Příprava na zasedání Evropské rady (24.-25. března 2011) (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem je prohlášení Rady a Komise o přípravě zasedání Evropské rady, které se bude konat ve dnech 24. a 25. března 2011.
Enikő Győri
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedo, pane předsedo Barroso, pane komisaři, vážení poslanci a poslankyně, velmi vítám, že mám možnost předstoupit před vás ještě před příštím zasedáním Evropské rady. Jak víte, v důsledku nepředvídatelných událostí posledních několika týdnů se bude jednat o velmi nabité zasedání.
Dovolte mi, abych vás nejprve provedla hlavními tématy, která budou na pořadu jednání Evropské rady. Bude se jednat o tři hlavní body: za prvé komplexní balíček hospodářských opatření, jenž, jak doufáme, bude přijat hlavami států a předsedy vlád, pak Libye a země jižního sousedství a za třetí Japonsko.
Dovolte mi začít otázkami hospodářské politiky. Evropská rada přijme, jak doufám, tento balíček s cílem reagovat na hospodářskou a finanční krizi. Zmíněný balíček má šest hlavních prvků. Prvním je završení první fáze evropského semestru schválením priorit pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy. Jak víte, cyklus evropského semestru byl zahájen letos začátkem roku tím, že Komise představila roční analýzu růstu. Tato analýza předkládá politická doporučení, jak posílit oživení, pomoci Evropě udržet svoji konkurenceschopnost a dosáhnout cílů strategie Evropa 2020.
První fáze evropského semestru se nyní uzavře tím, že v souladu se závěry připravenými Radou pro hospodářské a finanční věci a Radou pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele Evropská rada schválí priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformu. Téma této zprávy, kterou vypracovalo předsednictví, přivítala minulé pondělí Rada pro obecné záležitosti. Tuto širší politickou orientaci zohlední členské státy při přípravě programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem, které mají být předloženy v dubnu.
Na základě vyhodnocení Komise Rada následně poskytne v červnu členským státům své vyhodnocení a pokyny: tedy v době, kdy jsou ve většině členských států důležitá rozpočtová rozhodnutí dosud ve stadiu příprav. Maďarské předsednictví chce první evropský semestr uzavřít na zasedání Evropské rady v červnu 2011.
Druhým prvkem je posílení správy ekonomických záležitostí a zde hraje Evropský parlament rozhodující roli. Rada již učinila důležitý krok vpřed: ministři pro hospodářské a finanční věci schválili obecný přístup Rady k těmto šesti legislativním návrhům týkajícím se posílení správy ekonomických záležitostí. Tato skutečnost předsednictví umožňuje zahájit jednání s Parlamentem.
Jak víte, Rada musí dodržet lhůtu pro dosažení politické dohody o balíčku stanovenou Evropskou radou - totiž červen 2011. Čtyři ze šesti návrhů podléhají postupu spolurozhodování. Víme, že lhůta uložená Evropskou radou Evropský parlament vůbec nezavazuje, ale při této důležité příležitosti bych chtěla Parlament požádat o spolupráci, abychom do června dosáhli politické dohody. Vyslali bychom tím uklidňující signály trhům, a co je nejdůležitější, občanům, kteří očekávají, že budeme chránit euro, a tím také evropské hospodářství. V této věci tedy máme s Parlamentem společnou odpovědnost.
Náš předseda vlády se chystá sejít se zpravodaji a koordinátory zodpovědnými za tento balíček a doufám, že naše spolupráce s Parlamentem bude velmi plodná.
Třetím prvkem je ozdravění bankovního sektoru prostřednictvím nového ambiciózního zátěžového testu.
Čtvrtým prvkem je Pakt pro euro, jenž bude rozšířen o členské státy nenáležející do eurozóny, které se k němu chtějí připojit, a pravděpodobně budou oznámeny první národní plány jeho provádění.
Pátým prvkem je dokončení práce na budoucím evropském mechanismu stability (ESM) a na posílení evropského nástroje finanční stability (EFSF). Tento krok se opírá o dohodu, jíž bylo dosaženo na ministerském setkání Euroskupiny plus dne 21. března. Všichni víte, že v mandátu evropského mechanismu stability je uvedeno, že Parlament bude informován. Z této skutečnosti jsem měla zvláště radost.
Šestým prvkem je změna Smlouvy, o níž jste právě hlasovali, a formální schválení rozhodnutí, kterým se mění Smlouva o fungování Evropské unie, pokud jde o vytvoření budoucího ESM. Zde bych chtěla Parlamentu poděkovat, že hlasoval kladně. Myslím si, že to byl z vaší strany velmi důležitý příspěvek.
Jak vidíte, v boji proti krizi jsme dosáhli skutečného pokroku. Evropská rada tuto práci dokončí na svém příštím zasedání a přijme komplexní balíček opatření s cílem reagovat na krizi, zachovat finanční stabilitu a položit základ pro udržitelný růst, jenž bude podporovat vytváření pracovních míst.
Nyní mi dovolte pohovořit o Libyi a zemích jižního sousedství. Na základě usnesení Evropské parlamentu ze dne 10. března 2011, závěrů zasedání Evropské rady ze dne 11. března 2011 a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1973 vyjádřila Rada své znepokojení současnou situací v Libyi a odsoudila hrubé a systematické porušování lidských práv, násilí a brutální represe, jichž se režim dopouští na libyjském lidu.
Hlavními cíli EU jsou chránit civilní obyvatelstvo a poskytnou libyjskému lidu podporu, aby mohl uskutečnit svoji touhu po demokratické společnosti. Plukovník Kaddáfí se musí okamžitě vzdát moci. Jeho režim ztratil legitimitu a již není pro EU partnerem. Jaká opatření tedy Rada přijala?
Nejprve bych zmínila sankce. Dne 28. února, tedy v rekordním čase, přijala Rada rozhodnutí o omezujících opatřeních proti Kaddáfího režimu. Dne 10. března přijala další sankce, mimo jiné zmrazila majetek, rozšířila zákaz cestování, zavedla zbrojní embargo a embargo na vybavení, které by mohlo být použito k vnitřním represím - tudíž kroky, jež jdou za rámec opatření, která ukládá dříve přijatá rezoluce rady bezpečnosti OSN.
Dovolte mi nyní oznámit třetí prvek: třetí vlnu sankcí. Na základě mandátu uděleného Radou pro zahraniční věci dne 21. března dnes Rada písemným postupem schválila návrh maďarského předsednictví na rozšíření omezujících opatření na další libyjské osoby a subjekty a tyto sankce se již vztahují na libyjské státní ropné společnosti.
Co dalšího kromě sankcí Rada ještě udělala? Maďarské předsednictví zařadilo na pořad jednání otázku zabezpečení mimořádných dodávek. Ministři jednali o dopadu této politické krize na trh s energií a na bezpečnost dodávek energie. Shodli se na tom, že EU má dostatečné zásoby ropy a plynu. Nicméně toto jednání opět zviditelnilo zranitelnost Evropy a skutečnost, že potřebujeme ještě posílit společnou energetickou politiku včetně opatření jako například diverzifikace zásobovacích cest.
Rada vyjádřila uspokojení nad přijetím rezoluce Rady bezpečnosti OSN a zdůraznila, že je odhodlána přispět k jejímu provádění. Jako rozhodující příspěvek k provádění této rezoluce Rada rovněž přivítala pařížský summit. Evropská unie a jednotlivé členské státy jsou odhodlány s mezinárodními partnery, především Ligou arabských států a dalšími zainteresovanými regionálními subjekty, společnými a ráznými kroky diferencovanou formou přispět k tomu, aby tato rozhodnutí byla účinně uplatňována. Rada a členské státy budou podporovat opatření přijatá v rámci rezoluce Rady bezpečnosti OSN na ochranu civilního obyvatelstva jím obývaných oblastí ohrožených útokem.
Evropská unie bude nadále poskytovat humanitární pomoc všem postiženým osobám a - později - samozřejmě budeme muset Libyi pomoci budovat demokratický a právní stát.
V reakci na žádost Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí se Evropská unie chystá poskytnout podporu v oblasti společné zahraniční politiky a poskytnout humanitární pomoc, kterou bude koordinovat OSN. Příslušná opatření budou plně v souladu se zásadami OSN pro použití prostředků vojenské a civilní ochrany. Místopředsedkyně / vysoká představitelka byla požádána, aby v souladu s rezolucí OSN a prohlášením Evropské rady ze dne 11. března prováděla další plánování podpory operací humanitární pomoci a operací na ochranu civilního obyvatelstva, mimo jiné za využití námořních prostředků k tomuto účelu. Vše by mělo probíhat v co nejužší spolupráci s OSN, NATO a dalšími subjekty. Místopředsedkyně / vysoká představitelka bude udržovat styky s generálním tajemníkem OSN a zeměmi tohoto regionu včetně Egypta a Tuniska a potvrdila, že tento proces by měl být považován za naléhavou záležitost, aby se jím mohla Evropská rada dále zabývat koncem tohoto týdne.
Kromě toho členské státy opět zdůraznily svoji solidaritu s těmi státy ze svých řad, které jsou největší měrou přímo dotčeny migračními toky, a znovu potvrdily, že jsou podle toho, jak se bude situace vyvíjet, připraveny poskytnout nezbytnou pomoc. Maďarské předsednictví předložilo tuto otázku na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 24. a 25. února a za účasti agentury Frontex byla zahájena společná operace Hermes, pro niž některé členské státy poskytly zdroje.
Dovolte mi vyjádřit se k průběhu evakuace. Již dne 23. února předsednictví aktivovalo mechanismus civilní ochrany EU s cílem pomoci při evakuaci občanů EU z Libye - toto rozhodnutí podpořila také místopředsedkyně/vysoká představitelka. Na základě zásady odpovědnosti za ochranu, na kterou poukázal Evropský parlament ve svém usnesení, se maďarské předsednictví snaží s maximálním nasazením koordinovat probíhající činnost, zejména v záležitostech týkajících se uprchlíků a migrace. Ministr zahraničních věcí Maďarska János Martonyi a paní komisařka Malmströmová v současnosti vykonávají návštěvu v Egyptě a u jeho společné hranice s Libyí. Pan ministr Martonyi byl v oblasti u hranic a hovořil s místními orgány. V prohlášení, které tam dříve učinil, řekl, že bez leteckých útoků by se tamní situace stala neúnosnou.
Nyní je již situace díky egyptským orgánům pod kontrolou. Již tři dny nedocházelo k přílivu osob, někteří Libyjci se rozhodli vrátit, ale situace je pochopitelně dosud křehká a nevíme, zda budou lidé nadále utíkat nebo ne.
Dne 3. března jsem v doprovodu paní komisařky Georgievové navštívila tunisko-libyjskou hranici, abych se seznámila s tamní situací. Ta byla dosud vážná. Hranici do Tunisu přešlo za hodinu tisíc osob. Nejdůležitější otázkou byla 3. března evakuace a je stále velmi zapotřebí, aby členské státy EU pomáhaly s navracením státních příslušníků třetích zemí, většinou migrujících pracovníků.
Za nepřítomnosti stálé delegace Evropské unie zastupoval EU maďarský velvyslanec v Tripolisu. Je na místě a neodejde, jménem členských států koordinuje konzulární a diplomatickou činnost.
Pokud jde o země jižního sousedství, Evropská rada na svém mimořádném zasedání dne 11. března prohlásila, že vlna demokratických protestů v zemích jižního sousedství spustila dramatické změny, vzbudila novou naději a přinesla příležitost k vybudování budoucnosti, jež bude založena na demokracii, pluralismu, právním státě, lidských právech a sociální spravedlnosti. Je nutno jasně říci, že k násilí nedochází jen v Libyi: měli bychom vzít na vědomí, že v Bahrajnu a Jemenu jsou také lidé vystaveni násilí, a musíme dát jasně najevo, že násilí není přijatelné nikde.
Je na zemích tohoto regionu, aby pokojně a demokraticky rozhodly o své budoucnosti. Evropská unie bude podporovat veškeré kroky směřující k demokratické transformaci a nastolení politických systémů, jež umožní pokojné změny, růst a prosperitu a spravedlivější rozdělení výnosů z hospodářské činnosti. Evropská unie bude konzultovat se zeměmi z tohoto regionu, kterých se to týká, finanční a technickou pomoc zaměřenou na zlepšení kontroly a řízení hranic a opatření, která usnadní návrat uprchlíků do zemí jejich původu.
Rada byla vyzvána, aby ve spolupráci s komisí do červnového zasedání Evropské rady předložila plán rozvoje kapacit pro řízení migračních a uprchlických toků. Evropská rada všeobecně přivítala společné sdělení Komise a místopředsedkyně / vysoké představitelky s návrhem partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím, které bude vycházet z diferencovaného motivačního přístupu a bude sdružovat všechny nástroje EU. Rada byla vyzvána, aby rychle posoudila návrhy předložené v tomto sdělení a zejména, aby promyslela, jak by mohla EU zlepšit pomoc svým partnerům.
Na závěr uvedu stručný přehled kroků, které je třeba velmi rychle učinit. Musíme zvýšit strop pro operace Evropské investiční banky ve vztahu k zemím Středomoří, v nichž jsou uskutečňovány politické reformy - Parlament bude v této záležitosti hrát určitou roli a počítám s vaší spoluprací. Je třeba přijmout návrh Komise, jenž umožní Evropské investiční bance reinvestovat finanční prostředky, které byly v rámci nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství zpětně převedeny z předchozích operací. Musíme spolu s dalšími akcionáři posoudit, za jakých podmínek by mohla Evropská banka pro obnovu a rozvoj vykonávat operace v zemích jižního sousedství, a bez dalšího odkladu musíme přijmout návrh týkající se celoevropsko-středomořských pravidel původu, která jsou nezbytná pro další rozvoj tohoto regionu. Poslední věc, za naprosto nezbytné považuji, abychom do června 2011 schválili nařízení posilující působnost agentury Frontex.
Tím budu končit. Nedostanu se již k Japonsku, protože následuje nový bod pořadu jednání. Omlouvám se, pokud jsem hovořila poněkud déle. Bylo to dáno tím, že se událo mnoho věcí, a chtěla jsem, aby Parlament získal ucelenou představu o všech otázkách.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, jak jsem uvedl v Parlamentu již minulý týden, na zasedání Rady ve dnech 24. a 25. března se zásadně změní hrací pole v oblasti správy ekonomických záležitostí.
Jinak řečeno, naše komplexní reakce na krizi zde dostane pevný základ a vytvoření nového rámce správy ekonomických záležitostí bude znamenat počátek její plné realizace, a jak doufáme, toho, že evropská měnová unie přestane být chromá a pevně se postaví na obě nohy (nohu měnové unie a nohu hospodářské unie).
Již bylo akceptováno, že hospodářská politika každého členského státu je věcí, která by měla zajímat všechny členské státy a všechny evropské orgány. V evropském semestru máme poprvé k dispozici potřebné nástroje k tomu, abychom včas, předtím než jednotlivé členské státy definují vlastní politiky a stanoví rozpočet na příští rok, mohli úzce koordinovat své hospodářské politiky a strukturální reformy. Budeme tak moci nejen skutečně provádět plánovitou koordinaci, ale bude možné souběžně koordinovat hospodářskou a rozpočtovou politiku.
První evropský semestr byl zahájen začátkem ledna roční analýzou růstu vypracovanou Komisí. Tato analýza představuje deset priorit pro letošní rok, které jsou všechny pevně zakotveny ve strategii Evropa 2020 pro růst a pracovní místa.
Tyto priority mají podpořit fiskální konsolidaci, korigovat makroekonomické nerovnováhy a zajistit finanční stabilitu - což vše jsou předpoklady zdravého růstu. Tyto politiky samy o sobě nevytvoří růst, ale je zcela jasné, že bez těchto předpokladů nedosáhneme takového růstu, který je žádoucí: udržitelného růstu podporujícího začlenění.
V Paktu pro euro schváleném hlavami států a předsedy vlád zemí eurozóny a otevřeném všem členským státům, které se k němu chtějí připojit, jsou zohledněny priority naší roční analýzy růstu a nyní ve schválené podobě je tento pakt také plně v souladu se Smlouvou a bude plně začleněn do evropského systému správy ekonomických záležitostí. Ještě jednou chci poděkovat Parlamentu, protože jsem přesvědčen, že pevné postoje Parlamentu byly velmi důležité pro to, aby bylo zajištěno, že Pakt pro euro bude uznávat také přístup Společenství. Tento pakt uznává také práci Komise v oblasti daní a finanční regulace. Jak víte, Komise vypracovává návrh zdanění finančního sektoru.
