Demokraatlik areng Türgis (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus demokraatliku arengu kohta Türgis.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, kardan, et praegune arutelu demokraatia üle Türgis võib olla sama kirglik kui arutelu veinireformi kohta Arsenali ja Manchester Unitedi vahelise mängu teisel poolajal, mis on ülesvõte Euroopast 2009. aastal.
Nüüd on asi tõsisem, sest see on väga tõsine küsimus ja tõepoolest väga oluline küsimus seoses demokraatliku arenguga Türgis. Esiteks olen väga kurb ja šokeeritud veresõjast, mis toimus eile õhtul Bilges, Türgis, milles hukkus 44 inimest. Avaldan siirast kaastunnet ohvrite perekondadele ja sõpradele ning usun, et mõrvarid võetakse vastutusele nii kiiresti kui võimalik. Sellisel rünnakul ei ole mingit moraalset või eetilist õigustust.
Lubage mul väljendada ka isiklikku ja komisjoni kurbust üheksa Türgi sõduri ja sandarmi surma üle eelmise nädala terrorirünnakute tagajärjel. Meie mõtted on elu kaotanud inimeste peredega.
Mõistame terrorismi hukka ja toetame Türgit terrorismivastases võitluses. Kurdistani Töölispartei (PKK) on ELi terroristlike organisatsioonide nimekirja kantud. Ajavahemikus 14. kuni 18. aprill on arreteeritud enam kui 200 Demokraatliku Partei ametnikku ja liiget politseioperatsiooni käigus kogu Türgis ja eelkõige selle kagupoolses piirkonnas.
Oleme aru saanud, et nende vastu esitatud süüdistuste seas on terroristliku organisatsiooni liikmeks olemine, kuigi ametlikku süüdistust pole veel esitatud. Ootame süüdistuse lõpule viimist osana läbipaistvast ja objektiivsest kohtuprotsessist.
Komisjon ei tohi sekkuda käimasolevatesse kohtuasjadesse. Siiski on meie lähenemisviis selge: ehkki toetame terrorismivastast võitlust, oleme järjekindlalt rõhutanud, et seda tuleb teostada inimõigusi ja põhivabadusi austades, eelkõige seoses sõna- ja ühinemisvabadusega.
Poliitiline pluralism on mis tahes demokraatia lahutamatu osa. Türgi Suur Rahvusassamblee esindab täna suuresti riigi poliitilist mitmekesisust. Demokraatlik Partei on aidanud kaasa pluralismile Türgis ja selle poliitilist õiguspärasust kinnitasid hiljutiste kohalike valimiste tulemused märtsis.
Samal ajal vajavad Türgi kagupiirkonna inimesed rahu, nad vajavad stabiilsust ja jõukust vägivalla ja vastasseisu asemel. Jõu ja vägivalla kasutamise hukkamõistmine on kõikide asjaomaste osapoolte kohustus. Kõik peavad ennast talitsema ja kasutama ainult rahumeelseid vahendeid. Ka see on mis tahes demokraatia lahutamatu osa.
Jälgime jätkuvalt tähelepanelikult selle juhtumi arengut. On äärmiselt oluline, et lähtutakse demokraatia ja õigusriigi põhimõtetest, sealhulgas kaebealuste õigustest.
Samuti jälgib komisjon jätkuvalt tähelepanelikult sulgemise juhtumit Kurdi Demokraatliku Partei (DTP) vastu, mis on lahendamisel põhiseaduskohtus. Selles kontekstis ei ole praegused Türgi poliitiliste parteide sulgemisele kohaldatavad eeskirjad kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ega Euroopa tavadega, nagu märgiti hiljuti Veneetsia komisjoni arvamuses. Oleme palunud Türgil sellist arvamust täielikult arvesse võtta ja kajastada seda Türgi põhiseaduslikus ja õiguslikus raamistikus sellekohaste muudatuste kujul.
Kokkuvõttes julgustame jätkuvalt Türgi ametivõime riigi kaguosa ja sealsete inimeste probleemide käsitlemisel, et tõhustada kõigi Türgi kodanike majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi võimalusi sõltumata rahvuslikust, usulisest või keelelisest päritolust.
Kopenhaageni poliitilistele kriteeriumide kohaselt peab Türgi tagama kultuurilise mitmekesisuse ja edendama kõikide kodanike kultuurilised õigused, nagu on sätestatud ühinemispartnerluses. Selles kontekstis on uue Türgi riigitelevisiooni kanali loomine kurdi keeles samm edasi. See näitab mõtteviisi muutumist ja tahan julgustada Türgi ametivõime astuma edasisi samme selles suunas.
Jälgime jätkuvalt olukorda riigi kaguosas ja avaldame teavet saabuvas arenguaruandes. See on Türgi demokratiseerimisprotsessi oluline osa.
