Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0231/2009).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Kilpailu ja pääomatuloverotuksen avoimuus
Katsooko komissio, että eräillä Euroopan unionin alueella edelleen käytössä olevat pääomatulojen verotusjärjestelmät, jotka eivät ole avoimia, ovat yhteensopivia vapaan kilpailun kanssa? Mihin toimiin se on tarvittaessa valmis ryhtymään tällaisten järjestelmien lakkauttamiseksi Euroopan unionin maissa tai niiden osissa?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Ensimmäiseksi haluan muistuttaa, että yhteisön oikeuden nojalla jäsenvaltiot voivat suunnitella hyvin pitkälti itse välillisen verotuksen järjestelmänsä parhaaksi katsomallaan tavalla maansa poliittisten tavoitteiden ja vaatimusten mukaisesti. Viime vuosina ne ovat kuitenkin sopineet useista komission ehdottamista yhteisistä toimenpiteistä, joilla pyritään estämään se, että veropohja murenee ja investointien ja sijoitusten jakautuminen vääristyy. Tällä tavoin jäsenvaltiot ovat tunnustaneet, että EU:n laajuinen yhteistyö ja oikeudenmukaiset verokilpailusäännöt ovat tulojen suojelemisen kannalta ehdottoman tärkeitä.
Parlamentin jäsenen esittämän avoimuutta koskevan kysymyksen osalta haluan muistuttaa, että aivan äskettäin, 28. huhtikuuta 2009, Euroopan komissio hyväksyi tiedonannon, jossa se määrittelee toimia, joilla voidaan edistää verotusalan hyvää hallintotapaa. Tällä tarkoitetaan avoimuutta, tietojenvaihtoa ja oikeudenmukaista verokilpailua.
Ensinnäkin tiedonannossa määritellään, miten verotusalan hyvää hallintotapaa voidaan parantaa Euroopan unionissa niin, että sen noudattamisen merkitys ymmärrettäisiin myös muilla oikeudenkäyttöalueilla. Siinä kehotetaan jäsenvaltioita hyväksymään pikaisesti komission ehdotukset direktiiveiksi hallinnollisesta yhteistyöstä, keskinäisestä avunannosta verojen perimisessä ja säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksessa. Lisäksi jäsenvaltioiden on pidettävä jatkossakin haitallisten yritysverojärjestelmien poistaminen etusijalla. Hallinnollista yhteistyötä koskeva komission ehdotus sisältää erityisesti säännöksen, jonka nojalla pankkisalaisuuteen vedoten ei voida enää kieltäytyä toisen jäsenvaltion esittämästä tietopyynnöstä, joka koskee pyynnön vastaanottaneessa valtiossa oleskelevia ulkomaalaisia henkilöitä. Tämä noudattaa täysin kansainvälistä yhteisymmärrystä verotusta koskevien tietojen vaihtamisesta.
Toiseksi, jotta hyvää hallintotapaa voidaan edistää myös Euroopan unionin ulkopuolella, tiedonannossa ehdotetaan keinoja, joilla voidaan varmistaa EU:n politiikan alojen yhdenmukaistaminen ja varmistaa samalla, että EU:n ja sen kumppanimaiden ja -alueiden taloussuhteita syvennettäessä sitoudutaan hyvän hallintotavan periaatteisiin. Tiedonannossa korostetaan erityisesti tuen varmistamista kehitysmaille, jotka ovat sitoutuneet hyvän hallintotavan periaatteisiin.
Tiedonannossa ehdotetaan myös keinoja, joilla varmistetaan johdonmukaisuus yksittäisten jäsenvaltioiden kansainvälisillä veroalan foorumeilla esittämien kantojen ja yhteisesti hyväksyttyjen hyvän hallintotavan periaatteiden välillä. Niitä olisivat erityisesti koordinoidut toimet, joita sovelletaan tarvittaessa sellaisiin oikeudenkäyttöalueisiin, jotka kieltäytyvät soveltamasta hyvän hallintotavan periaatteita. Tänään komissio esitteli tiedonannon Ecofin-neuvoston kokouksessa EU:n talousministereille, jotta nämä voisivat antaa tukensa ehdotetulle lähestymistavalle viimeisessä Tšekin puheenjohtajakaudella pidettävässä Ecofin-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2009.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa komission jäsen, paljon kiitoksia vastauksestanne. Käsittelitte monia näkökohtia, kuten avoimuutta. Odotin, että olisitte viitanneet puheenvuorossanne viimeaikaisiin G20-ryhmän tekemiin sopimuksiin, jotka koskevat veroparatiisien ja niin sanottujen yhteistyöstä kieltäytyvien oikeudenkäyttöalueiden torjuntaa. Onko komissio mukana G20-ryhmän ehdotuksessa vai onko se jäänyt täysin syrjään tällaisissa neuvotteluissa?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Komissio osallistuu täysimääräisesti G20-ryhmän toimintaan ja on täysimääräisesti mukana tässä prosessissa.
Olen jo maininnut muutamia toimenpiteitä, joihin komissio haluaisi kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään. Komissio on täysimääräisesti mukana G20-prosessissa.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, periaatteessa vastustan uusien verojen käyttöönottoa. Ne vahingoittavat ennen kaikkea keskiluokkaa. Ne haittaavat vaurauden luomista, eivätkä ne kannusta investointeihin.
Meidän on kuitenkin pohdittava verotusta lyhyellä aikavälillä saatavien osakevoittojen yhteydessä. Aiotteko varata lyhyeksimyynnistä saaduista lyhyen aikavälin osakevoitoista perittäviä veroja uusien työpaikkojen luomiseen?
Avril Doyle
(EN) Voisiko komission jäsen ystävällisesti vakuuttaa parlamentille, että hän sitoutuu lujasti siihen, että kaikki välitön verotus - tuloverotus ja yritysverotus - jätetään ehdottomasti jäsenvaltioiden toimivaltaan? Voisitteko vahvistaa, että tämä on näkemyksenne.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Niin, EU:lla on perustamissopimus, ja sen määräykset ovat hyvin selkeät. Tiedämme, että Irlannissa ehkä järjestetään uusi kansanäänestys Lissabonin sopimuksesta, mutta määräykset ovat erittäin selkeitä sen osalta, miten toimivalta tekstissä jaetaan, eikä komissiolla ole aikomusta laatia uutta sopimusta, jossa vastuunjako olisi erilainen.
Tämä on myös osittain vastaus kysymykseen, miten verotuspolitiikkaa käytetään työpaikkojen luomisessa. Koska tilanteet vaihtelevat maittain, Euroopan laajuisella verotusvälineellä ei ehkä saavutettaisi samoja tuloksia kuin jäsenvaltion omilla välineillä.
Verotuksellisilla välineillä voidaan toisinaan todella luoda kannustimia tai edistää taloutta, mutta tämä riippuu hyvin paljon yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteesta.
Aihe: EU:n maanjäristyspolitiikka - komission toimet äskettäin Italiassa sattuneen tuhoisan maanjäristyksen jälkeen
Parlamentti hyväksyi marraskuussa 2007 maanjäristysten kokonaisvaltaista hallintaa EU:ssa koskevan päätöslauselman (P6_TA(2007)0507) (ennaltaehkäisy, reagointi ja tuhojen korjaaminen), jossa se kehottaa ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin muun muassa pelastuspalvelua, rakennusten suojaamista (painottaen erityisesti historiallisesti ja kulttuurisesti merkittävien rakennusten suojaamista), rahoitusta, tutkimusta ja suurelle yleisölle tiedottamista koskevissa kysymyksissä.
Ympäristöasioista vastaavalle Euroopan komission jäsenelle ja komission puheenjohtajalle osoittamissani kirjeissä (10.1.2008 ja 22.5.2008) olen lisäksi tähdentänyt, että on välttämätöntä julkaista erityisesti ja yksinomaan maanjäristyksien tehokasta hallintaa koskeva tiedonanto.
Katsooko komissio, että Italiassa äskettäin sattuneen lukuisia kuolonuhreja vaatineen maanjäristyksen jälkeen, että sen 22.7.2008 antama asiaa koskeva kirjallinen vastaus sekä Barroson ja Dimasin vastaukset kattavat kyseisen aiheen vai aikooko se tehdä lisäaloitteita EU:n kansalaisten suojelemiseksi maanjäristyksiltä?
