Poliitiline olukord Hondurases, arvestades 29. novembril 2009. aastal toimuvaid valimisi (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus poliitilise olukorra kohta Hondurases, arvestades 29. novembril 2009. aastal toimuvaid valimisi.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Oleme täna siin, et arutada viimaseid olulisi arenguid Hondurase poliitilises kriisis.
Neli kuud pärast president Zelaja tagandamist on poliitiline kriis Hondurases kahjuks ikka veel lahendamata, hoolimata 30. oktoobril presidenti ja de facto valitsuste esindavate komisjonide sõlmitud lepingust.
Nn San José lepingu rakendamine, mis peaks andma vajaliku raamistiku ja tingimused Hondurases demokraatia ja põhiseadusliku korra taastamiseks, ei ole pärast 5. novembril ametisse määratud president Zelaja rahvusliku ühtsuse valitsuse tagasilükkamist edusamme näinud. Lisaks sellele ei ole kongress ikka veel otsustanud tema uuesti ametisse määramise üle, mis ähvardab 29. novembril toimuvate üldiste valimiste seaduslikkuse tunnustamist - põhielementi kriisist väljumiseks.
Seega kutsusime koos eesistujariigiga kõiki osapooli üles viivitamatult rakendama kõiki lepingu sätteid kui eeltingimusi, et naasta meie tavapärase suhte juurde, kaasa arvatud meie koostööarengu juurde.
Euroopa Komisjon on siiamaani täielikult toetanud Costa Rica presidendi Oscar Ariase ning Ameerika Riikide Organisatsiooni tehtud pingutuste vahendamist ja soodustamist ning rahvusvahelise kogukonna rakendatavaid meetmeid, et avaldada osapooltele survet rahuliku lahenduse leidmiseks. Euroopa Liidu eesistuja saadik kutsuti konsultatsioonideks tagasi ning kõik teised Euroopa Liidu saadikud on samuti riigist lahkunud. Eelarvetoetuse maksed ning ka arengukoostöö - erandiks on koostöö kodanikuühiskonnaga ja humanitaarne koostöö - on peatatud. Lisaks sellele tühistati 29. novembri üldistele valmistele ette nähtud valimiste vaatlemise delegatsioon.
Suhtume kriisi väga tõsiselt, kuna see on demokraatlikus mõttes samm tagasi mitte ainult Hondurase ja ülejäänud Kesk-Ameerika, vaid ka terve Lõuna-Ameerika jaoks.
Tahan siin täna veel kord rõhutada, et komisjon toetab poliitilise olukorra normaliseerumist Hondurases ning selleks vajame osapoolte lepingust kinni pidamist. Kuigi piiratud aja tõttu ei ole enam võimalik saata valimiste vaatlemise delegatsiooni, saatis komisjon viienädalaseks perioodiks ikkagi kaks valimiseksperti, kes suunati 9. novembrist EÜ delegatsiooni, kohustusega raporteerida valimisprotsessi aspekte ning anda nõu ka võimalike valimisjärgsete tegevuste osas. Kui poliitiline olukord peaks lubama aktiivsemat tegelemist valimisprotsessi toetamisega, on komisjon vastavalt ÜRO arenguprogrammiga sõlmitud lepingule ette näinud ka rahalise abi valimistribunali toetuseks. Komisjon on ka valmis andma rahalist abi Ameerika Riikide Organisatsioonile, kui on loodud tingimused valimiste vaatlemiseks.
Jätkame olukorra jälgimist ning kõigi pingutuste toetamist, et aidata Hondurases taas demokraatiat üles ehitada.
Alojz Peterle
fraktsiooni PPE nimel. - (SL) Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Euroopa Rahvapartei eridelegatsiooni liikmena oli mul rohkem kui kuu aega tagasi võimalus end Hondurase poliitilise olukorraga põhjalikult kurssi viia. Meie delegatsioon külastas kõigepealt Costa Rica presidenti ja rahvusvaheliselt tunnustatud vahendajat kriisis, Oscar Ariast, kes tutvustas meile San José lepingut.
Hondurases kohtusime praeguse presidendi Micheletti, ametist tagandatud presidendi Zelaya, välisministri, riigikohtu kohtunike, valimiste ülemtribunali, rahvusliku kongressi presidendi, riigiprokuröri ning nelja presidendikandidaadi ja teiste tähtsate tegelastega. Mõlemad osapooled tervitasid meie delegatsiooni ja väljendasid valmisolekut vastastikuseks dialoogiks.
