Statut evropskega varuha človekovih pravic (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Anneli Jäätteenmäki v imenu odbora za ustavne zadeve o predlogu sklepa Evropskega parlamenta, ki spreminja sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom, z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic.
Anneli Jäätteenmäki
poročevalka. - (FI) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod Diamandouros, gospe in gospodje, najprej se vsem strankam zahvaljujem za odlično sodelovanje pri pripravi tega poročila. Najti rešitev, ki bi zadovoljila vse, ni bilo preprosto, in razumem, da nekateri še vedno upajo na nekaj sprememb, vendar smo v odboru dosegli soglasje. Zdi se primerno, da zdaj napredujemo.
Štiri zadeve so bile povezane z vlogo varuha človekovih pravic. Vključevale so dostop do dokumentov, pričanja uradnikov, informacije v zvezi s kazenskimi zadevami in sodelovanje na področju človekovih pravic. V prvotnem predlogu evropskega varuha človekovih pravic je bila še peta zadeva, in sicer njegova pooblastila za posredovanje, vendar je bila ta zadeva sporna, pri čemer je na koncu razprave varuh človekovih pravic izrazil željo po umiku te zadeve.
Najpomembnejši predlog spremembe je povezan z zavezo institucij EU in njenih organov, da varuhu človekovih pravic omogočijo dostop tudi do zaupnih podatkov in občutljivih dokumentov, če jih varuh človekovih pravic potrebuje za opravljanje svojega dela. Do zdaj so imele institucije pravico do zavrnitve zahtevka za razkritje informacij. O tem se bo zdaj odločalo objektivno in ne več subjektivno ali samovoljno. To je pomemben, čeprav majhen korak v pravo smer.
Institucije morajo varuha človekovih pravic, ki mu priskrbijo zaupne informacije ali dokumente, obvestiti o njihovi stopnji zaupnosti. Da bi se ta pravila izvajala, se bo poleg tega varuh človekovih pravic morda dogovoril z zadevnimi institucijami o operativnih pogojih za dostop do zaupnih informacij ali drugih informacij, ki jih zajema zaveza o poslovni tajnosti.
Vloga evropskega varuha človekovih pravic sčasoma postaja vse pomembnejša za Evropsko unijo in evropske državljane. Z lizbonsko pogodbo bo postala listina Evropske unije o temeljnih pravicah pravno zavezujoča, zato bo postalo delo varuha človekovih pravic še pomembnejše. V prihodnje bomo morali storiti več, da bomo zagotovili, da bo varuh človekovih pravic imel dovolj sredstev, da bo njegov statut ustrezal sedanjim razmeram, da bo pridobil potrebne informacije in da mu bodo uradniki predložili prave informacije.
V skladu z listino o temeljnih pravicah ima vsaka oseba pravico, da institucije in organi Unije njene zadeve obravnavajo nepristransko, pošteno in v razumnem času. Zato morajo biti pripravljena sredstva, da državljanom ne bo treba več let čakati na odločitve in bodo lahko zaupali, da bo imel varuh človekovih pravic vse potrebne informacije ter da mu bodo uradniki povedali, kar vedo in ne kar hočejo povedati. Sicer ta pravna država, o kateri tako radi govorimo, ne bi obstajala, čeprav EU sama po sebi ni država. Tudi sami se moramo podrediti pravni državi; le tako lahko enako pričakujemo od drugih.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, od sprejetja statuta evropskega varuha človekovih pravic v tem parlamentu je minilo že 14 let. Od takrat se je zgodilo veliko stvari. Zato je normalno in primerno, da je varuh človekovih pravic prevzel pobudo za spremembo svojega statuta, in to Komisija pozdravlja.
To je pomembno. Državljani morajo zaupati v sposobnost varuha človekovih pravic, da v domnevnih primerih nepravilnosti opravi temeljite in nepristranske preiskave. Zato varuh človekovih pravic pri svojem pomembnem delu potrebuje jasna, jedrnata in učinkovita pravila.
