Pašreizējais stāvoklis sarunās par pasākumu kopumu enerģijas un klimata pārmaiņu jomā (debašu turpināšana) 
Priekšsēdētāja
Mums ir jāatsāk debates par pašreizējo stāvokli sarunās par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu.

Struan Stevenson
Priekšsēdētājas kundze, atkāpjoties no darba kārtības, es vēlētos informēt Parlamenta deputātus par to, ka šorīt Pirmās instances tiesa Luksemburgā izdeva rīkojumu izslēgt Irānas Tautas modžahedu organizāciju (PMOI) no ES teroristu saraksta. Tā ir trešā reize, kad tiek pieņemts šāds lēmums, un tam jābūt kā brīdinājumam Padomei un Komisijai, ka viņu centieni nomierināt Mullah represīvā režīma piekritējus Teherānā, iekļaujot PMOI ES teroristu sarakstā, ir tiesību un brīvību pārkāpums.
(Aplausi)

Priekšsēdētāja
Dāmas un kungi, ja jūs neiebilstat, mums jāievēro runāšanai paredzētais laiks un kārtība.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji, dāmas un kungi, šis Parlaments pēdējo gadu laikā ir bijis ļoti drosmīgs, īstenojot savas tiesības. Mēs neesam ļāvuši sevi ietekmēt pat tad, kad uzaicinājām Dalai Lama, kā arī pieņēmām lēmumu attiecībā uz Saharova balvu un piedalīšanos Olimpiskajās spēlēs.
Tādēļ es esmu ļoti nobažījies par to, ka mēs pietiekami neizmantojam savas tiesības attiecībā uz tik nozīmīgu jautājumu, kas šodien rada tik mazu interesi, bet kuru daži kolēģi deputāti uzskata par gadsimta nozīmes jautājumu. Es vēlētos lūgt Padomi un Parlamentu nodrošināt, lai mēs ne tikai runātu par tiesību aktu pilnveidošanu, bet arī lai mums būtu iespēja šādus tekstus izlasīt un pārbaudīt. Pašlaik, piemēram, jautājumā par emisiju kvotu tirdzniecību, sarunas pamatotas nevis uz Parlamenta pieredzi, bet tikai uz vienas komitejas lēmumu. Lēmumus bija pieņēmušas četras komitejas, bet tie netika apspriesti trīspusējās sarunās. Neiedomājami, ka viens referents var runāt, bet 784 deputātiem netiek dota iespēja paust savu viedokli.
Procedūras plānojums ir šāds, proti, 10. un 11. decembrī notiks Padomes sēde, bet 15. decembrī trīspusējās sarunas, un tad tiks pieņemti lēmumi. Tas nozīmē, ka mums kā individuāliem parlamentāriešiem nav iespēju izlasīt tekstu, to novērtēt un apspriest, lai vienotos par kopīgu lēmumu. Mums šodien jau bija grūtības nopietni risināt sarunas, jo tās sākās vēlāk, tad tika pārtrauktas, bet pašlaik gandrīz neviens vairs neklausās. Tas visu izsaka. Mēs pieņemam lēmumu par 70 miljardu eiro lieliem nodokļiem, bet nespējam atvēlēt pat dažas stundas un dienas, lai visu apsvērtu rūpīgāk.
Pēc manām domām, tā ir bezatbildība. Tādēļ es lūdzu Padomi un šo Parlamentu nodrošināt, lai mums tiktu dots vajadzīgais laiks.
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Dāmas un kungi, tas ir labi, ka tieši šajā laikā mums ir ļoti mērķtiecīga prezidentvalsts, kas patiešām ir paveikusi grūtu darbu, lai panāktu vienošanos par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Tomēr mani māc šaubas par to, vai vienošanās dokumentus vajadzētu pieņemt pirmajā lasījumā, jo tik daudzpusīgu un problemātisku dokumentu pieņemšanas procesā ir jānodrošina pārredzamība un Parlamenta deputātu vairākuma viedokļa apliecinājums. Tikai tad var spriest par to, cik šāds process ir demokrātisks.
Tādēļ es vēlētos, lai mēs nākamreiz mazliet padomātu, pirms paziņojam, ka vienosimies par dokumentu jau pirmajā lasījumā. Nebūtu slikti, ja pirmais lasījums notiktu decembrī, bet otrais - līdz mūsu pilnvaru termiņa beigām, kurā tiktu panākta vienošanās ar Padomi. Nav brīnums, ka šajās debatēs netiek apspriesti visi sīkumi, jo deputāti ar tiem nav iepazinušies.
