Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B70006/2010).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.
Teema: energia siseturu loomine
Ühtse energia siseturu loomisele osutatakse Hispaania, Belgia ja Ungari kolmiku kokkuleppes ja pikaajalises strateegias kui poliitilisele prioriteedile. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb ühenduse kõige eraldatumad piirkonnad, näiteks Läänemere piirkond, integreerida paremini Euroopa energiaturuga. Läänemere strateegia sisaldab mitmeid elektri- ja gaasivõrkude ühendamise projekte, mis nende rakendamisel võimaldavad Balti riikidel vabastada end sõltuvusest ühest energiaallikast. Võttes arvesse nende projektide piiriülest olemust, sõltub nende edukas rakendamine nii rahalistest vahenditest kui ka asjaomaste liikmesriikide poliitilisest tahtest ja kavatsustest. Energia siseturu loomisel on ühendus võtnud endale kohuseks rääkida ühel häälel.
Kas Hispaania, kes on praegu nõukogu eesistuja, võtab endale juhtiva rolli ja julgustab liikmesriike, et need räägiksid ühe häälena energiaprojektide, näiteks AmberLitPol, Swedlink jt rakendamisel Läänemere piirkonnas, mille tulemusel suureneks energiajulgeolek nii piirkondlikul kui ka ühenduse tasandil?
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Energia siseturg ja energiavarustuse kindlus on lahutamatult seotud. Oleme hakanud sellest Euroopa Liidus vähehaaval aru saama ning seetõttu on energiajulgeolek muutunud ELi üheks strateegiliseks prioriteediks. Tõepoolest muutus see teema kriitiliseks kõigest aasta tagasi seoses Venemaa ja Ukraina vahelise gaasikriisiga.
Mõistsime tol hetkel, et energia siseturg - hästi toimiv, seotud ja tõhus turg - on Euroopas energiavarustuse kindluse eeltingimuseks.
Varustuskindlus on seega peamine strateegiline element, mida tuleb parendada seeläbi, et tagatakse suurem energiatõhusus, mitmekesistatakse energiatarnijaid, -allikaid ja levitamiskanaleid, toetatakse Euroopa Liidu energiaalaseid huve suhetes kolmandate riikidega ning lõpuks seeläbi, et luuakse tõeline ühine energiaturg, mida veel ei ole. Selle saavutamiseks on meil Lissaboni lepingu toetus, milles viidatakse esimest korda selgelt Euroopa Liidu pädevustele esmase õiguse tasandil.
Seetõttu peab liit olema suhetes kolmandate riikidega veenvam ja rääkima nendes suhetes ühel häälel. Hispaania tööstus-, turismi- ja kaubandusminister väljendas seda selgelt, kui tutvustas 27. jaanuaril 2010 Hispaania kui eesistujariigi prioriteete Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile.
Sellest tulenevalt on teise strateegilise energiaülevaate raames muutunud energiasaarte liitmine Euroopa Liidu siseturuga üheks liidu põhieesmärgiks.
Kui komisjon tutvustas 2009. aasta juulis Balti energiaturu sidumise tegevuskava, algatust, mille eesmärk on edendada energiaturu integreerimist ja energia infrastruktuuri arengut Läänemere piirkonnas, tervitas Euroopa Ülemkogu seda tegevuskava kui suurt panust liidu energiajulgeoleku suurendamisse ning ma võtan seda sõna-sõnalt.
Balti energiaturu algatus kuulub nüüd liidu Läänemere strateegia, mis oli eesistujariigi Rootsi üks peamistest prioriteetidest, laiemasse raamistikku. 2009. aasta oktoobris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis algatuse vastu ja tervitas energia infrastruktuuri ja Läänemere piirkonna sidumise osas tehtud edusamme, kiites seeläbi heaks komisjoni aruandes esitatud teabe.
