Võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas ELis tehtud edusammud (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on pr Lynne'i raport tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel, mis käsitleb võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas ELis tehtud edusamme (direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ) ülevõtmine).
Elizabeth Lynne
raportöör. - Hr juhataja, tahaksin teisi fraktsioone, eriti mõningaid variraportööre, tänada koostöö eest. Usun, et koos töötades oleme koostanud hea raporti.
Selles raportis vaatlesin kehtivate direktiivide, teisisõnu, tööhõivedirektiivi ja rassidirektiivi ülevõtmist ja rakendamist. Keskendusin rohkem tööhõivedirektiivile, kuna rassidirektiivi käsitleti eelmisel aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni väga heas raportis. Ülevõtmine ja rakendamine on ELis lünklik, seda eriti tööhõivedirektiivi puhul, kuigi ka rassidirektiiviga on probleeme. Samuti ei anta kodanikele piisavalt teavet võimalike abinõude kohta diskrimineerimise puhul.
Komisjon, liikmesriigid, ametiühingud ning riiklikud ja valitsusvälised sidusrühmad peavad tegema kõik endast oleneva, et suurendada teadlikkust nimetatud direktiividega sätestatud õigustest ja liikmesriigid peavad piisavalt rahastama sõltumatuid asutusi, et edendada võrdsust ja julgustada liikmesriike tagama, et nimetatud asutused hõlmaksid kõiki diskrimineerimisvorme.
Liiga sageli peavad üksikud diskrimineerimisohvrid üksi oma probleemidega toime tulema, ilma et neile saaks osaks toetus või seaduslikud vahendid õiguslike meetmete võtmiseks, ning see peab muutuma. Liikmesriigid peaksid kindlaks tegema, et diskrimineerimisohvritele tagataks automaatselt abi kohtumenetluses. Kuigi ma tervitan statistikat, mille komisjon diskrimineerimise kohta kogunud on, usun ma, et vajame rohkem andmeid ja ühist standardit nende andmete kogumiseks.
Tervitan komisjoni huvi mitmekordse diskrimineerimise vastu ja see on üks põhjus, miks ma oma raportis kutsun üles koostama kõikehõlmavaid diskrimineerimisvastaseid õigusakte. Me peame pääsema järkjärgulisest lähenemisviisist. Diskrimineerimises ei saa olla mingisugust hierarhiat. Uus direktiiv peab hõlmama diskrimineerimist ja juurdepääsu kaupadele ja teenustele kõigis aspektides, mida juba ei hõlma artikkel 13. See peaks hõlmama invaliidsust, vanust, usutunnistust või veendumusi ning seksuaalset sättumust. Rass ja sugu on juba kaetud, nagu ka tööhõive.
Mul on kahju, et kuigi volinik Špidla on sellele pühendunud ja komisjon kohustus järgima horisontaalset direktiivi oma 2008. aasta tööprogrammis - ja ma kiidan eriti volinik Špidlat selle eest -, tundub, et komisjoni siseselt pöördutakse selles osas vana arvamuse juurde tagasi. Kas komisjon võiks meile öelda, millises staadiumis on mõjuhindamised, mida need hõlmavad ja millal need avaldatakse? Nagu mina aru saan, räägitakse nüüd, et komisjon esitab ainult invaliidsust puudutavad õigusaktid ja ei midagi muud. See ei ole vastuvõetav, sellest on tingitud ka meie muudatusettepanek.
Olen aastaid toetanud artiklit 13 invaliidsuse ja vanuse põhjal diskrimineerimise kohta, aga nüüd olen ma veendunud, et me ei tohi kedagi välja jätta. Mittediskrimineerimine ja inimõigused on ELi alustalaks ja kõiki ELi kodanikke tuleb kohelda võrdselt.
Innustan teid hääletama raporti poolt ja mis veel olulisem, kõikehõlmava mittediskrimineerimise direktiivi poolt, nii et me saaksime saata signaali nendele komisjonis, kes sellega ei nõustu, aga samuti liikmesriikidele, et meie parlamendina oleme vähemalt pühendunud diskrimineerimisele lõpu tegemisele ja selle naeruväärse mõtte kaotamisele, mille kohaselt on diskrimineerimine lubatud meie ühiskonna ükskõik millise sektoris.
(Aplaus)
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Hr juhataja, daamid ja härrad, esmalt tahaksin tänada pr Lynne'i üksikasjaliku ja aktuaalse raporti eest. Komisjon on selle sisuga igati nõus. Komisjon toetab üksmeelselt üleskutset viia lõpule direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmine. Nagu teile teada, on komisjon õigusaktide täitmata jätmise tõttu algatanud mitu kohtumenetlust liikmesriikide vastu ning komisjon ei kõhkle, kui on vaja kasutada oma pädevust, et tagada ELi õigusaktide täpne järgimine tulevikus ning saavutada kiire ja süstemaatiline edu juhtudel, kus nimetatud õigusakte ei ole veel rakendatud.
Komisjon tunnistab ka, et mõlema direktiivi rakendamise kontrolli tuleb tõhustada. Seega töötab komisjon hetkel välja programme diskrimineerimisjuhtude kajastamise parendamiseks. Kõige olulisem küsimus on tegelik mõju üksikisikutele, tegemist ei ole vaid abstraktse pildiga sellest, kuidas asjad toimida võiksid.
Raport toonitab ka õigesti institutsioonide suurt rolli võrdväärse kohtlemise toetamisel: nad mängivad põhirolli järelevalves, ohvritele toetuse tagamisel ja õigustest teadvustamise tõhustamisel. Tahaksin toonitada valitsusvälise sektori üliolulisust selles valdkonnas. Komisjon toetab institutsioonide ja valitsusvälise sektori rolli laiendamist nii, et see hõlmaks diskrimineerimist kõige muu põhjal kui etniline päritolu ja sugu.
Nagu kirjas komisjoni 2008. aasta tööprogrammis, kavatsen ma esitada muudatusettepaneku EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel, mis laiendaks olemasolevat diskrimineerimisvastast kaitset väljaspool tööturgu asuvatele valdkondadele. See kaasatakse ulatuslikumasse võimaluste, suhtumiste ja solidaarsuse programmi, mis on plaanis vastu võtta juuni lõpus.
Toimuvad elavad poliitilised arutelud, mis käsitlevad vajadust edasiste õigusaktide järele mittediskrimineerimise kohta ELi tasandil. Tehkem üks asi selgeks: need arutelud ei käsitle seda, kas võidelda diskrimineerimisega või mitte, vaid seda, kuidas kõige tõhusamalt võidelda. Arvestades selle teema poliitilist tundlikkust ja mõne liikmesriigi mitte just soosivat lähenemisviisi, tuleb maapinda väga hoolikalt ette valmistada.
29. aprillil peetud seminaril, mis toimus enne uuendatud sotsiaalse tegevuskava kasutuselevõttu, nõustusime me, et enne parima tegevuskava osas otsuse langetamist vajame põhjalikumat analüüsi. Milline komisjoni otsus lähinädalatel ka olema ei saa, tugineb see üksikasjalikule analüüsile. See võtab arvesse mitmekordse diskrimineerimise kõiki aspekte ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Ja mis kõige olulisem, see on kavandatud tooma tõelist kasu inimestele, kes seda vajavad.
Kokkuvõtteks tahaksin mainida, et Euroopa võrdsete võimaluste aasta järelkajana kavatseb komisjon esitada teatise, millega võetakse vastu konkreetsed meetmed diskrimineerimise vastase kaitse tõhustamiseks ELis. Koos selle teatisega avaldab komisjon ka aruande selle kohta, kuidas ELi poliitikad aitavad kaasa romide olukorra parendamisele.
Tatjana Ždanoka
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamuse koostaja. - Hr juhataja, esiteks tahaksin kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, aga ka oma fraktsiooni nimel tänada raportööri pr Lynne'i tööhõive- ja sotsiaalkomisjonist suurepärase töö ja selle suurepärase raporti eest.
Kahjuks on diskrimineerimine ikka veel ELi üks suuremaid ja levinumaid inimõigustega seonduvaid probleeme. Mis puutub kehtivatesse mittediskrimineerimist käsitlevatesse direktiividesse, siis tahaksin rõhutada, et neis sätestatakse vaid miinimumnormid. On häbiväärne, et mitmed liikmesriigid ei ole üle võtnud ja rakendanud isegi neid miinimumnorme. Meie arvates peaks Euroopa Komisjon selliste liikmesriikide suhtes aktiivsemalt algatama rikkumismenetluse.
Kõik ELis peavad saama olla kindlad, et neid ei diskrimineerita ja et nende valduses on tõhusad seaduslikud tööriistad diskrimineerimise vastu võitlemiseks. Liikmesriigid ja komisjon peaksid aktiivselt toetama ka teadlikkuse tõstmist ja koolitamist võitluseks diskrimineerimise vastu.
On veel üks probleem, millest täna räägiti ja mis mind veelgi ärevamaks muudab. Selleks on, et meil on diskrimineerimise vastu võitlemiseks tõesti vaja kõikehõlmavat õigusraamistikku. Nii nagu mina voliniku sõnavõtust aru sain, ei saa me hetkel olla kindlad, kas see on sätestatud komisjoni 2008. aasta tööprogrammis, mida me väga tervitasime koos ettepanekuga direktiiviks, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte väljaspool tööhõivet kõigil alustel.
