Inovativní financování na globální a evropské úrovni (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Padamataové jménem Hospodářského a měnového výboru o zprávě o inovativním financování na globální a evropské úrovni.
Anni Podimata
Vážený pane předsedo, nejprve bych chtěla poděkovat stínovým zpravodajům, sekretariátu Hospodářského a měnového výboru a předsedům politických skupin za jejich konstruktivní přínos k rozpravám a úsilí, které vyvinuli, abychom dosáhli shody o této nesmírně důležité zprávě.
Zpráva z vlastního podnětu Evropské parlamentu o inovativním financování nemohla přijít ve vhodnější dobu, protože krize, která, jak víme, podrobuje zkoušce všechny a všechno, v současné době hlavně euro, vyústila v drastický pokles zdrojů veřejného sektoru, rozsáhlá úsporná opatření a rozpočtovou konsolidaci ve většině členských států. Zároveň vyvinula obrovský tlak na rozpočet Evropské unie, jak jsme viděli v nedávné rozpravě o novém finančním rámci.
Z této situace, jak jsem ji právě popsala, vyplývá základní a obecně přijímaný závěr. Krizi odnesou hlavně občané Evropy, a to ve formě snižování platů, nezaměstnanosti, nejistoty okolo jejich pracovních míst a škrtů v jejich sociálních právech.
Druhým základním a obecně přijímaným závěrem, který z této situace vyplývá, je to, že Evropa i členské státy naléhavě potřebují nové zdroje, které pomohou dosáhnout urychleného zotavení a růstu evropského hospodářství, jenž bude tentokrát vyrovnaný a odstraní nerovnosti a rozdíly. To je jediný způsob, jak vytvořit podmínky pro úspěšné provádění strategie EU 2020, a jediný způsob, který nám umožní diskutovat o reálném, řádném a silném vnitřním trhu, který bude pro své občany výhodný.
Proto potřebujeme nové zdroje a souhlasíme s tím, co je výslovně vyjádřeno ve zprávě, totiž, cituji: "zvýšení sazeb a rozsahu stávajících daňových nástrojů a další škrty ve veřejných výdajích nemohou být dostatečným ani udržitelným řešením pro odstranění hlavních problémů na evropské a celosvětové úrovni".
Inovativní financování může při odstraňování těchto problémů hrát klíčovou roli, protože může pomoci vytvářet zdroje pro vnitrostátní rozpočty a pro rozpočet Evropské unie. To však není jediná výhoda inovativního financování: inovativní financování nespočívá jen v hledání nových zdrojů. Stejně důležité je to, abychom připravili cestu pro postupné změny současného daňového modelu, podle nějž hlavní břemeno zdanění a financování hospodářství tradičně nese práce, obchod a výrobní investice.
Značná přidaná hodnota inovativního financování, dvojí přínos, chcete-li, spočívá v tom, že se kromě vytváření příjmu dokáže zhostit i důležité role v oblasti regulace: může předejít škodlivým praktikám a škodlivému chování jak ve finančním sektoru, tak i v sektoru životního prostředí a zachovávání.
Zpráva obsahuje čtyři základní kapitoly: zdanění finančního sektoru, eurobondy a evropské projektové dluhopisy, daň z uhlíku a financování rozvoje.
Co se týče zdanění finančního sektoru, znovu jsme začali od základního a obecně přijímaného výchozího bodu: ačkoli je finanční sektor v podstatě zodpovědný za krizi, přestože i navzdory krizi produkoval a i nadále produkuje obrovské zisky, je nedostatečně zdaněný, neboť je téměř paušálně osvobozen od daně z přidané hodnoty.
Dalším obecně přijímaným výchozím bodem, který se zakládá na číslech, na údajích o tom, jak prudce stouplo množství finančních transakcí v posledním desetiletí, je obrovský a stále rostoucí odklon od jeho základní role, kterou je financovat reálné hospodářství.
Tyto dva předpoklady jsou Parlamentem a Evropskou komisí v nedávném sdělení o zdanění finančního sektoru široce přijímány.
Máme tedy co dělat s nehoráznou nespravedlností, kterou je zapotřebí odstranit tím, že vyšleme silné poselství evropským občanům, poselství, které jsme získali právě díky krizi, totiž že usilujeme o spravedlivější rozdělení břemen a že jsme odhodlání podniknout všechny nezbytné kroky na globální i evropské úrovni, abychom finančnímu sektoru vrátili jeho základní roli, tedy financovat reálné hospodářství.
Panuje široká shoda, že nejvhodnějším daňovým mechanismem pro dosažení těchto cílů je daň z finančních transakcí. Tato daň by se zakládala na kvantitě, frekvenci a nakonec i kvalitě, čímž je míněna přidaná hodnota transakce samotné, protože jak jsme se všichni shodli v odstavci 13, " zavedení daně z finančních transakcí by mohlo pomoci řešit stále častější a vysoce škodlivé způsoby obchodování na finančních trzích, jako jsou krátkodobé a rychlé automatizované obchody, a omezit spekulace".
Samozřejmě bychom si všichni nejvíce přáli, aby tato daň byla přijata na celosvětové úrovni. Je však zřejmé, že navzdory původním ambiciózním prohlášením se šance na dosažení globální dohody neustále snižuje namísto toho, aby se zvyšovala.
Vyvstává tudíž otázka, co my v Evropě uděláme. Budeme se skrývat za neexistenci globální dohody? Stačí to? A co je důležitější, přesvědčí to občany, kteří nesou břímě krize? I když nebude snadné postavit se k tomu čelem a přijmout daň z finančních transakcí na evropské úrovni, protože bude obtížné získat jednohlasné usnesení Rady, má Evropský parlament jako jediný evropský orgán volený přímo evropskými občany povinnost vyslat v tomto směru jasnou politickou zprávu. Je naší povinnosti, nikoli povinností Evropské komise, vyslat silnou politickou zprávu.
(Potlesk)
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Vážený pane předsedo, chtěl bych poděkovat Hospodářskému a měnovému výboru a Výboru pro rozvoj a zejména pak Anni Podimatové za její zprávu o inovativním financování na globální a evropské úrovni.
Již několikrát jsem měl příležitost s vámi diskutovat o tom, jak donutit banky zaplatit náklady na současnou krizi. Jak víte, Komise připravuje hloubkové posouzení dopadu nástrojů pro zdanění finančního sektoru, které bude k dispozici do léta 2011.
To Komisi umožní, aby předložila náležité návrhy politických kroků. Kromě toho také prověřujeme souhrnný dopad nové regulace, bankovních odvodů a daní na finanční instituce. Výsledky budou k dispozici ve druhé polovině tohoto roku. Chtěl bych vám doporučit, abyste počkali na výsledky posouzení dopadu, než k zavedení daně z finančních transakcí na evropské úrovni zaujmete pevné stanovisko.
Co se týče daně z uhlíku, souhlasím s tím, že současný daňový model ne zcela přijímá zásadu, že za znečištění platí znečišťovatel. Vítám skutečnost, že Evropský parlament podpořil posílení systému obchodování s emisemi i komplexní přezkoumání směrnice o zdanění energie. Díky tomu budou emise CO2 a energie splňovat základní kritéria zdanění energetických produktů. Návrh na přezkoumání směrnice o zdanění energie je naplánován na jaro 2011.
Rovněž chápu vaše obavy týkající potenciálního úniku uhlíku. Komise upřednostňuje přechodný systém bezplatného přidělování povolenek a přístup k mezinárodním úvěrům pro společnosti, které se účastní systému obchodování s emisemi. I nadále však monitorujeme současnou i budoucí hrozbu úniku uhlíku. A jsem přesvědčen o tom, že do přezkumu směrnice o zdanění energie bude možné začlenit řešení, které se bude podobat přidělování bezplatných povolenek v rámci systému obchodování s emisemi.
A konečně, co se týče eurobondů, Komise uznává, že společné vydávání eurobondů v závislosti na jeho přesných pravidlech by mohlo přispět k efektivitě trhu s dluhopisy a integraci a podpoře eura jako mezinárodní měny. Tento nástroj však vyžaduje hlubší analýzu na technické a i politické úrovni. Zejména je zapotřebí prozkoumat dopady morálního hazardu na členské státy.
Marian-Jean Marinescu
Vážený pane předsedo, k dosažení evropských cílů v rámci udržitelného rozvoje, zabezpečení dodávek energie a změny klimatu je zapotřebí značného finančního závazku, zejména v oblasti inovací a výzkumu, a nových způsobů pro rozšíření stávajícího financování. Komise musí v této souvislosti zvážit, nakolik je proveditelné zavést daň z uhlíku, která je podobná dani z přidané hodnoty, na všechny produkty na vnitřním trhu. Je však velice důležité, aby byla eliminována možnost, že tyto náklady budou muset zaplatit spotřebitelé, a analyzovat rizika, která tato daň představuje pro konkurenceschopnost evropských průmyslů na jednotném trhu.
Je zapotřebí zvýšit efektivitu využívání strukturálních fondů a fondu Evropské investiční banky, což platí i pro koordinaci fondů Evropské unie, vnitrostátní fondy i další formy podpory, které mohou fungovat jako prostředek pro povzbuzení investic do energetické účinnosti. Adekvátní investice do dodávek energie a energetické účinnosti snižují závislost na nestabilitě trhu a mají pozitivní dopad na hospodářství Evropské unie.
Komise by měla v co nejkratší době provést studii o dopadech zdanění finančních transakcí na evropské a globální úrovni, aby zjistila dopad a hospodářské výhody, které přinášejí, tím, že sníží počet spekulativních finančních transakcí, které v současné době způsobují závažná narušení trhu. Tato studie by měla analyzovat, zda zdanění finančního sektoru Evropské unie může být skutečně pramenem vlastních zdrojů Unie, a měla by obsahovat konkrétní návrhy na postup pro zavedení této daně.
Jean-Paul Gauzès
jménem skupiny PPE. - (FR) Vážený pane předsedo, vážený pane komisaři, dámy a pánové, nejprve bych chtěl přidat dva komentáře, tykající se formy: paní zpravodajka před chvílí uznala zásluhy všech, kteří se na této zprávě podíleli. Šlo skutečně o týmovou práci, v níž se jako stínová zpravodajka angažovala zejména členka naší strany, paní Hübnerová. Zjistil jsem však, že skupina socialistů předložila alternativní usnesení, což znamená, že o dokumentu, který nebyl nijak konzultován, se bude hlasovat nejdříve.
Můj druhý politický komentář - většinou takové komentáře nemívám - je ten, že vytváříme umělou opozici, zejména co se týče daně z finančních transakcí. Postoj naší skupiny je jasný: s touto daní na globální úrovni souhlasíme. Souhlasíme s tím, aby byla vyzkoušena v Evropě, pokud ji nebude možné vyzkoušet globálně. Zkrátka se domníváme, že takovéto rozhodnutí nemůžeme uspěchat, aniž bychom provedli důkladné posouzení dopadů, s jehož pomocí ověříme, že konkurenceschopnost finančních center Evropy nebude ohrožena. V této souvislosti chci dát jasně najevo, pane komisaři, že postojem skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) není hrát o čas ani celý proces zabrzdit. Naléhavě a důrazně žádáme, aby bylo posouzení dopadů, o němž jsme v tomto Parlamentu opakovaně diskutovali, bezodkladně provedeno, abychom se v této věci mohli poučeně rozhodnout.
Myslím si, že tu máme jednak humbuk, k jehož vytváření přispívají sloupky s názory v některých evropských novinách, a poté skutečnou situaci, kdy tuto otázku musíme vyřešit se vší vážností díky tomu, že budeme mít důkladné znalosti o všech výhodách i nevýhodách a co nejrychleji učiníme politické rozhodnutí.
