Liikmesriikide jõupingutused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Satu Hassi raport keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 - C6-0041/2008 -.
Satu Hassi
raportöör. - (FI) Austatud juhataja, kallid kolleegid, suur tänu variraportööridele suurepärase koostöö eest! Soovin tänada ka komisjoni ja Euroopa Ülemkogu eesistujariiki Prantsusmaad kõigi nende jõupingutuste eest!
Pean aga ütlema, et ma ei ole tulemustega päris rahul. Euroopa Liit oleks pidanud käeoleva kiimapaketiga näitama tugevat maailmatasemel juhirolli. Kahjuks aga vähendati seda juhirolli oluliselt, kui Prantsusmaa eesistumine otsuse liikmesriikidele nõusoleku saamiseks esitas. Peaaegu iga peaminister läks tippkohtumisele kavatsusega kliimapaketti siseriiklike huvide nimel vähendada, ning lõpuks see ka saavutati. Loomulikult on tulemus samm edasi, kuid see samm on palju väiksem, kui teadlased meile soovitavad.
Suurim probleem jagatud jõupingutusi käsitleva direktiiviga on, et liikmesriikidel on liiga lihtne hüljata heitkoguste vähendamise jõupingutusi kodus ning kompenseerida neid projektide rahastamisega arengumaades. Halvimal juhul lõppeb see sellega, et kodused heitkogused stabiliseeruvad ja asjad jäävad nii, nagu need on.
Sellegipoolest säilis läbirääkimiste tulemustes komisjoni esialgse ettepaneku tervikkuju. Sellega on meil olemas esimene ELi õigusakt, millega on sätestatud lineaarne heitkoguste vähendamine ja siduvad iga-aastased heitkoguste ülemmäärad.
Lisaks õnnestus parlamendil lisada mitmeid olulisi parandusi, mis põhinesid peaaegu ühehäälselt vastu võetud keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportil. Nimetaksingi järgnevalt mõned neist. Heitkoguste 30% vähendamise eesmärk lisatakse nüüd, pärast rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist õigusteksti. Liikmesriigid peavad hakkama kavandama juba kohe drastilisemaid vähendamisi ning nende edenemise kohta ka aruandeid esitama. Liikmesriikidele antakse selge stiimul oma heitkoguste õiguslikest piiridest kinnipidamiseks, kuna piiride ületamine toob kaasa suuremaid kärpeid järgmise aasta kvootides. Jäigastatakse ka puhta arengu mehhanismi (CDM) raames krediidi andmise kvaliteedikriteeriumeid. Pärast rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist pühendub EL arengumaade aitamisele vähendada sealseid heitkoguseid nii, et kliimamuutus oleks vähem kui kaks kraadi. Laevaliiklusele kehtestati heitkoguste piiramiseks ajaline piir. Kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ei sõlmi 2011. aastaks rahvusvahelist kokkulepet, astub EL vastavad õiguslikud sammud.
Need on kõik suured parandused ning need põhinevad parlamendi esitatud nõudmistel. Seoses sellega palun ka toetada lõpphääletusel tervet paketti, kuigi toetan ühelt poolt ka oma fraktsiooni ja Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni tehtud muudatusettepanekuid vähendada puhta arengu mehhanismi krediiti nii, et just Euroopas oleks tagatud enamik heitkoguste vähendamisest.
Headele ja halbadele aspektidele vaatamata tähendab see otsus, et hakatakse otseselt vaidlema selle üle, kas EL peaks vähendama heitkoguseid viisil, millega tunnustatakse kliimateadlaste sõnumit ning tegema seda alles pärast rahvusvaheliste läbirääkimiste lõpetamist antud teemal. Teiseks tähendab see otsus, et Euroopa heitkoguste vähendamise mahu määramine on liikmesriikide poliitiline vastutus.
Palun liikmesriikidel mitte kanda suuremat osa oma heitkoguste vähendamisest üle arengumaadesse, vaid teha siseriiklikul tasandil keskkonnasõbralikke investeeringuid transporti, raudteedesse ja energiatõhusamatesse hoonetesse ning luua selle käigus ka Euroopas rohelisi töökohti.
Peame pidama meeles, et Maa ei tee kompromisse. Meie planeedi ultimaatumid on absoluutsed ning kõige rohkem läheb meile lõpuks maksma otsus vähendada ja lükata üha edasi heitkoguste vähendamise meetmeid.
Jean-Louis Borloo
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, kallid kolleegid, kõigepealt soovin tänada raportööri Satu Hassit tehtud raske töö eest ning ka tema pühendumuse eest, tänu millele suutsime kõige tähtsamate eesmärkide poole liikuda!
Kõik teavad, et mõnede probleemide puhul oleks ta soovinud süsteemi palju piiravamaks teha, kuid arvan, et toimunud kolmepoolsete arutelude ja kaasotsustamismenetlusega saavutasime võimalikult ideaalse tulemuse.
Soovin tuua esile ka kaks punkti. Esiteks suund, mis võeti seoses vähendamiste, paindlikkuse ja trahvidega, mida nädalavahetusel toimunud kolmepoolses arutelus eriti palju käsitleti. Selline paindlikkus oli teatud liikmesriikidele vajalik. Parlament tahtis lisada sellele tugevamad korrektiivmeetmed ning minu arvates suutsime seda ka teha.