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, komissio on täysin sitoutunut tukemaan ihmisten suojelua maanjäristyksiltä. Suojelun on oltava osa yhdennettyä lähestymistapaa, joka koskee mahdollisesti monenlaisten vaarojen aiheuttamien tilanteiden käsittelyä. Komissio hyväksyi äskettäin tiedonannon luonnononnettomuuksien ja ihmisten aiheuttamien onnettomuuksien torjuntaan sovellettavasta yhteisön lähestymistavasta, joka kattaa myös maanjäristykset. Tiedonanto on jatkoa komission viime vuosina toteuttamille toimille, jotka noudattavat useita Euroopan parlamentin vuonna 2007 päätöslauselmassaan antamia suosituksia. Tämä erityinen toimenpide liittyy erityisesti parhaiden käytäntöjen levittämiseen, riskien arviointiin liittyvien yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen, kartoittamiseen, koulutukseen ja tiedottamiseen, samalla kun pyritään parantamaan jo olemassa olevien ennalta ehkäisevien rahoituksellisten ja oikeudellisten keinojen yhdenmukaisuutta ja synergiaa. Tällä tavoin lisätään Euroopan unionin toimien lisäarvoa. Komissio tekee kaikkensa lieventääkseen maanjäristysten vaikutuksia rohkaisemalla jäsenvaltioita saattamaan rakennuksia ja yleisiä töitä koskevat yhteiset eurooppalaiset suunnittelustandardit täydellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämä koskee erityisesti Eurokoodi 8:aa. Komissio odottaa erittäin kiinnostuneena Euroopan parlamentin vastausta tiedonannossa ehdotettuun lähestymistapaan.
Nikolaos Vakalis
(EL) Arvoisa puhemies, olen pahoillani, mutta kysymykseen ei ole vieläkään vastattu. En todellakaan ymmärrä, miksi komissio kieltäytyy tekemästä maanjäristysten kohdalla samoin kuin se teki tulvien kohdalla? Mitä eroa siinä on? Itse asiassa olen todella yllättynyt, että tätä keskustelua käydään äskettäin Italiassa sattuneen onnettomuuden jälkeen. Mainitsemassanne tiedonannossa maanjäristykset mainitaan ohimennen kolmessa kohdassa, joihin viittasitte. Oletteko todella sitä mieltä, että viittaus maanjäristyksiin tiedonannon kolmessa kohdassa riittää vastamaan maanjäristyksiä koskevan tiedonannon valtavaan tarpeeseen Euroopan unionissa? Haluaisin todellakin saada tähän vastauksen.
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, helmikuussa 2009 julkaisemassamme tiedonannossa esitetään yhdennetty lähestymistapa koko kysymykseen riippumatta siitä, mikä on aiheuttanut vaaran. Pidämme tätä parhaana lähestymistapana. Tulvien osalta olemme laatineet veden niukkuutta ja kuivuutta koskevan tiedonannon. Olemme laatineet tiedonantoja erityisistä vaaroista tai erityisistä ongelmista, mutta mielestämme yhdennetty lähestymistapa, jota myös haluamme käyttää, on kaikista tarkoituksenmukaisin.
Odotamme parlamentin vastausta, ja mikäli esiin tulee merkittäviä syitä, joiden vuoksi meidän pitäisi hylätä tämä lähestymistapa, harkitsemme niitä. On kuitenkin todettava, että komission tiedonanto auttaa myös jonkin verran ehkäisemään maanjäristysten seurauksia.
Se on osoitettu varsinaisesti niille jäsenvaltioille, jotka mustasukkaisesti suojelevat asiassa sovellettavaan toimivaltaan liittyvää toissijaisuusperiaatetta, jotta ne saattaisivat Euroopan unionin rakennuksia koskevat määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöään, olipa kyse sitten uusia rakennuksia koskevasta Eurokoodi 8:sta tai vanhojen rakennusten rakenteiden vahvistamista koskevista määräyksistä. Annetaan niille mahdollisuus tehdä näin, annetaan niiden toteuttaa muita tarvittavia toimia, muun muassa noudattaa tiukasti suunnittelumääräyksiä, jotta suurin osa onnettomuuksista voitaisiin ehkäistä ennalta.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Apenniinien läpi kulkevaan siirroslinjaan yhdistyy toinen siirroslinja, joka kulkee Slovenian läpi. Kuten ehkä tiedätte, Krškon ydinvoimala sijaitsee tällä siirroslinjalla. Alueelle on sijoitettu aloitteestamme monia hälytyslaitteita. Mihin toimiin aiotte ryhtyä Italian tuhoisan maanjäristyksen jälkeen taataksenne tähän järistykseen yhteydessä olevalla siirtolinjalla sijaitsevan Krškon ydinvoimalan turvallisuuden? Aiotteko kenties toteuttaa varotoimenpiteitä, joihin saattaisi sisältyä jopa Krškon ydinvoimalan sulkeminen?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Arvoisa puhemies, minäkin olen yllättynyt komission tänään esittämästä kannasta, sillä me tietenkin arvostamme vastausta toissijaisuusperiaatteen osalta, ja olen ehdottomasti samaa mieltä erityisvaatimuksista. Tämä ei kuitenkaan ratkaise kysymystä, joka liittyy komission kattavaan poliittiseen ehdotukseen, jossa huomioitaisiin kaikki maanjäristysten aiheuttamien onnettomuuksien näkökohdat. Jäsen Pirker lisäsi yhden näkökohdan, ja me tietenkin löydämme vielä muita. Kysymys on siis seuraava: miksei komissio esitä toissijaisuusperiaatteen ja komission jäsenen mainitsemien erityistoimenpiteiden lisäksi kattavaa ehdotusta?
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, kuten aiemmin totesin, odotamme Euroopan parlamentin vastausta maanjäristysten ehkäisemistä koskevaan tiedonantoomme. Kun olemme saaneet vastauksen, tutkimme, kumpi lähestymistapa on parempi. On annettu erityisesti ydinlaitoksia koskevia erityismääräyksiä sekä teollisuutta koskeva Seveso II -direktiivi.
Aihe: Aurinkolämpösähkö ja talouden elvytyssuunnitelma
Vastauksena Euroopan unionin vakaviin energiapoliittisiin ja talouspoliittisiin haasteisiin komissio on ehdottanut elvytyspakettiin sisältyviä toimia, joilla edistetään sekä talouden elpymistä että energiapoliittisia tavoitteita. Aurinkolämpösähköä, joka on lupaavimpia uusiutuvan energian lähteitä, ei kuitenkaan ole sisällytetty tuettavien alojen luetteloon.
Vaikka EU:n aurinkolämpösähköala onkin tällä hetkellä johtavassa asemassa koko maailmassa, se voi säilyttää nykyiset asemansa vain sillä ehdolla, että aurinkolämpösähkömarkkinat kehittyvät edelleen Euroopan unionissa ja sillä ehdolla, että tutkimuksen ja kehittämisen edistämistä jatketaan Euroopan unionissa.
Voiko komissio ilmoittaa, millä perusteella aurinkolämpösähköala on jätetty vaille vahvaa taloudellista tukea talouden elvytyssuunnitelmassa. Mitkä muut rahoituslähteet ovat aurinkolämpösähköalan käytettävissä?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Aurinkolämpösähkötekniikkaa ei ole missään vaiheessa jätetty pois Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta. Sitä ei otettu nyt suunnitelmassa huomioon siksi, että keskityimme kaikista tärkeimpiin energiatarpeisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että tarkastelimme kysymyksiä, joihin kriisi oli eniten vaikuttanut ja joiden vuoksi hankkeita ei voitu toteuttaa.
Ensimmäisenä kysymyksenä oli energiaverkkojen yhteen liittäminen. Sähköntuotanto, etenkään uusiin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto, ei onnistu, mikäli verkko tuottaa ongelmia. Keskityimme siis kiireellisesti sähköverkkoihin ja jäsenvaltioiden välisiin liitäntöihin.
Tämän lisäksi meillä on ollut kaasukriisi, joka osoitti selvästi, että joissakin tapauksissa fyysisen infrastruktuurin puuttumisella on merkittävä vaikutus kaasuntoimituksen häiriöihin. Tämä on helpoin tapa varmistaa kaasun toimitusvarmuus.
Keskityimme myös kahteen kysymykseen, joita varmasti siirrettäisiin tuonnemmaksi, ellei yhteisö tukisi niitä. Ensimmäinen on merituulivoima, jota koskeva hanke on melko laaja ja joka on yhdistettävä mantereen sähköverkkoon. Toinen on hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, jonka osalta meidän on todella kannustettava teollisuutta esittämään laajamittainen hanke mahdollisimman pian.
Tämän vuoksi emme ole harkinneet muita tukikelpoisia aloja. Tämä on syy siihen, ettei aurinkolämpösähköä otettu nyt suunnitelmassa huomioon, ei se, etten usko siihen. Uskon aurinkolämpöenergiaan, mutta keskityimme nyt kiireellisimpiin tarpeisiin.
