Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Vom continua acum cu luările de cuvânt, care nu trebuie să fie mai lungi de un minut. Avem o listă foarte lungă de solicitări. Acest lucru este dovada unei dorinţe puternice de participare şi face cinste Parlamentului European. Cu toate acestea, nu voi putea da cuvântul tuturor celor care doresc să vorbească, deoarece cele 100 de solicitări ar lua o oră şi jumătate, iar noi avem numai 30 de minute la dispoziţie.
Seán Kelly
(GA) Domnule preşedinte, având în vedere faptul că aceasta este prima ocazie cu care vorbesc în Parlament, aş dori să încep în limba mea maternă. După cum ştiţi, campania privind referendumul asupra Tratatului de la Lisabona este acum în plină derulare în Irlanda şi sperăm ca la 2 octombrie să obţinem un rezultat pozitiv. Unul dintre aspectele care face de această dată diferenţa este garanţiile pe care Uniunea Europeană le-a oferit Irlandei în domeniul fiscalităţii, al avortului şi al apărării. Noile competenţe prevăzute de Tratatul de la Lisabona în domeniul sportului, care nu au fost deloc menţionate în cadrul ultimului referendum, au, de asemenea, un rol important.
Fiind o persoană care a fost implicată toată viaţa în sport, la diferite grade de pregătire şi administraţie, consider că posibilitatea oferită de Tratatul de la Lisabona ca UE să ia sportul în serios şi să susţină atât sporturile autohtone, cât şi pe cele internaţionale, a atins o coardă sensibilă a publicului sportiv din Irlanda. Din acest motiv, cât şi din alte motive mult mai evidente precum sănătatea sau avantajele sociale şi fizice ale sportului, este imperativă acordarea unui fond substanţial post-Lisabona către...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Vasilica Viorica, Dăncilă
Domnule preşedinte, consider că în sectorul agricol românesc există anumite decalaje cu privire la problemele structurale faţă de celelalte state membre. Ţin să subliniez că Uniunea Europeană, prin pârghiile de ordin politic şi economic pe care le deţine, ar trebui să acorde mai multă atenţie gestionării fondurilor atribuite pentru agricultură statelor membre care au aderat mai târziu.
Vreau să îmi exprim convingerea că menţinerea unui sector agricol durabil cu buget corespunzător şi după 2013 ar soluţiona această problemă, oferind agricultorilor o perspectivă pe termen mediu şi lung şi fonduri suficiente, astfel încât agricultura românească să se alinieze la standardele europene, să devină o oportunitate pentru Europa Unită. <BRK>
Sergej Kozlík
(SK) Doamnelor şi domnilor, Ungaria şi minorităţile maghiare vorbesc în mod constant despre problema minorităţilor naţionale. Recurgând la adevăruri spuse doar pe jumătate sau chiar la minciuni, ele încearcă să manipuleze opinia publică europeană în favoarea lor. Care este adevărul?
De-a lungul ultimilor optzeci de ani, minorităţile naţionale din Ungaria au fost aproape suprimate, iar Europa nu a mişcat un deget. Minoritatea slovacă a fost redusă de la 300 000 la 10 000 de membri. Proporţiile minorităţilor maghiare din ţările vecine, inclusiv din Slovacia, au rămas însă aceleaşi.
În ultimii doi ani, şase cetăţeni romi au fost asasinaţi în Ungaria, iar mai multe zeci au fost grav răniţi. Există teama de atacuri împotriva evreilor, iar alte forme de extremism sunt şi ele în tendinţă de creştere, răspândindu-se dincolo de graniţele Ungariei. Această tip de agresiune nu este gestionat în mod corespunzător în Ungaria şi trebuie condamnat. Instituţiile europene ar trebui să ia o poziţie mai fermă faţă de aceste manifestări ale extremismului.
João Ferreira
(PT) Lovitura de stat care a avut loc în Honduras la 28 iunie a fost o crimă împotriva libertăţii de expresie politică a cetăţenilor din Honduras şi împotriva celor mai fundamentale drepturi democratice.
De atunci, guvernul de facto a adoptat măsuri represive împotriva mişcării populare care a manifestat în stradă şi a instaurat un regim de cenzurare a mass-media, de restricţie a libertăţilor, de persecuţie, detenţii ilegale, dispariţii şi chiar asasinări ale membrilor care făceau parte din rezistenţa organizată la lovitura de stat.
