Tekijänoikeuksien yhteinen hallinta verkossa (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana Giuseppe Garganin suullinen kysymys tekijänoikeuksien yhteisestä hallinnasta verkossa - B6-0459/2008).
Jacques Toubon
Arvoisa puhemies, kysymys on keskeinen Euroopan tulevalle talouskulttuurille. Tietoyhteiskunnan tekijänoikeuksista annetusta direktiivistä huolimatta verkkopalveluja koskevien tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien yhteinen hallinta on hyvin hankala kysymys erityisesti tekijänoikeuslainsäädännön alueellisen luonteen sekä yleiseurooppalaisen lisensointijärjestelmän puuttumisen vuoksi. Tilannetta mutkistaa yhdenmukaisen Euroopan komission politiikan puuttuminen sekä se, että yhtenäismarkkinoista ja tekijänoikeuksista vastaa yksi pääosasto ja kilpailupolitiikasta toinen, minkä vuoksi pääosastot toimivat usein itsenäisesti ilman, että niillä on yleisnäkemystä alasta, etenkin mitä tulee eurooppalaisten luovien kykyjen etuihin.
Sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto on itse asiassa luonut oikeudellisen epävarmuuden ilmapiirin kieltäytymällä lakien säätämisestä ja sivuuttamalla parlamentin antamia päätöslauselmia sekä pyrkimällä säätelemään alaa pikemminkin suositusten ja hallinnollisten päätösten turvin. Tuloksena meillä on kilpailun pääosasto, joka on aloittanut oikeustoimet sellaista alan toimijaa vastaan, joka on vain yrittänyt toimia komission vuonna 2005 antaman suosituksen mukaisesti.
Siten komissio teki Tekijänoikeusjärjestöjen yhteistyöelintä CISACia koskevan päätöksen heinäkuussa. Komissio ei määrännyt CISAC:lle sakkoja vaan yritti muuttaa CISACin ja sen jäsenjärjestöjen toimintatapoja. Tilanteesta kertoo se, että Euroopan komissio ei ottanut vaarin parlamentin varoituksista, joita se esitti 13. maaliskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa, joka sisälsi myös konkreettisia ehdotuksia kilpailun valvonnasta sekä Euroopan unionin vähemmistöjen suojelusta ja tukemisesta.
Tämän jälkeen on pantu alulle joukko aloitteita, joista vain yksi on lainsäädännöllinen. Näitä aloitteita ovat muun muassa seuraavat: tekijänoikeuksien yhteisvalvontajärjestöjä koskevan suosituksen epäasianmukainen arviointi, arviointikertomus ja vihreä kirja vuoden 2001 direktiivistä, kotona tapahtuvaa kopiointia koskeva kysymys, tutkimuksen pääosaston päätös, jonka mukaan 20 prosenttia tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvistä tarjouskilpailuista on sellaisia, joihin on mahdollista osallistua vapaasti, sekä esittävien taiteilijoiden (joiden osalta direktiiviä harkitaan) oikeuksien keston pidentäminen.
Tästä syystä oikeudellisten asioiden valiokunta on esittänyt seuraavan kysymyksen: Katsooko komissio, että olisi syytä varmistaa, että kaikkia asianosaisia varten olisi syytä järjestää laaja-alainen kuulemistilaisuus esimerkiksi CISACin jäseniltä vaadituista muutoksista komission eriävien kantojen synnyttämän epäselvän oikeudellisen tilanteen lopettamiseksi? Aikooko Euroopan komissio tarkistaa alan politiikkaansa parlamentin 13. maaliskuuta 2007 antaman päätöslauselman pohjalta sellaisen kokonaisvaltaisen näkemyksen löytämiseksi, jossa otetaan huomioon sekä käyttäjien että luvanhaltijoiden ja luovaa työtä tekevien edut? Uskomme vakaasti, että CISACin tapaus osoittaa, että komission lähestymistapa, jonka se omaksui antamalla ei-sitovia säännöksiä eli niin sanotun pehmeän lainsäädännön tai tekemällä puhtaasti hallinnollisia päätöksiä, on ristiriidassa oikeusvarmuusperiaatteen kanssa, koska osapuolilla, joita lainsäädäntö koskee, ei ole mahdollisuutta muutoksenhakuun tai neuvotteluihin.
