Labāka likumdošana Eiropas Savienībā - Labāks likumdošanas process 2005. gadā: subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana - Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija - Tiesiski nesaistošu instrumentu (soft law) izmantošanas juridiskās un institucionālās sekas (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir kopīgas debates par šādiem ziņojumiem:
, Katalin Lévai, kas pārstāv Juridisko jautājumu komiteju, par labāku likumdošanu Eiropas Savienībā;
, Bert Doorn, kas pārstāv Juridisko jautājumu komiteju, par labāku likumdošanas procesu 2005. gadā: subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana - 13. gada ziņojums;
, Giuseppe Gargani, kas pārstāv Juridisko jautājumu komiteju, par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju;
, Manuel Medina Ortega, kas pārstāv Juridisko jautājumu komiteju, par tiesiski nesaistošu instrumentu (soft law) izmantošanas juridiskajām un institucionālajām sekām.
Katalin Lévai  
referente. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt ar pateicību visiem, kas ir devuši savu ieguldījumu mana ziņojuma tapšanā - esmu ļoti pateicīga par palīdzību.
Pēdējos gados Komisija arvien vairāk uztraucas par Kopienas tiesību aktu kvalitāti gan attiecībā uz skaidrību un pieejamību no vienas puses, gan uz to efektivitāti un pozitīvo ietekmi uz pilsoņiem un uzņēmējdarbību no otras puses.
Komisija parasti atsaucas uz tādiem mērķiem kā "labāka likumdošana” vai "labāks likumdošanas process”. Faktiski, labākas likumdošanas mērķis ir gūt maksimālu labumu no modernas, racionālas un efektīvas likumdošanas ar minimālām izmaksām tā, lai visā Eiropas Savienībā varētu nodrošināt augstāko produktivitātes, izaugsmes un galu galā arī nodarbinātības līmeni.
Nav šaubu, ka godīga un konkurētspējīga tirgus, pilsoņu labklājības un efektīvas sabiedrības veselības un vides aizsardzības nodrošināšanas pamatā ir labāka likumdošana. Tā ir svarīga Lisabonas Stratēģijas daļa, jo tā būtiski var uzlabot produktivitāti un nodarbinātību. Labākas likumdošanas nodrošināšana ir kopīga atbildība. Valstu valdības un parlamenti ES tiesību aktus transponē valstu tiesību aktos un bieži vien piemēro tos reģionālā un vietējā līmenī. Pastāv risks, ka šajā ķēdē no koncepcijas līdz īstenošanai tiesību aktus varētu pakāpeniski "izpušķot”. Tāpēc atbildība par labu likumdošanu ir kopīga atbildība.
Daudzas dalībvalstis pašlaik veic ietekmes novērtējumu, un dažas ir izstrādājušas pamatnostādnes. Tomēr tikai salīdzinoši neliels skaits valstu sistemātiski veic tiesību aktu priekšlikumu ietekmes integrētu novērtējumu.
Likumdošana Eiropas līmenī ir palīdzējusi ievērojami samazināt birokrātiju. Viena kopīga norma, kas piemērojama visās dalībvalstīs, ir daudz vienkāršāks un iedarbīgāks līdzeklis nekā sarežģīts atšķirīgu normu kopums valsts un reģionālā līmenī. Eiropas tiesību akti ir pierādījuši savu efektivitāti tādu šķēršļu likvidēšanā, kas apdraud konkurenci un rada pretrunas starp valstu noteikumiem, tādējādi vienkāršošanas programma var radīt jūtamu ekonomisku labumu ne tikai samazinot administratīvo slogu. Dalībvalstu pieredze rāda, ka valsts iestādes var daudz darīt, lai samazinātu tiesību aktu uzlikto nepamatoto administratīvo slogu. Saskaņā ar Komisijas teikto, šāda darbība ES ekonomikas IKP palielinātu par apmēram 1,5 % un apmēram 150 miljardus eiro izlaistu apgrozībā investīcijām.
Savā ziņojumā es atbalstīju mērķi nodrošināt, lai normatīvā vide būtu nepieciešama, vienkārša un efektīva. Tomēr no otras puses, jāuzsver, ka šādam procesam jābūt pilnībā pārredzamam un jābalstās uz pilnīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību pārbaudēs un uz plašām un atvērtām konsultācijām no ekspertiem un visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm - ne tikai valdības vai uzņēmējdarbības pārstāvjiem, bet arī un īpaši no nevalstisko organizāciju pārstāvjiem.
Turklāt, es vēlētos ierosināt izveidot Ietekmes novērtēšanas komisiju. Ir ļoti svarīgi, lai šī komisija, kura sniegs konsultācijas un atbalstu ietekmes novērtēšanas kultūras izveidē Komisijā, strādātu neatkarīgi no nodaļām, kuras iesaistītas politikas veidošanā. Tomēr, tas nebūt nenozīmē, ka ietekmes novērtējumi būtu jāveic ārējiem ekspertiem, kas nepieder pie attiecīgās iestādes. Tāpat ir nepieciešams, lai Ietekmes novērtēšanas komisija palīdzētu izstrādāt visiem ietekmes novērtējumiem vienotu metodiku.
Turklāt, es ierosinu ietekmes novērtēšanas procedūrā ieviest īpašu pasākumu - tā saucamo "salīdzinošo sociālo novērtējumu”. Šis pasākums īpaši būtu vērsts uz jutīgajām mērķa grupām, piemēram, uz cilvēkiem no nelabvēlīgām ģimenēm, sievietēm, etniskajām minoritātēm, vecākiem, kas audzina bērnus, cilvēkiem gados, hroniski slimiem cilvēkiem un invalīdiem.
Rezumējumā, es vēlētos uzsvērt, ka labākas likumdošanas mērķis ir vienkāršāka, skaidrāka un pilsoņiem draudzīgāka likumdošana, kas ietver nepārtrauktu ietekmes izvērtēšanu, īpaši koncentrējoties uz tām viegli ievainojamām grupām, kas sevi nespēj aizsargāt. Skaidrība, pārredzamība, vienkāršība un birokrātijas samazināšana, iespējams, ir mana ziņojuma galvenie elementi.
Bert Doorn  
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos turpināt K. Lévai lielisko argumentāciju. Ir labi, ka mēs Parlamentā veltām laiku tam, lai vismaz reizi gadā apsvērtu likumdošanas un tiesību aktu kvalitāti. Mūsu tiesību akti un likumdošana ir Eiropas Savienības vizītkarte. Tie veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru mūsu pilsoņi strādā un dzīvo un saskaņā ar kuru ir jāstrādā uzņēmumiem. Tas nozīmē, ka mums ir jāvelta liela uzmanība to kvalitātei.
Kā izskatās tagad? Virziens ir pareizais. Komisija ir sākusi īstenot vairākas iniciatīvas. Ir izveidota Ietekmes novērtējuma padome, un tā veic daudz laba darba. Taču ar to nepietiek. Esmu jau to vairākkārt teicis arī agrāk: mums ir vajadzīga lielāka pārredzamība, un es vēlreiz norādu, ka ir vajadzīga ārējo ekspertu padome, kas vērtētu, vai Komisijas ietekmes novērtējumi ir izstrādāti, izmantojot pareizo metodoloģiju.
Mums ir nepieciešama kontrole, nevis birokrātija. Frassoni kundze vienmēr gaužas: "Jūs gribat vairāk birokrātijas”, bet es vispār negribu nekādu birokrātiju. Es tikai vēlos, lai būtu lielāka pārredzamība, un domāju, ka ikviens pārredzamības veids ir viena no pārvaldības labajām īpašībām. Papildu priekšrocība ir tā, ka tad, kad ietekmes novērtējumus veic par grozījumiem pašā Parlamentā - un jāsaka, ka tie joprojām nav pārāk veiksmīgi -, mēs tos varētu nodot šāda veida neatkarīgai struktūrai, nevis Komisijas Ietekmes novērtējuma padomei.
Tas, ka ir jābūt ekspertu padomei attiecībā uz problēmu, kas saistīta ar administratīvo slogu, ir svarīgs solis pareizajā virzienā. Tās ir ļoti pozitīvas izmaiņas, kurām būs noteikta loma birokrātijas jomā. Protams, ir ļoti svarīgi, kas būs šajā padomē. Tā, protams, nedrīkst kļūt par procesiju - tā nedrīkst būt kaut kāds pseido-parlamenta paveids, bet tai jābūt ekspertu komitejai: tādēļ tajā nedrīkst būt ekonomikas līderu, valsts ierēdņu vai politiķu, bet tajā jābūt parastiem profesionāļiem, kuri zina, kas ir ietekmes novērtējums, kuri zina, kas ir birokrātija, un kuriem ir pietiekami daudz pieredzes šajā jomā savu valstu kontekstā.
Komisija ir noteikusi precīzu mērķi: līdz 2012. gadam administratīvie slogi jāsamazina par 25 %. Tas ir ļoti labi, bet tam, protams, jābūt neto mērķim. Tas nozīmē, ka no šī brīža ir faktiski jāpanāk 25 % samazinājums un ka aprēķinā jāiekļauj un no rezultāta jāatņem jauni administratīvie slogi, citādi tā būs tikai laika šķiešana.
Es vēlētos uzsvērt vēl vienu aspektu, kam nepieciešama īpaša Komisijas uzmanība. Tagad mēs apspriežam administratīvo slogu samazināšanu, bet nākotnē mums būs jāstrādā arī pie atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšanas. Atbilstības nodrošināšanas izmaksas ir izmaksas, kas uzņēmumiem un pilsoņiem rodas, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, un tās ir ārkārtīgi augstas. Apspriežot tiesību aktu izmaksas, mums ir jāņem vērā arī atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kuras pašlaik tiek ignorētas.
Giuseppe Gargani  
referents. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, 2006. gada novembrī Komisija pieņēma darba dokumentu -sākotnējo ziņojumu - par progresu, kas panākts attiecībā uz normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju, ar kuru tika turpināts darbs, ko iesāka ar kādu citu paziņojumu 2005. gada oktobrī. Tas ir svarīgs notikums, kas, kā B. Doorn kungs jau pareizi teica, turpina procesu, ko mēs paši ierosinājām, lai panāktu vienkāršošanu, kura būtu līdzvērtīga pārskatāmībai un būtu pārredzama un saprotama likumdošanas metode.
Darba dokumentu apstiprināja Juridisko jautājumu komiteja, kas izvērtēja panākto progresu attiecībā uz vienkāršošanas programmu, kura, kā jau teicu, tika ieviesta 2005. gadā. Konkrētāk, programma paredzēs 43 pārstrādātus tiesību aktus, un es vēlētos Parlamentu iepazīstināt ar šādiem skaitļiem: 12 kodifikācijas, 8 atcelti tiesību akti un vēl 46 pasākumi, kas attiecas uz būtisku vienkāršošanu. Papildus tam vēl vienā īstenojamā programmā, kas ir veltīta tieši kodifikācijām, ir iekļautas 500 jaunas likumdošanas iniciatīvas, no kurām apmēram 200 tikai 2007. gadā vien.
Tagad es vēlētos sīkāk aplūkot dažus aspektus, protams, ļoti īsi, kas ir mana ziņojuma kodols, lai Parlamentu informētu par pašreizējo situāciju, kā arī par Juridisko jautājumu komitejas vispārējiem apsvērumiem kopumā.
