Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on infotund (B7-0236/2009)
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.

Teema: Rahvusvähemused Serbias
Kuidas hindab nõukogu rahvusvähemuste olukorda Serbias, eriti albaania rahvusrühma olukorda Presevo orus, kus jälle on olnud rünnakuid tsiviilelanikkonna vastu?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid küsimuse eest, Bernd Posselt! Selle aasta 7.-8. detsembri üldasjade nõukogul võtsime me vastu järeldused laienemis- ning stabilisatsiooni ja assotsiatsiooni protsessi kohta. Nendes järeldustes tervitas nõukogu Serbia pühendumust ELi integratsioonile ja selle tööd põhiliste reformide rakendamisel kooskõlas Euroopa standarditega. Nõukogu rõhutas ka, et reformikava tuleb jätkata.
Me märkisime ära komisjoni 14. oktoobril avaldatud teatise, milles on sätestatud, et inimõiguste austamise üldine õiguslik ja institutsiooniline raamistik on Serbias paigas ning rahvusvaheliste inimõigusnormide järgimise parandamise suhtes on tehtud edusamme. Uuel inimõiguste ja rahvusvähemuste õiguste ministeeriumil on selle töö juures tähtis roll. Kuid rahvusvaheliste standardite mõistmise suurendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Nõukogu märkis ka, et Serbia on ratifitseerinud kõik suuremad inimõigustega seotud vahendid.
Lõuna-Serbias valitsevast konkreetsest olukorrast, millele auväärne parlamendiliige viitas, rääkides: juulis toimusid tõesti mõned väga vägivaldsed vahejuhtumid, sealhulgas ka rünnak seal baseeruvate sandarmite vastu. Aset leidsid mitmed arreteerimised, peale mida ei ole enam vahejuhtumeid olnud. Lõuna-Serbia kooskõlastustalituse õhkkond on sellest ajast alates paranenud. See on küll habras, kuid sinna on kaasatud selle piirkonna peamised albaanlaste rahvuserakonnad. Ka delikaatse haridusteema suhtes on positiivseid edusamme. Selles suhtes sooviksin ma eraldi välja tuua ülikooli teaduskonna avamise Medveđas, kus õppetöö toimub serbia ja albaania keeles.
Lähitulevikus asutatakse Serbias elavate albaanlaste kogukonna jaoks rahvusvähemuste nõukogu. See annab inimestele suurema mõjuvõimu hariduse, kultuuri ja muude valdkondade üle. Piirkonna nõrk majanduslik ja sotsiaalne areng on takistuseks Lõuna-Serbias elavatele rahvusvähemustele. Rahvusvaheline üldsus ja eelkõige OSCE jätkab olukorra jälgimist Lõuna-Serbias ning sellel on tihedas koostöös Serbia valitsuse ja kohalike juhtidega aktiivne roll piirkonnas rahu ja stabiilsuse edendamisel.
Bernd Posselt
(DE) Cecilia Malmström! Tänan teid teie suurepärase vastuse eest! Meie jutt käib muidugi kolmest piirkonnast: kaks piiriala, Vojvodina ja Lõuna-Serbia Presevo piirkond, teisisõnu kolme piiri ristumisala. Ma sooviksin paluda teil oma edasises voliniku rollis tagada, et neid riike arendataks piiriülese toetusprogrammi raames edasi. Serbia siseala, eriti Novi Pazar Sandžaki piirkonnas, on muidugi täielikult eraldatud. Ka seda ala tuleb toetada parandamaks majanduslikke tingimusi, et aidata lahendada vähemustega seotud probleeme. Kuid väga palju vägivalda on eriti just Lõuna-Serbias. Ma palun nõukogul jätkata selle pingelise olukorraga tegelemist!
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Bernd Posselt! Võite olla kindel, et me jätkame olukorra väga täpset vaatlemist ning see kuulub ka komisjoni pideva töö hulka. Loomulikult nad teevad seda. Me oleme edusammudest teadlikud ning olukord on raske. Kuid on tehtud edusamme ning institutsioonilised korraldused, millele ma viitan, on kiiduväärseks sammuks õiges suunas. Võime vaid loota, et nii meie kui ka OSCE toetusega jätkub areng ka edaspidi selles suunas.
Franz Obermayr
(DE) Ma ütlen eelnevale kõnelejale, et vägivalda ei esine muide kahjuks mitte ainult Serbias, vaid ka Kosovos. Ühelt poolt on Albaania rahvusvähemus Serbias, teisalt Serbia rahvusvähemus Kosovos.
Minu küsimus on järgmine: kuidas kavatseb EL tagada, et Serbiaga viisarežiimi lihtsustamisel ei ole enam määratlemata alasid ja süsteemi kuritarvitamisi? Kas see Kosovos ühele elanikerühmale soodustuse andmine ei ole vastuolus Kosovo kui suveräänse riigi vaidlusttekitava tunnustamisega?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma ei saanud vist küsimusest päris täpselt aru. Kosovo puhul läheb töö edasi, sõltumata sellest, et mitte kõik liikmesriigid ei ole Kosovot tunnustanud. Komisjon teeb praegu tööd selle nimel, et selgitada välja, kuidas me saame Kosovo jaoks olukorda hõlbustada, ja see võtab natuke aega. Seal probleeme ikka jagub. Tulevikus on nende puhul võimalik ka viisarežiimi lihtsustamine, kuid praegu ei ole veel kõik tingimused täidetud.
Juhataja
On selge, et see kaldus teemast natuke kõrvale, kuid see oli siiski tihedalt seonduv.

Teema: Tööpuuduse tase
Milliseid algatusi peale töötajate ümber- ja täiendusõppe on nõukogu juurutanud võitluseks EL-27s kasvava tööpuuduse vastu?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid küsimuse eest, Marian Harkin! Sel kriisil on väga tõsine mõju miljonitele inimestele. Seepärast on majanduskriisi tagajärgedega tegelemine üheks suurimaks väljakutseks, millega ELil silmitsi tuleb seista. Meie rahvastiku vananemist silmas pidades peavad ELi liikmesriigid vähendama praegust tööpuuduse taset ning tagama, et selline kõrge tööpuuduse tase ei jää püsima.
Tööhõivepoliitika on peamiselt liikmesriikide vastutusel. Kuid mõned aastad tagasi võttis tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu vastu teatavad suunised. Me rõhutasime tõsiasja, et kuna tööturu olukord on liikmesriikides väga erinev, siis peavad ka rakendatavad meetmed olema erinevad. Meil on olemas ühine aastaaruanne tööhõive kohta, milles nõukogu ja komisjon jälgivad olukorda eri liikmesriikides. Kriisi ajal on Euroopa Ülemkogu pööranud erilist tähelepanu just töötuse probleemile. 2008. aasta detsembris lepiti kokku Euroopa majanduse elavdamise kavas, millega nähti ette ühtlustatud raamistikud rakendatavate meetmete kohta. Selle kava raames võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament 2009. aasta juunis vastu määruse, mis muudab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rajamise määrust. Kõnealune muudatus võimaldab kriisi vastu võitlemiseks selle fondi ressursse kasutada.
Asjaomase riigi olukorrast sõltuvalt saab rakendada eri meetmeid: tööaja ajutine reguleerimine, sotsiaalkindlustusmaksete alandamine, ettevõtete halduskoormuse vähendamine, tööturuasutuste kasutatavate protsesside täiustamine, meetmete suunamine noortele töötutele inimestele ning liikuvuse soodustamine. Need olid tööhõive mitteametliku tippkohtumise järgselt avaldatud eesistujariigi raportis esile tõstetud.
Oma juunikuu tippkohtumise järeldustes täpsustab nõukogu mitmeid meetmeid, mis peaksid liikmesriikidel ning vajadusel ka tööturu osapooltel aitama turvalise paindlikkuse põhimõtete kohaldamise kaudu globaalse majanduskriisi mõjudega toime tulla. See võib tähendada ettevõtete jaoks koondamistele alternatiivide pakkumist, paindlike töövormide ja tööaja ajutise reguleerimise võimaluste andmist, ettevõtjate tingimuste parandamist paindliku ja kindla tööturu pakkumise ning töödinnustavate hüvitissüsteemide võimaldamise kaudu, sotsiaalkindlustusmaksete asjakohaseid tasandeid, avardatud ja täiustatud töölenaasmise meetmeid, sissetulekutoetusi ja vaba liikumist.
Novembris toimunud arutelul võtsid ministrid üldise seisukoha, et tuleb säilitada lühiajalisi meetmeid sisaldav aktiivne tööhõivepoliitika. Nendeks meetmeteks on lühiajalised töösuhted, parandatud töö konkurentsivõime ja koolitus, mille eesmärgiks on inimeste integreerimine tööturule. Samal nõukogu kohtumisel nõustusid ministrid, et tööhõive on oluline tegur tõrjutuse vältimisel. Seos võrdõiguslikkuse, majanduskasvu ja tööhõive vahel on väga tähtis ning sellest tulenevalt pöörduti liikmesriikide poole palvega arendada lapsehooldust ning vähendada palga- ja teisi sugupoolte erinevusi.