Huomenna komissio aikoo jatkaa pehmeän lainsäädännön linjaa antamalla jälleen yhden suosituksen, tällä kertaa luovasta verkkosisällöstä. Suosituksessa tarkastellaan myös maantieteellistä lisensointia. Suositusta ei käsitellä yhteispäätösmenettelyssä. Aikooko komissio ottaa parlamentin tosiasiallisesti mukaan suosituksen laadintaan? Vai aikooko komissio jälleen sivuuttaa jäsenvaltioita ja niiden kansalaisia edustavat jäsenet asiassa, jolla on ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle ja kulttuurille tulevaisuudessa?
Minulla on siten kaksi ehdotusta. Ensinnäkin komissio voisi ottaa käyttöön kaikille sidosryhmille tarkoitetun foorumin, kuten se on tehnyt kotona tapahtuvaa kopiointia koskevassa asiassa, jotta kaikki tietoa kaipaavat voivat perehtyä asiaan. Parlamentti puolestaan antaa lausuntonsa suuntaan tai toiseen. Oikeudellisten asioiden valiokunta on asettanut tekijänoikeuksia käsittelevän väliaikaisen työryhmän, jolla on toimivalta esittää kaikille sidosryhmille selkeä ja pitkäaikainen yleisnäkemys immateriaalioikeuksista ja niiden roolista tieto- ja kulttuuritaloudessa. Ryhmä kokoontuu huomenaamuna ensimmäistä kertaa.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, näitä kysymyksiä olisi mielestäni syytä tarkastella laajemmassa yhteydessä, sillä keskustelu Internetissä soitettavan musiikin lisensointitavoista on saamassa vauhtia. Internetissä on kuluttajille tarjolla musiikkia enemmän kuin koskaan, mutta sitä on kovin harvoin kunnolla lisensoitu. Siten artistit ja musiikintuottajat eivät saa siitä tuloja lähes lainkaan. Laittoman ja laillisen musiikinlataamisen suhde vuonna 2006 oli 40/1, ja yli 20 miljardia äänitystä ladataan laittomasti joka vuosi. Jokin on siis pielessä.
Verkko-operaattorit väittävät, että musiikin lisensointi Euroopassa on liian monimutkaista, minkä vuoksi yhdessäkään uudessa jäsenvaltiossa ei ole vielä saatavilla laillista verkkopalvelua.
Tämä on jäsen Garganilta saamiemme kysymysten tausta. Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että Internetistä ja matkapuhelimista ladattavan musiikin lisensointia on selkiytettävä. Kukaan ei kuitenkaan halua menettää mitään.
Onko olemassa yksinkertaista tapaa saada lisenssi, joka kattaisi kaikki oikeudet kautta Euroopan? Kysymykseen vastaamiseksi meidän on muistettava, että suurin osa tekijöistä, säveltäjistä ja esiintyjistä elää tekijänoikeuksista saamillaan tuloilla. Siten he varmistavat elantonsa kuukausittain.
Kuinka tehokkuus ja oikeudenmukaisuus olisivat sovitettavissa yhteen? Komissio antoi suosituksensa vuonna 2005. Kuten suositusten arviointiraportista ilmenee, jotkin tekijänoikeuksien haltijoista, kuten musiikinjulkaisijat, ovat noudattaneet neuvojamme ja ottaneet käyttöön Euroopan laajuisia lisenssejä. Koska pienet tekijänoikeuksien yhteisvalvontajärjestöt pelkäävät, etteivät nämä foorumit jätä tilaa pienelle tuotannolle, meidän on varmistettava, että näin tapahtuu. Merkit ovat lupaavat. Pienille musiikinjulkaisijoille on jo kehitetty EU:n lisenssejä. Lakeja ei pidä säätää ennenaikaisesti ponnistelujen ollessa kesken. Meneillään olevalle uudelleenjärjestelylle on annettava mahdollisuus. On kuitenkin varottava, ettei pieni tuotanto häviä tässä prosessissa.
Seuraavaksi sananen antitrustpäätöksestä, jonka komissio teki hiljattain CISACin tapauksessa. Päätöksellä EU:n tekijänoikeuksien yhteisvalvontajärjestöjä kielletään harjoittamasta kilpailunvastaista toimintaa. Tämä vähentää niiden mahdollisuuksia tarjota palvelujaan tekijöille ja verkko-operaattoreille. Rajoitusten poistamisella tekijöille annetaan mahdollisuus valita, mikä yhteisvalvontajärjestö hoitaa heidän oikeuksiaan. Siten helpotetaan myös verkko-operaattoreiden mahdollisuuksia saada monessa maassa toimivia lisenssejä valitsemaltaan yksittäiseltä yhteisvalvontajärjestöltä.