Es galvenokārt vēlos runāt par izsolēs gūto līdzekļu izlietojumu. Es domāju, ka šeit ir jāņem vērā daži principi, kā arī fakts, ka mums jāizlieto minētie līdzekļi tikai vides un klimata pārmaiņu problēmu risināšanai, riska mazināšanas un pielāgošanas pasākumu īstenošanai, kā arī, lai izstrādātu siltumnīcefekta gāzu emisiju mazinošas tehnoloģijas un izvērstu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas izmēģinājuma projektus.
Tas nav svarīgi tikai Eiropas Savienībai vien, bet arī trešām valstīm, piemēram, Ķīnai. Šādā gadījumā mums jāizlieto līdzekļi, lai izvērstu pasākumus ES un veicinātu sadarbību ar trešām valstīm. Kas attiecas uz emisiju samazināšanu, tad mums jāizvērtē sava atbildība par globālajām emisijām, kuras pašreiz ir 13 % vai 14 % un papildus jāuzņemas arī vēsturiskā atbildība. Mums arī jāizmanto šie līdzekļi jau esošu mehānismu uzturēšanai, neveidojot jaunus resursus.
Es vēlētos pateikties šai sarunu grupai un informēt par to, ka minētais nolīgums radīs pret mums labvēlīgu attieksmi nākamajā nedēļā gaidāmajā Poznaņas konferencē.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Priekšsēdētājas kundze, mēs ļoti labi zinām, ka Parlamenta nostāja par pasākumu kopumu klimata jomā nav vienota. Daudzos jautājumos manas grupas viedoklis daudz vairāk sakrīt ar Padomes, nevis Parlamenta, nostāju. Tomēr ir svarīgi atcerēties, ka mēs esam pilnībā vienisprātis attiecībā uz emisiju samazinājumiem - tās ir jāsamazina. Tikai jāizdomā, kā to izdarīt. Daži vēlas izmantot dārgu pieeju, proti, noorganizējot izsoli, bet mēs vēlamies izmantot rentablu risinājumu - salīdzinošo novērtēšanu.
Sarunās Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas pārstāvis atklāti izteica vēlmi pacelt cenas, lai varētu izmainīt patērētāju paradumus. Mūsu grupa nav pārliecināta par šādu loģiku, jo emisiju tirdzniecība ir vienpusējs pasākums. Ja tas ir tā, tad tas ir tikai apgrūtinājums. Ja emisiju tirdzniecība būtu globāls pasākums, izsole būtu labs variants. Emisiju tiesību cenu par varētu viegli atspoguļot patēriņa cenās, kas savukārt mudinātu patērētājus izvēlēties videi nekaitīgākus produktus. Tas nekad nav paredzams, bet tādas ražošanas nozares, kas ļoti intensīvi izdala oglekļa oksīdu, varētu kļūt mazāk populāras. Diemžēl patlaban patērētāju vide šādi nefunkcionē. Produkti, kurus ražo videi kaitīgākā veidā ārpus Eiropas Savienības, pasaules tirgos iegūst konkurences priekšrocības. Tas ir būtisks aspekts attiecībā uz nodarbinātību. Ceru, ka Padome spēs apmierinoši uzlabot rezultātu.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Eiropas Savienība ir apņēmusies darbu pie klimata pārmaiņu lietas pabeigt līdz 2009. gada janvārim.
Sarunu rezultāti būs jo īpaši svarīgi saistībā ar ANO konferenci, kura notiks Poznaņā un kurā tiks izvērtētas Eiropas Savienības apņemšanās samazināt savas oglekļa dioksīda emisijas un palīdzēt nabadzīgākām valstīm.
Mums jānodrošina savu mērķu vērienīgums arī turpmāk, lai varētu parakstīt starptautisku nolīgumu, kas pietiekami motivēs jaunattīstības valstis sekot mūsu piemēram.
Parakstot starptautisku nolīgumu, mums jāsaglabā prioritāte, kas paredz pēc 2020. gada mūsu mērķi palielināt no 20 % līdz 30 %, pat ja šī pāreja notiks jaunu sarunu ceļā.
Vērienīgāks ilgtermiņa mērķis palīdzēs saglabāt uzticamību Eiropas Savienībai kā lielākajam dalībniekam cīņā pret globālo sasilšanu un palīdzēs sasniegt pozitīvu iznākumu turpmākajās Kopenhāgenas sarunās.
