Raamdirektiiv pestitsiidide säästva kasutamise kohta - Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia - Taimekaitsevahendite turuleviimine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmiste raportite kohta:
Christa Klaßi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks - C6-0246/2006 -;
Irena Belohorská keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel koostatud raport pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta, ja
Hiltrud Breyeri keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist - C6-0245/2006 -.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Härra juhataja, lubage mul esiteks tänada Euroopa Parlamenti ja eriti raportööre Irena Belohorskát ja Christa Klaßi väga põhjaliku töö eest. Raportite ja esimese lugemise ajal väljendatud seisukohtade eest soovin tänada ka keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, härra Ebnerit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ja proua Corbey't ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on ELi poliitika ja seadused rahvatervise ning keskkonnakaitse kohta võimaldanud saavutada tähelepanuväärset edenemist, vähendades märkimisväärselt pestitsiidide kasutamisega kaasnevaid ohte. Kehtiv õigus keskendub siiski ühelt poolt taimekaitsevahendite heakskiitmisele ja turuleviimisele ning teiselt poolt taimekaitsevahendite jääkide järelevalvele toidus ja loomasöödas. Nende kahe reguleerimise valdkonna vahele jäävas vahemikus puudub pestitsiide kasutamist hõlmav õigus. See on ometi äärmiselt oluline etapp; sel ajal on ohus nii inimeste tervis kui ka keskkond.
Liikmesriikides rakendatud järelevalveprogrammide abil on avastatud pestitsiidide jälgi mitte üksnes toidus ja loomasöödas, vaid ka keskkonnas kontsentratsioonis, mis ületab Euroopa õigusaktidega kehtestatud piirväärtused. Lisaks sellele on selgunud, et pestitsiidide küsimus tekitab Euroopa kodanikele tõsist muret. Seepärast peaksime pingutama rohkem, et tugevdada Euroopa kodanike ja keskkonna kaitset. Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia ja selle juurde kuuluv raamdirektiiv on kokku toodud üldpealkirja alla: inimeste tervise ja keskkonna kaitsmine pestitsiidide eest.
Komisjoni raamdirektiivi ettepaneku peamised osad on järgmised.
Esiteks, iga liikmesriik koostab riikliku tegevuskava, milles kehtestatakse eesmärgid, meetmed ja ajakava pestitsiididega seotud riskide ja nendest sõltuvuse vähendamiseks.
Teiseks, professionaalsed pestitsiidikasutajad, kes on peamiselt põllumajandusettevõtjad, turustajad ja konsultandid, peavad saama juurdepääsu nõuetekohasele väljaõppele. See annab neile vajalikku teavet pestitsiidide ohtlikkuse ja alternatiivsete vahendite kasutamise kohta. Tõsta tuleb ka üldsuse teadlikkust pestitsiidide kasutamisega seotud riskide kohta.
Kolmandaks, professionaalseid seadmeid pestitsiidide pihustamiseks tuleb korrapäraselt kontrollida ja nõuetekohaselt hooldada.
Neljandaks, õhust pihustamine tuleb keelata, kuid liikmesriikidele peab jääma võimalus teha piiratud erandeid juhul, kui õhust pihustamine on ainus võimalus.
Viiendaks, võetakse erimeetmed üldsuse ja elanikkonna tundlike rahvastikurühmade, samuti veesüsteemide ja geograafiliste alade kaitseks, mille eeskujuks on Natura 2000 võrgustik. Kõnealused meetmed võivad muu hulgas hõlmata kaitseribade rajamist või pestitsiidide kasutamise keelamist või piiramist.
Kuuendaks ja viimaseks, kuid sama tähtsaks peame põllumajanduslike meetodite toetamist, mille puhul pestitsiide kasutatakse väikestes kogustes. See võimaldab rakendada integreeritud kahjuritõrjet, mis peaks alates 2014. aastast muutuma kohustuslikuks.
Muud temaatilise strateegiaga ette nähtud meetmed on sisse viidud või viiakse lähiajal sisse teistesse õigusaktidesse. Meetmed sisaldavad ettepanekut reguleerida taimekaitsevahendite turuleviimist. Määrusega suurendatakse veelgi piiranguid turul ringlevatele kahjulikele ainetele, eriti võrdleva hindamise ja asenduspõhimõtte rakendamise abil. See on minu kolleegi härra Kyprianou ettepanek, mida me täna õhtul Hiltrud Breyeri koostatud raporti põhjal samuti arutame.
Tehtud on ka ettepanek reguleerida statistiliste andmete kogumist taimekaitsevahendite kohta. See ettepanek on äärmiselt tähtis; sellega kehtestatakse näitajad riski vähendamise edukuse mõõtmiseks. Ettepanekut arutab praegu asjaomane parlamendikomisjon.
Esitatud on ka uue direktiivi eelnõu, millega sätestatakse turule viidavate pihustamisseadmete põhilised tehnilised tingimused. Ettepanek täiendab pihustamisseadmete hoolduse ja korrapärase kontrolli kehtivaid nõudeid.
Kokkuvõtteks, härra juhataja, lubage mul rõhutada, kui tähtis direktiivi eelnõu aspekt on pestitsiidide säästva kasutamise puhul integreeritud kahjuritõrje haldussüsteem. See on komisjoni ettepaneku alusmeede; seda on arutatud parlamendi teistes allkomisjonides.
Keegi ei kahtle selles, et me peame vähendama sõltuvust pestitsiididest ja valima taimede kaitsmiseks ning kahjurite tõrjumiseks keskkonnasõbralikumaid alternatiivseid vahendeid. Integreeritud haldussüsteem ja kahjuritõrje on kõige tõhusamad viisid selle eesmärgi saavutamiseks. Seetõttu on eriti oluline, et see element jääks meie ettepanekusse alles ja muutuks alates 2014. aastast kõigis liikmesriikides kohustuslikuks.
Markos Kyprianou
komisjoni liige. - (EL) Härra juhataja, me arutame täna tõeliselt keerulist, kuid olulist teemat.
Lubage mul kõigepealt tänada kõiki, kes on tänase arutelu toimumise nimel tööd teinud, ja eriti raportööri Hiltrud Breyerit.
See teema on alati olnud keeruline. Vaja on saavutada tasakaal. Tervise ja keskkonna kaitset on vaja tugevdada, lihtsustades samal ajal menetlust ja vähendades halduskulusid, et suurendada konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Ma olen veendunud, et komisjoni ettepanek aitab neid kahte eesmärki saavutada, sest see täiendab siseturgu. Selleks luuakse alade vastastikuse tunnustamise paindlik süsteem ning liikmesriikidel lubatakse võtta meetmeid ja kehtestada piiranguid, kui on tegemist konkreetse ohuga tervisele või keskkonnale liikmesriigis tervikuna või osaliselt.
Härra juhataja, daamid ja härrad, on tõsi, et taimekaitsevahendid mängivad põllumajanduses, viljakasvatuses, metsakasvatuses ja köögiviljakasvatuses tähtsat rolli. Ma soovin, et meil poleks taimekaitsevahendeid vaja, sest kindlasti mõjutavad need kahjulikult inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. Seetõttu peame tagama, et asjaomased eeskirjad oleksid tõhusad ja tasakaalustatud.
Kehtivad õigusaktid on pärit 1991. aastast. Komisjoni 2001. aasta aruande põhjal, mis käsitleb õigustiku funktsiooni ja parandamisvõimalusi, palusid nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu komisjonil esitada ettepanekud direktiivi muutmiseks. Julgen öelda, et keegi ei kahtle kehtivate õigusaktide kaasajastamise vajaduses.
Lubage mul tänada kõikide sektorite sidusrühmi ja ära märkida eluliselt oluline panus, mis nad tegid esialgse eelnõu ettevalmistamise raames. Komisjon läbi viinud ka kõikehõlmava mõju hindamise.
Esmane prioriteet on vaieldamatult inimeste ja loomade tervise, samuti keskkonna võimalikult kõrge kaitstuse taseme saavutamine. Selleks nähakse ette mitmed sätted: selgete, rangete kriteeriumide kehtestamine toimeainete heakskiitmiseks; keskse rolli andmine Euroopa Toiduohutusametile toimeainete hindamisel ja põllumajandusettevõtjatele kohustuse kehtestamine säilitada taimekaitsevahendite kasutamise toimikuid, mis nõudmise korral esitatakse naabritele ja veetööstusele. Liikmesriikide ametiasutused peavad ka tihendama kontrolli taimekaitsevahendite kaubandusliku kasutamise üle ning komisjon uurib ja kontrollib, kui tõhusalt liikmesriigid seda kontrolli läbi viivad. Edasised loomkatsed keelatakse kohe. Jätkusuutliku põllumajanduse edendamiseks asendatakse kõige ohtlikumad taimekaitsevahendid kõige ohutumate alternatiivsete lahendustega. See ettepanek loob turvalisema raamistiku taimekaitsevahendite kasutamiseks ELis ja tugevdab keskkonnakaitse meetmeid.
Ettepanekul on sama mõju, mis Lissaboni strateegial, sest ka see vähendab halduskulusid. Menetlus muutub lühemaks ja tõhusamaks, säilitades samal ajal ohutustasemed ja kaitstes keskkonna tervist, mis on minu arvates olulisem.
Liikmesriigid ei tööta enam isolatsioonis, sest heakskiitude vastastikune tunnustamine muutub nüüd pigem reegliks kui erandiks. Sellega välditakse taimekaitsevahendite siseturu jaotamist ja peatatakse põllumajandustoodete turu lõhestamine.
Muudatused andmekaitse-eeskirjades tagavad suurema läbipaistvuse ja ausama konkurentsi, takistamata teadustegevust ja innovatsiooni.
Esitatud õigusloomega seotud ettepanek on üks komisjoni üldise strateegia võtmetest pestitsiidide sektoris. See täiendab pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi eelnõu, mida minu kolleeg härra Dimas juba analüüsis.
Lõpetuseks lubage mul ära märkida esitatud muudatusettepanekute suurt hulka. Sellise keerulise teema puhul pole see kuigi üllatav ja võib-olla me pole oma seisukohtades veel täielikule kokkuleppele jõudnud. Olen optimistlik selles osas, et suudame peagi kokkuleppele jõuda menetluse järgmistes etappides. Vahepeal aga saab komisjon teatud muudatusettepanekutega nõustuda ning lükkab teised tagasi. Parlamendile ja parlamendiliikmetele on kättesaadav täielik loetelu koos komisjoni arvamusega iga muudatusettepaneku kohta ja asjakohaste selgitustega. Ma ei saa iga muudatusettepanekut eraldi analüüsida, selleks pole kindlasti piisavalt aega. Ma palun lisada see loetelu istungi protokollile.
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma jään ootama konstruktiivset ja huvitavat arutelu.
Christa Klaß  
raportöör. - (DE) Härra juhataja, volinikud Dimas ja Kyprianos, daamid ja härrad, ma tervitan komisjoni ettepanekut ühenduse tegevusraamistiku loomiseks pestitsiidide säästvaks kasutamiseks ja minu tänased märkused käsitlevadki seda üldise paketi osa.
See on väga ulatuslik valdkond, milles on ikka veel vaja arvukalt kohandusi kogu Euroopa tarbijate ja kasutajate ning eriti keskkonna huvides. Euroopa Liidus kehtivad erinevad eeskirjad mitte üksnes ei loo erinevaid ohutusstandardeid, vaid häirivad ja moonutavad konkurentsi.
Võimalus, et kahjurid hävitavad terve aasta saagi, kuulub Euroopas minevikku. Täna on meie ees siiski uued suured ülesanded, millele me peame reageerima aruka taimekaitsepoliitikaga. Maailma rahvastik kasvab ja kogu maailma toiduainete varud muutuvad üha napimaks. Kliimamuutused on mõjutanud põllukultuuride kasvatamise tingimusi: ilmuvad uued kahjurid ja loodusõnnetused kahjustavad saaki. Seetõttu on praegu ikka veel oluline saaki kaitsta ja taimekaitsevahendite kasutamine aitab seda teha.
Taimekaitse puhul, nagu ka paljude teiste eluga seotud asjade puhul, on annus see, mis muudab aine mürgiks. Unerohutablett on kasulik, palju unerohutablette võib olla eluohtlik. Tuleb hoolt kanda taimekaitsevahendite nõuetekohase ja professionaalse kasutamise tagamise eest, sest nõuetevastane kasutamine on ohtlik. See kehtib mitte üksnes haritava maa puhul, vaid ka üldkasutatavate alade kohta, nagu pargid, mänguväljakud, spordiväljakud, matkarajad ja raudteed. Teave, haridus ja teadmised pestitsiidide kasutamise mõjude kohta, nende kasulikkuse, aga ka ohtude kohta on selle direktiivi keskne teema. Taimekaitsevahendite müüjad ja kasutajad peavad olema väljaõppe saanud ja teavitatud.
Liikmesriigid peavad tagama riiklike tegevuskavade kaudu taimekaitsevahendite säästva kasutamise. Seda tehes tuleb taotleda ühtsuse saavutamist teiste ühenduse õigusnormidega. Põhjalikult kontrollitud ja turvalise tehnika kasutamine tagab sihipärase taimekaitse, mille eesmärgiks on riski kahandamine miinimumini.
Kohustusliku protsendi kehtestamine, mille võrra tuleb kõikide taimekaitsevahendite kasutamist vähendada, on vastuolus hea põllumajandustava ja integreeritud kahjuritõrje eesmärkidega. Me vajame mõlemat tegurit, volinik Dimas, ja meil on ka edaspidi vaja head põllumajandustava ja integreeritud kahjuritõrjet, sellepärast vajame dünaamikat. Loa andmist reguleerivaid rangeid õigusakte on tõepoolest absurdini vähendatud. Kahjulikku mõju avaldavate taimekaitsevahendite puhul ei pea üldse luba taotlema; nende kasutamise vähendamine poole võrra ei ole piisav. Juhul kui taimekaitsevahendid on siiski läbinud range heakskiitmismenetluse, oleks nende kasutamise vähendamine teatud kindla protsendi võrra ebaloogiline. Veel enam, mitte keegi pole siiani suutnud mulle täpselt selgitada, kuidas sellist vähendamist kavatsetakse korraldada ja kvantifitseerida.
Sama kehtib veekeskkonna kaitse kohta. Standardsete kaitseribade omavoliline kehtestamine veekogude kallastel ei anna soovitud tulemusi. Siin on vajalik eristav lähenemisviis. Kaitseribade rajamine peab olema põhjendatud geograafilise situatsiooniga, pinnase omadustega ja kaitset vajavate taimedega. Selline lähenemisviis on juba heaks kiidetud erinevate taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevates juhistes.
Te mainisite põllukultuuride pihustamist õhust, volinik. Minu kodukandis Moselle'i kallastel asuvate suure kaldega viinamarjaistanduste või ka Lõuna-Euroopa riisikasvanduste puhul ei ole muud võimalust. Nendes paikades on põllukultuuride pihustamine õhust asendamatu. Siiski peab helikopterite kasutamine põllukultuuride pihustamiseks olema õiguslikult reguleeritud. Eriti ettevaatlik tuleb olla tundlikel aladel nagu pargid ja avalikud või koolide mänguväljakud. Pestitsiidide kasutamine tuleb hoida absoluutselt minimaalsel tasemel ja eelistada tuleks mittekeemilisi alternatiive. Minu arvates võiks see tähendada isegi kogu klassi saatmist kooli ümbrust rohima.
Taimekaitse täielik keelamine aladel, mis on teatavate taime- ja loomaliikide elukohaks, oleks vastuolus elupaikade kaitse eesmärkidega. Kui kõnealuseid elupaiku soovitakse tegelikult kaitsta, on pestitsiidid olulised. Taimekaitsevahendid on kallid ja mitte ükski põllumajandusettevõtja ei taha neid kasutada rohkem kui absoluutselt vajalik. Lisamaksud moonutavad konkurentsi maailmaturul. Tagajärjeks on odavamate taimekaitsevahendite ostmine väljastpoolt ELi, mis kahjustaks jätkusuutlikkust.
