Vuosittainen ihmisoikeusraportti 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikka (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Laima Liucija Andrikienėn ulkoasiainvaliokunnan puolesta laatima mietintö vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta.
Laima Liucija Andrikienė
esittelijä. - (LT) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja, olen hyvin iloinen nähdessäni, että osallistutte tänään tähän erityisen tärkeään keskusteluun. Olen iloinen varsinkin siksi, että nämä ovat ensimmäiset poliittiset keskustelut, joihin korkea edustaja Ashton osallistuu uuden Euroopan ulkosuhdehallinnon toiminnan käynnistymisen jälkeen.
Euroopan unionin neuvoston hyväksymä ihmisoikeuksia maailmassa koskeva raportti ja EU:n tämän alan politiikka ovat pohjana tälle keskustelulle ja Euroopan parlamentin päätöslauselmalle, josta huomenna äänestämme. Emme voi pitää korkeaa edustajaa Ashtonia vastuullisena niistä toimista, joita mainitussa raportissa käsitellään, eli vuosina 2008-2009 toteutetuista toimista, koska tuolloin hän ei vielä ollut aloittanut tehtävässään ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana. Ymmärrämme tehtäväänne nyt ja tulevaisuudessa liittyvän suuren vastuun, ja vakuutan teille, että Euroopan parlamentti tekee kaiken voitavansa varmistaakseen, että Euroopan unionin ulkopoliittiset tavoitteet saavutetaan.
Korkea edustaja Ashton, Lissabonin sopimus on ollut voimassa vuoden ajan, ja Euroopan ulkosuhdehallinto aloitti toimintansa vain kaksi viikkoa sitten. Mietinnöllään Euroopan parlamentti lähettää tänään selvän viestin kaikille EU:n toimielimille. Euroopan parlamentti on ilmaissut selkeästi kantansa, jonka mukaan uuden Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi ensisijaisesti keskityttävä demokratiakehitykseen ja ihmisoikeuksien suojeluun kaikkialla maailmassa ja tämän olisi näyttävä sekä ulkosuhdehallinnon rakenteessa että sen rahoituksessa. Se voisi sisältää ihmisoikeuksien ja demokratian osaston, kansainvälisen oikeuden osaston tai jonkin muun erinimisen mutta samansisältöisen rakenteen. Meidän olisi vältettävä ihmisoikeuskysymysten marginalisointia tai niiden jättämistä EU:n asialistan ja EUH:n rakenteen ulkopuolelle.
Samaa tavoitetta silmälläpitäen Euroopan parlamentti ehdottaa perustamaan ulkosuhdehallintoon ihmisoikeuksia käsittelevien erityisedustajien toimia. Nämä työskentelisivät tietyissä valtioissa tai tietyillä alueilla, erityisesti siellä, missä EU:lla ei ole diplomaattista edustusta. Erityisedustajilla olisi selkeä toimeksianto puolustaa ihmisoikeuksia valtioissa, joissa he työskentelevät.
Korostan myös vielä kerran Brysselissä toimivan ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) tarvetta, varsinkin koska EU:n jäsenvaltioiden ehdoton enemmistö kannattaa tätä ajatusta. Mietinnössä, josta huomenna Euroopan parlamentissa äänestämme, käsitellään ja arvioidaan EU:n politiikkaa, koko EU:n ja sen toimielinten työtä, ja se kattaa hyvin monia eri aiheita ja kysymyksiä, muun muassa kuolemanrangaistuksen lakkauttamisen, terrorismin torjunnan ja ihmisoikeudet, lasten oikeudet, naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan, ihmisoikeuksien puolustajien tilanteen maailman eri valtioissa sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapauden. Käsittelemme ja arvioimme Euroopan unionin toimintaa sellaisilla kansainvälisillä foorumeilla kuin Yhdistyneissä Kansakunnissa ja Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvostossa sekä Euroopan unionin yhteistyötä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa.
Kollegoillani Euroopan parlamentissa oli aktiivinen osa käsittelemämme mietinnön valmistelussa, ja se hyväksyttiin ulkoasiainvaliokunnassa valtavalla enemmistöllä: 50 puolesta, ei yhtään vastaan ja kaksi tyhjää. Mietinnön liitteenä on luettelo eri valtioissa tapahtuneista konkreettisista ihmisoikeusloukkauksista, joihin Euroopan parlamentti on kiinnittänyt huomiota. Nämä ovat todellisia nimiä, valtioita, ihmiskohtaloita ja kuolonuhreja. Tästä syystä haluan puheenvuoroni lopuksi mainita eräitä erityisen vakavia ihmisoikeusloukkauksia.
Koska osallistuitte seremoniaan, tiedätte luonnollisesti, että Euroopan parlamentin oli määrä antaa tänään mielipiteenvapauden Saharov-palkinto kuubalaiselle toisinajattelijalle Guillermo Fariñasille. Emme voineet tehdä sitä, koska Kuuban hallituksen edustajat kieltäytyivät päästämästä Guillermo Fariñasia tulemaan Euroopan parlamenttiin. Luotamme siihen, että hoitaessanne tehtäviänne otatte tämän seikan huomioon ja löydätte keinon ilmaista Kuuban hallitukselle kantamme, pettymyksemme ja pahoittelumme sekä vastalauseemme tässä asiassa.
Haluan myös kiinnittää huomionne toiseen mietinnössä käsittelemäämme tuskalliseen tapaukseen. Venäläisen Khamovinicheskin tuomioistuimen oli määrä antaa toista syytettyä koskeva tuomio tänään, mutta epäselvistä syistä se siirsi tuomion julistamista kuun loppuun. Kyseesä on Mihail Khodorkovskin ja Platon Lebedevin oikeudenkäynti, joka mielestäni heijastaa Venäjän oikeuslaitoksen mädännäisyyttä ja oikeusvaltion puuttumista. Korkea edustaja Ashton, kehotan teitä olemaan unohtamatta näitä tapauksia ja pyrkimään siihen, että oikeudenmukaisuudesta tulee Venäjällä sääntö pikemmin kuin poikkeus. Uskon, että Venäjän nykyinen avautuminen ja presidentti Medvedevin pyrkimykset uudenaikaistaa Venäjää tarjoavat erittäin hyvän tilaisuuden tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
Catherine Ashton
komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kunnianarvoisat parlamentin jäsenet, vietimme perjantaina kansainvälistä ihmisoikeuspäivää. Tämän vuoden teema korosti kaikkien niiden yksilöiden ja organisaatioiden työtä, jotka taistelevat ihmisoikeusloukkauksia ja erityisesi syrjintää vastaan ympäri maailmaa.
Kuluneen vuoden aikana olen tavannut Nobel-palkinnon saaneen iranilaisen Shirin Ebadin, Frontline-palkinnon saaneen Afganistanin naisten ihmisoikeuskomissaarin Soria Sabhrangin sekä muita ihmisoikeuksien puolustajia eri puolilla maailmaa, ja aion tehdä niin vastakin.
Kuten olen aiemmin sanonut, edellytän Brysselissä toimivien kollegoideni ja EU:n edustustojen päälliköiden toimivan samoin.
Kuusi kuukautta sitten olin täällä esittämässä ensimmäisen näkemykseni siitä, miten Euroopan unionin pitäisi harjoittaa ihmisoikeuspolitiikkaansa. Tänään haluan esittää, miten työ on edistynyt sen jälkeen ja miten mielestäni nyt on edettävä Euroopan ulkosuhdehallinnon tuella.
Ensiksi haluan kuitenkin ilmaista kiitollisuuteni esittelijä Andrikienėlle hänen mietinnöstään, jossa käsitellään EU:n vuosittaista ihmisoikeusraporttia ja hahmotellaan Euroopan parlamentin näkemys siitä, miten voimme tehostaa Euroopan unionin ihmisoikeuksia koskevaa lähestymistapaa. Se on tavoite, jota vilpittömästi kannatan. Parlamentin käsiteltävänä tänään olevassa mietinnössä heijastuvat hyvin EU:n toimien kirjo ja edessämme olevat haasteet: hyökkäykset ihmisoikeuksien puolustajia vastaan, seksuaalinen väkivalta, ilmaisunvapauden rajoittaminen uuden teknologian avulla, vain eräitä mainitakseni. Annan tunnustuksen esittelijä Andrikienėlle siitä, että hän kokosi yli 400 tarkistusta tähän vaikuttavaan, valaisevaan ja erittäin hyödylliseen mietintöön.
Mietinnössä käsitellään hyvin paljon asioita, ja mainitsen kolme viime kuukausien merkittävää kehityssuuntausta. Ensinnäkin EU on työskennellyt ankarasti edistääkseen ihmisoikeuksia monenvälisellä näyttämöllä.
YK:n ihmisoikeusneuvoston onnistuneessa istunnossa Euroopan unioni puolusti yhteistä kantaa mahdollisesti kiistoja aiheuttaviin päätöslauselmiin Gazan laivueesta ja Goldstonen raportista. Yleiskokouksen kolmannessa komiteassa EU saavutti myös tärkeimmät tavoitteensa: Burmaa, Korean demokraattista kansantasavaltaa ja kuolemanrangaistusta koskevat päätöslauselmat hyväksyttiin suurilla ääntenenemmistöillä - kuten myös Kanadan päätöslauselma Iranista - ja myös EU:n päätöslauselmasta uskonnollisen suvaitsemattomuuden poistamisesta päästiin yksimielisyyteen.
Toiseksi, kuten kesäkuussa ilmoitettiin, työ EU:n ihmisoikeuspolitiikan tarkistamiseksi on aloitettu. Se on ollut avoin prosessi, jossa olen pyrkinyt saamaan panoksia jäsenvaltioiden parlamenttien jäseniltä, varsinkin Heidi Hautalalta ja ihmisoikeuksien alivaliokunnalta, sekä kansalaisyhteiskunnan valtiosta riippumattomilta järjestöiltä ja tutkijoilta. Aion pyytää ulkosuhdehallintoa ja johtoryhmääni pohtimaan lähikuukausina näissä kuulemisissa esiin tulevia keskeisiä aiheita ja sitä, miten voimme parhaiten toteuttaa ne käytännössä. Luotan parlamentin tukeen jatkossakin tässä tehtävässä.
Kolmanneksi, on alettu yksinkertaistaa kymmenen viime vuoden aikana syntyneitä EU:n ihmisoikeuspolitiikan suuntaviivat muodostavia monenkirjavia toimenpiteitä keinovalikoimia, muita välineitä ja ohjeita, joita meillä on ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua varten. Sille, että toimet lisääntyneet kehittyneet tällaisella orgaanisella tavalla, on hyvät syyt, mutta nyt vaikuttaisi olevan hyvä ajankohta tehdä tilannearvio ja siirtyä eteenpäin, ja meneillään olevan tarkistustyön osalta näen meillä olevan kolme toimintalinjaa.
Ensinnäkin, Euroopan unionin on jatkettava ihmisoikeuksien puolesta puhumista kansainvälisellä näyttämöllä. Pyrimme tehostamaan toimintaamme Yhdistyneissä Kansakunnissa ja vastustamaan pyrkimyksiä vesittää yleismaailmallisia standardeja, jotka ovat toimintamme perusta. Meidän on löydettävä innovatiivisia tapoja tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kumppanien kanssa edistääksemme yhteisiä arvojamme, kuten teimme onnistuneesti YK:n yleiskokouksen äänestyksessä kuolemanrangaistusta koskevasta päätöslauselmasta. Panostamme myös siihen, että omat tuloksemme kestävät tarkastelun.
Toiseksi, meidän on räätälöitävä toimintatapamme yksittäisten tilanteiden mukaiseksi. Tämä merkitsee paikallisten ihmisoikeusstrategioiden laatimista kutakin valtiota varten, ensisijaisten tavoitteidemme tarkistamista ja monenlaisten välineidemme mahdollisimman tehokasta käyttöä esimerkiksi jakamalla kokemuksia lasten suojelusta internetissä tai parhaista tavoista torjua lapsityövoiman käyttöä.
Kolmanneksi ja viimeiseksi, ihmisoikeuksien olisi oltava näkyvästi EU:n ulkoisen toiminnan keskipisteessä. Se edellyttää ihmisoikeuksien sisällyttämistä ulkosuhdehallinnon kaikkien osien toimintaan sekä kaikkeen EU:n ulkoiseen toimintaan: kauppaan, kehitysyhteistyöhön, YTPP:hen ja niin edelleen, kaikilla tasoilla. Tämä nivotaan ulkosuhdehallinnon rakenteeseen päätoimipaikassa sekä kaikissa edustustoissamme, jotta voidaan valvoa ihmisoikeustilannetta ja edistää EU:n ihmisoikeuspolitiikan tavoitteiden tehokasta saavuttamista.