Teiseks nihkus puhta arengu mehhanismi kasutamine napilt ainult mõnede liikmesriikide jaoks ning ainult mõnedel juhtudel, eriti seoses mitme territooriumiga, kus arenguprotsess veel pooleli on. Need on kõige vähem arenenud territooriumid või väikesed saared. Minu arvates jääb arutelu igas riigis avatuks ning leian, et küsimuse all on üldine arutelu puhta arengu mehhanismide, nende eduka täideviimise võimalikkuse ning nende juhtimise üle heades tingimustes, seda aga sõltumata käesolevast tekstist.
Lõpetuseks sooviksin märkida, et pärast Kopenhaagenit tehakse kaasotsustamismenetluse raames otsus suurema pühendumuse vastuvõtmise üle. Seepärast arvan, proua Hassi, et ei ole võimalik sattuda olukorda, kus on oht, et teksti ülevaatamise käigus vähendatakse.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja, soovin avaldada oma tänu Satu Hassile selle erakordse töö ning tema jõupingutuste eest säilitada komisjoni esialgse ettepaneku aluspõhimõtted ja ülesehitus! Minu arvates jäid kõik need põhimõtted liikmesriikide jõupingutusi puudutavasse otsusesse alles. Pean veel kord rõhutama, et pakett võimaldab meil saavutada oma keskkonnaeesmärgi, nimelt vähendada Euroopa Liidus süsinikdioksiidi heitkoguseid 2020. aastaks 20%, ning loomulikult aitab käesolev otsus kaasa selle eesmärgi saavutamisele. Eesmärkide saavutamise nimel ei ole tehtud kompromisse.
Keegi ütles eelnevalt, et pakett koosneb kahest osast. Saame jagada paketi keskkonnaeesmärkideks - kus ei ole toimunud muutust ning mis saavutatakse plaanipäraselt - ja kõikideks muudeks küsimusteks, mille puhul tehti teatud muudatusi ilma paketi üldist ülesehitust või selle keskkonnaeesmäeke muutmata. Nende hulka kuuluvad näiteks oksjonid või see, kas investeeringuid saab teha ka Euroopa Liidust väljapoole jäävatesse riikidesse.
Mis puudutab just nimelt otsust, siis jäeti liikmesriikide jaoks määratud siseriiklikud eesmärgid alles sellisel kujul nagu need olid juba komisjoni esialgses ettepanekus. Liikmesriikidel on kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vahemikus 2013 kuni 2020, lähtudes lineaarsest tegurist ning siduvatest iga-aastastest eesmärkidest. Sellega on tagatud, et liikmesriigid aitavad igas majandussektoris pro rata alusel kaasa sellele, et saavutada Euroopa Liidu eesmärk, milleks on 2020. aastaks heitkoguste vähendamine 20%.
Üks peamistest probleemidest aruteludel seoses liikmesriikide jõupingutustega oli vajadus luua liikmesriikide vahel tasakaal seoses nende eesmärkide saavutamisega, võttes kasutusele tõhusad järelevalve ja vastavuse kontrollimise meetmed, millega tagada kõne all olevate eesmärkide täitmine. Liikmesriikide jõupingutusi puudutav kompromissi kokkulepe on väga tasakaalustatud. Selles on liikmesriikidele pakutud piisaval määral paindlikkust, et need saaksid saavutada oma eesmärgid rahaliselt vastuvõetaval viisil, kuid samas on rakendatud ka tugevad järelevalve ja vastavuse kontrollimise süsteemid. Lisaks jäeti alles, ja neid isegi tugevdati, sätted, mida komisjon pakkus liikmesriikide tegevuse järelevalveks, samuti neile pakutav abi, juhul kui võetakse kasutusele vajalikud korrektsioonimeetmed.
Käesolev kompromissi kokkulepe seoses liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsusega on tähtis saavutus, mis ei oleks olnud mõeldav ilma Euroopa Parlamendi ja eriti raportööri Satu Hassi pühendunud jõupingutusteta. Seepärast palun teil kõigil kokkuleppe poolt hääletada.
Cornelis Visser
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Austatud juhataja, oleme rahul kliimapaketi tulemustega, kuna selles on selgelt kajastatud Hollandi Kristlik-Demokraatliku Üleskutse Partei (CDA) ja Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni seisukoht. On tähtis, et Euroopa võtab eesmärgiks 2020. aastaks heitkoguste 20% vähendamise, mis võib rahvusvahelise kokkuleppe saavutamisel isegi 30%ni langeda.
Kuid peaksime tagama, et see võetakse liikmesriikides kasutusele võrdsel määral. Teisisõnu peaksime veenduma, et kõik liikmesriigid peavad eesmärkidest võrdselt kinni. Vähenduste nõuded on igale liikmesriigile eraldi sätestatud. Põhimõtteliselt on selle tulemuseks aus jaotus, mille säilitamine on väga oluline, nagu see oli ennegi. Kui see nii ei ole, antakse liikmesriikidele liiga suur vabadus. Kui üks liikmesriik peab kokkuleppest kinni, kuid teine mitte, siis on oht moonutada konkurentsitingimusi.
