Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi osas.
Janez Lenarčič
eesistuja. - (SL) Esiteks soovin ma nõukogu nimel öelda, et meil on väga hea meel nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) ja Euroopa Parlamendi, täpsemalt selle julgeoleku ja kaitse allkomisjoni (SEDE), vaheliste heade suhete üle. Ma olen kindel, et see hästi organiseeritud ja suurepärane koostöö jätkub ka tulevikus, mistõttu tervitan ma ka tänast arutelu.
Lubage mul öelda paar sõna ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohta. Nagu me teame, võeti toimimisjuhend vastu 1998. aastal. See andis Euroopa Liidule uue tõuke relvakaubanduse jälgimiseks. Selle juhendiga kooskõlas hakkas EL koostama iga-aastaseid aruandeid, mis on tegelikult aruanded lõpuleviidud relvavedude kohta.
Sellel aastal koostame me kümnendat aastaaruannet. Samuti tuleks ära mainida, et need aruanded on iga aastaga muutunud järjest selgemaks ja informatiivsemaks. Tänule sellele eeskirjale on viimastel aastatel hakanud enamik liikmesriike avaldama oma riiklike aastaaruandeid relvade ja sõjavarustuse ekspordi kohta. 2003. aastal määras EL kindlaks eeskirjaga hõlmatud relvade ja sõjavarustuse nimekirja ning alustas kolmandatesse riikidesse teostatava relvaekspordi poliitika tõsisemat korrastamist. Ka liikmesriigid vahetavad teavet lõpuleviidud ja keeldutud relvaeksportide kohta.
See dünaamika on edasi kandunud rahvusvahelistesse organisatsioonidesse ning eriti nendesse organisatsioonidesse, kus Euroopa Liidu liikmesriigid olulist rolli mängivad. See kehtib eriti Wassenaari kokkuleppe puhul. Toimimisjuhendit täiustati 2006. ja 2007. aastal, eriti kasutusjuhendi lisanduste osas.
Nagu me teame, ei ole toimimisjuhend õiguslikult siduv dokument. Samal ajal on liikmesriikidel poliitiline kohustus selle sätteid järgida. Minevikus on olnud katseid juhendit täiendada, lisades sellele ühise seisukoha, mis oleks õiguslikult siduv dokument, mida liikmesriigid peavad relvade eksportimisel järgima. Siiani aga ei ole taolise ühise seisukoha vastuvõtmise osas leitud üksmeelt. Eesistujariik Sloveenia töötab selle nimel, et antud seisukoht võetaks vastu Sloveenia eesistumise ajal ehk aasta esimeses pooles või siis vähemalt olulise progressi saavutamise nimel õiges suunas.
Võib-olla ei olegi selle progressi jaoks paremat võimalust, kui see, mida pakub ELi kümnenda aruande ettevalmistamine toimimisjuhendi rakendamiseks. Samas ei saa me praegu kindlad olla oma soovi täitumise osas. Loomulikult ei takista see meid proovimast. Seetõttu kutsume üles kõiki liikmesriike meile oma arvamusi antud teemal edastama ning me üritame neid innustada ühise seisukoha leidmiseks koostööd tegema. Takistuste puudumisel viib eesistujariik Sloveenia hea meelega kinnitamisprotsessi lõpule ning esitab aruande kõigile huvitatud institutsioonidele, eeskätt Euroopa Parlamendile.
Lubage mul öelda paar sõna ka kahel teisel olulisel teemal: ühine seisukoht relvade vahendamise ja sõjavarustusega kauplemise osas ning liikmesriikide poolt tehtavad pingutused rahvusvaheliselt siduvate lepingute vastuvõtmiseks relvakaubanduses.
Euroopa Liit võttis vastu juhised relvakaubanduse vahendamise kohta 2001. aastal ning ühine seisukoht võeti vastu 2003. aastal. Selle seisukoha vastuvõtmisega võtsid liikmesriigid endale kohustuse lisada selle osad oma riigi õigusesse ning seeläbi reguleerida relvade vahendamist ja sõjavarustusega kauplemist. Praegu on 20 liikmesriiki selle ühise seisukoha elemente oma riigi õigusesse kaasanud ning seitsmel riigil seisab selle protsessi lõpetamine veel ees. Eesistujariik jälgib progressi antud küsimuses ning kannustab allesjäänud seitset riiki antud protsessi võimalikult ruttu lõpule viima.