Komisija je to pobudo pozorno spremljala že od začetka, pri čemer je opravila uspešne razgovore z varuhom človekovih pravic in poročevalko parlamenta, gospo Jäätteenmäki. Naše službe so bile pogosto v stiku in so veliko sodelovale.
Komisija pozdravlja splošni pomen tega poročila; zahvaljujem se predsedniku, gospodu Leinenu, in vsem članom odbora, zlasti gospe Jäätteenmäki, za njihovo delo.
Komisija bo svoje uradno mnenje predložila kmalu po prejetju zahtevka od Parlamenta. Danes bom na kratko povzela naše glavne pomisleke. Povezani so s štirimi posebnimi zadevami.
Prvič, zaslišanje prič; drugič, dostop do podatkov; tretjič, OLAF, in četrtič, sodelovanje na področju človekovih pravic. Na kratko bom nekaj povedala o vsaki od teh točk.
Prvič, zaslišanje prič. Komisija se strinja s predlogom spremembe Parlamenta o zaslišanju prič, pri čemer je namen te določbe ponovno poudariti, da uradniki ne pričajo na osebni ravni, ampak v svoji uradni vlogi.
Zavedamo se, da bi lahko sedanje besedilo dalo vtis, da bi uradniki le izpolnjevali navodila ter ne bi predložili pravih in popolnih dokazov. To se nikoli ni zgodilo, vendar se strinjam, da je pomembno spremeniti besedilo, da se izognemo nesporazumom.
Drugič, Komisija se v zvezi z dostopom do podatkov strinja s tem, da varuh človekovih pravic preveri dokumente, ki jih potrebuje med izvajanjem preiskave. Varuh človekovih pravic je predlagal odpravo izjeme pri dostopu do dokumenta zaradi tajnosti. Komisija te izjeme ni nikoli uporabila, vendar je pomembno, da smo zelo jasni.
Obravnavanje zaupnih podatkov mora biti dobro premišljeno. Enako velja za zasebnost posameznikov, zaščito postopkov in poslovno tajnost. Zato Komisija pozdravlja predlog spremembe Parlamenta, ki določa, da mora varuh človekovih pravic v primeru uporabe takih dokumentov uporabiti pravila, ki so popolnoma enaka tistim, ki veljajo v zadevni instituciji.
Komisija se glede občutljivih informacij, kot sta varstvo podatkov in poslovna tajnost, v celoti strinja s Parlamentom. To velja tudi za dokumente v zvezi s postopki v pravdnih sporih.
To pomeni, da mora varuh človekovih pravic pri obravnavi zahtevkov tretjih strani za dostop do dokumentov, ki jih je pridobil med svojimi preiskavami, uporabiti ustrezno zakonodajo Skupnosti.
Kot veste, se ustrezna zakonodaja Skupnosti - Uredba (ES) št. 1049/2001 - zdaj posodablja, Komisija pa bo svojo odločitev sprejela v nekaj tednih.
Zato se Komisija strinja s ciljem predlogov sprememb o dostopu do dokumentov, vendar menimo, da bi se morda z natančnejšo ubeseditvijo besedilo dodatno izboljšalo, kar bomo obravnavali ob predstavitvi našega uradnega mnenja.
Tretjič, OLAF: kar zadeva prenos informacij o mogočih kriminalnih dejavnostih, se Komisija popolnoma strinja s Parlamentom, da bi moral imeti varuh človekovih pravic možnost, da obvesti Evropski urad za boj proti goljufijam o vseh informacijah glede zadev v njegovi pristojnosti, pri čemer ni popolnoma jasno, ali bi predlagana navedba "pristojnega institucionalnega telesa" zajemala OLAF. Le z manjšo spremembo bi se lahko dodatno izboljšalo besedilo.
Končno, glede sodelovanja na področju človekovih pravic se je sedanji statut izkazal kot dobra podlaga za sodelovanje evropskega varuha človekovih pravic z nacionalnimi varuhi človekovih pravic in podobnimi organi držav članic.