Eelkõige peavad meetmed olema suunatud nendele, keda see kriis kõige tugevamalt mõjutab: vanurid, noored, puuetega inimesed ja alalise töölepinguta töötajad. Noorte jaoks hariduses, koolituses ja tööhõives rohkemate ja võrdsete võimaluste loomine on üheks põhieesmärgiks Euroopa noortevaldkonna koostöö uuele raamistikule 2010.-2018. aastatel, mille nõukogu 2009. aasta 27. novembril vastu võttis.
Marian Harkin
Tänan teid vastuse eest! Ma pean ütlema, et mul on hea meel teid näha, minister, ning loodetavasti kohtume järgmisel aastal rohkem! Te võite vabalt hakata meie küsimustele vastama.
On kaks punkti, mis on minu arvates tähtsad, kuid mida te oma vastuses ei kajastanud: esiteks ettevõtluse edendamine ja teiseks teadus- ja arendustegevusele kulutuste suurendamine. Kuid tegelik küsimus, mida ma tahtsin teilt küsida, on seotud tõsiasjaga, et kuni praeguseni oleme me toetunud avatud koordineerimismeetodile, mis oli tõesti üsna nõrk vahend ja ei toiminud hästi Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel. On teil üldse mingeid ettepanekuid selle mehhanismi tugevdamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - See on tõepoolest väga tähtis küsimus ja nagu te teate, on nõukogu juba saanud komisjoni ettepaneku ning alustanud Lissaboni strateegia või Euroopa 2020 tuleviku arutamist. Selle kohta teeb otsuse eesistujariik Hispaania järgmisel kevadel.
Üheks probleemiks on, et kuidas me pikemas perspektiivis praegusest olukorrast välja tuleme? Kuidas me saame luua Euroopa, mis on konkurentsivõimelisem ja kus on rohkem ettevõtjaid, ning kuidas hoida ära sotsiaalset tõrjutust ja tööpuudust? Kuidas me investeerime teadus- ja arendustegevusse, et Euroopa oleks majandusvaldkonnas tugev globaalne osaline, nagu me seda soovime? Kõike seda on võimalik ehk uude strateegiasse kaasata.
Üks väga tähtis aspekt selle strateegia juures on juhtimismeetod. Ma arvan, et avatud koordineerimismeetodil on eeliseid, kuid seda tuleb täiustada. Me peame kaasama palju enam kohalikke ja piirkondlikke asutusi, kuna just nemad on ju tegelikeks rakendajateks. See protsess peab toimuma riiklikul tasandil ning meil tuleb jälgida juhtimistava. Seda on selgitatud ka komisjoni dokumendis, mis on nüüd liikmesriikide hulgas konsulteerimiseks avaldatud. Ma arvan, et selle kohta esitatakse väga häid ettepanekuid, kuna tegemist on tõepoolest ühe nõrgima osaga strateegias.
Andreas Mölzer
(DE) Nagu te teate, ei hakata ELi kavandatud nõndanimetatud väikerahastamise vahendit finantseerima uue rahaga, vaid programmi Progress abil. Mida on selles suhtes kavas ette võtta, et hoida ära uue meetme osutumist kahjulikuks tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi suhtes, mis võeti vastu enne seda?
Paul Rübig
(DE) Minu küsimus on järgmine: kas ei oleks mõistlik juba algselt töötust ära hoida? Kas teie arvates on mingeid avalikke töökohti, mida saaks töötutele anda? Konkreetsemalt öeldes, kuidas me saaksime edendada väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, et toimuks uute loomine? Kas on võimalusi piiriüleste meetodite ja parimate tavade kohaldamiseks, et luua rohkem uusi ettevõtteid?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Nagu ma ütlesin, lasub lõplik vastutus töökohtade loomise osas muidugi liikmesriikidel endil. Kuid teha on palju ja nagu ma oma sissejuhatavates märkustes Marian Harkinile viitasin, on nõukogu esitanud mitmeid soovitusi selle kohta, kuidas saaksite paindlikkust suurendada, eri toetussüsteemide osas tööd teha ja inimesi aktiveerida, et vältida kõrvalejätmise mehhanismi. On väga tähtis jätkata neid kõrgetasandilisi kohtumisi tööturu osapoolte ja liikmesriikidega, et vahetada parimate tavade kogemusi. Need on küll riigiti erinevad, kuid meil tuleb üksteisele eeskujusid anda ja jälgida parimaid viise, mida seejärel kasutada. Seega on tegemist kombinatsiooniga, kus nõukogu annab soovitusi, ning liikmesriikidel tuleb vastutus enda peale võtta ja riigis valitsevale olukorrale vastavaks kohandada.
Härra, teie küsimuse suhtes ei ole ma päris kindel, kas ma sellest täpselt aru sain. Võib-olla oli tegu tõlkeprobleemiga. Ma ei viidanud üldse mingile väikeasutusele. Ma viitasin hoopis Kohanemise Euroopa Fondile, mille me oleme nüüd Euroopa Parlamendi abil paindlikumaks muutnud, et saada toetust liikmesriikide ja raskustesse sattunud ettevõtete jaoks aitamaks töötuid ja koondatud inimesi.
Teema: Läbirääkimised Türgi osalemiseks Frontexi ühisoperatsioonidel
Nõukogu eesistuja Malmstöm teatas 21. oktoobril 2009. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu istungil, et käimas on läbirääkimised, mille eesmärk on võimalik leping, mis hõlmaks nii teabevahetust kui ka Türgi ametiasutustele võimalust osaleda Frontexi ühisoperatsioonidel. Määruse (EÜ) nr 863/2007, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004, artikli 8e lõikes 2 sätestatakse, et "operatiivkavas mis tahes muudatuste või kohanduste tegemiseks on vaja nii tegevdirektori kui taotluse esitanud liikmesriigi nõusolekut”.
Kas nõukogu võiks eespool nimetatut arvesse võttes öelda, millisesse etappi on jõudnud läbirääkimised Türgi osalemiseks Frontexi ühisoperatsioonidel? Milliseid nõudmisi on esitanud Türgi oma osalemise tingimuseks? Kas liikmesriik Kreeka, mis korraldab Frontexi missiooni, on nimetatud läbirääkimistest teadlik?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) ELi migratsioonivoogude tõhusama juhtimise strateegia tähtsaks elemendiks on piirikontrolli küsimustes partnerlussuhete loomine kolmandate riikidega. See on 2006. aasta detsembris nõukogu vastuvõetud integreeritud piirihalduse kontseptsiooni peamine juhtmõte. Ma sooviksin mainida ka, et operatiivkoostöö kolmandate riikidega on Frontexi tegevuses tähtis element.
Frontexi määruse tingimuste kohaselt võib Frontex Euroopa Liidu välissuhteid kajastava poliitika raames hõlbustada operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning võib kahepoolse koostöö konteksti raames kolmandate riikidega koostööd teha. Mitmed sellised kokkulepped on juba sõlmitud ja teiste üle käib praegu arutelu.
Volituse läbirääkimiste pidamiseks annab haldusnõukogu, kus on esindatud kõik liikmesriigid. Frontexi ja Türgi pädevate asutuste operatiivkoostöö suhtes peetavates aruteludes on praeguseks olulisi edusamme saavutatud.
Kuna läbirääkimised veel käivad, on nõukogul raske nende arutelude sisu ja arengut täpsemalt kommenteerida.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja, minister! Ma saan teie tänasest vastusest aru, et siin on kolm tähtsat punkti: esiteks, läbirääkimised Frontexi ja Türgi vahel on edukas järgus; teiseks, kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ja järelikult ka Kreeka, on läbirääkimistest teadlikud; ja viimaseks, vastavalt hiljutise välisministrite kohtumise järeldustele on tagasivõtuleping seotud piirikontrolliga.
Teisisõnu, Euroopa Liiduga tagasivõtulepingu sõlmimise ja koostöö eesmärgil nõuab Türgi ühisoperatsioone välispiirikontrolliga? Kuidas me lahendame sellisel juhul tähtsa sisserändajate inimõiguste ja väärikuse kaitsmise küsimuse ning teise väga delikaatse küsimuse, mis ei ole niivõrd piirikontrolliga seotud, vaid pigem piiri määratlemisega?
Teisisõnu, kas Türgi aktsepteerib Euroopa Liidu välispiire? Kas see on nõus, et Frontex tegutseb Euroopa Liidu välispiiridel?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - See on muidugi väga laiaulatuslik küsimus. Läbirääkimised Türgiga on alles alanud. Komisjoni esindaja volinik Barrot ning Rootsi rände- ja varjupaigapoliitika minister Billström käisid alles mõne nädala eest Türgis, et neid arutelusid alustada. Esimesed arutelud olid tulemuslikud, kuid need ei ole veel lõpule jõudnud, mispärast on väga keeruline teile ajakohast ülevaadet anda. Kõiki liikmesriike, sealhulgas ka Kreekat, on muidugi nendest aruteludest teavitatud.