Frieda Brepoels
PPE-DE fraktsiooni nimel. - (NL) Proua juhataja, volinik, pärast kohalikke valimisi 29. märtsil, kui Kurdi Demokraatlik Partei saavutas sensatsioonilise võidu - peaaegu kahekordistades oma linnapeade arvu 52-lt 98-le - on selge, et kurdi küsimus ei ole enam üksnes sotsiaal-majanduslik küsimus, milleks härra Erdoğan ja tema Õigluse ja Arengu Partei (AKP) seda seni on pidanud. On selge vajadus poliitilise lahenduse järele ja Kurdi Demokraatlikku Parteisse tuleb läbirääkimistel suhtuda kui täielikku partnerisse.
Kõnealuses olukorras võiks arvata, et repressiivne lähenemisviis on ajast ja arust, ent Türgi ametivõimud on taas kord alustanud ulatusliku arreteerimiste lainega. Enam kui 400 juhtivat Kurdi Demokraatliku Partei töötajat on arreteeritud selle eest, et nad taotlevad lahendust kurdi küsimusele. Mu küsimus komisjonile on seega järgmine. See on nüüd viies või kuues kurdide loodud partei, mis kannab hetkel nime Kurdi Demokraatlik Partei. Sellel on 21 parlamendiliiget ja 98 linnapead ja sellele vaatamata jäetakse kurdid endiselt kõrvale.
Volinik, kas Euroopa Liidul ei ole juba aeg algatada lepitamist Türgi valitsuse ja Kurdi Demokraatliku Partei vahel. Kui te seda ei tee, seisab olukord täielikult paigal. Teisisõnu, käsitleda tuleb mitme arvatava terroristliku tegevuse põhjuseid. Arvan, et võit valimistel paar nädalat tagasi tõestab samuti, et kurdi rahvustunnetus on elus ja terve ning kiiresti tuleb ellu viia ka struktuurireforme, mis edendavad kurdide suuremat sõltumatust.
Samuti tahaksin kõnelause aruteluga seotult pöörata tähelepanu teisele pakilisele probleemile - nimelt enam kui 1 500 alaealist on vangi pandud ja nende üle mõistetakse kohut täiskasvanutega samas kohtus, mis on täielikult vastuolus rahvusvahelise lapse õiguste konventsiooniga. Mida kavatseb komisjon sellega seoses ette võtta?
Vural Öger
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, härra Rehn, käesoleval kuuendal ametiajal on Türgi olnud ELi päevakorras prioriteet. Enne ühinemisläbirääkimiste algust oli Türgi astunud suuri samme reformi suunas ja EL tunnustas seda vastavalt.
Tänaseks on meeleolud mõnevõrra muutunud. Muutume üha murelikumaks demokratiseerimisprotsessi edusammude pärast Türgis. Pidevalt tuleb jälgida ajakirjandusvabadust, vähemuste kaitset ja ka kohtusüsteemi reformi. Nagu Ergenekoni kohtuprotsess, mis toimub Türgis, tahaksin öelda, et seda ei tohi politiseerida. Fakt on see, et arreteerimised ja läbiotsimised toimuvad. Kiireid märkusi tuleks vältida. Ettevaatlikul aruandlusel on siin täita tähtis roll.
Kurdi küsimuses on tehtud olulisi edusamme. Kurdi probleemi lahendus on keskne osa demokratiseerimisprotsessist ja vähemuste kaitsest. Siiski tunnen muret ja mõnede ELi valitsusjuhtide praeguse seisukoha pärast. Ebaselged märguanded ELilt tähendavad ka seda, et aeg-ajalt on demokraatlik areng Türgis konarlik. Sellega seoses tahaksin meelde tuletada, et ELi selge pühendumine Türgi täielikule liitumisele ergutaks reformiprotsessi. Vastasel juhul leidub alati uut pinnast fundamentalismile ja natsionalismile ning kurdide probleem süveneb.
Lõppkokkuvõttes on ühine eesmärk muuta Türgi kaasaegsemaks, stabiilsemaks ja jõukamaks demokraatiaks, mille aluseks on ilmalik riik ja pluralistlik ühiskond. See ei ole ainult Türgi huvides, vaid ka Euroopa Liidu olulistes strateegilistes huvides.
Alexander Graf Lambsdorff
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, täna toimub praeguse ametiaja viimane täiskogu istung. Mu kaasliige härra Öger ütles just, et Türgi on prioriteet. Viimastel aastatel on mul oma fraktsiooni raportöörina olnud võimalus kõnealuse küsimusega tegeleda ja pean ütlema, et olen väga õnnelik selle üle, et sellel viimasel istungil käsitleme taas kord keskset teemat, nimelt demokraatia küsimust Türgis.