Me tahame ühesugust kaitset ja ühesuguseid standardeid kogu ELi ulatuses. Paljudes riikides on väljapakutud meetmed teatud aja jooksul mõjutanud hea tava kujunemist. Seetõttu on taimekaitsevahendite kasutamist reguleerivate eeskirjade ühtlustamine möödapääsmatu ning komisjoni lähenemisviis õige. Nüüd on meie kõigi ülesanne - ja me võime seda võtta väljakutsena - luua direktiiv, mis hoiab bürokraatia kõige madalamal tasemel ning vastab meie püüdlustele. Ma palun teie toetust.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Härra juhataja, ma palusin sõna, sest ma ei saa päriselt aru, mis toimub. Ma osalesin kõnealuste raportite aruteludel keskkonnakomisjonis, kuid mulle tundub, et see, mida Christa Klaß just esitles, ei ole raport, mille komisjon ühehäälselt heaks kiitis, vaid pigem tema isikliku seisukoha kajastus. Seetõttu tahaksin teada, kas meil on loota keskkonnakomisjoni seisukoha objektiivsemat esitamist selle väga tähtsa raporti kohta.
Christa Klaß  
raportöör. - (DE) Härra juhataja, lubage mul proua Isler Béguinile öelda, et keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon ei kiitnud raportit ühehäälselt heaks, et me jäime kindlalt vastupidisele seisukohale ja et enamik minu fraktsioonikaaslasi oli selle seisukoha vastu, millele proua Isler Béguin viitab. Mina rõhutasin kindlalt, et ma toetan komisjoni ettepanekut.
Irena Belohorská
raportöör. - (SK) Pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia on direktiivi juurde kuuluv mitteõiguslik poliitiline dokument, mis kajastab tõsiasja, et pestitsiidide kasutamisest tulenevad riskid ei vähene. Käesoleval ajal ületavad taimekaitsevahendite jääkide piirnormid toiduainetes lubatud väärtused: 44% puuviljadest on pestitsiididega saastatud, jääkide piirnorm moodustab sellest 5,5%. Liigseid jääke leiti isegi Euroopa Parlamendi ruumides müüdavates puuviljades. Minu raporti eesmärk on viia miinimumini pestitsiidide kasutamisest tulenevad ohud tervisele ja keskkonnale.
Esiteks tahaksin rõhutada, et pestitsiidide kasutamine on seotud pahaloomuliste kasvajate arenguga või immunoloogiliste ja muude neurotoksiliste hälvetega. Seetõttu oli minu jaoks (kahjuks ebameeldiv) üllatus, et komisjon mainib oma dokumendis üksnes põgusalt ohte, mida pestitsiidide kasutamine tähendab tervisele, eriti neid, mis on seotud kumulatiivse mõjuga. Peamine riskirühm on rasedad, lapsed ja looted. Ehkki ma olen taimede kaitsmise poolt, arvan, et kõigepealt peame kaitsma inimeste tervist. Seos kliimamuutustega on ilmne. Ülemaailmne soojenemine soodustab kahjurite arvukuse suurenemist: me ei saa kasutatavate pestitsiidide koguseid lõputult suurendada.
Riiklikud tegevuskavad, milles esitatakse liikmesriikide ohu vähendamise eesmärgid, on kogu protsessi kõige tähtsam osa. Ma pean ettepanekut, millega komisjon lükkab pestitsiidide koguselise kasutamise vähendamise eesmärgi tagasi, ebapiisavaks. Fraas "vähendada pestitsiidide ohte, riske ja sõltuvust" on ebamääraselt sõnastatud ja ei innusta liikmesriike kasutatavate pestitsiidide kogust alandama.
Temaatiline strateegia on üldine dokument ja ei paku koguste väljaarvutamiseks üksikasjalikku lahendust. Siiski teen koos oma kolleegidega direktiivi kohta järgmised muudatusettepanekud: vähendada 50% võrra kõige ohtlikumate, teatud kindlates suurtes kogustes kantserogeenide ja mutageenidena toimivate ainete kasutamist; käesoleval ajal mitte vähendada bioloogiliste ja väheohtlike pestitsiidide kasutamist; teiste pestitsiidide puhul kohaldada nn kasutamissageduse näitajat. Iga liikmesriigi eriomadused ja tingimused võetakse arvesse. Tuleb rõhutada, et riiklikes tegevuskavades esitatud koguselised näitajad ei tähenda kõikides riikides ühesugust pestitsiidide kasutamise vähendamist. Arvesse võetakse konkreetseid geograafilisi tingimusi ja iga riigi põllukultuuride kasvatamise korraldust.
On tõsi, et mehaaniline koguste vähendamine ei taga tingimata ohu vähendamist; paljudel juhtudel on see siiski nii. Temaatiline strateegia ja direktiiv peavad käsitlema nii põllukultuuride kaitsemeetmeid kui ka biotsiide. Veekeskkonna kaitset pestitsiididega saastamise eest tuleb tugevdada kaitseribade rajamisega vooluveekogude äärde. Kuigi ma toetan õhust pihustamise keelamist, nõustun sellega, et teatavate tingimuste korral peab olema võimalik erandeid teha, juhul kui ei ole elujõulisemaid alternatiive. Kui kasutatakse õhust pihustamist, tuleb elanikkonda sobivate vahendite abil teavitada pihustamise ajast, kohast ja kasutatavast ainest. Strateegia ei ole suunatud põllumajandusettevõtjate vastu. Ma usun, et kõiki kõnealuseid meetmeid saab võtta ilma põllumajandusettevõtjate eelarvet märkimisväärselt kärpimata. Seda on kinnitanud Taani kogemus. Me kõik peame aru saama, kui tähtis on põllumajandusettevõtjate jaoks konkurentsivõime, ja me peame kindlustama, et nende tooteid ei asendataks arengumaade põllumajandusettevõtjate toodetega.
Lõpetuseks lubage mul väljendada oma arvamust muudatusettepanekute kohta. Ma ei saa nõustuda muudatusettepanekuga 4, mille eesmärk on muuta temaatilise strateegia nimetust. Kuigi ma tahan, et pestitsiide kasutataks ettevaatlikult, arvan, et me peaksime jätma dokumendi ametliku nimetuse samaks: lõppude lõpuks on see Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametlik nimetus ja minu arvates sobiv. Ma tahan ka ära märkida muudatusettepanekud 3 ja 5, mis käsitlevad elamupiirkondi. Muudatusettepanekuga 3 soovitatakse lisada mõiste "linna": minu jaoks tähendab see "eeslinna", ja ettepanekuga jäetakse seega välja maapiirkondade elanikud. Mõiste "elamupiirkonnad" on ühtaegu ebamäärane ja ebatäpne. Ma teen ettepaneku muuta lõiget 8 ka keeleliselt, sest mõiste "tööde tegija" (practitioner - toim) on halb tõlge; prantsuse keeles tähendab see ka "arsti". Ma lõpetan kohe, härra juhataja, kokkuvõtteks tahaksin tänada siiralt kõiki, kes selle raportiga töötasid.
Hiltrud Breyer  
raportöör. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, mul on au tutvustada raportit, mis annab parlamendile võimaluse homme hääletada läbimurde poolt suurema tervise-, keskkonna- ja tarbijakaitse saavutamiseks. Pestitsiidide kasutamine on Eurobaromeetri andmete kohaselt Euroopa tarbijate peamine mure ja parlamendikomisjon on seda arvesse võtnud.
Igal aastal kasutatakse Euroopas põldude töötlemiseks üle 220 000 tonni pestitsiide. See tähendab, et 25% kogu maailma pestitsiididest laotatakse üksnes 4%-le maailma põllumaast. Meie arvates peaks selle õigusloomega seotud ettepaneku keskne teema olema kõrge riskiga pestitsiidide kasutuselt kõrvaldamine. Tegemist on kantserogeense, mutageense või paljunemisvõimet kahjustava toimega, samuti neurotoksilist, immunotoksilist või hormonaalset mõju avaldavate pestitsiididega.
See õigusakt oleks tohutu panus pestitsiidide ohutuse suurendamiseks, kuid me peame sätestama eeskirjad ka vähem ohtlike pestitsiidide kasutamise kohta. Toimeaineid, mida kõige sagedamini avastatakse kogustes, mis ületavad ELi jääkide piirnorme, ei tohiks enam turustada, sest just see tõestab, et kardetavasti polegi neid võimalik kontrollida.
Me oleme rahul ka sellega, et asenduspõhimõtet, mis tähendas juba siis olulist sammu parema tervisekaitse suunas, kui see lisati EÜ kemikaalide määrusesse, kavatsetakse kõnealuses eelnõus kajastada, sest asendus on pestitsiiditööstuses eriti võimas konkurentsihoob. Kuulutada, et kuni pool kõikidest pestitsiididest peaks turult kaduma, on häbiväärne ja peaaegu samaväärne paanika tekitamisega.
Lubage mul tänada komisjoni selliste rangete asenduskriteeriumide kehtestamise eest, sest pestitsiide on vaja kümme korda paremaks muuta. Nende kasutusloa kehtivusaeg - ja selle ettepaneku tegi parlamendi keskkonnakomisjon - ei tohiks ületada viit aastat. Komisjoni ettepanekus on ette nähtud sätted ka tegutsemiseks resistentsuse korral.
Veel üks esitatud õigusakti peateema on tundlike rahvastikurühmade parem kaitse. Nagu me teame, on looted, imikud ja lapsed ohtlike kemikaalide toksiliste mõjude suhtes eriti tundlikud. Seetõttu olen väga rahul, et keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon on teinud ettepaneku, et toimeainete kasutusse lubamise otsused ja nendega seotud riskide hindamine sisaldaksid viidet ühiskonna tundlikele rahvastikurühmadele.
Ütlen teile rahuloluga, et me lisasime ka märgistamiseeskirjad, sest toiduainetel, mis ei vasta direktiivi 2006/215 nõuetele, peab olema selle kohta märgis. See on hiiglaslik samm suurema läbipaistvuse suunas, sest uuringud ja eelkõige valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide läbi viidud uuring parlamendi ostukeskuses näitasid, kui ohtlikud võivad olla tooted, eriti igapäevased toiduained. Mõõdetud väärtused ületasid laste- ja imikutoidu puhul normaalselt ettenähtud tasemed kuni 200 korda.
Suurem läbipaistvus kõnealuste tundlike rahvastikurühmade, aga samuti tarbijate ja põllumajandusmaa lähedal elavate inimeste huvides tähendab ka suuremat toetust Euroopale tervikuna, sest kui küsimuse all on jälgitavus, ei tohi enam pimesi tegutseda. Aruanded, lubatud pestitsiidide loetelud, jääkide tuvastamine ja eelkõige toksikoloogilised ja ökotoksikoloogilised andmed tuleb muuta igaühele juurdepääsetavaks võimalikult kiiresti ning kohalikud elanikud peavad üleriikliku teavitamissüsteemi kaudu saama teateid peatselt toimuvast põllukultuuride pihustamisest. Pestitsiidipass võimaldab hulgi- ning jaemüügi korral välja selgitada, missuguseid pestitsiide kasutati ja millal. See loob konkurentsi, ja üksnes ohutuid taimekaitsevahendeid valmistavate tootjate vahelisest konkurentsist saavad loomulikult kõige suuremat kasu tarbijad.
Üheks meie eesmärgiks on tagada määrusega kõrged keskkonnastandardid. Just seepärast oli keskkonnakomisjon vastu ettepanekule jagada Euroopa suvaliselt kolmeks alaks, mis ei põhine keskkonna- ega kliimaga seotud kriteeriumidel või maastikutüüpidel. Veelgi enam, volinik, nõukogu enamus ei toetanud ettepanekut. Soovitame, nagu nõukogugi, toodete litsentsimisel Euroopas tulemuslikumat vabatahtlikku koostööd. Lubage mul veel kord rõhutada, et õiguslikud vastuväited on tugevad, sest kõnealuste alade piires ei ole olemas mingeid valitsustevahelisi kokkuleppeid pestitsiidide litsentside kohustusliku vastastikuse tunnustamise rakendamiseks. Euroopa aluslepingud lubavad kõnealuseid sätteid kohaldada ELi õigusruumis, kuid määratletud aladel puudub õiguslik raamistik vastastikuseks tunnustamiseks.
Euroopa inimesed ei taha oma toidulauale mürki. Ma loodan, et see õigusloomega seotud ettepanek parandab ka Euroopa kui majandustegevuse koha seisundit, muutes Euroopa tarbijate jaoks paremaks elupaigaks ja pakkudes üldisi soodustusi - mitte ainult keskkonna ja tarbijate ning loomade heaolu seisukohalt, vaid eelkõige tootjate ja põllumajandusettevõtjate jaoks, sest nemad saavad rohkem stiimuleid uuendamiseks ja muutuvad konkurentsivõimelisemaks.
Kokkuvõtteks tahaksin väljendada kõige soojemat tänu variraportööridele, kes ilmutasid selle raporti koostamisel tõelist koostöövaimu. Ma loodan, et see pestitsiide käsitlev uus õigusakt võimaldab meil tõsta tervise- ja keskkonnakaitse Euroopas uuele tasandile.
Neil Parish  
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse koostaja. - Härra juhataja, peame kindlalt vastu astuma väga praktilisele ideele, et peame Euroopas toitu tootma - möödunud kuul vähendasime tootmisest kõrvalejäetud maa osakaalu nullini, et viia 10% maast tagasi tootmisse - ning vajame vajalikke vahendeid selle töö tegemiseks.
Me kõik soovime ohutut toitu ja ohutuid kemikaale, kuid - ja komisjon tegeleb sellega õiges suunas - seda tuleb teha riskipõhises süsteemis, mis on sarnane REACHi raames kasutatule: kui kemikaal on kasutamiseks ohutu, siis võib seda kasutada, kuid kui see ei ole ohutu, tuleks see turult kõrvaldada. Niiviisi peaksime sellega kogu aeg tegelema.
Kliimatingimuste jaoks on väga oluline see, millal pihustada, seega on vaja paindlikkust selles osas, kuna ja kuidas pihustada. Nüüd on olemas satelliidisüsteemid, mis saavad pihustada õigel ajal, seega saab tegelikult vähendada kasutatava pihusti ja kemikaalide kogust. Võtkem näiteks käesolev aasta, mis on paljudes Euroopa piirkondades äärmiselt vihmane aasta. Minu kodumaal Suurbritannias ei ole võimalik osta mahepõllumajanduslikke kartuleid, kuna neid ei olnud võimalik pihustada ja seega ka nende haigestumist vältida. Seetõttu on saadaval väga vähe mahepõllumajanduslikke kartuleid. Meil on vaja vajalikke vahendeid ning see on põhjus, miks me ei saa igal aastal kasutada protsendipõhist vähendamist. Peame kasutama tundlikku, riskipõhist süsteemi.
Seoses kümne meetri nõudega on olemas - uskuge või mitte - kemikaalid, mida on võimalik kasutada vooluveekogudes. On olemas kemikaal nimega Roundup, mida võib tõesti pihustada jõe või vooluveekogu pervedele. Kas kavatseme keelata selle kasutamise 10 meetri kaugusel vooluveekogust, kui seda võib tegelikult kasutada vooluveekogu kallastel? Olgem selles suhtes mõistlikud. Vajame toiduainetega kindlustatust, toiduainete tootmist ning ohutut toitu Euroopas. Tehkem koostööd selle saavutamiseks.
Dorette Corbey  
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Härra juhataja, ma arvan, et üks minut on kahe arvamuse esitamiseks väga napp aeg, aga mis seal ikka, ma püüan kõnelda nii lühidalt kui võimalik.
Pestitsiidid on kasulikud ja vajalikud ning ilma taimekaitsevahenditeta oleks raske toita 6 miljardit inimest. Kindlasti on ikka veel palju teha, et võidelda kahjulike mõjude vastu, mida pestitsiidid avaldavad keskkonnale ja tervisele. Uute taimekaitsevahendite turuletoomine on pikaajaline ja alati kulukas protsess. Tööstusele on hea, et loa saamine kulgeb kiiresti, kuid parlament nõuab põhjendatult, et liikmesriikidel peaks olema õigus keelduda taimekaitsevahendeid oma riigi territooriumile lubamast.
Tööstus keskendub üha rohkem kõige tähtsamatele põllukultuuridele, nn suurele viisikule - riisile, teraviljale, maisile, sojaubadele ja puuvillale -, sest nende kasvatamine võimaldab suure osa kulutatud rahast tagasi saada. Kuid loomulikult on ka vähem tähtsate põllukultuuride nõuetekohane kaitsmine oluline ja tööstuskomisjon on teinud selle kohta mitu head ettepanekut. Tööstuskomisjon on esitanud mitu head ettepanekut ka stiimulite rakendamiseks, mis soodustaksid üleminekut säästvamate taimekaitsevahendite kasutamisele. See on samuti väga tähtis.