Man ir trīs konkrēti ierosinājumi Komisijai. Es uzskatu, ka ir svarīgi pilnīgi skaidri norādīt, ka ir nepieciešams, pirmkārt, vienkāršošanas iniciatīvas turpmāk sistemātiski iekļaut konkrētā likumdošanas un darba programmas daļā; otrkārt, tajā norādīt, kādu prioritāti tā paredz piešķirt katrai atsevišķai vienkāršošanas iniciatīvai; un, treškārt, nepieļaut, ka nekontrolēti palielinās to dokumentu skaits, kuros ietverti vienkāršošanas iniciatīvu saraksti, lai būtu pēc iespējas skaidrāks atskaites punkts.
Es tāpēc vēlos vēlreiz uzsvērt, ka Komisijai attiecībā uz vienkāršošanas mērķiem, kurus tā izvirzījusi, jāievēro arī konsekvence. Tāpat, tiesību aktu pārstrādāšanai reizi par visām reizēm ir jākļūst par likumdošanas standarta metodi. Kopumā kā priekšsēdētājs komitejai, kurai, pieder mūsu kolēģi K. Lévai, B Doorn un M. Medina, es uzskatu, ka varu teikt, ka šīs četras normatīvās iniciatīvas aptver visu pastāvošo situāciju un ka Komisijai ir pienākums tās apsvērt.
Tādējādi vienmēr būs iespējams strādāt ar visu normatīvo tekstu kopumā, pat ja ir atsevišķi grozījumi, un būs skaidra norāde par jaunajām daļām un par tām, kuras paliks nemainītas. Tas ir Parlamentam ļoti svarīgs projekta teksts, jo tas Kopienas tiesību aktus padarītu lasāmākus un pārredzamākus, un tas ir tieši tas, ko visi vēlas.
Komisijas darba dokumentā ir ierosināts izmantot tās priekšlikumu sākotnējos kopsavilkumus, lai labāk izskaidrotu vienkāršošanas mērķus. Taču šī iniciatīva var arī samazināt efektivitāti: lai gan kopsavilkums ir attaisnojams tādam izklāstoša rakstura tekstam kā paziņojums, to pašu nevar teikt par normatīvu tekstu, kura sākotnējā kopsavilkumā var būt noteiktas neskaidrības. Šim aspektam ir jāpievērš ļoti nopietna uzmanība.
Visbeidzot, ziņojuma mērķis ir uzsvērt spēcīgo labās gribas signālu saistībā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz uzlabojumiem un, konkrēti, kodifikācijas procedūras ieviešanu (80. pants) un jaunas ad hoc procedūras ieviešanu tiesību aktu pārstrādāšanai (80.a pants). Tie ir jautājumi, kas Parlamentam ir jāapsver, es ceru, vienprātīgā garā un kopumā bez grozījumiem, lai Parlaments varētu jau rīt ziņot par šī svarīgā jautājuma apstiprināšanu.
Manuel Medina Ortega  
Priekšsēdētāja kungs, mans ziņojums ir pretrunīgs, jo esmu izmantojis pretrunīgu izteicienu: "tiesiski nesaistošs instruments”. Tiesību akti nav tiesiski nesaistoši, tie ir piespiedu instrumenti. Lieta tāda, ka ES žargonā pastāv tendence izmantot šo izteicienu - "tiesiski nesaistoši instrumenti”.
Ko tas nozīmē? Tas galvenokārt nozīmē Komisijas izstrādātus dokumentus: daži no tiem ir interpretējoši, citi ir īstenošanas tiesību akti, bet vēl citi ir tikai sagatavošanas dokumenti. Problēma ir tāda, ka, ņemot vērā daudzās jurisdikcijās pastāvošās neskaidrības un zināšanu trūkumu par Kopienas tiesību aktu raksturu, tostarp arī pašā EK Tiesā, "tiesiski nesaistošiem instrumentiem” tiek piešķirts juridisks spēks.
Tas ir ES dalībvalstu un Eiropas Savienības juridisko pamatprincipu pārkāpums. Pašlaik vienīgā leģitimitāte obligātu noteikumu pieņemšanai ar juridisku pamatu sakņojas tautu gribā gan valstu, gan ES līmenī, un tautu griba parasti tiek pausta caur pārstāvības struktūrām, piemēram, kā šajā gadījumā caur Eiropas Parlamentu, ko tiešās vēlēšanās ievēlējuši pilsoņi, vai Padomi, ko veido valdības, kuras ir atkarīgas no pilsoņiem attiecīgajās valstīs vai kuras tie ievēlējuši.
Nav šaubu, ka Komisijai kā Līgumu sargātājai ir ievērojama loma Eiropas tiesību aktu piemērošanā, taču tai tas ir jādara kopā ar likumdošanas struktūrām un tā nekādā ziņā nedrīkst pārņemt likumdošanas pilnvaras, ko Līgumi piešķīruši Parlamentam un Padomei.
Mūsu bažas Juridisko jautājumu komitejā ir tādas, ka, pirmkārt, mēs nevēlamies mazināt Komisijas iniciatīvas tiesības, mēs nevēlamies mazināt izpildvaras funkcijas, kas jāpilda Komisijai, mēs nevēlamies ierobežot attīstības iespējas, bet mēs uzskatām, ka ir svarīgi ieviest konceptuālu atšķirību starp abiem instrumentu veidiem un ka tad, kad Komisija uzskata, ka tai ir jāizmanto šāda veida rīcība, tai ir jāizveido sadarbība vismaz ar Parlamentu un katrā gadījumā ar Padomi, lai saistībā ar gatavošanos šādai rīcībai nerastos nepareizas interpretācijas vai cita veida iejaukšanās.
Tas, kas tiesību akti nekādā gadījumā nedrīkst būt, ir tas, ko dēvē par "atklāto koordinācijas metodi”. Atklātā koordinācijas metode var būt ārkārtīgi efektīvs instruments Līguma mērķu sasniegšanai, bet pienākumus tas var radīt tikai pusēm, kas tajā piedalās. To varētu pielīdzināt līgumiem starp pusēm, piemēram, starp sociālajiem dalībniekiem. Tādā pašā veidā kā, piemēram, vienošanās starp arodbiedrībām un uzņēmumiem var būt saistoša iesaistītajām pusēm, atklāto koordinācijas metodi var izmantot, lai izstrādātu šāda veida līgumu, bet tā ir pakļauta Kopienas tiesību aktiem un tā tos nekad nevar aizstāt, un Eiropas Savienībai kā kopienai, kuras pamatā ir tiesību akti, ir nepieciešama juridisku dokumentu pieņemšana.
Tādēļ mēs nevaram vienkārši teikt, ka "mēs vēlamies izmantot atklāto koordinācijas metodi”, jo tā ir efektīvs instruments ES mērķu sasniegšanai. Tā nav efektīvs instruments, jo Eiropas Savienība var darboties tikai kā juridiska sistēma.
Eiropas Savienībai nav ne armijas, ne policijas, un tā ir darbojusies, pamatojoties uz to, ka dalībvalstis ir uzņēmušās noteiktu skaitu saistību, kuras pilda to iestādes un kuru izpildi pārrauga Komisija un EK Tiesa. Taču atklātā sadarbības metode nav juridiska metode - tā nav juridiska metode vispārēju tiesību aktu izstrādei, un abas koncepcijas nedrīkst sajaukt.
Kā Gargani kungs jau teica, Juridisko jautājumu komiteja ir nobažījusies par šo pret tiesību aktiem vērsto tendenci Eiropas Savienībā. Eiropas Parlaments vēlas kopā ar Komisiju strādāt saistībā ar tās mērķu sasniegšanu, tās izpildvaras funkciju pildīšanu un tās funkcijām juridisko tekstu izstrādes jomā. Taču tas nevar un nedrīkst atbalstīt tādu metožu izmantošanu, kas ir pretrunā tiesiskuma attīstībai, ES kā juridiskas struktūras veidošanas attīstībai, kas ir kopiena, kurai ir nepieciešama skaidra noteikumu hierarhija: Līgumu kopums - ko es, neraugoties ne uz ko, joprojām saucu par konstitucionālu -, kas nosaka galvenos juridiskos principus, un ES tiesību akti, kas aptver jomas, kurās ES ir jāīsteno sava loma, vienlaikus pilnīgi dabīgi ievērojot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus, bet saglabājot Savienības kompetences un nosakot īstenojamo normatīvo rīcību, taču izpildei paturot tādus instrumentus kā šī atklātā koordinācijas metode vai jebkurš cits instruments, par ko Komisija uzskata, ka tas jāpieņem, lai sasniegtu ES mērķus.
(Aplausi)
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, labāka likumdošana ir ļoti politisks projekts. Pēdējās lielākajās debatēs par šo jautājumu, kuras Parlamentā notika pagājušā gada aprīlī, es uzsvēru, ka mēs vēlamies sasniegt divus mērķus: pirmkārt, mēs vēlamies palielināt pilsoņu uzticību visai Eiropas integrācijas sistēmai un, otrkārt, mums ir jāizveido skaidri un uzticami parametri Eiropas ekonomikai, lai nodrošinātu darbavietas un izaugsmi.
Kopš tā laika mēs esam sasnieguši ievērojamu progresu. Aptaujas liecina, ka sabiedrības atbalsts Eiropas integrācijai ir augstāks, nekā tas bijis ilgu laiku, mūsu ekonomikas stāvoklis ir uzlabojies un izskatās cerīgi, un mums ir plaša vienprātība par nepieciešamību turpināt iesākto ceļu, pamatojoties uz mūsu izaugsmes un nodarbinātības partnerību. Labākai likumdošanai kā daļai no šīs darbavietu un izaugsmes politikas ir svarīga nozīme. Lai gan vispārējā politiskā situācija pašlaik ir ļoti izdevīga, mēs pašlaik nedrīkstam mazināt savus centienus - tieši otrādi, mums ir jāizmanto pastāvošais impulss.
Galu galā noskaņojums var tikpat ātri izmainīties, un mēs sevi maldinātu, ja uzskatītu, ka Eiropas Savienības tēls jau ir būtiski izmainījies. Cilvēkiem joprojām dziļi prātā ir iesēdies uzskats, ka viss, kas nāk no Eiropas, ir nesvarīgs, pārspīlēts un centralizēts. Nav šaubu, ka šāds apgalvojums ir pārspīlēts, taču ir svarīgi atzīt, ka tāds ir Eiropas sabiedrības priekšstats. Mums tāpēc ir jāturpina smagi strādāt, lai šo uzskatu izmainītu.
Mēs vēlamies panākt tādu Eiropu, kura dod rezultātus. Mēs vēlamies tādu Eiropu, kura rada drošību, labklājību un vides aizsardzību visās dzīves jomās. Tas jāpauž visos mūsu praktiskajos lēmumos ikvienā politikas jomā - gan tiesību aktos par ķīmiskām vielām, gan farmācijas nozarē, gan informācijas tehnoloģiju jomā, gan lauksaimniecībā. Nesaprotiet nepareizi: labāka likumdošana nav tēla uzlabošanas kampaņa. Mēs esam pilnībā izmainījuši mūsu politikas stilu un veidu, kādā mēs sagatavojam un pārskatām tiesību aktus. Es atkārtoju: labāku likumdošanu nedrīkst aplūkot izolēti, bet tā jāuzskata par daļu no kopējās stratēģijas kā pilnīgi jauns Eiropas politikas virziens.
Arī agrāk tika īstenoti līdzīgi centieni, taču projektam, ko mēs apspriežam šodien, ir divas ļoti īpašas iezīmes: tā apjoms un tā ilgtspējība. Agrāk mēs galveno uzmanību pievērsām ad hoc korekcijām. Taču tagad mēs esam paplašinājusi jēdziena "labāka likumdošana” apjomu, lai tajā iekļautu visu Eiropas likumdošanas procesu, sākot no tiesību akta nepieciešamības novērtēšanas ar striktām subsidiaritātes pārbaudēm līdz plašām apspriedēm ar ieinteresēto personu grupām un ekonomikas, sociālās un vides politikas ietekmes novērtējumam, līdz pat jautājumam par Kopienas tiesību aktu vislabāko iespējamo piemērošanu un īstenošanu. Tomēr labāka likumdošana attiecas ne tikai uz jaunām iniciatīvām - mēs pašlaik arī pārskatām visu pastāvošo acquis, lai noteiktu, ko un kā vienkāršot un atjaunināt.