Udo Bullmann
Vážený pane předsedo, je mi líto, pane Šemeto, ale to, co zde představujete, nestačí. Je to již šest měsíců od doby, kdy vám Parlament dal za úkol zjistit, jaké kroky můžeme podniknout, včetně těch týkajících se daně z finančních transakcí. Tento úkol jsme vám dali v této sněmovně. Vy jste ho nesplnil. To, co víme z vašeho postoje, který byl několikrát písemně představen Komisi, je něco jiného. Chcete po nás, abychom zdanili malé poskytovatele finančních služeb. Tedy ty, které stále ještě udržují odvětví, starají se o své zákazníky, pečují o střední podniky a zajišťují dostupnost obchodního úvěru. Zdanit naopak nechcete spekulanty. Tedy ty, kteří v rámci svého vysokofrekvenčního obchodování přesouvají milióny a miliardy po celém světě, a tím se starají o to, aby naše hospodářství bylo nepředvídatelné - nepředvídatelné i pro dobré podnikatele, kteří chtějí do budoucna vytvářet slušná pracovní místa. Váš postoj je tudíž neuspokojivý a v důsledku toho musí tato sněmovna nalézt svůj vlastní hlas.
Nerad to říkám, ale pan Gauzès, kterého si jinak velice vážím, dělá v tomto případě chybu. Dělá chybu, protože oslabuje postoj, který tato sněmovna již dříve zaujala ve zprávě paní Berèsové. Každý, kdo bude hlasovat pro návrh pana Gauzèse, pomůže Komisi, aby si stejně prosadila svoje - totiž nenavrhuje žádnou daň z finančních transakcí. Takový bude důsledek, pokud budete souhlasit s panem Gauzèsem. Proto by mělo být chybou s ním v tomto případě souhlasit.
Každý, kdo chce dát této sněmovně hlas, získat zpátky důvěru, zajistit, aby občané Evropy mohli k našim orgánům znovu vzhlížet s nadějí a důvěrou, že pracujeme na odstranění krize, musí v tomto případě hlasovat pro alternativní návrh, který předložila skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu a musí hlasovat pro pozměňovací návrh číslo 2, který podpořilo více než 120 poslanců této sněmovny ze všech nejvýznamnějších skupin. Děkuji vám za podporu.
Olle Schmidt
jménem skupiny ALDE. - (SV) Vážený pane předsedo, chtěl bych poděkovat paní Podimataové za její konstruktivní spolupráci. Navzdory zásadním názorovým rozdílům se nám podařilo dosáhnout kompromisu. Je čas, abychom dodrželi kompromisy, které jsme v Hospodářském a měnovém výboru přijali. Své komentáře směřuji především na pana Bullmanna.
Je správné, že tato zpráva zdůrazňuje důležitost vytvoření skutečného vnitřního trhu bez bariér. To pochopitelně poskytuje základ pro růst Evropy. Je důležité diskutovat o možnosti financování projektů v oblasti infrastruktury například s pomocí evropských projektových dluhopisů i o možném řešení evropského zdanění uhlíku, abychom mohli v Evropě přesedlat na udržitelnou výrobu.
Je rovněž důležité zdůraznit, že členské státy - ty státy, ve kterých žijete, dámy a pánové - musí splnit cíle pomoci, aby bylo možné financovat nejdůležitější projekty. Tyto cíle však bohužel v současné době splňuje pouze Dánsko, Lucembursko, Nizozemsko a Švédsko.
Také se domnívám, že by se měl zapojit i finanční sektor a že by měl zaplatit výdaje, které členské státy a daňoví poplatníci museli vynaložit na záchranu bank během krize. Nedomnívám se však, že by řešením bylo zavést daň z finančních transakcí.
V mé zemi byl určitý unilaterální druh daně z finančních transakcí zaveden v 80. letech, ale výsledkem bylo, že se všechny důležité součásti finančního sektoru přesunuly do Londýna. Jsem si vědom toho, že bychom při srovnávání Švédska a Evropy měli být opatrní, ale finanční trh je ochotně mobilní, a tudíž je důležité se z příkladu Švédska poučit. Proto hrozí velké riziko, že nedojde ke stabilizaci finančního trhu, jíž chceme dosáhnout prostřednictvím zavedení daně z finančních transakcí, pokud Evropské unie tuto daň zavede samostatně.
Podle názoru skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu musí být daň z finančních transakcí svou povahou celosvětová, aby měla pozitivní efekt. Skupina ALDE odmítá pozměňovací návrhy číslo 1 a 2, ale je pro pozměňovací návrh pana Gauzèse číslo 3.
Philippe Lamberts
Vážený pane předsedo, proč diskutujeme o inovativním financování? Posedlo nás snad všechny daňové šílenství? Samozřejmě, že ne!
Jak víte, musíme veřejné finance znovu vybudovat na udržitelných základech. To samozřejmě znamená zodpovědně vynakládat finance, ale také to znamená vytvářet příjem spravedlivě, efektivně a udržitelně. A jak víte, daňové systémy, které v současné době v Evropě fungují, tato kritéria nesplňují. Tyto systémy nezaručují zdroje, které vlády vyžadují, aby plnily své povinnosti poskytování veřejné služby - například učení, výzkum a sociální soudržnost. Nepodařilo se jim zastavit zvětšující se nerovnosti v celé Evropě a i nadále podporují aktivity, které jsou škodlivé jak pro životní prostředí, tak pro sociální soudržnost.
Ať už jde o otázku zdanění finančního průmyslu, získání spravedlivých příspěvků od velkých společností, zavedení klimaticko-energetické daně či účinný boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daním, zavést účinná řešení, jak sami víte, nám dokáže umožnit pouze celoevropský přístup. Osamocené snahy jednotlivých členských států již nejsou účinné. Už nás unavuje poslouchat, že toto všechno je nemožné a že potřebujeme jednomyslný souhlas. Co čekáte? To je příliš složité.
Když nepodnikneme společné kroky, žádný členský stát Evropské unie nebude za deset let moci obnovit udržitelné veřejné finance. Co se týče hospodářské správy - protože o tu zde také jde - současný návrh spočívá v tom, že členským státům řekneme: "Jednu ruku, která představuje výdaje, si uřízněte, a druhou ruku, která představuje příjmy, si svažte za zády". Říká se tomu pakt pro konkurenceschopnost. Opravdu bych rád viděl, jak budete bojovat s jednou rukou uříznutou a druhou svázanou.
Domnívám se, že zpráva paní Podimataové otevírá možnosti, které otázku daní skutečně pomohou zodpovědět, a proto doufám, že bude touto sněmovnou přijata.
Ivo Strejček
Pane předsedající, na tabuli, která je v tomto jednacím sále, je napsáno, že dnešní materiál se nazývá inovativní financování. Myslím, že je poctivé a správné říkat, že se tady bavíme o zavedení nových evropských daní a již předem víme, kdo tyhle nové evropské daně zaplatí. Zaplatí je banky a zaplatí je finanční instituce. Myslím, že je chybné obviňovat banky z toho, že rozpoutaly finanční krizi či mohou za krizi ekonomickou, neboť dlouhodobě víme, že za tuto krizi mohou především ekonomické imbalance v celosvětové ekonomice, dlouhodobě nízké úrokové sazby, nadměrná regulace finančního sektoru a bohužel politická vměšování do oblastí, ve kterých politická zadání nemají co dělat.
Je velmi sporné číst v materiálu, kolik např. ze zavedení daně z finančních transakcí Evropská unie či evropské instituce získají, protože tak, jak je to s každou daní a se zavedením jakýchkoliv nových daní, je velmi pravděpodobné, že finanční sektor bude své výnosy optimalizovat či dokonce - bohužel pro evropskou ekonomiku - přesouvat své daňové rezidentury mimo Evropskou unii. A pokud tady banky a finanční instituce zůstanou a pokud budou poskytovat finanční služby, jakože samozřejmě budou, pak samozřejmě tyto náklady přenesou na své klienty a na spotřebitele.
Myslím, že evropské státy - a je to dobře vidět - prochází obdobím velmi komplikovaných fiskálních konsolidací a evropské instituce by neměly zůstat stranou. Bohužel ani slovo o tom, že by evropské instituce na straně svých výdajů provedly jeden jediný škrt, naopak mluví se o zavedení nových daní. Kdyby se evropské instituce zbavily části svých evropských agentur, které jsou mnohdy zbytečné, nadměrné a drahé, zcela jistě by zbyly finanční prostředky na to, aby se mohly podporovat některé z evropských projektů.
Dovolte mi ještě jedno slovo k eurobondům. Pokud budou eurobondy schváleny, pak platí, že není třeba šetřit, není třeba spořit, není třeba provádět reformy, protože vždy to někdo zaplatí. Morální hazard se prohloubí. Evropští konzervativci budou hlasovat proti tomuto návrhu, protože jsme proti zavádění nových daní či zvyšování daní.
Jürgen Klute
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, volání po dani z finančních transakcí není ničím novým. Odpůrci globalizace po takovéto daní volají již mnoho let. Ještě před pěti lety by sotva někoho napadlo, že by bylo možné zavést ji v dohledné budoucnosti. A přesto je tento týden na programu Evropského parlamentu spolu s daní z CO2 tax a eurobondy. Podle mého názoru je tam oprávněně.
Vítám a podporuji nástroje, které ve své zprávě navrhla paní Podimataová, a doufám, že budou schváleny. Tyto nástroje zoufale potřebujeme. Konsolidace vnitrostátních rozpočtů se až dosud soustředila výhradně na škrty ve výdajích. Škrty ve veřejných výdajích však v první řadě postihují pracovníky, penzisty a nemajetné, jinými slovy ty, kteří spoléhají na sociální stát.
Příjmová stránka veřejného financování byla dodneška zcela ignorována. Jde o druhý prostředek, s jehož pomocí můžeme vnitrostátní rozpočty konsolidovat. Zabývat se příjmovou stránkou by mělo konkrétně za následek, že hlavní viníci státního dluhu by nesli náležitou část státního dluhu.
Máme-li vnitrostátní rozpočty konsolidovat, je jednoduše nezbytné, abychom zvýšili příjmy z daní. Vysoký státní dluh je v první řadě důsledkem nacionalizace dluhu soukromého, jinými slovy kroků vlád, které se ujímají dluhů soukromých bank a financují důsledky finanční krize. Samy členské státy tudíž za krizi v žádném případě nemohou. Požádat finanční sektor, aby si sáhl do kapsy, proto není pouze zcela samozřejmé: je to naše politická povinnost. Daň z finančních transakcí by znamenala přinejmenším to, že by tento sektor jako největší viník krize ve státním dluhu převzal jeho část. Tato zpráva, pokud bude přijata v podobě, v jaké byla navržena, vyšle důležitý politický signál.
Stejně tak považujeme eurobondy za rozumný, a tudíž i za nezbytný nástroj. Ke snížení dluhu přispějí víc než všechny sankce a rady dohromady, jakkoli dobře jsou míněny. Stížnosti některých zemí s přebytkovým rozpočtem, že eurobondy zvýší jejich úrokové břemeno, je nepřijatelné, protože tyto země s přebytkovým rozpočtem zároveň vydělávají na svém vývozu více než země se schodkovým rozpočtem. Někteří by tento koncept mohli kritizovat jako transferovou unii. Avšak každý, kdo chce sociální Evropu, kdo chce, aby Evropská unie i v budoucnu držela pohromadě, musí přijmout alespoň zásadu konceptu transferové unie.
Nakonec bych rád řekl Komisi, že doufám, že již konečně představí návrhy na daň z finančních transakcí. Už po nich voláme více než rok.
Nigel Farage
jménem skupiny EFD. - Vážený pane předsedo, teorie Tobinovy daně, koncept globálního zdanění devizového trhu, je známa již mnoho let, ale samozřejmě dosud nebyla zavedena. Návrh, který leží na stole - samozřejmě proto, že Evropská unie zoufale potřebuje peníze a má takové problémy, že potřebuje své vlastní zdroje, spočívá v tom, abychom využili příležitosti a napadli finanční sektor, protože ten je v současné době velice neoblíbený, a zavedli daň z finančních transakcí pouze v Evropské unii, jako kdyby nám to mělo přinést bůhvíjaké prostředky.