Ihmisoikeudet ovat keskeinen osa EU:n identiteettiä ja toimintamme ydin kaikkialla maailmassa. Olemme kehittäneet vahvoja mekanismeja näiden arvojen edistämiseksi erilaisissa toimintaympäristöissä erilaisten kumppanien kanssa, esimerkiksi monenvälisessä toimintaympäristössä ja tukemalla kansalaisyhteiskuntaa tai rahoittamalla konkreettisia ihmisoikeushankkeita yli sadassa valtiossa. Lähes kymmenen vuotta EU:n ensimmäisen ihmisoikeuksia käsitelleen tiedonannon jälkeen haluan uuden ulkosuhdehallinnon avulla varmistaa, että ihmisoikeuspolitiikkamme on tehokasta, innovatiivista ja kohdennettua: että se on punainen lanka kaikessa ulkoisessa toiminnassamme ja ulkopolitiikkamme johtoajatus.
Tästä syystä olen tänään erityisen tyytyväinen tämän mietinnön antamaan panokseen, ja lopuksi onnittelen Guillermo Fariñasia hänelle myönnetystä mielipiteenvapauden Saharov-palkinnosta.
Inese Vaidere
PPE-ryhmän puolesta. - (LV) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, haluan aluksi kiittää esittelijä Andrikienėa hänen onnistuneesta mietinnöstään, joka hyväksyttiin ulkoasiainvaliokunnassa käytännössä yksimielisesti. Kiitän myös Catherine Ashtonia hänen punnitusta puheenvuorostaan. Mietintö maailman ihmisoikeustilanteesta on todistus kriittisestä tilanteesta niissäkin valtioissa, joiden kanssa Euroopan unioni on monia vuosia käynyt ihmisoikeusvuoropuhelua ja -neuvotteluja. Mietinnössä esimerkiksi painotetaan, että Venäjä on tähän mennessä täyttänyt vasta ensimmäisen kohdan Georgiaa koskevasta kuusikohtaisesta sopimuksesta. Puoli miljoonaa ihmistä eivät edelleenkään voi palata koteihinsa Etelä-Ossetiassa ja Abhasiassa. Euroopan unionin on todella ratkaistava tällaiset tilanteet, ja sen vuoksi kehotan korkeaa edustajaa kiinnittämään erityistä huomiota mainitsemieni kysymysten ratkaisemiseen. Olisi Euroopan unionin kannalta sietämätöntä käyttää valtavasti aikaa ja varoja ihmisoikeustilanteeseen saavuttamatta silti hyviä tuloksia. Näin ollen on selvää, että Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikkaan on tehtävä huomattava parannuksia. Ensinnäkin on pantava toimeen tarkka ihmisoikeusstrategia, jossa määritellään tehtävien lisäksi myös rakenne ja jolla varmistetaan tulosten säännöllinen arviointi ja toimintataktiikan tarkistaminen. Toiseksi, Euroopan unionin suorittaman ihmisoikeustilanteen arvioinnin on perustuttava vain kokemuksiin ja määriteltyihin kriteereihin. Emme saa muuttaa kantaamme jonkin kolmannen maan painostuksen tai taloudellisten etujen vuoksi. Kolmanneksi, meidän on aloitettava Euroopan unionin tasolla kansalaisjärjestöjen säännölliset kuulemiset. Ihmisoikeuksien ja demokratian turvaamisen on oltava ulkosuhdehallinnon ensisijainen tavoite ja ehdoton kriteeri kolmansien maiden kanssa tehtävissä kahdenvälisissä sopimuksissa. Kiitoksia.
Véronique De Keyser
S&D-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, tämä mietintö on todella valtava työ. Siinä käsitellään lähes tyhjentävästi ihmisoikeuksien aihetta, ja samalla siinä on puutteita, jotka johtuvat sen ansioista; se on tiivis ja sen lukeminen vie aikaa. Tämä ei ehdottomasti ole esittelijän syy, vaan se johtuu niistä 423 tarkistuksesta, jotka hänen oli sulatettava. Se oli urotyö, josta meidän on onniteltava esittelijä Andrikienėa.
Mietinnössä korostetaan kuitenkin myös sitä, että Euroopan unionin politiikassa keskeisellä sijalla olevat ihmisoikeudet ovat monimutkainen ja monitahoinen asia. Näin ollen kun Euroopan parlamentti pyytää teiltä, korkea edustaja Ashton, ihmisoikeuksia käsittelevää erityisedustajaa, ihmisoikeuksien osastoa, erityiskoulutusta ulkomailla toimiville EU:n edustustojen työntekijöille sekä heidän keskuuteensa henkilöä, joka nimenomaisesti vastaa asemamaan ihmisoikeustilanteen seurannasta, se ei todellakaan ole osoitus parlamentin pyrkimyksestä lisätä byrokratiaa tällä alalla, vaan siitä, että tehtävää työtä on paljon.
Vaikka mietinnössä ei unohdeta niitä vakavia ongelmia ja rikkomuksia, jotka jatkuvasti järkyttävät maailmaa, se ei myöskään ole pelkkä luettelo kauheuksista. Myönteistä on, että siinä aivan oikein painotetaan toteutettuja toimia ja että siinä ei epäröidä suositella toimintalinjoja ja keskustelunaiheita.
Yhteenvetona voidaan todeta, että se todella heijastaa Euroopan unionin tekemän työn merkitystä ja sisältöä. Euroopan unioni on kehittänyt joukon välineitä, joilla voidaan todella edistää demokratiaa maailmassa. Sen on vielä vakuutettava keskustelukumppaninsa siitä, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen ei estä kasvua ja kansainvälistä kauppaa ja että se ei ole ulkosuhteissa kaulassa roikkuvan myllynkiven kaltainen rasite, vaan tuottaa pikemmin lisäarvoa vakauden ja vaurauden muodossa.
Arvoisa korkea edustaja Ashton, olette aloittanut ihmisoikeuksien puolustamisen erittäin hyvin ja tehnyt hyvää työtä tänä ensimmäisenä vuonna Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen.
Leonidas Donskis
ALDE-ryhmän puolesta. - (LT) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää ja kaikkia niitä parlamentin jäseniä, jotka tekivät tarkistuksia ja osallistuivat keskusteluihin, heidän kiinnostuksestaan ja ponnistuksistaan tämän ihmisoikeuksia maailmassa ja EU:n ihmisoikeuspolitiikkaa käsittelevän mietinnön laatimiseksi ja parantamiseksi.
Katson, että esittelijä sekä ihmisoikeuksien alivaliokunnan ja ulkoasiainvaliokunnan kollegat ovat vastanneet tähän haasteeseen erinomaisella tavalla. Kansalaisjärjestöjen edustajilta saamamme ajatukset ja apu auttoivat myös tekemään mietinnöstä paremman. Tästä syystä kehotan kaikkia parlamentin jäseniä äänestämään tämän mietinnön puolesta, joka pitkien keskustelujen, tarkistusten ja väittelyjen jälkeen antaa tarkan kuvan Euroopan parlamentin kannasta ihmisoikeuksiin.
Mitä tulee ehdotettuihin tarkistuksiin, kehottaisin parlamentin jäseniä olemaan puuttumatta laajemmin kysymyksiin, joita on jo käsitelty perusteellisesti valiokunnassa. On totta, että ihmisoikeusongelmia on paljon, ja on myös paljon valtioita, jotka voitaisiin mainita ja joita voitaisiin kehottaa toimimaan. Mietinnön arvo on kuitenkin sen lyhyydessä. Jos sitä laajennetaan loputtomiin, se menettää tehonsa, ja siksi jotkin nyt käsiteltävistä tarkistuksista vaikuttavat minusta tarpeettomilta.
Samalla haluan kiinnittää kollegoideni huomiota eräisiin tärkeisiin tarkistuksiin, joita mietinnön edellisessä versiossa ei ollut. Niiden joukossa on ryhmäni ehdottama tiopentaalinatriumia koskeva tarkistus, jossa vaaditaan takeita siitä, että tämän kuolemanrangaistuksien täytäntöönpanoon käytettävän aineen valmistus ja myynti sallitaan vain lääkinnällisiin tarkoituksiin. Tämän tarkistuksen hyväksyminen olisi merkittävä askel kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi kaikkialla maailmassa. Kehotan jäseniä myös äänestämään erään toisen ryhmäni esittämän tarkistuksen puolesta, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toteuttamaan lisätoimia, joilla pannaan täytäntöön vuoden 2007 ihmisoikeusraportissa esitetyt sitoumukset, tehostaakseen pyrkimyksiä väkivallattomuuden edistämiseksi.
Tämä asiakirja ei ole vain joukko ohjeita Euroopan komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille, vaan myös hyvin vahva ja selkeä viesti Euroopan unionin naapureille, kumppaneille ja muille valtioille, joissa ihmisoikeuksia ei kunnioiteta ja puolusteta riittävästi. Toivon, että kaikki asianomaiset valtiot ja toimielimet antavat tälle mietinnölle sille kuuluvan huomion ja ottavat sen arvokkaat suositukset omakseen.
Heidi Hautala
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, toivotan korkean edustajan tervetulleeksi Euroopan parlamenttiin tänään. Haluan myös onnitella lämpimästi esittelijä Andrikienėa hänen tekemästään työstä. Se oli erinomaista ryhmätyötä, ja sen ansiosta mietintö voitiin hyväksyä ulkoasiainvaliokunnassa lähes yksimielisesti.
Minulla oli onni tulla tänä syksynä kutsutuksi osallistumaan jäsenvaltioiden välisiin keskusteluihin siitä, miten EU:n ihmisoikeuspolitiikasta voitaisiin saada tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa. Uskon, että meillä on nyt historiallinen tilaisuus tarkistaa ihmisoikeuspolitiikkaamme, kuten te, korkea edustaja Ashton, olette todennut. Ehdotan, että tämän prosessin olisi oltava mahdollisimman osallistava ja avoin. Suosittelen painokkaasti, että annatte parlamentille ja neuvostolle aikanaan - ei tietenkään liian myöhään - tiedonannon, jotta voimme saada aikaan todellista korkean tason keskustelua ja sitoutumista.
Tänään on hyvin tärkeää muistaa, että Lissabonin sopimuksessa ihmisoikeudet asetetaan unionin ulkopolitiikan ytimeen. Tästä syystä meillä on oltava asianmukaiset rakenteet. Me tiedämme, että te, arvoisa korkea edustaja, olette sitoutunut ihmisoikeuksiin ja demokraattisiin rakenteisiin päätoimipaikassa. Voisitteko kertoa meille, mitä se mahtaa käytännössä tarkoittaa? Voitteko antaa meille saman lupauksen kuin jonka annoitte parlamentille kesällä? Kehotan teitä myös painokkaasti puoltamaan päätöstä Brysselissä toimivan EU:n neuvoston ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) perustamisesta. Jos tarvitsemme lisää johdonmukaisuutta - niin kuin tarvitsemme - meidän on ehdottomasti perustettava tämä pysyvä rakenne.
Lopuksi, kiitän teitä ponnistuksistanne jäsenvaltioiden kokoamiseksi yhteen viime perjantaina Oslossa järjestettyyn Nobelin rauhanpalkinnon luovutustilaisuuteen. Minulla on syytä uskoa, että ilman teidän toimintaanne se ei olisi onnistunut. Se on erittäin hyvä perusta ihmisoikeustyöllemme, jotta unioni voi puhua selvemmällä, kuuluvammalla ja tehokkaammalla äänellä maailmassa.
Konrad Szymański
Arvoisa puhemies, myös minä haluan esittää kiitokseni esittelijälle. Saimme nauttia hyvästä yhteistyöstä, jonka tuloksena on saatu aikaan mielestäni erittäin hyvä mietintö. Yksi seikka, jota minusta on syytä korostaa, on se, että kristityt ovat yhä maailman eniten vainottu uskonnollinen ryhmä, ja heitä syrjitään, heitä vastaan hyökätään ja heitä jopa surmataan lähes kaikkialla maailmassa. Samalla maailma pysyy hiljaa. Mekin - Euroopan unioni - teemme yhä liian vähän asian hyväksi.
Olen hyvin kiitollinen Catherine Ashtonille hänen toimistaan monissa yksittäisissä tapauksissa viime aikoina, mutta tätä asiaa olisi toistettava edelleen. Naapurialueillamme sijaitsevien valtioiden, kuten Egyptin ja Algerian, olisi ymmärrettävä, ettemme voi laajentaa poliittista vuoropuheluamme sisällyttämättä siihen kysymystä näiden maiden uskonnollisista vähemmistöistä. Sudanin ja Irakin kaltaisille valtioille olisi tehtävä hyvin selväksi, että emme suostu kehitysapuohjelmiin tai vapaakauppasopimuksiin, ennen kuin niissä kunnioitetaan uskonnonvapauden perusoikeutta.