Kõne all on esimene Kopenhaageni kriteerium. On erinevaid arvamusi selle kohta, kuidas Türgi on arenenud. Usun siiski, et ühe aspekti kohta valitseb üksmeel: näib, et reformi tempo Türgis on aeglustunud; mulje praeguse ametiaja lõpus on selline, et Türgil on praegu pikem maa käia enne ühinemiseks valmisolekut nii komisjoni mandaadi kui ka praeguse parlamendi ametiaja alguses.
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni jaoks on selles kontekstis eriti olulised ajakirjandusvabaduse ja arvamuse avaldamise vabaduse probleemid. Te teate, et Türgis ei ole võimalik vaadata internetilehekülge YouTube. Ajakirjanike, kirjastajate, publitsistide, kolumnistide ja autorite õigusi piiratakse teatavate õiguslike määrustega. Komisjon on õnneks oma arenguaruandes märkinud, et see on probleem. Paljude vaatlejate arvates on need probleemid suurenenud. Oleksin tänulik, kui komisjon selle kohta midagi ütleks - kas ta arvab, et probleemid on läinud hullemaks või on asjad paranenud. See oleks väga üllatav.
Lisaks on olulisi teemasid nagu usuvähemuste kaitse ja naiste õiguste tagamine. Siiski on praegu põhiküsimuseks ajakirjandusvabadus, kriitiliste ajakirjanike ajakirjandusvolituste tühistamine peaministri poolt, kriitiliste ajakirjanike ja kirjastajate suuresti põhjendamatud arreteerimised selgelt kuritegeliku Ergenekoni võrgu uurimise käigus, ATV-Sabah meediakontserni ülevõtmine Scharlach-Holdingu poolt, mida omab või juhib peaministri väimees, peaministri avalikud üleskutsed boikoteerida meediat ja kohtuotsus Doğani meediakontserni vastu ja 380 miljoni euro suurune trahv eesmärgiga sundida viimast tegevust lõpetama, sest ta kajastas majaka annetuste skandaali, ning Õigluse ja Arengu Partei eelistatud kohtlemine. Küsimus ei ole ainult ajakirjandusvabaduses - see hirmutab eemale ka investorid, kes kahtlevad Türgi õiguskindluses.
Türgi on tähtis naaber ja oluline, lugupeetud NATO partner. Tahame Türgi toetamist jätkata; see on minu fraktsiooni arvamus. Arvame siiski, et siin tuleb väga palju teha, et Türgi valitsus peab näitama oma tahet lõpetada Euroopa põhiõigustest julma ülesõitmise, nagu ta praegu teeb. Oleksime tänulikud, kui seda oleks järgmise ametiaja jooksul võimalik veenvalt dokumenteerida.
Lisaks arvan, et peaksime kõnealust arutelu pidama Strasbourg'is, mitte Brüsselis.
Joost Lagendijk
Verts/ALE fraktsiooni nimel. - (NL) Proua juhataja, daamid ja härrad, Türgi demokratiseerimisega seoses on pilt minu arvates segane edusammudega mõnedes küsimustes ning stagnatsiooni ja halvenemisega teistes.
Edusamm on see, et 1. mail ei olnud meeleavaldusi Taksimi väljakul Istanbulis, ainult ametiühingujuhid mälestamas 1977. aasta tragöödiat. Edusamm on see, et Türgi ja Armeenia on nõustunud omavahelisi suhteid parandama. Minu üleskutse Türgi valitsusele oleks jätkata seda teed ja mitte lasta end natsionalistidel Ankaras või Bakuus takistada või teelt kõrvale juhtida. Edusamm on see, et arreteeritud on inimesi, keda kahtlustatakse riigipöörde kavandamises või seotuses poliitiliste mõrvadega - Ergenekoni juhtum.
Mu hoiatus Türgi ametivõimudele oleks hoida oma meetmed jätkuvalt seaduse piires, sest mis tahes korrarikkumist kasutatakse tähelepanu eemalejuhtimiseks teemast ning sellest haaravad kinni need, kes ei taha näha lahendust kõnealusele küsimusele, ei taha jõuda asja sisuni.
On muidugi siiski ka negatiivseid arenguid. Halb on see, et peaminister on kutsunud rahvast üles lõpetama teatavate ajalehtede ostmise. Väga halb asi on see, et paljud juhtivad liikmed parteis, mis valiti demokraatlikult Türgi parlamenti, on arreteeritud. Kurdi Demokraatliku Partei silmatorkavate liikmete massiline arreteerimine on sama vastuvõetamatu kui partei ametlik keelamine, sest tulemus on sama. Poliitilise lahenduse leidmise võimalust kurdide küsimusele on drastiliselt vähendatud. See on väga hea uudis äärmuslastele mõlemal poolel, kuid väga halb uudis enamikule türklastele ja kurdidele, kes on nii kaua oodanud rahumeelset lahendust sellele probleemile.
