Merepiraatlus (arutelu)
Juhataja
(EL) Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused merepiraatluse teemal.
Dominique Bussereau
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad; laupäeval, 14. septembril - vaid mõni päev tagasi - jälitasid piraadid 420 miili kaugusel Somaalia rannikust Prantsuse tuunipüügilaeva. See ei ole ainus selline vahejuhtum. Alates juuli algusest on kümme laeva kaaperdatud ja 250 meremeest pantvangi võetud. Seega tõrguvad kalalaevad tegutsemast - ja te mõistate nende põhjusi - ning ligikaudu 50 Prantsuse ja Hispaania tuunipüügilaeva, mis püüdsid kala Seišellide ja Somaalia ranniku lähedal, on otsustanud Seišellide saarestikku naasta.
Peale asjaolu, et sellised piraatluse juhtumid sagenevad, tundub selge, et need ei juhtu enam mitte üksnes rannikute lähedal, vaid kipuvad kanduma laiematele aladele, rahvusvahelistesse vetesse, häirides peale kalastamistegevuse ja transiitkaubalaevade ka - ja see on väga tõsine asi - laevu, mis tegutsevad humanitaarprogrammide raames, eelkõige maailma toiduabi programmi raames, mille kaudu antakse olulist abi väga paljudele Somaalia ümberasustatud elanikele.
See nähtus on muutunud üleilmseks mureks. Prantsusmaa president härra Sarkozy ütles hiljuti, et need ei ole enam üksikjuhtumid, vaid see on kuritegelik tööstusharu, mis ohustab üht põhivabadustest - vaba ringluse vabadust -, samuti vabadust tegelda rahvusvahelise kaubandusega. Prantsusmaa president lõpetas sõnadega: "Maailm ei saa sellega nõus olla!”
Seda arvestades võttis mais ja juunis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsioonid 1814 ja 1816. Reageerides küsimuse teravnemisele, töötab ta praegu uue resolutsiooni kallal, mille eesmärk on koondada rahvusvahelist üldsust, et kohaldada mereõiguse ja julgeolekunõukogu resolutsioonide raames tõhusamalt olemasolevaid mahasurumise ja ennetamise vahendeid.
Euroopa Liidu liikmesriigid on omalt poolt seda tegevust juba kavandanud ja väljendasid 26. mail oma meelekindlust teha koostööd, et piraatlusega Somaalia ranniku lähedal võidelda. Nõukogu kiitis kriisiohjamise kontseptsiooni heaks 5. augustil. Hiljem, 15. septembril üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil võttis nõukogu vastu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika alusel toimuva võimaliku sõjalise mereoperatsiooni sõjalis-strateegilise tegevusvariandi. Sooviksin teile ametlikult meelde tuletada, et sõjalise mereoperatsiooni alustamine on selgelt kavandatud, nagu ütles eesistujariik Prantsusmaa eelmisel teisipäeval parlamendi väliskomisjonis, eelnimetatud nõukogu istungi lõpul.
Kuniks see operatsioon algab, tegi nõukogu tegevuse kiireloomulisuse tõttu esimese sammu, luues mereoperatsioone koordineeriva staabiüksuse. Seda juhib Hispaania vanemohvitser ja sellesse kuulub neli merenduseksperti, kelle ülesanne on hõlbustada piirkonnas asuvate kaubalaevade ja sõjalaevade vahelist teabevahetust nii tavaolukorras kui ka erijuhtudel. Brüsselis asuv staabiüksus hakkab vastutama liikmesriikide poolt Somaalia ranniku lähedal läbiviidava jälgimis- ja kaitsetegevuse eest. See algatus peaks toimuma kolmes osas: mõningate läbi Adeni lahe sõitvate rünnaku vastu kaitsetute laevade saatmine, Somaaliasse suunduvate maailma toiduabi programmi konvoide kaitse ja Somaalia lõunaranniku ääres asuvate püügipiirkondade jälgimine. Liikmesriike, kellel on Somaalia ranniku lähedal tegutsevad mereväeüksused, palutakse staabiüksusele sellest teatada, eelkõige selleks, et parandada rünnaku vastu kõige kaitsetumate kaubalaevade kaitsmise võimalusi.
Proua juhataja, samal ajal jätkab Euroopa Liit ettevalmistusi võimalikuks sõjaliseks mereoperatsiooniks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika alusel. Teabe kogumise missioon, kuhu kuuluvad Euroopa eksperdid Euroopa Liidu sõjalisest staabist ja nõukogu peasekretariaadist, asub praegu piirkonnas ja töötab strateegiat välja. Missioon peaks esitama oma järeldused 29. septembril.
Daamid ja härrad, te näete, et Euroopa Liit mitte ainult ei näita soovi tegutseda, vaid kinnitab ka, et on rahvusvahelisel tasandil toimuvas piraatlusevastases võitluses esirinnas. Me peame võimaldama endale ressursid, et tegutseda kiiresti ja kooskõlastatult, muidugi kaubandushuvide hüvanguks, aga ka vaba ringluse huvides, mis on üleilmne põhimõte, ja lisaks oma humanitaareesmärkide nimel.
Antonio Tajani
Proua juhataja, nõukogu esimees, daamid ja härrad, komisjon mõistab kindlalt hukka kuriteod, mida on mõnes maailma piirkonnas Euroopa Liidu liikmesriikide huvide vastu regulaarselt toime pandud, nii merepiraatluse kui ka relvastatud röövid laevade vastu ühe riigi jurisdiktsiooni kuuluvates vetes.