Üldiselt mainitakse alati selles suhtes ära ka põhiõiguste ja Euroopa väärtuste austamine ja seega ei ole ka Türgit välja jäetud. Kuid, nagu ma auväärsele parlamendiliikmele juba ütlesin, on arutelud alles algusjärgus. Need on küll edukad olnud, kuid ei ole veel lõpule viidud. Arutelud on toimunud avalikult, nii et kõik liikmesriigid on kaasatud Frontexi nõukogu kaudu, kus esindatud on ka Kreeka.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja, minister! Nii palju kui mina aru olen saanud, sisaldab Türgiga lõppkokkuvõttes sisserände küsimuste kohta tagasivõtulepingu sõlmimise eesmärgil sõlmitud kokkulepe ka teemasid Frontexiga koostöö kohta.
Teine asi, mida ma soovin öelda, on see, et oleme Kreekas viimasel ajal märganud, et Türgi asutused ründav Frontexi lennukeid. Komisjoni vastused ei ütle midagi konkreetset aset leidva andmeliikluse ega selle kohta, kas seda saab lõppkokkuvõttes rünnakuks pidada.
On teil selle kohta kommentaare?
Andreas Mölzer
(DE) Olukorra üle peremeheks olemiseks on kindlasti mõistlik rahvusvahelisel tasandil koostööd teha juhul, kui - ja ma väljendan end väga selgelt - seda koostööd ei tule ELi finantsabi eest osta. Milliste teiste riikidega me praegu läbirääkimisi peame või kavatseme pidada ning kas Türgi riigile pakuti sellel FRONTEXi operatsioonil osalemise eest rahalisi soodustusi?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Alused on mitmel korral infotunni küsimuste teemaks olnud. Nõukogu on teavitanud Türgi asutusi ja Türgi valitsust ning selle esindajaid sellest, et hea koostöö piirkonnas on edasiste arutelude eeltingimuseks. Samuti on nõukogu palunud Türgi asutustel eri provotseerivatest tegevustest hoiduda. See on tehtud väga selgeks ning teil on võimalik leida neid vastuseid, mille hulgas on ka veel hiljutised minu antud vastused.
Arutelud jätkuvad. Neil on volitus olemas. Nagu ma juba ütlesin, ei oska ma teile praegu täpselt öelda, millises järgus need on, kuna need on pooleli, kuid toimuvad tavapärase menetluse järgi, ning vastusena teie küsimusele, käivad arutelud ka Senegali ja Roheneemesaartega. Oleme alustanud läbirääkimisi Maroko, Egiptuse ja Mauritaaniaga, kuid me ei ole nende riikidega erilist edu saavutanud.
Selline ongi tavapärane menetlus. Seda järgitakse. Frontexi nõukogule on antud volitus nende läbirääkimiste alustamiseks. Mõned lähevad teistest edukamalt. Meil on näiteks koostöö Venemaaga, Moldovaga, Ukrainaga, Gruusiaga jt, kuid teistes piirkondades ei ole edu nii suur olnud.
Teema: Kliimaläbirääkimised Kopenhaagenis
Kas nõukogul on võimalik anda ajakohastatud ülevaade Kopenhaagenis lõpule jõudvatest läbirääkimistest? Kas nõukogu võiks täpsustada, millal on oodata Kyoto protokollile järgneva õiguslikult siduva dokumendi jõustumist, kui Kopenhaagenis ei saavutata õiguslikult siduvat kokkulepet?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Edusammud jätkuvad Kopenhaagenis ka praegu, kuid ma proovin teile ajakohastatud ülevaate anda.
Nagu te teate, on seal kaks põhiküsimust: kliimamuutuste leevendamine ja rahastamine. Nagu peaminister täna hommikul ütles, oleme me jätkuvalt kindlad Kopenhaageni eduka tulemuse saavutamises, mis võimaldab meil hoida maailma keskmise temperatuurikasvu tööstusajastueelse tasemega võrreldes alla 2 ºC.
ELil on juhtroll lõpuks õiguslikult siduva lepinguni jõudmise protsessis ja praegu loodetavasti poliitiliselt siduva lepinguni jõudmisel koos selge ajakavaga jõuda õiguslikult siduva lepinguni 2013. aasta 1. jaanuaril algavaks perioodiks.
Kuid lepingu sõlmimine nõuab lähenemist järgmiste oluliste põhikomponentide osas.
Esiteks, arenenud riikide põhjalikud ja kaugeleulatuvad eesmärgid heitkoguste vähendamiseks 2020. aastaks. Mõni riik, nagu Jaapan ja Norra, on oma lubadusi suurendanud, kuid on selge, et praegused lubadused ei ole 2 °C eesmärgi saavutamiseks piisavad.
Seda arvesse võttes kordab EL oma nõudmisi teistele arenenud riikidele seada endale ambitsioonikad eesmärgid ning jätkata mõõdetavate, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitavate leevendamismeetmete otsimist.
Suuremad arengumaad - Hiina, India, Indoneesia, Brasiilia, Lõuna-Aafrika ja Lõuna-Korea - on esitanud oma teated heitkoguste kasvu piiramise kohta ja sellega on nad andnud märkimisväärse panuse.
Kuid nõukogu usub siiski, et nendel riikidel on potentsiaali veel täiendavate meetmete jaoks, eriti Hiinal ja Indial. Samuti on selge, et kui me soovime jääda kuni 2 °C soojenemise piiridesse, siis on meil vaja rohkem meetmeid.
Seepärast palub EL neil kaugeleulatuvat lepingut arvesse võttes oma jõupingutusi veelgi suurendada.
Samuti on meil vaja kliimamuutusega kohanemise ning tehnoloogia ja suutlikkuse suurendamise toetamise raamistikku. Meil on vaja rahastamist õiglase ja erapooletu juhtimissüsteemi raames leevendus- ja kohanemismeetmete, suutlikkuse suurendamise ja tehnoloogia toetuseks arenguriikides.
Selles suhtes andis viimane Euroopa Ülemkogu, mis käsitles esimese kolme aasta kiire rahastamise summat, olulise stiimuli jätkuvatele läbirääkimistele. Samuti tugevdab see Euroopa Liidu usaldusväärsust.
Riigipead ja valitsusjuhid on praegu Kopenhaageni poole teel. Me loodame, et nad annavad kliimamuutuste leevendamise ja rahastamise kriitiliste küsimuste osas vajaliku poliitilise tõuke. Seega, loodetavasti saavutame kaugeleulatuva kokkuleppe.
EL on esitanud ettepanekuid selle kohta, et läbirääkimised õiguslikult siduva lepingu üle 2013. aasta 1. jaanuaril algavaks perioodiks tuleks pärast Kopenhaageni konverentsi võimalikult kiiresti lõpule viia.
Millal see juhtub, on veel liiga vara öelda, kuid me peaksime võtma eesmärgiks kokkuleppe saavutamise kuue kuu jooksul pärast konverentsi lõppu.
Seán Kelly
Cecilia Malmström! Ma sooviksin tänada teid teie sisutiheda, selge ja mõistliku vastuse eest, mitte üksnes minu küsimusele, vaid kõikidele küsimustele alates eelmisest juunist, kui ma siia parlamenti tulin! Te olete olnud suurepärane esineja!
Samuti olen ma uhke, et kuulun Euroopa Liitu, mis juhib kliimamuutuste arutelu ja innustab ka teisi seda tegema. Ma arvan, et parim näide selle kohta on Ameerika Ühendriikide presidendi ja Hiina peaministri tänane saabumine Kopenhaagenisse, mis oleks veel mõne aasta eest mõeldamatu olnud.
Kuid millised on meie edasised töömeetodid siduva lepingu puudumise korral?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma arvan, et kuna tõelised poliitilised läbirääkimised algavad homme, nagu te isegi ütlesite, kõikjalt maailmast saabuvate peaministrite ja presidentidega, siis on meil veel vara tagavaraplaanist rääkida. Ma usun, et nad suudavad tõestada oma panust, tugevust ja dünaamilisust, et jõuda ambitsioonika poliitilise pühendumuseni.
Juhul kui kokkuleppele jõudmine ei õnnestu, siis tuleb meil lihtsalt kõnelusi jätkata. Me ei anna mitte mingil juhul alla! Kogu maailm ootab meilt tulemuste saavutamist. Tegemist on meie põlvkonna kõige tähtsama küsimusega - me ei saa lihtsalt ebaõnnestuda! Kui me ei jõua kokkuleppele homme ega ka ülehomme, siis me jätkame kõnelusi, kuni saavutame kokkuleppe.
Teema: Arengumaade rahastamine seoses kliimamuutusega
Eelseisvatel kliimamuutusega seotud läbirääkimistel Kopenhaagenis on kavas määratleda ülemaailmsed kliimamuutust käsitlevad seisukohad lühemaks ja keskmiseks ajavahemikuks. On hädavajalik, et kokkulepe saavutataks ja rikkad riigid annaksid raha kliimamuutuse tagajärgede leevendamiseks arengumaades. Me ei saa eeldada, et arenevad riigid maksaksid tagajärgede eest, kui probleemi põhjustajaks on läänemaailm.