Zigmantas Balčytis
(LT) Austatud minister! Sooviksin teid tänada teie mõtete ja vastuse eest. Sellegipoolest oli minu küsimuse üks aspektidest seotud mitte ainult kolmandate riikidega, vaid Euroopa Liidu endaga. Nimelt sellega, et mõnedel Euroopa Liidu liikmesriikidel puudub nii majanduslik kui ka poliitiline huvi panustada ühel või teisel moel ühisprojektidesse. Seega seisnes mu küsimus pigem selles, kas Hispaania võtab eesistumise ajal endale poliitilise rolli rääkida Euroopa Liidu nimel, et tagada nende tulevaste projektide rakendamine?
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Usume, et see moodustab kahtlemata osa ühisest energiapoliitikast ning täpselt samamoodi, nagu me ei soovi energiasaari tehnilisest seisukohast, ei soovi me neid ka poliitilisest seisukohast.
Kahtlemata ei ole see seisukoht, mida võiks kutsuda Euroopa-meelseks ning tegelikult ei ole see reaalsuses seda ka olnud. Mulle meenub, et arutelu käigus energiavarustuse kindluse tagamise meetmeid käsitleva määruse üle jõuti kokkuleppele Euroopa sellekohases vastutuses. Täpsemalt viitan energiaprojektidele, mis kiideti heaks möödunud aastal Tšehhi eesistumise ajal osana majanduse elavdamise abikavast. Läänemere piirkonnas eraldati kokku 425 miljonit eurot kolmele võrkude ühendamise projektile: Skanled/Balti gaasijuhe, Estlink-2 elektrivõrgu ühendamine ning Rootsi ja Balti riikide võrkude ühendamine.
Seetõttu nõuab eesistujariik Hispaania tungivalt, et liikmesriigid toetaksid energiainfrastruktuuri projekte Läänemere piirkonnas, ehkki konkreetsete projektide rakendamise üle otsustavad ikkagi liikmesriigid ise kooskõlas sisemaiste õigusaktidega ja kohalduvate Euroopa õigusaktidega. Asjaomased liikmesriigid peaksid ka selles küsimuses käituma üksmeelselt.
Juhataja
Enne kui jätkame, soovin kõigile istungisaalis viibijatele selgitada, et minister on valmis jääma kuni kella 19.20, mistõttu tuleks lisaküsimused esitada enne kella 19.00.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud minister! Soovin juhtida tähelepanu sellele, et on oluline integreerida taastuvad energiaallikad riikliku elektrivõrguga, sest Euroopa elektrivõrk koosneb liikmesriikide elektrivõrkudest.
Balti riigid annavad eeskuju taastuvate energiaallikate kasutamise ja hoonete energiatõhususe heade tavade valdkonnas. Energia siseturu jaoks on riikide elektrivõrgud vaja paremini ühendada.
Soovin teilt küsida, kas teil ja liikmesriikidel on olemas tegevuskava, mille eesmärk on taastuvate energiaallikate kasutamine.
Franz Obermayr
(DE) Elektrituru integreerimine Balti riikides peaks hõlmama eraklientide turu ja ühise energiabörsi piiramatut liberaliseerimist. Majanduskriis on Balti riike väga rängalt tabanud.
Seetõttu soovin teada, kuidas on sellises väga hapras majandusolukorras võimalik realistlikult saavutada energiaturu täielik liberaliseerimine. Eelkõige pean silmas hinnakõikumisi. Millised plaanid on seotud Balti riikide infrastruktuuriga ning mis juhtub energiatransporditeede ja energiaallikate mitmekesistamise vallas?
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Nõustume seisukohtadega, mida on väljendatud taastuvate energiaallikate ja nende integreerimise teemal Euroopa energiavõrguga. Oleme samuti veendunud, et see on kliimamuutusega võitlemise ELi strateegia üks peamistest eesmärkidest, mida toetasime Kopenhaageni tippkohtumisel. Loodame, et 2020. aastaks moodustab taastuvenergia 20% kõigist Euroopa energialiikidest ning soovime, et see lähenemisviis lisatakse teise energiakavasse (2010-2014) ja võetakse vastu Hispaania eesistumise ajal.