Sellised teod ei mõjuta üksnes meretransporti, vaid ka süvamerekalastamist ja mereturismi. Lisaks muudavad need teod meremeestel, kes peavad niigi rasketes oludes tööd tegema, elutingimused veelgi ohtlikumaks. Niisiis - et me ei pea selliseid tegusid mitte üksnes hukka mõistma, vaid ka meetmeid võtma, siis peame saama aru, et on oht liikuda sadade aastate tagusesse aega, mil olid organiseeritud kuritegelikud võrgustikud ja piraadid tegutsesid neljas põhilises piirkonnas: Lõuna-Hiina merel, Malaka ja Singapuri väinades, Guinea lahes ja Somaali poolsaare juures. Suurem osa kuritegusid pannakse toime neis piirkondades ning õigusrikkumiste intensiivsus ja tõsidus muutub pidevalt.
Lisaks on endiselt mure toimuva pärast ja isegi piraatluse laienemise pärast muudesse maailma piirkondadesse, mis näitab tegelikult, et need pole vaid juhuslikud vahejuhtumid, vaid meie veendumuse kohaselt on olemas kurjategijate organiseeritud võrgustik, mis soovib kaubalaevu, turismilaevu ja reisilaevu järjepidevalt rünnata.
Arvestades, et Euroopa Ühendus on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline, on Euroopa Komisjon alati kohustunud edendama meresõiduvabadust ja selle kõiki aspekte ning asjakohaste vahendite väljatöötamist, et ebaseaduslikke tegusid laevade vastu ära hoida. Sellega seoses on komisjon korrapäraselt toetanud liikmesriikide ja ka kogu rahvusvahelise üldsuse püüdlusi koostada kõrgetasemelisi õigusakte Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle meretranspordisektori eriasutuse, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames.
Pärast eelmise aasta juunis tehtud tööd ookeane ja mereõigust käsitleva ÜRO mitteametliku konsultatsiooniprotsessi raames, mil arutati eelkõige kinnipeetud piraatide õigusliku kohtlemise teemat, jätkuvad pingutused piraatluse ja laevade relvastatud röövide ärahoidmist käsitleva kolme IMO õigusakti läbivaatamisel. Läbivaatamine peaks lõppema 2008. aasta detsembris.
Kasutades laevade ja sadamarajatiste ohutust käsitlevaid õigusakte, millega lisati ühenduse õigusesse ISPS-koodeks - IMO dokument -, soosib Euroopa Ühendus nende meresõiduohutuse standardite edendamist oma rahvusvaheliste partnerite poolt, eelkõige Euroopa-Vahemere piirkonna partnerite poolt Safemed II programmi kaudu. Samamoodi valmistatakse ASEANi piirkondliku foorumi raames Euroopa Liidu ja Indoneesia ühisel eesistumisel ette selleteemalist kõrgetasemelist seminari. Koostöö väljaspool Euroopat asuvate riikidega muutub niisiis eriti oluliseks.
Samalaadses mõisteraamistikus uurib komisjon võimalust kasutada stabiliseerimisvahendit, et toetada olemasolevaid piirkondlikke algatusi või neid, mille on koostanud või mida toetab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon nii Malaka väina kui ka Somaali poolsaare piirkonnas, et edendada meresõiduohutust neis Euroopa huvide ja tarnete jaoks strateegiliselt tähtsates piirkondades.
Ma peaksin rõhutama ka jätkuvat arengutoetust, mida Euroopa Ühendus nende riskipiirkondade naaberriikidele annab, et parandada nende elustandardit, mis on õigusriigi põhimõtete järgimise oluline eeltingimus. Samuti on seetõttu tähtis püüda kõrvaldada tööjõud kuritegelikest organisatsioonidest, mis võivad koondada oma tähelepanu sellele, et teatud rahvastikurühmade hulgas valitseb äärmine vaesus.
Mis puutub meredel toimuva piraatluse ja relvastatud laevaröövide mahasurumisse, siis on komisjon rahul, et ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu resolutsiooni 1816, mis käsitleb piraatluse ja relvastatud röövide vastu võitlemist Somaalia rannikuvetes, ning muidugi Euroopa Ülemkogu olulise sammuga, kui ta võttis oma 15. septembri 2008. aasta istungil vastu üksikasjaliku tegevuskava. Härra Bussereau on rõhutanud, millised need algatused on ja millised kohustused on Euroopa Liit ja liikmesriigid võtnud, ning me jagame ja kinnitame neid kohustusi.
Seoses piraatluse pideva kasvuga tekib veel üks küsimus: kas piraatluse juhtumitest rahastatakse rahvusvahelist terrorismi? Selle küsimuse peame endale esitama ja sellele peame otsima vastust, isegi kui praegu ei ole tõendeid, et terrorismi rahastatakse lunaraha maksmise kaudu; ei ole midagi, mis võimaldaks meil a priori väita, et see ei ole üks võimalus. Seetõttu ei kipu me seda oletust tagasi lükkama, eelkõige arvestades ilmselgeid seoseid, mis esinevad teatud riikide vahel, kes pakuvad piraatidele varjupaika, ning terroristlike rühmituste varjatud baaside olemasolu.
Komisjon viib sel teemal siiski läbi juurdluse, et merepiraatluse nähtusega seotud rahavoogusid paremini mõista. Me ei tohi võitluses terrorismiga hetkekski oma valvelolekut vähendada ning isegi kui me ei saa a priori otsuseid teha, tuleb iga kahtlust hoolikalt hinnata ning me peame tegema kõik mis vaja, et hoida terrorismi saamast kasu kuritegelike organisatsioonide abist, organisatsioonilisest ja majanduslikust toetusest. Seetõttu jätkame tööd koos kõigi liikmesriikidega, nõukoguga ja ka väljaspool Euroopat asuvate riikidega, mis on piraatluse vastase võitlusega eriti seotud.
Georg Jarzembowski
Proua juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident, olen asepresidendi väidetega täiesti nõus. Me peame eristama väinasid, kus on vastutustundlikud riigid, kellega saame piraatluse vastu astudes koostööd teha, ning mereoperatsioone kohtades, kus ei ole ühtegi vastutustundlikku riiki, näiteks Somaalias, ja kus peame ise midagi ette võtma.