Carl Schlyter
(SV) Priekšsēdētājas kundze, mēs apsolījām ANO un citiem, ka samazināsim emisijas par 20-45 %. Bet tagad mēs pat nespējam sasniegt 20 % mērķi. Tā vietā Ministru padome mēģina sarunās atbrīvoties no atbildības un uzgrūst to jaunattīstības valstīm. Tīras attīstības mehānismi drīz nozīmēs netīru attīstību, kuras virzienā jāiet jaunattīstības valstīm, uzņemoties mūsu atbildības daļu, turklāt mēs ceram, ka spēsim arī šeit paši sev nodrošināt ieguldījumus. Kad šīm valstīm būs jāievieš pašām sava klimata politika, tām par to būs jāmaksā lielāka cena. Klimata politikā jābūt ietvertam gan atbalstam, gan pasākumiem, kurus īstenojam paši savā teritorijā.
Autobūves nozares pasākumu kopums, kas attiecas uz automobiļu radītajām emisijām, ir tik nederīgs, ka dokumenti, kuros tās aprakstītas, rada emisijas daudz vairāk, nekā šie pasākumi spēs ietaupīt saistībā ar klimatu Eiropā un uz Zemes. Tas ir slikti attiecībā uz autobūves nozari, vidi un patērētājiem, kuri nākotnē vēlas iegādāties automašīnas ar zemu enerģijas patēriņu.
Bairbre de Brún
- (GA) - Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienībai ir jāvienojas par vērienīgiem mērķiem, lai klimata pārmaiņu apkarošanas jomā Eiropa varētu izvirzīties līderpozīcijā. Mūs sagaida ekonomiskās nenoteiktības laiks, bet ekonomikas lejupslīdei vajadzētu mūs iedrošināt ātrāk pāriet uz jauno videi nekaitīgo ekonomiku, lai tādējādi atrisinātu daudzas vecās problēmas saistībā ar pieprasījumu pēc naftas un enerģijas avotu izsmelšanu.
Attiecībā uz vispārēju stacionāru sadedzināšanu ir svarīgi ieviest jauno emisiju standartu, kuru ne vēlāk par 2015. gadu jāievieš visās elektrostacijās. Svarīgi arī nodrošināt nepārtrauktu uzraudzību un drošības kritērijus.
Colm Burke
Priekšsēdētājas kundze, klimata pārmaiņas vairs nevar uzskatīt tikai par vides jautājumu; tās jāuzskata par transversālu jēdzienu, jo ietver dažādas politikas jomas, tostarp attīstību un cilvēktiesības. Tā ir ne vien nākotnes, bet arī tagadnes problēma. Klimata pārmaiņas iznīcina nabadzīgu kopienu dabas resursu bāzi, arī zemi un ūdens rezerves, un cilvēki ir spiesti migrēt, lai izdzīvotu. Šādas migrācijas plūsmas var izraisīt destabilizējošas sekas un apdraudēt kādas konkrētas valsts, reģiona vai pierobežas zonas iekšējo drošību.
Šogad es kā Ārlietu komitejas loceklis apmeklēju Čadas un Sudānas pierobežas zonu. Es redzēju kara un pārtikas trūkuma radīto postu. Klimata pārmaiņas vēl vairāk pasliktinās šādas situācijas. Diemžēl tie, kas visvairāk pakļauti riskam, ir vismazāk vainojami šādas situācijas izveidē. Tādēļ es priecājos redzēt, ka kolēģi Parlamentā uzņemas vadošo lomu šī jautājuma risināšanā. Eiropas Savienībai, ASV un citām pasaules lielvalstīm ir jārīkojas.
Jean-Louis Borloo
Priekšsēdētājas kundze, A. Piebalga kungs, S. Dimas kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlētos jums pateikties par šīm debatēm, kuras ir būtiskas tiem, kuri piedalās gan Poznaņas konferencē, gan ES Vides ministru padomē un kuri nākamajā pirmdienā piedalīsies Enerģētikas ministru padomē, bet vēlāk - Eiropadomes sanāksmē, kas notiks 11.-12. decembrī. Svarīgi, ka ikvienam bija iespēja paust savu viedokli par, iespējams, vienu no sarežģītākajiem jautājumiem mūsu līdzšinējā praksē, jo tas saistīts ar radikālām pārmaiņām attiecībā uz mūsu ekonomikas un sociālās politikas vairākiem aspektiem, un visos šajos jautājumos svarīga nozīme ir enerģētikai un tās morāles, ētikas un dabas dimensijām, cieņai pret darbu un, noteikti, klimata pārmaiņām.
Tiem, kas apšauba klimata pārmaiņas, iesākumā es tikai vēlētos pateikt, ka jebkurā gadījumā šo direktīvu nozīmīgu padara pati vajadzība beidzot atradināties no naftas izmantošanas. Neatkarīgi no tā, vai mēs to darām klimata pārmaiņu dēļ vai enerģijas avotu struktūras pārveides un tās teritorializācijas dēļ, pasākumu kopums jebkurā gadījumā ir atbilstīgs.
