Předcházení kompetenčním sporům v trestním řízení a jejich řešení (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Renate Weberové jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o podnětu České republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky a Švédského království k přijetí rámcového rozhodnutí Rady 2009/.../SVV o předcházení kompetenčním sporům při výkonu pravomoci v trestním řízení a jejich řešení (08535/2009 - C7-0205/2009 -.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (CS) Paní předsedající, vzhledem k tomu, že před tímto novým Parlamentem hovořím poprvé, rád bych vám poblahopřál ke zvolení do funkce místopředsedkyně.
Pokud jde o zprávu paní Weberové, hovořím jménem místopředsedy Barrota a nejprve bych chtěl paní zpravodajce a členům Výboru pro občanské svobody, spravedlonost a vnitřní věci poděkovat za vynikající kvalitu jejich práce. Komise tuto zprávu vítá a podporuje některé z předložených pozměňovacích návrhů. Komise celkem vzato podporuje návrh předložený pěti členskými státy, ačkoli jeho znění není tak ambiciózní, jak by si přála. Komise konkrétně lituje skutečnosti, že oblast působnosti rámcového rozhodnutí byla omezena na případy, kdy je vůči jedné osobě vedeno souběžné trestní řízení za stejné protiprávní jednání. Komise dále lituje skutečnosti, že byla omezena povinnost podávat Eurojustu zprávy o kompetenčních sporech a že byl z operativní části textu odstraněn seznam kritérií, jež musí být zohledněna při určování příslušné jurisdikce. Tyto pozměňovací návrhy zbavily text návrhu většiny jeho přidané hodnoty, a tím jej oslabily.
Podle názoru Komise by měl být návrh považován pouze za první krok směrem k předcházení kompetenčním sporům při výkonu pravomoci v trestním řízení a jejich řešení a měl by být následně nahrazen komplexnějším návrhem. Komise tento návrh rovněž posoudí s ohledem na změny v této oblasti v důsledku Lisabonské smlouvy, která, jak doufám, vstoupí co nejdříve v platnost.
Renate Weber
zpravodajka. - Paní předsedající, pozitivní výsledek irského referenda o Lisabonské smlouvě nás posouvá o krok blíže okamžiku, kdy Evropský parlament nebude v oblastech, které nyní spadají do třetího pilíře, Radou pouze konzultován, ale kdy bude mít spolurozhodovací pravomoci.
Otázka tudíž zní: Proč Rada tak horlivě usiluje o přijetí právní úpravy několik měsíců před tímto datem, když navíc tato právní úprava není krokem vpřed, pokud jde o vytváření skutečného evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva? Pravdou je, že tento návrh nepřispívá k předcházení žádným kompetenčním sporům a nestanoví žádné řešení, pokud taková situace nastane. Toho by bylo možné docílit například snížením počtu jurisdikcí a přidělením jurisdikce členským státům, jako to bylo provedeno prostřednictvím růzých nařízení o občanském právu, s povinností vzájemného uznávání rozhodnutí vzešlých z takového přidělení jurisdikce. Namísto toho se toto rámcové rozhodnutí omezuje na povinnost členských států vzájemně se informovat a přistoupit k přímým konzultacím s cílem dosáhnout "konsensu o účinném řešení zaměřeném na zabránění nepříznivým následkům způsobeným souběžnými řízeními".
Nebyla jsem tudíž překvapena, když Komise před několika týdny během výměny názorů ve Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci uvedla - ačkoli podporovala stávající návrh -, že v pozdější fázi přijde s novým návrhem. Proto také nejsem překvapena tím, co pan komisař dnes večer řekl. Děkuji Komisi za to, že se ve věci tohoto návrhu zachovala tak otevřeně, avšak musím říci, že tento návrh a celý postup jeho přijetí považuji za dobrý příklad toho, jak by naše legislativní práce v Evropské unii neměla vypadat. Jsem pevně přesvědčena, že je důležité chránit práva našich občanů, a nikoli pouze odškrtávat body. Rada dnes mimochodem není přítomna, ačkoli předsednictví bylo jedním z iniciátorů tohoto návrhu. Musím zdůraznit, že jsme v Evropském parlamentu vzali svou práci velmi vážně. Během minulého a stávajícího mandátu jsme pracovali s dobrým úmyslem a doufáme, že jsme vyslali signál, jaké jsou naše názory na účinnější právní předpisy.
