Teatavate õigusaktide kohandamine kontrolliga regulatiivmenetluse osas, "kõikehõlmav" määrus, esimene osa - Teatavate õigusaktide kohandamine kontrolliga regulatiivmenetluse osas, "kõikehõlmav" määrus, kolmas osa (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühine arutelu järgnevatel teemadel:
õiguskomisjoni nimel hr Szájeri esitatav raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse kontrolliga regulatiivmenetluse osas teatavaid õigusakte asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras nõukogu otsusega 1999/468/EÜ, muudetud otsusega 2006/512/EÜ - esimene osa - C6-0432/2007 -; ja
õiguskomisjoni nimel hr Szájeri esitatav raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse kontrolliga regulatiivmenetluse osas teatavaid õigusakte asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras nõukogu otsusega 1999/468/EÜ, muudetud otsusega 2006/512/EÜ - kolmas osa - C6-0474/2007 - 2007/0282 (COD)).
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Hr juhataja, "komiteemenetluse kaustal" on kaks põhijoont. Ühest küljest on see äärmiselt tehniline ning ilmselt oleks see igale tavakodanikule raskesti mõistetav. Teisest küljest on see väga tähtis, puudutades seda, kuidas parlament teostab järelevalve rakendusaktide üle. Komiteemenetlust käsitleva otsuse ümberkujundamisel 2006. aastal seati sisse niinimetatud "kontrolliga regulatiivmenetlus", mis andis parlamendile vetoõiguse üldist laadi meetmete suhtes, millega muudetakse kaasotsustamismenetluse abil vastu võetud õigusakti.
2006. aasta lõpuks viidi juba 26 eriti pakilisena määratletud akti kooskõlla uue menetlusega, mis tagab parlamendi tugevama rolli, ning mul on hea meel, et täna saame tervitada edasisi edusamme.
Ajavahemikul november 2007-veebruar 2008 tegi komisjon ettepaneku viia üle 220 akti kooskõlla uue, kontrolliga regulatiivmenetlusega. Et parlamendil ja nõukogul oleks neid kaustu lihtsam läbi vaadata, otsustasime ettepanekud rühmitada niinimetatud "kõikehõlmava" lähenemisviisi abil. Vastu võeti neli kõikehõlmavat paketti.
Komisjonil on praegu väga hea meel, et esimesel lugemisel on võimalik kokkuleppele jõuda esimese ja kolmanda kõikehõlmava paketi vastuvõtmise ettepaneku suhtes ning et kolme institutsiooni vahel on jõutud heade ja õiglaste kompromisslahendusteni. Sooviksin tänada eelkõige raportööri ja parlamendikomisjoni, kes töötasid väga palju ja väga kiiresti.
Komisjon soovib teha järgneva avalduse. Direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamisega seoses, nagu sätestatud direktiivi artiklis 60, hindab komisjon eelkõige oma delegeeritud volituste rakendamist direktiivi artikli 61 erandiklausli alusel.
Komisjon toetab tugevalt poliitilist tahet liikuda selles küsimuses edasi ja parlamendi tahet liikuda edasi võimalikult kiiresti. Me loodame näha ka nõukogu tõsist pühendumist. Ma tõstatan selle küsimuse eesistujariik Prantsusmaaga ja olen kindel, et too tegeleb selle kaustaga. Me jätkame tihedat koostööd kahe institutsiooniga, et jõuda kahe ülejäänud kõikehõlmava paketi vastuvõtmise ettepaneku osas kokkuleppele.
József Szájer
raportöör. - (HU) Hr juhataja, proua asepresident, sooviksin alustuseks korrata komisjoni asepresidendi öeldut, et tegu tõepoolest kahepoolse küsimusega. Ühest küljest on see äärmiselt tehniline küsimus - kuigi ma lisaksin, et meie ülesanne on lahendada tehnilised probleemid ja täita seonduvaid ülesandeid, mistõttu me peame nendest asjadest aru saama. Teisest küljest aga annab see kodanikele uue võimaluse, sest uus menetlus, kontrolli sisaldav menetlus annab kodanikele tegelikult esimest korda võimaluse oma vabalt ja otseselt valitud esindajate kaudu kontrollida Euroopa Komisjoni rakendus- ja normatiivmeetmeid.
