Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par
jautājumu par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskatīšanu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei PPE grupas vārdā iesniedza Bendt Bendtsen, S&D grupas vārdā - Edit Herczog, ALDE grupas vārdā - Fiona Hall, Verts/ALE grupas vārdā - Reinhard Bütikofer, ECR grupas vārdā - Giles Chichester un EFD grupas vārdā - Niki Tzavela - B7-0301/2011),
jautājumu par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskatīšanu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai PPE grupas vārdā iesniedza Bendt Bendtsen, S&D grupas vārdā - Edit Herczog, ALDE grupas vārdā - Fiona Hall, Verts/ALE grupas vārdā - Reinhard Bütikofer, ECR grupas vārdā - Giles Chichester un EFD grupas vārdā - Niki Tzavela - B7-0302/2011).
Bendt Bendtsen
Priekšsēdētāja kungs! Ekonomikas krīze ir ietekmējusi Eiropas mazos un vidējos uzņēmumus. Turklāt gaidāmajā Kapitāla prasību direktīvā tiks iestrādāti jaunizveidotie Bāzeles noteikumi. Tādējādi maziem un vidējiem uzņēmumiem, iespējams, būs vēl grūtāk iegūt izaugsmei paredzēto un Eiropai nepieciešamo kapitālu. Šajā rezolūcijā Eiropas Parlaments Komisijai raida skaidru signālu, ka nepieciešamie lēmumi ir jāpieņem tieši tagad, lai mūsu mazie un vidējie uzņēmumi gūtu labumu.
Tas tiesa, politiķiem nevajadzētu vadīt uzņēmumus: viņiem būtu jāiesaistās auglīgas augsnes izveidē, kurā varētu zelt Eiropas uzņēmumi. Esmu gandarīts, ka mēs tagad pārskatīsim Mazās uzņēmējdarbības aktu. Tā vietā, lai tikai slavinātu Eiropas uzņēmumus, mums ir atbilstoši jārīkojas. Ir steidzami jāuzlabo mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve finansējumam. Vēl būtu vēlams uzlabot piekļuvi tirgum, tajā skaitā pilnveidot Eiropas Savienības standartizācijas sistēmu un uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi publiskā iepirkuma iespējām.
Visbeidzot, es gribētu pieminēt, ka mums ir jāsamazina savu uzņēmumu administratīvais slogs, kas ir saistīts, piemēram, ar pārskatu iesniegšanu. Kāpēc mazo uzņēmumu īpašniekiem pārskats būtu jāiesniedz vairāk nekā vienu reizi? Ar vienu reizi jābūt pietiekami. Valsts iestādēm būtu pašām jādomā, kā šo informāciju izplatīt tālāk. Mums ir jāņem vērā tas, ka brīžos, kad Eiropas Savienībā izstrādājam jaunus tiesību aktus un tos īstenojam dalībvalstīs, mēs saviem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem bieži vien piemērojam vēl vairāk šķēršļu. Tāpēc nepietiek tikai samazināt skaitļus. Mums arī jānodrošina, lai ikreiz, kad izstrādājam tiesību aktus, mēs maziem un vidējiem uzņēmumiem neradītu papildu slogu. Kopumā mums Eiropā jāatvieglo uzņēmumu darbība, un mums jārīkojas tagad.
Edit Herczog
Priekšsēdētāja kungs, komisār, es lūdzu jūsu piedošanu. Es uz mirkli paskatījos uz skatītāju vietām, jo man šodien ir tā jaukā iespēja - šeit šobrīd atrodas viesi no Ungārijas.
Pēdējā laikā Eiropas domas ir nodarbinātas ap Mazās uzņēmējdarbības aktu. Pamatojoties uz pēdējos divos gados uzkrāto praktisko pieredzi, šobrīd ir īstais laiks, lai Mazās uzņēmējdarbības aktu pārskatītu, modernizētu un stiprinātu. Mēs, jautājuma uzdevēji, lēmuma priekšlikumā 34 punktos esam apkopojuši svarīgākos jautājumus. Es gribētu minēt dažus no tiem.
Ļoti svarīga ir īstenošana. Dalībvalstis savu darbu ir izdarījušas ar atšķirīgu efektivitātes un apņemšanās pakāpi, kam ir attiecīgas sekas. Mēs gribētu, lai panākumus un pašrisku izvērtētu ar vienotu datubāzi un rezultātu tabulu.
Komisār, mēs uzskatām, ka mērķis ir nekādā veidā nepārkāpt darba ņēmēju tiesības, bet gan radīt darbavietas. Administrācijas samazināšana nav tas pats, kas darba ņēmēju tiesību pārkāpšana, bet mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem būtu jārada iespēja sadarboties.
Kas attiecas uz piekļuvi finanšu resursiem, ir ļoti svarīgi efektīvāk izmantot Eiropas Savienības līmenī pieejamo finansējumu. Līdz šim mēs esam panākuši 75 % efektivitāti, un šādā veidā finansējumu ir saņēmuši aptuveni 50 000 MVU. Tajā pašā laikā apmēram 300 000 MVU ir spējuši piekļūt finansējumam konkurētspējas un inovācijas programmā. Mums tas pavisam noteikti ir jāstiprina un jāsaglabā.
Ir ļoti svarīgi, ka iestāžu tīkls palīdz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šī iemesla dēļ ir jāstiprina Eiropas Uzņēmumu tīkls.
Mēs ļoti gribētu rast risinājumu, kas ļautu turpināt jaunajiem uzņēmējiem paredzēto Erasmus programmu. Mēs gribētu, lai visi 23 miljoni mazo un vidējo uzņēmumu varētu pieņemt darbā vismaz vēl vienu darbinieku. Tādējādi mēs lielā mērā ieguldītu darba tirgus situācijas uzlabošanā. Taču ir ārkārtīgi svarīgi panākt, lai mazos un vidējos uzņēmumos nodarbinātais darbaspēks ir labāk kvalificēts nekā pašlaik. Īpaši svarīgi ir tas, lai viņi varētu piedalīties videi draudzīgas ekonomikas programmas īstenošanā un apgūt digitālās prasmes. Mums vissvarīgāk ir tas, lai jaunie uzņēmēji, kuriem pieder mazi un vidēji uzņēmumi, dažādus uzņēmumu veidus uzskatītu nevis par zaudētājiem, bet gan par uzvarētājiem.
Fiona Hall
autore. - Priekšsēdētāja kungs! MVU Mazās uzņēmējdarbības aktu vērtēja atzinīgi, bet tas bija pirms diviem gadiem. Mums ir ārkārtīgi svarīgi mazajiem uzņēmumiem parādīt, ka tas nebija tikai papīra gabals.
Runājot par administratīvo slogu, mērķim jābūt vienreizējam, tādam, kuru mēs sasniedzam un pēc tam atmetam. Tas ir kas tāds, ar ko ir jāturpina strādāt. Mani īpaši satrauc situācija, kurā nonāk mikrouzņēmumi. Tas pilnībā attiecas - jeb gandrīz attiecas - uz mazu uzņēmumu, kurā ir 249 darbinieku un kam ir specializēti administratīvie darbinieki, taču mikrouzņēmumā, kur ir viens vai divi darbinieki, pārmērīgs regulējums tirdzniecību var padarīt neiespējamu. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka mikrouzņēmumi ar mazāk nekā 10 darbiniekiem patiesībā veido vairāk nekā 90 % no visas ES uzņēmējdarbības.
Pret mikrouzņēmumiem patiešām ir jāizturas kā pret ģimenes uzņēmumiem, it sevišķi ES un dalībvalstīm ir jāstrādā kopā, lai izdomātu, kā energoefektivitātes uzlabošanas jomā mazos uzņēmumus nostādīt priekšplānā. Patiešām, būtisks plašāka mēroga jautājums ir MVU finansējums.
Neilgi pirms Lieldienām vairāki Eiropas Parlamenta deputāti no Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas devās uz Kaliforniju, lai redzētu, kā Silīcija ielejā darbojas ieguldījumi. Mēs atklājām to, ka tur riska kapitāls bija plašāk pieejams nekā Eiropā un ka tie, kuri to piešķīra, vairāk uzņēmās risku. Riska kapitāla ieguldītāji Kalifornijā uzskata, ka deviņi no desmit ieguldījumiem cieš neveiksmi. Viens no desmit, kas ir veiksmīgs, maksā par pārējiem visiem, bet sauklis ir "kļūdies ātri”. Mēs no tā varam daudz mācīties par to, kā Eiropā labāk atbalstīt savus inovatīvos mazos uzņēmumus. Mums varbūt nevajadzētu neveiksmi nozākāt, bet gan to izmantot kā nākamo soli ceļā uz panākumiem.
