Barcelona protsess: Vahemere Liit (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on väliskomisjoni nimel Pasqualina Napoletano koostatud raport "Barcelona protsess ja Vahemere Liit”.
Pasqualina Napoletano
Proua juhataja, kolleegid, proua volinik, nõukogu eesistuja, selle raportiga teeb Euroopa Parlament ettepaneku anda viljakas panus Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse tugevdamise tulevikuväljavaadetesse.
Eelmise aasta 14. juulil toimunud Pariisi tippkohtumise tulemusel tehtud ettepanekutes väärivad meie toetust kaks eesmärki. Esimene neist on viia ellu majandusliku, territoriaalse ja keskkonnaalase lõimumise projekte ja luua nende tõhustamiseks sekretariaat, mis vastutab nimetatud ülesande täitmise eest ning mida rahastatakse riiklikest ja erasektori vahenditest; teine eesmärk on tugevdada kogu protsessis poliitilist dialoogi selliste uute institutsioonide kaudu nagu kaaseesistumine, riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumised ning välisministrite korrapärased kohtumised. Selle taustal soovin toonitada Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee rolli, mida tunnustati Pariisi ja hiljem Marseille' deklaratsioonis.
Parlament soovib aidata leida väljapääsu tõsisest ummikseisust, mis tekkis Gaza traagiliste sündmuste järel. Palju sõltub siiski pärast valimisi moodustatud Iisraeli valitsuse vastuvõetavatest tegevuskavadest. Sellest hoolimata soovin juhtida tähelepanu asjaolule, et Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarne assamblee kohtub lähiajal ning näitab, missuguseid ülesandeid peavad parlamendid täitma isegi kõnealuses keerulises olukorras.
Soovime rõhutada selliste institutsioonide väärtust, kuhu kuuluvad nii Euroopa Liit kui ka Vahemerest lõunas ja idas asuvad riigid, kuid samal ajal anname märku, et kogu protsessi ei saa taandada üksnes valitsustevahelisele arusaamale. Loodame, et suur osa kodanikuühiskonnast ja tööturu osapooltest osaleb samuti protsessis eelkõige seetõttu, et majanduskriis võib süvendada juba endeemiliste mõõtmetega raskeid probleeme nagu töötus ja järjest pakilisem vajadus edasi rännata, muutes kontrolli saavutamise veelgi raskemaks. Me kutsume üles pöörama suuremat tähelepanu inimõiguste küsimustele, mis mõjutavad kõigi partnerriikide käitumist suuremal või väiksemal määral.
Kui rääkida institutsioonidest, siis lubage meelde tuletada, et Lissaboni lepingu jõustumisel võivad Euroopa Liitu hakata esindama uue, selgelt piiritletud ja struktureeritud ametikohaga Euroopa Ülemkogu president ja Euroopa välisminister. Vahepeal oleks aga otstarbekas tagada Euroopa osaluse järjepidevus vähemalt kaaseesistuja abil. Me teame, et eesistujamaa Tšehhi jaoks on see olnud tundlik küsimus ning loodame, et Rootsi nõustub eesistujana selle ideega.
Proua juhataja, daamid ja härrad, tänan kolleege ning fraktsioonide ja komisjonide töötajaid, kes esitasid oma arvamuse. Nad kõik on aidanud koostada kõnealust raportit, mis saab loodetavasti ulatusliku toetuse.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, olen tänulik võimaluse eest, et saan osaleda tänases Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu teemalises arutelus. Tean, et Euroopa Parlament jälgib teemat suure huviga. Kiitust väärib eelkõige Pasqualina Napoletano. Resolutsiooni ettepanek, mille üle te hiljem hääletate, on väärtuslik panus meie koostöösse.
Eelmise aasta Pariisi tippkohtumisel loodi Vahemere Liit ning partnerlussuhted, mis rajanevad Barcelona protsessil. Praeguste eesistujariikide jaoks on esmatähtis kõnealuse partnerluse tugevdamine. Ehkki Lissaboni leping ei ole veel jõustunud, võin teile kinnitada, et partneritena pöörame iseäranis suurt tähelepanu selle algatuse ja piirkondlike projektide arendamisele. Need on olulised. Nad annavad piirkonna kodanikele selgelt märku, et partnerlus töötab nende kasuks.
Vahemere Liit ei ole ainus koostöömehhanism. Euroopa naabruspoliitikas on ka edaspidi kahepoolne mõõde, mida täiendatakse mõnel juhul ühinemiseelse raamistikuga ning Mauritaania puhul AKV raamistikuga.
Kõik need meetmed julgustavad üksikutes riikides reforme ellu viima ja tugevdavad piirkondlikku koostööd. Naabruspoliitika hõlmab mõistagi ka olulist idamõõdet ning me väljendame heameelt selle valdkonna paralleelse arendamise üle.
Pariisi tippkohtumisel lepiti kokku edasised sammud neljas põhivaldkonnas: Vahemere puhastamine saastest, merekiirteed ja kiirmaanteed, kodanikukaitse ning alternatiivenergia valdkonna arendamine näiteks Vahemere päikeseenergia kava kaudu.
Tähelepanu pööratakse suuremal määral ka kõrgharidusele ja teadustegevusele ning ärivaldkonna arendamisele Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatuse kaudu. Nende projektidega seotud ettepanekute tehnilisi aspekte käsitleb sekretariaat, mis luuakse Barcelonasse, nagu eelmisel aastal Marseille's kokku lepiti.
Lisaks nimetatud konkreetsetele projekti valdkondadele käsitleb Vahemere Liidu ministrite konverents mitmesuguseid üleilmseid küsimusi, mis puudutavad meid kõiki. Sellised küsimused on rahu ja julgeoleku saavutamine piirkonnas, sotsiaalne ja geopoliitiline mõju majanduskriisile, keskkonnaprobleemid, rändevoogude juhtimine ning naise roll meie ühiskondades.
On kaks koostöövaldkonda, mis on minu teada Euroopa Parlamendile olulised ja mida me ka täielikult toetame. Esimene neist on parlamentide vaheline koostöö Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee ja selle komisjonide loomise kaudu. See algatus on alus, millele rajada Vahemere Liidu tugev parlamentaarne mõõde. Selle tulemusena tugevneb liidu demokraatlik legitiimsus, nagu on resolutsioonis rõhutatud. Algatus aitab edendada ka Euroopa Liidus kesksel kohal olevaid põhiväärtusi. Meile valmistab heameelt viis, kuidas teie ja teie president on seda algatust käsitlenud, ning toetame seda täielikult.
Teine minu arvates eriti tähtis valdkond on kultuuridevaheliste suhete arendamine. See on täiesti möödapääsmatu, kui soovime jõuda suurema kultuuridevahelise mõistmiseni Vahemere piirkonnas. Kaasata tuleb kõik - nii kodanikuühiskond kui ka kohalikud sotsiaal- ja piirkondlikud partnerid. Kõnealuses küsimuses mängib eriti olulist rolli Anna Lindhi fond.
