Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on härra Moura raport kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel, mitmekeelsuse kui Euroopa rikkuse ja ühise kohustuse kohta.
Vasco  Moura
Komisjoni teatis pealkirjaga "Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus" järgneb juba pikale parlamendi, komisjoni, nõukogu, Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostatud dokumendiseeriale, milles käsitletakse mitmekeelsuse küsimust erinevatest vaatenurkadest.
Oma raportis kordan eelnevalt Euroopa Parlamendi vastu võetud seisukohti ja toetan üldiselt komisjoni arvamust, et Euroopa Liidu keeleline ja kultuuriline mitmekesisus annab tohutu suure konkurentsieelise ja keeleõppe- ja vahetusprogrammidele hariduse ja kultuuri valdkondades nii Liidus kui ka väljaspool seda, on vaja täielikku tuge.
Rõhutan ka keele kui sotsiaalse kaasatuse teguri tähtsust. Kinnitan teiste maailma piirkondadega peetavate dialoogide tähtsust, pöörates erilist tähelepanu konkreetsetele Euroopa Liidu ja muude riikide vahel olemasolevatele seostele keele, ajaloo ja kultuuriga. Märgin ära vajaduse nii ilukirjanduslikke kui ka tehnilisi tõlkeid toetavate poliitikate järele. Tegelen mitmekeelsuse küsimusega audiovisuaalses sektoris, vajadusega toetada keeleõpetajaid ning keeleoskusnäitajate laiendamist kõigile ametlikele Euroopa Liidu keeltele, ilma et see piiraks nende laiendamist teistele Euroopas räägitavatele ja õpitavatele keeltele, kaasa arvatud klassikalisele kreeka ja ladina keelele.
Seoses keeleõppega nii koolis kui täiskasvanueas, arvan paljude muude asjade hulgas, et emakeelne õpe on kogu muu õppe aluseks. Vanemad ja hooldajad peavad saama valida ametliku keele, milles nende lapsi haritakse riikides, kus ametlikke keeli on rohkem kui üks või ametlik keel eksisteerib koos piirkondlike keeltega. Arvan ka, et ükski koolilaps ei tohiks jääda ilma haridusest oma riigi ametlikus keeles.
Rõhutaksin, et minu raportis ei ole üheski kohas vaidlustatud piirkondlike või vähemuskeelte tähtsust. Loomulikult ma tunnustan ja austan neid keeli ja ei ürita absoluutselt neid takistada. Minu raportis ei ole ühtegi aspekti, mis nende keeltega ei ühilduks. Ent sotsialistid, liberaalid ja roheliste liikmed on esitanud alternatiivse ettepaneku, mis lihtsalt jätab need kolm punkti välja, mida ma just mainisin.
Selle tulemusel võivad Galiitsia, Kataloonia ja Baski rahvuslaste avaldava surve tõttu kaduda põhimõtted, mis on seotud põhiõiguste ja inimeste vabadustega ja mida Euroopa Liidus on juba pikka aega säilitatud, aktsepteeritud ja harrastatud. Kui see alternatiivne ettepanek vastu võetakse, siis on Euroopa Parlament alla andnud.
Need kavatsused on täiesti selged. Hispaania ajalehe El Pais tänase väljaande leheküljelt 37 võite lugeda, et vaid kolm kuud tagasi otsustas ülemkohus, et registreerimiseelsesse vormi tuleks lisada rida, milles küsitakse vanematelt, millises keeles nad soovivad, et nende laps alghariduse saaks, mis on midagi, mida Kataloonia valitsus ei ole teinud.
Olen arvamusel, et seda alternatiivi ei tuleks vastu võtta. Erinevalt minu raportis esitatud punktidest toob see kaasa äärmuslike natsionalistlike suundumuste mitteaktsepteeritava kaitse ning on mitteaktsepteeritavalt vastuolus ka meie põhiõiguste ja -vabadustega ning isegi subsidiaarsuse põhimõttega, ning pole tarvis mainidagi, et see alternatiiv on vastuolus ka põhimõtetega, mis on juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelnevates tekstides sätestatud ja mida ei ole kunagi kahtluse alla seatud.