Giles Chichester
autors. - Priekšsēdētāja kungs! ES politikā, kas ir vērsta uz vidējiem un maziem uzņēmumiem (MVU), ir pamatīgs paradokss. No vienas puses, tiek vienprātīgi atbalstīta to nozīme ekonomikā, nodarbinātībā, labklājības radīšanā, inovācijās un elastīgumā, kā arī to kopējā nozīmē ekonomikā. Ja pozitīvu daiļrunību varētu pārveidot pavēlēs un bankas naudā, tad Savienības MVU būtu lieliskā formā. Tomēr šajā rezolūcijā izvirzītais lielais uzdevums ir par to, kā maigus vārdus pārveidot lietderīgos darbos, nesviežot naudu pakaļ MVU, naudu, kas ir pieejama mūsdienu ekonomikā. No otras puses, ES šo pozitīvo sentimentu apvieno ar lielo daudzumu tiesību aktu par darba tiesību aizsardzību un vides prasībām: šiem tiesību aktiem ir labs mērķis, bet tie visi vislielāko nastu uzliek MVU, palielinot mazo uzņēmumu administratīvo slogu, kaut mums tas būtu jāsamazina.
Šajā rezolūcijā ir daudz konstruktīvu priekšlikumu. Man īpaši patīk priekšlikums apkarot praksi, ko manā valstī sauc par "gold plating”, ar ko valstu iestādes Eiropas pasākumiem pievieno virkni noteikumu. Es kā cilvēks, kurš 25 gadus ir strādājis mazā uzņēmumā, personīgi uzskatu, ka patiesībā, kaut arī būtu jauki šo administratīvo slogu samazināt, vislabākais, ko mēs varam darīt mazo uzņēmumu labā, ir uzlabot piekļuvi informācijai un finansēm.
Reinhard Bütikofer
Priekšsēdētāja kungs! Ne katru dienu Parlamentā notiek tā, ka sešu dažādu politisko grupu deputāti iesniedz kopīgu jautājumu, kam seko debates. Šodien mums ir šāds gadījums, un tā nav sagadīšanās, ka tas ir saistīts ar mazo un vidējo uzņēmumu nozīmīgumu. Tās ir vispārīgas un plaša mēroga bažas.
Viens no jautājumiem, ko mēs uzdodam, ir šāds: ko Komisija dara, lai nākotnē stiprinātu īpaši veiksmīgos mazo un vidējo uzņēmumu finanšu instrumentus? Viens no šiem veiksmīgajiem instrumentiem ir Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP). Kas notiks ar KIP, kad tiks izstrādāts pētniecības un inovācijas finansējuma kopējais stratēģiskais satvars? Kādas būs mazo un vidējo uzņēmumu iespējas šajā kontekstā?
Inovācijas jēdzienu pavisam noteikti nebūs iespējams padarīt tik plašu un tālejošu, ka tas aptvers visas attiecīgās darbības un visus mazos un vidējos uzņēmumus. Tomēr mēs nedrīkstam kļūdīties, veicinot tikai to mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, kuri tiek uzskatīti par īpaši inovatīviem. Tāpēc es uzskatu, ka kopējā stratēģiskajā satvarā ir ļoti svarīgi pieņemt pareizo lēmumu.
Vēl es gribētu īpaši pieminēt, ka tas ir arī saistīts ar kritēriju jautājumu, kura pamatā ir birokrātijas vienkāršošana un samazināšana. Jau šobrīd KIP ir daudz mazāk birokrātijas nekā Septītajā pamatprogrammā. Mazo un vidējo uzņēmumu gadījumā būtu prātīgi piemērot Septītās pamatprogrammas standartus. Mums ir jārod praktisks veids, kā turpināt pasākumus, kuri ir nākuši par labu maziem un vidējiem uzņēmumiem, it sevišķi tādās programmās kā KIP, lai reorganizācijas procesa laikā šie pasākumi nepazustu.
Niki Tzavela
autore. - Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu sumināt savus kolēģus par viņu ieguldījumu šajā ārkārtīgi lietderīgajā rezolūcijā un paziņoju, ka es piekrītu visam līdz šim teiktajam. Tomēr saistībā ar dažiem jautājumiem esmu izveidojusi pāris grozījumu, kuri, manuprāt, varētu būt konstruktīvs un lietderīgs ieguldījums galīgajā tekstā.
Pirmkārt, tekstā nav minēta nelegālās tirdzniecības ietekme uz mazajiem uzņēmumiem. Diemžēl mūsdienās nelegālā tirdzniecība ir realitāte un parādība, kas pieaug visās dalībvalstīs. Vienkāršāk sakot, nelegālā tirdzniecība ir viens no lielākajiem Eiropas mazo uzņēmumu dibināšanas un izaugsmes šķēršļiem.
Mans otrs komentārs attiecas uz Komisijas iniciatīvu dot papildus iespēju maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Šajos ekonomiski sarežģītajos laikos ir īpaši svarīgi atbalstīt MVU un palīdzēt tiem attīstīties.
Līdz ar to nonāku pie pēdējā punkta. Manuprāt, tas, ka daži mūsu MVU pāraug lielos uzņēmumos un ka ES ir mazāk jaunu uz pētniecību un izstrādi vērstu inovatīvu uzņēmumu nekā ASV, ir nožēlojami. Ievērojams inovāciju trūkums liedz MVU pieņemt inovatīvus un lietpratīgus uzņēmējdarbības modeļus un jaunas tehnoloģijas. Mums šī problēma ir jārisina, un mums Eiropā ir jāveicina tāda pati drosme uzņemties risku, kas piemīt jaunajai amerikāņu paaudzei.
Enikő Győri
Priekšsēdētāja kungs, komisār, godātie deputāti! Esmu pateicīga Parlamentam par izrādīto interesi attiecībā uz Mazās uzņēmējdarbības aktu un it sevišķi par tā sniegto iespēju apspriest to, kā būtu jārīkojas attiecībā uz dažādajām iniciatīvām, kuras tika minētas saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu.
Mazās uzņēmējdarbības akts ir ļoti svarīgs instruments, kas mums palīdz radīt labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Mazie un vidējie uzņēmumi Eiropas ekonomikai sniedz lielu ieguldījumu, jo šajā kategorijā ietilpst lielākā daļa uzņēmumu un tie nodrošina darbu vairāk nekā 90 miljoniem cilvēku visā Eiropā. Šī iemesla dēļ šīs mazo un vidējo uzņēmumu politikas, it sevišķi Mazās uzņēmējdarbības akta politikas, pilnīga īstenošana Ungārijas prezidentūrai ir galvenā prioritāte. Mūsu konkurētspējas stratēģijas veiksme ir atkarīga no tā, kā mūsu politikas iniciatīvas ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus. Viens no galvenajiem turpmākas izaugsmes elementiem ļoti konkurētspējīgu un inovatīvu mazo un vidējo uzņēmumu sadarbība Eiropā. Tādēļ Padome ar lielu prieku atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, kas tika publicēts 2011. gada 23. februārī. Turpmākai rīcībai Komisija šajā paziņojumā ierosina vairākās prioritārajās jomās īstenot dažādas jaunas iniciatīvas. Šīs iniciatīvas tika izveidotas, plaši apspriežoties ar mazo un vidējo uzņēmumu un attiecīgo iestāžu apvienībām. Tādējādi tie attiecīgi ņem vērā gan uzņēmumu, gan citu ieinteresēto pušu intereses.
Komisijas paziņojums tika pārrunāts konkurētspējas ministru neoficiālajā sanāksmē 2011. gada 13. aprīlī, Gedellē, Ungārijā. Šajās sarunās ministri pilnībā atbalstīja prezidējošās valsts viedokli, ka četri galvenie jautājumi, kas būtu jārisina, ir lietpratīgs regulējums, finansējums, internacionalizācija un pārvaldība. Lai šajos jautājumos panāktu progresu, ir vairāk jāstrādā. Tajā pašā laikā prezidentūrai ir stingra iecere saglabāt šī procesa ātrumu Konkurētspējas padomes sanāksmē, kas notiks 2011. gada 31. maijā, kas arī izskatīs Mazās uzņēmējdarbības akta starpposma pārskatu. Iepriekšminētajā sanāksmē prezidentūra gribēja, lai Padome pieņemtu lēmumus, kuros īpaši tiktu piemērots princips "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”, tā sakot, princips, uz kuru ir balstīts Komisijas paziņojums.