Mistä rahoituslähteistä voidaan tukea aurinkolämpösähkön kehittämistä? Ensimmäinen rahoituslähde on seitsemäs puiteohjelma. Ohjelmakaudelle 2007-2013 on varattu 2,35 miljardia euroa. Toiseksi, tämä on yksi niistä aloista, joilla rahoitusväline voidaan tarjota. Ensi vuodesta alkaen voimme myöntää 300 miljoonaa päästöoikeutta uusille osallistujille. Uusiutuvia energiamuotoja, esimerkiksi aurinkolämpösähköä, koskevat hankkeet ovat tukikelpoisia. Mikäli hankkeita siis on, ne ovat erittäin tervetulleita.
Voimme käyttää myös Euroopan aluekehitysrahaston varoja. Kannustamme käyttämään enemmän synergisiä energialähteitä. Lisäsimme enimmäismääriä erityisesti sen osalta, kuinka paljon uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää asumisessa ja energiatehokkuudessa. Tukikelpoisuutta on siis yleisesti lisätty näissä toimenpiteissä.
Tämän lisäksi kesällä tai alkusyksystä komissio esittää uuden tiedonannon vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien teknologioiden rahoittamisesta. Pyrimme käsittelemään aihetta laajemmin, jotta näille teknologioille saadaan tukea paitsi yhteisön talousarviosta myös teollisuudelta ja jäsenvaltioilta. Näin tuki voidaan kohdentaa ja uuden teknologiakehityksen ansiosta saavutamme hyvin pian tavoitteemme, joka on uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvu 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Ehkä voisimme olla tältä osin vieläkin kunnianhimoisempia.
Emme siis ole jättäneet aurinkolämpösähköä pois suunnitelmasta. On vain niin monia aloja, joihin meidän on keskityttävä, ja olemme valinneet tärkeimmät alat, joihin on investoitava varoja juuri nyt.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos hyvin yksityiskohtaisesta vastauksesta. Panin tarkasti merkille, mitä sanoitte.
Siinä tapauksessa, että jokin erityisesti elvytyssuunnitelmassa nimetyistä hankkeista ei pystykään käyttämään rahoitusta määräaikaan eli 30. kesäkuuta 2010 mennessä, onko teillä niin sanottua varallaololuetteloa hankkeista, jotka voidaan toteuttaa, niin että varat todella myös menevät tämän alan hankkeisiin eli energiatehokkuutta ja vähäenergisyyttä koskeviin hankkeisiin?
Esimerkiksi aurinkolämpötekniikan alalla on merkittäviä hankkeita, joiden rakennustyöt voitaisiin aloittaa vuoden 2009 lopussa ja vuoden 2010 alussa; tällaisia toteutusvalmiita hankkeita on monta. Voisimmeko laatia varallaololuettelon, jotta kaikki nämä varat tulisi käytettyä siinä tapauksessa, että ne, joille varat on myönnetty, eivät pystykään käyttämään niitä?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Luetteloa laatiessamme tarkastelimme suurinta osaa hankkeista, ja otimme myös jäsenvaltiot mukaan, joten tässä vaiheessa minulla ei ole mitään syytä luulla, ettemme pysty maksamaan tai ettemme voi sitoutua maksamaan kaikkia varoja.
Mikäli viivästyksiä tulisi tai mikäli joidenkin hankkeiden valmistelussa olisi puutteita, laadimme kertomuksen maaliskuussa 2010. Jos siis osa varoista olisi käytettävissä, lupasin kolmikantakokouksessa, että komissio harkitsee tarvittaessa uuden ehdotuksen tekemistä. On kuitenkin liian aikaista luvata sitä, koska kaikki riippuu siitä, miten hyvin pystymme sitomaan varat, sillä tällä hetkellä on hyvin vähän hankkeita, joissa on mielestämme edetty niin pitkälle, että niissä voitaisiin käyttää näitä varoja.
Aihe: Sähköntuotantoon tarkoitetut ydinvoimalat
Kaakkois-Euroopan energiainstituutin mukaan monet EU:n jäsenvaltiot ja EU:n jäseneksi ehdolla olevat eteläisillä ja itäisillä alueilla sekä itäisen Välimeren altaan alueella sijaitsevat valtiot tutkivat mahdollisuuksia laajentaa tai rakentaa sähköntuotantoon tarkoitettuja ydinvoimaloita. Kysyn Euroopan komissiolta seuraavaa: millaisiin toimiin se aikoo ryhtyä ja mitä aloitteita se aikoo tehdä luodakseen etukäteen edellä mainittuja ehdotuksia koskevia edellytyksiä ja rajoituksia ottaen huomioon eri alueiden maantieteelliset erityispiirteet, ilmasto-olosuhteet sekä suunnitelmien rahoittamismahdollisuudet ja niiden kestävyyden?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Kollegani Stavros Dimas on jo vastannut asiaa koskevaan lisäkysymykseen.
Periaatteessa ydinenergian käyttö on vakiintunut siinä määrin, että jokaisessa maassa on ydinturvallisuusviranomainen, joka vastaa täysin ydinturvallisuutta koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Lisäksi jokainen jäsenvaltio voi päättää itse, käyttääkö se ydinenergiaa vai ei. Ydinenergian käyttöä säädellään Euratom-sopimuksella, ja on selvää, että siihen liittyy myös lisävaatimuksia. Lisävaatimuksena on, että jokaisen käsiteltäväksi jätetyn hankkeen analysoi myös komissio, ja me annamme suosituksen hankkeista, jotka toteutetaan. Teimme näin Belenen ja myös Mochovcen tapauksessa.
Lisäksi edellytetään selvästi, että ympäristövaikutusten arviointia koskevat vaatimukset on täytettävä yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Myös YK:n Euroopan talouskomission valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskevan Espoon yleissopimuksen lisävaatimuksia sovelletaan.
Ehdotettiinpa siis millaista hanketta tahansa, kohtelemme kaikkia jäsenvaltioita tasapuolisesti. On täytettävä selkeät vaatimukset, ja jokainen hanke analysoidaan objektiivisesti yhteisön säännöstön ja ympäristölainsäädännön perusteella. Voin vakuuttaa, että tämä prosessi on niin aukoton, ettei yhtään ydinvoimalaitoksen rakennuslupaa ole koskaan myönnetty, ellei kaikkien turvallisuusvaatimusten täyttymistä ole voitu taata.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, kysymykseni liittyy siihen, mitä komission jäsen totesi jokaisen ehdotuksen arvioinnista. Voidaanko asianomaisella alueella suorittaa ennakkotutkimus, jossa otetaan huomioon Euro-Välimeri -yhteistyö ja kyseisen alueen erityispiirteet, niin että jokaisen maan on otettava huomioon tietyt kriteerit alusta alkaen ja noudatettava niitä suunnittelussa.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Ensinnäkin jokainen maa laatii itse hakuprosessia koskevan lainsäädäntönsä. Myöhemmässä vaiheessa prosessi perustuu hyvin pitkälti kansalliseen lainsäädäntöön ja Euratomin lainsäädäntöön. Näin ollen emme voi soveltaa alueellista lähestymistapaa. Meidän on tarkasteltava jokaisen jäsenvaltion ja samalla myös jokaisen hankkeen erityistilannetta.
Emme voi vain ottaa huomioon alueen tyypillistä tilannetta ja todeta, ettei tämä alue sovellu ydinvoiman käyttöön. Tämä ei pitäisi paikkaansa, sillä ei voida laatia sellaista hanketta, joka voitaisiin toteuttaa lähestulkoon kaikkialla. Kysymys on kustannuksista, olosuhteista ja tarvittavasta ajasta. Emme siis voi valita alueellista lähestymistapaa. Meidän on todellakin tarkasteltava jokaista konkreettista hanketta, koska vain tällä tavalla voimme taata, että hanke on täysin turvallinen.
Paul Rübig
(RO) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat. Arvoisa komission jäsen, haluan onnitella teitä juuri esittämästänne erityisesti uusia ydinvoimaloita koskevasta ydinvoimapaketista sekä ehdotuksesta, että tulevaisuudessa Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) standardien on oltava sitovia.
Haluaisin tietää, voisiko komissio laatia ehdotuksen EU:n sääntelyviranomaisesta tai WENRAn muuttamisesta elimeksi, joka voisi määrätä seuraavalla vaalikaudella sitovia standardeja, ja voisimmeko tehdä myös IAEAn standardeista jäsenvaltioita velvoittavia.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Kysymyksen jälkimmäiseen osaan vastaan, että tämän ydinturvallisuusviranomaisten korkean tason ryhmän avulla voimme laatia vahvempia standardeja. Nyt ollaan vasta alkuvaiheessa. Tämä oli vaatimus, joka meidän oli vähintään määrättävä.
Kun otetaan huomioon kysymyksen - poliittinen ja joissakin tapauksissa myös kulttuurinen - arkaluonteisuus, epäilen vahvasti, että EU:n sääntelyviranomainen voisi suoriutua vaaditusta tehtävästä. En väitä, ettei EU:n sääntelyviranomaiseen voisi luottaa, mutta sen on pidettävä tietty etäisyys ydinvoimaloihin. Mielestäni täysi vastuu turvallisuudesta pitäisi olla aina kansallisella sääntelyviranomaisella. Tämä on nimittäin paras vaihtoehto, ja näin vältetään aina keskustelu muun muassa siitä, puolustaako keskusviranomainen riittävästi ydinvoimaa.