Komission vuonna 2005 antaman suosituksen sekä CISACia koskevan päätöksen taustalla ovat samat periaatteet: Molemmilla edistetään sellaisten esteiden poistamista, jotka estävät tekijöitä ja säveltäjiä valitsemasta vapaasti yhteisvalvontajärjestöä ja jotka estävät oikeuksien valvojia antamasta maantieteellisiä lisenssejä.
Komissio aikoo antaa luovaa verkkosisältöä koskevan suosituksen vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Luovasta verkkosisällöstä vuonna 2008 järjestetty yleinen kuulemistilaisuus osoitti, että audiovisuaalisten teosten maantieteellinen lisensointi ei ole aihe, joka olisi syytä sisällyttää suositukseen.
Komissio on julkistanut tarjouskilpailun audiovisuaalisten teosten maantieteellistä lisensointia koskevasta riippumattomasta tutkimuksesta voidakseen arvioida näiden käytäntöjen taloudellisia ja kulttuuria koskevia näkökohtia. Komissio arvioi parhaillaan tarjouksia, ja arvioinnin tulosten on tarkoitus valmistua vuoden 2009 loppuun mennessä. Teemme tiiviistä yhteistyötä sekä Euroopan parlamentin että jäsenvaltioiden kanssa luovan verkkosisällön kehityksen parissa osallistumalla Euroopan parlamentin järjestämiin kuulemistilaisuuksiin sekä neuvoston audiovisuaalisen työryhmän neuvotteluihin.
Koska luova verkkosisältö kehittyy nopeasti, tässä vaiheessa ei ole olemassa vakiintunutta käytäntöä, jonka pohjalta voitaisiin antaa sitovia lakeja. EU:n lainsäädännöllä voitaisiin pikemminkin vaarantaa uusien toimintamallien kehittäminen ja sidosryhmien välinen yhteistyö. Näin ollen suositus vaikuttaa parhaalta keinolta helpottaa luovan sisällön siirtämistä verkkoympäristöön.
Jacques Toubon teki mielenkiintoisen ehdotuksen siitä, että pienten yhteisvalvontajärjestöjen asiaa ajamaan voitaisiin perustaa työryhmä. Ehdotus on minusta erinomainen. Komissio on valmis toimimaan tukijan roolissa löytääkseen roolin pienille yrityksille verkossa, joten hyväksymme Toubonin ehdotuksen.
Manuel Medina Ortega
Jacques Toubon on laatinut hienon lainopillisen esityksen ongelmasta. Siten minun ei tarvitse tarttua asian lainopilliseen puoleen.
Sitä vastoin tarkastelisin asiaa käytännönläheisestä näkökulmasta. Tekijänoikeusasiassa kilpailun pääosaston peruslähtökohta on, että tekijöillä on sama painoarvo kuin suurilla monikansallisilla yrityksillä, jotka hallitsevat maailmanlaajuista mediaa. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa.
Tekijät ja esiintyjät ovat itse asiassa työntekijöiden asemassa. Suuria lehdissä näkyviä tähtiä toki löytyy, ja heillä on valinnanvaraa. Tekijöiden, esiintyjien ja luovan työn tekijöiden enemmistöllä tätä valinnanvaraa ei kuitenkaan ole. He ovat käytännössä samassa asemassa kuin tekijänoikeusjärjestöihin järjestäytyneet työntekijät.
Väite siitä, että tuhannet, kymmenettuhannet tai jopa sadattuhannet Euroopassa päivittäin työtä tekevät taiteilijat, jotka saavat tulonsa heitä edustavilta järjestöiltä, olisivat samassa asemassa kuin monikansalliset yritykset, on tuulesta temmattu ja vailla minkäänlaista todellisuuspohjaa.
Jos emme ota lähtökohdaksi sitä, että Euroopan nykyiset tekijöitä edustavat järjestöt ajavat tuhansien jäsenten etuja ja toimivat tässä ominaisuudessa, emme koskaan ole realiteettien tasalla.
Komissio varmasti vain tekee työtänsä, mutta kun se puhuu tutkimuksista, alan huolestua, sillä voidaan kysyä, kuka nämä tutkimukset suorittaa, kuka maksaa ne ja mitkä painostusryhmät vaikuttavat niihin?