Olukord edusammudega ühelt poolt ja paigalseisuga teiselt poolt saab minu arvates lõppeda ainult siis, kui valitsus valib ühemõtteliselt sügavamad reformid, kui opositsioon toetab neid nii sõnade kui ka tegudega ning samuti, daamid ja härrad, kui EL peab oma lubadust, et Türgi võib saada täielikuks Euroopa Liidu liikmeks tingimusel, et ta vastab meie demokraatlikele standarditele.
Sellega jõuan oma viimase märkuseni, proua juhataja. Ehkki mul on väga hea meel fraktsioone valdava ärevuse üle seoses Türgi demokratiseerimisega, ei ole mul raasugi kaastunnet nende Euroopa Parlamendi liikmete suhtes, kes on Türgi suhtes kriitilised, kuid ei ole valmis lubama tal saada täielikuks liikmeks, kui need probleemid lahendatakse. Isegi pärast seda, kui minu ametiaeg lõpeb, olen ikka reformide poolt, mis on vajalikud, et Türgi saaks Euroopa Liidu täielikuks liikmeks.
Feleknas Uca
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, Hakkaris peksis eriüksuse politseinik 14-aastase poisi koomasse. Teine 14-aastane, kes põgenes politsei gaasirünnaku eest, uppus pärast kukkumist jõkke. 4. aprillil surid kaks inimest meeleavaldusel Urfa lähedal politseioperatsiooni tagajärjel. Hetkel on Diyarbakiris vanglas enam kui 185 alaealist. Vangistatud on sajad demokraatlikult valitud Kurdide Demokraatliku Partei poliitikud ja aktivistid, sealhulgas kolm parteijuhti. Parlamendiliikmete vastu Kurdide Demokraatlikust Parteist on rohkem kui 207 kohtumenetlust.
Selline on minu arusaam praegusest demokraatlikust arengust Türgis. Loetelu jätkub. Sellised repressioonid algasid pisut pärast 29. märtsi, mil Kurdide Demokraatlik Partei oli väga edukas kohalike omavalitsuste valimisel riigi kaguosas ning nende linnapea ametikohtade arv peaaegu kahekordistus samas, kui juhtiv Õigluse ja Arengu Partei kaotas kibedalt oma igatsetud kurdi piirkonnas. Minu arvates on seos Kurdide Demokraatliku Partei valimisedu ja selle vastaste repressioonide laine vahel.
Siis kostus valitsuse ringkondadest, et Kurdide Demokraatliku Partei valimisedu laienemist päris Armeenia piirini peeti julgeolekuriskiks. Selle asemel, et püüda mõista kõnealust selget hääletust sellena, mis ta on, nimelt üheselt mõistetava sõnumina kurdidele, et lahendus tuleb leida süsteemisiseselt, püütakse seda poliitilist edu maha suruda ja vajadusel kasutatakse politsei julmust.
Kahjuks ei usu ma, et isegi palju kiidetud Õigluse ja Arengu Parteil on soovi või sihikindlust töötada välja ja suruda läbi ulatuslikku strateegiat selle konflikti lahendamiseks, mis on kestnud aastakümneid. Nagu te kõik teate, alates eelmisest arenguaruandest ei ole olnud märkimisväärseid edusamme ajakirjandus- ja sõnavabaduse valdkonnas, kurdide reaalsuse tunnistamises, usuvähemuste õigustes või sõjaväe tsiviliseerimises. Juhtiv Õigluse ja Arengu Partei peab viimaks rakendama tõelise põhiseaduse reformi ja tooma uue dünaamika, mis võib taaselustada riiki põhiseaduslikult ja demokraatlikult ja leppida selle pluralistliku, paljurahvuselise ja multikultuurilise sotsiaalse tegelikkusega. Vastasel juhul ei saa Türgis olla tõelist demokratiseerimist. See peaks meile kõigile siin selge olema.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, Euroopa Liit on oma suhetes Türgiga teinud kaks suurt viga. 1999. aastal avaldas ta Türgile survet kandidaatriigiks saama ja jätkas sellel valel teel, alustades ühinemisläbirääkimisi Ankaraga 2005. aastal. Nõukogu ja komisjon arvavad, et seda tehes saavad nad eirata Türgi Vabariigi ajaloopärandit.
Tänapäeval kujutab see ajaloopärand või pigem koorem endast tõelist kultuurilist lahingut ilmaliku kemalistliku leeri ja konservatiivse/uskliku rinde vahel, kes ümbritsevad valitsevat Õigluse ja Arengu Parteid selle üle, mis suunas Türgi Vabariik peaks liikuma. Selle kahjustav tagajärg on kõmuline Ergenekoni kohtuprotsess arvukate silmatorkavate kemalistide üle. Seoses natsionalistliku suhtumisega riigi usu- ja rahvusvähemustesse on nüüd väga vähe valikut kemalistide ja peaministri Erdoğani vahel. Kõnealuste vähemuste pidev vangistamine, mis on osa Türgi Vabariigi ajaloost, ei ole loomulikult kooskõlas ELi poliitiliste ühinemistingimustega.