Seega ei kannata mitte ainult kliima. See avaldab ebasoodsat mõju ka erinevate liikmesriikide ettevõtete ja tööstuste konkurentsitingimustele. Majandus- ja rahanduskomisjoni raportis palusin sellele aspektile erilist tähelepanu pöörata. Komisjon peab jälgima hoolikalt eeskirjadest kinnipidamist ning tegema vajadusel vajalikke ettekirjutusi. Parlamendis jälgime seda igatahes hoolikalt.
Sepp Kusstatscher
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, tööhõive- ja sotsiaalkomisjon tervitab kõiki eesmärke ja meetmeid, mis aitavad aeglustada kliimamuutusi ning leevendada selle mõjusid.
Piirdun hetkel ühe poliitika aspektiga: niinimetatud esimese maailma heaolu, ületootmine ja liigtarbimine - eriti transport, mis kasutab massiliselt fossiilkütuseid - on kliimat kahjustavate kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemise peamiseks põhjuseks. Teisest küljest aga mõjutavad oodatava kliimakatastroofi tagajärjed kõige enam just sotsiaalselt kõige nõrgemaid ja vaesemaid. Neil puuduvad võimalused, et kohanduda. Energia ja toidu hinnatõusud mõjutavad neid palju tugevamini kui rikkaid. Olemasolevad näljahädad muutuvad veelgi raskemaks.
Seepärast vajamegi ülemaailmset aktiivset tegevust nälja vastu maailmas. Nõuame, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohustus jagatakse sotsiaalselt vastuvõetaval viisil.
Robert Goebbels
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Austatud juhataja, kliima ja energia paketi läbirääkimiste pidamiseks valitud menetlus takistas parlamenti tõeliselt demokraatlikul viisil oma tööd tegemast.
Mitteametlikel kolmepoolsetel arutlustel saavutati kompromiss, mis lihtsalt tuleb vastu võtta. Olin veendunud, et esimesel lugemisel oleks parlament saanud esitada nõukogule paremaid lahendusi, seda eriti seoses tehnoloogia ülekandmisega arengumaadesse.
Heitkoguste vähendamine peab toimuma üleilmsel tasandil, mis tähendab, et tuleb võtta vastu puhta arengu mehhanismide panus. Neid vahendeid tunnustatakse ka Kyoto protokolli raames.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raport ei olnud mitmes suhtes mõistlik ning tulenes Nicolas Sarkozy hukka mõistetud fundamentalismist. Raportöör pidi kiirelt taganema ja leppis kahekümne põhjendusega. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raport oli lõpptulemusele palju lähedasem. Tulemust oleks saanud parandada ka siis, kui parlament oleks saanud teha oma tööd demokraatliku läbipaistvuse vaimus.
Kliima ja energia pakett jätab endast kibeda järelmaitse, kuna läbirääkimised toimusid kulisside taga ilma tegeliku avaliku aruteluta.
Antonio De Blasio
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (HU) Ka parlamendi regionaalarengukomisjon pidas ettepaneku üle pikki arutelusid. Suurem osa meie soovitustest on suunatud tunnistamisele, et antud eesmärk puudutab teatud regioonide majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvust ning seetõttu on võimalik saavutada süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine edukalt siis, kui see moodustab osa Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikast. Kaalutlused seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega tuleks teha osaks struktuuriliseks arenguks ette nähtud toetuse tingimustest. Olgugi et Euroopa Liidu lubadused on liikmesriikide valitsustele siduvad, on need ka arvestatavaks koormaks kohalikele ja regionaalsetele valitsustele ning teistele liikmesriikide kohalikke ja regionaalseid huve esindavatele foorumitele ja asutustele. Seatud ambitsioonikaid eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui ülesannete ühtlustamise ja kohaldamise käigus jätkub vertikaalne koostöö keskvalitsuste ja kohalike regionaalsete ametiasutuste vahel ning horisontaalne koostöö erinevate regionaalsete asutuste vahel. Rõõmu võite tunda asjaolu üle, et oleme midagi ette võtnud ning astunud sammu õiges suunas, kuid lisaks ühisele järelemõtlemisele peame ka suurendama jõupingutusi igas ELi liikmesriigis.
Péter Olajos
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Mul on väga kahju, et ministrit ennast hetkel istungisaalis pole, kuid minu fraktsioon tervitab ja toetab Euroopa Liidu uut kliima ja energia paketti ning selles olevaid õigusnorme seoses liikmesriikide ühiste jõupingutustega. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni arvates on tegemist olulise sammuga, kuna seniajani reguleerimata valdkondades on sellega sätestatud reguleerimise nõue ning seega hakatakse alates 2013. aastast mõõtma ja reguleerima igat süsinikdioksiidi allikat. Kõne all oleva paketi parim omadus on see, et ka jagatud jõupingutuste valdkonnas võetakse kasutusele kauplemise süsteem, mis on soovitus, mille ma isiklikult esitasin. Sellega on võimalik saastekvootidega kauplemise süsteemis (ETS) kasutada turumehhanisme, et edendada süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist ka selles valdkonnas.