Am fost martorii tuturor acestor lucruri în timpul vizitei recente a delegaţiei Grupului Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică în Honduras şi Nicaragua, unde l-am cunoscut pe preşedintele legitim al ţării, Manuel Zelaya. Reacţia instituţiilor europene faţă de aceste circumstanţe este cel puţin ambiguă. În timp ce unii sunt inacceptabil de tăcuţi, alţii solicită ambelor părţi să facă tot ceea ce le stă în putinţă pentru a găsi cât mai rapid o soluţie politică, tratând lucruri diferite în acelaşi fel şi ignorând cine sunt vinovaţii, ca şi cum nu ar exista un preşedinte ales în mod democratic, pe de o parte, iar pe de alta, un guvern ilegal care l-a reţinut pe acesta din urmă şi l-a expulzat din ţară, preluând în mod ilegal puterea.
Cel mai elementar respect pentru democraţie le cere instituţiilor europene să condamne în mod ferm şi energic lovitura de stat şi să aplice, la nivel internaţional, măsuri pentru a creşte presiunea asupra guvernului ilegal aflat la putere şi pentru a-l izola. Instituţiile europene nu trebuie să recunoască sau să susţină niciun fel de alegeri organizate înainte de restaurarea legalităţii democratice în această ţară.
John Bufton
Domnule preşedinte, în calitate de nou membru al Parlamentului european, consider că una dintre problemele majore cu care se confruntă fermierii din Ţara Galilor şi din restul Regatului Unit este propunerea de identificare electronică a ovinelor, care va intra în vigoare la 1 ianuarie 2010. Echipamentul de scanare care urmează a fi utilizat nu este precis. Din informaţiile mele, precizia sa este de numai 79%, ceea ce va cauza probleme majore pentru fermierii din Regatul Unit.
Solicit Comisiei regândirea acestei politici şi aplicarea ei numai pe bază voluntară. Teama mea este aceea că mulţi fermieri vor fi penalizaţi din cauza echipamentului inadecvat, iar suma pe care o primesc în temeiul schemei de plată unică va fi redusă. Reducerea poate fi, în cel mai rău caz, de 100%. Concesiile făcute până acum reprezintă un ajutor, dar nu sunt suficiente.
Mi se pare destul de uimitoare dorinţa Comisiei de a introduce o identificare electronică (IDE), având în vedere că există defecte atât de mari în echipament. Cel mai indicat ar fi ca, începând cu luna ianuarie a anului următor, IDE să fie introdusă numai pe bază voluntară. Îi rog pe membrii Parlamentului să-mi ofere susţinere în această problemă vitală pentru sectorul agricol din Europa.
Krisztina Morvai
Domnule preşedinte, aş dori să fac apel la acest Parlament să întreprindă măsuri imediate şi eficiente pentru a salva fermele mici şi mari din noile state membre, mai ales din cele estice şi centrale, şi în special din Ungaria, ţara mea de origine.
Ce s-a întâmplat cu aceste ferme? Ca rezultat al aderării la Uniunea Europeană, am fost nevoiţi să "oferim” 100% din pieţele noastre, primind în schimb 25% subvenţii. Acest lucru nu este numai neloial şi nedrept, dar este şi ilegal: reprezintă o încălcare a Tratatului de la Roma. Încercând să facă faţă unor astfel de circumstanţe nedrepte şi ilegale, fermierii au fost nevoiţi să ia împrumuturi - împrumuturi imense - pentru a rămâne competitivi. Între timp ei au dat faliment, fiind obligaţi să-şi vândă terenurile în condiţii de colonizare, care ne obligă să ne deschidem terenurile faţă de nişte ţări al căror PIB este de zece ori mai mare decât al nostru. Solicit reconsiderarea imediată a Acordului de la Copenhaga.
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Rareş-Lucian Niculescu
Domnule preşedinte, la fel ca şi alţi colegi, aş fi vrut să ridic o problemă din sfera agriculturii. Un articol recent publicat în Wall Street Journal mi-a atras însă atenţia în mod deosebit şi, de aceea, îmi fac o datorie de onoare din a prezenta în faţa Parlamentului acest articol şi de a mă alătura solicitărilor formulate de autorii acestuia.