Vahemere Liit annab meile võimaluse parandada suhteid selle liikmete vahel. Hiljutised sündmused on näidanud, et see ei ole kerge ettevõtmine, kuid samamoodi on nende tõttu selgunud, kui tähtis on jätkata kõnealusel eesmärgil tööd. Me teame hästi, millised raskused seisavad selle piirkonna rahvaste ees Gaza kriisi tagajärjel. Nagu teate, on seetõttu lükatud edasi Vahemere Liidu kohtumised, kuid eesistuja usub, et piirkondliku koostöö ja dialoogi kaudu on võimalik saavutada rahu, tagada kindlustunne ja heaolu ning kindlasti loodame jätkata tööd Vahemere Liidus võimalikult kiiresti.
Seetõttu koostavad eesistujamaa Tšehhi ja Vahemere Liidu kaaseesistuja Prantsusmaa praegu ELi Vahemere Liidu liikmete nimel demarši - võib-olla osaleb selles ka kaaseesistuja Egiptus -, mis edastatakse meie Araabia partneritele. Sellega tahetakse kutsuda üles jätkama kogu Vahemere Liidu tegevust automaatselt ja tingimusteta kohe pärast Araabia Riikide Liiga tippkohtumist Dohas märtsi lõpus. Meil on kavas kasutada 2. märtsil Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuval Gaza-teemalisel abiandjate konverentsil võimalust korraldada kolme välisministri - Tšehhi välisministri Karel Schwarzenbergi, Prantsuse välisministri Bernard Kouchneri ja Egiptuse välisministri - vahel arutelu edasiste sammude teemal.
Benita Ferrero-Waldner
Härra juhataja, daamid ja härrad, proua Napoletano, kõigepealt lubage mul õnnitleda teid tehtud töö eest, sest selle tulemusena on saanud valmis raport, mis on väga oluline mitmel tasandil.
Esiteks on Euroopa Parlament andnud tõeliselt tänuväärse ja viljaka panuse Euroopa-Vahemere piirkonna ühtse poliitika määratlemisse - selle ülesande oleme võtnud enda tõsiseks kohustuseks.
Lisaks, nagu te õigesti ütlesite, tuleb Vahemere Liitu täiendada. See ei peaks olema üksnes valitsustevaheline organ, vaid seda tuleb asjakohasel viisil laiendada, et liidus saaks osaleda ka teised soovijad, näiteks kohalikud ja piirkondlikud asutused. Oluline on võimendada parlamentaarset mõõdet, tugevdades parlamentaarse assamblee rolli, ja tagada kodanikuühiskonna pidev osalemine protsessis.
On tõsi, et Vahemere Liidu ülesanne on edendada institutsioonilisel ja poliitilisel tasandil piirkondliku partnerluse taasalustamist võrdsetel alustel. Samas on aga tõsi ka see, et seda saab ellu viia üksnes Barcelona acqui alusel, mida on vaja täiendada ja ühtlustada.
Komisjoni rahastatud piirkondlik koostöö on acqui osa. Seega ei ole põhjust seda praegu kahtluse alla seada. Vastupidi, see loob ja kindlustab Euroopa Liidu tegevuse järjepidevuse kõnealuses piirkonnas, saati kuna selle eesmärgid ühtivad täielikult Euroopa naabruspoliitika, s.t meie ja piirkonna riikide kahepoolsete suhete põhiraamistiku eesmärkidega.
Sama kehtib ka Euroopa Liidus otsustus- ja prioriseerimismehhanismide puhul kasutatavate ühenduse meetodite kattumise kohta, sest Vahemere Liit on algatus, mis moodustab Euroopa raamistiku lahutamatu osa.
Härra juhataja, nagu teate, seati Vahemere Liidu asutamise tippkohtumisel kolm eesmärki: hoogustada poliitilisi suhteid Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna vahel, muuta nende suhete institutsionaalset haldamist, tehes seda algatuse ühise juhtimise kaudu, ja koondada Euroopa Liidu ja selle Vahemere partnerite vaheline mitmepoolne koostöö struktuuriprojektide ümber, mis soodustavad allpiirkondade lõimumist ja aitavad vähendada erinevusi Vahemere kahe poole riikide arengus.
Tõesti, meil tuleb vähendada neid erinevusi sotsiaalmajandusliku arengu, kaubanduse elavdamise ja suuremate investeeringute kaudu. Me peame dialoogi ja konfliktide poliitiliste lahendustega astuma vastu ideoloogilisele äärmuslusele, millele mahajäämus ja ebaõigluse tajumine loob viljaka pinnase. Peame püüdlema vastutustundliku ja kooskõlastatud rändepoliitika poole, nagu te ütlesite, et kasutada ära demograafilise olukorra stabiliseerumist Euroopas ja demograafilist kasvu Vahemere maades. Siin on mitu näidet katsumuste kohta, millest meil tuleb koos Vahemere Liidu partneritega üle saada.
Me teame, et me ei suuda saavutada neid eesmärke ilma parlamentaarse toetuseta, ja siinjuures pean ma silmas nii Euroopa Parlamendi kui ka Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee tuge. Sellises vaimus me töötame, olles veendunud, et kõigi küsimuste korral võib Euroopa Komisjon toetuda teie koostööle; ma tänan teid selle eest ette.
Teame aga ka, et kui meie vaatame Gaza konfliktist tingitud väga murettekitavat olukorda Lähis-Idas - me arutasime seda täna -, on meil üks tõsine probleem: me ei saa jätta Vahemere Liitu poliitilisse vaakumisse. Seda me oleme alati öelnud. See on igati tõsi.
Seetõttu on töö praegu peatunud ja ma isiklikult kahetsen seda väga, kuid loomulikult loodame, et see jätkub mõne aja pärast. Väga suur tähtsus on Sharm el Sheikhis peetaval kohtumisel, milles komisjonil on kaastoetajana mõistagi täita oluline roll. Loodan, et sellele järgnevad paljud teised kohtumised. Tegelikult on juba praegu ära tehtud hulgaliselt tööd ja kui komisjon teeb tööd, siis suhtub ta oma ülesannetesse väga tõsiselt.
Lisaks on kõva töö ära tehtud sekretariaadi juhtimise eeskirjadega, mis on nüüd valmis ja peaks laskma Barcelonal tööd alustada.
Vural Öger
Härra juhataja, proua Napoletano, daamid ja härrad, Vahemere Liit peaks taaselustama 1995. aastal algatatud Barcelona protsessi. Kahjuks tuleb meil täna tunnistada tõsiasja, et viimase Lähis-Ida kriisi tõttu ei ole projekt oma eesmärki täitnud. Sekretariaadi avamine Barcelonas on lükkunud edasi määramatusse tulevikku ning lubatud raha ei saa laekuda.
Seega ei ole konkreetseid tulemusi seni saavutatud, millest on mul tõepoolest kahju. Küsin endalt, kas me oleme järsku keskendunud liialt institutsioonidele ja see on praeguse ummikseisu põhjus? Kas oleme alahinnanud poliitiliste kriiside mõju Vahemere Liidule?