Všechny členské státy se musí při provádění Paktu o stabilitě a růstu řídit doporučeními Komise. Jak bylo rozhodnuto minulý týden, cituji: "Očekává se, že při rozhodování o opatřeních v rámci Paktu o stabilitě a růstu se Rada bude vždy držet doporučení Komise, nebo svůj postoj písemně vysvětlí." Tak zní zásada z 11. března 2011. Domnívám se, že se jedná o velmi důležitou politickou zásadu, kterou lze doplnit jak do důležitých legislativních rozhodnutí, která již byla přijata, tak do těch, která v současnosti připravujete.
Fiskální konsolidace není samoúčelná. Kde chybí, tam chybí i důvěra. Kde chybí důvěra, tam nedochází k investicím. Bez investic není možný růst. Jenže naším cílem je, jak jsem zde v Parlamentu již vícekrát řekl, růst: udržitelný růst podporující začlenění.
Kvůli růstu musíme také zlepšit podnikatelské prostředí. Musíme dokončit vnitřní trh. Jedním z cílů, na něž se zaměřujeme v oblasti vnitřního trhu, jsou právě rozdílné základy daně z příjmu. Proto Komise vypracovala a nyní předložila legislativní návrh o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob.
Potřebujeme skutečně plně využít potenciál jednotného trhu, proto Komise brzy předloží Akt o jednotném trhu, který bude obsahovat návrh dvanácti priorit, jak využít našich největších výhod, abychom dosáhli růstu, vytvořili pracovní místa a posílili konkurenceschopnost Evropy.
Musíme toho také více udělat pro podporu zaměstnanosti. Mobilitu pracovních sil je zapotřebí zvýšit, nikoliv omezovat. Musíme daňovými pobídkami více podpořit práci. Chceme růst, který podporuje zaměstnanost a je vůči ní vstřícný.
Členské státy v současnosti v úzké spolupráci s Komisí dokončují své národní programy reforem, programy stability nebo konvergenční programy. Chtěl bych zdůraznit, že jasné, konkrétní, ambiciózní národní programy jsou pro úspěšnou realizaci evropského semestru nezbytné. Proto je nyní věcí každého členského státu, aby do konce dubna stihl dokončit tento závažný úkol.
Minulý týden se Rada dohodla na svém obecném přístupu k legislativnímu balíčku Komise týkajícímu se posílené správy ekonomických záležitostí. Chtěl bych znovu poděkovat maďarskému předsednictví za vše, co udělalo pro dosažení úspěšného kompromisu.
Nyní začnou jednání s Parlamentem. Vím, že se Komise může spolehnout na pevnou podporu této sněmovny a doufám, že do konce června dosáhneme konečné dohody. Pak bude náš nový hospodářský rámec zcela hotov a všechny jeho nástroje bude možné v roce 2012 využít při posuzování vnitrostátních rozpočtů, programů stability a konvergenčních programů a národních programů reforem.
Současný evropský nástroj finanční stability a od roku 2013 stálý evropský mechanismus stability (ESM) nám konečně poskytnou pojistku, která nám umožní zajistit stabilitu eurozóny jako celku, bude-li toho zapotřebí. Minulý týden se ministři financí dohodli na tom, že od června 2013 bude zřízen evropský mechanismus stability, jenž bude mít skutečnou úvěrovou kapacitu 500 miliard EUR. To pro Evropskou unii představuje obrovský pokrok, který Komise, jak víte, důrazně prosazovala. V souladu s našimi návrhy dohoda o budoucím stálém mechanismu stability jasně potvrzuje ústřední úlohu Komise v příslušném procesu a také zapojení Evropského parlamentu.
Úkolem Komise bude, aby ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) posoudila možná rizika pro stabilitu eurozóny jako celku a aby provedla analýzu udržitelnosti veřejného dluhu dotyčného členského státu. Dále bude úkolem Komise zabývat se posouzením faktických finančních potřeb členského státu, který bude příjemcem pomoci, a povahy požadované účasti soukromého sektoru. Úkolem Evropské komise také bude navrhnout Radě rozhodnutí o podpoře makroekonomického ozdravného programu.
Evropská komise společně s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou bude zodpovídat za dohled nad dodržováním podmíněnosti politiky vyžadované makroekonomickým ozdravným programem.
Podmíněnost politiky stanovená v rámci zlepšeného dohledu nebo makroekonomický ozdravný program budou uvedeny do souladu s rámcem dohledu Evropské unie a musí zaručit soulad s postupy Evropské unie, a tedy rovněž úlohu Evropského parlamentu.
V této souvislosti chce Komise předložit návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady opírajícího se o článek 136 Smlouvy, který vyjasní nezbytné procedurální kroky umožňující zavést do rozhodnutí Rady podmíněnost politiky a zajistit jejich soulad s vícestranným rámcem dohledu Evropské unie. Rada a Komise budou Evropský parlament pravidelně informovat o zavedení a fungování evropského mechanismu stability.
Vážení poslanci, chtěl bych jen potvrdit, co vám, pane předsedo Buzku, dopisem sdělili pan komisař Rehn a předseda Euroskupiny Jean-Claude Juncker. Jsem toho názoru, že nakonec máme dohodu, která je plně v souladu s přístupem Společenství, a chci znovu poděkovat Parlamentu za zájem a za oddanost tomuto přístupu.
V otázce finanční stabilizace členské státy nakonec uznaly míru vzájemné závislosti svých hospodářství. Evropská unie již toho udělala mnoho pro nápravu bankovního systému, ale také zde musíme udělat více. Zdravý bankovní systém je předpokladem udržitelného hospodářského oživení.
Nově zřízený Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) provede v následujících měsících další kolo celounijních zátěžových testů bank. Transparentnost je nezbytná, aby politikové a investoři mohli činit informovaná rozhodnutí, a stejně tak nezbytná je ochota dovést do konce nepříjemná nezbytná rozhodnutí.
Myslím, že po velmi vyčerpávajícím a kvalitním referátu paní Győriové, která zde zastupuje maďarské předsednictví, se již nebudu podrobně věnovat otázkám týkajícím se Libye a zemí jižního sousedství.
Dovolte mi však říci, že pokud jde o to, co bylo v pravomoci Komise, hráli jsme velmi důležitou úlohu při koordinaci evropské reakce na stupňující se humanitární krizi na libyjských hranicích. Uvolnili jsme 30 milionů EUR na pomoc uprchlíkům a migrantům, a jak víte, máme na místě několik týmů a udržujeme úzký kontakt se zeměmi původu a dárci. Také mechanismus civilní ochrany spadající pod Komisi dále podporuje konzulární operace členských států a komisařky Malmströmová a Georgievová byly v úzké spolupráci s maďarským předsednictvím také velmi aktivní v této záležitosti.
Vojenské akce v bezletové zóně realizované v souladu rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1973 vnesly do hry nové okolnosti, které je třeba zohlednit při bezpečném a účinném poskytování humanitární pomoci lidem v nouzi, ať se nacházejí na hranicích, nebo ve vnitrozemí Libye. Tyto okolnosti vzbudily novou naději, ale také kvůli nim bylo zapotřebí řešit otázku, jak ušetřit životy nevinných civilistů.
Při řešení krátkodobých výzev spjatých s touto proměnlivou a velice složitou situací neztrácíme ze zřetele svůj cíl - demokratický, stabilní a prosperující region jižního Středomoří - zakládající se na návrhu partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu předloženém Komisí.
Mechanismus civilní ochrany spadající pod Komisi koordinuje také reakci Evropské unie na žádost Japonska o pomoc. Od minulého pátku jsme posílili svoji přítomnost na místě týmem civilní ochrany složeným z odborníků na logistiku a jaderných expertů.
Konkrétně v otázkách týkajících se jaderných zařízení je důležité vzít si z událostí v Japonsku ponaučení. Proto Evropská komise navrhla provést přezkum bezpečnosti jaderných zařízení a důkladné posouzení rizik a bezpečnosti jaderných zařízení v celé Evropě ("zátěžový test"). Tyto zátěžové testy by měly být provedeny také ve všech zemích, které s námi sousedí, a i v dalších státech, a bude za ně zodpovídat Mezinárodní agentura pro atomovou energii. Samozřejmě doufám, že Evropská rada potvrdí a podpoří tento směr.
Vážení poslanci, jak vidíte, máme na příštím zasedání Evropské rady velmi nabitý pořad jednání a Komise se velice snažila vypracovat tuto komplexní evropskou reakci na krizi vně našich hranic, ale také na hospodářskou situaci.
Společně s Evropským parlamentem budeme hrát ústřední roli při realizaci komplexní reakce na hospodářskou krizi. Komise přitom bude vždy postupovat v duchu Lisabonské smlouvy, což znamená v úzké koordinaci s Parlamentem. Můžete si být jisti, že vždy také dostojíme této odpovědnosti.
Joseph Daul
Pane předsedo, dámy a pánové, Evropská rada se připravuje na setkání v atmosféře, kterou již druhý týden prostupuje mezinárodní nejistota a napětí. Nejistota zachvátila Japonsko, kde je dosud obtížné určit míru lidských ztrát, a Středomoří, kde se obyvatelé dalších zemí, totiž Bahrajnu a také Jemenu, jak zmínila úřadující předsedkyně Rady, bouří proti svým režimům.
Všechny zmíněné události mají nevyhnutelné důsledky i pro nás zde v Evropě. Naši spoluobčané sledovali japonské drama v přímém přenosu. K účasti, kterou když hovoříme, pociťujeme s tisíci rodin zlomených smutkem, se přidávají obavy z problémů v jaderné elektrárně ve Fukušimě a hrůza z nebezpečí, která by nás také mohla postihnout v podobné nebo srovnatelné situaci.
Těmito událostmi by se určitě měly zabývat všechny země, ve kterých se nacházejí jaderné elektrárny, a je dobře, že Parlament organizuje diskusi o bezpečnosti jaderných zařízení, nicméně neměli bychom ztrácet ze zřetele, že Evropa musí svoji energetickou nezávislost zvyšovat, a nikoliv snižovat. K tomuto tématu se vrátíme na dalším dílčím zasedání.
Tento víkend bude 27 hlav států nebo předsedů vlád jednat také o rozhodnutí OSN o zásahu v Libyi s cílem zachránit povstalce před bezprostředně hrozícím útokem režimu. Chtěl bych vyzdvihnout skutečnost, že evropské státy se ujaly iniciativy v těchto operacích a byly prvními státy, které provedly zásah v rámci mandátu OSN, jenž sám vzešel z iniciativy některých evropských států. Bezpochyby se dozvěděli, co jsme my, poslanci Evropského parlamentu, řekli na svém minulém dílčím zasedání zde v Bruselu.
Má skupina by byla ráda, kdyby Rada využila této příležitosti k dalšímu rozvoji strategie EU pro Středomoří, a zůstala přitom věrná cíli pomáhat a poskytovat podporu, ale nikdy nenutit. Je to naše sousedská povinnost.
Pane předsedo, dámy a pánové, po summitu eurozóny z minulého týdne, na němž byly položeny základy, se budou stěžejní opatření Rady z tohoto týdne zaměřovat na posílení eura a dosažení pokroku v oblasti správy ekonomických záležitostí.
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) podporuje, aby byly zvýšeny finanční prostředky určené na podporu eura a aby nástroj zřízený ad hoc, který jsme přijali loni kvůli pomoci Řecku a Irsku, se změnil v trvalejší mechanismus. Tato politická vůle je odrazem odpovědného přístupu, který zaujaly členské státy při řešení této krize, k jaké v dějinách naší jednotné měny dosud nedošlo.
Chceme však velice zdůraznit, že tyto mimořádné okolnosti, na nichž se podepsala ztráta kontroly nad národními veřejnými financemi, Rada nesmí chápat jako příležitost zavést odlišnou metodu řízení Evropských záležitostí. Metoda Společenství musí zůstat pravidlem a mezivládní metoda výjimkou. Tuto zásadu podporuje velmi silná většina Parlamentu a v této věci máme také podporu Barrosovy Komise, a to jednoduše proto, že je pro budoucnost Evropské unie životně důležitá. Jsem si jist, že předsedovi Van Rompuyovi se podaří přesvědčit o tom hlavy států nebo předsedy vlád.
V pátek by měl být přijat také Pakt pro euro. Jelikož tento pakt zavádí ustanovení, která jsme požadovali celé měsíce, totiž konvergenci mezi rozpočtovými, sociálními a fiskálními politikami členských států, vítáme jej.
Musím znovu zdůraznit: Občané přijmou evropskou solidaritu pouze tehdy, budou-li to považovat za spravedlivé a zasloužené. Tak tomu ovšem bude jen tehdy, budou-li splněny pracovní podmínky a naše podniky budou moci investovat a nabírat zaměstnance za srovnatelných fiskálních podmínek.
Poslední bod, naše skupina vyzývá Radu, aby rychle pokročila s balíčkem pro správu ekonomických záležitostí a aby náležitě zohlednila postoj Evropského parlamentu coby spoluzákonodárce ke čtyřem ze šesti projednávaných návrhů.
Evropa se musí znovu vydat cestou růstu a zaměstnanosti a vznikající opatření jsou krokem tímto směrem. Budou-li se plánovat v rámci Společenství, poskytnou Evropě solidní základ pro nový začátek a slibnou budoucnost.
Martin Schulz
jménem skupiny S&D. - (DE) Pane předsedo, nejprve bych rád popřál vše nejlepší panu Barrosovi k jeho dnešním narozeninám. Zasloužíte si, abychom vám k nim blahopřáli.
(Potlesk)
Nemohu před tímto summitem sdílet váš optimismus. Jsem toho názoru, že se jedná o summit, jenž se koná v nejhorším období Evropské unie, v době, kdy se Unie nachází v nejhorším stavu. Začíná to již u Libye. Nevidí se často, aby vojenská operace byla připravována tak chvatně a neorganizovaně jako v tomto případě. Přitom jde o operaci, která je prospěšná, má pomoci lidem, ale takto skončí diplomatickou - a možná, i když doufám, že tomu tak nebude - vojenskou katastrofou: bude to uspěchaný, nekoordinovaný, chaotický zásah. Evropa se před ním snaží utéci a Turecko, kandidátská země, všechno blokuje. Upřímně blahopřeji!
V této situaci je zapotřebí provést inventuru. Krize trvá již rok a celou tu dobu se opakuje stále stejný proces. Potřebnost určitých kroků se nejprve popírá a stačí, aby uplynulo čtyři nebo pět měsíců, a najednou se uznává. Před rokem se prohlašovalo: "Ať si Řekové poradí sami. Není zapotřebí jim pomáhat." Uplynou čtyři měsíce a je tu záchranný program. "Nepotřebujeme záchranný balíček. Dali jsme k dispozici dostatek prostředků." Uplynou čtyři měsíce: "Potřebujeme další peníze." "Nechceme evropské dluhopisy. Evropské dluhopisy jsou hloupost." A teď o nich všichni hovoříme. Evropské dluhopisy budou zavedeny - tím jsem si naprosto jist. A možná už za čtyři měsíce. "Správu ekonomických záležitostí nepotřebujeme." Titíž lidé, kteří na tom kategoricky trvali, nyní na zasedání Evropské rady oslavují skutečnost, že konečně máme správu ekonomických záležitostí. A vůbec jim nevadí, že říkají a dělají pravý opak toho, co tvrdili dříve.
Také si nejsem jist, zda jsme již zachránili metodu Společenství. Doufám v to a máte v tom, pane Barroso, naši podporu. A to ne, abychom vám dali něco k narozeninám, ale proto, že Evropa musí bránit tuto metodu, neboť jak vidíme, kdybychom ji vyměnili za onu metodu, kterou paní kancléřka Merkelová nazývá "novou evropskou metodou", výsledkem by bylo to, co jsem právě nastínil. Dnes každý dělá určitou věc a zítra zase opak toho, co prohlašoval den předtím. Taková je realita. Nemáme problém s eurem, naším problémem je krize vlád v zemích eurozóny. V tom spočívá zásadní rozdíl.
Pokud jde o Portugalsko, všichni říkají a doufají, že vláda bude schopna zavést opravdu neuvěřitelně tvrdá opatření. Navíc tato vláda - podobně jako v Řecku - částečně postupuje proti vůli vlastních voličů a tu jsme svědky taktického divadla ze strany opozice, která vyvíjí na vládu nátlak.
