Programul de activitate al Preşedinţiei belgiene (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct este declaraţia Consiliului şi a Comisiei privind programul de activitate al Preşedinţiei belgiene.
Yves Leterme
Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, domnule secretar de stat adjunct şi, desigur, domnule Barroso.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Domnule Preşedinte, permiteţi-mi să îi felicit pe prietenii noştri olandezi, dacă încă nu au adormit. Sper că partida va fi una corectă şi că finala va fi câştigată de echipa cea mai bună.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. -(FR) Doamnelor şi domnilor, cine ar fi crezut, acum câteva săptămâni, că vom avea parte de o finală europeană? În orice caz, văzuţi din cealaltă parte a lumii, fotbaliştii europeni sunt un exemplu de excelenţă, curaj, încredere în propriile forţe şi hotărâre de a învinge.
Doamnelor şi domnilor, privită din exterior, Europa are toate motivele pentru a fi fericită. Succesul Uniunii Europene a contribuit la răspândirea păcii şi a unui sistem democratic de guvernare pe aproape întreg teritoriul continentului. Graţie pieţei sale comune, Uniunea Europeană a creat o prosperitate fără precedent. Cu toate acestea, este adevărat că această Europă reuşeşte mult prea rar să fie fericită, sau chiar deloc.
Fără îndoială, doamnelor şi domnilor, aţi putut observa, în Asia spre exemplu, cât de bine se manifestă energia, ambiţia, încrederea în propriile forţe şi încrederea în viitor. America încă are încredere în ea însăşi, în pofida tuturor problemelor. Şi, în final, găzduirea Campionatului Mondial de Fotbal în Africa de Sud transmite un semnal clar către, dar şi dinspre Africa, reprezentând un adevărat stimulent.
Pe de altă parte, se pare că, din păcate, Europa îşi pierde mult prea des încrederea în viitor. Trebuie să-i redăm Europei încrederea, trebuie să reconstruim ambiţiile Uniunii Europene.
Doamnelor şi domnilor, domnule Preşedinte, acţiunile noastre doresc să se integreze în aceste ambiţii, pe care, cu siguranţă, le împărtăşiţi şi dumneavoastră.
Acest lucru este extrem de necesar pentru a repune Europa în mişcare, deoarece restul lumii nu va sta să ne aştepte. Panta rei: totul curge. Dacă există o constantă în lumea actuală, aceasta este schimbarea permanentă şi rapidă: schimbările tehnologice, economice şi schimbările la nivelul balanţelor de putere de pe glob.
În această lume schimbătoare, în care apar mereu noi centre de putere economică şi politică, Europa se confruntă cu provocări imense. Noi, Preşedinţia belgiană, ne-am structurat cele cinci linii de acţiune a Preşedinţiei în jurul acestor provocări.
Prima provocare a Europei este, desigur, aceea de a restabili creşterea economică durabilă. Această revigorare depinde, în mod evident, de consolidarea stabilităţii financiare. Trebuie să ne recuperăm stabilitatea economică şi financiară, să restabilim disciplina bugetară fără a afecta redresarea economică şi să ne îndreptăm din nou în direcţia unei creşteri anuale de cel puţin 2 %. Avem nevoie de această creştere pentru a ne finanţa modelul social, acest model european deosebit, de care încă suntem foarte ataşaţi. Totodată, avem nevoie de creştere pentru a ne stabili credibilitatea internaţională.
Doamnelor şi domnilor, această criză bancară pentru care nu am fost responsabili ne-a aruncat într-o gravă recesiune, din care ne luptăm să ieşim mai mult decât celelalte continente. Comisia Europeană a propus mai multe iniţiative pentru a combate aventurismul financiar şi repetarea acestui abuz care a avut consecinţe extrem de severe, atât pentru statele membre ale Uniunii, cât şi pentru cetăţenii noştri.
Vă împărtăşim ambiţia de a finaliza cât mai curând noul sistem de supraveghere a instituţiilor financiare, precum şi structura fondurilor de investiţii alternative, precum fondurile speculative.
Săptămâna aceasta, Parlamentul, Consiliul şi Comisia au dezbătut încă o dată această problemă, timp îndelungat. De asemenea, cred că astăzi veţi adopta amendamentele dumneavoastră privind supravegherea, însă cred că, astfel, creaţi şi o şansă de a continua dialogul, ceea ce apreciem foarte mult. Să deschidem, aşadar, un dialog împreună, continuând dialogul, dar, mai ales, adoptând un text pe care îl aşteptăm de multă vreme.
Doresc să evidenţiez faptul că Preşedinţia belgiană a absentat ieri deoarece a fost învestit parlamentul belgian şi cu siguranţă ştiţi că parlamentele au o presesiune. Acesta este motivul pentru care, din păcate, Preşedinţia belgiană nu a fost prezentă ieri.
În orice caz, Comisia a anunţat, în plus, recent, un pachet cuprinzător format din alte 20 de propuneri în domeniul serviciilor financiare. Doamnelor şi domnilor, în strânsă colaborare cu dumneavoastră, Parlamentul, Preşedinţia belgiană va încerca să conceapă o foaie de parcurs pentru a asigura punerea în practică a acestor propuneri până la finalul anului 2011.
De asemenea, după cum ştim, în octombrie, grupul operativ va avea pregătite recomandările referitoare la consolidarea disciplinei bugetare, la Pactul de stabilitate şi de creştere şi la guvernarea economică. Criza recentă a monedei euro a demonstrat în mod clar că o uniune monetară fără coordonare economică reală rămâne instabilă. Uniunea are nevoie de guvernare economică mai mult ca oricând. Prin urmare, grupul operativ va formula recomandări pentru o monitorizare mai strictă, mai ales din punct de vedere bugetar. Această supraveghere nu se va referi doar la politicile bugetare ale statelor membre, ci şi la parametrii economici care permit evaluarea credibilităţii bugetelor prezentate.
Comisia va lua apoi toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare aceste recomandări. Consiliul şi Parlamentul trebuie, de asemenea, să se ocupe de ele fără întârziere. Aceasta este o prioritate pentru Preşedinţia belgiană şi vom face tot posibilul pentru ca aceste recomandări să fie puse cât mai repede în practică.
Doamnelor şi domnilor, după cum am spus, prima noastră provocare constă în restabilirea creşterii economice durabile. În această eră a globalizării, trebuie să ne accentuăm eforturile pentru ca Europa să aibă din nou parte de o economie competitivă şi inovatoare şi să devină o economie cu emisii scăzute de carbon. Graţie strategiei Europa 2020 pentru locuri de muncă şi creştere, vom putea atinge aceste obiective.
Preşedinţia belgiană va susţine iniţiativele emblematice anunţate de Comisie. Cu toate acestea, creşterea economică nu se referă doar la parametrii economici. Mai presus de toate, ea se referă la oameni. Creşterea durabilă este apreciată în funcţie de principalele sale contribuţii. După cum se poate observa în mai multe state, nu există creştere durabilă, o creştere durabilă reală, fără coeziune socială, aceasta reprezentând cea de-a doua principală provocare a Europei şi cea de-a doua prioritate a Preşedinţiei noastre.
Acesta este motivul pentru care Belgia a insistat şi a reuşit, în cadrul programului UE 2020, extinderea obiectivului de combatere a sărăciei la noţiunea mai amplă de coeziune socială. Doamnelor şi domnilor, indiferent dacă urmărim acest obiectiv sau ne interesează promovarea creşterii economice, trebuie ca europenii să muncească din nou şi trebuie să creştem ratele ocupării forţei de muncă.
Doamnelor şi domnilor, doresc să mă opresc pentru o clipă asupra unui aspect de care sunt foarte ataşat: cel al bazei noastre industriale, baza industrială a economiei europene.
Din punctul meu de vedere, Europa duce uneori lipsă de proiecte industriale comune, de proiecte emblematice şi inspirate, aşa cum erau şi încă sunt, spre exemplu, Ariane, trenurile de mare viteză sau Airbus.
Nu este vorba de prestigiu sau de simbolistică, ci de pârghiile reale ale prosperităţii noastre şi de crearea de locuri de muncă pe viitor. M-au uimit, recent, analizele economice potrivit cărora statele cu o bază industrială puternică au făcut faţă crizei mai bine decât economiile orientate către servicii.
Desigur, sistemul nostru industrial trebuie restructurat. Aceasta nu înseamnă neapărat că aşa-zisele sectoare producătoare tradiţionale trebuie transferate în ţările cu salarii reduse sau trebuie să dispară. Cu toate acestea, există metode de producţie care au această soartă.
Prin inovaţii, prin fabricarea de produse de vârf, cu valoare adăugată sporită, ţările europene pot proteja cu succes, chiar şi acum, o industrie profitabilă, cu performanţe ridicate, cu angajaţi care să se numere printre cei mai bine plătiţi din lume.
Doamnelor şi domnilor, noi, europenii, am câştigat revoluţia telecomunicaţiilor. Pe de altă parte, am înregistrat mai puţine succese în tehnologia informaţiei. Desigur, nu trebuie să abandonăm revoluţia ecologică, nu doar în ceea ce priveşte cercetarea, ci, mai presus de toate, în producţia de tehnologii ecologice. Europa are cercetători excelenţi. Cu toate acestea, Statele Unite sau China, spre exemplu, ne devansează din punctul de vedere al rezultatelor cercetării asupra producţiei industriale.
Iniţiativa emblematică anunţată de Comisie în domeniul industriei va fi, aşadar, aşteptată cu mare interes. În mod similar, acordăm o importanţă deosebită Consiliului din luna decembrie, care va fi dedicat inovaţiilor în industrie.
În ceea ce priveşte creşterea şi inovarea, există şi un aspect specific pe care sperăm să-l relansăm în cursul Preşedinţiei noastre. Este vorba despre brevetul european, pe care îl aşteptăm de 30 de ani. Trebuie să ne gândim la întreprinderile noastre, mai ales la IMM-uri. Gândiţi-vă doar la banii şi la energia irosite de întreprinderile noastre fiindcă nu există o procedură unică pentru cele 27 de ţări. Operatorii noştri se află într-o poziţie defavorizată faţă de concurenţa internaţională. Prin relansarea acestui aspect, Consiliul şi Parlamentul European au o şansă minunată de a le demonstra cetăţenilor cât de importante sunt ele ca instituţii în ceea ce priveşte aspectele practice. Trebuie să trecem de la vorbe la fapte. Cred că acelaşi lucru este valabil şi în cazul credibilităţii politicii europene privind inovaţiile.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Doamnelor şi domnilor, protecţia mediului şi a climei este cea de-a treia provocare principală cu care se confruntă Europa, adică Uniunea Europeană, şi, în acelaşi timp, este al treilea obiectiv al Preşedinţiei noastre.
Creşterea economică durabilă reală nu este posibilă dacă nu ne protejăm planeta: o planetă care nu ne aparţine, ci pe care, mai degrabă, am împrumutat-o de la copiii noştri. Uniunea Europeană este lider mondial în ceea ce priveşte măsurile de protejare a mediului şi de combatere a gazelor cu efect de seră. Este lider mondial în domeniul obiectivelor pe care şi le stabileşte pentru reducerea suplimentară a emisiilor de astfel de gaze cu efect de seră. După cum a arătat Conferinţa Naţiunilor Unite privind schimbările climatice de la Copenhaga, spre frustrarea noastră, acest rol de pionierat nu este suficient. Ca să fim sinceri, UE nu a vorbit pe o singură voce la această Conferinţă şi astfel - ca să continuăm metafora sportivă - a stat pe banca de rezerve în timp ce meciul se desfăşura pe teren.
Prin urmare, în următoarele săptămâni şi luni, UE trebuie să fie mult mai activă, precisă şi fermă în modul în care abordează pârghiile pe care le are la dispoziţie pentru a atrage şi alţi jucători principali - şi, în acelaşi timp, alţi poluatori principali - în planul său ambiţios de protejare a planetei. Acesta este singurul mod prin care conferinţele de la Cancún şi Nagoya vor avea rezultate reale.
Doamnelor şi domnilor, după cum am spus deja, UE este ca acele persoane despre care se spune că dispun de toate ingredientele unei existenţe fericite. Într-adevăr, văzută din exterior, Uniunea Europeană este un loc foarte atrăgător, graţie prosperităţii sale, sistemului de solidaritate şi formelor de guvernare foarte democratice. Prin urmare, ea atrage, pe bună dreptate, multe persoane din alte continente, persoane care doresc să-şi construiască în Europa o viaţă mai bună.
Într-adevăr, marea majoritate sosesc aici cu bune intenţii, în căutarea "modestului miracol al unei vieţi normale”, aşa cum s-a spus atât de poetic în cadrul unei recente conferinţe privind situaţia din Afganistan. Imigrările de această natură ne-au îmbogăţit continentul şi vor face acest lucru în continuare. Pe de altă parte, există, în prezent, persoane care abuzează de sistemele noastre de libertate. Reţelele de crimă organizată profită de deschiderea noastră. Organizaţiile teroriste abuzează de ea pentru a comite atacuri sângeroase.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului- (DE) Doamnelor şi domnilor, garantarea siguranţei şi libertăţii cetăţenilor noştri este, prin urmare, cea de-a patra provocare principală cu care se confruntă Europa. Mai mult ca oricând, Uniunea trebuie să devină un spaţiu al justiţiei, securităţii şi libertăţii. Prin urmare, dorim să ne asigurăm că este pus în aplicare Programul de la Stockholm, care a fost conceput de Preşedinţia suedeză.
Belgia consideră că este extrem de importantă dezvoltarea unei politici comunitare în domeniul migraţiei, al legislaţiei privind azilul şi al prevenirii terorismului. În ceea ce priveşte cooperarea în domeniul justiţiei penale, prioritatea noastră este recunoaşterea hotărârilor judecătoreşti în statele membre. În acest sens, trebuie să ne orientăm spre crearea unui sistem european de colectare a dovezilor.
În contextul combaterii terorismului internaţional, Belgia ar dori să ajungă la un acord rapid cu SUA în ceea ce priveşte SWIFT. Acest acord trebuie să combine protecţia datelor cetăţenilor cu măsuri eficiente de prevenire a terorismului. Mă bucur foarte mult că mâine vom avea şansa de a ajunge la un acord în această privinţă. Preşedinţia belgiană va continua activităţile excelente desfăşurate de Preşedinţia spaniolă în acest domeniu.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - Ajung, astfel, la cea de-a cincea provocare cu care se confruntă Uniunea, ultima, însă nu cea mai puţin importantă: rolul său pe scena internaţională.
Provocările în acest sens sunt uriaşe şi numeroase: combaterea schimbărilor climatice; contribuirea la păstrarea sau restabilirea păcii; promovarea unor sisteme deschise de guvernare; combaterea terorismului internaţional; prevenirea răspândirii armelor de distrugere în masă; oprirea încălcărilor grave ale drepturilor omului în regiunile conflictuale, mai ales în ceea ce priveşte violenţa împotriva femeilor; conceperea unei politici energetice comune coerente; păstrarea şi îmbunătăţirea cotei de piaţă.
După cum s-a menţionat deja, summitul de la Copenhaga a demonstrat, din păcate, că faptul că suntem cel mai mare bloc comercial din lume, că suntem bogaţi şi atrăgători şi că noi înşine ne-am declarat a fi un model de putere blândă nu ne acordă suficientă putere de negociere pe plan internaţional. Uniunea trebuie să acţioneze mai multe pârghii pentru a-i atrage pe alţii de partea sa şi pentru a crea coaliţii în vederea îndeplinirii obiectivelor sale de pace, de dezvoltare durabilă, de securitate şi de comerţ liber şi corect.
Aceasta implică, mai mult ca oricând, ca Uniunea să vorbească pe o singură voce şi, preferabil, cu un singur glas. Tratatul de la Lisabona îi oferă Uniunii noi instrumente în acest scop.
În următoarele şase luni, Uniunea va începe înfiinţarea unui serviciu diplomatic european. Aceasta este, totodată, una dintre provocările majore ale Preşedinţiei noastre.
Într-adevăr, trebuie să hotărâm cu privire la organizarea şi funcţionarea Serviciului pentru acţiune externă şi, împreună cu Parlamentul, trebuie să adoptăm Regulamentul financiar şi Statutul personalului acestui serviciu. Belgia va face tot posibilul pentru a asigura un debut armonios şi reuşit al acestui Serviciu pentru acţiune externă, care va spori vizibilitatea, dar şi credibilitatea Uniunii Europene pe plan mondial.
Extinderea reprezintă un alt aspect important. Negocierile cu statele candidate trebuie să se desfăşoare într-un ritm susţinut, iar toţi candidaţii trebuie evaluaţi exclusiv în funcţie de meritele proprii, în conformitate cu consensul reînnoit al Consiliului European din decembrie 2006.
Negocierile cu Croaţia ar trebui să intre în faza finală în perioada Preşedinţiei noastre. Cele cu Turcia îşi vor continua cursul. Vor începe negocierile cu Islanda. În ceea ce priveşte Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Preşedinţia va depune eforturi pentru a ajunge la un acord, în vederea începerii negocierilor de aderare.
Preşedinţia belgiană este, de fapt, prima care acţionează exclusiv în conformitate cu prevederile Tratatului de la Lisabona. Belgia se simte onorată să aplice aceste prevederi, respectând pe deplin conţinutul şi spiritul tratatului, pentru a crea precedentele corespunzătoare.