Euroopa Ülemkogu oktoobrikuu kohtumisel saavutatud kokkuleppe kohaselt vajavad arengumaad kliimamuutusega kohanemiseks 100 miljardit eurot, arengumaade endi väitel kujunevad kulutused kolm kuni neli korda suuremaks.
Kuidas kavatseb nõukogu nii erinevate arvude alusel kompromissile jõuda?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Nagu auväärt parlamendiliige rõhutas, on arengumaade rahastamine seoses kliimamuutustega üks Kopenhaageni läbirääkimiste olulisi teemasid ning omab kokkuleppe saavutamisel võtmetähendust.
Alustuseks sooviksin ma tähelepanu juhtida sellele, et oktoobris kogunenud Euroopa Ülemkogul rõhutasime me kiiresti rakendatava finantseerimise olulisust koheste tegevuste algatamiseks ning kollektiivsete ja efektiivsete abinõude ettevalmistamiseks keskmiseks ja pikemaks ajavahemikuks, mille puhul on erilist tähelepanu pööratud nendele arengumaadele. Paar päeva tagasi aset leidnud detsembrikuu nõukogul väljendasid EL ja selle liikmesriigid oma valmidust eraldada arengumaadele 2010.-2012. aastatel kliimamuutustega võitlemiseks 2,4 miljardit eurot aastas. Ma usun, et selle lubadusega saatsime läbirääkimisi pidavatele osapooltele selge sõnumi ja suurendasime oma usaldusväärsust.
Peale selle tõdes Euroopa Ülemkogu era- ja avaliku sektori rahavoogude olulise suurendamise vajadust 2020. aastaks. Praegune finantsarhitektuur tuleb üle vaadata ja vajaduse korral reformida, et tagada selle mahu vastavus püstitatud eesmärkidega. Nagu te oma küsimuses märkisite, kinnitas oktoobris kogunenud Euroopa Ülemkogu komisjoni arvestuse, mille kohaselt võib arengumaades kliimamuutustega kohanemiseks ja nende pehmendamiseks kuluda 2020. aastaks igal aastal umbes 100 miljardit eurot, mis peaks tulema nii arengumaadest endist, rahvusvaheliselt CO2-turult ning rahvusvahelisest riiklikust rahastamisest. Selliseks on komisjon vajadust hinnanud. See ei ole ELi ettepanek ega pakkumine.
On olemas ka terve hulk teistest allikatest pärit arvestusi, kuid see on ülemkogu kinnitatud komisjoni arvestus ja seda peetakse ka parimaks hinnanguks. 2020. aastaks peaks vajaminev rahvusvaheline abi jääma hinnanguliselt vahemikku 22 miljardit kuni 50 miljardit eurot aastas. EL ja liikmesriigid on valmis kandma sellest summast õiglast osa, kuid rahvusvahelisse rahastamisse peaksid oma panuse andma kõik riigid peale vaeseimate, järgides seejuures heitkoguste tasemel ja SKT suurusel põhinevat jaotuspõhimõtet. Ja nagu Euroopa Ülemkogu oktoobris rõhutas, peab Kopenhageni kokkulepe sisaldama sätteid, mille kohaselt ei tohiks globaalne soojenemine ületada 2 °C; arengumaad peavad andma lubaduse vähendada märgatavalt heitmekoguseid ning oluline on kohandada tehnoloogiat ja tegeleda rahastamisega.
Gay Mitchell
Ma ühinen kolleeg Kellyga, et avaldada oma heakskiitu ministri vastustele siin täiskogul ning ka Rootsi eesistumisperioodile üldiselt, mis on olnud eeskujulik.
Austatud minister! Me oleme viimastel päevadel tähele pannud, et Ameerika Ühendriikide president peab läbirääkimisi teatud arengumaade liidritega. Kas ka Euroopa Liit on ühinenud nende läbirääkimistega, millega püütakse vähendada lõhet Ameerika Ühendriikide ja teiste vahel, üritamaks leida lahendusi ülejäänud probleemidele? Kas minister saab täiskogule kinnitada, et kui arengumaadele eraldatakse raha, siis on see uus raha, mitte ei võeta seda arengumaade näljahädaga võitlemiseks ja arengukavade täitmiseks eraldatud rahast?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Mis puudutab esimest küsimust, siis sügise jooksul on toimunud mitmeid kahepoolseid kohtumisi, mille eesmärgiks on läbirääkimiste ettevalmistamine ja lihtsustamine. EL suhtleb pidevalt Ameerika Ühendriikidega, et mõjutada neid tegema võimalikult ambitsioonikat avaldust. Samuti on ka neil oma kahepoolsed sidemed. Mõnedega neist oleme me seotud, mõnedega aga mitte, sest üritame survet avaldada teise nurga alt. Rootsi eesistumise ajal on meil olnud kuus kahepoolset kohtumist selliste tähtsate osapooltega nagu Hiina, India, Ukraina, Lõuna-Aafrika Vabariik, Venemaa ja Ühendriigid. Kõikide nende sündmuste päevakavas on tähtsaimal kohal olnud kliimaprobleemid. Seega on toimunud suur hulk mitmesuguseid kohtumisi.
Mis puudutab finantseerimist, siis ma pean ütlema, et see on kombinatsioon vanast ja uuest rahast. Mõned riigid on selle kokku pannud. Mõned on juba raha eraldanud oma arengueelarvest. Kuna kõige vähem arenenud riigid kannatavad kliimamuutuste tõttu kõige enam, on ka loogiline, et teatud osa arengueelarvest kasutatakse eri kliimaga seotud tegevuste tarbeks.
Nüüd, majanduskriisi olukorras, on paljud liikmesriigid vähendanud oma arengueelarve kogusuurust ning see on kahetsusväärne.
See on kombinatsioon ning selle põhjuseks on majanduskriis.
Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest
Kõigile juurdepääsu tagamise üldnõuet on äärmiselt oluline toonitada. See ei puuduta ainult puudega inimesi, vaid kogu Euroopa ühiskonna enamust 10 aasta jooksul. Kas nõukogu kavatseb kaaluda tõeliselt ühtse ja eranditeta aluse loomist diskrimineerimisvastase poliitika jaoks (nt kujundus, toodete valmistamine), et luua jätkusuutlik ühiskond ja kaotada diskrimineerimisevastase võitluse õiguslike aluste hierarhia?
Juurdepääs infrastruktuurile ja teenustele on paljudel juhtudel ja paljudes riikides tõepoolest tõsine probleem. Seetõttu leian, et on täiesti lubamatu lükata 10 või 20 aasta võrra edasi kohustus võtta vastu uued eeskirjad parema ja tegeliku juurdepääsu tagamiseks (uuele) infrastruktuurile ja (uutele) teenustele liikmesriikide tasandil. Kas nõukogul on plaanis lükata mingilgi moel veelgi edasi senisele ja/või uuele infrastruktuurile juurdepääsu tagamise kohustuse ülevõtmise tähtaega? Kui jah, siis miks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Nagu auväärt parlamendiliige oma küsimuses märkis, on võitluses diskrimineerimisega väga olulisel kohal meetmed juurdepääsu parandamiseks. Rootsi eesistumise ajal oleme me jätkanud kavandatud võrdse kohtlemise direktiivi visandamist tehnilisel tasandil. See hõlmab nelja diskrimineerimise põhjust, mis ei ole hetkel tööhõive valdkonda kaasatud: religioon või usk, puue, vanus ja seksuaalne orientatsioon.
30. novembril 2009 analüüsis nõukogu eesistuja aruannet, mis juhib tähelepanu vajadusele töötada edasi antud probleemiga, eriti sellega, mis puudutab ulatust, invaliidsust käsitlevaid sätteid ja rakendamise ajakava. Lisaks deklareeris eesistuja, et antud ettepanek peaks hõlmama ka disaini ja toodete valmistamise spetsiifilisi probleeme. Neid asju tuleb edasi arutada!
Aruande kohaselt vajavad lahendamist ka muud, direktiivi finantsiliste tagajärgedega seotud probleemid. Kui me soovime saavutada poliitilist ühtsust, siis peame koostama kõigile liikmesriikidele vastuvõetava teksti. Enne kui saame nõukogus jätkata, peavad kõik liikmesriigid üksmeele saavutama.
Kuid ma ei saa läbirääkimiste tulemusi ette näha. Jõustumist, kuupäevi ja ulatust puudutavad arutelud on käimas ning kestavad veel mõnda aega.
