Cooperarea în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (prezentare succintă) 
Președintele
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul dnei Hirsch, în numele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, referitor la cooperarea în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020.
Nadja Hirsch
Dle președinte, dnă comisar, mâine vom vota asupra rolului formării educației și formării profesionale în Strategia Europa 2020. În acest scop, merită să aruncăm o scurtă privire asupra poziției de pe care începem. Avem în prezent un nivel al șomajului în rândul tinerilor de 21 %, cu alte cuvinte, aproape dublul mediei normale. Avem o rată de abandon școlar la nivel de UE de peste 14 %. Participarea femeilor la activitățile lucrative este în continuare foarte scăzută. Multe persoane cu dizabilități, precum și migranți, nu au un loc de muncă.
Scopul Strategiei Europa 2020 este tocmai de a valorifica acest potențial în materie de lucrători și de a-i aduce pe piața forței de muncă astfel încât și UE să facă față globalizării. Astfel, este sarcina noastră să ne asigurăm că educația profesională inițială, în special, este de înaltă calitate. A început discuția cu privire la procesul de la Copenhaga, urmată de Comunicatul de la Bruges, și acum depinde de noi să vedem în ce măsură acest domeniu poate fi incorporat în Strategia Europa 2020.
Un element absolut esențial este faptul că tinerii trebuie să aibă șansa să efectueze o parte din instruirea lor într-un alt stat membru UE, nu doar în cadrul studiilor, ci și al formării profesionale,. Acesta este un element esențial deoarece cineva care a lucrat deja într-un alt stat membru va profita mai târziu și de ocazia de a privi piața europeană a forței de muncă drept piața sa, cu toate oportunitățile pe care aceasta le oferă. Prin urmare, acesta este un aspect absolut vital pe care trebuie să îl urmărim.
Al doilea domeniu important este, desigur, cel al perfecționării profesionale. Ca urmare a schimbărilor demografice, oamenii sunt nevoiți să lucreze tot mai mult timp - sau au posibilitatea de a face acest lucru, dar fiecare trebuie să ia acea decizie pentru sine. Oamenii trăiesc mai mult timp și își vor continua carierele mult mai mult timp și, pentru a putea continua activitatea profesională până la o vârstă mai înaintată, aceștia vor trebui să facă și cursuri de perfecționare.
În prezent există un nivel foarte scăzut de participare la inițiativele de perfecționare. Și aici trebuie garantată existența disponibilității deopotrivă din partea angajatorilor și a lucrătorilor și creșterea acesteia atunci când este vorba despre a profita de perfecționarea profesională și continua educația prin intermediul învățării pe întreg parcursul vieții. Pentru aceasta, și opțiunile privind oferta trebuie, desigur, să fie flexibile. Trebuie să ținem seama de toată lumea. Perfecționarea profesională trebuie să se adapteze celorlalte elemente din viața persoanelor și trebuie să poată fi posibilă pe lângă muncă și viața de familie. Din acest motiv, este evident că trebuie să creăm oportunități flexibile pe viitor.
Domeniul universităților a primit foarte multă atenție - în ceea ce privește procesul de la Bologna, de exemplu - și ne confruntăm cu o situație similară în domeniul formării profesionale, inclusiv în materie de mobilitate. Aproape am putea spune că nimeni nu a observat acest lucru. Cu toate acestea, pe lângă universități, domeniul educației și formării profesionale este deosebit de important și, prin urmare, nu trebuie să îl ignorăm. Din acest motiv, în acest stadiu aș dori să mulțumesc încă o dată colegilor mei deputați din celelalte grupuri pentru cooperarea lor foarte devotată.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Dle președinte, în calitate de raportoare alternativă, salut raportul Hirsch, deoarece acesta evidențiază cât de important este de a avea mereu capacitatea de a învăța și munci, pe lângă mobilitate și flexibilitate, în mediul internațional modern și solicitant al muncii. Este adevărat că criza economică a provocat șomajul și nesiguranță pentru toți, mai ales pentru tineri, femei și persoane cu dizabilități.
Pentru a realiza obiectivele Strategiei UE 2020, avem nevoie de o educație și formare profesională constantă și adecvată atât în Uniunea Europeană, cât și în statele membre. Avem nevoie de politici și strategii specifice pentru a reduce procentajul de abandon școlar timpuriu, pentru programarea corespunzătoare a nevoilor de formare a persoanelor și pentru legături mai puternice între educația oferită și nevoile de pe piața forței de muncă.
Sunt sigură că Cadrul european al calificărilor, sistemul european de instituții universitare pentru educație și formare profesională, transparență și cooperare și comparabilitate cu diferitele sisteme de educație vor sprijini nevoile...