Tässä asiassa on tapahtunut paljon kehitystä parempaan suuntaan viime vuosina, mutta meidän on toimittava jatkuvasti uskonnonvapauden puolustamiseksi kaikkialla maailmassa, koska kukaan muu ei tee sitä puolestamme. Olemme viime päivinä saaneet tavata Euroopan parlamentissa Irakista, Mosulista ja Bagdadista, tulleita piispoja, jotka ovat kertoneet kokemuksistaan. Mielestäni meidän pitäisi antaa heille paitsi tunne solidaarisuudesta myös takeet turvallisesta tulevaisuudesta, jotta heistä tuntuu, että heillä on joku, jolta he voivat pyytää apua. Muutoin vaarannamme oman uskottavuutemme, sillä jos emme pysty huolehtimaan ystävistämme, menetämme uskottavuutemme maailman silmissä.
Marie-Christine Vergiat
Arvoisa puhemies, istuntomme tärkeimpänä aiheena näyttää olevan erityisesti ihmisoikeudet.
Tänä aamuna hyväksyimme Kinga Gálin mietinnön. Hyväksyimme myös mietinnön ihmiskaupasta ja toisen mietinnön eurooppalaisesta suojelumääräyksestä, toisin sanoen uhrien oikeuksista. Rinnastan niihin yhdistelmäluvan hylkäämisen, jolla Euroopan parlamentti hylkäsi ehdotuksen, joka oli aivan liian syrjivä ulkomaalaisia kohtaan.
En palaa enää Saharov-palkintoon. Olen jo ilmaissut mielipiteeni. Minusta tämä mietintö kuitenkin heijastaa samaa kahden vauhdin näkemystä, samaa kapeaa näkökulmaa, josta eräät parlamentin jäsenet valitettavasti tarkastelevat ihmisoikeuksia.
Mainitsen muutamia esimerkkejä: olen sitoutunut uskonnonvapauteen samoin kuin vapauteen uskoa tai olla uskomatta. Myös monia uskonnottomia vainotaan kaikkialla maailmassa. Esittelijä hylkäsi tarkistukset, joilla mietintöön olisi sisällytetty ajatuksenvapauden, uskonvapauden ja uskonnonvapauden käsite, vaikka se on olemassa kansainvälisessä oikeudessa. Miksi lausunnossa on 15 uskonnonvapautta käsittelevää kohtaa, joissa lähinnä keskitytään kristittyihin, ja vain kuusi kohtaa ilmaisunvapaudesta? Ammattiyhdistysaktiiveja ei mainita lainkaan. Mikä on syy tähän kaksinaismoralismiin, jossa aina mainitaan samat valtiot, Irak, Iran, Venäjä, Valko-Venäjä tai Kuuba, kun taas monissa Afrikan maissa vallitsevaa tilannetta ei mainita juuri koskaan, eikä varsinkaan Maghreb-valtioita, joissa, etenkin Libyassa ja Tunisiassa, ihmisoikeuksien ja demokratian puolustajia vainotaan hirveällä tavalla juuri kenenkään piittaamatta siitä? Kolumbiaakaan ei mietinnössä mainita.
Toivon, että voimme saavuttaa edistystä tämän keskustelun avulla. Uskon, että löytämällä tasapainon kantojemme välillä ja mukauttamalla kannanottojamme ja toimiamme etenemme kohti todella yleismaailmallista ihmisoikeuksien käsitettä. Työtä on vielä paljon jäljellä, ja olen kuunnellut teitä hyvin tarkkaavaisesti, korkea edustaja Ashton.
Fiorello Provera
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan ensinnäkin kiittää esittelijä Andrikienėa siitä, että hän hyväksyi eräät uskonnonvapautta koskevat tarkistukseni, ja onnittelen häntä tästä onnistuneesta mietinnöstä.
Traagiset tapahtumat, jotka koskevat uskonnon harjoittajien vapautta kaikkialla maailmassa, lisääntyvät jatkuvasti: uskonnon harjoittamisen esteitä, hyökkäyksiä ja murhia on vuosi vuodelta enemmän. Nämä rikolliset teot kohdistuvat kaikkien uskontojen harjoittajiin ja erityisesti kristittyihin. Ristiriitaista kyllä, uskonnonvapaus on muuttumassa yhdestä luonnollisimmista ja itsestään selvimmistä vapauksista yhä arkaluonteisemmaksi aiheeksi.
Kaikista näistä syistä toistan jo aiemmin esitetyn ehdotuksen siitä, että Euroopan parlamentti laatii vuosittain erityisen ja tarkan raportin, jolla seurataan uskonnonvapauden tilaa maailmassa. Raportti antaisi tarvittavat tiedot, joiden avulla voidaan suunnitella asianmukaisia ja ennalta ehkäiseviä poliittisia toimia.
Nicole Sinclaire
(EN) Arvoisa puhemies, Neuvostoliitossa monet koululaissukupolvet saivat oppia, että toveri Stalin oli keksinyt polttomoottorin. Vaikuttaa siltä, että Euroopan unionin koululaiset oppivat, että EU puolustaa ihmisoikeuksia - mutta mitä te oikeastaan olette retoriikan lisäksi tehnyt?
Esittelijä tuo esiin EU:n käytännössä myönnytyspolitiikkaa merkitsevän heikkouden Burman sotilasjunttaa kohtaan. Esittelijä kertoo meille, että EU on kyllä hyvin huolissaan sen ulkopuolella tapahtuvista ihmisoikeusloukkauksista - mutta entä romanien pakkokarkotukset Belgiasta vuonna 1999 nyt Euroopan parlamentin jäsenenä toimivan Guy Verhofstadtin pääministerikaudella? Entä romanien pakkokarkotukset Ranskasta tänä vuonna?
Sanat ovat ehkä kuitenkin ainoa asia, mitä voimme ulkosuhdehallinnolta odottaa. Viime viikolla Amnesty International ilmaisi Brysselissä huolensa siitä, että ulkosuhdehallinnosta puuttuu ihmisoikeusyksikkö. Sanat ovat kyllä hienoja, mutta teot saattaisivat olla maailman vainotuille ja kärsiville kansoille enemmän avuksi.
Viime viikolla valiokunnan kokouksessa syytin puheenjohtajavaltio Belgiaa siitä, että se on haamupuheenjohtaja. Hämmästyksekseni puheenjohtajavaltio oli kanssani samaa mieltä ja sanoi, että se oli juuri sitä, mitä se haluaa. Pyytäisinkin korkeaa edustajaa Ashtonia osallistumaan - eikä vain hengessä - ihmisoikeuksien alivaliokunnan seuraavaan kokoukseen 10. tammikuuta, jolloin hän voi osallistua keskusteluun ihmisoikeus- ja demokratiaverkostosta ja selittää meille, mitä sana "toiminta" hänelle tarkkaan ottaen merkitsee.
Filip Kaczmarek
(PL) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijä Andrikienėa hänen ihmisoikeusraportista 2009 laatimastaan mietinnöstä. Se ei ollut helppo tehtävä, sillä ihmisoikeuksien noudattamisen tila vaatii valitettavasti edelleen meiltä huomiota ja toimia. Mietinnössämme kehotamme useaan otteeseen eri valtioita ja toimielimiä toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla pyritään lisäämään ihmisoikeuksien kunnioittamista. Minusta vaikuttaa siltä, että meidän olisi tarkistettava useammin, tekevätkö nämä toimielimet todella sen, mitä Euroopan parlamentti on pyytänyt. Muutoin joudumme vuoden päästä toistamaan monet tänään esitetyistä huomautuksista.
On oikein, että vaadimme perusoikeuksien kunnioittamista, mutta se ei vielä riitä. Meidän on myös oltava tehokkaita - meidän on pystyttävä saamaan toimeenpanevat viranomaiset panemaan ohjeemme tehokkaasti täytäntöön. Kannatan esittelijän ehdotusta siitä, että Euroopan ulkosuhdehallintoon perustetaan ihmisoikeus- ja demokratiaosasto sekä ihmisoikeuksia käsittelevän erityisedustajan toimi. Johdonmukaisen Euroopan unionin ulkopolitiikan pääperiaatteena olisi oltava demokraattisten arvojen ja ihmisoikeuksien edistäminen. Se on luultavasti mietinnön tärkein poliittinen viesti. Jos tämän saavuttaminen osoittautuu mahdolliseksi, vuosittaiset raportit ihmisoikeuksien kunnioittamisesta maailmassa lyhenevät vuosi vuodelta - ja toivottavasti näin tapahtuu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, kiitos paljon, että sain tilaisuuden puhua. Analysoimme tänään aineistoa, joka selvästi koostuu kahdesta osasta tai kahdesta alasta. Ensimmäinen ala on yritys arvioida ihmisoikeuksien kunnioittamista vuonna 2009, ja toinen on Euroopan unionin politiikka tällä alalla. Sillä meidän on sanottava, tapahtuiko maailmassa viime vuonna edistystä ihmisoikeuksien kunnioittamisen alalla. Valitettavasti vastaus siihen ei ole myöntävä. Vuonna 2009 ei ehdottomasti edistytty perusoikeuksien kunnioittamisessa. Ajattelen tässä yhteydessä sitä, että kuolemanrangaistus on yhä käytössä ja että kidutusta käytetään edelleen monissa valtioissa. Ajattelen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa sekä myös sitä, että maailmassa on yhä satoja miljoonia lapsia, jotka pakotetaan orjatyöhön.
Toinen kysymys koskee Euroopan unionia. Arvoista ja tavoitteista vallitsee yksimielisyys. Perustavanlaatuinen kiista ja huolemme koskee sitä, että haluamme unionin toiminnan ihmisoikeuksien suojelun alalla olevan tehokkaampaa. Kannatan kaikkia mietinnössä olevia tätä koskevia ehdotuksia. Jos nämä suosituksemme toteutetaan, unionin toiminta ihmisoikeuksien suojelemiseksi maailmassa tehostuu varmasti huomattavasti.
Charles Goerens
(FR) Arvoisa puhemies, esittelijä Andrikienėn mietintö on merkittävä viiteasiakirja kaikille niille, jotka puolustavat ihmisoikeuksia. On hyvä jakaa ihmisoikeuksista saadut opetukset kumppaneidemme kanssa muualla maailmassa.
Vaikka jotkin valtiot elävät yhä ihmisoikeuksien noudattamisen suhteen keskiajalla, Euroopan olisi viisasta olla omaksumatta liian ylimielistä asennetta.
Euroopan unionin arvostelu niiden valtioiden viranomaisia kohtaan, jotka edelleen loukkaavat ihmisoikeuksia, olisi vielä uskottavampaa, jos sen 27 jäsenvaltiota pystyisivät yksimielisesti sopimaan kaikkien Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen antamien tuomioiden täytäntöönpanosta.
Mikä meidän kantamme on tässä asiassa? Eikö ole aika antaa juhlallinen lupaus, jolla poistetaan vähäisimmätkin epäilykset halustamme kunnioittaa meidän itsemme perustamien elinten valtaa?
Barbara Lochbihler
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, EU:lla on laaja valikoima toimenpiteitä, joita voidaan käyttää ihmisoikeuspolitiikan parantamiseksi monissa valtioissa. EU on alueellinen mahti, jonka olisi vaadittava monenvälisillä foorumeilla ihmisoikeuspolitiikan toteuttamista ja aiempaa tehokkaampaa edistämistä. Hyödynnämmekö nyt Euroopan ulkosuhdehallinnon käynnistämisen tarjoamaa tilaisuutta pohtiaksemme, onko EU:n ihmisoikeuspolitiikalla toivottu vaikutus? Toivon niin, ja suhtaudun myönteisesti korkean edustajan Ashtonin ilmoitukseen nykyisen ihmisoikeuspolitiikan tarkistamisesta.
Olen kuitenkin hyvin huolissani siitä, että ulkosuhdehallintoon ihmisoikeustoimia varten suunniteltuja rakenteita ei voida käyttää asianmukaisesti. On olemassa todellinen vaara, että käytettävissä on vielä aiempaa vähemmän resursseja ja että emme saa näkyvää, kuuluvaa emmekä tehokasta eurooppalaista ihmisoikeuspolitiikkaa. Parhaillaan perustettavasta ihmisoikeusosastosta uhkaa tulla pelkkä kulissi, jos ihmisoikeuspolitiikalla ei ole minkäänlaista edustusta korkeimmalla tasolla. Ihmisoikeuksien sisällyttäminen muuhun politiikkaan ei sinänsä tuota haluttuja tuloksia.