Ştiţi, desigur, că în ţara mea au avut loc alegeri, că negocierile pentru formarea unei noi coaliţii vor dura ceva timp şi că guvernul meu este de fapt un guvern provizoriu. Doresc să vă asigur că acest lucru nu va afecta sub nicio formă entuziasmul şi puterea de muncă ale Preşedinţiei noastre. Această a douăsprezecea Preşedinţie este susţinută de un consens majoritar în ţara mea şi de o îndelungată tradiţie europeană.
În lumea politică din Belgia, atât la nivel federal, cât şi la nivel regional, în corpul diplomatic, dar şi în administraţia publică, există numeroşi bărbaţi şi femei care sunt foarte bine familiarizaţi cu Uniunea Europeană. Pregătirea a fost foarte riguroasă şi s-a desfăşurat în strânsă colaborare cu celelalte state membre ale troicii şi cu instituţiile europene.
Mai mult, guvernul este susţinut de convingerile europene ale populaţiei. Cele nouă partide politice care participă la guvernarea federală şi regională a Belgiei reprezintă 90 % din populaţia ţării. Belgia este unul dintre statele în care ideea europeană şi proiectul integrării europene se bucură de un sprijin popular foarte puternic.
Nu în ultimul rând, Preşedinţia noastră este integrată cu atenţie şi grijă în agenda europeană, pentru a-şi putea stabili obiective realiste pe care să le promoveze în mod eficient. Nu mă îndoiesc de capacitatea noastră de a ne asuma în mod eficient Preşedinţia, aşa cum nu mă îndoiesc nici de faptul că noul guvern, atunci când se va forma, va continua această activitate în mod coerent şi adecvat.
După cum am subliniat, Preşedinţia prin rotaţie face parte dintr-un proces european permanent; ea nu reprezintă un început complet nou. Cu toate acestea, fiecare Preşedinţie are propriile nuanţe, iar începutul este întotdeauna o ocazie de a atrage din nou atenţia populaţiei asupra importanţei Uniunii Europene, asupra importanţei idealurilor europene. Festivităţile prilejuite de începutul Preşedinţiei noastre demonstrează larga susţinere de care se bucură aceste idealuri în ţara mea. De la Rege şi Casa Regală până la concertele şi dansurile din numeroase oraşe şi sate, toate comunităţile şi clasele sociale au participat cu entuziasm la sărbătorirea debutului celei de-a douăsprezecea Preşedinţii.
Doresc să-mi exprim sincera apreciere pentru întâlnirile pe care le-am avut în ultimele zile cu colegii mei, cu dumneavoastră, reprezentanţii acestui Parlament. Consider că aceste întâlniri sunt foarte instructive şi constructive, iar guvernul meu acordă o mare importanţă colaborării strânse cu reprezentanţii aleşi ai cetăţenilor europeni.
Doresc să le adresez o ultimă rugăminte popoarelor pe care le reprezentaţi. Doresc să le îndemn să creadă în propriile forţe, să aibă ambiţie pentru ele însele, pentru statele lor şi pentru Europa.
Uniunea Europeană trebuie să evite două păcate majore: deznădejdea şi complezenţa. Nu avem de ce să fim disperaţi. Nu trebuie să ne sperie concurenţa nou apărută într-o lume tot mai polivalentă. Dimpotrivă, ar trebui să ne bucure.
Noi înşine am contribuit la crearea acestei lumi noi, spre exemplu prin eforturile noastre în favoarea unei distribuţii mai echitabile a resurselor şi puterii. După cum s-a spus, ceea ce se întâmplă acum nu este, de fapt, declinul vestului, ci succesul celorlalte regiuni. Trebuie să ne angajăm în această competiţie cu entuziasm şi încredere: încredere în noi înşine şi în toate resursele de care dispunem.
De asemenea, nu există motive pentru complezenţă. Putem fi mândri de marile realizări pe care le-am avut în trecut. Avem sisteme de guvernare care combină libertatea politică şi economică cu solidaritatea socială şi responsabilitatea ecologică. Le oferim multor cetăţeni un nivel de trai care se numără printre cele mai ridicate din lume. Însă nu putem rămâne pasivi, bucurându-ne de ceea ce avem. Restul lumii nu are obligaţia de a ne ajuta să trăim. Trebuie să muncim pentru a ne autosusţine; trebuie să muncim din ce în ce mai mult.
Nu cred că această adunare trebuie convinsă că, pentru ca Uniunea şi statele sale membre să evolueze, avem nevoie de o Europă mai bine integrată. Acest obiectiv, al unei Europe mai bine integrate, stă în centrul politicii europene şi internaţionale a Belgiei. Ţara mea a susţinut întotdeauna "méthode communautaire”, metoda comunitară, şi o va susţine în continuare, din toată inima.
O Europă mai bine integrată înseamnă, în ceea ce priveşte priorităţile şi obiectivele Preşedinţiei noastre: înzestrarea Uniunii cu o nouă structură de reglementare financiară; consolidarea guvernanţei sale economice; stimularea revenirii la o creştere durabilă; consolidarea modelului său social; accentuarea capacităţii sale inovatoare; dezvoltarea serviciului său diplomatic.
Mă aflu în faţa dumneavoastră, reprezentanţii a aproape o jumătate de miliard de cetăţeni europeni, pentru a vă solicita colaborarea şi sprijinul în vederea realizării acestor ambiţii ale Preşedinţiei noastre. Mă bucur că Tratatul de la Lisabona a consolidat competenţele Parlamentului European, transformându-l astfel, mai mult ca oricând, în motorul integrării europene.
Împreună cu colegii mei, sper că va exista o colaborare fructuoasă între Preşedinţia noastră şi dumneavoastră, deputaţii în Parlamentul European, în favoarea ambiţiilor pentru Europa pe care le împărtăşim cu toţii.
(Aplauze)
José Manuel Barroso
Domnule Preşedinte, domnule Leterme, doamnelor şi domnilor, Belgia preia Preşedinţia prin rotaţie a Consiliului într-un moment crucial pentru Uniunea Europeană şi doresc să-i mulţumesc dlui Leterme pentru elaborarea unui program aşa de clar şi de ambiţios.
Provocările lunilor următoare sunt foarte clare. Aceste provocări se referă în special la punerea în aplicare a unor noi mecanisme de coordonare pentru politicile noastre economice, la stabilizarea redresării economice prin aplicarea strategiei Europa 2020 pentru locuri de muncă şi creştere şi la a ne asigura că Europa îşi va îndeplini responsabilităţile la nivel internaţional.
Consiliul European din iunie a susţinut propunerile prezentate de Comisie în comunicarea său din 12 mai privind consolidarea disciplinei fiscale şi a supravegherii macroeconomice, probleme care au fost discutate şi cu grupul operativ condus de dl Van Rompuy. Raportul final al grupului operativ va fi prezentat până în luna octombrie.
Între timp, Comisia a luat măsuri în direcţia transpunerii acestor orientări în propuneri concrete, prin comunicarea sa din 30 iunie. Aceasta înseamnă consolidarea supravegherii macroeconomice, inclusiv prin utilizarea unor mecanisme de alertă şi sancţionare, precum şi a Pactului de stabilitate şi de creştere, acordând o atenţie deosebită nivelului de îndatorare şi deficitelor.
În final, Semestrul european ne va permite să asigurăm o coordonare politică ex ante mai eficace. Este esenţial să o finalizăm cât mai curând, iar comisarul Rehn nu precupeţeşte niciun efort pentru a prezenta fără întârziere propunerile legislative necesare. Mă bazez pe Preşedinţia belgiană şi pe Parlamentul European pentru a avansa în acest domeniu, astfel încât noul sistem să fie funcţional înainte de sfârşitul anului 2010.
Preşedinţia belgiană trebuie să permită înregistrarea unor progrese decisive în aplicarea strategiei Europa 2020. Pentru aceasta, fiecare stat membru trebuie să îşi asume strategia şi să o integreze în diferitele sale politici: financiare, bugetare, ambientale, energetice, educaţionale, sociale, referitoare la muncă sau la inovaţii. În vederea atingerii acestor obiective, este esenţial ca fiecare stat membru să îşi conceapă programul naţional de reformă în lunile următoare. Toate instituţiile trebuie să parcurgă aceşti paşi dacă dorim ca această strategie să aibă succes.
Diversele politici comunitare elaborate în cadrul activităţii colegiale a Comisiei vor susţine şi vor dezvolta măsurile iniţiale luate de fiecare stat membru. În acest sens, vor fi esenţiale iniţiativele emblematice pe care le va prezenta Comisia până la sfârşitul anului.
Doresc să vă vorbesc despre trei dintre aceste iniţiative: cele referitoare la locurile de muncă şi educaţie, la inovaţii şi la politica industrială.
Problema locurilor de muncă este una extrem de actuală şi salut prioritatea acordată de Preşedinţia belgiană acestei probleme. În acest context, iniţiativa intitulată "Agenda pentru noi competenţe şi locuri de muncă”, pregătită sub coordonarea comisarilor Andor şi Vassiliou, va încerca să creeze condiţii favorabile pentru modernizarea pieţei muncii, în vederea îmbunătăţirii ratelor de ocupare a forţei de muncă şi pentru a asigura viabilitatea modelelor noastre sociale.
Pentru a crea locuri de muncă avem nevoie de creştere, iar o mare parte din creşterea viitoare va trebui să se datoreze inovării. Iniţiativa emblematică intitulată "O Uniune a inovării”, coordonată de comisarul Geoghegan-Quinn va fi, astfel, una dintre principalele preocupări ale Preşedinţiei belgiene. Principalul obiectiv se va referi la facilitarea comercializării inovaţiilor, la identificarea anumitor parteneriate europene pentru inovaţii, pentru a rezolva provocările cu care se confruntă societatea în domenii în care Uniunea Europeană poate oferi valoare adăugată, precum şi pentru a îmbunătăţi eficacitatea sistemelor de inovaţii, la nivel european, naţional şi regional. Mai presus de toate, este important ca în următoarele luni să înregistrăm progrese în ceea ce priveşte brevetul comunitar. Comisia tocmai a prezentat o propunere în acest sens.
Mai mult, iniţiativa emblematică privind "O politică industrială pentru era globalizării”, a cărei elaborare a fost coordonată de vicepreşedintele Tajani şi care va fi prezentată în octombrie, are ca scop îmbunătăţirea condiţiilor pentru întreprinderi, mai ales pentru IMM-uri, şi susţinerea dezvoltării unei baze industriale puternice şi durabile, capabilă să facă faţă concurenţei globale.
Pe lângă aceste iniţiative emblematice, aş dori să menţionez alte două proiecte extrem de importante. În urma publicării raportului pe care l-am rugat pe dl Monti să îl elaboreze, Comisia va prezenta o iniţiativă privind consolidarea pieţei interne, inclusiv în vederea celei de-a douăzecea aniversări a pieţei interne, în 2012. Sperăm că o vom prezenta în perioada Preşedinţiei belgiene. Comisarul Barnier lucrează din greu la această iniţiativă. Vor exista şi alte contribuţii, precum cea a dnei vicepreşedintă Reding şi cea a comisarului Šemeta, pentru a menţiona doar alţi doi colegi. Prin natura sa transversală, activitatea în domeniul pieţei interne se află în centrul abordării noastre colegiale.
Totodată, doresc să subliniez cât de important este să ne gândim la viitorul politicii noastre comerciale, la care lucrează comisarul De Gucht şi care va fi prezentată în toamnă, sub forma unei comunicări. În acelaşi timp, va trebui să ne continuăm activitatea de reformare a pieţelor financiare, în cooperare cu partenerii noştri din cadrul G20.
În ceea ce priveşte serviciile financiare, trebuie să mergem înainte pe drumul reformei. Comunicarea Comisiei adoptată la 2 iunie menţionează că toate măsurile necesare vor fi propuse până în primăvara lui 2011. Cea mai mare parte a activităţilor se vor desfăşura, însă, în perioada Preşedinţiei belgiene. Aşadar, domnule Leterme, următoarele şase luni vor fi foarte pline.
Aceste măsuri reprezintă răspunsul nostru la problema crizei financiare şi le-am prezentat într-un mod coordonat şi coerent. Mă bazez pe Preşedinţie să înregistreze un progres cât mai accentuat în Consiliu, dar şi pe Parlament, pentru a transforma acest aspect într-o prioritate importantă.
În strânsă legătură cu această strategie de dezvoltare a Uniunii Europene până în 2020, Comisia va prezenta, în septembrie, documentul de revizuire bugetară. Este dificil să discutăm despre politică fără a avea în vedere, la un moment dat, măsurile de aplicare a acesteia. Acest document, căruia comisarul Lewandowski şi eu însumi îi acordăm o atenţie deosebită, le va permite Parlamentului European şi statelor membre să se hotărască asupra principiilor cheie pentru următorul cadru financiar. Comisia salută intenţia Preşedinţiei belgiene de a îl evalua, în paralel cu activitatea de elaborare a bugetului pentru anul 2011.
Doamnelor şi domnilor, importanţa, gravitatea şi urgenţa acestor aspecte economice, sociale, financiare şi bugetare nu trebuie să ne determine să ne retragem în propriul spaţiu. Avem responsabilităţi internaţionale foarte importante. Summitul G20 de la Seul este o întâlnire importantă. El reprezintă şansa de a verifica dacă angajamentele asumate de toate părţile au fost puse în practică. În acest sens, sper că Europa îşi va menţine poziţia de lider. Prin urmare, Comisia se va pregăti cu rigurozitate pentru acest summit şi vom face tot posibilul pentru ca vocea Europei să se audă cu claritate.
Din seria de întâlniri internaţionale importante, precum cea de la Nagoya privind problema biodiversităţii, doresc să evidenţiez conferinţa ce va avea loc la Cancún, în luna decembrie, în cadrul căreia se vor evalua rezultatele Conferinţei de la Copenhaga. Trebuie să facem progrese practice în aplicarea Acordului de la Copenhaga şi, în acelaşi timp, să colaborăm cu statele industrializate şi cu cele în curs de dezvoltare. În prezent realizăm acest lucru prin intermediul legăturilor strânse şi accentuate pe care le stabileşte Comisia, în special dna comisar Hedegaard, în vederea pregătirii terenului pentru un acord internaţional echilibrat şi obligatoriu, care rămâne principalul nostru obiectiv.
Totodată, trebuie să ne dublăm eforturile în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, după cum am declarat la summitul G8. Trebuie să vorbim pe o singură voce, puternică şi unită, la Adunarea Generală a Naţiunilor Unite din luna septembrie şi la evenimentele speciale organizate în cadrul summitului, cu această ocazie, pentru a evalua modul în care noi, comunitatea internaţională, progresăm în direcţia atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. Sper că voi reprezenta Uniunea Europeană la această întâlnire.
Coerenţa acţiunilor noastre externe va fi consolidată prin organizarea Serviciului pentru acţiune externă. Angajamentul Înaltei Reprezentante, vicepreşedintă a Comisiei, dna Ashton, le-a permis celor trei instituţii să asigure un debut rapid al acestui serviciu, cu o bază solidă. Acum depinde de noi să ajungem la un acord cu privire la textele detaliate ce trebuie puse în aplicare cât mai curând şi pe care le vom discuta cu Parlamentul.
Aşadar, doamnelor şi domnilor, ne aşteaptă o agendă plină, însă graţie hotărârii şi spiritului comunitar care impulsionează şi unifică această Preşedinţie belgiană, Parlamentul European şi Comisia, sunt sigur că Europa va face faţă acestor provocări.
Istoria integrării europene a arătat că, de obicei, în situaţii de criză, Europa demonstrează că îşi poate înfrunta problemele şi le poate depăşi, spre binele tuturor cetăţenilor săi.
Joseph Daul
Domnilor preşedinţi, populaţia Europei ar dori să înţeleagă mai bine modul în care sunt luate deciziile europene şi speră că Uniunea Europeană va oferi un răspuns concret la preocupările sale.
Domnule prim-ministru Yves Leterme, doresc să vă spun că a sosit momentul să punem capăt lungii liste de priorităţi a preşedinţiilor prin rotaţie, care nu conduce la altceva decât deziluzii. De câţiva ani, la fiecare şase luni, Preşedinţii Consiliului vin în faţa Parlamentului pentru a ne spune că, în şase luni, vor reconstrui Europa. Apoi, se întorc peste şase luni ca să ne spună că, din motive aflate în afara controlului lor, aşteptările pe care le aveau nu s-au materializat. Consider că această abordare a Consiliului este una greşită, care dăunează credibilităţii proiectului nostru european.
Doamnelor şi domnilor, sunt încântat că, în primul rând, datorită situaţiei sale politice naţionale şi, în al doilea rând, datorită faptului că şi Preşedintele Consiliului European este belgian, Preşedinţia belgiană nu a căzut în această capcană şi îşi concentrează eforturile pe cele trei priorităţi reale: creşterea şi ocuparea forţei de muncă, economia ecologică şi securitatea şi libertatea.
Voi repeta o afirmaţie pe care cetăţenii noştri o cunosc foarte bine: răspunsul la principalele provocări cu care ne confruntăm, indiferent că este vorba de economie, de ocuparea forţei de muncă, de securitate, de climă sau de energie, este mai întâi european şi apoi global.
Domnule Preşedinte al Consiliului, tocmai aţi spus că principala problemă a Europei este creşterea sa lentă; cu alte cuvinte, faptul că, în ultimul timp, nu a fost suficient de capabilă să creeze bogăţie şi locuri de muncă. Acesta este obiectivul asupra căruia ar trebui să se concentreze Preşedinţia dumneavoastră, iar agenda 2020, dacă este adoptată integral şi, astfel, finanţată de statele membre - acesta este cuvântul cheie, finanţarea - poate fi un instrument foarte eficient pentru a accentua competitivitatea şi respectul pentru mediul înconjurător la nivel european.