Otrs jaunais aspekts ir ilgtspējība, ko mēs cenšamies nodrošināt ar šo pieeju. Tā nav vienreiz īstenojama kampaņa - kā daži referenti jau teica, tas ir dziļš un tālejošs process, kas tiek konsekventi īstenots. Visas iniciatīvas, kas ir iesniegtas, bet ko likumdevējs nav pieņēmis, tiks regulāri pārskatītas un, ja vajadzīgs, atsauktas. Viena šāda pārskatīšana pašlaik notiek attiecībā uz 2008. gada darba programmu.
Mūsu vienkāršošanas programma tiks turpināta arī 2007. un 2008. gadā, un mēs šajā sakarā nāksim klajā ar vairākām jaunām iniciatīvām. Rezultāts būs visu Eiropas Savienības likumdošanas jomu pakāpeniska aptveršana. Mēs izmantojam visas mūsu rīcībā esošās metodes, ko Gargani kungs izklāstīja un atbalstīja savā ziņojumā. Puse no vienkāršošanas programmā paredzētajām iniciatīvām jau ir veiksmīgi pabeigtas, un mēs šo darbu intensīvi turpināsim līdz 2009. gadam. Tas radīs tiešas un uzskatāmas priekšrocības uzņēmumiem, valsts iestādēm un indivīdiem. Mūsu mērķis ir sasniegt situāciju, kurā mūsu tiesību akti visos gadījumos ir skaidri, saprotami un ērti lietotājiem un kurā tajos tiek ņemts vērā arī tehnoloģiskais progress.
Kvalitātes kontroles un ietekmes novērtējuma vajadzībām mēs esam izveidojuši Ietekmes novērtējuma padomi, kas strādā neatkarīgi no attiecīgajiem Komisijas dienestiem un jau tagad sniedz ļoti pozitīvu ieguldījumu. Esmu ļoti pateicīgs Lévai kundzei par plašo atbalstu, ko viņa šai struktūrai izteica savā ziņojumā. Taču es vēlētos jums ļoti skaidri norādīt, ka mēs esam iecerējuši šo sistēmu nākamajā gadā pārskatīt un ka mēs, pamatojoties uz šo pārskatīšanu, veiksim atbilstošus pasākumus, ja tas būs vajadzīgs. Es to vēlētos uzsvērt, ņemot vērā svarīgos aspektus, uz kuriem norādīja Doorn kungs.
Viena no šī gada galvenajām prioritātēm ir samazināt administratīvos slogus, kas uzņēmumiem rodas ES noteikumu dēļ. Šim nolūkam mēs jau esam nākuši klajā ar 10 "fast track pasākumiem”, un, pateicoties Eiropas Parlamenta savlaicīgajam atbalstam, divi no tiem jau ir sekmīgi īstenoti. Sekos arī turpmāki priekšlikumi.
Pašlaik mēs ieviešam pastāvošo slogu visaptverošo uzraudzību - šī uzraudzība notiek 10 galvenajās ekonomikas nozarēs, kas faktiski aptver 85 % no visas Eiropas ekonomikas. Tas mums ļaus noteikt sloga samazināšanas potenciālu. Mērķis, kā jau iepriekš tika teikts, ir līdz 2012. gadam šīs izmaksas samazināt par 25 %. Es pilnībā atbalstu to, ko teica Doorn kungs. Protams, ir svarīgi nodrošināt, lai, samazinot slogu vienā jomā, likumdošana neradītu citus slogus kaut kur citur. Tas ir ļoti svarīgs aspekts, un es esmu ļoti pateicīgs Parlamentam par uzmanības pievēršanu šim jautājumam.
Es ceru, ka dalībvalstis līdz šī gada beigām izvirzīs tālejošus mērķus, jo šis projekts var būt sekmīgs tikai tad, ja to kopīgi īsteno Eiropas un valstu līmenī.
Protams, ieinteresēto personu grupām šajā projektā ir liela loma, un mums ir vajadzīgs to atbalsts. Tādēļ tiks izveidota augsta līmeņa neatkarīga ekspertu padome, kura pārstāvēs mazos un vidējos uzņēmumus, patērētājus un vides organizācijas un kuras uzdevums būs sniegt Komisijai padomus par potenciālajiem sloga samazināšanas pasākumiem.
Komisija, tāpat kā es, ir ārkārtīgi pateicīga Eiropas Parlamentam par tā plašo atbalstu, kas pausts ziņojumos, kurus mēs šodien apspriežam. Komisija sevišķi atzinīgi vērtē to, ka Lévai kundzes ziņojumā Padome un Parlaments tiek mudināti veikt sistemātiskus ietekmes novērtējumus par tiem ierosinātajiem grozījumiem, kuriem ir potenciāla nopietna ietekme. Mēs jau par to vienojāmies 2005. gada novembrī saistībā ar kopējām iestāžu pieejām.
Komisija vēlas lūgt Padomi un Parlamentu apstiprināt Doorn kunga priekšlikumu un arī pielāgot savas darba metodes, tā lai noteiktus uzdevumus, kas attiecas uz likumdošanas vienkāršošanu, varētu paveikt ātri. Mums galu galā nav nekāda labuma, ja projekts paliek procesā.
Attiecībā uz dažādajiem instrumentiem, kas Medina Ortega kunga ziņojumā apkopoti kā "tiesiski nesaistoši instrumenti”, Komisija vēlas uzsvērt, ka klasiskie tiesību akti ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums. Es vēlētos vēlreiz uzsvērt attiecīgo principu: tiesību akti jāpieņem tikai tad, kad tas ir absolūti nepieciešams. Mums ir citi instrumenti, kuru piemērošanu nepārprotami regulē Kopienas Līgumi, kā arī tie, kuri kalpo tikai tam, lai sagatavotu ceļu nākotnē pieņemamiem tiesību aktiem. Visas Komisijas vārdā es jums patiešām varu apliecināt, ka visos instrumentos, ko mēs piemērojam, mēs pilnībā ievērojam Parlamenta tiesības un Parlamentu pilnībā informēsim, ievērojot abpusējas cieņas attiecības starp mūsu iestādēm.
Ļaujiet man atkārtot to, ko priekšsēdētājs H. M. Barroso Parlamentā pagājušā gada aprīlī norādīja kā pamatprincipu. Eiropas tiesību akti tiešām ir vienīgā un izšķirošā Eiropas Savienības iezīme, jo mēs esam juridiska kopiena. Eiropas integrācijas pamatā ir tiesību akti. Tikai tiesību akti var nodrošināt brīvības, ko Eiropas iedzīvotāji var šodien izmantot, un tikai tiesību akti ekonomikai var nodrošināt uzticamus un taisnīgus parametrus. Eiropas pilsoņiem ir tiesības ne vien uz labāku likumdošanu, bet uz vislabāko cilvēciski iespējamo likumdošanu.
Gunnar Hökmark  
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlētos pateikties referentei par labāku likumdošanu Eiropas Savienībā, Katalin Levai, un Juridiskajai komitejai par to, ka tika pieņemti vairāki manas komitejas izstrādāti priekšlikumi - mēs to spējam novērtēt.
Šī ir joma, kurā ir ļoti viegli vienoties par kopīgu mērķi. Tomēr, ne par to ir šī diskusija: tā ir par to, kā sasniegt rezultātus. Ir jāuzsver Komisijas loma šajā procesā. Ekonomikas un monetārā komiteja Komisijai ir ierosinājusi veikt ikgadēju apsekojumu par rezultātiem, kas sasniegti administratīvā sloga samazināšanā par 25 % līdz 2012. gadam. Komisijas loma ir nozīmīga arī, dodot iespēju pieņemt lēmumus, apspriežot tiesību aktus vai, piemēram, pašregulēšanos vai savstarpējo atzīšanu, nodrošinot, ka mums ir šādi tiesību akti, un atsaucot tiesību aktus, kas nav savienojami ar Lisabonas procesu - to Komisija arī jau ir darījusi.
Mēs vēlētos, lai Komisija Lamfalisī procesu uztver kā labu pieredzi, kas atbilstoši reālajai situācijai atvērusi jaunus finanšu tirgus. Tomēr, mēs vēlētos arī uzsvērt pašas Komisijas atbildību tās tiešajās attiecībās ar pilsoņiem par vienkāršošanas un labākas likumdošanas nodrošināšanu attiecībā uz pētniecības finansējumu, grantiem, valsts atbalstu, dažāda veida subsīdijām un iepirkumiem. Komisijai šajā jomā ir jāspēlē pašai sava loma. Mēs arī ceram, ka Komisija atgriezīsies pie idejas piešķirt pilsoņiem tiesības rīkoties situācijās, kad dalībvalstis kļūst pārāk birokrātiskas. Ir svarīgi, ka aizvien pieaugošajai birokrātijai visās mūsu vietējās un valsts iestādēs, un kāds varētu teikt, ka arī Eiropas Savienības institūcijās, ir kāds pretsvars. Viens veids, kā to panākt, ir piešķirt pilsoņiem tiesības rīkoties.
Ole Christensen  
Priekšsēdētājas kundze, normatīvā vide, kurā uzņēmumi veic savu darbību, nosaka to konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību un nodarbinātības rezultātus tādā ziņā kā jaunu un labāku darbavietu izveide. Kā es jau teicu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā, mēs, protams, atbalstam to, ka tiek izskausti lieki tiesību akti, bet mums ir jānodrošina, lai tiesību akti, ko mēs izskaužam, tiešām ir lieki. Kā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis es uzskatu, ka atbilde būs atkarīga no tā, vai darbavietu kvalitāte Eiropā pasliktinās vai uzlabojas.
Es labāku likumdošanu atbalstu tikai tad, ja nolūks ir tiesību aktus padarīt pārredzamākus un elastīgākus, nevis tad, ja tas patiesībā nozīmē regulējuma atcelšanu. Svarīgi ir tas, lai to darītu, nekaitējot darba ņēmēju veselībai un drošībai. Paredzēto 25 % samazināšanas mērķi tomēr var apšaubīt, jo tas tika noteikts uz labu laimi. Ja noteikti tiesību akti ir lieki, tad mums nevajadzētu apstāties pie 25 %. Taču kopumā es pilnībā piekrītu šī pasākuma mērķim un atzīstu, ka ES liekie administratīvie slogi mazina ES tiesību aktu efektivitāti un uzticamību. Es vēlētos aicināt Komisiju arī plašāk izmantot sociālo dialogu, kas ir svarīgs līdzeklis, ar kuru var sasniegt labākas likumdošanas mērķi.
Elspeth Attwooll  
Reģionālās attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētājas kundze, es runāšu tieši par Katalin Levai ziņojumu. Apsveicu viņu un Juridisko komiteju ar izcilību un pateicos par to, ka viņi savā atzinumā ir iekļāvuši tik daudz no mūsu atzinuma gara un burta.
Lai gan galīgā atbildība par atbilstību Kopienas tiesību aktiem ir dalībvalstīm, faktiskā prasību ievērošana lielā mērā ir uzticēta citiem dienestiem, tādiem kā reģionālās un vietējās varas iestādes un specializētās aģentūras. Tas varētu nozīmēt to, ka tās nodrošina savu un/vai citu iestāžu atbilstību gan regulām, gan direktīvām. Turklāt, kas attiecas uz noteiktām direktīvām, konstitucionālie reģioni spēlē noteiktu lomu to transponēšanas procesā.