Kas attiecas uz Eiropas privātā uzņēmuma statusu, par šo tematu Eiropas Komisija pirmo reizi pauda ieteikumu Padomes regulas projektā 2008. gadā. Šī ieteikuma mērķis bija atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu darbību vienotajā tirgū, un tā rezultātam jābūt mazākām izmaksām un lielākai ekonomikas izaugsmei. Padomei radās bažas par atsevišķiem šī priekšlikuma aspektiem un daļām. Neskatoties uz Zviedrijas un Beļģijas prezidentūru slavējamajiem centieniem, līdz pat šai dienai dalībvalstis nav spējušas panākt vienošanos. Es godājamiem deputātiem varu apstiprināt, ka Ungārijas prezidentūra cenšas atrast veidu, kā panākt progresu attiecībā uz īpaši problemātiskajiem šī priekšlikuma jautājumiem, un turpinās darīt visu, kas ir tās spēkos, lai šo jautājumu veiksmīgi atrisinātu.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Liels paldies godājamajiem deputātiem par šo nozīmīgo jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, un par jūsu debatēm. Es atbildēšu uz šo jautājumu sava kolēģa, priekšsēdētāja vietnieka Antonio Tajani, vārdā.
Patiesībā mazie un vidējie uzņēmumi veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem, kā arī lielāko daļu reālās ekonomikas pievienotās vērtības un divas trešdaļas darbavietu privātajā sektorā. ES paļaujas uz MVU un rada nosacījumus, atbilstoši kuriem viņi var attīstīties un augt, lai konkurētspējīgos tirgos radītu darbavietas. MVU ir nepieciešams mazāk birokrātijas, vieglāk pieejams videi draudzīgu tirgu finansējums un reālai ekonomikai nepieciešamās prasmes. Tie ir mūsu MVU politikas principi, kā to norādīja Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pārskats. Atbildot uz jūsu mutiskajā jautājumā ietvertajiem pieciem jautājumiem, es Komisijas vārdā izklāstīšu piecas pieejas.
Komisija pārskatā aicina dalībvalstis sistemātiski novērtēt tiesību aktu ietekmi uz MVU, izmantojot MVU testu. Eiropas Parlaments un Komisija kopīgi strādā pie pētījuma par MVU testa piemērošanu dalībvalstu un Eiropas Savienības līmenī. Komisija šo testu izmantos kā pamatu papildus pasākumu plānošanai, lai atbalstītu labākās prakses īstenošanu un apmaiņu ar to. Mēs arī pašlaik esam nonākuši beigu posmā pētījumā par problēmām, kas ir saistītas ar licencēšanu un oficiālu atļauju izsniegšanu, uzņēmumu pārcelšanu un bankrota procedūrām dalībvalstīs. Šis pētījums arī ļaus Komisijai un it sevišķi dalībvalstīm plānot atbilstošos pasākumus, lai administratīvajiem pakalpojumiem piemērotu principu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”. Tas būs iespējams, atbilstoši pārskatā sniegtajiem ieteikumiem īpaši paplašinot e-pārvaldību un vienas pieturas aģentūru darbu.
Otrkārt, tiks ieviesta jauna pārvaldības sistēma. Komisija ir aicinājusi dalībvalstis iecelt MVU pārstāvi - "MVU kungu vai kundzi”, kas pārraudzītu MUA īstenošanu valstu līmenī. Valstu pārstāvji būs MUA konsultatīvās grupas locekļi, kas palīdzēs novērtēt un izplatīt informāciju attiecībā uz īstenotajiem MVU atbalsta pasākumiem. Viņi pirmo reizi tiksies MUA konferencē Budapeštā šā gada 24. un 25. maijā.
Treškārt, ir paredzēts, ka MVU būs galvenie administratīvā sloga mazināšanai paredzēto Eiropas programmu sniegtā labuma saņēmēji. Komisija Padomei un EP ir iesniegusi priekšlikumus administratīvo izmaksu ievērojamai samazināšanai - par vairāk nekā 30 %, kad tie tiek īstenoti, tikmēr jau pieņemtie priekšlikumi šīs administratīvās izmaksas samazinās par 22 %.
Komisija paļaujas uz to, ka Parlaments nodrošinās, lai mūsu priekšlikumi tiktu pieņemti pēc iespējas ātrāk. MVU īpašu labumu dos atsevišķi priekšlikumi, piemēram, Ceturtās direktīvas attiecībā uz grāmatvedību pārskatīšana. Kad Padome un Parlaments to būs pieņēmis, Ceturtās direktīvas attiecībā uz grāmatvedību pārskatīšana dalībvalstīm ļaus atbrīvot ļoti mazus uzņēmumus no atsevišķām grāmatvedības saistībām.
Ceturtkārt, MUA ir arī radījis pamatu, lai MVU ļautu izmantot energoefektivitātes mērķi, uzlabojot savu enerģijas pārvaldi un izmantojot vides tirgus sniegtās iespējas. Tiks īstenots arī rīcības plāns ekoloģisku inovāciju veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot MVU, sekmējot tīkla izveidi, zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstību un resursu izmantošanas efektīvu pārvaldību. Mēs arī turpināsim izstrādāt programmu, kas ir īpaši veltīta Enterprise Europe Network vides un enerģijas speciālistiem.
Visbeidzot, Komisija kā daļu no jaunu prasmju un darbavietu programmas pamatiniciatīvas veiks mikrouzņēmumos un amatniecības uzņēmumos nākotnē nepieciešamo prasmju novērtējumu. Nesen tika publicēts sākotnējais pētījums par nākotnē nepieciešamo prasmju noteikšanu mikrouzņēmumos un amatniecības uzņēmumos līdz 2020. gadam. Tajā ir noteikti pasākumi, kuri ir jāīsteno, lai nākotnē apmierinātu pieprasījumu pēc attiecīgajām prasmēm, lai tās efektīvāk veicinātu un sistemātiskāk ietvertu mikrouzņēmumiem un amatniecības uzņēmumiem paredzētās apmācības programmās.
Pilar del Castillo Vera
Priekšsēdētāja kungs, Győri kundze, komisār! Šodien mēs Parlamentā apspriežam kopēju priekšlikumu rezolūcijai par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, kuru Komisija iesniedza februārī.
Attiecības starp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un ekonomiku var definēt daudzos veidos, bet savā veidā tās ir asis, ap kurām riņķo ikviena ekonomikas sistēma, šajā gadījumā - Eiropas valstu ekonomikas. Ja asis ir stipras, ekonomikai klāsies labi; ja tās ir vājas, ekonomikai klāsies slikti. MVU rada darbavietas, izaugsmi un līdz ar to sabiedrības labklājību.
Es nosaukšu trīs, manuprāt, būtiskus stipra uzņēmumu tīkla izveides nosacījumus.
Pirmkārt, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešana un tādu tehnoloģiju attīstīšana kā e-pārvaldība vai mākoņdatošana, kas ietaupa naudu, samazina izmaksas un darbu un līdz ar to uzlabo MVU konkurētspēju.
Otrkārt, inovācijas, kas šajā nozarē ir tikpat būtiskas. Tādējādi topošie mazo un vidējo uzņēmumu sektora uzņēmumi ir spēcīgi jāstimulē.
Treškārt, MVU jābūt iespējai pilnībā piedalīties iekšējā tirgū, gan runājot par pārrobežu publiskajiem konkursiem, gan par citām iekšējā tirgus īpatnībām, kas lielā mērā var nākt par labu MVU konkurētspējai, bet kas pašreiz nenotiek.
Visbeidzot, tam visam seko uzņēmējdarbības vērtība, sociāla vērtība, kam jābūt lielai, jo, ja tā tāda nav, viss tīkls būs vājš. Šajā jomā gan valdībām, gan Eiropas Savienībai ir daudz darāmā, galvenokārt ar izglītības palīdzību.
Teresa Riera Madurell
Priekšsēdētāja kungs! Protams, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir tā priekšrocība būt elastīgiem un veikliem un atrasties tuvu klientiem, kā dēļ tie var daudz ātrāk pieņemt lēmumus. Krīzes laikos, kad ir svarīgi ātri reaģēt, tās ir ļoti svarīgas īpašības.
Turklāt, kā mums ir labi zināms, tie veido vairāk nekā 90 % no mūsu uzņēmējdarbības un tie ir vērtīgs modelis, kas mums būtu jāsaglabā, jo lielo uzņēmumu neveiksmju vai pārvietošanas sekas ir daudz postošākas, galvenokārt runājot par nodarbinātību.
Šī iemesla dēļ mēs un it sevišķi valdības nevaram atļauties mest sprunguļus šo uzņēmumu ceļā. Šī iemesla dēļ mēs apstiprinājām Mazās uzņēmējdarbības aktu, un šī iemesla dēļ tādi pasākumi kā šis ir ārkārtīgi svarīgi, lai turpinātu dalībvalstu progresu politisko un likuma pasākumu piemērošanā, par kuriem mēs vienojāmies.