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Silvia-Adriana Ţicău
Investițiile în educație sunt esențiale pentru un viitor mai bun al europenilor. Astăzi, la nivel european, rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la 20 %, iar media la nivel european a abandonului școlar este de 16 %, iar în unele țări, precum Portugalia, a ajuns la 40 %.
Învățarea pe tot parcursul vieții este esențială, dacă se dorește prevenirea șomajului, și trebuie să ținem seama în mod corespunzător de diversele parcursuri profesionale. Lucrătorii trebuie să fie sensibilizați într-o mai mare măsură cu privire la necesitatea perfecționării permanente.
Considerăm că educația și formarea profesională ar trebui să fie accesibile, disponibile și să aibă un cost rezonabil în toate etapele vieții, indiferent de statutul persoanelor pe piața muncii și de venitul acestora. Educația și formarea profesională ar trebui să creeze condițiile pentru mobilitatea forței de muncă, atât în cursul studiilor inițiale, cât și în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții.
Solicităm Statelor membre să simplifice procedurile de recunoaștere a calificărilor.
Vasilica Viorica Dăncilă
În prezent, una dintre marile provocări cu care se confruntă Europa este rata șomajului în rândul tinerilor. La nivelul Uniunii Europene se pune accent pe reducerea ratei de abandon școlar la mai puțin de 10 % și acțiuni de tipul "Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, care au ca scop apropierea universului educației și formării de cel al pieței muncii. Distincția dintre educație și formare, alături de contextul acestora la locul de muncă, va deveni tot mai vagă pe viitor, iar realizarea unui mai mare grad de integrare va necesita o mutație esențială în modul de concepere a educației și formării, nu numai din perspectiva individuală, ci și la nivel instituțional și la toate nivelurile de guvernare.
Consider deci, că trebuie înlăturate obstacolele sistemice și de atitudine aflate în calea integrării, dacă se dorește ca europenii care învață să facă pași înainte pe scara competențelor și a valorilor, și să contribuie eficient la obiectivele strategiei Europa 2020.
Emilie Turunen
(DA) Dle președinte, în primul rând, aș dori să îi mulțumesc sincer raportoarei, care a prezentat un raport extrem de bun. Consider, la fel ca toată lumea, că ar trebui să ne amintim contextul în care este plasat acest raport și acesta este, desigur, criza tineretului prin care trecem în Europa. Suntem de acord cu privire la criza generală - șomajul dureros în rândul tinerilor și tinerii care pleacă de fapt din Europa pentru a găsi locuri de muncă și acest lucru va fi, în opinia mea, o amenințare foarte gravă pentru economia și coeziunea noastră din Europa în următorii ani.
Al doilea context al acestui raport sunt obiectivele comune 2020 pe care le-am stabilit în materie de formare, ocuparea forței de muncă și reducerea ratei de abandon. Aici este vorba despre competitivitatea Europei. Este vorba despre a avea o forță de muncă instruită, un lucru de care știm că avem nevoie. Este, de asemenea, important să ne asigurăm că generația nouă are șansa de a obține locuri de muncă și formare. Acest lucru este absolut crucial. Este posibil ca UE să nu aibă multă competență în acest domeniu, dar ceva se poate face totuși. În orice caz, aceasta este o preocupare comună și, prin urmare, trebuie să ne asigurăm că oferim o formare de înaltă calitate și că există orientare disponibilă. Trebuie să reducem rata de abandon și să ne asigurăm că există o legătură puternică între formare și muncă, de exemplu prin intermediul sistemelor de schimb precum cele pe care le avem în Germania și Danemarca. Trebuie, de asemenea, să ne asigurăm că toți tinerii au dreptul de a urma o formare.
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Dle președinte, aș dori să îi mulțumesc raportoarei, dna Hirsch, pentru abordarea sa foarte constructivă. Am ascultat-o cu mare interes deoarece acesta a fost de fapt dosarul meu în urmă cu 12 ani. Am început să introduc mobilitatea în formare, ceea ce nu se afla în agendă în acel moment, și mă bucur foarte mult să aud cât de favorabil este Parlamentul dezvoltării acestui element esențial din Strategia Europa 2020. Aș dori să spun și cât de mult apreciem raportul care consolidează și completează comunicarea Comisiei din iunie 2010.