Ádám Kósa
(HU) Tänan teid väga, lugupeetud minister, selle vastuse eest! Esmased sammud, mis on juba sooritatud, on väga lootustandvad, kuid ma sooviksin esile tõsta kolme asjaolu. Euroopa Liidus elab 50 miljonit puudega inimest. See probleem ei puuduta ainult neid, sest Euroopa Liidu ühiskond ka vananeb kiiresti. Seega ei puuduta antud probleem ainult puudega inimesi, vaid ka kõikide eakate tulevikku, samuti ka neid, kes on ratastoolis ja vajavad kaldteed. Kokkuvõttes tähendab see seda, et kõnealune probleem muutub kiiresti kogu ühiskonna probleemiks ja kuna see on meie tulevik, siis peaksime sellega tegelema esmajärjekorras. Juurdepääsu teenustele on lükatud 10 aastat edasi. On oluline, et see tähtaeg jääks paigale, eriti just seetõttu, et see on meie kõigi huvides.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Kindlasti ma ühinen auväärt parlamendiliikme seisukohaga, et selline direktiiv on vajalik. Euroopa Liidus on endiselt miljoneid inimesi, kes ei oma juurdepääsu kõige tavalisematele asjadele elus. See pärsib nende vabadust ja võimalust normaalse elu elamiseks ja minu arvates on see väga kahetsusväärne.
Nõukogu arutelud võtavad palju aega. Tegemist on pöördelise eelnõuga, millel on lai ulatus ja ülisuur praktiline ja rahaline mõju. Enne direktiivi vastuvõtmist on vaja üksmeelt liikmesriikide hulgas ning pärast vajame vastuvõtmiseks Euroopa Parlamendi nõusolekut. Me oleme pidanud läbirääkimisi. Meil on nõukogus palju töörühmasid. Me oleme teinud edusamme, kuid ausalt öeldes ei ole me veel kahjuks vajaminevale üksmeelele jõudnud. Kuid me jätkame kuni oma eesistumisaja lõpuni ja ma olen küllaltki optimistlik ning arvan, et Hispaania teeb oma eesistumise ajal lahenduseni jõudmiseks kõik endast oleneva.
Teema: Puudega inimeste õiguste kaitsmine
Keerulistes majandustingimustes on väga oluline tagada sotsiaalselt kõige halvemas olukorras olevate inimeste piisav sotsiaalkaitse. Puudega inimesed on ühiskonnas üks sotsiaalselt kõige halvemas olukorras olev inimrühm. On äärmiselt kahetsusväärne, et riigieelarveid püütakse tasakaalustada puudega inimestele mõeldud sotsiaalhüvitiste ja programmide vähendamise abil. See ei ole ainuüksi vastuolus solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse põhimõtetega, vaid nõrgestab ka puudega inimeste ühiskonda integreerimise protsesse ja mehhanisme ning suurendab nende inimeste sotsiaalset tõrjutust.
Kas nõukogu on näinud ette lisameetmed puudega inimeste abistamiseks majanduslanguse ajal? Kas puudega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtete rakendamist käsitleva nõukogu direktiivi ettepaneku arutamine nõukogus võib viibida ebasoodsa majandusolukorra tõttu?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Me kõik oleme teadlikud majanduskriisiga kaasnevatest sotsiaalsetest probleemidest. Väga tähtis on pakkuda erilist kaitset haavatavas olukorras inimestele ja rühmadele ning võidelda tõrjutusega. Me teame, et diskrimineerimise tõttu ei õnnestu sageli puuetega inimeste ja teiste haavatavas olukorras rühmade potentsiaali ära kasutada. Seda silmas pidades on nõukogu järjekindlalt rõhutanud puuetega inimeste tööturule pääsemise soodustamise olulisust.
Seda ja ka praeguseid tööhõive juhiseid on tehtud Lissaboni leppe raames. Märtsis 2008 võttis nõukogu koos liikmesriikide valitsustega vastu ka resolutsiooni puuetega inimeste olukorra kohta ELis. Haavatavas olukorras inimeste ja rühmade tööturuga integreerimise olulisus leidis kinnitamist nõukogu otsusega 13. novembril 2009, millele ma viitasin ka eelmisele küsimusele vastates. Tööturule juurdepääsu lihtsustamine nende rühmade jaoks on pikemas perspektiivis eelduseks ka majanduskasvule.
Ma sooviksin teile meelde tuletada Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühist kokkulepet nimetada 2010. aasta Euroopas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise aastaks. Ma usun, et ka see otsus suurendab kõigi jaoks juurdepääsu haridusele. Lisaks kaasneb otsusega veel ka töö selles suunas, et saavutada võrdne juurdepääs teabele ja kommunikatsioonitehnoloogiale, pöörates nii erilist tähelepanu puuetega inimeste vajadustele. Edasine eesmärk on pöörata tähelepanu puuetega inimeste ja nende perekondade vajadustele ning teistele haavatavas olukorras rühmadele. Me ootame huviga paljusid algatusi ning ma olen kindel, et see kõik toimub eeloleval aastal.
Mis puudutab kavandatavat nõukogu direktiivi inimeste võrdse kohtlemise kohta olenemata nende religioonist või usust, puudest, vanusest või seksuaalsest orientatsioonist, siis me mõistame, et komisjoni ettepaneku reaaluseks saamine mõjutaks puuetega inimeste elu väga positiivselt. Nõukogu sotsiaalküsimuste töörühm töötab endiselt selle tekstiga. Nagu ma juba mainisin, toimus meil 30. novembril arutelu ning me koostasime raporti, kuid meil ei õnnestunud veel otsusele jõuda.
Meil ei ole võimalik ette näha veel käimasolevate läbirääkimiste tulemusi, kuid on väga oluline, et me saavutaksime õige sõnastuse, kuna see puudutab õiguskindlust ning määrab direktiivi ulatuse. Nagu eelnevalt mainitud, peavad liikmesriigid antud eelnõu osas üksmeele saavutama. Nende tööks on hinnata selles kontekstis kõiki majanduslanguse tagasilööke. Kui üksmeel on saavutatud, siis loomulikult peab Euroopa Parlament viima selle sisu vastavusse uue Lissaboni leppe artikliga 19.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Tänan teid, austatud juhataja, ja tänan teid, minister Malmström, nende vastuste eest! Samuti sooviksin tänada Rootsit, sest just Rootsi eesistumise ajal ratifitseeris ELi ministrite nõukogu ÜRO konventsiooni puuetega inimeste õiguste kohta! See on suur samm, kuid see on vaid üks samm.
Tõtt öeldes on meie puuetega inimeste elu riigiti väga erinev. Mõnedel kurtidel ei ole võimalik kasutada viipekeelt ning mõnedel pimedatel ei ole juurdepääsu pimedate abiteenustele. Puuduvad kohandused liikumispuuetega inimestele. Samuti on märkimisväärne osa puuetega inimestest lihtsalt töötud. Kõik see toimub ajal, mil puuetega inimeste osakaal on Euroopa Liidus umbes 10% elanikkonnast.
Austatud minister! Ma tean, et diskrimineerimisvastase direktiiviga (nii võtaksin ma selle kokku) kaasnevad teatud probleemid ja raskused, kuid võib-olla oleks võimalik puuetega inimeste õiguste kohta võtta vastu eraldi direktiiv ning teha seda kiiremini. Meie direktiiv oleks kohustuslik kõikidele ELi liikmesriikidele ning seega ei peaks puuetega inimesed diskrimineerimisega kokku puutuma.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Lubage mul rõhutada, et siin ei ole tegemist poliitilise tahte puudumisega! Me saame selle direktiivi olulisusest aru ja oleme tõesti väga palju vaeva näinud, et asjad omale kohale asetada.
Kuid nagu ma olen juba öelnud: ma ei saa muuta tõsiasja, et vajame üksmeelt, kuid seda meil ei ole. Nii Rootsi eesistumise ajal kui ka eelnevate eesistujate ajal on tehtud tööd selle nimel, et tulla välja mitmesuguste kompromisside ning lahendustega. Väga paljud töörühmad on kohtunud ja tööd teinud; ja nad peavad endiselt kohtumisi. Me tegeleme selle probleemiga kuni oma eesistumisaja lõpuni. Kuid kahjuks puudub meil ikka veel üksmeel.
Direktiivi eri osade lahutamine oleks kahetsusväärne, sest eesmärgiks oli luua laiahaardeline direktiiv diskrimineerimise kohta ning selle idee kiitis heaks ka parlament. Kui me hakkame direktiivi tükkhaaval kokku panema, siis arvan, et asja mõte läheb kaotsi ja see oleks minu meelest taunitav. Seega, laske meil veel natuke proovida, et saada valmis terviklik direktiiv, mis oleks väga väärtuslik võitluseks diskrimineerimisega, nii puuetega inimeste kui ka teiste diskrimineeritud inimeste jaoks üle kogu Euroopa.
Christa Klaß
(DE) Me peame ennetama diskrimineerimist, mis on sotsiaalne probleem! Igasuguse diskrimineerimise vältimine sõltub meist kõigist.
Kas te jagate minu arvamust, et diskrimineerimise tuvastamiseks puuduvad selged standardid? Näitena võin tuua olukorra, kus majaomanik rendib välja korteri ja kandidaat väidab, et teda on diskrimineeritud, kuna tema korterit ei saanud.