Mul on veel üks märkus pestitsiidide kasutamise kohta. Veekogu kallastele kohustusliku 10meetrise kaitseriba rajamise ettepanek ei sobi kõikidele liikmesriikidele. Seetõttu tervitan ma fraktsiooni PSE esitatud asjakohast muudatusettepanekut. Pinnavesi kuulub nüüd hindamiskriteeriumide hulka, mille alusel pestitsiidide kasutamine heaks kiidetakse, ja liikmesriikidel on selle põhjal õigus kehtestada taimekaitsevahendite suhtes kaitseriba.
Kõike seda arvesse võttes arvan ma, et parlamendi jaoks on see tasakaalustatud seisukoht, millega saab edasi töötada.
Manuel Medina Ortega  
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Härra juhataja, komisjoni ettepanekul selle raporti kohta on kaks õiguslikku alust, nimelt EÜ asutamislepingu artikli 37 lõige 2 põllumajanduspoliitika kohta ja artikli 152 lõike 4 punkt b tervisekaitse kohta.
Õiguskomisjon on need ettepanekud läbi vaadanud. Näiteks tegi vastutav komisjon ettepaneku välja jätta artikli 37 lõige 2 ja lisada artikli 175 lõige 1, jättes välja artikli 37 lõike 2, säilitades artikli 152 lõike 4 punkti b ja lisades artikli 175 lõike 1.
Õigusliku alusega seoses on kõige olulisem keskenduda arutelus eesmärgile ja sisule ning õiguskomisjoni üksmeelse arvamuse kohaselt tuleb kohaldada artikli 152 lõike 4 punkti b ning artikli 175 lõikele 1 pole vaja viidata.
Meie arvates on küsimus täiesti selge ja komisjoni või vastutava komisjoni esitatud kahe õigusliku aluse järele ei ole mingit vajadust; vajalik on üksnes viide artikli 152 lõike 4 punktile b, sest kõnealuse direktiivi eelnõu eesmärk on inimeste tervise kaitsmine.
Anja Weisgerber  
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra juhataja, oma komisjoni arvamuse koostajana Breyeri raporti kohta, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist reguleerivat määrust, tahaksin teha seoses ettepanekuga mõned märkused.
Ettepaneku puhul võtta vastu määrus on oluline, et me saavutaksime tasakaalu järgmiste huvide vahel: ühelt poolt on tarbijad huvitatud tervislikust toidust, mis ei sisalda kahjulike ainete jääke, teiste sõnadega ohututest taimekaitsevahenditest, mis ei ohusta rahvatervist ja keskkonda, ja puhtast joogiveest; teiselt poolt on tarbijad huvitatud ka värsketest ja taskukohastest ohututest toodetest ja nad tahavad pigem kohalikku puu- ja köögivilja kui väljaspool ELi asuvate riikide toodangut, arvestades, et nendes riikides peaaegu puudub kontroll kasutatavate pestitsiidide üle.
Meie põllumajandusettevõtjad vajavad resistentsuse vastu võitlemiseks teatud taimekaitsevahendeid. See pole paraku teatud kogust taimekaitsevahendeid kasutamata võimalik. Samal ajal tahavad nad turvalisi, riskivabu taimekaitsevahendeid. Sel põhjusel oleme ka arvamusel, et tõestatud kantserogeense toimega ainete kasutamine tuleb keelata. Teiste litsentsimise kriteeriumide puhul kavatseme toetuda teaduslikele andmetele ja võtta oma lähenemisviisi aluseks maksimumväärtused. See on tasakaalustatud kesktee, mis kaitseb meie tarbijaid, tagades samal ajal, et kohalik puu- ja köögivili oleksid taskukohased ja et neid kontrollitaks nõuetekohaselt.
Naabrite teavitamisega seoses ei näe ma rangete litsentsimistingimuste olemasolu ja taimekaitsevahendite nõuetekohase katsetamise korral ühtki põhjust, miks me peaksime rakendama bürokraatlikku korda naabrite ja kohalike elanike hoiatamiseks taimekaitsevahendite kasutamise puhul, kui nad pole teavet isegi küsinud. Mida tarbija peaks sellise teabega tegema? Kuidas peaksid põllumajandusettevõtjad tegelikkuses kõiki oma naabreid ja kõiki piirkonna kohalikke elanikke enne taimekaitsevahendite kasutamist teavitama? Nende põhjuste tõttu olen ma otsustavalt vastu keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ettepanekule, mis näeb ette just sellise nõude kehtestamise, ja ma soovitan siinkohal tagasi lükata ka komisjoni esitatud avaliku teabe klausli lisamise ettepanek, sest kui meil on ohutud taimekaitsevahendid, ei ole kõnealuseid bürokraatlikke protseduure vaja.
Lubage mul teha väga lühike märkus alade põhise lähenemisviisi kohta. Me püüdleme suurema ühtlustamise poole. See on ka siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni peamine huvi. Breyeri raportis esitatud ettepanekute rakendamise korral tekib meil 27 riiklikku litsentsimisala. Meie eesmärk on ikkagi liikmesriikide seisukohti arvestav ühtlustamine, mis võimaldaks kõnealuse loa andmist kohandada nende riigisiseste tingimustega. Seetõttu palun täiskogul tungivalt seda ühtlustamisalast jõupingutust toetada ja pooldada komisjoni aladeks jagamise ettepanekut.
Kyösti Virrankoski  
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse koostaja. - (FI) Härra juhataja, teema, mida me arutame, nimelt säästvate pestitsiidide kasutamine ja turuleviimine, on väga tähtis. See hõlmab nii säästva põllumajanduse tava kui ka rahvatervise küsimuse. Seepärast on kahetsusväärne, et põllumajanduse ja maaelu arengu volinik ei osale praegu sellel arutelul.
Inimkond on pidanud mitme tuhande aasta vältel võitlema kahjurite, parasiitide, umbrohu ning taime- ja põllukultuuride haigustega. Need on saake vähendanud ja muutnud saadused inimeste jaoks kasutamiskõlbmatuks. Viimastel aastakümnetel on võitluses teatud edu saavutatud, peamiselt tänu uutele taimekaitsevahenditele. Samal ajal on ohtu seatud tervis.
Direktiivi eelnõu kohta seni tehtud ettepanekud on väga jäigad. Üldiselt rääkides on uute õigusaktide eesmärgiks parandada rahvatervise olukorda. Siiski pole esitatud selget analüütilist ülevaadet, milliseid pestitsiide kasutatakse taimehaigustega seotud ohtude ja umbrohu tõrjeks ning ennetamiseks. See on väga suur tagasiminek, sest sel juhul ei tarvitse parim olla õige. Säästva põllumajanduse tava võib tabada aastatepikkune tagasilangus. Pestitsiidide kasutamisest loobumine ei ole tingimata hea valik, isegi seoses rahvatervisega.
Ambroise Guellec
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Härra juhataja, see on tähtis, keeruline ja probleemne teema, mida me täna arutame. Võitlus kahjuritega, kes õgivad ja kahjustavad põllukultuure, on vajalik nii toiduohutuse kui ka meie keskkonna kaitse ja parandamise huvides.
Seetõttu on mõistlik abiotsimine pestitsiididelt möödapääsmatu. Siiski on oluline, et seonduvaid riske hinnatakse tasakaalustatud viisil, eriti kui see mõjutab inimeste tervist, ja et pestitsiidide kasutamise järkjärgulise vähendamise meetmed oleksid nõuetekohaselt kavandatud. Temaatilist strateegiat käsitleva resolutsiooni ettepanek aitab minu arvates vastata meie ette kerkinud äärmiselt olulistele küsimustele ja ma tahaksin tunnustada meie raportööri Irena Belohorskát ning väljendada heakskiitu dokumendi koostamise ajal tehtud tiheda koostöö eest.
Teatud märkused on siiski vajalikud: riskijuhtimise keskset probleemi ei saa lahutada küsimusest, kui palju pestitsiide kasutatakse. Toksiliste või äärmiselt ohtlike ainete kasutuselt kõrvaldamine peab olema kehtestatud kindla põhimõttena. Teiste pestitsiidide suhtes peame kohaldama subsidiaarsuse põhimõtet. Liikmesriigid vastutavad ühises Euroopa raamistikus töötades kasutatavate koguste vähendamise riiklike eesmärkide, ajakavade ja kriteeriumide kehtestamise eest. Riiklikud tegevuskavad hõlbustavad ka kohandamist iga riigi konkreetsete tingimustega. Äärmiselt tähtis on kaitsta ka veekeskkonda ja siin peame olema ranged, kehtestades nn puhvertsoone, mis määratletakse kohalike tingimuste alusel.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et korraldus, mida me soovime rakendada, on REACH direktiivi loogiline edasiarendus. Pestitsiidide koguste puhul peaks meie peamine põhimõte olema "nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik".
Dan Jørgensen
fraktsiooni PSE nimel. - (DA) Härra juhataja, minu Briti kolleegid siin parlamendis kasutavad mõnikord kõnekäändu: "Üks õun päevas hoiab arsti eemal". Just nii see peakski olema! Puu- ja köögiviljad on tavaliselt tervislikud toiduained, kuid kahjuks ei ole see alati nii. Liiga paljudel juhtudel on puu- ja köögiviljades pestitsiidijäägid ja loomulikult on sellel vahetu negatiivne mõju inimeste tervisele. Seetõttu on teema, millega me siin tegeleme, väga tähtis. Järelikult on eriti oluline, et me kasutaksime neid aineid säästval viisil, mis võimaldaks vähendada nende kasutamist juhtudel, kus me pestitsiididega liialdame. Meie loodust, keskkonda ja tervist kahjustatakse ja saastumisohus on ka põhjaveeallikad.
Seetõttu usun ka, et komisjoni kritiseerimine on põhjendatud, eriti seepärast, et teid, härra Kyprianou, tuntakse (ka minu kodumaal) kui meest, kes hoolitseb tõsiselt tarbija huvide eest ja on teinud märkimisväärset tööd keskkonna ja tervise kaitsmiseks. Ma ei mõista, kuidas te saate täna siin seista ja kaitsta komisjoni ettepanekut aladeks jagamise kohta, mis sunnib Euroopa riike alandama oma keskkonnakaitse taset ja sunnib Euroopa riike alandama ka tarbijakaitse taset.
Lubage mul tuua paar lihtsat näidet selle kohta, mida see tähendaks, kui me teie esitatud ettepaneku heaks kiidaksime. Taanis on lubatud kasutada umbes 100 erinevat pestitsiidi. Me oleme alates 1980. aastate algusest vähendanud pestitsiidide kasutamist umbes 50% võrra. Ma olen kindel, et te nõustute, et see on väga mõistlik tegu. Kui teie ettepanekut rakendatakse, oleme sunnitud Taanis lubatud pestitsiidide arvu kahekordistama. Kahekordistama pestitsiidide arvu! See tähendab tõenäoliselt, et meil oleks edaspidi väga raske juua oma põhjavett ilma töötlemata, nagu me seda praegu teeme.
Ma ei pea seda küsimust ainuüksi riigisiseseks probleemiks. Ma räägin Euroopa Parlamendi kogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel ja õnnekombel ka arvuka enamuse nimel, kes tegi oma seisukohad selgeks hääletamise teel keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis. Näiteid on palju. Igal üksikul alal tekib ju olukord, et kõik riigid peale ühe on sunnitud heaks kiitma pestitsiidid, mida nad käesoleval ajal ei luba kasutada. Lubage mul tuua näide ühe põllukultuuri kohta, selleks on mais. Ühendkuningriigis kasutatakse maisi pestitsiidi, mis sisaldab umbes 15 toimeainet. Ungaris kasutatakse 57 toimeainet, Poolas aga 37. Aga kui komisjoni ettepanekud rakendatakse, peab iga riik lubama kasutada pestitsiidi, mis võiks sisaldada kuni 57 toimeainet. See tähendab, et Ühendkuningriigi tase muutub neli korda kõrgemaks. ELi ülesanne ei tohiks olla sundida riike rohkem pestitsiide kasutama. See mõjutab keskkonda, tervist ja põhjavett. Kindlasti ei saa see olla eesmärk.
Ma loodan, et te toetate ettepanekuid, mis me keskkonnakomisjonis esitasime; see muudab ka tööstuse elu kergemaks. Need on kajastatud kompromissis, mille me keskkonnakomisjonis heaks kiitsime: me ütleme "ei" kohustuslikule vastastikusele pestitsiidide heakskiitmisele, kuid "jah" kohustuslikule vastastikusele andmete heakskiitmisele. Veel enam, me ei räägi ainult aladest, vaid ka kogu Euroopa andmetest. See muudab tööstuse elu palju kergemaks. Samal ajal anname riikidele tegeliku õiguse keelduda, kui nende kliimatingimused seda nõuavad.
Lõpuks tahaksin seoses vähendamise eesmärkidega härra Dimasele öelda, et on uskumatult positiivne, et me oleme vabanenud kõige ohtlikumatest ainetest - ainetest, mis põhjustavad vähki, mõjutavad laste arengut jne. Loomulikult meeldiks meile, kui need ained turult täielikult kõrvaldatakse. Need on ka täiesti mittevajalikud. Lisaks sellele leian ma, et me peaksime liikuma sammu võrra kaugemale ja kehtestama kõikide ainete jaoks üldise vähendamiseesmärgi. Loomulikult peaks iga riik saama oma eesmärgi ise kindlaks määrata, aga kui me seome selle samaaegselt Euroopa vähendamise eesmärgiga, mis on umbes 20%, arvan, et oleme ambitsioonikad. Siiski usun kõigele vaatamata ikka veel, et me oleme olukorras, kus see on võimalik. Sellel oleks suur tähendus Euroopa tervisele ja keskkonnale.
Arvestades komisjoni põhjendust vähendamiseesmärkide seadmata jätmiseks, võtsime kasutusele töötlemissageduse näitaja, mis võtab arvesse aspekte, mida te rõhutasite teistes seostes.
Anne Laperrouze
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Härra juhataja, komisjoni liikmed, daamid ja härrad, on tõsi, et mitmed liikmesriigid on astunud samme pestitsiididega seotud riskide vähendamiseks, kuid riikide pestitsiidide kasutamise tavad on erinevad. Näiteks teatud aineid, mille kasutamine on mõnes liikmesriigis keelatud, müüakse nendes riikides sellele vaatamata, sest nende kasutamine on lubatud teistes riikides. Siin on selgesti vaja eeskirjad ühtlustada, et tagada ühesuguste tingimuste kohaldamine kogu liidus. Fraktsioon ALDE soovitab pestitsiide rangelt kontrollida, mõistes siiski, et nende kasutamine on ühtaegu vajadus ja tegelikkus.
Meil on mitmed muudatusettepanekud, mille eesmärk on muuta dokument kergemini kohaldatavaks, pidades samal ajal kinni põhimõttest, et julgustada tuleks ohutumate või mittekeemiliste alternatiivide kasutamist. Minu fraktsioon on väga huvitatud koguste vähendamise eesmärkide keskendumisest ohtlikele ainetele. Me kirjutasime üheskoos alla riiklikke tegevuskavasid käsitleva artikli 4 muudatusettepanekule, mis sätestab kogu ELi jaoks eesmärgi vähendada pestitsiidide kasutamise sagedust 20% võrra 10 aasta jooksul ja vähendada ohtlike ainete kasutamist 50% võrra 2013. aastaks.
Mõned võivad pidada seda paradoksaalseks, et minu fraktsioon on samuti esitanud artikli 4 kohta täiendava muudatusettepaneku, pakkudes liikmesriikidele riski vähendamisel põhinevat lähenemisviisi. See on tegelikult realistlikum lähenemisviis, kuid arvutusi on selle puhul raskem teha kui koguste vähendamise lähenemisviisi korral. Meile oli selle muudatusettepaneku esitamine oluline, sest me tahame, et see küsimus tõstatataks institutsioonidevahelistel aruteludel pärast hääletamist esimesel lugemisel.
Ma tahaksin nüüd käsitleda mõnda konkreetset aspekt. Tundub loogilisem võtta vooluveekogude kaitseks meetmeid, mis on välja töötatud geoloogilisi tingimusi arvestades, kui kehtestada minimaalse laiusega kaitseriba. Soov kaitsta teatud tegevuskohti, nagu pargid, laste mänguväljakud ja koolide juurde kuuluv maa, on põhjendatud, sest pestitsiidide kasutamist selliste alade läheduses tuleks piirata minimaalselt vajaliku määrani või hoopiski keelata ja esikohale seada meetodid, mille puhul kemikaale ei kasutata.