Mulle oleks suur šokk, kui komisjon jätaks kaitse kohaldamisalast välja mõned diskrimineerimise alused. See tähendaks, et me võime kergesti oma väärtustest loobuda ja nii pea, kui võrdsete võimaluste aasta läbi saab, kohtleme eurooplasi taas teistmoodi. Me ei saa seda lubada.
Edit Bauer
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Aitäh, hr juhataja. Hr juhataja, daamid ja härrad, diskrimineerimise vastu võitlemine on peamine inimlik väärtus, selles küsimuses ei lähe meie seisukohad lahku. Euroopa Rahvapartei pöörab erilist tähtsust mittediskrimineerimise poliitikale. Me usume, et liikmesriikidel lasub muutumatu ja vältimatu kohustus tagada, et ükski ELi kodanik ei peaks diskrimineerimisega silmitsi seisma.
Fraktsioon on teadlik, et kahjuks ei saa kõiki probleeme lahendada õigusaktide abil. Diskrimineerimise järkjärguliseks kaotamiseks vajame me asjakohast poliitilist kultuuri, sallivust igapäevaelus, töökohas, avalikkuses, suhtluses, riiklikul ja kohaliku tasandil, ja meil on vaja, et kogu kodanikuühiskond end kokku võtaks.
Nagu praktika on näidanud, ei ole diskrimineerimist käsitlevate Euroopa direktiivide rakendamine just lihtne ülesanne. Pooled liikmesriigid ei ole direktiive kohaselt oma siseriiklikku õigusse üle võtnud või neid vajalikult kohaldanud. Fakt on see, et Euroopa õigusaktides on lõhe EÜ asutamislepingu artikli 13 ja olemasolevate direktiivide vahel. See tähendab, et mitte kõigile "kaitstud" rühmadele, s.o artiklis 13 viidatutele, ei ole Euroopa õiguse alusel tagatud võrdsed õigused kaupadele ja teenustele juurdepääsu osas.
Euroopa Rahvapartei aga ei usu, et selle lõhe kaotamiseks tuleb vastu võtta üleüldine direktiiv, mida oleks raske rakendada ja mis ei oleks tõhus. Selle asemel leiab Rahvapartei, et kiiresti on vaja Euroopa direktiivi, mis aitaks mittehierarhiliselt lõpetada diskrimineerimise Euroopas elava 84 miljoni puudega inimese vastu, nii et puudega inimestele saaksid osaks samasugused õigused kõikjal ELis.
Võttes arvesse, et rahvastiku keskmine eluiga tõuseb ja vanusest tulenevad kroonilised haigused kahjustavad sageli inimese tervist, suureneb puudega inimeste arv tulevikus kindlasti. Oleme veendunud, et see lähenemisviis tagab puudega inimestele tõhusama ja praktilisema abi. Fraktsioon toetab seega Euroopa Komisjoni algatust sel eesmärgil. Tänan teid.
Magda Kósáné Kovács
fraktsiooni PSE nimel. - (HU) Aitäh, hr juhataja. Pr Lynne'i suurepärane raport põhineb kohustusel, mis tuleneb meie keskel eksisteerivast negatiivse diskrimineerimise fenomenist. See pole suurepärasest Euroopast kuhugi kadunud; Eurobaromeetri uuringu kohaselt on see tõusuteel ja Euroopa kodanikud tunnetavad seda. Tahaksin ka lisada, et ELi laienemine tõi kaasa uute diskrimineerimisvormide kasvu, näiteks mitmeti ebasoodsas olukorras olevate inimeste vastu; romide diskrimineerimine on tänapäeval väga vägivaldseks muutumas.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni enamus hääletas horisontaalse direktiivi vastu võtmise poolt. Me kõik mäletame usaldamatuse kübemeid parlamendis vastmoodustatud komisjoni suunas, usaldamatust, millest sai enamuse arvamus tänu ühe saadiku avalikele seisukohtadele diskrimineerimise osas. Komisjon lubas siis tegutseda talle EÜ asutamislepingu artikliga 13 pandud kohustuste põhjal ja võtta kasutusele õigusaktid, mis võitlevad diskrimineerimise kõigi vormide vastu ja kehtestavad õigusliku aluse rikkumistega tegelemiseks.
Samuti peab komisjon kiiresti hindama kehtivate ELi õigusaktide ülevõtmist liikmesriikide poolt ning algatama rikkumismenetluse kehtivate direktiivide üle võtmata jätmise osas. Euroopa Parlamendi sotsialistide fraktsioon on seisukohal, et igasuguse hierarhia kehtestamine on vastuvõetamatu, kas siis EÜ asutamislepingus või Lissaboni leppe muudatuses loetletud diskrimineerimisega seotud keeludes. Me ei ole valmis tegelema küsimusega, kes kannatavad kõige enam - puudega inimesed, geid või vanurid.
Mis meisse puutub, siis on pr Lynne'i raportis sisaldunud ettepanek potentsiaalne õiguslik lahendus; ehk teisisõnu ootame me komisjonilt üldist horisontaalset direktiivi, kuigi see ei välista muidugi, vaid pigem hoopis muudab vajalikuks, erisätete sõnastamise erinevatele sektoritele ja muudele juhtudele.
Olen veendunud, et see on kooskõlas ka Euroopa kodanike vaadetega, kes on või kellest võivad saada diskrimineerimise ohvrid. Tänan teid väga.
Bernard Lehideux
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Hr juhataja, daamid ja härrad, pr Lynne, teie töö ja pühendumus sellele olulisele toimikule on olnud imetlusväärne. Olin meie fraktsioonist üks esimesi, kes sellega tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis kokku puutus ja ma tänan teid siiralt.
Kaitsev seadus toimib vaid siis, kui seda tõhusalt kohaldatakse. Seepärast, pr Lynne, jagan ma teie muret diskrimineerimist keelustavate direktiivide kehva rakendamise üle teatud liikmesriikides. Need olukorrad on vastuvõetamatud ja komisjon peaks nende osas võtma jõulisi, kaalutletud samme. Selles küsimuses ei saa toimuda mingisugust pattude andeksandmist.
Kaitsev seadus ei ole midagi väärt, kui seda tegelikkuses ei kasuta isikud, kelle kaitsmiseks see kavandatud on. Seepärast usun ka mina, et me peame olema kindlad, et diskrimineerimise ohvritel on juurdepääs teabele ja vahenditele enese kaitsmiseks. See on liikmesriikide kohustus ja ka siin ei tohi sallida mingit hooletussejätmist.
Kuigi teie raport käsitleb olulist sammu, toetate te peamiselt üldist diskrimineerimist käsitlevat lähenemisviisi. Toetan kahtlusteta teie palvet koostada üldine direktiiv kõigi diskrimineerimisvormidega võitlemiseks. Nagu teie, olen ka mina veendunud, et kõige olulisem on ühine lähenemisviis, mis võtab arvesse kõiki diskrimineerimise põhjuseid. Artikkel 13 ei juhi tähelepanu tegevuse puudumisele või koordineerimata tegevusele, vaid kutsub üles tegutsema.
Volinik, daamid ja härrad, jätke sinnapaika oma hirmud ja teoreetilised arutelud. Ettepanek üldise direktiivi koostamiseks on vajalik ja igati mõistlik. Seda usub meist siin valdav enamus ja palub teil, volinik, kuulata.
Jean Lambert
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Hr juhataja, ka meie tervitame Lynne'i raportit ja toetame igati pühendumist üldisele direktiivile ning näeme seda osana kultuurilisest muutusest, millele pr Bauer viitas. Kuid me kuuleme ka munakoorte mõranemist, kui komisjon selles küsimuses edasi nihkuda püüab ning me innustame komisjoni olema tõeliselt julge ja antud küsimuses teed näitama.
Arvame, et meie jaoks on oluline omada kõikehõlmavaid õigusakte. Näiteks kõrvaldaks see mõned augud, mille kaudu rassistid ja ksenofoobid püüavad ära kasutada usulist diskrimineerimist, et varjata oma rassistlikku suhtumist.
Oluline on vabaneda mõnest sellisest omavolilisest piirangust, näiteks seoses sõeluuringute ja tervishoiuga, lähtudes pigem vanusest kui tõenditest.
Ja me võime igati toetada raportööri, kelle sooviks on proaktiivne lähenemisviis inimeste teadlikkuse tõstmise osas oma õiguste kohta ning õigustele ligipääsemise osas. Seda läbi vajaduse tõhusa õigusalase abi ja tugevate sõltumatute asutuste järele.
Tervitame seega antud raportit ja toetame seda sellisena, nagu see hetkel on.
Jan Tadeusz Masiel
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr juhataja, ma tänan pr Lynne'i äärmiselt asjaliku raporti eest sel olulisel teemal. Mind hämmastab aga pisut raportis kasutatud keel, mis meenutab mulle veidi totalitarismi keelt. Kui ma poleks teadnud, et raportöör on Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni liige, oleksin arvanud, et selle raporti on koostanud keegi kommunistide poolelt. Minu arvates on ohtlik laskuda üksikasjadesse, nagu siin on tehtud, ja täpselt loetleda, millised diskrimineerimise vormid peaksid keelatud olema ja kuidas me peaksime käituma; ei tohi lihtsalt toimuda mingit diskrimineerimist. Inimkond kehtestas kõik oma käsud ja keelud kümnes käsus ja need loetletakse seal lakooniliselt: sina ei tohi tappa, sina ei tohi rikkuda abielu. Me peaksime lihtsalt ütlema: sina ei tohi diskrimineerida, ning jätma ülejäänu inimrühmade ja liikmesriikide tundlikkuse ja pädevuse hooleks. Ma pean seda raportit aga vastuvõetavaks, eeldades, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide esitatud 7. muudatusettepanek vastu võetakse.