Komisija v celoti podpira to prakso. S tem se evropske institucije približujejo državljanom. Parlament želi s predloženim predlogom sprememb razširiti obseg sodelovanja na druge institucije, da bi se spodbujale in zaščitile človekove in temeljne pravice.
V skladu s členoma 302 in 303 Pogodbe Komisija kot predstavnica Skupnosti vzpostavi ustrezne oblike sodelovanja z mednarodnimi organizacijami na splošno in zlasti s Svetom Evrope. Zato Komisija meni, da ta predlog presega pooblastila, ki jih ima varuh človekovih pravic v skladu s Pogodbo.
Kljub temu Komisija dopušča možnost alternativnega besedila, pri čemer upam, da bomo lahko dosegli pravo ravnotežje med pomembnimi delovnimi stiki varuha človekovih pravic in Pogodbami, ki ne bo posegalo v posebne institucionalne pravice Komisije.
To so torej pomisleki Komisije o zadevah, ki so bile izpostavljene v predlogih sprememb Parlamenta; po jutrišnjem glasovanju bomo pripravili naše mnenje in začeli z razpravo s Svetom. To mora biti narejeno hitro, ker želimo pospešiti sprejetje sporazuma v zvezi s tem pod slovenskim predsedstvom.
Maria Matsouka
pripravljavka mnenja odbora za peticije. - (EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, EU nedvomno preživlja še posebej težko krizno obdobje v zvezi z verodostojnostjo. Sprašujem se, ali je EU demokratično verodostojna? Če želi biti, potrebuje legitimizacijo svojih državljanov, kar s širjenjem Evrope postaja vedno bolj zapleteno. Vedno obstajajo skupni temelji, na katerih smo zgradili Evropo in na katere se zanašajo naši sodržavljani. To je sistem vrednot, ki ščiti njihove temeljne pravice.
Potreba po sporazumevanju z državljani Evrope je nujnejša kot kdaj koli prej. To nekaj pomeni le, če EU prejme sporočila o skrbeh državljanov in jih uspe prepričati, da si institucije prizadevajo izpolniti njihova pričakovanja. Državljani nam ne zaupajo, ker se jim ne zdi, da spodbujamo ali vsaj povečujemo njihove pravice. Gospe in gospodje, naš poskus mora imeti trajni učinek. Spremljati moramo zgodovinski razvoj in nove zahteve, ki jih povzroči. Najpomembnejša naloga evropskega varuha človekovih pravic je zagotavljanje pravilnega delovanja institucionalnih organov in organizacije EU ter povečevanje zaupanja, ki ga morajo imeti državljani vanje.
Predlagane spremembe poslovnika, ki spreminjajo statut varuha človekovih pravic, mu omogočijo učinkovito opravljanje te naloge. V imenu odbora za peticije jih podpiramo brez zadržkov.
Za konec čestitam zlasti poročevalki, ki je odgovorna za to zadevo, gospe Jäätteenmäki, za njeno neutrudno prizadevanje, da bi bilo poročilo sprejemljivo za vse.
Maria da Assunção Esteves
v imenu skupine PPE-DE. - (PT) Razprava o spremembah statuta varuha človekovih pravic v odboru za ustavne zadeve ni bila lahka. Bila je dolga in zelo sporna, pri čemer je bilo glavno vprašanje, ali je razumno povečati pristojnost varuha človekovih pravic. Izhajali smo iz jasne predpostavke, da mora biti v demokratični kulturi vloga vsake institucije natančno določena, pri čemer ne sme biti nobene negotovosti glede teh vlog. Jasna opredelitev razumne razporeditve vlog je edini način za spodbujanje legitimnosti, učinkovitosti in odgovornosti institucij.
Zato je varuh človekovih pravic umaknil svoj predlog za dostop do Sodišča evropskih skupnosti, vendar so bili sklenjeni kompromisi o varstvu podatkov, dostopu do tajnih dokumentov in sodelovanju z drugimi institucijami na podlagi temeljnih pravic. Varuh človekovih pravic bo zdaj imel dostop do tajnih dokumentov, vendar ne bo smel razkriti takih informacij tretjim osebam. Varstvo podatkov bo urejeno s pravili Evropske unije o varstvu podatkov.