On hyvä luoda yhteiset puitteet, mutta vastuun on oltava kaikilla niillä sääntelyviranomaisilla, joilla, kuten ydinturvallisuutta koskevassa direktiivissä ehdotetaan, on täydet valtuudet ja kaikki tarvittavat välineet politiikan täytäntöön panemiseksi. Unionin ydinturvallisuusviranomaiset ovat erittäin hyviä, joten organisaatiomuutosta ei tarvita. On vain lisättävä velvoittavia standardeja aloittamalla nykyiseltä tasolta ja tekemällä yhteistyötä ja näyttämällä tällä tavoin maailmalle, että ydinvoimateollisuutta koskevia standardeja voidaan lisätä.
Aihe: Kestävän energian edistäminen kaupungeissa
Omassa kotikaupungissani Corkissa paikalliset viranomaiset ja yritykset pyrkivät kehittämään kestävää energiapolitiikkaa. Mitä komissio tekee tukeakseen Corkin kaltaisia kaupunkeja niiden pyrkimyksissä edistää kestävää energiaa?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Olen erittäin iloinen, että esititte tämän kysymyksen, sillä olen erittäin ylpeä eräästä saavutuksestamme, joka on kaupunginjohtajien ilmastosopimus.
Vuonna 2008 kannatimme kaupunkien aloitetta kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen tekemiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että kaupungit sitoutuvat vähentämään hiilidioksidipäästöjä yli 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Ne laativat tätä varten kestävyysperiaatteen mukaista energiankäyttöä koskevan toimintasuunnitelman. Kaupungit ovat myös perustaneet toimiston, joka koordinoi ja edistää kaupunginjohtajien ilmastosopimukseen liittyvää toimintaa. Tuemme näitä toimia yhteisen tutkimuskeskuksen avulla tarjoten tieteellistä ja teknistä tukea kestävyysperiaatteen mukaista energiankäyttöä koskevien toimintasuunnitelmien valmistelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Pienempien kaupunkien kohdalla komissio neuvottelee muiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa varmistaakseen, että nämä tukevat pienempiä kaupunkeja.
Myös kehittynyt hyvien käytäntöjen järjestelmä ("Benchmarks of Excellence") aiotaan myös toteuttaa tänä vuonna.
Olemme myös luoneet Euroopan investointipankin (EIP) avulla rahoitusvälineen, josta myönnämme määrärahoja, ja käytämme Euroopan investointipankkia myös kohdentaaksemme rahoituksen kestävään kehitykseen kaupungeissa. EIP on jo osallistunut tiettyihin hankkeisiin esimerkiksi Barcelonassa, jonka kanssa käytävissä neuvotteluissa on päästy jo pitkälle.
Tiedän, ettei Cork ole vielä allekirjoittanut sopimusta, joten on edelleen Corkin kaupungin päätettävissä, haluaako se hyödyntää tätä tilaisuutta. Tämä on hyvä keino saada ihmiset todella tukemaan tällaisia aloitteita.
On myös muita kestävän kehityksen välineitä, ja koheesiopolitiikka tukee kaupunkeja merkittävällä tavalla kestävän energiapolitiikan ja siihen liittyvien toimien toteuttamisessa. Ohjelmakaudella 2007-2013 koheesiopolitiikan määrärahoista investoidaan suoraan yhteensä 9 miljardia euroa kestäviin energia-aloitteisiin Euroopan unionissa. Etelä- ja Itä-Irlannin toimenpideohjelmasta, johon Cork sisältyy, kyseiseen alueeseen investoidaan 669 miljoonaa euroa. Ohjelmalla autetaan myös saavuttamaan Lissabonin kasvua ja työllisyyttä koskevat tavoitteet.
Näillä koheesiorahastoilla tuetaan suoraan alueen kestäviä energiahankkeita ja autetaan lisäämään kansallisia investointeja. Rahoitusta voidaan käyttää energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian tuotannon lisäämiseen, tehokkaiden energianhallintajärjestelmien kehittämiseen sekä puhtaan ja kestävän joukkoliikenteen edistämiseen erityisesti kaupunkialueilla.
Toimenpideohjelmaan sisältyy "Gateway Challenge Fund" -rahasto, joka perustuu Corkia koskevaan yhdennettyyn, kestävää kehitystä tukevaan strategiaan.
Lopuksi totean, että aluekehitysrahastoa muutettiin äskettäin niin, että se antaa kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää aluerahastoja energiatehokkuuden parantamiseen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon olemassa olevassa asuntokannassa. Tämän osuus voi olla 4 prosenttia aluekehitysrahaston määrärahasta.
Tiivistetysti sanottuna olen sitä mieltä, että olemme luoneet kehyksen sellaisille kaupungeille, jotka haluavat yhdessä kehittää kestäviä malleja asukkailleen, ja tämä kehys on kaupunginjohtajien ilmastosopimus. Kaupunginjohtajien ilmastosopimuksella on New Yorkin ja Rochesterin kaltaisia kannattajia, ja siihen on liittynyt myös EU:n ulkopuolisia kaupunkeja, joten voimme tarjota sen ja toimistomme välityksellä paljon tietoa.
Rahoituksen osalta meillä ei ole tässä vaiheessa erityisesti energiatehokkuutta koskevaa ohjelmaa, mutta meillä on rakennerahastot, meillä on Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma sekä Euroopan investointipankki. Tuemme kyseisiä aloitteita kaikilla näillä välineillä. Euroopan investointipankki toimii tässä prosessissa hyvin aktiivisesti. Tässä vaiheessa kysymys ei kuitenkaan ole niinkään rahoituksesta vaan pikemminkin hyvistä hankkeista ja kaupunkien todella sitoutuneesta menettelytavasta.
Tämä on vastaukseni erittäin tärkeään kysymykseenne. Mielestäni kaupungeilla on kaikki mahdollisuudet näyttää tietä kohti kestävää energiaa tulevaisuudessa.
Brian Crowley
(EN) Komission jäsen Piebalgs, kiitos tästä vastauksesta. Arvoisa komission jäsen, totesitte jo vastauksessanne, että energiatehokkuudella voidaan saada aikaan taloudellisia säästöjä, mutta nyt on siirryttävä seuraavaan vaiheeseen. Sen sijaan, että vain edistämme kestävyyttä ja energiatehokkuutta, meidän on käytettävä varoja uusien energiantuotantomenetelmien luomiseen. Näin kaupungeista tulisi entistä omavaraisempia eikä niiden tarvitsisi tuoda polttoainetta muualta tai rakentaa ydinvoimaloita, kuten aiemmin todettiin. Meidän on löydettävä järkevämpiä ja parempia menetelmiä, ja ehkä voisitte tulevaisuudessa harkita komissiossa paitsi investointipankkia myös uusia ideoita.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Yritämme vastata tähän pyyntöön. Aiomme laatia tämän vuoden lopulla uuden energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman, jossa keskitytään tähän kysymykseen. Laadimme myös tiedonannon vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien energialähteiden rahoittamisesta.
On hyvin tärkeää, että sidosryhmät tekevät aloitteita, ja odotan kaupunkien tekevän ehdotuksia ja painostavan Euroopan parlamentin jäseniä ja jäsenvaltioita luomaan Euroopan laajuisia välineitä kyseisillä aloilla.
Ilman tätä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa emme pysty hyödyntämään olemassa olevia mahdollisuuksia. Euroopan kaupungit ovat niin erilaisia, ja on niin paljon hyviä ideoita, ettei meidän pitäisi yrittää soveltaa vain ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa jokaisessa kaupungissa.
Uskon, että kaupunginjohtajien ilmastosopimus tuo kipeästi kaivattua älyllistä panosta ja kokemusta niihin menettelytapoihin, joita meidän on luotava kestävien kaupunkien kehittämiseksi. Kysymys ei ole vain säästämisestä. Tähän liittyy monia näkökohtia. Kysymys on myös älykkäistä energiaverkoista, uusiutuvien energialähteiden integroimisesta ja kestävästä liikenteestä - vetybusseista ja sähköajoneuvoista. Mahdollisuuksia on paljon.
Jokainen kaupunki voisi laatia oman ohjelmansa, sillä kaupunginjohtajien ilmastosopimus on saanut aikaan sen, että hiilidioksidipäästöjä velvoitetaan vähentämään yli 20 prosenttia. Tämä ei tarkoita välttämättä sitä, että tavoite pitäisi saavuttaa energiatehokkuudella. Se voidaan saavuttaa täysin toisella politiikan alalla. Tämä riippuu hyvin paljon paikallisista olosuhteista.
