3. Birma
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu kuue resolutsiooni ettepaneku üle, mis käsitlevad Birmat.
Zdzisław Zbigniew Podkański
autor. - (PL) Härra juhataja, Birma sõjaväehuntal ei ole õnnestunud pärast n-ö safiiri revolutsiooni kinni pidada rahvusvahelisele üldsusele antud lubadustest. Samuti ei ole õnnestunud oma ühiskonna olukorda parandada, mis mässab ja nõuab oma seaduslikke õigusi. Käesoleva aasta septembris aset leidnud laialdaste protestide jõhker mahasurumine või massilised vangistused ei põrmusta demokraatiat ja arengut.
Birma peab liikuma demokraatlike põhimõtete järgimise suunas ning tagama sõnavabaduse, ühinemis- ja koosolekuvabaduse, mitmeparteilise süsteemi ja poliitvangide vabastamise. Tal tuleb ka luua sõltumatu kohtusüsteem ning ära hoida etnilist puhastust. Birma vajab abi. Seepärast on vaja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, selle peasekretäri, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee, Euroopa Komisjoni ning Birma asutustele mõju avaldavate riikide valitsuste kaasamist. Fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest, autorite ja nende nimel, kelle eest ma olen sõna võtnud, sooviksin ma väljendada oma toetust käesolevale resolutsioonile, mille ma parlamendi liikmete hoolde usaldan.
Marios Matsakis
autor. - Härra juhataja, käesolev resolutsioon on juba kuues Birmat käsitlev Euroopa Parlamendi resolutsioon viimase kahe aasta jooksul, kuid näib, et Birma koletu sõjaväehunta ei ole ELi arvamusele üldse tähelepanu pööranud. Samal ajal kannatavad Birma tavakodanikud jätkuvalt rõhumise, tagakiusamise ja vaesuse all, mis on kõik riiki juhtiva arulageda sõjaväelise režiimi brutaalse, iganenud ja häbiväärse hoiaku tagajärjeks. Diktaatorid ise muutuvad muidugi üha rikkamateks ja elavad oma kodanike kannatuste arvel priiskavat elu.
Tundub, et resolutsioonid on nende sõjakurjategijate jaoks tühised, ning minu arvates on selle kõige olulisemaks põhjuseks asjaolu, et sellised riigid nagu Hiina, India ja Venemaa jätkavad Birmale majandusliku ja poliitilise teotuse pakkumist. Mulle tundub, et meie tähelepanu ei peaks olema suunatud Birmale endale, vaid neile kolmele riigile. Neile tuleb selgeks teha, et nad peavad lõpetama kalkide ja hoolimatute Birma sõjaväekindralite abistamise, vastasel juhul on sellel tõsised ja pöördumatud tagajärjed nende suhetele ELiga.
Józef Pinior
autor. - (PL) Härra juhataja, Birma on muutunud selles parlamendis juba alaliseks aruteluteemaks. Igal Strasbourgis toimuval Euroopa Parlamendi istungjärgul tuleme me jälle Birma olukorra juurde tagasi.
Eelseisev Aasia-Euroopa tippkohtumine (ASEM) annab Euroopa Liidule, mida esindab eesistujariik Prantsusmaa, võimaluse Birma asutustega suheldes teatavaid põhiküsimusi tõstatada. Esimeseks on poliitvangide vabastamine. Rahvusvahelise inimõigusorganisatsiooni Amnesty International kohaselt on Birmas praegu 2100 poliitvangi. Teiseks küsimuseks on vangistatute piinamise lõpetamine. Birmas on pidev oht piinamise all kannatada. Kolmandaks, Birma sõjavägi peab käituma professionaalselt. See peab oma sõjalises tegevuses tagama etniliste vähemuste inimõigused, praegu nimelt Kareni elanike suhtes. Euroopa Liit ei tohi sallida inimsusevastast vägivalda ja kuritegusid.