Cu toate acestea, în acelaşi timp, trebuie să înregistrăm progrese reale în activitatea simbolică de reglementare a sectorului financiar şi de reducere a deficitelor. Europa trebuie să fie un exemplu în acest sens şi toată lumea trebuie să vadă cu claritate ce anume încurajează şi promovează Europa: nu speculaţiile financiare, ci munca şi spiritul întreprinzător.
Totodată, trebuie să le transmitem europenilor un semnal clar în materie de libertate, securitate şi justiţie, deoarece cetăţenii se întreabă deseori de ce Europa nu joacă deocamdată niciun rol în domenii precum recunoaşterea reciprocă a hotărârilor judecătoreşti. Activitatea noastră va fi înţeleasă mai bine dacă vom oferi răspunsuri specifice la astfel de întrebări.
Domnule Leterme, discursul dumneavoastră a fost unul bun. Pregătisem o concluzie, însă nu o pot citi, deoarece ea aborda metoda comunitară. Într-adevăr, mă bazez pe faptul că Preşedinţia belgiană se va asigura, după cum aţi spus dumneavoastră, că această metodă comunitară va fi mai bine integrată la nivelul instituţiilor noastre.
Martin Schulz
în numele Grupului S&D. - (DE) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, ne-aţi prezentat un program ambiţios. Voi începe de acolo unde s-a oprit dl Daul. Toate elementele programului ambiţios pe care l-aţi descris transmit un mesaj evident şi tangibil. Belgia este o ţară care îşi combină Preşedinţia cu angajamentul faţă de o abordare pro-europeană profundă şi acesta este motivul pentru care această Preşedinţie reprezintă o şansă importantă pentru noi toţi.
Aşadar, doresc, în primul rând, să vă mulţumesc, în numele grupului meu, pentru că v-aţi asigurat că, în perioada pregătitoare şi în scurta perioadă de când a intrat în funcţiune, Preşedinţia belgiană a demonstrat că un guvern aflat la putere este foarte capabil să conducă Uniunea Europeană dacă respectă valorile europene de bază. Acesta este un început pozitiv şi încurajator pentru Preşedinţie.
(Aplauze)
Europa se află într-o stare de dezechilibru social. Principala problemă cu care ne confruntăm cu toţii este profunda diviziune socială din Uniune. Vorbim, pe bună dreptate, despre criza financiară şi economică din ultimii ani. Discutăm despre măsurile ce trebuie luate pentru a controla mai bine sectorul bancar dereglementat şi, mai ales, sectorul dereglementat al speculaţiilor. Prin urmare, una dintre măsurile decisive ce trebuie aplicate acum este pachetul de reglementări pe care îl vom adopta mâine.
Pachetul legislativ privind supravegherea bancară trebuie pus în aplicare în timpul Preşedinţiei dumneavoastră. La votul final asupra primei lecturi a acestui pachet, se va înregistra o mare majoritate în favoarea Parlamentului European, ceea ce îi va oferi Consiliului şansa de a reveni în Parlament cu o propunere constructivă până la perioada de sesiune din septembrie. Aceasta este responsabilitatea dumneavoastră, dar şi o mare şansă de a asigura reducerea dezechilibrelor sociale din Europa prin introducerea mai multor reglementări. Poverile şi costurile acestei crize nu trebuie să fie suportate doar de cei care muncesc. Sectorul bancar trebuie tras la răspundere.
(Aplauze)
Iată de ce reglementarea pieţelor financiare şi guvernanţa economică sunt extrem de necesare în Europa. Cu toate acestea, metoda comunitară se aplică şi în acest caz. Doresc să le spun Consiliului şi Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului că Europa are suficiente instituţii. Nu mai avem nevoie de altele. Avem nevoie ca instituţiile pe care le avem deja să ia, într-un final, măsuri în beneficiul intereselor Europei. Un lucru este clar. Nu putem spune că Europa este incapabilă să pună în aplicare o taxă pe tranzacţiile financiare, de exemplu, fiindcă SUA şi China nu participă la ea în contextul G20. Dimpotrivă. Dacă sectorul capitalist din Europa va fi supus unor reglementări mai aspre, Statele Unite ale Americii nu vor avea altă opţiune decât să ni se alăture, având în vedere că tocmai au început speculaţiile cu dolarul. Prin urmare, în perioada Preşedinţiei dumneavoastră avem şansa de a înregistra progrese în acest domeniu în Europa şi de a le da altora un exemplu bun.
Una dintre măsurile menţionate de dumneavoastră, domnule Leterme, este foarte importantă pentru grupul meu. Strategia africană pe care a evidenţiat-o Preşedinţia belgiană pare a fi un aspect cheie pentru politica internaţională a Uniunii Europene, însă nu doar din perspectiva solidarităţii. Africa este un continent ignorat şi vă susţin pe dumneavoastră şi Preşedinţia belgiană atunci când spuneţi că Europa trebuie să-i acorde o atenţie sporită. Cu toate acestea, trebuie să fim conştienţi de faptul că am rămas în urmă, deoarece alte ţări, mai ales China, se implică deja în problemele acestui continent. Deocamdată, nu voi ridica problema dacă strategia urmată de Republica Populară Chineză în Africa este una pe care am considera-o drept un parteneriat corect cu acest continent. În calitate de europeni, abordarea noastră este oarecum diferită şi este mai ospitalieră faţă de populaţia Africii. Prin urmare, susţinem pe deplin strategia africană propusă de Preşedinţia belgiană.
În final, domnule Preşedinte, aş dori să formulez un comentariu cu privire la extindere. Este adevărat că ne aflăm într-o fază importantă a extinderii, însă, domnule Leterme, vă voi da o temă de gândire. Aţi menţionat Turcia, iar eu sunt în favoarea aderării Turciei la Uniunea Europeană. Aşadar, doresc să spun că, în situaţia în care Consiliul nu se hotărăşte dacă vrea ca Turcia să adere sau nu, dacă vom continua să acţionăm în mod ambiguu, declarând în repetate rânduri că Turcia are şansa de a adera şi că ar trebui să fie membră a UE, însă, în acelaşi timp, ştim că există cel puţin patru sau cinci şefi de guvern care se opun acestui lucru, în spatele uşilor închise, vom ajunge să distrugem bunele relaţii dintre UE şi Turcia, nu să integrăm Turcia în Uniune. Prin urmare, aveţi obligaţia de a clarifica această problemă.
Mi-a plăcut foarte mult discursul dumneavoastră şi sper că acelaşi lucru este valabil şi pentru ceilalţi deputaţi din grupul meu.
(Aplauze)
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE. - (NL) Domnule Preşedinte, doresc să vă spun că Preşedinţia belgiană se poate baza pe sprijinul deplin al Parlamentului European şi, în orice caz, pe susţinerea Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa. Motivul este foarte simplu. Preşedinţiile belgiene s-au străduit întotdeauna să avanseze şi să accelereze integrarea europeană şi acesta este lucrul de care avem nevoie în prezent pentru Europa. În lumea multipolară de astăzi, în care accentul cade pe state precum China, India şi Statele Unite ale Americii, doar o Europă unificată şi integrată va putea avea un cuvânt de spus şi mă bucur că Preşedinţia belgiană va păstra tradiţia avansării integrării europene.
Domnule prim-ministru, avem nevoie de la Preşedinţia belgiană mai ales de următorul angajament. Cred că acum şase luni i-am adresat şi Preşedinţiei spaniole aproximativ aceleaşi cuvinte. Avem nevoie urgentă să ne finalizăm lucrările în ceea ce priveşte criza economică şi financiară. Europa nu a încheiat încă aceste lucrări. Este vorba, în principiu, despre cinci dosare care trebuie finalizate cu succes. Preşedinţia belgiană ar fi un succes extraordinar dacă s-ar finaliza aceste cinci dosare cât mai curând. În primul rând, trebuie finalizat testul de stres pentru bănci, iar aceste bănci trebuie recapitalizate dacă este cazul. Nu va exista creştere economică, iar împrumuturile nu vor putea fi reluate dacă sectorul bancar nu va fi purificat.
În al doilea rând, Pactul de stabilitate şi de creştere trebuie consolidat în mod corect; ceea ce, în termeni foarte specifici, înseamnă că Banca Centrală Europeană şi Comisia Europeană trebuie să se afle în prima linie, nu statele membre. Acest lucru este imposibil; nu ar funcţiona. Statele membre nu se pot monitoriza sau penaliza reciproc, doar instituţiile comunitare pot face acest lucru.
În al treilea rând, avem nevoie de o guvernanţă economică autentică. Aceasta este cea de-a treia sarcină. Trebuie instituită o guvernanţă economică autentică pentru zona euro, cu Comisia Europeană în prima linie sau, altfel spus, pe scaunul şoferului, la toate evenimentele.
În al patrulea rând, avem urgent nevoie să finalizăm reglementarea mai multor produse financiare, inclusiv a fondurilor speculative. Lucrăm la acest dosar, însă trebuie să luăm o decizie în această privinţă.
Nu în ultimul rând, după cum s-a spus deja, trebuie lansată urgent supravegherea bancară la nivel european. Domnule prim-ministru, voi fi clar în această privinţă: mai multe state membre, de fapt chiar majoritatea statelor membre, nu au învăţat încă principala lecţie a crizei, şi anume aceea că autorităţile naţionale de supraveghere nu sunt capabile să desfăşoare această activitate. Nicio autoritate naţională de supraveghere din niciunul dintre cele 27 de state membre nu a dat alarma şi nu a semnalat vreo problemă la momentul apariţiei crizei. Cu toate acestea, statele membre vin acum să ne spună că autorităţile naţionale ar trebui să desfăşoare în continuare această activitate. Ascultaţi-mă, domnule prim-ministru: nu se va ajunge la niciun acord cu Parlamentul dacă autorităţile europene de supraveghere nu vor avea ultimul cuvânt. La urma urmei, aceasta e tot ceea ce contează în momentul de faţă.
Permiteţi-mi să vă dau un sfat în această privinţă. Vă voi da un singur sfat. Noi, belgienii, nu avem obiceiul să facem acest lucru. În trecut, când vă aflaţi în opoziţie, am primit foarte multe sfaturi şi doresc să vă înapoiez favoarea, oferindu-vă câteva sfaturi, acum că faceţi parte din majoritate. Domnule prim-ministru, pentru a ajunge la un acord privind această supraveghere europeană, este posibil să trebuiască să renunţaţi la unanimitatea în Consiliu. Din punctul meu de vedere, nu ar trebui să încercaţi să convingeţi Parlamentul să îşi schimbe poziţia. Dimpotrivă, Consiliul este cel care ar trebui să îşi schimbe poziţia. Astfel, Consiliul ar trebui să se gândească să renunţe la obţinerea unanimităţii şi să se străduiască să încheie un acord cu Parlamentul European, în baza unei majorităţi calificate.
În final, domnule Preşedinte, consider că trebuie discutat un aspect cu Preşedinţia belgiană. Pe lângă discursurile privind reorganizarea - care este necesară, deoarece reorganizarea este creşterea în viitor - avem nevoie de o strategie privind creşterea economică. Mă gândesc, în special, la un plan paneuropean referitor la infrastructură. Comisia trebuie să conceapă un asemenea plan pentru a finaliza piaţa internă, astfel încât ea să includă statele din sudul şi centrul Europei. Şi acest obiectiv ar trebui să facă parte din programul dumneavoastră.
Rebecca Harms
Domnule Preşedinte, domnule Leterme, doamnelor şi domnilor, în primul rând doresc să vă spun că mă bucur că aţi formulat o declaraţie foarte clară în favoarea multilingvismului. Consider că acesta este şi un semnal adresat cetăţenilor belgieni, să acorde o importanţă mult mai mare multilingvismului, acesta reprezentând temeiul în baza căruia ţara lor se poate dezvolta în mod viguros şi armonios. În calitate de cetăţean german, trebuie să vă spun că, atunci când eram mică, îmi invidiam colegii de şcoală şi alţi adolescenţi care creşteau în ţări multilingve şi, prin urmare, aveau şanse mai bune. Vă mulţumesc pentru transmiterea acestui semnal.
(Aplauze)
Aveţi nevoie de acest lucru deoarece, în calitate de şef al guvernului belgian, sunteţi obişnuit să vă confruntaţi cu forţe tot mai reduse ale integrării. Aceasta este o problemă belgiană, dar şi europeană. Cu excepţia provocării grave pe care o reprezintă sistemul de supraveghere financiară, susţin toate afirmaţiile antevorbitorului meu. Este important să reuşiţi să colaboraţi cu noi şi cu Comisia pentru a restabili încrederea cetăţenilor Europei în capacitatea Uniunii Europene de a acţiona. Am pierdut o mare parte din încrederea lor. În trecut, Europa era un stâlp împotriva crizelor şi nesiguranţei, care oferea libertate şi o îmbunătăţire constantă a condiţiilor de viaţă.
Cetăţenii Europei nu mai au încredere în noi şi cred că, pe lângă o supraveghere financiară mai strictă, trebuie să începem să facem faţă provocărilor datorate faptului că, în multe alte domenii, ţările Europei şi cetăţenii acestora observă cum lucrurile se abat de la făgaşul normal, iar discrepanţele se accentuează.
S-au spus multe lucruri despre diferitele niveluri de competitivitate din statele membre ale Uniunii Europene. Trebuie să ne ocupăm de această problemă. Este normal ca Uniunea să se implice în decizii privind strategiile referitoare la salarii şi la politicile fiscale. Nu dorim să ne asumăm responsabilitatea pentru tot, însă abordarea unilaterală a politicii bugetare, practicată de Germania, va reduce într-o anumită măsură diferenţele de la nivelul Uniunii Europene, pe termen scurt, însă nu este suficientă.
Totodată, doresc să spun că sunt de părere că trebuie să luăm mai multe măsuri în ceea ce priveşte situaţia socială. Populaţia din statele contribuabile citeşte frecvent în ziare că germanii trebuie să aştepte până la 67 de ani pentru a se pensiona, în timp ce, în alte ţări, există persoane care primesc pensie înainte de a împlini 60 de ani. Aceasta nu este o bază a solidarităţii pe termen lung. Ne confruntăm cu o mare varietate de diviziuni şi provocări şi consider că nu trebuie să ne amăgim în legătură cu gravitatea situaţiei.
Sper că Preşedinţia belgiană va rezolva una dintre probleme, şi anume rolul Preşedintelui permanent al Consiliului, funcţie deţinută în prezent de un belgian, dl Van Rompuy, şi acela al Preşedinţiei prin rotaţie a Consiliului. Până în prezent, ni s-a dat impresia că există pericolul ca Preşedintele permanent al Consiliului, unul dintre concetăţenii dumneavoastră, să devină pur şi simplu un instrument al intereselor Consiliului şi să acţioneze ca paravan în faţa marilor guverne din Uniunea Europeană. Acest lucru nu este corect, iar lucrurile nu pot rămâne aşa...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Derk Jan Eppink
în numele Grupului ECR. - (NL) Domnule Preşedinte. Domnule Leterme, vă port un deosebit respect şi o mare stimă. Sunteţi Preşedintele prin rotaţie şi, în acelaşi timp, prim-ministrul aflat la sfârşit de mandat. De fapt, nu aveţi nicio misiune, însă va trebui să vă păstraţi misiunea în Europa. Sunteţi, practic, un misionar european. Permiteţi-mi să vă ofer câteva sfaturi. Nu voi folosi limbajul birocratic standard, însă doresc să vă spun că sunteţi un flamand occidental. Sunteţi muncitor, perseverent şi cumpătat; consider că acestea sunt calităţi excelente. La fel ca mulţi flamanzi occidentali, aveţi mult bun simţ. M-am familiarizat mai mult cu politica flamandă occidentală în ultimii ani. Cu toate acestea, doresc să vă apăr de efectul Turnului Babel. Vorbiţi despre o Europă mai integrată, că avem nevoie mai mare şi tot aşa. Trebuie să avem grijă să nu construim un turn Babel, acordând o atenţie mai mare colosului însuşi decât calităţii. Pactul de stabilitate şi de creştere este un exemplu în acest sens. Am avut un Pact de stabilitate şi de creştere, pe care dl Prodi l-a descris în 2002 drept stupid şi inflexibil. "Stupid” a fost cuvântul folosit de dumnealui. Şi apoi, desigur, toate acestea se prăbuşesc.
Punctul comun al programului dumneavoastră este, de fapt, aspectul financiar. În primul rând, trebuie să analizăm situaţia monedei euro. Grijile noastre nu au luat sfârşit. Va reuşi Grecia să se salveze sau nu? Ne îndreptăm spre o situaţie de tipul l'euro du beurre et l'euro des olives, dacă îi pot spune aşa? Acest lucru ar fi nefast. Susţin o monedă euro sănătoasă. Dacă şi dumneavoastră veţi susţine acest lucru, vă veţi bucura de sprijinul deplin al Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni. Soluţia este disciplina bugetară, o administraţie redusă şi o restructurare accentuată a datoriilor. Exemplul Statelor Unite ne-a arătat că programele de salvare de mare amploare nu sunt de niciun ajutor. Ratele ocupării forţei de muncă nu cresc în această ţară.