Puhemies
(EN) Koska aikaa on niin vähän, en voi valitettavasti antaa puheenvuoroa uusia lisäkysymyksiä varten. Olen pahoillani, jäsen Rübig, mutta esititte jo yhden kysymyksen, ja komission jäsenen vastaukset olivat hyvin tyhjentäviä.
Aihe: Talouskriisi ja protektionismin välttäminen
Talousasioista vastaava komissaari on aivan oikein todennut, että meidän on vältettävä protektionismia etsiessämme ratkaisua nykyiseen talouskriisiin. Yleisesti on tiedossa, että talouden taantumasta ei pääse pois rajoittamalla kauppaa.
Millä tavoin komissio toimii estääkseen protektionismin lisääntymisen kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa? Onko Dohan kierroksen päätökseen saattaminen edistynyt?
Miten komissio aikoo varmistaa, että avoimen kaupan edistäminen on tasapainossa EU:n kehitysyhteistyötä koskevien prioriteettien, kuten työelämän perusnormien ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen kanssa?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Talouskriisin puhkeamisesta lähtien Euroopan unioni on vastustanut päättäväisesti suoraa protektionismia oikeudenmukaista ja avointa kauppaa koskevan sitoumuksensa mukaisesti.
Komissio valvoo tarkasti suurimpien kauppakumppaniensa toteuttamia protektionistisia toimenpiteitä asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Lisäksi EU on tukenut vahvasti Maailman kauppajärjestön aloitetta, joka koskee tiedottamista kaupan alan tapahtumista talous- ja rahoituskriisin aikana.
Nykyisen kriisin alusta lähtien EU on sitoutunut vahvemmin kuin koskaan monenkeskisyyteen, avoimuuteen ja avoimiin markkinoihin, jotka perustuvat sekä kehittyneitä maita että kehitysmaita hyödyttäviin sääntöihin. EU on jatkuvasti vakuuttanut, että kunnianhimoinen ja tasapainoinen tulos Dohan kierroksella on yksi tärkeimmistä välineistä, joilla voidaan ehkäistä protektionismia ja edistää taloutta.
Saman viestin on antanut äskettäin myös WTO EU:n kauppapolitiikkaa koskevassa kauppapoliittisessa tutkinnassa, jossa kiitettiin EU:n roolia monenkeskisen kauppajärjestelmän vahvistamisessa. Dohan kierroksen todennäköisesti ratkaiseva rooli nykyisessä kriisissä tunnustettiin myös G20-ryhmän yleisessä elvytys- ja uudistussuunnitelmassa, joka julkaistiin 2. huhtikuuta. G20-ryhmän johtajat sitoutuivat uudelleen pyrkimään pikaiseen päätöksen Dohan kierroksella.
Lopuksi totean, että EU on sitoutunut sekä avoimeen kauppaan että kestävään kehitykseen, joka on EU:n yleinen poliittinen tavoite myös erilaisissa kauppapoliittisissa aloitteissa.
Kestävä kehitys ja erityisesti ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät näkökohdat ovat kauppapolitiikkamme tärkeitä rakenneosia. Tästä ovat todisteena työ- ja ympäristönormeihin keskittyvät kestävää kehitystä koskevat määräykset kahdenvälisissä kauppasopimuksissamme.
Claude Moraes
(EN) Kiitos, arvoisa komission jäsen. Tiedän, että olette komission jäsen Ashtonin sijaisena. Haluan onnitella komissiota ja tietenkin kansainvälisen kaupan valiokuntaan kuuluvia parlamentin jäseniä siitä, että he pyrkivät rajoittamaan protektionistisia pyrkimyksiä.
Haluan kysyä kehitysmaihin liittyvästä ongelmasta sekä siitä, miten voimme varmistaa, että lisäämme tai helpotamme sekä kehitysmaiden kanssa että niiden välillä käytävää kauppaa esimerkiksi kauppaan liittyvää apua lisäämällä. Tämä on tärkeä osatekijä, joka meidän pitäisi ottaa huomioon. Yleisesti ottaen olen nähnyt komission ja parlamentin toimivan vahvasti protektionistisia pyrkimyksiä kannustavasti, mikä on askel huonompaan suuntaan.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) WTO:n ja komission omista seurantatiedoista käy ilmi, ettei välitöntä protektionismin leviämisen vaaraa ole. Mikään suurista kauppaa käyvistä valtioista ei ole vielä turvautunut laaja-alaisiin kauppaa ja investointia koskeviin rajoituksiin. Tietyissä maissa - esimerkiksi Venäjällä, Indonesiassa ja Argentiinassa - tapahtunutta kehitystä on valvottava tarkasti, sillä nämä maat ovat käyttäneet tähän asti eniten rajatoimenpiteitä kaupankäynnin rajoittamiseksi. Yleisesti ottaen toimenpiteet kohdistuvat enimmäkseen maatalous- ja elintarviketuotteisiin, rauta- ja terästuotteisiin, metalleihin, autoihin, tekstiileihin ja leluihin.
David Martin
(EN) Myöntääkö komissio sen, että kun nuhtelemme ja valvomme muita torjuaksemme protektionismia, meidän olisi oltava myös itse varovaisia ja varmistettava, että kun käytämme kaupan suojaamiseen tarkoitettuja keinojamme, käytämme niitä oikeaan tarkoitukseen emmekä protektionistisina toimenpiteinä?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että valvonta on kaikilta osin tehokasta, erityisesti esiin ottamanne kysymyksen osalta. Voin välittää viestin komission jäsen Ashtonille, jotta hän voi antaa teille tarkemman näkemyksen ja tarkemman vastauksen. Toistaiseksi huolestuttavia merkkejä ei kuitenkaan ole nähtävissä.
Aihe: Internet-piratismi Kanadassa
Kanada kuuluu maailman kärkimaihin Internet-piratismin esiintyvyyden suhteen. Tilannetta pahentavat puutteet lainsäädännössä ja täytäntöönpanossa. Itse asiassa Kanadan kopiosuojalakia olisi tarkistettava nopeasti, jotta se saataisiin vastaamaan verkkoympäristössä tapahtuvaa suojelua koskevia kansainvälisiä normeja, joita ovat esimerkiksi vuonna 1996 tehdyt Maailman henkisen omaisuuden järjestön Internet-sopimukset ja EU:n kopiosuojadirektiivi (2001/29/EY). Mitä pitempään tilanne kestää, sitä kauemmin eurooppalaisilta oikeudenomistajilta - erityisesti luovalla alalla (kirjailijat, säveltäjät, esittävät taiteilijat, lauluntekijät ja äänitetuottajat) - evätään oikeudelliset välineet, joiden avulla he voisivat pysäyttää verkossa suuressa mittakaavassa tapahtuvan oikeuksiensa loukkaamisen. Alan edustajien Internet-piratismin vuoksi kärsimät tappiot ovat valtavia. Tilanne on sellainen, että lainsäädännöllisiin toimiin on ryhdyttävä nyt eikä vasta toukokuussa pidettävän EU:n ja Kanadan välisen kauppaa käsittelevän huippukokouksen ja sen jälkeisten kahdenvälisten kauppaneuvottelujen jälkeen.
Koska asia on kiireellinen, mitä komissio tekee taatakseen, että Kanada muuttaa asiaa koskevaa lainsäädäntöään viipymättä?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Komissio on tietoinen ongelmista, jotka liittyvät immateriaalioikeuksien suojeluun ja valvontaan Kanadassa. Olemme erittäin huolissamme siitä, ettei Kanadan kopiosuojalain (Copyright Act) uudistamista näköjään pidetä kovin tärkeänä.
Immateriaalioikeuksien järkevä suojelu on välttämätöntä luovien toimialojen selviytymiselle tulevaisuudessa. Vaikka monet jäsenvaltiot keskustelevat parhaillaan innokkaasti siitä, miten immateriaalioikeudet voidaan parhaiten mukauttaa online-ympäristöön, meidän on todella edelleen kiinnitettävä huomiota kolmansista maista peräisin olevan internet-piratismin aiheuttamiin vaaroihin.
Yksi avainkysymyksistä on, miten löydetään oikeudenmukainen tasapaino oikeudenhaltijoiden ja kuluttajien etujen välille koko ajan tietosuojamääräyksiä noudattaen. Muistanette, että tämä oli keskeinen keskustelunaihe komission luovaa verkkosisältöä koskevassa aloitteessa, joka käynnistettiin 3. tammikuuta 2008 annetulla tiedonannolla.
Komission huolenaiheista on jo jonkin aikaa kerrottu painokkaasti Kanadan viranomaisille. Koska aloitamme Kanadan kanssa pian neuvottelut vapaakauppasopimuksesta, saamme uuden tilaisuuden parantaa huomattavasti immateriaalioikeuksien suojelua Kanadassa. Sitä odotellessa komissio ottaa asian esille Kanadan korkeimpien viranomaisten kanssa. Se aikoo myös pyytää, että Kanadan kopiosuojalain uudelleentarkastelu aloitetaan mahdollisimman pian ja mieluiten jo tämän parlamentin istunnon aikana.