Tegevuskava eesmärk on seetõttu selgelt Hispaania eesistumise päevakorras ning kuna see on strateegiline eesmärk, toetavad seda ka kolmiku ülejäänud liikmed Belgia ja Ungari.
Võttes arvesse seda, mida ütles härra Obermayr, oleme samuti veendunud, et ressursside mitmekesistamine on kahtlemata üks strateegilistest eesmärkidest, nagu ma enne ütlesin.
Euroopa Liit ja selle institutsioonid on olnud väga ennetavad ning on andnud kogu oma poliitilise toetuse sellistele projektidele nagu Nabucco, Nord Stream ja South Stream. Kõigil nendel projektidel on väga selge eesmärk: mitmekesistada energiaallikaid, mitmekesistada energiatarnijaid ning mitmekesistada eri kanaleid, mille kaudu energiat jaotatakse. Kõik need on loomulikult osa meie strateegiast muutuda tõeliselt ühtse energiaturuga Euroopaks, mida praegu sellisel kujul ei eksisteeri. See kõik on vajalik nimetatud turu loomiseks ning sellise energiajulgeoleku saavutamiseks, millele kõik tugineb.
Teema: arengualane lähenemine, eesmärgid ja meetmed ELi 2020. aasta säästva arengu strateegias
Majanduskriis, kliimamuutus ja demograafilised muutused avaldavad suurt mõju Euroopa kodanike elule. Tervishoid, haridus, põllumajandus, transpordi ja energiainfrastruktuuri areng, investeeringud teadus- ja uuendustegevusse ning avalike teenuste ajakohastamine peavad olema nii liikmesriikide kui ka ELi prioriteedid. Ühiselt ollakse kohustatud tagama Euroopa kodanikele nende põhiõigused ja -vabadused, sealhulgas töötajate vaba liikumine. Euroopa sotsiaalmudel tagab vajaliku toetuse töövõtjatele, kes on kaotanud oma töökoha, eakatele ja noortele, samuti võõrtöötajatele. ELi 2020. aasta säästva arengu strateegiat tutvustatakse Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel 2010. aasta veebruaris.
Kas eesistujariik Hispaania oskab öelda, millised on selle strateegia peamised arengualased lähenemised, eesmärgid ja meetmed ning kui palju rahalisi vahendeid on tema arvates vaja nende edukaks rakendamiseks?
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Kahtlemata on 2020. aasta strateegia tõenäoliselt üks kõige sihiteadlikumaid ja olulisemaid lähitulevikuga seotud eesmärke ning see saab olema homme Brüsselis Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel toimuvate arutelude keskmes, mis leiavad aset kõrgeimal poliitilisel tasandil Hispaania eesistumise ajal.
Eesmärk on esitada ettepanek ja kiita heaks selline programm, mis edendab majanduskasvu ja kvaliteetsete töökohtade loomist, asendab Lissaboni strateegia ja keskendub ühest küljest teatavate paratamatute aspektide tugevdamisele, mis on vajalikud Euroopa tulevase majanduse konkurentsivõime ja tootlikkuse jaoks: infotehnoloogiatesse investeerimine, Euroopa muutmine infoühiskonnaks ja sotsiaalsete aspektide rõhutamine, mille kohaselt peab tööhõive põhinema spetsialiseerumisel ja kutseõppel. Samuti toetame keskkonnahoidlikku, vähem CO2-heiteid tekitavat majandust, millele on osutatud meie varasemates aruteludes.
Teiseks põhielemendiks - selliseks, mis mingil juhul ei anna erilist suunitlust homsetele aruteludele Brüsselis - on juhtimise küsimus. Euroopa Ülemkogu mitteametlikul kohtumisel on Euroopa Ülemkogu presidendil kavas tutvustada esialgset ettepanekut, et arutada juhtimise teemal, teisisõnu liikuda Euroopas lisaks rahaliidule ka majandusliidu suunas ning pöörata tähelepanu sellele, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus, et meie majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika oleks ühtne üle kogu Euroopa Liidu.