Ohtliku õhust pihustamise kohta tõi Euroopa Komisjoni ettepanek - põhimõtteline keeld, mis võimaldab teha põhjendatud erandi - palju selgust. Siiski on ka keskkonnakomisjoni ettepanek vastuvõetav. Ehkki ma saan aru vajadusest teavitada elanikkonda pestitsiididega pihustamisest, arvan, et teavitamise iseloom ja ulatus ning vahendite määratlemine tuleb jätta liikmesriikide otsustada. Me tegeleme nii paljude erinevate maastikutüüpidega ja nii arvukate erinevate lähenemisviisidega, et mis tahes ühtlustamispüüe tundub ebareaalsena.
Niisiis püüab fraktsioon ALDE saavutada tasakaalu, mis seisneb selles, et mitte ühtegi rühma, olgu selleks kasutajad või tootjad, ei tuleks karistada, vaid pigem tuleks kehtestada ranged ja järjekindlad õigusaktid, mis võimaldavad kasutajatel oma põllukultuuride kaitsmiseks pestitsiide kasutada; lubavad tootjatel müüa taimekaitsevahendeid, mis muutuvad järk-järgult üha kahjutumaks, ja võimaldavad tarbijatel mitte üksnes ohutut toitu süüa, vaid ka ohutus keskkonnas elada.
Wiesław Stefan Kuc
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, kolm esitletud raportit on omavahel lahutamatult seotud. Euroopa Liit püüab teha nii palju kui võimalik, et vähendada pestitsiidide negatiivset mõju keskkonnale ja ära hoida nende kogunemist pinnases, vees ja taimedes. Viimastel aastatel on nende mõju miinimumini vähendamiseks palju ära tehtud. Eriti tähtsat rolli on selles töös täitnud teadusasutused, kus on loodud kaasaegsed valikulisemalt toimivad preparaadid. Siiski peaksime meeles pidama, et viimastel aastatel oli pestitsiidide kvaliteet palju halvem, neid kasutati palju suuremates kogustes ja palju sagedamini ning seetõttu on meie keskkonna reostatus eelmiste aastate tegevuse tagajärg. Seetõttu peame lisaks uuele direktiivile täiendama kehtivat õigustikku direktiiviga aegunud pestitsiidide deaktiveerimise ja kõrvaldamise kohta.
Ma palun teil selle teema käsitlemisest aktiivselt osa võtta, sest ehkki on möödunud mitu aastat, on siiani probleeme vähenemise asemel aina lisandunud ja riskid kasvavad, selle asemel, et kahaneda, nagu näidati eelmisel valitsusväliste organisatsioonide foorumil Kišinjovis.
Marie Anne Isler Béguin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinikud, ehkki ma tahaksin õnnitleda proua Breyerit suurepärase tulemuse eest, ei saa ma toetada neid, kes kaitsevad pestitsiidide kasutamist, sest meie keskkonna ja organismide vabastamine nendest ohtlikest ainetest on absoluutselt elulise tähtsusega. Ma loodan, et Euroopa Parlament toetab selles küsimuses tulevikus kõige ettenägelikumaid seisukohti, selle asemel et järele anda surmatoovat tööstusharu esindavate tootjate hiljutistele peibutuslauludele. Kantserogeenide, mutageenide ja paljunemisvõimet kahjustavate pestitsiidide ning meie närvi- ja sisesekretsioonisüsteemi nõrgestavate ning meie immuunsüsteemi kahjustavate ainete kasutuselt kõrvaldamine on igati tervisele kasulik eesmärk.
Me peaksime heaks kiitma ka oma parlamendiliikmetest kolleegide jõupingutused kindlustada teabe läbipaistev esitamine tarbijatele, kes on nende ohtlike ainete süütud ohvrid. Volinikud, kindlasti on viimane aeg tegutsemiseks. Mitte kunagi varem pole erinevaid insektitsiide, fungitsiide ja herbitsiide kasutatud nii järjekindlalt kui praegu. Näiks siinsamas Prantsusmaal on tekkinud olukord, mida saab kirjeldada üksnes kui riigi avaliku pestitsiidipoliitika ühist korraldust, ja keemiatööstus on suutnud siiani tavaliste inimeste ootused rahva- ja keskkonnatervise seisukohalt praktiliselt tähelepanuta jätta, vaatamata teadusuuringute tulemustele keskkonna mürgisuse kohta, ja eiranud statistilisi andmeid keemiliste ainete ja patoloogilise seisundi seoste kohta: seda kõike hoolimata Prantsusmaa meedikute hiljutistest hoiatustest näiteks Pariisi apellatsiooni (deklaratsioon keemilise saastatuse tagajärjel tekkinud haiguste kohta) ja Grenelle'i keskkonnafoorumi kaudu. Tööstus teeb kõik, mis võimalik, et näidata pestitsiidide mõju tegelikust nõrgemana.
Seega, pärast vooluveekogude saastamist herbitsiidiga Atrazine, millest igaüks on kuulnud, ja mesilaste populatsiooni hävitamist üritab keemiatööstus varjata tõsiasja, et Prantsusmaa jääb Euroopa Liidu kõige suuremaks pestitsiidikasutajaks. Igal aastal lastakse Prantsusmaal keskkonda 70 000-80 000 tonni pestitsiide. Seetõttu ei lase selle täiskogu liikmed ennast seoses pestitsiidipaketiga - mitte nagu REACH direktiivi puhul - häbivääristada. Tavalised inimesed ei oota meilt midagi vähemat: seda näitab meile saadetud kirjade hulk, mis kutsub üles kiirelt ja otsustavalt tegutsema.
Meile kirjutavad näiteks inimesed, kes juhivad tähelepanu ohule, mida põhjustab Lõuna-Prantsusmaa köögiviljakasvatajate pihustatud pestitsiidide sissehingamine, ja teised, kes on mures herbitsiidide ohtra kasutamise pärast avalikes parkides ja aedades, paludes, et keegi nõuaks pestitsiidivabade alade kehtestamist.
Jiří Maštálka
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (CS) Daamid ja härrad, ma tahaksin avaldada tunnustust raportöörile Irena Belohorskále raporti eest, mis käsitleb pestitsiidide säästva kasutamise temaatilist strateegiat.
Minu arvates on raportöör edukalt ette valmistanud dokumendi, mis hoolitseb tasakaalu loomise ja tagamise eest vajaduse vahel kindlustada Euroopas säästev konkurentsivõimeline põllumajandustootmine ja vajaduse vahel edendada pestitsiidide kasutamist üksnes juhul, kui kahjulik toime inimeste tervisele ja keskkonnale on minimaalne.
Ma kiidan heaks asjaolu, et raportis, mille kaasautoriks ma olin, on arvesse võetud muudatusettepanek ettevaatuspõhimõtte rakendamiseks, kui tegemist on inimeste tervisega ning maa ja vee ökosüsteemi kaitsega.
Nagu raportöör Irena Belohorská, pean ka mina kahetsusväärseks, et kuigi kahjulike mõjude vähendamine, mida pestitsiide kasutamine avaldab inimeste tervisele, on kõige olulisem temaatiliselt strateegialt oodatav tulemus, käsitleb strateegia mõju tervisele üksnes põgusalt. Ma arvan, et komisjon peaks selle töö tulevikus lõpule viima.
Seoses töötervishoiu ja -ohutusega kiidan ma heaks raporti punktid, mis rõhutavad mitte üksnes asjakohase teabe, vaid ka nõuetekohaste kaitsevahendite ja töötlemisseadmete korrapärase kontrollimise vajalikkust.
Ma usun, et strateegia näol on meil paljude konkreetsete tõhusate vahenditega õigusakt pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ja ohutuse suurendamiseks.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Proua juhataja, ma olen pestitsiidide teema arutelu ajal alati püüdnud jääda realistlikule ja tasakaalustatud seisukohale ühelt poolt keskkonnaga seotud probleemide ja teiselt poolt tootjate ning tarbijate huvide vahel. Ma tahaksin rääkida üksikasjalikumalt mõnest kõnealuste raportite aspektist.
Üks ettepanekutest soovitab poliitika aluseks võtta kasutamise vähendamise. Olen selles osas väga skeptiline. Kindlasti võite vähendada pestitsiidide koguhulka, kuid sageli on just kõige sagedamini kasutatavad pestitsiidid kõige ohutumad. Sellisel juhul on riskid ikkagi enam-vähem võrdsed.
Olen hoopis rohkem riski vähendamisel põhineva poliitika poolt. Madalmaad rakendavad niisugust poliitikat alates 2000. aastast ja tulemused näitavad, et selle abil on keskkonnaga seotud riske vähendatud 86% võrra. Kasutamise vähendamise juures ilmneb veel üks ebasoodne mõju, nimelt on erinevaid pestitsiide vähem saada ja resistentsus tekib kiiremini.
Veel üks argument on kaitseribade rajamine vooluveekogude kallastele. Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon kiitis heaks muudatusettepaneku luua 10meetrine kaitseriba. Veekoguderikka riigi jaoks, nagu Madalmaad, on kõnealune 10 meetrit probleemiks. See tähendab, et 35% põllumajandusmaal ei tohi taimekaitsevahendeid pihustada.
Lõpuks tahaksin rõhutada, et mitte ainult standard pole tähtis, kahtlemata on ka jõustamine oluline. Praegu see ei toimi, sest nagu näha, esineb tarbimiseks ette nähtud toodete seas järjepidevalt selliseid, mis ei vasta standardile, isegi Euroopa Parlamendis.
Andreas Mölzer
fraktsiooni ITS nimel. - (DE) Proua juhataja, nagu me kõik teame, on pikka aega eeldatud, et erinevate haiguste teke on seotud põllumajanduses kasutatavate pestitsiidide või geneetiliselt muundatud toiduainetega. Kui pestitsiide leitakse siin ja seal isegi joogivees, on kahtlemata viimane aeg sundida ELi aeglaselt pöörlevad bürokraatiarattad kiiremini liikuma.
Seda, kui kaugele me tegelikult suudame praegu seatud taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise eesmärgi saavutamiseks minna, näeme tulevikus. Me kõik teame mitmeid ambitsioonikaid eesmärke, mis lõpuks jäid ikkagi täitmata. Usun siiski, et kantserogeensete ainete asendamise kavatsused on kaugel märkimisväärsetest tulemustest, mille saavutamist ohtrasõnaliselt kuulutatakse; vastupidi, seda on minu arvates vaja teha viivitamata ja tingimata. Tegelikkuses on nende ainete asendamisega liiga kaua viivitatud.
Kui me mõtleme sellele, et ELi arvele langeb üks neljandik kõikidest kogu maailmas kasutatavatest pestitsiididest, ehkki ELile kuulub ainult 4% kogu maailma viljelusmaast, saab probleemi olemus hetkega selgeks. Ka statistilised andmed näitavad, et meie ELi toetussüsteemid on juhtinud tavapõllumajandust ilmselgelt vales suunas.
Loomulikult kahtlustavad tarbijad üldiselt - ja see ei olegi täiesti alusetu -, et leidlikud põllumajandusettevõtjad püüavad lubatud taimekaitsevahendite kombineerimisega kehtestatud piirnormidest mööda hiilida. Võttes arvesse, et taimekaitsevahendite vastastikust mõju ei ole teaduslikult uuritud, on selliste meetodite takistamiseks viimane aeg sekkuda. Veelgi enam, viimastel aastatel valitsenud piirnormide jätkuva suurendamise suundumus tuleb vastupidiseks pöörata, pidades silmas ohu suurenemist kõrge riskiga rühmadele, nagu lapsed.
Mahepõllundustoodete import maailma erinevatest paikadest on vastuolus mitte ainult mitmesuguste keskkonnaalaste eesmärkidega, vaid aitab kaasa ka liiklustiheduse kasvule ning kujutab endast aastatepikkust süüdistust liidu väära toetuspoliitika vastu. Seetõttu tuleks meie toetussüsteemid ümber hinnata, arvestades, et rohkem on vaja toetada neid Euroopa põllumajandusettevõtjaid, kes loobuvad pestitsiidide kasutamisest. Kui me valime selle asemel ka edaspidi põllumajandusettevõtjate koormamise bürokraatlike takistustega, ei tohiks kellelegi olla üllatuseks, kui nad lõpuks masenduse tõttu kõik sinnapaika jätavad, samal ajal kui Brüssel ei jõua ära imestada, miks põllumajandusettevõtjate arv pidevalt väheneb.
Jim Allister
Proua juhataja, mul on kiusatus öelda, et meile kõigile oleks kasulik poliitiline pestitsiid lokkava umbrohu vastu, milleks on ELi õigusaktid. Kui vaatan mõnda muudatusettepanekut ja ettepanekut, näiteks ettepanekut kümne meetri nõude kohta, leian neis väga palju ülemäärast.
Olen seisukohal, et peame seisma silmitsi mõningate faktidega. Kui me ei kontrolli pestitsiidide kasutamist põllumajanduses, suuname toiduainete tootmise vähem reguleeritud maailma piirkondadesse, seades seeläbi ohtu kvaliteedi ja toiduohutuse. Võib-olla pakub mõnedele rohkem huvi see, et ilma fungitsiidide ja herbitsiidideta, mis kaitsevad ja ravivad paljusid hooldatud muru haigusi, hakkaks paljudel golfi- ja kriketiväljakutel vohama umbrohi ja neil ei saaks enam mängida.
Jah, pestitsiide tuleb kontrollida, ent meie meetmed peavad põhinema teaduslikel alustel ja olema praktilised nii talumajapidamiste kui ka tänavate puhul. Jõulised tegevusjuhendid, mis reguleerivad kasutamist minu kodumaal, on, ma usun, piisavad ning seetõttu hääletan dogmadest ajendatud muutuste vastu, mida mõned soovivad jõustada.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Proua juhataja, volinik, on kahju, et põllumajandussektori esindajad ei ole sellesse arutelusse kaasatud, sest hiljuti läbi viidud ühise põllumajanduspoliitika reformi kontekstis oleks olnud äärmiselt huvitav kuulda ka põllumajandusettevõtjate häält.
Meie ees seisev ülesanne ei tähenda mitte üksnes Euroopa põllumajanduse tuleviku ning toiduainete kvaliteedi ja kvantiteedi kindlustamist, vaid ka teadustegevuse edendamist ja andmekaitse tagamist. Kõige raskem ülesanne on loomulikult inimeste tervise kaitsmine ja toksiliste taimekaitsevahendite kogunemise vältimine meie vees ja keskkonnas. Me peame hoolitsema põllumajandusettevõtjate ja nende perede tervise eest, kes vajavad kõnealuste taimekaitsevahenditega vahetult kokku puutudes paremat kaitset, ja nõuanded, mida nad saavad, on sageli samade ettevõtete soovitused, kes turustavad pestitsiide. On väheusutav, et ettevõtted avaldavad neile, et teadlased on hakanud esitama küsimusi selle kohta, millised seosed valitsevad pestitsiididega kokkupuute ja teatud sündroomide, nagu Parkinsoni tõbi, Alzheimeri tõbi, eesnäärme vähk, ajukasvajad ning loodete väärarengud, järjest suurema esinemissageduse vahel. Seepärast on absoluutselt oluline kehtestada ranged eeskirjad taimekaitsevahendite turuleviimiseks. Me peaksime ka soodustama teadusuuringuid nõuetekohaste andmekaitse-eeskirjade kehtestamisega ja edendama kahjuritõrje bioloogiliste võimaluste uurimisprogramme - see oleks kasulik innovatsiooni näide. Aja jooksul peaksid need taimekaitsevahendid ka põllumajandusettevõtjate jaoks taskukohaseks saama.
Minu viimane märkus, volinik, käsitleb mesilaste kaitset: direktiiviga 91/414 sätestatud pikaajalised hindamised on läbi viimata. Ainuüksi eeskirjade ja õigusaktide olemasolust ei piisa: neid on vaja kohaldada ning kindlustada kõnealust kohaldamist tagav korraldus. Olen nõus, et kõige olulisem on reguleerida taimekaitsevahendite turuleviimist, aga tahaksin ka mainida, proua juhataja, et selle kirgliku arutelu ajal toimunud keemiatööstuse lobitöötajate sekkumine - ehkki mitte väga sageli - on häbiväärne.