V Německu ministr financí - proevropsky orientovaný - předstoupí pouhých několik dní před summitem s balíčkem, který všichni potřebujeme, a ministr zahraničních věcí s kancléřkou pak řeknou: "O tom si nejdříve budeme muset ještě promluvit." Minulý týden v pátek jsem měl možnost hovořit s mnoha vedoucími představiteli evropského finančního světa o tom, zda euro ještě požívá důvěru. Ve Frankfurtu mi ti, s nimiž jsem mluvil, mimo jiné předseda Evropské centrální banky, předseda Euroskupiny, ale také mnozí další významní bankéři, odpověděli: "Ano, euro je stabilní měna. Požívá důvěru a my k němu také máme důvěru. Nedůvěřujeme však vládám zemí, jejichž měnou je euro. Jak by bylo možné důvěřovat vládě, jejíž slovo neplatí ani pouhé tři dny?" To je ten problém, s nímž se v Evropě potýkáme. Zvolili jsme špatný směr. Euro je silná měna. Je také výrazem hospodářské moci eurozóny v rámci konkurence s jinými kontinenty. Když bylo euro zavedeno, mělo hodnotu 1,17 USD. Podívejte se, jaká je jeho současná hodnota. Euro je v mezikontinentální konkurenci hospodářských zón stabilní měnou, ale jeho stabilita je narušována zevnitř, protože zde neexistuje žádná stabilní forma vlády. Proto není metoda Společenství jen tématem, o němž Parlament diskutuje, ale také základem pro stabilizaci měny a výrazem obrovské hospodářské moci eurozóny. Tato hospodářská moc se však nemůže rozvíjet, protože ji spravují lidé, pro něž je nejčerstvější výzkum veřejného mínění před nejbližšími regionálními volbami důležitější, než budoucnost evropské měny. To je realita, se kterou se srážíme.
Doufám, že o víkendu se bude vše dobře vyvíjet. Doufám, že to, co jste nám oznámili, bude také uskutečněno. Doufám, že se vrátíme z úspěšného summitu. Mám však určité pochybnosti a obávám se, že budeme dále svědky toho, co jsme mohli pozorovat během uplynulého roku. Je mi líto, že musím konstatovat, že vedení Evropské unie dělá jednu chybu za druhou.
(Potlesk)
Guy Verhofstadt
Paní předsedající, úvodem bych rád popřál panu předsedovi Barrosovi vše nejlepší. Tak jako já, Marielle de Sarnezová a Joseph Daul se narodil ve znamení Berana. Kolem mne sedí celá skupina beranů, všichni však máme, pane Barroso, co říci k paktu pro Evropu.
Ale teď vážně, ačkoliv je dobré, že všichni již souhlasí, že potřebujeme hospodářskou unii a skutečnou správu ekonomických záležitostí, musíme si položit zásadní otázku: skutečně vytvoří pakt pro Evropu hospodářskou unii? Skutečně tento pakt vytvoří správu ekonomických záležitostí?
Nejsem vůbec přesvědčen, že tomu tak bude, a to z prostého důvodu, že Komise neřídí tento proces: stále ho řídí členské státy. To nejsou má slova. Mám zde text paktu ze dne 11. března, který se bude zítra a pozítří schvalovat. Co se v něm píše? Stojí tu, že o cílech budou rozhodovat hlavy států nebo předsedové vlád, závazky přijmou hlavy států nebo předsedové vlád a monitorování budou provádět hlavy států nebo předsedové vlád. Komise bude ve skutečnosti do monitorování zapojena jen po technické stránce a to bude vše. Rada má veškerou moc. Na tom již ztroskotala Lisabonská strategie a tato strategie na tom rovněž ztroskotá.
Pane předsedo, dovolte, abych vás znovu o něco požádal: Co se tento víkend má schválit, to se schválí, ale sejděte se prosím co nejdříve s panem komisařem Rehnem a připravte plán skutečné správy ekonomických záležitostí založený na aktu Unie, jenž udělí Komisi veškerou pravomoc a bude založen na kodexu konvergence, a předložte jej Radě. Vím, že ho Rada odmítne. Vždy se staví odmítavě. Ale vytrvejte s námi v boji a nepřijímejte tento postup nebo návrh, jenž je prozatím na stole, protože ten nesplní očekávání a nestabilizuje v příštích měsících nebo letech euro. To je první věc, kterou jsem chtěl říci.
Druhá věc, o níž jsem chtěl hovořit, paní předsedající, jsou revoluce v arabských zemích a následné kroky po diskusi, kterou jsme zde vedli minulý týden. Právě teď můžeme přistoupit k prvotnímu vyhodnocení kroků EU a musím konstatovat, že toto prvotní vyhodnocení je poněkud rozpačité. Především si vzpomeňte, že zpočátku jsme se ze strachu z islámského fundamentalismu k těmto arabským revolucím příliš nechtěli vyjadřovat. Takto vypadala první reakce orgánů EU.
Nu a v libyjské záležitosti jsme předvedli, že Evropská unie není jednotná. Považuji za skandální, že v Radě bezpečnosti OSN nezaujaly všechny členské státy EU shodný postoj: tři hlasovaly pro rezoluci a jeden se zdržel hlasování. To je v rozporu s článkem 34 Lisabonské smlouvy, který uvádí, že v orgánech, v nichž se projednává zahraniční politika, mají členské státy Evropské unie povinnost vzájemně koordinovat postup a dosáhnout společného stanoviska. Dělají to? Neřekl bych a jsem přesvědčen, že dokonce porušily článek 34 Smlouvy.
Za třetí, jen se podívejte, v jaké jsme teď situaci. Včera se baronka Ashtonová dostavila na Výbor pro zahraniční věci a myslím si, že by zde dnes také měla být, když projednáváme tak důležitou otázku. Osobně ze strany EU postrádám strategii vůči arabským revolucím. Orgány EU přijaly určitá ostudná rozhodnutí.
Například v pondělí před Výborem pro zahraniční věci jeden z kolegů baronky Ashtonové dokonce prohlásil, že bychom měli mít pro situaci v Bahrajnu pochopení a že tamní orgány měly právo obnovit klid a pořádek, což čtyři osoby stálo život a dvě stě osob přitom bylo zraněno. Je toto stanoviskem EU?
Uvedu vám další příklad: Ministři zahraničních věcí Unie se setkali v pondělí na zasedání Rady, a co neřekli? Také vyzývali demonstranty - tím se myslí demonstranty v Bahrajnu, aby zanechali cílených hrozeb. Místo toho, aby Evropská unie tyto revoluce podpořila a aby se dostalo podpory těm, kdo se vydali do ulic, bojovali a byli zabiti, došlo k pravému opaku. Představitelé Unie je vyzývají ke klidu a opatrnosti.
Žádám baronku Ashtonovou, aby přišla na příští dílčí zasedání a vysvětlila, jaké postoje a strategie hodláme v Bahrajnu, Sýrii a Jemenu sledovat a jaké sankce máme v úmyslu zavést a vůči komu. Takový postoj bychom měli zaujmout a nikoliv žalostná gesta, která v této věci dosud předvedli mnozí evropští politikové.
Jan Zahradil
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, s politováním musím konstatovat, že podle všeho by toto zasedání Evropské rady mohlo přinést určité nebezpečné změny, a tato skutečnost by nás měla znepokojovat. Jsme svědky toho, že pod praporem takzvané hospodářské koordinace, správy hospodářských záležitostí a stability pro eurozónu se tu prosazuje celoevropská daňová harmonizace a celoevropská fiskální unifikace. Parlament v tomto bohužel hraje velmi aktivní roli.
Dovolte mi vyjádřit se jasně. Návrh Komise o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob je riskantním krokem, jenž mezi členskými státy naruší zdravou konkurenci v oblasti daní, poškodí hospodářství a ze států, které nařídí tuto politiku, vyžene podnikání. To již zachází příliš daleko a je potřeba to zastavit.
V posledních dnech jsme byli také svědky pokusu některých členských států zasahovat do fiskální a daňové svrchovanosti jiných zemí. Víte, o čem hovořím: o velice ostudném šikanování Irska. Nesmíme připustit, aby se něco takového opakovalo.
Nyní se dostávám k otázce Libye. Vývoj v Libyi nám opět připomněl, že bychom od takzvané společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU neměli mnoho očekávat. Vedoucí představitelé jednotlivých států, nikoliv vedoucí představitelé EU, prokázali vůdcovské kvality v mezinárodním kontextu. Ministerský předseda Cameron a prezident Sarkozy učinili a prosadili příslušná rozhodnutí - nikoliv představitelé EU. Myslím, že zde se ukazují hranice integrace v této oblasti - ale nejen v této oblasti. Žádný členský stát by neměl pociťovat nátlak, aby dělal víc, než považuje za správné. To platí jak pro mezinárodní politiku, tak i pro hospodářskou politiku.
Evropa musí zůstat všude tam, kde je to možné, pružnou a nesmí být dále v zajetí strnulého integracionistického dogmatu. Je na čase změnit model integrace EU. To je zřejmé. To přece může každý pochopit a doufám, že Evropská rada se tím bude zabývat.
Philippe Lamberts
Paní předsedající, pan Barroso již odešel, ale jak řekl, základem všeho je důvěra.
Mohu vám říci, že důvěra občanů mizí stejně rychle jako voda v zásobnících jaderné elektrárny ve Fukušimě. Samozřejmě, že naši občané vědí, že určité věci se musí změnit a že nemůžeme pokračovat jako dosud. Samozřejmě, že musíme přestat jako o závod běžet do cíle, kterým je nejistota a větší nerovnost. Samozřejmě, že se musíme vymanit ze závislosti na fosilní energii a energii z nebezpečných zdrojů. Samozřejmě, že se musíme vrátit do stavu, v němž peníze slouží hospodářství a hospodářství slouží občanům a již dále nemůžeme budovat své hospodářství na dluzích, ať veřejných či soukromých, na schodcích a na spekulacích.
To všechno naši občané vědí. Vědí také, že to bude vyžadovat zásadní a radikální změnu ze strany vlád, podniků i u nich samých. Vědí to a vnímají to.
Vědí, že tyto radikální změny jsou také složité. Jak mi včera řekla Marianne Thyssenové, jsou složité a nemůžeme mít všechno najednou. Něčím musíme začít.
Problémem však je, že z pohledu občanů začínáme vždy tím samým: vždy začínáme snižováním veřejných výdajů, které, jak všichni víme, přinášejí největší užitek zranitelnějším občanům. Vždy začínáme tím, že zvyšujeme pružnost trhu práce. Mluví-li se o vyvažování pružnosti a jistoty, všichni moc dobře víme, že se tím myslí více pružnosti a méně jistot.
Našim občanům se zajídá dvojí metr v pozadí této politiky. Osoby, které posledních dvacet let nejvíce profitovaly z hospodářské rulety, nakonec ponechá na pokoji.
Od Rady tedy chceme - kromě toho všeho, co je již připraveno na stole - odvážnou iniciativu, jejímž cílem bude zajistit členským státům a Evropské unii stabilní a spravedlivý daňový výnos. To samozřejmě znamená daň z finančních transakcí a dále energetickou daň, podnikovou daň - tu vás prosím, nesnažte se nám vydávat společný základ daně za alfu a omegu, za jediný všelék fiskální politiky - a konečně to znamená bojovat proti podvodům a daňovým rájům.
Garantuji vám, že bez takové iniciativy všechny plánované kroky týkající se správy ekonomických záležitostí, které jsou připraveny na stole, zkrachují a euro si to odnese s nimi. V dějinách, dámy a pánové, nenajdeme příklad měnové unie, která by uspěla bez podpory silné fiskální unie.
Již bylo dost posuzování dopadů, vytáček, národního egoismu: proboha jednejme už!
Poslední bod: tak jako nové zátěžové testy, mohu-li být tak troufalý, nezajistí větší bezpečnost jaderné energetiky, tak ani nezvýší jistotu ve finančním odvětví. Viděli jsme, jak zbytečné byly předchozí zátěžové testy. Všechno bylo, jak se zdálo, v pořádku, dokonce i v Irsku. Potřebujeme nová závazná pravidla, ale nikoliv taková, u kterých se dohodne, že se budou provádět až od 1. ledna 2019. Je nejvyšší čas dostat zvlčelé finanční odvětví i s jeho nenasytnými choutkami zpět pod kontrolu. Naši občané nám již nebudou tolerovat další otálení.
To je cena, kterou musíme zaplatit za důvěru občanů, a je nezbytné, abychom jako Evropané měli tuto důvěru, abychom do 21. století mohli znovu vejít s optimismem a vzhůru zdviženými hlavami.
Lothar Bisky
jménem skupiny GUE/NGL. - (DE) Paní předsedající, dámy a pánové, hospodářská a měnová unie nebude fungovat bez účinné koordinace hospodářské politiky. Pakt o stabilitě a růstu selhal - na tom panuje shoda mnoha odborníků napříč politickými hranicemi. Problémem je, že politika, jak se zdá, neučinila podstatný pokrok. Ve skutečnosti se neobjevily žádné nové politické koncepce.
Dovolte mi připomenout, že 3% limit stanovený Paktem o stabilitě a růstu byl od roku 1999 73krát překročen, přičemž 46krát do té míry, že by to podle Smlouvy bylo sotva možné tolerovat - přesto ani jednou nebyly uloženy sankce. Tento nefunkční pakt není zapotřebí revidovat, stačí pouze ho více uplatňovat - nebo lépe řečeno měl by se vůbec uplatňovat.
Každý hospodář a každý podnikatel samozřejmě ví, jak je důležité mít udržitelný rozpočet. Obávám se však, že chystaná rozhodnutí o správě ekonomických záležitostí a o evropském mechanismu stability se budou soustředit pouze na škrty. To však nelze zaměňovat s udržitelným rozpočtem. Žádný stát, který je tak zadlužený, že je na hranici platební neschopnosti, se nemůže dostat z dluhové pasti, pokud splácení dluhu musí dále financovat vysoce úročenými půjčkami. Ať budou jeho úspory jakkoliv vysoké, dluh se bude nadále zvyšovat - a bude-li muset snižovat mzdy, dávky v nezaměstnanosti a důchody, prodlužovat pracovní dobu a omezovat veřejné investice do infrastruktury, vzdělávání, zdravotnictví atd., dluh poroste tím více. Kde není spotřeba, tam skomírá také výroba. Zpřísnění Paktu o stabilitě a růstu ani takzvaná přísná podmíněnost budoucího mechanismu stability proto nepovedou k cíli.
Nač by však v celkovém balíčku opatření měl být položen větší důraz, je potřeba dodatečných investic zvláště do zemí, které jsou krizí nejvíce postiženy. Tento důraz by se neměl omezit jen na skromné zvýšení úvěrů a nepatrné snížení úrokových měr. Hovoří-li se o tom, že je nutné snižovat makroekonomické nerovnováhy, ale tento požadavek je adresován pouze hospodářsky slabým státům, zatímco hospodářsky silné státy mohou pokračovat v tom, co dělaly dříve, vyznívá to nevěrohodně. Slovo "solidarita" nikde nenajdete, ale nejen to, zapomíná se také, že výdaje a schodky obchodní bilance jedněch znamenají příjmy a přebytky obchodní bilance druhých.
Nikolaos Salavrakos
Paní předsedající, to, co předseda Komise Barroso nastínil, je v zásadě návrhem posílit správu ekonomických záležitostí a stabilitu eura. Znamená to přidat plyn v oblasti politiky správy ekonomických záležitostí v Evropě.
Panu Barrosovi se jeho práce, s níž mu pomáhá komisař Rehn, velmi daří a máme na ni pozitivní názor. Doufáme, že tento pakt dokáže reagovat na hospodářské a fiskální problémy, kterým Evropa čelí, a vyšle trhům správný signál. S trhy bohužel máme v současnosti problémy.
Nová správa ekonomických záležitostí přichází po krizi, po těžké krizi projevující se v oblasti veřejných dluhů členských států. Jsem toho názoru, že mohou-li si Spojené státy natisknout peníze, odhaduje se, že se jedná o více než tři biliony dolarů, není důvod, proč by Evropa nemohla vyřešit své problémy emisí peněz v řádu bilionů eur nikoliv s cílem napumpovat je na trh, nýbrž aby mohla vytvořit fond, který nazýváme "podpůrným mechanismem". Každopádně, jak se zdá, zatím pro tento nápad nenastal vhodný čas, přinejmenším do té doby ne, dokud budou mít v Evropě navrch myšlenky kancléřky Merkelové.
Musíme však opět zdůraznit, že Evropská unie je nucena vytvářet nové systémy a hodnoty za nepříznivých okolností.
Zavedení měnové unie bez celkové strategie správy ekonomických záležitostí a bez koordinace mezi členskými státy bylo riskantním krokem, který se odzkoušel v praxi a obecně fungoval. Domnívám se, že nastal čas, aby Unie přijala odvážnější rozhodnutí a provedla potřebné strukturální změny.
Jak jsem řekl, rozhodnutí Rady o Paktu pro euro v zásadě podporujeme a euro je stále dobrou měnou. Je však třeba zajistit nejen to, aby v eurozóně bylo dosaženo cíle stability, ale také, aby Evropa dosáhla vysokého růstu a konkurenceschopnosti a aby přibývala a udržela se pracovní místa pro evropské občany, zvláště pro mladé. Musíme se zaměřit na mladé lidi.