Kuidas saame tagada projektide jätkumise? Euroopa lõimumise ajaloos oleme saavutanud suuri edusamme majanduse ja kaubanduse valdkonnas. Just nimelt sel põhjusel oleme rahvusvahelise kaubanduse komisjonis kaalunud, kuidas oleks võimalik rakendada meie tulemuslikke mehhanisme naaberriikides LõunaEuroopas. Üks eesmärk on luua 2010. aastaks vabakaubanduspiirkond, kuid ka see tegevus on pidurdunud. Et protsessi edenemist takistavad poliitilised konfliktid, tuleb meil tugevdada eeskätt majandusvaldkonda.
Rahvusvaheline kaubandus võib avaldada piirkonnale kasulikku mõju mitte ainult majanduslikust, vaid ka - ja eelkõige - poliitilisest ja sotsiaalset küljest. Piirkondlik majanduslik lõimumine on seetõttu möödapääsmatu. Lõunanaabrid peaksid samuti tegema üksteisega tihedamat koostööd.
Samal ajal tuleb kahepoolsete kaubandussidemete võrgustiku juba välja töötanud riike veenda mitmepoolse mõõtme lisaväärtuses. Selles mängib tähtsat rolli kohalike inimeste teavitamine majandusliku lõimumise kasulikkusest. See oleks üks samm Vahemere lõunaosa olukorra stabiliseerimise suunas. Tahaksin selle sammu astumist näha meie kõigi, aga eeskätt sealse piirkonna kodanike pärast.
Íñigo Méndez de Vigo
Üks Sète'is sündinud Vahemere maade luuletaja on öelnud: "Luuletust ei lõpetata kunagi, see lihtsalt hüljatakse.” Ma arvan, et midagi sarnast on toimunud ka Barcelona protsessiga: seda ei ole lõpule viidud, vaid vähemalt osaliselt kõrvale lükatud.
Just seepärast on parlament seisukohal, et Prantsusmaa eesistumisajal tehtud jõupingutused Barcelona protsessi taaselustamisel on olulised. See on ka põhjus, miks me raporti koostamise ajal tegime põhiseaduskomisjonis aktiivset koostööd proua Napoletanoga, keda soovin tänada kannatlikkuse ja mõistvuse eest.
Härra juhataja, miks osales selle teema käsitlemisel põhiseaduskomisjon? Sellel on mitu põhjust. Esiteks, et kindlustada Barcelona protsessi jätkumine Vahemere Liidu kaudu. Teiseks, et hoiduda struktuuride dubleerimisest ja kaasata see protsess liidu institutsioonilisse raamistikku. Kolmandaks, nagu proua Ferrero-Waldner juba ütles, sellepärast, et see ei ole meie arvates üksnes valitsustevaheline protsess, vaid kannab parlamentaarset mõõdet.
Seetõttu oleme põhiseaduskomisjonis järeleandmatud küsimustes, mille president Pöttering tõstatas 13. juulil 2008. Nendeks on nõuded, et parlamentaarne assamblee saaks kokku kord aastas, oleks jaotatud rühmadesse poliitiliste vaadete alusel ja koostaks nõuandvaid raporteid.
Me püüdsime olla ka nõukogule abiks nende oluliste otsuste tegemisel, mis tal vastu tuli võtta. Härra Vondra, Euroopa Parlament soovib nõukoguga koostööd teha ning me kehtestasime kriteeriumid, millele uue Vahemere Liidu peakorter pidi vastama. Juhuslikult vastas nendele kriteeriumidele linn riigis, mida ma tunnen väga hästi; põhiseaduskomisjon otsustaski, et Barcelona oleks peakorterile hea asukoht. Lisaks nõustusid sellega veidi aja pärast ka ministrid, mis, härra juhataja, näitab veel kord soovi teha nõukoguga koostööd.
Alustasin Paul Valéry tsitaadiga ning lubage mul ka lõpetada tema luulereaga: "Tu n'as que moi pour contenir tes craintes!”
Ma usun, et mõlemal pool Vahemerd esinevaid kartusi hajutab kõige paremini Vahemere Liidu edukus. Lootkem sellele, härra juhataja, ning veel kord suur tänu proua Napoletanole mõistmise ja abi eest.
Vito Bonsignore
Härra juhataja, daamid ja härrad, avaldan proua Napoletanole tunnustust tema jõupingutuste ja kõnealuse teema tasakaalustamise eest ning tänan meie töö suhtes alati tähelepanelikku proua Ferrero-Waldnerit tema silmapaistva tegevuse eest kogu maailmas.
Me peame näitama üles üksmeelt, sest Vahemere piirkonnas meid ootavad probleemid ja katsumused on väga rasked. Peame pürgima tugevama, mõjukama Euroopa poole, sest strateegiliselt oleme külg külje kõrval Ameerika Ühendriikidega.
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on aastate jooksul teinud suuri jõupingutusi, et ehitada üles tugevam ja aktiivsem Euroopa. Rahastamisest ei piisa; rahastamisest üksi enam ei piisa; me vajame põhjalikult uuendatud poliitilisi meetmeid. Üks paljudest ühistest ülesannetest on Euroopa-suunalise rändeprobleemi lahendamine. Seda probleemi ei saa käsitleda koostöös poliitiliste vastastega ning samamoodi ei saa seda käsitleda populistlikult; see nõuab väga ranget kontrolli, et tagada õigusaktide ja inimõiguste konventsiooni järgimine.
Vahemere Liit, Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarne assamblee ja ühine välispoliitika lõunas asuvate riikide suhtes on väga head ja õiguspärased vahendid, et kujundada välja tugevam, tähtsam ja usaldusväärsem Euroopa.
Seetõttu hääletab meie fraktsioon vasakpoolsete esitatud muudatusettepanekute vastu; me arvame, et need on liiga vastuolulised ega ole edasiviivad. Meie poliitiline tiib soovib anda uut tõuget kõnealusele väärtustloovale tegevusele, mis muutub lähiajal veel olulisemaks; ning seega toetame Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee töö taasalustamist, kuid mitte enam arutelufoorumina, vaid kohana, kus saab langetada meie tuleviku ja Vahemere kaldal elavate inimeste jaoks tähtsaid ühiseid tulevikuotsuseid.
Carlos Carnero González
Sotsialistide fraktsiooni nimel soovin kõigepealt õnnitleda proua Napoletanot suurepärase raporti puhul, mida ta meile täna pärastlõunal esitles, kuid eeskätt soovin ma teda õnnitleda millegi palju olulisema puhul - et ta on olnud Euroopa-Vahemere maade valdkonnas da prima ora. Tema töö ja jõupingutusteta ei oleks meil olnud võimalust ette kujutada esiteks Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarset foorumit või hilisemat parlamentaarset assambleed, ning teiseks ei saaks me nüüd seista kodanike esindajate õiguste eest selles institutsioonis.