Anne Ferreira
(FR) Proua juhataja, volinikud, daamid ja härrad, kõik käesoleval ajal kättesaadavad tervise- ja keskkonnaalased andmed, mida ma ei kavatse täna õhtul üles lugeda, peavad tingimata innustama täiskogu pestitsiidide ja nende kasutamistingimuste küsimuses otsustavalt tegutsema. On oluline, et kõnealune tegevus põhineks mõõdetavatel eesmärkidel. Enne hääletamist täiskogu istungil toimunud arutelude käigus sai selgeks, et nii liikmesriikide tavad kui ka poliitiline lähenemisviis on väga erinevad, seetõttu jõudsime teatud küsimustes kompromissile ja toetusime subsidiaarsuse põhimõttele. Ma loodan, et subsidiaarsus ei osutu pettuseks, sest see sisaldab paindlikkust, mida saaks kergesti kasutada ettekäändena meie poliitika lahjendamiseks täna siin välja kuulutatud poliitilise ja avaliku tahte minimaalse väljendamiseni, eriti riskidega kokkupuute ja vooluveekogude äärde rajatavate kaitseribade ulatuse küsimuses.
Juhul kui subsidiaarsusel on seoses pestitsiididega tähendus, tuleb Euroopa igas piirkonnas õhutada laiahaardelisemat mõtteviisi põllumajanduse ja keskkonnateemade kohta. See tähendab teadusuuringute ja tehnosiirde hoogustamist; kõikide sidusrühmade, sealhulgas põllumajandusettevõtjate, teadlaste, valitsusväliste organisatsioonide, tervishoiutöötajate ja toiduainetööstuse esindajate kaasamist ja põhjalike teadusuuringute läbiviimist igas geograafilises piirkonnas, määrates ühiselt kindlaks head tavad ning mittekeemilised alternatiivid, mis sobivad pinnasele, kliimale ja põllukultuuridele. Seda tööd on siiani tehtud väga vähestes piirkondades.
Seetõttu teen ettepaneku, et komisjon julgustaks kõnealuse lähenemisviisi rakendamist ja hõlbustaks piirkondadevahelist kogemuste vahetamist, tagades samal ajal Euroopa seaduste nõuetekohase kohaldamise.
Holger Krahmer
(DE) Proua juhataja, paljud minu parlamendiliikmetest kolleegid usuvad, et me vajame rangeid eeskirju taimekaitsevahenditega tegelemiseks, ja neil on õigus, kuid samal ajal ei saa me eirata vastuvõetavate õigusaktide mõju. Tõsiasjaks jääb, et taimekaitsevahendid on kaasaja põllumajanduse oluline osa.
Võtkem näiteks loa andmise reguleerimine. Praegu on käimas menetlus mitmete toimeainete keelustamiseks välistamiskriteeriumi alusel ainult sellepärast, et on olemas ohtlikkuse abstraktne mõiste. Selline lähenemisviis eirab tegelikke riske, mis kaasnevad nende toimeainete talumajapidamistes kasutamisega. Seejuures keelatakse toimeained, mis ei kujuta endast tavakasutamise korral mingit probleemi. Selle tagajärjel pole tulevikus saada piisavalt toimeaineid, et kahjurite vastu nõuetekohaselt võidelda.
Kui kasutatakse väheseid toimeaineid, kujuneb resistentsus pestitsiididele kiiremini välja. Järele ei jää kuigi palju usaldusväärseid vahendeid tegelemaks paljude kahjuritega seotud probleemidega. Ja need on arvatavasti uued probleemid, millele proua Breyer just viitas. Kui sellesse etappi jõutakse, saavutab Euroopa toiduainetega varustamine uue mõõtme. Selle asemel et lauskeelde kehtestada, peaksime välja töötama usaldusväärse litsentsimismenetluse, mille käigus uuritakse iga aine kasutamisega seotud tegelikke riske.
Järgmine näide käsitleb strateegilist lähenemisviisi sellele küsimusele, mille suhtes me soovitame kehtestada piiriülese kogu Euroopat hõlmava taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise eesmärgi. Sellel pole aga midagi tegemist kõikide riskidega, mis on seotud nende kasutamisega.
Komisjon on seadnud eesmärgid tegelike riskide vähendamiseks. See on hea ettepanek ja me peaksime selle juurde jääma. Kui kõik on öeldud ja tehtud, peaksime keskenduma sellele, mis on teostatav, nimelt tõhusale nõuetekohase riskijuhtimisega ühendatud kahjuritõrjele. Lõppude lõpuks vajab lahendamist ka küsimus, kuidas tulevikus rahuldada kasvav vajadus taimsete toormaterjalide järele.
Minevikus aitasid uuenduslikud taimekaitsevahendid tootmist suurendada kiiremini kui nõudlust viljelusmaa järele. Meie eesmärk ei tohiks olla tulevikus vastupidise olukorra tekitamine.
Gintaras Didžiokas
- (LT) Ma ei usu, et sellel täiskogul, selles parlamendis võiks leiduda üksainuski isik, kes kuulutaks, et ökoloogia, tervislik keskkond ja inimeste tervis pole tähtis. Ma ei usu, et ükski Euroopa kodanik seda iialgi ütleks.
Ometi, daamid ja härrad, langetades otsuseid, rääkides õigusloomest ning kehtestades ja rakendades eeskirju, mida sajad tuhanded inimesed peavad järgima ja mis kahtlemata avaldavad mõju miljonite inimeste elule, ei tohi me oma otsustes toetuda tunnetele ja headele kavatsustele. Me peame saavutama selle eesmärgi tasakaalustatud ja mõistlikul viisil. Üks ELi põllumajandussektori jaoks seatud peaeesmärke on hea kvaliteediga toiduainete tagamine taskukohase hinnaga. EL on tuntud liikmesriikidele kehtestatud toiduainetööstuse kõrgete standardite ja rangete põllumajanduseeskirjade poolest. Teiselt poolt avaldatakse ELi põllumajandusele pidevat survet konkurentsivõime säilitamiseks, samuti hea kvaliteediga toiduainete tootmiseks.
Me ei saa taimekaitset reguleerivaid õigusakte arutades neid tegureid eirata. Komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni väljendatud arvamus täitis kõikide huvirühmade ootusi. Siiski on esitatud muudatusettepanekud või arutelu ajal keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis tehtud ettepanekud tekitanud tõsist muret.
Kui need muudatusettepanekud vastu võetakse, võivad sellel olla ettenägematud tagajärjed. Need kujutavad endast ohtu mitte üksnes põllumajandusele ja toiduainetööstusele, vaid ka loodusele. Kas see tähendab, et geneetiliselt muundatud organismid tuuakse ELi turule? 90% taimekaitsevahendite turult kõrvaldamine avaldaks traditsioonilistele põllukultuuridele tohutut mõju.
Daamid ja härrad, ma palun teil veel kord tungivalt võtta oma otsuse aluseks loogilised teaduslikud tõendid ja hea tava, mitte kuulujutud ja emotsioonid. Ma loodan, et teie hääletamine kajastab kõikide sidusrühmade arvamust ja et tulemus on tasakaalus ja asjakohane, nii et põllumajandust ei hävitataks, ELi kodanikke ei jäetaks ilma Euroopa toiduaineteta ja miljonid inimesed ei jääks keskkonnakaitse nimel töötuks.
Jens-Peter Bonde
(DA) Proua juhataja, homme hommikul vara lähen ma toidukauplusesse, et osta pudelis joogivett. Nii teevad inimesed paljudes riikides, sest põhjaveeallikad on reostatud. Vett töödeldakse keemiliselt, nagu oleks see määrdunud mantel. Siis lisatakse sellele kloori ja vesi maitseb halvasti, kuid on kallis. Meil Taanis on rikkalik maa-alune kullasoon: puhas põhjavesi. Me joome seda ilma veepuhastusjaamas töötlemata. See on tervislikum kui pudelivesi, maitseb paremini ja on palju, palju odavam.
Siiski tähendab see, et me peame seda jälgima ja keelama pestitsiidi pihustamise juhul, kui pestitsiid võiks põhjavette sattuda. Seepärast on Taanis keelatud 13 erineva pestitsiidi pihustamine, neist 12 on avastatud joogivees. Me tahaksime seda olukorda säilitada ja seetõttu palun, et minu parlamendiliikmetest kolleegid hääletaksid kaitsealade kehtestamist lubava muudatusettepaneku poolt. Me oleme selle ettepaneku heaks kiitnud juba vastu võetud õigusaktides, seda tuleb nüüd korrata, et takistada nende õigusaktide kehtetukstunnistamist. Lõpuks, meid on toetanud selle parlamendi suur enamus ja seejärel komisjoni president José Manuel Barroso. Tänan teid! Meil puudub Taani põllumajandusvoliniku toetus, kes toetaks koos Taani toiduainetööstuse, põllumajandus- ja kalandusministriga (samuti Taani liberaalsest erakonnast (Venstre)) pigem põllumajandusettevõtjate võimalust meie joogivett rikkuda. On kurb, et Taani põllumajandusnõukogu toetaks pigem Venstret. Väga lühinägelik on taga ajada veidi suuremaid teraviljasaake ja siis maksta miljardeid kroone põhjavee puhastamiseks. Aluslepingus kinnitatakse, et reostajad peavad ise maksma. Ma esitasin sellekohase muudatusettepaneku ja ma palun tungivalt, et minu kolleegid parlamendis toetaksid aluslepingu nõudeid. Mitte kellelgi pole õigust mürgitada meie ühist maad ja joogivett.
Pilar Ayuso
(ES) Proua juhataja, volinikud, Euroopa Komisjoni välja töötatud eelnõuga direktiivi 91/414/EÜ asendamiseks saavutatakse loa andmise menetluse suurem ühtlustamine, tagades samal ajal tarbijate kaitse. Siiski jätab keskkonnakomisjoni tulemus arvesse võtmata mitte ainult suurema ühtlustamise vajaduse, vaid heidab põhjendamatult kõrvale tarbija- ja keskkonnakaitse meetmed.
Raport põhineb täieliku usu puudumisel Euroopa Liidus praegu kasutatavatesse põllumajandusliku tootmise meetoditesse. Põllumajandusettevõtjad pole siiski ainukesed, kes selle tõttu kannatavad: tarbijad kannatavad tõenäoliselt samuti, sest paljud põllukultuurid ei suuda püsima jääda ja neid on vaja importida, mis annab hävitava hoobi toiduohutusele.
Piisavalt tähelepanu pole osutatud asjaolule, et taimekaitsevahendite heakskiitmine ja kasutamine on juba allutatud Euroopa Toiduohutusameti ja liikmesriikide pädevate asutuste rangele kontrollile.
Veel enam, selle ettepanekuga vähendatakse 1991. aastal lubatud 1 100 toimeaine arv 148-le, mis on loetletud kõnealuse ettepaneku I lisas. Sellest 148 ainest on üksnes 34 insektitsiidid, nematotsiidid või akaritsiidid - ained, mida kõige rohkem vajatakse põllukultuuride kasvatamiseks Euroopa Vahemere-äärsetel aladel, kus putukate rünnakud on kõige sagedasemad kogu liidus. Putukad pole ohuks mitte üksnes taimedele, vaid nad on ka väga raskete inimeste haiguste edasikandjad.
Komisjoni ettepanek jagada Euroopa Liit kolmeks taimekaitsevahendite vastastikuse tunnustamise alaks tuleks ennistada. Pestitsiidide välistamise kriteeriumid peavad põhinema nõuetekohastel riskianalüüsidel. Ilma riskianalüüsita on võimatu kindlaks määrata nende ainete toimet tervisele või keskkonnale.
Viimaseks tahaksin rõhutada, et annus määrab, millal ravimist saab mürk.
Frédérique Ries
(FR) Proua juhataja, ma rõhutan tänaõhtuse arutelu tähtsust, sest täna pole kaalul midagi vähemat kui meie nägemus Euroopa põllumajanduse tulevikust ja vajadus kaugeneda ilmselgelt liiga suurt reostust põhjustavast intensiivsest põllumajandusest, et liikuda säästva põllumajanduse suunas, mis austab bioloogilist mitmekesisust. See on väljakutse, mille Euroopa peab vastu võtma kolmel põhjusel: esiteks, üldsuse arvamus on pestitsiidide kasutamise vastu, sest ilmneb üha rohkem skandaale ja ohte tervisele; teiseks tahab suurem osa põllumajandusettevõtjaid ise Euroopa Liidu abi viljelusmeetodite muutmiseks, et nad ei peaks enam valima oma tervise kaitsmise ja tulu suurendamise vahel, ja kolmandaks, kogu Euroopa mesinikud nõuavad rangeid eeskirju pestitsiidide müügi peatamiseks, mille mõju mesilastele pole hinnatud.
Seetõttu on oluline, et homse hääletamise tulemus kolme, Hiltrud Breyeri, Christa Klaßi ja Irena Belohorská koostatud raporti kohta kinnitaks keskkonnakomisjoni ambitsioonikat seisukohta. Me peame kinnitama, et tervis ja keskkond on esmatähtsad; et on vaja konkreetseid meetmeid kõige tundlikemate kaitsmiseks kahju eest; et kõige ohtlikumad ained hõlmatakse ettevaatuspõhimõttega; et mittekeemiliste alternatiivide kasutamist tõepoolest julgustatakse ja et õhust pihustamine edaspidi põhimõtteliselt keelatakse. Lühidalt, me peame paljude Euroopa meeste ja naiste väljendatud mured, kes - nagu märkis proua Isler-Béguin - on meile kirjutanud lootuses, et põllumajandus ei sõltuks tulevikus kemikaalidest, muutma praktilisteks tegudeks.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Proua juhataja, taimekaitsevahendite - pestitsiidide - kasutamine on teatud olukorras oluline. Poolas on ülekaalus väiketalumajapidamised, mille omanikud jätavad rahapuuduse tõttu ostmata kulukad pestitsiidid ja kannavad mõnikord seetõttu sama suurt kahju kui kahjurite ründe tagajärjel.
Ma olen kõikide meetmete poolt, mis soodustavad pestitsiidide kasutamise asemel taimekaitsevahendite ratsionaalset kasutamist, kaasa arvatud nõustamine, väljaõpe, teadusuuringud, toetused kaasaegse taimekaitsevarustuse hankimiseks, asendustoodete kasutuselevõtmine, mis aitavad keskkonda ja tervist kaitsta ja on kooskõlas põllumajandusettevõtjate huvidega.
Kui tekib saagi kaotamise oht, võivad põllumajandusettevõtjate teadmatus ja nõuetekohase abi puudumine viia pestitsiidide kontrollimatu kasutamiseni. Probleem, mis meile juba pikka aega muret valmistab, kuid pole siiani täielikult lahendatud, on endistesse nõukogude bloki riikidesse kogunenud ülimürgiste pestitsiidide kõrvaldamise küsimus, samuti pinnase taaskasutusse võtmine. Need ained mürgitavad nii vett kui ka pinnast. See taak kahandaks kõnealustes dokumentides ettevalmistatud meetmete tõhusust.
Urszula Krupa
(PL) Proua juhataja, tootjad, keda sunnitakse looma täiusliku välimusega toiduaineid, võtavad kasutusele pestitsiidid, mis on kahjulikud mitte üksnes keskkonnale ja majandusele, vaid ka inimeste tervisele. Ma loodan, et arutatavad eelnõud tagavad tarbitavate toiduainete kvaliteedi parandamise ja julgustavad rakendama rohkem mahepõllumajanduslikke toomisviise, mille puhul kasutatakse pinnase rikastamiseks rohkem looduslikke väetisi. Lisaks tahaksin seoses hoolimatu ja ebaeetilise tavaga vedada teadaolevalt kahjulikud aineid välja kolmandatesse riikidesse, tsiteerida Poola populaarset vanasõna: "Käitu nii, nagu sa tahaksid, et sinuga käitutaks". See on isegi tähtsam, sest ohtlikud pestitsiidid tulevad tagasi toiduainetega, mida rikkad riigid ostavad odavalt ja mis hävitavad inimeste tervist.
Lisaks üldsuunistele tuleks pestitsiidide säästva kasutamise strateegiad välja töötada riiklikul tasandil, kus on võimalik võtta asjakohaseid meetmeid. Taimekaitsevahendite kasutamise koguseline vähendamine peaks olema suurem piirkondades, kus pestitsiide rohkem kasutatakse.