Je mi líto, ale žijeme v globálním hospodářství. Jestliže se staneme nekonkurenceschopnými kvůli dani či regulaci, lidé se zkrátka přestěhují - a dokážou to do 24 hodin. Takové hospodářství by bylo sebevražedné. Největší devizový trh na světě - největší finanční sektor na světě - je v Londýně. Kdybych nevěděl, o co jde, snad bych si i myslel, že se chystá komplot, který má Anglosasům zabránit v tom, aby nadále obchodovali.
Kvůli směrnici o správcích alternativních investičních fondů opustil Londýn v roce 2010 každý čtvrtý zajišťovací fond. Pokud budeme takto pokračovat, Británie přijde o svůj bezkonkurenčně největší průmysl. Myslím, že přišel čas, kdy se Londýn a britské finanční trhy postaví členství v této Evropské unii. Kdybychom o tom zítra hlasovali, možná by to dopadlo tak špatně, že by snad opravdu bylo lépe, kdybychom se tohoto masového socialistického experimentu neúčastnili.
Martin Ehrenhauser
(DE) Vážený pane předsedo, mýlíte se, pane Faragei. Co se mě týče, dani z finančních transakcí říkám zřetelné "ano". Podle mého názoru jde o oblast, v níž se Evropská unie může ukázat v dobrém světle. Ano, právě kvůli těmto věcem Evropskou unii potřebujeme. V dobrém světle se může ukázat i Evropský parlament. Pokud budeme zítra všichni hlasovat pro, mohli bychom k dani z finančních transakcí udělat rozhodný krok. Politika by tak mohla přinést řešení, které by nás jednou vysvobodilo ze zajetí služebnosti finančnímu sektoru.
Daň z finančních transakcí by však neměla pouze poskytovat pobídky finančnímu sektoru k vytváření dlouhodobých investic, které reálnému hospodářství přinesly přidanou hodnotu. Měla by mít i sociální složku a měla by také odejmout daňové břemeno z beder pracovníků. K tomu bude zapotřebí odvahy, dokonce i v této sněmovně, zejména co se týče stanovení sazby daně. Sazba ve výši 0,03 % či 0,05 % nestačí. Měli bychom si stanovit cíl přinejmenším ve výši 0,5 % nebo víc. Ano, jednoznačně se zavažme k zavedení celoevropské daně z finančních transakcí. Zítra budu jednoznačně hlasovat pro pozměňovací návrh číslo 2.
Markus Ferber
(DE) Vážený pane předsedo, vážený pane komisaři, dámy a pánové, tato rozprava se ve skutečnosti týká inovativního financování, ale o tom už jsme něco slyšeli. Inovace nespočívají v tom, že budeme vymýšlet nové daně či přejmenovávat věci, které existovaly vždy, jako je například státní dluh.
Velice stručně bych se chtěl zaměřit na to, o co v této rozpravě skutečně jde. Nejde o zavádění eurobondů, proti čemuž jistě vystoupí němečtí konzervativci, ale spíše o to, abychom se poučili z krize finančních trhů, což jednoduše znamená, že musí být zdaněny i spekulace. Také to znamená - a to chci prohlásit se vší rozhodností, že nepodaří-li se nám to na globální úrovni na zasedání G20, musíme toho dosáhnout alespoň na úrovni Evropské unie.
Jiná možnost není. Proto si tu teď neříkám o potlesk, pane Bullmanne, ale o zítřejší jasné, silné hlasování v Evropském parlamentu. V této záležitosti musí Komise, pane komisaři, fungovat jako náš spojenec proti členským státům - zejména proti tomu členskému státu, jehož zástupce jsme tu před chvíli slyšeli velmi hlasitě hovořit o tom, co si myslí Londýn. Řeknu vám jen toto, pane Faragei: podívejte se na statistiky nezaměstnanosti a hospodářský úpadek své země, která se soustředila na produkty finančního trhu. Kdybyste místo toho montovali auta, jako to děláme my v Bavorsku a v Německu, dařilo by se vám o poznání lépe. Proto je naléhavě nutné daň z finančních transakcí nyní prosazovat a zavést. Jako Evropané jsme tím povinováni.
Leonardo Domenici
(IT) Vážený pane předsedo, dámy a pánové, zpráva paní Podimataové obsahuje spoustu důležitých aspektů, mezi něž nepatří jen otázka daně z finančních transakcí. Tato zpráva je plná analýz a návrhů a já doufám, že se jí v této sněmovně dostane široké podpory.
Mohla by se stát základem pro skutečně novou evropskou daňovou politiku, kterou tolik potřebujeme. Co se týče otázky harmonizace daní, tato zpráva dále obsahuje návrhy blížící se takové harmonizaci, která dá Evropě novou sílu a subjektivitu, ačkoli je jasné, že v tuto chvíli se diskuze soustředí zejména na daň z finančních transakcí, která má být v celé Evropě zavedena jakožto první krok. Domnívám se, že je čas na odvážná rozhodnutí, která by měla být zaváděna vyváženě, ale i přesto určovat směr. Domnívám se, že Evropa má povinnost ukázat světu cestu kupředu. Domnívám se, že Evropa má povinnost vyslat signál a politické poselství.
Dovolte mi říci jednu věc panu Schmidtovi, jehož inteligence a schopnosti jasně uvažovat si skutečně vážím: opatrně s argumenty, které používáme, protože řekneme-li dnes, že daň z finančních transakcí nemůžeme uvalit, protože existují daňové ráje, uvrhneme evropské občany do bezmoci v době, kdy celá řada těchto finančních institucí začíná opět vydělávat.
Tohle neříkají jen socialisté. V mé zemi, tedy v Itálii, tento návrh podporuje celá řada autonomních a nezávislých skupin. Dále ho podporuje katolické demokratické hnutí na podporu vývoje a vyváženého růstu.
Sylvie Goulard
(FR) Vážený pane předsedající, chtěl bych ocenit práci naší kolegyně poslankyně, paní Podimataové, která se reálně vypořádává s několika vysoce citlivými tématy. Nebudu diskutovat o eurobondech, s nimiž se vypořádávám ve své zprávě o hospodářské správě. Chtěla bych zde nadnést tři otázky týkající se daně z finančních transakcí.
Za prvé, potřebujeme nové zdroje příjmů a máme v tomto Parlamentu právo čas od času diskutovat o příjmové stránce? Má odpověď zní: "ano". V Evropě existují jistá tabu. Jsem však přesvědčena o tom, že pokud se nám toto téma nepodaří vyřešit bez nich, nebudeme moci vést komplexní diskuzi o tom, jak současnou krizi ukončit, a proto vítám práci, kterou pan komisař Šemeta odvedl v oblasti alternativního zdanění.
Za druhé, potřebujeme daň z finančních transakcí? Podle mého názoru jde o nesmírně zajímavou možnost, kterou můžeme zkoumat. Chtěla bych se například zmínit studii o směrnici o trzích finančních nástrojů, kterou nedávno vypracovala Evropská centrální banka během konzultací organizovaných Komisi, a zejména tu její část, která se zabývá vysokofrekvenčním obchodováním, to jest nesmírně rychlými transakcemi, které provádějí počítače. Je jasné, že v poslední době došlo k jistým nebezpečným vývojům. V tomto bodě sdílím názor pana Ferbera, že musíme rozlišovat mezi těmi tržními aktivitami, které umožňují zvyšování likvidity, a těmi, které mají spekulativnější a pravděpodobně škodlivou povahu.
Moje třetí a poslední otázka zní: potřebujeme globální, nebo evropská pravidla? Ráda bych věděla, co to znamená "globální". Budeme čekat, dokud nám i poslední diktátorský režim na světě nedá zelenou, než učiníme rozhodnutí o něčem v Evropské unii? Nevymlouváme se na globalizaci, abychom se mohli vyhýbat svým povinnostem? Myslím, že to by bylo naprosto nerozumné. Jednoznačně musíme vzít v úvahu riziko přemístění, protože nejsme nezodpovědní, ale na druhou stranu by se tento Parlament neměl rozhodovat na základě výhružek.
Sven Giegold
(DE) Vážený pane předsedo, dámy a pánové, nejprve bych chtěl poděkovat paní Podimataové. Práce, kterou v uplynulých týdnech odváděla, nebyla lehká. Jsem si jistý, že z emailů, které jsme dostávali, a ze vzrušené rozpravy, která se konala - dokonce i v některých skupinách, jste zaznamenali, že jde o téma, jež sleduje velice pozorně celá řada našich občanů, kteří chtějí vědět přesně, jaký postoj k dané otázce politici v tomto Parlamentu zaujmou.
Daň z finančních transakcí je důsledkem občanské iniciativy, která pohání tuto směrnici, jež se v podstatě zakládá na Tobinově dani, a stanovisko Parlamentu k této otázce tudíž bude rozhodující. Zaprvé tu je klíčová otázka: musí být tato daň globální? Na globální úrovni je proti této dani jen málokdo. Další otázka zní: měli bychom ji zavést i na úrovni evropské? Upřímně řečeno, lituji toho, že se tolik jejích odpůrců skrývá za argumenty týkající se Evropy. Všechny tyto skryté strategie bychom měli okamžitě odmítnout, protože daně z transakcí úspěšně fungují i na vnitrostátní úrovni a tyto daně z transakcí existují na dílčích trzích.
Jinými slovy, i přesto, že pan Šemeta v současné době vypracovává posouzení dopadu, nemá smysl zkoumat, zda daň z transakcí může fungovat. Měli bychom zkoumat pouze to, na kterých dílčích trzích může být zavedena na vnitrostátní úrovni, na kterých dílčích trzích může být zavedena po celé Evropě, a ty dílčí trhy, kde je možné ji zavést globálně. Také to znamená, že vzhledem k tomu, jak je tento pozměňovací návrh formulován, nemá nikdo, kdo tvrdí, že chce, aby byly transakce zdaněny, důvod zítra hlasovat proti znění, které společně navrhuje 120 poslanců.
Pane Šemeto, vyzývám vás k tomu, abyste své posouzení dopadu vypracoval spravedlivě a vzal přitom v potaz, jak nedostatečně je finanční sektor zdaněný. Dámy a pánové, vyzývám vás k tomu, abyste zítra vyslali jasný signál k přijetí evropské daně z finančních transakcí. Neexistuje technický důvod, proč by k tomu nemělo dojít.
Ilda Figueiredo
(PT) Vážený pane předsedo, již dlouho panuje potřeba vytvořit daň z finančních transakcí na globální úrovni, a tím pádem i na úrovni Evropské unie, stejně jako panuje potřeba učinit přítrž daňovým rájům a spekulativním finančním produktům. Již dlouho panuje potřeba kontrolovat a účinně regulovat kapitálový trh, a tím předcházet spekulacím v co možná nejširší škále produktů včetně komodit, majetkových transakcí, penzí a pojištění i v celé paletě derivátů včetně těch, které se zakládají na státním dluhu jako takovém.
Evropská komise bohužel v oblasti těchto návrhů nedosáhla žádného pokroku, přestože je dobře známo, že daňové úniky a daňové podvody v Evropě přijdou ročně na 250 miliard, což by stačilo na snížení schodků veřejných financí bez nutnosti zvyšovat daně. Podle současných odhadů, dokonce i těch velmi střízlivých, by daň z finančních transakcí přinesla ročně téměř 200 miliard EUR na úrovni Evropské unie a 650 miliard USD na globální úrovni.
V tomto kontextu se ptáme, jak je možné akceptovat, aby byl odložen jednoznačný postoj k vytvoření daně z finančních transakcí na Evropské úrovni pod záminkou další studie, nových studií či dalšího hodnocení. Je čas podniknout jednoznačná rozhodnutí ve věci kontroly a zdanění kapitálu. Je čas, aby především pracovníci, mikropodniky a malé podniky přestali být nuceni platit za hospodářskou a sociální krizi.
Marta Andreasen
Vážený pane předsedo, Evropská unie chce již dlouho financovat sebe sama prostřednictvím evropské daně. Zdá se, že nejvíce by se jí líbila daň z finančních transakcí. Odhaduje se, že by ročně přinesla 200 miliard EUR.