Bairbre de Brún
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Hr juhataja, Liz Lynne'i raport rõhutab vajadust kõikehõlmava õigusliku raamistiku järele, mis ennetaks diskrimineerimist väljaspool töökohta ja hõlmaks hulga teemasid.
ELis diskrimineeritakse iga päev miljoneid inimesi - nii vanureid kui teisi rühmi -, kui nad püüavad ligi pääseda tervishoiu-, haridus- ja transporditeenustele, osta kindlustust või taotleda laenu.
Samadel rühmadel oli enne karmimate õigusaktide kohaldamist ELi tasandil probleeme tööga. Tõhusad õigusaktid ELi tasandil muutsid tööandjate suhtumist. Euroopa direktiiv oli see, mis pani liikmesriigid üritama kaotama tööga seotud diskrimineerimist - kuigi selles küsimuses on veel palju teha. Inimeste õiguste tugevdamiseks kaupade ja teenuste osas on Euroopa tasandil vaja kohaldada kõikehõlmavaid õigusakte.
Tahaksin tänada raportööri selle raporti eest ja paluda oma kolleegidel hääletada muudatusettepanekute vastu, mis vähendavad inimõiguste kaitset.
Philip Bushill-Matthews
Hr juhataja, viimase üheksa aasta jooksul olen ma istunud tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis kõrvuti oma kõige väärikama kolleegiga Ühendkuningriigi West Midlandsi piirkonnast, praeguse raportööri Elizabeth Lynne'iga.
Oleme peaaegu eranditult olnud ühel meelel pea kõigis küsimustes, ilma et oleksime pidanud läbirääkimisi pidama kompromissmuudatuste üle, sest me olime juba niigi ühel nõul.
Eks vist iga reegli jaoks peab olema erand ja minu tohutuks üllatuseks on kõnealune raport just nimelt seda. Ausalt öeldes on äärmiselt pettumust valmistav, et poliitiline poosetamine on saanud jagu probleemide tegelikust käsitlemisest, nagu arvab minu fraktsioon.
Lubage mul otse öelda, enne kui mõned vasakpoolsed alustavad oma tavapäraste moonutustega, et kõik me paremtsentristid jälestame diskrimineerimist selle kõigis vormides. Me kõik tahame leida praktilisi viise sellest vabanemiseks ja toetaksime põhimõtteliselt tõesti eriotstarbelist puudega inimesi aitavat direktiivi, mille koostamist komisjon hetkel kaalub.
Kuid me oleme väga kindlad, et "kõikehõlmav ja ulatuslik" diskrimineerimise vastane ELi direktiiv, mis on olemuselt läbimõtlemata ettepanek komisjonile veel ühe "üks suurus sobib kõigile" ELi õigusakti koostamiseks selles nii tundlikus valdkonnas, ei aita väga kaasa praeguste raskuste kõrvaldamiseks ja võib isegi osutada vastupidist mõju. Oleme selle punkti rõhutamiseks esitanud omaenda muudatusettepanekud.
Samas kui jätkuva diskrimineerimise teatud aspektid võivad tõesti ikka veel probleeme tekitada, siis meie meelest on väide, nagu oleksid üldisemad ELi õigusaktid siinkohal lahenduseks, vägagi ekslik. Diskrimineerimist käsitlevaid kehtivaid ELi õigusakte on jätkuvalt keeruline praktikasse rakendada. Kehtivaid seadusi peab paremini rakendama ja rakendamisega seonduvaid probleeme peab paremini mõistma, alles seejärel saame suunduda järgmiste ELi direktiivide juurde.
Nagu üks Ühendkuningriigi organisatsioon möödunud nädalal väga tabavalt ütles, ei lahenda diskrimineerimist veel ühe õigusakti abil. Aega oleks mõistlikum kulutada seisukohti muutvatele mitut kultuuri ja mitut usku hõlmavatele sündmustele. Oleme sellega nõus.
Lubage mul tänada komisjoni läbimõeldud avamärkuste eest ja öelda, kui väga me ootame komisjoni peatset vastust.
Stephen Hughes
Hr juhataja, arvan, et Philip Bushill-Matthewsi kriitika ainult rõhutab seda, kui hea Elizabeth Lynne'i raport on! Arvan, et pr Lynne on tänusõnad ära teeninud. Ta on teinud ära suure töö nende kahe, aastal 2000 vastu võetud ning riske ja diskrimineerimist töökohal käsitleva direktiivi kehva rakendamise ja ülevõtmise toonitamisel.
Kuid tol ajal, volinik, saite teie ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjon aru, et diskrimineerimine ei lõpe kontori- või tehaseseina taga. Tunnistasime siis vajadust ulatuslikuma tegutsemise järele, et võtta kasutusele horisontaalne direktiiv diskrimineerimise kõigi vormidega võitlemiseks kogu ühiskonnas. Väitsite avalikult, et toetate seda ideed; teie president, president Barroso, sidus end avalikult sellise horisontaalse direktiiviga.
Seega on meil jaoks väga häiriv kuulda tagasikäigu andmisest komisjonis, ümber mõtlemisest, võimalik, et ainult invaliidsusele keskendumisest. Kuuldavasti kaalutakse komisjonis hetkel kolme võimalikku valikut: horisontaalne direktiiv, mis on ikka veel elus; teiseks eriotstarbeline puudega inimesi käsitlev direktiiv, ja kolmas võimalus, milleks on direktiiv, mis käsitleb invaliidsust ja veel üht diskrimineerimise vormi.
Kus selles viimases võimaluses loogika peitub, seda ma ei tea. Volinik, me vajame hetkel tugevat toetust sellele horisontaalsele direktiivile, millega te end sidusite. Nagu Elizabeth Lynne ütles, ELis ei tohi eksisteerida mingit diskrimineerimise hierarhiat. Kõik ELi kodanikud on võrdsed ja neid tuleb sel moel kohelda. Me ei tohi sallida mingisugust diskrimineerimist üheski oma ühenduse osas.
Kuulsin eelmisel nädalal Brüsselist ühel kohtumisel öeldavat, ja te ise vihjasite sellele täna, volinik, ning Philip Bushill-Matthews tegi seda hetke eest, et me ei peaks tegutsema, sest mitme liikmesriigi suhtes on alustatud rikkumismenetlust varasemate direktiivide mittejärgimise tõttu. Me ei saa nii sel moel toimida. Me ei saa lubada liikmesriikidel sundida end tegutsema kõige aeglasemate rakendajatega samaväärsel kiirusel ja seejärel jõustada. Teil, volinik on algatusõigus. Te peate seda õigust kasutama. Me peame karmilt tegutsema. Teie peate karmilt tegutsema, et tagada direktiivide täielik järgimine ja et mitte lubada liikmesriikidel sõlmida salaliitu, mis sunniks meid liikuma kõige aeglasemate tempos.
Samuti peame selgelt keskenduma abinõude ja jõustamise vajadusele, vajadusele tugevate abinõude järele, et veenduda, et liikmesriigid tõepoolest kõigiti järgivad direktiive, mille osas saavutati kokkulepe aastal 2000. Kiidan Elizabeth Lynne'i raporti igati heaks.
Juhataja
Tahaksin teha hetkeks pausi, et meie kõigi poolt siin parlamendis tervitada rõdul olevaid erinevaid külastajagruppe. Jätkame oma arutelu.
Sophia in 't Veld Veld
Hr juhataja, aastal 2004 näitas Euroopa Parlament sellele Euroopa Komisjonile rohelist tuld ainult tänu pühalikule tõotusele käituda põhiõiguste kaitsjana. Aga ainult võrdväärsusest rääkimisest ei piisa. ELi kodanikud peavad saama õigusaktid oma õiguste kaitsmiseks kohtus. Nüüd otsib Euroopa Komisjon paaniliselt vabandusi üldise diskrimineerimise keelu vältimiseks, näiteks et on vaja teostada täpsemaid uuringuid - nagu me niigi ei näeks, et meid ümbritseb diskrimineerimine - või et nõukogu ei saavuta üksmeelt - noh, see ei ole Euroopa Komisjonil kunagi takistanud läbi suruda ettepanekuid teistes valdkondades, näiteks energiapoliitika osas. Ja ärgem unustagem, et diskrimineerimine on juba niigi keelatud EÜ asutamislepingutega, kuid kui meie seadusi ei tee, teevad seda meie eest kohtud. Nii et ma loodan, et Euroopa Komisjon käitub oma kohustustele vastavalt ja seisab Euroopa kodanike õiguste eest, sest kui horisontaalsele direktiivile ongi ette määratud läbi kukkuda, siis juhtugu see pigem nõukogus, mitte komisjonis.
(Aplaus)
Elisabeth Schroedter
(DE) Hr juhataja, daamid ja härrad, pr in 't Veld ütles seda juba selgelt ja mina kordan seda veel kord: me vajame raamdirektiivi, et tagada kõigile samaväärne kaitse diskrimineerimise vastu. On vastuvõetamatu, et näiteks homoseksuaalidele või vanuritele on lubatud vähem inimõigusi kui võõramaise taustaga inimestele. Peame kiiresti sellisele olukorrale lõpu tegema.