Eesistuja, ma arvan, et see, mida te ütlesite, oli ausalt öeldes üsna vähene. Kriisiüksuse loomine ja töölepanemine on alati mõistlik tegu, kuid vahel sellest ei aita. Kriisiüksus on siin Brüsselis või kusagil mujal. Meie vajame kooskõlastatud mereoperatsiooni kohapeal juba seal viibivate Euroopa Liidu liikmesriikide laevadega. Me peame paluma liikmesriikidel, kellel ei ole seal veel laevu, ühisest mereoperatsioonist osa võtta.
Me ei saa lubada olukorda, et kaks piraatide emalaeva seilavad rahulikult neis vetes, rünnates meie kala- ja kaubalaevu, ning et me peame alati neist ringiga mööda sõitma ja jälgima, kuidas saaksime olukorda kontrolli all hoida. Ma ootan, mida on öelda minu kindralil, kes saabub siia veidi aja pärast, ent me vajame selget strateegilist ja taktikalist hinnangut olukorrale ning me vajame piisavalt tööjõudu, mille abil suudaksime piraatlust kontrolli all hoida, sest üksnes palved ei aita. Me peame piraatidele jälile saama, me peame nad kinni püüdma, vastasel korral ei tule sellest midagi välja.
Üheksakümmend protsenti Euroopa impordist, millest me sõltume, saabub mööda mereteid. Meil on väga kõrgel tasemel, ühiselt kokkulepitud lepingute alusel vastutus oma meremeeste, välisriikide rannikute lähedal püügil olevate kalurite eest ning me peame neid kalureid ja meremehi ja ka turiste kaitsma. Kahjuks toimib see piirkondades, kus meil ei ole valitsusasutust, üksnes siis, kui töötame ÜRO resolutsioonide põhjal välja enda Euroopa tegevuse.
Sellega seoses, eesistuja, on kriisiüksuse loomine hea, kuid me soovime järgmises etapis näha hästi määratletud operatsioonibaasi ja hästi määratletud operatsioone.
Rosa Miguélez Ramos
Daamid ja härrad, me peame väga kiiresti selle probleemiga tegelema. Minu valduses olevad andmed on veelgi halvemad kui need, mille härra Bussereau meile just esitas: väidetavalt on praegu 13 laeva ja 300 meremeest piraatide võimu all.
Ning selge on see, et kui seda nähtust ei peatata, siis jätkub see kasvavas tempos, nagu see on siiani olnud, ning mõistagi see ei lõpe ega parane.
Muu hulgas Prantsuse ja Hispaania valitsuste visadus ning ka Euroopa Parlamendi visadus on vilja kandnud. Oleme lühikese aja jooksul kindlustanud selle nähtuse kohta ÜRO resolutsiooni, millega laiendatakse süüdistuse esitamise õigust, ja lisaks on Euroopa tasandil operatsioonide kooskõlastamiseks loodud staabiüksus.
Sellegipoolest peaksite teadma: on oluline, et esiteks me töötame ÜRO mandaadi pikendamise nimel, sest see kehtib üksnes kolm kuud, ja kui seda ei pikendata, peab meie vastloodud koordineeriv staabiüksus detsembri alguses tegevuse lõpetama.
Mis puudutab ministrite otsuse teist osa - sõjalis-strateegilist tegevusvarianti -, peame selle operatsiooni teostama ja suur hulk liikmesriike peab võimalikult kiiresti näitama, et nad on valmis selles osalema, ning ma toetan härra Jarzembowski sõnu. Daamid ja härrad, see oleks esimene Euroopa sõjaline mereoperatsioon Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas ning oluline märk Euroopa nähtavusest.
Asjaolud nõuavad seda. Piraatlus India ookeanis on praegu äärmiselt kasumlik tegevus, mis kasvab iga päevaga. Mulle öeldi täna, et piraadi elukutse on mõnes India ookeani äärses riigis üha hinnatum, nii uskumatu kui see ka ei tundu.
Me peame selle spiraali peatama, kaitsma rünnaku vastu kaitsetuid laevu, olenemata sellest, kas need on kauba- või lõbusõidulaevad, ning arvukaid kalalaevu, mis selles piirkonnas kalastavad. Samuti peame pakkuma kaitset ja eskorti maailma toiduabi programmi laevadele, sest 27. septembril lõpevad Kanada volitused ja meil ei ole ikka veel riiki, kes need üle võtaks.
Philippe Morillon
Proua juhataja, kas merepiraatluse juhtumite sagenemine ei oleks Euroopa Liidu jaoks võimalus kasutada oma väärtuste ja huvide kaitseks vahendeid, kui seda on vaja?
Igal juhul ärge öelge meie kaluritele, kes pidid eelmisel nädalal varjuma Mahé sadamasse Seišellidel, ega meie kauba- ja lõbureisilaevade meeskondadele, keda Somaalia territoriaalvetes aina rohkem ähvardatakse, et see ei ole Euroopa asi! See tähendaks unustada, mida Euroopa kodanikud Euroopalt ootavad: eelkõige ohutust, täpsemalt mereohutust.
Seetõttu, volinik, võeti komisjoni algatused rakendada Euroopa mere- ja ookeanipoliitika nii soojalt vastu. Seetõttu oletan, lugupeetud eesistuja, et Euroopa Parlament kiidab suure enamusega heaks meetmed, mille te esitate konsulteerimise lõpus, mis, nagu ma aru saan, veel kestab.
Praegu öeldakse, et see ei ole nii lihtne, et võib-olla on parem esmalt pidada nõu liitlastega kogu maailmas ja seoses rahvusvahelise õigusega mõelda seaduslikkuse peale. See, mida tehti hiljutiseks pantvangide vabastamiseks Ponantil ja Carré d'as'l, näitab, et meil on tõhusaks tegutsemiseks vahendeid, kui on olemas tahe. Kui ainult see tahe, lugupeetud eesistuja, saavutaks nõukogus ulatusliku üksmeele!