Jsem zásadně proti tomu, aby Evropská unie uvalila novou daň, v podstatě proto, že by Evropské komisi umožnila rozhodovat o velikosti a složení rozpočtu Evropské unie a vyřadila ze hry členské státy a jejich občany. Co je ještě horší, zbavila by členské státy možnosti volat byrokracii Evropské unie k zodpovědnosti.
Pokud bude zavedena na vnitrostátní úrovni kvůli kontrole rizika v odvětví finančních služeb, veškeré náklady budou postoupeny daňovým poplatníkům. Ačkoli panuje přesvědčení, že účet za krizi by měly zaplatit finanční služby a bankovní sektor, neměly bychom naše občany podvádět a uložit jim další daňové břemeno.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pane předsedo, zdanění spekulací, které v mnoha případech nepřinášejí reálnému hospodářství žádné výhody, prostřednictvím daně z finančních transakcí nepochybně představují správný přístup. Takováto daň by však neměla být využita jako příležitost k nenápadnému zavedení něčeho, co se podobá celoevropské dani, a k ospravedlnění finanční svrchovanosti v Evropské unii. Tato zpráva se však bohužel ubírá právě tímto směrem. Podle mého názoru není Evropská unie státem a ani by se jím neměla stávat. Finanční svrchovanost by měla zůstat odpovědností členských států.
Pokud Brusel nedokáže spravovat svůj rozpočet, bude nutné provést škrty. Už tak existuje dostatek pravomocí, které by bylo záhodno regulovat spíše na vnitrostátní, a nikoli evropské úrovni. Kromě toho představuje změť pobídek a evropských agentur velký potenciál pro úspory. Zavedení eurobondů, které je v této zprávě rovněž doporučováno, je podle mého názoru zapotřebí rezolutně odmítnout. Jde proti veškerému hospodářskému rozumu a je pouhým dalším opatřením, jak z Evropské unie udělat transferovou unii. Něco takového já odmítám.
Diogo Feio
(PT) Vážený pane předsedo, otázka inovativního financování na globální i evropské úrovni není jen důležitá, ale i nesmírně aktuální. Považuji za politováníhodné, že se zjednodušila na zavedení či nezavedení nové daně z finančních transakcí, ale budiž, nebudu se této diskuzi vyhýbat.
Existuje celá řada otázek, které bych zde rád položil. Za prvé, ví tato sněmovna o nějaké krizi, které se vyřešila zavedením nové daně? Znáte nějaké studie o tom, jaké náklady by správa takové daně přinesla? Znáte nějaké studie, které by stanovovaly dopady této nové daně na hospodářství? Abych byl zcela upřímný, já je neznám. A co víc, znáte nějaké druhy regulace, které se provádí prostřednictvím zavádění nových daní, nebo se regulace zavádějí prostřednictvím dohledu nad trhem a jeho kontroly? Zdá se mi jasné, že toto je onen případ.
Skončím výzvou k tomu, aby tato diskuze byla vedena s patřičnou rozvahou, a nikoli na základě ideologií těch, kteří se pramálo zajímají o růst hospodářství a podniků a o veřejný blahobyt.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Vážený pane předsedo, za pár měsíců to budou již čtyři rok od doby, co jsme začali pociťovat první příznaky, první účinky této ničivé hospodářské krize, nejhorší, jakou svět za poslední tři čtvrtě století zažil.
Začala velikým mezinárodním pozdvižením ve finančním světě, přerostla v hospodářskou krizi a rozšířila se do reálného hospodářství, kde postihla růst a pracovní místa, a měla také obrovský sociální dopad. Neměli bychom zapomínat ani na to, že pro stovky miliónů lidí po celém světě jde o humanitární krizi.
Od té doby se konalo mnoho mezinárodních zasedání, zejména v rámci G20, kterých se v hojném zastoupení účastnily i členské státy Evropské unie. Na těchto schůzkách bylo učiněno mnoho pevných prohlášení a formálních kroků, které měly vést k reformě mezinárodních finančních institucí a daňových systémů a k zavedení daní z mezinárodních finančních transakcí. Šlo však o trochu víc než jen o pouhá formální prohlášení.
Všechnu důležitou práci, které je zapotřebí k boji s daňovými ráji a k reformě finančních institucí, ještě ve skutečnosti zbývá udělat.
Chtěl bych vytvořit spojení mezi touto zprávou a potřebami rozvojových politik. Rozvojové země trpí dopady této krizi ve vyšší míře než ostatní země: vykazují nižší růst, mají méně pracovních míst, je pro ně obtížnější získat externí financování, mají větší dluhy a dostává se jim méně oficiální rozvojové pomoci. Daň z finančních transakcí může přinést nový silný zdroj financování rozvoje.
Proto se domnívám, že si tyto aspekty zprávy paní Podimataové zaslouží naši podporu, a v tomto bodě bych rád vyzval Parlament k tomu, aby byl sám sobě věrný, a připomněl sněmovně, že zavedení této daně bylo v březnu roku 2010 schváleno ve zprávě o dopadu krize na rozvojové země.
Carl Haglund
(SV) Pane předsedající, chtěl bych poděkovat paní zpravodajce za to, že se jí podařilo vytvořit zprávu, která rovněž stimuluje rozpravu. Domnívám se, že je také důležité, abychom si připomněli skutečnost, že Evropská komise slíbila, že do léta předloží řadu ambiciózních návrhů týkajících se toho, co obvykle nazýváme "vlastní zdroje". Je jisté, že mezi ně patří i tyto konkrétní daně, o kterých právě diskutujeme.
To je zřejmě také důvod, proč se domnívám, že zprávy z vlastní iniciativy, v jejichž rámci se v konkrétní záležitosti sami ujímáme iniciativy, mohou být mírně problematické, protože máme tendenci nejprve si vyžádat přípravnou práci, která zahrnuje studie o dopadu, jež mohou mít různé daně a další věci, a potom tuto důležitou přípravnou práci v této sněmovně znehodnotíme tím, že stejně řekneme to, co chceme, bez ohledu na informace, které pro nás Komise připraví.
Domnívám se, že pan Feio se vydal v tomto ohledu správným směrem, protože se často stává, že k těmto daním přistupujeme z ideologického hlediska. Například v současné době hovoříme o zdanění finančního sektoru. Celá situace je velice složitá. Jen zřídkakdy slýcháme argumenty týkající se technických detailů toho, co budou zahrnovat. Namísto toho jde o otázku principu: my takovou daň zavést chceme.
V této souvislosti bychom rovněž mohli diskutovat o tom, jak inovativní náš přístup je. Z ideologických důvodů jsme tyto daně chtěli zavádět již před třiceti i více lety, takže volat po nich není nijak zvlášť inovativní. Přesto se domnívám, že je někteří lidé mohou považovat za nezbytné. Osobně se domnívám, že je důležité, abychom finanční sektor zdanili, a to na globální úrovni. Padla tady otázka, co by to znamenalo. Samozřejmě to neznamená, že bychom měli čekat, až se uráčí kývnout i poslední diktátor na světě. Spíše jde o to, zda bychom něčeho takového mohli dosáhnout na úrovni skupiny G20. To je samozřejmě cíl Francie, která letos G20 předsedá.
Přesto v tuto chvíli nejsme dostatečně trpěliví na to, abychom si uvědomili, že do léta od Komise obdržíme seriózní návrhy. Proto se domnívám, že pokroku dosáhneme, aniž bychom toto téma ideologizovali, protože jde také o téma pragmatické. Je zapotřebí mít i nadále na paměti, že tyto daně musí fungovat i v praxi.
Keith Taylor
Pane předsedající, chtěl bych se vyjádřit pro daň z finančních transakcí. Daň z finančních transakcí poskytuje příležitost nastolit rovnováhu a napravit škody, které způsobila úsporná opatření, schodek a opatření přijatá k jeho vyrovnání.
Je nicméně důležité zavést takové zdanění, které odpovídá současným podmínkám, jelikož například ve Velké Británii zaplatila Barclays Bank v roce 2009 pouze 113 miliónů GBP na dani z příjmu právnických osob, což je hluboko pod britskou sazbou ve výši 28 %, zatímco Bank of Scotland vyčlenila na programy daňových úniků 25 miliard EUR, čímž připravila britskou a americkou státní pokladnu o 500 miliónů EUR na ztrátách ze zisku.
Ve Spojeném království vznikla skupina na podporu daně z finančních transakcí. Nazývá se skupina pro robinhoodovskou daň, podle legendárního zbojníka, který bohatým bral a chudým dával.
Tuto kampaň podporuji a k témuž vyzývám i Parlament.
Niki Tzavela
Pane předsedající, zpráva paní Podimataové je vyvážená a dobře vysvětlená a my bychom měli zítra podpořit čtyři finanční opatření, která tato zpráva zavádí. Všechna čtyři opatření jsou inovativní a chtěla bych říci, že bychom se v rozpravě neměli omezovat pouze na daň z finančních transakcí. Měli bychom pečlivě zvážit, která se rozhodneme zavést. Měli bychom se vyhnout zdanění odvětví, jako je například energetický sektor, která mají multiplikační efekt na životní náklady. Proto by Komise pro závěrečnou fázi této otázky měla prostřednictvím posouzení dopadů zhodnotit účinnost a potenciální důsledky, které by využití těchto nástrojů přineslo.
Gunnar Hökmark
Pane předsedající, v první řadě bych rád poblahopřál paní zpravodajce k tomu, že ve své zprávě vyzdvihla některé zajímavé politické rozdíly.
Rovněž bych poté, co jsem tuto rozpravu vyslechl, chtěl objasnit jednu věc, totiž že daň z finančních transakcí nebude platit nikdo jiný než zákazníci. Platí tu totéž, co v případě elektřiny, automobilů či dalšího zboží nebo služeb. Když se zdaní, zvýšení ceny dolehne na zákazníka. Žádná banka to nezaplatí. Banky však budou v blížící se dekádě potřebovat zvýšit svůj kapitál.
Takže tato daň bude směřovat na zákazníky. Což může být dobře, protože daně samozřejmě potřebujeme. Je to však dobrá daň? Jak před chvílí řekl můj kolega, pan Schmidt, zkoušeli jsme ji ve Švédsku, kde se jí říkalo "štěněčí" daň. Byla to víceméně tatáž daň, o které se bavíme nyní, a přinesla úspěch - Londýnu! To proto, že obchod s úroky se přesunul do Londýna a obchod s dluhopisy v podstatě zanikl.
Proto mě trochu překvapuje, co bylo řečeno během této rozpravy. Rozdíl panuje mezi těmi, kteří chtějí znát důsledky, a těmi, kteří je znát nechtějí - těmi, kteří chtějí posouzení dopadů, a těmi, kteří ho nechtějí. Zamysleme se nad tím, zda v této chvíli pouze nepřipravujeme šťastnou budoucnost starostovi Šanghaje. Domnívám se, že bychom se v tuto chvíli měli řídit příkladem EPP.
Arlene McCarthy
Pane předsedající, chtěla bych poděkovat paní zpravodajce za tuto zprávu a zaměřit své komentáře na reakci na volání veřejnosti po spravedlivém zdanění sektoru finančních služeb.
Měli bychom si uvědomit, že občané již v roli daňových poplatníků poskytli bankovnímu sektoru obří nouzovou pomoc ve výši 4,5 bilionu státní podpory - 9 500 EUR na každého muže, ženu i dítě v Evropské unii - a že veřejnost samozřejmě i nadále platí tím, že během této obrovské finanční krize přichází o pracovní místa. Nyní, když tento sektor začal být opět ziskový a vyplácí velké prémie (což je de facto způsob, jak se mohou, pane Hökmarku, rekapitalizovat: nemusí se starat o daně - měli by se zbavit právě těchto prémií), bylo by nanejvýš spravedlivé, aby tento sektor, tak jako všechny, poctivě přispěl.