Fraktsiooni PPE-DE peaeesmärk on suurendada ELis keskkonnasõbralikku innovaatilisust, et teha ELi majandusest kõige konkurentsivõimelisem majandus vähem süsihappegaasiheiteid tekitavate tehnoloogiate alal. Kahjuks on see kavatsus olnud vaid osaliselt edukas, kuna nõukogu ja Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon nõudsid liigset puhta arengu mehhanismide (CDM) kasutamist - lõpuks kuni 80% ulatuses. Selline CDMide hulk koos heitkogustega kauplemise süsteemiga (ETS) läheb kokku maksma 63 miljardit eurot, mis on minu arvates liiga palju. Samuti on kahju, et vastavalt peaministrite otsusele nõuab õigusaktide pakett kahe ja poole kordset heitkoguste vähendamist ettevõtetelt ja liikmesriikidelt, mis praeguses majanduslike raskuste õhkkonnas tekitab eriti ebavõrdse jõupingutuste jaotuse, mis on kahjulik Euroopa tööstusele. Ka liikmesriigid on teineteise vastu erapoolikud olnud ning ei ole tasunud neile, kes on oma lubadused täitnud, ega karistanud neid, kes on võitluses kliimamuutuste vastu õõnestanud liidu usaldusväärsust. Samas võivad juba hästi hakkama saanud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid saada saastekvootidega kauplemisest olulisi ressursse, mis annab neile võimaluse saavutada potentsiaalselt suurte kokkuhoiuga täiendavaid süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisi siseriiklikes ja transpordi sektorites. Üleüldiselt täidab käesolev direktiiv olulise lünga ning vaatamata kõigile selle puudustele on tegemist siiski ülimalt olulise direktiiviga. Direktiiviga asus Euroopa Liit teele vähem süsihappegaasiheiteid tekitava Euroopa ühiskonna loomise poole, mis on ka kliima seisukohast jätkusuutlik.
Edite Estrela
fraktsiooni PSE nimel. - (PT) Esmalt soovin südamest õnnitleda raportööri Satu Hassi raske töö eest, millega ta hakkama sai ning sihikindluse eest, mida ta kompromissi sõlmimise nimel töötades üles näitas! Soovin tänada tehtud jõupingutuste eest ka komisjoni ja nõukogu! Tahaksin kommenteerida vaid seda, mida Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni variraportöör ütles. Lepin sellega, et ta tunneb end oma fraktsioonis ebamugavalt, kuid iseenesest mõistetavalt ei saa Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioonist patuoinast teha.
Nimetatud protsess ei olnud lihtne, kuid kogu töö on end ära tasunud, juhul kui saavutame rahvusvahelise kokkuleppe seoses liikmesriikide õigusliku pühendumusega vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 30%. Ka parlamendi ettepanekud muutsid originaalteksti oluliselt paremaks. Teksti lisati pikaajalised eesmärgid vähendada heitkoguseid 2035. aastaks 50% ja 2050. aastaks 60%-80%. Viidati ka energiatõhususele, puhta arengu mehhanismi (CDM) projektide kvaliteedile ning kavatsusele aidata kolmandatel riikidel oma heitkoguseid vähendada ja kliimamuutustega kohaneda. Rikkujate rangemaks karistamiseks lisati ka parandusmeetmete mehhanism, mille kohaselt vähendatakse liikmesriigi järgmise aasta saastekvoote, korrutades ülejäägi teguriga 1,08. Kahtlemata võiks kokkulepe veelgi parem olla, aga halvim tulemus oleks olnud see, kui üldse mingit kokkulepet saavutatud ei oleks.
Kliima ja energia pakett on meie kodanikele, keskkonnale ja majandusele ülimalt tähtis küsimus. Seepärast peamegi nõukogus sõlmitud kokkulepet tervitama. Euroopa Liit on suurepäraseks eeskujuks, nagu senaator John Kerry Poznańis kinnitas. Kokkuleppega saatis Euroopa Liit väga positiivse signaali teistele oma rahvusvahelistele partneritele. EL näitas, et juhib endiselt võitlust kliimamuutuste vastu ning ootab sarnaseid jõupingutusi ka teistelt osapooltelt. Loodan, et Euroopa Parlament võtab paketi homme vastu. Sotsiaaldemokraatide fraktsioon kavatseb igatahes seda teha.
Johannes Lebech
fraktsiooni ALDE nimel. - (DA) Austatud juhataja, mitmeid kuid kestnud läbirääkimised kliimapaketi üle on olnud dramaatilised ja põnevad ning soovin tänada raportööri Satu Hassit ning variraportööre nende konstruktiivse ja avatud koostöö eest! On hea, et saavutasime tulemuse, isegi kui parlamendi seisukohalt oleksime soovinud olla palju ambitsioonikamad. Kohe algusest peale soovisime koostada ambitsioonika kliimapaketi, et Kopenhaagenis oleks midagi tõsiseltvõetavat välja pakkuda. Eriti võitlesime selle vastu, et liikmesriigid saaksid osta liiga palju süsinikdioksiidi vähendusi sisse väljastpoolt Euroopat. Liikmesriikidele on antud paindlikkus nende ostude tegemiseks, kuid loomulikult ei pea nad seda kasutama. Paindlikud mehhanismid on mõeldud hädaabimeetmetena, mitte vahendina eesmärkide saavutamiseks. Sooviksime näha ka palju rangemaid trahve liikmesriikidele, et 2019. aastaks ei oleks liikmesriike, kes on oma eesmärkide saavutamisega kaugel maas. Liikmesriigid peavad näitama üles vastutust ning alustama plaanidetegemisega oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks väljaspool saastekvootidega kauplemise süsteemi. Liikmesriigid peavad looma vajaliku raamistiku süsinikuvaese arengu tagamiseks tõhusa energiakasutuse ja jätkusuutlikumate energiaallikate kasutuselevõtmisega. Homne hääletus tähistab Euroopa kliimapaketi ettevalmistamise lõppu, kuid see on kõigest üks samm parema kliimapoliitika loomisel kogu planeedi jaoks. Vajalik töökoorem on laiali jaotatud, vahendid eesmärkide saavutamiseks on paigas ning nüüd on liikmesriikide kord teha oma osa. See vajab poliitilist tahet ja head juhtimist. Pidage meeles, et kliimapakett on aluseks eelseisvatele Kopenhaageni läbirääkimistele, kus peame kindlasti saavutama rahvusvahelise kokkuleppe. Lõpetuseks tuletaksin teile meelde, et nimetatud rahvusvahelise kokkuleppe eesmärgiks ei ole mitte too ülistatud heitkoguste vähendamine 20%, vaid hoopis vähendamine 30%. See ambitsioonikas eesmärk on ka osa kokkuleppest, mille üle homme hääletame.
