1. Birma
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt käsitleb Birma kohta esitatud kuut resolutsiooni ettepanekut.
Laima Liucija Andrikien 
autor. - (LT) Selle arutelu ja peatselt hääletatava resolutsiooniga kutsub Euroopa Parlament liikmesriike, teisi ELi institutsioone ja rahvusvahelist kogukonda pöörama tähelepanu olukorrale Birmas. Riiki kutsutakse sageli turistide paradiisiks, kuid inimestele, kes seal elavad, on olukord paradiisist kaugel. Valitseva režiimi viimane kodanike vastu suunatud provokatsioon oli eelmisel kuul, kui kütuse hind tõusis 500 protsendi võrra. Pole ime, et selline otsus kutsus esile rahulolematust ja avalikke proteste, mida on seni jõhkralt maha surutud ja mida jätkuvalt maha surutakse. Paljusid protestijaid peksti ja paljud vahistati ning et mõista, millises ulatuses kõnealune režiim oma kodanikke alla surub ning milleks suuteline on, tuleb üksnes meenutada 1988. aasta sündmusi, Nobeli rahupreemia laureaadi Aung San Suu Kyi olukorda, atentaati tema vastu 2003. aastal, ning asjaolu, et alates aastast 1996 on režiim hävitanud rohkem kui 3000 küla ning sunniviisiliselt ümberasustanud rohkem kui pool miljonit inimest. Režiimi iseloomustab äärmine jõhkrus, selle kuriteoregistrisse kuuluvad vägistamised, piinamised, sunniviisiline töö ning lapssõdurite kasutamine. Kahtlemata näeb seda kõike rahvusvaheline kogukond ning me ei tohi lasta hiljutistel sündmustel areneda ulatuslikeks repressioonideks. Birma valitseva režiimi kuriteod ja inimõiguste rikkumised väärivad meie sügavaimat hukkamõistu. Me väljendame solidaarsust Birma inimeste suhtes, nõuame, et vangistatud meeleavaldajad vabastataks viivitamatult ning et Aung San Suu Kyi saaks elada täisväärtuslikku elu ja võiks vabalt tegutseda. Tänapäeval lasub suur vastutus kõnealuse piirkonna teatavatel riikidel, nagu Hiina ja India, millel on võimalik avaldada mõju, saavutamaks Birmas konflikti lahendamine tsiviliseeritud viisil.
Paulo Casaca  
autor. - (PT) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, neli aastat tagasi oli mul siin saalis võimalus kurta skandaalse inimõigusvastase vägivalla üle Birmas ning avaldada lootust, et näeme tulevikus olukorra paranemist.
Seda kahjuks ei juhtunud: kuigi inimõiguste rikkumised Birmas on mingil määral muutunud, on need muutunud märkimisväärselt jõhkramaks. Rahvusvahelise Punase Risti väljaajamine on seega äärmiselt iseloomulik sellele riigile, näidates, et see on täiesti sallimatu režiim. Mida aga meie Euroopa Liidus vaatama peame on meie poliitika selliste rikkumiste suhtes: raske uskuda, et seitsme aasta pärast ei ole meil olnud tippkohtumist Aafrikaga arutamaks olukorda Zimbabwes, kus valitsev režiim on äärmiselt vägivaldne ja ei austa inimõigusi. Sama aga ei saa öelda Birma kohta - ilmselgelt on kaubandushuvid Aasias tunduvalt olulisemad kui Aafrikas. Minu jaoks ei tundu see vastuvõetav.
Marios Matsakis  
autor. - Austatud juhataja, Birma omab häbiväärset rekordit, olles riik, mis on kõige kauem olnud seni eksisteeriva diktaatorliku valitsemiskorra all. Birmat on valitsenud totalitaarne režiim 45 aastat. Endise Briti kolooniana on Birma läbi teinud traumaatilise kolonialismijärgse perioodi, mis oli viljakas pinnas sõjaväelise hunta püsivaks asutamiseks.