Juuri tämän vuoksi meillä on Euroopan unionissa demokraattinen järjestelmä jäsenvaltioiden välillä ja jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentin tehtävänä on nöyrästi hoitaa velvollisuutensa ja kertoa täällä parlamentissa sosiaaliset realiteetit, joita ei ehkä löydy toimistoista tai laajoista taloustutkimuksista.
Olemme nyt tilanteessa, jossa tapamme ainutlaatuisen valttimme eli luovuuden, ellemme pidä varaamme ja jos yritämme vapauttaa alan säännöstelystä, kuten on tehty muiden alojen kohdalla. Eurooppa on näistä ongelmista huolimatta täynnä luovuutta. Päädymme audiovisuaaliseen alaan, josta puuttuu kaikki sisältö. Tämä on jo nähtävissä muissa maissa. Täten katson, että ponnisteluissamme on nyt keskityttävä antamaan luovan työn tekijöille institutionaalinen järjestelmä, joka antaa heille mahdollisuuden toimintaan.
Abstrakti ajattelu tai luulo siitä, että muusikot tai säveltäjät voisivat ajaa omia etujaan, on minusta naurettava.
Jos Beethoven eläisi nyt ja säveltäisi sinfonioita, ja jos hän joutuisi ottamaan osaa kansainvälisille markkinoille kilpaillakseen muiden suurten ylikansallisten musiikkialan yritysten kanssa, hän kuolisi nälkään. Hänen taloudellinen tilanteensa olisi paljon surkeampi nyt kuin 1800- ja 1900-luvuilla. Tämä on minusta elintärkeä näkökohta, joka on välitettävä eteenpäin.
Jacques Toubon mainitsi valiokuntamme päätöksen immateriaalioikeuksien suojelua käsittelevän työryhmän perustamisesta. Toivomme, että komissio ja varsinkin komission jäsen McCreevy, joka on aina ollut oikeudellisten asioiden valiokunnan suuri ystävä, ovat valmiita tekemään yhteistyötä kanssamme ja kertomaan omista huolenaiheistaan mutta myös kuuntelemaan meitä. Työryhmä aikoo kuunnella myös niiden tuhansien näkemyksiä, jotka tekevät parhaillaan nöyrästi luovaa työtä ja antavat siten parhaillaan luotavalle audiovisuaaliselle medialle sisällön.
Muuten on olemassa todellinen vaara, että, kuten totesin, päädymme täysin sisältököyhään audiovisuaaliseen järjestelmään, jossa on vain mainoksia ilman erityistä sisältöä.
Näin ollen katson, arvoisa puhemies, että ehdotuksella, suullisella kysymyksellä sekä päätöslauselmaesityksellä, jonka aiomme jättää käsiteltäväksi, halutaan vahvistaa eurooppalaisen kulttuurin riippumattomuutta ja ainutlaatuisuutta, sillä sitä ei voida korvata vapaaseen kilpailuun perustuvilla abstrakteilla tuotteilla.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, oikeudellisten asioiden valiokunta järjesti vuonna 2004 kuulemistilaisuuden, jossa käsiteltiin muun muassa tekijänoikeuksien yhteisvalvontajärjestöjen roolia. Jotkin artistit kertoivat vakuuttavia esimerkkejä tuodakseen esiin yhteisvalvontajärjestöjen kautta toimivan nykyisen järjestelmän heille aiheuttaneita ongelmia. Tämän jälkeen komissio valitsi niin sanotun pehmeän lainsäädännön linjan, tai pikemminkin ei-lainsäädännöllisen lähestymistavan, joka on tällä välin vain lisännyt oikeudellista epävarmuutta sillä seurauksella, että kantelujen ja valitusten määrä on kasvanut epäselvän tilanteen vuoksi. Tämä on todellinen ongelma, arvoisa komission jäsen.
Ehdottamanne järjestelmä johtaa markkinoiden keskittymiseen, josta hyötyvät vain suuret ja vahvat ja jossa sivuutetaan esimerkiksi kulttuurisen monimuotoisuuden yleissopimus Euroopan taiteen ja kulttuurin osalta. Tällaisessa järjestelmässä vähemmistökulttuurit, jotka eivät kuulu valtavirtaan tai jotka puhuvat vähemmistökieliä, jäävät varmasti jalkoihin, koska järjestelmässä heidät sivuutetaan täysin.