Reģionālās attīstības komiteja vēlas uzsvērt plašu konsultāciju nozīmību visos likumdošanas procesa etapos, tostarp ietekmes novērtējumu sagatavošanā, lai tiktu ņemtas vērā arī valstu, reģionālās un vietējās atšķirības. Mēs uzsveram arī informācijas izplatīšanas nozīmību. Mēs īpaši aicinām nodrošināt ieteikumus attiecībā uz direktīvu transponēšanu un uz ieviešanas pamatnostādņu sagatavošanu saistībā ar regulām. Konkurences ģenerāldirektorāta izstrādātā Rokasgrāmata par valsts atbalstu ir iepriekš minētā paraugs.
Mēs arī aicinām tiesību aktos lietot skaidru un saprotamu valodu un nodrošināt korelācijas tabulas direktīvu transponēšanas procesā, lai tiktu samazināts birokrātijas risks. Tā kā šie un citi pasākumi ziņojumā ir atbalstīti (tie patiesi ir atbalstīti visos četros ziņojumos), mēs esam pārliecināti, ka mums ir daudz darāmā, lai ES sasniegtu labāku likumdošanu.
Andreas Schwab  
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kundze, dāmas un kungi, ļaujiet man sākt ar atvainošanos. Es nezināju, ka iepriekšējais runātājs nav ieradies un ka uzstāšanās laiks ir mainīts. Paldies, ka ļāvāt man runāt tagad.
Es biju referents, kas sagatavoja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu, un pēc padziļinātām debatēm komiteja šo nostāju vienprātīgi pieņēma. Es vēlētos, pirmkārt, norādīt, ka mūsu komitejā bija vienprātība, ka tiesiski nesaistoši instrumenti - vai vienalga, kā mēs vēlētos nosaukt šos pasākumus, kurus pašlaik arvien biežāk piemēro ne vien Eiropas likumdošanā, bet arī dalībvalstu tiesību aktos - ir kļuvuši par ļoti parastu praksi, kas dod iespēju elastīgi un tātad ātri reaģēt uz jaunām izmaiņām, tādēļ tos nevajadzētu kritizēt per se.
Starp mums arī bija zināmā vienprātība par to, ka Komisija - atgriežoties Eiropas līmenī - tiesiski nesaistošus instrumentus atsevišķos gadījumos izmanto kā līdzekli, ar kuru apiet likumdevēja līdzdalības iespējas, ko paredz tiesību akti. Tā, mūsuprāt, ir ievērojama problēma attiecībā uz tiesiski nesaistošiem instrumentiem. Mēs apspriedām arī to apstākli, ka Parlaments vienā gadījumā apstiprināja sūdzību pret Komisiju, jo mēs noskaidrojām, ka patiešām bija pieļauta šāda apiešana.
Mēs uzskatām, ka likumdevējs šodien ar tiesiski nesaistošiem instrumentiem saskaras tik daudzos un dažādos veidos, ka mums ir vienmēr jāievēro skaidrs nošķīrums starp to, kas parādās kā zaļā grāmata - citiem vārdiem, ir paredzēts tikai kā sagatavošanās turpmākiem tiesību aktiem -, no vienas puses, un to, kas tiešām ir nepieciešams elastīgai likumdošanai saistībā ar tiesiski nesaistošiem instrumentiem, no otras.
Kā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas locekļi mēs nenosakām nekādu normatīvo, tiešo ietekmi šādām zaļām un baltām grāmatām, bet mēs uzskatām, ka tad, kad tiek pieņemti jauni tiesību akti, arī likumdevējam vienmēr ir jāpieņem jauns lēmums.
Debatēs galu galā uzmanība tiek pievērsta ne vien tiesiski nesaistošiem instrumentiem, bet arī citiem kritērijiem labākai likumdošanai, un es uzskatu, ka nav šaubu, ka daudzās jomās mēs neesam sasnieguši tik lielu progresu, kā pilsoņi pašlaik domā pēc informācijas plašsaziņas līdzekļos, un tādēļ visām iesaistītajām iestādēm - Parlamentam, Padomei un Komisijai - ir pienākums veicināt progresu šajā jomā.
Gary Titley
PSE Grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos sākt ar trim paziņojumiem šīs diskusijas konteksta noteikљanai. Pirmkārt, mēs nedrīkstam aizmirst, ka tas, kas vienam cilvēkam ir birokrātija, kādam citam ir vissvarīgākais tiesību akts. Otrkārt, kā iepriekš ir minējis komisārs Günter Verheugen, mēs nedrīkstam aizmirst, ka 50 % administratīvā sloga attiecībā uz ES tiesību aktiem uzliek pašas dalībvalstis. Visbeidzot, vissvarīgākais ir tas, ka Eiropas Savienība pati par sevi ir vienkāršošanas process, jo viens normu kopums 27 atsevišķu vietā mums ir ļāvis ļoti lielā mērā samazināt uzņēmējdarbības izmaksas salīdzinājumā ar to, kāda bija dzīve pirms daudzu Eiropas Savienības tiesību aktu pieņemšanas.
Tas nozīmē, ka tiesību aktiem ir jābūt skaidriem, viegli saprotamiem un īstenojamiem, un tādiem, ko viegli piemērot dažādiem apstākļiem. Līdz šim tā ne vienmēr ir bijis, un reizēm bija jābrīnās, kāpēc vispārējie centieni izstrādāt un īstenot kādu tiesību aktu bija lielāki nekā šī tiesību akta sniegtais ieguvums. Tādēļ es atbalstu to, ko Komisija cenšas izdarīt, tiecoties pēc labākas likumdošanas un vienkāršošanas un īpaši pēc Ietekmes novērtēšanas komisijas izveidošanas.
Ir svarīgi, lai visas institūcijas šajā procesā spēlētu savu lomu. Parlamentam vai Padomei ir ļoti labi spriedelēt par labāku likumdošanu līdz brīdim, kad nonākot pie grozījumiem, mēs paši redzam šo grozījumu ietekmi. Parlamentam ir arī pienākums apskatīt un padziļināti analizēt esošos tiesību aktus, lai redzētu, vai tiem ir bijis vēlamais efekts. Mēs mēnešiem ilgi mokāmies ar to vai citu grozījumu, bet bieži nepapūlamies noskaidrot, vai attiecīgais tiesību akts ir devis vēlamo efektu. Tādēļ es ceru, ka mēs kā Parlaments varētu palielināt savus centienus piedalīties šajā procesā.
Jan Mulder
- (NL) Priekšsēdētājs kundze, arī es vēlētos sākt, izsakot visiem referentiem pateicību par viņu ārkārtīgi interesantajiem ziņojumiem. Ir ļoti svarīgi, ka Parlaments šim jautājumam pievērš lielu uzmanību, un es pilnīgi piekrītu Komisijas viedoklim, ka daudziem pilsoņiem Eiropā ir priekšstats, ka visi sliktie tiesību akti nāk no Briseles. Valstu parlamentu deputāti pārāk bieži apgalvo, ka tie neko nevar padarīt, ka Brisele tiem kaut ko uzspiež. Mums ir jādara viss iespējamais, lai šādu priekšstatu apgāztu pēc iespējas ātrāk.
Šī ir pirmā reize, kad es runāju par jautājumu, kas ir Juridisko jautājumu komitejas kompetencē, un šajās debatēs es pirmkārt runāju tāpēc, ka šis jautājums mani ļoti interesē. Es pats esmu Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas loceklis. Pagājušajā gadā mēs Budžeta komitejā apstiprinājām priekšlikumu, ko es biju sagatavojis, lai izveidotu struktūru, izmēģinājuma projektu, lai administratīvos slogus novērtētu neatkarīgi no Komisijas. Tas tādējādi nozīmē, ka Parlaments uzskatīja, ka Komisijas iekšējais novērtējums nav pietiekams. Es pilnīgi piekrītu Doorn kungam, ka mums ir vajadzīga struktūra ārpus Komisijas, kura novērtēs tiesību aktu ietekmi. Budžeta komitejas sagatavotais teksts, ko pa to laiku apstiprināja Padome un Parlaments, Komisijai jāizmanto kā pamats turpmākai rīcībai. Arī Budžeta kontroles komiteja sagatavoja ziņojumu, ko jūlijā pieņēma plenārsēdē.
Mēs atbalstām mērķi par 25 % samazināt administratīvos slogus, un, protams, - kā jau to apstiprināja komisārs un Doorn kungs - tiesību akti, ko mēs tikko esam atsaukuši, nedrīkst atkal nākt atpakaļ kā jauni tiesību akti. Ir svarīgi, lai mēs līdz 2013. gadam pārskatītu visus tiesību aktus un novērtētu, kas ir un kas nav lieks. Komisijai ir jāpublicē regulāri ziņojumi vai citi paziņojumi, norādot, kas ir panākts. Komisijas rīcībai un pasākumiem, kas veikti, lai samazinātu administratīvos slogus, jābūt pārredzamiem. Var izrādīties, ka ir jāveic Komisijas iekšēja reorganizācija.
Visbeidzot, noslēdzot manu runu, es vēlētos pateikties G. Verheugen par izcilo sadarbību, kas man bija ar viņa nodaļām, izstrādājot izmēģinājuma projektu, kuru Parlaments pieņēma pagājušajā gadā.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, uzstājoties UEN grupas vārdā šajās debatēs par labāku likumdošanu Eiropas Savienībā, es vēlētos pievērst uzmanību šādiem jautājumiem.
Pirmkārt, autori aizstāv domu par labāku likumdošanu, lai uzlabotu Savienības tiesību aktu efektivitāti, konsekvenci un pārredzamību. Tādēļ šim procesam ir jāatbilst šādiem kritērijiem, un es šādu viedokli atbalstu:
ir svarīgi, lai Padome, Komisija un Eiropas Parlaments pie šī jautājuma strādā kopā;
jāīsteno plaša un atklāta apspriešanās par šo jautājumu ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp uzņēmējiem, vietējām iestādēm un nevalstiskām organizācijām, un es vēlos uzsvērt šādas apspriešanās svarīgumu;
Kopienas struktūrām jāuztic vairāk atbildības par likumdošanas procesu un ir jāuzlabo šī procesa vispārējā pārredzamība;
ikvienā tiesību aktu novērtējumā ar mērķi tos vienkāršot tomēr līdzvērtīga nozīme ir jāpiešķir arī ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem un jāņem vērā jautājumi, kas attiecas uz veselības un vides aizsardzību;
turklāt likumdošanas vienkāršošanas process nedrīkst novest pie Savienības acquis nostiprināto standartu pazemināšanās.
Otrkārt, autori norāda arī uz to, ka, izstrādājot tiesību aktu noteikumus, ir jāvairās no nevajadzīgiem un neskaidriem izteicieniem. Valodai jābūt tiešai un vienkārši saprotamai. Tajā pašā laikā terminoloģijai jābūt precīzai un ir jānodrošina juridiskā noteiktība, lai Savienības tiesību aktus varētu saprast tās pilsoņi, kuru skaits pašlaik ir gandrīz 500 miljoni.
Treškārt, ir atzinīgi jāvērtē 2007. gada pavasara padomē pieņemtais lēmums līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu, ko rada Savienības tiesību akti. Mēs varam cerēt, ka šis mērķis ir reālistiskāks un ka pastāv lielāka iespēja to sasniegt nekā Lisabonas stratēģijas mērķus.