Ar jūsu atļauju otrā komentārā vērsīšos pie Komisijas, kas paveikusi patiešām ārkārtīgi rūpīgu un nozīmīgu sagatavošanās darbu. Šeit ir iekļauti mērķi, ko ierosinājušas komitejas un atbalstījusi Eiropadome Vācijas prezidentūras laikā, un tie ir pareizie mērķi. Domāju, ka tos atbalsta ikviens, un šie būtiskie centieni izveidot koncepciju, apvienojot tik dažādas un reizēm šķietami nesavienojamas lietas, ir vērā ņemami. Uzskatu, ka no šāda viedokļa iestāžu starpā valda plaša vienprātība. Tas attiecas uz metodēm, par kurām var uzdot jautājumus.
Es pats ļoti vēlētos atkārtoti pieminēt uzticēšanās vienošanos, kas tika panākta ar Parlamentu trialogu laikā, un es labi apzinos grūtības, kas EP deputātiem saistās ar trialogiem; tās neviens nav palaidis garām. Tomēr mūsu starptautiskās saistības, mūsu starptautiskās tikšanās ir ārkārtīgi svarīgas. Kopenhāgenā, iespējams, notiks cilvēces svarīgākā sanāksme. Mēs nevaram neparādīt, ka Eiropa spēj panākt vienošanos par šiem jautājumiem.
Protams, mums ir dažādas problēmas, kas saistītas ar konkurētspēju. Jā, G. Watson, K. F. Hoppenstedt un C. Davies kungs, oglekļa piesaistes un uzglabāšanas finansēšana, protams, tā vai citādi ir jāiekļauj vai nu tagad, vai mazliet vēlāk. Tas, protams, attiecas uz metodēm. Tāpat būtu bezatbildīgi atbalstīt oglekļa emisiju pārvirzi, un es uzskatu, ka mēs esam atraduši risinājumus, kas principā ir diezgan pieņemami.
Būtībā es vēlos jums pateikt, ka dzīvē vienmēr pienāk tāds brīdis, kad mēs vairāk koncentrējamies uz metodes metodi, nevis mērķi un paņēmieniem, kā to sasniegt. Metodes var attīstīt, neizvirzot mērķi un negarantējot tā sasniegšanu. Attiecībā uz metodēm tiek izmantota autortiesību loģika; tur Komisijai ir taisnība, tāpat arī dažādu Parlamenta komiteju referentiem ir taisnība. Vienīgais īstais mūsu pienākums ir nodrošināt novērtējamus valsts finanšu resursus, lai sasniegtu mērķus, ko paši esam izvirzījuši īsam, vidējam un ilgam termiņam.
Visbeidzot, pievēršoties savam pēdējam komentāram, es precīzi atkārtošu to, ko jau dzirdējām šajā ārkārtīgi nozīmīgajā plenārsēžu zālē. Demokrātija nekādā ziņā netiek noliegta, savukārt visi procesi tiek paātrināti. Es varu jums pateikt, ka EP deputāti pagājušā naktī strādāja līdz plkst. 2.00 un šorīt turpināja darbu, panākot vienošanos par automašīnu radītajām CO2 emisijām. Mēs varam apspriest pirmos trīs gadus, bet mēs varam apspriest arī mērķi, kas noteikts attiecībā uz 95 gramiem, kas ir mūsu rūpniecības attīstības galvenais faktors.
Saistībā ar visiem mūs interesējošiem jautājumiem varam apspriest veidus, kā atrisināt progresivitātes aspektu. Vienīgais jautājums, kas mums svarīgs, attiecas nevis uz to, kā piemērot sodu, bet - kā nodrošināt konkurētspējas apstākļus un garantēt visu šo mērķu sasniegšanu, jo tie funkcionē kopā un tie visi ir pilnībā savstarpēji saistīti.
Tas, īsumā, ir viss, ko vēlējos pateikt, punktu pa punktam izejot cauri visām runām. Un ticiet man, es to atreferēšu gan šajā, gan Padomes 11. decembra sanāksmē. Jebkurā gadījumā, es jums sirsnīgi pateicos!
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šodienas debatēs galvenokārt uzmanība tika pievērsta klimata pārmaiņu radītajam izaicinājumam. Tā ir taisnība, ka tas ir milzīgs izaicinājums, bet tas pats attiecas arī uz enerģētikas izaicinājumu, ar kuru mēs saskaramies. Mēs piedzīvojām nesenās cenu svārstības, kas radīja problēmas saistībā ar piegādes drošību; tas ir īpaši svarīgs jautājums Eiropas Savienībai, kurā atkarība no enerģijas importa kļūst aizvien lielāka. Šis pasākumu kopums arī veido energoapgādes drošības risinājuma pamatu ne vien Eiropas Savienībai, bet arī citiem pasaules reģioniem. Īstenojot tehnoloģiskās pārmaiņas, mēs nodrošināsim ļoti dažādus un drošus enerģijas avotus, kurus varētu izmantot visā pasaulē.