Otázka zní: proč by měly vlastní zdroje Evropské unie, mezi něž patří i DPH, nést domácnosti a daňoví poplatníci, zatímco odvětví finančních služeb je od DPH z větší části osvobozeno? Irsko si na vybřednutí ze své hospodářské krize sice půjčilo 85 miliard, ale celková podpora, kterou bankám poskytlo, se odhaduje na 725 miliard EUR. Naši občané se po právu domnívají, že je čas, aby odvětví finančních služeb zaplatilo svůj spravedlivý příspěvek. Dokonce i Mervyn King, guvernér Bank of England, o tomto víkendu prohlásil, že pokud odvětví finanční služeb od základu nezreformujeme, koledujeme si o další bankovní krizi.
Tato zpráva neuvádí, jak bychom měli daň z finančních transakcí zavést ani jak vysoká by měla být. Je nyní jasné, že začínáme v této oblasti prověřovat důkazy, a jedna studie dokazuje, že i sebenepatrnější zdanění pouhého devizového trhu by mohlo přinést 26 miliard USD po celém světě.
Další studie ochotně podpoříme. Podporujeme samozřejmě i vás, pane Šemeto, v tom, že se ujistíme, abychom nezavedli nefunkční švédský model, který není dobrým příkladem daně z finančních transakcí. Avšak mohu vám říci, pane komisaři, ještě předtím, než uvidím výsledky studií, že jsem trochu zklamán z toho, že již váš konzultační dokument celoevropskou daň z finančních transakcí vyloučil. Máte pravdu, pane komisaři: počkejme si na důkazy, než ji odmítneme. Mrzí mě, že jste toto rozhodnutí již učinili.
Zítra, a tím končím, tudíž budeme hlasovat pro tuto zprávu a pro zásadu, že finanční služby by si na sebe od nynějška měly vydělávat samy. Je to hlasování, které podpoří naše občany a názor, že by již neměli platit za chyby, které napáchá odvětví finančních služeb a bankovní sektor.
Satu Hassi
(FI) Vážený pane předsedající, děkuji paní zpravodajce za vynikající práci. Byla bych ráda, kdyby tato zpráva kladla větší váhu na záležitost financování mezinárodních aktivit v oblasti klimatu, ačkoli silně podporuji i daň z finančních transakcí. Co se týče financování aktivit v oblasti klimatu, pracovní skupina založená generálním tajemníkem OSN navrhla uhlíkovou daň jako možnost pro emise z mezinárodní lodní dopravy. To by mělo být v Evropské unii bráno vážně.
V období klimatického balíčku z roku 2008 jsme se rozhodli, že pokud Mezinárodní námořní organizace nezřídí do konce roku program pro globální kontrolu emisí z lodní dopravy, Evropská unie podnikne patřičné kroky sama, stejně jako tomu bylo v případě vzdušné dopravy. Uhlíková daň pro lodní dopravu mířící z i do Evropské unie by byla celosvětově významným opatřením, jelikož by ovlivnila třetinu veškeré mezinárodní lodní dopravy a poskytla by třetím zemím stabilní zdroj peněz pro jejich aktivity v oblasti klimatu.
Antonio Cancian
(IT) Pane předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, domnívám se, že dnešní téma představuje zásadní problém, protože se zabývá nejen finančním zdaněním, ale také důležitým tržním tématem. Díky eurobondům - musíme rozlišovat mezi eurobondy a projektovými bondy - přišel čas vyvíjet a řídit naše hospodářství prostřednictvím fondu známého jako projektové bondy, zejména v oblasti transevropských infrastruktur v dopravním, energetickém a telekomunikačním sektoru s podporou výzkumu a inovací.
Musíme v těchto oblastech zaujmout vedoucí postavení: jde o dnešní základní téma, a tudíž o změnu tempa. Když hovoříme o metodě Unie, a hovoříme o ní všichni, máme možnost dát jí nějakou váhu. Skutečným dnešním problémem je nezaměstnanost. To je náš dnešní úkol.
Když budeme uvalovat daně, ať už po celém světě nebo pouze v Evropě, domnívám se, že budeme snižovat konkurenceschopnost našich společností. Když se rozhodneme pro zvýšení - což je složité, protože chceme zasáhnout pouze spekulanty, nepodaří se nám to, protože je příliš těžké ho zavést, a je zapotřebí učinit tak na úrovni skupiny G20. A konečně, co se týče daní z uhlíku: domnívám se, že tyto daně není zapotřebí zvyšovat, ale podřídit pravidlům.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, zpráva, o které dnes diskutujeme, přináší skutečné pokroky. Mám tím na mysli zejména eurobondy, které bude Unie potřebovat, aby mohla financovat strategii Evropa 2020.
Pravice bohužel v Hospodářském a měnovém výboru odmítla zásadu daně z finančních transakcí na evropské úrovni, přestože ještě v červnu pro ni hlasovala. Její argumenty pro odmítnutí evropské daně z finančních transakcí jako předstupně globální daně jsou stejné jako ty, které předkládají obhájci daňových rájů. Tvrdí nám, že zavedení daně pouze na evropské úrovni by pro náš finanční sektor bylo katastrofální. Rovněž tvrdí, že by došlo k odlivu kapitálu z Evropy.
Má odpověď zní: a co má být? Současný objem finančních transakcí je v porovnání s potřebami reálného hospodářství nadměrný. Zavedení této daně pouze v Evropě by pomohlo k tomu, aby tato bublina splaskla.
Kromě toho, kdyby se v začátcích krize o něco snížil počet spekulativních kapitálových transakcí, jako jsou například úvěrové deriváty, reálně by to napomohlo konsolidovat bilance našich bank. Měly by mnohem větší pobídku k financování reálného hospodářství.
Těm, kteří se skrývají za neexistenci posouzení dopadů, bych chtěl připomenout, že předtím, než bylo umožněno šíření derivátů, žádné posouzení dopadů provedeno nebylo.
Dámy a pánové, je čas, aby všichni poslanci Evropského parlamentu přijali své povinnosti. Evropské unie už nesmí pobelhávat za skupinou G20, kterou ovládají Spojené státy a Čína. Musí zaujmout vedoucí pozici v reformaci našeho finančního systému.
Proto nemohu podpořit text, který se rozhodl daň z finančních transakcí přehlížet.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Pane předsedající, zpráva paní Podimataové obsahuje zajímavé myšlenky - jak staré, tak i moderní, které jsou v této době obzvláště tematické vzhledem k obtížím, kterým eurozóna čelí, v celé Evropské unii, co se týče stability a růstu. Obzvláště pozitivní myšlenkou jsou eurobondy.
Chtěla jsem jmenovitě komentovat otázku daně z finančních transakcí, kterou, jak se praví v pozměňovacím návrhu, jejž jsem podpořila, vnímám jako pozitivní krok, a to dokonce i na evropské úrovni, i přes její obtížnost a složitost, jak je zdůrazněno ve všech souvisejících studiích, co se týče jejího vybírání a toho, jak účinná bude, pokud bude zavedena pouze na evropské, a nikoli na mezinárodní úrovni.
Avšak kromě těchto technických detailů máme obavy zejména o její možný dopad na konkurenceschopnost evropského hospodářství, podmínku našeho růstu, což by také měla být zřejmé z pokusu o uplatnění paktu o konkurenceschopnosti v rámci hospodářské správy za tvrdých a závazných podmínek. Proto se obáváme o to, jaký dopad by taková daň mohla mít, co se týče přesouvání dynamických finančních služeb z hlediska nedostatku likvidity, kterou náš trh v současné době tak zoufale potřebuje, a co se týče přesouvání nákladů na investory a daňové poplatníky.
Z těchto důvodů považujeme studii, kterou nám Evropská komise přislíbila, za nejzákladnější podmínku. Máme však obavy i o něco jiného: o skutečnost, že se nikde neříká, kam dotyčné zdroje poputují. Nesouhlasíme s daněmi pro daně. K daním nemáme žádné doktríny. Potřebujeme znát, jaký důsledek bude mít. Můj souhlas i můj návrh na vyjednávání by stále platil pro daň, která poputuje do rozpočtu Evropské unie nebo do podpůrného mechanismu.
Elisa Ferreira
(PT) Pane předsedající, nemá smysl opakovat, že současná situace je nejtěžší zkouškou přežití eura, a tudíž i Evropy. Zpráva paní Podimataové otevírá cestu ke konstruktivním řešením, takže bych chtěla naší kolegyni poslankyni poblahopřát k myšlenkám, které v ní překládá.
Závažnost situace není důsledkem toho, že by eurozóna měla nadměrný schodek či zahraniční dluh, jako spíše trvalých a závažných odchylek jejích složkových hospodářství v rámci dopadu společné politiky. Chybí nám nástroje, které by umožnily konvergenci těchto hospodářství, které by umožnily Evropě znovu nabýt rovnováhu umožňující růst Evropy.
Buďme upřímní: při současné úrovni integrace a při rozmanitosti složkových hospodářství eurozóna ani Evropské unie nepřežijí s rozpočtem ve výši 1 % svého společného majetku. V důsledku krize byla jediným praktickým řešením, s nímž jsme dokázali přijít, úsporná opatření. Za schodky, které vytvořila spekulační krize finančního sektoru, za záchranu, jíž Evropská unie vyčlenila 26 % svého majetku, nyní platí pracující lid a společnosti.
Je pravda, že pokud bude daň z finančních transakcí uvalena na extrémně spekulativní transakce, zahrnující vysoce riskantní produkty, s velmi nízkou sazbou, například ve výši 0,05 %, budou ji platit spotřebitelé těchto produktů. Na druhou stranu, proč by ji neměli platit, když obyčejní lidé platí daň z přidané hodnoty z pečiva, mléka a dalších základních potravin? Daňová zátěž musí redistribuována tak, aby postihla co nejméně pracujících a společností a aby se o ni spravedlivěji podělila s finančním, a zejména spekulačním sektorem.
Pane komisaři, myslím si, že by Komise neměla odmítat jasné politické poselství, které mu Parlament dává, ani se mu vyhýbat. Veřejné konzultace nesmí daň z finančních transakcí opomíjet: naopak, její analýze musí být přiřazena ta nejvyšší priorita.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Pane předsedající, s deseti procentními body má Evropská unie již nyní vyšší daňovou zátěž než Spojené státy, Japonsko a další světové hospodářské velmoci. To znamená, že evropské společnosti jsou z hlediska konkurenceschopnosti oproti americkým a dalším společnostem, které operují globálně, znevýhodněny. Všichni jsou pochopitelně nadšeně pro zavedení nové daně z finančních transakcí. Jak ale všichni víme, finanční sektor má neuvěřitelnou schopnost převést veškeré náklady na občany a společnosti. Proto se domnívám, že o dani z finančních transakcí v Evropské unii můžeme hovořit jen tehdy, pokud k této záležitosti dosáhneme globální dohody.
A zadruhé bych chtěl vyjádřit svou bezvýhradnou podporu zavedení eurobondů jako prostředku k přilákání zdrojů, včetně zdrojů ze soukromého sektoru, pomocí nichž budou financovány evropské infrastrukturní projekty.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, ráda bych poblahopřála paní zpravodajce, paní Podimataové.
Hospodářská a finanční krize odhalila mnoho nepřiměřených pobídek ve finančním sektoru i nedostatky v režimu regulace i dohledu v oblasti finančního systému. Tento finanční systém by měl přispívat k tomu, abychom se s náklady vzniklými v souvislosti s touto krizí vypořádali spravedlivějším a udržitelnějším způsobem. Avšak měli bychom také konečně zajistit, že daň z finančních transakcí, zavedená pomocí studie o dopadu, nebude převedena na spotřebitele, to jest na naše občany. Proto považujeme za nezbytné, aby byla zavedena jasná pravidla, která by nás ochránila před touto situací.