Juhiksin nõukogu ja komisjoni tähelepanu tuntud Hollandi ütlusele: parem lõpetada poole pealt, kui jääda kindlaks veale. Euroopa asutused ja Türgi ametivõimud peaksid lõpuks sellest tarkuseterast õppima. See on ainus viis sillutada teed paremate, realistlikumate suhete suunas mõlema osapoole huvides.
Roberto Fiore
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, nii palju kui mina olen kuulnud, on selge, et Türgi on riik, kellel on väga suured probleemid seoses demokraatiaga.
Oleme näinud ja kuulnud 15 000 alaealise kohta vangis, oleme kuulnud sadade arreteerimiste kohta kaheldavate süüdistuste alusel, oleme teadlikud, et kurdide probleem jätkub endiselt ja eelkõige Armeenia probleem - igivana probleem, mis on tänaseni täiesti elus. Oleme näinud preestrite ja misjonäride mõrvu viimase kahe aasta jooksul, oleme näinud lõputuid probleeme. Kui võrdleme seda olukorda mõne teise riigi olukorraga, näiteks Valgevenega, mida Euroopas peetakse endiselt heidikuks - riik, mis nähtavasti tõeliselt moodustab osa kurjuse teljest, on raske aru saada, kuidas saame jätkuvalt rääkida Türgi ühinemisest Euroopaga.
Ilmselgelt on tegemist tugeva lobitööga, mis edendab ja soovib iga hinnaga Türgi saamist osaks Euroopast. Lisaks kõigele muule ei saa me mööda vaadata asjaolust, et Küprosega on probleem, mis on sisuliselt tegelikult ainulaadne. Teisisõnu, ELi ühinemisläbirääkimiste kandidaatriik, kes okupeerib teise riigi maad ja jätkab selle okupeerimist, laiendades oma valdusi üle kõnealuse saare ning valitsedes täielikult mitteliberaalselt saare inimeste üle.
Usun, et eurooplased uurivad oma südametunnistust ja saavad järjest enam aru otsuse vältimatusest Türgi Euroopasse vastuvõtmise vastu. Tuletan teile meelde mõnda tõsiasja: Türgis on 90 miljonit elanikku, tugev elanikkonna kasv ja eelkõige ei tohi me unustada tõsiasja, et Kesk-Aasia türgi keelt kõnelevad riigid nõuavad Türgi kodakondsust ja näib, et Türgi riik kavatseb selle neile anda. See tähendab, et Türgi vastuvõtmine ei tähendaks üksnes Türgi, vaid ka teiste rahvaste, teiste Euroopa riikide ühinemist Euroopaga. Ärgem unustagem ka seda, et ajalooliselt oli Türgi Euroopa vastu ja tegutseb nüüd märkimisväärse vahimehena kahe võimu vahel, mis kindlasti pole Euroopa, teisisõnu Ameerika Ühendriigid ja Iisrael.
Lõpuks, me ei tohi vaadata mööda usu tegurist: Euroopasse tulevad miljonid türklased tooksid kaasa tuhandete mošeede avamise ja seega kindlasti kristliku identiteedi ja kodanikuidentiteedi vähenemise Euroopas. Ei tohi unustada, et mošeed on sageli innukad kaasosalised lubama ideid, mis on tugevalt liberalismivastased, naistevastased ja Euroopa avalikkuse vastased.
Richard Seeber
(DE) Härra juhataja, volinik, tahaksin sarnaselt volinikule edastada oma kaastunde selle metsiku rünnaku ohvrite perekondadele. Samuti tahaksin eelnevalt öelda, et toetan kõiki Türgi jõupingutusi ja püüdlusi demokratiseerimise suunas. Nende eesmärk on kindlasti tuua Türgi Euroopa Liidule lähemale - mitte Euroopa Liitu, vaid Euroopa Liidule lähemale.
Samuti usun, et peame jätkama nulltolerantsi poliitikaga inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas ja nõudma väga kõrgeid standardeid. Meie kolleegide esitatud näited räägivad endi eest ja näeme, et Türgil on endiselt väga pikk tee ees enne ELi standardite saavutamist. Samuti tõestavad nad, et Türgi on jätnud unarusse nende oluliste põhiseaduse reformide käsitlemise ja rakendamise.
Türgi süsteemi kohta kehtib endiselt tõsiasi, et ei ole selget võimude jagunemist erinevate riigiasutuste vahel ja see on paljude probleemide põhjus Türgi tänases poliitilises elus. Kahjuks peab ütlema ka seda, et lahendamata probleemide loetelu muutub pigem pikemaks kui lühemaks.