Tarvitsemme laajan asiantuntijaryhmän, jolla on yhteyksiä korkeimmalle tasolle, sekä vaatimuksen siitä, että kaikkien asianosaisten on suhtauduttava asiaan vakavasti. Vasta sitten ihmisoikeudet voidaan sisällyttää kaikkiin politiikan aloihin ja ottaa huomioon myös keskeisellä päätöksentekotasolla. Olisi täysin käsittämätöntä, epäammattimaista ja taantumuksellista keskittyä vain tällaiseen valtavirtaistamiseen. Ihmiset, jotka kärsivät keskeisimpien perusoikeuksiensa loukkauksista, odottavat EU:lta uutta ja tehokasta ihmisoikeuspolitiikkaa eivätkä vain hallinnollisten menettelyjen soveltamista tällä alalla.
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijä Laima Andrikienėa hänen tasapainoisesta ja järkevästä lähestymistavastaan tähän mietintöön.
Ryhmäni, ECR, on täysin sitoutunut edistämään perusihmisoikeuksia kaikkialla maailmassa. Ymmärrämme kuitenkin myös, että ihmisoikeuksia on usein tasapainotettava reaalipolitiikalla. Miksi muuten EU kehittäisi strategista kumppanuutta Kiinan kanssa, jonka hallitus ei juuri piittaa meidän tärkeinä pitämistämme vapauksista? Samoin EU:lla on moraalinen velvollisuus antaa humanitaarista ja kehitysapua myös sellaisille kehitysmaille, joiden ihmisoikeustilanne on surkea, kuten Pakistanille, jossa naiset ja varsinkin uskonnolliset vähemmistöt kärsivät institutionaalisesta syrjinnästä.
Olen kuitenkin tyytyväinen siihen, että mietinnössä korostetaan valtioita, jotka ovat aiheuttaneet minulle urani aikana erityistä huolta - Vietnamia, Kuubaa, Venezuelaa, Irania, Zimbabwea ja Pohjois-Koreaa. Myös ihmisoikeuksien rikkojien rankaisemattomuus Venäjällä tuodaan perustellusti esiin. Koko mietinnön läpi kulkeva keskeinen teema on se, että demokratia, ihmisoikeudet ja taloudellinen vapaus kulkevat käsi kädessä.
Minua kuitenkin epäilyttää, kun parlamentti vetoaa kansainväliseen oikeuteen tuomitessaan tiettyjä vastenmielisiä käytäntöjä, vaikka tähän oikeuttava oikeusperusta on kaikkea muuta kuin selvä. Huomaan esimerkiksi, että huomenna parlamentissa käsiteltävässä päätöslauselmassa Malesiassa käytettävä raipparangaistus on julistettu selvästi kansainvälisen oikeuden vastaiseksi, vaikka tällainen väittämä on oikeudellisesti kyseenalainen. Meidän on pitäydyttävä tosiasioissa, jotta toimielimemme uskottavuus säilyy.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, sitoutumisemme perusoikeuksien kunnioittamiseen ei ole paljonkaan arvoinen ilman henkilökohtaista osallistumista, ja juuri siihen Laima Andrikienėn mielenkiintoisessa mietinnössä kannustetaan. Minua huolestuttaa tässä suhteessa nimenomaan "uskonnonvapaus".
Mainitsen kolme tämänhetkistä uskonnonvapauden perusoikeuden loukkausta kehottaakseni neuvostoa ja komissiota, joita edustaa täällä yksi henkilö, te, arvoisa korkea edustaja, antamaan näille ja kaikille muille vainotuille ja diplomaattisen asialistan uhreiksi joutuneille kansalaisille äänen ja siten myös kasvot.
Kolme kiireellisinä pitämääni tapausta ovat seuraavat: 1. Huomattava kristitty ihmisoikeusasianajaja ja Pekingin kotikirkon pastori tohtori Fan Yafeng, joka on ollut kotiarestissa 1. marraskuuta 2010 lähtien ja joka on Kiinan tiedustelupalvelun viikkoja kestäneen juonittelun ja vehkeilyn uuvuttama. Euroopan unionin toimintatavoite: lopettaa tohtori Fanin kotiaresti.
2. Pakistanilainen kristitty Aisha Bibi, joka on Pakistanin jumalanpilkkalakien nojalla tuomittu kuolemaan hyvin kyseenalaisin syyttein. Äskettäin San Franciscossa kanssani käymässään henkilökohtaisessa keskustelussa Pakistanin ulkoministeri ei halunnut suostua enempään kuin jumalanpilkkalakeihin perustuvien syytösten perusteelliseen poliisitutkintaan. Euroopan unionin toimintatavoite: saada aikaan Aisha Bibin vapauttaminen ja Pakistanin jumalanpilkkalakien kumoaminen.
3. Erään iranilaisen kotikirkon johtaja Yusuf al-Qaradawi, joka on tuomittu kuolemaan "uskosta luopumista" koskevien syytteiden perusteella. Euroopan unionin toimintatavoite: vapauttaa tämä pappi ja lopettaa kotikirkkojen jatkuva valtiollinen valvonta islamilaisessa tasavallassa.
Hyvät parlamentin jäsenet, arvoisat neuvosto ja komissio, arvoisa korkea edustaja, teiltä ei valitettavasti puutu kotitehtäviä.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, se, että Kiina kehottaa boikotoimaan Nobelin rauhanpalkinnon myöntämistilaisuutta ja että Irakin ja Afganistanin länsimaiden sotilaallisen avun turvin valtaan päässeet hallitukset molemmat noudattavat tätä kehotusta, on minusta selkeä esimerkki niistä ongelmista, joita islamilaisilla hallinnoilla on ihmisoikeuksien suhteen. Tässä yhteydessä kristittyjen vähemmistöjen lisääntyvä vainoaminen Lähi-idässä ja kristittyjen syrjiminen ja heihin kohdistuva suvaitsemattomuus Euroopassa ovat erittäin huolestuttavia seikkoja. Emme voi enää olla piittaamatta EU:ssa asuvien muslimiyhteisöjen kasvavista ongelmista, jotka liittyvät pakkoavioliittoihin, kunniamurhiin, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja vaatimukseen noudattaa sharia-lakia.
Minun mielestäni meidän olisi vastustettava jyrkästi sellaista kulttuurirelativismia, joka vieraiden kulttuurien ja perinteiden kunnioittamisen verukkeella suvaitsee sitä, että kansalaisten oikeutta vapauteen, tasa-arvoon ja yhteisiin päätöksiin rajoitetaan eräissä islamilaisen kulttuurialueen osissa.
Vittorio Prodi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, esittelijä Andrikienėn mietintö on kokonaisuutena katsoen erinomainen mietintö, ja Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä on työskennellyt ankarasti antaakseen siihen hyvin arvokkaita ajatuksia. Ihmisoikeudet ovat muodostaneet yhden Euroopan unionin peruspilareista sen perustamisesta lähtien, ja niiden kunnioittaminen on keskeinen asia, jota Euroopan parlamentin on kannustettava joka päivä.
Ihmis- ja perusoikeuksien, globalisaation ja yhteiskuntamme muutosten laajempi hyväksyntä edellyttää uutta ja erilaista asennetta, joka ei sovi mihinkään nykyisistä oppisuunnistamme. Tästä syystä on tärkeää taata luonnonvarojen yhdenvertainen saatavuus yhtenä jokaisen yksilön perusoikeuksista.
Tulevina vuosina valtava määrä pakolaisia pakenee ilmastonmuutoksen vuoksi maapallon köyhimmiltä alueilta, ja meidän velvollisuutenamme on alkaa ottaa huomioon nämä mahdolliset muuttovirrat, jotta voimme laatia asianmukaisia toimia näiden ihmisten ihmisarvon kunnioittamisen varmistamiseksi.
Ilmaus "ilmastopakolainen" ei ole vielä ilmestynyt nykyisen kansainvälisen oikeuden sanastoon. Olemme luonnollisesti edelleen sitoutuneita aavikoitumisen torjuntaan aivan kuten ilmastonmuutokseen mukautumiseenkin. Olen yrittänyt lisätä nämä kysymykset mietintötekstiin, jotta niistä voitaisiin käynnistää vakava keskustelu.
Marietje Schaake
(EN) Arvoisa puhemies, vietämme tänään Saharov-palkinnon myöntämisen johdosta merkittävää päivää, mutta meillä on vielä paljon tehtävää. Haluan korostaa muutamia seikkoja tästä kattavasta ja hyvin laaditusta mietinnöstä.
On välttämätöntä taistella oikeuden puolesta ja rankaisemattomuutta vastaan, joko Kansainvälisen rikostuomioistuimen avulla tai muulla tavalla. On tärkeää saattaa rikosten tekijät oikeuden eteen, sillä se on usein aikaa vievä prosessi, mutta samalla yksittäisten ihmisoikeuksien rikkojien saattaminen vastuuseen on tunnustus kärsimyksistä ja EU:n uskottavuudesta niiden silmissä, jotka pelkäävät, että ihmisoikeusloukkauksia ei huomata tai niitä jopa suvaitaan liberaaleissa demokratioissa.
Mietinnössä pyydämme seuraamuksia Sergei Magnitskin kuolemasta vastuussa oleville venäläisvirkamiehille sekä iranilaisille virkamiehille, jotka osallistuvat järjestelmälliseen sensuuriin, raiskauksiin, sortoiskuihin ja sellaisten kansalaisten teloituksiin, jotka ovat vain toimineet luovuttamattomien ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksiensa mukaisesti.
Peter van Dalen
(NL) Arvoisa puhemies, muutaman viime vuosikymmenen aikana olemme nähneet, että ihmisoikeustilanne on parantunut monin paikoin maailmassa. Ajattelen Etelä-Amerikkaa ja Itä-Eurooppaa, joissa se on liittynyt demokratisointiin ja vaurauden lisääntymiseen.
Valitettavasti emme ole havainneet edistystä valtioissa, joissa islam on hallitsevassa asemassa - päinvastoin. Egyptissä, Irakissa, Iranissa, Pakistanissa, Somaliassa ja muissa niiden kaltaisissa valtioissa yhä useammat kristityt ja muut uskonnolliset vähemmistöt joutuvat vainon kohteiksi.
Näissä valtioissa ääriliikkeet eivät jätä kiveäkään kääntämättä. Jumalanpilkkasyytteet, kristinuskoon kääntymisen kieltäminen, päivittäinen häirintä, murhat, kaikkea tätä tapahtuu. Usein tällaiset toimet kohdistuvat yhteisöihin, jotka ovat asuneet näissä maissa paljon kauemmin kuin muslimit.
Arvoisa puhemies, neljä viidestä uskontonsa takia vainotusta ihmisestä on kristittyjä, ja muslimivaltioissa tilanne on kaikkein vakavin.
Kehotan Euroopan unionia ja sen jäsenvaltiota tekemään enemmän tämän uskonnollisen vainon torjumiseksi, ja kysyn teiltä, korkea edustaja Ashton, nimenomaisesti, miten teidän politiikallanne puututaan siihen?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Arvoisa puhemies, haluan onnitella esittelijä Andrikienėa hänen esittelemästään yhtenäisestä mietinnöstä. Haluan muistuttaa kaikkia siitä, että muinaiset kreikkalaiset sanoivat 2 500 vuotta sitten, että "ihminen on kaiken mitta". Kaksi vuosisataa myöhemmin roomalaiset sanoivat: "Ihminen on ihmiselle susi." Haluan nähdä, onko muinaisten kreikkalaisten sanonta filosofista retoriikkaa vai olemmeko edistyneet. Olemme ehdottomasti edistyneet, mutta emme ole saavuttaneet toivottua tulosta ihmisoikeuksien turvaamisen suhteen, ja valitettavasti Euroopassa ja koko maailmassa puhjennut talous- ja finanssikriisi on aiheuttanut valtavan ongelman ja koetellut lähinnä yhteiskunnan köyhimpiä osia vieden niiltä perustavanlaatuisen itsekunnioituksen ihmisoikeuden. Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, meidän on mentävä pelkkiä sanoja pidemmälle; meidän on ryhdyttävä toimiin, meidän on toteutettava sosiaalisen suojelun edellyttämät toimenpiteet, torjuttava sosiaalista syrjäytymistä ja ennen kaikkea löydettävä työpaikkoja nuorille. Muistutan vielä kerran: työ ei ole vain toimeentuloa; se on keino saavuttaa itsekunnioitus ja ihmisarvo sekä luoda Euroopan rauhan edellytykset.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, sivilisaatiota ei arvioida vain sen teknisen kehitysasteen ja vaurauden perusteella, vaan yhä enemmän sen mukaan, miten se kunnioittaa ihmisoikeuksia. Tämä on lainaus eräästä ihmisoikeuksia 2000-luvulla käsittelevästä ohjelmasta, ja sen olisi syytä toimia varoituksena meille. EU:n uskottavuutta tällä alalla ei saisi pitää itsestään selvänä, ja politiikkamme ei ole immuuni sille, että sitä arvioidaan kaksinaismoralistisin perustein.