Lõpetuseks, Euroopa Liidu poliitikal peab olema tuntav mõju. Me peame arvesse võtma, kas sanktsioonid avaldavad mõju rohkem Birma juhtidele või selle rahvale. Meie poliitika peab olema mõistlik. Euroopa Liit peab kaaluma oma poliitikat Birma vastu sanktsioonide kehtestamise suhtes. Seepärast tuleb meil ühest küljest nõuda inimõiguste ja demokraatlike vabaduste tagamist. Teisest küljest peab rahvusvaheline üldsus vastu võtma Birma suhtes tõhusa poliitika.
Raül Romeva i Rueda
autor. - (ES) Härra juhataja, homne Aasia-Euroopa kohtumine (ASEM) Pekingis pakub osalevatele Euroopa Liidu riigipeadele või valitsusjuhtidele suurepärast võimalust tõstatada taas muret tekitav Birma inimõiguste olukorra küsimus.
Nagu juba Amnesty Internationali kirjas taotletud, on ametisoleval eesistujal, Nicolas Sarkozyl ASEMi kaasesimehena asjakohane väljendada Euroopa väga suurt muret enam kui 2100 poliitvangi üle ning nõuda nende kohest vabastamist.
Veel üheks mure põhjuseks on käimasolev sõjaväerünnak Kareni elanikkonna vastu riigi idaosas, kus toimub aastakümne suurim sõjaväeoperatsioon. Selle operatsiooni otseseks sihtmärgiks on tsiviilelanikkond, ning see on kaasa toonud 150 000 inimese riigisisese ümberasustamise. 2006. aasta juunis tõestas Amnesty International, et selline tegevus on tegelikult inimsusevastane kuritegu.
Peale selle, nagu teiste seas ka organisatsioonid Burma Campaign Spain ja Burma Campaign International on taotlenud, tuleb põhilisi poliitilisi probleeme arutada esmakordselt detsembris toimuval Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri kavandatava visiidi ajal. Peasekretär on hiljuti, pärast aasta alguses riiki tabanud tsüklonit nimega Nargis, juba kahel korral seda riiki külastanud.
Eurooplaste ja aasialaste vahel ei ole kindlasti mitte kunagi varem sellist märgatavalt laiapõhjalist konsensust olnud, mis käsitleb jõudude ühendamist ja režiimile surve avaldamist, et vabastada kõik poliitvangid. Seepärast ongi homme algav kohtumine äärmiselt tähtis.
On kahetsusväärne, et Ühinenud Rahvaste Organisatsioon on nii kaua ignoreerinud ja mõnikord isegi uskunud selle režiimi valesid, mida tõestab ka tõsiasi, et ÜRO saadikute 37 visiidi järel ei ole mingit olulist arengut märgata.
See on ka põhjuseks, miks ma astun nende sekka, kes nõuavad, et nii Euroopa riigipead või valitsusjuhid - sealhulgas ilmselgelt ka Hispaania peaminister José Luis Rodríguez Zapatero - ja ka Ühinenud Rahvaste Organisatsioon näitaksid välja, et nad tõesti toetavad muutust Birmas. Seepärast on väga tähtis, et nad nõuaksid poliitvangide kohest vabastamist.
Homsest tekkivat võimalust ei tohi kaotsi lasta ning riigipead või valitsusjuhid peavad reageerima vastavalt ootustele.
Ma usun, et need riigipead või valitsusjuhid, eriti president Sarkozy, seisavad oma ülesande kõrgusel, on teadlikud olukorra tõsidusest ning tegutsevad sellele vastavalt. Kui Euroopa Liit soovib tõepoolest olla usaldusväärne poliitiline jõud, kelle välispoliitika põhineb inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel, ning ei soovi näida lihtsalt suurte ettevõtete, nagu Totali ja Chevroni majandushuvide teenijana, nagu tihtipeale juhtub, siis praegu on õige aeg selle tõestamiseks. Just sellistes olukordades nagu käesolev, saame me usaldusväärsust saavutada.