Seega palun, et täiskogu oleks väga ettevaatlik. Esitatud alternatiiv tuleb tagasi lükata ja minu raport vastu võtta, nagu tegi kultuuri- ja hariduskomisjon 17. veebruaril 20 poolthääle, 3 vastuhääle ja 8 mittehääletamisega.
Härra juhataja, Euroopa Liit peab olema demokraatia ja pluralismi austamise, mitte põhiõiguste ja -vabaduste kõrvalejätmise või põhjendamatu piiramise koht.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, tahaksin kõigepealt tänada härra Graēa Mourat tema algatusraporti eest mitmekeelsuse teemal.
See raport toetab komisjoni lähenemist ja rõhutab keeleõppe ja õpetajate kvaliteeti, integreeritud lähenemist kõigi meie ühiskonna kihtideni ulatumiseks, keelelist mitmekesisust, edendades samal ajal meie arusaama meedia ja kirjandustõlke rollist, ning rõhutab ka keelelisi ja kultuurilisi seoseid kolmandate riikidega.
Jagan raportööri arvamust, et mitmekeelsus avaldab Euroopa kodanike igapäevaelule olulist mõju, arvestades ühendusteede küllust, kasvavat liikuvust ja rännet ning suurenevat üleilmastumist.
Emakeele ja lisaks kahe keele ja võõrkeele õppimise põhimõte varajasest elueast alates on meie mitmekeelsuse poliitika viitepunktiks. Meie lähenemine põhineb sellel välja kujunenud õigusel. See suurendab elukestva õppe tähtsust ja selle eesmärk on hõlmata meie ühiskonna kõige haavatavamad grupid. Viitan eriti nendele inimestele, kes oma õpingud katkestanud on, sisserändajatele ja neile, kes räägivad vaid ühte keelt või on keeleliselt vähem pädevad.
Lisaks sellele tahame suurendada oma pingutusi seoses praktikantide, täiskasvanute ja teiste inimestega, kes ei omanda enam haridust ja kelle arenemine võib peatuda.
Tervitan teie toetust meie lähenemisele. Selleks, et jõuda nende gruppideni, on vajalik isiklik motivatsioon ja sobivate õpetamismeetodite rakendamine. Uued tehnoloogiad, nagu Internet ja interaktiivne audiovisuaalne meedia, pakuvad palju võimalusi, et jõuda nende gruppideni ning arendada ja kohaldada õpetamismeetodeid konkreetsetele vajadustele ja võimetele. Euroopa tasandil edendab meie elukestva õppe programm kõiki keeli: Euroopa Liidu ametlikke, piirkondlikke ja vähemuskeeli ning teisi maailmas räägitavaid keeli. See on Liidu uue reaalsuse ja ka meie kodanike keeleliste vajaduste kajastamine.
Suureneva liikuvuse ja rände kontekstis on oluline, et inimesed oskaksid rääkida kohalikku keelt või keeli, siis kui nad tahavad täielikult ühiskonda integreeruda. Ent tahaksin siinkohal välja tuua, et keelepoliitika osas on põhilisteks otsustajateks liikmesriigid, otsustades ka piirkondlike ja vähemuskeelte üle, mille raamistik on sätestatud Euroopa Nõukogu Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartas.
Tervitan üldist toetust, mida parlament on meie lähenemisele mitmekeelsusele avaldanud.
Juhataja
Küsimuse arutelu lõpetati.
Hääletus toimub teisipäeval, 24. märtsil 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Corina Creţu  
Euroopa Liidu 27 liikmesriigi keeleline ja kultuuriline mitmekesisus on kasulik, et mõista ja teha koostööd ning ka piiriüleseks tööjõu liikuvuseks ning Euroopa väärtuste omaksvõtmiseks. On tähtis pidevalt täiustada Euroopa Liidu poliitikaid, mis on suunatud emakeelse hariduse soodustamisele ja täieliku vastastikuse mõistmise tagamisele keelte vahel. Vajame koostööd erinevate riiklike asutuste ja Euroopa Komisjoni vahel, et rakendada tavasid nii tõhusalt kui võimalik, et saavutada integratsioon, aktsepteerides keelelisi erinevusi.
Rumeenia on üks Euroopa Liidu liikmesriike, mis tagab vähemustele Euroopa keskmisest kõrgema kaitse ja toetuse taseme, edendades haridust nende endi keeltes. -Bolyai ülikool Cluj-Napocas on suurepärane näide mitmekeelsuse edendamisest.