Veřejné zakázky se podílí na HDP Evropské unie sedmnácti procenty a představují tak důležitý trh, především v oblastech, jako je zdraví, doprava a energie. Zavedení elektronických systémů pro veřejné zakázky v členských státech vedlo ke zvýšení transparentnosti a výrazným úsporám ve vnitrostátních rozpočtech. Vyzývám Komisi a členské státy, aby do roku 2015 realizovaly přinejmenším 50 % veřejných zakázek prostřednictvím elektronických systémů zadávání veřejných zakázek a respektovaly tak závazky, které samy členské státy učinily v Manchesteru v roce 2005. Také žádám Komisi, aby realizovala iniciativu e-Faktura - elektronická fakturace, která je důležitým nástrojem pro snížení daňových úniků.
Členské státy by měly významně zlepšit stávající strukturální fondy pro výzkum a inovace, projekty zaměřené na dopravu a energetickou účinnost tím, že pomohou občanům získat nezbytné dovednosti, zlepší výkonnost vnitrostátních systémů a zavedou inteligentní specializované strategie a spustí nadnárodní projekty. V této souvislosti podporujeme společné vydávání eurobondů za účelem financování infrastrukturních projektů.
Také bych ráda upozornila na nevyužitý potenciál revolvingových nástrojů inovativního financování, jejichž cílem je zvýšení energetické účinnosti budov. Nadto by členské státy měly zahájit přípravu strukturálních fondů pro období po roce 2013 se zvláštním důrazem na inovace, dopravu, energetickou účinnost a inteligentní specializaci.
Astrid Lulling
(FR) Pane předsedající, v době, kdy se teprve začínáme vyrovnávat s dopady finanční krize, zcela jistě není od věci uvažovat o základních otázkách, jako jsou inovativní daňové mechanismy, a navrhovat nové metody a způsoby, jako jsou např. eurobondy. Pokud však má naše snažení přinést skutečné výsledky, nesmíme se oddávat idealismu na úkor realismu. Eurobondy mohou představovat nástroj budoucnosti, pokud má Evropská unie udělat skutečný kvalitativní pokrok v oblasti hospodářské správy. To je základní předpoklad. Nesmíme však podceňovat problémy, které v této oblasti jsou.
Když posloucháme paní Podimataovou, věci zní skutečně docela jednoduše. Vezmeme peníze tam, kde nějaké najdeme, a to je všechno. V současnosti jsou snadnými obětními beránky banky. Zhřešily, a tak za to musí zaplatit. Přesně tohle řekli Francouzi Němcům po uzavření versailleské smlouvy ve 20. letech 20. století. Jeden obzvláště dobře informovaný pozorovatel, pan Trichet, prezident ECB, nás velmi jasně varoval před riziky, které s sebou nese jednostranné zavedení daně z finančních transakcí v Evropě. Rovněž jsem slyšela řeči o tom, že by měla být zavedena výhradně v eurozóně. Tady jsme na tenkém ledě, náš kolega poslanec pan Farage by měl radost! Musíme být proto extrémně obezřetní. Proto plně souhlasím s pozměňovacím návrhem, který předložila moje skupina. Nezavírá nám žádné dveře, ale požaduje důkladnou analýzu následků rozhodnutí, která tímto můžeme učinit. Vybrat si ideologický postoj by v této situaci bylo závažnou chybou.
Za sebe mohu říci, že nepodpořím opatření, jehož jediným důsledkem by bylo znevýhodnění našeho evropského finančního sektoru ve prospěch našich konkurentů.
David Casa
(MT) Pane předsedající, rád bych poděkoval paní zpravodajce za to, že nám připomněla, že vnitřní trh musí být účinnější a efektivnější, pokud má dojít k jeho zlepšení. Pokud se na daňovou otázku podíváme v tomto světle a uvědomíme si, že jsme se teprve začali vzpamatovávat z krize, pak se domnívám, že náhlé zavedení daní skutečně není tím správným krokem vpřed. Říkám to, protože jsem toho názoru, že náš trh musí nést už tak dost břemen - jako jsou nové požadavky na kapitál a nové systémy pojištění vkladů -, a to jsme ještě ani nepocítili jejich skutečné následky. Proto vzhledem k tomu, že jsme se všichni shodli na tom, že přijetí globální daně je takřka nemožné, jelikož není v silách Evropy, aby v této situaci byla jediným aktérem, domnívám se, že bychom měli pečlivě zvážit následky, které s sebou tato evropská daň přinese. Musíme přemýšlet nad tím, jak bude ovlivněn trh práce, jak budeme schopni vytvářet další pracovní místa, jak konkurence schopní budeme jako evropský trh, který soutěží s těmi mezinárodními. Moje strana, kterou zde zastupuji, tuto otázku nehází pod stůl, ačkoli nesouhlasíme s tím, že cestou ven z této krize je zavedení daně. Snažíme se zde říci následující: Dovolte nám nejprve ohodnotit možný dopad, dovolte nám se podívat na studie, které k tomu byly vypracovány, dovolte nám uvažovat nad tím, jak tato daň ovlivní evropský hospodářský sektor, a pokud se po zvážení všech těchto otázek ukáže, že tato daň bude skutečně přínosná, pak ano, budeme pro její zavedení. Nicméně v tomto okamžiku si stojíme za svým názorem, že nové daně jsou nepřijatelné.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pane předsedající, nejprve bych chtěl jménem naší politické skupiny pochválit naši paní zpravodajku, paní Podimataovou, a také paní Hübnerovou za obrovské množství práce, které odvedla.
Všichni jsme obeznámeni s údaji vztahujícími se k dani z finančních transakcí. Prvním z těchto údajů je, že transakce a spekulace dosahují dohromady osmdesáti- až stonásobku hodnoty reálného hospodářství. Druhou informací je, že máme rozvojové cíle tisíciletí - chudobu, vodní zdroje, lesy, infrastrukturu, vzdělání a zdraví, které musejí být ještě financovány a které do roku 2015 vyžadují 300 miliard USD.
Jsme proto pro tuto daň, ale až o ní budeme zítra hlasovat, je zapotřebí drtivé většiny hlasů. Vyhýbavé jednání je tou nejnebezpečnější věcí, kterou by Parlament mohl udělat. Je potřeba převážné většiny hlasů a daň musí být daní Společenství, a nikoli daní mezivládní.
Co se týče eurobondů, existují tři kategorie. První kategorie by mohla být teoreticky využita k financování státního dluhu, což by byla chyba, protože se nám nikdy nepodaří získat politickou většinu na financování státního dluhu členských států pomocí prostředků Evropské unie. Druhá kategorie by mohla financovat mechanismus pro zvládání krizí, který je nyní stálým mechanismem. Na tento mechanismus samozřejmě požadujeme eurobondy. Zde bych ale rád nadnesl otázku politické, a tudíž parlamentní, kontroly nad těmito eurobondy. Třetí a poslední kategorie, ano, potřebujeme tyto eurobondy na investice. Kontinent, který neinvestuje, je kontinentem upadajícím. Na celé zeměkouli kontinenty investují. Z těchto důvodů tyto eurobondy, tyto projektové bondy, tolik potřebujeme.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Pane předsedající, nerad bych opakoval argumenty svých předchůdců, kolegů z mojí politické skupiny. Pouze bych chtěl dodat jednu poznámku.
Je pravda, že daň z finančních transakcí by byla daní uvalenou na naše občany. Je také pravda, že zavedení této daně bez toho, aby byly vypracovány studie proveditelnosti (a zatím k dispozici žádné nemáme), a pouze na evropské, a nikoli na globální úrovni, by bylo vysoce nezodpovědné.
Rád bych doplnil ještě jednu věc. Zapomněl jsem poděkovat paní Podimataové a paní Hübnerové, bez jejichž úsilí by zpráva z Komise byla o poznání horší. Tato zpráva ve skutečnosti dopadla velmi dobře. Je střízlivá a vyvážená, s několika tématy k úvaze, ale bez ideologických odboček a myšlenek, které by byly odtrženy od reálného světa.
Rád bych však doplnil ještě jednu poznámku týkající se daně z finančních transakcí. Nejen na globální úrovni, ale i zde v Evropě jsou země, včetně té mojí, jejichž bankovní systém se v době finanční krize osvědčil. V Polsku jsme finanční systém nijak nedoplňovali. Náš finanční systém již podléhal kontrole našeho finančního dozorčího orgánu a nařízení, která jsou teprve teď zaváděna na evropské úrovni, u nás už fungovala. Vypadá to, že tento systém žádný dluh nevytvořil. Myšlenka zavedení daně z finančních transakcí také zatíží zdravotnické systémy, které za nic nemohou. Já jakožto evropský občan, který má zkušenost se systémy, kde dluhy vytvořeny nebyly, s tímto návrhem nemohu souhlasit.
Dovolte mi ještě jednu poznámku k eurobondům. To je dobrá myšlenka. Musíme nějak financovat naše investice, ale přesto teď, když se vydáváme na tuto cestu, rád bych položil především Evropské komisi jednu otázku, a to následující: Jak zajistíme, že tento nástroj bude zahrnovat všechny ty, kteří v budoucnu budou chtít být součástí eurozóny, a nikoli pouze její současné členy?
Sari Essayah
(FI) Pane předsedající, finanční krize poukázala na to, že musíme zvážit spravedlivé zdroje příjmu, abychom dosáhli růstu a prosperity. Tato zpráva obsahuje jak užitečné, tak i problematické návrhy. Problematickým bodem ve zprávě je návrh projektových bondů Evropské unie, tzv. eurobondů, s nimiž zásadně nesouhlasím. Eurobondy by zamlžily odpovědnost, kterou každý členský stát nese za svoje vlastní hospodářství, a zatížily by těmito zvýšenými úrokovými platbami ty členské státy, které se dokázaly úspěšně postarat o své záležitosti. Měly by za následek "morální hazard", jak tomu mnozí říkají.
Nicméně podporuji "daň z burzy cenných papírů", daň z finančních transakcí, ohledně které bychom měli od Komise co možná nejdříve obdržet zprávu o posouzení dopadu. Mohla bych se rovnou zeptat zde přítomného komisaře: kdy toto hodnocení dopadu dostaneme?
Je rovněž dobře, že tato zpráva věnovala velkou pozornost financování rozvojové spolupráce, protože hrozí, že ty nejtvrdší následky finanční krize s ohledem na lidský faktor dolehnou na ty, kteří za celou tuto situaci mohou nepochybně nejméně ze všech, tedy na obyvatele rozvojových zemí. Nejchudší z chudých na světě musí trpět za to, že některé země v ekonomické recesi pozastavují či ukončují svou rozvojovou pomoc a dokonce i krizovou humanitární pomoc.
Zpráva nám také správně připomíná nejen význam rozvojové spolupráce, nýbrž také důležitost opatření, která zavádějí samy rozvojové země. Tyto země musí zintenzivnit své snahy v oblasti daní, konkrétně pak výběry daní a boje proti daňovým únikům. Evropská unie by mezitím měla zlepšit koordinaci v současnosti roztříštěného systému rozvojové pomoci a posílit boj proti daňovým rájům.
Damien Abad
(FR) Pane předsedající, možná jsme právě přestáli tu nejhorší finanční krizi, kterou kdy svět od roku 1929 zažil, ale to neznamená, že Evropa teď může usnout na vavřínech.
Chci říci, že regulace mezinárodního finančního systému a myšlenka daně z finančních transakcí rozhodně nejsou levicová témata. Nejedná se pouze o nápad socialistů. Jde o otázku, která se týká celého Parlamentu. V tomto ohledu musím konstatovat, že je velká škoda, že skupina socialistů předkládá alternativní návrh ve chvíli, kdy jsou všechny ostatní politické skupiny schopny se spojit a shodnout na dvou návrzích. Obsahem prvního návrhu je podpořit princip globální daně z finančních transakcí, ve shodě s návrhy G20 a v souladu se současným plánem. Druhým návrhem je podívat se na možnost zavedení daně z finančních transakcí vnitřně v rámci Evropské unie poté, co bude vypracována zpráva o posouzení dopadu. Posouzení dopadu nemá za cíl věci pozdržet ani nám dát více času: slouží jednoduše k tomu, abychom zajistili, že tato daň bude zavedena za správných podmínek.