Jasno je, da lahko varuh človekovih pravic sodeluje z drugimi institucijami v zvezi s temeljnimi pravicami, pri čemer se mi zdi, da drug način sploh ni mogoč. S sodelovanjem z institucijami na področju temeljnih pravic se jasno pokaže nenapisano načelo, glede na to, da so temeljne pravice temelji in namen Evropske unije. Vendar kompromis, ki je bil dosežen v tej razpravi, ki ni bila preprosta, pojasnjuje neizogiben zaključek te zadeve: varuh človekovih pravic kot institucija se mora vedno zavedati, da mora pri izvajanju svojih pooblastil upoštevati merila potrebe, primernosti in sorazmernosti, ker so to merila pravice.
Costas Botopoulos
Gospod predsednik, evropski varuh človekovih pravic, gospe in gospodje - moji dragi nočni kolegi, morda se je razprava o izboljšanju statuta evropskega varuha človekovih pravic malo zavlekla. Vendar menim, da se je to zgodilo ob primernem času, ker se zdaj Evropski parlament med razpravami o splošnih pravicah državljanov spopada z novo pogodbo o delovanju EU in listino o temeljnih pravicah, ki vključuje poseben člen o pravicah državljanov, da se pritožijo pri evropskem zagovorniku državljanov. Zato menim, da je zdaj pravi trenutek za razpravo o zaupanju državljanov v organe EU. Naj vas spomnim, da je evropski varuh človekovih pravic v službi evropskih državljanov, da jim pomaga v boju proti nepravilnostim. V zvezi s tem dodajam, da je skrajni čas, da Evropski parlament sam pokaže zaupanje v svoje institucije in tudi v evropskega varuha človekovih pravic.
Menim, da je naša razprava o spremembah, ki se je začela na pobudo sedanjega varuha človekovih pravic, vsebovala dva nesporazuma, za katera menim, da nam ju je uspelo razrešiti v odboru. Prva je bila povezana s pristojnostjo. Nekateri so menili, da evropskemu varuhu človekovih pravic dajemo preveč pristojnosti, kar ne drži. To poročilo poskuša dopolniti sedanje institucionalne pristojnosti evropskega varuha človekovih pravic, da jih bo lahko ustrezno uporabljal na vseh področjih, o katerih je govorila poročevalka.
Drugi nesporazum je povezan z zaupnostjo dokumentov. Zadevno poročilo ne navaja, kateri dokumenti so dostopni javnosti. Navaja dokumente, ki jih lahko vidi varuh človekovih pravic, in določa dve jasni pravili: dokumentov, ki so občutljivi, v skladu s predpisi ne sme videti nihče; za dokumente, za katere velja režim zaupnosti, mora še naprej veljati ta režim. Za konec naj povem še, da je v sedanjih razmerah zelo pomembno, da spodbujamo to poročilo.
Andrew Duff
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, ta pobuda pomeni pravočasno okrepitev statuta varuha človekovih pravic in je znak zaupanja v način, na katerega gospod Diamandouros in gospod Söderman opravljata svojo nalogo. Izraža tudi spremembo političnega vzdušja od uvedbe urada varuha človekovih pravic, zlasti v zvezi s povečano preglednostjo.
Če Parlament varuhu človekovih pravic ne bi dovolil polnega dostopa do dokumentov zaradi tajnosti, bi to bil očiten absurd. Javno mnenje bi tako zavrnitev zagotovo obravnavalo zelo cinično.
Strinjam se s Komisarjem Wallströmom, da bi bilo odlično, če bi lahko ta dolga pogajanja končali pod slovenskim predsedstvom, da se bomo lahko ustrezno predstavili volivcem na volitvah spomladi leta 2009. Na te reforme moramo biti ponosni in menim, da bo to podprl cel Parlament.