Ma soovin siinkohal võtta eeskuju kolleeg Méndez de Vigost, kes tsiteerib sageli kirjanduse suurkujusid, ja meenutada katket Shakespeare'i "Kuningas Learist”, kus on kirjas: "... veel pole halvim käes, kui võime öelda: "See kõige halvem on.”” Meie oleme püüdnud teha vastupidist, sest ajal, mil Lähis-Ida olukord on halvem kui kunagi varem, oleme loonud vahendi, mille eesmärk on edendada piirkonna kui terviku poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning mis kujutab endast konfliktide lahendamise põhiraamistikku. Vahemere Liit täidab just nimelt seda eesmärki. See on liit, mis ei ole enam päris uus, vaid mille juured pärinevad Barcelona protsessist ja mille raames luuakse uusi institutsioone, nagu Barcelonas loodav alaline sekretariaat. See on midagi, mille me kiidame heaks nii eurooplastena, Vahemere maade kodanikena, hispaanlastena kui ka Euroopa Parlamendi esindajatena, kellena me oleme seda ka pidevalt nõudnud. See tähendab ka nõustumist Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee olemusega sellisel kujul, nagu see olema peaks: vahend, mis laseb parlamentide liikmetel ja ka kodanikel selles liidus oma arvamust avaldada.
Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele tuleb määrata ülesanded, mida ta väärib: need on nõuandmine, kontroll ja ettepanekute tegemine. Vahemere Liidu aluseks peab olema ühine juhtimine, seda tuleb piisavalt rahastada, selle tähelepanu keskmes peab olema piirkondlik lõimumine ning see peab täitma kodanike vajadusi. Niiviisi saame tagada Vahemere maades rahu ja solidaarsuse ning ühendada tsivilisatsioonid.
Marios Matsakis
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, ka mina soovin õnnitleda proua Napoletanot mitte üksnes valminud suurepärase raporti puhul, vaid ka väärtusliku koostöö puhul variraportööridega. Raporti sisu on väga kaalukas, sest selles käsitletakse väljavaadet ühendada Euroopa-Vahemere piirkonna riigid, kes on üksteisega seotud sõpruse ja koostöö kaudu ning kelle ühine eesmärk on kodanike rahu, stabiilsuse ja heaolu saavutamine.
See ei ole kerge ülesanne juba sellepärast, et piirkonna konflikte, näiteks Iisraeli ja Palestiina vahelisi probleeme ei ole lihtne lahendada ega mõnikord isegi käsile võtta. Lootust ei tohi aga kunagi kaotada ning Vahemere Liit võib vaid aidata seda lootust hoida. Ja kes teab... Ehk aitab liit muuta selle lootuse tegelikkuseks, millele on omased pikaajaline stabiilsus ja piirkonna probleemide püsivad lahendused.
Siinses arutelus on oluline ära märkida Prantsuse valitsuse väärtuslik panus projekti algatamisel; samuti tuleb toonitada, et Vahemere Liit ei ole alternatiiv, mida pakutakse Türgile kavandatava liitumise asemel ELiga. Me peame andma Türgi inimestele teada ja panema nad mõistma, et siin ei ole tegemist varjatud eesmärkide või pettusega.
Kui käsitleda lõpetuseks esitatud muudatusettepanekuid, siis fraktsioon ALDE on koos fraktsiooniga PSE nõustunud viie kompromissmuudatusettepanekuga, mis parandavad raportit. Fraktsiooni GUE/NGL esitatud täiendavat viit muudatusettepanekut ei peetud otstarbekaks ning seetõttu meie fraktsioon neid ei toeta.
Veel kord minu õnnitlused raportöörile.
Salvatore Tatarella
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma toetan kogu südamest iga algatust, mille eesmärk on Vahemere Liidu arendamine.
Sellest seisukohast lähtudes loodan näha, et Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee rolli tugevdatakse, sealhulgas edendatakse assamblee suhteid Vahemere piirkonna partneritega ning võimaldatakse assambleel esitada soovitusi välisministrite kohtumistel, osaleda vaatlejana riigipeade ja valitsusjuhtide kokkusaamistel, ministrite kohtumistel ja kõrgemate ametnike ettevalmistavatel koosolekutel.
Soovin toonitada vajadust tugevdada Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) rolli ja algatusi ning luua Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimispank, millest teavitati juba mõnda aega tagasi, kuid mida ei ole seni ellu viidud.
Toetan ettepanekut luua sarnaselt Euroopa asjaomaste institutsioonidega Euroopa-Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee, mis kaasaks piirkondi ja linnu, ning Euroopa-Vahemere piirkonna majandus-ja sotsiaalkomitee, mis kaasaks tööturu osapooli ja kodanikuühiskonda.
Samuti väljendan heameelt ettepaneku üle luua Euroopa-Vahemere piirkonna energiaühendus tegevuskava raames, mille eesmärk on rakendada ulatuslikke taastuvenergia kasutamise ja energia infrastruktuuri projekte.
Lisaks loodan, et liidu osakaal muutub rahu tagamisel, konfliktide lahendamisel, demokraatia tugevdamisel, usuvabaduse kaitsmisel ning võitluses terrorismi, uimastikaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubandusega veelgi suuremaks.
Liit ei saa vältida kooskõlastatud meetmete võtmist asjaomaste riikidega, et juhtida rändepoliitikat ja -vooge Vahemere piirkonnas. Ta ei saa keskenduda enam üksnes julgeolekule, õigusriigile ja ebaseadusliku rände ohjeldamisele, vaid peab võtma tähelepanu alla ka mõjusa poliitika, ühised eeskirjad ning eesmärgistatud ja jätkusuutliku tööhõive.
David Hammerstein
Proua Napoletano, tänan suurepärase raporti eest. Paar päeva enne Gaza sõja puhkemist esindasin ma Jordaanias Euroopa Parlamenti ning Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarset assambleed viimasel ministrite konverentsil, enne kui see katkestati Lähis-Idas puhkenud vägivallaaktide tõttu. Konverentsil käsitleti vee teemat. See oli sedalaadi ministrite konverents, kus keskenduti ühele põhivaldkonnale, mille osas tuleb teha koostööd Vahemere piirkonnas, mis põhjustab konflikte, mis on elu ja surma küsimus ning Vahemere piirkonna mõnede võimalike päikeseenergia, veevarustuse ja muude suurprojektide siht.
See näitab, kui tähtis liit see on. Nimetatud tegevus on peatatud, kuid ma loodan, et liidu tegevus Vahemere piirkonnas jätkub ning Lähis-Idas asjad edenevad.
Meil olid Vahemere piirkonna suhtes väga kaugeleulatuvad eesmärgid. Tulemused on aga olnud üsna tagasihoidlikud, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja keskkonna vallas.
Me peame edendama ka lõuna-lõuna kontakte ja koostööd lõunas asuvate riikidega, mitte laskma ennast painata Vahemere piirkonna suure vaba turu kinnisideest, mis ei saa sündida ilma koostööta riikide vahel, milles leiavad üksteise järel aset sügavalt juurdunud konfliktid.
Samal ajal tuleb meil tegeleda energiakriisiga. Energiakriis ja praegune majanduskriis võivad anda meile võimaluse minna edasi nii Euroopale kui ka lõunanaabritele väga oluliste projektidega, mille hulka kuuluvad päikeseenergiat kasutavate kütteseadmete (kõrgtemperatuuriline päikeseenergeetika) kavad ning arukate, keskkonnahoidlike võrgustike loomine eesmärgiga kaasata Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja Euroopa laiahaardelisse keskkonnasäästmise kavasse, et võidelda kliimamuutuse vastu ja ületada majanduskriis.