Podle mého názoru je velká škoda, že politické a individuální zájmy nám brání v tom, abychom v Evropském parlamentu vytvořili silné hnutí. Myslím si, že otázka regulace mezinárodního finančního systému je příliš závažná na to, aby se proměnila v politickou záležitost, a také se domnívám, že pravicové a středové skupiny by k tomuto tématu mohly říci svoje stejně tak jako ty levicové: mohly by ovlivňovat rozpravy, mohly by být natolik odvážné a ukázat svůj smysl pro odpovědnost tím, že navrhnou zavedení této daně z pragmatického, a nikoli ideologického hlediska.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, chtěla bych poděkovat zpravodajce za její zprávu.
Dva největší problémy, kterým nyní Evropská unie čelí, jsou vysoká nezaměstnanost a těžká dluhová zátěž. Včera v Dublinu byla uzavřena dohoda o sestavení nové vlády - vlády, která je zavázána vyvést Irsko z jednoho z nejtemnějších období v celé naší historii. Irsko nyní čelí krizi národního hospodářství, která nemá obdoby, o čemž jsou kolegové v tomto Parlamentu zcela jistě velmi dobře informováni. Jistě, potřebujeme pochopení a podporu našich kolegů, abychom se z těchto obtíží dokázali zotavit.
Nastupující vládu čeká mnoho velkých výzev, včetně čekání na výsledek druhého bankovního zátěžového testu, který má být zveřejněn na konci měsíce, takže budeme konečně znát rozsah problému. Tyto zátěžové testy budou usvědčujícím svědectvím o neúčinné regulaci evropského bankovního sektoru - a samozřejmě také irského, ale říkám evropského a to bych chtěla zdůraznit. To jsou lekce, ze kterých se musíme poučit. Co se týče zaměstnanosti, naším cílem je, aby se lidé vrátili zpět do práce.
Proto, co se týče otázek v této zprávě, byly navrženy tři metody zdanění. Daň z finančních transakcí má potenciál, ale my potřebujeme - a v tomto vítám komentáře pana komisaře - posouzení dopadu předtím, než proneseme konečný verdikt. Mohu říci, že zdanění by nemělo představovat trest, cílem zdanění je vybudování zdrojů spravedlivým a nestranným způsobem.
Pokud jde o eurobondy, opět zde jsou možnosti pro velké infrastrukturní projekty. Ti, kteří se obávají morálního hazardu, by si měli uvědomit, že pokud budeme mít dobrou hospodářskou správu, tento strach by měl zmizet. A konečně, daň z uhlíku: mám určité obavy ohledně této daně, ale alespoň o těchto velmi důležitých otázkách v Parlamentu diskutujeme a zítra o nich budeme hlasovat.
Jan Kozłowski
(PL) Pane předsedající, ambiciózní strategické cíle, které si Evropská unie stanovila, vyžadují značné investice a zdroje. Na druhou stranu hospodářská krize způsobila, že mnoho členských států si našlo způsob, jak snižovat náklady. Je velmi obtížné sloučit oba tyto trendy, proto považuji hledání inovativního financování za důležité a domnívám se, že stojí za to snažení.
Avšak chtěl bych upozornit na dvě obzvláště důležité záležitosti. Zaprvé, na inovativní financování musí být nahlíženo jako na doplněk rozpočtu Evropské unie. Mělo by sloužit jako podpora pro ambiciózní cíle Evropské unie, ale nikoli jako pokušení snižovat příspěvky z členských států. Zadruhé, vliv navrhovaných metod financování na evropskou konkurenceschopnost a na úroveň nezaměstnanosti by měl být pečlivě analyzován.
George Sabin Cutaş
(RO) Pane předsedající, abychom dosáhli cílů strategie Evropa 2020, je na evropské úrovni zapotřebí masivních investic do výzkumu, vzdělání a infrastruktury. Nicméně v souvislosti s úspornou politikou, kterou se nyní řídí evropské vlády, a s narůstajícími deficity, můžeme těchto cílů dosáhnout pouze prostřednictvím alternativních metod financování. Odkazuji tímto jednak ke společnému vydávání bondů, které by umožnily členským státům pokrýt část jejich deficitů, čímž by se část jejich dluhu stala evropským dluhem a tyto státy by měly možnost získat půjčku s nízkými úrokovými sazbami, a k dani z finančních transakcí.
Tato daň by uvalila minimální břemeno na finanční sektor, jehož činnost představuje přibližně 73 % globálního HDP, a byla by využita na zabránění finančním spekulacím a na zajištění regulace trhu a investic v evropských projektech. Je nezbytně nutné, aby Unie vyslala jasný signál, že našla řešení finanční krize, především prostřednictvím zavedení těchto daní.
Elena Băsescu
(RO) Pane předsedající, daň z finančních transakcí by ovlivnila konkurenceschopnost, ale daň aplikovaná globálně, správným způsobem by mohla představovat způsob, jak získat další finance pro globální politiky. Aby naše politika byla soudržná, Evropská unie by měla nechat vypracovat posouzení dopadu takovéto daně. Tato studie by měla vyhodnotit možné riziko přesunutí zahraničních investic do méně transparentních oblastí. Musí být prozkoumáno, nakolik mohou být navrhované možnosti skutečně použity jako inovativní metody financování. Takováto daň by neměla mít negativní dopad na bankovní systém. Mezi dva velice důležité aspekty také patří, abychom zabránili možným negativním důsledkům pro malé a střední podniky a individuální investice.
Závěrem bych ráda zdůraznila, že pouze daň z finančních aktivit by mohla být realizovatelná na evropské úrovni. Takto bychom pouze zdanili společnosti, a nikoli každého účastníka finanční transakce.
Sylvana Rapti
(EL) Pane předsedající, nebudu Vám děkovat ani vyjadřovat svou vděčnost Anni Podimataové. Pouze řeknu toto: velmi dobrá práce, protože v době, kdy je euro nemocné, se Anni Podimataová obětovala a představila Evropskému parlamentu zprávu z vlastní iniciativy, která navrhuje lék. Tím lékem, který navrhuje, je daň z finančních transakcí.
Slyšela jsem mnoho lidí říkat "ne": někteří tak učinili zdvořile, jiní se vyjádřili velmi zpříma. Avšak neslyšela jsem žádné alternativní návrhy a myslím si, že my všichni zde chceme chránit Evropskou unii a euro. Také jsem slyšela, jak někteří volají po studii: nicméně když slyším tyto návrhy, vím dopředu, že odpověď bude "ne" a že si jen kupujeme delší čas. Nekupujte si čas, pane komisaři. Udělejte něco hned. Abych uzavřela postup zvednuté ruky, říkám vám: zvedněte ruku pro daň.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Pane předsedající, moje skupina a já plně podporujeme zavedení daně z finančních transakcí, a to ze dvou důvodů.
Zaprvé, protože je nezbytná a užitečná. Sazba odvodu ve výši 0,05 % by poskytla finanční prostředky ve výši 200 miliard EUR. V době, kdy údajně magické úsporné politiky paradoxně vyžadují větší příjem, se domnívám, že je více než nutné zavést tuto daň. Je to nezbytné.
Zadruhé proto, že by nám umožnila vypořádat se se spekulativní činností, která představuje velký problém, kterému nyní čelí světové - i evropské - politiky.
Existuje ještě jeden důvod, proč podporuji tuto daň: protože tisíce a tisíce občanů, které zastupuje mnoho organizací, si to přejí. Je mojí povinností politického představitele nejen naslouchat, nýbrž také odpovídat odpovědně a důsledně a já se domnívám, že tato sněmovna se zítra k této otázce musí vyjádřit jasně a přesvědčivě.
Seán Kelly
Pane předsedající, politici mají vést svět, a pokud to nedělají, převezmou jejich úlohu jiní. To se částečně stalo při hospodářské krizi, nejen v mé vlastní zemi. Naštěstí se nám nyní vrací pevná půda pod nohama a Parlament nyní usiluje o to, aby utáhnul uzdu finančním spekulantům - těm hospodářským parazitům, kteří vnesli chaos na trhy a do životů lidí. Daň z finančních transakcí je dobrý nápad jako základ, ale domnívám se, že cesta vpřed s touto daní bez globální účasti by byla, slovy Nigela Farage, sebevražedná.
S potěšením jsem podepsal pozměňující návrh 3, který žádá studii proveditelnosti. Je správné a prozíravé, že bychom měli počkat na studii proveditelnosti, abychom viděli, zda je pro nás ekonomicky rozumné postupovat takto jednostranně, beze zbytku světa. Jakmile bude tato studie proveditelnosti k dispozici, můžeme učinit rozhodnutí.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Pane předsedající, daň z finančních transakcí je pro budoucnost Evropské unie nesmírně důležitá. Tato daň přispěje ke zlepšení kontrole finančního sektoru. V minulosti vedl nedostatek základních kontrol ke krizi, ke značné škodě, která vznikla jako důsledek spekulací například na straně bank. Dnes byly náklady spojené s krizí přesunuty na občany Evropské unie. Například v Polsku došlo ke zvýšení DPH, což znamená, že náklady na chod domácnosti se zvedly.
Zavedení daně z finančních transakcí by znamenalo, že by byly podniknuty kroky k omezení činnosti takzvaných daňových rájů. Kromě této funkce ukáznění finančního sektoru by finanční prostředky, které by se Evropské unii podařilo shromáždit na rozvoj z vlastních zdrojů, byly značné. Více peněz v rozpočtu Evropské unie bude znamenat více možností, více finančních prostředků pro vědu, vzdělání, investice do nových technologií, soudržné politiky a společné zemědělské politiky.
Jaroslav Paška
(SK) Pane předsedající, souhlasím s paní zpravodajkou v tom, že turbulence ve finančním sektoru přinesly vážné problémy nejen naším občanům, ale i většině našich podnikatelských subjektů. Proto je diskuze o inovaci pravidel nakládání s úsporami evropských občanů v bankách, pojišťovnách a jiných finančních domech zcela legitimní.
Jejím důležitým závěrem by však měla být podpora zodpovědné a bezpečné správy úspor našich občanů a eliminace veškerých spekulativních a rizikových transakcí, při kterých se úspory nebo budoucí důchody malých podnikatelů ztrácejí v kapsách spekulantů.
Mělo by jít především o lepší, komplexnější pravidla, která budou akceptována globálně a která by na jedné straně vytlačila spekulace a hazard z finančního sektoru, ale na druhé straně neškodila spořitelům či klientům. Sankce či mimořádné daně bychom měli řešit až potom, co dokážeme dobře zreformovat náš, bohužel dnes málo důvěryhodný finanční sektor.
Angelika Werthmann
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, po strukturní krizi - a já si nevybavuji, že bychom se s něčím takovým předtím setkali - je nezbytné, abychom zajistili bezpečnou finanční platformu, a tím omezili spekulace nebo ještě lépe je úplně zakázali. Nástroje inovativního financování doplňují politiku úsporných opatření, která je v současnosti nezbytná a která by měla být zavedena celosvětově jako naléhavá záležitost. Proto pokud budeme hlasovat pro daň z finančních transakcí ve výši sazby 0,05 %, pak bychom mohli mít k dispozici potenciální příjem ve výši téměř 200 miliard EUR v celé EU nebo dokonce 650 miliard EUR celosvětově. Přinejmenším stejně pozitivní je potenciál, který nám to dává k regulaci finančních trhů a zvýšení transparentnosti. Jinými slovy, jedná se o krok správným směrem.
Thomas Mann
(DE) Pane předsedající, pokud chceme stabilizovat finanční trhy, je daň z finančních transakcí nevyhnutelná. Potřebujeme ji, abychom mohli jednou a provždy zastavit vysoce spekulativní excesy. Nestabilita finančních trhů je dána krátkodobými investičními strategiemi a hazardem se sazbami s užitím velké části dlužního kapitálu. Musíme docílit toho, aby tento způsob spekulace nebyl přitažlivý, a dostat dlouhodobé investiční strategie do popředí zájmu jednou provždy.