Seán Ó Neachtain
(GA) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä vastauksesta. Haluan kuitenkin myös esittää seuraavan kysymyksen: kuinka toiveikas komissio on sen osalta, että se onnistuu Kanadaa koskevissa toimissaan, ja millaisia suoria suunnitelmia komissiolla on internet-piratismin ja tällaisen käytännön lopettamiseksi? Ellemme pysty lopettamaan sitä Kanadassa, mitä mahdollisuuksia meillä on muissa maissa?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Kuten aiemmin totesin, kauppasopimus tarjoaa oikeudellisen kehyksen, jonka nojalla voimme puuttua joihinkin häiriötekijöihin ja ongelmiin EU:n ja Kanadan välisessä kaupassa, kuten immateriaalioikeuksien valvontanormeihin ja tiettyihin kilpailunvastaisiin käytäntöihin. Olemme optimistisia, sillä aiomme neuvotella vapaakauppasopimuksesta.
Aihe: Korean vapaakauppasopimus
Voiko komissio kertoa, missä vaiheessa EU:n ja Korean vapaakauppasopimusneuvottelut ovat komission ja Etelä-Korean kauppaministeriön edustajien viimeisimpien tapaamisten jälkeen?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Korean vapaakauppasopimusta koskevissa neuvotteluissa on päästy pisimmälle kaikista EU:n meneillään olevista neuvotteluista. Kaksi vuotta kestäneiden neuvottelujen jälkeen meillä on nyt kattava sopimus näköpiirissä EU:n neljänneksi suurimman Euroopan ulkopuolisen kauppakumppanin kanssa.
Korean vapaakauppasopimus loisi uuden mahdollisuuden päästä markkinoille monilla EU:n viejiä kiinnostavilla aloilla. Esimerkkinä voidaan mainita, että sopimuksella poistettaisiin nopeasti 1,6 miljardia euroa tullimaksuja EU:n viejien eduksi. Se antaisi muita kuin tulleista johtuvia esteitä koskevat yhtenäiset säännöt ensisijaisilla aloilla, kuten auto- ja lääketeollisuuden tai kulutuselektroniikan aloilla, ja se avaisi merkittävät uudet palvelumarkkinat EU:n palveluntarjoajia erityisesti kiinnostavilla aloilla. Sopimus tarjoaisi myös tähän asti kunnianhimoisimman paketin immateriaalioikeuksien, julkisten hankintojen, kestävän kehityksen ja muiden sääntökysymysten alalla. Sopimukseen sisältyisi myös uudenlaisia keinoja saada kansalaisyhteiskunta mukaan valvomaan vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa, ja se suojelisi erityistarpeitamme asianmukaisilla järjestelyillä.
Vapaakauppasopimus muodostaisi myös hyödyllisen vertailukohdan muille neuvotteluille. Lisäksi sopimuksen tekeminen nyt osoittaisi, että kumpikin osapuoli vastaa nykyiseen taloustilanteeseen sitoutumalla avoimiin markkinoihin.
Maaliskuussa 2009 kahdeksannen neuvottelukierroksen lopussa kumpikin osapuoli sai aikaan merkittävää teknistä edistystä omalla tasollaan, mutta muutama vaikea kysymys jäi vielä ratkaisematta.
EU:n kaupasta vastaava komission jäsen Ashton ja Korean kauppaministeri Kim tapasivat myöhemmin Lontoossa 2. huhtikuuta 2009. Tiiviistä keskusteluista huolimatta oli mahdotonta päästä ratkaisuun jäljellä olevissa kysymyksissä, jotka koskevat muun muassa tullinpalautuksia ja alkuperäsääntöjä.
Komissio neuvottelee parhaillaan parhaasta tavasta edetä.
David Martin
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Ensinnäkin olen täysin samaa mieltä siitä, että Korean vapaakauppasopimus toisi mukanaan valtavia etuja sekä Euroopan unionille että Korealle ja antaisi myönteisen signaalin päättäväisyydestämme pitää markkinat avoimina. Nyt näyttää kuitenkin siltä, että sopimukseen pääseminen on enemminkin kiinni jäsenvaltioista kuin neuvottelukumppanistamme.
Näin ollen, ellemme saa Korean kanssa sopimusta aikaan, voiko komissio myöntää, että kaupan pääosasto voi saman tien panna pillit pussiin vapaakauppasopimusten osalta, sillä ellemme pääse sopimukseen Korean kanssa, emme pääse sopimukseen myöskään Intian, ASEANin emmekä minkään muun osapuolen kanssa käytävissä neuvotteluissa.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Päinvastoin, jäsenvaltiot ovat äskettäin vahvistaneet olevansa kiinnostuneita tekemään kunnianhimoisen ja tasapainoisen sopimuksen Korean kanssa.
Tapansa mukaan komissio puolustaa niitä periaatteita, joiden pohjalta neuvottelemme kaikkien maiden kanssa.
Glyn Ford
. - (EN) Paljon kiitoksia. Ehkäpä komission jäsen haluaisi kommentoida Saksan hallituksen tilannetta tässä asiassa.
Jäsen Martinin tavoin kannatan Korean tasavallan kanssa tehtävää vapaakauppasopimusta. Meidän on kuitenkin oltava tarkkoja yksityiskohdista ja ajoituksesta. Arvioiden mukaan Euroopassa myytäisin vuodessa 650 000 korealaista autoa. Kun Itä-Euroopassa tuotantoa jo on jonkin verran, uuden tuonnin määrä kasvaisi merkittävästi.
Useimpien tutkimusten mukaan näiden autojen myynti korvaisi Euroopassa tuotettujen japanilaisten autojen myynnin. Tämä koskisi esimerkiksi vaalipiirissäni Swindonissa Hondan tehtaassa tuotettavia autoja. Tehtaan toiminta on tällä hetkellä pysäytetty, ja työntekijät ovat valmiustilassa. Jotta nykytilanne ei enää pahenisi täällä eikä muualla Euroopan unionissa, varmistatteko, että tällainen tuonti sallitaan vain huomattavalla viiveellä?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Ymmärrän, että olette huolestunut autoteollisuuden tilanteesta. Korean kanssa käytävien neuvottelujen alusta lähtien komissio on nähnyt todella paljon vaivaa, jotta neuvotteluissa saataisiin aikaan EU:n autoteollisuuden kannalta hyvä tulos. Euroopan unionin autojen viejät hyötyvät Korean perimien autojen tullimaksujen poistamisesta ja teknisten esteiden tehokkaasta poistamisesta. Merkittävimmät esteet poistetaan sinä päivänä kun sopimus tulee voimaan.
Aihe: Hormoneja sisältävää naudanlihaa koskeva kauppakiista EU:n ja Yhdysvaltojen välillä
Voiko komissio ilmoittaa, mihin lopputulokseen se on päässyt Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa käymissään neuvotteluissa, jotta vältettäisiin pysyvästi - tilapäistä lykkäystä koskevan päätöksen jälkeen - niin sanottujen carrousel-vastatoimien käyttöönotto hormoneja sisältävästä naudanlihasta syntyneen transatlanttisen kauppakiistan johdosta ja jotta poistettaisiin jo voimassa olevat vastatoimet?
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Komissio käy edelleen neuvotteluja Yhdysvaltojen kanssa, ja olemme hyvin optimistisia sen suhteen, että kumpaakin osapuolta tyydyttävä ratkaisu löydetään hyvin pian. Viime viikkojen aikana olemme pitäneet tässä asiassa tiivisti yhteyttä Atlantin toiselle puolelle. EU:n kaupasta vastaava komission jäsen Ashton ja Yhdysvaltain kauppaministeri Ron Kirk päättivät 22. huhtikuuta käydä lisäkeskusteluja löytääkseen neuvotteluratkaisun hormoneja sisältävää naudanlihaa koskevaan pitkäaikaiseen ongelmaan.
He vahvistivat haluavansa ratkaista tämän vaikean ongelman, joka haittaa yrityksiä ja kuluttajia sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa. Helpottaakseen ratkaisuun tähtääviä neuvotteluja komission jäsen Ashton ja Yhdysvaltain kauppaministeri Kirk päättivät, että Yhdysvallat lykkää tiettyjä EU:n tuotteita koskevien niin sanottujen carrousel-vastatoimien täytäntöönpanoa kahdella viikolla alkuperäisestä määräpäivästä, joka oli 23. huhtikuuta.