To, co na tomto návrhu vítám, je skutečnost, že stávající text výslovně odkazuje na zásadu ne bis in idem. Je to výsledek výměny našich názorů s Radou a Komisí, neboť v původně navrhovaném textu nebyla tato zásada vůbec zmíněna. Zpráva, kterou jsem navrhla, věnuje zvláštní zřetel třem aspektům.
Zaprvé se domnívám, že ochraně formálně obviněných osob musí být věnována maximální pozornost a musí jim být poskytnuty odpovídající procesní záruky. Ty by měly zahrnovat právo formálně obviněné osoby na dostatek informací jakožto základ, aby se tato osoba mohla bránit proti jakémukoli řešení, které se nejeví jako rozumné. Zadruhé, s ohledem na údaje o formálně obviněných osobách, jež si vnitrostátní orgány vyměňují prostřednictvím oznámení, podporuji myšlenku, že je důležité zajistit přiměřenou úroveň ochrany údajů a že by mělo být v tomto rámcovém rozhodnutí stanoveno, jaký druh osobních údajů se vyměňuje.
V neposlední řadě jsem pevně přesvědčena, že nanejvýš důležité je zapojení Eurojustu do rozhodování o volbě jurisdikce. Podle mého názoru by měl být Eurojust vzhledem ke své koordinační úloze a stále významnějším úkolům zapojen od nejranější fáze. Patřím k těm, kteří mají za to, že jsme tuto agenturu nevytvořili pouze proto, abychom ukázali, že nám boj proti přeshraničnímu zločinu leží na srdci, ale také proto, že potřebujeme silné nástroje. V průběhu let od svého založení Eurojust již prokázal, že si zaslouží naši důvěru. Proto jsem překvapena zdráháním, jež projevila Rada a někteří kolegové v Evropském parlamentu. Vzhledem k výše uvedenému bych ráda vyzvala Evropskou komisi, aby při nejbližší příležitosti předložila návrh doplňující toto rámcové rozhodnutí o kompetenčních sporech. Závěrem děkuji stínovým zpravodajům za způsob, jakým na této zprávě pracovali.
Monica Luisa Macovei
jménem skupiny PPE. - Paní předsedající, i já bych ráda úvodem poděkovala zpravodajce za velmi dobrou spolupráci v této oblasti. Jako stínová zpravodajka skupiny PPE bych chtěla představit postoj PPE k rámcovému rozhodnutí samotnému, a samozřejmě také k jeho pozměňovacím návrhům.
Postoj PPE se od postoje zpravodajky liší ve dvou oblastech. První je míra zapojení Eurojustu do přímé komunikace mezi místními orgány. Zatímco zpravodajka požaduje povinné zapojení Eurojustu do každého případu od počáteční fáze komunikace, my se domníváme, že k předložení věci Eurojustu by mělo dojít pouze tehdy, pokud se vnitrostátním orgánům nepodaří dosáhnout dohody, protože cílem této iniciativy v její nynější podobě je přímá komunikace.
Rádi bychom také posílili Eurojust a jeho roli v oblasti soudní spolupráce. Cílem našeho postoje v této věci je pouze zabránit byrokracii. Pokud existuje možnost, že obě strany dosáhnou dohody, proč zapojovat další subjekt a zavádět další postup? Domníváme se a souhlasíme, že Eurojust musí sehrát svou úlohu, pokud strany dohody nedosáhnou, avšak nevzniká-li problém, poskytujeme vnitrostátním orgánům možnost udržovat přímé dvoustranné kontakty, což rovněž posiluje důvěru veřejnosti.
Druhá oblast se týká dalšího předloženého pozměňovacího návrhu, který rozšiřuje pravomoc Eurojustu nad rámec stanovený v článku 4 rozhodnutí Eurojustu. Domníváme se, že má-li být tato oblast předmětem diskuse, mělo by se k ní, pokud jde o rozhodnutí Eurojustu, přistupovat přímou cestou. Proto budeme hlasovat proti těmto pozměňovacím návrhům.