Raül Romeva i Rueda
(ES) Somaalia rannik on ilmselgelt üks maailma ohtlikumaid rannikuid, nagu näitavad arvud - eriti asjaolu, et ainuüksi viimase aasta jooksul on vähemalt 25 laeva sattunud igasugust liiki piraatluse ohvriks.
Playa de Bakio juhtum on ehk üks tuntumaid, vähemalt Hispaanias, ent ilmselgelt ei ole see ainus.
Samuti on praegu selge, et Somaalia föderaalsel üleminekuvalitsusel ei ole riigis rahu ja turvalisuse tagamiseks ressursse ega vahendeid ning seetõttu on ta palju vähem suutlik tagama oma vetes ja neid ümbritsevates piirkondades ohutust ning seepärast on vaja selleks rahvusvahelist toetust, kooskõlas sellega, mida Ühinenud Rahvaste Organisatsioon juunis sätestas, nagu eelkõnelejad ütlesid.
Mina isiklikult olen mures veel ühe asja pärast, mida sooviksin nimetada: teated, mida me saame vahetevahel välisriigi laevade kohta - mõned neist on võib-olla Euroopa omad -, mis kasutavad seda kontrolli puudumise olukorda ära selleks, et ühes piirkonna rikkalikumas püügikohas ebaseaduslikult kalastada, või kasutavad seda koguni ohtlike ainete merrelaskmise kohana, mida föderaalne valitsus ei suuda samuti kontrollida.
Seetõttu arvan, et on esmatähtis - ja ma rõhutan seda - tagada nende laevade ohutus, mis tegutsevad piirkonnas seaduslikult ja kooskõlas rahvusvaheliste õigusnormidega, ent samuti on tähtis või isegi ülitähtis, et me võtaksime ise ülesande lahendada seda riiki laastanud konflikt, nii et lõpuks saaksid piirkonna turvalisuse valvamise kohustuse võtta üle sõltumatud, seaduslikud ja tunnustatud Somaalia institutsioonid.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Ma ei hakka kordama fakte, mis on siin juba välja öeldud. Ma soovin neid kirjeldada: need on skandaalsed, sest need ajavad ärevusse meie ühiskonna kodanikud, kes kahtlemata tajuvad suuresti kaitsetust. Rääkimata sellest, mida tunnevad meie kalurid, kes mõistetavalt on hirmul oma töö ja isegi oma füüsilise ohutuse pärast, arvestades, et piraadid ei tee tühje ähvardusi, ning töötajad ei pea eluga oma töö pärast riskima.
Lisaks kannatavad laevaomanikud tõsist majanduslikku kahju, mida nende kindlustus alati ei kata, sest asjaolud on erakorralised ja kipuvad olema kindlustuspoliisidega hõlmamata.
Mida me saame piraatidega ette võtta? Muidugi kõike muud, kui näidata üles amatöörlikku suhtumist, mis valitses välisministrite nõukogus 15. septembril. Me vajame piraatluse vastu otsustavaid meetmeid kahel tasandil: diplomaatia vallas, toetades Aafrika riike, mis kannatavad oma territooriumil tõeliste maffiate pärast, kes kasutavad kalurite ja kaupmeeste šantažeerimiseks ühes maailma piirkonnas piinamist ja röövimist; seadusliku jõukasutamise vallas, rakendades seda hoiatava vahendina, sest see on võib-olla ainuke keel, mida piraadid mõistavad.
Seega: kus peaksime tegutsema ja millisel tasandil? Kas riiklikul, Euroopa või rahvusvahelisel tasandil? Daamid ja härrad, ma arvan, et me peame esialgu tegutsema riiklikul tasandil, nagu Prantsusmaa eeskuju näidates on teinud, kaitstes rahvusvahelist õigust ja toimides tõhusalt.
Mul on kahju, et Hispaania ja Prantsusmaa ettepanekuid ei võetud nõukogus vastu, sest see, milles lõpuks kokku lepiti, oli ebapiisav. Ma arvan, et me peame avaldama usaldust eesistujariigile Prantsusmaale, nii et ta teeks ettepaneku Euroopa meetmeks, millega suudetaks kaitsta meie huve, ning ma loodan, et kui saabub aeg, siis saab selles kontekstis kasutada NATO üleilmset ja rahvusvahelist pakkumist.
Ent tegutsegem samamoodi nagu alati, liikugem edasi, tehkem otsuseid ja seejärel oodakem, et teised tulevad appi. Ärgem olgem jätkuvalt abitud ega pangem kodanikke tundma, et me ei ole võimelised ennast kaitsma.
Gilles Savary
(FR) Proua juhataja, ma sooviksin esiteks tänada nõukogu ja komisjoni, et nad nõustusid Euroopa Parlamendi taotlusega korraldada sel teemal arutelu: see on väga pakiline küsimus, mis valmistab meile muret. Oleme rääkinud sellest eelkõige transpordi- ja turismikomisjonis, kuhu meid kutsus härra De Rossa; ta andis meile probleemi ulatusest ülevaate. Ma sooviksin öelda, et me peaksime end õnnitlema asjaomaste liikmesriikide - ma räägin Prantsusmaast ja Hispaaniast - reaktsiooni kiiruse pärast ja selle pärast, mis on ÜROs ja nõukogus juba tehtud. Ma arvan, et see on üsna kiire reaktsioon.
Ma arvan, et peame vältima mitut asja. Esiteks tsiviillaevade relvanõudeid. Ma näen, et see on juhtumas, ja ma arvan, et peame olema ettevaatlikud, sest me teame, et see muudaks olukorra vaid ohtlikumaks. Teiseks peame tegema kindlaks, et me ei eira olukorda ega lase sel kujuneda terrorismiks. See tähendab, et me peaksime hoidma poliitilisi rühmitusi asjasse sekkumast, sest see omandaks siis täiesti teised mõõtmed. Kolmandaks peame vältima olukorda, kus liikmesriigid tegutsevad eraldi.