Lisaks ei jää mul muud üle, kui teile veel kord meenutada, et hr Barroso ise lubas siin - kui ta taotles parlamendilt komisjoni tegevusele toetust - selle raamdirektiivi kasutuselevõtmist. Sakslasena pean ütlema, et minu jaoks on Saksa valitsuse käitumine küüniline. Saksamaal on seadus, mis kaitseb kõiki võrdselt, kuid valitsus juhib siin Euroopa tasandil kampaaniat raamdirektiivi vastu ilma ühegi mõistliku põhjuseta. Minu arvates on tegemist puhta populismiga ja seda inimõiguste arvelt.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Hr juhataja, diskrimineerimise vastu võitlemine, olgu siis tegemist diskrimineerimisega usu, soo või puude põhjal, on üks sambaid, millele eurooplane toetub. See poliitika on sätestatud kõigis EÜ asutamislepingutes ja meie õigusaktides.
Otsese või kaudse soolise diskrimineerimise vastu võitlemisel on nimetatud poliitika osutunud ELis väga edukaks. Me saame nüüd olukorda testida direktiivide ja aluslepingute suhtes ning tulemusena väita, et vaatamata maailma kõige keerulisemale õiguslikule protsessile ei toimi see poliitika hästi.
Seejärel on teil kaks võimalust. Opositsiooni valik on võtta kasutusele uus, ulatusliku põhjaga strateegia ning lahendada probleemid sel moel. Mina ei arva, et see nii võimalik on. Sellest andsid tunnistust 2000. aasta õigusaktid, mille alusel algatati rikkumismenetlus kümne liikmesriigi, nende seas Madalmaade vastu ja seda tänu selguse puudumisele võrdset kohtlemist käsitlevate õigusaktide teatud sätete toimimisel. Uutest ulatuslikest õigusaktidest ei ole seega samuti kasu ja see tähendab, et ka tulevikus on tegemist ainult sõnadega.
Peaksime seega rohkem keskenduma mentaliteedile ja tegevuskavadele ning tagama, et diskrimineerimist, isegi kaudset diskrimineerimist enam ei toimuks. Peame tagama rakendamise tõhustamise ja seejärel leidma lahenduse ka probleemidele, mida saab selgelt sõnastada, nimelt puudega inimeste probleemidele.
Toetan seega kogu südamest pr Baueri ja meie fraktsiooni mitme liikme palvet ja loodan, et meie suurepärast õiguslikku raamistikku nüüd ka tegelikult rakendatakse. Tänan teid väga.
Lissy Gröner
(DE) Hr juhataja, daamid ja härrad, tahaksin tänada pr Lynne'i koostatud raporti eest; see tuleb just õigel ajal. Paar sõna Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni liikmetele: naiste diskrimineerimine palga alusel on EÜ asutamislepingu osa olnud viimased 40 aastat ja siiski ei ole midagi oluliselt muutunud. Kui teie PPE-DE fraktsioonis soovite kindlaks jääda horisontaalse direktiivi tagasilükkamisele, on mulle väga selge, et teie väärtused ja põhimõtted on seotud ELis kenade sõnade ja tähistamisega. Te ei soovi üldse võrdväärset kohtlemist! Näiteks aktsepteerite te geide ja lesbide diskrimineerimist. Te tahate, et tegemist oleks poliitilise kultuuriga. Ei, mulle see ei sobi!
Võrdväärsed võimalused hõlmavad kõiki artikli 13 kriteeriume ja lõpuks tuleb kaasata ka mitmekordne diskrimineerimine. Mittediskrimineerimise poliitika on usutav vaid siis, kui see ise ei diskrimineeri. ELis on aset leidnud tohutu hulk menetlusi ja tegevusi. See kõik oli teatud miinimumnormide vältimisele suunatud propaganda. Antud küsimuses järsult seisma jäänud liikmesriigid peavad nüüd lihtsalt kiirustama. Algatatud on rikkumismenetlusi, seda ka mu enda kodumaa Saksamaa suhtes.
Palun nüüd komisjonil ja igal volinikul eraldi selgelt väita, et nad pooldavad selget horisontaalset direktiivi ja inimõiguste hierarhia kaotamist ELis. Peame oma ELi poliitikat rakendama kooskõlas EÜ asutamislepingule. Artikkel 13 on nimetatud lepingu osa ja peab seega hõlmama kõike seda, nagu nimetatud Lynne'i raportis.
Marco Cappato
(IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, minu tänusõnad pr Lynne'ile tehtud töö eest. Parlament nõuab peagi jälle horisontaalse direktiivi rakendamist. Volinik Špidla, see on juba üheksas kord. Kuna parlament nõuab täpselt seda sammu juba üheksandat korda, oleksime täna täiskogus oodanud komisjonilt suuremat selgust, eriti kuna see esindab president Barroso võetud kohustust ja osaliselt kuna me usume pooleliolevasse mõjuhinnangusse.
Tõttöelda jääb mulle arusaamatuks see Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni mõnede liikmete idee horisontaalsele direktiivile vastu seista. Minevikus kritiseeriti vasakpoolseid selle eest, et nad soovisid jagada ühiskonna korporatsioonideks ja korporatiivseks esinduseks. Näib aga, et just seda üritate teie teha praegu: puudega inimesed, jah, sest see on poliitiliselt korrektsem; teised diskrimineerimise vormid, ei, ootame pisut.
Pr Oomen-Ruijten ei viibi siin, kuid vasakpoolsetele meeldib mõnikord ka öelda, et suhtumise muutmiseks on vaja rohkem kui seadusi. Seekord kuuleme me seda PPE-DE fraktsiooni liikmetelt. Räägime üksikisikute õigustest ja sellest, kuidas me ei tohi üht korporatsiooni, üht vähemust, teise vastu käia, vaid peame tagama kõigi kodanike mittediskrimineerimise. See on loogiline, et seda me palumegi teil teha. Ausalt öeldes ei vaja me mõõtmeid, mis kalduvad rohkem ühe kategooria kui teiste suunas. ELi kodanikud ei vaja seda.
Anja Weisgerber
(DE) Hr juhataja, daamid ja härrad, me kõik oleme ühes asjas ühel meelel: me oleme igasuguse diskrimineerimise vastu. Tahaksin selle kohe alguses selgeks teha. Selle eesmärgi saavutamiseks on aga erinevaid võimalusi. Mina arvan, et kaitset diskrimineerimise vastu ei ole kokkuvõttes ELi tasandil parem reguleerida kui riiklikul tasandil. Ka siin oodatakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimist. Paljusid eluvaldkondi reguleerivad hetkel ELi mittediskrimineerimise määrused. Viimastel aastatel on vastu võetud neli mittediskrimineerimise direktiivi: rassidirektiiv, tööhõive direktiiv, võrdse kohtlemise direktiiv ja soolise võrdõiguslikkuse direktiiv.
Liikmesriikide suhtes on algatatud mitmeid rikkumismenetlusi seoses probleemidega EÜ asutamislepingu ülevõtmisel. Konkreetselt rääkides on menetlus hetkel pooleli 20 riigi suhtes, see teeb kolm neljandikku ELi liikmesriikidest. Näib, et siin on tegemist korraliku hulga ebakindlusega. Uus ulatuslik ja liigselt lihtsustav lähenemisviis raamdirektiivi näol on siin eksisteerivatele õiguslike ebakindlusele vale vastus. Enne kui komisjon teeb ettepaneku uuteks direktiivideks, tuleb uurida praeguseid probleeme.
Vastasel juhul on tulemuseks veelgi suurem bürokraatia, suuremad kulutused kodanike jaoks ja väiksem õiguslik selgus, mis ei too kasu kellelegi, kõige vähem diskrimineerimise vastu võitlemisele. Sel põhjusel olen ma, just nagu mu fraktsioon, nende artiklite vastu Lynne'i raportis, mis nõuavad raamdirektiivi, horisontaalse direktiivi koostamist. Kui teised fraktsiooni end kehtestavad ja nõudlus raamdirektiivi järele püsib, siis olen sunnitud hääletama raporti vastu, mitte seepärast, et mul oleks midagi diskrimineerimise eest kaitsmise vastu, vaid kuna raamdirektiiv Euroopa tasandil ei ole minu meelest õige tee. Invaliidsuse vallas on kõik liikmesriigid, nagu ka Euroopa Ühendus, allkirjastanud ÜRO Puuetega Inimeste Õiguste Konventsiooni. Siin peame me täitma ja täidame oma kohustused. Me aga ei aita kedagi veel ühe ebaselge ja mõttetu raamdirektiivi vastuvõtmisega.
Richard Howitt
Hr juhataja, kui ma olin selle parlamendi rassidirektiivi kaasraportöör aastal 2000, lubas tollane Portugali eesistuja meile, et ei saa olema mingit hierarhiat diskrimineerimises ja et järgnevad edasised õigusaktid.
26. oktoobril 2004 lubas president Barroso selles parlamendis ja selle komisjoni ametisoleku ajal raamdirektiivi koostamist - ma tsiteerin - "kõigi diskrimineerimise vormide vastu". Seda lubadust korrati nende iga-aastases poliitilises strateegias aastaks 2008. Nüüd on aeg lubaduste täitmiseks.
Tahaksin öelda, et ei ole mingeid vabandusi sellele, et liikmesriigid venitavad mõnel juhul tööhõive alase mittediskrimineerimise rakendamisega, aga see on vabandus, ja komisjon ei tohi kõige aeglasematel lubada dikteerida kõigi ülejäänute kiirust.