Uzskatu, ka šodienas debates bija ļoti pozitīvas un skaidri apliecināja Parlamenta apņemšanos ļoti ātri atrast risinājumus. Par to esmu ļoti pateicīgs. Komisija, no manas un manu kolēģu puses, strādās ļoti smagi, lai decembrī Parlaments un Padome varētu vieglāk panākt vienošanos.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, es arī vēlētos pateikties Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri piedalījās šodienas debatēs un sniedza konstruktīvus viedokļus. Turklāt es vēlētos pateikties Francijas prezidentūras pārstāvjiem, kas kopā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju nenogurdināmi strādāja, lai atrastu tādus risinājumus, kas būtu saderīgi ar mūsu mērķiem vides jomā, kā arī citām situācijām un problēmām, ar ko sastopas dalībvalstis, citi Eiropas rūpniecības nozares un uzņēmumi.
Padome un Eiropas Parlaments ir apliecinājuši savu vēlmi panākt vienošanos pirmajā lasījumā, un es domāju, ka visi neatrisinātie jautājumi būs nokārtoti jau nākamajā Eiropas Parlamenta sesijā, kas notiks pēc divām nedēļām. Līdz tam mēs būsim panākuši vienošanos, kas mums ļaus īstenot savus mērķus vides jomā, piemēram, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Eiropas Savienībā. Tas ir svarīgi Eiropas Savienībai, lai tā varētu pienācīgi apkarot klimata pārmaiņas un izvairīties no citām problēmām, piemēram, uzņēmumu darbības pārcelšanas uz tādām valstīm, kas neatrodas ES teritorijā, kur viņi arī turpmāk var strādāt, neievērojot nekādus oglekļa dioksīda emisiju ierobežojumus. Tādēļ mums jāveic visi vajadzīgie pasākumi. Šāds mērķis bija noteikts Komisijas priekšlikumā, kas paredzēja arī trīs iestāžu sadarbību, lai varētu atrast atbilstīgus risinājumus. Esmu pārliecināts, ka pēc divām nedēļām mēs panāksim vienošanos.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Alessandro Battilocchio  
rakstiski. - (IT) Vides aizsardzība un klimata pārmaiņu apkarošana ir visas starptautiskās sabiedrības galvenās prioritātes. Kā pēdējo gadu laikā vienmēr esmu apgalvojis, progress pētniecības jomā ļauj mums izmantot objektīvu argumentāciju, arī attiecībā uz enerģijas avotiem, kas pārāk bieži ir demonizēti. Ņemot vērā pašreizējo tehnoloģisko attīstību, lai paātrinātu ģeopolitiskās situācijas stabilizēšanu un garantētu lielāku drošību starptautiskā līmenī, enerģijas avoti ir jādiferencē, samazinot atkarību energoapgādes jomā. No šāda viedokļa, dažos gadījumos uzlabojot vājo attīstību, piemēram, Itālijā, ir vēlams noorganizēt nopietnas debates par kodolenerģiju, iekļaujot īpašu atsauci uz trešās paaudzes spēkstacijām.
Ivo Belet  
rakstiski. - (NL) Mēs Eiropā patlaban atrodamies vēstures krustcelēs. Mēs esam nolēmuši pasaules mērogā uzņemties vadību cīņā pret globālo sasilšanu. Tagad ir pienācis laiks, lai šo solījumu izpildītu.
Mēs saprotam, ka inter alia mūsu draugi Polijā vēlas saņemt garantijas, ka viņiem nebūs jāmaksā vislielākais rēķins par vienošanos klimata jomā. Tāpēc Eiropas Savienībai ir jāveic lielāki ieguldījumi jaunā tīru ogļu tehnoloģijā, kā arī oglekļa dioksīda uztveršanā un uzglabāšanā.
Šonedēļ noslēgtā vienošanās par jaunu automobiļu CO2 emisiju samazināšanu tika kritizēta, jo ar to tomēr nav sperts pietiekami liels solis uz priekšu. Kaut gan šī kritika ir daļēji pamatota, mums jāatzīst arī pozitīvie aspekti. Lai arī pakāpeniski, mēs noteikti sāksim darbu no 2012. gada, turklāt mēs arī esam saglabājuši mērķi, kas paredz, ka līdz 2020. gadam emisiju līmenis nedrīkst pārsniegt 95 g CO2/km.