Seoses sellega mõtlesin just stabiilsuspakti peale. Ilmselgelt me nõuame, et teatud liikmesriikidel ei oleks puudujääki, aga need on samad liikmesriigid, kellelt on alati abi palutud, sest neil on selleks vahendeid. Seetõttu usun, et me peame selles näitama Euroopa Liidu tasandil üles pisut rohkem solidaarsust ja et neid, kellel ei ole vahendeid ise end kaitsta, kaitsevad need, kellel on sõjalised vahendid olemas. Sel juhul tehkem järeldused selle kohta, mida me võiksime eri tasanditel teha tahta.
Lisaks sooviksin öelda, et kuigi see on väga kiireloomuline küsimus, et me looksime hoiatusvahendi näiteks Prantsusmaa valitsuse võetud meetmete kaudu, ning kuigi Ponanti ja Carré d'as' juhtumite tõttu teame väga hästi, et kuritegevus on inimloomuse osa, toitub selle seaduslikkus inimeste meeleheitest. Seetõttu on väga tähtis võtta nende riikide suhtes diplomaatilisi meetmeid ja leida viise nende aitamiseks nii turvalisuse kui ka arengu seisukohast. Sel juhul ei pea nad lõputult kannatama tühja kõhtu, kui toidumoon neist möödub.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Proua juhataja, minister, volinik, Euroopa kodanikud ei mõista, miks me näeme tehnoloogia-, side-, satelliidi- jne ajastul piraatluse juhtumeid, nii et paistab, nagu liiguksime neli või viis sajandit ajaloos tagasi.
Ma ei saa nõustuda teiste ütlustega selle kohta, et nad on vastusega rahul. Ma olen siin Euroopa Parlamendis mitu aastat rääkinud, et olukord India ookeanis ja Somaalia ranniku lähedal on Euroopa kalurite ja selles piirkonnas tegutsevate ja töötavate laevade jaoks vastuvõetamatu, kuid sellele ei ole eriti reageeritud. Ma kiidan tõepoolest heaks asjaolu, et lõpuks on nõukogu astunud esimese sammu - mida ma pean ebapiisavaks -, luues Brüsselis staabiüksuse, mis hakkab vastutama kalurite saatmise, Somaaliale vajaliku humanitaarabi kaitsmise ja ka püügikohtade lepingute tagamise eest.
Ma arvan, et sellega, mis on loodud ja siiani kokku lepitud, ei ole võimalik kõiki neid ambitsioonikaid eesmärke saavutada. Meri on väga suur, nagu ka India ookeani rannajoon, ning me vajame kõigi Euroopa riikide panust ja koostööd, sest küsimus ei ole selles, kas kalurid või laevad on Prantsuse, Baski, Hispaania või Hollandi omad, küsimus on selles, et nad on Euroopa omad, ja me peame kõik koos oma panuse andma.
Angelika Beer
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, meremeeste kaitse on meie kõigi siiras mure, aga ma võtaksin siiski vabaduse küsida, kuidas me selle kõige paremini tagada saame.
Ma vaidlustan kohe eesistujariigi Prantsusmaa kiituse, sest poliitiliselt ja tehniliselt on tema selle asja algusest lõpuni ära rikkunud. Ma selgitaksin, miks. Me oleme seda arutelu pidanud merenduspoliitika rohelise raamatu osana. Oleme märkinud, et piraatlus on probleem ja et me vajame pikaajalist strateegiat, et suuta selle nähtusega võidelda.
Samuti võtan vabaduse märkida, et see nähtus on eksisteerinud alates kuuendast sajandist enne Kristuse sündi. Siis aga tuleb härra Sarkozy, lükkab kõik kõrvale ja räägib mereväe kasutamisest. Saksamaa kaitseminister Franz Josef Jung on oma sõjalaevade püssid juba puhastanud ning olemas on EJKP missioon, mida ei ole veel arutatud asjaomastes komisjonides - väliskomisjonis ning kaitse ja julgeoleku allkomisjonis -, vaid ainult transpordi- ja turismikomisjonis. Mis mäng see selline on? See ei ole üldse tõsine tegevus!
Mul on mulje, et me üritame reageerida ad hoc ja hirmunud moel, et seadustada midagi, millel on vägagi pikaajaline rahvusvaheline mõju. Kui me kasutame meremeeste kaitseks mereväge, siis peame rääkima tagajärgedest. Mida me tahame? Suurtükipoliitikat? Kas me tahame teha hoiatuslasku? Kas tahame laevu põhja lasta? Kui see on tõepoolest seotud rahvusvahelise terrorismiga, siis kus on siin pikaajaline strateegia? Ma ütlen seda ainult hoiatuseks. Me peame seda hoolikalt analüüsima ja oktoobrikuu teisel nädalal jõuame loodetavasti palju asisematele järeldusele, mis on piirkonna inimestele rohkem abiks.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Ma osalesin just kaugsõidulaevastiku piirkondliku nõuandekomisjoni koosolekul ning ma täheldasin väga suurt muret 51 laeva ja ligikaudu 1500 meeskonnaliikme saatuse pärast, kes töötavad India ookeanis kalastavatel ühenduse tuunipüügilaevadel.
Laevastik on aastaid teatanud piraatlusjuhtumitest Somaaliaga külgnevas piirkonnas, ent isegi mitte Hispaania tuunipüügilaeva Playa de Bakio kaaperdamine aprillis ei pannud kahjuks mõnda valitsust, sealhulgas minu enda riigi valitsust õigel ajal tegutsema, kuni mõni päev tagasi pidid laevad naasma Victoria sadamasse; meetmed, mis pärast seda on võetud, on äärmiselt ebapiisavad.