Kahe nädala eest kohtusin Saksamaal föderaalministri Zypriesiga ja minister Follettiga Suurbritannias. Nad on nõus rääkima. Andke neile midagi, millest rääkida!
Ma olen uhke, et oleme invaliidsust käsitlevate õigusaktide toetuseks kogunud 1,3 miljonit allkirja. Kuid selle parlamendi invaliidsuse fraktsioonidevahelise töörühma esimehena väljendan ma ametlikult oma toetust horisontaalsele direktiivile. Sina ei jaga ja valitse.
Lõpetuseks ei ole kena, et konservatiivid ütlevad, et nad jälestavad diskrimineerimist usu, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal, ning hääletavad seejärel neil aluseid käsitlevate õigusaktide vastu, keelates võrdsed õigused Euroopa geidele, noortele ja vanadele ning usuvähemustele. Ja Euroopa ärimaailmal peaks olema häbi öelda, et nõupidamises komisjoniga 12. oktoobril 2007 järgmist, ja ma tsiteerin: "Euroopa ärimaailm usub, et ei ole mingeid tõendeid diskrimineerimisest ühelgi artikli 13 kaetud alusel". Komisjoni enda ettevõtete testpaneel näitas, et 293 küsitletud ettevõttest 89% ütles, et soovivad ELi õigusakte võrdväärseks kaitseks. Nemad soovivad seda; parlament hääletab selle poolt; Euroopa vajab seda.
(Aplaus keskelt ja vasakult)
Holger Krahmer
(DE) Hr juhataja, ma tänan pr Lynne'i, et ta kulutas aega mittediskrimineerimise küsimusele ning pooldan teda teatud piirini kõigiti. Siiski, kallid pr Lynne, pr Schroedter, pr Gröner ja pr in 't Veld, te soovite ju head, kuid te ei tee endale kokkuvõttes heategu sellega, et kutsute praegu üles koostama veel üht diskrimineerimise vastast direktiivi, mis läheb kaugemale sellest, mis meil juba Euroopas olemas on.
Ma ütlen seda siin homoseksuaalina üsna kaalutletult ja otsekoheselt: te ei tee mingit heategu inimestele, keda te kaitsta tahate. Lõpuks kehtestatakse inimestele, keda te kaitsta soovite, kaugeleulatuv mittediskrimineerimise määrus. Kuidas see võimalik saab olla? Kui me laiendame mittediskrimineerimist nii, et see hõlmab ligipääsu kaupadele ja teenustele ning tõendamiskohustuse muutmist, loome me salajase diskrimineerimise õhkkonna. Väga vähesed tööandjad on avalikult nõus diskrimineerimisest rääkima. Töökoha taotlejatega, kes esindavad võimalikku riski, võib-olla tänu fotole oma passis, ei võta tööandja kahtluse korral enam ühendust.
Lõpuks ei tee me inimestele sellega mingeid heategusid. Selle asemel peaksime muretsema selle pärast, et praegust mittediskrimineerimise direktiivi muudetakse ja me peaksime vaatama, kuidas see õnnestub. Kui me tekitame bürokraatia ja kohtuasjade ning õigusliku ebakindluse sasipuntra, väheneb mittediskrimineerimise määruste aktsepteerimine ELi elanike hulgas.
Carlo Fatuzzo
(IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, mul on nii palju aega, et loodetavasti suudan ma seda korralikult kasutada, olen ma ju harjunud vaid minuti vältel kõnelema. Kuulsin, kuidas mu kolleeg hr Bushill-Matthews ütles, et ta on alati pr Lynne'iga ühel nõul ja et igal reeglil peab olema ka erand, kuid et sel korral on tema seisukoht täiesti teistsugune.
Pean oma heale sõbrale hr Bushill-Matthewsile ütlema, et ka meie olema alati ühel nõul, kuid sel korral, soovimata reeta oma traditsioonilist üksmeelt kõigi otsuste puhul, pean ma ütlema, et teie ees seisab erand, sest mina pooldan kõigiti pr Lynne'i poolt komisjonile tehtud ettepanekut horisontaalse direktiivi koostamiseks. Kuidas ma saakski seda mitte toetada, kui viimase 40 aasta jooksul olen näinud, kuidas inimesi minu kodumaal Itaalias diskrimineeritakse nende vanuse pärast ning vanemad inimesed jäetakse õigustest ilma vaid seepärast, et nad on vanemad?
Viitan eriti asjaolule, et Itaalias on seadus, mille kohaselt on noortel puudega inimestel õigus soodustustele, samas kui sama puudega vanematel inimestel ei ole täpselt samadele soodustustele õigust. Ma ei näe küll, kuidas me saaksime oodata aastaid, enne kui meil on õiguslik võimalus, nagu pr in't Veld seda selgitas, kasutada kohtuid selleks, et hakataks austama õigusi, millele Amsterdami lepingu artikli 13 kohaselt on õigus kõigile ELi kodanikel.
Zita Gurmai
(HU) Daamid ja härrad, Euroopa ühtsus ei sõltu ainult majandusest, vaid ka paljudest olulistest väärtustest. Nende hulka kuuluvad inimväärikuse, vabaduse, vastutuse, solidaarsuse, mitmekesisuse puutumatus ja mittediskrimineerimise õiguse järgimine. Samuti kuuluvad nende hulka sallivus ja vastastikune austus.
Poliitika väidete kõrval on oluline, et need põhimõtted kehtestataks seaduses nii, et ei oleks võimalik teha diskrimineerivaid eristusi ning et inimesed oleksid üldiselt kaitstud. Euroopa projekti saab ellu viia vaid juhul, kui me suudame tagada, et halvemas olukorras olevad ühiskonnarühmad saavad oma õigusi kasutada. Nende rühmade üldine integreerimine on meie kõigi ühistes huvides ja me peame selle tagamiseks võtma asjakohaseid meetmeid.
Seega on iga liikmesriigi huvides tagada EÜ direktiivide 2000/43 ja 2000/78 kõigi sätete korrektne ja tõhus ülevõtmine ja kohane rakendamine, nii et direktiivide ülevõtmine siseriiklikusse õigusse tooks tõesti kasu ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele.
Õigusaktidest on kasu vaid juhul, kui neid ka tegelikult rakendatakse. Õigusaktide rakendamise kontrollimine on iseäranis oluline ülesanne ja sellele tuleb pöörata tähelepanu nii liikmesriigi kui ühenduse tasandil. Peame välja töötama kontrollimehhanismid, mis võimaldavad meil läbi viia mõju-uuringuid. Peame kaasama valitsusväliseid organisatsioone, kes annavad konkreetset tagasisidet ja alustama nendega sotsiaalset dialoogi. Olen veendunud, et hr Barroso suhtus tõsiselt sellesse, mida ta ütles aastal 2004 oma ametiaja alguses. Loodame, et ta suhtub sellesse tõsiselt ka praegu.
Marian Harkin
Hr juhataja, tahaksin kommenteerida kahte punkti selles Elizabeth Lynne'i koostatud suurepärases raportis. Toetan täielikult liikmesriikidele ja teistele asjaomastele osalejatele esitatavad nõuet koguda, koostada ja avaldada kõikehõlmav, täpne, võrreldav, usaldusväärne ja eraldiseisev statistika diskrimineerimise kohta ning avaldada mainitud statistika siis avalikkusele kergesti mõistetaval viisil. Usun, et sel moel näevad kodanikud ise, et vajame muutusi. Toetan täielikult üleskutset kõikehõlmava ulatusliku direktiivi koostamiseks. See on valdkond, kus EL võib õigusaktide rakendamisel saavutada strateegilisi muudatusi.
Lõpetuseks: mis puutub Lissaboni strateegiasse, siis ma olin äärmiselt õnnelik, kuuldes eelmisel nädalal eesistujariigi Sloveenia poolt 2008. aasta tööprogrammi kohta tehtud märkusi vastusena kampaaniale "miljon allkirja invaliidsuse toetuseks". See viitab sellele, et eesistuja ja loodetavasti ka komisjon kuulavad kodanikke ja arvestavad nende muredega. See on Lissaboni strateegias sisalduva kodanikualgatuse jaoks väga lootustandev märk, kuid ma tahaksin veel kord ametlikult kinnitada oma tugevat toetust kõikehõlmavale direktiivile. Diskrimineerimises ei tohi eksisteerida mingisugust hierarhiat.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, ma kiidan heaks pr Lynne'i tehtud töö. Pean ütlema, et see arutelu leiab aset Euroopa jaoks huvitaval ajal. Sooviksin, et komisjon ja teie, volinik, saaksite täiesti teadlikuks sellest, mida te hetkel ei näi teadvat.
Kõnealune küsimus ei hõlma vaid võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise osas tehtud edusamme tööhõive ja töötingimuste vallas; keskseks küsimuseks on vajadus võrdse kohtlemise horisontaalse direktiivi järele, mis hõlmab kõiki diskrimineerimise aluseid. Euroopas on maad võtmas sallimatus ja vaenulikkus. See põhjustab juba etnilist diskrimineerimist - mõelge vaid immigratsioonile ja romidele. Jumal aidaku meid, kui me selle ees silmad peaksime sulgema.
Sel põhjusel on meil hädasti vaja kõiki diskrimineerimise vorme katvat kõikehõlmavat direktiivi, et viia lõpule mittediskrimineerimise pakett EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel. See aitab ka parendada kultuuriülese suhtluse taset Euroopas; selline suhtlus parandab kultuuri kvaliteeti, on kaalukas ja seda on hetkel väga vaja.