Näiteks toon parlamentaarsed õigused: eriti suured parlamentaarse eelarvekontrolli puudujäägid esinevad sõjalistes kulutustes. Parlamendil pole selles küsimuses peaaegu mingisugust sõnaõigust ja lisaks on olemas erifondid, mille üle parlamendil pole üldse kontrolli.
Lisaks on parlamendi üksikute liikmete puutumatuse reguleerimine äärmiselt ebaselge. Selles küsimuses on Türgis suur vajadus reformide järele. Kahjuks ei ole Türgi suutnud allkirjastada ka erinevaid Euroopa ja rahvusvahelisi lepinguid, näiteks piinamisvastast konventsiooni. Usun, et Türgi peab siin tõesti heaks eeskujuks olema ja vastama Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele.
Võiksin loetleda veel rohkem küsimusi, kuid jätan selle sinnapaika ja kutsun komisjoni üles pöörama ranget tähelepanu edusammudele kõnealustes valdkondades.
Metin Kazak
(BG) Jagan muret demokraatliku arengu kohta Türgis hiljutiste arreteerimiste valguses, mis pandi toime pärast kohalikke valimisi. Vaatamata sellele ei arva ma, et poliitikuid, kellel on tihedad sidemed oma eesmärkide saavutamiseks vägivaldseid meetodeid kasutavate organisatsioonidega, tuleks toetada. Vägivald pole kunagi olnud vastuvõetav ja õigustatud õiguste ja vabaduste kaitsmise vahend.
Usun, et kurdidel peab olema rohkem kultuuri- ja haridusalaseid õigusi ning toetan väga jätkuvaid reforme, sealhulgas ööpäevaringse kurdikeelse telekanali käivitamine. Õigusi ja vabadusi, kaasliikmed, ei võideta siiski vägivalla abil, vaid kasutades rahumeelseid, poliitilisi vahendeid, dialoogi ja vastastikkuse austuse abil.
Seetõttu julgustab meie siiras toetus reformidele Türgis ka ülal hoidma ELi põhiväärtusi, millest üks kõige olulisemaid on rahvuslike ja usuliste erinevuste ja mitmekesisuse austamine. Ma olen kindel, et kirgas väljavaade Euroopa Liiduga ühinemisest kiirendab inimõiguste austamist ja reforme Türgis.
Vittorio Agnoletto
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, president, kõigepealt tahaksin tervitada Kurdide Demokraatliku Partei esimeest härra Ahmet Türki, kes on väga tähtis külaline kuulamas praegust arutelu. Kallis Ahmet, teate, et oleme teiega, et toetame demokraatlikku võitlust, mida teie partei Türgis peab kurdide põhiõiguste tunnustamise eest.
Tunnistame, et Kurdi Demokraatlik Partei on oluline tööriist demokraatia edendamisel Türgis ja seetõttu mõistame jõuliselt hukka politseioperatsioonid, mis peaminister Erdoğan teie vastu lasi teostada, vangistades kõik kolm Kurdi Demokraatliku Partei asepresidenti koos enam kui 300 mässulise ja toetajaga. Kurdi Demokraatliku Partei võit viimastel kohalikel valimistel näitab, et Kurdi Demokraatlik Partei on partei, millel on tugev populaarne demokraatlik toetus. Euroopa Parlament otsustas paluda peaminister Erdoğanil võtta päevakorda otsearutelud Kurdi Demokraatliku Parteiga ja selle asemel oli vastuseks rohkem rõhumist, rohkem politseid, rohkem autoritaarsust ja rohkem vangistamist.
Kõik teavad, et minu parlamendifraktsioon ja Euroopa Vasakpartei on seni toetanud Türgi taotlust saada Euroopa Liidu liikmesriigiks, toetades samal ajal reformiprotsessi selles riigis. Usun siiski, et viimase kahe aasta jooksul ja eelkõige viimaste kuude jooksul on härra Erdoğan näidanud oma teist poolt - juhi poolt, kes on nagu sukk ja saabas halvima osaga Türgi armeest, kes tahab kurdid lihtsalt maha tappa.
Reformiprotsess on praktiliselt seiskunud, vanglad täituvad kurdidega; härra Erdoğan lõikab ise ära kõik Türgi liikmelisuse väljavaated. Vastutus Euroopa ja Türgi vahelistes suhetes toimuva ja Euroopa avaliku arvamuse kasvava hämmingu eest seoses Türgiga kuulub talle ja ainult talle.