Peter Baco
(SK) Ma hindan väga asjaolu, et kõigis kolmes raportis nõutakse kõrget kvalifikatsiooni töötajatelt, kes käsitlevad pestitsiide kõikidel etappidel. Tegevuskavad, integreeritud juhtimine ja ranged impordieeskirjad - ka need näited on kõikide raportite puhul positiivsed. Siiski tuleks nii õhust pihustamise keelamine kui ka alternatiivne olukord, kus õhust pihustamine oleks võimalik, sätestada täpselt, selge sõnastusega.
Samamoodi ei ole selgelt määratletud koguselise kasutamise vähendamise mõiste ja sellega avatakse uks mitmetele ohtudele käsitluse mittevalikulise kohaldamise tõttu. Näiteks Slovaki Vabariigis kasutatakse keskmiselt vähem kui 1 kg pestitsiide hektari kohta, samal ajal kui teistes riikides kasutatakse tervelt 8 kg. See tähendab, et on riike, kus pestitsiidide kasutamist tuleb tõepoolest märgatavalt vähendada, ja on riike, kus pestitsiidide kasutamist tuleks isegi suurendada. Seepärast teen ettepaneku, et võtaksime hääletamise juures arvesse Euroopa Taimekaitse Assotsiatsiooni soovitusi, või teise valikuna jätaksime esimesel lugemisel vastu võtmata raportid ja ning jääksime komisjoni tasakaalustatud soovituste juurde.
Marianne Thyssen
(NL) Proua juhataja, volinikud, daamid ja härrad, meil on aeg kindlaks määrata pestitsiidide säästva kasutamise temaatiline strateegia ja hea mõte on ka osa sellest viivitamata ellu viia. Silmas pidades paketi märkimisväärset mõju toiduainete kvaliteedile, rahvatervisele, keskkonnale ja meie põllumajanduse jätkusuutlikkusele - mis kõik valmistavad muret - on kogu meie fraktsioon, samuti meie raportöör ja variraportöör, pühendanud sellele palju aega. Ma tahaksin esile tuua nelja punkti.
Esiteks, pestitsiidide kasutamise edasine vähendamine on mõistlik. Aga siis peab see keskkonnale avaldatavat mõju tegelikult vähendama ja sel põhjusel oleme lihtsalt kasutatava koguste vähendamise vastu. Me tahame vähendada tegelikku mõju, võttes aluseks teadusliku riskihinnangu.
Teiseks, me oleme sarnasel seisukohal vooluveekogude kallastele rajatavate kaitseribade suhtes, kus pihustamine pole lubatud. Ka siin oleme riskipõhise lähenemisviisi poolt ja arvame, et liikmesriigid suudavad paremini teha vastutustundlikke valikuid, mis osaliselt põhinevad veepoliitika raamdirektiiviga sätestatud kriteeriumidel.
Kolmandaks, ma imestan, miks see parlament, mis on lõppude lõpuks sellise siseturu eestkõneleja, mis tagab tarbijate, tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse, avaldab vastuseisu esimesele sammule selle valdkonna ühtlustamise suunas. Me oleme komisjoni esitatud ELi-siseste vastastikuse tunnustamise alade ettepaneku poolt ja sooviksime näha ka vabatahtlikku vastastikust tunnustamist alade vahel.
Lõpetuseks, me oleme naabritele teabe esitamise üldise nõude vastu, mida proua Breyer oma raportis soovitab. Rangelt reguleeritud tegevuse jaoks on see teave mitte üksnes mittevajalik, vaid põhjustab ka soovimatut pinget ja stressi. Kindlasti ei tohi eesmärgiks olla liikumine teatud mõttes eraviisilise jõustamise suunas. Sellist ühiskonda me ei taha ega toeta.
Bogdan Golik
(PL) Proua juhataja, tänane arutelu on Euroopa põllumajanduse ja keskkonnakaitse jaoks äärmiselt tähtis.
Palju inimesed on pestitsiidide kasutamise poolt ja paljud on vastu. Siiski ma usun, et põllumajandusettevõtjate juhtpõhimõte peaks olema: "nii vähe pestitsiide kui võimalik, ainult need, milleta hakkama ei saa", ning tootjate ja turustajate juhtpõhimõtteks peaks olema ettevaatuspõhimõte, mis peaks olema ülim põhimõte iga tarbijate elu ja tervist mõjutava juhtumi puhul, kus uue pestitsiidi kasutuselevõtmine tekitab muret kas siis teaduslike andmete teatud mitmetähenduslikkuse tõttu või sellepärast, et pole olnud piisavalt aega ümberlükkamatute tõendite kogumiseks, mis võimaldaksid ühemõtteliselt kinnitada, et konkreetne toode või aine on inimestele ja loomadele kahjutu.
Pestitsiidide säästva kasutamise kontekstis usun, et tuleks astuda järgmised sammud: kõige esmalt peaksid komisjon ning liikmesriigid tagama järjepideva väljaõppe ja nõustavad ning haridusalased programmid, mida vähemalt osaliselt rahastavad pestitsiide tootvad ettevõtted. Vaja on koordineeritud järelevalvet ja andmete kogumist pestitsiidide kahjuliku toime kohta inimeste tervisele ja keskkonnale, ning see peaks hõlmama pikaajalisi teadusprogramme ja reostajatele sanktsioonide määramist. Tuleks kehtestada koordineeritud süsteem andmete kogumiseks tootmise, impordi, ekspordi, müügi, turustamise ja pestitsiidide kasutamise kohta ning see peaks olema avalikkusele kättesaadav. Soodustada tuleks põllumajandustavasid, mis soodustavad pestitsiidide kasutamist väikestes kogustes, see aitaks muuta nende preparaatide üldist kasutamist. Tuleks kehtestada nõuetekohane kontrollimine ja keelata tuleks kemikaalide abil toodetud toiduainete import ELi.
Jan Mulder
(NL) Proua juhataja, taimekaitsevahendid on põllumajandustootmise ja toiduainevarude seisukohalt Euroopas ikka veel olulised. Kui me võtame Euroopas konkreetseid meetmeid, siis tekib suur küsimus, millist mõju see avaldab konkurentsiga seotud suhetele ülejäänud maailmaga. Kui me oleme Euroopas liiga ranged ja ei saa ülejäänud maailmale samasuguseid reegleid kehtestada, tähendab see, et me võime Euroopas tarbida tooteid, mida me ei saa siin toota, ja see tundub mulle vale.
Loomulikult on alati oluline jätkata kahjulike mõjude hindamist, aga me ei tohi sellega liialdada. Ma nõustun igaühega, kes väidab, et me peaksime keskenduma ohtudele ja mitte koguste vähendamisele. 10meetrine kaitseriba oleks katastroof Madalmaade ja teiste jaoks ning tuleks määrusest välja jätta.
Lõpuks, naabrite teavitamine. Kui midagi on heaks kiidetud, miks peaks sellest ka naabritele teatama? See nõue ei ole üldse vajalik.
Michael Henry Nattrass
Proua juhataja, Ühendkuningriigi pestitsiide kontrolliti põhjalikult 1985. aastal. Ettevõtted, nagu Syngenta räägivad, et põllumajandustootjatele ei tohiks keelata vahendeid, mida nad vajavad.
Nimetatud määrused viivad meid kaugele hea, teadmistepõhise reguleerimise põhimõttest. Näiteks sillutiste umbrohutõrje on ilma kemikaalideta 400 korda kallim. Golfi- ja spordiväljakute valdkonna ettevõtjad ütlevad, et ilma pestitsiidideta ei ole võimalik muru säilitada. Taimekaitseamet ütleb, et pestitsiidide keelamine tähendab, et tootmises on 65-200% rohkem maad, mis vähendab tootlikkust. Äriühingu Corbett Farms kohaselt on käesolev aasta tõestanud pihustamise väärtust kartulite närbumistõve ennetamisel. Pestitsiidid on kallid ja meie põllusaagi kaitsmiseks kasutatakse äärmiselt väikesi koguseid. Otsused selle kohta, kuidas ja millal pihustada, tuleb langetada iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Meelevaldne kasutamise vähendamine ei saa olla teaduslikult põhjendatud.
Proua juhataja, palun kaotage ELi hukutavad määrused. Ühendkuningriigi Iseseisvuse erakond hääletab vastu.
Richard Seeber
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul alustada tänu väljendamisega raportööridele ja variraportööridele. Ütlematagi on selge, et me kõik tunneme sügavat muret tervise ja tarbijate kaitse pärast, ja see väga pingeline arutelu annab tunnistust meie parlamendi mitmete liikmete tunnete tugevusest.
Sellele vaatamata on tähtis, et me tõepoolest otsustaksime faktide põhjal ja ei otsiks tegelikkuse eest põgenemiseks patuoinaid. Oleks väga kerge, eriti käesoleva õigusloomepaketi puhul, valida välja teatud konkreetsel alal tegutsejad ja sellega piirdudagi. See oleks täiesti vale. Algusest peale tuleb tunnistada, et me kõik Euroopas vajame toimivat põllumajandussektorit, mis tähendab ka vajaduse korral teatud hulga taimekaitsevahendite kasutamist.
Klaßi raporti teatud aspektide kohta ütleksin, et kahtlemata on arukas põhimõte näha ette teatavad vähendamiseesmärgid, aga ma arvan, et siin parlamendis heaks kiidetud kogusega seotud lähenemisviis on lihtsalt liiga jäik. Iga liikmesriik peaks tõsiselt kaaluma, mida ta ise teha saab, sest üksnes üldise koguse vähendamine ja usk, et see puhastab keskkonna, on tõepoolest ebateaduslik. Kaitseribade suhtes pole komisjoni valitud strateegias, mis peab subsidiaarsust võtmeelemendiks, midagi valesti. Iga liikmesriik peaks läbi mõtlema, kuidas ta tahaks neid kaitseribasid reguleerida. 10meetrise kaitseriba pimesi kehtestamine kogu ühenduses oleks vale. Püüded leida mittekeemilisi alternatiive tundlikel aladel, nagu haruldaste taimede ja loomade elupaigad, oleks samuti lähenemisviis, mida tuleks kõhklemata toetada.
Breyeri raporti puhul on oluline, et me toetaksime kolme ala käsitlust. Litsentside kehtivuse ulatuse piiramine ühe liikmesriigiga oleks äärmiselt kitsarinnaline lähenemisviis. Välistamiskriteeriumi rakendamine nõuab erilist tähelepanu. Lauskeeluga kõige kantserogeensematele, mutageensematele ja reproduktiivtoksilisematele ainetele (CMR1) võib nõustuda, kuid vähem kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete (CMR2) puhul pooldan ka mina loa andmise otsuste põhjendamist teaduslike andmetega.
Evangelia Tzampazi
(EL) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, õigusloomega seotud ettepanek, mille poolt me palume hääletada eesmärgiga tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase, sätestades ühenduse mehhanismid pestitsiidide säästvaks kasutamiseks ja kehtestades eeskirjad nende Euroopa turule viimiseks.
Ma usun, et keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ettepaneku toetamisega vähendada pestitsiidide kasutamist Euroopas 20% võrra saadame välja tugeva sõnumi. Me peame tugevdama pestitsiidide aruka kasutamise kontrolli, ja mis kõige tähtsam, edendama teadustegevust leidmaks ohutumaid taimekaitse alternatiivmeetodeid.
Samal ajal on ettepanek loobuda alade süsteemist ja kohustuslikust vastastikusest litsentsimisest tasakaalustatud seisukoht. Arvestades põllumajandusettevõtjate ja tööstuse probleeme, võimaldab see liikmesriikidel soovi korral kohaldada kõrgemal tasemel keskkonnakaitset kooskõlas kohalike tingimustega.
Lõpuks lubage mul ära märkida eriline vajadus kaitsta teisest kasutamist. Kutsun teid üles, daamid ja härrad, toetama ettepanekut luua Euroopa fond teadusuuringute edendamiseks. Sellega kindlustame põllumajandusettevõtjate jõukuse ja säilitame oma erilised kodumaised tooted, mis on osa Euroopa põllumajanduse traditsioonist ja mis hoogustavad märkimisväärselt Euroopa põllumajandust.
Marian Harkin
Proua juhataja, tänan teid võimaluse eest öelda paar sõna kõnealuse kolme raporti kohta.
Esiteks olen veendunud, et peame Euroopas suutma toota teravilja ning puu- ja juurvilju viisil, mis on ohutu inimtarbimiseks. Siiski peame kõnealuse eesmärgi saavutama tasakaalustatud viisil ja kaine mõistusega, et kaitsta inimeste tervist põllumajandust karistamata.
Me ei soovi kehtestada piiranguid, mis mõjutaksid negatiivselt Euroopa põllumajandust ja mille tagajärjeks oleks tohutus koguses toiduainete importimine koos mõjudega, mida avaldavad toiduainete transportimiseks läbitud miilid, ning loomulikult vähene kontroll pestitsiidide kasutatud koguste üle, mida kasutatakse imporditud toiduainete tootmisel.
Teiseks toetan riskipõhise hindamise ettepanekut, mis põhineb teaduslikel alustel ja osutub liikmesriikides teostatavaks.
Lõpuks olen veendunud, et 10meetrine kaitseriba on "üks suurus sobib kõigile" lahendus ning seda on vaja muuta, et võimaldada liikmesriikidel arvestada kohalike tingimustega. Nagu ennist ütlesin, ei suuda isegi Euroopa Parlament luua seadusi kliima- ja mullatingimuste kohta kogu mandril.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Proua juhataja, temaatiline strateegia ja taimekaitsevahendeid käsitlev raamdirektiiv on suurt väljakutset esitavad õigusloomeprojektid ja kajastavad ELi keskkonnapoliitika ees seisvaid põhilisi ülesandeid, nimelt seda, kuidas ühte poliitikasse tõhusalt koondada keskkonna ja tervise kaitse, mis võtab arvesse sotsiaalset tegelikkust.
Me peame mõistma, et taimekaitsevahendite ja pestitsiidide kasutamine on majanduslikus mõttes väga kasulik. Kui aus olla, siis on nende ainete oskuslik kasutamine kaasaegse toiduainete tootmise väga oluline eeltingimus. Samal ajal on taimekaitsevahendite kahjulik mõju keskkonnale ja vooluveekogudele siiski ilmne tõsiasi. Kuidas me siis saame neid aineid kasutada viisil, mis lubaks meil ikkagi pestitsiidide kasutamisest kasu saada, kuid mis samal ajal vähendaks kahjulikke mõjusid?
Ma tulen riigist, kus põllumajandus on austatud tegevusala ja kus kohalikku põllumajandust peetakse tähtsaks. Teisest küljest on keskkond eriti habras. Näiteks Soomes on peaaegu 200 000 järve, sadu tuhandeid teisi vooluveekogusid ja maailma üks kõige reostatum meri. Hajus veereostus on väga tõsine keskkonnaprobleem ja taimekaitsevahendid moodustavad osa selles probleemist. Tegemist on keerulise probleemiga ning on igati õige, et direktiiv peaks võtma arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi. Kindlasti vajame teatud standardeid, mis kehtivad kogu ELi ulatuses, kuid Soomes kohaldatavad heastamisvahendid ei saa olla samad, mis näiteks Luksemburgis.
Seepärast ütlevad mõistus ja keskkonnaprobleemid meile ette, et me keskenduksime eesmärkidele ja jätaksime meetmete valiku liikmesriikidele. Selle hea näide on kaitseriba, mis kahtlemata mängib vooluveekogude kaitsel tähtsat rolli. Ma olen kindel, et igale olukorrale sobivad ja komisjoni ettepanekule vastavad kaitseribad on edasiliikumine õiges suunas. Kui me praegu otsustame täpselt määratletud piirväärtuste kasuks, kohaldades "üks suurus sobib kõigile" põhimõtet, tekib tõsine oht, et paljudes riikides satutakse vihma käest räästa alla. Võib-olla peaksin pigem ütlema, et need ei lahenda probleemi paindlikult ega rahuldavalt.