Titlul articolului - consider că este suficient pentru a înţelege despre ce este vorba: "Domnule Barroso, dărâmaţi zidurile din calea micilor întreprinderi”. Acest articol nu este nimic altceva decât un apel la adresa viitoarei Comisii Europene de a pune în centrul acţiunilor sale susţinerea întreprinderilor mici şi mijlocii, foarte vulnerabile în această perioadă de criză, şi de a nu face în niciun fel rabat de la punerea în aplicare a Small Business Act din 2008. Parlamentul European are datoria de a se asigura că aceste măsuri sunt aplicate în mod corect şi eficient, pentru că sunt necesare celor peste 20 de milioane de întreprinderi mici şi mijlocii din Uniunea Europeană. <BRK>
Evgeni Kirilov
(BG) Domnule preşedinte, la începutul lunii august, o dramă incredibilă a avut loc în Republica Macedonia, dramă care a şocat opinia publică din Bulgaria. Spaska Mitrova, cetăţean în vârstă de 23 de ani al Macedoniei şi mamă a unui copil mic, încă sugar, a fost luată cu forţa, dusă la o unitate de poliţie şi apoi transferată la infama închisoare Idrizovo, copilul fiind luat de lângă ea. Poliţia a fost nevoită să o tragă de păr de la ultimul etaj până la parterul imobilului, deoarece femeia nu vroia să fie separată de copilul ei. A fost condamnată la trei luni de închisoare pentru că nu a reuşit să-i asigure fostului soţ un pat în camera copilului. Vă puteţi imagina implicaţiile acestui fapt. Dnei Mitrova i s-a acordat şi cetăţenia bulgară la începutul acestui an. Acesta pare să fi fost motivul principal pentru tratamentul inuman la care a fost supusă femeia, cazul ei nefiind unul izolat. În urmă cu aproximativ doi ani l-am întrebat pe actualul ministru de externe al Macedoniei: "De ce există atâta ură împotriva macedonenilor care au preluat cetăţenia bulgară?”, iar el a răspuns: "Sunt rămăşiţe ale trecutului.” Având în vedere faptul că eforturile preşedintelui şi ale guvernului Bulgariei nu au ajuns la niciun rezultat, fac apel la dl comisar Olli Rehn să se familiarizeze personal cu acest caz scandalos de nedreptate dintr-o ţară care doreşte să înceapă negocierile de aderare.
Jelko Kacin
(SL) Italia doreşte să construiască un terminal de gaze la graniţa cu Slovenia, fără să se consulte cu nimeni. Bazele pe care s-a fondat însă Uniunea Europeană sunt încrederea reciprocă şi bunele relaţii de vecinătate. Aprovizionarea cu surse de energie dăunătoare pentru mediu necesită o conservare specială a acestuia, dar, în esenţă, necesită şi măcar puţină sinceritate.
Prin încercarea de a ascunde Sloveniei consecinţele negative pe care acţiunile sale le vor avea faţă de mediul înconjurător, Italia face rău tuturor părţilor implicate, inclusiv ei înseşi, dar mai ales persoanelor care locuiesc în vecinătatea controversatei instalaţii. Opinia publică şi guvernul Sloveniei se opun ferm construirii acestui terminal.
Poate că minţitul în faţa camerelor de televiziune reprezintă pentru dl Berlusconi un mijloc de supravieţuire politică în Italia. Însă un astfel de comportament nu poate şi nu trebuie să fie tolerat ca practică intenţionată în Uniunea Europeană. Este inacceptabil.
Reprezintă o încălcare gravă a principiilor Uniunii Europene, Italia folosind manipularea în detrimentul vieţii umane şi al mediului înconjurător. Această ţară se foloseşte de înşelătorie la scară internaţională pentru a construi un terminal costier la Žavlje (Aquilinia), în Golful Trieste, care este şi aşa extrem de îngust. Degradează mediul, distrugând perspectiva coexistenţei comunale la graniţă şi oferind un exemplu foarte prost viitoarelor state membre.
Ilda Figueiredo
(PT) Domnule preşedinte, ceea ce se întâmplă în Santa Maria da Feira cu fosta fabrică germană de încălţăminte, Rhode, acum denumită Sociedade Luso-Alemã de Calçado, este un lucru foarte îngrijorător.
Această companie avea în trecut în jur de 3 000 de angajaţi, însă, din cauza problemelor din Germania, a redus numărul acestora, ajungând în prezent la aproximativ 1 000 de persoane. Majoritatea sunt femei, iar celor mai multe angajate li s-a redus atât numărul de ore de lucru, cât şi salariul. Acum există teama ca, odată cu încheierea alegerilor din Portugalia, compania să fie închisă.