Nendest sammudest sõltuvad paljude inimeste elud.
Colm Burke
autor. - Härra juhataja, homme on Aung San Suu Kyi, Birma kõige austatuma poliitvangi ülekohtuse vahistamise 13. aastapäev. Käesolev õigeaegne parlamendi resolutsioon mõistab hukka tema jätkuva kinnipidamise ning nõuab tema kohast vabastamist.
Aung San Suu Kyi viimast viie aasta pikkust koduaresti pikendati mais veel ühe aasta võrra. 1975. aastal vastuvõetud Birma riigikaitseseaduse artiklis 10b sätestatakse, et kohtuotsuse kohaselt riigi suveräänsust ja turvalisust ning inimeste rahu ohustavat isikut saab kinni pidada kuni viieks aastaks. Seepärast on ka see pikendatud kinnipidamine ebaseaduslik. Suu Kyi on viimasest 19 aastast veetnud enam kui 13 aastat oma Rangooni koju vangistatuna.
Ma mõistan hukka ka asjaolu, et pärast 2007. aasta septembris toimunud safrani revolutsiooni on poliitvangide arv Birmas tõusnus 1300lt enam kui 2100ni. Sõjaväehuntal on selles suhtes oma rahvusvahelisele üldsusele antud lubaduste täitmine selgelt ebaõnnestunud.
Arvestades eelmisel kuul veteranajakirjaniku ja Rahvusliku Demokraatialiiga sekretäri U Win Tini ning kuue teise liidri vabastamist, oli see sammuks õiges suunas, kuid Birma poliitiliste dissidentide vabastamiseks tuleb täiendavaid samme astuda.
Ma nõuan Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärilt detsembris teist visiiti Birmasse, sõltumata valitsevatest tingimustest, et esitada isiklik pakiline palve, et vabastataks kõik poliitvangid ja kaasataks täielikult 2010. aasta valimiste ettevalmistustesse Rahvusliku Demokraatialiiga.
Lõpetuseks nõuan ma homme Hiinas algaval ASEMi tippkohtumisel osalevatelt juhtidelt Suu Kyi kinnipidamise 13. aastapäeval nende kohustuste mõistmist seoses ühes nende naaberriigis aset leidva alalise rõhumisega, ning vastavalt sellele otsustavate sammude astumist, et mõista Birma sõjaväehunta poliitiliste dissidentide jätkuva rõhumise pärast hukka.
Esko Seppänen
autor. - (FI) Härra juhataja, volinik, Birmal puudub igasugune austus inimõiguste ja kodanikuvabaduste vastu. Nagu paljud siinviibijad on öelnud, ei ole see esimene kord, kui me võtame seisukoha, mis käsitleb sõnavabaduse puudumist, teabeedastuse piiramist, kogunemisvabaduse keelamist, peamiste õigusriigi põhimõtete rikkumist ja opositsiooni keelustamist.
Birma rahva kõige suuremaks vaenlaseks on nende endi riigi juhtorgan, mis sunnib sõjaväe toetusel, relvade jõul ja vägivallaga oma rahvast riikliku monopoli kontrollile alluma. Hunta vanglates on praegu rohkem poliitvange kui kunagi varem. Hunta tegutseb ka oma enda rahva vastu, takistades rahvusvahelise otsetoetuse jõudmist looduskatastroofi piirkondadesse. Rahvusvaheline üldsus on jõuetu, olles tunnistajaks Birma inimeste hukkumisele nende endi liidrite tõttu, kes on repressiivsed, võtmata samas midagi ette.
Oma avalduses esitame me üleskutse ASEMi tippkohtumisele, et teised piirkonnas asuvad riigid avaldaksid huntale poliitvangide vabastamise suhtes survet. Me oleme selle nõudmise esitamisel muidugi natuke silmakirjalikud, kuna me teame, et Birma ei ole ainus riik selles piirkonnas, kus inimõigusi jalge alla tallatakse. Niisiis, meie fraktsioon toetab käesolevat ühisresolutsiooni.