Euroopan ulkosuhdehallinto tarjoaa meille mahdollisuuden muuttaa viimeistään joka torstai-iltapäivä hyväksymämme sanat teoiksi. Ihmisoikeuksien on heijastuttava kaikkiin EU:n ulkopolitiikan aloihin. Suhtaudun myönteisesti kaikkien EU:n tämän alan välineiden tehokkuuden tarkistukseen, sillä meiltä ei selvästi puutu poliittista tahtoa esittää tiukkoja vaatimuksia, vaan yksinkertaisesti tahto panna ne täytäntöön.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni perustuu sellaisiin arvoihin kuin vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien noudattaminen.
Jos unioni kuitenkin haluaa näytellä merkittävää osaa ihmisoikeuksien edistämisessä koko maailmassa, on tärkeää, että se laatii johdonmukaisen ulkopolitiikan, johon kaikkien jäsenvaltioiden olisi annettava päättäväinen panoksensa. Lissabonin sopimuksen voimaantulo on ainutlaatuinen tilaisuus saavuttaa huomattavaa edistystä ihmisoikeuksissa ja demokratiassa, joista tästä lähin olisi tultava keskeinen osa erityisesti ulkopolitiikan eri aloja.
Päätös ihmisoikeuksien sisällyttämisestä Euroopan ulkosuhdehallinnon rakenteisiin on näin ollen selvästi ratkaisevan tärkeä. Uskon kuitenkin vakaasti, että ihmisoikeuksia käsittelevän erityisedustajan toimen perustaminen lisäisi osaltaan johdonmukaisuutta ja ennen kaikkea EU:n tällä alalla toteuttamien ulkoisten toimien tarvittavaa näkyvyyttä.
Lopuksi haluan kiittää esittelijä Andrikienėa hänen erinomaisesta mietinnöstään EU:n vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2008-2009, jossa esitetään yksityiskohtainen tiivistelmä Euroopan unionin erilaisista toimista maailman ihmisoikeuksien ja demokratian alalla.
Michael Cashman
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää hänen laatimastaan erinomaisesta mietinnöstä. Arvoisa korkea edustaja Ashton, olen erittäin iloinen siitä, että olette nyt aloittanut tehtävässänne, sillä tuloksenne ovat osoittaneet, että ette epäröi lainkaan puolustaa ihmisiä, joilla ei ole ääntä ja joiden oikeudet on riistetty.
Ihmisoikeudet eivät luonnollisesti noudata valtioiden rajoja. Ne eivät noudata valtioiden rajoja. Ne ovat yleismaailmallisia. Niiden kunnioittamisen yleismaailmallisuus on kuitenkin vähenemässä kaikkialla maailmassa. Meillä on sopimuksia esimerkiksi sellaisten Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa, joissa lesbojen, homojen, biseksuaalien ja transsukupuolisten henkilöiden oikeudet on kriminalisoitu. Niitä ei kunnioiteta, ja jopa Cotonoun sopimuksen puitteissa kysytään, pitääkö HLBT-henkilöiden oikeuksia kunnioittaa.
Tästä syystä tarvitsemme ulkosuhdehallintoon vahvan ihmisoikeusosaston, joka varmistaa politiikan johdonmukaisuuden kehitysapua, kauppaa ja ulkopolitiikkaa koskevissa asioissa - kuten puheenvuorossanne sanoitte.
Meillä on vapaakauppasopimuksia, joiden 2 artiklaa, ihmisoikeuslauseketta, ei ole koskaan todellisuudessa sovellettu. Parlamentti antaa suosituksia, ja neuvosto - näin pelkään - peräytyy. Niinpä toivomme, että te otatte vahvan johtoaseman puolustettaessa ihmisoikeuksia kaikkien niiden valtioiden kanssa, joihin meillä on suhteita.
Esitän myös onnitteluni siitä, että neuvosto hyväksyi vuonna 2009 HLBT-keinovalikoiman. Sen avulla EU:n ulkosuhdehallinto voi työskennellä lesbojen, homojen, biseksuaalien ja transsukupuolisten henkilöiden oikeuksien puolesta. Toivotan teille onnea, luotan teihin, ja parlamentti luottaa teihin.
Edward McMillan-Scott
(EN) Arvoisa puhemies, puhun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevista asioista vastaavana varapuheenjohtajana ja kiitän Laima Andrikienėa hänen erinomaisesta mietinnöstään.
Puheenvuorossaan korkea edustaja Ashton puhui EUH:n uusista rakenteista - tai hän ei puhunut niistä vähiten. Perustaessani monta vuotta sitten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen katsoin, että oli välttämätöntä luoda rakenne, jolla saadaan aikaan demokratiaa ja edistetään ihmisoikeuksia. Se on yhä olemassa. Sattumoisin juuri komissio halusi lakkauttaa sen ja sisällyttää ihmisoikeudet ja demokratian kaikkiin ulkoisiin ohjelmiin. Korkea edustaja Ashton ei puhunut puheenvuorossaan valtavirtaistamisesta, mutta pelkään, että kun hän puhuu niin ohuesta punaisesta langasta, että se uhkaa katketa vähäisestäkin paineesta, hän puhuu eräänlaisesta filigraaniulkopolitiikasta. Me tarvitsemme mielestäni enemmän kuin sen. Me haluaisimme - kuten muut jäsenet parlamentin eri laidoilta ovat sanoneet - että EUH:hon perustetaan ihmisoikeus- ja demokratiaosasto sekä mahdollisesti erityisedustajan toimi.
Heidi Hautalan tavoin olin viime viikolla Oslossa, ja haluan vielä pohtia yhtä seikkaa. Paikalla oli noin tuhat ihmistä - istuin aivan Nancy Pelosin takana - eri puolilta Atlanttia: poliitikkoja, diplomaatteja, virkamiehiä ja kansalaisjärjestöjen edustajia tyytyväisinä yhdessä kaikkialta Euroopan unionista. Kun osoitettiin suosiota seisaaltaan, kaikki olivat yksimielisiä - ei epäröintiä, ei hajanaisuutta. Kaikki nousivat seisomaan, sillä seisoimme läntisenä kansalaisyhteiskuntana tiettyjen periaatteiden takana. Kun EU tulevaisuudessa tuo esiin pehmeää vallankäyttöään, sen on myös tuotava esiin periaatteita. Odotamme teidän, korkea edustaja Ashton, tuovan niitä esille.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Arvoisa puhemies, esittelijä Andrikienėn mietintö on tosiaan pitkä, mutta olen täysin vakuuttunut siitä, että se ei kata tyhjentävästi kaikkia kysymyksiä, jotka koskevat ihmisoikeuksien kunnioittamista maailmassa vuonna 2009. Siinä annetaan erityisen vähän tilaa kristittyjen vainoamisen kasvavalle ilmiölle, jota tapahtuu nykyisin kolmansien maiden lisäksi myös Euroopassa. Euroopan unionilla on riittävästi poliittisia ja diplomaattisia välineitä sekä estääkseen nämä ilmiöt että tuomitakseen ne ehdottomasti ja päättäväisesti.
Toinen asia, josta unioni ei saisi vaieta, on kysymys ihmisoikeuksien kunnioittamisesta Venäjällä. Minusta näyttää siltä, että Venäjän kanssa parhaillaan neuvoteltava yhteistyösopimus tarjoaa ihanteellisen tilaisuuden ottaa päättäväisesti ja konkreettisesti esille kysymys ihmisoikeuksien noudattamisesta tässä maassa. Sillä emme saa unohtaa Venäjällä vainottavia ihmisiä - poliitikkoja, kansalaisjärjestöjen edustajia ja liikemiehiä, joita vainotaan vain siksi, että heillä on rohkeutta ja voimaa vaatia saada tietää totuus maansa toiminnasta.
David Campbell Bannerman
(EN) Arvoisa puhemies, vaikka me kaikki tuomitsemme törkeät ihmisoikeusloukkaukset Iranin ja Kiinan kaltaisissa valtioissa, meidän on alettava tehdä ero niiden ja räikeästi liioitellun EU:n inspiroiman ihmisoikeusteollisuuden välillä. Kansalaiset ovat hämmennyksissä näistä ihmisoikeuskemuista. On Lissabonin sopimukseen sisältyvä EU:n perusoikeuskirja; on Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, joka pyrkii antamaan Yhdistyneen kuningaskunnan vangeille - myös murhaajille ja pedofiileille - äänioikeuden. On EU:n liiallisia työntekijöiden oikeuksia ja myös amerikkalaistyylisiä vahingonkorvausoikeuksia sekä kansallista lainsäädäntöä, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan katastrofaalinen ihmisoikeuslaki, joka sallii ulkomaalaisten terroristien ja rikollisten oleskella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska heidän oikeuksiaan pidetään nyt tärkeämpinä kuin heidän uhkaamiensa kunnon kansalaisten oikeuksia.
Totuus on, että ihmisoikeuksien jalo asia on liian usein vedetty lokaan, ja miljonääriasianajajat rikastuvat puolustamalla terroristien, rikollisten ja ahneiden näennäisiä oikeuksia. Tähän on tultava loppu.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, se, että EU lisää toimintaansa ihmisoikeuksien alalla ja että kristittyjen vähemmistöjen vainoa ja syrjintää käsitellään nimenomaisesti näissä mietinnöissä, on askel oikeaan suuntaan. Kristityt kärsivät pahoista vainoista monissa valtioissa, joista joillakin on läheiset yhteydet EU:hun. Esimerkkejä niistä ovat Egypti, Iran, Irak ja luonnollisesti Turkki, jossa kristityt eräissä tapauksissa taistelevat eloonjäämisestään sekä taloudellisessa että fyysisessä mielessä. Emme tarvitse uutta toimea, kuten suunniteltua ihmisoikeuksia käsittelevää erityisedustajaa, pakottaaksemme nämä valtiot osoittamaan suurempaa suvaitsevaisuutta ja suojelemaan vähemmistöjään. Se aiheuttaa turhia kustannuksia eikä sen tehokkuudesta ole takeita, sillä meillä on jo riittävästi painostuskeinoja. Meidän on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin. Meidän on varmistettava, että mitään sopimuksia EU:n kanssa ei allekirjoiteta eikä mitään rahoitustukea myönnetä ilman sitoutumista ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja vähemmistöjen, etenkin kristittyjen, suojelemiseen.
Hyvät kuulijat, taloudelliset argumentit ovat hyvin voimakkaita, varsinkin silloin, kun humanitaariset argumentit eivät tehoa. Mikä tärkeintä, ne ymmärretään hyvin kaikkialla maailmassa.
Kinga Gál
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, haluan aluksi onnitella kollegaani Laima Andrikienėa hänen tekemästään erinomaisesta työstä. Ennätykselliset mittasuhteet saavuttanut tarkistusten määrä asetti hänelle mittavan tehtävän, jonka hän selvitti erinomaisesti ja elegantisti, ja tuloksena on poikkeuksellisen hyvä mietintö. Olen iloinen voidessani sanoa, että mietinnössä painotetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia ryhmiä, jotka tarvitsevat eniten suojelua, kuten lapsia, alkuperäiskansoja ja kansallisia vähemmistöjä. Toivon todella, että mietinnössä muotoiltuihin viesteihimme ulkosuhdehallinnon rakenteesta ja tulevasta ihmisoikeuksia käsittelevästä erityisedustajasta suhtaudutaan avoimesti. Edellytämme korkean edustajan Ashtonin varmistavan, että ihmisoikeuksilla on erityinen sija uudessa rakenteessa ja että tarvittavien organisatoristen edellytysten luomisen lisäksi ulkosuhdehallinnon koko työn innoittajana on ihmisoikeuksien sisällyttäminen kaikkeen politiikkaan.