Există, desigur, şi problema bugetului. Într-adevăr, aş dori să vă adresez o întrebare în acest sens. Vorbiţi despre o Europă mai integrată, iar toţi cetăţenii belgieni v-ar răspunde că aceasta înseamnă şi mai mulţi bani. Există o tradiţie în acest sens în politica externă belgiană. Nu susţin foarte mult această idee. Comisia se confruntă frecvent cu situaţii de sub-execuţie. Uneori, există bani rămaşi din fondurile structurale. În 2008, Comisia a trebuit să le ramburseze statelor membre 4,5 miliarde de euro, aşa că 1 % din PNB este suficient.
În final, trebuie să abordaţi cu precauţie problema unui impozit european. În Germania, atmosfera este una explozivă. Poporul german nu poate plăti pentru tot. Deutschland kann nicht immer zahlen. Politicienii germani nu au întotdeauna curajul să spună acest lucru, aşa că vorbesc în numele lor. În Germania, maxima este: Weltmeister ja, Zahlmeister nein, domnule Schulz. Duminică vom vedea cât de adevărată este prima parte a afirmaţiei, însă sunt de acord cu cea de-a doua. Prin urmare, nu trebuie să deschidem subiectul impozitelor europene. Dumneavoastră faceţi acest lucru, iar dl Verhofstadt a făcut întotdeauna acest lucru, deşi nu am fost niciodată sigur dacă vorbeşte în numele său sau în numele grupului căruia îi aparţine. Şi dl Dehaene începe să discute din nou această problemă. Trebuie să evităm această situaţie, altfel turnul Babel se va prăbuşi.
Patrick Le Hyaric
Domnilor preşedinţi, domnule Leterme, vă asumaţi această responsabilitate într-o perioadă în care populaţia Europei suferă îngrozitor ca urmare a unei crize economice şi sociale fără precedent. A sosit, deci, momentul să fim îndrăzneţi, să avem iniţiative noi şi progresiste, pentru a uşura suferinţa şi pentru a ieşi din criză.
Menţionaţi o serie de obiective, precum creşterea durabilă, lupta împotriva sărăciei şi mediul înconjurător, pe care le împărtăşim. Din păcate, presimţim că acestea vor trece neobservate şi, din câte am înţeles eu, chiar şi dl Daul avea dubii în această privinţă, deoarece opţiunile de austeritate extremă aplicate în Europa contrazic obiectivele stabilite. Nu vor exista creşterea durabilă, redresarea sau lupta împotriva sărăciei dacă nu va creşte puterea de cumpărare a populaţiei.
Pentru a înfrunta această criză, trebuie să facem o alegere clară: să alegem justiţia şi locurile de muncă în detrimentul pieţei financiare, să avem o politică proactivă, orientată spre o dezvoltare umană, durabilă, bazată pe solidaritate. Consolidarea Pactului de stabilitate şi de creştere, pe care tocmai aţi convenit-o cu dl Barroso, exercită presiuni enorme asupra lucrătorilor, asupra tinerilor şi asupra pensionarilor, iar acele state care nu îl pun în aplicare vor fi ameninţate cu sancţiuni, inclusiv cu retragerea drepturilor de vot în cadrul Consiliului, pe care îl conduceţi, şi cu retragerea anumitor fonduri de ajutorare.
Fermierii, lucrătorii disponibilizaţi, pensionarii şi funcţionarii publici trebuie să plătească pentru o criză pentru care nu sunt deloc de vină? Domnule Preşedinte, veţi căuta noi soluţii, precum taxa pe fluxurile de capital, atât de des menţionată, sau impozitul european pe capitaluri şi veniturile financiare?
Speram oarecum că Preşedinţia dumneavoastră va contribui la aplicarea unei directive noi privind serviciile de interes general, însă nu aţi vorbit despre acest lucru. În ceea ce priveşte SWIFT, acesta nu reprezintă o evoluţie spre libertate, dimpotrivă. În locul unui pact de stabilitate ce a devenit un pact de austeritate, nu ar fi mai bine ca Parlamentul, Consiliul şi Comisia să propună, împreună, o soluţie diferită: un nou pact de progres social şi ecologic, susţinut de o Bancă Centrală Europeană cu sarcini noi, pentru a răscumpăra instrumentele de credit ale statelor care au nevoie şi pentru a refinanţa împrumuturile publice la o rată a dobânzii, susţinând astfel ocuparea locurilor de muncă, cercetarea, inovaţiile şi educaţia, precum şi un program european major privind o infrastructură utilă şi ecologică?
Confederaţia Internaţională a Sindicatelor a propus un alt plan cuprinzător, orientat spre muncă, al cărui scop este acela de a combate speculaţiile şi de a încuraja impozitarea corectă. Confederaţia Europeană a Sindicatelor va solicita pe 29 septembrie, la Bruxelles, să se ia măsuri. Cred că aici se află soluţia noastră, domnule Preşedinte, şi vă urez mult succes în acest mandat.
William
Domnule Preşedinte, doresc să adresez o solicitare de respectare a Regulamentului de procedură. Discursul dnei Harm a depăşit timpul alocat cu un minut şi 45 de secunde, iar domnul de aici şi-a depăşit şi el cu mult timpul acordat. Ar fi de neconceput ca unui membru al Grupului EFD să i se permită să depăşească timpul acordat cu mai mult de 25 de secunde - poate chiar mai puţin - fără să i se oprească microfonul. Prin urmare, aş dori să îi cer Preşedintelui să aplice în mod uniform normele Parlamentului.
(Aplauze din partea Grupului EFD)
Joseph Daul
(FR) Domnule Preşedinte, mă încântă strigătele sălbatice pe care le aud în stânga. Cu toate acestea, aş dori ca aceşti membri să aplaude şi atunci când Preşedinţii respectă timpul ce le-a fost acordat.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Domnule Preşedinte, nu aţi fi putut inventa ceea ce se întâmplă aici în această dimineaţă, nu-i aşa? Preşedinţia belgiană îşi preia mandatul de şase luni şi toată lumea se preface că acest lucru este normal!
Acum câteva luni am fost discreditat pentru că am arătat că Belgia nu este o naţiune în sensul adevărat al cuvântului, însă alegătorii din Belgia au demonstrat că aveam dreptate: un partid separatist este, în prezent, cel mai mare partid din Belgia! Avem în faţa noastră un prim-ministru provizoriu, însă ne facem că nu vedem acest lucru şi pretindem că situaţia este una normală. Nu este adevărat!
Domnule Leterme, nu aveţi nicio legitimitate aici. Iată ce ironie extraordinară, o ţară care este pe punctul de a se separa în două le va spune celorlalte 26 de state membre, în următoarele şase luni, ce trebuie să facă! Poate chiar mai nocivă este, desigur, propria dumneavoastră ipocrizie în această privinţă: v-aţi prezentat aici în această dimineaţă, ca "un bun belgian”. Să ne amintim că dumneavoastră, în calitate de prim-ministru al Belgiei, nici măcar nu ştiaţi imnul naţional. În anul 2006 aţi lansat faimoasa afirmaţie potrivit căreia această ţară este unită doar prin bere şi fotbal. Presupun că acum, în mrejele puterii, toate aceste lucruri au fost uitate!
Deputaţii din acest Parlament refuză să vadă realitatea, fiindcă Belgia este un motiv de jenă pentru ei. Este un prototip. Este un model pentru întreaga Uniune Europeană şi se află pe punctul de a se separa, însă dumneavoastră nu puteţi recunoaşte acest lucru! Este inimaginabil ceea ce se întâmplă astăzi în cadrul Parlamentului. Nu aş fi crezut că va exista o Preşedinţie belgiană a Uniunii. Ar fi amuzant dacă, la finalul acestei Preşedinţii de şase luni, Belgia tot nu ar avea guvern!-
Sper că sunteţi foarte mândri cu toţii!
Philip Claeys
(NL) Domnule Preşedinte, ceea ce tocmai am auzit îmi aminteşte oarecum de orchestra de pe Titanic. Preşedinţia Uniunii Europene este deţinută actualmente de o ţară care nici măcar nu este capabilă să se guverneze singură. Preşedinţia prin rotaţie nu a trebuit niciodată să se confrunte încă de la început cu un guvern aflat la sfârşit de mandat şi, într-adevăr, este greu de crezut că Belgia va avea un nou guvern federal în următoarele şase luni ale acestei Preşedinţii. După alegerile anterioare, în 2007, formarea unui guvern a durat nouă luni. Acest lucru se datorează faptului că modelul belgian artificial nu este guvernabil. Flandra şi Valonia au devenit două ţări diferite, cu realităţi politice, sociale, economice şi culturale complet diferite. Formarea unui guvern pentru Belgia este ca şi cum Germania şi Grecia ar trebui să conceapă un buget comun. Nimeni altul decât comisarul european Karel De Gucht a spus recent că operaţiunile guvernamentale belgiene sunt o conferinţă diplomatică permanentă.
În plus, care este legitimitatea democratică a unui guvern belgian ce reprezintă mai puţin de 33 % din alegătorii din Flandra? Dacă ar fi să îl credem pe dl Leterme, situaţia se va rezolva. Guvernul belgian încearcă, aşadar, să îşi ascundă lipsa de fermitate şi de legitimitate democratică în spatele unui scut de retorică ultra-federalistă. Cu toate acestea, realitatea incomodă este aceea că Belgia se află cu mult în urma celorlalte ţări europene în ceea ce priveşte transpunerea legislaţiei europene. Acelaşi lucru este valabil pentru numeroasele proceduri de încălcare a dreptului comunitar aflate în curs de soluţionare. Să nu uităm de datoria publică a Belgiei de peste 100 % şi de politica privind imigrările şi azilul, care a scăpat atât de mult de sub control încât ar trebui să o considerăm o politică a frontierelor deschise. La acestea se adaugă sarcinile fiscale exorbitante şi rata foarte redusă de ocupare a forţei de muncă, fără să vorbim de deficitul democratic provocat de faptul că flamanzii, care constituie majoritatea populaţiei, sunt consideraţi o minoritate.
În altă ordine de idei, cum poate dl Leterme să fie sigur că majoritatea populaţiei susţine programul său european dacă nu a avut niciodată loc vreun referendum, spre exemplu în ceea ce priveşte posibila aderare a Turciei la Uniunea Europeană? Domnule Leterme, dacă nu a avut loc un referendum asupra acestui subiect, Preşedinţia belgiană ar trebui să fie mai modestă. Statele membre trebuie să se ferească de un stat eşuat, care încearcă să-şi exporte problemele în Europa şi să transforme Europa într-o variantă mai mare a Belgiei. În orice caz, Uniunea Europeană ar face bine să se pregătească pentru dezintegrarea Belgiei şi crearea a două noi state, două potenţiale state membre noi ale Uniunii Europene: Flandra şi Valonia.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Domnule Preşedinte, aş dori să încep prin a-i spune dlui Claeys că Belgia şi-a rezolvat întotdeauna problemele prin intermediul acordurilor politice şi a contribuit întotdeauna la consolidarea Europei şi la consolidarea regiunilor şi apropierea lor de populaţie.
După cum aţi subliniat, domnule prim-ministru, Preşedinţia belgiană este prima care va respecta exclusiv prevederile Tratatului de la Lisabona, deschizând drumul pentru viitoarele Preşedinţii ale Consiliului, prin interpretarea unui nou acord instituţional. Preşedinţia trebuie să se concentreze pe funcţionarea Consiliului, având în vedere că Consiliul European a devenit o instituţie separată, cu preşedinte permanent. O nouă circumstanţă este aceea că tratatul descrie atribuţiile Consiliului în aceiaşi termeni precum pe cele ale Parlamentului European. Cele două instituţii îşi exercită împreună funcţiile legislative şi bugetare. Astfel, tratatul creează în mod expres un sistem bicameral la nivelul Uniunii. Fără a aduce atingere excepţiilor importante, codecizia - procedura legislativă obişnuită - este acum regula generală. Nu pot să renunţ la impresia că Consiliul încă nu este suficient de conştient de această nouă circumstanţă. Trialogul privind elaborarea bugetului pentru anul 2011 demonstrează acest lucru. Preşedinţia belgiană poate juca un rol important în acest proces de conştientizare.
Preşedinţia Consiliului trebuie să funcţioneze de acum înainte ca Preşedinţia unei adunări parlamentare. Ea trebuie să avanseze legislaţia şi agenda bugetară a Uniunii, asupra cărora Comisia are iniţiativa, promovând consensul cu Consiliul şi acordurile între Consiliu şi Parlament. În cazul acestei Preşedinţii, acest lucru se referă în mod clar la reglementarea definitivă a instituţiilor financiare, a unui Serviciu european pentru acţiune externă, la buget şi la perspectiva financiară. Metoda comunitară trebuie consolidată atunci când sunt reglementate aceste aspecte. Doar astfel vom putea obţine rezultate.
Preşedinţia belgiană trebuie să se asigure că UE va vorbi pe o singură voce la conferinţa privind schimbările climatice de la Cancún. Modelul cel mai eficient este acela al Organizaţiei Mondiale a Comerţului, în cadrul căreia Comisia vorbeşte şi negociază în numele Uniunii. Preşedinţia belgiană trebuie să ajungă la un consens privind aplicarea acestui model şi în cadrul conferinţei privind schimbările climatice. Cred într-o Preşedinţie belgiană puternică, eficientă, mai ales având în vedere faptul că, teoretic, un guvern provizoriu îi poate aloca acestei activităţi tot timpul său.
Kathleen Van Brempt
(NL) Domnule Preşedinte. Domnule Leterme, doresc să încep prin a vă dori mult succes cu ocazia lansării Preşedinţiei belgiene. Aţi ascultat mai mulţi deputaţi în Parlamentul European, care au dubii în legătură cu această Preşedinţie, spunând că faptul că guvernul dumneavoastră se află la sfârşit de mandat o va transforma într-o Preşedinţie slabă. Nu cred că acest lucru este adevărat. Stau drept dovadă orientările pe care le-aţi prezentat, chiar şi astăzi, într-unul dintre cele mai însufleţite discursuri pe care le-am auzit de la dumneavoastră. Mă bucur că l-aţi susţinut în acest Parlament. Prin urmare, consider că această Preşedinţie are potenţialul să fie una puternică şi că veţi conduce Uniunea Europeană cu grija şi atenţia cuvenită, mai ales fiindcă - şi sunt foarte mândră de acest lucru - suntem o ţară cu o mentalitate extrem de pro-europeană, ca şi cum ar fi o caracteristică genetică.
Problema este, însă: acest lucru va fi suficient? Împreună cu mulţi alţii, aţi arătat că pachetul financiar este deosebit de important pentru noi, însă aş dori să vă rog să susţineţi şi o serie de priorităţi ale Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, precum clima şi aspectele sociale. Voi dezvolta ultimul aspect, deoarece sunt deosebit de ataşată de această problemă. În Anul european pentru combaterea sărăciei şi a excluziunii sociale, aş dori ca Preşedinţia belgiană să poată prezenta rezultate în domeniul reducerii sărăciei. Sper că veţi putea promova ideea unui venit european minim, printre altele şi că îi veţi putea cere Comisiei să ia iniţiative în acest sens.
După cum aţi auzit, grupul nostru numeros vă va susţine cu mare entuziasm şi, de asemenea, vă va urmări activitatea cu un ochi critic. Domnule Leterme, văd o echipă prezidenţială foarte pasionată şi salut acest lucru. Cu toate acestea, Europa are nevoie de o conducere care să poată vorbi cu autoritate şi, sper să nu vă supăraţi pentru acest lucru, şi eu şi mulţi alţii sperăm că în scurt timp va fi învestit un nou guvern belgian, care să poată prelua această funcţie.
Frédérique Ries
(FR) Domnule Preşedinte, mi-am promis că nu voi reacţiona la provocările dlui Farage, însă, cu toate acestea, trebuie să amintesc de Talleyrand, acel mare om care considera că tot ceea ce este excesiv trebuie dispreţuit. Acestea fiind spuse, bună ziua, domnule prim-ministru, bună ziua, domnule Preşedinte, bun venit în Parlamentul nostru, bun venit în Parlamentul dumneavoastră.
Indiferent cine deţine Preşedinţia Uniunii, Belgia a avut în permanenţă ambiţii europene şi comunitare măreţe. Cele două categorii se întrepătrund aproape în totalitate în acest caz, după cum ne-au amintit astăzi dl Schulz şi alţi colegi ai dumnealui. Acest lucru a fost valabil şi în anul 2001, pe perioada Preşedinţiei noastre precedente - ai cărei principali arhitecţi, Guy Verhofstadt şi Louis Michel, se află, din întâmplare, în această sală - când am prezidat adoptarea Declaraţiei de la Laeken, când am prezidat adoptarea Convenţiei care într-un final a stat la baza Tratatului de la Lisabona. Această partitură a fost scrisă în decembrie 2009, iar acum dumneavoastră, domnule Leterme, trebuie să vă asumaţi rolul de dirijor. Mai mult, aş dori să spun că, în ultimele şase luni, instrumentele au falsat în anumite domenii esenţiale. Trebuie să le acordaţi, astfel încât, pe plan instituţional, acest triumvirat să înveţe să lucreze împreună mai bine şi să colaboreze în mod eficace cu statele membre.
Desigur, credibilitatea întregii Europe depinde de eficacitatea sa, iar un exemplu, chiar contraexemplu, în acest sens au fost notele false de la Copenhaga. Nu mai există opţiunea ca 10 sau aproape 10 dintre noi să meargă la Cancún. Europa are nevoie de o voce, o poziţie şi, de această dată, de obiective cuantificate. Ştiu că aceasta este altă problemă, însă este una esenţială şi, în plus, dumneavoastră aţi fost cel care a ridicat-o.