Tahaksin härra Erdoğanile edastada väga jõulise poliitilise sõnumi: kas leiate läbiräägitud poliitilise lahenduse kurdide küsimusele, mis - olgem selles väga selged - on protsess, mis sisaldab otseseid läbirääkimisi Kurdi Demokraatliku Parteiga, või palume teil peatada oma ühinemisläbirääkimised Euroopa Liiduga. Tee Türgi Euroopa Liidu liikmeks saamiseks käib läbi Diyarkabiri ja Kurdi Demokraatliku Partei, vastasel juhul oleme meie need, teisisõnu teid ühinemisprotsessis kõige rohkem toetanud inimesed, kes paluvad teil peatuda ja järele mõelda, mis võib vabalt saada püsivaks.
Patrick Louis
(FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, täna näib Türgi toimivat demokraatiana, kuid ei ole Euroopa Liidu asi anda lõputuid õppetunde hea käitumise kohta, kui EL ise läheb rõõmsalt ja hoolimatult mööda sellesse kuuluvate rahvaste suveräänsest tahtest, kui viimased hääletavad referendumitel.
Põhimõtteliselt on Türgi endiselt kaugel Euroopa rahvaste väärtuste austamisest, nagu näitab lugematute rahvus- ja usuvähemuste olukord, kellest riik koosneb. Miljonite kurdide olukord paraneb aeglaselt. Suhted armeenlaste või isegi Kreeka naabritega on pideva diplomaatilise või sõjalise surve all. Küpros on endiselt Türgi sõjalise okupatsiooni valduses, eirates rahvusvahelist õigust. See on kestnud 35 aastat. Usuvähemustel ei lähe sugugi paremini. Pidevalt tallatakse jalge alla asutamislepingutes loetlemata kogukondade õigusi; Euroopa Komisjon pigistab silma kinni ja nagu ka parlament, toetab jätkuvalt kõnealuse riigi ühinemist Euroopa Liiduga.
Olgem seega järjekindlad. Ehkki koostöö Türgiga on oluline, peab mis tahes Türgi ühinemiskavatsused tegema kooskõlas Euroopa demokraatiatega, nimelt referendumite kaudu.
Marios Matsakis
Härra juhataja, oleme rajanud paljud oma jõupingutused ning palju poliitikat lootusele, et olles Türgi vastu kena, muudab see riik oma kemalistliku fašismi demokraatia moodi käitumiseks, mis on enam-vähem vastuvõetav. Me eksisime täielikult ja oleme kiiresti meeleheitlikult pettunud. Demokraatlike reformide protsess Türgis on liikunud edasi kolmejalgse kilpkonna tempos.
Volinik, meie ja suure enamiku Euroopa kodanike, keda esindame, kannatus on otsas. Meil on kõrini. Türgis valitsev režiim on osutunud täiesti võimetuks ja soovimatuks viima oma riiki 21. sajandi tsivilisatsiooni olukorda. Volinik, prääniku tehnika on hiilgavalt ebaõnnestunud ja peate seda tunnistama. Nüüd on kätte jõudnud aeg piitsa kasutada.
Andrew Duff
Härra juhataja, parlament - kardan - on jälle muutumas üsna heitlikuks Türgi küsimuses. Oleksin tänulik, kui volinik saaks meile esitada oma ausa hinnangu Ergenekoni küsimuse kohta. Kas ta on nõus, et see on teretulnud märguanne tallide puhastamise kohta ja märguanne selle kohta, et kohtumenetlus on lõpuks ründamas sügavat korruptsiooni Türgi riigi osades?
Alexander Graf Lambsdorff
- (DE) Härra juhataja, tahaksin vastata härra Lagendijki öeldule. Muidugi näeme ka meie positiivset diplomaatilist rolli, mida Türgi saab mängida seoses Armeenia ja Lähis-Idaga. Diplomaatia ja demokraatia on siiski kaks erinevat asja. Meile tekitas eriti muret peaministri Erdoğani meede Ahmed Doğani kirjastuskontserni vastu. Isegi Der Spiegel, millel pole midagi pistmist Doğani ega Springeriga, kirjutab Erdoğani isiklikust kättemaksust Doğanile.
Mainisin juba komisjoni arenguaruannet. Taas kord tahaksin esitada komisjonile konkreetse küsimuse. Kas komisjon muretseb vähem või rohkem arvamusvabaduse ja ajakirjandusvabaduse pärast Türgis, võrreldes ajaga, mil arenguaruanne avaldati? Kui ei, miks ta enam ei muretse? Kui jah, milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta? Kui oluline on ajakirjandus- ja arvamusvabaduse teema seoses käimasolevate ühinemisläbirääkimistega? Nagu ütlesin, see puudutab siiski esimest Kopenhaageni kriteeriumi, poliitilist kriteeriumi.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Härra juhataja, tahan kõigepealt tänada austatud liikmeid väga tõsise ja sisulise arutelu eest demokraatliku arengu kohta Türgis ning tahan täna õhtul tänada ka Euroopa Parlamenti panuse eest ELi poliitikasse seoses Türgiga. Meie suhteid Türgiga on kriitilisel perioodil saatnud kriitiline, kuid konstruktiivne toetus. Ma arvan, et parlamendi lähenemisviisi, nagu ma usun ka komisjoni lähenemisviisi, võib kirjeldada õiglase ja otsustavana seoses Türgi ja tema ELiga liitumisprotsessiga.