Hans-Peter Martin
(DE) Paní předsedající, pro mne jakožto zapáleného Evropana - a takových je většina z mých 500 000 tisíc přímých voličů - je velmi těžké akceptovat toto dilema, do něhož jste se dostala. Na jednu stranu potřebujeme stabilitu a musíme něco udělat proti spekulacím, ale na druhou stranu způsob, jakým to děláte, opět velmi výmluvně dokládá demokratický deficit Evropské unie. Tímto postupem se blížíme spíše stavu legislativní nouze než tomu, co bychom očekávali od Evropy, která se vyvíjí kupředu. Pochopitelně jsem proto podpořil pozměňovací návrh 34 předložený levicí, jenž požaduje, aby byl použit řádný postup pro přijímání změn Smlouvy. Kdykoliv nastane mimořádná situace, vždy se vám podaří udělat kroky, jimiž ve skutečnosti dále prohlubujete propast mezi občany.
Chtěl bych také při této příležitosti kategoricky odmítnout způsob, jímž se pan poslanec Schulz vůči mně v této sněmovně chová.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Paní předsedající, krize v severní Africe je zkouškou mechanismů vytvořených Lisabonskou smlouvou.
Když byla včera vysoká představitelka unie na Výboru pro zahraniční věci, vyzdvihli jsme pozitivní aspekty kroků Evropské unie: sdělení baronky Ashtonové, které rozlišuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé cíle, pohotové uplatnění rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1970, schopnost vést jednání s Ligou arabských států a zasedání Evropské rady.
Dnes je však třeba říci, že evropské veřejné mínění, a tedy naši občané, očekává odpovědi na určité otázky.
Paní úřadující předsedkyně Rady, pan poslanec Verhofstadt má naprostou pravdu. Jak je možné, že čtyři členské státy, které jsou členy Rady bezpečnosti OSN, v této situaci nehlasují shodně, nýbrž rozdílně?
Jak je možné, že v této situaci je nutné jednat o tom, zda rezoluci OSN uplatní Evropská unie, NATO nebo mezinárodní koalice, když vždy hovoříme o jedněch zdrojích jedněch daňových poplatníků, o jedněch lodích a jejich využití v rámci stejných operací?
Je zřejmě, že pokud jde o naši schopnost koordinace, stále je co zlepšovat a stejně tak je co zlepšovat, pokud jde o proces rozhodování.
V jednom filmu zazněla slavná věta, a to "Paříž bude vždycky naše". Kdosi během dnešní rozpravy řekl, že reakce Evropské unie byla uspěchaná. Nebýt odvahy, odhodlání a vytrvalosti Francie - a takto je třeba to říci, která se zasadila o uznání povstalců, vyslala ministra zahraničních věcí a evropských záležitostí do Rady bezpečnosti, svolala summit v Elysejském paláci a zasadila se o uplatnění příslušné rezoluce, pak by, baronko Ashtonová, vojska plukovníka Kaddáfího již vstoupila do Benghází.
Kristian Vigenin
(BG) Paní předsedající, dámy a pánové, chtěl bych se poněkud víc soustředit na jedno ze žhavých témat, které se bude projednávat zítra, totiž na situaci v Libyi.
Kolegové poslanci mají pravdu, když říkají, že v posledních dnech se rozšířil pocit naprostého chaosu nebo alespoň nepředvídatelnosti rozhodování a chování Evropské unie a zvláště jejích členských států. Zejména díky tomu, že některé země se připojily ke koalici a pak odřekly svoji účast, není v rámci NATO možné dosáhnout shody.
Touto situací nepůsobíme pouze značnou nejistotu mezi našimi partnery o tom, zda máme jasno, čeho vlastně chceme dosáhnout a jak toho chceme dosáhnout, ale také působíme velké nesnáze evropskému veřejnému mínění, jež nemůže chovat k Evropské unii a jejím současným vedoucím představitelům důvěru, pokud jde o to, zda jsou schopni dostát povinnostem, které mají vůči našim partnerům v jižním Středomoří.
Byl bych velmi rád, kdyby Evropská rada v následujících dnech přišla s jasnými a pevnými rozhodnutími o Libyi, ale nejen o Libyi, nýbrž také o dalších zemích, ve kterých jsme v podstatě ve stejné situaci, například v Bahrajnu, Jemenu a do jisté míry v Sýrii. Jaksi zapomínáme, že to, co děláme v Libyi, bude hodnocenu také s ohledem na to, jak přistupujeme k dalším zemím v tomto regionu.
Byl bych rád, aby Evropská rada jasně rozhodla o tom, čeho chce Evropská unie dosáhnout v Libyi, čímž se také do značné míry vyjasní, jak toho dosáhneme. Jsem přesvědčen, že si musíme jasně uvědomit, že situace v Libyi bude mít mnoho vážných následků také pro sousední země, pokud bude dále trvat dlouhou dobu.
Musíme být proto připraveni poskytnout pomoc Egyptu i Tunisku, a to nejen při řešení humanitární situace, ale musíme být také připraveni poskytnout hospodářskou a finanční pomoc, a to doslova v příštích dnech, týdnech a měsících, protože situace v Libyi bude mít dopad na hospodářskou situaci v obou zmíněných zemích.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Paní předsedající, zaznělo zde, že v krizi není euro, nýbrž členské státy, které se dostaly do dluhů. To je podstata krize - nezodpovědné zadlužování, ke kterému docházelo po mnoho let. Tomu musíme nyní učinit přítrž. Proto je správné, že evropský mechanismus stability musí být nesmlouvavý. Proto je také správné, že tomu tak bylo v případech, kdy byla poskytnuta pomoc. Proto je rovněž správné, že Irsku nebyla snížena úroková sazba.
Toto zadlužování musí skončit. Opět slyším sociální demokraty hovořit o rozlišování dobrých a špatných dluhů. Investice samozřejmě nejsou totéž co spotřeba, jenže od určité chvíle se příliš mnoho dobrých dluhů také stává špatným dluhem. Musíme se chovat spravedlivě vůči budoucím generacím, potřebujeme udržitelné veřejné finance - a pak bude euro zase stabilní.
V Paktu pro euro je příliš slabě zastoupena metoda Společenství. To zde bylo řečeno a zcela právem. Sdílím tento názor.
Na závěr bych se chtěl dotknout otázky Libye. Rada podpořila rezoluci 1973. Nyní se musíme dívat do budoucnosti. Souhlasím s panem poslancem Salafrancem Sánchez-Neyrem v tom, že Francie sehrála velmi dobrou úlohu. Kdybychom však pozvali na summit do Elysejského paláce Turecko, neměli bychom v NATO současné problémy a situace by pro nás všechny byla podstatně jednodušší. Navíc doufám, že nově jmenovaný předseda přechodné vlády v Libyi brzy zavítá na návštěvu k nám do Evropy.
Konrad Szymański
(PL) Paní předsedající, všech cílů, které si stanovila Euroskupina a které jsou někdy naprosto rozumné, lze úspěšně dosáhnout pomocí hospodářské, sociální a daňové politiky členských států. Nabízí se tedy otázka, proč v současnosti kvapně měníme Smlouvu, abychom tyto pravomoci přenesli - přinejmenším částečně - na úroveň Unie.
Myslím si, že na to jsou dvě odpovědi: jako obvykle chceme si rozdělit odpovědnost za nepopulární rozhodnutí s Evropskou unií, nebo chceme využít příležitosti, možná pod záminkou reforem, prostě přenést do Bruselu více moci. Pochybuji, že to přinese očekávaný účinek, uvážíme-li, že většina států, které jsou členy Euroskupiny, mají vyšší dluh a méně konkurenceschopný daňový systém než ostatní členské státy.
Nad touto debatou se samozřejmě vznáší hrozba dvourychlostní Evropy. Chtěl bych varovat ty, kdo chtějí spěchat. Kromě toho, že je zapotřebí stejná rychlost, je zapotřebí také správný směr. Jet velmi vysokou rychlostí, ale špatným směrem, může skončit jen jedním - katastrofou velkých rozměrů. Aspoň jsem si toho všiml na evropských silnicích.
Miguel Portas
(PT) Paní předsedající, portugalský parlament dnes bude hlasovat již proti čtvrtému stabilizačnímu programu předloženému vládou za posledních dvanáct měsíců. Většina poslanců portugalského parlamentu se vysloví proti tomuto návrhu kvůli obsahu tohoto balíčku, ale také kvůli tomu, že dříve, než byl v Portugalsku znám, projednán nebo schválen, tak s ním byl seznámen Brusel.
To je důvodem mé první otázky maďarskému předsednictví: hodlá s ohledem na tuto zkušenost hájit společně se svými partnery závaznost toho, aby tyto dokumenty nejdříve schválil příslušný parlament, nebo ne?
Má druhá otázka zní takto: Zítra bude Rada rozhodovat o finančním mechanismu na období po roce 2013, ale nic nám neřekla o současném finančním mechanismu, který je tím, co nás zajímá. Jelikož v Portugalsku se blíží předčasné volby, nutně dojde k velkému nárůstu veřejného dluhu a úrokových sazeb. Co plánuje Rada udělat, aby zabránila spekulacím s portugalským veřejným dluhem? Navíc neříkejte, že jde o záležitost Portugalska, protože je-li na nás, abychom šetřili, pak proto, že se také podílíte na rozhodnutích.
Bastiaan Belder
(NL) Paní předsedající, vysoká představitelka včera odpoledne na Výboru pro zahraniční věci uvedla, že chce nabídnout konkrétní podporu "novému Egyptu", jak jsme jej začali označovat, při řešení rozsáhlého nedostatku bytů. Každý, kdo je alespoň trochu obeznámen s katastrofální sociální a hospodářskou situací, v níž se nachází velká většina egyptského obyvatelstva, se nemůže dále oddávat euforii. Zde jde o to projevit skutečné evropské soucítění.
Proto vřele vítám veškeré evropské snahy o zlepšení životních podmínek v Egyptě. Určitě v této době, kdy země po odchodu prezidenta Mubaraka prochází nejistým obdobím přechodu a kdy Káhira podle všeho směřuje vstříc finanční a potravinové krizi. Podle mého názoru by evropská pomoc Egyptu měla být ze strany Rady doprovázena zdvojnásobeným úsilím.
V novém Egyptě si musí být všichni občané bez ohledu na náboženské vyznání rovni před zákonem a všichni musí mít stejná práva. Káhira navíc musí dodržovat mírovou smlouvu s Izraelem a dále ji prohlubovat. Pokud bychom si stanovili tyto dvě podmínky, byla by tím posílena vnitřní i vnější stabilita nového Egypta.
Barry Madlener
(NL) Paní předsedající, myslel jsem si, že jste mne přehlédla. Děkuji vám, že jste mi udělila slovo. Vytváříme mechanismus stability, stálý fond pomoci, který budou muset zaplatit běžní občané, lidé, kterým nikdo nic nedá zadarmo. Příjemci pomoci však jsou lidé, kteří ji dostanou zadarmo. Od nynějška budeme odměňovat podvodníky, ty, kdo nedodržují sliby a kdo falšují čísla.
Před deseti lety byl podepsán Pakt o stabilitě a růstu a tento krok byl doprovázen slavnostním příslibem, že tím bude udržen pořádek ve veřejných financích. Německo, Francie, Řecko a další země tento pakt porušily. S velkými schodky se nic nedělalo. Přesto nyní zase slyšíme slavnostní sliby, že nový pakt bude skutečně fungovat. Nyní bude rozhodovat Brusel o tom, kolik si Holanďané smějí vydělat, kdy smějí jít do důchodu a jak budou mít vysoké důchody. Účet opět platí daňoví poplatníci, lidé, kterým nikdo nic nedá zadarmo.
Paní předsedající, stálý fond je nákladnou hračkou, která umožní politickým elitám zastírat skutečnost, že některým zemím v měnové unii nelze důvěřovat. Jsou tu země, které si chtějí užívat úspěchů eura, ale nechtějí nést břemeno s tím spojené, jedná se o země, které nedokážou udržet svoje finance v pořádku. Tyto země by, paní předsedající, měly z eurozóny odejít. To je jediná změna, kterou je v Paktu o stabilitě a růstu třeba provést.
Mario Mauro
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, převraty šířící se v jižním Středomoří by neměly odvádět naši pozornost od střednědobých hospodářských a jiných cílů, které jsme si již dávno stanovili. Místo toho by mezinárodní nepokoje měly zrychlit tempo růstu našeho hospodářství. Je dobře, že rozhodnutí o provádění strategie Evropa 2020 mají být přijata rychle, již tento týden na zasedání.
Nevíme, co se bude dít v Libyi po skončení konfliktu, ale jisté je, že nic nezůstane navždy stejné. Evropa proto opravdu potřebuje balíček opatření, která umožní hospodářstvím členských států vstupujícím do nového období plného nejistoty nabrat dech. Největší otázkou však nepochybně zůstává situace ve Středomoří. Válka ve Středomoří by byla největší katastrofou, jakou si lze dnes představit. Země, které považovaly za nezbytné něco za těchto okolností udělat, jednaly moudře, nicméně co nám zbývá vyřešit, je velký rozpor uvnitř Evropské unie, která, jak se zdá, si neví rady s tím, jak postupovat, není-li v této otázce dokonce rozdělena.
Obracím se proto na maďarské předsednictví: Parlament, a jak se domnívám, také Komise podporují toto předsednictví, které má šanci vytěžit z této krize řešení, jímž se vyhneme debaklu Evropské unie.
Máme obrovskou odpovědnost: využít tuto krizi jako šanci pro výrobu, umožnit, aby se zrodila a rozvíjela zahraniční politika, za niž se nebudeme muset před světem stydět. S touto odpovědností, s pochybnostmi i chybami stojíme před závažnými událostmi a myslím, že bychom se měli ke své zodpovědnost bezvýhradně přihlásit a zajistit, aby rozhodnutí, která Rada zítra a pozítří přijme, byla rozumná, ale především odvážná. Děkuji vám.
Edite Estrela
(PT) Paní předsedající, již zde bylo zmíněno, že by právě nyní bohužel mohla v portugalském parlamentu padnout vláda. Pokud vláda padne, stane se tak následkem politické nestability, kterou způsobily opoziční strany, jež nepodpořily další úsporný balíček.
Je pravdou, že v několika měsících se jedná již o čtvrtý balíček, a to nikoliv kvůli tomu, že by ty předchozí nebyly dodrženy. Byly. Spíše je to dáno tím, že uložené podmínky se zhoršily kvůli nenasytnosti trhů. Plnění portugalského rozpočtu zaznamenalo v lednu a únoru přebytek, výdaje poklesly o 3 % a příjmy se zvýšily o 11 %.
Politické síly, které tím, že odmítly úsporný program vlády, jenž měl podporu Evropské komise, Rady a Evropské centrální banky, vyvolaly tuto politickou krizi, mohou být velmi spokojeny. Cítit uspokojení z této situace však mohou jen díky své krátkozrakosti, protože pro zemi eurozóny, která má problémy s dluhy, je to hrozná situace. Naší zemi to neprospěje, vůči Portugalcům je to bezohledné a byla tím zasazena další rána udržitelnosti velkého projektu jednotné měny.
Eurozóna se nenachází v jen tak nějaké krizi: jsme uprostřed velké krize eurozóny. Chtěla bych se kolegů poslanců z Portugalska zeptat: jakou máme jinou možnost? Všechny členské státy musí do dubna předložit své úsporné plány. Potřebuje nebo nepotřebuje Portugalsko další úsporná opatření, má-li snížit svůj schodek a veřejný dluh, má-li v roce 2012 snížit schodek o 3 % a v roce 2013 o 2 %? Odmítli jste vyjednávat, ale nepředložili jste jiné řešení. Odmítnutí není řešením, nýbrž znamená problém, který na portugalských občanech bude vyžadovat další oběti.
Marielle De Sarnez
(FR) Pane předsedající, nejbližší zasedání Rady je pro vedoucí evropské představitele pravděpodobně poslední šancí uvědomit si, že jsme Evropu zakládali s cílem chránit naše hodnoty a postupovat společně v důležitých otázkách. Je-li obyvatelstvo vydáno na milost a nemilost krvelačnému vůdci, jedná se o důležitou otázku.
Díky úsilí Francie a Spojeného království byla přijata příslušná rezoluce. Podařilo se nám zabránit plukovníku Kaddáfímu v obsazení Benghází. Nicméně nejednotnost Evropy je znepokojující. Zítřejší zasedání Rady musí vyslat jasný signál: musí podpořit probíhající zásah, uznat libyjské povstalce, aby je bylo možno podpořit, a tím ještě více izolovat plukovníka Kaddáfího, aby jeho režim padl.
Důležitou otázkou je také to, co se v současnosti děje v Bahrajnu, Jemenu a Sýrii. Vidíme-li, že se na Blízkém východě opět roztáčí kolo násilí, jedná se také o důležitý problém.