Willy Meyer Pleite
Härra juhataja, ma soovin kõigepealt tänada proua Napoletanot. Teiseks soovin öelda, et variraportöörina palusin ma meie fraktsioonil raporti poolt mitte hääletada kahel olulisel põhjusel.
Esimene põhjus seisneb selles, et viimane konflikt - Iisraeli hiljutine rünnak Gazale oli niisuguste mõõtmetega, et selle eest ei saa karistust määramata jätta. Kõigel on piir; see ei olnud esimene kord, kuid seekordne rünnak Palestiina suveräänsusele oli nii ulatuslik, et see lihtsalt ei lase Annapolise kokkuleppel tegelikkuseks saada ja tõkestab Palestiina riigi loomise väljavaadet, mis on ainus võimalus saavutada rahumeelne ja solidaarne Vahemere Liit.
Teine põhjus, miks ma soovitasin raporti poolt mitte hääletada, puudutab vabakaubanduspiirkonda, sest selles ei võeta arvesse kohalikke erinevusi. Me oleme seisukohal, et asjaomastes kaubandusküsimustes tuleks kohelda kõiki võrdselt, lähtudes piirkondlikest erinevustest ja iga riigi eripärast.
Luca Romagnoli
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, arvan, et mina omakorda hääletan proua Napoletano resolutsiooni ettepaneku poolt, sest minu arvates on kahtlemata strateegiline samm määrata kindlaks elluviidavad suurprojektid ja sama otstarbekas on toonitada vajadust võtta selleks vastu programmikokkuleppe mudel. Nimetatud kokkulepped peaksid siiski tuginema - ja ma arvan, et seda on väga oluline rõhutada - lähimuspõhimõttele.
Tegelikult olen ma mõnevõrra segaduses seoses üleskutsega anda ühise rändepoliitika juhtimisele uus hoog, ehkki ma tunnistan liikmesriikide koostöö olulisust ja mitte ainult seda; koostöö Vahemere lõunakaldal asuvate riikidega on kahtlemata tähtis ja seda tuleks tegema hakata.
Kogu oma lugupidamise juures on mul mõningaid kahtlusi majandus- ja kaubandusalgatuste suhtes, mis peaksid kava kohaselt sillutama teed Euroopa-Vahemere vabakaubanduspiirkonnale. Ma ei arva nii sellepärast, nagu oleks mul mingi eelarvamus, vaid ma soovin saada selgitusi selle kohta, kuidas see on vastastikku kasulik.
Ioannis Kasoulides
Härra juhataja, kõigepealt soovin õnnitleda proua Napoletanot raporti puhul. Kahtlemata on Vahemere Liit märkimisväärne samm Euroopa-Vahemere maade partnerluse suunas. Üks seda partnerlust takistanud asjaolu on seni olnud nähtavus: partnerriikide elanike võime tunnustada Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu mõju.
Lubage mul tuua üks näide. Kui mul paluti koostada raport Vahemere puhastamise kohta saastest, täheldasin, et selle teemaga on seotud järgmised programmid: investeerimisprogramm Mediterranean Hotspot Investment Programme, Vahemere piirkonna veestrateegia, ELi merendusstrateegia, ÜRO keskkonnaprogrammi Vahemere tegevuskava, Vahemere piirkonna säästva arengu strateegia, Vahemere maade keskkonnaalase tehnilise abi programm, ELi Vahemere piirkonna veealgatus ja programm MYIS, mis on kõik ellu viidud algatuse "Horizon 2020” raames. Niisugune killustatus vähendab nähtavust.
Teine takistus on Lähis-Ida probleem. Olen täiesti nõus härra Solana seisukohaga, et sel korral töötab kvartett teisiti kui varem. Selle taga ei ole mitte Euroopa Liidu tahte puudumine, vaid Ameerika administratsiooni varasem poliitika. Loodan, et sel korral jõutakse härra Mitchelli sellesse piirkonda lähetamisel poliitiliste edusammudeni. Oleme kõnealuses küsimuses palju ära teinud. Käisin hiljuti Liibanonis ja nägin, et ÜRO rahuvalvemissioon UNIFIL, milles osalevad ka Euroopa üksused, muudab vaenutegevuse taaspuhkemise Lõuna-Liibanonis ja Iisraelis võimatuks.
Jamila Madeira
(PT) Tänan kolleeg Pasqualina Napoletanot suurepärase raporti eest. Neliteist aastat pärast Barcelona protsessi algust ja viis aastat pärast Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee esimest kohtumist on meil Vahemere Liit, millel on majanduslik ja parlamentaarne võim, milles osaleb kodanikuühiskond ja kus valitsusjuhid langetavad koos otsuseid. Igaüks tahab teha rohkem head selles piirkonnas, kus 720 miljonit kodanikku kujutavad endast suurt arengu- ja rahu saavutamise potentsiaali maailmas. Keskendumine üksnes majandus- ja kaubandusküsimustele on ilmselgelt viga. Kasvukriisid eeldavad loomulikult poliitilist reaktsiooni, kuid elutähtis on reageerida ka humanitaarkriisidele, hädaolukordadele ja sõjalistele kriisidele, millest üht nägime 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses.
Poliitikud ja kodanikud peavad reageerima maailma probleemidele. Maailm nõudis neilt vastuseid, kuid nüüd, mitu kuud hiljem, võtame meie, kodanikud ja poliitikud eriti niisuguses institutsioonis nagu Vahemere Liit, endale ikka veel reageerimiseks aega. Loodan, et niisugusest kriisiajast oleme me vähemasti mingeid teadmisi omandanud ja toimime edaspidi kiiremini. Ehkki me võime õppida üksnes oma vigadest, on väga oluline hakata kiiremini reageerima.
Miguel Portas
(PT) Oma kõnes võttis volinik Ferrero-Waldner kokku uue liidu eesmärgid. Tegelikult sündis liit Prantsuse eesistumisajal vigade tähemärgis. Esimene viga oli see, et tegevuskavast jäeti kõrvale piirkonna konfliktid, iseäranis Iisraeli-Palestiina ja Lääne-Sahara konfliktid. Teine viga oli liidu püüd viia oma tegevust ellu ja panna end maksma ühiste majandus- ja keskkonnaprojektide kaudu, ilma et kahtluse alla oleks seatud vabakaubanduse kontekst, milles see asub. Kolmas viga on vihjata ekslikult, nagu see hõlmaks võimalust, et Türgi taotlus liituda Euroopa Liiduga läheb üle Vahemere Liidule.
Proua Napoletano raportis jääb esimene viga käsitletama ja selle tagajärjel väheneb raporti ulatus. Mitte ükski majanduslik ega territoriaalne lõimumine ei saa teoks, kui liidul ei ole julgust praeguseid konflikte lahendada ja teha seda rahvusvahelise õiguse järgi. Samas sisaldab raport selgeid soovitusi teise ja kolmanda vea kohta ning need on kõik asjakohased.
Vahemere Liit ei saa olla Türgi jaoks ooteruum või tagauks senikaua, kuni ta täidab liitumiskriteeriumid, ning see ei saa olla Euroopa vabakaubandusstrateegia lisand, millel puudub sotsiaalse lõimumise tegevuskava.