Pe lângă aceasta, cifrele şi priorităţile au fost impuse de criză: reglementarea financiară, guvernanţa economică, revenirea la creştere, ceea ce conduce la dezbaterea asupra perspectivei financiare, asupra mijloacelor de acţiune, de recuperare şi de creştere.
Domnule Leterme, în încheiere doresc să vă spun că belgienii nu aşteaptă propunerea Comisiei pentru a-şi manifesta ambiţia şi fermitatea în ceea ce priveşte principiile. Creşterea nu poate fi realizată numai prin economii. Ar fi o situaţie tragică, sinucigaşă chiar, dacă am folosi criza ca pretext pentru a impune şi mai multe limitări. O Europă ambiţioasă - acestea au fost primele dumneavoastră cuvinte, domnule Preşedinte - este o Europă în care, şi în acest caz, imaginaţia deţine supremaţia.
Philippe Lamberts
(FR) Domnule Leterme, sper că aţi înţeles până acum că aveţi şansa de a marca încă de la început. Mă refer, desigur, la supravegherea financiară.
Probabil aţi observat că marea majoritate a deputaţilor din acest Parlament s-au declarat în favoarea instituirii unui gardian european pentru pieţele financiare, la care participă, în marea majoritate, tot entităţi europene.
Până în prezent, poziţia Consiliului a fost, în mare, una de menţinere a stării de fapt, ca şi cum nimic nu s-ar fi întâmplat din 2008. Interesele naţionale par a fi singurele cărora li se acordă prioritate, înaintea modelului cu care, din păcate, suntem prea familiarizaţi cu toţii, acela al...
(NL) ... 'wat wij zelf doen, doen we beter', adică e mai bine ceea ce facem noi înşine.
(FR) Dacă dorim ca la 1 ianuarie 2011 să avem un acord operaţional, Consiliul va trebui să se mişte repede şi cu putere. Dacă acest lucru înseamnă ca Consiliul să voteze prin majoritate calificată, după cum sugera dl Verhofstadt, aşa să fie. Nu am adoptat Tratatul de la Lisabona pentru a ne prăbuşi imediat înapoi în dictatura unanimităţii. Având în vedere circumstanţele, avem şansa de a avea o Preşedinţie prin rotaţie cu normă întreagă, după cum s-a spus deja. Aşadar, aveţi la dispoziţie tot ceea ce vă trebuie pentru a le demonstra pesimiştilor că se înşeală şi pentru a transforma această Preşedinţie într-un succes.
Ryszard Antoni Legutko
(PL) Domnule Preşedinte, doresc să ridic două probleme. Prima se referă la cooperarea autorităţilor belgiene cu Înalta Reprezentantă pentru Afaceri Externe în formarea Serviciului european pentru acţiune externă. Următoarele şase luni vor fi decisive pentru structura serviciului şi principiile sale de funcţionare. Prin urmare, doresc să le atrag dlui Leterme şi autorităţilor belgiene atenţia asupra necesităţii asigurării unei reprezentări geografice juste şi cât mai ample, în selectarea personalului, în conformitate cu prevederile Preambulului şi ale articolului 6 alineatul (6) din documentul care, cel mai probabil, va fi adoptat mâine de către Parlament. Este important ca Serviciul pentru acţiune externă să fie european, nu un fel de club de elită pentru o minoritate.
Cea de-a doua problemă pe care doresc să o ridic este interesul strategic al Uniunii Europene pentru dimensiunea estică a politicii externe. Este deranjant faptul că, în afara unei scurte menţiuni referitoare la continuarea cooperării cu statele din Parteneriatul estic în domeniul justiţiei şi al afacerilor externe, acest aspect a fost omis, în mare măsură, din priorităţile Preşedinţiei. Solicit, aşadar, ca următoarele şase luni să fie folosite în mod eficient, pentru a le garanta o perspectivă europeană vecinilor noştri din est. Vă repet, acest demers este în interesul strategic al Uniunii Europene.
Mara Bizzotto
(IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, pe lângă Preşedintele Consiliului European, pentru care nu a votat nimeni, avem acum şi o Preşedinţie în exerciţiu, în mâinile unui guvern care a pierdut susţinerea propriilor săi cetăţeni. Acest lucru ar trebui să fie suficient pentru a ne face să înţelegem de ce Europa trece printr-o criză profundă: Europa a devenit un paradox politic controlat de o elită politică fără nicio legătură cu cetăţenii.
Programul non-Preşedinţiei belgiene vorbeşte despre reforme structurale, creşterea ocupării forţei de muncă, stabilitate financiară şi competitivitate, iar instrumentul ales este strategia UE 2020. Cu toate acestea, criza actuală ar trebui să determine Europa să aleagă ingrediente foarte diferite de cele care au condus la colaps.
Avem nevoie de o regândire generală, deoarece criza nu este o oglindire a declinului: ea este certificatul de deces al modelului social european, pe care, în schimb, propaganda europeană ar dori să-l administreze cu titlu de medicament.
Europa este, actualmente, o clădire imensă, care se prăbuşeşte sub greutatea democraţiei, a centralismului şi a obstacolelor în calea spiritului de liber întreprinzător. Dacă Europa vrea să iasă din criză, ea trebuie să-şi schimbe vocabularul: mai multă descentralizare, mai puţină birocraţie, mai multă substanţă şi atenţie acordată problemelor reale ale cetăţenilor. Orice altceva nu va face decât să accelereze declinul, în mod inevitabil.
Werner Langen
(DE) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, doresc să vă felicit pentru prezentare şi pentru programul ambiţios, care nu se încurcă în detalii. În ceea ce priveşte atacurile dlui Farage, este clar că dumnealui vrea să prevină orice fel de reglementare a pieţelor financiare. Vă atacă pentru că deţineţi doar temporar această funcţie.
Doresc să vă felicit din toată inima. Sunteţi pro-european şi susţineţi economia socială de piaţă şi, în pofida dificultăţilor din ţara dumneavoastră, aţi prezentat un program ambiţios. Cred că dacă veţi reuşi, după cum a spus dl Verhofstadt, să anulaţi unanimitatea dictatorială şi nefastă a Consiliului în ceea ce priveşte reglementarea pieţelor financiare, ne veţi avea de partea dumneavoastră şi veţi conduce una dintre cele mai de succes preşedinţii din ultimii ani.
Prin urmare, mai ales că nu veţi ocupa această funcţie foarte mult timp, vă solicităm să profitaţi de aceste câteva luni pentru a colabora cu Parlamentul şi a pune capăt acestei situaţii, pe care Preşedinţia spaniolă nu a reuşit să o rezolve. Vă veţi bucura de sprijinul nostru în acest sens.
Véronique De Keyser
(FR) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, condoleanţele curg cu duiumul de câteva zile. S-a spus că v-aţi dat cu stângul în dreptul, că aţi început o Preşedinţie cu un guvern căruia i s-a încheiat mandatul, că oricum Tratatul de la Lisabona a schimbat totul, că preşedinţiile prin rotaţie nu mai au un cuvânt de spus şi cel mai recent lucru pe care l-am auzit a fost: "Din fericire, îl aveţi pe dl Van Rompuy”. Răspunsul pe care îl adresez tuturor acestor mesaje amabile este: în ţara suprarealismului, a lui Magritte şi a ştrumfilor, nimic nu este imposibil. Dl Farage nu are imaginaţie. Aşa stau lucrurile!
Vorbind serios, activitatea desfăşurată de luni de zile, structura federală a Belgiei şi guvernele sale regionale îi vor oferi acestei Preşedinţii baza solidă de care are nevoie. Nu există niciun risc în această privinţă. În ceea ce priveşte rolul său în calitate de Preşedinţie prin rotaţie, acesta este, de fapt, un fel de subsidiaritate. Să mă explic: Belgia trebuie să adauge valoare activităţii Consiliului şi a Înaltei Reprezentante. Situaţia devine oarecum comică, deoarece l-am auzit în repetate rânduri pe dl Van Rompuy vorbind despre asigurarea pieţelor financiare, însă nu l-am auzit niciodată vorbind despre asigurarea cetăţenilor. Cetăţenii sunt îngrijoraţi. Ei speră ca Europa să ofere un răspuns comun la criză din punctul de vedere al reglementărilor financiare, al creării de locuri de muncă şi al creşterii ecologice, prin proiecte, investiţii, mijloace de susţinere şi, în final, o dimensiune socială şi o dinamică europeană.
Consider că tradiţiile sociale solide ale Belgiei şi viziunea nobilă pe care o aveţi în legătură cu cooperarea şi cu Africa vor inspira instituţiile europene, ca alternativă la sarsaparilla, care, domnule Preşedinte, este mâncarea preferată a ştrumfilor.
Frieda Brepoels
(NL) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, doamnelor şi domnilor, circumstanţele în care se lansează această Preşedinţie nu sunt ideale, însă, în acelaşi timp, ele reprezintă o şansă de a ne concentra pe sarcina reală a unei Preşedinţii, potrivit noilor norme instituţionale. Totuşi, întrevăd încă o oportunitate, aceea de a ajuta la direcţionarea dezbaterii instituţionale, nu numai în ţara noastră, ci şi în alte state membre UE. După cum ştiţi, rolul statelor naţionale este din ce în ce mai discutat, ca urmare a globalizării. Europei îi sunt acordate, pe bună dreptate, tot mai multe atribuţii, drept care pot fi transferate mai multe atribuţii şi Flandrei, Valoniei, Scoţiei, Cataloniei şi altor regiuni. Acesta este un proces natural, pe care Europa îl are în vedere. Totodată, este logic ca aceste naţiuni să vrea să ocupe un loc la masa europeană, având în vedere rolul important pe care îl joacă în redresarea economică. Pe perioada acestei Preşedinţii, şi ministerele regionale vor conduce o parte dintre activităţile Consiliului, precum mediul înconjurător, sportul, educaţia şi politica regională, şi sper că acest lucru va stimula guvernanţa necesară, accentuată, pe mai multe niveluri a UE.
Jean-Marie Cavada
(FR) Domnilor Preşedinţi, ne temem în legătură cu viitorul sectorului bancar. Economia şi-a transferat datoriile toxice către finanţe, finanţele au transmis această povară statelor membre, iar statele membre apelează acum la cetăţeni, care vor trebui să plătească, dacă sunt capabili.
Acum, domnule Leterme, ştiţi mult mai bine ca mine că Europa trebuie să îşi îndeplinească obligaţia istorică. Altfel spus, ea trebuie să le impună liderilor naţionali ai Europei o abordare comunitară în ceea ce priveşte disciplina comună, dar şi din perspectiva redresării şi a inovaţiilor. În această dramă care se joacă în faţa ochilor noştri, nu mai există o cale naţională de ieşire din criza globală.
Numeroşi lideri europeni, colegii dumneavoastră, analizează calificativele de popularitate. Deocamdată, liderii Europei trebuie să analizeze istoria, înainte ca istoria însăşi să ne cufunde în haosul populismului. Belgia este o ţară care a fost întotdeauna puternică în ceea ce priveşte patriotismul european. Nu contează dacă se află într-o stare bună sau mai puţin bună. Voinţa, disciplina şi obiectivitatea liderilor săi vor fi cele care ne vor salva.
Elisa Ferreira
(PT) Domnule Preşedinte, Europa are nevoie de o revigorare a încrederii şi speranţei. După cum a spus dl Delors, în această criză, pe care încă nu am depăşit-o, au acţionat pompieri. Sperăm că Preşedinţia spaniolă va aduce arhitecţi. Primul test, desigur, va fi în luna septembrie, când Consiliul va analiza propunerile Parlamentului privind structura financiară.
Cu toate acestea, una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă Europa este aceea de a garanta că moneda europeană nu se va prăbuşi, fie din cauza lipsei instrumentelor de monitorizare, fie din cauza lipsei creşterii în zona euro sau, mai ales, ca urmare a diferenţelor şi tensiunilor interne tot mai mari la nivelul economiilor ce constituie zona euro.
Tăierea fondurilor structurale în acest moment, fonduri care au fost create pentru a stimula convergenţa în economiile care diferă una de cealaltă, după cum propune Comisia, ar fi ca şi cum am trimite pompierii să facă vânt unui incendiu ce nu a fost încă stins. Cu siguranţă avem nevoie de arhitecţi.
O ultimă întrebare: aş dori să ştiu care este sfera externă de acţiune a Uniunii şi, în special, mai multe detalii privind propunerile Preşedinţiei belgiene pentru Cancún şi Doha.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, doresc să vă felicit pentru discurs: a fost o prezentare excelentă a acestei Preşedinţii.
Cred că putem trage deja o concluzie, sau chiar mai multe, de pe urma dezbaterii din această dimineaţă: în primul rând, că acest Parlament - aceia dintre noi care doresc să construiască Europa, aceia dintre noi care doresc să se gândească pozitiv la Europa - susţine Preşedinţia şi eforturile pe care le veţi depune. Totodată, sunt conştient de dificultăţile întâmpinate de guvernul dumneavoastră şi vreau să vă mulţumesc de două ori, deoarece îmi dau seama că pentru dumneavoastră a fost cu atât mai greu să prezentaţi astăzi acest program ambiţios. Vă oferim mulţumirile noastre sincere.
În al doilea rând, concentraţi-vă pe rezolvarea problemelor economice. Consider că în prezent avem o mare şansă. Sunt de părere că suntem pe punctul de a ajunge la un acord cu privire la aspectele legate de supravegherea financiară. Concentraţi-vă pe acesta.
În al treilea rând, trebuie ca troica să funcţioneze. Consider că troica Preşedinţiilor este marea inovaţie a Tratatului de la Lisabona. Acesta nu trebuie să fie doar un mecanism, ci o realitate. Să facem, deci, ceea ce spuneau părinţii fondatori: să gândim şi să acţionăm - în acest caz, spaniolii, belgienii şi maghiarii - în calitate de europeni.
Vă mulţumesc foarte mult, domnule Leterme şi mult succes!
Gilles Pargneaux
(FR) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, Europa este lovită de o criză economică şi socială fără precedent. Situaţia este urgentă: avem 24 de milioane de şomeri şi vom avea încă 5 milioane dacă nu se vor lua măsuri în acest sens. Din păcate, domnule Leterme, domnule Preşedinte, nu am auzit, în propunerile dumneavoastră, niciun răspuns referitor la situaţia urgentă cu care ne confruntăm şi doresc să vă ofer trei sugestii, care cred că ne vor permite să facem faţă situaţiei economice şi sociale actuale.
În primul rând, un împrumut european de mare amploare. Acesta este un mod de a realiza această politică a ocupării complete a forţei de muncă. În al doilea rând, acum câteva săptămâni am fost la Bruxelles, împreună cu Jacques Delors şi cu Preşedintele Buzek, şi am propus o politică energetică majoră pentru UE. În al treilea rând, taxa pe tranzacţiile financiare. Ştim că o taxă de 0,05 % pe fiecare tranzacţie financiară ar conduce la un venit de 200 de miliarde de euro pentru Uniunea Europeană şi la crearea a 2 milioane de locuri de muncă.
Domnule Leterme, acestea sunt lucrurile pe care aş dori să le aud în următoarele şase luni ale Preşedinţiei belgiene.
Paulo Rangel
(PT) Domnule Preşedinte, nu pot rezista să nu-i răspund dlui Farage, spunându-i că, din punctul meu de vedere, este extrem de ciudat ca o persoană care susţine autonomia şi independenţa statelor membre şi capacitatea fiecărui stat de a-şi guverna propriile afaceri interne să nu discute aici decât despre afacerile interne ale Belgiei. Cum poate susţine cineva autonomia şi independenţa statelor membre, pentru ca apoi să vină în Parlamentul European şi să discute politica internă a unui stat membru? Toate acestea se rezumă la modul în care respectaţi autonomia şi independenţa fiecărui stat membru!
Stimate domnule prim-ministru, doresc să vă felicit pentru trei chestiuni. În primul rând, am constatat deja că Preşedinţia belgiană are o pregătire impecabilă. În al doilea rând, cred că este vital să semnalăm că trebuie să ne concentrăm pe guvernarea economică, susţinând eforturile Preşedintelui Van Rompuy şi eforturile Comisiei de a crea un guvern economic. Totodată, doresc să vă felicit şi să vă spun că vă bucuraţi de susţinerea deplină a Grupului Partidului Popular European (Creştin Democrat), mai ales a deputaţilor din Portugalia, pentru iniţiativa de a include Africa, deoarece considerăm că Africa este o prioritate pentru Uniunea Europeană.
Andrey Kovatchev
(BG) Mă bucur că Preşedinţia belgiană a inclus între principalele sale priorităţi crearea de condiţii pentru o creştere durabilă. Aveţi sprijinul nostru pentru acest obiectiv şi vă doresc mult succes.
Disparităţile dintre regiunile europene trebuie reduse, mai ales în ceea ce priveşte infrastructura. Europa de Est a rămas în urmă la acest capitol. Uniunea Europeană trebuie să aibă o poziţie unită în ceea ce priveşte aspectele energetice. Interconectarea reţelelor energetice din ţările noastre este extrem de importantă pentru independenţa şi securitatea continentului nostru. Această problemă este una presantă. Acesta este singurul mod în care ne putem consolida poziţia în cadrul negocierilor cu furnizorii.
Apreciem toate proiectele, însă cel mai mult apreciem proiectul Nabucco, proiectul nostru. Sper că Preşedinţia va stimula acest proiect şi sper că vor exista fonduri pentru finanţarea lui.