Dāmas un kungi, Eiropas MVU ir steidzami nepieciešama stingra politiskā griba attiecībā atklāto konkursu labāku pieejamību, kas ir ietverts Mazās uzņēmējdarbības aktā ar mērķi to pārvērst reālos, taustāmos, darbojošos pasākumos.
Mēs atzīstam, ka dažu dalībvalstu īstenotie pasākumi, piemēram, konkursu sadalīšana un uzlabota elektroniskā piekļuve informācijai no centralizētām tīmekļa vietnēm un interaktīvām tīmekļa lappusēm, ir labi, taču mēs nedomājam, ka ar to pietiek.
Šajā Parlamentā mums būtu jāuzstāj uz to, lai par publiskajiem iepirkumiem atbildīgās personas no dažādām administratīvajām iestādēm savās konkursa specifikācijās iestrādātu nosacījumus, kas veicinātu pozitīvu diskrimināciju par labu MVU un likvidētu tādus atlases nosacījumus, kas tiem liegtu šajos konkursos piedalīties.
Jürgen Creutzmann
Priekšsēdētāja kungs, Rehn kungs! Kopīgais jautājums par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu parāda, ka joprojām ir daudz darāmā, lai vidējiem uzņēmumiem Eiropā nodrošinātu brīvu rīcību, it sevišķi valstu līmenī. Tomēr esmu gandarīts, ka pēdējos gados Eiropas Savienībā mēs esam veiksmīgi īstenojuši gandrīz visus Mazās uzņēmējdarbības akta nosacījumus. Pavisam nesen, martā, spēkā stājās jauna direktīva par kavētu maksājumu apkarošanu komercdarījumos, kas sniegs svarīgu ieguldījumu maksājumu veikšanas praksē Eiropā. Dalībvalstīm jaunā direktīva tagad ir jāievieš divu gadu laikā. Es gribētu aicināt šo termiņu samazināt, it sevišķi dalībvalstīs, kurās tas neradītu nozīmīgas problēmas. Tā vietā, lai tās ieviešanu novilcinātu par diviem gadiem, to varētu izdarīt viena gada laikā, kur tas ir iespējams.
Dalībvalstis vēl nav spējušas vienoties par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem. Tāpēc es ļoti atzinīgi vērtēju to, ka prezidējošā valsts Ungārija šim jautājumam seko līdzi un to ir noteikusi par vienu no sava darba galvenajiem punktiem. Tieši šāda veida uzņēmums varētu ļaut maziem un vidējiem uzņēmumiem ietaupīt lielu naudas summu. Ar to es īpaši domāju grāmatvedības, uzņēmuma dibināšanas un juridisko konsultāciju izmaksas. Tāpēc es vēlreiz gribētu paust savu lielo gandarījumu par to, ka prezidējošā valsts Ungārija liek uzsvaru uz šo jomu.
Svarīgs ir arī Riera Madurell kundzes tikko minētais jautājums - publiskais iepirkums. Šeit mēs joprojām varam panākt lielu labumu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šajā jomā ir daudz birokrātisku noteikumu, un bieži vien maziem un vidējiem uzņēmumiem ir īpaši grūti piedalīties publiskā iepirkuma procesā. Mums ir nepieciešama lielāka pārredzamība, un mums arī jācenšas pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz mūsdienu plašsaziņas līdzekļi, it sevišķi internets.
Kay Swinburne
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Mazās uzņēmējdarbības akts ir tieši tas, kam mums kā politiķiem un likumdevējiem būtu jāpievēršas, meklējot veidus, kā veicināt jaunu izaugsmi un atjaunot mūsu ekonomiku enerģiju.
Manā Velsas lauku vēlēšanu apgabalā MVU ir vairāk nekā 98 % uzņēmumu. Tā kā darbavietas Apvienotās Karalistes valsts sektorā kopumā kļūst nedrošākas un arvien vairāk manu vēlētāju, es ceru, izveidos kādu mazu uzņēmumu vai tādā strādās, es pilnībā atbalstu vērienīgos mērķus samazināt MVU administratīvo slogu, kā arī tādu mērķi kā visu tiesību aktu MVU testu. Apvienojumā ar manas valsts valdības izmantoto regulas politiku "viens iekšā, viens ārā”, šiem pasākumiem būtu jāsāk sasniegt mūsu mērķi.
Bet tagad ir laiks būt drosmīgiem, būt mērķtiecīgākiem un sasniegt vairāk. Esmu redzējusi, cik liels radošums ir Velsā, kā šajā ārkārtīgi ienesīgajā globālajā spēļu pasaulē jaunajiem uzņēmumiem tas kļūst par darbības kodolu un izcilas kultūras centru, runājot par filmu un raidījumu veidošanu; tomēr es sev uzdodu jautājumu par to, kā šo attīstību stiprināt un stimulēt. Tādiem lieliem projektiem kā Eiropas patents un Digitālā darba kārtība ir jāatbalsta šie mazie uzņēmumi, radot darbavietas un nākotni Velsas un visas ES iedzīvotājiem.
Derek Roland Clark
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šī pārskata 10 principi ietver palīdzību MVU gūt labumu no vienotā tirgus iespējām, taču eiro zona brūk - kā tā var sniegt vairāk iespēju? Tas arī vēlas, lai MVU no tirgu izaugsmes gūtu labumu. No kādas izaugsmes? Es 2009. gada septembrī komisāram Andor vaicāju: kādus konkrētus pasākumus viņš ieviestu, lai palīdzētu MVU; tas bija pēc tam, kad es biju uzdevis līdzīgu jautājumu, kad viņš ar Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju runāja par šī amata pienākumu uzņemšanos. Toreiz es atbildes neieguvu, taču tagad, liekas, dažas esmu ieguvis.
Pārskatā minētās piecas pamatnostādnes, lai mazinātu uz MVU izdarīto spiedienu, ietver PVN noteikumu vienkāršošanu un likmju samazināšanu, kā arī Kavēto maksājumu direktīvu, taču tā ir tikai spēlēšanās ar pašreizējiem noteikumiem un regulām. Pārskata pirmajam principam - izveidot pareizo vidi - nebūtu jānozīmē jaunu noteikumu ierosināšanu, piemēram, attiecībā uz Eiropas privātajiem uzņēmumiem un valsts atbalstu. Tam būtu jānozīmē simtiem noteikumu likvidēšanu. Galu galā Komisijas priekšsēdētājs Barroso pagājušā gada jūlijā Parlamentā teica, ka "birokrātija nosmacē MVU”.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pārāk sarežģīti vai nesaprotami, vai pārāk bargi likumi vai tādi, kas atpaliek no jaunākajām pārmaiņām, acīmredzami neveicina attīstību vai progresu. Kā Juridiskās komitejas koordinators es gribētu vērst īpašu uzmanību uz to, cik svarīgi likumdošanas procedūrā ir ievērot principu ex ante un post ante ietekmes novērtējumos ietvert mazos un vidējos uzņēmumus. Tādējādi likumdošanas procesā būtu iespējams pēc iespējas ātrāk noteikt un likvidēt jauno noteikumu rezultātā radušos šķēršļus šajā jomā, kas galu galā ir Eiropas ekonomikas spararats.
Līdzīgi ir ar principu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un "tikai vienreiz” ievērošanu un ārkārtīgi bargo ES direktīvu prasību transponēšanas valstu tiesību aktos ierobežošanu, ko, protams, veic dalībvalstu iestādes, kā rezultātā MVU sektorā ievērojami samazināsies administratīvais slogs. Gan Stoiber kunga darba grupa, gan Eiropas Komisijas iesniegtais Mazās uzņēmējdarbības akta pārskats ir apstiprinājis, ka bieži vien administratīvie šķēršļi un pārmērīgi lielie ar kontroles pasākumiem saistītie slogi izraisa kavēšanos un dažreiz pat novērš to mazo uzņēmumu turpmāku paplašināšanos, kuriem ir iespēja radīt jaunas darbavietas.
Tāpēc es uzskatu, ka jautājums par to, vai Eiropas Komisijas apsolītā analīze attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu līdz 25 % no pašreizējā līmeņa vēl ir pieejama, ir pamatots. Es arī piekrītu priekšlikumiem par to, ka gan ES iestādēm, gan dalībvalstīm būtu jāvadās pēc šiem principiem, veidojot jaunus vai pārskatot spēkā esošos tiesību aktus. Ir satraucoši uzzināt, ka dalībvalstīs Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošana saskaras ar daudziem šķēršļiem, kaut arī vairāku valstu piemērs parāda, ka šo principu ievērošana dod labus rezultātus.