Nemáme však žádné zásadní výhrady, a proto budeme hlasovat pro zprávu, neboť chceme podpořit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány. Podporujeme také ústní pozměňovací návrh, který byl předložen dnes.
Nakonec bych ráda zdůraznila, že skupina PPE by velmi uvítala posílení soudní spolupráce a že podporuje takovou evropskou politiku, jež by občanům všech členských států dopomohla ke stejným zárukám a postupům.
Monika Flašíková Beňová
Trestněprávní politika a zajištění základních lidských práv subjektů v trestním řízení je jednou z priorit Evropského společenství.
Návrh rámcového rozhodnutí, které vyšlo z iniciativy českého předsednictví, poskytuje právní rámec pro ochranu subjektů trestního řízení, a zejména pro posílení a dodržování zásady ne bis in idem. Přijetí takového legislativního návrhu tedy považuji za nezbytné nejen z důvodů ochrany subjektů trestního řízení, ale také pro posílení právní jistoty občanů členských států Evropské unie.
Mechanismus řešení kompetenčních sporů by měl být cestou, jak zabránit situacím, kdy několik členských států trestně stíhá jednu osobu za tentýž trestný čin. Zároveň by se tak zabránilo případnému vydání několika rozhodnutí v téže věci.
Rámcové rozhodnutí ukládá členským státům pouze povinnost vzájemně se informovat o existenci souběžných trestních řízení, avšak nestanovuje komplexní právní mechanismus pro jejich řešení. Za nedostatek považuji zejména vágnost právního textu, který ve většině případů neuvádí žádné pevné lhůty pro splnění stanovených povinností. Také postavení Eurojustu není jednoznačné a nevyužívá se ani potenciál, který by tato instituce mohla poskytovat při řešení kompetenčních sporů při výkonu pravomoci.
Důraz je nezbytné klást zejména na dodržování základních lidských práv subjektů, tedy obviněného a obžalovaného, ve všech fázích trestního řízení a rovněž na zajištění odpovídající úrovně ochrany osobních údajů. Důležité bude následně obrátit pozornost na legislativní iniciativu Komise nazvanou Transfer of Proceedings in Criminal Matters", která bude tuto problematiku zřejmě řešit podstatně komplexněji. Podpořit tento návrh je nezbytné také vzhledem k praktickým problémům při řešení kompetenčních sporů pro výkon pravomoci v trestním řízení. Progresivní aliance socialistů a demokratů proto tento návrh podpoří, avšak trváme na poskytnutí dostatečné ochrany subjektům trestního řízení a také na posílení postavení Eurojustu a zlepšení účinnosti celého mechanismu.
Louis Bontes
(NL) Paní předsedající, nizozemská Strana za svobodu (PVV) nevidí na tomto návrhu nic dobrého. Nizozemsko, a pouze Nizozemsko, by mělo přijímat rozhodnutí o výkonu jurisdikce. Zdá se, že je předkládáno čím dál tím víc návrhů, které nakonec povedou k harmonizaci trestního práva členských států. Příkladem je akreditace soudních laboratoří, harmonizace politiky v oblasti tlumočníků a předávání záznamů v rejstříku trestů. Strana PVV si klade otázku, kam toto všechno směřuje. Nemůžeme podporovat evropský trestní zákoník nebo evropský trestní řád. Vypadá to jako salámová taktika, kdy po malých kouskách nakonec sníte salám celý.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Paní předsedající, nejprve bych rád poděkoval své přítelkyni, paní Weberové, za výtečnou práci, již v této zprávě vykonala. Blahopřeji.
Dámy a pánové, jak víte, stane se soudní spolupráce ve velmi blízké době součástí oblastí legislativní odpovědnosti Evropského parlamentu.
Irové nyní vyjádřili svůj názor v referendu, a podle mého názoru je jejich rozhodnutí pozitivní a správné.
Evropští občané doufají, že prostor svobody, bezpečnosti a práva se stane skutečností a že v něm budou jejich procesní práva dodržována a zaručena pro všechny stejně, bez ohledu na část území Společenství, na němž se nacházejí.
Naší povinností je proto zajistit, aby byly tyto procesní záruky respektovány ve všech členských státech.