În ceea ce priveşte extinderea, sper că negocierile cu Croaţia se vor încheia la finalul mandatului Preşedinţiei belgiene, pentru ca la începutul anului 2011 să se poată semna acordul de aderare a Croaţiei. Consider că trebuie să continue liberalizarea regimului vizelor pentru celelalte state membre din zona Balcanilor de Vest. Domnule prim-ministru, vă mulţumesc din suflet şi sper că Preşedinţia dumneavoastră va fi una de succes.
Wim van de Camp
(NL) Domnule Preşedinte, membrii delegaţiei olandeze a Grupului Partidului Popular European (Creştin Democrat) vă doresc mult succes.
Dl Langen trebuie să aibă grijă ca echipa sa să bată Spania în această seară, dar nu va reuşi în această privinţă. Domnule Preşedinte, nu trebuie să îmi scădeţi din timpul acordat pentru această afirmaţie.
Vă dorim mult succes. Problemele sunt bine cunoscute. Pe amândoi ne aşteaptă alegeri dificile. V-aţi încheiat mandatul de prim-ministru, însă nu vă lăsaţi scos din joc. Sunteţi din Flandra de Vest, iar eu sunt din Brabantul de Nord. Pe de o parte, nisip, pe de altă parte, argilă. Cei din regiunile nisipoase sunt mai perseverenţi.
Doresc să vă adresez două întrebări. Prima se referă la ritm. Uniunea Europeană este prea lentă în comparaţie cu Brazilia, China şi India. Trebuie să mărim pasul, dar trebuie să facem acest lucru respectând metoda comunitară.
Cea de-a doua întrebare se referă la negocierile privind bugetul pentru 2011. Toate statele membre trebuie să îşi restrângă cheltuielile. Europa nu poate cheltui masiv, aşa că trebuie să folosim mai bine aceeaşi sumă de bani.
Anne Delvaux
(FR) Domnule Preşedinte, criza prin care trecem anunţă finalul unui model. Chiar dacă, în ultimele câteva luni, priorităţile politice s-au axat pe numeroasele măsuri anti-criză ce au ca scop protejarea forţei de muncă, stimularea unei redresări pe care o aşteptăm de multă vreme şi, apoi, stabilizarea zonei euro, trebuie să spunem că am ajuns într-un moment al istoriei noastre comune care este, fără îndoială, unul fragil, dar, mai presus de toate, crucial pentru viitorul nostru. Suntem obligaţi de circumstanţe, însă ni se oferă o şansă incredibilă: şansa de a îndrăzni să ne imaginăm soluţii care, acum câteva luni, erau inimaginabile, precum celebrul concept al guvernanţei economice europene.
A sosit momentul să dezvoltăm o strategie reală pentru ieşirea din criză şi să lansăm reforme structurale pentru a construi societatea post-criză. Trebuie să fim îndrăzneţi şi să concepem măsuri bugetare, salariale şi fiscale concrete. Nu avem 36 de soluţii: pentru a asigura o colaborare reală şi eficienţa necesară, avem nevoie de o integrare sporită şi de un sprijin necondiţionat pentru metoda comunitară.
Aceasta este ambiţia pe care aş dori să o văd nu numai reafirmată de Belgia, ci, mai ales, realizată într-un mod practic şi urgent.
Marisa Matias
(PT) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, în primul rând doresc să vă spun că v-am ascultat cu atenţie şi v-am urmărit programul, aşa că aş dori să încep cu una dintre afirmaţiile pe care le-aţi făcut astăzi atunci când v-aţi prezentat. Aţi spus că o Uniune Europeană cu un guvern monetar, însă fără un guvern economic, nu va funcţiona.
Sunt complet de acord şi, din acest motiv, solicit luarea unor măsuri clare, transparente şi, mai ales, democratice pentru această guvernanţă economică, deoarece ele nu au existat până în prezent. Ele nu au existat, iar această consolidare şi obiectivele prezentate respectă mai mult spiritul Pactului de stabilitate şi de creştere, evidenţiind deficitul şi datoria publică. Totodată, suntem conştienţi de faptul că aceste măsuri vor consolida din nou acest guvern monetar, însă nu şi guvernul economic de care avem nevoie urgent.
Din acest motiv, lucrurile stau la fel ca în cazul măsurilor de reducere a salariilor, precum cele puse în aplicare în cadrul planurilor de stabilitate şi creştere. Competitivitatea este imposibilă şi, prin urmare, a insista în această privinţă înseamnă a insista asupra măsurilor de recesiune care vor conduce doar la o recesiune mai accentuată.
Totodată, doresc să spun că, în ceea ce priveşte noile structuri anunţate şi măsurile suplimentare de continuare a iniţiativelor importante întreprinse în Europa în ultimele luni, nu am văzut să se întâmple prea multe. Prin urmare, poate că ar trebui pus în aplicare ceea ce s-a anunţat deja, în loc să se anunţe noi măsuri. Nu numai că nu au fost aplicate; efectele lor nu au fost resimţite nici de noi, nici de greci. Totodată, consider că este esenţial să mergem înainte, în spiritul integrării sociale, economice, decente şi transparente, o dată pentru totdeauna.
Ivo Belet
(NL) Domnule Preşedinte, domnule prim-ministru, sunt convins că Europa va fi surprinsă plăcut de Preşedinţia belgiană, graţie unei serii de succese pe termen scurt, deoarece, după cum s-a menţionat deja, circumstanţele sunt foarte favorabile: dosarul SWIFT, supravegherea bancară şi dosarul privind fondurile speculative. Domnule prim-ministru, este logic ca mai mulţi eurosceptici şi europopulişti - să-i numim aşa - să nu fie mulţumiţi de această situaţie, deoarece sunt îngroziţi de faptul că Europa va deveni mai puternică în perioada Preşedinţiei belgiene. Priorităţile dumneavoastră în direcţia unei economii mai puternice, a unei cooperări economice mai puternice şi, mai ales, în direcţia unui plan de acţiune pentru crearea de locuri de muncă sunt deosebit de bine venite.
Domnule prim-ministru, permiteţi-mi să adaug un singur aspect, referitor la sport. După cum ştiţi, Tratatul de la Lisabona ne permite să lansăm campanii sportive la nivel european. Sportul este un excelent factor unificator, după cum putem vedea în fiecare zi în Africa de Sud, în această perioadă. Este un factor unificator între regiuni, între ţări şi, mai ales, între grupurile de populaţie şi consider că trebuie să profităm de reuniunea Consiliului din noiembrie privind problema sportului pentru a începe lucrările în acest sens şi pentru a introduce sportul pe ordinea de zi europeană. Vă doresc mult succes, domnule Leterme.
Hannes Swoboda
(DE) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, multe dintre afirmaţiile dumneavoastră merită repetate. Doresc să evidenţiez un aspect care a fost menţionat şi de alţi colegi deputaţi, şi anume reglementarea pieţelor financiare europene.
Nu numai deputaţii pro-europeni sunt în favoarea acestui demers. Recent, dl Profumo, directorul UniCredit Bank, care activează în întreaga Europă, a spus că şi băncile au nevoie de un organism european de supraveghere bancară. Uniunea Europeană şi legislaţia europeană nu trebuie să întârzie acest demers, pe care băncile şi bancherii emancipaţi din Europa îl consideră necesar. Prin urmare, domnule Leterme, este important să asiguraţi instituirea unui sistem eficient şi eficace de supraveghere bancară la nivel european, în viitorul apropiat.
Sonia Alfano
(IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, sunt de acord cu dumneavoastră, domnule Preşedinte, că Uniunea Europeană are obligaţia de a juca un rol fundamental în chestiunile internaţionale şi că trebuie să vorbim pe o singură voce, una puternică. Desigur, avem responsabilitatea de a interveni în mod prompt şi decisiv de fiecare dată când sunt oprimate drepturile omului, indiferent unde se întâmplă acest lucru.
Sper că următoarele şase luni ale Preşedinţiei belgiene se vor distinge printr-un angajament ferm în acest sens. Pentru a demonstra acest angajament, solicit să se acorde imediat atenţie evenimentelor din anumite închisori libiene din deşertul Sahara: 250 de cetăţeni eritreeni, printre care femei şi copii, sunt închişi de zile întregi în condiţii inumane, încălcându-se toate normele internaţionale privind drepturile omului şi azilul.
Multora dintre aceşti cetăţeni li s-a refuzat statutul de refugiat politic, deşi îndeplineau toate cerinţele necesare. Ministrul italian al afacerilor externe, dl Frattini, a acuzat Uniunea Europeană că nu a publicat nici măcar un comunicat de presă. Cred că acum este momentul ca Uniunea Europeană să se exprime într-un singur glas. Nu trebuie să ignorăm această situaţie, deoarece 250 de persoane ne cer să le salvăm de la moarte.
Andrzej Grzyb
(PL) Domnule Preşedinte, domnule Leterme, aţi spus că trebuie să redescoperim spiritul Europei şi că Europa are nevoie de inspiraţie. Aţi menţionat cinci scopuri, al căror principal obiectiv este acela de a reconstrui economia europeană şi de a transforma Uniunea Europeană într-un jucător important pe plan internaţional.
În conformitate cu principiile strategiei Europa 2020, care vor fi folosite în programe naţionale, obiectivul principal este acela de a crea locuri de muncă permanente. Toţi cetăţenii statelor membre aşteaptă cu mare interes acest lucru. Suntem cu toţii de acord că politica industrială trebuie reconstruită şi, de asemenea, după cum spunea dl Verhofstadt, trebuie construită o nouă piaţă paneuropeană a infrastructurii, deoarece, fără aceste lucruri, nu am putea vorbi despre dezvoltare durabilă şi sustenabilă.
Aţi vorbit şi despre o lume multipolară, care se schimbă rapid. Doresc să subliniez faptul că trebuie să depăşim principalele cauze ale crizei şi să-i tragem la răspundere pe cei care au contribuit la ea.
Saïd El Khadraoui
(NL) Domnule Preşedinte, domnule prim-ministru, doresc să încep prin a vă ura dumneavoastră şi echipei dumneavoastră mult succes pe perioada Preşedinţiei belgiene. Pe parcursul acestei dezbateri au fost trecute în revistă numeroase priorităţi importante. Doresc să vă atrag atenţia asupra unui dosar esenţial în ceea ce priveşte sectorul european al transporturilor, dezvoltarea continuă a unei infrastructuri sănătoase pentru transporturile europene şi atingerea obiectivelor climatice, respectiv Directiva privind eurovigneta. Această directivă a fost analizată în primă lectură în martie 2009 şi de atunci este blocată în Consiliu. Cu toate acestea, ea este importantă, deoarece dorim să le oferim statelor membre şansa de a-şi recupera de la camioanele ce ne folosesc drumurile nu numai cheltuielile pentru infrastructură, ci şi cheltuielile externe, precum cele provocate de zgomote, poluarea aerului şi de congestionarea traficului. Aceasta ar trebui să eficientizeze sectorul, să contribuie la reducerea aglomeraţiilor şi să le ofere statelor membre resurse suplimentare, care să fie reinvestite în sistemele de transport pentru a le face mai durabile şi pentru a contribui la creşterea economică. Vă solicit să susţineţi această directivă.
Oreste Rossi
(IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, cred că lucrul cel mai important pe care trebuie să îl facă Belgia şi Preşedinţia belgiană este să respecte Tratatul de la Lisabona. Tratatul de la Lisabona este inspirat de patrimoniul cultural, religios şi umanist al Europei, pe baza căruia s-au dezvoltat valorile universale şi drepturile inalienabile ale persoanelor, libertatea, democraţia, egalitatea şi statul de drept.
Din păcate, acest mandat de şase luni nu a început bine: a început cu o erupţie violentă, fără precedent în istoria Uniunii Europene, cu reţinerea episcopilor catolici care s-au întâlnit la arhiepiscopia din Mechelen. Au fost confiscate documente depuse sub jurământul spovedaniei de către cetăţeni care solicitaseră în mod expres să rămână anonimi, iar mormintele a doi cardinali au fost profanate cu ciocane pneumatice, într-o biserică. Dacă acesta este începutul Preşedinţiei belgiene, sunt îngrozit. Îmi aduc aminte de ceea ce s-a întâmplat în 1997, când Belgia a inclus Opus Dei şi Comunitatea Sfântului Egidio pe o listă a cultelor satanice.
Petru Constantin Luhan
Sunt convins că preşedinţia belgiană, care pune accentul pe acţiune, va reuşi să gestioneze în mod adecvat actualul context european caracterizat prin dificultăţi economice şi printr-un proces de reaşezare instituţională.
Avem nevoie, în momentul de faţă, de o nouă viziune de viitor pentru Uniunea Europeană. Europa trebuie să continue procesul de extindere, să-şi consolideze instituţiile, economia şi moneda şi să-şi sporească coeziunea internă. Pacea şi stabilitatea noastră depind de pacea şi stabilitatea vecinătăţii noastre. Este esenţial, în acest sens, să continue în perioada următoare parcursul pozitiv al Republicii Moldova în raport cu Uniunea Europeană, sprijinind eforturile şi reforma în acord cu aspiraţiile europene ale acestui stat.
Vă urez succes în promovarea viziunii dumneavoastră privind Europa unită şi activă!
Mirosław Piotrowski
(PL) Domnule Preşedinte, Belgia îşi asumă pentru a douăsprezecea oară conducerea Consiliului European, aşa că este, teoretic, o ţară cu experienţă în această funcţie, deşi mulţi dintre cei prezenţi astăzi aici se întreabă cum va putea să conducă celelalte 26 de state membre o ţară care, de cinci luni, nu reuşeşte să-şi desemneze propriul guvern şi prim-ministrul. Următoarele şase luni vor fi o perioadă deosebit de dificilă, atât pentru Belgia, cât şi pentru celelalte state membre ale UE. Pe de o parte, responsabilitatea conducerii este complicată de schimbările instituţionale aduse de Tratatul de la Lisabona şi, pe de altă parte, de spectrul unei crize economice enorme.
Combaterea crizei economice şi financiare din Europa este identificată ca o prioritate de către Preşedinţie. Totodată, aceasta acordă o mare atenţie protecţiei climei. Multe lucruri vor depinde de existenţa unei abordări pragmatice în concretizarea acestor intenţii. Dezvoltarea unei economii cu emisii reduse nu poate fi stimulată prin asfixierea industriei din centrul şi estul Europei, impunând o reducere drastică a CO2. Aceasta ar împiedica ieşirea din criză a întregii Europe. Totodată, trebuie să sperăm că turbulenţele politice actuale din Belgia nu vor afecta realizarea obiectivelor ambiţioase ale Preşedinţiei.
José Manuel Barroso
Domnule Preşedinte, întrebările au fost, cel puţin în majoritate, adresate dlui Leterme, aşa că nu vă voi răpi mult timp. Doresc doar să subliniez un aspect care mi se pare foarte clar.
Pe parcursul acestei dezbateri, Parlamentul European, în pluralitatea sa, a exprimat, din punctul meu de vedere, o prioritate foarte clară: problema economică şi problema socială. Mai multe grupuri au evidenţiat această prioritate şi chiar i-au recomandat Preşedinţiei belgiene să se concentreze asupra ei. Cred că aceasta este, de fapt, principala preocupare a concetăţenilor noştri. Putem apropia Europa de concetăţenii noştri concentrându-ne pe ceea ce este, din punctul lor de vedere, cea mai mare problemă: în prezent, în Europa, este vorba despre şomaj, problema locurilor de muncă, despre cei care nu au un loc de muncă şi despre cei cărora le e teamă să nu şi-l piardă.
Într-adevăr, acesta este motivul pentru care doresc să le spun din nou Preşedinţiei belgiene şi Parlamentului că suntem gata să lucrăm cu dumneavoastră într-un mod foarte intens, bine orientat, pentru a ne îndeplini aceste obligaţii. Luna aceasta va exista o prioritate economică imediată: publicarea testelor de stres. Aceasta este o prioritate majoră. Este un exerciţiu esenţial de transparenţă, însă va reuşi doar dacă va fi bine pregătit de autorităţile naţionale de reglementare şi de guvernele naţionale.
Este de o importanţă majoră. Apoi, este vorba despre întreaga dezvoltare a agendei noastre economice, despre iniţiativele emblematice despre care am vorbit: iniţiativa privind locurile de muncă, punerea în aplicare a strategiei 2020. Desigur, trebuie să ajungem la concluzii privind guvernanţa economică a zonei euro şi a întregii Europe, precum şi privind supravegherea financiară.
Mesajul Parlamentului a fost foarte clar în această privinţă şi trebuie să îl subliniez. Ştiţi că între Parlament şi Consiliu a avut loc o dezbatere, pe baza propunerilor formulate anterior de către Comisie. Din punctul meu de vedere, cea mai recentă poziţie a Parlamentului indică dorinţa acestuia de a ajunge la un compromis. Îi solicit Consiliului ca, la rândul său, să facă un pas în direcţia Parlamentului European. Cred că Preşedinţia belgiană va putea folosi toate mecanismele asigurate prin tratat, pentru a ajunge la compromis, deoarece sunt de părere că este esenţial ca noua arhitectură de supraveghere să fie gata pentru începutul anului viitor, astfel încât să ne putem îndeplini obligaţiile nu doar faţă de noi înşine, ci şi faţă de partenerii noştri principali în cadrul G20. Noi suntem cei care au început acest proces şi nu am dori să fim ultimii care îl încheie.