Visbeidzot, vēl es gribētu vērst jūsu uzmanību uz pašreizējā darba ar Eiropas līgumtiesībām nozīmīgumu un darbu ar Eiropas patentu aizsardzības sistēmas izveidi, ko Juridiskā komiteja jau ir sākusi. Nevar būt nekādu šaubu, ka labs šīs jomas regulējums dos tiešu stimulu inovāciju attīstībai, it sevišķi attiecībā uz mazo un vidējo uzņēmumu pasākumiem un izaugsmi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! 2011. gada marta beigās bezdarba līmenis Eiropas Savienībā bija 9,5 %, bet eiro zonā - 9,9 %. Vēl lielāku satraukumu rada tas, ka bezdarba līmenis jauniešu vidū gandrīz divas reizes pārsniedz iedzīvotāju kopējo bezdarba līmeni. Uzņēmējdarbības attīstību stimulēs uzlabota uzņēmējdarbības vide un piekļuve finansējumam, kā arī labāka MVU piekļuve struktūrfondiem. MVU ir nepieciešama tiesiskā un fiskālā stabilitāte. Vairākkārtēji nodokļu likumu grozījumi vai noteikumu maiņa attiecībā uz dažādu finanšu līdzekļu pieejamību sarežģī uzņēmējdarbības veikšanu. Vēl viena problēma, it sevišķi krīzes laikos, ir tāda, ka MVU ietekmē valstu iestāžu kavēšanās apmaksāt rēķinus. Visi šie faktori ietekmē MVU izredzes īstenot savus uzņēmējdarbības plānus un arī savu darbību, un, galvenokārt, to spēju ieviest jauninājumus.
Laika posmā starp 2006. un 2008. gadu MVU ieguva tikai 33 % no kopējās publiskā iepirkuma līgumu vērtības. Ņemot vērā, ka publiskā iepirkuma līgumi veido 17 % no Eiropas Savienības IKP, mēs uzskatām, ka MVU ir pastiprināti jāiesaistās publiskā iepirkuma tirgū. Tāpēc mēs aicinām Komisiju un dalībvalstis līdz 2015. gadam īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismaz 50 % publiskā iepirkuma darījumu tiek veikti elektroniski saskaņā ar dalībvalstu valdību 2005. gadā Mančestrā pausto apņemšanos.
Norādīšu, ka vienotais tirgus vēl nedarbojas pakalpojumu nozarē, kam ir pretēja ietekme uz MVU darbību Eiropas Savienībā. 2008. gadā Komisija kā daļu no Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna izklāstīja programmu, kas ietvēra Eiropas Investīciju bankas piedāvātu starptautisko paketi aizdevumu veidā 30 miljardu eiro apmērā, kas ir paredzēti MVU. EIB plānoja par 1 miljardu eiro gadā papildināt aizdevumus vidējiem uzņēmumiem. Es gribētu jautāt Komisijai, kādā īstenošanas posmā atrodas šī programma, vai tā šo finansējumu plāno palielināt, un vai šis finansējums tiek piešķirts visām dalībvalstīm vienlīdzīgi.
Mara Bizzotto
(IT) Priekšsēdētāja kungs! Salīdzinājumā ar atbalsta politikā ieguldītajiem vairākiem miljoniem eiro tika zaudēti trīs miljoni darbavietu. Tāds ir šis postošais rezultāts, runājot par ietekmi uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) - vispirms triumfālā Lisabonas projekta ietekme un pēc tam stratēģijas "Eiropa 2020” "fotokopija”, kam mēs pat gribam piešķirt līdzekļus no nākamās daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam.
Tāpēc es nevaru neuzsvērt to, kas interesē tūkstošiem Eiropas iedzīvotāju un nodokļu maksātāju: kāda jēga ir Eiropai, ja tā nevar atrisināt šī kontinenta ekonomiskās problēmas, ja tā nevar pieņemt vienotu nostāju par ārpolitikas jautājumiem un ja tā izšķiež naudu? Es ceru, ka piepildīsies tas, ko vairākkārt teica komisārs Tajani. Es ceru, ka MVU kodeksa pārskatīšana patiešām spēs vienkāršot birokrātiju, nodrošināt piekļuvi kredītam un tā atjaunošanai un veicināt internacionalizāciju.
Ar Kavēto maksājumu direktīvu mēs esam sasnieguši patiesu, konkrētu mērķi, taču politiskās gribas, nevis eiropropagandas rezultātā. Ja jau neskaitāmās stratēģijas izmaksas izbeigs tikai runas par finansēm, es aicinu Eiropas iestādes atlīdzināt dučiem mana reģiona Veneto mazo uzņēmēju zaudējumus, kuri drīzāk atņems sev dzīvību, nekā piedzīvos savu mazo uzņēmumu izputēšanu.
Krišjānis Kariņš
(LV) Priekšsēdētāja kungs! Komisār! Ģimenēs vecāki ļoti bieži pievērš uzmanību tam bērnam, kas visskaļāk kliedz, kaut gan īstenībā uzmanība būtu jāpievērš pavisam citam bērnam. Tāpat politiķi un prese visbiežāk pievērš uzmanību lielajiem uzņēmumiem, kuriem ir daudz naudas, kuriem ir liela balss, kaut gan drīzāk būtu jāpievērš uzmanība citiem, tas ir, maziem uzņēmumiem. Lielie uzņēmumi mums Eiropā ir kā lieli koki, bet šie lielie koki neveido visu uzņēmumu mežu. Pāris skaitļu. Pāri par 90 % uzņēmumiem visā Eiropā ir mazie un vidējie, nevis lielie. No strādājošiem apmēram ¾ daļas strādā tieši mazajos un vidējos uzņēmumos, kuri saražo tikpat daudz no Eiropas iekšzemes kopprodukta. Ir pienācis laiks mums mainīt savu uzmanību no lieliem uzņēmumiem, kuri ir skaļi, es negribu teikt - kā bērni, bet kuri ir skaļi, un pievērst uzmanību tiem klusākiem, kuri tomēr vairākums tieši strādā ar mazajiem. Un šajā sakarā, komisāra kungs, es aicinu jūs stingrāk pievērst uzmanību uz jūsu pašu Komisijas apņemšanos samazināt administratīvo slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Jūs šo varat darīt, vērtējot savu likumdošanu, neieviešot normas, kuras sadārdzina administratīvo slogu. Atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, mēs ātrāk veicināsim ekonomikas izaugsmi visā Eiropas Savienībā. Paldies par uzmanību!
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs! 2008. gadā pieņemtais Mazās uzņēmējdarbības akts bija paredzēts, lai stimulētu mazās uzņēmējdarbības attīstību un Eiropā uzlabotu uzņēmējdarbības apstākļus. Ir daudz darīts, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un vienkāršotu administratīvās prasības, piemēram, ir izveidota Elektronisko rēķinu piesūtīšanas direktīva un Kavēto maksājumu direktīva. Tomēr ar to nepietiek. Šodien mēs varam redzēt, ka rezultāti nav tādi, uz kādiem cerēja mazie uzņēmumi.
Galvenās prioritātes, piemēram, finansējums un normatīvās sistēmas vienkāršošana, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, netika sistemātiski un konsekventi īstenotas. Tikmēr uzņēmējdarbības vide dalībvalstīs lielā mērā atšķiras. Dažādie likumiskie režīmi, kuri aptver patērētāju tiesības, kas joprojām saglabājas, samazina patērētāju uzticību vienotajam tirgum un nemudina uzņēmumus izvērst savu uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs. Būtībā tas kavē tāda iekšējā tirgus izveidi Eiropas Savienībā, kas ir vairāk vērsts uz maziem uzņēmumiem un ir tiem labvēlīgāks.
No ekonomikas un finanšu krīzes visvairāk cieta tieši mazie uzņēmumi. Mēs redzam, kā bankrotē uzņēmumi vai cik tiem ir milzīgs parādu slogs. Mēs piemērojām pasākumus, lai tiem palīdzētu, taču diemžēl tie ne vienmēr bija veiksmīgi. Komisijas izveidotais Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments patiesībā bija ļoti piemērots solis, lai maziem uzņēmumiem sniegtu iespējas krīzes laikā iegūt finansējumu. Tomēr, kā ir parādījuši dažādi pētījumi, tā vietā, lai uzņēmumiem piešķirtu aizdevumus, dažās dalībvalstīs valsts bankas vēl vairāk pastiprināja aizdevuma nosacījumus.