Me peame mõistma, et kalurid elavad eriti ohtlikus olukorras, sest kuigi kõik laevad, mis seda piirkonda läbivad, tekitavad muret, kipuvad kaubalaevadel olema kindlad marsruudid, mis pakuvad paremat võimalust nende möödumist jälgida.
Need 51 kalalaeva asuvad siiski hajutatult, vastavalt tuunikala rändele, rohkem kui 3200 ruutmiili suurusel alal, mis tähendab viit sõidupäeva, ning need on seetõttu haavatavamad, seega on sõjaline mereoperatsioon vajalik ja kiireloomuline.
Lisaks Malaka väina kohta öeldule ja lisaks Somaaliale saame nüüd kalalaevastikult teateid piraatlusest Mosambiigi väinas ning India ookeani ja Kariibi mere piirkonnas.
Seetõttu ei tohi me passiivseks jääda ja me peame vastama lisaks reaktsioonidele, mis võivad tulla meie valitsustelt ja nõukogult. Kõik ühenduse institutsioonid on rahvusvahelise piraatluse vastase võitluse kooskõlastatud strateegia loomisse kaasatud.
Esitasin seetõttu oma fraktsioonile - Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonile - ettepaneku teha eelarvemuudatus, et eraldada miljon eurot selle strateegia rakendamise elujõulisuskava uurimisse, ning palun parlamendil anda sellele roheline tee, nii et kõik ühenduse kodanikud, sõltumata asukohast, mõistaksid, et Euroopa Liit toetab ja kaitseb neid kõigele vaatamata.
Margie Sudre
(FR) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad, mõne viimase kuu jooksul oleme näinud piraatluse kasvu, eriti Somaalia ranniku lähedal. Nendel rünnakutel kasutatakse palju keerulisemaid vahendeid ja seetõttu näitavad need võimsa maffia olemasolu. Ma jagan kõigi oma kolleegide muret Euroopa kalurite pärast, kes on rünnaku vastu äärmiselt kaitsetud.
Siiski on Euroopa Liit loonud vahendid nendele rünnakutele vastamiseks. Euroopa välisministrite 15. septembri istungil saavutati tulemused, mis olid minu arvates üsna märkimisväärsed. Ühest küljest kiitis 27 liikmesriiki heaks koordineeriva staabiüksuse loomise ja teisest küljest võtsid ministrid vastu sõjalis-strateegilise tegevusvariandi, mis avas tee võimalikuks ELi sõjaliseks mereoperatsiooniks.
Mõnel juhul on nimetatud eraõiguslike kaitseagentuuride kasutamist. See ei tundu mulle õige lahendus. Ainus pikaajaline lahendus, nagu ütles härra Savary, on nii diplomaatiline kui ka poliitiline. Piraatlus õitseb valitsuste nõrkuse tõttu. Kui aitame asjaomastel riikidel ebaseadusliku tegevuse peatada, aitame neil saavutada poliitilise stabiilsuse ja pääseda vaesusest, siis teeme sellele nuhtlusele lõpu. Nii sai Malaka väin piraatidest mõni aasta tagasi lahti.
Ilmselgelt ei saa Euroopa Liit tegutseda üksi, nagu härra Sarkozy ütles. Tuleb kaasata rahvusvaheline üldsus, muidu on laevanduse kaitset võimatu tagada, eriti kuna merepiraatlus ei ole levinud üksnes Somaalia rannikul. Euroopa Liit on algatanud kooskõlastatud tegevuse. Rahvusvahelise üldsuse otsustada jääb see, kas ta jagab seda vastutust.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad, ma olen väga rahul, et meil on selline arutelu. Alates 2005. aastast on Euroopa Parlament hoiatanud nii komisjoni kui ka nõukogu Somaalia rannikul ja isegi rahvusvahelistes vetes laevatamisega seotud ohtude eest.
Pärast mitmeid laevade kaaperdamisi ja relvastatud rööve lõi Euroopa Liit hiljaaegu koordineeriva staabiüksuse. See on väga teretulnud; vähemalt on lõpuks mööndud, et meil on probleem. Sellegipoolest kardan, et isegi sellest staabiüksusest olenemata probleem jätkub.
Kuni saavutame tegeliku koostöö ja tõelise ühise välis- ja julgeolekupoliitika, on liikmesriigid, kelle huve see mõjutab, sunnitud jätkuvalt ennast ja oma seaduslikke riiklikke huve kaitsma. Prantsusmaa on sellest selgelt aru saanud ning ma õnnitlen seda riiki otsusekindluse, julguse ja tõhususe puhul.
Hispaania on samuti reageerinud, kavatsedes saata luurelennuki ehk relvastamata lennuki relvastatud piraatide hoiatamiseks. On häbi, et sellest lennukist ei piisa meie kalurite küllaldaseks kaitsmiseks, kui meie laevastiku vastu toimub relvastatud rünnak.
Peame taotlema suuremat koostööd asjaomaste liikmesriikide vahel ja selle tagama, peame kasutama eeliseid, mis kaasnevad sellega, et Prantsusmaa on nõukogu eesistujariik, ning eraldama rohkem ressursse, et seaduslik kalapüük rahvusvahelistes vetes ei oleks nagu praegu piraatide tõttu väga riskantne tegevus, mis on 21. sajandil kujuteldamatu.
Geoffrey Van Orden
Härra juhataja, ma pöördun oma märkustega eelkõige nõukogu eesistuja poole.
Ma pooldan jõulisi rahvusvahelisi meetmeid avamere piraatlusega tegelemiseks täielikult. Ma õnnitlen eesistujariiki Prantsusmaad Prantsuse komandode tegevuse eest käesoleva kuu alguses. Võib-olla mäletate, et sel ajal, kui Ühendkuningriigil oli tõeliselt eetiline välispoliitika, pühkis kuninglik sõjalaevastik ookeani piraatidest puhtaks. Nad sundisid neid vetelt lahkuma ja me saime lahti ka orjakaubandusest.