Nüüd viimase punkti juurde: rahvusvaheline relvakaubanduse leping. See on desarmeerimise üks võtmetähtsusega projekte. Nagu te teate, on nõukogu hiljuti vastu võtnud otsuse rahvusvahelise lepingu toetuseks. Selles valdkonnas tegutseva valitsuse ekspertide töörühma loomise raamistik kinnitati eelmise aasta üldkoosolekul. Teave selle rühma esialgse töö kohta on julgustav, kuid sellele vaatamata tuleb protsessi paigutada palju tööd ja pingutusi.
Oma tegevuse raames jälgime me pidevalt selle grupi tööd ning toetame rahvusvahelise lepinguni viivat protsessi.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma kasutasin veidi rohkem aega Iraagi teemal rääkides, seega üritan nüüd oma aega hästi kasutada ja lühemalt rääkida.
Vaatamata sellele, et relvamüügi kontrollimise ja järelevalve kohustus lasub peamiselt liikmesriikidel ja seega nõukogul, on ka komisjonil siin selged huvid tema panuse kaudu ELi väike- ja kergrelvade strateegia rakendamisel ühise välis- ja kaitsepoliitika raames.
Me hindame kõrgelt tõhusat kontrolli ja järelevalvet ELi relvaekspordi üle. Me oleme jätkuvalt huvitatud sellest, et Euroopa kontrolliorganid ergutaksid teisi piirkondi vähemalt miinimumstandardeid vastu võtma ja rakendama selleks, et seaduslikku eksporti ei oleks võimalik ümber suunata ning seeläbi relvakonflikte ja inimõiguste rikkumisi soodustada.
Selles küsimuses jätkab komisjon aktiivset koostööd liikmesriikide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste pooltega selleks, et lõpetada ebaseadusliku relvakaubanduse finantseerimine, mis on sageli seotud teiste kaupade (eriti narkootikumide ja teemantide) salakaubandusega.
Me kasutasime eelmisel aastal komisjonis ära oma Kimberley protsessi eesistujastaatust kontrollide arendamise propageerimiseks selleks, et ennetada ja vältida teemantide kasutamist relvaostude rahastamiseks mässuliste rühmituste poolt. Lisaks plaanime me tihedas koostöös vastavate tolliametitega edasi arendada uue stabiilsuse ja kasvu pakti meetmeid selleks, et võidelda relvade ebaseadusliku äritsemisega õhuteid pidi, võttes erilise tähelepanu alla lennukite liikumise Aafrika marsruudil. Samuti osaleme me relvaembargode rakendamises vastava tehnilise toe keelamisega.
Euroopa Liidu siseselt on kontroll tulirelvadega kauplemise üle äärmiselt oluline võitluses kindlusetuse ja kuritegevusega, eriti organiseeritud kuritegevusega. Relvakaubandusega võitlemiseks loodav poliitika hõlmab legaalse müügi ja ELi sisese tulirelvade omamise kontrolli tugevdamist. Samuti hõlmab see korralikku järelevalvet tulirelvade ELi sisese liikumise üle ning vastutavate riiklike asutuste koostöö arendamist.
Nendele pingutustele vaatamata teame, et suur hulk tulirelvi on kurjategijate valduses ja mustal turul saadaval. Järelikult on tulirelvade loata üle piiri vedamine ning märgistamata tulirelvade vedamine taoliste illegaalsete relvade oluliseks tekkeallikaks. Praegu astutakse Euroopa tasandil samme arvepidamist ja märgistamist käsitlevate seaduste parandamiseks, tsiviilkasutuses olevate tulirelvade ekspordi ja impordi süsteemi loomiseks ning riiklike õiguskaitseorganite vahelise koostöö parandamiseks.
Tulirelvade jälgitavuse parandamine on oluliseks eesmärgiks, ja samuti astume me väikseid kuid konkreetseid samme stabiilsuse tagamise vahendite abil väljaspool Ühendust selleks, et tegeleda sõjast alles jäänud lõhkeainete ja kriisipiirkondades asuvate väikerelvade poolt põhjustatud probleemidega. Näiteks kaalume me praegu Bosnias ühe projekti toetamist, mille eesmärgiks on tegeleda lõhkemata lahingumoonaga ja teiste plahvatusohtlike jäänukitega.
Kindlasti toetame me ka edaspidi liikmesriikide pingutusi relvakaubandust käsitlevate lepingute vastuvõtmiseks, mida on ka nõukogu esimees öelnud, kuigi me saame aru, et selleks võib kuluda pikk aeg. Samas loodame me, et see juhtub peatselt.