Hoolimata selle aasta juuni lõpu sündmuste eri tõlgendustest, tahaksin ära märkida, et pärast president Zelaya ametist tagandamist, mida toetas riigikohtu otsus, ei ole vägivald tõusnud. Oma kõnelustes kinnitasime president Ariase ettepaneku vaimus poliitilise dialoogi tähtsust. Hiljem toimus ka sisemine dialoog, ent kahjuks ei ole see veel lõplikku tulemust andnud. Usun aga ikkagi, et peaksime jätkama selles riigis poliitilise kokkuleppe läbisurumist.
Saime peamiste poliitiliste tegijatega peetud läbirääkimistest teada, et 29. novembri valimised ei ole poliitiliste muudatuste tagajärg, vaid vastupidi, need kuulutati välja valimiste ülemtribunali autonoomse otsusega mõni aeg varem, kui president Zelaya oli veel võimul. Pärast juunikuu sündmusi ei ole ükski uus kandidaat avaldanud soovi presidendiks kandideerida. Tegelikult on presidendikandidaadid ise rõhutanud, et nad ei karda, et poliitiline kriis võiks presidendivalimiste seaduslikkuse kahtluse alla seada, sest ettevalmistused toimusid demokraatlike otsuste alusel.
Honduras on üks Kesk-Ameerika riike, millega Euroopa Liit tahab assotsiatsioonilepingu sõlmida. Ent läbirääkimisprotsessi on raputanud poliitiline kriis. Arvestades, et Hondurase jätkuv demokraatlik areng on Euroopa Liidu huvides, näib mulle tähtis, et Euroopa Parlament saadab oma vaatlejad presidendivalimisi jälgima.
Luis Yáñez-Barnuevo García
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Lugupeetud juhataja! Olles volinikku kuulanud, ei ole mul tõesti muud öelda kui: "Aamen”, ent mul oli juba valmis pandud sõnavõtt Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel.
Hondurases põhiseadusliku korra kaotamine toob lõpu kahele riigipöördevabale aastakümnele Lõuna-Ameerikas ning loob teistele riikidele halva pretsedendi, eriti kõige nõrgematele riikidele, nagu praegu näiteks Paraguai.
Euroopa Parlament ei saa ega tohi jääda kurttummaks sellise õigusnormi rikkumise juures. Nii nõukogu kui ka komisjon on teinud ühetähenduslikke avaldusi, mis mõistavad riigipöörde hukka ja toetavad president Ariase vahendamist kooskõlas Ameerika Riikide Organisatsiooni ühehäälselt vastuvõetud seisukohaga, mida toetab ka ÜRO.
Isehakanud de facto president Micheletti ei ole järginud hiljuti sõlmitud kokkuleppeid, pilgates rahvusvahelist kogukonda, ning üks tema tegusid on olnud Manuel Zelaya, ametist kõrvaldatud presidendi, ametisse ennistamise takistamine.
Praegustel tingimustel oleks 29. novembriks kavandatud valimistel uue presidendi valimine algusest peale ebaseaduslik ning rahvusvaheline kogukond ei saaks selle tulemusi tunnustada.
Euroopa Parlament teeks suure vea, kui saadaks delegatsiooni valimisi jälgima, sest seda tõlgendataks kui toetust riigipöördele, mille Ameerika Riikide Organisatsioon juba välistas, saates valimistele vaatlusdelegatsiooni.
Parlament on end kirjeldanud kui vabaduse, demokraatia, õigusriigi ja inimõigustest kinnipidamise tagajat. Nagu Václav Havel täna hommikul ütles, ei või meil topeltstandardeid olla. Siin oleme kõik demokraadid ja seega vabaduse eest võitlejad. Seega, kui räägime Kuubast, Hiinast, Põhja-Koreast või, nagu praegu, Hondurasest, peab meie arutelu seoses vabaduse hävitajatega olema resoluutne. Ärgem laskem endid pimestada oma ideoloogilistest eelistustest! Ei ole olemas parem- ega vasakpoolseid riigipöördejuhte või diktaatoreid, vaid lihtsalt repressiivsed ja vabadust hävitavad.