My, Evropský parlament, očekáváme od vedoucích evropských představitelů, že budou jednat dříve, než bude pozdě. Ve velké části světa se dala historie do pohybu. Být politicky odvážný znamená přijmout tuto výzvu: právě to očekáváme od Evropy a těch, jimž je svěřena.
Peter van Dalen
(NL) Pane předsedající, bývalý ministr financí Ruding reagoval na to, že Nizozemí má poskytnout záruku ve výši mnoha miliard euro, slovy. "Cesta do rozpočtového pekla je dlážděna vysokými zárukami". A skutečně, záruky, které byly poskytnuty, jsou příliš vysoké a riskantní. Nepomohou odvrátit krizi, protože se nestrefují do černého.
Současnou evropskou krizi způsobili ti, kdo nezodpovědně nechali narůstat dluhy, a ti, kdo nedodrželi uzavřené dohody. Pokud neodstraníme tyto hlavní problémy, můžeme poskytovat záruk, kolik chceme, stejně nám to nepomůže.
Máme Pakt o stabilitě a růstu. Ale již v roce 2004 se mu Francie a Německo vysmály. Měli jsme možnost posílit tento pakt zavedením automatických sankcí, ale jak to dopadlo? Tresty zůstaly otázkou politického rozhodování. To je neuvěřitelné. Německý spisovatel Hans Enzensberger přesně předpověděl, k čemu dojde. Předpověděl, že současná situace povede občany k tomu, aby hleděli na evropskou politickou elitu s cynismem a pohrdáním.
Ilda Figueiredo
(PT) Pane předsedající, cesta, kterou se vydávají vedoucí představitelé Evropské unie, cesta většího vykořisťování pracujících a nových antisociálních opatření prohlubujících nerovnosti, zvyšujících nezaměstnanost a nejistotu v zaměstnání, prohlubujících chudobu a sociální vyloučení, a to vše ve službě hospodářským a finančních zájmovým skupinám Evropské unie, jejichž zisky stále rostou, je nepřijatelná.
Krize je jim záminkou k tomu, aby hospodářsky nestabilnějším zemím nasadili kolem krku další oprátku, když stanovené podmínky pro uplatnění evropského mechanismu stability využijí ve skutečnosti k tomu, aby ze suverénních států udělali pouhé protektoráty.
Pracující a občané se staví proti těmto opatřením, jak ukázala sobotní demonstrace v Portugalsku, jíž se zúčastnilo více než 300 000 osob, a jak se ukazuje dnes v portugalském parlamentu, kde se většina poslanců nepochybně postaví proti čtvrtému úspornému balíčku.
Chceme však, pane předsedající, dát najevo nesouhlas s tím, aby mezinárodní síly bombardovaly Libyi, tak jako jsme projevili nesouhlas s tím, aby v jednotlivých zemích tohoto regionu, včetně Libye, Bahrajnu a Jemenu, byly násilně potlačovány lidové protesty.
Jaroslav Paška
- (SK) Pane předsedající, zodpovědné hospodaření s finančními zdroji je základní podmínkou dobrého a stabilního fungování domácností, výrobních nebo obchodních firem, krajů, států a také svazů států.
Je proto přirozené, že když se skupina států Evropské unie rozhodla vytvořit jednotnou společnou měnu, musí najít mechanismus, jak zabránit populistickým politikům, aby zatěžovali společnou měnu neudržitelnými závazky - zadlužováním, kterým si tito politikové kupují na krátkou dobu podporu voličů. Pakt konkurenceschopnosti definuje určité parametry, které by měly zejména země eurozóny dodržovat. Problémem je však uplatňování těchto dobře míněných pravidel.
Jsem proto přesvědčen, že již nastal čas uplatňovat automatický mechanismus sankcí za nedodržování společně dohodnutých pravidel hospodaření, aby se tyto sankce nestávaly předmětem politického obchodování Evropské rady, kde si předsedové vlád vzájemným odpouštěním sankcí kompenzují svoje četné různé politické přešlapy.
Jacek Saryusz-Wolski
Pane předsedající, chci se věnovat dvěma tématům. Nejprve chci přivítat pozitivní událost, vznik Paktu euro plus. Rodí se nová struktura, svého druhu hospodářský Schengen. Důležité je, že by měla být pro všechny a otevřena každému, kdo je schopen a ochoten se do ní zapojit, a že by neměla vytvořit dvourychlostní Evropu. Bohužel tento pakt bude otevřený jen částečně, protože změna článku 136, o níž jsme jednali a hlasovali na Výboru pro ústavní záležitosti, neprošla. Cituji: "Vyzývá k tomu, aby byl mechanismus stability od počátku otevřen členským zemím, jejichž měnou není euro, ale které se do něj chtějí zapojit." Bude otevřená jen částečně, protože bude umožňovat přijetí závazků. Nebude otevřena pro země, jejichž měnou není euro, pokud budou chtít mít podíl na právech.
Tím, co nás sjednocuje, je společný trh, který nás sjednocuje mnohem více než euro. Nejedná se o krizi eura, nýbrž o krizi v některých členských státech, jejichž měnou je euro. Kterýkoliv členský stát, jehož měnou není euro, by mohl mít stejný problém s veřejnými financemi. Tento návrh tedy nemá logiku a není konzistentní.
Nyní stručně k Libyi a jižnímu Středomoří. Nejprve bych nám chtěl blahopřát - vlastně nikoliv Unii, nýbrž některým členským státům, které v první linii v Libyi brání lidská práva a demokracii. Měli bychom být vděčni Francii a jejímu prezidentovi, Nicolasovi Sarkozymu, za to, že razí cestu.
Jsem toho názoru, že se zde v naší zahraniční politice jedná o první kroky od politiky určované zájmy k politice určované hodnotami. Musíme udělat dvě věci. Musíme přepracovat politiku sousedství, orientovat ji na naše společnosti a vlády a dosáhnout toho, čemu ve střední a východní Evropě říkáme přechod nebo transformace. Je také naléhavě zapotřebí přepracovat, reformovat a posílit společnou bezpečnostní a obrannou politiku tak, aby Unie měla k dispozici společné velení a vojenské kapacity.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Pane předsedající, zítřek, 24. březen, bude symbolickým dnem. Za prvé bude zvláštní tím, že dojde ke změně Lisabonské smlouvy, pro niž jsme před chvílí hlasovali, která umožní vznik stálého evropského mechanismu stability. Tento mechanismus umožní Evropské unii vytvořit první evropské dluhopisy, které mají v případě spekulativních útoků sloužit k financování státního dluhu za nízkých úrokových měr.
Z tohoto hlediska je škoda, že se tento proces zastavil na půl cesty. Aby bylo možno se vypořádat s iracionálním chováním trhů, měla být změna Smlouvy příležitostí udělit Evropské centrální bance pravomoc dělat totéž, co dělají Spojené státy, a v případě tlaků v oblasti měnových kurzů vykoupit veřejný dluh. Tento proces je dokonce ještě dále od cíle, protože cenou, kterou je třeba zaplatit, je provádění Paktu konkurenceschopnosti, což je jen jiný název Paktu pro euro. A to je druhá symbolická událost zítřka. Tento pakt se těší jednomyslné podpoře Rady, Komise a Evropské centrální banky.
Dámy a pánové, všichni znáte washingtonský konsensus, měli jste ho v oblibě. Dne 24. března se zrodí "bruselský konsensus". "Bruselský konsensus" je slepou a bezohlednou aplikací neoliberálního dogmatu: spočívá v omezení veřejných služeb a sociálního státu, úsporách v oblasti mezd a minimální regulaci finančních trhů.
Dámy a pánové, Rada, Komise a Evropská centrální banka mají krátkou paměť. Navrhují, aby Pakt pro euro byl promítnut do balíčku správy ekonomických záležitostí, aby do našeho systému zavedly stejné politiky, které vedly k hospodářské krizi. Příčinou nárůstu zadlužení domácností ve Španělsku, Spojeném království a Irsku, který byl živen finančním odvětvím, nebylo nic jiného než krize kupní síly v důsledku omezování mezd, které dominovalo posledním dvaceti letům. Pakt pro euro bohužel navrhuje učinit úspory v oblasti mezd stálým jevem.
Pokud jde o veřejný dluh, tak kromě toho, že je následkem hospodářské krize, je také výsledkem nesmyslného snižování daní ve všech oblastech, které obhajovali liberálové i konzervativci. V Evropě nedocházelo k bujení veřejných výdajů: bylo tomu přesně naopak. Rozpočtové a mzdové úspory v kombinaci se zvyšováním úrokové míry, které již naplánovala Evropská centrální banka, nakonec v Evropě zadusí vnitřní poptávku a oživení, aniž by se snížily schodky. Zítra budeme stát bok po boku zaměstnancům protestujícím proti tomuto "bruselskému konsensu". To je třetím symbolem 24. března. Nechceme-li zažít návrat hnědých košil - vždyť Evropa byla vytvořena proto, aby mu zabránila - zvolení zástupci občanů musí s lidmi kritizovat tyto nespravedlivé a zároveň neúčinné politiky.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Pane předsedající, vytvoření stálého evropského mechanismu pro řízení krizí je na místě, pokud v budoucnosti budou nastávat krize. Nikdo z nás si další krize nepřeje, ale mohlo by k nim dojít. Je nicméně politováníhodné, že stálý mechanismus pro řízení krizí má být vytvořen mimo orgány EU. Tento mechanismus by měl být co nejúžeji napojen na orgány EU, aby mohly kontrolovat, jak je využíván. Kromě toho veškeré sankce by se měly uplatňovat automaticky a ne až po diskusích a vyjednávání.
Chtěla bych se stručně dotknout naší takzvané zahraniční politiky a Libye.
Situace v Libyi i uvnitř mezinárodního společenství je chaotická. Bylo správné přijmout rozhodnutí o bezletových zónách s cílem chránit civilisty. Evropská unie se na tom také podílela. Po útocích na pozemní vojska je podle mne dobré položit si otázku, zda tato bezletová zóna byla vytvořena za tímto účelem. Z tohoto hlediska se situace blíží vzniku válečného konfliktu.
Derk Jan Eppink
Pane předsedající, pan Schulz řekl, že vojenské operace byly připraveny příliš narychlo. Naopak přišly příliš pozdě. Západ čekal příliš dlouho; mohl Kaddáfího izolovat v Tripolisu a buď ho přinutit odejít, nebo ho přemoct. Takhle jsme sotva stihli předejít masovému vraždění v Benghází.
A co jsme mohli vidět? Francie a Velká Británie - dva národní státy - se ujaly vedení. Gratuluji! Německo je zjevně zemí tvrdé měny a měkké síly. Být německým ministrem obrany je nejrizikovějším povoláním v zemi. Mezitím se Turecko staví proti NATO a Spojené státy jsou silou na ústupu a jednají jen jako pozorovatel.
Obávám se, že - stejně jako na Balkáně - nemůžeme překonat tento mrtvý bod bez angažovaného vedení ze strany Ameriky - vedení, kterého Evropská unie bohužel není s to se ujmout. Jediným politikem, který si s Kaddáfím věděl rady, byl Ronald Reagan. Reagan měl celou dobu pravdu.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, přesně před rokem se vedoucí představitelé Evropské unie spolu s řeckým předsedou vlády rozhodli, že by Řecko mělo v hospodářských a sociálních otázkách sehrát roli pokusného králíka. Následně byla pod záminkou snížení schodku a dluhu veřejných financí a zvýšení konkurenceschopnosti přijata extrémní a antisociální opatření. Výsledkem tohoto experimentu je, že v posledním čtvrtletí roku 2010 veřejný dluh dosáhl téměř 150 %, nezaměstnanost 15 %, přičemž nezaměstnanost mezi mladými dosáhla 30 %, inflace je 4,4 % a ekonomická recese dosáhla hodnoty 6.6 %.
Pane komisaři Rehne, řecký experiment selhal a pokusný králík je hospodářsky, sociálně i politicky na odstřel. Vedoucí představitelé Evropské unie mají pro další členské státy, jež se obrátí o pomoc k Paktu pro euro - což je Evropská varianta řeckého memoranda -, připraven stejný osud. Jsme proti tomuto paktu, protože nechceme zlikvidovat pracující, důchodce a nezaměstnané.
Pane komisaři Rehne, při podpisu řeckého memoranda jste Řekům popřál "mnoho odvahy". Jste-li ve svých přáních stálý, budete muset v pátek nebo v sobotu popřát "mnoho odvahy" také evropským pracujícím.
Hans-Gert Pöttering
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, americký politolog Samuel Huntington kdysi předpověděl střet civilizací. Pokud bychom se na to spolehli, pak máme ve smyslu sebenaplňujícího proroctví na zapříčinění tohoto střetu civilizací sami svůj podíl. My, Evropský parlament, jsme se vždy zasazovali o spolupráci s arabskými zeměmi a tamními lidmi. Nyní vidíme, jak lidé v arabském světě usilují o hodnoty, které také představujeme: demokracii, svobodu a právní stát. Kdo by ještě před několika týdny očekával, že nás, západní a mezinárodní společenství, bude Arabská liga žádat o zastavení libyjského tyrana? V arabském světě právě probíhají dalekosáhlé změny a my si zde nesmíme dovolit dopustit se jakékoliv chyby. Nestačí jen vyslovení podpory lidem v arabských státech; se slovy musejí jít ruku v ruce i činy.
Stejně jako jsem byl před dvěma a půl týdny v Káhiře, odjíždím dnes večer jménem Nadace Konrada Adenauera, jíž jsem předsedou, do Tuniska. Chci znovu připomenout slova Konrada Adenauera, prvního kancléře Spolkové republiky Německo, který prohlásil: "Jsme na straně svobody." Nyní musíme lidem v arabském světě říct: "Pokud vy sami chcete, pak jsme připraveni poskytnout vám pomoc v podobě solidarity a rady ve věcech demokracie tak, abyste se mohli připravit na volby."
S hrůzou se dozvídáme o dnešním teroristickém útoku v Jeruzalémě, který si vyžádal mnoho zraněných. S největší rozhodností to odsuzujeme, ať už je za to zodpovědný kdokoliv. Je třeba ale také rozhodně říci, že mezi Izraelem a Palestinou nyní musí zavládnout mír. Jestliže zavál vánek svobody nad arabskými státy, pak je třeba této příležitosti využít i v zájmu nastolení míru mezi Izraelem a Palestinou, aby mohl žít Izrael uvnitř bezpečných hranic, ale aby uvnitř bezpečných hranic mohli žít také Palestinci, kteří touží po stejné důstojnosti jako Izraelci. V době těchto velkých změn v arabském světě je naším úkolem, abychom k tomu jako Evropská unie přispěli svým dílem, a to jednotně a rozhodně.
(potlesk)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, zajímalo by mne, zda je krom již vyhlášených opatření role evropské politiky dostatečná. Upevnění vedoucí role Evropské unie, zvláště pokud se týká zahraniční politiky, jistě vyžaduje svůj čas. Ale jak víme, někdy dochází k situacím, které nám bohužel kýžený čas nedopřávají a které vyvolávají potřebu rychlé a prozíravé reakce.
Nyní je jasné, že stále nedostatečně reagujeme na požadavky týkající se středomořského regionu a zejména Libye: musíme více přemýšlet, abychom poznali, že možná budeme muset vyvinout větší iniciativu, abychom porozuměli tomu, oč tu běží, a abychom mohli ve vztahu ke středomoří podniknout sladěné kroky.
Ve skutečnosti je všem jasné, že pokud se podíváme na Libyi, existují zde zásadní rozdíly mezi společnými kroky Evropy jako celku a mezi kroky, jež podnikají jen jednotlivé aktivní země, jak je tomu v tomto případě. Mé poselství zástupcům Rady a Komise zní: ne, ještě jsme toho nedosáhli.
Rada nezodpověděla některé otázky a musí tak urychleně učinit. Zajímá mě, zda v otázkách humanitárního úsilí přesně víme, co dělat, pokud nebude dostačovat rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1973 a pokud některé země překročí svůj mandát.
Zadruhé bych chtěl znát názor Rady na otázku operačního velení: NATO nám sdělilo, že vykonává technickou úlohu, nikoliv politické vedení. Myslíme si, že můžeme takto postupovat, aniž bychom usilovali o silnější a jednotnější úlohu Evropské unie, že můžeme přehodit zodpovědnost na několik zemí, které ji sami chtějí přijmout?
Zatřetí je v rámci probíhajících operací a vztahů s Arabskou ligou a Africkou unií zásadní předcházet tomu, aby byl ve výsledku náš zásah vnímán negativně, což vyvolává riziko vytváření nejistoty a nebezpečí. Jsme si toho vědomi? Možná ne docela. Tyto otázky nezasluhují byrokratické odpovědi, ale počínaje zítřejším zasedáním Rady vyžadují příslušné politické reakce.
Olle Schmidt
(SV) Pane předsedající, kritikové eura v mé zemi říkají, že situace Řecka a Irska ukazuje, že euro nefunguje. Říkají, že je lepší zůstat mimo eurozónu. Mýlí se.