Urszula Gacek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, pea kümme aastat on ülemkogu paigal sammunud ELi relvakaubanduse toimimisjuhendi muutmisega seaduslikult siduvaks dokumendiks. Viimasel kahel aastal pole olnud ühtegi tehnilist takistust ühise seisukoha vastuvõtmiseks toimimisjuhendi osas. Miks me peame lõpuks oma parlamendis korra saavutama?
Esiteks on ELi liikmesriikides praegu umbes 400 ettevõtet, kes toodavad relvi. Arvestades selle tegevusharu äärmiselt kõrgeid uurimis- ja arenduskulusid, soovivad ettevõtted loomulikult oma kasumeid maksimaalselt suurendada suurima võimaliku tootmise tagamise, litsentsilepingute müümise ja lühidalt kõigi võimalike turgude otsimise teel. Ettevõtted nendest kahekümnest riigist, mille valitsused kehtestasid ranged relvaekspordi suunised, on loomulikult majanduslikult ebasoodsamas olukorras võrreldes konkurentidega, kelle asukohamaade valitsused näitavad üles rohkem paindlikkust. Kõik ettevõtted peaksid olema võrdses seisus.
Teiseks on meil dokumenteeritud näiteid, kus ELi riikide ettevõtted müüvad relvi Hiinasse, Kolumbiasse, Etioopiasse ja Eritreasse. Kuidas saame me ühest küljest heaks kiita kõiki pingutusi majandusarengu, demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, kui me samal ajal muudame nende rakendamise võimatuks, sest aitame kaasa vägivaldsetele konfliktidele.
Kolmandaks saadame me oma liikmesriikide sõjaväelasi ELi ja NATO rahuvalvemissioonidele, kuid selle toimimisjuhendi mitterakendamise tõttu riskime me sellega, et neid võidakse vastutustundetu relvaveo tulemusel rünnata relvadega, mis on toodetud meie endi riikides.
Neljaks, kuidas saame me ette kujutada tuleviku Euroopat ühise välis- ja kaitsepoliitikaga, kui meil on ühises seisukohas puudu nii põhiline osa?
Lõpetuseks soovin ma öelda, et enne, kui me avaldame selles parlamendis häälekalt poolehoidu inimõigustele ja demokraatiale, veendugem, et meie teod saadaksid meie sõnu.
Fraktsioon PPE-DE õnnitleb resolutsiooni ettepaneku autoreid. Me usume, et parlamendi ülekaalukas toetus aitab nõukogul leida väljapääsu praegusest poliitilisest ummikust ning muuta eeskirja lõpuks kõigile liikmesriikidele seadusega pandud nõudeks.
Ana Maria Gomes
fraktsiooni PSE nimel. - (PT) ELi relvaekspordi toimimisjuhendi resolutsiooni ettepanek kujutab endas parlamendi frustratsiooni selle olulise meetme praeguse ummikseisu üle, mida ka meie raportöör proua Gacek just mainis ning keda ma soovin õnnitleda.
Kümme aastat pärast selle loomist on eeskiri jätkuvalt uhkuseks neile, kes leiavad, et Euroopa Liit peab asuma juhtima globaalset arutelu relvaveo kontrollimise üle. Me tervitame eeskirja järjest ühtsemat rakendamist, liikmesriikide aastaaruannete üksikasjalikkust ja nõukogupoolseid väliskoostöö algatusi. Samas muutuvad kõik need edusammud tähtsusetuteks kõige olulisema küsimuse kõrval: vajadus muuta eeskiri õiguslikult siduvaks meetmeks.
Ma teame, et eeskirja muutmist ühiseks seisukohaks ühise välis- ja kaitsepoliitika raames on seotud relvaekspordi embargo kaotamisega Hiina suhtes. Parlament eitab väiteid, et see küsimus on kolmeaastase ummikseisu põhjuseks. On üldteada fakt, et relvad, mida Peking müüb Sudaani valitsusele hoiavad Darfuri konflikti käigus ning samuti kasutatakse neid näiteks ebaseadusliku sõjaväelise režiimi poolt Birma inimeste rõhumiseks ja represseerimiseks. See olukord masendab parlamenti, sest meile on juba ammu teada kõik praktilised ja teoreetilised põhjused, millest peaks piisama nõukogu kahtlustest vabastamiseks. Euroopa Liidu välispoliitika ilma ühiste ja siduvate reegliteta relvaekspordis jääb alati puudulikuks ja ebatõhusaks. Lisaks sellele on kaitsevarustuse siseturu täieliku harmoniseerimise üks peamisi takistusi just ELi ekspordiseaduste arvukus.