Filip Kaczmarek
Härra juhataja, volinik, aasta pärast Buddha munkade protestiavalduste brutaalset mahasurumist on rahvusvaheline üldsuse arvamus jagunenud küsimuse osas, kuidas maailma ühe kõige rõhuvaima režiimi suhtes käituda. Ameerika Ühendriigid ja Euroopa kehtestavad rangemaid sanktsioone ning kuulutavad avalikult oma hukkamõistu inimõiguste rikkumiste üle, nagu me ka täna siin istungisaalis teeme. Teisest küljest, Birma naaberriigid, nimelt ASEANi liikmesmaad koos Hiina, India ja Venemaaga hoiduvad Birma režiimi avalikust kritiseerimisest ettekäändega mitte sekkuda selle riigi siseasjadesse. Sellepärast ma soovingi toetada seda, mida härra Matsakis varem ütles. Euroopa Komisjon peab olema julgem ning peaks seda küsimust Hiina, Venemaa ja ASEANi liikmesmaadega aruteludes avalikumalt tõstatama.
Asja muudab keeruliseks ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tasandi tegevus, mis on osutunud täiesti ebaefektiivseks. Enne viimast peaassambleed prognoositi Birma küsimuses läbimurret. Seda läbimurret ei ole aga toimunud. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid astuma kindlaid samme, et tagada Birma küsimuses rahvusvahelise tasandi aktiivsem tegevus.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Härra juhataja, viimasest Birma dramaatilist siseolukorda käsitlevast Euroopa Parlamendi resolutsioonist on möödunud vähem kui neli kuud. Võimul olev sõjaväeline režiim ei ole kinni pidanud ühestki pärast eelmise aasta ülestõusu rahvusvahelisele üldsusele antud lubadusest. Kui olukord Birmas ei parane, siis on oht, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär tühistab oma detsembrisse kavandatud visiidi. Poliitvangide arv on tõusnud kahe tuhandeni. Neid hoitakse ikka veel ebainimlikes tingimustes ja jäetakse ilma arstiabist. Proua Aung San Suu Kyi on olnud vahi all juba 17 aastat. Ta on nii Nobeli kui Sahharovi preemia laureaat. Birma režiim piirab ikka veel põhilisi inimõigusi ja vabadusi, sealhulgas juurdepääsu sõltumatutele teabeallikatele. Asutused kiusavad taga Kareni piirkonna vähemust ning nad on otsinud varjupaika Taist, kus nad elavad vaesuse piiril. Sama kehtib ka inimeste puhul, keda orkaan mõjutanud on. Birma režiim ei lasknud humanitaarabi nendeni toimetada, pannes seeläbi tuhanded oma kodanikud näljasurma ohtu.
Me peaksime Birma asutustelt nõudma kõigi humanitaarabi andmisele kehtestatud piirangute kaotamist ning selles riigis põhivabaduste taastamist. Tuleb teha suuri jõupingutusi, tagamaks, et ÜRO peasekretäri visiit Birmasse toimuks, ning et Rahvuslik Demokraatialiiga oleks kaasatud 2010. aasta valimiste ettevalmistusprotsessi. Hiina ja India peaksid Birma režiimile poliitilist ja majanduslikku survet avaldama, keeldudes Birma sõjaväge aitamast. Rahvusvaheline üldsus peaks kehtestama majanduslikud sanktsioonid ning külmutama valitsuse liikmete ja nendega seotud isikute varad.
Kathy Sinnott
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, Birma on läbinisti korrumpeerunud riik. Riigis, kus vahi all on üle 2000 poliitvangi, asutused on takistanud juurdepääsu vabale ajakirjandusele ning tööstuses on laialdane orjus, vajavad selle riigi elanikud suurt abi.