Just seepärast palun ma komisjonil ja teil, volinik, väljendada veidi suuremat poliitilist julgust, sest siiani ei ole seda üldse märgata olnud!
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr juhataja, tööhõive on üks sotsiaalse kaasatuse peamisi tegureid. Sellele vaatamata on töötuse määr vastuvõetamatult kõrge paljude elanikukategooriate, eriti naiste, puudega inimeste, etniliste vähemuste, võõrtööliste, vanurite ja tööturule sisenevate noorte seas.
Muret tekitav on asjaolu, et mõnes liikmesriigis võib direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmisel ja rakendamisel märgata olulisi vigu ja ELi kodanike vähest informeeritust ametlike sammude astumise võimaluse kohta diskrimineerimise korral. On oluline, et liikmesriikide valitsused kaotaksid nii kiiresti kui võimalik diskrimineerimisest tekkinud barjäärid tööturul värbamisprotsessis.
Avalik-õiguslikud asutused mängivad põhirolli võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamisel, kuna EÜ asutamislepingu artikli 13 kohaselt peavad liikmesriigid tagama nimetatud direktiivide täieliku, korrektse ja tõhusa ülevõtmise ja vajaliku kohaldamise, nii et diskrimineerimise vastane võitlus ELis oleks nende tegevuste südames, mida koordineeritakse ja mis on kooskõlas diskrimineerimise vastase võitluse ühendatud lähenemisviisiga.
Metin Kazak
(BG) Hr juhataja, lugupeetud kolleegid, kõikehõlmavate mittediskrimineerimist käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine ELi liikmesriikides on käegakatsutav saavutus ja viitab sellele, kui tundlik on ühiskond, mis austab kõigi kodanike võrdse kohtlemise põhimõtteid, olenemata nende etnilisest päritolust, usust, soost, vanusest, tervislikust või rahalisest seisundist.
Toetan pr Lynne'i raportis tehtud ettepanekut võtta vastu kõikehõlmav direktiiv, mis ei sisaldaks mittediskrimineerimise põhimõtete hierarhiat. Me peaksime aga tähele panema, et Euroopas on etniliste või usuliste vähemuste esindajate diskrimineerimine kõige levinum rikkumine, mida pannakse toime põhiõiguse suhtes saada koheldud võrdväärselt enamuse hulka kuuluvate kodanikega.
Teatud liikmesriikides õhutavad vihased sõnavõtud, islamofoobia ja ksenofoobia muud vormid, mida innustavad stereotüübid, eelarvamused ja klišeed minevikust, peidetud diskrimineerivat suhtumist etniliste või usuliste vähemuste suhtes. Seepärast võtab Euroopa Parlament ülesandeks juhtida komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu....
(Juhataja katkestas Metin Kazaki)
Hubert Pirker
(DE) Hr juhataja, me oleme kõik nõus, et diskrimineerimise kaotamiseks tuleb kasutada kõikvõimalikke meetmeid. Seega on ka Euroopa Parlament korduvalt kinnitanud oma toetust uue direktiivi vastuvõtmisele. Juba eksisteerib neli sellist direktiivi ja üks neist on eelnõu etapis peaaegu valmis. See tähendab, et me katame mittediskrimineerimist käsitlevate meetmetega väga ulatusliku ala.
Neid meetmeid hakatakse nüüd lõpuks rakendama. Käimas on 28 rikkumismenetlust, mis tähendab, et liikmesriikidele esitatakse lõpuks nõue rakendada selles täiskogus otsustatut. Olen selle vastu, et enne esimese sammu astumist tehakse koheselt ka teine samm, nimelt võetakse vastu veel üks uus direktiiv uute tõketega, kui nõutakse võrdväärsete asutuste olemasolu. See tähendab jällegi suuremat bürokraatiat. Asjaolu, et valitsusvälised organisatsioonid peavad seaduse kohaselt olema kaasatud kõigisse õigusaktidesse, ei vii meid sugugi edasi nõupidamiste, jms küsimuses. Kui me pooldame mittediskrimineerimist, siis peame pooldama ka selle praeguse seaduse rakendamist liikmesriikides.
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr juhataja, tahaksin rääkida rasedate naiste vastuvõetamatust diskrimineerimisest, seda eriti Euroopa demograafilise kokkuvarisemise valguses. Vaatamata seaduslikele keeldudele nõuavad tööandjad, et töökohale kandideerivad noored naised esitaksid arstliku tõendi selle kohta, et nad ei ole rasedad. Kui nad seda ei tee, haihtuvad nende võimalused kõnealust tööd saada. Siin on tegemist keerulise, kuid vajaliku tegevusvaldkonnaga tööinspektsiooni jaoks. Diskrimineeritakse ka paljulapselisi peresid. Sellistes peredes on keskmine sissetulek inimese kohta tavaliselt märkimisväärselt madalam kui üksikemade peredes. Teisest küljest on nende puhul peretoetused ja sotsiaalabi tavaliselt väiksemad ja maksud suuremad. Tavaliselt ei pea inimesed diskrimineerimisest rääkides silmas selliseid probleeme.
Gabriela Creţu
(RO) Horisontaalset direktiivi oodates näeme, et meil on olemas mittediskrimineerimist käsitlevad Euroopa ja siseriiklikud õigusaktid, mitmed poliitilised kohustused ja samuti konkreetsed institutsioonilised mehhanismid. Vaatamata sellele pealtnäha optimistlikule pildile on vastuvõetud meetmete ülevõtmise, rakendamise ja tõhususe tase paljudes liikmesriikides jätkuvalt väga madal. Meeste ja naiste vahelise võrdsuse saavutamiseks on ülioluline õiglaselt tasustatud töö olemasolu.
Nii teeme me ettepaneku, et komisjon algataks tööturu positiivsete tegevuste integreeritud kava eesmärgiga vähendada kunstlikku sugude eristamist tööturul ning struktuurilisi palgalõhesid, mis ikka veel eksisteerivad vastavalt naiste ja meeste töödeks peetavate tööde palga osas. Selles kavas on Euroopa, siseriiklike ja kohalike eelarvete koostamisel soolise mõõtme kasutuselevõtmine ülioluliseks vahendiks struktuurilõhede vähendamisel ja võrdväärse töö eest võrdväärse palga maksmise põhimõtte rakendamisel.
Jim Allister
Hr juhataja, oma sõnavõtus ütles raportöör, et kõiki ELi kodanikke tuleb kohelda võrdselt. Kahjuks ei näi raportöör ise seda uskuvat. Kui ta usuks, siis tõstaks see raport häält asjaolu vastu, et EL lubab halvustamise läbi usulist diskrimineerimist minu valimisringkonnas Põhja-Iirimaal; iseäranis nende protestantide diskrimineerimist, kes tahavad Põhja-Iirimaal liituda politseijõududega.
Jah, selles ELis kohtab sellisel moel lubatud konkreetset usulist diskrimineerimist. Nii et kui ma kuulan hästikõlavaid kinnitusi mittediskrimineerimise kohta, mõtlen ma nendele paljudele noortele protestantidele oma valimisringkonnas, kes tahtsid liituda politseiga, said paremad tulemused kui roomakatoliiklastest kohataotlejad, kuid kes pidid pealt vaatama, kuidas viimatinimetatud nende asemel kohale määrati, sest diskrimineerimine on seadusejärgne, õigusaktides sätestatud. Seda hetkeni, mil hakkame kohaldama horisontaalset mittediskrimineerimise direktiivi...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Siiri Oviir
(ET) Lugupeetud volinik, juhataja, kolleegid. Kõikide võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise vastu on inimõigus - seda kinnitavad meie liimesriikide, kõikide liikmesriikide põhiseadused. Ometi pole meie kodanikud diskrimineerimisvabad. Näiteks on ühenduse õigusega reguleeritud sooline võrdõiguslikkus töösuhetes; vähem oleme aga tähelepanu pööranud vastuvõetu täitmisele. kuidas muidu seletada Eurostati iga-aastaseid avalikke uuringuid, mis näitavad mitmetes liikmesriikides naiste ja meeste palkade suuri erinevusi? Minu koduriigis Eestis isegi 27%, ja seda naiste kahjuks. Ja nii juba üle kümne aasta, jätkuvalt ka täna.
Sama oluline kui teema õiguslik reguleerimine on ka selle õiguse kaitstuse tagamine. Ka sellega peame tegelema ja vajadusel tuleb algatada ka rikkumismenetlus. Õiguskindlus on just see, mida meie kodanikud vajavad.
Neena Gill
Hr juhataja, minu tänusõnad pr Lynne'ile selle direktiivi eest, sest Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastal, mille eesmärgiks on vastastikuse mõistmise edendamine ja Euroopa mitmekesisuse tähistamine, šokeerib ja hämmastab mind diskrimineerimise tase - mitte ainult diskrimineerimine rassilise kuuluvuse põhjal, vaid ka puude, soo, seksuaalse sättumuse ja vananemise põhjal. Diskrimineerimine ei ole probleem ainult tööturul, vaid ka majutuses, hariduses, avalikes ja erateenustes ning isegi usuküsimustes.
Eriti valmistab mulle muret erinevus vähemuste integreerimise tasemetes erinevates liikmesriikides, nagu kirjas migratsioonipoliitika indeksis. See näitab nende mittediskrimineerimise miinimumnormide rakendamise ja jõustamise läbikukkumist, mida me oleme püüdnud kogu ELis kehtestada. Kutsun komisjoni üles seda küsimust tõstatama mitte ainult liikmesriikides, vaid tegutsema konkreetsemalt ka ELi institutsioonides.