Alates 1962. aastast on riiki juhtinud sõjaväekindralid ning Birma inimesed on pidanud üle elama raskeid inimõiguste rikkumisi. Kindralid on samuti muutnud Birma oma ebakompetentsusega Aasia üheks vaesemaks riigiks ja kohaks, kus korruptsioon on võtnud hiiglaslikud mõõtmed. Lisaks sellele on Birma muutunud kasvajataoliseks koormaks ülejäänud maailmale, sest on tihedalt seotud ulatusliku heroiinikaubandusega, olles selle surmava uimasti suurim eksportija.
Birma juhtfiguur tänapäeval on kindral Than Shwe, kelle psühholoogiline stabiilsus on ebakindel, kes olevat pahatahtlikult introvertne ning kahtlustav ning kes võtab sageli tähtsaid riiklikke otsuseid vastu pärast konsulteerimist astroloogidega. Samas on Birma riik, millel on võrreldamatult kaunis loodus, unikaalne viljakas pinnas ja rikkalikud maavarad ning märkimisväärsed nafta- ja gaasivarud. Need kõik on olnud välisinvestorite huvi keskmes. Kahjuks ei ole aga kõnealused investeeringud jõudnud Birma inimesteni, vaid enamasti diktaatorite ja nendega kaasatöötajate taskusse.
Lootust demokraatliku valitsemise juurde tagasi pöörduda oli 1990. aastal, kui Rahvuslik Demokraatlik Liiga võitis riiklikud valimised. Kuid kindral surus maha kõik demokraatia kehtestamise püüdlused ning Rahvusliku Demokraatlik Liiga juhil Aung San Suu Kyil ei takistatud mitte ainult võimule pääsemast, vaid ta pandi koduaresti ja seda hoolimata rahvusvahelisest protestist.
Birma on minevikus olnud siinse täiskogu inimõigustealaste resolutsioonide teemaks paljudel juhtudel ning mõned sanktsioonid kehtivad juba aastaid. See kõik on aga olnud asjatu ja peamiselt seetõttu, et Birma valitsevat režiimi toetab Hiina. Tõsi on, et kui me tõepoolest soovime esile tuua demokraatlikke muutusi Birmas, peame suunama oma süüdistused ja tähelepanu Hiina valitsusele. Me võime avaldada survet Hiinale, ähvardades teda näiteks kaubandussanktsioonidega ning investeerimisembargo kehtestamisega Hiinale. Kui oleme piisavalt julged, et seda teha, siis on meil väljavaateid muuta Birmas olukord paremuse poole. Kui ei, siis ma kardan, et kõnealune resolutsioon lõppeb nagu eelnevadki kindral Than Shwe prügikorvis.
Marcin Libicki  
autor. - (PL) Austatud juhataja, näljapäeva õhtul leiame ennast nagu tavaliselt arutamas inimõiguste rikkumisi üle kogu maailma. Kui me paneksime kirja riigid, ühiskonnad ja rahvad, kus inimõigusi on rikutud ja mis on selle tagajärjel meie arutelude teemaks, moodustaks nad märkimisväärse osa meie planeedist. Tuleb märkida, et inimõiguste rikkumised ei esine vaid vaestes riikides. Sageli esinevad nad ka arenenud riikides, mis ei ole küll kuigi rikkad, kuid mis on arenemisjärgus, nagu Venemaa. Mõned neist riikidest on saavutanud legitiimsuse isegi demokraatlike valimiste teel. Inimõiguste rikkumised võivad esineda ka riikides nagu Hiina, mis liigub maailma rikkusetabelites kiiresti ülespoole. Samal ajal tuleb käsitleda ka vaeseimaid riike.