Liam Aylward
Austatud juhataja, kõikide liikmesriikide valitsused olid närvilised, kui tehti tööd ühise Euroopa finantssüsteemiga. Tegemist oli suure ettepanekuga ja neile valmistas muret menetlus ning selle tulemused. Nüüd aga kasutab eurosüsteemi iga päev 320 miljonit inimest. Euro kasutuselevõtmisest on möödas peaaegu 10 aastat.
Nüüd võtavad kõik liikmesriigid kasutusele uue suuremahulise ettepanekut keskkonna tuleviku kaitsmise nimel ning igaüks peab eesmärkide täitmisest aktiivselt osa võtma. Peame kõik tagama, et säiliks tasakaal keskkonna ja majanduse vahel. Ka ettevõtteid tuleb kaitsta, kuna on oht, et need hakkavad riigist riiki kolima.
Eelseisev väljakutse annab meile võimaluse töötada välja roheline tööstus ning luua juurde töökohti. Nüüdsest peale peavad kõik liikmesriigid panema suurema rõhu teadus- ja arengustegevusele. Olen väga rahul, et seoses põllumajandusega pöörati tähelepanu Iirimaa vajadustele. See erikokkulepe jääb püsima isegi siis, kui võetakse vastu uus rahvusvaheline kokkulepe. Kokkuleppe kohaselt saab Iirimaa tasakaalustada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid metsandusalase tegevuskava väljatöötamisega.
Nimetatud riiklik metsandusalane tegevuskava on Kyoto protokolli eesmärkide täitmisel väga tähtis ja keskne. Kuid kaitstud on ka talupidajad, mis on samuti väga oluline.
Roberto Musacchio
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid, täna siin täiskogul sõna võttes rääkis Nicolas Sarkozy ausalt asjade seisust seoses kliimapaketi üle saavutatud kompromissiga.
Osa nimetatud kompromissist on liikmesriikide jõupingutused. Iga kompromissi eesmärk on vaadata, kuidas ja millises suunas asjad arenevad ning kas eesmärkide saavutamine on ka võimalik. Vaadates keskkonna- ja majanduskriisi ulatust, ei jää üle muud, kui tunda muret selle üle, et nii paljusid eesmärke sai vähendatud. Nii kuidas asjad hetkel arenevad ja, kui kuulata näiteks Itaalia peaministri Silvio Berlusconi sõnu, siis paistab, nagu sooviti jätta asju nii, nagu need olid ja inimesi lausa petta. See seisabki selle nn liikmesriikide üksmeelsuse taga, millest Nicolas Sarkozy rääkis. Teame, et härra Berlusconi sõnad olid propaganda, kuna tegelikult kõne all olev pakett nii ei toimi. Hoopis vastupidi, palju tööd tegi ära parlament, mis näitas üles suuremat euroopalikkust ja uuenduslikkust kui nõukogu ja liikmesriigid.
Seega ei ole probleemiks mitte ainult tasakaal institutsioonide vahel, vaid ka nendevaheline dünaamika. Parlamendi rolli tulekski muuta tähtsamaks just seepärast, et vajame rohkem demokraatiat. Sellel põhjusel kasutame oma hääli, et näidata üles oma lojaalsust parlamendi tekstide ees. Soovin siin täiskogul öelda, et keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon tegi ära märkimisväärse töö, et jõuda edasisse etappi ning, vastupidi sellele, mida ütles Robert Goebbels, on raportöör Satu Hassi väga oskuslikult ja tulemusrikkalt tegutsenud.
Riitta Myller
(FI) Austatud juhataja, ka mina soovin kõigepealt tervitada raportööri Satu Hassit ning kõiki neid, kes osalesid läbirääkimistel seoses kõne all oleva raske direktiiviga.
On selge, et vajame rangemaid täidetavaid eesmärke sektoritele, mis ei osale saastekvootidega kauplemise süsteemis, kuna sellega saame tekitada palju energiat tõhusamalt tarbiva ühiskonna loomiseks.
Sektorites, millele direktiivi kohaldatakse, nagu näiteks ehitussektor, transport, põllumajandus ja jäätmehaldus, on meil võimalus töötada välja uusi oskusi ja asjatundlikkust ning, kui aus olla, siis on need suuremalt jaolt isegi juba olemas. Kui on olemas vajalikud määrused, saab ka neid oskusi ja asjatundlikkust ära kasutada. Sel juhul oli väga hea, et parlamendil õnnestus lisada direktiivi kindlalt lahtimõtestatud termin "energiatõhusus”.