Ceturtkārt, ir jānorāda, ka ziņojumos bija iekļauti priekšlikumi par alternatīviem risinājumiem attiecībā uz jaunu tiesību aktu pieņemšanu. Iepriekš minētie ietver pašregulējumu vai valsts noteikumu savstarpēju atzīšanu un pat iespēju neveikt nekādu normatīvo rīcību. Ņemot vērā Eiropas Savienības tiesību aktu skaita kraso pieaugumu, visi šie priekšlikumi ir pelnījuši, ka tos rūpīgi izskata.
Monica Frassoni
Verts/ALE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos saviem kolēģiem pateikties par to smago darbu un izvirzīt kādu citu jautājumu. Lai gan tas ir ļoti politisks jautājums, kā jau teica komisārs G. Verheugen, tas ir arī neērts un bieži vien tehnisks - to risināt ir sevišķi grūti, īpaši tad, kad jājautā, ko termins "labāka likumdošana” pilsoņiem varētu nozīmēt praksē.
Es vēlos ļoti īsi pateikt, ka attiecībā uz G. Gargani un M. Medina ziņojumiem mana grupa faktiski visam piekrīt. Taču, runājot par likumdošanas alternatīvām, es vēlētos norādīt, kā jau to izdarīja komisārs, uz nepieciešamību skaidri pateikt, ka to piemērošana ir ārkārtīgi neapmierinoša, un es šeit pirmkārt runāju par pašregulējumu un kopregulējumu. Kā M. Medina norādīja, pats svarīgākais ir galveno uzmanību veltīt tiesību aktu juridiskajai un normatīvajai vērtībai.
Doorn kungs ļoti labi zina, ka man un manai grupai ir šaubas par domu, ka visa mūsu uzmanība jāvelta subsidiaritātei un proporcionalitātei, tas ir, viņa ziņojuma sākotnējam tematam, un administratīvajām izmaksām. Mūsuprāt, administratīvo izmaksu jautājums ir nenozīmīga problēma, salīdzinot ar mūsu tiesiskā regulējuma un mūsu iestāžu vispārējo kapacitāti sagatavot tādus tiesību aktus, kas ir skaidri, ko var piemērot taisnīgā un līdzsvarotā veidā, kas ir nepārprotami un, pats galvenais, ko nevar interpretēt atšķirīgi. Šo aspektu apspriešana ir vismaz tikpat svarīga kā izmaksu apspriešana.
Turklāt, kā jau teica Titley kungs, tas, ka pastāv augstas administratīvās izmaksas, acīmredzot ir kaut kas tāds, kas ir atkarīgs galvenokārt no dalībvalstīm, un pēc manām domām šiem faktoriem nav ticis pievērsts pietiekami daudz uzmanības. Piemēram, es gribētu zināt vienu: cik daudz maksā, Verheugen kungs, izdarīt visu, ko no Jums prasa? Komitejas, ziņojumi, pārraudzība: tas viss maksā naudu, un tad, ja mums patiešām ir jāveido visa šī milzīgā struktūra, mums ir jāzina, cik daudz tā maksās.
Daniel Strož
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, es uzskatu, ka tas ir ļoti pozitīvs solis, ka mēs kopā apspriežam visus ziņojumus, ko vieno viens kopējs temats - Kopienas sekundāro tiesību aktu gatavošana un pārskatīšana.
Es vēlētos nedaudz komentēt G. Gargani ziņojumu. Es uzskatu, ka ziņojums kopumā ir ļoti labs, un tāpēc iesaku Parlamentam to pieņemt. Es pilnībā piekrītu priekšlikumā teiktajam, ka normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijai jābūt politiskai prioritātei. Tomēr šajā sakarībā es uzskatu, ka ir nepieciešams nostiprināt Eiropas Parlamenta lomu normatīvajā procesā. Tas, par ko es domāju, ir, ka Parlamentam jābūt tādai pašai likumdošanas iniciatīvai kā Komisijai, kam neapšaubāmi būtu pozitīva ietekme uz Eiropas normatīvās vides vienkāršošanas un kvalitātes uzlabošanas procesu.
Es arī vēlētos paust savas šaubas attiecībā uz Komisijas noteiktajiem mērķiem, kas paredz, ka ne vien Kopienas, bet arī valstu tiesību akti līdz 2012. gadam ir jāsamazina par 25 %. Vienkāršošanas grafiks laikam no 2006. līdz 2009. gadam paredz 43 pārskatīšanas, 12 kodifikācijas, 26 cita veida pasākumus un 8 atcelšanas. Taču vienlaikus tikai kodifikācijas jomā vien ir paredzamas 500 jaunas likumdošanas iniciatīvas. Tas man liek domāt, ka Komisijas plāni attiecībā uz Kopienas sekundāro tiesību aktu skaita samazināšanu nav reālistiski.
Jens-Peter Bonde
Priekšsēdētāja kundze, es vēlos pateikties Juridisko jautājumu komitejai un referentam par lielisko ziņojumu par "tiesiski nesaistošiem instrumentiem” - "netīru” izteicienu, kas laimīgā kārtā dāņu valodā nepastāv. Es esmu referents par šo pašu jautājumu Eiropas Ekonomikas zonas Apvienotajā parlamentārajā komitejā, un mēs pilnībā atbalstam M. Medina Ortega secinājumus. 2005. gadā Komisijas iekšējā tirgus eksperti izstrādāja priekšlikumu par komponistu un autoru autortiesību aizsardzību. To koordinēja ar Konkurences ģenerāldirektorātu lietās pret autortiesību aģentūrām. Dānijas autortiesību aģentūrai KODA tiek pastāvīgi izteikti draudi par soda naudu 10 % apmērā no tās apgrozījuma kopš 1973. gada. Es aicinu Komisijas priekšsēdētāju José Manuel Barroso iejaukties un aizsargāt kultūras daudzveidību.
Minētais ieteikums un konkurences lietas kopā ir uzskatāmas par saistošiem tiesību instrumentiem un ekspropriāciju, kas savukārt ir ES tiesību aktu pārkāpums, jo šādas juridiskās sekas var panākt tikai ar tiesību aktu palīdzību. Neievēlēta izpildvaras struktūra nedrīkst pieņemt tiesību aktus un veikt ekspropriāciju, izmantojot ieteikumus un konkurences lietas. Tā vietā tai būtu jāizvirza priekšlikums direktīvai par mākslinieku autortiesībām un autortiesību aģentūrām, kā mēs pieprasījām Lévai kundzes ziņojumā. Kā ievēlēti tautas pārstāvji mēs pārstāvam mūzikas patērētājus, māksliniekus, radio, TV un daudzus mazos un vidējos uzņēmumus, kuri savu iztiku pelna, sniedzot dažādus kultūras pakalpojumus. Mēs noraidām administratīvu likumdošanu, kas tiek pieņemta dažu starptautisku uzņēmumu labā. Pirms Komisija izstrādā šādus ieteikums, vienmēr ir jāapspriežas ar vēlētiem pārstāvjiem.
Andreas Mölzer
ITS grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kundze, protams, ir vēlams, lai būtu mazāk birokrātijas un vairāk juridiskās skaidrības, un, protams, ir pienācis laiks tikt vaļā no vecām un pilnībā novecojušām regulām un direktīvām. Ja runājam, piemēram, par "Saullēkta direktīvu”, tā bija galvenokārt paredzēta, lai ierobežotu darba ņēmēju pakļaušanu UV starojumam, taču nevienam, kas noliedz to, ka parastajiem pilsoņiem ir kaut mazumiņš saprāta, nevajadzētu būt pārsteigtam par apgalvojumiem par ES tiesību aktu trakumu un pārmērīgo birokrātiju, ko pašlaik atspoguļo neskaitāmās ES aģentūras, kas parādās pilnīgi visur.
Nav šaubu, ka pilsoņi ir gudrāki, nekā domā ES iestādes, un tie arī pamana, ka paralēli šai normatīvajai dedzībai - tā saucamajam tiesību aktu trakumam - parādās arī kaut kāds regulējuma atcelšanas trakums, proti, tad, kad runa ir par pašu pilsoņu tiesībām un drošību. Tādējādi, lai nevienu nevarētu apsūdzēt par diskrimināciju, piemēram, musulmaņiem un citām migrantu grupām tiek pastāvīgi piešķirta carte blanche pārkāpt likumu un pieprasījums pēc kvalificētiem darbiniekiem, kuri nav no Eiropas, vienlaikus rada arvien lielāku spiedienu uz darba tirgu, lai apietu kolektīvos līgumus un citas sociālās tiesības. Tas , manuprāt, ir pilnīgi nepieņemami.
Pilsoņi ir pilnīgi pamatoti sarūgtināti par Konstitūciju, par kuru sarunas notika aiz slēgtām durvīm un kura tagad ir kosmētiski uzlabota, un par to, ka tos neuzklausa dažādajās ES paplašināšanas kārtās. Pēc manām domām rīcība ar lozungu padarīt ES tuvāku pilsoņiem nevar novērst uzmanību no reālajām problēmām. Briselei ir jāiemācās pieņemt, kad pilsoņi saka "nē”, un ir jāiemācās savi lēmumi pamatot ar tautas gribu. Mērķim ir jābūt federālai subsidiaritātes Eiropai, kurā valda demokrātija, tiesiskums un pārredzamība un kurā pilsoņi var atkal sevi identificēt.
Irena Belohorská
(SK) Pirmkārt, es vēlētos pievērst uzmanību kodifikācijas nepieciešamībai. Eiropas Savienībā ir neskaitāmi normatīvie noteikumi - tie ietekmē plašu sociālo attiecību loku. Tā kā to ir tik daudz, arī tie ir pārāk sarežģīti un grūti pārskatāmi. ES tiesību akti nav paredzēti tikai juristiem vien - ar tiem strādā arī parastie Eiropas Savienības pilsoņi. Tā ir konkrēta problēma, kas attiecas uz saikni starp šiem aktiem un valstu normatīvajiem aktiem.
Pat ja Eiropas Savienības pilsoņi uzmeklē kādu konkrētu likumu, viņiem bieži vien pat prātā nenāk, ka ir arī citi ES akti, kas ar to ir cieši saistīti. Tāpēc es ierosinu rūpīgi izskatīt jautājumu par tiesību aktu kodificēšanu, lai tos būtu vieglāk meklēt un pēc tam praktiski piemērot.
Otrkārt, es vēlētos pievērst uzmanību Eiropas Parlamentā iesniegtajiem grozījumiem. Manuprāt, nav praktiski "bagātināt” sākotnējo ES tekstu ar grozījumiem, kam bieži vien nav nekādas jēgas. Dažiem no tiem nav ievērojamas ietekmes uz konkrēto tematu, jo tās ir tikai valodiskas izmaiņas. Daži paplašina nākamā tiesību akta apjomu līdz tādam apmēram, ka rodas tiesību aktu pārklāšanās un no tās izrietošās neskaidrības. Vienas un tās pašas problēmas risinājumam nav jābūt iekļautam vairākos Kopienas tiesību aktos, jo tas situāciju padara neskaidru.