See säästva arengu strateegia ja kvaliteetsete töökohtade loomise element on seetõttu keskse tähtsusega nii eesistujariigile Hispaaniale kui ka tervele Euroopale. Seda tõestab kasvõi asjaolu, et oleme juba teinud algust probleemi lahendamisega kõrgeimal tasandil seeläbi, et korraldame homme Brüsselis ülemkogu mitteametliku kohtumise.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Nüüd mõned märkused, mille on esitanud sidusrühmad. Avalik arutelu komisjoni veebilehel ELi 2020. aasta strateegia üle on lõppenud. Siiski on töötuse määr Euroopa Liidus 10% ning Hispaanias ja Lätis isegi 20%. Seetõttu soovin teile öelda, et meie meetmed peavad olema Euroopa Liidu kodanike huvides, need peavad säilitama ja looma töökohti ning ennekõike parandama kodanike elukvaliteeti.
Diego López Garrido
Olen seisukohal, et tulevase, 2020. aasta strateegia keskmes peavad olema just need punktid, mis te välja tõite, ning kui olla täpne, proua Ţicău, siis töökohad ei peaks olema nii ebakindlad, muutlikud ja ebastabiilsed, nagu need on Euroopa Liidus. Te mainisite Hispaaniat, mis on tõepoolest kandnud kinnisvarasektoris suurt kahju.
Seetõttu peame seadma eesmärgiks tootmismudeli, mis juba iseenesest loob tugevamaid, kindlamaid ja stabiilsemaid töökohti, mis põhinevad spetsialiseerumisel.
Seetõttu peame töötama selles vallas meetmete suunas, mis aitavad suurendada spetsialiseeritust ja personalikoolituste hulka, et paigutada töötajaid teadmusühiskonna, infotehnoloogia ja spetsialiseerunud töökohtadele, millel põhinevad tulevaste töökohtade loomiseks vajalikud tootmis- ja arengumudelid.
Oleme veendunud, et seda ideed peaks ellu viima kõik riigid, kuid sellegipoolest peame koordineerima seda protsessi kõikides Euroopa riikides. Lisaks peab Euroopa Liit pakkuma omapoolset toetust näiteks ajendite ja muude stiimulite näol, nagu konkreetsete struktuurifondide, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamine, ergutades seeläbi neid riike, kes tõepoolest investeerivad sellesse tootmismudelisse, et luua kvaliteetseid töökohti.
Olen seisukohal, et see suund peaks olema meie strateegia keskmes, mis omavahel öeldes tuleb ellu viia juba järgmise paari kuu jooksul, enne kui Euroopa Ülemkogu vahetab juunis välja ebapiisava Lissaboni strateegia.
Teema: usuvabadus Hiinas
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta, et parandada usukogukondade, eelkõige kristlike kirikute olukorda ja rakendada usuvabaduse õigust Hiinas?
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja, härra Posselt! Küllap teate väga hästi, et meie suhetes Hiinaga on üks peamistest vahenditest kaks korda aastas toimuv inimõiguste dialoog, mis käsitleb inimõiguste olukorda Hiinas ja millega alustati enam kui 15 aastat tagasi. Seetõttu on struktureeritud dialoog see, mis annab meile võimaluse vahetada seisukohti meile murettekitavates küsimustes.
Möödunud aasta novembris võttis nõukogu vastu järeldused usuvabaduse kohta, mis andis meile veel kord võimaluse korrata Euroopa Liidu seisukohta sellel teemal ja teha seda selgelt. Usuvabaduste austamine, nagu on määratletud rahvusvahelistes inimõigustealastes dokumentides, moodustab osa inimõiguste klauslist, mis on lisatud Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutesse.