Această comunicare a contribuit la ultima revizuire a Procesului de la Copenhaga, iar Comunicatul de la Bruges a devenit acum desigur agenda europeană par excellence pentru formarea profesională pentru anii 2011-2020. Multe dintre sugestiile Parlamentului corespund acțiunilor propuse în Comunicatul de la Bruges. Comisia împărtășește opinia Parlamentului deoarece trebuie să modernizăm educația și formarea profesională din Europa pentru a le face mai atractive, să avem profesori și formatori calificați, metode de învățare inovatoare și infrastructură și instituții de înaltă calitate și, desigur, trebuie să avem mobilitate. Trebuie să insuflăm tinerilor - și celor mai puțin tineri - dorința de a merge în afara statului lor membru pentru a obține experiența care este importantă dacă vrem să avem o educație și formare europeană reală.
Comisia vizează, de asemenea, să obțină un echilibru al genurilor și să ajute grupurile cu dizabilități prin programul de învățare pe parcursul vieții, în special prin programul Leonardo da Vinci, care este inclus. Așadar, tot ajutorul pe care Comisia îl poate obține de la Parlament este foarte binevenit.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc marți, 7 iunie 2011, la ora 12.00.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Ioan Enciu
în scris. - În contextul actual al crizei economice și financiare în care șomajul, în special în rândul tinerilor, a depășit procentul de 20 % la nivel european și chiar 30 % în anumite state membre, ameliorarea educației și formării profesionale trebuie să devină o prioritate pentru Uniunea Europeană. În acest context, mobilitatea tinerilor în cadrul UE, combinată cu flexibilizarea pieței muncii și a ofertei de educație și formare, reprezintă elementele fundamentale care ar trebui să fie dezvoltate la nivel european și național.
Dialogul permanent și structurat dintre universități, centre de cercetare și întreprinderi poate să permită conectarea reală dintre nevoile angajatorilor și competențele dobândite în timpul ciclurilor de educație și formare. De asemenea, dezvoltarea mobilității la nivelul Uniunii Europene prin aprofundarea unor programe de tipul Erasmus, Leonardo da Vinci sau Tineretul în Mișcare poate contribui, de asemenea, la ameliorarea capacitații UE de a fi mai reactivă la cererea de pe piața muncii europene și a avea un potențial de inovare mai ridicat în acest domeniu. Mai mult, o atenție deosebită trebuie să fie acordată grupurilor sociale defavorizate care trebuie să aibă un acces echitabil la educație și formare profesională.
Alajos Mészáros
Tranziția de la educație la muncă este o schimbare structurală pentru angajații din întreaga Uniune Europeană. Din păcate, șomajul timpuriu are efecte negative persistente. Din acest motiv, statele membre ar trebui să se asigure că educația și formarea profesională este ajustată mai bine la nevoile pieței forței de muncă și că formarea profesională oferă angajaților aptitudinile necesare pentru a prelua locurile de muncă noi, durabile, care vor fi create în viitoarea economie durabilă. Consider că rolul guvernelor locale, al parteneriatelor antreprenoriale și al instituțiilor educaționale este important pentru dezvoltarea cererilor pieței forței de muncă în ceea ce privește educația și formarea profesională. Oportunitatea de mobilitate este o parte importantă din educația și formarea profesională, dar ar trebui pus un accent mai puternic pe o armonizare mai bună a diferitelor sisteme de educație din statele membre - inclusiv recunoașterea reciprocă a certificatelor și diplomelor - pentru a spori colaborarea și pentru a sprijini mobilitatea. Educația și formarea profesională de înaltă calitate contribuie în mod fundamental la dezvoltarea durabilă. Trebuie create oportunități de formare mai bune pentru formatori, mai ales la nivel regional și local, cu scopul de a asigura eficiența sistemelor de educație și formare profesională, precum și transferul eficient și de succes al cunoștințelor. Posibilitatea de a învăța într-un context internațional este o condiție prealabilă pentru o viață profesională reușită care să promoveze achiziția de aptitudini în limbile străine și competitivitatea sporită.