Kardame väga, et asjad ei hakka Hondurases muutuma ja et need sündmused on loonud väga ohtliku pretsedendi ning et hea õigeaegse ega mitte liiga verise riigipöörde doktriin on võidule pääsenud.
Izaskun Bilbao Barandica
fraktsiooni ALDE nimel. - (ES) Lugupeetud juhataja! 30. oktoobril sõlmisid konfliktis olevad osapooled lepingu, San José lepingu, ning otsustasid, et 5. novembriks tuleb luua rahvuslik ühtsuse ja lepituse valitsus ning et kongress määraks praeguse valitsusperioodi lõpuni ehk 27. jaanuarini 2010 Manuel Zelaya uuesti ametisse.
Mis aga juhtus? President Micheletti on üritanud moodustada ühtsuse valitsust ilma Manuel Zelaya osaluseta ning kongress on hääletuse edasi lükanud, et teda mitte uuesti ametisse määrata. President Micheletti ei ole lepingut järginud ning olukord on halvenemas. Valimised on välja kuulutatud ning kandidaadid tõmbuvad tagasi, nagu me kõikjal meedias näeme, sest nad näevad, et valimiste korraldamiseks ei ole olemas demokraatlikke tingimusi. Esineb ka vägivalda: täna teavitati meid, et surnuks on tulistatud üks linnapea opositsiooniparteist ning üks valvur.
Rahvusvaheline kaasatus on jätkuvalt vajalik ning me toetame Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretäri, president Lula, Ühendriikide vahendusdelegatsiooni ning vahendaja president Ariase tegevusi. Kõigi nende tegevuste kaudu nõuame lepingutest kinnipidamist ning Manuel Zelaya uuesti ametissemääramist, et oleks võimalik luua uuesti demokraatia, institutsionaalne seadslikkus ning rahulik kooseksisteerimine honduralaste vahel.
Kutsume osapooli üles näitama oma suuremeelsust dialoogi naasmisega, isegi kui Ameerika Riikide Organisatsioon on juba öelnud, et see muutub järjest raskemaks. Lugupeetud juhataja! Euroopa peab samuti andma oma hääle rahvusvahelisele survele riigipöörde juhtidele, kasutades kõiki saadavalolevaid diplomaatilisi ja poliitilisi tegevusi, et kokkuleppele jõudmist edendada.
Catherine Greze
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Pärast sõjalist riigipööret ja seadusliku presidendi ametist vabastamist oleks San José leping olnud teretulnud uudis. See lootus on nüüd kadunud. Moodustades enda rahvusliku ühtsuse valitsuse, jätkas putšist Roberto Micheletti oma ebaseaduslikke ja autoritaarseid tegevusi. Euroopa Liit peab selle suhtumise tugevalt hukka mõistma ning nõudma president Zelaya viivitamatut uuesti ametissemääramist.
Praeguses olukorras ei saa lasta, et valimisi korraldaks ebaseaduslik diktaatorlus. 29. novembri valimisi ei saa tunnustada. Isegi kui Ameerika Riikide Organisatsioon on seda juba teinud, peame vaatlejate saatmisest keelduma. Isegi kui opositsioon on tagasi astunud, peame keelduma tunnistamast nende valimiste tulemusi, mis on muutunud marionettvalimisteks.
Tunneme muret raportite üle, mida oleme saanud seoses paljude inimõiguste rikkumistega. Nüüd peab Euroopa rohkem kui kunagi varem demokraatia osas kindla seisukoha võtma. Lükkame tagasi kokkuleppe ebaseadusliku valitsusega. GSP+ lepingud tuleb peatada. Kui konflikt jätkub, peab tulema aeg sanktsioonideks. Meil on kohustus tagada, et miljonid honduralased saaksid valida demokraatia ja et Lõuna-Ameerika ei vajuks tagasi pronunciamiento'de ajastusse.