Austatud juhataja, arvan, et peaksime kaaluma, kas peaksime jätkama meie arutelu mõnel juhul ning paluma Euroopa Komisjoni esitada ideid üle maailma esinevate inimõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Ma teen sellise ettepaneku, kuna arutame neid rikkumisi neljapäev neljapäeva järel, me muudkui kurdame, kuid mis sellest kõigest kasu on. Inimõiguste rikkumised viivad ilmselgelt üksteisest läbipõimunud tagajärgedeni. Tuleb tõdeda, et üks selliseid tagajärgi käsitleb koostööd mitmesuguste suurte finants- ja majandusinstitutsioonide vahel, mis on tavaliselt täiesti seaduslikud ning asjaomaste riikide kuritegelike režiimide võimu all.
On tulnud ilmsiks, et on olemas rühm suuri finantskorporatsioone, mis teeb koostööd mitmesuguste tähtsate isikutega ja kohalike diktaatoritega, kes rõhuvad oma riigi rahvast. Kahjuks on sageli nii, et nendel riikidel läks paremini koloniaalkorra ajal. Tõsi on, et neid valitses koloniaalvõim, kuid kuritegelikud seosed suurte välismaiste finantsasutuste ja kohalike režiimide vahel olid harvad. Nagu härra Matsakis õigesti märkis, valitsevad sellised sidemed Birmas, kui nimetada vaid üht näidet. Kas selle suhtes tuleks midagi ette võtta?
Sepp Kusstatscher  
autor. - (DE) Austatud juhataja, täna pärastlõunal on meil arutlusel kolm riiki - Birma, Sierra Leone ja Bangladesh, mis on ühed maailma vaesemaid riigid, kuigi see kehtib vaid nende rahvastiku, mitte riikide enda kohta. Põhjus seisneb mõistagi demokraatia puudumises, kuigi asjaomane olukord nendes riigiti varieerub märkimisväärselt, ja elanike ärakasutamises, kuid eelkõige siiski igat laadi inimõiguste rikkumistes. Birmat käsitleva esimese resolutsiooni põhjenduste sisu on iseäranis vapustav. Põhjendustest ilmnevad tõepoolest kohutavad asjaolud ning meie, privilegeeritud eurooplaste jaoks peaks see mõjuma äratusena. Üksikisikute ja eelkõige mitmesuguste vähemusrahvuste - siinjuures soovin tuua esile karenid - väärkohtlemine kõnealuse sõjaväelise režiimi poolt on tõepoolest kohutav. Me ei saa lihtsalt mööda vaadata.
Soovin lisada midagi, mida kõnealuses ettepanekus rõhutatud ei ole. Roheliste fraktsioonil on heameel toetada kõnealuse ettepaneku sisu, kuna see on täiesti õigustatud nii sotsiaalpoliitilisest kui ka inimõiguslikust aspektist lähtudes. Usun siiski, et kõnealuse sõjaväelise režiimi tekitatud keskkonnakatastroof tuleb samuti jõulisemalt esile tuua. Ma toon ühe näite: kavas on ehitada massiivne tamm, mille tagajärjel tuleb 10 miljonit inimest - mõelge hetkeks sellele - ümber asustada. Selle sõjaväelise režiimi tegevust saab peatada vaid kõige rangemate ELi, ÜRO ja kõigi maailma rahvaste ühismeetmetega.
Colm Burke
Austatud juhataja, mul on heameel rääkida parlamendis esimest korda nii olulisel teemal nagu seda on inimõigused.