Te olete kuulnud palju lugusid, mis ringlevad suuresti euroskeptikute ringkondades, selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon ja Euroopa bürokraatia soovivad reguleerida tervet trobikonda tühiseid pisiasju. Me kõik oleme mõningatega neist tuttavad - munade suurusest või paprika värvusest, õudusjutte on küllaga. Loomulikult ei tea me, mil määral on neis juttudes tõtt, kuid igal juhul on Brüsseli bürokraatiat ümbritsevad müüdid kestma jäänud. Üks müütide püsimise põhjustest on, et seni ei olnud Euroopa Parlamendil ehtsat ja tõhusat kontrollimisõigust seoses komisjonile delegeeritud normatiivmeetmetega.
Praegune protsess, mis lõpeb homme kahe hääletusega, võimaldab parlamendil vähemalt osaliselt sellist kontrolli teostada; nüüdsest on need normatiivmeetmed allutatud poliitilisele kontrollile. Pean ütlema, et harilikult demokraatia puudujäägiks nimetatava mõistes on see oluline samm. See on oluline samm ka demokraatia puudujäägi kõrvaldamisel, ilma et sellega kaasneks asutamislepingu muudatusi. Olen alati andnud oma parima, et seda saavutada, nagu ka parlament; täna arutusel olevate muudatuste aluseks on 2006. aastal Euroopa Komisjoni ja parlamendi vahel sõlmitud kokkulepe. Olen alati toetanud mõtet, et me ei peaks ootama, kuni need volitused Lissaboni lepinguga parlamendile laienevad. Ei ole vaja oodata, sest kahe institutsiooni vaheline kokkulepe ja nüüd meie ees olevad ettepanekud lahendavad need probleemid suurel määral. Pealegi kahtlen ma, et keegi suudab täna kindlalt väita, millal Lissaboni leping tegelikult jõustub.
Parlament vajab neid volitusi. Samas aga mõned hoiatussõnad: see on tohutu ülesanne, mida nõukogu on palju aastaid täitnud komiteemenetluse komiteede kaudu. Parlamendi jaoks on see täiesti uus funktsioon ning on vaja palju tööd, et tagada, et me suudame tõepoolest teostada meile omistatud uusi volitusi. Pealegi ei oli asi ainult võimes teostada neid volitusi Euroopa Parlamendina; nüüdsest on see tegelikult kohustus, sest Euroopa kodanikud saavad meilt kui nende valitud esindajatelt aru pärida, kuidas me nende küsimustega tegeleme. Sooviksin komisjoni siiralt tänada nende ettepanekute esitamise eest ning tahaksin tähelepanu juhtida tõigale, et ainult 12 30st või pigem ligikaudu 46 akti "Loendis 3" sisalduvatest on seni esitatud, ja me paluksime teil esitada ülejäänud 34 akti võimalikult kiiresti, et me saaksime nendega tegeleda. Läbirääkimised nõukoguga esimese ja kolmanda kõikehõlmava paketi üle on edukalt lõpule jõudnud.
Olen täiesti veendunud, et nõukogu jätkab seda protsessi - tõepoolest, nõukogu on võtnud kohustuse seda teha - ja võimalusel lahendab küsimused ning viib protsessi lõpule selle aasta lõpuks. Et see saaks võimalikuks, peavad kõik institutsioonid loomulikult jätkama omavahelist koostööd. Teine põhjus, miks see on nii tähtis, on, et käesoleval juhul loovutavad nii komisjon kui ka nõukogu parlamendile tähtsaid põhiseaduslikke volitusi. Seetõttu võiksin ka öelda, kuivõrd kiiduväärt see on ja kui tänulikud me oleme, et meile on need volitused antud. Siiski usun siiralt, et nad on astunud selle sammu Euroopa Liidu demokraatia huvides ning eesmärgiga kõrvaldada ülemäärased bürokraatlikud menetlused ja tagada tõhusam, läbipaistvam ja demokraatlikum Euroopa Liit. Ma tänan institutsioone koostöö eest ja kõiki parlamendikomisjone kiire tegutsemise eest, mis võimaldas parlamendil selle küsimuse lahendada, vähemalt esimese ja kolmanda kõikehõlmava paketi ettepaneku osas. Tänan teid tähelepanu eest.