Edvard Kožušník
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud juhtaja, lugupeetud volinik! Mul on Luis Yañeze-Barnuevo Gracía ees suur lugupidamine, mis isegi nii kaugele läheb, et ma ta karjääri huviga jälgin, kuid ma ei saa nõustuda sellega, kuidas ta Václav Haveli sõnu kasutas, keda kõik siinviibijad väga austavad. Olin üks nendest miljonitest tänavailolijatest, kes kuulas Václav Haveli sõnavõttu poodiumil meie ees. Olin siis 18 aastane, kuid olenemata meie poliitilistest vaadetest tahtsime me kõik ainult ühte - vabasid valimisi. See oli tolle aja hüüdlase ning olen kindel, et oleme sellega kõik nõus. Räägime valimistest sest valimised on demokraatia. Minu arvates ei ole olukord Hondurases lihtne ja kindlasti ei suuda me seda ainult ELi seisukohast lahendada, vaid peame sellele globaalsest seisukohast lähenema. Minu arvates peaksid valimised olema alguspunktiks ning ELi vaatlejad olema kohal seepärast, et valimised toimuvad ja peame lootma, et need toimuvad demokraatlikult.
Ilda Figueiredo
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Mõistame hukka Hondurases 28. juunil toimunud sõjaväelise riigipöörde ning 30. oktoobril tehtud järjepideva rikkumise riigipöörde korraldanud isikute Tegucigalpa / San José kokkuleppe. On vastuvõetamatu, et riigipöörde korraldanud kasutavad nii arusaadavalt süstemaatilise viivitamise strateegiat ning vabandusi, et lükata edasi põhiseaduslikult valitud presidendi José Manuel Zelaya võimule naasmist.
Euroopa Liit peab nõudma president Zelaya tingimusteta ja otsekohest ennistamist. Vastasel juhul ei ole võimalik jätkata valimisprotsessi, mis muutuks mittetoimivaks ja seadusevastaseks, kuna ei ole tagatud minimaalsed tingimused, et garanteerida kodanikele üleüldine õigus otsesteks valimisteks ning seda usaldusväärsuselt ja ilma igasuguse sundimise või ähvardamiseta. Euroopa Liit ja Euroopa Parlament peavad riigipöörde läbiviinute seisukohti selgelt hukka mõistma ja need tagasi lükkama. Tuleb ka nõuda Hondurases demokraatia viivitamatut taastamist ning nõustuda, et me ei saada sinna Euroopa vaatlejaid ja ei tunnista praegustes tingimustes peetud valimiste tulemusi.
Filip Kaczmarek
(PL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Valimised võivad olla väljapääsuks poliitilisest kriisist või ummikust. Meil on sellest häid näiteid Euroopa minevikust.
Näiteks 1989. aasta valimised Poolas. Need polnud demokraatlikud valimised. Need valimised olid poliitiline kompromiss, kuid need polnud demokraatlikud valimised. Sellegipoolest olid need otsustavad, spetsiifilised ja väga tähtsad. Selleks et valimised sellist spetsiifilist positiivset rolli täidaks, peavad olema täidetud teatud tingimused. Üheks põhitingimuseks on järjepidev kinnipidamine poliitilistest arusaamadest, mis esmalt üldse valimiste pidamist võimaldas. Kõige levinum takistus nendest arusaamadest kinnipidamisel on kokkulepitu tõlgendamisega seotud küsimused.
Selleks et tõlgendamisest tulenevad erinevused ei tooks kaasa konflikti, on vaja midagi erilist, mis on aga vaevumärgatav ja raskesti määratletav. Vaja on mõlema vaidluse osapoole head tahet ning sama peab paika ka Hondurase puhul. Ilma mõlema osapoole hea tahteta ei toimu valimised üldse või ei täitu neisse pandud lootused. Seepärast palun näidata üles head tahet, mõelda tulevikule ja näidata vähemalt üles vastutustunnet. Seda olulisem on see seetõttu, et minevikus on nii Manuel Zelaya kui ka Roberto Micheletti poliitilisi ja õiguslikke vigu teinud. Valimised annavad võimaluse ning lootust nende vigade parandamiseks. Olen kindel, et me soovime seda.
Valimised võivad demokraatliku Hondurase loomiseks olla otsustavad ja positiivsed. Euroopa Liit toetab seda protsessi ning on sellega rahul. Me kõik toetame seda protsessi, sest meie arvates on demokraatia ja demokratiseerimine väärtused, mille nimel tasub võidelda. Täna ütles Václav Havel siin istungisaalis, et me ei tohi taganeda kurjuse eest, sest kurjus kasutab ära igat järeleandmist. Praegune olukord Hondurases on ajutine ja ei saa kaua kesta ning valimised on võimalus muutuste jaoks.