Lõpetuseks: enne Euroopa valimisi tahaksin küsida, kuidas see täiskogu saab mittediskrimineerimise küsimuses olla eeskujuks ülejäänud Euroopale. Vaid 30% parlamendiliikmetest on naised ja ainult 9 parlamendiliiget ei ole heledanahalised.
Thomas Mann
(DE) Hr juhataja, mis töötab tõhusalt diskrimineerimise vastu ja toetab puuetega inimeste kaitsmist? Teadlikkust tõstvad kampaaniad, teave, tegevused, kuid mitte õigusküsimuste tsentraliseerimine uute ELi õigusaktide läbi. Võib-olla hambutu tegevus kõikehõlmava horisontaalse direktiivi asemel? Oluline on rakendada nelja olemasolevat direktiivi. Ainuüksi Saksamaal maksavad üldise võrdõiguslikkuse seaduse osana nõutud koolitused enam kui 1,7 miljardit eurot aastas.
Ma arvan, et kodanikuõiguste seadus on korrektne. See sätestab määrused 15 või enama töötajaga ettevõtetele ja välditakse suuri administratiivseid ja finantskulutusi - VKEde kaitset hõlmav punkt on asjakohane. Lisaks leian ma, et on oluline, et meie kahtlused, mida pr Lynne kahjuks hajutada ei suutnud, kuna ta ei ole meie muudatusi arvesse võtnud, selginevad: me ei saa hääletada raporti poolt, milles väidetakse, et riigi raha tuleks kasutada diskrimineerimise ohvrite toetamiseks. Pr Lynne oleks selles küsimuses pidanud meid kuulama, aga kahjuks ta seda ei teinud.
Miloslav Ransdorf
(CS) Tahaksin sõna võtta kahes küsimuses. Esimene on transport. Umbkaudu ühel kolmandikul ELi rahvastikust probleeme liikuvusega. Selleks et tagada inimestele võrdsed võimalused ligipääsuks teabele, tööle jne, on vaja teha märkimisväärseid pingutusi tõketevabe transpordinormi kasutuselevõtuks. Teine küsimus puudutab vaimse puudega inimesi. Ma arvan, et oleks kasulik uuesti läbi vaadata vaimse tervise kaitset käsitle valge raamat, kuna väga paljud inimesed ELis kannatavad stressi käes, mis on samuti ebasoodsaks teguriks inimestele, kes üritavad kohaneda tingimustega tööturul.
Gay Mitchell
Hr juhataja, saan aru, et eeskirjade kohaselt ei ole mulle sõna antud, kuid see, mida hr Allister ütles protestantide diskrimineerimise kohta Põhja-Iirimaa politseijõududes, on täiesti vale. Politsei koosneb 90% ulatuses protestantidest...
(Juhataja katkestas kõnelejat.)
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, meie arutelu näitas diskrimineerimisega võitlemise küsimuse olulisust. Esimene küsimus, millega pea kõik nõustusid, oli vajadus õigusaktide tõhusama rakendamise järele kõigis liikmesriikides. Nagu arutelust selgus, on komisjon selles küsimuses väga karm ja ei kõhkle sugugi algatamast rikkumismenetlust riikide suhtes, kes ei ole õigusakte täiel määral rakendanud. Lihtne numbriline statistika aga ei anna olukorrast üldist pilti, kuna need numbrid hõlmavad erinevaid rikkumismenetlusi, tehnilistest ja organisatsioonilistest menetlustest kaitse ulatust käsitlevateni. Igatahes võin julgelt öelda, et kõik arutelus osalenud riigid on valmis ja et ei ole mingit kahtlust nende valmiduses täielikult kohaldada mittediskrimineerimise direktiive.
Järgmiseks punktiks on õigusaktide osas saavutatava edasise edu küsimus. Väitsin selgelt, et komisjon on selle üle otsustamisega, milliseid konkreetseid samme astuda, jõudnud viimasesse etappi. Nimetatud etapp lõpeb käesoleva aasta juunikuuga ja me esitame siis asjakohased ettepanekud. Praegu parlamendis toimuv arutelu on kindlasti otsuse langetamisel tähtsaks teabeallikaks.
Lubage mul samuti ära mainida kaks sõnavõttu, mis erinesid ülejäänud arutelust, tuues mängu veidi ebatavalisema väite. Üks neist oli teave selle kohta, et mittediskrimineerimise koolitus Saksamaa Liitvabariigis maksab 1,7 miljardit eurot. Ma ei vaidlusta seda numbrit. Arvan, et seda oleks päris huvitav võrrelda näiteks makse käsitlevate õigusaktide alase koolitusega. Võib selguda, et seadusandlike muudatustega kaasnevad sarnased üleminekukulud. Ehk teisisõnu, ainult finantsilised väited ei anna olukorrast õiget pilti.
Teine sõnavõtt puudutas poliitikaküsimust Põhja-Iirimaal. Võin vaid öelda, et mulle kättesaadava teabe kohaselt on Põhja-Iirimaa politsei astunud positiivseid samme hr Allisteri mainitud probleemiga tegelemiseks.
Daamid ja härrad, meile eraldatud aeg ei võimalda meil jätkata seda põhjalikku ja väga huvitavat arutelu. Piisab sellest, kui ütlen, et oleme sisenenud olulisse otsustamisetappi ja et teie arutelu saab olema osa sellest.
Elizabeth Lynne
raportöör. - Proua juhataja, tahaksin tänada oma kolleege tehtud märkuste eest. Mul on hea meel, et valdav osa sellest täiskogust tundub toetavat kõikehõlmava direktiivi mõtet. Loodan, et seda kinnitab ka tänane hääletus.
Samuti tahaksin uuesti tänu avaldada volinik Špidlale, kuna ma tean, et kõikehõlmava direktiivi koostamine ja tööprogrammis kõikehõlmava direktiivi nõudmine oli algselt tema idee. Mul on kahju, et tema seisukohta ei näi toetavat ülejäänud komisjon. Loodame, et kõikehõlmava direktiivi ettepaneku vastuvõtmisel anname talle rohkem võimalusi selles küsimuses argumente esitada.
Küsisin volinik Špidlalt avalikustatavate mõjuhindamiste kohta. Ma tean, et need on juba valmis. Olen pisut pelglik, kuna olen kuulnud jutte selle kohta, et läbi on viidud erinevaid mõjuhindamisi ja et neid muudetakse praegusel hetkel veidi, et need eelistaksid komisjoni üht seisukohta teisele. Sooviksin saada mingit tõestust selle kohta, kas need kuuldused vastavad tõele.
Mul on väga hea meel, et teised liikmed toetasid teie ettepanekut kõikehõlmava direktiivi kohta tööprogrammis. Ma usun, et kõigi valdkondadega - invaliidsuse, vanuse, usutunnistuse või veendumuste ja seksuaalse sättumusega - seonduvaid konkreetseid küsimusi on võimalik käsitleda ühes kõikehõlmavas direktiivis. Haridus ei ole tee, mis meid edasi viib. Me oleme seda proovinud. Teadmiseks liikmetele, kes on haridusest rääkinud: see ei toimi.
Räägime samuti ligipääsust kaupadele ja teenustele, mitte tööhõivest. Ma tean, et kõigil Saksa delegatsioonidel on sellega probleeme, kuna Saksamaa valitsus on tööhõive direktiivi üle kullanud. Nii et jätkem see kõrvale. Erinevates liikmesriikides on erinevad probleemid invaliidsuse, vanuse, seksuaalse sättumuse ja usutunnistuse või veendumustega. Mõned liikmesriigid käsitlevad neist ühtesid, teised teisi ja seetõttu on oluline õigesti toimida, võtta kasutusele kõikehõlmav direktiiv ja mitte kedagi välja jätta.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Iles Braghetto
kirjalikult. - (IT) Tahaksin avaldada kiitust raportööri tehtud tööle küsimuses, mida ma pean äärmiselt oluliseks õiglasema ja tõhusama Euroopa mittediskrimineerimise poliitika väljatöötamisel.
Mittediskrimineerimise põhimõte on tegelikult üks põhiväärtustest, mis on alati moodustanud Euroopa integratsiooni aluse ja mida tuleb seega korralikult kaitsta, et Euroopa kodanikud, eriti ebasoodsamas olukorras olevad kodanikud, nagu näiteks puudega inimesed, oleksid hästi kaitstud kõikvõimaliku diskrimineerimise eest.
Mittediskrimineerimine on ülioluline tööhõives ning vajalik ja eelistatav kõigis avaliku elu sektorites (hariduses või sotsiaalteenustes), kuna võib suuresti kaasa aidata sotsiaalsele kaasatusele ja Euroopa kodanike potentsiaali arendamisele.
Tahaksin lõpetuseks avaldada toetust kiirele mittediskrimineerimise täieliku ja tõhusa raamdirektiivi vastuvõtmisele, mis võimaldab liikmesriikidel ühendada selles valdkonnas oma jõud ja võtta vastu sidusa ja tõhusa poliitika, mille eesmärgiks on võimaldada kodanikel tunda, et neid tõeliselt kaitsevad selged ja kõikehõlmavad õigusaktid Euroopa ja siseriikliku tasandil.