Raporti soovitused on olulised: juttu on kodanike ja esindatuse mõõtmega liidust, millesse kulub ka Araabia Liiga, sotsiaalse mõõtmega piirkondlikest projektidest ning projektide laiendamisest inimeste eluks vajalikku vee-, põllumajandus- ja haridusvaldkonda. Samuti on raportis selged eeskirjad programmikokkulepete ning Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimispanga kohta.
Liit sündis vigadega, kuid vähemalt on ta olemas. Toetan kõnealust raportit, sest usun, et liit on lõpptulemusena see, mis me temast teha suudame. Niisiis annan ma sellele oma toetuse.
Luís Queiró
Paljud Euroopa jaoks poliitiliselt olulised küsimused puudutavad Vahemere piirkonda. Vahemere Liidu algatus väärib seega meie toetust, sest see võib anda uue tõuke ühele vajalikule ja kasulikule protsessile, mis ei ole seni olnud edukas ega nähtav. Tekib aga küsimus, kuidas seda strateegiat ellu viia. Barcelona mudeliga ei saavutatud oodatud tulemusi. Kas uus partnerlus võib vilja kanda?
Proua Napoletano raport seda uskumust ei toeta. Me ei soovi, et liidul tekiksid samasugused probleemid nagu Barcelona protsessil. Raport hõlmab küll mitmesuguseid projekte ja tegevusvaldkondi, kuid prioriteedid ei ole õigesti seatud. Kui Vahemere mõlema kalda rahvaste vahelist kultuurilist ja sotsiaalset mõistmist vaadeldakse alles lõikes 26, demokratiseerimise ning inimõiguste edendamise küsimusi lõikes 27 ja rändevoogude küsimust lõikes 28, ent enne seda on pikalt peatutud teistel sektoritel ja küsimustel, võib jääda ekslik mulje kõnealuse partnerluse tegelikest või võimalikest prioriteetidest.
Vaja on selgepiirilist strateegiat. Meie arvates peaks selle strateegia raames pakkuma meie naabritele rohkem stiimuleid ja koostöövõimalusi, kuid samal ajal nõudma neilt ka tulemusi majandus-, sotsiaal- ja demokraatlikul tasandil, ning keskenduma selgelt määratletud ja vahest väiksemale arvule sektoritele, et vältida olukorda, kus kõik valdkonnad on võrdse tähtsusega ning lõpuks ei ole tähtis ükski neist. Mõistagi on selle saavutamise eelduseks piisav toetus ja rahastamine. Toetada tuleks asjaolu, et lõpuks on tunnistatud vajadust Vahemere piirkonna investeerimispanga järele. Oluline on olla edasipüüdlik, s.t teha kõik, mis meie võimuses.
Lõpetuseks, härra juhataja, räägin Lähis-Ida konfliktist. Kuigi see protsess ei asenda rahukõnelusi, saab see ja tuleb sel kaasa aidata vastaspoolte paremale üksteisemõistmisele, vastastikusele sõltuvusele ja üksteise austamisele. Need on elutähtsat tegurid, mis - nagu me kõik hästi teame - aitavad saavutada piirkonnas rahu.
Juhataja
Rohkem sõnavõtjaid nimekirjas ei ole. Istungisaalist on esitatud neli taotlust võtta sõna ilma eelneva registreerimiseta.
Christopher Beazley
Härra juhataja, kas komisjon võiks oma vastuses Euroopa Parlamendile selgitada täpsemalt, mil viisil jääb ümber nimetatud Vahemere Liit (praegu ingl k Union for the Mediterranean, varem Mediterranean Union. - Tõlkija märkus) osaks ELi poliitikast? Ma arvan, et on väga oluline, kui volinik võtaks arvesse ka kaht teist ELi merd: Musta merd ja selle sünergiat ning Läänemerd ja selle strateegiat.
Meie riigil on Vahemere suhtes omad huvid. Usun, et meil on ka vaatleja staatus. Liikmesriigid on Rahvaste Ühenduse liikmed ja - ehkki ma ei soovi ärritada Hispaania kolleege - Gibraltar on minule teada olevalt tehniliselt ikka veel Tema Majesteedi ülemvalitsemise all.
On väga oluline, et see liit ei kujutaks endast osade riikide piirkondlikku eraldumist, milles ülejäänud ELi liikmed ei osale - samamoodi loodan, et kõik liikmesriigid võtavad osa Musta ja Läänemere algatustest.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vahemere Liidu riikide majandus- ja sotsiaalareng ning kodanike heaolu peab olema jätkusuutlik. Arvan, et uus Vahemere Liit peaks käsitlema ka kliimamuutuse küsimust.
Euroopa-Vahemere piirkonnas elab ligikaudu miljard inimest ja selle SKT moodustab kolmandiku maailma SKTst. Piirkondlikku koostööd on vaja eeskätt keskkonnaohtudega toimetulemiseks.
Rahvastiku kasv ja kõnealuse piirkonna sademete hulga vähenemine kliimamuutuse tagajärjel on muutnud sealse joogivee üheks suurimaks ohuteguriks. Vahemere maade partnerite peamised mured peaksid olema veepuudus, veesaaste, veekäitlusseadmete puudumine, merel toimunud õnnetustest tingitud õlireostus, metsa raadamine ja pinnase erosioon.
Arvan, et üks olulisemaid Vahemere Liidu edendatavaid valdkondi peab olema keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutusega - nii sellega kohanemine kui ka selle põhjuste vähendamine.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Härra juhataja, minister, volinik, ka mina soovin tänada proua Napoletanot, sest Vahemere Liidu teema esimesel arutelul olin ma üsna skeptiline ja ehkki olen seda ka praegu, usun nüüd, et sellel on siiski lootust.
Ees seisvad ülesanded on hiigelsuured. Kas meil on ressursse, et neid täita? Me teame, et ei ole. Eesmärgid on mõistagi üllad: keskkond, energeetika, võitlus kõrbeks muutumise vastu, ränne ja muu selline. Me ei tohi aga tulla välja üksnes laialivalguva nimekirjaga, mis toob kaasa pettumuse Vahemere teisel kaldal.
Kui te aga lubate, lugupeetud volinik, siis soovin juhtida tähelepanu ühele riigile, mis ei asu Vahemere rannikul, kuid mis on liitu kaasatud; see on AKV riik ja ka Vahemere Liidu liige. Selles riigis - Mauritaanias - on praegu väga tõsine poliitiline kriis. Arvan, et Vahemere Liidu partnerina, AKV riigina ja naabruspoliitika nimel väärib see riik meie toetust, et kriisist üle saada.
Arvan, et just seda soovivad meilt ka konflikti osapooled ja meil on kohustus aidata sellel riigil suur poliitiline kriis lõpetada.
Avril Doyle
Härra juhataja, Vahemere piirkonna koostöö põhiteema on vesi. Sama tähtis on loodetavasti ka üleeuroopaline elektrienergia suurvõrk või HVDC (kõrgepingealalisvoolu) võrk, mis ühendab muu hulgas ka Hispaaniat ja Aafrika loodeosa.