Emine Bozkurt
(NL) Austatud juhataja! 28. juunil kõrvaldas armee Hondurase õiguslikult valitud presidendi Manuel Zelaya võimult. Mõistan selle sõjaväelise riigipöörde rangelt hukka. Hondurases tuleb taastada demokraatliku õigusriigi kord ning seda rahumeelselt dialoogipidamise kaudu.
Peaaegu kahe nädala eest - juhuslikult samal ajal, mil meie delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks regiooni külastas - paistis, et pärast kuid kestnud intensiivseid läbirääkimisi oli Hondurases saavutatud dialoogi abil ajalooline kokkulepe, mis tähendanuks demokraatia ja õigusriigi taastamist, õiguslikult valitud presidendi ametisse naasmist ning riiklikult ühtse valitsuse loomist. Ja lõpuks ka seda, et tõekomisjon saanuks olukorda uurida. Kui see kokkulepe rakenduks, annaks see eelseisvatele valimistele õigusjärgsuse. Hetkel seda aga ei juhtu.
Tahan väljendada selgesõnalist soovi, et asjaomased Hondurase parteid pöörduksid tagasi läbirääkimiste laua taha, et alustada saavutatud kokkuleppe rakendamist ja tühistada dialoogi abil sõjaväeline riigipööre. See on nende kohus Hondurase rahva ees, keda see poliitiline kriis kõige enam mõjutab. Kui demokraatlikku lahendust ei leita, siis paistab hetkel, et valimised ei pälvi üldist tunnistust. Sellel oleks kaugeleulatuvad tagajärjed Kesk-Ameerika integratsiooniprotsessile ning läbirääkimistele assotsieerimislepingu sõlmimiseks, mis tähendaks mitmeid aastaid stagnatsiooni, mille all sealsed inimesed kõige enam kannataksid.
Neile kaasparlamendiliikmetele, kes soovitavad juba tunnistada eelseisvaid valimisi, soovin öelda järgmist: me ei tohi saata Hondurasele, Kesk-Ameerikale ja kogu ülejäänud maailmale signaali, et me riigipöördeid toetame. Hetkel peavad osapooled suunama kogu oma energia demokraatia taastamisele. Kui Euroopa Parlamendi liikmed ütlevad juba eelnevalt, et toetavad valimisi, pole ei Manuel Zelayal ega Roberto Michelettil mingit stiimulit, et tagasi läbirääkimiste lauda pöörduda. See teeks meist osa probleemist, mitte selle lahendusest, ning me annaksime eelise mittedemokraatlikele jõududele ja ebakõlale.
Willy Meyer
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Õnnitlen Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu selle pärast, et koos rahvusvahelise kogukonnaga saavutati üksmeel seoses kindla seisukoha võtmisega sõjalise riigipöörde hukkamõistmiseks ning selle eest, et igasugused rahvusvahelised meetmed tehti sõltuvaks president Zelaya ametissenaasmisest.
Mul on väga kahju, et parlament ei ole sõjaväelist riigipööret veel hukka mõistnud. Soovin juhtida tähelepanu vastutusele, mida kannab Euroopa suurim parlamentaarne fraktsioon - Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon -, mis isegi tänases aruteludes jääb kindlaks seisukohale, et riigipöörde juhid ja riigi õigusjärgne valitsus on üks ja sama. On vastuvõetamatu, et parlament ei ole riigipööret veel hukka mõistnud. Seepärast olen nõus, et vaatlejaid ei tohi kohale saata ning et novembris toimuvate valimiste tulemusi ei tohi tunnistada, kuna need toimuvad ilma vabaduseta ja õigusjärgse presidendita, kes varjab end Brasiilia saatkonnas.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Austatud juhataja! Mul oleks väga hea meel, kui teatud vasakpoolsed parlamendiliikmed, kes resoluutselt Hondurast hukka mõistavad, mõistaksid samavõrd tugevalt hukka ka seda, mis toimub Kuubas või seda mida Hugo Chávez Venezuelas ja Ladina-Ameerikas teeb, sest kahjuks ihkavad ja toetavad mõned inimesed Hondurases demokraatlike valimiste asemel ikka veel rohkem Berliini müüri, Stalini küüditamisi ja isegi Lenini muumiat. Olles seda öelnud, tuleks seoses eelseisvate valimistega mõelda natukene sellele, mis selles Kesk-Ameerika riigis toimunud on.