Dan Jørgensen
(DA) Proua juhataja, mõnes meie parlamendiliikmetest kolleegide sõnavõtus ilmneb teatud mittemõistmine. Seetõttu olen rõõmus, et saan võimaluse teist korda sõna võtta. Täheldasin kolme väärarusaama. Esimene hõlmab vähendamise eesmärki: mõned parlamendi kolleegid kinnitavad, et see lihtsalt pole võimalik. Riikide vahel on erinevused ning ühist Euroopa vähendamiseesmärki pole võimalik luua. Ei, seda ei tohi teha! Seda me ei teegi. Selle asemel ütleme, et Euroopa ühine vähendamiseesmärk peaks olema 20%. Muidugi võib see mõnele riigile tähendada 30% ja teistele 10%. Riiklikud vähendamiseesmärgid kehtestatakse riikliku tegevuskava alusel. Seetõttu on ekslik seda teemat karta. Võtmeelemendiks on arvestamine asjaoluga, et gramm ühte pestitsiidi võib mõnikord olla ohtlikum kui terve kilogramm teist. Seetõttu lisasime kasutamissageduse näitaja kui vähendamiskohustuse osa. Võin väga hästi ette kujutada, et ka komisjon tahab selle kohta midagi öelda, kui teie, härra Dimas, saate varsti uuesti sõna võtta.
Teine vääritimõistmine hõlmab alasid. On tekkinud ettekujutus, et kui me alasid ei kehtesta, siis on see peaaegu siseturu põhimõtete solvamine. Ei, vastupidi! Loobudes sellest rumalast alade moodustamise mõttest ja öeldes, et me viime järk-järgult sisse vastastikuse andmete jagamise, oleme öelnud, et kogu EL on ala, kus me andmeid ühiselt kasutame. Siiski on selge, et me ei saa rääkida kohustuslikust pestitsiidide vastastikusest tunnustamisest ainult seetõttu, et igas riigis on erinevad geograafilised, kliima- ja keskkonnatingimused. Arvan, et peaaegu igaüks siin täiskogul, kes on täna sõna võtnud, nõustub selle märkusega.
Kolmas oluline väärarusaam on ettekujutus, et see hävitab põllumajanduse konkurentsivõime. Ei! Oleme Taanis alates 1980. aastatest vähendanud pestitsiidide kasutamist 50% võrra, ilma et see avaldaks mingit mõju põllumajanduse konkurentsivõimele. Pestitsiidid on kallid ja eeldades, et neid kasutatakse nõuetekohaselt, on konkurentsivõime seisukohalt parem, kui neid kasutatakse vähem.
Anders Wijkman
(SV) Proua juhataja, aeg on napp ja ma räägin eelkõige selleks, et väljendada oma toetust Breyeri raporti kaasraportöörile fraktsioonis PPE-DE, Erna Hennicot-Schoepgesile. Minu arvates on väga kahetsusväärne, et enamik minu fraktsiooni liikmeid jättis tähelepanuta proua Hennicot-Schoepgesi soovitused mitme tähtsa punkti puhul ja ei toetanud raportis esitatud olulisi ettepanekuid. Loomulikult olen sellega nõus, et nõue esitada teave 48 tundi enne pihustamist on ebapraktiline ja ei toimi, kuid pole põhjust järeldada, et me teabenõuet üldse ei vaja. Proua Hennicot-Schoepgesi ettepanek on kompromissina hästi tasakaalus.
Veel üks tähtis teema on eriti tundlike ainete kasutuselt kõrvaldamise kriteeriumid. Loomulikult peame oma otsused langetama kooskõlas eelkõige parlamendis vastu võetud otsustega uue REACHi kemikaale käsitleva õigustiku kohta. Selle üks aluspõhimõte on kõrvaldada kasutuselt järk-järgult ained, mille puhul on raske kehtestada ohtlikkuse piirväärtusi. Ilmselt peame ka sel juhul sama liini järgima, eriti kui me tegeleme ainetega, mis puutuvad kokku või võivad kokku puutuda toiduga.
Veel üks küsimus, mille puhul ma toetan raportööri, proua Breyerit, on alade moodustamise ettepanek. Kui ma nägin komisjoni ettepanekut, pakkus mulle kohe huvi kavatsus jagada Euroopa aladeks, mille kasvu-, kliima- ja muud tingimused on suhteliselt sarnased. Siiski on käesolev aladeks jagamise ettepanek kahjuks liiga meelevaldne. Ma ei saa seda lähenemisviisi toetada ja usun, et liikmesriikidele peaks jääma õigus keelata erinevad preparaadid, isegi kui naaberriigid on andnud neile rohelise tee. Ma tahaksin käsitleda ka teisi küsimusi, kuid mu aeg on läbi.
Esther De Lange
(NL) Härra juhataja, kui ma jalutan oma kodukülast välja, olen keset kordumatut põllumajanduspiirkonda, suurte linnade Amsterdami, Rotterdami ja Utrechti vahelises rohelisel alal. Praegu on see ikka veel roheline põllundusmaa, aga kui keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ettepaneku alusel kehtestatakse 10meetrine kaitseriba, on selles piirkonnas praktiliselt võimatu põllumajandusega tegelda, kuid just põllumajandus hoiab seda ala rohelisena.
Eelmisel nädalal üritasin, kuid suutsin vaevu leida paljude kraavide vahel 20 meetri laiust maalappi. Igaüks, kes Madalmaadest vähegi midagi teab, saab aru, et see ei kehti mitte ainult roheliste alade puhul. Madalmaade põllumajandusele on iseloomulik, et karjamaade vahel on palju kraave. See tähendaks, et 10meetriste kaitseribade rajamise korral kaotaksid Madalmaad oma põllumajandusmaast 800 000 hektarit, mis moodustab 35% põllumajanduspiirkonnast.
Seetõttu palun, et parlamendiliikmed seda ettepanekut ei toetaks, pidades silmas ka Euroopas ja maailmas vajalikku põllumajandustoodangut, nagu ütles põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esimees. See ei tähenda sugugi, et ma pole nõus eesmärgiga kaitsta loodust ja inimeste tervist. See püüe on meil kõigil ühine. Ma mõtlen ainult, et seda on parem saavutada riskianalüüsil ja riski vähendamisel põhineva lähenemisviisiga.
Alternatiiv, kasutamise vähendamine, tundub kindlasti kena ja lihtne - üldine vähendamine 20% võrra - kuid see ei taga tarbijate parimat kaitset, sest seda saab käsitada üksnes koguste ja mitte lõpliku mõju, lõpliku riski kaudu. Selles kontekstis on mul tegelikult raske mõista Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni valulist väänlemist, mis pooldab nii üldist vähendamist 20% võrra kui ka riskipõhist lähenemisviisi.
Mul on kaks viimast märkust. Kõik, mis ma litsentsimissüsteemi kohta ütlen, on see, et 27 liikmesriigile on vastuvõetavad kolm kliimavööndit, mis ilmselt arvestavad ka riikide tingimustega. Lõpuks tahaksin komisjoni paluda, et kõikides nendes suurtes aruteluvaldkondades ei jäetaks kahe silma vahele vähem tähtsaid põllukultuure.
Françoise Grossetête
(FR) Proua juhataja, pestitsiidide jäägid on praegu kõikjal: toidus, vees, õhus, meie keha kudedes ja rinnapiimas ning - see on kõige hirmutavam - meie sündimata laste kehas. Me alles hakkame aduma pikaajalisi tagajärgi, mida põhjustavad kõikjal esinevad pestitsiidijäägid: need hõlmavad erinevaid vähivorme, sisesekretsioonisüsteemi häireid, meeste sigimisvõime vähenemist, meie immuunsüsteemi kahjustamist ja närvisüsteemi degeneratiivseid haigusi.
Niisiis, jah ning veel kord jah: vähendagem pestitsiidide kasutamist ja tehkem seda kiiresti. Ma toetan täielikult ettepanekuid, mida minu kolleeg proua Hennicot tegi Breyeri raporti kohta, ja aja kokkuhoiu huvides rõhutan veel üht punkti, mida ma pean eluliselt oluliseks ja mida arutati fraktsioonis PPE-DE - nimelt inimeste teavitamine, kes elavad alade lähedal, mida hakatakse pestitsiididega töötlema. Ma arvan, et osa meie fraktsioonist ei käitu mõistlikult, toetades kõnealuse teavitamisnõude kõrvalejätmist ettekäändel, et kui ainete kasutamine on eelnevalt heaks kiidetud, tähendab see, et need ei ole kahjulikud.
Õhust pihustamine on tavaline, eriti metsa- ja viinamarjaistanduste puhul. Sellega kaasneb oht, et ained kanduvad asustatud või tundlikele aladele, niisiis peab see olema rangelt reguleeritud. On oluline, et kasvatajad hoiataksid enne pestitsiidide pihustamist lähedal elavaid inimesi ja isikuid, kes võivad pestitsiididega kokku puutuda. Inimesed, kes kannatavad hingamisteede häirete all, nagu astma, võivad ohus olla, kui nad ei saa varakult teada, et pihustamine on tulemas. Teabe edastamine ja esitamine ei pane põllumajandusettevõtjatele tingimata täiendavat halduskoormust, nagu mõni minu kaasparlamendiliikmetest oletas. Tõenäoliselt piisab lihtsatest teadetest kavatsetud pihustamise kuupäevadega, mis paigutatakse riskialadel asuvate asulate lähistele.
Ma tahaksin lõpetada tungiva meeldetuletusega, et on aeg edasi liikuda uue põlvkonna põllumajandustavade juurde, mis austavad keskkonda ja millel on oma osa kaasaegses põllumajandussektoris.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, pestitsiidide säästva kasutamise võti on mõistlik riski vähendamine. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksime pestitsiidide säästvat kasutamist reguleeriva direktiiviga sätestama suunised. Igal riigil on kohustus ette valmistada direktiivis esitatud suuniste kohane tegevuskava. Iga riik peaks seejuures arvesse võtma kohalikke tingimusi ja erinevusi.
Eelkõige erineb meie põllumajanduse arengutase, ma kordan: põllumajanduse arengutase. Euroopa Liidu uutel liikmesriikidel tuleb sageli teha tohutut tööd, et arengutaseme osas järele jõuda. Pestitsiidide kasutamise vähendamine nendes riikides võrreldes praeguse kasutustasemega hakkab lõpptulemusena töötama meie kui tarbijate vastu, juhul kui me ei võta kasutamist vähendades arvesse taimekaitsevahendite kasutamise praegust taset, mis on suhteliselt madal.
Ka meie maastik on erinev. Poolas on ulatuslikke metsaalasid võimalik kahjurite vastu kaitsta üksnes õhust pihustamisega. Nende metsade kaitse on kohustus looduskeskkonna ees ja parlamendi kohustus on looduskeskkonda kaitsvate toodete ohutu kasutamise suuniste kehtestamine.
Direktiivis räägitakse palju sellest, et põllumajandusettevõtjate teadmised on pestitsiidide säästva kasutamise kõige tähtsam tegur. Me kõik vastutame hariduse toetamise ja tingimuste loomise eest, mis võimaldaksid sellel teabel jõuda iga põllumajandusettevõtjani. Esitades muudatusettepaneku, mis käsitleb ajutisi pestitsiididega seotud riiklikke toetusi, räägin ma mehhanismi poolt, mis võimaldab vanemad preparaadid nii kiiresti kui võimalik kaasaegsete ja turvalisemate vastu välja vahetada. Ma palun teie toetust.
Direktiiviga sätestatud suunised peaksid julgustama mõistlike meetmete võtmist ning ei tohiks liikmesriike ja põllumajandusettevõtjaid heidutada.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, ma tänan tänase istungi sõnavõtjaid positiivsete märkuste eest. Lubage mul anda lühike ülevaade komisjoni seisukohtadest teatud oluliste küsimuste kohta, mis üles kerkisid.
Lubage mul alustada temaatilise strateegiaga ja eriti punktidega, mis pole direktiiviga hõlmatud.
Kõigepealt olen rahul, et raport toetas pestitsiidide säästva kasutamise temaatilist strateegiat. Eriti hea on ettepanek uute õigusaktide loomiseks, et reguleerida ohtlike pestitsiidide kasutamist.
Olen nõus, et väga tähtis on rohkem uurida pestitsiidide kombineeritud ja kumulatiivse kasutamise mõju tervisele. Minu arvates on asenduspõhimõte eluliselt tähtis, see kõrvaldab kõige ohtlikumad ained turult ja asendab need ohutumate alternatiividega, mille seas on mõned mittekeemilised lahendused.
Lõpuks, Belohorská raport, mille võttis vastu keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon, esitab teatud täiendavad meetmed, mis on eriti positiivsed.
Lubage mul nüüd asuda üksikasjalikumalt raamdirektiivi juurde. Paljud Euroopa Parlamendis vastu võetud muudatusettepanekud pakuvad kasulikke täpsustusi ja need saab kasutusele võtta. Teised muudatusettepanekud võivad siiski kaasa tuua soovimatuid tagajärgi. Tahaksin kõigepealt käsitleda põhilisi muudatusettepanekuid, millega komisjon saab nõustuda põhimõtteliselt või osaliselt.
Komisjon nõustub osaliselt ettepanekuga, mille kohaselt liikmesriigid peaksid riiklike tegevuskavadega kehtestama individuaalsed eesmärgid kõige ohtlikumate pestitsiidide kasutamise piiramiseks. Kahtlemata on selliste eesmärkide seadmine kooskõlas direktiivi üldise eesmärgiga vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid ohte. Siiski pole ELi tasandil üldise alalise eesmärgi kehtestamine, et vähendada pestitsiidide kasutamist, lisaks riiklikele eesmärkidele vajalik ja seetõttu komisjon ei toeta seda. Tegelikkuses ei tarvitse üldine pestitsiidide koguste vähendamine kaasa tuua riski vähenemist: erinevate ainete kasutamisega kaasneva riski tase on erinev. Seetõttu peab tegevus riski piiramiseks keskenduma peamiselt kõige kahjulikumatele ainetele.
Komisjon saab põhimõtteliselt nõustuda vooluveekogude kõrval paiknevate põldude juurde rajatavate kaitseribade minimaalse laiuse kehtestamisega, sest see annab täiendavat keskkonnakasu. 10meetrise piirmäära sätestamine vahet tegemata ja kõikidel juhtumitel ei tundu siiski asjakohane. Komisjon eelistaks, et liikmesriigid määratleksid paindlikud vahemikud ja kehtestaksid kaitseribade nõuetekohase laiuse kooskõlas oma geograafiliste iseärasustega.
Komisjon saab nõustuda ka teatud kasulike selgitustega teiste teemade kohta, nagu tehniline väljaõpe ja sertifitseerimine. Siiski on ka muudatusettepanekuid, mida komisjon ei saa toetada.
Esiteks on komisjon veendunud, et põhiline meede pestitsiididest sõltuvuse vähendamiseks on integreeritud kahjuritõrje ühtsete üldeeskirjade kohustuslik järgimine professionaalsete pestitsiidikasutajate poolt. See tuleb kasuks ELi keskkonnale tervikuna ja aitab kaasa säästva ja konkurentsivõimelise põllumajandussektori arengule. Seetõttu ma ei saa nõustuda selle erakordselt tähtsa meetme väljajätmisega Euroopa Komisjoni ettepanekust vastavalt muudatusettepanekule 86.
Teiseks, Euroopa Komisjon on nõus võtma meetmeid selliste põldude läheduses elavate inimeste kaitseks, kus viiakse läbi õhust pihustamist. Sellele vaatamata on komisjoni arvates pestitsiidide kasutamise täielik keelamine nn tundlikel aladel ebaproportsionaalne. Me peame jätma ka liikmesriikidele ja kohalikele ametiasutustele teatud otsustamisvabaduse. Kui see peaks siiski vajalikuks osutuma ja erandlikel, haruldastel juhtudel, kui tulemusi annab üksnes pestitsiidide kasutamine, peab neil olema õigus tegelda inimeste tervist või bioloogilist mitmekesisust ähvardavate ohtudega.
Kolmandaks, ehkki komisjon on võtnud endale kohustuse kaaluda direktiivi kohaldamisala laiendamise võimalust biotsiididele, nõuab niisugune otsus väga hoolikat uurimist, samuti nagu pestitsiide käsitleva direktiivi teatud nõuete rakendamine. Kui me saame biotsiide käsitleva direktiivi läbivaatamiseks kavandatava programmi käigus rohkem andmeid, suudame biotsiidide kasutamisega tulemuslikumalt tegelda.
Neljandaks, komisjon ei saa toetada viite lisamist EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 kohta, sest direktiivi eelnõu keskendub selgesti keskkonnakaitsele, mis juba sisaldab rahvatervise küsimust.
Viiendaks, ehkki maksude ja maksete määramine on kooskõlas "saastaja maksab" põhimõttega, ei ole praegusel hetkel tõhusat korraldust maksumäärade eristamiseks iga pestitsiidiga seotud riski alusel. Seetõttu eelistab komisjon praegu ühenduse tasandil makse ja makseid mitte sätestada, vaid lükata see edasi, kuni selle teema kohta on läbi viidud uuring.