Viimase viie aasta jooksul on Euroopa Liit tõstatanud korrapäraselt usu- ja veendumuste vabaduse teema inimõigusi käsitlevates dialoogides ning konsulteerimistel kolmandate riikidega. Euroopa Liit on võtnud sel teemal mitmel korral sõna ning pidanud läbirääkimisi inimestega, keda ähvardatakse nende veendumuste tõttu. Euroopa Liit on mänginud maailmas väga aktiivset rolli usuvabaduse toetamisel rahvusvahelistes foorumites, nagu ÜRO Peaassamblee ja Inimõiguste Nõukogu.
Hiinaga toimuva inimõigusi käsitleva dialoogiga seoses määras nõukogu 2001. aastal kindlaks teatavad võrdluskriteeriumid. Ma võin teile, härra Posselt, kinnitada, et usuvabadus on nende kriteeriumide lahutamatu osa. Arutasime seda küsimust Hiina kolleegidega hiljuti mitmel korral, kohtusime pädevate asutustega Pekingis ning dialoogi eesmärki silmas pidades külastasid usuküsimuste eest vastutavad asutused Euroopat, et tõsta oma teadlikkust mitmetest ELi liikmesriikides olemasolevatest tavadest.
Bernd Posselt
(DE) Härra Garrido! Suur tänu teile põhjaliku vastuse eest. Mul on kaks lühikest lisaküsimust. Esiteks soovin teada, millal on teil järgmine kord võimalik arutada neid küsimusi Hiinaga? Teiseks soovin teada, et kas saaksite nõuda vahistatud preestrite, nunnade ja piiskoppide nimekirja koostamist?
Diego López Garrido
Ütlesin juba, et loodud on struktureeritud dialoog ning seega toimuvad selleteemalised kõnelused Hiinaga korrapäraselt.
Meie nõukogus teame, et Hiinas on teatav hulk inimesi, kes järgivad mingit usku ning keda on seetõttu ähvardatud või kelle suhtes on rakendatud meetmeid, mis on Hiinas võrdväärsed tagakiusamisega. Nõnda on näiteks juhtunud mõnede Tiibeti budistidega, kes järgivad Falun Gongi, samuti kristlaste, preestrite ja usklikega, nagu ka nende advokaatidega, kes on neid mõnel juhul kaitsnud. Nõukogu on neid juhtumeid uurinud ning juhtinud neile Hiina ametiasutuste tähelepanu.
Kõigil nimetatud juhtudel oleme öelnud, et usu rahumeelne järgimine on õigus ning seda ei tohiks kunagi pidada riigile ohtlikuks.
Loomulikult pean teile, austatud parlamendiliikmed, kinnitama, et seoses usuvabaduse elluviimisega Hiinas ning inimõigusi käsitleva dialoogi hindamisega uurime kõiki võimalusi, mis suurendavad meie võimalusi positiivseteks muutusteks kõnealuses valdkonnas.
Jim Higgins
Tänan nõukogu esindajat vastuse eest. Palju on juba korda saadetud, veel rohkem ootab aga ees. Tegelikkus on selline, et usuelu Hiinas on väga täpselt sätestatud Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklis 36. See on sõnastatud väga ettevaatlikult. Põhiseadusega on usuvabadus küll tagatud, ent milline on tegelik olukord? Mida kujutab endast "tavaline usuline tegevus”? Ja kas "võõrvõimu domineerimisega” seoses peetakse väljastpoolt Hiinat pärit jutlustajat "võõrvõimu domineerimiseks”? Ja religioonid, millele vaadatakse tõeliselt viltu, on budism, katoliiklus, deism, islam ja protestantism.
Palju on juba korda saadetud, aga hoopis rohkem ootab veel ees. Seetõttu jätkakem senist head tööd.
Franz Obermayr
(DE) Härra Garrido! Tänan teid täpsete vastuste eest. Sellegipoolest paluksin veelgi üksikasjalikumat teavet. Kas praeguses kahepoolses kokkuleppes Hiinaga on olemas klausel, mille eesmärk on pakkuda erikaitset ristiusukirikutele, või kas nõukogul on kavas sellise klausli lisamine?