Komissio on sitoutunut tekemään parhaansa löytääkseen myönteisen ja kestävän ratkaisun tähän ongelmaan, ja neuvotteluja käydään parhaillaan kummankin osapuolen ylempien virkamiesten kesken. Komission päätavoitteena näissä neuvotteluissa on se, että carrousel-vastatoimien täytäntöönpano ehdottomasti estetään ja että voimassa olevat vastatoimet kumotaan. Olemme varmoja, että voimme päästä sellaiseen sopimukseen, joka takaa täydellisesti kansanterveyteen ja kuluttajansuojaan liittyvät tavoitteemme tässä kysymyksessä.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, koska asiasta vastaava komission jäsen ei ole paikalla, kiitän komission jäsen Kunevaa hänen vastauksestaan ja pyydän häntä välittämään komission jäsen Ashtonille kiitokset siitä, että hän neuvottelee Yhdysvaltojen kanssa maan määräämien carrousel-vastatoimien kumoamisesta. Tämä on toimenpide, joka ainakin menee yhden askeleen eteenpäin ja ylittää Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen kumppanuuden rajat. EU ja Yhdysvallat ovat kaksi tärkeintä kaupallista toimijaa, jotka ovat johtavassa asemassa myös WTO:n alaisuudessa käytävien Dohan kierroksen neuvotteluissa.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Jäsen Papastamkos, välitän viestinne mielelläni komission jäsen Ashtonille, ja voinen liioittelematta todeta, että tulokset ovat varmasti hyvin tyydyttäviä.
Aihe: Lentoyhtiöt eivät ole noudattaneet asetusta N:o 261/2004
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 22. joulukuuta 2008 tuomion, jonka mukaan lentoyhtiö ei voi kieltäytyä maksamasta korvauksia matkustajille, jos lento on peruutettu teknisten ongelmien takia. Eräs ruotsalainen tuomioistuin antoi juuri samankaltaisen tuomion Euroopan oikeusasiamiehen saatettua asian sen käsiteltäväksi.
Voiko komissio osoittaa, missä määrin se ottaa huomioon nämä tuomiot, jotka osoittavat jälleen kerran lentoyhtiöiden haluttomuuden ja sen, että peruutuksen oikeuttava "poikkeuksellisia olosuhteita" koskeva asetus N:o 261/2004 on liian epämääräisesti muotoiltu, kuten myös komission haluttomuuden reagoida tämän asetuksen lukemattomiin rikkomisiin, jotka tehdään matkustajien kustannuksella?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni on ennen kaikkea painotettava, ettei komission tehtävä ole tulkita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksiä. Päätökset liittyivät kansallisten tuomioistuinten ennakkoratkaisukysymyksiin, ja niiden tarkoituksena oli varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan yhdenmukaisesti.
Matkustajien oikeuksista heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen yhteydessä annetun asetuksen (EY) N:o 261/2004 16 artiklan nojalla jäsenvaltiot velvoitetaan soveltamaan asetusta ja asettamaan syytteeseen sellaiset lentoasemat, jotka eivät noudata asetuksen säännöksiä. Kun jäsenvaltioiden asetuksen mukaisesti nimittämät toimivaltaiset kansalliset viranomaiset käsittelevät matkustajien lähettämiä korvausvaatimuksia, heidän on tietenkin otettava huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ohjeet. Komission tehtävänä on valvoa, että toimivaltaiset viranomaiset panevat asetuksen täytäntöön asianmukaisesti ja ottavat erityisesti huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaankuuluvat päätökset.
Komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten edellinen kokous pidettiin viime joulukuun alussa, toisin sanoen muutama viikko ennen kuin yhteisöjen tuomioistuin teki päätöksensä. Komissio aikoo pitää seuraavan kokouksen tämän kuun 14. päivä. Tässä kokouksessa tarkastellaan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäin asiassa C-549/07 antamaa päätöstä.
Kansallisilla viranomaisilla on mahdollisuus esittää huomioita kyseisestä päätöksestä ja kertoa, miten he arvioivat tämän ennakkotapauksen valossa lentoyhtiöiden tapaa kohdella matkustajia peruutusten yhteydessä ja mitä käytännön vaikutuksia kyseisellä päätöksellä on ollut.
Giovanna Corda
(IT) Arvoisa komission jäsen, kiitos. Olen nimittäin sitä mieltä, että asiaan on kiinnitettävä huomiota. Ymmärtääkseni näiden asioiden käsittely kuuluu jäsenvaltioille, mutta tekin voitte pohtia, voiko asialle tehdä jotain. Näin ollen kiitän teitä vastauksestanne, ja odotamme innokkaasti, mitä tapahtuu seuraavaksi.
Antonio Tajani
Kiitos, että esititte puheenvuoronne italiaksi. Tiedän teidän olevan syntyperältänne italialainen, joten kiitos vielä kerran. Komissio tietenkin aikoo seurata, mitä tapahtuu, sillä uskon meidän kaikkien pitävän matkustajien oikeuksia erittäin tärkeinä. Tämä on yksi työni tavoitteista komission jäsenenä.
Sanoin tämän silloin, kun parlamentti hyväksyi nimitykseni. Tämän vuoksi aion jatkossakin varmistaa, että valvontaa jatketaan, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot kunnioittavat matkustajien oikeuksia. Me kaikki, myös komission jäsen Kuneva, pyrimme sitoutuneesti puolustamaan kansalaisten oikeuksia kaikilla aloilla.
Glyn Ford
. - (EN) Puhun lyhyesti, sillä ymmärrän, että aikaa on todella vähän. Arvoisa komission jäsen, minun on todettava, että tällä hetkellä oikeuksiemme täytäntöönpano on suoraan sanottuna naurettavaa. Olin vastikään Amsterdamissa ja seurasin, miten KLM järjesti matkustajille, joiden lento oli myöhästynyt, uuden lennon itsepalveluna lähtöselvitysautomaatilla. Matkustajilta kysymättä henkilökunta kieltäytyi järjestelmällisesti antamasta matkustajille korvauksia ja apua, joihin näillä oli oikeus.
Voisiko komission hieman valvoa asiaa? Voisiko lentokentillä olla todella henkilöitä seuraamassa, mitä lentoyhtiöt tekevät? Tämä on nimittäin mennyt suoraan sanottuna naurettavaksi.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, komissio aikoo tiedottaa parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EY) N:o 261/2004 toiminnasta ja tuloksista tiedonannossa, joka on tarkoitus hyväksyä tämän vuoden jälkipuoliskolla.
Asiakirjassa analysoidaan asetuksen toimintaa neljän vuoden ajalta ja ehdotetaan uusia toimenpiteitä, joilla voitaisiin vähentää ongelmatapauksia ja parantaa lentomatkustajien oikeuksien suojelua.
Näin ollen kaikki lentoasemat tarkastetaan. Toivon, että komission työ parantaa tilannetta ja antaa kansalaisille ne vastaukset, joita he odottavat. Voin näin ollen vakuuttaa, että komission jäsenenä sitoudun tähän. Olen aloittanut työn, aion jatkaa sitä, ja voin vahvistaa sitoumukseni tähän asiaan.
Aihe: Lentoyhtiöiden yksityistäminen Euroopan unionissa
Kun otetaan huomioon onnistunut malli, jota käytettiin Olympic Airwaysin yksityistämiseen ja sen siirtämiseen yksityisen sijoittajan omistukseen, kysyn komissiolta, voitaisiinko kyseistä mallia käyttää muiden samankaltaisten ongelmien kanssa painivien lentoyhtiöiden tapauksissa?
Mitkä ovat komission arviot EU:n lentoyhtiöiden yksityistämisistä tulevaisuudessa? Missä määrin lentoyhtiöiden fuusiot vaikuttavat taloudellisen kriisin torjumiseen ilman, että syntyy monopolitilanteita ja kilpailun vähenemistä?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio yhtyy kysymyksessänne esitettyyn kantaan. Toisin sanoen olemme sitä mieltä, että komission päätökset ovat selvästi johtaneet siihen, että Olympic Airlines- ja Olympic Airways Services -yhtiöiden tietyt liiketoiminnat myytiin hyvin järjestyneesti. Myynti on ollut kilpailu- ja liikennepolitiikan kannalta todella onnistunut.
Alitalia käytti samaa mallia, jota voisivat käyttää kaikki vakavissa ongelmissa olevat lentoyhtiöt. Päätöksen seurauksena on siis luotu uusi lentoyhtiömalli, jonka pitäisi olla tulevaisuuden lentoyhtiö: ei enää valtionyhtiöitä vaan täysin yksityistettyjä yhtiöitä. Tätä työtä komissio on pyrkinyt tukemaan. Mielestäni myös muut lentoyhtiöt kannattavat yksityistämispyrkimystä. Mieleeni tulevat Austrian Airlines, Malev ja Czech Airlines.
Perustamissopimuksen mukaisesti komission on kuitenkin suhtauduttava puolueettomasti valtion tai yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin. Komissio kannattaa yhteisön ilmailualan yhdentämistä erityisesti nykyisen kriisin vuoksi, sillä katsomme alan olevan edelleen liian pirstaloitunut.