Eiropas Investīciju bankai, kas divus gadus pārvaldīja šos aizdevumus, kopumā nebija informācijas par šo instrumentu īstenošanu. Tas rada jautājumu: kāpēc mums šāds starpnieks vispār ir nepieciešams? Ir acīmredzams secinājums, ka nākotnē atbildība par šādu svarīgu iniciatīvu īstenošanas dalībvalstīs pārraudzīšanu jāuzņemas Komisijai.
Es ceru, ka Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana mums ļaus saprast un novērtēt jomas, kurās mūsu centieni būtu jāpastiprina, lai mēs varētu izveidot tādu vidi, kas mazajiem uzņēmumiem dotu lielāku labumu.
(Runātājs piekrita atbildēt uz zilās kartītes jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es gribēju pavaicāt Balčytis kungam, ko viņš domā par Erasmus programmu jaunajiem uzņēmējiem, jo viņš minēja, ka krīzes rezultātā finansiālā situācija šajā jomā ir kļuvusi ārkārtīgi nedroša. Es dzirdēju, ka Komisija plāno ierobežot šīs programmas apmēru. Vai jūs neuzskatāt, ka, ņemot vērā finanšu krīzi, būtu prātīgāk mazo un vidējo uzņēmumu īpašniekiem nodrošināt iespēju uzzināt par jaunām uzņēmējdarbības jomām?
Zigmantas Balčytis
(LT) Liels paldies par šo jautājumu. Tas, kā mēs plānojam pārveidot mūsu sabiedrību un kam turpmāk būs jārisina galvenie jautājumi, ne tikai attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, bet arī lielajiem - tas patiešām ir prioritārs mūsu nākotnes jautājums.
Jūsu minētā Erasmus programma arī ir ļoti svarīga, un es uzskatu, ka nākotnē Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu to, ka šādas programmas necieš un ka turpmāk mums ir cilvēki, labāk sagatavoti cilvēki, kuri īstenotu daudzās teorētiskās vēlmes, ko mēs šeit esam pauduši. Galu galā kādam teorija ir jāīsteno praksē. Es jums pilnībā piekrītu, ka Parlaments turpmāk nedrīkstētu atbalstīt šādu programmu samazināšanu.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pašreizējā darbā ar Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu būtu īpaši jākoncentrējas uz Eiropas privātā uzņēmuma statūtu izveidi, tādējādi ES tirgū veicinot uzņēmumu pārrobežu darbības. Kaut arī pēdējos mēnešos ir samazinājies uzņēmuma dibināšanai nepieciešamais laiks, Eiropas Komisijas veiktā analīze ir parādījusi, ka vairāk nekā puse dalībvalstu joprojām neatbilst prasībai par to, lai to būtu iespējams izdarīt trīs dienu laikā. Turklāt lielākā daļa dalībvalstu joprojām neveic ietekmes novērtējumus attiecībā uz turpmākajām tiesību aktu un administratīvajām iniciatīvām par MVU, un pilnībā netiek piemērots arī princips "tikai vienreiz”.
Pēdējo divu gadu laikā nav mainījies to valstu skaits, kurās bija iespējams gada laikā pilnībā slēgt uzņēmumu. Tāpēc es Eiropas Komisijai ierosinātu vēl vairāk iesaistīties centienos nodrošināt, ka dalībvalstis šos nosacījumus īsteno. Turklāt es uzskatu, ka saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu turpmākiem pasākumiem būtu jāietver arī finansējuma labāka pieejamība, piekļuve riska kapitāla tirgiem un centrālo kontaktpunktu attīstība dalībvalstīs, lai sekmētu administratīvās procedūras.
Ir vērts uzsvērt, ka, lai sasniegtu mūsu mērķi - stratēģijā "Eiropa 2020” noteikto 75 % nodarbinātības līmeni - ir jāatbalsta MVU. Ekonomikas krīzes rezultātā tā vietā, lai radītu darbavietas, šie MVU cieš no sloga, ko rada virkne papildu izmaksu.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts ir jāsavieto ar stratēģiju "Eiropa 2020”, lai uzlabotu normatīvo vidi, kas, savukārt, nodrošinātu MVU prasības. Tas nozīmē, ka ir pilnībā un steidzami jāīsteno iesniegtie pasākumi, it sevišķi princips "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”. Es uzskatu, ka īpaša uzmanība jāpievērš inovatīviem uzņēmumiem paredzētai liela apjoma finansējuma atbalstīšanai. Saskaņā ar Komisijas vērtējumu Rumānija ir labas prakses piemērs principa "uzņēmējdarbības veicināšana ar programmu "Start business”” piemērošanā. Šīs programmas budžets ir 21,2 miljoni eiro, un tās mērķis ir jauniešu vidū attīstīt vadības prasmes.
Es arī pamanīju progresu principa "MVU piekļuve finansējumam” īstenošanā. Valdība atbalsta vismaz 1100 jauniešu dibinātu MVU izveidi un attīstību.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos sākt, paužot atzinību par Eiropas Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu. Praktiski runājot, Eiropas Komisija savā 2011. gada 23. februāra paziņojumā norāda uz diezgan ievērojamo progresu, kas ir panākts kopš Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas 2008. gada jūnijā, taču brīdina par atlikušajiem uzdevumiem. Tāpēc MVU joprojām ir problemātiski paplašināt savu darbību, uzlabot savu spēju ieviest jauninājumus, piekļūt tirgiem un iegūt finansējumu, un cīnīties pret pārmērīgo birokrātiju. Vairumā gadījumu, nonākot pie direktīvu transponēšanas valstu tiesību aktos, Eiropas Savienības noteiktās prasības attiecībā uz birokrātiju patiesībā tiek pārsniegtas. Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, katrai dalībvalstij būtu jāizveido saraksti, kuros valsts birokrātiskie pasākumi tiktu salīdzināti ar ES direktīvās noteiktajiem. Vēl ir jāveic arī ietekmes novērtējums par ES jauno tiesību aktu priekšlikumu iespējamo ietekmi uz MVU.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Kopš Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta iniciatīvas pieņemšanas ir pagājuši vairāk nekā divi gadi, tāpēc Komisijas paziņojums februārī par šīs iniciatīvas pārskatīšanu ir pareizs un atbilstošs. Liekas, ka mūsu centieni maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) veicināt labvēlīgāku normatīvo vidi līdz šim uz uzņēmējdarbības nozari ir nav atstājuši pietiekami lielu iespaidu. Tāpēc Komisija, pamatojoties uz pārrunām ar MVU organizāciju pārstāvjiem, ir sagatavojusi turpmākus pasākumus, ar kuriem mēs varam palīdzēt uzlabot MVU situāciju.
Manuprāt, mums vispirms vairāk jākoncentrējas uz jaunu noteikumu piemērošanu valstu tiesību aktos. Manas valsts pieredze parāda, ka valstu birokrātija ir ārkārtīgi traucējoša un spītīgi pretojas jebkādām pārmaiņām, kas ierobežotu tās spēju mocīt mazos uzņēmumus. Tāpēc es uzskatu, ka mums pacietīgi un ļoti neatlaidīgi jācenšas vienkāršot MVU paredzētos noteikumus un jātic, ka mūsu centieni kaut kādā veidā dos vēlamo rezultātu.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Viena īpaši pozitīva Mazās uzņēmējdarbības akta īpašība ir noteikums, kas atvieglo uzņēmuma dibināšanu, runājot gan par laiku, gan par izmaksām. Es arī atzinīgi vērtēju valsts sektora pienākumu 30 dienu laikā samaksāt rēķinus.
Taču joprojām saglabājas daži birokrātiski šķēršļi, piemēram, runājot par skaidras naudas plūsmu. Mums ir jāizvērtē, kādā mērā Bāzeles kritēriji maziem un vidējiem uzņēmumiem varētu izraisīt nopietnu kredītresursu trūkumu. Runājot par pārrobežu reģioniem, mums beidzot būtu jāīsteno Eiropas privāto uzņēmumu statūti. Ņemot vērā izmaksas un ieguvumus, nākotnē šāda veida uzņēmums varētu būt svarīgāks par Eiropas uzņēmumu. Šajā sakarā es domāju filiāles un reģistrēto pārstāvniecību izplatību visā Eiropā.
Visbeidzot es gribētu pateikt, ka mums ir jārealizē šie pasākumi, lai maziem un vidējiem uzņēmumiem ļautu piekļūt Ķīnas un citiem Āzijas tirgiem.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu pārskatā minētajam paziņojumam, ka ir nepieciešami turpmāki pasākumi. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi iegūt labāku pārskatu par to, kā dalībvalstu valdības īsteno Mazās uzņēmējdarbības aktu. Svarīgs ir arī starpposma pārskats, jo izrādās, ka mazo un vidējo uzņēmumu problēmas - grūtības iegūt finansējumu, administratīvā sloga apmērs, pārmērīgs regulējums un problemātiska piekļuve tirgum - kļūst ilgstošas.