Vaatamata ÜRO saadikute enam kui 37 visiidile viimase 20 aasta jooksul ning selle parlamendi kuuele resolutsioonile, ei ole Birma sõjaväehunta siiski mitte ühtegi reformi läbiviinud. Ma nõustuksin härra Matsakisega, et ainult Birmale tähelepanu pööramisest ei piisa, me peame pöörama tähelepanu ka Birma toetajatele ja põhitoetajale Hiinale, selle kõige võimsamale majanduslikule ja sõjaväelisele liitlasele. Ometi esindas naeratav härra Sarkozy Euroopa Ülemkogu sellel suvel toimunud Olümpiamängudel. Kas ta avaldas oma kõrval seisvatele Hiina kõrgetele riigiametnikele survet Birma, Sudaani, Tiibeti ja Hiina enda tagakiusatud inimeste suhtes?
Ma tahan veel eraldi mainida Birmasse saadetava välisabi vahendite väärkasutust, kuna me üritame jõuda ikka Birma tavakodanikeni, aga sageli antakse need asjad Birma valitsuse soosikutele eesmärgiga need kalli hinnaga maha müüa.
Paulo Casaca
(PT) Härra juhataja, volinik, homme on Birma liidri Aung San Suu Kyi ülekohtuse vahistamise 13. aastapäev. Seepärast on homme Euroopa Liidu ja Pekingis Aasia-Euroopa kohtumisel viibiva nõukogu eesistuja jaoks hea aeg ametlikult deklareerida, et Birma olukord on lubamatu, avaldada vajalikku survet just Hiinale, nagu on ka mitmed parlamendi liikmed juba soovitanud, ning järgima USA 2003. aastal seatud eeskuju ja keelduma alandava orjuse tingimustes valmistatud riideesemete importimise jätkamisest. Lisaks sellele tuleb kehtestada täiesti arusaadavad ja järjepidevad sanktsioonid. Kui need on tehtud, siis ma usun, et me võime lõpuks hakata Birma olukorras muutusi nägema.
Peter Skinner
Härra juhataja, ma sooviksin tänada volinikku meie ärakuulamise eest. Ma olen koos oma kolleegidega, nagu näiteks Glenys Kinnockiga, oodanud päeva, mil me ei peaks enam siin parlamendis käsitlema resolutsioone inimõiguste kohta Birmas ja mujal, kuid me peame jätkuvalt selle probleemi juurde tagasi tulema.
Mul jääb üle vaid nõustuda oma parlamendikaaslastega, et kui me vaatame tagasi katsetele Birma olukorda muuta, siis näeme me ainult ebaõnnestumisi. Me peame paljastama need riigid, kes seda korrumpeerunud režiimi kaubanduslikus mõttes toetavad ja aitavad. Me oleme avaldanud mõnede selliste riikide nimed, ning peaksime Euroopa tasandil midagi rohkem ette võtma selle nimel, et nende paljastamine viiks tegelike muutusteni. Me peame Birma puhul nägema muutusi, mis viivad kogunemis- ja ühinemisvabaduse, poliitvangide vabastamise ja mitmeparteilisele demokraatiale täieliku üleminekuni. Me oleme Euroopas huntadest jagu saanud. Nüüd peab maailm Birma huntast jagu saama.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Härra juhataja, juhul kui asutustele seisavad vastu ainult mõned üksikud hääled, siis on need hääled vaevu kuuldavad. Kui aga kõik selle parlamendi liikmed tõstavad häält, ning nendega ühinevad ka teiste riikide parlamentide liikmed, siis mõistavad repressiooni all kannatavate riikide kodanikud, et tõe rääkimine ja selliste režiimide vastu võitlemine on seda väärt. Nad mõistavad, et nende jõupingutused kannavad lõpuks ometi vilja, ning nende võitlusvaim muutub tugevamaks. Sellest hoolimata on siin lisaks tühjadele sõnadele vaja konkreetseid meetmeid, et näidata huntale, et rõhumisele ei ole mõtet lõpuni kindlaks jääda, kuna see mõjutab nii rahvast kui ka asutusi endid. Seepärast tuleb astuda ja lõpule viia kaks kindlaks määratud sammu. Ma olen veendunud, et tõde võidutseb, ning kui üha enam inimesi Birmas seda kuulutab, siis muutuvad nad tugevamaks.