Lissabonin sopimuksen henki on luonut uuden tilaisuuden, joka edellyttää, että ryhdymme myös tällä alalla johdonmukaisempiin toimiin, eikä EU:n uskottavuutta saisi heikentää jättämällä noudattamatta tätä henkeä. Perusoikeuksien tilannetta Euroopan unionissa käsittelevän mietinnön esittelijänä olen erityisen tyytyväinen siihen, että tämä keskustelu käydään parlamentin täysistunnossa samanaikaisesti ja että tänään hyväksytyssä mietinnössä perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa samoin kuin nyt käsiteltävässä mietinnössä ihmisoikeuksista lähetetään viesti siitä, että pidämme perus- ja ihmisoikeuksien suojelua ja johdonmukaista noudattamista sekä kaksinaismoralismin välttämistä yhtä tärkeinä EU:n sisällä ja sen ulkopuolella.
Marek Henryk Migalski
(PL) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen kahteen asiaan. Ensinnäkin siihen, että ihmisoikeuksista on tullut kiinteä osa Euroopan ulkosuhdehallinnon työtä, ja se on erittäin hyvä asia. Euroopan ulkosuhdehallinnon koneistoa olisi käytettävä juuri tähän tarkoitukseen - edistämään ihmisoikeuksia ja suojelemaan niiden puolustajia kaikkialla maailmassa. Toinen seikka, johon olen tyytyväinen, on seuraava: Euroopan unionia EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa edustavan valtuuskunnan jäsenenä olen hyvin iloinen nähdessäni, että tässä mietinnössä on ihmisoikeuksien kunnioittamista Venäjällä käsitteleviä kappaleita ja että erityisesti ihmisoikeuksien puolustajat on mainittu. Brysselin ja Strasbourgin tuki ihmisille, jotka taistelevat Venäjällä ihmisoikeuksien puolesta, on äärimmäisen tärkeää, ja tämä mietintö ansaitsee mielestäni tuen jo siksi, että siinä kohdellaan näitä ihmisiä niin kunnioittavasti. Tämä on mielestäni se suunta, johon meidän pitäisi edetä, ja vetoan Catherine Ashtoniin sen puolesta.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, ihmisoikeuksia käsittelevästä mietinnöstä käytävä keskustelu osuu samaan aikaan surullisten tapahtumien kanssa, jotka vahvistavat sen, että ihmisoikeuksia loukataan jatkuvasti. Nobelin rauhanpalkinnon ja Saharov-palkinnon saajat Liu Xiaobo ja Guillermo Fariñas eivät voineet ottaa vastaan palkintojaan, koska heidän asuinvaltioidensa hallitukset eivät antaneet heille lupaa poistua maasta. Irakilaisten piispojen eilinen vierailu Euroopan parlamentissa on osoitus siitä, että uskonnollisten ryhmien vaino on edelleen valtava ongelma. Kristittyjen vainoaminen Lähi-idässä, mukaan lukien äskettäinen terroristi-isku Bagdadin katedraaliin, osoittaa, että on ilmestymässä uusia tapoja loukata perusoikeuksia, ja unionin olisi reagoitava tähän asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla.
Yhdyn Euroopan parlamentin puhemiehen Jerzy Buzekin vetoomukseen sen puolesta, että kristittyjen turvallisuusongelma Irakissa asetetaan prioriteetiksi. Emme voi suostua siihen, että kristittyjä kohdellaan toisen luokan kansalaisina. Miten voimme myös jatkaa liittymisneuvotteluja Turkin kanssa, jos maan ainoa kristitty pappisseminaari pysyy suljettuna? Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä EU:n ulkoasiainhallinto tarjoaa mahdollisuuden kehittää unionin työtä ihmisoikeuksien alalla. Tässä työssä olisi keskityttävä vahvistamaan kansainvälistä yhteistyötä ja kohottamaan turvallisuuden tasoa. Demokraattisten arvojen ja ihmisoikeuksien edistämisen olisi oltava johdonmukaisen Euroopan unionin ulkopolitiikan pääperiaate.
Iva Zanicchi
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, kehitysyhteistyövaliokunnan varapuheenjohtajana käsittelen monien valtioiden ongelmia, varsinkin Afrikan, jossa ihmisoikeuksia loukataan ja poljetaan rutiininomaisesti, ja joskus ne jopa unohdetaan tyystin.
Palasin juuri viime sunnuntaina virkamatkalta Kongon demokraattisesta tasavallasta, jossa tavallisten institutionaalisten kokousteni lisäksi halusin tavata maassa toimivien kansalaisjärjestöjen edustajia ja vierailla joissakin keskuksissa, joissa ne työskentelevät. Minun on sanottava, että ne tekevät todella hienoa työtä. Tapasin uhreja maassa, jossa raiskauksia pidetään sodankäynnin välineenä ja jossa aseistetut ryhmät tekevät edelleen joukkoraiskauksia ja muita järjestelmällisiä rikoksia kansalaisyhteiskuntaa ja etenkin naisia, vanhuksia ja lapsia vastaan.
Halusin mainita Kongon demokraattisen tasavallan esimerkin, koska tämä oli minulle hyvin tuore kokemus. Yleisesti ottaen kehotan kuitenkin tuomitsemaan jyrkästi ja jatkuvasti naisten oikeuksien raa'at loukkaukset. Kansainvälisen yhteisön on lisättävä huomattavasti rahoitusta kampanjoille, joilla pyritään suojelemaan naisia raiskauksilta ja muilta väkivallan muodoilta, kuten sukuelinten silpomiselta, joka myös on vakava ihmisoikeuksien ja naisten fyysisen koskemattomuuden loukkaus.
Barbara Matera
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen muodostaa historiallisen tilaisuuden puuttua ihmisoikeuksiin ja demokratiaan liittyviin kysymyksiin. Sen on varmistettava etenkin, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen ovat keskeisellä sijalla Euroopan unionin ulkopolitiikan eri osioissa.
Yhteisvaikutuksen lisääminen Euroopan unionin edustustojen ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjen välillä on toivottavaa, ja tavoitteena on hyväksyä yksi ihmisoikeusstrategia kutakin valtiota kohden, sillä konkreettiset yksityiskohdat vaihtelevat suuresti valtiosta toiseen.
Kuolemanrangaistus, joka on käytössä monissa osissa maailmaa, on yksi lainvalvonnan epäinhimillisimmistä muodoista.
Kuolemanrangaistuksen käyttö Valko-Venäjällä on huolestuttavaa, ja se on ainoa Euroopan valtio, jossa kuolemanrangaistus on yhä käytössä.
On tärkeää lopettaa kaikenlaiset naisiin kohdistuvat ihmisoikeusloukkaukset, naisten sukuelinten silpominen mukaan luettuna. Olisi myös käytettävä kaikkia poliittisia keinoja, jotta tuetaan Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmaa, jossa vaaditaan naisten sukuelinten silpomisen kieltämistä kansainvälisesti.
Lopuksi kehotan komissiota ja neuvostoa tehostamaan Euroopan unionin vuosittaisen ihmisoikeusraportin levittämistä.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, korostan, että vaikka Euroopan unioni on saanut aikaan ennennäkemätöntä yhdentymistä jäsenvaltioidensa välillä useilla aloilla, se on ihmisoikeuksien kodifioinnissa huomattavasti jäljessä muista kansainvälisistä organisaatioista. Yhdyn täysin kehotukseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi allekirjoitettava ja ratifioitava kaikki keskeiset YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset sekä niiden valinnaiset pöytäkirjat. Korostan niistä vähemmistöjen suojelua koskevaa Euroopan neuvoston puiteyleissopimusta sekä alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa, joiden osalta se, että EU allekirjoittaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen, voisi toimia esimerkkinä. Katson, että ihmisoikeuksien alalla toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden työskentelyn parempi koordinointi on yhtä tärkeää, ja se saattaa olla ainoa keino taata määriteltyjen oikeuksien ja velvollisuuksien puolustaminen.
Maria Eleni Koppa
(EL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni puolustaa ihmisoikeuksia maailmassa periaatteidensa ja arvojensa mukaisesti. Tehtävää on kuitenkin paljon, ja Lissabonin sopimus on lisännyt tehokkuuttamme tällä alalla. Kaikki Euroopan parlamentin jäsenet ovat vakuuttuneita siitä, että toimia ihmisoikeuksien puolustajien hyväksi on jatkettava. Soveltamalla jo olemassa olevia välineitä asianmukaisesti saatetaan luoda puitteet heidän suojelemisekseen. Etusijalle on asetettava kaikkien kidutuksen ja muun epäinhimillisen kohtelun vastaisten kansainvälisten yleissopimusten ratifiointi. Ihmisoikeuslausekkeen sisällyttäminen kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin sekä sen soveltamisen valvonta ovat perustoimenpiteitä painostuksen harjoittamiseksi, ja meidän on pidettävä niistä kiinni. Katson, että erityisesti olisi mainittava tärkeä naisten ja tyttöjen oikeuksien suojelu, heidän seksuaali- ja lisääntymisterveytensä suojelu mukaan lukien.
Antonyia Parvanova
(EN) Arvoisa puhemies, osana tämänpäiväistä keskustelua ihmisoikeuksista EU:n sisä- ja ulkopolitiikassa haluaisin huomauttaa erityisesti naisten tilanteesta konfliktialueilla ja etenkin Kongossa, Gazassa ja Iranissa, joissa tätä kysymystä ei saisi enää sivuuttaa.
Naiset ja lapset kärsivät eniten konfliktien tuhoisista seurauksista. Emme saa antaa naisiin kohdistuvien ihmisoikeusloukkausten jäädä sivuseikaksi: EU:n olisi asetettava naisten oikeuksien puolustaminen etusijalle humanitaarisessa ja ulkopolitiikassaan. Ihmisoikeusnäkökohdat - ja varsinkin naisten asema - monissa kolmansissa maissa uhrataan liian usein joidenkin EU:n jäsenvaltioiden taloudellisten etujen hyväksi. Me tarvitsemme, ja me vaadimme, asianmukaisia ja konkreettisia toimia, joilla tehdään EU:n periaatteista sen toiminnassa unionin sisällä ja sen ulkopuolella todellinen ihmisoikeuksia edistävä väline, jossa painotetaan erityisesti naisten oikeuksia.
Rui Tavares
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, miltä teistä tuntuu, kun esimerkiksi Ranskan ja Portugalin hallitukset estävät mielenosoitukset kiinalaisten arvohenkilöiden vierailujen aikana, jotta nämä eivät näkisi mielenosoituksia? Eikö korkean edustajan tehtävän perustamisen ajatuksena ollut se, että Euroopan unioni voisi puhua yhdellä äänellä ihmisoikeuksista ulkomailla, esimerkiksi Kiinassa? Eikä tämä teistä ole puhumista useammalla kuin yhdellä äänellä?
Kysyn pelkkää uteliaisuuttani, miksi aina istutte neuvoston edustajien vieressä? Mikä on tämän valinnan taustalla oleva filosofia tai perustuslaillinen teoria? Kolmas kysymys: Haluaisin, että Euroopan unionin diplomaatit pitävät ihmisoikeuksia jokapäiväisenä prioriteettina, eivät toisena, kolmantena tai neljäntenä, vaan ensimmäisenä prioriteettina. Mitä aiotte tehdä varmistaaksenne, että jotkut diplomaateistamme pitävät ihmisoikeuksia kokopäivätyönä, joka päivä? Eikö olisi hyvä perustaa, kuten useat kollegani ovat jo ehdottaneet, erityinen pysyvä osasto tätä varten?
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, kun kuulimme Guillermo Fariñasin Kuubassa tekemän äänitteen tänä aamuna, minuun teki vaikutuksen se, että hän sanoi itsensä ja kollegoidensa olevan Kuuban hallituksen "väkivallaton" oppositio. Minusta on erityisen tärkeää kunnioittaa niiden ihmisten oikeuksia, jotka eivät syyllisty väkivaltaan eivätkä myöskään lietso muita siihen.
Ennen kuin alamme hurskastelemaan liikaa, meidän on kuitenkin tunnustettava se tosiasia, että eräissä EU:n jäsenvaltioissa alankomaalaisen Geert Wildersin kaltaisia ihmisiä asetetaan syytteeseen siksi, että heillä on poikkeavia poliittisia mielipiteitä tai kerettiläisiä näkemyksiä akateemisista kysymyksistä ilman väkivaltaan kehottamisen häivääkään. Lisäksi Belgiassa on kielletty poliittinen puolue, jolla ei ole mitään väkivaltaisia yhteyksiä. Yritys kieltää eräs puolue Saksassa kilpistyi perustuslakituomioistuimeen vain siksi, että todisteet paljastuivat valtion agenttien tekaisemiksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa eräs valtiollinen elin on nostanut siviilikanteen omaa puoluettani vastaan nimenomaisena tarkoituksenaan saada meidät lakkautettua.