Par laimi, šī vienošanās ietver arī spēcīgus stimulus, kas sekmē ar elektrību darbināmu automobiļu vai hibrīdautomobiļu izmantošanu. Ražotājiem ir jāsaprot, ka viņi nevar neko zaudēt, atklāti atbalstot šādus videi nekaitīgus automobiļus. Izmantojot nodokļu atvieglojumus, valdībām daudz enerģiskāk jāsekmē šī politikas maiņa par 180 grādiem. Kas patlaban kavē patērētājus, arī mūs, iegādāties šos videi nekaitīgos automobiļus? Šodien ir pieejamas jau vidusklases automašīnas, kuru standarti ir zemāki par Eiropas 2012. gada standartu. Tāpēc....
Richard Corbett  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju progresu, kas pēdējās pāris dienās un vakar dziļā naktī panākts Parlamenta un Padomes sarunās. Vēl viss nav izdarīts, un es mudinu abas puses pēdējo reizi pielikt pūliņus, lai panāktu tādu vienošanos, ko Parlaments varētu apstiprināt pirms Ziemassvētkiem. Lai Parlaments to varētu pieņemt, pasākumu kopumam jābūt pietiekami spēcīgam, lai mēs varētu sasniegt noteiktos ES mērķus, kuri paredz līdz 2020. gadam par 20 % samazināt CO2 emisijas un par 20 % palielināt atjaunojamās enerģijas apjomu, kā arī lai mēs varētu virzīties uz priekšu un starptautiskas vienošanās gadījumā palielināt šo mērķi līdz 30 %. Turklāt esmu gandarīts, jo, šķiet, izdosies panākt vienošanos par to, ka attiecībā uz biodegvielu mērķi jāievieš strikti ilgtspējības kritēriji.
Daži uzskata, ka šis pasākumu kopums ir ekstrēms solis. Ja tas tā ir, tad es esmu ekstrēmists, tomēr norādīšu, ka mērenība saistībā ar šīs planētas nākotnes apdraudējumu nedos neko labu, savukārt enerģiska rīcība neradīs nekādu kaitējumu.
András Gyürk
, rakstiski. - (HU) Apspriežot attīstību saistībā ar ES pasākumu kopumu klimata jomā, mēs nevaram ignorēt finanšu krīzes iespējamās sekas. Proti, ja savus uzkrātos finanšu līdzekļus valdības galvenokārt tērē banku glābšanas pasākumu kopumos, tad var notikt kavēšanās attiecībā uz būtiskiem ieguldījumiem enerģētikas jomā.
Neskatoties uz krīzi, Eiropā iespējami drīzāk ir jāveic ieguldījumi atjaunojamo enerģijas avotu attīstībā un energoefektivitātes ievērojamos uzlabojumos. Mums jāveic ieguldījumi tagad, jo atjaunojamie enerģijas avoti var kļūt konkurētspējīgi jau tuvākajā nākotnē.
Iepriekš minēto iemeslu dēļ ES enerģijas fonda izveide ir steidzams uzdevums. Šis monetārais instruments galvenokārt palīdzēs uzlabot energoefektivitāti un paplašināt atjaunojamo enerģijas avotu izmantojumu. Turklāt, ja mēs patiesi vēlamies stiprināt Eiropas Savienības kopējo enerģētikas un klimata politiku, šis nodoms jāatspoguļo arī nākamajā septiņu gadu budžetā. Papildus tam, ka palielināts ES atbalsts, jānodrošina arī iespēja, kas dalībvalstīm dotu pietiekamu brīvību, un tas jādara ne tikai tāpēc, lai ņemtu vērā dažādās reģionālās atšķirības, bet arī tāpēc, lai tās pašas varētu izlemtu par saviem klimata politikas instrumentiem.
Pagaidu mērenībai attiecībā uz tradicionālo enerģijas nesēju cenām nevajadzētu izraisīt lēmumu pieņēmēju apmierinātību vai atlikt sānis saistības, kas noteiktas saistībā ar atjaunojamiem enerģijas avotiem. Ja krīzes ietekmē no Eiropas Savienības redzesloka pazūd mērķi, ko tā pati sev noteikusi, tas var negatīvi ietekmēt ES uzticamību un vadošo lomu klimata pārmaiņu jomā.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Pārāk ilgi mēs esam apsprieduši vienu problēmu, bet atrisinājumam paliek arvien mazāk laika. Globālie procesi saistībā ar klimata pārmaiņām jāatrisina atbilstīgi ilgtermiņa plānam, turklāt visiem pasaules ekonomikas dalībniekiem jāveic konkrēti pasākumi.