Kahjuks on korraldatud meeleavaldusi, isegi Euroopa Parlamendis, ning on käivitatud algatusi, mis on nõudnud -Bolyai ülikooli likvideerimist etnilisel eraldatusel põhineva õigusvastase diskrimineerimise tõttu. Seega tahan teie tähelepanu tõmmata ohule, mida kujutab etniliste küsimuste alase arutelu häälekõla vaibumine. Vähemuste õigustest ja mitmekeelsuse edendamisest kinnipidamist ei tohi rikkuda, muutes selle suitsukatteks, mille varjus viiakse läbi Euroopa vaimu ja rahvustevahelise harmoonia vastaseid tegevusi. Mitmekeelsus peab olema Euroopa Liidu jaoks ühine nimetaja, mitte jagamistegur.
Gabriela Creţu  
Mitmekeelsust toetavad praktilised argumendid: see vähendab tööpuuduse ohtu, suurendab töö leidmise võimalusi, aitab tõsta pakutavate teenuste kvaliteeti ja soodustab liikumist. Me kõik teame, mis need on, ning sellest vaatenurgast kalduvad arvamused kokku langema.
Tahaksin siinkohal rõhutada mitmekeelsuse toetamise ja sellega seotud meetmete tähtsuse teist põhjust.
Mitmekeelsus toetab Euroopa sotsiaalmudeliks vajalike väärtuste ja hoiakute kinnistamist: vastastikune mõistmine, usaldus ja solidaarsus. See võib aidata tõhusalt saavutada mitmekesisuse maailmas ühtsust.
Selles suhtes rõhutame ka vajadust säilitada Euroopa keeleline mitmekesisus. Üks moodus selle eesmärgi saavutamiseks oleks teise võõrkeelena õppida muid keeli kui rahvusvahelisi. Võib õppida naaberriikide või oma riigi rahvusvähemuste keeli ning ka keeli, mida räägitakse tekkivates majandustes, millega on head suhted.
Tahaksin uskuda, et sellise poliitika positiivseid mõjusid on hiljem igapäevaelus näha.
Silvana Koch-Mehrin  
kirjalikult. - (DE) Keeleline mitmekesisus on tähtis. See on osa Euroopa Liidu igapäevasest reaalsusest ja saavutamas järjest suuremat tähtsust liikmesriikide suhetes, selles, kuidas meie mitmekultuurilised ühiskonnad koos elavad, ning ka Euroopa Liidu rakendatavates ühistes poliitilistes meetmetes. Ent otsustusvõim keelepoliitika küsimuste üle lasub peamiselt liikmesriikidel. Keelepoliitika jaoks nõuete ja soovituste kehtestamine ei ole Euroopa Parlamendi vastutusala. Tõsiasi, et Euroopa Liidul on mitmekeelsuse volinik, näitab selgelt, et komisjonis on väga tarvis reformi ja volinikke peab olema vähem kui liikmesriike.
Iosif Matula  
Tahaksin õnnitleda oma kollegi härra Mourat selle eest, kuidas ta kombineeris raporti projektis edukalt üldised, piirkondlikud ja isegi kohalikud huvid.
Mina isiklikult pakkusin välja, et vähemuskeelt rääkivasse etnilisse gruppi kuuluvad kodanikud peaksid korralikult ära õppima selle riigi ametliku keele, kus nad elavad. See annaks neile kindlasti hea eelise, et leida töö ja ka integreeruda sotsiaalselt hästi. Kahjuks ei kiitnud asjakohane komisjon sellekohast muudatusettepanekut heaks, ent usun siiski, et see oleks väga kasulik.
Teisest küljest soovitasin, et ametnikele, kes töö tõttu pidevalt teiste liikmesriikide kodanikega kokku puutuvad, tuleks soovitada teise Euroopa keele õppimist. Minu arvates oleks see kasulik, arvestades tööjõu rändamist kogu Euroopas ning ka liikumist turismi eesmärgil.
See on ainus viis, kuidas saame edendada suhtlust ja kultuuridevahelist mõistmist, mis on Euroopa Liidu põhiväärtused.