Ve své desetileté historii vytvořila eurozóna stabilitu, podmínky nízké inflace a skutečně milióny nových pracovních příležitostí. Stálý krizový mechanismus bude sloužit jen jako úplně poslední instance v případě, že se země dostane do velkých hospodářských obtíží.
Euro není příčinou krize, jak ostatně pan komisař často správně zdůrazňuje. Společná měna je naopak důležitou součástí jejího řešení, což ve výsledku platí i pro země, jako je Švédsko. Proto hluboce lituji skutečnosti, že většina ve švédském parlamentu není pro přistoupení Švédska do Paktu pro euro. Snižuje to vliv mé domovské země. Pokud chce Švédsko patřit do vnitřního kruhu EU, což podle švédské vlády patří, není dobré sedět mimo jednací sály. Dánsko, dánská vláda i parlament euro podporují. Mělo by to tedy být možné i v případě Švédska.
Georgios Toussas
(EL) Pane předsedající, Komunistická strana Řecka odsuzuje další protiprávní imperialistickou válku rozpoutanou v Libyi Spojenými státy americkými, Francií, Velkou Británií a NATO.
Zájem na poskytování humanitární pomoci je nestoudné pokrytectví. Skutečným cílem imperialistů je ropa, zemní plyn a přírodní zdroje v Libyi, v severní Africe a vůbec v celém regionu. Imperialistická agrese ze strany USA, NATO a Evropské unie zvyšuje rizika, jimž jsou lidé v celém regionu vystaveni. Nový pakt a sjednocující se evropské hospodářské řízení s sebou přinese masovou nezaměstnanost a chudobu. Evropský podpůrný mechanismus je mechanismem pro řízený bankrot a jistou insolvenci lidí, aby byly chráněny zisky plutokracie.
Takový je svobodný svět USA, taková je demokratická a svobodná Evropská unie. Skutečné dilema je, zda padne lid nebo plutokracie. Lidé by neměli nést následky imperialistického barbarství a kapitalistické krize. Nesmějí být odsouzeni k trvalé nezaměstnanosti a chudobě, a proto je vyzýváme, aby povstali a postavili se proti této imperialistické intervenci, aby bojovali za svá moderní práva a za jinou cestu k růstu, která pokryje potřeby mas, ne výtěžky monopolů.
Paulo Rangel
(PT) Pane předsedající, nejprve bych chtěl upozornit na význam, jaký přikládá skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), zejména pak její portugalská část, nastávajícímu zasedání Rady, nalezenému řešení - které je mnohem lepší než jak se tehdy očekávalo - a především práci mých kolegů, pánů Broka a Gualtiera, kteří v souladu s postoji Komise připravili jménem Parlamentu zprávu, jež přibližuje zdroje tomu, co lze jednoznačně považovat za řešení Společenství a vzdaluje je řešení na mezivládní úrovni.
Dále bych chtěl nyní, v době, kdy Portugalsko zažívá politickou krizi, říci všem svým kolegům poslancům, že portugalská Sociálně demokratická strana (PSD), která patří do skupiny PPE, je připravena v příštím volebním období vládnout. Navíc budeme naší zemi vládnout v souladu s kritérii eurozóny a budeme plnit veškeré vytčené cíle a nadto uděláme vše, co nebyla portugalská Socialistická strana (PS) s to udělat za celých 13 let, opakuji, za 13 let.
Vláda Socialistické strany byla jedním kolosálním selháním. Vše, co se v Portugalsku přihodilo, PSD v průběhu voleb 2009 předpovídala. Účastnil jsem se této kampaně a varovali jsme, že k tomu dojde. Proto zde nyní stojíme a říkáme, že dáváme Evropské unii všechny záruky, zvláště pak našim partnerům v eurozóně, že splníme veškerá požadovaná kritéria a přimějeme portugalské občany, aby si utáhli opasky. Ale pro jednou bude ve vládě sedět někdo důvěryhodný - narozdíl od současné portugalské vlády, která měla předložit čtyři programy stability a růstu, ale která namísto toho neustále hledá nová řešení, aniž by byla schopna věrohodně reagovat na trhy - kdo bude jednat způsobem, jenž slouží zájmům Portugalska i Evropy.
(Řečník souhlasil s položením otázky zvednutím modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu.)
Edite Estrela
(PT) Pane předsedající, chtěla bych se jen pana Rangela zeptat - když říká, že příští portugalská vláda přijme tatáž úsporná opatření a že se zaváže k týmž cílům, jež byly vyjednány s Bruselem - zda si nemyslí, že je dětinské a neopatrné vyvolávat politickou krizi, zda si nemyslí, že Portugalsko zaplatí příliš vysokou cenu a že to po portugalských občanech bude vyžadovat příliš velké oběti. Na to bych chtěla slyšet odpověď. Není to jen touha po moci, co je vede k tomuto přístupu?
Paulo Rangel
(PT) Pane předsedající, odpovím velice rád, ačkoliv jsem neměl v úmyslu zvrhnout rozpravu Evropského parlamentu v diskusi o portugalské politice. Ostatně, pokud se chce paní poslankyně Estrelová bavit o portugalské politice, nabízí se prosté řešení: musíme projít volbami, kandidovat do portugalského parlamentu, a pak bude mít příležitost z řad opozice diskutovat se Sociálně demokratickou stranou o politikách, jež pro Portugalsko tato strana připraví.
Chtěl bych k tomu jen říci toto: nemůžeme si už nechat líbit další vládu, která selže čtyřikrát během dvou let. Je to nemožné, neudržitelné a trhy to považují za nedůvěryhodné: žádné další řešení s portugalskou Socialistickou stranou neexistuje.
(Řečník souhlasil s položením otázky zvednutím modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu.)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pane předsedající, nebudu mít možnost položit tuto otázku v portugalském parlamentu, a tak se zeptám přímo: proč portugalská část skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) nepodporuje tento tak důležitý návrh? Pokud se rozhodnutí zpozdí, může tím trpět celá eurozóna a Evropská unie. Proč nepodpoříte navrhovaná řešení rovnou tady a teď?
Paulo Rangel
(PT) Pane předsedající, portugalská Sociálně demokratická strana narozdíl od mnoha stran z ostatních zemí Unie podpořila všechny úsporné balíčky. Jestliže vláda tak zásadně selhala -neexistuje pro ni už žádná omluva, nedokázala za celé dva roky dosáhnout jediného výsledku - a situace na trhu zůstává, jak je, pak nemá PSD jinou volbu než stát na straně řešení. Řešením jsou nové volby, nová vláda, nová důvěryhodnost pro Portugalsko, ale také pro Evropu a eurozónu.
Simon Busuttil
(MT) Pane předsedající, před dvěma týdny tento parlament přijal statečné usnesení, které krom jiného vyzývá k vytvoření bezletové zóny nad Libyí. Přesně před týdnem, kdy ještě Rada bezpečnosti OSN takovou rezoluci neschválila, jsme měli další zasedání, při němž jsme se cítili bezmála zoufalí díky bezprostředně hrozícímu pádu Benghází a nakonec i kolapsu celé prodemokratické libyjské revoluce. Minulý čtvrtek, den poté, byla rezoluce schválena a jsou tomu čtyři dny od jejího zavedení.
Pane předsedající, myslím, že je důležité pokračovat v provádění tohoto usnesení a i nadále podporovat libyjský lid. Zároveň musíme tamní lidi chránit před dalšími masakry a pomáhat jim v přechodu k demokracii.
Vypořádat se musíme i s dalšími dvěma záležitostmi. Především musíme pokračovat v poskytování rozsáhlé humanitární pomoci libyjským obyvatelům a uprchlíkům, kteří z Libye utíkají zejména do Tuniska a Egypta. Zadruhé se musíme připravit na možný masový exodus uprchlíků směrem do zemí Evropské unie. Toto koneckonců není jen zodpovědností středomořských členských států EU, ale zodpovědností nás všech.
Tunne Kelam
Pane předsedající, dnes byla zasedací místnost skupiny PPE oficiálně pojmenována podle jednoho z otců zakladatelů Evropské unie Alcida de Gasperi. V jeho dobách byl klíčem k řešení krize nadnárodní přístup upřednostňující společné evropské zájmy. Gasperi patřil mezi politiky, kteří ačkoliv se narodili v devatenáctém století, byli schopni rozvinout vize pro Evropu století jedenadvacátého.
Zvrat v dnešní hospodářské krizi vyžaduje politiku, která nepodléhá zájmům v příštích volbách a nesoustředí se nejprve a především na vnitrostátní zájmy, ale vyžaduje politiku, která má starost o příští generace a Evropu jako celek. Pokud se týká Evropské rady, vítám nový text mechanismu stability i reformní balík pro eurozónu.
Zadruhé doufám, že se Pakt konkurenceschopnosti ukáže jako důvěryhodný a přiláká také členské státy stojící mimo eurozónu. Je důležité, aby se každá vláda rozhodně zavázala podstatně zlepšit náš konkurenční status.
Zatřetí se v souvislosti s jednotným trhem poněkud obávám, že jeho ambiciózní cíle byly podstatně zkráceny a že by se jeho provozní účinnost mohla stát téměř zanedbatelnou. A proto, zatímco rozhodujeme o nových krocích, prokažme svou politickou vůli a věrohodnost tím, že naplníme ony čtyři svobody, na nichž stojí evropská spolupráce i vnitřní trh, a tím, že plně provedeme směrnici o službách.
Wim van de Camp
(NL) Pane předsedající, nejprve bych chtěl vyjádřit svou účast a soustrast lidem v Japonsku. Vím, že rozpravu o Japonsku povedeme za několik okamžiků, ale doufám, že v příštích dnech i Rada vyhoví veškerým požadavkům z japonské strany na odbornou pomoc. Často hovoříme o rozvíjejících se zemích, ale zde se setkáváme s katastrofou ve vysoce rozvinuté zemi, kde je možná stále potřeba další pomoci.
Má druhá poznámka se týká Libye. Myslím si, že žádná vřelá slova, která zde dnes zazněla, ani ta vyřčená Komisí, nemohou změnit skutečnost, že Evropská unie není v Libyi přítomna a že není v současné době ani schopná zastavit kritickou situaci ve městech nebo akce Kaddáfího pozemních vojsk.
Chci poblahopřát francouzskému prezidentovi k tomu, že na poslední chvíli zajistil, že Evropská unie mohla ve spolupráci s NATO udělat aspoň něco, ale utrpení lidí stále trvá a bylo by od nás moudré zaujmout uvážený postoj. Evropa by měla raději poskytovat pomoc po krizi než v jejím průběhu, jak už jsem dříve řekl.
Závěrem bych se chtěl vrátit k Paktu pro euro. Myslím si, že jsme opravdu podnikli významné kroky kupředu. Pan Barroso ho pojmenoval úhelným kamenem, ale já se nedomnívám, že je tento důležitý kámen pevně na svém místě a v příštích měsících se budeme muset pohnout vpřed. Vskutku se nám to nepodaří vyřešit zítra.
Seán Kelly
Pane předsedající, stejně jako pan Barroso bych se chtěl soustředit na hospodářskou situaci, a to zejména proto, že je má země toho času příjemcem pomoci EU a MMF. Máme nicméně v Irsku novou vládu a novou naději. Ve svém prvním projevu náš taoiseach řekl, že chce v Evropě budovat mosty, splatit naše dluhy a pustit se do práce. A k tomu jsme pevně odhodláni.
Jsou zde ale dvě věci, které k tomu obzvláště potřebujeme. Zaprvé, účtovaná úroková sazba je drakonická a neudržitelná. Chtěli bychom ji snížit o 1 až 2 %. Zadruhé také potřebujeme nepřetržitou záruku financování našich bank, dokud se opět nestanou funkčními. Nepotřebujeme, aby na nás byl vyvíjen nátlak v otázkách daně z příjmů právnických osob, zvláště pak nepotřebujeme lekce od lidí jako je pan Sarkozy, jenž se zdá být velmi v klidu, protože ve Francii je průměrná sazba 8,2 %, zatímco naše průměrná sazba je v současnosti 11.9 %. Možná by se měl nejprve podívat na trám ve vlastním oku, než zaměří svůj ostříží zrak přes Irské moře.
V čem spočívá quid pro quo? Zaprvé zavedeme úsporný balík, a to k velké nelibosti a újmě našich občanů. Zadruhé budeme uvažovat, pokud bude třeba, o dlužní smlouvě, podobné té, kterou má Německo od roku 2009. Zatřetí budeme také uvažovat o nezávislé evropské fiskální agentuře. To je také velmi důležité, protože si nemyslím, že existuje něco jako nezávislá vnitrostátní agentura.
Chci u příležitosti jeho narozenin požádat pana Barrosa a jeho kolegy, aby Irsku pomohli v tom, aby si umělo v tomto případě pomoci samo. Příště už pak nepřijdeme a nebudeme znovu požadovat pomoc v podobě pomoci v nouzi.
Krzysztof Lisek
(PL) Pane předsedající, je třeba uvítat, že vedoucí představitelé Evropské unie věnovali v minulých týdnech tolik času tomu, co se dělo v Libyi a v dalších severoafrických zemích. Jsem si jist, že nám tyto kroky umožní předejít civilním masakrům a také věřím, že Libyjci tyrana svrhnou sami.
Nelze ale popřít, že musíme mluvit i o vnitřních výzvách - o výzvách týkajících se způsobu fungování Evropské unie a jejích orgánů, o výzvách pro vnitřní fungování, společnou zahraniční politiku a společnou bezpečnostní a obrannou politiku. Názorové rozdíly, které se objevily mezi některými členskými státy Evropské unie ukazují, jak jsme daleko od toho cíle, aby bylo v těchto oblastech v souladu s duchem Lisabonské smlouvy dosaženo skutečně společné politiky.
Je to také výzva pro celé mezinárodní společenství. Je dobře, že spolupracujeme se Spojenými státy a dalšími členy NATO, je dobře, že vedeme dialog s Arabskou ligou a Africkou unií a je dobře, že vedeme dialog s Izraelem. Myslím, že věc, kterou zdůraznil pan Pöttering, je velmi důležitá; totiž že to, co se děje v severní Africe, co se děje v Libyi a Egyptě, může mít velmi závažné důsledky, které mohou také ovlivnit budoucnost mírového procesu. Měli bychom to mít na paměti a věnovat tomu pozornost.
Také bychom měli myslet na budoucnost těchto zemí a na podporu demokracie a lidských práv a neměli bychom vystupovat jen jako požárníci hasící až rozpoutané požáry; měli bychom také myslet na další země obklopující Evropu, v nichž se mohou tyto procesy - nešťastné procesy - také vyskytnout.
Michael Gahler
(DE) Pane předsedající, ve svém pozvání na zasedání Evropské rady pan Van Rompuy píše, že naši pracovní večeři zahájíme přehledem událostí v Libyi a u našich jižních sousedů. Doufám, že se to nikdo nebude snažit zadusit a že naopak vyšleme jasný - a také jednotný - signál ohledně našich cílů v otázkách plukovníka Kaddáfího a libyjského lidu, ale také naší veřejnosti, která je roztrpčená nejednotností týkající se diktátorova setrvání u moci.
Je správné rozšířit naši černou listinu o některé další osoby a zmrazit účty libyjské národní ropné společnosti. Ale chtěl bych také, aby si EU místo NATO pamatovala svá vlastní rozhodnutí ohledně kapacit a schopností a aby byla schopná pomocí námořních sil svých členských států prosadit zbrojní embargo. Jsou to ostatně naši sousedé. V takovém případě bychom si ušetřili nedávnou stresovou situaci s Tureckem v rámci NATO a snížili bychom zátěž našich amerických spojenců.
Nyní doufám, že se plánování humanitárních misí EU nebude soustředit jen na přijímání válečných utečenců na egyptské a tuniské straně Libyjských hranic, kteří již byli osvobozeni z područí plukovníka Kaddáfího. Domnívám se, že je to nezbytné proto, aby byly představitelům v Tripolisu jasné naše zájmy.
Komunistickému panu kolegovi z Řecka bych chtěl sdělit, že jsem se z Moskvy právě dozvěděl, že Stalin je mrtev. Z politbyra už míří nová nařízení, ale zjevně se vám ještě nedostala do rukou.
Cristian Dan Preda
(RO) Pane předsedající, myslím, že jsme všichni zajedno ohledně konečného cíle intervence, která probíhá v Libyi, kterým je úplné zastavení neomluvitelných aktů násilí a zločinů, kterého se Kaddáfího režim dopouští na civilním obyvatelstvu.