Me leiame ennast täna kohustuse eest reageerida jõuliselt, taas kord, Birma sõjaväelise hunta vastuvõetamatutele tegudele. Meie viimane kiireloomuline Birmat käsitlev resolutsioon oli alles juunis. Hiljutine rahumeelsete protestijate mahasurumine, kui nad avaldasid meelt oma õiguse eest ühineda, on pälvinud järjekordse hukkamõistu Euroopa Parlamendi poolt. Riiki valitseva rahu- ja arengunõukogu peaaegu olematu hoolivus oma rahva suhtes sai ilmsiks nende hiljutise sammuga, kui nad kehtestasid kütuse hinna 500%-lise tõusu. Riigi rahu- ja arengunõukogu tahab oma rahva veel vaesemaks muuta. Birma kodanikud aga näitasid üles märkimisväärset julgust tulla tänavatele meelt avaldama. Politsei mitte ainult ei peksnud meeleavaldajaid, vaid vahistas paljud neist ning aktivistide rühmitus "Põlvkond 88” vangistati taas. Ma nõuan, et viivitamatult ja tingimusteta tuleb vabastada kõik need inimesed, keda on vangis hoitud alates meeleavalduste algusest, ning ka Aung San Suu Kyi, kes on võib-olla maailma kõige kuulsam vangistatud demokraatlik liider. Pealegi on uus põhiseadus, mille koostas hiljuti Birma riiklik põhiseaduskogu, silmakirjalik, arvestades kasvõi lihtsat asjaolu, et ükski demokraatlikult valitud opositsiooniliige ei osalenud eelnõu koostamises. Parlamendi algatusel nõutakse ÜRO erakorralise koosoleku kokkukutsumist, et arutada hiljuti aset leidnud sündmusi Birmas. Me vajame praegu tugevat ja siduvat resolutsiooni Birma kohta, kuna praegune kriis mõjutab kogu piirkonna julgeolekut. Riigid nagu Hiina ja Venemaa, mis takistasid viimase ÜRO resolutsiooni vastuvõtmist Birma ja Hiina kohta käesoleval aastal, peavad käituma vastutustundlikumalt kõnealuse riigi suhtes ning peaksid andma oma toetuse tulevastele ÜRO resolutsioonidele.
Kurjuse võimutsemiseks ei ole vaja muud kui "passiivset headust”. Birma hunta saadab korda kohutavaid tegusid oma rahva suhtes ja rahvusvaheline kogukond ei võta eriti midagi ette. Kui kaua saame õigustada selle kurjuse valitsemise lubamist?
Glyn Ford
fraktsiooni PSE nimel. - Austatud juhataja, mul oli hea võimalus peaaegu kümme aastat tagasi külastada Yangonis koduarestis viibinud Aung San Suu Kyid, kui ta tegi täiesti selgeks, et tema arvates oli ainus viis olukorra muutmiseks ELi rangete sanktsioonide kehtestamine kõnealuse režiimi vastu. Kümme aastat hiljem on vähe muutunud. Meie sanktsioonidel ei ole mõju. Ta on ikka vangis ning nagu me näeme, halveneb majandus jätkuvalt.
Ma tervitan Gordon Browni eelmisel nädalal tehtud avaldust, mille kohaselt soovib ta juhtida Birma-vastaseid meetmeid, ning ma tervitan meie resolutsiooni lõiget 10, milles tunnistatakse ASEANi rolli olulisust praeguses tegevuses Birma suhtes, lõiget 14, milles nõutakse, et Hiina, Venemaa ja India rakendaksid oma parimaid püüdlusi avaldamaks survet Birma praegusele režiimile, ning lõiget 20, milles nõutakse uut ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni. Üksnes nii saame tugevdada üleilmseid jõupingutusi avaldamaks survet praegusele režiimile, et see lõplikult murda.
Urszula Krupa
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (PL) Austatud juhataja, see on käesoleva parlamendi ametiaja jooksul juba kolmas kord, kui ma võtan sõna arutelus inimõiguste olukorra üle, et rääkida Birma sotsiaalsest ja poliitilisest olukorrast. Inimõigusi on selles riigis rikutud palju aastaid. Seal toimub ulatuslik tagakiusamine, mida ei panda toime vaid demokraatiameelsete aktivistide, vaid ka kogu ülejäänud rahva vastu, kellest 30% elab vaesuse piiril. Inimesed peavad tegema sunnitööd ning neid asustatakse sunniviisiliselt ümber.
Seekord muutusid protestid ja tagakiusamine intensiivsemaks pärast kütuse kallinemist 500% võrra, kuna valitsus loobus valdkonna toetamisest. Inimõigusi kaitsvad organisatsioonid annavad ärevaks tegevat informatsiooni ligi 100 aktivisti vahistamisest ning Nobeli rahupreemia laureaadi Aubg San Suu Kyi ebaseadusliku vangistuse pikendamisest veel aasta võrra.