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, hyvät parlamentin jäsenet, ihmisoikeudet ja Euroopan unionin politiikka ovat tienhaarassa. Laima Andrikienėn mietintö ansaitsee ehdottomasti kannustusta ja tukea, sillä siinä todetaan nimenomaisesti, mitä konkreettisia toimia on vielä toteutettava. EU:n ulkosuhdehallinto voi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti tukeutuen lisäksi jäsenvaltioiden tunnustettuun herkkyyteen, mutta me tarvitsemme kattavan ja päättäväisen politiikan, jossa on tarvittaessa vaadittavaa terää.
Meidän on todella puolustettava ihmisoikeuksia: nuoria, naisia, vanhuksia, vammaisia, eri uskonnollisia ja poliittisia suuntauksia edustavia kansalaisia sekä sukupuolisesti eri lailla suuntautuneita ihmisiä on suojeltava, aivan samoin kuin on suojeltava kansalaisten oikeuksia ilmaista vapaasti ajatuksiaan. Tänään parlamentti on kuitenkin vahvistanut eräitä tärkeitä toimenpiteitä, ja siitä syystä uskomme, että mitä tahansa ohjelmia, joilla pyritään aidosti suojelemaan ihmisoikeuksia, voidaan toteuttaa tehokkaasti vain vahvalla ja konkreettisella vuoropuhelulla kolmansien maiden kanssa.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa korkea edustaja Ashton, on ilo kuulla Euroopan unionin ulkoasioiden korkean edustajan toteavan selväsanaisesti, että me kannatamme perusvapauksien ja ihmisoikeuksien noudattamista ja että Euroopan unionin on tehtävä kaikki voitavansa taatakseen koko maailmalle yhteisten periaatteiden ja vapauksien noudattamisen, jotta se voi hoitaa tämän myönteisen tehtävän.
Te tiedätte, mikä meidän kantamme on: haluamme ehdottomasti erityisen ihmisoikeusyksikön, ja etenkin valvontaa ja edustajia. Sanoisin kuitenkin, korkea edustaja Ashton, että meidän on katsottava yhtä lailla sisä- kuin ulkopuolelle. Koska olen kotoisin Kyproksesta, huomautan, että kahdeltasadalta tuhannelta kyproksenkreikkalaiselta pakolaiselta on riistetty heidän perustavat ihmisoikeutensa (pääsy heidän koteihinsa) ja että kyproksenturkkilainen yhteisö elää Turkin miehitysvallan sorron alla. Perustakaa hallintonne. Yksi neuvo ja pyyntö: lähettäkää ensimmäinen edustajanne Kyproksen tasavaltaan.
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, yksi Saharov-palkinnon saajaehdokkaista, Dawit Isaak, on yhä vangittuna Eritreassa ilman oikeudenkäyntiä. Hän on nyt ollut vangittuna 3 370 päivää. Liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen antaa EU:lle paremman mahdollisuuden myös osoittaa, että se on vakavasti sitoutunut ihmisoikeuksien puolustamiseen EU:n rajojen ulkopuolella.
Pyydän teitä, korkea edustaja Ashton, hyödyntämään tätä tilaisuutta ja lisäämään painostusta Eritreaa kohtaan, jotta se vapauttaisi eurooppalaisen mielipidevangin Dawit Isaakin. Meidän on nyt näytettävä, että olemme tosissamme, ja meillä on oltava selvä viesti Eritrean presidentille. Ehdottomana vaatimuksena on oltava, että kaikki Eritrean kanssa käytävät neuvottelut johtavat Dawit Isaakin vapauttamiseen. Luotan teihin. Aivan kuten Michael Cashman sanoi:
(EN) Uskon ja luotan teihin, korkea edustaja Ashton.
Andrzej Grzyb
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää esittelijä Andrikienėa hänen mietinnöstään. Haluan myös sanoa, että ihmisoikeudet ovat Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen uudessa tilanteessa. Kysymys on siitä, miten me käytämme tätä välinettä. Meidän olisi tehtävä se paitsi puhumalla suorasti ihmisoikeuksista myös sisällyttämällä ne muihin asiayhteyksiin, kuten monien valtioiden kanssa käymiimme kauppapoliittisiin neuvotteluihin. Pitävätkö kumppanimme ihmisoikeuksia tärkeinä? Katson, että reaktiot siihen, mitä Euroopan parlamentti sanoo, tai esimerkiksi tänään myönnettävään Saharov-palkintoon, osoittavat, että parlamentin näkemykset ovat tärkeitä, sillä niitä kuunnellaan.
Haluan puhua myös kristittyjen oikeuksista maailmassa. Minusta vaikuttaa siltä, että nykyisin on niin paljon esimerkkejä kristittyjen vainosta, että meidän on reagoitava niihin päättäväisesti. Katson myös, että on tärkeää tehdä yhteistyötä muun muassa Euroopan neuvoston, YK:n, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja sekä Euroopan neuvoston että monien jäsenvaltioiden ihmisoikeusasiamiesten ja -edustajien kanssa, sillä on olemassa monia erittäin hyviä esimerkkejä siitä, että heidän työnsä muuttaa tehokkaasti asenteita ihmisoikeuksiin.
Kristiina Ojuland
(EN) Arvoisa puhemies, vaikka mietintö kattaa monia merkittäviä kysymyksiä, käsittelen puheenvuorossani Sergei Magnitskin tapausta. Hänen tragediansa on esimerkki monista vastaavista tapauksista, jotka eivät vielä ole tulleet tietoomme.
On tärkeää tehdä Venäjän viranomaisille hyvin selväksi, että tällaiset tapaukset on tutkittava oikeusvaltioperiaatetta noudattaen. Sen sijaan Sergei Magnitskin kuolemaan osallisina olleita tutkijoita ja syyttäjiä on ylennetty ja palkittu.
Tällainen toiminta on yksinkertaisesti uskomaton oikeuden irvikuva, eivätkä Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot saa ummistaa silmiään siltä. Meidän on pidettävä mielessä Venäjän federaation kansainväliset sitoumukset. Tästä syystä, hyvät kollegat, kehotan teitä tukemaan tarkistusta 25, jossa ehdotetaan seuraamusten määräämistä 60:lle tapaukseen osallisena olleelle venäläisvirkamiehelle, kunnes Sergei Magnitskin kuolemasta suoritetaan kunnollinen tutkinta.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, ihmisoikeuksien alivaliokunnan jäsenenä esitän sydämelliset onnitteluni Laima Andrikienėlle todella hyvästä mietintöluonnoksesta. Lisäksi ilmaisen Euroopan parlamentin suhteista Valko-Venäjään vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajana suuren tyytyväisyyteni siihen, että mietintö sisältää viittauksia kyseisen valtion tilanteeseen. Tarkoitan erityisesti viittauksia siihen, että yhdistymisvapautta, kansallisten ja etnisten vähemmistöjen yhdistymisvapaus mukaan lukien, ja myös uskonnollisten organisaatioiden työtä rajoitetaan jatkuvasti Valko-Venäjällä.
Lisäksi olen tyytyväinen siihen, että mietinnössä käsitellään myös internetiin pääsyn rajoittamista ja sitä, että Valko-Venäjällä on tällä alalla eräänlainen häpeällinen johtoasema Euroopassa. Toivon myös, että tähän keskusteluun osallistuva Catherine Ashton tekee kaikkensa varmistaakseen, että Valko-Venäjän kanssa viime vuonna aloitettu ihmisoikeusvuoropuhelu tuottaa kouriintuntuvia tuloksia erityisesti keskustellessamme ihmisoikeuksien puolustajien ja riippumattomien valkovenäläisten toimittajien vainoamisen lopettamisesta.
Heidi Hautala
(EN) Arvoisa puhemies, haluan puhua monien kollegoiden jo esiin tuomasta kysymyksestä, nimittäin kristittyjen oikeuksien tukahduttamisesta. Johdonmukaisuuden vuoksi toivoisin kovasti, että parlamentin jäsenet olisivat yhtä kiinnostuneita muiden uskontojen edustajien oikeuksien tukahduttamisesta, koska muut valtiot sanovat usein meidän olevan yksipuolisia ja puolueellisia, ja tästä syystä tässä asiassa on mielestäni kyse todellisesta johdonmukaisuudesta ja uskottavuudesta.
Haluaisin, että EU:n ihmisoikeuksia koskevan ulkopolitiikan johtoajatuksena on kaikenlaisen kaksinaismoralismin välttäminen, ja toivon, että Euroopan parlamentti pitää tästä kiinni.
Lopuksi kysyisin Catherine Ashtonilta, aikooko hän vastata moniin kysymyksiimme EUH:n uusista ihmisoikeusrakenteista, sillä ne perustetaan hyvin pian.
Catherine Ashton
komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia tässä keskustelussa esitetyistä puheenvuoroista, jotka olivat mielestäni erittäin hyödyllisiä.
Saanko huomauttaa, että istun nyt neuvoston puolella, mutta aiemmin tänään olin komission puolella? Liikun niiden molempien välillä, ja pidämme kirjaa varmistaaksemme, että teen niin, joten teidän täytyy vain napata minut kiinni ollessani täällä.
Kiitän jälleen esittelijä Andrikienėa hänen tekemästään työstä ja onnittelen häntä hänen erittäin hyödyllisestä mietinnöstään.
Vastaan kolmea nimenomaista alaa koskeviin kysymyksiin. Aloitan jäsen Hautalan keskustelun lopussa esiin tuomasta ja monien jäsenten mainitsemasta kysymyksestä.
Totean aluksi aivan selväsanaisesti: puhun valtavirtaistamisesta, koska olen aivan liian usein nähnyt, että ihmisoikeudet sysätään johonkin organisaation nurkkaan ja niitä käsitellään jälkikäteen tavalla, jolla ei ole mitään vaikutusta. En tarkoita, että EU olisi toiminut näin aikaisemmin. Tarkoitan, että aion varmistaa, ettei niin pääse käymään tulevaisuudessa. Kun saamme rakenteen valmiiksi, mitä emme vielä ole tehneet, näette, että ihmisoikeudet otetaan siinä täysimittaisesti huomioon, ja aiomme varmistaa, että rakenteessa on parlamentin jäsenten vaatimaa asiantuntemusta. En kuitenkaan halua sen istuvan nurkassa. Haluan sen olevan osa kaikkea toimintaamme: punainen lanka, ei filigraanilanka, vaan vahva ja kirkas punainen lanka, jonka kaikki näkevät. Tämä on se, minkä haluan saada toimikaudellani aikaan, ja olen sataprosenttisen sitoutunut siihen.
Se vie aikaa, ja on asioita, joita emme voi tehdä niin hyvin kuin haluaisimme, mutta teemme ehdottomasti parhaamme. Minulle on kuitenkin tärkeää, että parlamentti ymmärtää, mitä yritän tehdä, ja että yritän varmistaa, että se on kaikkien vastuulla. Kyllä, sitä pitää valvoa; kyllä, tarvitsemme asiantuntemusta; mutta se ei ole vain muutamien EUH:ssa työskentelevien ihmisten tehtävä. Se on kaikkien tehtävä. Tämä oli ensimmäinen asia, jonka haluan sanoa. Toinen asia on, että saatte nähdä rakenteet hyvin pian, ja se on niissä. Se on niissä teidän kaikkien nähtävänä, osana sitä, mitä teemme.
Aiomme esittää ehdotuksemme työryhmien puheenjohtajien nimityksistä. Nimitän ihmisoikeuksista vastaavan työryhmän puheenjohtajan, ja tämän avulla he voivat käsitellä esiin tuotua kysymystä siitä, olisiko pääkaupungeissa käytettävä niistä palkattavaa vai Brysselistä tulevaa henkilöstöä. Käsittelemme tätä kysymystä siinä keskustelussa.
Vielä rakenteista: olemme jo toteuttaneet edustustojen uusien päälliköiden koulutusohjelman, ja yksi istunto käsitteli ihmisoikeuksia. He ovat hyvin selvillä tehtävistään sekä minun ja teidän tässä suhteessa asettamista odotuksista. Hyväksykää siis se, että se on osa rakennetta - sen keskeinen ydin - mutta aion päättäväisesti tehdä siitä kaikkien vastuulla olevan asian.
Toinen asia koski kysymysten laajuutta. Otan huomioon sen, mitä monet ovat sanoneet uskonnosta, ja myönnän, että tämä on tärkeä kysymys. Sitä käsiteltiin itse asiassa myös ulkoasiainneuvoston keskusteluissa tällä viikolla.
Parlamentin jäsenet mainitsivat myös tarpeen käsitellä naisten, lasten sekä lesbojen, homojen, transsukupuolisten henkilöiden ja biseksuaalien oikeuksia. Ymmärrän kaikesta siitä, mitä sanottiin eri kansoista ja eri valtioista, ihmisoikeuksiin liittyvän keskeisen seikan, joka on tämä: ne koskevat kaikkia, jotka ovat ihmisiä ja tässä. Nämä ovat ihmisoikeuksien soveltamiskriteerit, ja niiden mukaan me ulkosuhdehallinnossa toimimme tässä asiassa. Ne kuuluvat kaikille.