Genowefa Grabowska  
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmena toetan ma igati pr Lynne'i raportit. Ma ei kahtle sugugi, et kehtivad rahvusvahelised seadused ja asjade lahendamine meie enda ELis on - ametlikust seisukohast - soovitavad ja head lahendused. Kahetsen seega, et nende jõustamine põrkab vastu erinevaid takistusi, isegi meie Euroopas, mis näib olevat demokraatlikum ja vähem diskrimineeriv.
On hämmastav, et peame võib-olla nõudma ELi liikmeriikidelt direktiivi 2000/78/EÜ sätete täielikku järgimist ning teostama pidevat ja süstemaatilist kontrolli nende edusammude üle diskrimineerimise kõigi vormide kaotamisel nii poliitilisest, sotsiaalsest kui majanduslikust elust.
See on iseäranis oluline minu kodumaa Poola kodanikele, kes siseturu ja liikumisvabaduse hüvesid nautides elavad ja töötavad paljudes ELi riikides. Pean kahetsusega ütlema, et üha enam suureneb mu kaasmaalaste diskrimineerimine ainuüksi nende rahvuse tõttu. Samasuguseid häiriva sisuga teateid tuleb üha rohkem Saksamaalt, Suurbritanniast ja Iirimaalt. Oleks paradoksaalne, kui Euroopa Parlament sekkuks nii tõsiselt ja tõhusalt diskrimineerimise vastu võitlemisse maailmas, kuid ei suudaks austada inimõigusi kodus, s.o ELi liikmesriikides. Kõik ELi kodanikud on kindlasti ära teeninud võrdväärse ja mittediskrimineeriva kohtlemise!
Anneli Jäätteenmäki
, kirjalikult. - (FI) Siin käsitletav küsimus hõlmab võrdseid võimalusi ja mittediskrimineerimist ELis.
Võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine töökohas on tööhõive peamised põhimõtted ning liikmesriikidel ei tohiks olla mingit muret nende järgimisega. Pr Lynne'i raporti sõnul aga ei rakendata direktiive tõhusalt ega korrektselt.
Tegemist on keerulise probleemiga, kuna nagu ka pr Lynne'i raportis kirjas, on diskrimineerimisega võitlemine ja inimõigused ELis vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 13 prioriteediks.
Üks näide Soomest puudutas naisterahvast, kellel ei olnud õigust töötu abirahale pärast seda, kui ta lõpetas hoolitsemise oma invaliidist poja eest. Ei ole õige, et kodus tehtavat hooldustööd ei hinnata õiglaselt ja et eeskirjad lubavad sellist diskrimineerimist. Seda juhtumit silmas pidades toetan 36. punkti pr Lynne'i raportis, mis väidab, et võrdväärsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete ulatus peaks olema lai ja hõlmama sotsiaalkindlustust.
Samuti pooldan ma pr Lynne'i üleskutset, et Euroopa Parlament soovitaks liikmesriikidel suunata rohkem vahendeid institutsioonidesse, mis nimetatud põhimõtteid edendavad ning anda neile rohkem volitusi. Ma toetan ka tema üleskutset, et valitsusväliste organisatsioonide staatust tuleks kindlamaks muuta, nii et ka nemad saaksid efektiivsemalt ja tõhusamalt käsitleda liikmesriikides tekkivaid probleeme.
Katalin Lévai
kirjalikult. - (HU) On väga oluline, et arutleme siin täna pr Lynne'i võrdseid võimalusi käsitleva raporti üle. Alles hiljaaegu, 17. mail, kinnitasime oma toetust transseksuaalidele, biseksuaalidele ja geidele.
Erilistel päevadel või sündmustel juhtub sageli, et inimesed heidavad pilgu minevikku. Nagu raport näitab, tuleb meil võrdsete võimaluste küsimuses veel kahjuks palju ära teha. Töötuse määr on ikka vastuvõetamatult kõrge naiste, võõrtööliste, puudega inimeste, etniliste vähemuste ja isikute seas, kelle oskused on väga spetsiifilised või tundmatud. Tööhõive küsimuses soovitan seega kasutusele võtta Euroopa võrdsete võimaluste järelevalvesüsteemi, mis tagaks toetuse maksusoodustuste ja/või reklaami näol tööandjatele, kes panevad rõhku võrdsete võimaluste loomisele.
Samuti koostaks see musta nimekirja tööandjatest, kes ei vasta nõutud kriteeriumitele. Sellel oleks motiveeriv mõju ettevõtetele ja samaaegselt annaks see tööotsijatele uue perspektiivi ja selguse. Kahjuks levivad Kesk- ja Ida-Euroopas äärmuslikud ja populistlikud poliitikad, aga mõnikord on ka Lääne-Euroopas pilt kurb. Negatiivne romide diskrimineerimine suureneb ning äärmusrühmitised lõhuvad romide eluasemeid. Just siin on väga vaja romisid käsitlevat Euroopa strateegiat, milleks tegid ettepaneku sotsialistid, ning on ilmne, et Euroopa tasandil on vaja kiiresti astuda samme. Liikmesriikide õigusaktid sätestavad erineva diskrimineerimise vastase kaitse.
Sageli ei ole õigusaktide rakendamiseks ühtset viisi ja tulemuseks on mitterahuldav rakendamine. Õigusaktide kohaldamiseks tehtavaid pingutusi tuleb koordineerida, võttes arvesse ELi horisontaalset perspektiivi, üleriigilisi ja kohaliku tasandi asutusi ning tagades üldise vastavuse õigusaktidele. Enne õigusaktide vastuvõtmist tuleks läbi viia sotsiaalse mõju uuring ja liikmesriikide rakendamise iga-aastane hindamine.
Marianne Mikko
kirjalikult. - (ET) Mittediskrimineerimine ning inimõigused on ELi põhiväärtusteks. Sellele tahame üles ehitada oma ühise tuleviku, seega ei ole ruumi tingimiseks. Artikkel 13 väljendab seda hästi ning peab olema teejuhiks mis tahes Euroopa kodanikke puudutavates küsimustes.
Kaitse diskrimineerimise eest vanuse, seksuaalse orientatsiooni, usuliste vaadete ning puuete alusel puudub täna valdkondades nagu sotsiaalhoolekanne, kaubad ja teenused, tervishoid ning haridus. Kahjuks ELi õiguslik regulatsioon nendes valdkondades puudub. Kui mittediskrimineerimine ja inimõigused on meile esmatähtsad, siis ei ole kahtlustki, et vajame ühte - horisontaalset - direktiivi, mis teeks lõpu õiguste hierarhiale. Olukorrale, kus ühes valdkonnas on diskrimineerimine ebaseaduslik ning teises lubatud. Olukorrale, kus rassiline kuuluvus ning puue on oluliselt enam kaitstud kui ülejäänud artiklis 13 nimetatud alused. Selle raporti valguses kutsun komisjoni üles mitte taganema lubatust ning välja töötama direktiivi, millega võideldakse diskrimineerimise vastu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 13.
Horisontaalse direktiivi kaitseks on välja astunud enneolematult palju Euroopa MTÜsid, samuti Brüsselis asuvad erinevates valdkondades tegutsevad katusorganisatsioonid, nagu näiteks European Women's Lobby, AGE ja mitmed teised. Horisontaalne sotsiaalhoolekande, kaupade ja teenuste, tervishoiu ning hariduse valdkondi hõlmav diskrimineerimisvastane direktiiv on ainus tee edendamaks inimõiguste kaitset Euroopa Liidus. Tõendeid diskrimineerimisjuhtude kohta kõikides valdkondades on enam kui küll. Komisjon ei tohi silma kinni pigistada ja taasluua õiguste hierarhiat Euroopa Liidus.
Csaba Sándor Tabajdi
, kirjalikult. - (HU) Vähemusrahvuste fraktsioonidevahelise töörühma esimehena tervitan ma pr Lynne'i raportit, mis käsitleb mittediskrimineerimise osas juba tehtud edusamme ning visandab järgmised tegevused.
Ühenduse õigusaktid, mis käsitlevad õigust mittediskrimineerimisele, on iseäranis olulised, kuna ainuüksi üksikisiku kaitsmisest ei piisa. Inimesed ei kannata diskrimineerimise käes üksikisikutena, vaid rühma liikmetena: näiteks põhjusel, et nad on vähemusrahvuse esindajad, et nad on vanad või naised või et neil on puue, et nad kuuluvad seksuaalse vähemuse hulka või seepärast, et nad on romid. Sel põhjusel on erinevatesse vähemusrühmadesse kuuluvate isikute tõhusaks kaitsmiseks ainus viis kaitsta kogu rühma. Raportis väidetakse õigesti, et kaks olemasolevat direktiivi sätestavad vaid miinimumnõuded ja nii peame astuma samme ja töötama välja ühenduse tasandil poliitika negatiivse diskrimineerimise vastu ja samuti horisontaalse mittediskrimineerimise direktiivi. Sama oluline on punkt, mis kutsub komisjoni tegutsema ühise ELi-ülese "positiivse tegevuse" mõiste määratlemise nimel. Raport juhib tähelepanu ka vähemuskogukondade, eriti romide kogukonna eriotstarbelise sotsiaalse kaitse vajadusele. Selles kontekstis tahaksin teile meenutada Ždanoka raporti artiklit 25, mis käsitles sama teemat ja tõstis esile traditsiooniliste vähemusrahvuste poliitika kujundamises osalemise olulisuse.
Selle artikli kohaselt vajavad vähemusrahvused raampoliitika standardit, mis võimaldaks neil tõhusalt osaleda nende identiteeti käsitlevate otsuste langetamises erinevate omavalitsuste või autonoomia kaudu.