Me toetame resolutsiooni. Kahjuks aga ei ole neil mingisugust mõju olukorrale Birmas. Praegune valitsev režiim ei reageeri surveavaldustele ning seega on vaja võtta radikaalsemaid meetmeid.
Filip Kaczmarek
(PL) Austatud juhataja, see ei ole esimene arutelu Birmas toimuvate inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumiste kohta ning kindlasti ei jää see viimaseks. Kui me arutasime eile fraktsioonis PPE-DE Birmat käsitlevat resolutsiooni, jõudsime järeldusele, et resolutsiooni ettepanek on väga hea, kuid olukord Birmas väga halb. Ma arvan, et paljud meist sooviks, et olukord oleks vastupidine ning et olukord Birmas oleks selline, et me ei peaks mitte mingisugust resolutsiooni vastu võtma.
Birmas rahustab sõjavägi piirkondi, milles elavad etnilised kogukonnad. Sõjavägi vahistab opositsiooni aktiviste ning ahistab tavakodanikke, kes protestivad hinnatõusu ja elatustaseme, mis on niigi hirmuäratavalt madal, veelgi madalamaks muutmise vastu. Mida me selle suhtes ette saame võtta? Euroopa Liidu Nõukogu peaks läbi viima üksikasjaliku uurimuse sanktsioonisüsteemi nõrkuste kohta, et see muutuksi tulevikus tõepoolest kasulikuks ja tõhusaks relvaks sõjas Birma poliitilise režiimi vastu.
Oluline on avaldada jätkuvalt survet Hiinale ja Venemaale, et Birma olukorda saaks lõpuks arutada ÜRO Julgeolekunõukogus. Lisaks sellele tuleb teha jõupingutusi tagamaks, et ELi abi, mis on rohkem kui 65 miljonit eurot tulevase paari aasta jooksul, jõuaks otse birma kodanikeni ega teeniks valitseva režiimi huve.
Karin Scheele
(DE) Austatud juhataja, Birma sõjaväeline diktatuur on korrapäraselt Euroopa Parlamendis arutlusel inimõiguste jõhkrate ja raskete rikkumiste pärast. Nagu eelmised kõnelejad, avaldame kahetsust, et rahumeelsed meeleavaldused, mis olid suunatud kütusehinna 500%lise tõusu vastu, maha suruti. Kütusehinna tõusu järel kahekordistusid transpordikulud, esmatarbekaupade ja hädavajalike teenuste hinnad tõusid märkimisväärselt, ning seda kõike pidades silmas kohutavaid sotsiaalseid olusid riigis, kus 90% rahvast elab allpool vaesuspiiri ning elatub vähem kui ühest dollarist päevas ning kus iga kolmas alla viieaastane laps kannatab tõsise alatoitumise all.
Me avaldame kahetsust tsiviilisikute vastu suunatud vägivallategude, eelkõige aga jõhkrate naistevastaste rünnakute ja rohkem kui 100 inimese vangis hoidmise suhtes ning nõuame, et nad viivitamatult ja tingimusteta, muuhulgas ka aktivistide rühma "Põlvkond 88” liidrid vabastataks. Ma soovin rõhutada, et peaksime tugevdama ka survet Hiinale, Indiale ja Venemaale, et need riigid avaldaksid mõju Birma režiimile ning lõpetaksid nende varustamine relvadega, saavutamaks olulisi edusamme.
Kathy Sinnott
Austatud juhataja, meil on järjekordne reolutsioon, mis räägib kohutavatest inimõigusrikkumistest, mis Birmas jätkuvalt aset leiavad. Viimane süütu naise ebaseadusliku koduaresti pikendamine on vastuvõetamatu. Birma on sama hästi kui vangistatud riik, mis tegutseb sõjaväelise korra repressiivse süsteemi valitsemise all.