Adina-Ioana Vălean
Austatud juhataja, mul on väga hea meel möödunud nädalal saavutatud kokkuleppe üle seoses kliimamuutuste paketiga ning õnnitlen ka raportööre ning Prantsusmaa eesistumist nende suurepärase töö eest!
Oli tähtis säilitada meie ambitsioonikad eesmärgid, kuid praeguses majanduslikult raskes kliimas ei saanud me lubada, et tööstusel lasuks säärane raske koorem, mis omakorda oleks taksistanud Euroopa konkurentsivõimet. Seepärast tervitangi just liikmesriikide jõupingutusi käsitleva otsuse puhul kogu liikmesriikidele pakutavat paindlikkust eesmärkide saavutamiseks ning seda, et sanktsioonide asemel võeti kasutusele parandusmeetmete süsteem!
Tööstuskomisjonis on see küll alati minu seisukoht olnud, kuid soovin seda siinkohal veel korrata. Eriti uute sektorite reguleerimisel on vaja paindlikkust ja enne rangemate sätete kasutusele võtmist vajame mõjude hindamist.
Olen ka väga rahul, et kõrgema vähendamise eesmärgi puhul sai tagatud ka kaasotsustamismenetluse kasutamine. Asi on ikkagi põhimõttes. Meie kodanikud ei saatnud meid siia selleks, et me siis selliste tähtsate otsuste korral oma arvamust avaldada ei saaks.
Anni Podimata
(EL) Austatud juhataja, volinikud, nõukogu eesistuja, täna arutlemisel olev kliima ja energia paketi ettepanekute pakett ei kajasta eriti täpselt Euroopa Ülemkogu palvel Euroopa Komisjoni aasta tagasi esitatud ambitsioonikaid eesmärke. Tekstis ei ole kajastatud ka soovitusi, mida asjaomased parlamendi komisjonid mitmetel juhtudel esitasid. Parlamendi ettepanekud - ja siinkohal soovin kasutada võimalust ja tänada raportööri Satu Hassit ning kõiki teisi, kes oma panuse andsid - olid realistlikud ja vastutulelikud, kuid samas ka ambitsioonikad ning kajastasid Euroopa liidu pühendumust säilitada ja tugevdada oma juhtiv roll maailma võitluses kliimamuutuste vastu. Täna arutlusel olevate ettepanekute tasakaal ei ole sama, kuna kompromissidega on piiratud ambitsioonikust, mis on kõikidele ELi kodanikele absoluutselt vajalik. Mis puhta arengu mehhanismidesse puutub, siis asjaolu, et liikmesriigid saavad suurema osa oma heitkoguste vähendamisest tasaarvestada töödega kolmandates riikides, tekitab ohu, et saadame enne Kopenhaageni kohtumist maailmale vale sõnumi.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Olgugi et raportöör esitas oma raporti mõningase pessimismiga, arvan isiklikult, et ta tegi ära suurepärase töö. Ikkagi annab kompromiss meile nüüd arusaamise, kui palju peab iga ELi liikmesriik panustama, et EL saaks pidada kinni oma kohustusest vähendada kliimamuutusi põhjustavate kasvuhoonegaaside hulka teatud valdkondades ühe viiendiku võrra.
Nagu teistel ELi 21. sajandi liikmesriikidel, mille SKT elaniku kohta ei ole suurepärane, on Leedul õigus suurendada nimetatud heitkoguseid 15%. Kuid kvootidest kinnipidamine on suureks koormaks nii uutele kui ka vanadele liikmesriikidele. Seepärast ärgem unustagem, et kõige odavam ja puhtam energia on säästetud energia! Stabiilseid energiaallikaid, kütuse kvaliteeti ja sõidukite keskkonnasõbralikkust käsitlevaid direktiive tuleb kohaldada palju rangemalt, pöörates rohkem tähelepanu ka kvaliteedile. Ka on väga tähtis, eriti 21. sajandi ELi liikmesriikide jaoks, et suurendatakse ELi eraldatud rahalisi vahendeid korterelamute energiatõhususe tõstmiseks.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, soovin juhtida vaid tähelepanu sellele, et arvesse tuleb küll võtta liikmesriikide erinevaid olukordi, kuid seda just SKT alusel. Näiteks Saksamaal kasutatakse elektri tootmiseks palju sütt, samal ajal aga kasutab Prantsusmaa palju tuumaenergiat. Vajame tuumaelektrijaamade ohutusstandardeid terve Euroopa jaoks ning sõltumatud reguleerivat asutust, mis ka vajalikke sätteid välja annab.
Siiani ei ole veel saavutatud eesmärki teha väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele erand kuni 50 000 tonni süsinikdioksiidi kohta. See on tugev murepunkt, kuna väikeettevõtted ei saa sellega kaasnevaid bürokraatlikke kulusid kanda.