David Hammerstein
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, gospod Diamandouros, zeleni želijo okrepiti institucijo varuha človekovih pravic, da bi povečali zaupanje javnosti v evropske institucije. Kako lahko to dosežemo? Tako, da se strinjamo, da bi moral imeti varuh človekovih pravic poln dostop do vseh vrst dokumentov, vključno z zaupnimi dokumenti.
Poleg tega nas veseli, da bo lahko varuh človekovih pravic slišal pričanje uradnikov evropskih institucij, ki ne bodo več omejeni na pričanje v skladu z navodili nadrejenih v svoji upravi. To je pomembno.
Kot je omenjeno v lizbonski pogodbi in tem poročilu je pomembno tudi, da ima varuh človekovih pravic pooblastila za posredovanje v zadevah pred Sodiščem evropskih skupnosti, pri čemer podpiramo poziv varuha človekovih pravic za splošno večjo preglednost, tudi v tem parlamentu, v zvezi s financami poslancev.
Tokrat je Evropski parlament drugič predlagal izboljšave statuta varuha človekovih pravic. Prvič je Svet te izboljšave preprečil. Prepričan sem, da bodo tokrat dejanska pooblastila varuha človekovih pravic končno razjasnjena in da smo resnično ustvarili način za povečanje zaupanja ljudi v evropske institucije.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Gospod predsednik, nekateri kolegi poslanci bodo rekli: kaj se danes dogaja? Smo izgubili razum? Obravnavanje zadeve odbora za ustavne zadeve deset do enajstih ponoči? Kaj se je torej zgodilo? Je gospod Duff udaril in poslal gospoda Watsona v drugo vrsto liberalne skupine? Kaj smo naredili tu, v ljudski stranki? Vse kar smo naredili, je bilo, da smo upoštevali priporočilo delovne skupine o parlamentarni reformi, ki pravi, da se moramo, če nas je le nekaj, poskušati sestati, čeprav le zato, da nam je toplo in da nismo osamljeni.
Gospod predsednik, resnično menim, da se na današnjem sestanku obravnava pomembna tema. Zelo sem zadovoljen, da je z nami varuh človekovih pravic. Zato, ker je, kot je upravičeno povedala gospa Wallström, podpredsednica Komisije, po desetletju delovanja normalno in pravilno stopiti korak nazaj ter pogledati, kaj ne deluje in kaj bi se dalo izboljšati.
Prav to je namen poročila gospe Jäätteenmäki, pri čemer se ji zahvaljujem za tako dobro sodelovanje z nami in za prizadevanje za soglasje, kar kaže na to, da v Evropskih institucijah živimo v demokraciji soglasij in ne sporov. Zato vam čestitam, gospa Jäätteenmäki.
Gospod predsednik, poskušali smo doseči nekaj zelo preprostega. Ko je bila z maastrichtsko pogodbo uvedena funkcija varuha človekovih pravic, smo bili na pomembnem razpotju med načeloma gospodarsko Unijo in vedno bolj politično Unijo. Varuh človekovih pravic je bil v tem prehodnem obdobju ključni element.
Danes želimo še naprej podpirati varuha človekovih pravic in njegovo delo, da bo lahko imel tudi v prihodnje bistveno vlogo pri približevanju institucij državljanom Evrope.
Zato sem prepričan, da se bodo predlagane reforme - ponavljam, da so bile soglasne - odbora za ustavne zadeve razvijale v tej smeri. Na naslednjem mini plenarnem zasedanju bomo razpravljali o poročilu gospoda Stubbsa, ki obravnava drug pomemben vidik, tj. preglednost v Evropskih institucijah. Gospod predsednik, obe poročili vodita v isto smer in kažeta, da nas tu, celo pet do enajstih ponoči, skrbijo naši državljani.
Richard Corbett
Gospod predsednik, evropske institucije niso tako blizu državljanom kot nacionalne ali lokalne institucije. Zato imamo načelo subsidiarnosti, ki navaja, da ne smemo ukrepati na evropski ravni, če je nacionalno ali lokalno ukrepanje popolnoma ustrezno.