Lūk, daži galvenie pasākumi, kas jāapspriež sarunās:
· ieguldījumi jaunajās tehnoloģijās - rūpniecība rada problēmas, bet ar jauno tehnoloģiju palīdzību tās var atrisināt. Tāpēc ir svarīgi, lai mēs rūpniecībā radītu inteliģentas attīstības iespējas, kas atbilst mūsu mērķiem;
· alternatīvas iespējas obligāta īstenošana, tomēr bez negatīvām sekām uz vidi; aizsardzības pasākumu nodrošināšana atomenerģijas izmantošanā, jo jārod arī tāda iespēja; es kā Bulgārijas pārstāve arī to atzīstu, un arī mana valsts ir devusi savu ieguldījumu šajā procesā;
· ieguldījumi izglītībā un izpētē ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, bez kuras nevarētu runāt par efektīvu cīņu pret klimata pārmaiņām, jo šie ieguldījumi nodrošina individuālu un organizatorisku sagatavošanos;
Rovana Plumb  
Eiropas Komisija 2008. gada 23. janvārī pieņēma pasākumu kopumu "Atjaunojamā enerģija un klimata pārmaiņas”.
Šis pasākumu kopums, pamatojoties uz kritērijiem un mērķiem, paredz, ka visām dalībvalstīm ir kopēji ES mērķi, ko Eiropadome apstiprināja 2007. gada pavasarī. Tie paredz līdz 2020. gadam Eiropas Savienībā samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par vismaz 20 %, turklāt šajā pašā laika posmā par 20 % palielināt atjaunojamās enerģijas resursu īpatsvaru kopējā enerģijas patēriņā, kā arī par 20 % palielināt energoefektivitāti.
Mēs varam risināt sarunas ar visu jomu pārstāvjiem, bet mēs nevaram risināt sarunas ar dabu. Tādēļ, lai izpildītu šīs saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšanu un atjaunojamās enerģijas resursu īpatsvara palielināšanu, ikvienā ekonomikas jomā ir jāīsteno lielas strukturālās reformas.
Rumānija apstiprinās valsts saistības, kas izriet no šīs tiesību aktu paketes, tādējādi ievērojami ietekmējot ekonomikas un sociālo jomu.
Pabeidzot sarunas par pasākumu kopumu "Atjaunojamā enerģija un klimata pārmaiņas”, rodas iespēja rast līdzsvaru starp klimata pārmaiņu apkarošanu, piegāžu drošības uzlabošanu, konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes sekmēšanu, kā arī jaunu darbavietu radīšanu.
Nicolae Vlad Popa  
Mums ir prieks, ka patlaban Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās par pasākumu kopumu "Atjaunojamā enerģija un klimata pārmaiņas” iespēja panākt vienošanos kļūst reālāka.
Eiropadomes sanāksmē, kas notiks 2008. gada 11.-12. decembrī, tiks pieņemts lēmums par visiem elementiem, kas saistīti ar šo pasākumu kopumu.
Gatavojoties apspriedēm, kam jānotiek 11.-12. decembrī, Rumānija kopā ar Slovākiju, Ungāriju, Bulgāriju, Lietuvu un Latviju 28. novembrī iesniedza priekšlikumu, kas paredz pārdalīt CO2 emisiju izsolēs gūtos ienākumus, pamatojoties uz šādu formulu: (90 - x) % + 10 % + x %, kur x ir sadalīts tām dalībvalstīm, kas 2005. gadā sekmīgi nodrošinājušas par 20 % lielāku samazinājumu saistībā ar Kioto emisiju griestiem.
Rumānijai arī šķiet, ka pārskatīšanas klauzula 2014. gadā ir absolūti nepieciešama, tomēr neapšaubot 20 % (vai 10 %) samazināšanas mērķus tikai tāpēc, lai atvieglotu iespējamo pielāgošanos šiem mehānismiem, kuru pamatā ir īpaši nosacījumi attiecīgajā laika periodā (tos patlaban nevar paredzēt).