Taastuva energia, sealhulgas tuule- ja hüdroenergia, mitmesuguste päikeseenergia ja teiste tehnoloogiavaldkondade laialdasemat kasutamist tuleb ilmtingimata edendada. Võimalus jääda tippnõudluse ajal taastuvenergiale lootma oleneb täielikult sellest, kuidas tagada võrgu varustamine võimalikult paljudest allikast kogu võrgu ulatuses, et tootmine saaks alati nõudlusele reageerida. Kui tuul ei puhu Iirimaa loodeosast - ja Iirimaad peetakse tuuleenergia poolest Euroopa Saudi Araabiaks! -, tuleb see Aafrika loodeosast, samuti võivad võrku toita päikeseenergiat kasutavad kütteseadmed Vahemere piirkonnas ja iseäranis Hispaanias või fotogalvaanilised seadmed kogu alal.
Selline olukord oleks kasulik nii Vahemere piirkonnale, energiajulgeolekule, energiapoliitikale kui ka eeskätt meile kõigile, sest see aitab piirkonnas tuntavalt vähendada meie süsinikdioksiidi heidet, mille põhjuseks on tööstuste, veonduse ning kütte- ja jahutusseadmete praegune sõltuvus fossiilkütustest.
Juhataja
Proua Figueiredo on meiega ühinenud ning tutvustab meile eelnevalt registreerimata sõnavõtus naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust.
Ilda Figueiredo
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuses rõhutatakse, et kõik liikmesriigid peaksid liikuma aktiivsemalt naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja kõigi teiste Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimõigusi käsitlevate konventsioonide ratifitseerimise poole. Selles juhitakse tähelepanu ka naiste olukorrale ja avaldatakse kahetsust, et komisjoni teatises ei ole sellele erilist rõhku pandud, iseäranis projektides, mis peaksid edendama geograafilist, majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ja milles tuleks alati arvesse võtta meeste ja naiste võrdsete võimaluste küsimust ja soolist aspekti.
Soovin veel väljendada muret vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse pärast, mis teevad naistele suurt kahju. Lõpetuseks osutan Palestiina ja Lääne-Sahara tõsistele juhtumitele, kus naised ja lapsed on sõjategevuse ja ärakasutamise põhilised ohvrid, ühesõnaga kogu diskrimineerimisele, mis mõjutab kohalikke elanikke ning eelkõige naisi ja lapsi.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, kõigepealt tänan selle konstruktiivse arutelu eest, mille käigus esitati mitmesuguseid mõtteid. Te olete koostanud väga huvitava dokumendi.
Kus me praegu oleme? Me teame, miks me seda teeme: Vahemere piirkond on meie tsivilisatsiooni häll ja seega on iseenesestmõistetav, et meie Euroopa Liidus soovime pöörata sellele erilist tähelepanu. Eelmisel aastal sündis Prantsusmaa algatus ning meil tuleb seda käimas hoida ja rakendada selle kõiki võimalusi.
Seega teame, miks me seda teeme ja mida me tahame saavutada. Paljud teist on rõhutanud, kui oluline on Vahemere piirkonna muutmine rahumeelseks, stabiilseks ja turvaliseks alaks, kus järgitakse ja austatakse täielikult demokraatia põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas väärtustatakse soolist võrdõiguslikkust ja naiste rolli ühiskonnas.
Samuti teame, kuidas me seda saavutada tahame, seega on meil Vahemere Liit ja suur valik toimimisviise. Te teate hästi, millised on kõige tähtsamad valdkonnad: nendeks on taastuv energia, päikeseenergia ja veemajandusprogrammid. Olin nädal tagasi Portugalis ning sellest riigist tasuks võtta eeskuju, kuidas töötada välja säästlik ja paindlik programmi taastuvate energiaallikate kasutamiseks, mis on Vahemere piirkonnas tõeliselt oluline.
Meil tuleb lihtsalt tegutseda. Kui me eelmisel aastal Pariisis ja Marseille's kohtusime, ei saanud me Gazas tekkivat olukorda ette näha, kuid eesistuja teeb koos komisjoniga kõik selleks, et saaksime alustada tookord saavutatud kokkulepete ellurakendamist. Seega arvan, et eesistujariigi viimase meetmega on lootust edasi minna pärast märtsi lõppu, nagu ma teid teavitasin.
Meie 2009. aasta tegevusprogramm on töine: kavas on ligikaudu üheksa valdkondlikku ministrite konverentsi. Selleks ettenähtud vahendid moodustavad minule teada olevalt rohkem kui üks miljard eurot. Seega arvan, et me oleme valmis. Gaza olukorrast tulenevad teatavad asjaolud on põhjustanud mõningaid viivitusi, kuid usun, et me saame nendest üle.
Suur tänu selle kasuliku arutelu eest. Oleme kindlasti valmis teile ka edaspidi appi tulema.
Benita Ferrero-Waldner
Härra juhataja, daamid ja härrad, öelda oleks muidugi veel palju, kuid ma alustan küsimusega: missugune on ühenduse mõõde selles kõiges?
Esiteks võin öelda, et ühenduse mõõde selles vallas on oluline, sest Vahemere Liit rajaneb Barcelona protsessil ning on pärandiks saanud Barcelona protsessi acquis'. Kogu acquis on seega kaasatud. Me tegime selle koostamisel palju tööd.
Teiseks on Vahemere Liit osa naabruspoliitika raamistikust. Naabruspoliitika on kahepoolne poliitikavaldkond ja hõlmab Barcelona protsessi, kuid Vahemere Liit on mitmepoolne raamistik. Loomulikult lisan siia, et Musta mere ja Läänemere algatused on sama raamistiku osa, ehkki nad asuvad põhjas. Seega ärge muretsege. Õnneks on kõige peale on mõeldud. See ongi see, mida Prantsusmaa eesistujana soovis - kaaseesistumist Vahemere maadega, nagu ma juba ütlesin, ja koostööd.
Meie komisjonis juhime ka kõiki ühenduse tulevikuprojekte, sest see on vajalik ja sellepärast, et me kuulume Euroopa Parlamendi järelevalve alla. Üksnes erasektori vahenditest rahastatavaid projekte juhitakse teistmoodi.
Projekte edendab sekretariaat, mille asukohaks saab Barcelona. Niiviisi kujutame me ette edendustegevust, me püüame seda teha erasektori vahenditest, sest ülejäänud tegevus jääb komisjoni kontrolli alla. Esialgse otsuse teevad 27 ELi liikmesriiki, nagu alati, ja hiljem on kaaseesistujal võimalik jätkata koostöös liidu 143 liikmega lõunast ja põhjast.
Mauritaania, millele proua Isler Béguin tähelepanu juhtis, osaleb üksnes mitmepoolsetes suhetes, nimelt Vahemere Liidus, kuid ei ole kaasatud naabruspoliitikasse. See on ainus erinevus.