Domnívám se, že čl. 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1973 poskytuje nepopiratelný právní základ pro to, aby bylo všemi možnými prostředky zajištěno dodržování bezletové zóny vyhlášené s výhradním cílem ochrany civilního obyvatelstva. Chci také připomenout skutečnost, že v době před přijetím rezoluce č. 1973 byl Evropský parlament mezi prvními mezinárodními institucemi, jež - na svém minulém plenárním zasedání ve Štrasburku - požadovaly zavedení takovéto zóny.
S vyhlídkou na zasedání Evropské rady, které bude zahájeno zítra, považuji za důležité pro zajištění úspěchu intervence v Libyi dvě věci. Mám za to, že klíčovými slovy jsou "koordinace" a "jasnost". Zaprvé jde o koordinaci v humanitárních otázkách na úrovni Unie v duchu Lisabonské smlouvy. Dále o koordinaci s NATO: domnívám se, že naše kroky musejí být komplementární s kroky NATO. A konečně jde o koordinaci ve vztahu s Arabskou ligou, neboť pokračující regionální podpora bude zásadním prvkem naší činnosti v Libyi.
A konečně musíme dát jasně najevo své odhodlání zarazit násilí na civilistech. Na jednoznačnosti našeho sdělení do značné míry závisí úspěch řešení této situace.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Pane předsedající, pane ministře, komisařky a komisaři, nejnovější hospodářské údaje ukazují, že se Evropa dostává ven z krize. Tento proces může dále posílit příští summit EU. Víkendové zasedání Rady může přinést průlom evropských politik, povýšení solidarity v Evropě na novou úroveň. Důležitým prvkem balíku opatření navržených k přijetí je makroekonomický koordinační cyklus, konkrétně evropský semestr, jehož první fáze se uzavírá v souhrnné zprávě připravené maďarským předsednictvím. Tato zpráva je rovněž důležitá, neboť poskytuje příležitost načrtnout obrázek hospodářství v pokrizové, konkurenceschopné Evropské unii. Úřadující maďarské předsednictví navíc sehrálo minulý týden významnou úlohu při přijetí obecných pokynů k balíčku šesti legislativních návrhů, díky čemuž se tím může začít zabývat Parlament a ...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, blahopřeji maďarskému předsednictví k jeho činnosti v minulých týdnech. Je to opravdový úspěch. Ale zároveň je to úspěch i pro Evropu. Vše je připraveno k tomu, aby na nadcházejícím zasedání Evropské rady v druhé polovině měsíce došlo ke konečnému schválení nového rámce hospodářské politiky Evropské unie. To by mohlo umožnit celému procesu evropské integrace vstoupit do další fáze. V obnoveném rámci pro hospodářskou správu je naše zodpovědnost i zodpovědnost Evropského parlamentu velmi zásadní, poněvadž by bylo dobré přijmout těchto šest legislativních návrhů v prvním čtení. Pokud dojde ke zpoždění, může na tom tratit celá Evropa. Blahopřeji panu Brokovi a panu Gualtierovi k dnešní zprávě. Jsem vděčný, že Rada prokázala pružnost a že Evropský parlament nejen nyní ...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Pat the Cope Gallagher
(GA) Pane předsedající, podporuji to, co dělá irská vláda v zájmu snížení úrokové sazby v rámci programu EU-MMF pro Irsko. Evropská komise dala jasně najevo, že bude připravena podporovat snížení úrokových sazeb a já očekávám, že 27 členských států dosáhne ve věci přehodnocení této záležitosti konsensu.
Je v zájmu Irska i Evropské unie zajistit udržitelnost našeho dluhu. Je naprosto zásadní, aby byl mechanismus finanční pomoci EU cenově dostupný a spravedlivý.
Obecně se hovoří o tom, že některé země chtějí po Irsku ústupky výměnou za snížení úrokové sazby. Mohlo by se zdát, že je na Irsko vyvíjen nátlak, aby zvýšilo daň z příjmů právnických osob, například - nemám dost času, abych se věnoval otázce účinného zdanění oproti zdanění příjmů právnických osob - ...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Andrew Henry William Brons
Pane předsedající, takže Evropská rada přijme rozhodnutí o změně Smlouvy v otázkách evropského mechanismu stability, ale bude prý pomáhat zemím zůstat uvnitř eurozóny. To pochopitelně selže: ne kvůli nedostatku peněz, které se na to vyhodí, ale proto, že se jedná o endemický problém. Tento mechanismus se snaží přimět téct vodu do kopce!
Vnější hodnota měny určité země by měla odrážet poptávku po její měně a její nabídku, což by ovšem mělo také odrážet poptávku po vývozech z dané země - viditelných i neviditelných -, poptávku po dovozech do ní - viditelných i neviditelných - a také pohyby kapitálu.
Stejná hodnota jedné měny nemůže odrážet hospodářské podmínky v 17 různých zemích. Daleko spíše než mechanismus, který udrží upadající země uvnitř eurozóny, potřebujeme mechanismus, který nás z toho vytáhne. Dokonce i zemím, které v eurozóně spatřovaly úspěchy, bude lépe mimo ni se zhodnocenou měnou.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pane předsedající, v rámci diskusí Evropské rady z 24. a 25. března považuji za zásadně důležité dokončit důvěryhodný legislativní balík týkající se upevnění hospodářské správy v Evropské unii.
V tomto smyslu představuje politika soudržnosti, spolu se společnou zemědělskou politikou, přednostní oblast z hlediska jednání o novém rozpočtu Evropské unie na období po roce 2013.
Je zásadní zachovat velký podíl rozpočtových prostředků rozpočtu EU po roce 2013 věnovaný na politiku soudržnosti, aby Evropská unie dosáhla svých ambiciózních cílů a aby odpovídajícím způsobem podpořila provádění strategie Evropa 2020.
Politika soudržnosti nicméně musí zajistit účelnost investic, a to zejména prostřednictvím strategického plánování finančních zdrojů, tematického sdružování cílů a zjednodušení pravidel pro provádění.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pane předsedající, dnes jsme schválili pozměňovací návrh k Lisabonské smlouvě, který usnadní zřízení stálého mechanismu stability pro euro. Tím, že jsme s tímto pozměňovacím návrhem souhlasili, že jsme pochopili, že se nacházíme ve složité hospodářské a finanční situaci a že musíme podniknout velmi specifické kroky v oblasti hospodářské koordinace a dohledu, tím vším jsme prokázali svou solidaritu. Tento mechanismus a záruční fond jsou nástroje určené jen pro členy eurozóny, ale země mimo eurozónu budou odstaveny na vedlejší kolej a bude hrozit rozdrobení Evropské unie a odmítnutí metody Společenství. Evropská unie proto musí prokázat větší solidaritu také tím, že poskytne pomoc i zemím mimo eurozónu, aby se tak staly členy klubu a aby se jim dostalo zpět všech rozhodovacích práv v rámci Evropské unie. Tím bychom eliminovali dočasný nesoulad v přístupové smlouvě EU.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Vážený pane komisaři, chtěla bych upozornit na dva aspekty v souvislosti s nadcházejícím zasedáním Rady.
Zaprvé, povaha mnohých opatření je nedemokratická. Úloha vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu jakožto jediných volených orgánů má být oslabena, a posílit se mají pravomoci centrálních exekutivních orgánů. Přísné sankce, resp. jejich automatický charakter, omezují taktéž schopnost vnitrostátních parlamentů ovlivnit hospodářskou politiku. Rovněž negativně hodnotím i to, že Komise legislativu o makroekonomických indikátorech připravuje bez účasti Evropského parlamentu.
Zadruhé, mnohá z navrhovaných opatření jsou kontraproduktivní. Jak chce Komise obnovit hospodářský růst a zaměstnanost? Navrhujete politiky, které utlumují domácí poptávku a spoléhají se na export. Je skoro jisté, že takováto kombinace politik Evropskou unii z krize nevyvede. Místo nedemokratické a restriktivní politiky bych chtěla, pane komisaři, vyjádřit podporu...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pane předsedající, špatná zpráva dnešního dne je, že portugalští konzervativci odmítají tento balík v naději na konání nových voleb. Tak může být do krize uvržena celá eurozóna, protože zdržení v současné době znamená zhoubu. Trhy také sledují to, zda je Evropská unie schopna přijímat rozhodnutí.
Je velmi důležité, abychom našli řešení. Toto bude historické rozhodnutí, protože se nyní přesouváme od systému zastaralé koordinace, v němž o koordinaci usilovali jen nemnozí, směrem ke správě, která představuje zbrusu nový typ evropské hospodářské architektury, což je velmi dobré. Reputace celého projektu byla bohužel poškozena panem Sarkozym a paní Merkelovou a jejich neoliberálním ...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Olli Rehn
člen Komise. - Pane předsedající, dovolte mi nejprve poděkovat váženým poslancům za velmi zodpovědně vedenou rozpravu o zasedání Evropské rady konaném příští týden. Než se vyjádřím k hospodářským záležitostem, chtěl bych jménem Komise učinit poznámky k několika proslovům týkajícím se Libye a Japonska. Jak víte, Komise nemá žádnou kompetenci v otázkách podoby bezpečnosti a obrany, ale koordinujeme Evropskou odpověď na eskalující humanitární krizi na libyjských hranicích. Vojenská akce v podobě bezletové zóny zavedené v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1973 s sebou přinesla nové okolnosti, jež je třeba vzít v potaz při bezpečném a účelném poskytování humanitární pomoci potřebným, ať už v hraničních oblastech, nebo v libyjském vnitrozemí. Přineslo to také novou naději, že budou ušetřeny životy nevinných civilistů.
Ačkoliv nemají události v Japonsku bezprostřední zdravotní následky pro občany Evropské unie, je důležité zvážit politiky EU ohledně jaderné bezpečnosti, stejně jako vhodné pohotovostní plány a bezpečnostní opatření. Komise využívá všech dostupných nástrojů pro sledování dopadu, a to i na budoucí bezpečnost. Podle mě nás Japonsko učí, že hrozby se mohou stát skutečností; musíme nyní do našeho plánování zahrnout i to, co jsme dosud považovali za nemožné. Evropský postup v otázkách souhrnné bezpečnosti a posouzení jaderných zařízení by maximalizoval účinky na evropské úrovni.
Dříve, než stanovíme konečné závěry, je zásadně třeba provést celkový rozbor japonské nehody; posouzení musí zahrnovat nejdůležitější otázky, jako jsou bezpečnostní požadavky pro případ zemětřesení nebo zařízení pro nouzové napájení pro chlazení reaktoru.
I v případě tématu hospodářské politiky vaše rozprava odrážela důležitost toho, co bude v sázce při zítřejším zasedání Evropské rady; a já věřím, že signálům vyslaným tímto Parlamentem bude dopřáno sluchu ve všech hlavních městech Evropy. Je jasné, že se Evropská unie po tomto březnu posune výrazně vpřed. Finanční krize, která se zvrhla v hospodářskou recesi a následně ve výsostně dluhovou a bankovní krizi, přinutila Evropu hledat nové cesty vpřed, zvažovat všechny možné volby a přijímat rozhodnutí s dlouhodobým dosahem.
Jak řekl pan předseda Barroso ve svých úvodních poznámkách, na tuto výzvu odpovíme pomocí ucelené strategie, která staví na silných stránkách, hodnotách a orgánech Evropské unie. Výzvy, jimž dnes čelíme, jsou přesně toho druhu, pro něž byla Evropská unie vytvořena: abychom byli schopni společně přestát bouře a abychom byli schopni společnými silami vyjít z krize silnější než předtím.
Jako výsledek velmi dlouhých rozhovorů trvajících několik měsíců konečně máme na stole prvky ucelené reakce v oblasti hospodářské politiky, aby je mohli vedoucí představitelé Unie na zítřejším zasedání Evropské rady schválit a zavázat se k nim. Všechny členské státy, zejména ty, které jsou součástí eurozóny, se s velkým odhodláním snaží o intenzivní daňovou konsolidaci a o růst podporující strukturální reformy. To je nyní nejpřednější úhelný kámen v otázce pokroku v této strategii.
Zadruhé, jak Rada, tak Parlament plní váš závazek uzavřít legislativní balík Komise o hospodářské správě ještě letos v létě. Posílená hospodářská správa je rozhodně základním kamenem naší ucelené reakce.
Zatřetí, od června 2013 bude spuštěn stálý Evropský mechanismus stability s možností poskytnutí půjčky až 500 miliard eur. Tímto rozhodnutím budeme mít k dispozici finanční pojistku s dostatečnou účinností, která odstraní i ty nemenší pochyby o naší schopnosti jednat i v rámci těch nejobtížnějších scénářů.
Úloha Komise v provádění operací Evropského mechanismu stability bude ústřední a vazba tohoto mechanismu na orgány EU - samozřejmě včetně Evropského parlamentu - bude velmi jasně a pevně stanovená. Musíme správným způsobem navrhnout nařízení založené na čl. 136 Smlouvy, které vyjasní kroky pro stanovení politických podmínek a zajistí shodu s evropským rámcem pro dohled nad jednotlivými zeměmi.
V neposlední řadě je třeba dokončit ozdravení bankovního sektoru, aby bylo zabezpečeno poskytování úvěrů do reálné ekonomiky, tedy podnikům a domácnostem. Další kolo zátěžových testů bank proběhne v nadcházejících měsících; výsledky určí nutnou restrukturalizaci a případnou rekapitalizaci bankovního sektoru EU. Ještě před uveřejněním výsledku budou muset všechny členské státy rozhodnout o svých strategiích pro možnou restrukturalizaci a rekapitalizaci svých ohrožených institucí a představit je, pokud bude třeba.
Je vskutku zásadní pochopit, že tyto dva problémy je nutno řešit paralelně. Finanční obnova musí být urychlena, banky restrukturalizovány a - v případě potřeby - co nejrychleji rekapitalizovány. To je zásadní podmínka pro obnovu a posílení důvěry v evropské hospodářství, pro zlepšení stability bankovních institucí a pro zabezpečení hospodářského růstu pomocí úvěrování.
Závěrem chci říci, že jakmile Evropská rada potvrdí svůj plný závazek ve vztahu ke všem těmto prvkům naší celkové hospodářské strategie pro překonání krize, vydá se Evropská unie na správnou cestu k obnově hospodářského růstu v tomto roce 2011. To neznamená, že je všechno v pořádku, tím méně že můžeme složit ruce do klína. Ale ano, znamená to, že jsme připraveni čelit stávajícím a vyvstávajícím výzvám a v budoucnu předcházet krizím.
Enikő Győri
úřadující předsedkyně Rady. - (HU) Paní předsedající, pane komisaři, vážení poslanci, předně chci poděkovat za tuto rozpravu. Jsem vděčná, že většina z vás a z přispěvatelů do rozpravy uznala potřebu šesti prvků, které budou představovat společnou reakci Evropské unie na hospodářskou krizi, a o nichž hlavy států či vlád, jak doufám, ve čtvrtek a v pátek rozhodnou. Tak budeme moci krizi ukončit, tak budeme moci položit základy pro zásadní omezení výskytu podobných krizí. Naprosto jednoznačně souhlasím s těmi řečníky, kteří řekli, že sama Evropská unie není v krizi, ale že se část, značná část členských států nechala zavléci do dluhové krize, do dluhové spirály. A tomu musíme zabránit. Je to pro nás pro všechny, pro každý členský stát, úkol nejvyšší priority.
Žijeme nicméně v jednotné Unii a máme společnou měnovou politiku a společnou měnu. Z toho důvodu je krize kteréhokoliv jednoho členského státu společným problémem nás všech. A proto potřebujeme společná řešení. Byla zahájena zajímavá diskuse, kterou, jak věřím, bude třeba se zabývat při zahájení nynějších jednání v oficiální formě, stejně jako je tomu i v případě oněch šesti legislativních návrhů pro oblast hospodářské správy. To je rozdíl mezi dobrým a špatným dluhem. Existuje vůbec něco jako dobrý dluh? To je velmi zajímavá diskuse. Pan komisař souhlasí s tím, co říkám, jak jsme se na tom shodli na zasedání Evropské rady, ale Rada byla velmi skeptická k tomu, zda něco jako dobrý dluh vůbec existuje. I zde jeden poslanec prohlásil, že ve velmi mnoha případech se dluh, který začal jako dobrý, obrátil v dluh velmi špatný.
Měli bychom v této diskusi pokračovat, ale domnívám se, že pokud se jednou a provždy chceme dostat z dluhové krize, musíme hledat jiné způsoby stimulace ekonomiky a zahájení růstu, než je zvyšování dluhu. Neměli bychom usilovat o dobré investice na účet budoucích generací. Proto si myslím, že je rovněž důležité říci, jak zmínil i pan předseda Barroso, že ve svých rukou držíme příslušné nástroje: další rozvíjení jednotného trhu, odstraňování dosud existujících překážek a strategii Evropa 2020.