Diego López Garrido
Auväärt parlamendiliikmed! Loomulikult ootab meid ees palju tööd, kuid kahtlemata peame panema oma lootused dialoogile ja sellele, millele võiksime osutada kui dialoogi mõjule ja tagajärgedele. Nagu ütles paruness Ashton Euroopa Parlamendis mõni aeg tagasi: inimõigusi käsitlev dialoog avaldab kahtlemata mõju ning loomulikult võime seda pidada erinevates kohtades. Me võime seda pidada konkreetsete inimestega, näiteks tuntud inimõiguste aktivisti Liu Xiaoboga, ning me võime seda pidada muudel tasanditel, näiteks poliitilisel tasandil poliitilise dialoogina. Igal juhul peame jätkama dialoogi pidamist otsusekindlalt, et kaitsta kõiki inimõiguseid ning igat üksikut õigust. Me ei peaks ühtesid inimõiguseid toetama teistest rohkem, sest inimõigused on jagamatud ning me püüdleme selle poole, et tugevdada ja parandada inimõigustega seotud olukorda Hiinas.
Dialoog on oluline ja loomulikult on oluline ka näha, kuidas toimuvad selles valdkonnas muutused, ning me oleme veendunud, et Hiina ametiasutused, meie kolleegid, hindavad selle dialoogi tähtsust.
Teema: LKA - salavanglad ja -lennud
Hiljutised teadaanded ajakirjanduses on avalikustanud salavangla olemasolu Leedus endises ratsakoolis, mida LKA kasutab juba 2004. aastast ning kus on piinatud mitmeid "terrorismis kahtlustatavaid”.
Itaalia kohus mõistis rohkem kui 20 Ameerika agenti ja kaks Itaalia ametnikku süüdi Milanos toime pandud Abu Omari inimröövis, keda seejärel piinati Egiptuses. Mitmed teised kohtuistungid on hetkel pooleli, eelkõige Poolas ja Ühendkuningriigis.
On tõendeid selle kohta, et teised valitsused ja eelkõige Portugal olid teadlikud (NATO salajase leppe kontekstis) oma õhuruumi ja lennujaamade kasutamisest kinnipidamise, inimröövi ja piinamise võrgustiku alalhoidmiseks, mida juhtis ja organiseeris USA.
Mida arvab nõukogu selle uue teabe ja nende kohtuistungite kohta ning milliseid selgitusi on tal võimalik anda?
Milliseid meetmeid on tal kavas võtta selle tagamiseks, et need asjaolud tulevikus ei korduks?
Diego López Garrido
Soovin kõigepealt kinnitada Euroopa Liidu toetust ÜRO ülemaailmsele terrorismi vastu võitlemise strateegiale, millega tunnistatakse, et areng, rahu, julgeolek ja inimõigused on omavahel seotud ja tugevdavad üksteist.
USA või väidetavalt LKA niinimetatud salajase kinnipidamise ja transportimise programmi raames Euroopa riikide kasutamine selleks, et transportida või pidada ebaseaduslikult kinni vange, valmistab muret kahtlemata paljudele parlamendiliikmetele. See on hiljuti, kõigest mõne päeva eest toimunud arutelu teemaks ning, nagu ütles juba eesistujariik, jagab nõukogu selgelt Euroopa Parlamendi seisukohta. Selles pole mingit kahtlust, et nende salajaste kinnipidamiskeskuste võimalik olemasolu on vastuolus rahvusvahelise õigusega. Oleme jätkuvalt sellel seisukohal.
Sel põhjusel pidasime asjakohaseks, et president Obama muudaks Ameerika Ühendriikide poliitikat seoses teatavate kinnipidamistega ja selliste vanglate olemasoluga nagu Guantánamo. Pealegi usume, et tegelikkuses on see muutus juba toimunud ja Ameerika poliitikas on tehtud kannapööre. Oleme alati kasutanud võimalust väljendada selle teemaga seotud muret Ameerika Ühendriikidele Euroopa Liidu seisukohast.