Carl Schlyter
(SV) Soovin tänada raportööri Satu Hassit, kes tegi küll kõik, mis tema võimuses, kuid vaatamata sellele kahjuks ei ole nõukogu koostööaldis! Kahjuks sulgeb meie nõukogu oma silmad asjaolu ees, et Euroopa peab võtma enda kanda osa vastutusest seoses kliimaprobleemide lahendamisega. Me ei saa lihtsalt lükata 80% oma kliimavastutusest üle piiride ning lasta maailma vaeseimatel riikidel, mis alles oma kliimaturgu loovad, selle töö eest kallilt maksta samal ajal, kui me ise võtame kasutusele lihtsad ja odavad meetmed. See on halvim näide kolonialismist.
Kui tahame kliimaeesmärke saavutada, peame vähendama enda heitkoguseid 70% kuni 80% ulatuses. Antud poliitikaga peame aga 7% või 8%ga leppima. See on absoluutselt ebapiisav ning näitab igasuguse solidaarsuse puudumist. Küsimus on, kas tulevased põlvkonnad ei hakka nõudma, et ministrite nõukogu vastutaks Haagi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees sellise vastutustundetu poliitika eest, mis mõjutab nii inimkonda, kuid ka meie planeeti. Tänan teid.
Kathy Sinnott
Austatud juhataja, kliima ja energia paketti, eriti selle osa seoses kasvuhoonegaaside vähendamisega, peetakse tõeliselt võidukaks sammuks, ning olen nõus, et selle koostamiseks tehtud jõupingutused näitavad tugevat tahet lahendada kliimamuutustega seotud probleeme. Kuid kritiseeritakse aga minu riiki ja Uus-Meremaad põllumajanduse kõrge heitkoguste taseme pärast.
Mõlemas riigis on väike rahvastikuarv, kuid palju kariloomi, mis heitkoguste näitajaid moonutab. Kas me tõepoolest ei mõista, et Iirimaa ja Uus-Meremaa põllumajandus toidab maailma kaugel väljaspool nende riikide piiride? Rääkida sellest, et need riigid peavad vähendama oma kariloomade arvu, on pöörane nii toiduainetega kindlustatuse kui ka kliimamuutuste seisukohalt. Just nendes riikides toidetakse karjasid väga jätkusuutlikult, nimelt heinaga. Selle asemel peaksime hoopis toetama teadus- ja arendustegevust, et leida lahendusi, - teistsugune söötmine, teistsugused kasvukavad - et vähendada loomade tekitatud kasvuhoonegaaside heitkoguseid seal, kus see on võimalik, mitte loomi hävitades.
Charles Tannock
Austatud juhataja, Euroopa kodanikele valmistavad tõsist muret kliimamuutuste mõjud ja nad toetavad süsinikuvaest puhast energiatootmist oma tuleviku hüvanguks. Seepärast on oluline, et saadaksime nõukogule selge sõnumi seoses meie ühise pühendumusega.
Kuid inimesed, keda siin esindame, on väga mures ka üleilmse finantskriisi pärast. Hetkel on töökohtade turvalisus nende jaoks kindlasti palju tõsisemaks probleemiks kui globaalne soojenemine ja taastuvenergia. Sellegipoolest ei saa lubada, et Euroopa majanduste seisund kliimamuutused päevakorrast välja tõukab. Samamoodi ei saa me jätkuvalt õõnestada järelemõtlematute tegudega oma tähtsamaid tööstusharusid ja turgusid.
Üldiselt usun, et käeolev pakett, 20-20-20 kliimamuutuste pakett, kajastab nimetatud dilemmat ning vähendab riski, et Euroopa tööstused peavad paiknema ümber välismaale, kus kehtivad palju vähem piiravad eeskirjad. Ka Londoni linn, mida ma isiklikult esindan, ootab agaralt, et saaks saastekvootidega kauplemise süsteemi raames süsinikdioksiidi lubadega kauplema hakata.
Ühine lähenemine kliimamuutuste probleemi lahendamiseks on ka kesksel kohal minu fraktsiooni lähenemises Euroopa Liidule, mida toetab samuti meie fraktsiooni esimees ja loodetavasti tulevane peaminister David Cameron.
Anders Wijkman
Austatud juhataja, direktiivis, mida siin hetkel arutame, on oluline nõrk koht. Kui lubame nii suurt paindlikkust seoses heitkoguste vähendamistega kolmandates riikides, tekib mul küsimus, millised tagajärjed on. Kulutõhusus on tähtis põhimõte ja meie ees olevad kompromissid oleksid nende praegusel kujul head, kui eesmärgiks oleks vähendada üleilmseid heitkoguseid 20%. Siis oleks praegu väljapakutud eesmärgid mõistlikud.
Kuid teadlased ütlevad meile, et pikemas perspektiivis peame vähendama heitkoguseid 80% kuni 95%. Ma ei mõista, kuidas on see võimalik, kui lükkame suure osa oma jõupingutustest edasi 2020. aastasse ja veel kaugemalegi. Vajame energiatarbimise põhjalikku muutmist transpordis, tööstustootmises, ehituses jne. Kui lubame 60% kuni 80% heitkoguste vähendamistest väljaspool saastekvootidega kauplemise süsteemi teha teistes maailmajagudes, siis seda ei juhtu.
Satu Hassi
raportöör. - (FI) Austatud juhataja, kallid kolleegid, tänan teid selles arutelus osalemise eest!
Nagu ütlesin, on käesolev otsus samm õiges suunas, olgugi et oleksin soovinud teha palju pikema sammu. Toetan seda otsust, kuid minu kommentaar oli seotud suurima sellega seostatud probleemiga, milleks on paindlikkus.