Oldřich Vlasák
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (CS) Hr juhataja, volinik Wallström, daamid ja härrad, Euroopa Komisjon täidab asendamatut rolli Euroopa õigusnormide rakendamisel. Komisjoni ülesanne on rakendada Euroopa õigusnorme ühenduse tasandil ja tagada, et neid täidetakse liikmesriikides. Komiteemenetlus on üks põhivahendeid selle protsessi haldamisel. Komiteemenetlus on poliitika kujundamisel ja õigusloomes põhjendatud ja asendamatu. See loodi vastusena praktilisele vajadusele muuta ühenduse eeskirju, mis on sageli üsna tehnilised, et need ühtiksid tegelikkuse ja valitseva olukorraga. Siiski ei tähenda see, et olemasolev süsteem on veatu. Komiteemenetluse raames peame esmalt vaatlema komisjoni, nõukogu ja/või liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi vahelist tasakaalu.
Euroopa Parlament ja selle roll Euroopa õigusnormide vastuvõtmisel on asendamatud. Öeldut arvestades peame meeles pidama, et võimalust jälgida õigusaktide rakendamist piiravad aeg, tehnilised nüansid ja teadmised. Minu arvates on parlament protsessi liiga palju sekkunud, suurendades seeläbi bürokraatiat ja ohustades kogu protsessi. Meie eesmärk peaks olema otse vastupidine: vähendada bürokraatiat. Sajad komiteemenetluse komiteed, tuhanded kohtumised ja rakendusaktid vaevalt aitavad komiteemenetlust läbipaistvamaks muuta. Minu arvates peaks komiteemenetluse süsteem olema formaliseeritum. Ei ole kahtlustki, et kogu protsessi tuleb täiustada ja lihtsustada. Daamid ja härrad, komiteemenetlus, nagu Lissaboni leping, on miski, mida kodanikud ei mõista. Mis puutub meie arutellu komiteemenetluse üle, siis peaksime seetõttu võtma iirlaste "ei"d hoiatusena.
Manuel Medina Ortega
Hr juhataja, täna õhtul teeb parlament midagi uut. Arvan, et kõik kõnelejad, alustades volinikuga, on esile tõstnud komiteemenetluse mõnevõrra segast olemust. Seda tõendab asjaolu, et keegi üldsuse seast ei jälgi täna õhtul seda arutelu, ja kui ma peaksin oma valijaskonnale selgitama, mida ma siin täna õhtul kell üksteist teen, siis oleks see väga keeruline.
Leian, et erinevad kõnelejad on seda raskust maininud, ja arvan, pidades silmas meie soovi muuta ELi institutsioonid veidi ligitõmbavamaks, et me peame leidma mingisuguse viisi, kuidas kodanikele selgitada, mida me tegelikult arutame.
Loomulikult on meie käsitletav meetmepakett üsna lai. Nagu volinik ütles, on kõikehõlmavaid pakette neli. Me vaatleme vaid esimest ja kolmandat ning artikkel artikli järel näeme me probleeme, mis tõusetuvad rakendamise seisukohast. Nagu raportöör ja teised kõnelejad ütlesid, on see vajalik tegevus, kuid ilmselgelt peaksime püüdma seda selgitada.
Ehk tasub mainida mõningaid teemasid. Näiteks, nõukogu direktiiv 76/160/EMÜ suplusvee kvaliteedi kohta või nõukogu direktiiv 91/271/EÜ asulareovee puhastamise kohta. Vastuvõetud menetlusel on kodanikele sisulised tagajärjed, kuid küsimus kõlab, et kuidas neile seda teadvustada.
Minu arvates on hr Szájer teinud head tööd, et oleme parlamendis püüdnud tegutseda vastutustundlikult ja kavatseme seda teha ka edaspidi ja et ainus asi, mis meil selles suhtes teha jääb, on see osa, et peame kodanikele selgeks tegema, mida me tegelikult siin teeme, ja see on üsna raske. Leian, et see saab olema meile väljakutseks, ja arvan, et oma saavutatu ja oma tänaõhtuse tegevuse jätkamisel peame tulevikus selle teise osaga tegelema, et parlamendi arutelu ei oleks nii ilmetu kui see tänaõhtune.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr juhataja, Euroopa Parlamendi kaasamine komiteemenetlusse on vajalik, pidades silmas tema seadusandliku pädevuse arengut, ja eriti osana asutamislepingu artikliga 251 ette nähtud kaasotsustamismenetlusest. Seda suunda on järgitud nõukogu 2006. aasta 17. juuli otsuses ja artiklis 5a, millega kehtestatakse uus menetlus, mille kohaselt parlament otsustab üheskoos nõukoguga teatavate rakendusvolituste väljapakkumise põhjuste üle. Uus "kontrolliga regulatiivmenetlus" on seotud üldist laadi meetmetega, mille eesmärk on muuta alusõigusakteide mittesisulisi osi kaasotsustamise teel.