Peame tundma rõõmu sellest, et see muutus on toimunud, ja sellest, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid avalikustasid teemakohase ühisdeklaratsiooni möödunud aasta 15. juunil. Seetõttu oleme veendunud, et jääme selle poliitika piiresse ning et oleme alati väga läbipaistvad, vähemalt seni, kuni oleme teadlikud ja meil on ümberlükkamatud asitõendid selliste juhtumite kohta.
Teatavatel juhtudel ei ole meil neid asitõendeid olnud, kuigi nendest on räägitud, või on neile konkreetselt viidatud massiteabevahendites. Sellegipoolest ei ole mõnel juhul olnud piisavalt tõestatud ja põhjalikke teadmisi nende juhtumite olemasolu kohta.
Siiski pole mingit kahtlust, et Euroopa Liit on end selles küsimuses väga selgelt väljendanud ning on alati olnud kinnipidamiskeskuste vastu, olenemata sellest, kas oleme nendest kinnipidamiskeskustest, nagu Guantánamo, teadlikud või on need väidetavalt salajased. Me oleme Euroopa Liidus olnud alati väga avatud selleks, et uurida fakte viimaste olemasolu kohta.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud minister! Tänan teid vastuse eest. Tegelikult on, isegi pärast seda seisukohavõttu juulis, tehtud uusi avastusi. Me teame, et möödunud aasta novembris mõistis Itaalia kohus 23 Ameerika agenti ja kaks Itaalia ametnikku süüdi Abu Omari inimröövis Milanos ning üks süüdimõistetud LKA agentidest tunnistas ajakirjanikele, et on rikkunud seaduseid, ning et otsused olid tehtud Washingtonis. Obama valitsus teatas üksnes seda, et on pettunud Itaalia kohtu otsuses.
Teised, samuti LKA lendudega seotud juhtumid on alles pooleli, näiteks Poolas ja Ühendkuningriigis. Leedu parlament kinnitas, et Leedus oli salajane vangla olemas ning et paljud LKA lennud varjasid selle tegevust, mis loomulikult viis selleni, et inimesi hoiti vangis ebaseaduslikult. Küsimus on selles, et kas mõistame avalikult hukka sellega seoses toime pandud inimõiguste rikkumised?
Diego López Garrido
Me oleme inimõiguste kaitsjad ning ma olen kindel, et võime seda öelda selgelt ja enesekindlalt. Seetõttu ei ole meil mitte ainult õigus, vaid ka kohustus mõista avalikult hukka inimõiguste rikkumised, olenemata sellest, kus need aset leiavad. Samuti vastab tõele, et Euroopa Liit peab austama liikmesriikide pädevusi ning et nii eriomaseid valdkondi peavad uurima liikmesriigid, neid ei saa uurida Euroopa Liit. Näiteks Lissaboni lepingus on väga selgelt öeldud, et järelevalve luureteenistuste üle liikmesriigi territooriumil kuulub liikmesriigi pädevusvaldkonda.
Seoses millegagi, mida samuti mainiti küsimuses, ei ole me kindlasti teadlikud väidetavatest salajastest NATO kokkulepetest. Igal juhul ei takista sellise lepingu võimalik olemasolu, millest me oleme täiesti mitteteadlikud, liikmesriikidel täitmast nende kohustusi vastavalt rahvusvahelisele ja humanitaarõigusele. Proua Figueiredo! Kahtlemata oleme veendunud selles, et Euroopa Liit on üks piirkondi maailmas, kus austatakse inimõiguseid, ning Euroopa Liit on kohustatud - austades samal ajal seda, kuidas iga riik end ise valitseb - ja on ilmselt alati kohustatud mõistma avalikult hukka inimõiguste rikkumised, sest me vastutame kogu inimkonna ja mitte ainult iga pädeva riigi ees. Me jätkame tegutsemist ja arenemist sellega kooskõlas. Pealegi on meil nüüd uus, palju olulisem lähtepunkt ja selleks on Euroopa kodanike põhiõiguste harta.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Austatud minister! Küsimuses mainiti ajakirjandust ja selle allikaid, sest just nimelt ajakirjandus oli see, kes teatas salajase vangla rajamisest Leedus ja mujalgi. Kuidas hindate ajakirjanduse rolli sellistes küsimustes üldiselt ning kas oleks võimalik mobiliseerida avalikku arvamust, et sellised sündmused ei korduks?
