremmes.
Ved disse begivenheder og i Kommissionens meddelelser overser man fuldstændig behovet for at bevare undervisningen i oldgræsk og latin over hele i Europa. Disse klassiske sprog er kilden til mange ord og udtryk på alle sprog i Europa og i verden.
Samtidig er grønbogen om Migration og mobilitet: udfordringer og muligheder for uddannelsessystemerne i EU sendt i høring. I grønbogen henvises der til den rolle, som Rådets direktiv 77/486/EØF om skolegang for børn af migrantarbejdstagere, spiller, og man anlægger et kritisk syn på de sporadiske foranstaltninger, der er blevet gennemført i de seneste 30 år på grundlag af dette direktiv.
Dette er en mulighed for at styrke sprogundervisningen for vandrende arbejdstagere i Europa.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand! Den tredje politiske krise i Ukraine var sandsynligvis grunden til, at det historiske andet topmøde mellem EU og Ukraine, der fandt sted i Paris først i september, ikke nåede frem til mere ambitiøse konklusioner vedrørende konflikten mellem Rusland og Georgien.
Jeg sætter pris på, at EU på ny har erklæret sin støtte til opbygning af civilsamfundet og til prodemokratiske forandringer i Ukraine. Jeg er også positiv over for aftalen om at indlede en "visum-dialog", der på længere sigt skal resultere i en visumfri ordning mellem begge sider, samt over det forhold, at til trods for den nye politiske krise er Ukraines vej imod EU-medlemskab fortsat åben.
I dag betvivler ingen, at den orange revolution ændrede historiens gang i Ukraine. Nu skal Ukraine vise, at det er et stabilt og forenet land. Dette er dets eneste chance for at udnytte et europæisk perspektiv.
Jeg er overbevist om, at vi kun kan styrke friheden hos os selv, hvis vi også beskytter den uden for EU's grænser. Derfor vil jeg deltage i det 11. møde for Europa-Parlamentets delegation til Ukraine den 2.-3. oktober 2008 i Kiev og Jalta.
Jeg tror på, at tilstedeværelsen af repræsentanter for Europa-Parlamentet i Ukraine kan bidrage til at dæmpe situationen og skabe politisk stabilitet i Ukraine.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Hr. formand! Jeg vil blot støtte fordømmelsen af terrorangrebet eller -angrebene, herunder et mord, som vi har oplevet i vores land. Den baskiske befolkning har været så uheldig at være det eneste land i EU, hvor man fortsat oplever terror, og den terror har varet ved i årtier. Personligt kommer jeg fra en familie, der har udholdt 40 års eksil - samme varighed som Franco-styret - og hvis vi har lært noget som helst af det, er det, at intet politisk mål var et eneste menneskeliv værd. Endelig vil jeg gerne sige, at alle vi, der tror på den baskiske befolknings ret til at beslutte selv, er klar over, at retten til livet er den mest grundlæggende ret af alle.
James Nicholson
(EN) Hr. formand! Vi er alle meget bevidste om, at stigende olie- og gaspriser har en kolossalt negativ indvirkning på mange sektorer af vores økonomi og på forbrugerne.
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på krisens indvirkning på landbruget, fiskeriet og de små virksomheder. Høje brændstofudgifter bliver i dag sendt videre til landmanden: Omkostningerne er stigende, og landmændene får ikke nogen prisstigninger, der dækker den udgift til høje energi- og gaspriser.
Brændstofkrisen undergraver væksten i konkurrenceevnen hos vores små og mellemstore virksomheder, nedsætter forbrugernes købekraft og forværrer situationen, og jeg frygter, hvad der vil ske til vinter - mange millioner mennesker vil ikke have råd til at varme deres boliger op.
Vi så alle, hvad der skete på tankstationerne, da olieprisen gik op; hver eneste dag, når man kørte forbi en tankstation, steg prisen. Men nu hvor prisen er faldet, har de ikke sænket den nær så hurtigt, som den steg tidligere. Jeg mener, at de er nødt til at reagere på dette: De har indtjent alle deres overskud, og tiden er inde til at komme videre og sikre forbrugerne fornuftige priser.
Csaba Sógor
(HU) Hr. formand! Ungarn grænser op til sig selv og mistede 2/3 at sit territorium efter Første Verdenskrig. Den politiske repræsentation af de ungarere, der bor i disse områder, mere end tre millioner mennesker i syv lande, har kun kæmpet for deres rettigheder gennem det seneste århundrede med fredelige midler.
I seks år har næsten 20 politiske organisationer inden for rammerne af forummet for repræsentanter fra Karpater-området drøftet fredelige muligheder for at styrke deres interesser, og det fortsætter de med: identitet, modersmål, økonomiske relationer og selvstyre. Jeg er også medlem af dette forum. I år besluttede vi at åbne et fælles lobbykontor i Bruxelles af hensyn til de muligheder, som EU tilbyder.
Det er uforståeligt og uacceptabelt, at de fredelige bestræbelser fra det ungarske samfunds side besudles med ekstreme ytringer af politikere fra nogle af EU's medlemsstater, hvor de beskylder det ungarske mindretal i deres lande for kollektiv kriminalitet og ønsker at begrænse dem i brugen af deres modersmål.
Jeg vil gerne henlede Europa-Parlamentets opmærksomhed på disse angreb og endnu en gang erindre dem om, at fællesskabsrettighederne skal sikres for nationale mindretal og ikke, at de skal anklages for kollektiv kriminalitet. EU skal indtage en proaktiv, forebyggende rolle i denne sag.
Ioannis Gklavakis
(EL) Hr. formand! Kommissionen ønsker at bidrage til at bekæmpe problemet med stigende fødevarepriser i udviklingslandene og har til hensigt at yde finansiering til disse lande i størrelsesordenen 1 mia. EUR.
Dette vil finansiere køb af såsæd og andre leverancer for at øge landbrugsproduktionen, brødføde befolkningen, begrænse inflationen og sænke fødevarepriserne.
Det er politisk og moralsk rigtigt, at vi skal hjælpe udviklingslandene, men vi vil gøre klogt i at tage et tilsvarende initiativ for at bistå europæiske landmænd. De er blevet ramt lige så hårdt som følge af de stigende fødevarepriser og meget andet, idet disse penge bør opfattes som besparelser som følge af de lavere omkostninger inden for den fælles landbrugspolitik.
Jeg foreslår derfor, at en stor del af den 1 mia. EUR bruges til at bistå europæiske landmænd, der står over for en lang række problemer.
Afslutningsvis vil jeg gerne udtrykke stor bekymring med hensyn til den korrekte anvendelse af de midler, der gives til disse lande. Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS) har ingen model for udvikling af landdistrikter og intet inspektionssystem. Jeg er bange for, at pengene går tabt i bureaukratiet i internationale organisationer uden at føre til nogen som helst fordele i sidste ende.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