Gerard Batten
Härra juhataja, käesoleva aasta alguses nägime me Birma valitsuse ebaõnnestumist riiki tabanud looduskatastroofi tagajärgedega tegelemisel. Arvestades rahasummat, mis sõjaväel enda ülalpidamiseks kulub, ning selle tugevat haaret riigi elule, siis võiks eeldada, et see on vähemalt võimeline humanitaarkriisis oma enda rahva vajadustele vastu tulema. Kuid ei olnud, kuna sellel puudub tegelik funktsioon, välja arvatud oma olemasolu jäädvustamine ja võimu üle kontrolli saavutamine.
Viidates oma varasematele Kongo kohta käivatele märkustele, siis ma tahaks teada, kui paljudel sõjaväehunta liikmetest on pangakontod lääneriikide pankades ning naudivad ostureise Londonisse, Pariisi ja Rooma. Birma inimeste toetuse otseseks väljendusviisiks oleks demokraatlike riikide keelamine neil riiki siseneda, kuni Birmas ei ole inimõigused tagatud ja ei kehti demokraatia.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ma olen käesolevat arutelu süvenenult jälginud ning sooviksin tähelepanu juhtida kahele ideele. Ma arvan, et härra Matsakis rõhutas täiesti õigesti, et Birma olukorra lahendus peitub Moskvas ning eriti Pekingis ja Delhis. Survet ei tule suurendada üksnes Birmale, vaid ka nendele teistele riikidele. Teiseks on härra Piniori tähelepanek väga tähtis, ning ma olen temaga täielikult nõus, et me peame vaatama, kui palju mõjutavad Birmale avaldatav surve ja selle vastased sanktsioonid huntat, ja kui palju tavakodanikke. Ma esitaksin Euroopa Komisjonile üleskutse analüüsida seda, kui ebasoodsalt mõjutavad need sammud hunta tegevusi, ning kui palju tavakodanikke. Mulle tundub, et Birmat tuleb igal võimalikul moel julgustada end ülejäänud maailmale avama. Ainult siis saab see riik hakata demokraatia poole püüdlema.
Marios Matsakis
Härra juhataja, jõudes siin Starbourgis selle inimõigusi käsitleva osaistungjärgu aruteluga lõpule, tasub mainida, et elu läheb vanaviisi edasi ning kohale on jäänud veel vaid üksikud ustavad ja kindlameelsed kolleegid koos komisjoni esindajatega - me oleme tänulikud, et komisjonil on alati esindajad nendel aruteludel - ja loomulikult mitte ühtegi nõukogu esindajat. Me peaksime kõik olema tänulikud, et meile lagi pähe ei kukkunud. Ja lootkem, et seda ei juhtu kunagi!
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma sooviksin algatuseks teile meelde tuletada, et komisjoni reaktsioon eelmise mai tsüklonile oli kiire ja oluline. Me andsime humanitaar- ja toiduabi ning tegime kodanikukaitse mehhanismi kaudu koostööd ELi liikmesriikidega.
Me oleme rahul ASEANi aktiivse rolliga rahvusvaheliste panuste kooskõlastamisel. Komisjon rahastas suurema osa ASEANi, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja valitsuse ühiselt ettevõetud vajaduste hindamisest. Humanitaarne hädaolukord ei ole veel läbi, kuid me käsitleme nüüd juba ka taastamise küsimusi. Sellel ajal on kõige tähelepanuväärsemaks olnud kodanike, kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja Birma Punase Risti solidaarsuspuhang. See on selgeks märgiks, et kodanikuühiskonnale käega löömine ei tule kõne allagi.