Pokud dojde k "pozitivnímu" kompetenčnímu sporu mezi různými členskými státy, je potřeba vyřešit ho co nejdříve ve snaze chránit občany a zabránit nebezpečí porušení právní zásady ne bis in idem.
Proto je nezbytné, aby soudní orgány dotčené kompetenčním sporem spolupracovaly a komunikovaly.
Zpráva rovněž zahrnuje diskusi o tom, jakou roli má Eurojust a jakou roli by měl mít, pokud dojde k takovým kompetenčním sporům.
Zpravodajka tvrdí, že by Eurojust měl být informován o vzniklých sporech, i když byly vyřešeny dvoustrannou dohodou mezi dotčenými soudními orgány.
Stínová zpravodajka z mé skupiny, paní Macoveiová, má naopak za to, že by měl být Eurojust v zájmu snižování míry byrokracie informován pouze v případech, kdy nebylo možné dosáhnout dohody mezi dotčenými soudy.
Domnívám se, že pravdu má paní Macoveiová.
Pokud jde o další otázky, paní Weberová také naléhá na Komisi, aby co nejdříve předložila dodatečný návrh doplňující rámcové rozhodnutí, s cílem vytvořit pravidla pro řešení "negativních" kompetenčních sporů.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Ráda bych nejprve poblahopřála zpravodajce k vynikající práci, již odvedla. Chtěla bych rovněž zdůraznit, že společná opatření na evropské úrovni jsou nezbytná pro posílení svobody, bezpečnosti a práva. Vítám tuto iniciativu, jejímž cílem je řešit kompetenční spory, protože členské státy často narážejí na problémy související se vzájemným uznáváním soudních rozhodnutí v trestních věcech.
V oblasti ochrany obviněných osob by neměly existovat procesní rozdíly mezi členskými státy. Měli bychom vlastně přijmout opatření, která zajistí, že jakékoli obviněné osobě kdekoli v Evropě se dostane řádných procesních záruk. Pokud jde o výměnu informací mezi zeměmi, je nutné zabývat se potřebou ochrany osobních údajů a jednoznačného stanovení druhu údajů, jež mohou být předávány.
Ráda bych zdůraznila význam přímých konzultací mezi orgány v zemích Evropské unie za účelem odbourání souběžných řízení a zabránění situacím, kdy příslušné orgány v konkrétním státě musí subjektivně stanovovat rozsudky za obvinění vznesená vůči občanům, a to ve většině případů kvůli nedostatku informací. V budoucnu bychom také měli navrhnout posílení úlohy Eurojustu při řešení jakýchkoli sporů a vytvořit užší spolupráci mezi členskými státy, což by přineslo užitek i občanům EU.
Cristian Dan Preda
(RO) Rád bych nejprve poblahopřál zpravodajce a spoluzpravodajům k vynikající práci, již odvedli. Chtěl bych svého příspěvku využít k tomu, abych zdůraznil dvě otázky, které mezi jinými zmínila stínová zpravodajka z mé politické skupiny, paní Macoveiová.
První otázka se týká důvěry veřejnosti v soudní systém, která se mi jeví jako obzvlášť důležitá v době, kdy si naši demokracii, demokracii členských států, není možné bez této důvěry v soudní systém představit. Domnívám se, že je nutné vykonat co možná nejvíce pro zajištění toho, aby tato důvěra byla vždy součástí našeho veřejného života.
Dále bych rád zdůraznil potřebu omezit byrokracii zapojenou do správy soudního systému. Výměna informací mezi orgány je jistě důležitá, avšak stejně důležité je, aby správa soudů nebyla zahlcena byrokracií v takové míře, že by došlo ke snížení úrovně ochrany, již by měla požívat svoboda každého jednotlivce.
Petru Constantin Luhan
(RO) Rád bych poblahopřál zpravodajce a spoluzpravodajce k vynikající práci, již odvedli. Vítám tento podnět k přijetí rámcového rozhodnutí o předcházení kompetenčním sporům při výkonu pravomoci v trestním řízení a jejich řešení. Chtěl bych rovněž učinit jednu důležitou poznámku. Cílem tohoto návrhu rámcového rozhodnutí je pouze řešení pozitivních kompetenčních sporů. Žádné ustanovení není určeno k řešení kompetenčních sporů negativních.