Kas te nõustute, et Euroopa direktiiv võib kehtestada vaid nõude, mille liikmesriigid siis oma riiklikesse õigusaktidesse ümber tõstavad? Euroopal on selles valdkonnas väga raske Euroopa seadust kehtestada.
Mairead McGuinness
Kuna me räägime puuetega inimeste õigustest, siis kas ma tohin mainida, et meie kolleeg Kósa on just valitud Euroopa Parlamendi sisese puuetega isikutega tegeleva grupi presidendiks. Me soovime talle selles edu!
Eriti pidades silmas majanduskriisi, mille üle me eile arutlesime ning mille kohta te nõustuvalt noogutasite: meil on suur mure laste ja noorte hooldusasutuste pärast ja võib-olla te jagate mu kartusi, et majanduskriis aeglustab hooldusasutusse paigutatud inimeste arvu vähendamise protsessi ja selle probleemiga peame me väga ettevaatlikud olema, nii ELis kui ka väljaspool.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Majanduskriisi ajal kannatavad alati kõige rohkem need, kes on kõige haavatavamad - lapsed, noored, vanurid, puudega inimesed -, ja sellepärast peame meie, vastutustundlikud poliitikud, seda endale teadvustama. Mitmete nõukogu koosseisude lõppotsustesse on lisatud soovitus, et liikmesriikidel tuleks erilist tähelepanu pöörata tõsiasjale, mille kohaselt kõige haavatavamas olukorras rühmad kannatavad alati kõige rohkem ja ma nõustun sellega.
Vastuseks teie küsimusele ütleksin ma, et ilma üldsõnalise ja laiaulatusliku direktiivita on Euroopas väga raske määrata standardeid puuetega inimeste vastu suunatud diskrimineerimisele. Esmalt peab meil olema üldine direktiiv ning sealt saab tööd edasi jätkata.
Ma mõistan, et vaja on teha väga suur hulk tööd. Samuti olen ma teadlik massiliselt levinud diskrimineerimisest ning raskustest, millega puuetega inimesed iga päev silmitsi seisavad, mis ei lase neil elus võimalusi ära kasutada ning oma potentsiaali rakendada. Ma arvan, et esmalt peaksime me töötama üldise direktiiviga.
Otsus, mille kohaselt on järgmine aasta sotsiaalse tõrjutusega võitlemise aasta, kujutab endast võimalust konkreetsete eelnõude koostamiseks ning tavapäraste sündmuste organiseerimiseks nii, et need aitaksid liikmesriikides suurendada teadlikkust antud probleemist.
Juhataja
Ma olen kindel, et antud arutelu kontekstis sooviks täiskogu, et ka mina kolleeg Kósat töörühma juhiks valimise puhul õnnitleksin.
Küsimused 8 ja 9 on tagasi võetud.
Küsimust 10 ei võeta arutellu, kuna see juba kuulub antud osaistungjärgu päevakavasse.
Küsimus 11 jäetakse kõrvale, kuna küsimuse esitajat ei ole kohal.

Teema: Vaeste peruu talunike julm mõrvamine kasusaamise nimel
Rahvusvahelises ajakirjanduses ilmunud artiklite kohaselt on viimastel aastatel Los Pishtacose nime all tuntud jõuk tapnud Peruus, Huànuco ja Pasco piirkondades kümneid talunikke, et müüa nende keharasv - väidetavalt kuni 17 kilo - Euroopa kosmeetikatootjatele hinnaga 15 000 dollarit kilo. Peruu ametivõimud arvavad, et mitmete inimeste, sealhulgas laste, kadumise taga võib olla see julm teguviis. Me mõistame hukka Euroopa rahvusvaheliste ettevõtete tegevuse, mis on nõudnud inimelusid ja lõiganud kasu Ladina-Ameerika rikkusest juba mitukümmend aastat.
Kuidas suhtub nõukogu Euroopa rahvusvaheliste ettevõtete kriminaalsesse tegevusse ja kui palju on EL rahaliselt toetanud neid Ladina-Ameerikas tegutsevaid ettevõtteid?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Nagu auväärt parlamendiliige teab, on inimõiguste austamine üks Euroopa Liidu põhialuseid! Kõikides suhetes kolmandate riikidega pöörab nõukogu alati erilist tähelepanu sellele, et nendes austataks põhiõigusi ja seadusi.
Mis puudutab auväärt parlamendiliikme mainitud konkreetseid juhtumeid, siis nõukogu ei olnud nendest teadlik ja neid ei ole nõukogus ka arutatud. Ka eesistuja on ajalehti lugenud ning on teadlik meedias esitatud teadetest, kuid tuletab ka meelde, et viimaste andmete kohaselt oli selle loo algupärane versioon väljamõeldis.
Kuna meediateated on vastuolulised ja nõukogu tavaliselt meediauudiseid ei kommenteeri, ei saaks ega tohiks eesistuja küsimuses viidatud loo suhtes spekuleerida.
Charalampos Angourakis
(EL) Austatud juhataja! Ma pean ütlema, et ministri vastus ei rahulda mind vähimalgi määral. Ma ütleksin, et tegemist on võika ja pretsedenditu kuriteoga, ja ma arvan, et Euroopa Liidul oleks igal juhul selliste probleemide lähemaks uurimiseks ressursse, kui selleks vaid soov on.
Kuna sidemed Peruuga on meil olemas, siis me nõuame Peruu valitsuselt ametlikku teavet selle konkreetse juhtumi ning rakendatud abinõude kohta. Vastasel juhul võime me näha sarnase olukorra kordumist.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Teated selle sündmuse kohta on olnud äärmiselt vasturääkivad. Nii võimud kui ka ajakirjanikud on esitanud teavet selle kohta, et puuduvad igasugused asitõendid, mis viitaksid nende koledate sündmuste toimumisele.
Kuna puuduvad kindlad tõendid sündmuste toimumise kohta ning paljud asjaolud viitavad hoopis sellele, et tegemist on pettusega, ei saa nõukogu selles valdkonnas midagi ette võtta, samuti puudub nõukogul selleks kompetents.
Teema: Poola vähemuse diskrimineerimine Leedus
Kas nõukogu kavatseb manitseda Leedu valitsust austama rahvusvähemuste õigusi, arvestades et poola vähemuse diskrimineerimine ei ole selles riigis uus nähtus ning väljendub kohustuses kirjutada perekonnanimed mitte-poolapäraselt, diskrimineerimises hariduse valdkonnas, kohanimede kakskeelsete viitade keelamises ja nõukogude võimu poolt poolakatelt konfiskeeritud vara mittetagastamises? Millal kavatseb nõukogu selles küsimuses meetmeid võtta?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Nõukogu kinnitab taas kord, et lepete ja põhiõiguste hartaga määratud põhiõigused ja inimõigused on esmatähtsal kohal. Nõukogu on ja jääb pühendunuks mis tahes alandamise ja diskrimineeriva kohtlemise vältimisele ning hävitamisele.
Ma sooviksin märkida, et rahvusvähemuste õiguste kaitsmist puudutavaid küsimusi on käsitletud ka Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonis. Ryszard Czarnecki tõstatatud probleeme uurivad hetkel Euroopa Nõukogu kompetentsed organid. 29. juunil 2000 vastuvõetud nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ kohaselt, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, on kõik inimesed vaatamata nende juriidilisele staatusele kaitstud rassi või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu. Selle direktiivi õiguskaitse ulatus hõlmab ka selliseid valdkondi nagu tööhõive, sotsiaalkaitse, haridus ning juurdepääs toodetele ja teenustele. Euroopa Komisjoni kohuseks on jälgida Euroopa seaduste rakendamist ja nende järgimist liikmesriikides.
Lõpetuseks, selle aasta 10. ja 11. detsembril Euroopa Ülemkogu heakskiidetud Stockholmi programmis on täiendava seaduseelnõu vajadust haavatavas olukorras rühmade kohta hinnatud nende kogemuste valguses, mis saadi 2000. aasta Haagi konventsiooni rakendamisega liikmesriikides ning mille sisuks oli täiskasvanute rahvusvaheline kaitse ja mille osapoolteks nad tulevikus saavad.
Ryszard Czarnecki
(PL) Tänan teid väga, Cecilia Malmström, teie vastuse eest, ja eriti selle eest, et rõhutasite nõukogu vastuseisu mis tahes rahvusvähemuste, kaasa arvatud Leedus elavate poolakate, vastu suunatud diskrimineerimisele Euroopa Liidus! Tegemist on väga olulise avaldusega. Tänan teid selle eest! Ma sooviksin rõhutada, et kahjuks on meil tegemist Leedu võimude süstemaatilise eri valitsemise tasanditel toimuva tegevusega haridussüsteemis. Sama toimub ka kakskeelsete kohanimedega. Seega on tegemist ülimalt olulise teemaga ja ma palun, et nõukogu jälgiks toimuvat.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma saan vaid korrata neid põhimõtteid ja väärtusi, mille eest Euroopa Liit seisab, ja mida nõukogu loomulikult kaitseb.