Kun kysyimme teiltä oikeudellisten asioiden valiokunnassa, miksette ole esittänyt Lévain mietinnössä esitettyjen ehdotusten kaltaisia ehdotuksia, vastasitte, että markkinat liikkuvat siihen suuntaan joka tapauksessa, minkä vuoksi muutoksiin ei mielestänne ollut aihetta. Arvoisa komission jäsen, viime aikoina kuulemamme ristiriitaiset lausunnot osoittavat, ettei lähestymistapanne ollut oikea. Nyt tarvitaan tulevaisuuteen suuntautuvia ratkaisuja, jos haluamme suojella luovuuden tuomaa potentiaalia. Oikeuksien sitovuutta olisi niin ikään syytä pohtia yleisesti. Onko lähestymistapa kestävä myös pitkällä aikavälillä entisessä kovassa muodossaan? Saavutammeko välttämättömät tavoitteet vai onko niin, että tämä ei toimi?
Arvoisa komission jäsen, tutkimusten ja kuulemisten lisääminen ei ole mielestäni oikea etenemistapa. Olemme valitettavasti nähneet, että kuulemistilaisuuksiin kutsutaan aina samat ihmiset, jotka edustavat markkinajättejä eivätkä suinkaan pieniä toimijoita, jotka eivät siten saa ääntään kuuluville. Nyt tarvitaan muutosta lähestymistapaan sekä selkeää lainsäädäntöehdotusta siitä, miten yhteisvalvontajärjestöt voivat ajaa pienten toimijoiden oikeuksia ja etuja.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti antoi viime vuonna päätöslauselman vastauksena komission vuonna 2005 antamaan suositukseen tekijänoikeuksien yhteisestä rajatylittävästä hallinnasta. Parlamentti vaati päätöslauselmassaan, että oli tehtävä selväksi, että komission suositus koskee vain Internetissä esitettävän musiikin myyntiä. Vaadimme myös sidosryhmien välitöntä ja asianmukaista kuulemista. Vaadimme niin ikään, että komissio toimittaisi parlamentille ja neuvostolle luonnoksen suositukseksi verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä yhteisestä hallinnasta.
Verkkomusiikkipalveluihin liittyvä tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien hallinnointi on vaikea ja hankala kysymys siitä huolimatta, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa on annettu sitova direktiivi. Ongelmat johtuvat lähinnä Euroopan laajuisten lisenssien puuttumisesta. Suosituksen epäselvyys aiheuttaa erityistä päänvaivaa. Suositusta voidaan nimittäin soveltaa mahdollisesti myös muihin äänityksiä sisältäviin palveluihin, kuten lähetyspalveluihin. Epäselvyys eri lisenssijärjestelmien hyödyntämisessä luo oikeudellista epävarmuutta ja saa aikaan ei-toivottuja vaikutuksia muun muassa verkkolähetyspalveluissa.
Valitettavasti on todettava myös, ettei komissio ole ottanut huomioon parlamentin suosituksia. Komissio on tyytynyt vain vuoden 2005 suositusten valvontaan ja täytäntöönpanoon. Tämä ei todellakaan ratkaise alan ongelmia. Komission politiikka näkyy muun muassa Tekijänoikeusjärjestöjen yhteistyöelintä CISACia koskevassa päätöksessä. Komissio on sulkenut pois järjestöjen mahdollisuudet tehdä yhteistyötä esimerkiksi avoimen tekijänoikeusjärjestön perustamista Eurooppaan koskevan ehdotuksen parissa. Tämä tarkoittaa, että valta on jätetty kahdenvälisiä sopimuksia johtavien esiintyjien kanssa tehneistä suurista yrityksistä muodostuvan oligarkian käsiin. Voidaankin odottaa, että päätöksen seurauksena valinnanvapaus kapenee entisestään ja että pienet yritykset katoavat markkinoilta kulttuurisen monimuotoisuuden tappioksi.