Probleemid, mis vajavad käsitlemist, on järgmised:
esiteks tuleb meil Birma rahva eraldatust vähendada. Kodanikuühiskond vajab tugevdamist. Komisjon on kaaskorraldajaks 29. oktoobril Brüsselis toimuvale konverentsile, mis käsitleb kodanikuühiskonna rolli Birmas.
Teiseks peame me kasutama kõiki võimalusi suhelda valitsusega. 26. oktoobril Pekingis toimuval ASEMi tippkohtumisel on president Barroso oodatud sõna võtma. Lisaks sellele on komisjon loonud tervishoidu, haridust ja toimetulekut puudutavate küsimuste osas töösuhted erinevate ministeeriumidega.
Kolmandaks, me peame säilitama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kui liikumapaneva jõu positsiooni ning seda tugevdama. ÜRO peasekretärile ja ÜRO erinõunikule, Ibrahim Gambarile ei ole võrdväärseid. Komisjon toetab kindlalt Birma inimõiguste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri härra Tomás Ojea Quintana jõupingutusi.
Rahvuslik leppimine nõuab ka kaasavat dialoogi. See ei saa toimuda siis, kui poliitilised huvigrupid on vangistatud või koduarestis. Me jätkame kõikide poliitilistel põhjustel kinni peetud isikute vabastamise taotlemist. Komisjon toetab ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) jõupingutusi lõpetada militaar- ja infrastruktuuri programmides kasutatav sunniviisiline töö.
Komisjon kasutab kõiki vahendeid, et väljendada oma muret seoses sunniviisilise tööga ja põhivabaduste mittetagamisega. Birma inimesed on meie tähelepanu ja abi ära teeninud, ning komisjon teeb selles suhtes ka edaspidi kõik tema võimuses oleva.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Sebastian Valentin Bodu  
Euroopa Parlament peab moodustama ühisrinde, et mõista hukka Birma, kus inimsusevastaste kuritegude olukord on muutunud traagiliseks. Väga lugupeetud valitsusvälised organisatsioonid viitavad, et viimase kuue kuu jooksul on umbes 70 000 tsiviilisikut olnud sunnitud oma kodu maha jätma, üritades põgeneda sõjaväehunta pideva kuritarvitamise eest.
Birmas on sõjaväeline diktatuur kehtinud juba 50 aastat, ning me taunime fakti, et selle elanikud ei ole juba pool sajandit saanud normaalset elu elada.
Pidades silmas tagakiusamise, piinamise, sunnitöö, maa konfiskeerimise ja liikumisõiguste piiramise taset Birmas, saab selle asutusi vabalt süüdistada inimsusevastastes kuritegudes.
Euroopa Liidu kui oma põhimõtte kohaselt inimõiguseid tagava institutsiooni liikmena usun ma, et Birma asutustele on vaja avalikult teada anda, et inimõiguste tagamine on riigi majandusliku heaolu aluseks. Kõikide Birmas kinni peetavate poliitvangide vabastamine, alustades Nobeli rahupreemia pälvinud Aung San Suu Kyist, oleks selle riigi asutuste poolt väga sümboolne, viidates sellele, et nad on rahvusvahelisele dialoogile avatud ning ei kavatse kogu ülejäänud maailmast täielikult eralduda.
Jules Maaten  
kirjalikult. - (NL) Samaaegselt 2008. aasta 24. oktoobril Pekingis toimuva ASEMi tippkohtumisega täitub Birma opositsiooni liidri ja Nobeli preemia võitja Aung San Suu Kyi täpselt 13. kinnipidamisaasta. ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon on andnud teada oma kavatsusest külastada detsembris Birmat, kuid on osutanud, et see toimub ainult tingimusel, et Birma poliitilises ja inimõigusi puudutavas olukorras on tõsised edusammud reaalsed, vastasel juhul on ta sunnitud oma visiidi edasi lükkama. Eelseisev ASEMi tippkohtumine on ideaalne võimalus avaldada Birmale tugevat survet, et ta täidaks kohe ÜRO tingimused ning tagaks seega Ban Ki-Mooni visiidi.