Esko Seppänen  
rakstiski. - (FI) Emisiju tirdzniecības sistēma piedāvā izvēlēties divas iespējas. No vienas puses, mums ir starpnieku modelis, bet, no otras puses, - rūpnieciskais modelis. Starpnieku modelis nozīmē iespēja trīskārši spekulēt, izmantojot tos, kuriem nav vajadzīgas emisiju tiesības ražošanai, bet kuri vēlas tās iegādāties, lai par augstu cenu tās pārdotu uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar ražošanu. Viņi var iegādāties tiesības izsolēs un sekundārajā tirgū emisiju tiesību biržās, un turpināt spekulācijas elektroenerģijas biržās. Kamēr vien būs emisiju tiesības, cilvēki var spekulēt ar tām, veicot darījumus, kuros šīs tiesības pārdodamas bez brokera starpniecības, pilnībā izvairoties no biržām. Tāpēc mums jāvirzās uz tādu rūpniecības modeli, kas nepieļautu spekulācijas, kas paredzētu, ka emisiju samazināšanas mērķus sasniedz ar salīdzinošo novērtēšanu, izmantojot labākās pieejamās tehnoloģijas (BAT), kas nosaka samazināšanas standartus.
Søren Bo Søndergaard  
rakstiski. - (DA) Pirmdienas vakarā lielās politiskās grupas Eiropas Parlamentā ar Ministru padomi vienojās par kompromisu attiecībā uz prasībām, kas noteiktas saistībā ar pasažieru automobiļu CO2 emisijām, kam atbilstīgi autobūves nozare varēs arī turpmāk, līdz pat 2019. gadam, nemainīt savu videi kaitīgo darbību.
ES ir piekritusi ANO klimata mērķiem, kam atbilstīgi rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam jāsamazina CO2 emisijas par 25-40 %. Vienošanās par automobiļu CO2 emisijām ir pakļaušanās autobūves nozarei, un tā vienīgi apstiprina, ka ES solījumi saistībā ar klimata pārmaiņām nav pat to papīru vērti, kas tiek sarakstīti šajā saistībā.
Katru reizi, kad Eiropas Savienībai jāsper reāls solis savu solījumu un mērķu izpildes virzienā, mēs dzirdam vājus attaisnojumus tam, kāpēc nekas nenotiek.
Neticami, ka vairākums Eiropas Parlamentā gatavojas apstiprināt šādas apkaunojošās rīcības izmantošanu arī turpmāk.
María Sornosa Martínez  
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, apstiprinot pasākumu kopumu klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, mums būtu jāinformē par savu nodomu, kas ļauj nosūtīt kristālskaidru signālu visai pasaulei, lai nākamgad Kopenhāgenā mēs panāktu vērienīgu vienošanos.
Es pilnībā atbalstu komisāra S. Dimas paziņojumu, ka finanšu krīze ir parādījusi, cik pārdroši ir neuztvert nopietni acīmredzamus brīdinājuma signālus.
Attiecībā uz klimata pārmaiņām mēs nevaram atļauties atkārtot šo kļūdu, ja nākamajās desmitgadēs vēlamies novērst bīstamas un iespējamas katastrofiskas sekas ekonomikas un sociālajā jomā.
Mums jāapliecina sava atbildība un jāpieņem drosmīgi lēmumi, lai apstiprinātu tīru un efektīvu enerģētikas modeli, kā arī nodrošinātu vajadzīgos instrumentus, kas vajadzīgi mūsu iedzīvotājiem, lai iegūtu informāciju par klimata pārmaiņām un attiecīgi rīkotos. Īstais brīdis ir pienācis.
Tādēļ es publiski aicinu klātesošos plenārsēžu zālē un dalībvalstis nākamajā plenārsēdē atbalstīt šo tiesību aktu paketi, jo tā pilnīgi noteikti ļaus mums atrisināt lielās problēmas, ar ko saskaramies patlaban.
Andrzej Jan Szejna  
Krāpšanās ar nodokļiem ir pretrunā godīgas un pārredzamas nodokļu piemērošanas principam un gluži vienkārši apdraud Kopienas darbības pamatus. Mazāki budžeta ieņēmumi neļauj mums īstenot pilnā apmērā savu politiku.
Cīņa pret krāpšanos ar nodokļiem lielā mērā ietilpst dalībvalstu kompetencē, tomēr tām nevajadzētu darboties atsevišķi. Ir acīmredzama vajadzība koordinēt pasākumus Kopienas līmenī un stiprināt dalībvalstu valdību un Eiropas Komisijas sadarbību.
Tā kā galvenā PVN reforma ir laikietilpīgs ilgtermiņa projekts, ziņojumā ierosināts izmantot tradicionālas metodes. Tās ietver grozījumus tajos tiesību aktos, kas reglamentē nodokļu maksātāju atbildību par vajadzīgo dokumentu nesavlaicīgu iesniegšanu vai nepareizu dokumentu iesniegšanu, kā arī samazinātu datu apkopošanai un nepareizu datu ātrai izlabošanai paredzēto periodu un informācijas apmaiņas paātrināšanu attiecībā uz Kopienas iekšienē veiktajiem darījumiem.