Lõpetuseks on üks põhimõtteküsimus: Euroopa Liit saab ennast näidata kompetentse ja selge rahvusvahelise tegutsejana ning saab juhtida rahvusvahelise õigusloome parandamise tööd vaid siis, kui teda nähakse valdkondliku eeskujuna. Loomulikult loodame me eesistujariik Sloveeniale ja minister Lenarčič'ile. Samas oleme me juba järgmisele eesistujariigile Prantsusmaale, kes omab erilist vastutust selle jätkuva ummikseisu eest, selgeks teinud, et on tulnud aeg lahendada erimeelsused ning viia Euroopa Liit tõhusa ja vastutustundliku mitmepoolsuse esirinda.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, kümme aastat on möödas ajast, mil EL leppis kokku relvaekspordi toimimisjuhendis ning on häbiväärne, et seda juhendit ei ole siiani muudetud tõhusaks vahendiks kõigi ELi ettevõtete ja valitsuste teostatava relvaekspordi kontrollimisel.
EL on praegu arusaamatus olukorras, kus ta varustab relvadega ja õhutab konflikte nendes samades riikides, kuhu ta paralleelselt arenguabi saadab. Kuidas peaksime me seda oma kodanikele seletama? Kuidas peaksime me põhjendama näiteks seda, et mõned liikmesriigid on jätkuvalt valmis kassettpommidega kauplema samal ajal, kui EL kulutab miljoneid eurosid miinipuhastusele? Näiteks kasutati 2005. aastal Liibanonis hävitavate tagajärgedega tuhandeid kassettpomme, misjärel saatis EL 2006. aastal 525 miljonit eurot arenguabi Liibanoni, millest osa kulus lõhkemata lahingumoona eemaldamisele.
Me ei saa ennast petta, arvates, et vaid väljaspool ELi asuvad riigid varustavad konfliktiriike relvadega: kümnest maailma peamisest relvaekspordi riigist on seitse ELi liikmesriigid. Kas ei ole lõpuks käes aeg, et me investeeriksime relvamüügi asemel raskustes riikide konfliktide lahendamisse?
Relvavedude ja ümberlaadimise korralikuks kontrolliks ja illegaalsete relvade vahendamise ennetamiseks väljaspool ELi asetsevate ELi ettevõtete poolt on koheselt vaja meetmeid. Ent esimeseks sammuks peab olema 1998. aasta toimimisjuhendi muutmine õiguslikult siduvaks dokumendiks. Seega palun ma eesistujariik Sloveenial anda oma parim nõukogu ummikseisu lahendamiseks ning ühise seisukoha vastuvõtmiseks.
Raül Romeva i Rueda
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Härra juhataja, Euroopa Liidu relvaekspordi kontrolli raportöörina on mul olnud võimalus väga lähedalt jälgida protsessi, mille käigus muudetakse praegune toimimisjuhend tõhusamaks ja mõjuvamaks vahendiks, mis tagab suurema ja parema kontrolli ELi territooriumil toimuva ja ELi ettevõtete poolt teostatava relvaekspordi üle.
Ent vaatamata nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) poolt mõni aeg tagasi läbi viidud tehnilisele tööle, ei saa me siiski aru - ning mu kolleegid on sama meelt - miks nõukogu seisab vastu ühise seisukoha vastuvõtmisele, mis võimaldaks meil muuta praegust toimimisjuhendit õiguslikult siduvaks vahendiks.
Vaatamata neid arutelusid ümbritsevale liigsele salastatusele teame me, et selle sammu vastu on vaid vähesed riigid, eriti Prantsusmaa, kelle seisukoht tundub olevat seotud Hiina relvaekspordi embargo lõpetamisega.
Me soovime veelkord rõhutada, et need on täiesti erinevad teemad ning nende sidumine sellisel viisil näitab vastutustunde täielikku puudumist nende arvukate ohvrite ees, kes peavad igapäevaselt tegelema meie vastutustundetu relvaekspordipoliitika tagajärgedega.
Seetõttu tervitan ma eesistujariik Sloveenia pühendumust viia lõpule toimimisjuhendi muutmise protsess ühiseks seisukohaks tema eesistumise ajal, kuid ma mäletan, et ka eelmised eesistujariigid on andnud samu lubadusi ilma tulemusteta. Ma loodan, et te saavutate selles küsimuses edu ning võite kindlad olla meie täielikus toetuses. Ma soovin rõhutada ka seda, et just kontrolli puudumine ja praegune paindlikkus võimaldavad Euroopa relvadel nii seaduslikult kui ebaseaduslikult jõuda välja terrorirühmituste, diktaatorite ja relvastatud rühmituste kätte, kes mängivad miljonite inimeste oleviku ja tulevikuga, kellele meie omakorda saadame vastavalt vajadusele ja teatud küünilisusega oma arenguabimeeskonnad.