Domnívám se, že by Eurojust měl být zapojen pouze tehdy, pokud se stranám nepodaří dosáhnout společné dohody. Základním smyslem této směrnice je podnítit přímou komunikaci mezi příslušnými orgány v členských státech. Je také v zájmu dotčených osob, aby řízení bylo co nejkratší a aby se zabránilo vyšetřování téhož případu ve dvou zemích.
Antonio Tajani
Paní předsedající, je pravdou, že, jak jsem již zmínil, návrh není tak ambiciózní, jak by si Komise byla přála, což zpravodajka ve svém příspěvku dost jasně zdůraznila.
Komise však tento návrh podporuje jakožto první krok směrem k předcházení kompetenčním sporům v trestním řízení a jejich řešení. Zatím samozřejmě nelze říci, kdy bude učiněn krok druhý. Rozhodnutí bude přijato řádným způsobem v souladu s vývojem okolo Lisabonské smlouvy, která, jak samozřejmě doufám, vstoupí v platnost.
Obsah tohoto potenciálního nového podnětu bude záviset na výsledku studie o dopadech, již bude Komise muset vypracovat. Všechny vaše komentáře samozřejmě předám místopředsedovi Barrotovi. Rád bych vám ještě jednou poděkoval za tuto rozpravu.
Renate Weber
zpravodajka. - Paní předsedající, politické skupiny ve sněmovně vcelku jasně vyjádřily svůj postoj k této zprávě a k citlivým otázkám, jež s ní souvisejí, zejména k otázce Eurojustu. Opravdu se zdá, že nejdůležitější a nejcitlivější otázkou je náš postoj k Eurojustu.
Po vyslechnutí komisaře Tajaniho, který jménem svým i jménem místopředsedy Barrota prohlásil, že nám předloží silnější nástroj pro jednoznačné řešení nejen pozitivních, ale také negativních kompetenčních sporů, jsem však již mnohem optimističtější, pokud jde o budoucnost tohoto rámcového rozhodnutí.
Předsedající
Rozprava je ukončena. Hlasování se bude konat ve středu dne 8. října 2009.
Písemná prohlášení (článek 149)
John Attard-Montalto  
v písemné formě. - Hágský program řeší případy kompetenčních sporů v trestních věcech. To je důležité, pokud dojde k přeshraničnímu trestnému jednání. Čtyři členské státy EU předložily konkrétní návrhy s cílem předcházet sporům při výkonu pravomoci v trestním řízení a řešit je. Tato problematika se týká případů, kdy je vůči stejné osobě nebo stejným osobám vedeno souběžné trestní řízení za stejný skutek. To by mohlo vést k porušení soudní zásady ne bis in idem (nikdo nesmí být souzen za věc, za níž již jednou souzen byl). Navrhovaná opatření jsou chvályhodná a skládají se z:
postupu vzájemného kontaktování příslušných orgánů členských států. Takto bude potvrzena nebo vyvrácena existence souběžných trestních řízení;
pravidlech, jimiž se řídí výměna informací mezi orgány členských států, jež tato trestní řízení vedou;
zabránění nežádoucím důsledkům prostřednictvím dosažení dohody mezi členskými státy.
Vilija Blinkevičiūt 
v písemné formě. - (LT) Toto rámcové rozhodnutí by nemělo vést k nepřiměřené byrokracii v případech, kdy jsou pro řešení problémů snadno dostupné vhodnější způsoby. V situacích, kdy mezi členskými státy existují flexibilnější nástroje či ujednání, měly by mít tyto nástroje či ujednání přednost před tímto rámcovým rozhodnutím, pokud nesnižují ochranu poskytovanou podezřelým či obviněným osobám. V případech, kdy je podezřelá nebo obviněná osoba zadržena či ve vazbě, mělo by být urychleně dosaženo dohody prostřednictvím přímých konzultací. V každé fázi konzultace musí být ochrana údajů podezřelé či obviněné osoby v souladu se zásadami stanovenými v Listině základních práv Evropské unie a v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod.