Zato tudi imamo tak institucionalni sistem, ki lahko državljanom pri ukrepanju na evropski ravni zagotovi, da institucije delujejo čim bolj odprto, demokratično in primerno. Zato imamo Evropski parlament, da Evropa ni prepuščena vladnim ministrom in tehnokratom, diplomatom in birokratom. Zato imamo Sodišče evropskih skupnosti, da zagotovimo pravno državo.
Zato imamo tudi varuha človekovih pravic, da so lahko tudi državljani, ki ne spremljajo redno naših razprav - in takih je veliko - prepričani, da delujemo v skladu s temi visokimi merili ter da bomo ustrezno in nepristransko raziskali vsak sum o nepravilnostih.
Vendar, kot je povedala komisarka Wallström, državljani morajo zaupati v spodobnost varuha človekovih pravic, da to izvede. Čeprav se še nikoli ni zgodilo, da bi uradniki od nadrejenih dobili navodila, ki bi bila podobna cenzuri, o tem, kaj naj povedo med zaslišanjem pred varuhom človekovih pravic, in čeprav do zdaj ni bilo težav pri dostopu do zaupnih dokumentov, je pomembno, da naši državljani vedo, da te zadeve ne morejo postati ovire in ne morejo biti uporabljene kot izgovori za prikrivanje dejstev pred varuhom človekovih pravic.
Zato pozdravljam pobudo varuha človekovih pravic, ki je predlagal spremembe svojega statuta. Moja skupina bo podprla spremembe, ki jih je odobril odbor za ustavne zadeve, pri čemer sem prepričan, da jih bo Parlament kot celota popolnoma podprl.
Dushana Zdravkova
(BG) Gospe poročevalki Jäätteenmäki čestitam za dejstvo, da je bil po podpisu lizbonske pogodbe in listine o temeljnih pravicah predlagan nov okvir za vlogo varuha človekovih pravic v sodobnih socialnih odnosih. Prepričan sem, da bo ta dokument prispeval k učinkovitejšemu izvajanju njegovih dolžnosti in da bo na podlagi tega dokumenta zagotavljal učinkovito zaščito evropskih državljanov pred primeri slabega upravljanja s strani evropskih institucij.
Naše razprave in poročilo se osredotočajo na občutljivo temo dostopa varuha človekovih pravic do informacij, vključno z zaupnimi informacijami. Če želimo, da varuh človekovih pravic učinkovito opravlja svoje delo, in če želimo zagotoviti najboljše mogoče rezultate pri iskanju objektivne resnice, kar je zlasti v interesu javnosti, menim, da morajo evropske institucije zagotoviti dostop do katere koli vrste informacij. Hkrati mora biti varuh človekovih pravic seveda o vrsti takih informacij obveščen, zlasti če so zaupne narave. Resnično je zelo pomembno spoštovati zasebnost državljanov, zlasti ob uporabi zaupnih informacij. Menim, da je poročevalki uspelo doseči ravnotežje med pravicami posameznika in interesom javnosti. S tem se varuhu človekovih pravic zagotavlja dostop do vseh informacij o neki zadevi, da lahko sprejme odločitev v zvezi s tem, hkrati pa ohrani skladnost z vsemi pravili, ki jih upoštevajo tudi institucije, ki take informacije priskrbijo, s tem pa se bo zagotovilo varstvo zadevnih informacij in tudi varstvo pravic evropskih državljanov.
Krepitev vloge varuha človekovih pravic kot posrednika med evropskimi institucijami in državljani bo prispevala k razvoju demokracije in okrepila načela pravne države. Zato je zelo pomembno, da varuh človekovih pravic deluje na evropski in tudi na nacionalni ravni, zlasti v državah, v katerih se demokratična načela in nadzor šele vzpostavljajo ter vladne strukture na nacionalni ravni ne morejo zagotoviti učinkovitih pravnih sredstev svojim državljanom, ki pa so tudi državljani Evropske unije. Zato poudarjam potrebo po izboljšanju sodelovanja med institucijami EU in varuhom človekovih pravic. Zlasti so pomembni stiki med varuhom človekovih pravic in odborom Evropskega parlamenta za peticije; sodelovati morata v korist evropskih državljanov. Pomembna sta tudi razvoj in izvajanje učinkovitejšega sistema praktičnih mehanizmov za sodelovanje.