Olga Sehnalová
Cooperarea la nivel european în domeniul educației profesionale este, de asemenea, absolut crucială pentru funcționarea pieței interne europene. Educația și formarea profesională de înaltă calitate trebuie să răspundă ambele nevoilor pieței forței de muncă și să creeze condiții pentru mobilitatea forței de muncă. Persoanele înalt calificate și bine educate reprezintă un avantaj competitiv pentru UE și sprijinul pentru educația profesională ar trebui să țină cont de acest lucru. Trebuie să ne axăm pe stabilirea de legături apropiate cu lumea muncii și pe facilitarea obținerii experienței profesionale de înaltă calitate ca o componentă a formării profesionale, atât la nivel intern, cât și în străinătate, în cadrul programelor europene de mobilitate. Avem nevoie de mai multă coordonare la nivel european între sistemele de educație din fiecare stat membru și, pornind de la acest lucru, de cooperare în vederea recunoașterii reciproce a calificărilor profesionale. Raportul tratează aceste chestiuni și, în calitate de raportoare alternativă pentru Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, sunt încântată de forma sa finală.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Salut raportul privind cooperarea europeană în materie de educație și formare profesională. Acesta indică o chestiune extrem de importantă care nu a fost discutată prea mult până acum, și anume necesitatea ca autoritățile să ia măsuri, în cooperare cu Comisia Europeană, pentru a preveni șomajul prin adaptarea formării profesionale la nevoile de pe piața forței de muncă. Din păcate, educația profesională a fost neglijată în ultimii ani și și-a pierdut din semnificație. De aceea este atât de important să o promovăm ca pe un instrument eficient pentru combaterea șomajului și în special a șomajului în rândul tinerilor locuitori ai Uniunii Europene, care a ajuns la 21 %. Uceniciile, instituirea de servicii de consultanță care să faciliteze sarcina lucrătorilor de a-și planifica formarea în conformitate cu nevoile pieței locurilor de muncă și promovarea educației profesionale pe parcursul vieții ar trebui să fie prioritare. Din acest motiv, invit Comisia să monitorizeze constant perspectivele privind posibile modificări ale pieței locurilor de muncă din UE, astfel încât statele membre să își poată adapta în continuu programele de formare profesională la nevoile pieței.
Jutta Steinruck
Salut raportul privind cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale și aș dori să subliniez cât de importantă este promovarea învățării pe parcursul vieții prin inițiative și programe la nivel european, cu scopul de a face posibil un viitor mai bun pentru lucrători. În prezent, lucrătorii se află la mila tranzițiilor frecvente și riscante din domeniul ocupării forței de muncă. Există multe tipuri de tranziție: de la formare, concediere, stagii sau angajarea pe durată nedeterminată la angajarea pe durată determinată. Raportul conține câteva aspecte importante, inclusiv creșterea cotei femeilor în activitățile lucrative, recunoașterea învățării informale și promovarea limbilor cu scopul de a oferi programe de mobilitate. Sunt în mod deosebit încântată că a fost pus accentul pe educația și formarea tinerilor, lucru pe care îl voi sprijini în mod activ în inițiativele pilot care urmează.
Tranziția de la instituția educațională la viața profesională trebuie să fie cât mai blândă posibil și, în special, adaptată nevoilor individuale, deoarece și tinerii cu o formare necorespunzătoare trebuie să poată dobândi aptitudinile necesare pentru a fi capabili să lucreze în locuri de muncă calificate și să câștige un trai decent. Contextul social nu trebuie să determine oportunitățile unei persoane în materie de educație. Tinerii trebuie să beneficieze de ajutor și de sprijin pentru a le asigura intrarea în lumea muncii. Cu toate acestea, costul unei politici moderne privind munca nu trebuie să fie suportat de lucrătorii noștri.
Jarosław Leszek Wałęsa
Aptitudinile și competențele noi dobândite de absolvenții diferitelor instituții educaționale au o semnificație strategică pentru creșterea economică și deschid noi posibilități pentru oameni, creând o bază pentru dezvoltarea durabilă. Din acest motiv, nu putem subestima problema șomajului, în special în rândul tinerilor. Aceștia sunt cei care cel mai adesea nu obțin un loc de muncă permanent și sunt obligați să accepte locuri de muncă temporare care au un nivel inferior de asigurare socială și nu au perspective de dezvoltare. Unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020 este de a reduce rata elevilor care abandonează școala timpuriu la un maxim de 10 % și de a permite ca 40 % din tinerii europeni să își finalizeze studiile universitare. Procesul legislativ ar trebui să se axeze pe facilitarea punerii în aplicare a stagiilor profesionale și a experienței de muncă pentru lucrătorii tineri, în special în microîntreprinderile și întreprinderile mici cărora le este dificil să finanțeze acest tip de inițiativă. Un accent puternic ar trebui pus și pe eliminarea până în 2020 a diferenței de remunerare între bărbați și femei, întrucât aceasta se află la circa 18 %. Cred că două dintre cele mai importante inițiative din piața supranațională a locurilor de muncă sunt cadrele de calificare elaborate în contextul procesului de la Copenhaga și sistemul european unificat al creditelor transferabile pentru educația și formarea profesională. Demnă de menționat este și instruirea informală, care reprezintă o sursă de aptitudini suplimentară subestimată și care modelează caracterul și simțul de responsabilitate al individului, acesta fiind motivul pentru care ar trebui finanțată de UE. Pentru a îndeplini aceste obiective importante numeroase, este esențială cooperarea dintre statele membre, precum și implicarea tuturor entităților, inclusiv a celor de la nivel local și regional.