Zuzana Roithová
(CS) Digitaalisen sisällön markkinatilanne on kestämätön, pirstoutunut ja jäykkä monopolien takia. Olenkin tyytyväinen siihen, että heinäkuussa komissio valotti hieman tekijänoikeuksien yhteistä hallintaa koskevaa kysymystä. Olen huolissani paitsi tekijöiden myös käyttäjien epäoikeudenmukaisista sopimusehdoista. Haluaisin uskoa, että tšekkiläiset ja muut pienten jäsenvaltioiden kansalaiset voivat tulevaisuudessa hankkia mielikappaleitaan, digitaalisia kirjoja tai televisiosarjoja Internetistä, kuten iTunesista ja muista verkkokaupoista ylikansallisesti, mikä vielä tänään on mahdotonta. Haluaisin uskoa, että tekijät puolestaan voivat vapaasti valita minkä tahansa jäsenvaltion yhteishallinnointijärjestelmän sekä vaatia sitä parantamaan palvelujen laatua ja alentamaan käyttökustannuksia. Toivon, että yhteinen hallinta puolestaan mahdollistaa lisenssien, myös eurooppalaisten, tarjoamisen yli valtioiden rajojen. Tämä ei kuitenkaan ole helppoa. En usko, että komission heinäkuiset hätäiset yritykset todella johtavat järjestelmällisiin muutoksiin digitaalisen sisällön markkinoilla. Kehottaisin komissiota teettämään kokonaisvaltaisen ja riippumattoman selvityksen tekijänoikeuksien yhteisestä hallinnasta sekä toimittamaan parlamentille lainsäädäntötekstin, jossa luodaan katsaus koko järjestelmään kaikki ongelman erityisnäkökohdat huomioon ottavan asianmukaisen arvioinnin pohjalta.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette osoittanut, että olette valmiita kuuntelemaan meitä ja kiinnittämään huomiota näihin kysymyksiin. Haluan kuitenkin esittää teille yhden kysymyksen ja yhden pyynnön.
Kysymys koskee tapaa, jolla parlamentti otetaan mukaan työhön, jonka aloittamista olette ehdottanut. Pyyntöni on puolestaan seuraava: Jos foorumi perustetaan, minusta on oleellista, ettei foorumin havaintoja päätetä etukäteen vaan että ne ovat aidon keskustelun seurausta. Myös foorumin jäsenten olisi mielestäni edustettava taloudellista ja kulttuurista monipuolisuuttamme.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Haluan kiittää arvoisia jäseniä monipuolisista puheenvuoroista.
Sääntelyviranomaiset eivät voi tehdä kaikkia päätöksiä. Komissio ajaa aktiivisesti musiikin verkkolisensointimarkkinoiden kehittämistä, mutta ennenaikainen lainsäädäntö ilman kattavaa analyysiä markkinoiden tarpeista ja suuntauksista ei ole paras tapa kehittää terveitä online-vähittäiskauppamarkkinoita Euroopassa. Jos kuitenkin ilmenee, ettei komission nykyisillä toimilla saada aikaan 2000-luvulle sopivaa verkkolisensointimallia, harkitsemme toisenlaista lähestymistapaa.
Nyt on tärkeää, että kaikki sidosryhmät, tekijät, esiintyjät, julkaisijat, yhteisvalvontajärjestöt sekä levy-yhtiöt pyrkivät yhdessä löytämään lisensointijärjestelmän, joka mahdollistaa laillisten verkkopalvelujen lisääntymisen ja on tyydyttävä myös tekijöiden kannalta.
Jäsen Medina Ortega totesi, että terve eurooppalainen kulttuuriteollisuus on kaikkien etujen mukaista. Kaikki komissiossa ovat varmasti samaa mieltä, kun sanon, että juuri tämä on tavoitteemme. Minusta olisi myös syytä pyrkiä järjestelmään, jossa kaikki, myös taiteilijat, voivat hyötyä luovuudesta ja kulttuurista sekä nauttia siitä kohtuuhinnalla.
Tähän me kaikki siis pyrimme. Voimme kyllä olla eri mieltä siitä, miten tähän päästään. Olen viime vuosina kuunnellut eri näkökantoja sekä parlamentissa että parlamentin ulkopuolisilta ryhmiltä Emme ole aina yhtä mieltä tavoitteiden saavuttamisen tavoista, mutta me kaikki olemme uskoakseni selvillä pyrkimyksistämme.
Ehdotin foorumia - johon jäsen Gauzès ja muut viittasivat - tarpeesta tuoda yhteen sekä pienet että suuret toimijat sekä erityisesti pienet yhteisvalvontajärjestöt, jotka tuntevat tulleensa sivuutetuiksi tässä keskustelussa, kuten olen ymmärtänyt. Ehdotin siis foorumin perustamista. Meillä on uskoakseni samat tavoitteet. Haluamme totisesti ottaa kaikki asianosaiset huomioon ja saada aikaan asianmukaisen lisensointijärjestelmän, joka sopii malliksi nykymaailmassa eikä 40 tai 50 vuoden takaisessa maailmassa.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 25. syyskuuta 2008.