Yhdentäminen ei saisi kuitenkaan estää kilpailua siinä määrin, että se heikentää sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa. Keskittymän laajuudesta riippuen joko komissio tai toimivaltainen kansallinen viranomainen vastaa tässä tarkoituksessa toteutettujen keskittymien valvonnasta yhteisön lainsäädännön mukaisesti.
Emmanouil Angelakas
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen esittämistään huomioista ja vastauksesta. Haluan käyttää hyväkseni komission jäsenen läsnäoloa ja kysyä häneltä, onko komissio arvioinut, onko eurooppalaisissa lentoyhtiöissä menetetty työpaikkoja kuluneiden kahdeksan kuukauden aikana talouskriisin puhjettua ja, jos on, millaisilla toimilla tilannetta voidaan mielestänne muuttaa?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla ei ole tarkkoja tietoja kriisin vuoksi menetetyistä työpaikoista, mutta tiedän kyllä hyvin, mitä lentoliikennealalla tapahtuu.
Kaikki ponnistukseni liikenteestä vastaavana komission jäsenenä on suunnattu tämän liikennemuodon tukemiseen, eikä ole mikään yllätys, että keskustelemme jälleen lähtö- ja saapumisaikoja koskevasta kysymyksestä, jolla pyritään estämään lentoliikennealan tilanteen paheneminen tämän kriisin aikana. Tämä tarkoittaa myös sitä, että pyrimme vähentämään työpaikkojen menetyksiä, toisin sanoen pyrimme säilyttämään nykyisen työllisyysasteen Euroopan unionin lentoliikennealalla.
Aihe: Euroopan suurnopeusjunayhteys ja Brennerin perustunneli
Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja Strasbourgin ja Wienin välisen suurnopeusjunayhteyden sekä Berliinin ja Rooman väliseen osuuteen kuuluvan Brennerin perustunnelin aikataulusta ja rahoituksesta? Mitä muita toimia on kaavailtu ja tuottaako suhdanneohjelma lisämahdollisuuksia?
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, parlamentin jäsen Posselt, kuten tiedätte, Berliinin ja Palermon välisen rataosuus on yksi 30 ensisijaisesta Euroopan laajuisesta liikenneverkkohankkeesta, ja Brennerin tunnelihanke on tämän ensisijaisen hankkeen ydin.
Komissio kannattaa tätä ensisijaisen hankkeen keskeistä osaa, joka auttaa yhdistämään toisiinsa Alppien kummallakin puolella olevat rautatieverkot suuren kapasiteetin ja suurten nopeuksien rautatiellä, joka on tarkoitettu pääasiassa tavarakuljetuksiin. Hanke parantaa näin ollen sisämarkkinoiden toimivuutta ja edistää ympäristötavoitteiden saavuttamista ja talouden elpymistä.
Tämän vuoksi komissio haluaa täyttää kansalaisten odotukset käytännössä. Tämä on toinen syy, miksi vauhditimme rahoituksen myöntämistä viime vuoden lopulla heti kun oli myönnetty lupa rahoittaa ensisijaista hanketta numero 1 786 miljoonalla eurolla. Koordinaattori Van Miert on valvonut hanketta vuodesta 2005 alkaen, ja mielestäni myönteisin tuloksin.
Olemme nyt aloittaneet kuulemismenettelyn EU:n jäsenvaltioiden kanssa uudistaaksemme eurooppalaisten koordinaattoreiden toimeksiannon vuosiksi 2009-2013. Tällä tavoin voimme antaa heidän jatkaa työtään erityisesti ensisijaisten hankkeiden valvojina. Itävallan viranomaiset toimittavat 22. maaliskuuta 2009 infrastruktuureja koskevan monivuotisen ohjelmansa, johon sisältyy Brennerin tunnelin rahoittaminen. Kun ympäristövaikutusten arviointi oli suoritettu, hankkeelle myönnettiin rakennuslupa 17. huhtikuuta 2009.
Italian viranomaiset toimittivat tunnelihankkeensa ministeriöiden väliselle talousohjelmakomitealle (CIPE), jotta hankkeen rahoitus voitaisiin hyväksyä toukokuussa. Ministeri Matteoli, jonka kanssa olen keskustellut, vahvistaa, että Italian valtio haluaa päästä tavoitteeseen, toisin sanoen rahoittaa hanketta, ja uskon, että Itävallan ja Italian viranomaiset ovat tästä ehdottomasti samaa mieltä.
Ensisijainen hanke numero 17 - Strasbourgin ja Wienin välinen suurnopeusjunayhteys, joka on osa Pariisi-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava -rautatiereittiä - etenee tyydyttävällä tavalla kaikissa hankkeessa mukana olevissa jäsenvaltioissa eli Ranskassa, Saksassa, Itävallassa ja Slovakiassa. Suurin osa 831 kilometrin pituisesta osuudesta Strasbourgin ja Wienin välillä - tarkemmin sanottuna Strasbourgin ja Stuttgartin välinen sekä Linzin ja Wienin välinen rataosuus - valmistuu vuoteen 2015 mennessä. Stuttgartin ja Ulmin välinen rataosuus, joka muodostaa suurimman pullonkaulan, valmistuu vuoteen 2020 mennessä.
Asiaankuuluva rahoituspöytäkirja allekirjoitetaan tänä vuonna 2. huhtikuuta. Tällä hetkellä hankalin osuus näyttäisi olevan Baijerissa rajan ylittävä osuus Münchenin ja Salzburgin välillä. Saksan hallitus tarkistaa parhaillaan monivuotista ohjelmaansa, ja siksi meidän on odotettava tämän vuoden loppuun, ennen kuin voimme alkaa keskustella tästä erittäin tärkeästä rataosuudesta. Strasbourgin ja Wienin välinen osuus maksaa 10 miljardia euroa, ja ensisijainen hanke maksaa yhteensä 13,5 miljardia euroa.
Nämä tiedot ovat varmasti hyödyllisiä, ja ne kattavat kaikki jäsen Posseltin kysymyksessä esitetyt pyynnöt.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä erittäin hyvästä ja yksityiskohtaisesta vastauksesta sekä erinomaisesta työstänne näissä kahdessa tärkeässä hankkeessa, jotka risteävät Münchenissä. Minulla olisi kaksi lyhyttä lisäkysymystä.
Ensinnäkin huhutaan, että Brennerin tunnelia saatetaan käyttää vain matkustajaliikenteessä. Voitteko kumota tämän väitteen?
Toiseksi Itävallassa ja Stuttgartissa tehdään kovasti töitä Strasbourgista Wieniin ja Budapestiin kulkevalla pääreitillä. Kuitenkin Münchenin ohitusosuudella, Münchenin lentokenttäyhteydellä sekä Münchenistä Mühldorfiin, Freilassingiin ja Salzburgiin kulkevalla osuudella, eli "kemianteollisuuden kolmion" ja Mühldorfin kautta kulkevalla osuudella, on ongelmia. Haluan kiinnittää huomionne erityisesti tähän, sillä edistyminen näillä osuuksilla on edelleen erittäin hidasta.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Berliinin ja Palermon välisen yhteyden osalta voin vakuuttaa, että vaikka huhut saavat varmasti aina huolestumaan, nämä huhut ovat kuitenkin täysin perättömiä.
Haluan kertoa teille toisenlaisia uutisia, koska olette kiinnostunut erityisesti Strasbourgin ja Wienin välisestä rataosuudesta. Euroopan komissio julkaisi 31. maaliskuuta kaksi ehdotuspyyntöä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista hankkeista. Näiden ehdotusten puitteissa Strasbourgin ja Wienin välinen osuus voisi saada tukea vuoden 2009 vuosiohjelmasta - tuen määrä olisi 140 miljoonaa euroa sekä tutkimus- että työhankkeisiin - ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta. Tästä on varattu 500 miljoonaa euroa yksinomaan viimeistään vuoden 2010 lopulla aloitettavia työhankkeita varten.
On tietenkin täysin jäsenvaltioiden päätettävissä, lähettävätkö ne yhteisrahoitusta koskevia ehdotuksia, jotka kilpailevat arvioinnissa muiden jäsenvaltioiden ehdotusten kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että jos Saksa aikoo toimittaa suunnitelman, joka koskee teitä eniten kiinnostavaa rataosuutta, se voi tehdä niin, ja komissio arvioi tarkasti rahoituksen hankkimista koskevan suunnitelman.
Hankkeessa numero 17 tapahtuneen edistymisen osalta totean, että komissio on päättänyt myöntää huomattavan rahoitussumman monelle tämän rautatiereitin varrella toteutettavalle hankkeelle, erityisesti kolmea rajan ylittävää osuutta ja pullonkauloja varten.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