Tobias Pflüger
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, me kõik istume siin vähemalt kord aastas ja arutame relvaekspordi küsimuse üle samas, kui ülejäänud ajal jätkuvad need ekspordid muutusteta. Juba aastaid on parlament nõudnud õiguslikult siduvat toimimiskava ning nõukogu ei ole olnud võimeline antud küsimuses kokkulepet saavutama. Ma soovin, et te ütleksite meile otsekoheselt, kes liikmesriikidest seda protsessi takistab. On häbi, et toimimiskava ei ole õiguslikult siduv. Selle küsimuse venimise aja jooksul on EL ja tema liikmesriigid muutunud maailma kõige suuremaks relvaeksportijaks. Relvad on mõeldud tapmiseks! Mis tahes relvaeksport on vale.
Loomulikult varustavad liikmesriigid ka kriisi- ja konfliktipiirkondi relvadega. Näiteks toimus Türgi rahvusvahelist õigust rikkuv sissetung Põhja-Iraaki muuhulgas Saksamaalt pärit relvade toel. Ka ELi riigid peavad sõdu, näiteks Iraagis või Afganistanis, ning tarnivad relvi sõjategevuses osalevatele sõbralikele riikidele. Me peame sellise tegevuse lõplikult peatama. Lõpetagem kogu relvaeksport.
Kahesuguse kasutusega kaubad, millel on nii tsiviil- kui sõjaline funktsioon, ja taasekspordid tuleb lisada toimimiskavasse. Me oleme esitanud muudatusettepanekud mõlemal teemal homse debati jaoks ning ma ootan põnevusega, kas parlament võtab nad vastu või mitte. Nagu ma juba ütlesin, tapab relvaeksport iga päev inimesi ning see tuleb kiiremas korras lõpetada.
Janez Lenarčič
eesistuja. - (SL) Ma saan aru, et selle debati osalised toetavad enamuses toimimiskava muutmist õiguslikult siduvaks võimalikult ruttu. Ma soovin lisada, et eesistujariik jagab seda seisukohta ning, härra Pflüger, ma loodan, et meil on sellel aastal rohkem õnne ja meil õnnestub see eesmärk saavutada või vähemalt, nagu ma oma sissejuhatuses ütlesin, saavutada arvestatavat progressi selle suunas.
Ma soovin teid tänada toetuse eest nõukogu püüdlustele ühise seisukoha saavutamiseks ning te võite kindlad olla, et eesistujariik Sloveenia suurendab oma pingutusi selle eesmärgi saavutamise nimel.
Ma soovin tänada proua Gomest, kes tõi välja uute osaliste, eriti Euroopa Liidu väliste osaliste, kaasamise püüdluse toimimiskava rakendamisse. Eelmised eesistujad näiteks 2007. aastal kaasasid sellesse tegevusse just eriti Lääne-Balkani riike. Samuti on olemas teiste riikidega, näiteks Türgi, Ukraina, Põhja-Aafrika riikide ja mõningate Ida-Euroopa riikidega, seotud tegevused.
Lõpetuseks soovin ma väljendada oma lootust, et järgmise debati ajal Euroopa Parlamendis antud teemal ei arutleta mitte ainult toimimiskava vaid ka ühise seisukoha üle.
Juhataja
Ma olen saanud kuus resolutsiooni ettepanekutvastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Kutsun ELi liikmesriike tungivalt üles vastu võtma ELi relvakaubanduse toimimisjuhendit. EL rajaneb ühistel väärtustel ja lepingutel, mis mõistavad hukka ebaseadusliku relvakaubanduse ning samuti relvamüügi riikidele, mis ei austa neid väärtusi. Tegelikult kahjustab see Euroopa Ühenduse peamisi alustalasid, et mõnede liikmesriikide valitsused seavad relvamüüki jätkates esikohale oma riigi poliitilised ja ärihuvid.
Lissaboni leping tugevdab ELi rolli globaalses plaanis. Seetõttu on ülimalt tähtis võtta tõsiselt ELi relvakaubanduse toimimisjuhendit ning rakendada seda kõigis liikmesriikides vastavalt toimimisjuhendi tegelikele sätetele. Seetõttu palun nõukogu anda tõepärane selgitus, miks sellise ühise seisukoha vastuvõtmine on edasi lükkunud.