Sündmusi, millele Ryszard Czarnecki viitab, uurivad Euroopa Nõukogu asjakohased organid ja kui seal peaks esinema mis tahes kujul diskrimineerimist, on komisjoni ülesandeks tagada, et liikmesriigid järgiksid leppeid ja Euroopa Liidu seadusi.
Teema: Budistlike munkade ja nunnade tagakiusamine Vietnamis
Milliseid konkreetseid meetmeid on pärast Laose ja Vietnami olukorda käsitleva Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni (P7_TA(2009)0104) vastuvõtmist võetud budistlike munkade ja nunnade tagakiusamise ja ahistamise vastu Vietnamis?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid küsimuse eest! Nõukogu on väga teadlik inimõiguste olukorrast Vietnamis ja me jälgime hoolikalt selles riigis toimuvaid arenguid.
Kaks korda aastas hindavad nõukogu ja komisjon Vietnami võimudega peetava inimõiguste dialoogi raamistikus olukorda. Viimane kohtumine peeti eelmisel nädalal, 11. detsembril, Hanois. Arutati paljusid kiireloomulisi probleeme, nagu väljendusvabadus, kriminaalseadustiku (kaasa arvatud surmanuhtluse) muutmine, samuti usuvabaduse ja usulise sallivusega seotud probleeme, sealhulgas ka Plum Village'i pühendunute olukorda. Vietnami valitsusele anti ELi nimekiri isikutest ja vangidest, kelle olukord tekitab erilist muret. Lisaks inimõiguste dialoogile on EL Vietnami valitsusega kohtudes tõstatanud regulaarselt konkreetseid küsimusi ka kõnealuse probleemi kohta.
10. novembril toimus nõukogul ja komisjonil pikk arutelu Plum Village'i kogukonna liikmetega. 26. novembril avaldati antud probleemi kohta Euroopa Parlamendi resolutsioon. Samal päeval pidas komisjon Hanois võimuesindajatega kõrgetasemelisi läbirääkimisi ja see kohtumine toimus partnerlus- ja koostöölepingu ühiskomitee raames, mis meie ootuste kohaselt sõlmitakse järgmisel aastal. Peamise sõnumina väljendasime me kohtumisel seda, kui pakiline on meie jaoks inimõiguste olukorda Vietnamis.
Me mainisime pühakodade vara sundvõõrandamist, mainisime rünnakuid inimõiguslaste ja blogipidajate vastu - teemad, mida on eelnevalt tõstatanud selle täiskogu liikmete - ning mainisime Plum Village'i pühendunute olukorda. Me kutsusime oma kolleege üles kaitsma ja austama inimõigusi ning täitma kõiki inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvaheliste konventsioonidega, millega Vietnam on ühinenud, määratud kohustusi! Parlamendi resolutsioon tegi meie sõnumi eriti jõuliseks ja selle eest sooviksin ma Euroopa Parlamenti tänada. Me teavitasime Vietnamit ka Euroopa Parlamendi uuest ja tähtsast rollist, eriti selles suhtes, mis puudutab tulevast partnerlus- ja koostöölepingut.
8.-10. detsember 2009 külastas ELi delegatsioon kloostrit Bat Nha ja templit Phuoc Hue, kuhu umbes 200 Plum Village'i järelejäänud asukat on lahkunud. Me rääkisime seal usujuhtidega ja kohalike võimuesindajatega, et saada hetkeolukorrast rohkem teavet. EL jätkab olukorra jälgimist Phuoc Hue templis väga hoolikalt.
Pat the Cope Gallagher
autori asendaja. - Ma sooviksin tänada eesistujat enda ja Brian Crowley poolt selle mitmekülgse vastuse eest ja tahaksin öelda, et ma olen nii nõukogu kui ka komisjoni tegevusega väga rahul! Ma loodan, et te jätkate arengute jälgimist pragmaatilisel viisil!
Teema: Islandi taotlus Euroopa Liiduga ühinemiseks
Kas nõukogu saaks anda ajakohastatud hinnangu Islandi poolt Euroopa Liiduga ühinemiseks esitatud taotluse seisundi kohta?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Ma arvan, et see küsimus on ka teie jaoks oluline.
(SV) Lubage mul alustuseks meelde tuletada nõukogu 8. detsembri otsust, kus on kirjas järgmine tekst: "Island on pikkade ja sügavale ulatuvate demokraatlike juurtega riik, millel on potentsiaali panustada ELi nii strateegiliselt kui ka poliitiliselt. See riik on tänu oma liikmelisusele Euroopa Majanduspiirkonnas ja Schengeni piirkonnas juba ELiga mitmes valdkonnas tihedalt seotud.”
Islandi avaldus Euroopa Liiduga liitumiseks esitati ametlikult Rootsi eesistumise ajal Stockholmis 16. juulil 2009. Ma ise olin seal kohal ja võtsin avalduse vastu, mis koheselt nõukogu liikmetele edasi saadeti.
27. juuli kohtumisel 2009 tuletas nõukogu meelde, et uus laienemiskonsensus on kirjeldatud Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri istungi otsuses, kaasa arvatud põhimõte, et igat riiki hinnatakse selle enda omaduste põhjal, ja me otsustasime algatada Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 49 kehtestatud protsessi. Seetõttu paluti komisjonil esitada nõukogule selle avalduse kohta arvamus.
Avaldust hinnatakse vastavalt asutamisleppes määratud põhimõtetele, Euroopa Ülemkogu kohtumisel Kopenhaagenis 1992. aastal määratud kriteeriumitele ja Euroopa Ülemkogu 2006. aasta otsusele. Vastavalt üldasjade komisjoni eelmisel nädalal langetatud otsusele võetakse teema uuesti arutlusele pärast seda, kui komisjon on oma arvamuse esitanud. See peaks võimaldama nõukogul langetada otsuse Islandiga võimalike läbirääkimiste algatamiseks Hispaania eesistumisaja esimestel kuudel.
Pat the Cope Gallagher
Ma sooviksin eesistujat selle vastuse eest tänada! Šveitsi, Islandi ja Norraga suhtlemise delegatsiooni ning parlamendi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ühiskomisjoni juhatajana mõistan ma täielikult, et loomulikult tuleb igat taotlust käsitleda selle enda omaduste ning edusammude järgi. Ma leian, et selle indikatsiooniks on asjaolu, et Island vastas paljudele küsimustele mõistlikult lühikese ajaga, ning loomulikult aitas kaasa ka see, et Island on EMPi liige. See näitab Islandi valitsuse pühendumust. Ma usun, et Islandi ühinemine Euroopa Liiduga on järjekordne suur samm Euroopa edasiseks laienemiseks.
Kuigi te mainisite Islandi rahva otsuse langetamise probleemina vana demokraatiat, ootan ma järgmiselt nõukogu koosolekult täiendavaid edusamme ning loodetavasti astutakse seal olulisi samme ja nõukogu teeb teadaande.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Islandi avaldust tuleb käsitleda vastavalt reeglite ja protseduuridele ning komisjon ei ole oma uurimist ja arvamuse ettevalmistamist veel lõpetanud. Nad teevad edusamme, nagu ka Island, ja ametisse on juba määratud läbirääkimispiirkonnad, mis on valmis tegema põhjalikku ning kiiret tööd. Seega arvan, et me võime oodata komisjoni arvamuse esitlemist järgmise aasta algul ning loodetavasti saab nõukogu ka edasiste sammude osas otsuseid langetada.
Juhataja
Küsimus 16 jäetakse kõrvale, kuna küsimuse esitajat ei ole kohal.

Teema: Biolagunevad jäätmed
Kas nõukogu kommenteeriks liikmesriikide edusamme biolagunevate jäätmete prügilas ladustamise vältimisel vastavalt prügiladirektiivile (1999/31/EÜ)?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) ELi liikmesriikides toodetakse iga päev suur hulk jäätmeid. Nende jäätmete käitlemise viis mõjutab keskkonda väga oluliselt. Komisjoni hiljuti avaldatud raportis ELi jäätmekäitluse õigusaktide rakendumisest järeldub, et kuigi mõned liikmesriigid on saavutanud edu, siis enamikus riikides on vaja teha suuri jõupingutusi jäätmekäitluse infrastruktuuride ELi nõuetega vastavusse viimiseks. Eriti raske on rakendada prügilate direktiivi.
Mis puudutab biolagunevate jäätmete prügilas ladustamist, siis komisjoni raporti kohaselt õnnestus 2006. aastal vaid üheksal riigil saavutada seatud eesmärk. Andmed selle kohta on väga piiratud. Nõukogu on eelnevalt oma juunis 2009 langetatud otsustega kinnitanud, et on komisjoniga üksmeelel. On väga tähtis, et ELi eesmärgid biolagunevate ainete prügilatesse ladustamise vältimiseks täituksid. Nõukogu kutsus komisjoni ka üles jätkama mõjuanalüüside teostamist, et sobivuse korral valmistada ELi õigusaktidele ette biolagunevate ainete eelnõu.