Milleks on see kaunis mõiste "paindlikkus” selliseks probleemiks? Paistab, et paljud valitsused ei ole päris aru saanud, mida valitsustevaheliste kliimamuutuste rühma (IPCC) suunised tähendavad. ÜRO kliimamuutuste rühma (IPCC) arvates peavad tööstusriigid vähendama oma absoluutseid heitkoguseid 2020. aastaks 25% kuni 40%. Lisaks peavad arengumaad vähendama võrreldes harilike tasemetega oma heitkoguseid 15% kuni 30%. Nende arvudega on mõeldud heitkoguste vähendamisi nimetatud riikide territooriumidel.
Kui kanname üle poole oma heitkoguste vähendamisest arengumaadesse, tõstame sellega sealse kohustuslike heitkoguste vähendamise mahu tasemele, mida on füüsiliselt võimatu saavutada.
See näitab, et asjast on väga puudulik arusaam, mis on seotud kujutlusega, et autotransport ei saa lõpmatuseni kasvada, kuna suur osa heitkoguseid, mida käesolev liikmesriikide jõupingutuste otsus katab, tulenevad just nimelt teetranspordist.
Nagu ma oma esimeses sõnavõtus ütlesin, loodan, et valitsused võtavad endale veidi suuremaid vastutusi, kui käeolev otsus seda lubab ning teevad investeeringuid, et oma riikides heitkoguseid vähendada. Sel viisil saavutame püsivad heitkoguste vähendamised, mitte sellised, mida tuleb igal aastal väljastpoolt sisse osta. Lisaks loome sellega ka juurde uusi töökohti meie oma riikides.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 17. detsembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Kliima ja energia paketi vastuvõtmisega võttis Euroopa Liit endale osa vastutusest võitluses kliimamuutuste vastu. Mitmete kuude vältel edukalt väljatöötatud kompromissi võib kahtlemata pidada ajalooliseks saavutuseks. Samas aga ei saa jätta mainimata, et kompromissis on mitmeid punkte, mis selle vasturääkivaks muudavad.
Sel ajal, kui komisjoni esitatud kliimapaketti on esitamisest peale mitmeid kordi oluliselt muudetud, ei ole leitud ikka veel lahendust kõige väljapaistvamale vasturääkivusele. Nimetatud vasturääkivus seisneb selles, et nõukogu vastuvõetud direktiivis on määratud valesti algusaasta ning seega on tehtud olematuks kõik liikmesriikide tehtud senised jõupingutused seoses kahjulike heitkoguste vähendamisega. Kõik see saadab välja sõnumi, et praeguseni tehtud saavutused ei tähenda midagi ja uute õigusaktidega alustavad kõik puhtalt lehelt. See ei ole ergutusvahendiks otsusetegijatele vajalike otsuste langetamiseks, vaid pigem eeskirjade muutmiseks.
Meie arvates on vastuvõetamatu, et käeolevas ettepanekus koheldakse võrdselt neid, kes on oma heitkoguseid oluliselt vähendanud ja neid, kes on neil pigem tõusta lasknud. Meie arvates kahjustab Euroopa Liit oma enda tõsiseltvõetavust, kui võtame vastu õigusnorme, mis ei võta arvesse Kyoto protokolli raames antud pühendumusi.
Meie arvates on Euroopa Liidu ambitsioonikate kliimakaitse eesmärkide üles märkimine õigusaktides edasivaatav samm. Kuid oleksime palju õnnelikumad, kui kokkuleppest ei oleks saanud järjekordset näidet kaksikmoraalist ja vasturääkivusest.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
kirjalikult. - (PL) Austatud juhataja, volinik, seoses aruteluga, milles käsitletakse tegevusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, sooviksin juhtida tähelepanu järgmistele probleemidele.
1. Võttes võrdluspunktina süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise skaala määramiseks kasutusele 2005. aasta, andsid uued liikmesriigid nõusoleku mitte võtta arvesse süsinikdioksiidi vähendamisi, mis saavutati jätkuva tööstuse ümberkorraldamisega alates 1990. aastast. Poola puhul on süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendatud aastatel 1990 kuni 2005 30%. Sellega kaasnesid suured sotsiaalsed kulutused, märkimisväärseim neist oli üle 20% küündiv töötuse tase.
2. Pühendumus vähendada heitkoguseid 2020. aastaks veel 20% võrra, ostes samas kuni 2013. aastani 30% saastekvootidest, saavutades etapiliselt 2020. aastaks 100% taseme, toob kahjuks rahvale kaasa olulise sooja ja elektri hinna tõusu. See toob kaasa ka olulise elektri hinnatõusu tööstusele. Hinnatõusu tõttu võivad nendes riikides kaduda paljud energianõudlikud tootmisvaldkonnad nagu raua-, tsemendi-, lubja- ja tehisväetiste tööstus, mis toob omakorda kaasa negatiivseid tagajärgi ühiskonnale.
3. Kui Ameerika Ühendriigid ja Kagu-Aasia ei osale väljatöötatud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise programmis samadel tingimustel, mis Euroopa Liit, on liidu suured rahalised ja majanduslikud jõupingutused asjatud olnud. ELi osakaal maailma süsinikdioksiidi heitkogustest on 14%, samas aga on USA ja Kagu-Aasia osakaal üle 80%.