Tādējādi līdz brīdim, kad tas pamet Eiropas Parlamentu grozīts tiesību akts bieži vien var būt kļuvis divreiz lielāks par Eiropas Komisijas tekstu; tas lietas nedz vienkāršo, nedz padara skaidrākas. Kodifikācijas pamatā jābūt efektivitātes, pārskatatbildības, pārredzamības un kontinuitātes principiem.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, savas grupas vārdā es vēlos izteikt tikai trīs komentārus par dažiem principiāliem aspektiem. Pirmais attiecas uz normatīvo priekšlikumu ietekmes novērtējumu. Es atzīstu, ka kopš 1999. gada, kad Parlaments šajā jautājumā uzņēmās iniciatīvu, un kopš 2003. gada, kad tika pieņemts iestāžu nolīgums, par kuru sarunas veica mūsu priekšsēdētājs G. Gargani, ir panākts ievērojams progress. Taču joprojām pastāv nepilnības. Parlaments prasa - un ir prasījis agrāk vairākās rezolūcijās -, lai normatīvo priekšlikumu ietekmes novērtējumi tiktu veikti neatkarīgākā veidā. Es neslēpšu, ka pēc manām domām mums būtu jādomā par to, vai pieņemt ASV modeli - neatkarīgu aģentūru, kas izveidota ārpus Komisijas un saskaņā ar standarta procedūru veic tiesību aktu ietekmes novērtējumus ne vien Komisijai, bet arī visām pārējām iestādēm.
Taču vēl viens svarīgs aspekts, kura pamatā ir mūsu pieredze Juridisko jautājumu komitejā, ir tas, ka ietekmes novērtējumus patiesībā kā standartu patiesībā neveic par katru Komisijas priekšlikumu. Es varu minēt divus konkrētus piemērus no Tieslietu ģenerāldirektorāta un Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta, kas palikuši man atmiņā.
Es arī domāju, ka ir svarīgi nopietni apsvērt iespēju veikt ietekmes novērtējumus arī komitoloģijas procedūrās, jo tieši šajā jomā komitoloģijas lēmumu un ar tiem saistīto slogu dēļ bieži rodas birokrātija.
Runājot par tiesiski nesaistošajiem instrumentiem, es pilnībā atbalstu Medina Ortega kunga ziņojumu. Patiešām, Juridisko jautājumu komitejā mums arvien vairāk nostiprinās viedoklis, ka Eiropas Komisija nevietā izmanto tiesiski nesaistošos instrumentus, lai apietu Parlamenta koplēmuma tiesības. Nav pieņemami, ka Komisija kā likumdošanas struktūra pieņem lēmumus pēc Konkurences ģenerāldirektorāta priekšlikuma, par kuru tas apspriežas ar Parlamentu, taču tā nav to ieteikumu gadījumā, kuri attiecas uz iekšējo tirgu.
Noslēgumā es vēlētos pievērst uzmanību vienkāršošanas jautājumam. Mums ir steidzami nepieciešama iestāžu vienošanās par vienkāršošanu, kā mums ir citās jomās, lai nodrošinātu, ka mums ir efektīva procedūra. Mēs nevēlamies atvērt Pandoras lādi un tā vietā, lai visu vienkāršotu, to padarīt vēl sarežģītāku.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kundze, ir patīkami atzīmēt, ka pēdējo gadu laikā Eiropas Komisijai arvien vairāk rūp Savienības tiesību aktu kvalitāte. Komisija cenšas panākt, lai, no vienas puses, tiesību akti būtu pārredzami un pieejami un, no otras puses, lai tie būtu pēc iespējas efektīvāki un pozitīvā veidā ietekmētu pilsoņus un uzņēmējdarbību.
Labāki tiesību akti palielina ieguvumus, ko sniedz moderna un efektīva likumdošana, vienlaikus līdz minimumam samazinot ar to īstenošanu saistītās izmaksas. Komisijas 2006. gada 14. novembra paziņojums par labāka regulējuma stratēģisko pārskatīšanu Eiropas Savienībā un noteiktais mērķis līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu ir svarīgs pirmais solis ceļā uz šīs problēmas atrisināšanu gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī.
Paziņojumā ir uzsvērts arī tas, ka Padomei un Eiropas Parlamentam ir jānodrošina regulāri ietekmes novērtējumi par galvenajām izmaiņām priekšlikumos un ka lielāka nozīme jāpiešķir priekšlikumiem par likumdošanas vienkāršošanu, veicot kodificēšanu un atsaucot novecojušus tiesību aktus. Šajā sakarībā sevišķi svarīgi ir izveidot īpašu padomi, kas nodarbotos ar ietekmes novērtējumiem, un nostiprināt Kopienas tiesību aktu izpildi, izmantojot preventīvus pasākumus, ko dalībvalstis veiktu, sākot no Kopienas tiesību aktu īstenošanas agrākajām stadijām.
Saistībā ar darbu, kas pašlaik tiek veikts attiecībā uz labāku likumdošanu, ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments tiktu iesaistīts iestāžu debatēs, kā arī lai tas rīkotos kā otrs likumdevējs to tiesību aktu pieņemšanā, ko izstrādā šādā procesā. Ir svarīgi uzsvērt jaunos komitoloģijas principus Parlamentā. Tie nostiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kontroli pār Komisijas izpildvaras pilnvarām, tādējādi veicinot Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu.
Runājot par Komisijas lomu, tai būtu nevis jāiesaka, bet jāprasa, lai dalībvalstis iesniedz pārbaudei atbilstības tabulas, jo īpaši tāpēc, lai atvieglotu direktīvu transponēšanas procesa kontroli katrā no dalībvalstīm. Komisija ir arī jāmudina iesniegtajos normatīvajos priekšlikumos lietot viegli saprotamu un pārredzamu valodu, vienlaikus saglabājot juridisko skaidrību un pareizu terminoloģiju.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, labākai likumdošanai ir ļoti liela nozīme attiecībā uz saskaņošanas pasākumiem Eiropas Savienībā. Es vēlētos sveikt visus referentus par lieliskajiem ziņojumiem. Pateicība pienākas K. Lévai, B. Doorn, G. Gargani un M. Medina Ortega.
Tendence ar juridisku regulējumu risināt pēc iespējas vairāk problēmu ir kļuvusi acīmredzama daudzu valstu parlamentos, kā arī šajā Parlamentā. Tā pamatā bieži vien ir uzskats, ka problēmas var atrisināt, izstrādājot konkrētus noteikumus. Šādi rīkojoties, mēs cenšamies ņemt vērā visus argumentus, lobijus un attiecīgās konkrētās intereses. Rezultātā tiesību aktu noteikumiem trūkst pārredzamības, un pilsoņiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm tos ir grūti saprast. Tie kļūst par milzīgiem dokumentiem, kuriem trūkst pārredzamības un kurus ir grūti transponēt visu valstu tiesību aktos.
Labākai likumdošanai ir jāparedz normatīvo instrumentu izmantošana, lai sasniegtu Līgumā noteiktos mērķus. Lai papildinātu normatīvos pasākumus, var izmantot kopregulējumu un pašregulējumu, taču tikai tad, kad tie nodrošina labākus vai tādus pašus rezultātus kā metodes, ko izmanto tiesību aktu piemērošanā.
Labāka likumdošana un atturēšanās pēc iespējas vairāk problēmu risināt ar tiesību aktu palīdzību nav jauni jautājumi, bet tie ir jārisina pēc iespējas ātrāk. Normatīvo seku novērtējumam, nodrošinot terminoloģisko precizitāti un juridisko skaidrību, ierobežojot saīsinājumu izmantošanu un nevajadzīgi garus apsvērumus, būtu jārada labāka, modernāka, racionālāka un efektīvāka likumdošana. Veiktie pasākumi ievērojami samazinās administratīvos izdevumus, kas rodas Parlamentam, ieinteresētajām personām un tiem, kurus skar pieņemtie tiesību akti.
Tā saucamo tiesiski nesaistošo instrumentu piemērošana, pamatojoties uz Kopienas praksi, ir vēl viena problēma. Tiesiski nesaistoši instrumenti nenodrošina pilnīgu juridisko aizsardzību, nav saistoši un nerada juridiskas atrunas. Tos nedrīkst izmantot tiesību aktu vietā jomās, kurās Kopienai ir likumdošanas pilnvaras. Šajos pētījumos aptvertajiem jautājumiem ir liela praktiskā nozīme, un to dēļ ir nepieciešams ātri rīkoties. Labākas likumdošanas sekmes lielā mērā būs atkarīgas no Eiropas Komisijas, kas strādās sadarbībā ar Parlamentu un Padomi.
Roger Knapman
Priekšsēdētājas kundze, šī kopīgā diskusija aptver četrus ziņojumus, kas esot sastādīti, lai izklāstītu labāku likumdošanu ES. Tā neapšaubāmi ir acīmredzama pretruna! Neskatoties uz daudzajiem par šo tematu rakstītajiem un teiktajiem vārdiem, šī jautājuma lietas būtībai nemaz nav pievērsta uzmanība. Bert Doorn ziņojums vislabāk apkopo viedokli par šo labākas likumdošanas jēdzienu. Galu galā, šis ziņojums apgalvo, ka Komisijas rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai par 25 % līdz 2012. gadam "nevar [...] pielīdzināt normu atcelšanai, un tā arī nevar novest pie izmaiņām politikas mērķos un Kopienas tiesību aktos ietvertajos mērķos”. Tādēļ neviens ziņojums neapskata iespēju, ka mazāk likumdošanas - vai, vēl labāk, vispār nekādas likumdošanas - ir tas, kas nepieciešams.
Šī diskusiju vieta šo konceptu nesapratīs vienkārši tāpēc, ka gadījumā, ja mēs rīkotos pēc šādas loģikas, tad Eiropas Savienība būtu spiesta atzīt to, ko mēs zinām jau daudzus gadus, ka ES ir slikta ziņa uzņēmējdarbībai.
Roger Helmer
Priekšsēdētāja kungs, tā kā mēs apspriežam labāku likumdošanu, mums vispirms jāatceras par problēmas apmēriem. Neviens neiedomājas, ka modernu ekonomiku ir iespējams vadīt bez likumdošanas, taču tāpat arī pārlieka likumdošana var nodarīt ļoti lielus zaudējumus, ko pierāda pašas Komisijas rādītāji. Intervijā Financial Times pagājušajā gadā Komijas priekšsēdētāja vietnieks Günter Verheugen teica, ka viņš ir sastādījis jaunu ikgadējo likumdošanas izmaksu tāmi ES ekonomikām un ka tā sastāda 600 miljardus eiro, kas ir ārkārtīgi liela summa. Tas ir apmēram 5,5 % no ES IKP.
Bet kā ir ar atzītajiem vienotā tirgus tirdzniecībai sniegtajiem labumiem? Šeit mēs atkal varam atgriezties pie Komisijas rādītājiem. Komisija no tirdzniecības gūto labumu ir aprēķinājusi 160 miljardu eiro apmērā gadā. Citiem vārdiem, ES likumdošanas izmaksas vairāk nekā trīs reizes pārsniedz no vienotā tirgus gūto labumu. ES normatīvā sistēma mūs visus padara nabadzīgākus un globalizācijas apstākļos kaitē mūsu konkurētspējai.
Es baidos, ka visas runas par labāku likumdošanu ir kodēta valoda, kas attiecas "vairāk vai mazāk to pašu”. Mums nav vajadzīga labāka likumdošana, mums vajag mazāk likumdošanas.
Man ir praktisks priekšlikums: vienosimies par to, ka nākamajā parlamenta pilnvaru laikā nepieņemsim jaunus tiesību aktus. Tā vietā visu ES institūciju enerģiju novirzīsim uz tiesību aktu atcelšanu. Veiksim ietekmes novērtējumus, konsultēsimies ar rūpniecības nozarēm un atcelsim tiesību aktus, kas mūs kavē.
Priekšsēdētāja
Paldies, Roger Helmer. Cik man zināms, šorīt pieceļoties, es vēl arvien biju sieviete!
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pievērst uzmanību grozījumiem, ko es iesniedzu Konstitucionālo jautājumu komitejai un kas ir iekļauti komitejas atzinumā par "tiesiski nesaistošo instrumentu” izmantošanu.