Austatud juhataja! Hondurases algatati valimised 16 kuu eest. Valimiste korraldamise eest vastutava valimiskohtu liikmed määrati ametisse enne 28. juunit, mis tähendab, et nad määrati ametisse president Zelaya mandaadi all. Kuus presidendikandidaati läbisid esmase menetluse ning suurem osa kandidaatidest tahavad Hondurases valimiste toimumist.
Miks ei taha siis nii palju inimesi tunnistada valimisprotsessi, kui tegemist oli loomuliku tulemusega, oli siis president Zelaya Hondurases võimul või mitte?
On tõsi, et 30. oktoobril andsid mõlema osapoole läbirääkijad lubaduse teha kriisile lõpp, allkirjastades sellekohase kokkuleppe. Kokkuleppes oli palju tähtsamaid punkte, mida mõlemad pooled toetasid. Ametist kõrvaldatud president Zelaya läbirääkijad ei määranud aga seda, kes peaks ühtset valitsust juhtima.
Seetõttu on selge, et Euroopa Rahvapartei fraktsioon pooldab valimiste toimumist tingimusel, et need on läbipaistvad, demokraatlikud ja vabad ning me toetame neid oma fraktsiooni vaatlejatega. Ei tohi unustada, et see oli vahendaja Óscar Arias, Costa Rica president, kes vaatlejad Hondurasesse saata palus. Vastuseks Kesk-Ameerika delegatsiooni küsimusele ütles ta, et vaatlejate saatmine oli vajalik sest Óscar Ariase sihtasutus kavatses ka ise oma vaatlejad Hondurasele saata. Me teemegi just seda, sest seda palub ka rahvusvaheline vahendaja Óscar Arias.
Bogusław Sonik
(PL) Austatud juhataja! Arvan, et 29. novembri valimised on Hondurase jaoks heaks võimaluseks ja Euroopa Parlamendil on kohustus saata valimistele oma vaatlejad. See poleks selleks, et valimisi õigusjärgseteks muuta, nagu vasakpoolsed seda väidavad, mis oleks seadusevastane, vaid selleks, et näha, kuidas valimisi läbi viiakse.
Samas tahan öelda, et Honduras on ainult ühetunnise lennu kaugusel Kuubast ja Havannast. Seal pole valimisi toimunud 50 aasta jooksul. Kuubat valitseb kommunistist türann, kes kõik oma vastased vangi panna laseb. Euroopa Parlament on mitmel korral nende vabastamist nõudnud ning andis isegi liikumisele "Daamid valges” Sahharovi auhinna, kuid Fidel Castro ei lubanud neil auhinna vastuvõtmiseks Euroopa Parlamenti külastada. Soovin, et komisjon, nõukogu ja istungisaalis olev vasak tiib nõuaksid samasuguse otsustuskindlusega õigusi ja vabadusi ka Kuuba kodanikele.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Olen väga mures San José kokkuleppe peatamise pärast. Euroopa Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee kohtumistel oktoobri lõpus Panamas kordasime taas, et mõistame hukka toimunud sõjaväelist riigipööret ning, et toetame Ameerika Riikide Organisatsiooni rahusobitamistegevust.
Peame kutsuma osapooli uuesti üles rahu tagamisele ja dialoogi alustamisele. Olukord Hondurases on kriitiline nii poliitilisest kui ka sotsiaalsest ja majanduslikust vaatenurgast. Sellised probleemid nagu vaesus, majanduskriis ja välisvõlg ei tohi poliitilise konflikti lahendamise tagajärjel enam viivitusi kannatada.
Rohkem kui kunagi varem peab Euroopa Parlament nüüd näitama üles oma tingimusteta toetust demokraatiale, õigusriigile ja inimõiguste austamisele ning José Manuel Zelaya ennistamisele kui ainsale võimalikule tingimusele valimisprotsessi õigusjärgsuse tagamiseks.