Tõepoolest, minu arvates peame olema õiglased ja otsustavad ning ainult mõlemat korraga olles saame tulemusi oodata. Pean silmas seda, et peame olema õiglased, säilitades ELi väljavaate reformide olulise edendajana riigis, pidades kinni oma lubadusest seoses Türgi võimalusega näidata, et ta suudab täita ELi ühinemiskriteeriumid. Samal ajal peame olema otsustavad range tingimuslikkuse kohaldamisel, eelkõige seoses põhiõiguste ja demokraatlike põhimõtetega. Need kaks põhielementi - õiglus ja otsustavus - toimivad ainult koos ja neid ei saa teineteisest eraldada. Arvan, et see on selgelt parim viis toetada Türgi demokraatlikku ümberkujundamist, mis on meie eesmärk, sest see teeb Türgist parema partneri ja võimaliku tulevase Euroopa Liidu liikmesriigi kooskõlas 2005. aasta 4. oktoobri varajastel hommikutundidel vastu võetud läbirääkimiste raamistikuga.
Hetkeolukord on üsna segane, nagu ELi ja Türgi parlamentaarse ühiskomitee delegatsiooni esimees Joost Lagendijk seda kirjeldas. Mõnikord tundub, nagu astuks kaks sammu edasi ja ühe sammu tagasi, kuid parem nii kui vastupidi.
Nagu härra Duff küsimuse tõstatas, arvan, et Ergenekoni uurimine on asjakohane. Pidades silmas senist uurimist, näib oluline olevat, et paljastati võimalike poliitiliste ja muude demokraatiavastaste rünnakute taga olevad võrgud Türgis ning paljastatakse jätkuvalt õigusriigi ja demokraatliku ilmalikkuse vaimus.
Teisest küljest võib Ergenekoni uurimise viimastel etappidel seada kahtluse alla, kas kõiki õigusriigi põhimõtteid on tõesti kohaldatud või on nende arreteerimiste taga mõned muud poliitilised eesmärgid. Seda pole veel kindlaks määratud. Jälgime seda väga tähelepanelikult ja avaldame kindlasti sellekohast teavet oma saabuvas arenguaruandes saabuval sügisel.
Minu arvates on kolm põhimõtet eriti olulised. Esiteks demokraatlikud põhimõtted: põhiseaduse reformi taotlemine, mille puhul on poliitilistele parteidele kohaldatavad eeskirjad olulised, arvestades eelmise, käesoleva ja eelnevate aastate kogemusi, kui oleme näinud Türgi põhiseadusliku raamistiku lõkse sellega seoses, millele juhtis tähelepanu Euroopa nõukogu Veneetsia komisjon.
Teiseks sõnavabadus, millele viitas Graf Lambsdorff, on demokraatia alus. Seda arutati üsna hiljuti parlamendi parlamentaarse ühisassamblee kohtumisel Türgi Suure Rahvusassambleega. Mind paneb muretsema ajakirjandusvabadus ja selle areng Türgis ja tuleme kindlasti selle juurde tagasi eraldi osana oma arenguaruandes tuleval sügisel.
Jah, on toimunud positiivseid edusamme seoses kurikuulsa artikli 301 reformi tagajärgedega üks või kaks aastat tagasi. Teisest küljest ei õigusta suhtelised edusammud seoses artikliga 301 rünnakuid ajakirjandusvabadusele mujal, nagu on viidatud mitmes tänaõhtuses avalduses.
Lõpuks, õigusriik, mis on aluseks kogu ühiskonna ja majanduse toimimisele ning mis on Euroopa Liidu põhiväärtus: seda näitab terrorismivastane võitlus, mida toetame seni, kuni seda teostatakse kooskõlas õigusriigiga ja õigluse põhimõtetega parima Euroopa traditsiooni kohaselt.
Seega sõltub läbirääkimiste tempo Türgiga suures osas reformide edusammudest ja intensiivsusest, mis edendab riigis põhiõigusi ja õigusriiki kõikides eluvaldkondades ja riigi kõikides piirkondades. See on läbirääkimiste protsessi alus. Edusammud tehnilistel läbirääkimistel sõltuvad sellest, kas kõnealustes põhiõigusi ja inimõigusi ja demokraatlikku ilmalikkust edendavates reformides on tõsiseid edusamme, intensiivsust ja rakendust. Need on talletatud Euroopa Liidu lepingus ja meie ühistes Euroopa väärtustes. See on Türgi edusammude kriitiline mõõdupuu Euroopa Liidu suunas liikudes.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