Eeltoodule lisan juurde, et hoolimata tegevuse ajutisest peatamisest töötame komisjonis mõistagi konstruktiivses meeleolus, et rakendada neid nelja kuni kuut projekti, mida me peame esmatähtsaks. Need on kodanikukaitse, Vahemere puhastamine saastest, merekiirteed ja päikeseenergia kava, mille raames me teeme palju tööd taastuvate energiaallikate, iseäranis päikeseenergia valdkonnas, sest viimane on koos tuuleenergia ja teiste energiaallikatega väga tähtis.
Kokku on Vahemere Liidule 2008.-2009. aasta eelarvest eraldatud toetusena 60 miljonit eurot, suur osa sellest on tulnud regionaalprogrammide raames. Lisaks on 50 miljonit eurot eraldatud juba Naabruspoliitika Investeerimisfondi kaudu piirkonna investeerimisprojektide toetamiseks.
Tahtsime toetada ka üliõpilasvahetuse edendamist ja see on põhjus, miks ma näiteks otsustasin kaasata Erasmus Munduse programmi Vahemere lõunaosa riigid, et pakkuda neile täiendavaid stipendiume.
Käsitledes naiste küsimust, proua Isler Béguin, siis tegeleme kindlasti ka selle teemaga, nagu on näha Barcelona acquis'st. Ma mäletan, et osalesin esimesel Vahemere piirkonna naiste konverentsil, mis toimus 2007. aastal Istanbulis. Me käsitleme teemat loomulikult ka tulevikus.
Nagu te aga teate, on siin endiselt tegemist ühest küljest kahepoolse aspektiga, kui võtta arvesse suhteid iga riigiga eraldi, ja teisalt mitmepoolse aspektiga; ning see on praegu Vahemere Liidu üks peamisi probleeme.
Soovin rääkida veel mõne sõna sekretariaadist: oleme otsustanud luua õigusaktide ettevalmistamise komisjoni, millele antakse peatselt ülesanne hakata koostama eeskätt sekretariaadi põhikirja. Komisjon on saavutanud ettevalmistava töö käigus juba märkimisväärset edu. Põhikiri annab sekretariaadile õigusliku seisundi; selle peavad aga seejärel ametlikult kinnitama Vahemere Liidu kõrgemad ametnikud.
Lõpetuseks tahan teile veel kord öelda, et Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee osalemine vaatlejana kõigil Vahemere Liidu kohtumistel on ülimalt oluline ja me toetame selle rolli kindlustamist Vahemere Liidus. Kui proua Kratsa käis Marseille's, sai ta selles küsimuses suure toetuse osaliseks.
Usun, et olen käsitlenud kõiki olulisi punkte. Loomulikult saaks aga sel teemal veel kaua jätkata.
Pasqualina Napoletano
Proua juhataja, kolleegid, proua volinik, nõukogu eesistuja, ma arvan, et see arutelu on olnud väga kasutoov ja selgitanud teatud aspekte meie üpris keerulises õigusvahendite rägastikus, mis puudutab kahepoolset ja mitmepoolset koostööd lõunariikidega.
Ma nõustun proua Ferrero-Waldneri selgitusega selle kohta, et Barcelona acquis kehtib ka uues liidus ja just nimelt seepärast oleksime meie Euroopa Parlamendis eelistanud ehk esimest nimetust - "Barcelona protsess: Vahemere Liit”. Siis oleks olnud võib-olla selgem, et me tugevdame süsteemi, mille alus on juba välja töötatud.
Samamoodi loodan - ütlen seda täiesti avameelselt, mitte enam raportöörina -, et Euroopa institutsiooniline raamistik suudab ise areneda. Miks? Sest kui meil on olemas Euroopa välisminister, kes esindab osaliselt komisjoni ja nõukogu, siis ma loodan, et teda ei peeta vaid kõigile teistele lisanduvaks 28. välisministriks, vaid et vähemalt Euroopa-poole liikmesriigid tunnevad, et ta esindab neid. Siis ei ole enam ehk vajadust kaasata liitu uusi riike, vaid me saame Euroopa Liidu rolli tugevdada ka välisministrina tegutseva kõrge esindaja abil. See on midagi, mille nimel me kõik oleme töötanud, ja seega anname oma täieliku toetuse regionaalsete programmide jätkumisele, samuti rõhutame, nagu volinik teab, et Euroopa Parlament peab väga tähtsaks neid programme, mille tulemused on olnud kahtlemata paremad.
Suur tänu teile arutelu eest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 19. veebruaril 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Tihe koostöö Euroopa Liidu ja Vahemere maade vahel peaks tuginema eeskätt inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamisele. Ettepanek pealkirjaga "Barcelona protsess ja Vahemere Liit”, mille kohta võeti otsus vastu 13. juulil 2008 Pariisis, aitab saavutada rahu ja õitsengut ning võib olla oluline samm nii majandusliku ja territoriaalse lõimumise kui ka keskkonna- ja kliimaalase koostöö suunas.
On kahetsusväärne, et alates Barcelona protsessi alustamisest ei ole mõnes partnerriigis märkimisväärset edu saavutatud 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis esile toodud teatud ühiste väärtuste ja põhimõtete (iseäranis demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete) järgimise ja austamisega, kuigi nad on deklaratsiooni allkirjastanud.
Vahemere maades tekitab muret vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, mis tekitab naistele ja lastele tõsist kahju. Oluline on, et Barcelona protsessis osalevad liikmesriigid ja partnerid rõhutaksid, kui tähtis on võtta soolise võrdõiguslikkuse põhimõte kõikidesse konkreetsetesse meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavatesse poliitikavaldkondadesse ja meetmetesse. Kõik Barcelona protsessis ja Vahemere Liidus osalevad riigid peaksid ratifitseerima naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ning samuti kõik teised ÜRO ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimõigusi käsitlevad konventsioonid võimalikult kiiresti.
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Rõõmustan jõupingutuste üle, mis on tehtud ELi suhete edendamise nimel Euroopa-Vahemere piirkonnas, kuid samas soovin toonitada, et EL ei tohiks jätta tähelepanuta ka kaht teist merd - Läänemerd ja Musta merd. Läänemere strateegia on üks eelisvaldkondi Rootsi eesistumisajal. Ka Musta mere sünergia on strateegiliselt tähtis. ELil tuleb leida võimalus, kuidas arendada kõiki nimetatud piirkondi tasakaalustatud viisil. EL on lõimunud ühiskond ja oluline on kõikide piirkondade pikaajaline strateegiline arendamine.
Ilmselgelt esineb vajadus teha Euroopa Liidu väliste Vahemere maadega tihedamat koostööd, mille aluseks on inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine. Kahjuks on kõnealuses piirkonnas veel mitu riiki, millel on tõsiseid probleeme selles valdkonnas. Palun ELi liikmesriikidel käsitleda neid teemasid ülimalt tõsiselt.
Araabia Liiga kaasamine hõlmab endas märkimisväärset võimalust tuua riigid kokku ja leida üheskoos lahendus piirkonna konfliktidele. Kutsun ELi liikmesriike üles võtma tasakaalukas hoiak ja pigem vahendaja roll, kui toetama üht või teist konflikti osapoolt. Üksnes tasakaalukus aitab meil saavutada pikaajalise rahu Lähis-Idas.