Nõukogu otsus on seadusandliku protsessi kulgemise seisukohast pöördeline, sest see võimaldab parlamendil kasutada rakendusvolitusi käsitleva komisjoni ettepaneku suhtes vetoõigust. Selle tulemusena on võimalik ettepanekut muuta või naasta seadusandlikule teele. On väga tähtis, et kohanduspakett võetaks vastu võimalikult kiiresti, et uut menetlust saaks kohe rakendada kehtiva õigustiku suhtes. Seetõttu kutsun meid eeloleval hääletusel vastu võtma komisjoni ettepanekut, mis hõlmab loendit õigusaktidest, mis tuleb vastavusse viia uue menetlusega, üheskoos pädevate parlamendikomisjonide väljapakutud muudatustega.
Samas sooviksin tähelepanu juhtida, et praeguse komiteemenetluse reformi õnnestumise seisukohast on määrava tähtsusega, kuidas parlament kasutab oma käeulatuses olevat potentsiaali. Menetluse edenemist võivad kahjulikult mõjutada nõue, et rakendusvolitusi käsitleva komisjoni ettepaneku tagasilükkamiseks on vaja absoluutset häälteenamust, või menetluse pikenemine, mis tulenev näiteks vajadusest tõlkida dokumendid 23 ELi keelde. Peaksime samuti meeles pidama, et parlament võib sattuda suurenenud surve alla, mida avaldavad mitmesugused ringkonnad, kes on huvitatud rakendusvolituste lõpliku vormi mõjutamisest. Täiendav väljakutse nii üldistel kui ka korralduslikel põhjustel on parlamendile tulevikus esitatava tohutu hulga rakendusaktide arvessevõtmine.
József Szájer
raportöör. - (HU) Hr juhataja, proua asepresident, daamid ja härrad, mul ei ole jäänud eriti muud teha kui tänada oma kolleege õiguskomisjonis ja muudes komisjonides tiheda koostöö eest. Tänan ka kõiki, kes töötasid koos õiguskomisjoniga ja aitasid mind selles äärmiselt keerukas ja raskes küsimuses. Mul on väga hea meel, et oleme suutnud jõuda selles küsimuses nõukoguga kokkuleppele, ja ma loodan, et suudame protsessi esimesel lugemisel lõpule viia. Sooviksin ka avaldada lootust, et see protsess jätkub samas rütmis ja tempos teise ja neljanda kõikehõlmava paketi ettepaneku puhul - neljas on ilmselt veidi raskem ja riukalikum. Läbirääkimised nende üle on juba alanud ja ma olen täiesti veendunud, et on täiesti võimalik viia see protsess lõpule aasta lõpuks või isegi varem ja et ametlik protsess võib alata.
Lissaboni lepinguga kehtestatakse see süsteem teiseste õigusaktidega seoses, kuid ei oleks olnud õige raisata kaks aastat ilma komiteemenetluseta. Olen veendunud, et parlament vajab seda õppeprotsessi; ta peab õppima, kuidas nende küsimustega tegeleda. Üks kõneleja mainis, et on oluline, et me suudaksime ise eristada olulisi asju ebaolulistest; seadusandja roll on tegelikult keskenduda elutähtsatele asjadele ja seepärast peab ta mõningad volitused delegeerima täitevvõimule, teisisõnu, komisjonile, kuid meile peab jääma võimalus ja õigus kontrollida komisjoni väljatöötatud rakendusmeetmeid. Esitatud kommentaarid on lisatud ettepanekutesse. Tänan teid väga tähelepanu eest, ja ma soovin parlamendile, komisjonile ja nõukogule igakülgset edu veel ees seisvate ülesannete teostamisel, arvestades, et see õigusakt on midagi numbriga kuuskümmend ja et tegeleda tuleb veel suure hulga õigusaktidega, ning ma loodab, et asi saab lahendatud aasta teises pooles. Tänan väga tähelepanu eest. Tänan kuulamast.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 18. juunil 2008.