Ulrike Lunacek
(DE) Austatud juhataja! Päeval, mil Václav Havel rääkis siin ülemkojas 20 aastat tagasi Ida-Euroopas saavutatud vabadustest, tahaksin ma küsida kõigilt neilt Euroopa Rahvapartei fraktsiooni liikmetelt, kes palusid täna, et Euroopa Liit saadaks oma valimiste vaatlejad Hondurasesse, mida nad oleksid teinud, kui üle 20 aasta tagasi oleks Euroopa Liit kuulutanud, et saadab vaatlejad jälgima seadusevastaseid valimisi nende riigis, millest igaüks ütles, et seal polnud vabadust ja valitses vägivald ning puudus igasugune turvalisus. Mida oleksite öelnud siis, kui rohkem kui 20 aastat tagasi oleks EL öelnud: "Jah, me saadame sinna valimistele vaatlejad, kuna praegu võimul olev režiim ütleb, et kõik on korras”?
Oleksite kõik öelnud, et see on seadusevastane, kui Euroopa Liit sinna oma vaatlejad saadab. Samal põhjusel, austatud kolleegid EPP fraktsioonist, palun ma teil võtta täna aluseks täpselt samad kriteeriumid seoses sellega, mis hetkel Hondurases toimub. Teisisõnu, ärge saatke vaatlejaid sealsetele seadusevastastele valimistele!
Olen väga tänulik komisjonile just sellise seisukoha võtmise eest.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Vastan suhteliselt lühidalt, mitte seepärast, et ma probleemi tähtsust ei tunnistaks, vaid pigem seepärast, et on juba hilja.
Kuulasin huviga lugupeetud parlamendiliikmete kirglikke sõnavõtte ning nende muresid seoses suhetega, mis meil peaksid lühemas perspektiivis olema selle vaese riigiga, milles tuleb, ausalt öelda, võimalikult kiiresti harilik kord taastada.
Mure, mida eri tõekspidamistega parlamendiliikmed seoses Euroopa Liidu rolliga eelseisvatel valmistel ja saabuvatel nädalatel väljendavad, on väga õigustatud. Seda kavatsen ma ka oma kolleegidega jagada.
Pole üllatav, et on väga tähtis, ka minu arvates, jätkata Hondurase olukorra lähedalt jälgimist, et saaksime olla kindel seal toimuvas ning võtta kasutusele vajalikud meetmed ja pakkuda toetust, et saavutada sealsele kriisile võimalikult kiiresti rahumeelne lahendus.
Nagu ütlesin, on tegemist väga vaese riigiga. See kriis on juba kaua aega lahendust nõudnud ning mul on väga hea meel selle üle, et austatud parlamendiliikmed toetavad komisjoni meie jõupingutustes, mida teeme selle kriisi lahendamiseks ning selle nimel, et Honduras saaks võimalikult kiiresti stabiilsuse taastada.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - Suur osa Hondurasega seotud arutelust keskendub loomulikult poliitilisele kriisile, kuid selle tagajärjed ulatuvad poliitikast palju kaugemale. Honduras on vaesuselt teine riik Ladina-Ameerikas ning praeguse poliitilise kriisi majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed annavad tugeva löögi 70 protsendile elanikkonnast, mis juba praegu vaesuses elab. Turism on peaaegu peatunud. Välisabi peatamine mõjutab otseselt avaliku sektori investeeringuid ning ülekoormatud ja halvasti varustatud haiglad tulevad vaevu toime. Probleemiks ei ole enam ainult puudulik hügieen, alatoitumus ja haigused, vaid nüüd ka kasvav tänavavägivald, kaasa arvatud valitsusevõimude peksmised ja isegi tapmised. Inimõiguste ja arenguabi organisatsioonid ei saa teha oma tööd, kuna nende töötajatel puuduvad kõige harilikumadki põhiseaduslikud õigused. Selle asemel kannatavad nad liikumiskeeldude, süüdistusteta kinnipidamiste ja muud liiki isikuvabaduste rikkumiste läbi. See kriis ulatub palju kaugemale poliitilisest ummikust ja võitlustest tähtsamate poliitiliste rühmade vahel. Mõjutatud on ka lihtinimesed, kelle igapäevane olelusvõitlus on viimase nelja kuu jooksul veelgi raskemaks muutunud. Kasutusele tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vabad ja ausad valimised ja taastada inimeste põhiseaduslikud õigused ning välisabi lihtinimeste kannatuste leevendamiseks.