Tato daň s sebou přinese důležité příjmy, bez kterých se s ohledem na nákladné záchranné sítě EU neobejdeme. Nicméně daňové sazby musí být nastaveny inteligentně. Daňová sazba na akcie s nižším rizikem musí být nižší než na akcie s vyšším rizikem. Finanční a bankovní systémy mohou být ve světě organizovány různě, ale my potřebujeme, aby tato daň z finančních transakcí byla přijata na globální úrovni. Přispěje velkou měrou k snížení turbulencí na finančních trzích a konečně zajistí finančním transakcím pevnější pozici.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Pane předsedající, rád bych vám nejprve ze všeho poděkoval za tuto velice zajímavou rozpravu. Názory se liší v otázce, zda by Evropská unie jako první krok měla zvážit zavedení daně z finančních transakcí na úrovni Evropské unie.
Cifry, o kterých se zde hovoří, mohou znít lákavě. Nicméně já jsem přesvědčen o tom, že bychom nejprve měli ohodnotit riziko přemístění a následky takové daně pro evropskou konkurenceschopnost. Jak víte, finanční transakce lze jednoduše přemístit mimo Evropskou unii. Předchozí příklady, jako např. ve Švédsku, ukázaly, že zavedení daně z finančních transakcí na místní úrovni by mohlo poškodit legitimní podniky a do značné míry narušit daňovou základnu. To zde velmi jasně naznačili pan Schmidt a pan Hökmark.
Jak jsem řekl ve svém úvodním projevu, doporučoval bych vám počkat si na výsledky studie hodnocení dopadu, aby bylo možné dojít k oprávněnému stanovisku v této oblasti. Mohu vás ujistit, že tato studie posouzení dopadu bude provedena velice důkladně. Víte, že v únoru jsme zahájili veřejné konzultace k této otázce. Na konci března se bude v Bruselu konat daňové fórum, které bude celé věnováno otázce zdanění finančního sektoru. Velmi úzce spolupracujeme s akademickou sférou a Mezinárodním měnovým fondem v této otázce, kterou bych rád viděl pečlivě analyzovanou, aby bylo možné učinit rozhodnuté na pevném základě.
Otázky, které jsou v sázce, jsou velmi podstatné a mnoho z nich bylo zde v diskuzi zmíněno, jako je například dopad na vysokofrekvenční obchodování. Také musíme prověřit dopad daňového zatížení. Někteří z vás vznesli otázku, kdo bude tuto daň platit. Neexistuje žádná jednoznačná odpověď. Musíme také analyzovat náklady na správu, musíme prověřit daňové základy a mnoho dalších otázek, které musíme zohlednit, abychom mohli udělat konečné rozhodnutí.
Proto bych vás chtěl požádat, abyste počkali, až Komise dokončí tuto studii o posouzení dopadu. Zavázali jsme se, že ji vypracujeme do letních prázdnin.
Jinak vítám zprávu, která globálně podporuje činnost Komise v oblasti inovativního financování a především pak v oblasti uhlíkové daně, projektových eurobondů a rozvojového financování. Ještě jednou bych rád poděkoval paní Podimataové za její vynikající zprávu a přeji vám dobré zítřejší hlasování.
Anni Podimata
Pane předsedající, dovolte mi jen pár slov na závěr dnešní velmi zajímavé rozpravy, za niž děkuji všem, kteří promluvili.
První otázka: globální, nebo evropská daň? Domnívám se, že jde o špatně položenou otázku nebo spíše se obávám, že tuto otázku pokládají ti, kteří nechtějí tuto daň ani na evropské úrovni, ani na globální, protože všichni víme, že je nemožné dosáhnout globální dohody, aniž by někdo udělal první krok. K tomu, abychom byli důvěryhodní a efektivní v našich snahách vstříc globální dohodě, musí Unie, která má největší finanční trh na světě, udělat tento první krok.
Druhá otázka: studie o dopadu. Vy všichni, kteří jste četli zprávu o inovativním financování, víte, že studie o posouzení dopadu se vztahuje k mnoha bodům ve zprávě a my zcela jistě posouzení dopadu potřebujeme, o tom nikdo nepochybuje. Nicméně, pane komisaři, nemohu s vámi souhlasit, když jste nás žádal, dokonce prosil ve svém úvodním projevu, abychom nedělali nic, abychom nezaujímali žádné stanovisko, dokud Evropská komise nezveřejní svoji studii o posouzení dopadu. Také se obávám, vzhledem ke stanovisku, které jste zaujal před několika okamžiky, totiž jako byste se o svém stanovisku již rozhodl navzdory skutečnosti, že žádné posouzení dopadu nemáme k dispozici, navzdory skutečnosti, že bychom neměli zavádět daň z finančních transakcí na evropské úrovni. Samozřejmě že potřebujeme studii o dopadu a všichni jsme si vědomi toho, že se jedná o standardní krok před zahájením legislativního procesu. Avšak neschovávejme se za studie o hodnocení dopadu a nezrazujme svoji roli a svoji pravomoc, zvláště ne tehdy, kdy bojujeme o to, abychom obhájili metodu Společenství, čímž myslím roli Evropského parlamentu v rozhodovacím procesu. Politické rozhodnutí, zda chceme nebo nechceme evropskou daň, závisí na nás a na Radě, jak minulý týden připomněla německá kancléřka Angela Merkelová. Musíme zajistit, abychom se nenechali událostmi zaskočit.
(Potlesk)
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční v úterý 8. března 2011 v poledne.
Písemná prohlášení (článek 149)
Ivo Belet
písemně. - (NL) Dnes vysílá Evropský parlament jasný signál uskupení G20, ale především evropským hlavám států a vlád. Vždy jsme byli a jsme i nadále pro zavedení daně z finančních transakcí na globální úrovni, ale pokud toho nedosáhneme v krátkodobém horizontu, pak by Evropská unie měla jednat nezávisle a převzít svůj díl zodpovědnosti. Předpokládáme, že Komise brzy představí svou studii a následně i konkrétní legislativní návrh.
Daň z finančních transakcí je nejlepším nástrojem na ochranu proti spekulacím na trzích a pro financování globálního veřejných statků. Nicméně současně s tím by také mohla být účinným nástrojem na podporu aktivní hospodářské obnovy v Evropě. V tomto klíčovém bodě bych také rád poukázal na to, že ti, kteří vždy tvrdí, že evropský projekt integrace je antisociálním projektem, by ode dneška možná měli svou kritiku zmírnit. Protože slovy organizace Oxfam: "Evropský parlament dnes svou snahou o zavedení daně Robina Hooda udává světovou normu."
Proinsias De Rossa
písemně. - Podporuji tuto zprávu, která vyzývá Evropskou unii, aby podpořila zavedení daně z finančních transakcí na globální úrovni, a v případě, že se to nepodaří, aby jako první krok zavedla tuto daň z finančních transakcí na evropské úrovni. Ohromný nárůst v počtu finančních transakcí v globálním hospodářství za posledních deset let, který v roce 2007 dosáhl úrovně 73,5krát vyšší než nominální světový HDP, dokládá vzrůstající odloučení mezi finančními transakcemi a potřebami skutečného hospodářství. Finanční sektor je nedostatečně zdaněn. Je pozoruhodné, že DPH se nevztahuje na většinu finančních služeb. Musíme přijmout opatření, aby z tohoto sektoru proudilo více peněz a tím se přispělo k tomu, že se daňové břemeno přesune od pracujících lidí jinam. Hlavní náklady spojené s krizí doposud nesli daňoví poplatníci. Finanční instituce a zúčastněné strany, které si užívaly roky vysoké návratnosti kapitálu a výrazných ročních bonusových plateb, musí přispět spravedlivým dílem, aby se náklady vyrovnaly. Odhaduje se, že nízká míra daně z finančních transakcí by mohla přinést do rozpočtu téměř 200 miliard EUR za rok na evropské úrovni a 650 miliard EUR na úrovni globální, což by výrazně přispělo finančnímu sektoru na uhrazení nákladů spojených s krizí a pomohlo zajistit finanční udržitelnost.
Kinga Göncz
V dobách tvrdých finančních okolností jsme byli pod velkým tlakem, abychom nalezli nějaké průhlednější zdroje, abychom naplnili společné evropské cíle, než jsou daně uvalené na finanční transakce na evropské nebo globální úrovni, eurobondy, projektové bondy EU a další nástroje inovativního financování. Pokud naše usnesení a cíle uvedené ve strategii Evropa 2020 myslíme vážně, potom musíme podporovat nové finanční nástroje, které nám umožní těchto cílů dosáhnout. Nové zdroje jsou nezbytně nutné, abychom vytvořili energetické a dopravní sítě, abychom bojovali proti změně klimatu a financovali kroky, které vedou k dosažení sociálního začlenění. Tyto zdroje by neměly představovat žádné další břemeno pro daňové poplatníky, kteří již teď doplácejí na následky úsporných opatření. Podle názoru finančních expertů by daň z finančních transakcí, která snižuje míru finančních spekulací a přijímání velkých rizik na straně finančních institucí - za což se již dlouho zasazuje skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu - může být zavedena na evropské úrovni, aniž by došlo k odlivu finančního sektoru z Evropy. Každoročně by 0,05 % daň z finančních transakcí přispěla do rozpočtu částkou 200 miliard EUR. Navíc další opatření inovativního financování, jako je vydávání eurobondů, by mohlo také přispět ke zvýšení příjmu rozpočtu.
Cătălin Sorin Ivan
Poté, co jsme zažili finanční krizi, která ukázala nestabilitu akcií finančních institucí, jsme došli k názoru, že je nezbytné zavést daň z finančních transakcí na evropské úrovni, což je otázka, o níž se velmi diskutovalo i v Evropské radě.
Skupina S&D, k níž patří i jmenovaná zpravodajka, si zaslouží nejvíce chvály. Podařilo se nám vyslat silný signál, především díky tomu, že jsme přijali nejproblematičtější pozměňovací návrh, jehož cílem bylo zavést daň na evropské úrovni, spíše než na globální. V tomto ohledu ukazujeme naše dobré záměry a naši pevnou vůli, že tato opatření mohou být v rámci Evropské unie účinnější a mohou přinést vyčíslitelné a okamžité výhody. V tomto ohledu musím zopakovat, že úsporná politika, silně podporovaná konzervativními vládami, je nanejvýš nespravedlivá a dokonce demagogická, především kvůli tomu, že finanční krizi nezpůsobili obyčejní lidé, ale finanční a bankovní instituce, které zastávaly výrazně liberální pojetí finančního systému. O hospodářském oživení bychom měli uvažovat s ohledem na vlastní kapitál, a proto je tato daň nejlepším opatřením, které máme k dispozici.
Alfredo Pallone
Tato rozprava je fascinující po etické, politické a dokonce i technické stránce. Problém je, že tuto otázku nelze řešit roztříštěně, nýbrž rozhodnutí musí být odsouhlaseno a schváleno na úrovni G20, protože jestli jej nezavedou všichni, vrátí se jako bumerang, který přiměje finanční transakce k přemístění. Nejsme zde proto, abychom hájili spekulanty nebo ty, kteří si s finančními trhy hráli tak, jako by byli v kasinu, ale na druhé straně nemůžeme podniknout opatrná opatření ovlivněná demagogií, která posléze v praxi nadělají víc škody než užitku, kvůli kterému jsou zavedena. Proto nevyvozujme závěry pouze na ideologickém základě a místo toho se raději podívejme na fakta. Všichni se shodneme na tom, že je třeba zastavit finanční spekulace samy o sobě a zavést princip, že znečišťovatel platí, ale abychom toho docílili, je nezbytné přijmout přístup založený na pečlivě prozkoumaných datech, číslech a statistických analýzách. Musíme najít rozhodnutí, které zohlední nutnost zastavit určitý typ spekulací a zabrání tomu, aby se Evropská unie zbrzdila na globálním trhu, což by způsobilo ještě více problému v době, kdy musíme investovat a snažit se překonat krizi.