Nüüd tundume abitud. Meie merevägi on maha käinud ja meil on hirm tegutseda, sest kardame sattuda ummikusse mõne inimõigusi puudutava sättega või mässida end pikaldastesse kohtumenetlustesse.
Euroopa Liit reageeris sellega, et mõtles välja veel ühe sõjalise operatsiooni ja proovis seda, luues komitee ehk ELi koordineeriva staabiüksuse, mis oma sõnul hakkab sõjalisi operatsioone Somaali poolsaart ümbritsevas meres koordineerima. Ent neis vetes juba on sõjaline operatsioon. See on "Combined Task Force 150”, kuhu kuuluvad USA viies laevastik ja muud NATO mereväe sõjalaevad ning mida juhib praegu taanlane.
Mul on küsimus nõukogu eesistujale. Miks hakkab Euroopa Liit sekkuma? See on NATO ülesanne; ning täpsem olles - mida kavatsevad NATO Euroopa liitlased teha, tagamaks, et selle ülesande jaoks oleks olemas rohkem sõjalaevu? Neil on jõukasutamisvolitused, mis muudavad nad tõhusaks, ja ÜRO tasandil kehtib rahvusvaheline õigus, mille alusel saab tegelda vangistatud piraatidega neid meie riikidele kaela veeretamata.
Tobias Pflüger
(DE) Härra juhataja, meil on siin transpordivolinik ja nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa esindaja, kes vastutab transpordi eest. Ent räägime väga käegakatsutavast sõjalisest positsioonidele paigutumisest. Asjaomasele komisjonile, s.o kaitse ja julgeoleku allkomisjonile anti teavet väga hilja, kuigi isegi pressiaruanded selle ELi missiooni kohta, mille eesmärk on võidelda piraatlusega, on ringelnud alates augustikuust. See on vastuvõetamatu. Meil peavad õigel ajal olema põhiandmed, siis saame teha õige otsuse.
BBC-lt pärineva teabe järgi soovis Prantsusmaa saada üldist üleilmset volitust, mis ei piirduks Somaaliaga, ent õnneks ei suutnud ta seda saavutada. Esmakordselt räägime siin suveräänsuse kärpimisest merel ja lisaks räägime ka rahvusvahelise õiguse ilmsest rikkumisest. Me peaksime selle väga selgelt määratlema. Me räägime otsesest toetusest Somaalia niinimetatud valitsusele, mida toetavad Etioopia ja Ameerika Ühendriigid. Toimub otsene koostöö operatsiooniga "Kestev vabadus”, mis on vastuvõetamatu, ja rahastamist tuleb suunata läbi Ateena. Meil ei ole ka selle kohta mitte mingisugust teavet.
Meid tuleks otse teavitada. Siin on tegemist sellega, et sõjavägi kaitseb otsest juurdepääsu toorainele; seda ei saa niiviisi teha. Meil on vaja lahendada see teisiti kui sõjaliste vahenditega.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Härra juhataja, selles väga tähtsas arutelus sooviksin keskenduda kahele punktile, mis on minu arvates olulised. Üks neist on seotud õigusliku aspektiga. Ma arvan, et nüüd tuleb ajakohastada mereõiguse konventsiooni, et me saaksime parandada õiguslikku alust, mille põhjal rakendada selle probleemiga võitlemiseks mitmesuguseid meetodeid.
Teine punkt on asjade tegevuslik külg. Selle küsimuse merendusaspekt on tähtis, ent mitte piisavalt. Vaja on tegevuskava; tõhusaks tegevuseks tuleb kasutada mere- ja õhujõudusid.
Lisaks on mitmeid omavahel seotud küsimusi. Volinik Tajani ütles, et uuritakse piraatluse ja terrorismi seost, ning ma pean lisama veel ühe mõõtme: tuleks uurida ka piraatluse ja organiseeritud kuritegevuse vahelist seost.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Härra juhataja, olen kõiki kõnelejaid hoolikalt kuulanud. Kõik, mida nad on öelnud, on õige, ent meil on siin küsimus, mis nõuab kiiret tegutsemist. Me ei saa oodata uut merenduskoodeksit ega selle olukorra suhtes silma kinni pigistada.
Lubage mul rõhutada, et NATO astub mängu ja hakkab täitma rahvusvahelise politseiniku ja salapolitsei rolli. Kas ta ei võiks siin meie toetusel vähemalt sekkuda, et moodustada kõigi liikmesriikide mere- ja õhuvägedest üksus? Kui meie, eurooplased, kellel ei ole ühist kaitsepoliitikat, nüüd ootame, kuni saame sellise üksuse luua, siis arvan, et jääme hiljaks.
Et NATO tegutseb politseinikuna seal, kus see on meie jaoks ebamugav, siis laseme tal seda teha, et ta täidaks meie vajadusi.
Dominique Bussereau
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, esiteks sooviksin tänada teid selle väga kõrgetasemelise arutelu eest.
Ma usun siiralt, et piraatlus on terrorismi vorm ja et see on võtmas kontrollimatuid mõõtmeid. Tõsi on see, et kui midagi ei tehta, siis võib vaba ringlus laevanduses Adeni lahes ja Somaalia rannikul väga hästi täielikult kaduda, tuues muidugi kaasa ulatuslikud tagajärjed. Ma olen rahul, et Euroopa Liit on esimene, kes on selle eest vastutuse võtnud. Ma lisaksin, et nagu te teate, on muid maailma piirkondi, kus piraatlus tekitab samuti probleeme, eriti Malaka väin ja Singapuri ümbrus. See on Euroopa jaoks sama tähtis ja keeruline küsimus. Me peaksime olema valmis otsustama, kas jätkata sõjalise mereoperatsiooni kavandamist Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames oktoobri alguses.