Bogusław Sonik
(PL) Austatud juhataja! Ma soovin teha avalduse ja tänada härra López Garridot öeldu eest, kuid ta ei öelnud midagi uut. Kolm aastat tagasi nimetati ametisse parlamendi erikomisjon, mis hakkas tegelema Guantánamo küsimusega. Ka Euroopa Ülemkogu töötas kunagi selle küsimusega ning on nüüd hakanud selle juurde tagasi tulema. Tõepoolest on sellest olulisemaid küsimusi ning härra López Garridol õigus, öeldes, et liikmesriigid on need, kes on kohustatud teostama järelevalvet inimõiguste üle. Veel üks asi, härra López Garrido! Hiinast rääkides ütlesite, et sealsed inimõigused on teistsugused ning me peaksime neid kõiki toetama. Sellegipoolest on diktatuurides põhivabaduseks vabadus ise ning ma olen seisukohal, et ennekõike peaksime toetama õigust vabadusele.
Diego López Garrido
Ma nõustun punktidega, millele viimased kõnelejad juhtisid tähelepanu. Usun, et inimõiguste kaitsmine on üks olulistest eesmärkidest, mida peavad järgima kõik demokraatlikud riigid ja demokraatlikud organisatsioonid, nagu Euroopa Liit.
Loomulikult on Euroopa Parlamendil oma tavad inimõiguste kaitsmisel, mille üle oleme uhked ning selles tähenduses oleme uhked ka Euroopa integratsiooni üle, sest Euroopa kui ehitis tugineb inimõigustele. Euroopa olemus ja see, mis ühendab eri keeli rääkivaid ja eri traditsioone järgivaid eurooplasi, on just asjaolu, et jagame samasuguseid väärtuseid inimõiguste kaitsmisel.
Sellega seoses usun, et ajakirjanduse roll on väga oluline. Ajakirjandus on demokraatia keskne element ning kahtlemata vajalik ja asendamatu vahend inimõiguste kaitsmisel ja inimõiguste rikkumiste avalikul hukkamõistmisel, kui sellised juhtumid peaks aset leidma.
Kui sellised rikkumised leiavad aset, kuid nendest ei teata mujal kui isiklikul tasandil, siis on meil sama hästi kui võimatu neid üles leida.
Seetõttu mängib ajakirjandus väga olulist rolli ning ma olen samuti veendunud, et kõige tõelisem ja autentsem ajakirjanduskultuur peab olema eriti tundlik inimõiguste kaitsmise ja kõigi vabaduste kaitsmise suhtes. See on see, mis tagab, et elu on elamist väärt, ja mis mõtestab lõppkokkuvõttes inimeste kooseksisteerimise.
Inimõiguste rikkujate otsimine ning ohvrite kaitsmine on kahtlemata üks Euroopa integratsiooni ja Euroopa Liidu telgedest ning ma olen väga uhke selle üle, et kuulun piirkonda, kus neid väärtuseid hinnatakse ning kus on loodud juriidilise, riigiülese ja kohtuvõimu sõltumatuse mehhanismid, näiteks Euroopa Inimõiguste Kohus, mis asub siinsamas Strasbourgis. Ma olen väga uhke selle üle, et Euroopa säilitab just need eesmärgid ja tõed oma traditsioonides, kultuuris ja ajaloos.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Infotund on lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.25 ja seda jätkati kell 21.00.)