Es arī par labu domu uzskatu atļauju maziem uzņēmumiem reģistrēties kā Eiropas privātajam uzņēmumam, tādējādi samazinot administratīvo slogu un tajā pašā laikā saprotot, ka lietpratīgs regulējums ir ārkārtīgi aktuāls jautājums, kas steidzami jārisina. Tajā liela prioritāte ir principa "tikai vienreiz” izplatīšanai visā Eiropā un vērtējumam, vai konkrētās politikas jomas tiesiskais regulējums ir tāds, kādam tam būtu jābūt, un, ja tas tāds nav, kādas pārmaiņas ir nepieciešamas.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Fakts ir tāds, ka, ja katrs MVU izveidotu vēl vienu darbavietu, Eiropā vairs nebūtu bezdarba. Patiesībā šis uzdevums nav neiespējams. Tomēr tā vietā daudzi šie uzņēmumi samazina darbavietas, kas daļēji notiek lejupslīdes dēļ, kā arī pārmērīgā regulējuma un birokrātijas dēļ. Tas pavisam noteikti ir steidzami jārisina.
Es ar gandarījumu saku, ka mūsu jaunā valdība vakar paziņoja par MVU atbalsta pasākumiem, kurus šodien ļoti atzinīgi novērtēja uzņēmēju kopiena - šie pasākumi ir saistīti ar PVN, PRSI, ceļošanas nodokli un praksi. Ir svarīgi Eiropas līmenī īpaši risināt krāpšanās jautājumu. Melnā tirgus ekonomika plaukst, un tas ir jārisina Eiropas mērogā. Mums arī jāmudina uzņēmumi izmantot e-komercijas iespējas un izveidot Eiropas mēroga patentu. Ja mēs to darīsim, mēs patiesībā varētu likvidēt bezdarbu un arī palīdzētu izveidot daudz jaunu uzņēmumu.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana ir lieliska iespēja, ja tā pamatā ir izpratne par to, cik vērtīgi ir mūsu mazie un vidējie uzņēmumi. Itālijas ekonomikas struktūrā mazie un vidējie uzņēmumi veido lielāko un būtisko ražošanas tirgus daļu.
Tiem ir vēl lielāka nozīme Itālijas dienvidos, no kurienes es nāku, jo visa šī reģiona ražošanas struktūra tiek organizēta, ņemot vērā mazos un vidējos uzņēmumus. Agrāk visas rūpniecības nozares sadarbojās ar maziem uzņēmumiem, kas nodrošināja tūkstošiem darbavietu. Šodien daudzi no šiem uzņēmumiem ir bankrotējuši vai ir slēgti negodīgas konkurences dēļ, kā to ļoti labi zina studenti no Barletas, kuri šodien šeit atrodas.
Tāpēc Eiropai ir jāpauž stingra, efektīva nostāja, lai nodrošinātu mazāku birokrātiju, zemākas izmaksas, lielāku pārredzamību un mazāk kavētu maksājumu, un lai nodrošinātu stabilitāti, ko tik ļoti pieprasa mazie un vidējie uzņēmumi un kas tiem ir nepieciešama.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Liels paldies godājamajiem deputātiem par ļoti nopietno un pamatīgo apspriešanos. Komisija saprot, ka ir jāturpina rīkoties; to uzsvēra vairāki deputāti, un es pilnībā piekrītu, ka mazo un vidējo uzņēmumu labklājība ir būtiska tam, lai Eiropa atveseļotos, kā arī tās izaugsmei un nodarbinātībai.
Kad mūsu MVU klājas labi, Eiropas ekonomikai klājas labi. Es varu jums apliecināt, ka Komisijas prioritāte ir principa "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un Mazās uzņēmējdarbības aktā ierosināto pasākumu īstenošana. Es jums vēlos pateikties par jūsu atbalstu šajā jautājumā.
Komisija ar nepacietību gaida ciešu sadarbību ar visām attiecīgajām pusēm, it sevišķi ar Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu Mazās uzņēmējdarbības akta efektīvu īstenošanu Eiropas un valstu - dalībvalstu - līmenī. Oktobrī paredzētā Eiropas MVU nedēļa būs laba iespēja, lai strādātu kopā un visā Eiropas Savienībā informētu par MVU politiku un MVU vajadzībām. Mēs šo pasākumu rīkojam kopā ar Parlamentu un Komisiju.
Enikő Győri
Priekšsēdētāja kungs! Bendtsen kungs pieprasīja tūlītēju rīcību, un es stingri piekrītu viņa viedoklim. Mēs dzirdējām, ka mazie un vidējie uzņēmumi Eiropas Savienībā ir arī lieli darba devēji, un pēc ekonomikas krīzes ir īpaši svarīgi izvērtēt un pārskatīt, kā mēs tiem varētu palīdzēt atveseļoties. Prezidējošā valsts Ungārija tic uz darbu balstītai ekonomikai un sabiedrībai, bet mazos un vidējos uzņēmumus šajā gadījumā tā uzskata par galvenajiem partneriem. Kopš 2008. gada ekonomikas vide ir krasi mainījusies, un tāpēc patiešām ir jāveic pārskatīšana. Arī mēs atzinīgi vērtējam Bütikofer kunga minēto sešpusējo nolīgumu, un mēs arī esam pateicīgi, ka vairāki deputāti savās runās atzinīgi vērtēja prezidējošās valsts Ungārijas centienus un to, ka prezidējošā valsts Ungārija šo jautājumu patiešām uzskata par prioritāti.
Ļaujiet man vērst jūsu uzmanību uz pāris konkrētiem jautājumiem. Pēc deputātu uzmanīgas uzklausīšanas mēs paužam gandarījumu, ka par šiem principiem patiešām ir pilnīga vienprātība. Mazie un vidējie uzņēmumi ir Eiropas ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības mugurkauls. Tāpēc arī Padomes prioritāte ir mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas uzlabošana. Saistībā ar un atsaucoties uz to, Konkurētspējas padome iepriekšminētajā sanāksmē 2011. gada 30.-31. maijā gatavojas pieņemt Padomes lēmumus, par ko prezidējošā valsts Padomei iesniedz projektu. Šīs ieceres galvenie mērķi ir sniegt risinājumu problēmām, kas tika atklātas Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanas rezultātā. Kas tie ir? Tie ir labāka piekļuve aizdevumiem un tirgiem gan Eiropā, gan visā pasaulē, kā arī uzlaboti nosacījumi piekļuvei tirgum un administratīvā sloga mazināšana.
Padome uzskata, ka ir svarīgi pēc iespējas ātrāk veikt Kavēto maksājumu direktīvas transponēšanu, kas - kā jau jums ir zināms - ir pieņemta, un to mēs sakām ar gandarījumu. Padome cenšas to panākt un mudina dalībvalstis to darīt, jo tas lielā mērā atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu darbību un ievērojami uzlabotu to likviditāti. Es ar gandarījumu arī paziņoju, ka Padome drīz panāks vienošanos attiecībā uz Komisijas mērķiem samazināt uzņēmumu dibināšanas izmaksas. Tā būtība ir radīt iespēju nodibināt uzņēmumu maksimāli trīs dienu laikā, maksājot ne vairāk kā 100 eiro, un radīt iespēju iegūt licences mēneša laikā.
Es vēlos pieminēt vēl divus konkrētus jautājumus. Viens ir par Eiropas patenta piešķiršanu. Ciešākai sadarbībai jau ir pievienojušās 23 dalībvalstis, un Padome pašlaik apspriež pamatnoteikumus. Mēs to uzskatām par lielu sasniegumu ES un it sevišķi mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas jomā. Creutzmann kungs vēlējās zināt par Eiropas privāto uzņēmumu jautājumu un lūdza to uzskatīt par prioritāti. Mēs esam panākuši ievērojamu progresu. Šobrīd vairākumam nav pievienojušās tikai dažas dalībvalstis. Ja tas tiktu pieņemts, maziem un vidējiem uzņēmumiem tas patiešām būtu pagrieziena punkts, tāpēc mēs ar to ļoti cītīgi strādājam, un mēs arī uzskatām, ka, lai panāktu nepieciešamo vairākumu, dalībvalstis varēs izdarīt kaut kādu politisko spiedienu un to veicināt ar savu kanālu starpniecību. Par to mēs vairākkārt esam runājuši ar saviem sabiedrotajiem - cienījamajiem Juridiskās komitejas pārstāvjiem.