Chtěla bych říci několik slov o situaci v Portugalsku a Irsku. Všichni víme, že to bude předmětem diskuse na zasedání Evropské rady. Co se týká Portugalska, chci jen připomenout, že ohlášený portugalský balík opatření byl uvítán hlavami států a vlád na summitu EU konaném 11. března a přivítal ho i prezident Evropské centrální banky. Takže už to samo o sobě bylo pozitivní zprávou pro trhy. Zároveň je velmi důležité říci, že každý akční plán je tak dobrý, nakolik je proveden. Navíc je velmi důležité učinit politický závazek a jednoznačně podporovat vše, co z něj vyplývá.
Pokud se týče Irska, chtěla bych prostě zmínit, že představitel nové irské vlády byl na pondělním zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti velmi kooperativní. Hluboce věřím, že na zasedání Evropské rady se také podaří nalézt řešení irského problému. Mnoho lidí postavilo metodu Společenství proti metodě mezivládní s tím, že právě přístup mezivládní spolupráce byl jedním z důvodů selhání Lisabonské strategie. Domnívám se, že od 4. února jsme učinili značný pokrok. 4. února se mnoho členských států a mnoho poslanců Evropského parlamentu, s nimiž jsem tehdy mluvila, obávalo našeho aktuálního směřování a toho, co bude s Evropskou unií, pokud budeme důležité záležitosti řešit pomocí outsourcingu. Podle mého názoru se tato situace výrazně zlepšila, navrátili jsme se k přístupu Společenství. Od samého začátku je naším úkolem, jakožto předsednictví, pokusit se prosadit vytvoření funkčního řešení mezi příznivci outsourcingu a těmi, kdo chtějí zůstat výhradně v rámci Společenství.
Maďarský předseda vlády už 4. února navrhl a požadoval, aby v závěrech Evropské rady bylo zmíněno v souladu se Smlouvami i provádění toho, čemu se tehdy říkalo Pakt konkurenceschopnosti. Jsem velmi ráda, že mohu říci, že jsme se jasně navrátili k přístupu Společenství. Evropská komise, která patří mezi naše orgány nejsilněji orientované na přístup Společenství, má významný úkol ve vztahu ke každému prvku naší ucelené hospodářské reakce v rámci oněch šesti právních předpisů. Proto se i Evropskému parlamentu dostalo záruk, že bude mít přístup k informacím. A tak jsme tedy ušli velký kus cesty správným směrem. Pakt pro euro je také otevřený a členské státy, stejně jako třeba má země, se k němu budou moci připojit, pokud budou chtít. Není to žádný uzavřený klub.
Konečně, jako svůj poslední požadavek opakuji své přání, abychom se zabývali diskusí o balíku šesti legislativních návrhů pro oblast hospodářské správy v co možná nejkonstruktivnějším duchu. Jsme k tomu připraveni a já bych chtěla připomenout, že se snažíme vzít v úvahu zprávy poslanců EP, které již byly hotové v lednu, kdy Rada formulovala své stanovisko.
Nyní k Libyi a středomoří. Válka a nestabilita představují největší možnou tragédii pro lidi žijící v tomto regionu a pro Evropskou unii. Myslím, že tím cituji slova pana Maura, se kterými hluboce souhlasím. Stojí před námi příležitost a úkol přetvořit tuto krizi v šanci na zabezpečení toho, že se už tragédie tohoto druhu nebude v oblasti středomoří více opakovat. Myslím, že mohu s klidem říci - a já mám ráda přímé vyjadřování, že Parlament byl ve svém rozhodování rychlejší než Rada. Ostatně Koalice byla schopna dát na poslední chvíli dohromady operaci, která dokázala zachránit životy velmi mnoha lidí v Benghází.
Budu hovořit otevřeně i co se týče otázky toho, jak jsme jednotní a jak je účinná společná zahraniční a bezpečnostní politika Evropské unie. Nejsme stoprocentně jednotní. Ale byli jsme se schopni shodnout na velmi mnoha věcech, jež byly v nedávném období zásadní. Na summitu konaném 11. března hlavy států či vlád jasně řekly, že Kaddáfí musí odejít, že je třeba navázat styky s přechodnou národní radou v Benghází a že je třeba vyzvat libyjské orgány, aby umožnily vstup humanitární pomoci do země. Už tehdy jsme rozhodli, že je třeba přezkoumat naše vztahy s našimi jižními sousedy. Podmínkou pro to bylo zahájení demokratických změn.
Už tehdy jsme se shodli, že je třeba zvýšit finanční podporu prostřednictvím zavedení udržitelných podmínek, že je třeba prohloubit obchodní vztahy a že je třeba usnadnit společenské změny v tomto regionu. Oblast, v níž je třeba pokročit, charakterizují tři "M": Market access (přístup na trh), Mobility (mobilita) a Money (peníze). Poté, 21. března, svůj závazek zopakovali ministři zahraničí, pověřenci pro oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky. Od té doby byla k dispozici rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1973. Přivítali jsme to a mohli jsme ocenit i rozhodnutí pařížského summitu, jejichž provádění je třeba zahájit. Velmi rychle jsme rozhodli o sankcích a zdůraznili jsme svůj závazek k pomoci civilnímu obyvatelstvu.
Společná zahraniční a bezpečnostní politika možná nefunguje dokonale, ale myslím, že byla učiněna některá velice důležitá rozhodnutí, i když třeba na poslední chvíli. Děkuji mnohokrát, paní předsedající.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Ivo Belet
písemně. - (NL) Tento jarní summit má zásadní význam pro všechny Evropany. Zde položíme základ pro stabilní euro a rozhodné posílení hospodářské spolupráce v Evropě. Pakt pro euro, který před námi nyní leží, je naštěstí mnohem vyváženější než původní návrhy. Ústředním bodem tohoto paktu je dodržování modelu sociálních konzultací. A tak je tomu správně, neboť to je základ našeho evropského porýnského modelu.
Nyní nastal čas, abychom podnikli další důležitý krok, protože evropský projekt se nemůže omezovat jen na pouhý finančně-měnový projekt. To by bylo velmi nebezpečné a vedlo by to k obecné podpoře rozplynutí Evropy. Více než jindy proto Evropa potřebuje přesvědčivý, nový, na budoucnost zaměřený projekt, který lidi opět nadchne entusiasmem.
Není třeba chodit daleko, protože návrhy již leží na stole. Obzvláště se musíme zaměřit na přeshraniční investice do energií z obnovitelných zdrojů. To bude možné jen tehdy, pokud také uvolníme cestu pro eurobondy. Bude to dobrá injekce pro naše hospodářství, pro zaměstnanost a samozřejmě pro životní prostředí - a bude zcela dosažitelná na základě propočtů plánu Komise do roku 2050. Pojďme prostě do toho.
Zita Gurmai
písemně. - Nadcházející zasedání Rady bude opravdu velmi důležité. Předseda Herman Van Rompuy ve svém veřejném zvacím dopise píše, že "bychom měli jako důležitý krok v novém rámci evropského semestru dát směr vnitrostátním hospodářským politikám s ohledem na provádění naší strategie Evropa 2020". Neměli bychom tento bod jednání přeskakovat jako podružný v porovnání s hospodářským balíkem. Každý ví, že klíčem k evropskému hospodářskému růstu je zaměstnanost. Strategie Evropa 2020 si za cíl stanovila úroveň zaměstnanosti na hodnotě 75 % mezi muži a ženami ve věku 20-64 let. Každý ví, že této hranice 75 % není možné teoreticky dosáhnout bez masivní účasti a přítomnosti žen na pracovním trhu.
Proto před jejím nadcházejícím zasedáním žádám Radu o dvě věci. Zaprvé aby byla ctižádostivá a jasná, pokud se týká hlavních směrů politiky zaměstnanosti, zejména pak v souvislosti se zaměstnaností žen. Zadruhé vás žádám, abyste znovu potvrdili svůj závazek splnit evropské cíle a hlavní směry politik, které otevřou cestu masivní účasti žen na pracovním trhu, což se týká především barcelonských cílů pro denní péči o děti, které jsou, jak dobře víme, realizaci v EU velmi vzdáleny.
Cătălin Sorin Ivan
písemně. - (RO) Domnívám se, že je nanejvýš nutné, aby byly investice v oblastech vzdělávání výzkumu a inovací realizovány s podporou všech členských států, a to okamžitě, aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020 a aby se hospodářské ozdravení stalo skutečností. Jako zástupce evropských občanů vyjadřuji svou podporu zprávě paní Balzanové. Souhlasím, že Evropská unie potřebuje zlepšit stav svých finančních prostředků, aby mohla konkurovat na globální politické a hospodářské scéně v době, kdy současné výzvy vyžadují od globálních hráčů větší konkurenceschopnost. V neposlední řadě by měla být v zájmu silné ekonomiky stanovena za základní cíl podpora zaměstnanosti. Evropská unie potřebuje ve všech oblastech kvalifikovanou pracovní sílu, ve všech odvětvích potřebuje lidi s příslušnými odbornými znalostmi a vyšší produktivitou.
Niki Tzavela
V několika příštích dnech Evropská rada dokončí Pakt pro euro. Základním účelem paktu je podpora konkurenceschopnosti, která povede ke zvýšení zaměstnanosti v zemích eurozóny. V zájmu dosažení výše zmíněných cílů na evropské úrovni navrhuji, aby do tohoto paktu byla zahrnuta definice a kontrola pozemních a námořních hranic a hospodářských hranic členských států Evropské unie. To ochrání evropskou výrobu před padělanými výrobky dováženými z východních zemí, které mají k dispozici masivní pracovní sílu. Dovážení tohoto levně vyrobeného zboží je nejen nezákonné, ale zabraňuje také správnému fungování trhu, čímž se snižují výdělky evropských společností. To zpomaluje růst a snižuje konkurenceschopnost evropských společností a Evropy vůbec. Chci zakončit tím, že potřebujeme nové pobídky pro členské státy Evropské unie, abychom rozvinuli výhradní hospodářské zóny. Potřebujeme evropskou záruku pro celou evropskou výhradní hospodářskou zónu, kterou nebudou moci napadnout třetí země.
Angelika Werthmann
písemně. - (DE) Neexistuje nic jako dobrý nebo špatný dluh; je třeba zastavit neustálý růst vnitrostátního dluhu. Rada bohužel nedokázala plně provést Pakt stability a růstu. Naši občané ale nesmějí být zatěžováni další strukturální krizí. Stávající problém s vnitrostátním dluhem lze vyřešit jedině požadavkem přísné rozpočtové disciplíny. Rozhodnutí členských států o zavedení "zkráceného postupu" je třeba odmítnout. Ale jak už řekl pan Gualtieri, pokud chceme přijít s protinávrhem, musíme se soustředit na podstatu věci. Přivítala bych iniciativu směřující k okamžitému odpojení všech 143 jaderných elektráren v Evropě a k jejich nahrazení energií z obnovitelných zdrojů. Jen krátká poznámka k nastávajícím zátěžovým testům v jaderných energetických zařízeních: jelikož podrobná bezpečnostní pravidla v jaderných elektrárnách spadají do kompetence jednotlivých členských států, nemohu tyto zátěžové testy v této rané fázi vyjednávání bez výhrad podpořit. S ohledem na události rozpoutané v roce 1986 simulací krizové situace na jaderném reaktoru v Černobylu bych na tyto testy hleděla se značnými obavami, leda že by byly prováděny Evropskou unií nebo jinou podobnou institucí a pouze na základě podrobné analýzy stavu a kapacity toho kterého reaktoru.
Véronique Mathieu
Zpravodaj se snažil do kapitoly nazvané "Rozpočtová zodpovědnost jako princip rozpočtu na rok 2012" vložit článek týkající se decentralizovaných agentur Evropské unie.
Sdílím hlavní myšlenku, která byla vznesena, totiž že agentury přinášejí přidanou hodnotu politikám EU v různých oblastech, jako je odborná příprava, životní prostředí, vnitřní bezpečnost nebo železniční doprava. Domnívám se ale také, že co do rozpočtové udržitelnosti a zodpovědnosti by mohl být systém agentur zlepšen.
Úkoly a pravomoci agentur se jistě občas překrývají a některé mají vysoké provozní náklady díky omezením vyplývajícím z našich finančních a rozpočtových pravidel. A právě z toho důvodu by mohly být výdaje na decentralizované agentury racionalizovány pomocí systému sdílených služeb, včetně např. pomoci s rozpočtovým procesem, pomoci s postupy ve veřejných zakázkách a právní pomoci.
Závěrem chci říci, že v průběhu posledního postupu udělování absolutoria se Parlament také snažil upozornit na kontrolu, kterou nad decentralizovanými agenturami drží Komise a Parlament. Tu je třeba - jak nám ukázaly zkušenosti - posílit.
Marian-Jean Marinescu
EU se musí poučit z jaderných nehod v Japonsku a zasadit se o zajištění jaderné bezpečnosti v celé Evropě. Energetický mix zůstává v kompetenci členských států, ale jaderná bezpečnost je definována evropskými právními předpisy, jež je třeba revidovat při zohlednění bezpečnostních testů jaderných elektráren navržených nedávno Komisí. Nesmíme zapomínat, že EU je enormně závislá na dovozu energií a že členské státy musejí najít energetické řešení z vlastních zdrojů. EU potřebuje společnou energetickou politiku, jež se musí zakládat na optimální rovnováze mezi energií z obnovitelných zdrojů, novými technologiemi pro konvenční zdroje energie a potřebou zajistit bezpečné podmínky výroby energie v jaderných zařízeních.
Co se týká Libye, musí Rada přijít s novým evropským partnerstvím s jižními sousedními zeměmi. Toto partnerství zahrnuje úzkou politickou spolupráci, která v těchto zemích zajistí přechod k demokracii. Evropská komise také musí co nejdříve předložit plán pro řízení migračních toků, které budou respektovat princip solidarity mezi členskými státy a které posílí technické a operační kapacity agentury Frontex. Tento plán ale nesmí ubírat nic na pozornosti EU k východnímu partnerství.
Czesław Adam Siekierski
Právě jsme schválili změny ve Smlouvě, které umožní zavedení stálého mechanismu stability pro eurozónu. Dosáhli jsme velkého úspěchu v tom, že jsme dokázali jasně vyjádřit podporu pro použití přístupu Společenství jako hlavní podoby spolupráce v rámci tohoto mechanismu. Ústřední úloha Evropské komise v procesu hodnocení finanční situace členských států znamená dobré zprávy pro budoucí spolupráci, protože ji chrání proti nestabilitě, která by v případě volby mezivládního přístupu hrozila. Doufejme, že poté, co Rada přijme změny ve Smlouvě, je úspěšně ratifikují i jednotlivé členské státy, aby tak mohl být stálý mechanismus zaveden podle plánu. Začlenění mechanismu stability do Smlouvy je jen jeden krok, jenž byl nedávno podniknut v zájmu zlepšení konkurenceschopnosti eurozóny. Na zítřejším zasedání Rady také bude přijat Pakt pro euro, který byl přijat na zasedání členských států eurozóny 17. března. Jsem si jistý, že hlavy států či vlád dosáhnou dohody a že toto schéma vstoupí v platnost a umožní posílit hospodářskou spolupráci v oblastech jako je zaměstnanost nebo veřejné finance. Je třeba přivítat skutečnost, že navzdory počátečním obavám členských států, jež nejsou součástí eurozóny, je pakt otevřený všem členským státům, jež do něj chtějí vstoupit. To poskytuje alespoň nějakou záruku, že tento mechanismus nedá vzniknout dvourychlostní Evropě.
João Ferreira
Toto zasedání Evropské rady se koná v atmosféře, která je pro Portugalsko velmi zvláštní. Hospodářská a sociální krize této země se prohlubuje do bezprecedentních hlubin kvůli tomu, po jaké cestě se ubírají členové Evropské unie, a kvůli zavádění opatření na vnitrostátní úrovni, jež diktují. Jedná se o posilování regresivních politik, stále větší vykořisťování pracujících, nová antisociální opatření, jež zhoršují nerovnosti, prohlubování nezaměstnanosti a nejistotu práce a zvyšování chudoby a sociálního vyloučení. Za této situace předkládá vláda - pod tlakem a za potlesku z EU - další balík dříve zmíněných úsporných opatření, v pořadí již čtvrtý.
Úmysl řídicích sil EU je jasný: utáhnout další neokoloniální smyčku kolem krků ještě většího počtu hospodářsky zranitelných zemí, zaútočit tak na jejich svrchovanost, a to v rámci předpokládaných podmínek pro zavedení evropského mechanismu stability. To vše proto, aby bylo ochráněno výsadní postavení velkých hospodářských a finančních zájmových skupin - zejména skupin z vedoucích zemí, k čemuž přispívá množství nástrojů EU, jako je například Pakt stability a růstu, hospodářská a měnová unie a euro. Portugalští pracující, kteří proti tomuto bojují, poskytli v sobotu ve své zemi nezbytnou odpověď na velké národní demonstraci.