"Tiesiski nesaistoši” jeb "atļaujoši” instrumenti ir plaši pieņemta, uz dialogu balstīta Eiropas kopējās regulējošās politikas forma, kas ietver koordināciju, sadarbību, sarunas un hierarhiju. Mans galvenais novērojums ir tāds, ka tiesiski nesaistoši instrumenti, kam nav juridiski saistoša rakstura, bet kas tomēr rada noteiktus netiešus juridiskus rezultātus, ir izrādījušies piemēroti dažu Kopienas darbības jomu efektīvai regulēšanai - protams, saskaņā ar Kopienas Līgumiem un ievērojot šajos Līgumos noteiktās prasības.
Es arī uzskatu, ka tiesiski nesaistoši instrumenti ir jāizmanto kā sagatavošanas instrumenti saistošiem tiesību aktiem. Tie tiek aizstāti, kad stājas spēkā oficiāli tiesību akti, un tie noder Kopienas tiesību aktu interpretācijā un piemērošanā.
Taču es vēlētos uzsvērt, ka tiesiski nesaistošu instrumentu pārmērīga izmantošana liecinātu, ka unikālais Eiropas Kopienas modelis sāk pārveidoties par tradicionālu starptautisko organizāciju. Tiesiski nesaistoši instrumenti nevar būt aizstājēji gadījumos, kad ir svarīgi pieņemt saistošus Kopienas tiesību aktus - protams, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.
Kā es uzsvēru vienā no saviem pieņemtajiem grozījumiem, Komisijai ir jāveic īpaši centieni nodrošināt pārredzamību, uzskatāmību un sabiedrisku pārskatatbildību nesaistošu Kopienas instrumentu apstiprināšanas procedūrā un jānodrošina, ka lēmumu pieņemšanas procesā arvien vairāk tiek izmantoti ietekmes novērtējumi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, pavasara Eiropadomē tika ierosināts līdz 2012. gadam Kopienas un dalībvalstu birokrātiju samazināt par 25 %. Dalībvalstīm ir jāizstrādā plāns administratīvo izmaksu lieluma noteikšanai un samazināšanai, izvairoties no pārmērīga regulējuma Kopienas tiesību aktu transponēšanā valsts tiesību aktos. Lai nodrošinātu labāku likumdošanu, priekšlikumiem par likumdošanas vienkāršošanu, kas paredz samazināt normatīvo aktu skaitu un saglabāt tikai pilnīgi nepieciešamo regulējumu, ir jāpiešķir prioritāte. Neobligāti normatīvie (tiesiski nesaistoši) instrumenti ir jāizstrādā sadarbībā ar demokrātiskām iestādēm un, ja vajadzīgs, jāizmanto ļoti uzmanīgi, taču neaizstājot Kopienas tiesību aktus. Lai panāktu tādu likumdošanu, ko ir viegli saprast un piemērot, ir svarīgi veikt ietekmes pētījumus un apspriesties ar attiecīgajām personām, jo īpaši attiecībā uz normatīvo priekšlikumu sociālajām sekām. Lai samazinātu administratīvās izmaksas un nodrošinātu likumdošanas procesa pārredzamību, ir jāizmanto informācijas tehnoloģija. Jaunais Eiropas Līgums Eiropas Savienības pilsoņiem dos iespēju ar valstu parlamentu palīdzību īstenot kontroli pār to, kā saistībā ar normatīvajiem priekšlikumiem tiek ievērots subsidiaritātes princips.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, dura lex, sed lex ir latīņu maksima, ko lielākā daļa juristu droši vien ļoti labi zina. Tā nozīmē, ka likums, lai arī bargs, tomēr ir un paliek likums. Šodien mēs runājam par tiesiski nesaistošiem instrumentiem, kuri nosaka konkrētu pieeju, bet nav juridiski saistoši akti. Tie ir politisku deklarāciju, rezolūciju, Padomes deklarāciju, prezidentūras secinājumu izpausme, bet šādi dokumenti nav saistoši. Taču tiesiski nesaistošus instrumentus var piemērot arī EK Tiesa, lai interpretētu tiesību aktu noteikumus. Tādēļ tie ir tiesību normu veids, lai gan Tiesa norāda, ka nav paredzēts, ka tiem varētu būt juridiski saistošas sekas pat attiecībā uz personām, kurām tie piemēroti. Tomēr praksē, risinot strīdus, valstu tiesām ieteikumi ir jāņem vērā. Tie palīdz interpretēt pieņemtos valsts tiesību aktus, nodrošinot to īstenošanu un papildinot saistošus Kopienas noteikumus.
Referents ir sniedzis ļoti kritisku analīzi par nesaistošiem juridiskiem noteikumiem. Konkrētāk, tiek uzskatīts, ka Komisija tos izmanto nevietā. Referents uzsver, ka situācijā, kurā Kopienai ir likumdošanas pilnvaras, tiesību akti būtu jāpieņem Padomei vai Parlamentam, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Es piekrītu referentam, ka vienīgais veids, kādā nodrošināt tiesību aktu piemērošanu un īstenošanu, ir, pieņemot noteikumus saskaņā ar Līgumā paredzētajām institucionālajām procedūrām.
Nils Lundgren
(SV) Priekšsēdētājas kundze, kā pamatu sadarbībai Eiropas Savienībā dalībvalstis ir parakstījušas vairākus Līgumus, kas paredz pamatnoteikumus, kuri regulē to, kas ES ir un kas ES ir jādara. Tos sauc par primārajiem tiesību aktiem, un ES iestādēm nav atļauts pieņemt lēmumus, kuru pamatā nav primāro tiesību aktu.
Es vēlos pievērst Parlamenta uzmanību referenta Manuel Medina Ortega sagatavotajai rezolūcijai, kurā viņš aicina Komisiju izvairīties no tiesiski nesaistošu instrumentu izmantošanas. Kā mēs visi zinām, tiesiski nesaistoši instrumenti ir juridiski nesaistoši dokumenti, ko Komisija pieņem, lai precizētu direktīvas dažādās politikas jomās. Tas ir labi, nevis slikti, kā saka M. Ortega, ka dalībvalstīm ir balsstiesības jomās, kurās tiesību aktu pilnīga saskaņošana nav nekas vairāk kā neiespējams federālistu sapnis. Kopienas tiesību akti ir saistoši tikai tajās jomās, kurās dalībvalstis pašas ir Kopienai deleģējušas lēmumu pieņemšanas pilnvaras.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju to, ka pirmo reizi iniciatīvas par likumdošanas vienkāršošanu ir iekļautas Komisijas šī gada darba un likumdošanas programmā. Labāka normatīvā vide un skaidra un efektīva likumdošana ir būtiski nosacījumi tam, lai nodrošinātu tiesību aktu labāku īstenošanu. Tam savukārt būs ietekme uz ekonomiskās izaugsmes un darbavietu izveides tempu, tādējādi sniedzot vērtīgu ieguldījumu Lisabonas stratēģijas sekmīgā īstenošanā.
Jāpatur prātā arī tas, ka daudzos gadījumos veids, kādā līdz šim tiek pieņemti Kopienas tiesību akti, ir izraisījis to, ka starp dalībvalstu pilsoņiem ir izveidojies priekšstats par attālu birokrātisku struktūru. Ir radies priekšstats, ka šī struktūra nav ieinteresēta to problēmu risināšanā, ar kurām saskaras ierindas pilsoņi, un viņu dzīves atvieglošanā, un šo situāciju savā labā aktīvi izmanto eiroskeptiķi.
Ir skaidrs, ka vienkāršošanu nevar attiecināt tikai uz Eiropas līmeni vien. Tai ir jānotiek arī valstu līmenī, tā lai ieguvumi, ko dotu Kopienas vienkāršošana, netiktu izšķiesti valstu tiesību aktu dēļ. Es pilnībā atbalstu Eiropas Komisijai adresētos aicinājumus šo procesu pārraudzīt arī valstu līmenī.
Taču likumdošanas vienkāršošana pati par sevi nenodrošinās, ka tai uzlabosies kvalitāte. Mums ir jānosaka, vai tā saucamie tiesiski nesaistošie instrumenti ir efektīvs instruments Kopienas kontekstā. Mēs visi zinām, ka tiesiski nesaistošo instrumentu pašreizējais modelis paredz prasību veikt transponēšanu valstu sistēmās. Tas ne vien ir saistīts ar augstākām izmaksām, bet tam ir arī ievērojama ietekme uz tiesību aktu skaidrību un efektivitāti tieši valstu līmenī.
Turklāt tas rada nopietnas problēmas judikatūras jomā, jo palielina gaidīšanas laiku, ko rada tas, ka Eiropas Kopienu Tiesā jāiesniedz prejudiciāli jautājumi. Es piekrītu teiktajam, ka tā saucamie tiesiski nesaistošie instrumenti bieži vien kļūst par neskaidriem un neefektīviem instrumentiem, kam ir negatīva ietekme uz Kopienas likumdošanu un iestāžu līdzsvaru. Tos nedrīkst izmantot par aizstājējiem nepieciešamiem, bet nepieņemtiem tiesību aktiem.
Efektīva sistēma tiesību aktu ietekmes novērtēšanai ir sine qua non, lai varētu nodrošināt augstas kvalitātes un efektīvus Kopienas vai valstu tiesību aktus. Es uzskatu, ka šajā jomā vēl ir daudz darāmā, un vēlētos izmantot šo debašu sniegto iespēju, lai uzsvērtu, cik svarīgi ir tas, lai iestāde, kura nodarbojas ar ietekmes novērtējumiem, būtu pilnīgi neatkarīga.
Labākai likumdošanai ir jānozīmē arī tas, ka Eiropas Parlaments ir plašāk jāiesaista gan iestāžu debatēs, gan kā otrs likumdevējs.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju to, ka mēs īpašu uzmanību veltām atbilstošu Eiropas Kopienas tiesību aktu kvalitātei. Pēdējie ir jākontrolē attiecībā uz to pārredzamību, pieejamību un efektivitāti. Taču nedrīkst aizmirst, ka labāka likumdošana ietver visus likumdošanas procesa aspektus, sākot no sākotnējās koncepcijas līdz tiesību akta pieņemšanai un īstenošanai. Tāpēc, apspriežot labāku likumdošanu, mums ir jāņem vērā arī administratīvais līmenis. Administratīvajai struktūrai nedrīkst ļaut nevajadzīgi augt, radot visus ar to saistītos slogus.
Tas attiecas ne vien uz Eiropas pārvaldi, bet arī uz pārvaldi dalībvalstu līmenī. Tādēļ gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm ir jāievieš plaša stratēģija, lai samazinātu administratīvos slogus, paturot prātā, ka šādus slogus rada gan Eiropas, gan dalībvalstu tiesību akti. Tomēr dalībvalstīm ir pienākums izstrādāt un īstenot programmas, kas paredz administratīvo pasākumu vienkāršošanu un sniegt sistemātisku novērtējumu par Kopienas tiesību aktu īstenošanas sociālajām un ekonomiskajām sekām.
Diana Wallis
ALDE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es nedomāju, ka man būs iespēja teikt šo runu, es domāju, ka man tā būs jānosūta jums vēlāk, taču es ļoti vēlējos piedalīties savas grupas vārdā. Skaidrs, ka šie četri apspriežamie ziņojumi ir ļoti svarīgi ziņojumi par labāku likumdošanas procesu. Lai gan šis ir rets gadījums, man jāsaka, ka piekrītu mūsu kolēģu no Parlamenta labējās puses teiktajam, ka četri ziņojumi par labāku likumdošanas procesu ir mazliet par daudz - vai tad ne? Vai nav iespējams, ka mums varēja būt viens skaidrs, vienkāršs ziņojums?