Visbeidzot, minēšu saikni ar stratēģiju "Eiropa 2020”. Mēs uzskatām, ka stratēģijā noteiktos mērķus ir svarīgi pārveidot likumos, rīcībā un pasākumos, kas uzlabo mazo un vidējo uzņēmumu stāvokli, taču, protams, arī dalībvalstīm ir jādara savs mājasdarbs. Ar Eiropas sistēmu vien nepietiek; tādējādi, piemēram, mēs uzskatām, ka ir jāvienkāršo un jāpadara draudzīgākas maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzētās nodokļu sistēmas. Tā rīkojas vairākas dalībvalstis. Viena no tām ir pašreiz prezidējošā valsts Ungārija.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2011. gada 12. maijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cristian Silviu Buşoi
Es atzinīgi vērtēju Komisijas paziņojumu par MUA pārskatīšanu, jo tas lielā mērā risina problēmas, ar kurām saskaras MVU un kurām Eiropas un valstu politikām būs jārod risinājums.
Vienotā tirgus akts ir uzlicis lielu uzsvaru uz MVU atbalstu. Šajā paziņojumā ir iekļauti daudzi ierosinātie pasākumi, piemēram, direktīvu par grāmatvedību pārskatīšana, birokrātijas samazināšana, uzlabota piekļuve kapitāla un publiskā iepirkuma tirgiem utt.
Viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras MVU, ir piekļuves trūkums finansējumam, kas ne tikai kavē inovācijas, bet arī uzņēmumu izaugsmi. Sevišķi inovatīviem MVU ir nepieciešama plašāka piekļuve neoficiālam finansējumam un arī uz riska kapitālu krājumiem pamatotam finansējumam, kas ir galvenais jauno uzņēmumu finansējuma avots.
Atbalstu MVU, it sevišķi uzņēmuma darbības pirmo mēnešu laikā, var sniegt arī iekšzemes nodokļu atvieglojumu pasākumi.
Visbeidzot, es uzskatu, ka attiecībā uz MVU Kavēto maksājumu direktīva ir jāīsteno godīgi. Turklāt, tā kā mērķis ir palīdzēt MVU paplašināt to pārrobežu aktivitātes, būs jāveicina pārrobežu parādu piedzīšanas procedūra un nekavējoties jāpieņem Eiropas privāto uzņēmumu statūti.
Nessa Childers
, rakstiski. - Īrijas valdības nodarbinātības iniciatīva pareizi koncentrējas uz darbavietām bagāto nozari - tūrismu; bet ES Mazās uzņēmējdarbības aktam ir iespēja nākamajos gados to papildināt attiecībā uz MVU. MUA mērķis ir samazināt uzņēmējdarbībai piemēroto administratīvo slogu un uzlabot MVU piekļuvi finansējumam. Komisārs Rehn šovakar ziņoja, ka dažās jomās uzņēmējdarbības izmaksas ir veiksmīgi samazinātas par 22 % un ka arī turpmāk uz šo iniciatīvu tiks likts uzsvars. Mazās uzņēmējdarbības akta pamata vēstījums ir "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” - uzņēmējdarbības tiesību aktus visā ES koncentrēt uz maziem un vidējiem uzņēmumiem -, un šovakar ES ir apņēmusies uz šo jomu koncentrēties arī turpmāk. Tādēļ ir svarīgi, lai Īrijas uzņēmēji būtu pilnībā informēti par to, kā vislabāk izmantot Mazās uzņēmējdarbības aktu.
Jan Kozłowski
Mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem Eiropas ekonomikas izaugsmē ir centrālā un galvenā nozīme; tie ir galvenais nodarbinātības avots, un tie būtiski ietekmē Eiropas konkurētspējas un inovāciju attīstību. Tāpēc pavisam noteikti varam teikt, ka mēs nevarēsim sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, ja vien mēs neatbalstīsim mazos un vidējos uzņēmumus un ja vien mēs tiem neļausim pilnvērtīgi izmantot vienoto tirgu. Īpaši svarīgi un, manuprāt, efektīvi pasākumi ir Mazās uzņēmējdarbības aktā minētie risinājumi, tajā skaitā mazāk birokrātisko šķēršļu, labāka piekļuve finansējuma avotiem un vieglāka piekļuve tirgum, kuru mērķis ir izveidot vislabākos nosacījumus MVU attīstībai. Tomēr to efektivitāti var apdraudēt problēmas, kas dalībvalstīs radušās šo risinājumu īstenošanas laikā. Tāpēc es arī ceru, ka dalībvalstis, kuras vēl nav pilnībā īstenojušas šos pasākumus, pieliks visas pūles, lai nodrošinātu pēc iespējas ātrāku šī procesa pabeigšanu.
Marian-Jean Marinescu
MVU saskaras ar apgrūtinātu piekļuvi finansējumam un tirgum. Nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (MFF) jānodrošina pasākumi, lai šīs problēmas pārvarētu. Finanšu programmām un instrumentiem, kas jau darbojas, bet ir izrādījušies nepiemēroti, ir nepieciešams lielāks atbalsts, piemēram, konkurētspējas un inovāciju programmai. Ir jāuzlabo jaunu inovatīvu uzņēmumu piekļuve finansiālajam atbalstam darbības uzsākšanai paredzētā finansējuma veidā. MVU gūs labumu arī no Eiropas riska kapitāla fonda izveides un ilgstošu riska dalīšanas produktu paplašināšanas, ko caur riska dalīšanas finanšu mehānismu piedāvā Eiropas Investīciju banka. Runājot par MVU piekļuvi tirgum, es aicinu Komisiju ierosināt plānu inovatīvu produktu ieviešanai un pārdošanai tirgū. Turklāt ir nepieciešams pasākumu kopums, kas atbalstītu MVU jauna energoefektivitātes plāna īstenošanā.
Nikolaos Salavrakos
Es šo Parlamenta iniciatīvu vērtēju atzinīgi, jo politisko grupu lielā vienprātība uzsākt debates par maziem un vidējiem uzņēmumiem norāda uz to būtisko nozīmi ES izaugsmes veicināšanā. Lejupslīdes rezultātā maziem un vidējiem uzņēmumiem ir vēl sarežģītāk palielināt kapitālu. Ir steidzami jāuzlabo to piekļuve tirgiem, kā arī finanšu un informācijas pieejamība. Mums ir jāierobežo administratīvais slogs, vienkāršojot normatīvo vidi. Ir svarīgi Eiropas līmenī apkarot melno tirgus ekonomiku un stimulēt mazos un vidējos uzņēmumus. Nesen Komisija paziņoja par 12 pasākumiem 2012. gadam, kas paredzēti vienotā tirgus veicināšanai un kas ietver pasākumus attiecībā uz MVU paredzētu finansējumu un strādājošo mobilitātes finansēšanu, tas ir pasākumus, kas, manuprāt, ir solis pareizajā virzienā. Izmantojot vienoto tirgu integrētā veidā un izmantojot tā piedāvātās priekšrocības, mēs varam Eiropas līmenī stiprināt izaugsmi un labklājību un stimulēt uzņēmumus. Lai veicinātu konkurētspēju un nodarbinātību, ir jāstiprina un plaši jāpiemēro tādi pasākumi kā Eiropas patents un Eiropas profesionālā identifikācijas karte.
Dominique Vlasto
Eiropas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir mūsu saimnieciskās darbības dzīvības spēks. To attīstībai, modernizācijai un konkurētspējai jābūt mūsu ekonomikas stratēģijas galvenajam elementam. Tāpēc es atzinīgi vērtēju Komisijas veikto Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, kas meklē veidus, kā likvidēt MVU iespējamās izaugsmes šķēršļus. Vēl ir ļoti daudz darāmā, lai vienkāršotu normatīvo vidi un birokrātiskās procedūras, kas lielā mērā ierobežo mūsu uzņēmumu darbību un dinamismu.
Turklāt es atbalstu Eiropas privāto uzņēmumu statūtu izveidi, kas mūsu MVU palīdzētu pilnībā izmantot Eiropas tirgus sniegtās iespējas, ļaujot tiem arī turpmāk veikt savas pārrobežu darbības bez pienākuma pildīt bieži vien apgrūtinošās un nevēlamas saistības. Tāpēc es aicinu Padomi steidzami pieņemt lēmumu par šo iniciatīvu.
Visbeidzot, mums ir jāatbalsta inovatīvi MVU, ļaujot tiem vieglāk piekļūt dažāda veida finansējumam, it īpaši, būtiski vienkāršojot Eiropas apropriāciju izmantošanu, kam joprojām trūkst elastīguma. Šīs apropriācijas jau ir pieejamas, un, manuprāt, tās ir jāmobilizē, lai efektīvāk atbalstītu reālās ekonomikas, inovāciju un nodarbinātības attīstību.