Metin Kazak
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poročilo gospe Jäätteenmäki je nastalo v času, ki je zelo pomemben za proces evropskega povezovanja: sprejetje lizbonske pogodbe in evropske listine o temeljnih pravicah. To prvo priznanje pravice državljanov Evrope do dobrega upravljanja pomeni bistven napredek k večji preglednosti in izpolnjuje potrebo po ukrepanju in vedenju organov Skupnosti na način, ki bo skladen z veljavnimi pravili in tudi s pričakovanji evropskih davkoplačevalcev v zvezi z odgovornim, nepristranskim in učinkovitim upravljanjem.
Predlagane spremembe bi omogočile, da bi med preiskavo odpravili vsako nepripravljenost institucij Skupnosti za polno sodelovanje pri razjasnitvi dejstev. Vsaka želja po prikrivanju posameznih vidikov resnice s sprejetjem dvoumnih besedil, katerih ubeseditev omogoča dvoumno interpretacijo, je nedopustna. To daje upravi veliko preveč svobode in nesorazmerno ter nesprejemljivo povečuje njeno diskrecijsko pravico.
Varuh človekovih pravic potrebuje zaupanje državljanov, ki pričakujejo njegovo razumno posredovanje v zvezi z zaščito njihovih pravic. Vendar ga zavezuje tudi dolžnost spoštovanja zaupnosti informacij, ki jih prejme. Zato čestitam gospe Jäätteenmäki, da je dosegla ustrezno ravnotežje med tema dvema zahtevama in predlagala uravnotežene rešitve, ki krepijo učinkovitost vloge varuha človekovih pravic kot moralne avtoritete ter izboljšujejo preglednost institucij Skupnosti, pri čemer v duhu nove listine potrjujejo pravico vseh evropskih državljanov do dobrega upravljanja.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se spoštovanim poslancem za to razpravo in njihove pripombe. Veliko poslancev je omenilo, da je to zadeva pristojnosti in tudi zaupnosti. Ti dve zadevi sta povezani, pri čemer sem prepričan, da se bodo s temi reformami odpravile dvoumnosti, za katerimi so se morda včasih skrivale institucije. Reforme bodo posodobile in odprle postopke ter zagotovile večjo jasnost in preglednost, kar je v tem času potrebno, da se izpolnijo pričakovanja državljanov.
Ob tej priložnosti se še enkrat zahvaljujem gospe Jäätteenmäki, ker je odprto in konstruktivno sodelovala z nami ter nas obveščala o svojem delu. Prav tako se zahvaljujem varuhu človekovih pravic, da sem imel priložnost spremljati njegovo delo, in se zavedam ravni korektnosti, resnosti in zavzetosti, s katero izvaja svoje naloge. To je resnično naredilo velik vtis, njemu pa zelo zaupam.
S to pobudo prav tako pomagamo varuhu človekovih pravic, da uskladi svoj statut z našimi pričakovanji glede njegovih preiskav zadev v zvezi z nepravilnostmi v naših institucijah.
Anneli Jäätteenmäki
poročevalka. - (FI) Gospod predsednik, vsem se zahvaljujem za odlično sodelovanje in upam, da bomo v tem končnem delu pregleda našli pravo besedilo, ki bo kot rezultat aktov EU prineslo več zaupanja, da bodo na voljo ustrezna sredstva in da bo varuh človekovih pravic dobil vse potrebne informacije. V nasprotnem primeru bo to slab dan za pravno državo in preglednost, čeprav menim, da bomo našli skupno stališče, ker je zdaj treba narediti le še nekaj manjših sprememb.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 22. aprila 2008.