De fapt, trebuie făcute multe lucruri în această privinţă, atât din punct de vedere economic, cât şi social şi doresc să repet încă o dată că am toată încrederea în Preşedinţia belgiană. Acest lucru nu se datorează doar faptului că Belgia deţine Preşedinţia Consiliului pentru a doua oară. Pe scurt, dacă există o ţară care are o afinitate naturală cu Europa, care are un instinct european, o vocaţie specială pentru Europa, aceea este Belgia. Nu spun aceste lucruri din politeţe. Le spun fiindcă sunt adevărate, dar şi fiindcă, pe lângă aceste tradiţii, am încredere în această echipă. Comisia a avut deja întrevederi cu Preşedinţia belgiană şi i-a putut constata nivelul extraordinar de pregătire politică şi tehnică şi, mai ales, devotamentul şi pasiunea pentru cauza europeană, cauza noastră comună: o Europă mai puternică, mai liberă, mai unită.
Yves Leterme
Domnule Preşedinte, pentru început, aş dori, desigur, să le mulţumesc tuturor deputaţilor în Parlamentul European care au luat cuvântul, atât membrilor grupurilor politice, cât şi celorlalţi, pentru cuvintele adresate. Totodată, doresc să declar că ne simţim încurajaţi în abordarea noastră faţă de aceste şase luni. Nu vreau să exagerez, însă am senzaţia că, în viitoarele săptămâni şi luni, putem fi parteneri pentru a ajuta Europa să progreseze. Cred că acesta este, de fapt, scopul final. În orice caz, ştiu că, astăzi, aveţi încredere în Preşedinţia belgiană şi mai ştiu şi că va trebui să câştigăm această încredere şi să demonstrăm că o merităm. Aceasta este concepţia cu care pornim la drum.
Sunt sigur că mă veţi ierta că nu voi răspunde la toate întrebările şi discursurile specifice, spre exemplu la întrebările dlui Belet referitoare la sport şi la întrebările privind eurovigneta. Ştiu pe dinafară că programul nostru substanţial conţine pasaje referitoare la aceste subiecte. Acest lucru este valabil şi în cazul discursurilor altor deputaţi în Parlamentul European.
Poate că, în primul rând, ar trebui să spun ceva despre abordarea noastră şi poate ar trebui să repet câteva lucruri. După cum a spus deja dl Daul, ambiţia noastră nu a fost neapărat să realizăm un catalog de promisiuni, atât realiste, cât şi nerealiste. Ne-am străduit să prezentăm ceea ce dl Daul ar numi "moins de promesses, plus de résultats”, adică mai puţine promisiuni şi mai multe rezultate. Aceasta este ambiţia noastră. Intenţia noastră nu a fost aceea de a crea o Preşedinţie a mecanismelor, care să implice dorinţele individuale ale unui stat membru, ceea ce ar fi supraestimat şi importanţa Preşedinţiei în cadrul punerii în aplicare a Tratatului de la Lisabona. Nu, ambiţiile noastre sunt clare: dorim să stabilim o agendă determinată la nivel mondial şi european, nu una dictată de Belgia. Agenda acestei Preşedinţii este dictată şi de instituţia dumneavoastră şi de instituţiile europene în general, dar şi de evenimentele actuale.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (FR) În al doilea rând, repet încă o dată că subscriem abordării întregului Tratat de la Lisabona, nu altor reglementări. După cum au spus unii deputaţi, Preşedinţia belgiană este, de fapt, prima care poate crea precedente şi care poate aplica Tratatul de la Lisabona şi toate prevederile acestuia pe perioada mandatului său de şase luni.
Este adevărat că acest aspect, spre exemplu cel al bicameralismului pur menţionat de dl Dehaene, este o inovaţie care, uneori, încă este subestimată de unii colegi, inclusiv de colegii din guvernul belgian, aceştia aflând de ea abia astăzi.
Din punctul meu de vedere, unul dintre primele teste la acest nivel va fi pregătirea bugetului pentru 2011. Întorcându-mă în urmă cu 15 ani, vă pot spune, în calitate de fost parlamentar, că sunt conştient că pregătirea unui buget este întotdeauna o sarcină destul de delicată. Astăzi, o dată cu dispariţia distincţiei dintre cheltuielile obligatorii pe de o parte şi cheltuielile neobligatorii, pe de altă parte, şi având în vedere perspectiva codeciziei pure, acesta este un exerciţiu care, din punctul meu de vedere, necesită întreaga noastră atenţie şi consider că dl Wathelet, secretarul de stat pentru buget, este foarte interesat să desfăşoare o activitate de succes.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Prin urmare, domnule Preşedinte, dorim ca Europa să progreseze. Dorim să facem acest lucru în spiritul respectului pentru instituţia căreia populaţia îi acordă legitimitatea maximă.
Atunci când este vorba despre conţinut, cuvintele multor cetăţeni mă încurajează. După cum a menţionat şi Preşedintele Comisiei în discursul său, este clar că restabilirea unei creşteri economice durabile suficiente - care trebuie distribuită în mod just, doamnă Van Brempt - trebuie să aibă prioritate absolută. Domnule Verhofstadt, acest lucru se poate face, într-adevăr, prin oferirea unei soluţii privind supravegherea financiară. Am luat notă de solicitarea dumneavoastră de a avea în vedere procedeul votării cu majoritate calificată. Există problema fondurilor speculative. Pe lângă aceasta, în funcţie de testele de stres şi, mai ales, de concluziile ce vor trebui trase în baza acestor teste, va trebui să luăm măsurile necesare pentru a consolida bilanţurile băncilor noastre şi pentru a ne asigura că lumea financiară poate crea încă o dată putere financiară. Pasul următor trebuie să fie revigorarea economiei reale, iar Comisia Europeană a prezentat textele şi planurile aferente. Domnule Barroso, în această privinţă sunt de acord cu cei care doresc, pe de o parte, o consolidare a Pactului de stabilitate şi de creştere şi o supraveghere bugetară mai strictă şi, pe de altă parte, stimulente pentru infrastructuri şi pentru politica industrială, care ar face ca Europa să fie mai tangibilă decât este în prezent pentru jucătorii sociali şi economici şi care ar trebui să facă parte dintr-o ambiţie comună pentru întregul nostru continent.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (FR) În final, în ceea ce priveşte aspectele sociale, doresc să subliniez faptul că, deşi Europa nu are realmente competenţe foarte extinse în acest domeniu, ambiţia Belgiei este de a aborda direct consecinţele crizei financiare, economice şi sociale.
Criza a început, acum mai puţin de doi ani, cu o implozie a băncilor din Statele Unite, iar consecinţele sale au devenit evidente pe continentul european. Prin urmare, a trebuit să luăm măsuri rapide. Cel de-al doilea efect s-a înregistrat asupra încrederii cetăţenilor, în calitate de consumatori şi investitori. Această lipsă de încredere, această pierdere a încrederii, a avut apoi un impact negativ asupra economiei reale, care, la rândul său, a avut şi are efecte negative pe piaţa forţei de muncă, provocând consecinţe sociale pe care trebuie să le anihilăm.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Domnule Preşedinte, după cum au spus mai mulţi deputaţi, populaţia se aşteaptă ca UE să ia măsuri în acest sens, după cum s-a demonstrat în mod repetat în trecut. Într-adevăr, acesta a fost motivul creării sale: ca garanţie a prosperităţii şi bunăstării cetăţenilor acestui continent. Prin urmare, UE trebuie să ofere răspunsul corect la consecinţele sociale negative cu care ne confruntăm în urma crizei, care a început ca o criză financiară şi a devenit o criză a economiei reale, care se resimte şi pe piaţa muncii.
Doresc să fac o remarcă particulară, având în vedere istoria pe care o avem în comun cu o parte importantă a Africii, o remarcă particulară referitoare la strategia privind Africa. Acest aspect a fost ridicat de dna De Keyser şi de dl Schulz, preşedintele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (DE) În ceea ce priveşte strategia Uniunii privind Africa, strategie ce face parte din relaţiile sale externe, susţinem discuţia iniţiată de baroneasa Ashton, cu scopul de a oferi o coerenţă sporită relaţiilor noastre regionale. Desigur, este adevărat că Belgia, datorită tradiţiei sale îndelungate, doreşte ca problema continentului african să ocupe un loc prioritar pe ordinea de zi europeană, iar noi dorim să contribuim în mod eficient la discuţia de astăzi.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Domnule Preşedinte, după cum am spus deja, nu voi intra în detalii pentru fiecare chestiune. Am reţinut cu mare atenţie dorinţele tuturor.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - În încheiere, doresc să subliniez ceea ce a spus JeanLuc Dehaene, şi anume că unul dintre avantajele situaţiei politice actuale din ţara mea este acela că ne putem dedica aproape complet Preşedinţiei prin rotaţie a UE, inclusiv în viitoarea perioadă de vacanţă.
În afară de aceasta, doresc să subliniez şi să repet faptul că programul Preşedinţiei belgiene a fost conceput după dialoguri şi dezbateri îndelungate în Belgia, iar aceste dezbateri au inclus toate guvernele regionale. Una dintre particularităţile ţării mele este aceea că, atât la nivel federal, cât şi la nivel regional, guvernele noastre sunt formate din numeroase partide. Prin urmare, repet că programul este susţinut de aproape 90 % dintre reprezentanţii învestiţi ieri în Parlamentul belgian. Nouăzeci la sută dintre membrii acelui Parlament susţin acest program al Preşedinţiei.
În calitate de prim-ministru în exerciţiu al Belgiei şi în calitate de Preşedinte prin rotaţie în exerciţiu, doresc să vă mulţumesc. Vom lucra intens în următoarele luni. Yves Leterme v-a mulţumit, iar eu vă pot asigura că prim-ministrul Belgiei, indiferent cine va fi acesta, se va afla din nou aici în decembrie. Sper că atunci vom fi în măsură să vedem că ambiţiile noastre comune au fost realizate.
(Aplauze)
Preşedintele
Domnule prim-ministru, vă mulţumesc pentru prezentare şi pentru observaţii. Îi urăm toate cele bune Preşedinţiei belgiene.
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Elena Băsescu  
în scris. - În contextul actualei crize economice, este binevenită decizia preşedinţiei belgiene de a avea ca prioritate implementarea măsurilor de relansare economică pe termen lung. În acest sens, consider că este foarte important ca preşedinţia belgiană să realizeze, până la sfârşitul acestui an, obiectivele privind înfiinţarea noilor Autorităţi Europene de Supraveghere Financiară. Ele vor contribui la armonizarea normelor europene în domeniile: bancar, asigurări şi valori mobiliare. În plan extern, preşedinţia belgiană trebuie să susţină întărirea relaţiilor Uniunii Europene cu ţările din Parteneriatul estic. Trebuie să acordăm o atenţie deosebită Republicii Moldova, deoarece în această ţară, care doreşte să se apropie de Uniunea Europeană, sunt programate alegeri parlamentare anticipate în cursul lunii noiembrie. Consider că summitul Asia-Europa, care va fi organizat de Belgia în octombrie, va avea un rol important în dezvoltarea relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi ţările asiatice. De asemenea, trebuie continuate negocierile de extindere, precum şi procesul de înfiinţare a Serviciului European de Acţiune Externă.
Dominique Baudis  
Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, veţi deţine Preşedinţia prin rotaţie a Uniunii Europene timp de şase luni. Vă aşteaptă numeroase provocări, inclusiv înfiinţarea Serviciului european pentru acţiune externă (SEAE), unul dintre principalele progrese ale Tratatului de la Lisabona.
Acordul la care au ajuns instituţiile consemnează faptul că Serviciul va fi înfiinţat până în ianuarie 2011, chiar dacă negocierea structurii sale organizatorice a durat mai mult de şapte luni. Înfiinţarea reală şi eficientă a SEAE este acum o problemă urgentă, deoarece este în joc credibilitatea Tratatului de la Lisabona, împreună cu imaginea Europei în comunitatea internaţională. Experienţa dumneavoastră în negociere şi în ajungerea la compromisuri va contribui la aplicarea eficientă a Tratatului de la Lisabona. Vă dorim mult succes.
George Becali  
în scris. - Vreau să salut priorităţile pe care preşedinţia belgiană ni le propune. Mi se par adaptate destul de bine acestor vremuri. Mi-au atras atenţia în mod special două dintre ele: dialogul "intens” cu statele membre şi politica "ambiţioasă” de acces la ocupare, adică la locuri de muncă. Ce vreau să vă rog, în numele cetăţenilor români pe care îi reprezint, e ca ei, românii, să nu mai fie de mâna a doua când vorbim de piaţa muncii şi de piaţa muncii belgiană, din păcate; să nu mai putem vorbi, după aceste şase luni, de acces inegal şi discriminatoriu. Eu am ambiţia să vă pot mulţumi şi felicita pentru a fi înlăturat barierele de care, din păcate, nu doar Belgia se mai foloseşte. Sunt convins că şi dumneavoastră aveţi aceeaşi ambiţie.
Vilija Blinkevičiūt 
Sunt încântat că, după preluarea Preşedinţiei europene, Belgia este hotărâtă să realizeze multe obiective de pe agenda sa, care sunt foarte importante pentru întreaga Uniune Europeană. Belgia doreşte o Europă mai puternică, mai hotărâtă, orientată spre aplicarea modelului social. Prin urmare, Europa trebuie să asigure un dialog mai apropiat între Uniunea Europeană şi cetăţenii săi. Ocuparea forţei de muncă va fi unul dintre principalele obiective sociale ale Preşedinţiei belgiene. Sunt de acord că investiţiile în capitalul uman şi în crearea de locuri de muncă sunt obiective inseparabile ale dezvoltării economice şi sociale. Este deosebit de important ca, pe parcursul Preşedinţiei sale, Belgia să acorde o atenţie deosebită creării de noi locuri de muncă şi să asigure mai multe şanse de revenire a şomerilor pe piaţa muncii. Şomajul în rândul tinerilor necesită, de asemenea, o atenţie sporită. Salut, prin urmare, măsurile care vor promova învăţarea şi care le vor oferi tinerilor şanse de a găsi de lucru imediat după absolvire. Deoarece acesta este Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale, mă bucur că Belgia va lua măsuri în acest domeniu. Susţin hotărârea Belgiei de a consolida aplicarea principiului egalităţii de şanse şi de a combate violenţa împotriva femeilor.
João Ferreira  
Belgia preia Preşedinţia UE într-un moment în care multe dintre consecinţele crizei sistematice a capitalismului au ajuns într-o fază critică. Devine clar faptul că, la nivelul UE, aceasta este o criză care vizează chiar bazele procesului de integrare. Numărul persoanelor din UE care au ajuns în sărăcie a depăşit 85 de milioane. Potrivit criteriilor de măsurare propuse în ultimele săptămâni, această cifră poate fi chiar mai mare, depăşind 100 de milioane. Această situaţie exacerbează dezechilibrele structurale de la nivelul UE. Coeziunea economică şi socială devine tot mai frecvent un simplu slogan, un lucru prevăzut în tratate lipsit de relevanţă. Gravitatea situaţiei se află în antiteză cu absenţa totală a măsurilor de soluţionare. Din contră, în confruntarea cu criza, recomandările UE vor conduce în mod inevitabil la un declin şi mai accentuat în sfera economică şi la un regres sporit pe plan social. Acest lucru se va întâmpla prin consolidarea Pactului de stabilitate şi de creştere şi, prin urmare, prin afectarea salariilor, a drepturilor sociale şi a funcţionării sociale a statelor, prin accentuarea pieţei unice şi a liberalizării. În acest context, intensificarea tensiunilor sociale din diferitele ţări va marca următoarele şase luni ale Preşedinţiei belgiene. Aceasta este o cauză a speranţei şi a încrederii într-un viitor mai bun!
Kinga Göncz  
Belgia a preluat Preşedinţia Consiliului Uniunii Europene de la Spania într-o perioadă dificilă. Uniunea Europeană se confruntă în prezent cu o serie de decizii grele. Mai mult, se preconizează că în curând se va schimba guvernul în Belgia, ţara care deţine actualmente Preşedinţia. Cu toate acestea, guvernul interimar poate folosi serviciul public şi diplomatic fiabil şi testat, care se pregăteşte pentru Preşedinţie de ceva timp, şi poate profita de experienţa dobândită de această ţară din numeroasele sale preşedinţii anterioare. Din punctul meu de vedere, este exemplar faptul că există un consens naţional asupra programului Preşedinţiei, în pofida numărului mare de conflicte care divizează diferitele comunităţi lingvistice şi forţe politice din Belgia. Consider că Belgia, în calitate de membră a troicii preşedinţiilor, va acţiona în spiritul programului stabilit împreună cu Spania şi Ungaria şi am încredere că îşi va respecta angajamentele. Salut faptul că Preşedinţia intenţionează să aplice un puternic program social în următoarele şase luni şi că intenţionează să monitorizeze în permanenţă efectele sociale ale crizei, asigurându-se că această chestiune va rămâne pe ordinea de zi a Consiliului. Susţin intenţia Preşedinţiei de a organiza o conferinţă privind drepturile persoanelor cu handicap şi faptul că solicită acceptarea în Europa a convenţiei ONU privind aceste drepturi. Totodată, Belgia are obligaţia de a evalua Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale. Am încredere că în următoarele şase luni, procesul de extindere va căpăta un avânt nou, Croaţia se va apropia de finalizarea negocierilor de aderare, iar ţările din Balcanii de Vest vor primi mesaje pozitive.