Kolmanneksi haluan puhua hieman eräistä asioista, joita nyt alamme nähdä tapahtuvan ja joissa me olemme osallisina. Tämä koskee erityisesti osaa kansainvälisesti tekemästämme työstä. Tänä vuonna neljä valtiota tunnusti ja ratifioi Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön. Tämä on hyvin merkittävää, koska meillä oli siinä osamme: kirjoitin henkilökohtaisesti kaikkien niiden valtioiden ministereille, jotka eivät vielä olleet ratifioineet perussääntöä, ja pyysin niitä tekemään sen. Nämä olivat valtioita, jotka vastasivat meille heti ja jotka nyt ovat ratifioineet perussäännön.
Huomautan myös, kuinka tärkeää on yrittää laajentaa tukea kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämiselle YK:n yleiskokouksen komiteassa. Tämä on mielestäni keskeinen ydinosa siinä työssä, jota meidän olisi tehtävä. Se on yleismaailmallinen asia, johon me kaikki uskomme, ja oikea etenemistapa on toimia käytännönläheisesti.
Eli kolme alaa: ensiksi sen varmistaminen, että rakenteet ovat oikeat ja että kansalaiset tietävät ja ymmärtävät, mitkä niiden ydintehtävät ovat; toiseksi sen varmistaminen, että ihmisoikeustyömme kattaa kaikki ihmiset; ja kolmanneksi keinot, joilla voimme vaikuttaa.
Lopuksi totean, että meidän on tarkistuksen yhteydessä ennen muuta etsittävä käytännöllisiä ja innovatiivisia tapoja saada viestimme perille. Haluan, että toimimme todella luovasti työskennellessämme ihmisten kanssa kentällä eri maissa, joissa tapaamme ihmisoikeuksien puolustajia - ja tapaan heitä kaikkialla, minne matkustan. Haluan, että etsimme innovatiivisesti ja luovasti uusia tapoja ihmisoikeuskysymyksien esiintuomiseksi niiden tapojen lisäksi, jotka joka tapauksessa ovat tärkeitä: niiden lausuntojen lisäksi, joita minä annan, joita 27 jäsenvaltiota antavat ja joita Euroopan unionin toimielimet antavat. Kyse on siitä, että löydetään tapoja, joilla voimme tehdä mahdollisimman paljon ongelmien ratkaisemiseksi. Kyse on yksilöistä, organisaatioista ja yhteisestä halusta saada aikaan todellisia muutoksia.
Laima Liucija Andrikienė
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, minulle on ilmoitettu, että puheenvuoroni englanninkielinen tulkkaus ei ollut tarkka, ja olen hyvin pahoillani siitä. Käännän heti tämän keskustelun jälkeen puheenvuoroni englanniksi itse ja lähetän sen kaikille asianomaisille kollegoille ja myös korkealle edustajalle.
Kiitän kaikkia tämän päivän keskusteluun osallistuneita jäseniä heidän myönteisestä arvioinnistaan ja heidän kriittisistä huomautuksistaan. Jäsen Obermayr ja jäsen Poręba puhuivat eri maiden kristityistä vähemmistöistä ja sanoivat, ettei tätä kysymystä käsitellä mietinnössä, mutta kiinnitän heidän huomiotaan muun muassa 126 kohtaan. Mietinnössä on kappale, jossa käsitellään uskonnonvapautta, ja myös kristityt vähemmistöt mainitaan eräissä kohdissa.
Lopuksi vakuutan korkealle edustajalle Ashtonille, että parlamentti jatkaa Euroopan ulkosuhdehallinnon työn tarkkaa valvontaa ja puuttuu kriittisesti toimettomuuteen tai toimien tehottomuuteen ihmisoikeuksien alalla. Tämänvuotisessa mietinnössä toteamme selvästi olevamme tyytymättömiä siihen, että EU:lla ei edelleenkään ole selviä arviointiperusteita sen arvioimiseksi, ovatko ihmisoikeustoimet tuottaneet tuloksia. Olemme myös ilmaisseet pettymyksemme siihen, ettei ihmisoikeusvuoropuheluilla ja neuvotteluilla ole saavutettu edistystä.
Arvoisa korkea edustaja Ashton, parlamentti on päässyt pitkälle pyrkiessään yhteisymmärrykseen varsinkin arkaluonteisimmista ihmisoikeuskysymyksistä. Tämä osoittaa, että parlamentti on yhtenäisenä sitoutunut edistämään demokratiaa ja suojelemaan ihmisoikeuksia maailmassa. Se osoittaa myös, että aika, jolloin parlamentti vain osoitti suosiotaan komissiolle tai neuvostolle, on ohi. Parlamentti on nyt vakavasti otettava toimija ihmisoikeuksien alalla. Kaikkien tämän alan toimijoiden on otettava tämä huomioon.
Kiitän kaikkia tähän keskusteluun osallistuneita.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Franz Obermayr
Arvoisa puhemies, se, että EU haluaa lisätä toimintaansa ihmisoikeuksien alalla ja että kristittyjen vähemmistöjen vainoa ja syrjintää käsitellään nimenomaisesti tässä mietinnössä, on tärkeä askel oikeaan suuntaan.
Kristityt kärsivät yhä nykyään pahoista vainoista monissa valtioissa, joista joillakin on läheiset yhteydet EU:hun. Vain muutamia esimerkkejä niistä ovat Egypti, Iran, Irak ja Turkki, joissa kristityt taistelevat eloonjäämisestään sekä taloudellisessa että fyysisessä mielessä.
Meidän ei tarvitse perustaa uutta toimea, kuten suunniteltua ihmisoikeuksia käsittelevää erityisedustajaa, kannustaaksemme näitä valtioita tai jopa pakottaaksemme ne osoittamaan suurempaa suvaitsevaisuutta ja suojelemaan vähemmistöjään. Se aiheuttaa turhia kustannuksia eikä sen tehokkuudesta ole takeita.
Meillä on riittävästi painostuskeinoja, kun on kyse yritysten intresseistä ja kansainvälisistä kauppasuhteista. Meidän on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin. Meidän on varmistettava, että mitään sopimuksia EU:n kanssa ei allekirjoiteta eikä mitään rahoitustukea myönnetä ilman sitoutumista ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja vähemmistöjen, etenkin kristittyjen, suojelemiseen.
Taloudelliset argumentit painavat eniten, ja ne ymmärretään kaikkialla maailmassa.
Joanna Senyszyn
Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi demokratian perustuksista, ja se on tärkein arvoista, joihin Euroopan unioni perustuu. Tästä syystä ihmisoikeuksilla on erityinen sija unionin ja parlamentin työssä. Vuosittaisessa ihmisoikeuksia käsittelevässä mietinnössään Euroopan parlamentti korostaa olevansa sitoutunut suojelemaan näitä oikeuksia kaikkialla maailmassa. Vuodesta 1988 lähtien parlamentti on myöntänyt Saharov-palkinnon henkilöille ja organisaatioille, jotka ovat erityisesti kunnostautuneet taistelussa ihmisoikeuksien puolesta. Tällä viikolla meille esitellään palkinnon tämänvuotinen saaja.
Vuotta 2009 käsittelevän ihmisoikeusraportin yhteydessä vetoan jäsenvaltioihin, että ne allekirjoittaisivat ja ratifioisivat kaikki tärkeimmät YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. Voidaksemme torjua tehokkaasti ihmisoikeusloukkauksia kaikkialla maailmassa meidän on toimittava yhdessä ja kansainvälisesti hyväksyttyjen lakia ja järjestystä tässä asiassa koskevien periaatteiden mukaisesti. Koska unionilla on johtoasema ihmisoikeuksien puolustamisen alalla, sille on tärkeää, että jäsenvaltiot noudattavat tämän alan kansainvälisiä velvoitteita.
Puolustuskyvyttömien lasten oikeuksien loukkaaminen on erityisen vastenmielistä. Tästä syystä kannatan lapsityövoiman käytön ehdotonta kieltämistä ja lisävarojen myöntämistä sen torjuntaan. On kauhistuttavaa, että 2000-luvulla maailmassa on 215 miljoonaa lasta, jotka pakotetaan tekemään työtä, ja 115 miljoonaa heistä joutuu tekemään kovaa orjatyötä. Emme voi sallia sitä, että talouskriisi pahentaa näiden lasten tilannetta.
Indrek Tarand
Olen tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti hyväksyi tänään tarvittavat pakotteet Sergei Magnitskin oikeudenkäyntiin ja kuolemaan osallisina olleita venäläisvirkamiehiä vastaan. Venäjä on valtio, joka ei toteuta oikeusvaltioperiaatetta ja jossa ihmisoikeuksia poljetaan päivittäin, eikä se ansaitse Ranskan sille antamaa huomiota. Sen vuoksi tuomitsen jyrkästi sen, että Ranska myi Venäjälle Mistral-luokan sotalaivan, ja pahoittelen tätä toimenpidettä.
Traian Ungureanu
Laima Andrikienėn mietintö on askel oikeaan suuntaan. EU:n ja Venäjän suhde on kyllä erityinen, ja sen olisi pysyttävä erityisenä, mutta se ei ole epätavallisen erityinen. Venäjää sitovat sen omat sitoumukset suojella ihmisoikeuksia ja puolustaa kansalaisiaan valtion väärinkäytöksiä vastaan. Mietinnössä mainittu Sergei Magnitskin tapaus on jatkoa Anna Politkovskajan, Natalia Estemirovan ja Anastasia Barburovan murhille. Tämä on järjestelmällistä toimintaa, ei Venäjän oikeuslaitoksen kyvyt ylittävä traagisten onnettomuuksien sarja. Tästä huolimatta Venäjän viranomaiset kertovat murha toisensa jälkeen ulkomaailmalle, että tällä kertaa syylliset ehdottomasti löydetään ja heitä rangaistaan. Mitä on tuloksena? Nolla, tyhjää, ei yhtään mitään! Venäjän duuma jopa syytti Euroopan parlamenttia sekaantumisesta Venäjän sisäisiin asioihin ja turvautui valheisiin mustamaalatakseen esittelijä Andrikienėn mietintöä. Jos Euroopan unioni haluaa säilyttää uskottavuutensa demokratian ja ihmisoikeuksien puolustajana, Andrikienėn mietintö olisi hyväksyttävä sellaisenaan ilman mitään erityismyönnytyksiä Venäjän jatkuville ihmisoikeusloukkauksille. Kanadan parlamentin antamassa päätöslauselmassa tuettiin jo Magnitskin tapaukseen osallisten matkustuskieltoa ja heidän tiliensä jäädyttämistä. Meidän olisi seurattava esimerkkiä ja lähetettävä Venäjälle selvä ja päättäväinen viesti. Nyt saa riittää!
Jarosław Leszek Wałęsa
Euroopan unionin harjoittama jatkuva ihmisoikeuksien suojelu on tuottanut suurenmoisia tuloksia koko maailmassa, ja meidän on jatkettava ponnistuksiamme tänä globalisaation aikakautena. Tämä on kieltämättä hidas ja joskus hankala prosessi, mutta on tärkeää, että laajennamme tavoitteitamme ja tarkastelemme todellisia maailmassa vallitsevia tilanteita tehokkaiden strategioiden kehittämiseksi. Lisäksi ilmaisen tukeni ihmisoikeuksien puolustajien suojelulle ja toimenpiteille, joilla levitetään demokratiaa edelleen niihin valtioihin, jotka eivät vielä ole siirtyneet siihen. Kuten viimeaikaiset Nobel-palkinnon ja Saharov-palkinnon saajat ovat osoittaneet, näiden ihmisoikeuksien puolustajien suojelu on erittäin tärkeää ja nämä toimet ovat yksi askel tämän päämäärän saavuttamiseksi. Parlamentin pyrkimyksillä demokratian levittämiseksi ja ihmisoikeuksien suojelemiseksi saavutetaan jatkuvasti edistystä, ja tämän päivän globaalistuneessa maailmassa saamme tietää vääryyksistä yhä nopeammin ja nopeammin. Tämän tiedonsaannin ansiosta meidän on helpompi valvoa tilanteita kaikkialla maailmassa ja reagoida niihin. Näin ollen meidän on käytettävä tätä hyväksemme ja jatkettava ponnistuksiamme, jotta kaikki ihmiset saavat perusoikeudet, joiden suojelemiseksi olemme niin ankarasti työskennelleet.