Savas piezīmes es vēlētos koncentrēt uz tiesiski nesaistošiem instrumentiem un Medina Ortega ziņojumu. Tiesiski nesaistoљi instrumenti rada baћas. Tiesiski nesaistoљu instrumentu izmantoљana var būt ļoti noderīgs process, taču tas var arī novest pie neskaidrības un grūtībām. Medina Ortega savā ziņojumā cenšas runāt ļoti skaidri, un es to apsveicu, taču likumdevēju vidū vienmēr būs vēlēšanās tāpat kā iepriekš izmantot alternatīvas normatīvās metodes, kas nav tradicionāli un vispārēji pieņemti instrumenti.
Mums ir jāatzīst, ka valsts nevar izdarīt visu, taču, ja to atzīstam, tad mums ir arī jābūt skaidrībai par tiesiski nesaistošu instrumentu lietošanas radīto kaitējumu. Pirmkārt, kā jau ir teikuši daudzi mani kolēģi Juridiskajā komitejā, tiesiski nesaistoši instrumenti tiecas apiet likumdevēju, Parlamentu un demokrātiju - un tas ir pilnīgi nepieņemami. Mums šīs briesmas ir jāņem vērā un jāpārliecinās, ka tas nenotiek. Mēs esam saskārušies ar vienu ļoti skaidru piemēru attiecībā uz ļoti nozīmīgu projektu saistībā ar Eiropas līgumtiesībām, kas būtu jāapspriež gan vispārīgi, gan politiski, taču apskatīšanas veida dēļ tās pie mums nonāca kā tiesiski nesaistošs instruments.
Grūtības pastāv arī tiesiski nesaistošas vai alternatīvas metodes izmantojot tiesās un tiesas iestāžu pieejamības jautājumos. Ja lietojam alternatīvas metodes (mēs bieži runājam par alternatīvām strīdu risināšanas sistēmām Eiropas līmenī), tās atkal nav balstītas uz tradicionāliem instrumentiem. Kāds mans vēlētājs nesen atgriezās no brīvdienām citā ES dalībvalstī. Viņš bija zaudējis, nomājot automašīnu, un bija spiests izmantot alternatīvu sistēmu, savukārt automašīnu nomas kompānija procesā nekādi nepiedalījās. Šis ir gadījums, kad tiesiski nesaistošas sistēmas, kas nebalstās uz tradicionāliem instrumentiem, pieviļ mūsu pilsoņus un nenodrošina taisnīgumu.
Ja vēlamies tādu ES, kas nodrošina taisnīgumu gan mūsu izstrādātajos tiesību aktos, gan tiesās, mums ļoti jāuzmanās ar tiesiski nesaistošiem instrumentiem un jāpārliecinās, ka tie tomēr kaut kādā veidā balstās uz tradicionālajiem tiesību aktiem.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, esmu ļoti priecīgs par plašo vienprātību, kas parādījās šajās debatēs, bet vēlos precizēt dažus aspektus. Pirmkārt, labāka likumdošana nav tas pats, kas regulējuma atcelšana. Man tas ļoti stingri jānoraida. Šī nav regulējuma atcelšanas Komisija: kā jau teicu, Eiropas integrācijas pamatā ir tiesību akti, nevis tiesību aktu atcelšana. Labāka likumdošana ir tieši tas, ko šie vārdi nozīmē: tās mērķis ir uzlabot regulējumu un to padarīt modernāku, vienkāršāku, pārredzamāku un, pats galvenais, tādu, kas labāk atbilst mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām. Mēs tiem bieži vien uzliekam tādus pašus slogus kā lielām korporācijām, un tas nav taisnīgi.
Konkrētāk, es vēlētos uzsvērt M. Frassoni teikto: runa nav par standartu pazemināšanu. Ja paraudzīsieties uz daudzajām iniciatīvām, ko Komisija līdz šim ir ierosinājusi, tad redzēsiet, ka nav pat viena vienīga gadījuma, kad Komisija būtu ierosinājusi pazemināt standartu vai vājināt sasniegto Eiropas integrācijas līmeni. Vienīgais mērķis ir sasniegt mērķus, ko jūs - Eiropas Parlaments - uzskatāt par politiski nepieciešamiem, taču to darīt ar vienkāršākiem, mūsdienīgākiem un lētākiem līdzekļiem. Es vēlētos to padarīt pilnīgi skaidru.
Šķiet, ka ir ļoti daudz neskaidrību attiecībā uz statistiku. Es tiešām esmu pilnīgi pārsteigts. Ļaujiet man mēģināt paskaidrot. Runājot par vienkāršošanu, tā ir programma, kas tiek pastāvīgi īstenota un ko nemitīgi pilnveido. Komisija pašlaik strādā pie 143 vienkāršošanas iniciatīvām, no kurām apmēram puse jau ir pieņemtas - 67 iniciatīvas jau ir pieņemtas. Protams, šīs iniciatīvas aptver lielu skaitu pamata tiesību aktu ar turpmāku regulējumu. Tādējādi, ja mēs sakām, ka mums ir 143 vienkāršošanas iniciatīvas, tas nozīmē, ka tas skar vairākus tūkstošus aktu. Šajā ziņā mērķis ir tas, ko es jau teicu: pārskatīt pastāvošos tiesību aktus un noteikt, vai tie joprojām ir atbilstoši šodienas vajadzībām. Galu galā ir pilnīgi skaidrs, ka pēc apmēram 50 Eiropas integrācijas gadiem tas ir jādara.
Runājot par izmaksām, tas ir pilnīgi cits jautājums. Tas, ka Helmer kungs bieži atkārto savus apgalvojumus, tos par pareiziem nepadara. Es pieņemu, ka viņa šeit nav, taču vēlos to reizi par visām reizēm padarīt skaidru. Administratīvie slogi uzņēmumiem tiek definēti kā izmaksas, kas Eiropas uzņēmumiem rodas to uzskaites un statistikas un informācijas pienākumu dēļ un kā Eiropas, valstu un reģionālo tiesību aktu rezultāts. Tās kopumā atbilst 3,5 % no Eiropas nacionālā kopprodukta, lai gan tas aptver visus trīs līmeņus: Eiropas, valstu un reģionālo. Mums jau ir iedalījums attiecībā uz to, no kā šīs izmaksas rodas: apmēram 35 % no tām tiešā veidā rodas Eiropas tiesību aktu dēļ, 15 % rodas saistībā ar Eiropas tiesību aktu transponēšanu valsts tiesību aktos, un pārējie 50 % rodas tikai un vienīgi valstu līmenī.
Protams, ir pilnīgi nepareizi apgalvot, kā to dara Helmer kungs, ka Eiropas Savienība ekonomikai izmaksā 350 miljardus eiro un ka iekšējais tirgus nesniedz tik daudz labumu, tā ka ES regulējuma izmaksas pārsniedz vienotā tirgus sniegtos labumus. Ar visu cieņu, tas ir tikai triks, kas ir vērsts uz cilvēku nezināšanu - šajā ziņā pilnīgi netiek ņemts vērā, piemēram, tas, ka tad, ja nebūtu ES tiesību aktu, joprojām būtu valsts tiesību akti, un pat Apvienotajā Karalistē, un patiešām lielos daudzumos, kā mēs visi zinām. Tas katrā ziņā būtu dārgāk.
Ļaujiet man minēt vienu piemēru par to, kādā mērā Eiropas tiesību akti ļauj veikt masīvu vienkāršošanu un kāds ir to ietaupījumu potenciāls. Eiropā mums bija 1 400 dažādi tehnisko tiesību aktu dokumenti par bezvadu sistēmām 27 valstīs. Tas nozīmē, ka uzņēmumam, kas Apvienotajā Karalistē ražoja konkrētas bezvadu sistēmas, bija jāzina 1 400 valstu likumdošanas dokumenti. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Parlaments pieņēma tiesību aktus, kas šos 1 400 dokumentus vienkāršoja un padarīja par vienu tiesību aktu. Jūs paši varat aprēķināt konkrētos ietaupījumus, ko tas radīja uzņēmumiem, taču kopumā doma ir skaidra.
Šāds samazinājums par 25 % ir pilnīgi sasniedzams. Ar šo priekšlikumu mēs esam jūsu rīcībā nodevuši 10 fast-track pasākumus, lai jums parādītu, ka tehniskā ziņā tas ir ļoti vienkārši. Viss, kas jums jādara, ir jāizskata pastāvošie tiesību akti, lai konstatētu, kādi statistikas, informācijas un uzskaites pienākumi pastāv un vai mums patiešām tie ir šādā apjomā vajadzīgi, ņemot vērā pašreizējo praksi. Daudzos gadījumos mēs konstatējam, ka tie vispār nav vajadzīgi tādā pašā apjomā vai ka modernās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas to visu padara daudz vienkāršāku.
Mēs sasniegsim šos 25 %, un tas visai Eiropas ekonomikai izraisīs produktivitātes pieaugumu par 1,5 % no IKP. Tam, protams, ir makroekonomikas dimensija, jo pašlaik Eiropas Savienībā nav daudz ekonomikas programmu, kuru pozitīvā ekonomiskā ietekme ir 1,5 %. Es tikai vēlos piebilst, ka tad, ja viss izdosies, mēs sasniegsim arī augstu ietekmi uz izaugsmi, ja tiks sekmīgi pabeigta jaunā transatlantiskā sadarbība - tirdzniecības barjeru likvidēšana transatlantiskajā tirdzniecībā.
Mēs uzskatījām, ka ir svarīgi jums sniegt šos precizējumus, lai mēs zinātu, par ko mēs runājam. Es uzsveru visu, kas šeit teikts attiecībā uz ietekmes novērtējumu. Tas ir pats galvenais aspekts, un Komisijas princips ir šāds: neviena jauna priekšlikuma bez aptveroša ietekmes novērtējuma un neviena jauna priekšlikuma bez ietekmes novērtējuma, ko pārbaudījusi Ietekmes novērtējuma padome. Ja šis princips dažreiz netiek ievērots, tad pēc manām domām Eiropas Parlamentam ir absolūtas tiesības, ja ne pienākums, pievērst tam kritisku uzmanību. Bez ietekmes novērtējuma likumdevējs nespēj novērtēt savas rīcības praktiskos rezultātus.
Pat tad, ja ietekmes novērtējums parāda, ka jaunais priekšlikums radīs izmaksas ekonomikai vai pilsoņiem, tas katrā ziņā nenozīmē, ka pasākums tiks atlikts, jo ir dažas lietas, kas ir svarīgākas par izmaksām. Kad runa ir par mūsu vides aizsardzību, cīņu pret klimata pārmaiņām, mūsu atkarības samazināšana no degizrakteņu degvielām vai mūsu pilsoņu veselības veicināšana, tad izmaksas nav galvenais aspekts. Šādos gadījumos mums ir jādara tas, kas nepieciešams. Tomēr Komisija uzskata, ka tai ir pienākums Parlamentu pilnībā informēt par ikviena jauna priekšlikuma sociālajām, vides un ekonomiskajām sekām. Tāpēc ietekmes novērtējums ir tik svarīgs.
Mēs ļoti rūpīgi izskatīsim šeit izdarītos ierosinājumus. Pats svarīgākais aspekts, kas tika vairākkārt uzsvērts šajās debatēs, ir kaut kas, ko es pilnībā atbalstu: to visu var sekmīgi īstenot tikai tad, ja tas ir Kopienas projekts. Tas neizdosies, ja mēs to uzskatīsim par konfliktu starp iestādēm. Tas izdosies tikai tad, ja visas trīs iestādes - Parlaments, Padome un Komisija - to kopīgi atbalstīs un padarīs par savu prioritāti. Tas ir vienīgais veids, kā šis pasākums var izdoties.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien.