Nõukogu kinnitas, et vajadus ELi õigusaktide järele on märkimisväärne. Eriti suur vajadus on õigusaktide järgi, mis reguleeriksid biojäätmete käitlemist kompostimise teel või biogaasi rajatistes energiakasutuse teel koos järgneva jääkmaterjali käitlemisega. Samuti teatas nõukogu, et parem biolagunevate jäätmete haldamine tagaks meie ressursside jätkusuutlikuma haldamise, parema pinnasekaitse, aitaks võidelda kliimamuutustega ja mis kõige tähtsam, aitaks täita eesmärke, mis on seatud jäätmete prügilasse sattumise vältimiseks, jäätmete ümbertöötlemiseks ja taastuvenergia kasutamiseks.
Mairead McGuinness
Ma arvan, et kõik selle täiskogu liikmed toetavad neid jõupingutusi. Kui te seisaksite prügimäel, nagu mina olen seda teinud, ja hingaksite sõõmu sisse, oleks see väga ebameeldiv. Ma arvan, et inimesed, kes prügi ei sorteeri, peaksid selle külaskäigu ette võtma.
Kas te oskate põhjendada, kui üldse on mõni põhjendus, miks ainult üheksa liikmesriiki on jõudnud sellele tasemele? Me teame, et me peame seda tegema. Ma olen biogaasi tootmise poolt. Kõik on põhimõtteliselt nõus, kuid miks meil ei õnnestu oma seatud eesmärke saavutada?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma pean tunnistama, et ma ei ole selles valdkonnas ekspert, kuid nagu ma olen komisjoni ütlustest aru saanud, puudub vajaminev infrastruktuur ja selle ülesseadmine on küllaltki kulukas. Loomulikult tasuks see pikema perioodi jooksul ära, kuid liikmesriigid ei ole sobivatesse infrastruktuuridesse investeerinud ja seetõttu on probleemi lahendamiseks nii palju aega kulunud.
Juhataja
Me võtame nüüd arutlusele tänase viimase küsimuse, mis on ühtlasi viimane küsimus ka eesistujale. Selle esitajaks on Hans-Peter Martin ja see puudutab nõukogu eesistuja Rootsi edusamme sellises küsimuses, mis minu arvates väärib märkimist, nimelt läbipaistvuses.

Teema: Eesistujariigi Rootsi edu läbipaistvuse küsimustes
6.9.2009 selgitas eesistujariik Rootsi oma vastuses küsimuse esitajale, et ta "jagab austatud parlamendiliikme seisukohta suurema läbipaistvuse olulisusest liidu töös”. Samuti lubas eesistujariik "kohaldada täies ulatuses asjakohaseid läbipaistvussätteid, mis on esitatud nõukogu kodukorra artikli 8 lõigetes 1-4. Põhimõtteliselt on kõik kaasotsustamismenetluse kohaselt vastuvõetavate õigusaktide üle toimuvad arutelud avalikud, nagu on ette nähtud nõukogu kodukorras”.
Millised järeldused teeb nõukogu nüüd oma eesistumisperioodi lõpul ja millist konkreetset edu millistes valdkondades saavutati?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Nagu auväärt parlamendiliige mainis, on suurenenud läbipaistvus Euroopa Liidu töös Rootsile kui liikmesriigile ja kui eesistujale oluliseks prioriteediks. Nõukogu töö iga valdkonna läbipaistvuse suurendamine oli üks selgemaid eesmärke, mis me endile seadsime.
Ma sooviksin mainida, et näiteks nõukogu eesistuja veebilehel on kohtumiste teave, taustdokumendid ja voogedastuse lingid leitavad kolmes keeles.
Viimase paari kuu jooksul on eesistuja teinud kõik endast oleneva, et tagada läbipaistvust võimaldavate sätete rakendumine nõukogu kodukorras.
2009. aasta juulis, septembris, oktoobris ja novembris peeti Rootsi eesistumise initsiatiivil vastavalt kodukorra punktile 8.3 kokku 20 avalikku debatti. Lisaks sellele peeti avalikke debatte eesistuja tööprogrammi teemal majandus- ja rahandusministrite nõukogu töö kohta. See teeb kokku 21 avalikku debatti nelja kuu jooksul.
Mis puudutab avalike arutelude arvu, siis 59 õigusakti võeti avalikult vastu A päevakorrapunktidena tavapäraste õigusloomemenetluste raames ning üheksat seaduseelnõud arutati B päevakorrapunktidena avalikel nõukogu koosolekutel. Peale selle peeti eesistuja initsiatiivil veel üks avalik arutelu. Kui auväärt parlamendiliige arvab, et seda ei ole piisavalt, peaks meelde tuletama, et nende nõukogu päevakavas olevate eelnõude arv, mis tuleb vastu võtta avaliku arutelu kohaselt, sõltub mõnevõrra nende eelnõude arvust, mis võetakse vastu tavapäraseid õigusloomemenetlusi järgides. Seejuures ei ole uuel parlamendil olnud niipalju eelnõusid kui tavaliselt. Uus komisjon suurendab kahtlemata seaduseelnõude arvu, mida nõukogu ja Euroopa Parlament menetlevad, ja seejärel tõuseb ka arutelude arv.
Lisaks on nüüd, kui Lissaboni lepe on jõustunud, ka kõik need nõukogu kohtumised avalikud, kus tegeletakse päevakava punktidega, mis puudutavad õigusaktide üle toimuvaid arutelusid. Eesistujariik Rootsi tervitab seda edusammu. See muudab Euroopa Liidu veelgi efektiivsemaks ja demokraatlikumaks.
Lõpetuseks sooviksin ma mainida, et eile kutsus eesistujariik Rootsi kokku institutsioonidevahelise läbipaistvuse töörühma kohtumise komisjoni asepresident Margot Wallströmi ja asepresident Diana Wallisiga. Me arutasime paljusid konkreetseid seaduseelnõusid, mis muudaksid ELi institutsioonide teabe Euroopa kodanikele paremini kättesaadavamaks ja kasutajasõbralikumaks.
Hans-Peter Martin
(DE) Väga harva tekivad täiskogus teatud sorti emotsioonid. Ma arvan, et see on suur au ja väga meeldiv kogemus, et just meie saame pidada seda viimast dialoogi. Cecilia Malmström, te teate ka ise, et läbipaistvuse suurendamise suunas viib aeglane ja kitsas tee, mida me kahjuks läbime sageli teosammul, kui mõtleme, kus olime kümme aastat tagasi ning kus oleme hetkel. Sellele vaatamata ei saa ma kriitilise kuid Euroopameelse kodanikuna olla täiesti rahul üksnes sellega, mis me oleme tänaseks saavutanud.
Mul oleks huvitav teada, mida võiks teie arvates teie järeltulijad paremaks muuta. Ma pean silmas konkreetselt nõukogu töörühmasid. Tegelikult ei ole ma rahul tänaseks avalikku juurdepääsu omavate päevakava punktide arvuga ega ka dokumentidele juurdepääsemise moodusega. Kui te võtate arvesse oma kümneaastast töökogemust Euroopa poliitikas, siis kas te arvate, et me jõuame kunagi läbipaistvuses sellisele tasemele, kuhu Rootsi jõudis kümneid aastaid tagasi?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - See on tõesti väga oluline küsimus. Ma ütleksin, et viimase kümne aasta jooksul on dokumentidele juurdepääs ja läbipaistvus märgatavalt suurenenud. Seda tänu väga olulisele määrusele (EÜ) nr 1049/2001. Ma olen uhke, et meil on olnud osaleda selle määruse loomises.
Samuti sõltub kõik selle rakendamise viisist ja suhtumisest. See on viimase 10 aasta jooksul paranenud. Paljud inimesed meie Euroopa institutsioonides on aru saanud, et läbipaistvus ja avatus ei ole ohtlikud. See on hea. See on efektiivne. See mõjub hästi legitiimsusele ja vähendab ka võimalusi kuritegevuseks ning korruptsiooniks.
Meil on endiselt veel tööd teha. Lissaboni lepe pakub meile uusi võimalusi. Ma loodan, et kõik tulevased eesistujad kasutavad neid võimalusi parimal võimalikul viisil. Komisjon ütles eile, et nad tulevad tagasi seaduseelnõudega, milleks pakub võimalusi Lissaboni lepe ja mis aitaks läbipaistvusega edasi liikuda.
Endiselt on veel väga palju vaja teha, kuid me oleme küllaltki pika tee maha käinud. Nagu auväärt parlamendiliige ütles, see on pidev võitlus ja ma ootan huviga, et saaksime koos seda teedpidi edasi käia.
Juhataja
Seega jääb mulle öelda, lugupeetud minister, kallis Cecilia, tänan teid väga koostöö eest ja selle sajaprotsendilise osalemise eest arupärimistel Rootsi eesistumise ajal! Me ootame huviga, millal saame teid täiskogu heakskiiduga nende hulgas näha. Tänan väga teid ja teie meeskonda!
Sellega on infotund lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