NATO rolli on nimetatud mitmes kõnes. Piraatlusega tegelemine ei ole NATO töövaldkond. Tal on volitused terrorismiga tegelemiseks. Need nähtused võivad tunduda sarnased, aga need ei ole sama asi. Kuni oktoobrini jätkab koordineeriv staabiüksus liikmesriikide toetamist, et üritada piirkonna julgeolekutingimusi parandada. Härra Savary mainis vaesust Somaalias ja ma sooviksin rõhutada, et me peame maailma toiduabi programmi kaubalaevad sealt läbi viima. Somaalia ja tema elanikkond vajavad neid väga.
Samamoodi peame võtma meetmeid, et luua ühine õiguslik raamistik kogu rahvusvahelise üldsuse jaoks, et nende piraatlusjuhtumite üle saaks paremini kohut mõista. Mõned piraadid on arreteeritud ja toodud Euroopa vanglatesse. Ilmselgelt peame nüüd vaatama kogu selle küsimuse kohtulikku aspekti ja õiguslikku raamistikku.
Ma sooviksin öelda, et erinevalt ühest eelkõnelenud parlamendiliikmest olen rahul konkreetsete sammudega, mida mitu liikmesriiki on teinud. Sellise konkreetse tegevusega edastatakse väga tugev signaal ja võidakse päästa elusid, sest tegemist ei pruugi olla üksnes lunarahanõuete, vaid ka tapmistega. Paar päeva tagasi tulistati mõningaid kalalaevu. Seega on olukord ohtlik, nii et sõjaline reaktsioon on asjakohane.
Lõpetuseks laenaksin kena ütluse, mida teie kolleeg härra Morillon kasutas: tegemist on meie huvide ja väärtuste kaitsmisega. Oma väärtuste kaitsmine on Euroopa jaoks tugev ja õige samm!
Antonio Tajani
Härra juhataja, daamid ja härrad, mulle tundub, et see arutelu on olnud väga kasulik, sest see on kindlasti näidanud Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu soove võtta üheskoos meetmeid ja tegelda nähtusega, mis hakkab aina rohkem muret tekitama, nimelt piraatlusega, ning anda Euroopa kodanikele sellel teemal vastus.
Ma toetan arutelust ilmnenud analüüsi: ei piisa üksnes sõjaliste meetmete võtmisest, mis on kõige alus, vaid neid tuleb võtta sujuvalt, ning ma arvan, et me ei peaks laskuma liiga pikalt pädevuse küsimusse, kas sellega peaks tegelema Euroopa Liit või NATO - me ei tohi aega kaotada. Ma usun, et me peame kooskõlastamist tugevdama, aga meil on kohustus sekkuda, et hoida piraadiorganisatsioone oma seisundit tugevdamast.
Samal ajal on tähtis võtta meetmeid, et vältida selle nähtuse ja piraatide värbamise kasvu võimalikke põhjusi ning need põhjused kõrvaldada. Keegi mainis arutelu käigus, et piraatlusega tegelemine on muutumas väga kasumlikuks, ning piirkondades, kus on väga suur vaesus, on selge, et piraadiorganisatsioonidel on lihtne inimesi värvata, eriti noori, kes on valmis tegema kõike ja on valmis lisama end nende paramilitaarsete organisatsioonide nimekirja.
Seetõttu peame samal ajal, kui võtame kontrolliks ja mahasurumiseks vajalikke meetmeid - ELi liikmesriigid peavad neid võtma ja ma olen seni tehtuga rahul -, tegutsema, et aidata teatud arengumaadel majanduslikult kasvada, et hoida vaesust muutumast vahendiks, mis soodustab piraatlust, ning siinkohal on komisjonil tähtis roll.
Muidugi peame siis tegema ka tööd, et mõista, mis on piraatluse taga, millised on seosed fundamentalismi ja terrorismiga; millised on tugevad küljed ja millised põhjused - ka siin saab komisjon täita väga tähtsat rolli. Komisjon saab pakkuda teistele Euroopa institutsioonidele suurt abi.
Muidugi ei või me jääda pealtvaatajaiks, muidugi ei või me oodata ning muidugi peame, arvestades Euroopa Parlamendi suuri pingutusi panna nõukogu ja komisjon tegutsema, tagama meremeeste ohutuse ja väljastpoolt Euroopa Liitu siia tarnimiseks saabuvate kaupade ohutuse. Me ei pea tegelema selle küsimusega mitte üksnes Euroopa Liidule lähimatel meredel, kus ka kalurid töötavad, ja on õige, et me ei tegele ainult sellega, kuigi proua Fraga ütles, et nad on mures sündmuste pärast, mis toimuvad meile veelgi lähemal.
Peame vaatama ka, mis toimub teistes maailma osades, sest piraatlus mõjutab ka neid laevu, mis sõidavad väga kaugetel meredel Euroopa Liidu riikide lipu all. See on põhjus, miks me ei tohi rohkem aega kulutada, kuid mulle tundub, et täna on selgelt väljendatud Euroopa Liidu ja - komisjoni toetusel - eriti nõukogu soovi sekkuda ning jätkata jõulist tegevust, et hoida - minu veendumuse kohaselt ka strateegiliste projektide abil - ära terroristliku tegevuse kasvu.
Seetõttu saab nõukogu komisjoni toetuse kõigile algatustele, mille eesmärk on võidelda terrorismiga ja seda ka ära hoida; me soovime terrorismi - meie arvates piraatlusega seotud terrorismi - ära hoida ja sellega võidelda. Seega usun, et parlamendi valvsa pilgu all võib see koostöö anda väga hea tulemuse. Seoses kaitsega kinnitan ka härra Bussereau seisukohta meie sõbra kindral Morilloni sõnade suhtes: tegemist ei ole mitte üksnes Euroopa Liidu huvide, vaid ka väärtuste kaitsega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus ei toimu enne oktoobrikuu istungit.
(Istung katkestati kell 17.50 ja seda jätkati kell 18.00.)