Zita Gurmai  
în scris. - Încă ne aflăm într-o perioadă de bulversare financiară, care necesită soluţii noi şi coordonate. De asemenea, trebuie să continuăm aplicarea Tratatului de la Lisabona. Aştept cu interes să colaborez cu Preşedinţia belgiană în aceste circumstanţe dificile. Mă interesează în special aspectele instituţionale, precum înfiinţarea Serviciului european pentru acţiune externă sau Iniţiativa cetăţenilor europeni, pentru care sunt coraportor în Parlamentul European. Sper că vom putea elabora un regulament care să ne asigure că acest instrument de democraţie directă va fi accesibil, uşor de folosit şi sigur împotriva abuzurilor, dându-le o şansă cetăţenilor europeni care doresc să participe la procesul decizional european. Mai mult, mă bucur să văd că Preşedinţia belgiană are idei privind egalitatea între sexe, programul Preşedinţiei menţionând majoritatea aspectelor pe care a încercat să le avanseze Preşedinţia spaniolă. Cu toate acestea, aş fi fost şi mai încântată dacă Preşedinţia belgiană ar fi fost mai ambiţioasă sau dacă măcar ar fi numit expressis verbis Ordinul european de protecţie în programul său. Consider că acest document legislativ este extrem de important, la fel ca noua strategie pentru egalitatea între sexe şi Carta drepturilor femeilor.
Enikő Győri
în scris. - (HU) Cea de-a doua perioadă de 6 luni din cadrul troicii prezidenţiale de 18 luni formată din Spania, Belgia şi Ungaria va fi deosebit de importantă pentru Ungaria. În calitate de membră a troicii prezidenţiale şi de viitoare Preşedinţie, suntem pregătiţi să continuăm colaborarea apropiată de până acum, pentru a contribui la dezvoltarea unei Uniuni Europene apropiate de cetăţenii săi şi de preocupările acestora şi care să poată răspunde în mod rapid şi decisiv la provocări. Voi evidenţia doar o parte dintre activităţile ce vor fi desfăşurate în actuala perioadă de şase luni. În primul rând, consider că este important să finalizăm procedura de revizuire a bugetului UE până la finalul anului, pentru ca dezbaterea privind viitorul Cadru financiar multianual să poată începe în timpul Preşedinţiei maghiare. În al doilea rând, consider că trebuie încheiată dezbaterea referitoare la pachetul de reforme privind supravegherea financiară. Ne-am afla într-o situaţie foarte delicată dacă autorităţile de supraveghere financiară nu ar fi desemnate până la 1 ianuarie. În al treilea rând, sunt convinsă că UE este interesată să încheie negocierile de aderare cu Croaţia până la finalul anului. Sunt sigură că acest obiectiv poate fi atins dacă există voinţă politică. Acest lucru este necesar şi pentru a ne asigura că procesul de extindere va rămâne credibil. În sfârşit, se finalizează actualmente aderarea României şi Bulgariei la spaţiul Schengen. Libertatea de circulaţie în Europa este una dintre cele mai tangibile realizări ale UE pentru cetăţenii săi. Prin urmare, trebuie să facem tot posibilul pentru a contribui la aplicarea acestei libertăţi. Am încredere că vom înregistra progrese semnificative în toate aceste domenii, pe perioada Preşedinţiei belgiene.
András Gyürk
În 2011, în perioada Preşedinţiei maghiare, Consiliul va avea o reuniune extraordinară, pe a cărei ordine de zi se află în principal chestiuni privind politica energetică. Totuşi, ar fi recomandabil ca şi Preşedinţia belgiană să ia măsuri concrete pentru a consolida politica energetică comună, înaintea acestei reuniuni. Este nevoie extrem de urgent de măsuri în domeniul investiţiilor. Revizuirea strategică prezentată mai devreme de Comisia Europeană a definit în mod corect principalele direcţii de dezvoltare. Prin urmare, viitoarele discuţii referitoare la infrastructură trebuie să se axeze pe generarea de resurse financiare. Acest lucru este deosebit de important, mai ales având în vedere începerea iminentă a negocierilor privind bugetul UE pentru următorii şapte ani. Investiţiile în infrastructura energetică de bază trebuie să aibă un rol mai semnificativ în noul buget pe termen lung, prin reforma programelor reţelelor energetice transeuropene. Un alt domeniu de acţiune trebuie să vizeze asigurarea mai multor oportunităţi pentru noile tehnologii ce afectează furnizarea energiei. Producţia descentralizată şi durabilă de energie poate fi susţinută în mod corespunzător doar prin armonizarea legislaţiei la nivelul UE. Preconizăm că propunerea Comisiei de instituire a unui nou cadru juridic pentru reţelele energetice inteligente care facilitează comunicarea în două sensuri va avea efecte pozitive semnificative. Având în vedere că acesta este un domeniu nou de reglementare, concilierea politică trebuie să înceapă încă din perioada Preşedinţiei belgiene. Preşedinţia belgiană trebuie să privească spre viitor, dar trebuie şi să monitorizeze aplicarea de către statele membre a volumului enorm de legislaţie deja adoptate de Uniunea Europeană. Aplicarea celui de-al treilea pachet legislativ privind energia sau a regulamentului privind aprovizionarea cu gaze, care va fi finalizat săptămânile acestea, nu trebuie să sufere întârzieri.
Danuta Jazłowiecka  
Domnule Leterme, vă felicit pentru discursul dumneavoastră, prin care aţi dat dovadă de modestie şi responsabilitate în faţa problemelor cu care se confruntă Europa. Salut propunerile dumneavoastră judicioase referitoare la obiectivele Preşedinţiei belgiene. Aş dori să aprob obiectivele dumneavoastră referitoare la consolidarea coordonării economice, de care Europa are foarte mare nevoie pentru a deveni partener cu drepturi egale pe scena mondială. Aş dori să profitaţi de disponibilitatea actuală a statelor membre pentru a lua decizii îndrăzneţe, spre exemplu în ceea ce priveşte reformele structurale, care vor favoriza o guvernanţă economică bună şi coezivă în Europa. Cu toate acestea, doresc să atrag atenţia asupra necesităţii includerii în aceste eforturi a tuturor statelor membre ale Uniunii Europene, nu doar a celor din zona euro. Doar când vom avea puterea pe care ne-o conferă unitatea ne vom redobândi credibilitatea în faţa pieţelor financiare, ceea ce va conduce la o reducere a cheltuielilor cu datoriile naţionale, va facilita consolidarea fiscală şi va accentua creşterea economică. Vă urez multă hotărâre, dinamism şi responsabilitate.
Ádám Kósa  
Salutăm faptul că actuala Preşedinţie belgiană acordă o atenţie deosebită îmbunătăţirii situaţiei persoanelor cu handicap şi, mai ales, monitorizării semnării şi ratificării de către statele membre a Convenţiei ONU privind drepturile persoanelor cu handicap. Cu toate acestea, consider că decizia Consiliului din 26 noiembrie 2009 pune deja bazele situaţiei juridice potrivit căreia regulile Convenţiei ONU se aplică instituţiilor europene, inclusiv Consiliului European. Aceasta înseamnă că aceste reguli vor servi drept normă şi pentru activitatea actualei Preşedinţii belgiene. Faptul că statele membre se află în faze diferite de lansare şi ratificare a convenţiei nu poate conduce, din punctul meu de vedere, la incertitudine pentru instituţiile UE în ceea ce priveşte efectele de facto ale convenţiei: ratificarea de către fiecare stat membru nu este obligatorie la nivelul UE, deoarece Consiliul European, care cuprinde reprezentanţi ai statelor membre şi este susţinut prin hotărârea Parlamentului, a luat deja o decizie în acest sens. Motivul pentru care i-am solicitat comisiei competente să includă această problemă pe ordinea de zi a fost acela că întrebarea pe care am adresat-o în urmă cu două luni în acest sens nu a primit niciun răspuns, deşi am avut o relaţie de lucru excelentă cu colegii spanioli. Sper că voi primi acest răspuns pe parcursul Preşedinţiei belgiene. În final, doresc să le urez colegilor belgieni mult succes şi numai bine în demersurile lor.
Marian-Jean Marinescu  
în scris. - Prioritatea zero şi una dintre cele mai mari provocări ale preşedinţiei belgiene este asigurarea unei stabilităţi economice şi financiare a Uniunii Europene. În acest sens, sper ca toate eforturile să fie îndreptate înspre rezolvarea crizei, pentru a obţine cât mai rapid redresarea economică, creştere susţinută şi mai multe locuri de muncă. Trebuie definitivată implementarea noului mecanism de supraveghere economică, stabilizată zona euro şi reinstaurată disciplina bugetară. Fondurile europene pot contribui, pragmatic, la depăşirea acestei perioade. Sumele necheltuite până acum trebuie realocate către direcţii care determină crearea de locuri de muncă.
Belgia va trebui, de asemenea, să finalizeze negocierile cu Croaţia şi să continue procesul de integrare a celorlalte ţări din Balcanii de Vest. Totodată, cer noii preşedinţii să considere şi includerea Moldovei în pachetul ţărilor din Balcanii de Vest.
Sunt cinci componente în programul de lucru, toate extrem de importante. Punerea lor în aplicare poate avea un impact pozitiv şi asupra consolidării viitorului guvern belgian federal şi a încrederii cetăţenilor belgieni in viitorul Europei.
Iosif Matula  
în scris. - Ca cetăţean european, îmi exprim susţinerea fermă pentru obiectivele preşedinţiei belgiene a Uniunii Europene. Într-adevăr, trebuie să luptăm împreună pentru depăşirea crizei economice, care afectează grav largi categorii de oameni.
Consider că este imperativă crearea şi dezvoltarea mecanismelor de guvernanţă economică europeană, dar şi mai important este să le asigurăm acestora o susţinere politică solidară, pentru a ajunge cât mai curând la rezultate concrete. Avem, astfel, şansa să transpunem în practică clauzele de solidaritate din Tratatul de la Lisabona.
În contextul Strategiei 2020, şi având în vedere obiectivul de a reduce sărăcia şi decalajele între regiuni, este obligatoriu să încurajăm inovarea, cercetarea, dezvoltarea şi competitivitatea.
Noua strategie UE privind regiunea danubiană ne oferă şansa să valorificăm nenumărate oportunităţi, inclusiv legăturile pe care coridorul european Rhin-Main-Dunăre le asigură între porturile din Belgia şi România. Aceasta poate conduce la dezvoltarea economică şi socială a întregului areal dunărean, cu efecte benefice asupra comunităţilor locale şi regionale.
Cred, totodată, că este necesar să continuăm eforturile în vederea extinderii spaţiului Schengen, conform calendarului stabilit. Venind dintr-o ţară de graniţă a UE, subliniez şi nevoia unor progrese vizibile în privinţa Parteneriatului Estic şi a procesului de extindere a Uniunii Europene.
Andreas Mölzer  
Iată că, după Spania, preia Preşedinţia o altă ţară care este mult prea ocupată cu problemele sale interne şi care îşi va neglija rolul de conducător al Europei. Această situaţie le va conveni cu siguranţă susţinătorilor Tratatului de la Lisabona, deoarece acesta din urmă impune o reducere a atribuţiilor Preşedinţiei prin rotaţie a Consiliului. Mai mult, statele mari vor profita de noua conducere slabă pentru a-şi promova propriile interese în detrimentul statelor mai mici. Dacă Belgia doreşte să discute factorii demografici şi motivele economice ale imigraţiei, putem deschide chiar acum porţile spre Europa. Politica privind imigraţia nu trebuie să fie dictată de nevoile marilor companii care caută forţă de muncă ieftină sau de viziunile multiculturale corecte din punct de vedere politic. Ea trebuie să se axeze pe interesele legitime ale popoarelor istorice ale Europei. Pentru a-şi proteja cetăţenii împotriva imigraţiei nelimitate, în masă, din lumea a treia, Europa are nevoie de o politică orientată spre familie, care să crească natalitatea. Totodată, Europa are nevoie de o politică susţinută de repatriere pentru miile de imigranţi ilegali care locuiesc actualmente în UE. Salutăm interesul Belgiei de a finaliza rapid negocierile de aderare cu Croaţia. Cu toate acestea, Belgia nu se angajează să oprească negocierile cu Turcia. Turcia dovedeşte aproape zilnic că nu este pregătită să adere la UE. Ea nu face parte din Europa din punct de vedere geografic, cultural sau istoric.
Rareş-Lucian Niculescu  
în scris. - Aş dori să salut obiectivele ambiţioase pe care preşedinţia belgiană a Consiliului şi le asumă în programul său în domeniul agriculturii şi pescuitului. Măsurile în domeniul lactatelor, măsurile privind calitatea produselor agricole, îmbunătăţirea şi simplificarea politicii de dezvoltare rurală sunt importante, mai ales în această perioadă de criză economică.
Consider în acelaşi timp că cea mai importantă dintre provocările preşedinţiei în această jumătate de an va fi aceea de a asigura un bun cadru de dezbatere privind viitorul politicii agricole comune şi viitoarea perspectivă financiară a Uniunii. Printr-o atitudine coerentă în aceste două importante domenii, preşedinţia belgiană poate influenţa profund următorul deceniu în Europa.
De asemenea, în domeniul pescuitului, consider că preşedinţia trebuie să acorde atenţie şi subiectului pescuitului în Marea Neagră, subiect care de altfel va face obiectul unui raport al Parlamentului European.
Kristiina Ojuland  
Programul Preşedinţiei belgiene a Consiliului Uniunii Europene conţine intenţia de a introduce o carte albă privind dezvoltarea transportului durabil pentru perioada 2010-2020. În urmă cu cinci ani, Comisia Europeană a propus un plan de unificare a priorităţilor reţelelor transeuropene, dintre cele treizeci de proiecte făcând parte linia feroviară Rail Baltica, ce ar lega Helsinki de Varşovia, trecând prin capitalele din zona Mării Baltice. În raportul interimar elaborat în 2008 s-a constatat că, din cei 1 142 de kilometri ai reţelei feroviare, s-au realizat de fapt doar 135, deşi anul acesta doar o treime din linie ar trebui să mai necesite lucrări. Raportul a prezentat un aspect îngrijorător: linia care face legătura între Bialystok şi graniţa poloneză, care a fost, de asemenea, problematică din cauza diferenţei între ecartamentul de cale ferată folosit în statele baltice şi cel din Europa Centrală. Preşedinţia belgiană intenţionează să examineze politicile şi metodele ce vor fi folosite pentru a crea o reţea europeană integrată de transport. Mă îngrijorează faptul că, până în prezent, statele baltice au fost excluse din reţeaua feroviară europeană şi sper că pe perioada Preşedinţiei belgiene se vor accentua legăturile Estoniei, Letoniei şi Lituaniei cu Europa şi în ceea ce priveşte infrastructura. Cred că este important să facem presiuni asupra statelor membre implicate în acest proiect să îşi continue lucrările şi să abordeze cu seriozitate problemele tehnice apărute, astfel încât Rail Baltica să poată fi gata până în 2020, conform planurilor. Finalizarea Rail Baltica ar avea un efect important asupra dezvoltării economiei întregii regiuni, asupra circulaţiei persoanelor, a siguranţei în trafic şi a protejării mediului înconjurător.
Nuno Teixeira  
Belgia preia Preşedinţia Uniunii Europene într-o perioadă dificilă pentru mai multe state, atât din punct de vedere economic, cât şi social. Acest mandat trebuie folosit pentru a pregăti şi discuta cel de-al cincilea raport privind politica de coeziune, care se preconizează să fie adoptat de Comisie până în luna noiembrie. Totodată, Preşedinţia trebuie să accentueze problema fondurilor structurale în strategia Europa 2020, împreună cu cea a legăturii dintre coeziune şi competitivitatea regională, printr-o guvernanţă continuă la mai multe nivele instituţionale: european, naţional, regional şi local. Pe de altă parte, summitul din octombrie privind noua strategie europeană pentru inovare va fi o şansă pentru liderii naţionali să clarifice aspecte precum finanţarea inovaţiilor şi indicatorii folosiţi pentru a le măsura. Trebuie să subliniez că alocarea mai multor resurse în acest scop, acordarea unei finanţări ce necesită atenţie deosebită în regiunile europene ultraperiferice, trebuie efectuată împreună cu promovarea apropierii între universităţi şi centrele de cercetare şi comunitatea profesională naţională. Aceasta este singura modalitate prin care angajamentul se poate traduce în oportunităţi reale de afaceri şi într-o competitivitate sporită pentru companiile noastre, în contextul restructurării industriale.
Anna Záborská  
Este clar că Preşedinţia belgiană se va axa în principal pe redresarea economiei europene, a pieţelor financiare şi a finanţelor publice. Cu toate acestea, trebuie rezolvate urgent şi alte chestiuni aferente. Statele membre se aşteaptă la decizii dificile privind reforma sistemelor sociale şi de pensii. Acelaşi lucru este valabil şi în cazul asistenţei medicale finanţate de stat. Totuşi, nu trebuie să uităm un lucru: doar o consolidare puternică a politicii privind familia şi susţinerea familiilor cu copii poate oferi o soluţie pe termen lung la aceste probleme. Salut, aşadar, încercarea Preşedinţiei belgiene de a consolida protecţia socială. Există femei care sunt mame şi care sunt supuse unui risc maxim de sărăcie. Mai mult decât în alte momente, Europa de astăzi are nevoie de rezultate concrete. Din punctul meu de vedere, planurile prezentate astăzi de Preşedinţia belgiană deputaţilor în Parlamentul European nu vor rămâne o simplă listă de dorinţe pentru un viitor mai bun.