Birma suhtes on USA avaldanud korduvalt muret usuvabaduse rikkumise tõttu. Birma sõjavägi jälgib hoolega kõiki religioosseid organisatsioone, nende tegevust ja väljundeid ning piirab neid, kuna nendes nendes nähakse ohtu niinimetatud rahvuslikule ühtsusele. Kristlaste väärkohtlemine on iseäranis laialt levinud ja toimub järjekindlalt. Kristlased kannatavad sihipärase diskrimineerimise all oma töös, kirikutele, kohtumistele ja kirjandusele seatud piirangute tõttu ning pastorite ja vaimulike vahistamise, piinamise ja vangistamise tõttu. Birma sõjaväelisel režiimil ei ole moraalset ega õiguslikku alust ühelegi meetmele.
Sellised inimõiguste rikkumised ei saa jätkuda. Meie Euroopas peame astuma vastu Birma sõjaväelisele jõule, hoolimata kaubanduseelistest Birmaga ning tema kaitsjast Hiinast, vastasel korral ei ole meie resolutsioon mingit mõju.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Austatud juhataja, rahumeelsete meeleavaldajate mahasurumine augusti viimasel päeval on taas kord toonud esile inimõiguste rikkumise skandaali Birmas ning komisjon on jätkuvalt väga mures olukorra pärast. Me arvame, et sõjaväeline režiim on oht kogu piirkonnale, kuid eelkõige Birma riigile ja inimestele.
Suur osa 52miljonilisest rahvastikust elab ängistuses ja vaesuses, mis on halva poliitilise ja majandusliku juhtimise tagajärg.
Poliitiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult ebakindlas keskkonnas on inimõigusküsimused kahjuks teisejärgulised ning hiljuti toimunud poliitiliste aktivistide vangistamine on asjakohane näide.
Valitsuse peamisteks probleemideks on ilmselgelt rahvuslik lepitamine ja majandusareng. Rahvusvahelise kogukonna jaoks peab aga olema ülima tähtsusega eesmärgiks aidata Birmal muutuda avatumaks ja arenenud ühiskonnaks, mida juhib seadusjärgne ja tsiviliseeritud valitsus.
Riigi põhiseaduse väljatöötamise protsess, mis äsja lõppes, oli väga formaalne toiming eesmärgiga soodustada valitsevat režiimi. See ei olnud kindlasti tõeline katse koostada uus põhiseadus ning see oli kaugel kõikehõlmavusest. Seetõttu jagab komisjon täielikult ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni arvamust, milles ta nõudis, et valitsus alustaks kõikehõlmavat, kõiki osapooli kaasavat ja läbipaistvat protsessi, eesmärgiga võimaldada kõigil Myanmari riikliku lepitusprotsessis osalejatel aidata määratleda riigi tulevikku.
Samuti tervitame ÜRO peasekretäri Myanmari erisaadiku Ibrahim Gambari tööd. Me loodame, et ÜRO saadikute töö on jätkuvalt edukas. Professor Gambari külastab Myanmari peatselt.
Me kritiseerime eelkõige Punase Risti töötingimusi kõnealuses riigis. Valitsus peaks võimaldama enda huvides ja rahvusvahelist humanitaarõigust austades Rahvusvahelisel Punase Risti Komiteel jätkata missiooni riigis.
Samal ajal võime välja tuua paar julgustavat signaali. Komisjon loodab, et hiljuti aset leidnud korraldused Birma valitsuse ja ILO vahel, käsitledes sunnitöö kohta esitatud kaebusi, aitavad ohvreid. Ma tunnustame seda, et valitsus nõustus augusti alguses oma ASEANi partneritega sisse viima inimõiguste klausli kavandatavasse ASEANi hartasse, mis on ühenduse põhiseaduslik dokument.
Mida saab EL teha? Tõhusa poliitika eesmärk peaks olema riigi tagasitoomine rahvusvahelisse kogukonda, võimaldades riigil areneda poliitiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult. ELi ühine seisukoht kajastab seda vajadust, see on tasakaalustatud dokument, milles tuuakse esile meie kriitika, kutsudes valitsust üles võtma vastutust ja pakkudes abi riigi elanikele.