Proua juhataja, komisjon võib 166 muudatusettepanekust vastu võtta 121; 25 ettepanekut nendest on täies ulatuses vastuvõetavad ja 96 põhimõtteliselt või osaliselt. Ma esitan parlamendi sekretariaadile täieliku ülevaate komisjoni seisukohtadest muudatusettepanekute kohta.
Lubage mul veel kord tänada kõiki, kes andsid oma osa tänaõhtusesse arutelusse, ja eriti raportööre tehtud töö eest. Tänan teid tähelepanu eest.
Markos Kyprianou
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, lubage mul alustuseks parlamendiliikmetele meelde tuletada ELi praegust tervisliku toitumise edendamise ja toetamise poliitikat. Puu- ja köögiviljad on tervislikus menüüs kindlasti väga tähtsal kohal. Väga oluline on seda arvestada. Meil on täna kaks eesmärki. Me peame tagama puu- ja köögiviljatootmise ning see on tootmise ja põllumajanduse toetamise jaoks kuldne võimalus. Teiseks peame tagama tarbimiseks ohutud puu- ja köögiviljad. Me usume, et komisjoni ettepanek võimaldab nende kahe ülesande tasakaalustatud lahendamisel edu saavutada.
Olen suure huviga jälginud kõigi parlamendiliikmete esitatud väiteid. Esitatud põhjendused on tõsised ja me võtame neid asjakohaselt arvesse. Ajapuuduse tõttu ei taha ma kõiki küsimusi käsitleda. Lubage mul käsitleda neist kahte või kolme, mis on minu arvates väga tähtsad ja mis kerkisid üles täna.
Esiteks, tundlike rahvastikurühmade kaitse küsimuses olen sellega nõus, et me peame neid kaitsma, ja seda on õigusloomega seotud ettepanekus arvesse võetud. Me oleme valmis nõustuma ka muudatusettepanekuga, mis sisaldab tundlike rahvastikurühmade mõiste määratlust, lihtsalt sellepärast, et see kindlustab neile isegi suurema kaitse. Tahaksin teha ühe märkuse, kuigi see pole arutatava teemaga vahetult seotud, see hõlmab imporditud taimekaitsevahendeid: ma rõhutan, et ka nende üle toimub järelevalve pestitsiidijääkide osas ühe teise määruse kohaselt, mis käsitleb pestitsiidijääkide lubatud piirnorme. Meil on kontrollieeskirjad, et tagada tarbijate kaitse ka impordi korral.
Üldisemalt rääkides on heakskiidu kriteeriumid õigusaktide väga tähtis osa. Kahtlemata on ettepaneku peamine eesmärk kaitsta kodanike tervist ja keskkonda. See on suure tähtsusega ja me ei tohiks seda unustada. Esitatud heakskiidu kriteeriumid on selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud, seepärast ei saa komisjon soostuda nendest vähimagi kõrvalekaldumisega. Arutelust ja mõnest muudatusettepanekust ilmneb selgesti, et ka Euroopa Parlament jagab neid eesmärke. Teatud muudatusettepanekud isegi tugevdavad neid kriteeriume. Komisjon on seisukohal, et esitatud kriteeriumid peaksid tagama kõrgetasemelise kaitse, takistamata taimekaitse toimimist. Järelikult ei saa komisjon heaks kiita muudatusettepanekuid, mis võiksid neid kriteeriume nõrgestada.
Lõpuks jõuan vastastikuse tunnustamise vastuolulise teema juurde, mille on tõstatanud erinevate alade kokkusobitamine kõnealuses sektoris. Mulle tundub, et meie ettepanekust on mõnevõrra valesti aru saadud. Lubage mul kõigepealt teile meelde tuletada, et uue ettepanekuga sätestatakse rangemad kriteeriumid, mida rakendatakse alade alusel. Me peaksime seda meeles pidama, sest see tagab tervise ja keskkonna kaitse kõrgema taseme. Samal ajal peaksime silmas pidama ühtse turu, siseturu põhimõtteid, vältides põllumajandustoodete ühtse turu moonutamist ühelt poolt ja taimekaitsevahendite turu jaotamist teiselt poolt. Kui me arvestame konkreetseid kliima- ja pinnasetingimusi, on eraldi aladesse jaotamine vältimatu. Küsimus ei ole siiski nii lihtne ja selge, sest ma nägin ette võimalikku vääritimõistmist. Arvestades, et ühelt poolt võivad liikmesriigid enda kaitsmiseks meetmeid võtta ja teiselt poolt võivad teise liikmesriigi eksperdid otsustamismenetluse jooksul, mille puhul on vaja ala esimese liikmesriigi heakskiitu, aktiivselt litsentsimismenetluses osaleda ja selle käigus kogu ala tingimusi hinnata. Teiste sõnadega, alasse kuuluv liikmesriik ei langeta otsust eraldatuses ja ühepoolselt, vaid kõnealuse ala liikmesriikide esindajad osalevad menetluses. Neil on võimalus oma seisukohti esitada ja veenda teisi nende kodumaal valitsevate eritingimustega arvestama.
Lubage mul esile tõsta veevarude kaitset. See on samuti tundlik teema, mis tekitas Euroopa Parlamendi liikmete seas arvukalt küsimusi. Ettepanek võtab arvesse veevarude kaitsmise vajadust ja eelkõige veepoliitika raamdirektiivi eesmärke. Kui riskihinnangu alusel tehakse selgeks, et ettepanekus esitatud tingimustel ületab kasutamine tundlikel aladel lubatud piiri, võib ja peab asjaomane liikmesriik pestitsiidide kasutamise kõnealuses konkreetses piirkonnas keelama. Kui liikmesriik saab lisaks sellele tõestada, et kogu tema pinnas on tundlik ala, on tal võimalus jätta kõnealune toode üldse heaks kiitmata. Niisiis on eriomadused ja veevarude kaitse vajadus uue määrusega sätestatavas menetluses selgesti arvesse võetud. Seetõttu komisjon küll hindab tehtud märkusi, kuid ei saa heaks kiita muudatusettepanekut, mis esitab aladel põhineva heakskiitmissüsteemi.
Nagu ma ütlesin, esitati üle 250 muudatusettepaneku, ja nende üksikasjalikuks analüüsimiseks ei ole aega olnud. Näen, et meil on ikka veel eriarvamusi, aga ma eeldan, et menetlus ja arutelu lubavad meil leida ühise keele.
komisjoni liige - lisa - komisjoni seisukoht
Klassi raport
Komisjon kiidab heaks muudatusettepanekud 2, 3, 6, 17, 26, 49, 52, 53, 60, 61, 66, 68, 76, 94, 95, 97, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 111, 115 ja 117.
Komisjon kiidab põhimõtteliselt või osaliselt heaks muudatusettepanekud 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 24, 25, 27, 31, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 42, 43, 44, 45, 47, 48, 50, 51, 54, 56, 59, 62, 63, 64, 65, 67, 70, 71, 74, 75, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 85, 87, 90, 92, 93, 100, 101, 110, 112, 113, 114, 116, 118, 119, 122, 126, 128, 129, 130, 131, 133, 134, 135, 136, 137, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 160, 163, 164 ja 165.
Komisjon ei kiida heaks muudatusettepanekuid 1, 5, 16, 22, 23, 28, 29, 30, 32, 37, 40, 41, 46, 55, 57, 58, 69, 72, 73, 77, 84, 86, 88, 89, 91, 96, 98, 99, 102, 104, 120, 121, 123, 124, 125, 127, 132, 138, 139, 157, 158, 159, 161 ja 162.
Komisjon jääb äraootavale seisukohale muudatusettepaneku 166 suhtes.
Breyeri raport
Komisjon kiidab heaks või kiidab heaks pärast ümbersõnastamist muudatusettepanekud 9, 11, 20, 22, 26, 29, 31, 32, 33, 36, 41, 43, 45, 49, 51, 56, 57, 64, 67, 75, 78, 79, 82, 84, 92, 93, 96, 102,107, 112, 114, 119, 124, 130, 131, 140, 145, 153, 155, 156, 157, 159, 160, 167, 170, 181, 184, 190, 195, 196, 197, 201, 203, 206, 212, 213, 215, 217, 220, 254, 258, 274, 282, 283, 286 ja 301.
Komisjon kiidab põhimõtteliselt või osaliselt heaks muudatusettepanekud 4, 5, 6, 7, 10, 14, 18, 19, 21, 24, 25, 27, 34, 39, 46, 50, 53, 54, 59, 61, 62, 63, 66, 76, 77, 80, 87, 89, 94, 95, 98, 99, 100, 108, 109, 115, 116, 121, 122, 123, 133, 134, 136, 149, 163, 169, 175, 176, 177, 180, 183, 188, 189, 193, 199, 209, 218, 225, 233, 243, 244, 248, 251, 252, 268, 279, 284, 290, 296, 297, 300, 302 ja 305.
Komisjon ei kiida heaks muudatusettepanekuid 1, 2, 3, 8, 12, 13, 15, 16, 17, 23, 28, 30, 35, 37, 38, 40, 42, 44, 47, 48, 52, 55, 58, 60, 65, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 81, 83, 85, 86, 88, 90, 91, 97, 101, 103, 104, 105, 106, 110, 111, 113, 117, 118, 120, 125, 126, 127, 128, 129, 132, 135, 137, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 146, 147, 148, 150, 151, 152, 154, 158, 161, 162, 164, 165, 166, 168, 171, 172, 173, 174, 178, 179, 182, 185, 186, 187, 191, 192, 194, 198, 200, 202, 204, 205, 207, 208, 210, 211, 214, 216, 219, 221, 222, 223, 224, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 234, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 245, 246, 247, 249, 250, 253, 255, 256, 257, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 269, 270, 271, 272, 273, 275, 276, 277, 278, 280, 281, 285, 287, 288, 289, 291, 292, 293, 294, 295, 298, 299, 303, 304 ja 306.
Gyula Hegyi  
kirjalikult. - Pestitsiidid liigitatakse kõige ohtlikemate kemikaalide alla, kuna need on mõeldud tapma ning satuvad keskkonda ja toitu tahtlikult. Üksnes ligikaudu 1% pestitsiididest jõuab oma sihtmärgini. Seega peame õigusakti ettevalmistamisel pestitsiidide kasutamise ja lubamise kohta võtma arvesse erinevate sidusrühmade huve. Põllumajandustootjate huvides on saada suurt saaki ja hea kvaliteediga tooteid väheste kuludega. Kui nemad saavutavad nimetatud eesmärgi väiksema koguse pestitsiididega, võivad nad kokku hoida kulusid ja pakkuda tervislikumaid tooteid. Kodanike huvides on saada ohutuid, odavaid tooteid ja pestitsiidideta joogivett. Seetõttu on väiksemas koguses ja ohutumate pestitsiidide kasutamine peaaegu kõigi huvides.
Kui soovime saavutada, et pestitsiidide kasutamist Euroopas tõepoolest vähendatakse, vajame tõhusaid riiklikke kavasid, keskendudes kohalikele oludele ja kasutades kohalikke võimalusi.
Mairead McGuinness  
kirjalikult. -Toetan kõnealuse raporti jõustamist, kuna see tõhustab kehtivat õigusakti, millega reguleeritakse taimekaitsevahendeid viisil, mis peaks tõstma tarbijate usaldust toidu suhtes, mida nad söövad, mis peaks andma nimetatud toodetega vahetus kontaktis olevatele inimestele, nagu tootjad, põllumajandustootjad ja tarnijad, selgemad suunised pestitsiidide kasutamiseks ja mis tagab põllumajandustoodete ohutu tootmise ELis.
Siiski on oluline juhtida tähelepanu sellele, et õigusaktide arvu suurenemine kõnealuses valdkonnas on tõhus üksnes siis, kui liikmesriikides on olemas piisav kontroll ja järelevalve. Praegu näib, et ehkki toimub toiduainete kontrollimine jääkide suhtes, ei pruugi sellest jätkuda piisava tagatise andmiseks nimetatud toodete tarbijatele. Vaja on võtta meetmeid tagamaks, et meetmeid, mis on ette nähtud käesoleva õigusakti kohaselt, rakendatakse tõhusa kontrolli abil.
Péter Olajos  
kirjalikult. - (HU) Proua juhataja, daamid ja härrad, me oleme nüüd mitu kuud üksikasjalikult arutlenud taimekaitsevahendeid käsitleva õigusloomepaketi üle. Seekord oleme läbi vaadanud arvukalt ettepanekuid ja need dokumenti sisse viinud. Arvan, et selle töö tulemusel on meil nüüd eelnõu, mis põhineb paljudel kompromissidel ja vastab nii paljudele nõuetele kui vähegi võimalik. Siiski on mõned teemad, mille puhul ei tohiks järeleandmisi teha. Kui kaalul on inimeste tervis, ei saa lubada majanduslike huvide esikohale seadmist. See eelnõu ei käsitle Euroopa põllumajandussektori konkurentsivõimet, vaid Euroopa kodanike tervise kaitset. Meile on ka selgeks saanud, et praegu liikmesriikides kehtivad eeskirjad on väga erinevad. Minu kodumaal on need ühed kõige rangematest. Samal ajal kui meie siin Strasbourgis arutame, kas vooluveekogude juures oleva kaitseriba laius peaks olema 5 või 10 meetrit, on Ungari määranud kaitseriba laiuseks 50 meetrit, ja mõnes kohas isegi 500 meetrit, ja need on rajatud juba mitukümmend aastat tagasi. Veel enam, ehkki meie põllumajandusettevõtjad kasutavad kohati 15 korda vähem taimekaitsevahendeid kui Madalmaades, ei suutnud Euroopa sekkumisvarude laod, kui need veel olemas olid, Ungari maisi ära mahutada. Seda kõike silmas pidades palun oma parlamendiliikmetest kolleege anda homme hääl rangete kasutamise lõpetamise kriteeriumide kehtestamise toetuseks. Eelnõu kompromissteksti põhjal kohaldataks seda üksnes 29 aine suhtes rohkem kui 600 ainest. See ei ole liiga kõrge hind tagamaks, et tõestatud kantserogeensed ja toksilised ühendid jäävad koostisest välja. Isegi kui riigi konkreetse olukorra tõttu tekivad erinevused, kui algab hääletamine, oleme selles suhtes kokku leppinud. Kasutagem siis oma häält, et saaksime puhta südametunnistusega söögilauda istuda.
Zita Pleštinská  
kirjalikult. - (SK) Samamoodi nagu meil on inimestele mõeldud ravimid, on meil ka taimedele mõeldud ravimid: pestitsiide võib õigustatult niimoodi nimetada, sest need on ravimid haiguste, kahjurite ja umbrohu vastu võitlemiseks. Loomulikult tuleb neid kasutada kehtestatud eeskirjade kohaselt. Nõuetele mittevastava kasutamise tagajärjel võivad organismis ilmneda talitlushäired, mis avalduvad vähina.
Daamid ja härrad, meie lähenemisviis sellele teemale peab põhinema teaduslikul analüüsil. Me ei tohi järele anda Euroopa Parlamendis puhkenud ohjeldamatule pestitsiidihüsteeriale. Euroopa suudab üha vähem tagada toiduainetega varustamist ja see suurendab põllumajandusliku toidutööstuse sõltuvust maailmaturu varudest. Me peame meeles pidama, et toiduainete puudus põhjustab nende hinnatõusu.
Pärast ekspertidega konsulteerimist pean mõningaid keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni tehtud muudatusettepanekuid ELi direktiivi 91/414/EMÜ ja pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi kohta kõlbmatuks. Need uued täiendused kalduvad kõrvale teaduslikul lähenemisviisil põhineva keskendatud ja proportsionaalse õigusloome põhimõttest.
Ma mõistan, et me vajame toiduohutuse tagamiseks Euroopa pestitsiidide kohta ühtlustatud õigusakte. Siiski ei tohi me takistada põllumajandusettevõtjatel vajalike vahendite kasutamist, et toota ohutuid, täisväärtuslikke ja taskukohaseid toiduaineid.
Ma ei saa toetada Christa Klaßi ja Hiltrud Breyeri raportit keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis vastuvõetud kujul. Ma hääletan nende poolt üksnes juhul, kui minu fraktsiooni PPE-DE muudatusettepanekud vastu võetakse.