Mis puutub režiimi vastutusele võtmist, siis selle suhtes on ühine arusaam, et teha tuleb rohkem, mitte vähem. Isolatsioon nõuab vaid elanikelt kõrgemat hinda. Komisjon märgib, et kanalid valitsusega suhtlemiseks tuleb hoida avatud, et eelkõige teavitada valitsust meie murest inimõiguste pärast, ning selleks, et pöörata tähelepanu vajadusele kõiki osapooli kaasava dialoogi järele, kasutab komisjon kõiki sobivaid võimalusi, näiteks ELi-Aasia kohtumisi ning ELi-ASEANi kohtumisi. Järjekindlalt nõuame me rahvuslikku lepitamist ning poliitvangide vabastamist.
Aitamaks Myanmari inimesi ja eelkõige kõige haavatavamat osa elanikkonnast, suurendab komisjon abiprogrammides nii kvantiteeti kui ka kvaliteeti. Riigi uus strateegia näeb ette tervishoiu ja põhihariduse toetusi, näiteks Kolme Haiguse Fond, mida toetavad nii EL kui ka tema partnerid, toimib juba praegu väga hästi võitluses AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastu. See on meie märkimisväärse humanitaarabi kõige olulisem küsimus.
Eelkõige soovib Euroopa Liit, nagu väljendatud ELi ühises seisukohas, kaasata valitsust kriitilisse dialoogi viimase kohustuste teemal saavutada aastatuhande arengueesmärke, ning komisjon loodab, et valitsus on valmis muuhulgas edendama käimasolevat dialoogi tervishoiu ja hariduse valdkonnas. Kahjuks ei usu me, et täiendavad piiravad meetmed panevad valitsuse tegutsema soovitud suunas või leevendaks inimeste kannatusi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub pärastlõunaste arutelude lõpus.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Austatud juhataja, 1990. aastal võitis Rahvuslik Demokraatlik Liiga demokraatlikud valimised Birmas. Sõjaväeline hunta pani erakonna liidri Aubg San Suu Kyi koduaresti. Aastal 2007 jätkab Myanmari rahu- ja arengunõukogu rõhumist. Aung San Suu, kes oli Birma valitud liider, jääb koduaresti.
Birma on näide sellest, kuidas ühiskond kannatab, kuni inimeste tahet surutakse maha koduaresti ja vangistusega. Inimõigused ja õiguskord ei ole siis ülekaalus. Üheksakümmend protsenti inimestest elab allpool vaesuspiiri. Riigi ebastabiilne majandus ja puudulik humanitaartegevus halvenesid käesolevale aastal veelgi, kui Myanmari hunta tõstis augustis kütusehindu.
Lahenduse otsimisel on ELi roll oluline ÜRO Julgeolekunõukogus ning Humanitaarõiguste Nõukogus. Euroopa Liidu liikmesriigid peavad näitama üles tugevust ja vastutust oma kohustustes Birma inimeste ees.
Lahenduse võti aga on peamiselt Hiina, Venemaa ja India käes. Hiina on juba kasutanud oma vetoõigust julgeolekunõukogus ning blokeerinud Birmat käsitleva resolutsiooni. Kõrgelt hinnatud positsioon rahvusvahelises kogukonnas ei tule iseenesest. See tuleb välja teenida.
Lääne püüdlused viia läbi kiire demokratiseerumine despootlikes režiimides maailmas on ebaõnnestunud. Siinjuures tuleb märkida, et demokraatia ei ole kaup, mida saaks eksportida. Mõned inimesed on arvanud, et see on valge inimese illusioon. Inimesed on küsinud, kas rahva võim on üldse õige viis riigi valitsemiseks. On see õige valik igal pool?
Maailma probleem ei seisne aga ei selles, et demokraatia tuleb kehtestada tule ja mõõgaga. Probleem seisneb selles, et seda surutakse maha tule ja mõõgaga.