În această municipalitate, şomajul continuă să crească, afectând la ora actuală mii de lucrători, în special în industria încălţămintei şi a prelucrării plutei. Din aceste motive, solicităm luarea unor măsuri urgente de intervenţie, pentru a preveni o nouă reducere a producţiei şi a locurilor de muncă într-un sector atât de afectat de şomaj.
Nicole Sinclaire
Domnule preşedinte, nu accept competenţa acestui Parlament sau a oricărei alte instituţii UE de a adopta legi pentru Regatul Unit.
Alegătorii mei m-au trimis aici cu misiunea de a vă spune că nu doresc ca 45 milioane de lire sterline să fie cheltuite zilnic în Uniunea Europeană din banii lor. Vrem ca aceşti bani să fie cheltuiţi în Regatul Unit, pentru şcolile, spitalele şi infrastructura noastră, nu să fie risipiţi pe corupţie, în conturile dvs. auditate de 14 ani încoace.
Pe scurt, doresc să transmit următorul mesaj din partea celor care m-au ales în comisie: întoarceţi-vă la birocraţia dvs. şi pregătiţi-vă pentru retragerea Regatului Unit din haosul corupt şi sortit eşecului care este Uniunea Europeană.
Diane Dodds
Domnule preşedinte, acest Parlament s-a reunit în ultima perioadă în contextul unei ameninţări teroriste globale. În circumscripţia mea electorală din Irlanda de Nord ştim ce înseamnă durerea terorismului. Este adevărat că în ultimii ani am fost martorii unei transformări în Irlanda de Nord, însă mai există încă persoane care caută să provoace vărsare de sânge.
Săptămâna trecută, ultimul dintr-o serie de incidente a fost amplasarea de către republicani disidenţi a unei bombe de cca 270 de kilograme şi descoperirea acesteia în South Armagh. Dacă nu ar fi fost descoperită, bomba ar fi cauzat pierderea mai multor vieţi. În Irlanda de Nord, nu am uitat de victimele trecutului şi ale terorismului şi, din acest motiv, rog Parlamentul să susţină campania de compensare din partea Libiei. Libia a furnizat arme către IRA. Acele arme au luat multe vieţi şi au rănit multe persoane. Cei vinovaţi trebuie traşi la răspundere pentru aceasta.
Eduard Kukan
(SK) La începutul unei noi legislaturi, trebuie să fim conştienţi de responsabilitatea noastră comună de a asigura o dezvoltare paşnică a continentului european, într-o manieră care să le asigure cetăţenilor noştri o viaţă paşnică şi prosperă. Trebuie, de asemenea, să le demonstrăm cetăţenilor noştri că se pot baza pe noi şi că suntem aici în slujba lor.
Nu trebuie să uităm niciodată acest lucru, în special atunci când apar probleme între doi membri ai familiei noastre. Modalitatea europeană de a rezolva o problemă este dialogul adecvat în cadrul unui parteneriat, prin care se doreşte găsirea unei soluţii raţionale, şi nu ignorarea celeilalte părţi şi prezentarea problemelor direct în faţa unei instituţii europene cum ar fi aceasta.
Dialogul raţional reciproc practicat în mod constant reprezintă calea de a le nega extremiştilor din ambele părţi ale graniţei posibilitatea de a-şi întreţine activitatea şi, prin urmare, de a distruge din faşă sau de a restricţiona sever eventualele activităţi periculoase pe care aceştia le-ar putea întreprinde în viitor.
Rovana Plumb
Lupta împotriva rasismului este purtată prin politici europene ferme, dar, în mai puţin de o săptămână, politicieni din Germania şi Marea Britanie au aruncat o pată de noroi asupra muncitorilor români, fie din necunoştinţă de cauză, fie mânaţi de câştigarea de simpatie şi voturi din partea populaţiei. Declaraţii grave de genul "românii mai degrabă ar înfige un cuţit în tine decât să se uite la tine”, făcute în cadrul unei reuniuni publice în Marea Britanie sau aprecieri ale unui politician german conform cărora românii nu vin la muncă la ora 7.00 şi nu ştiu ce au de făcut, reprezintă un mare semn de îngrijorare. Construim politici europene pentru combaterea rasismului, este obiectivul nostru comun, dar ce facem atunci când declaraţiile aparţin unor colegi de breaslă din state importante ale Uniunii Europene? <BRK>
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Domnule preşedinte, săptămâna trecută, trei vase basce de pescuit de ton din Bermeo au fost din nou ameninţate de piraţi somalezi. Suntem îngrijoraţi de atacurile repetate asupra vaselor de pescuit din zonă, de faptul că victimele nu se simt în siguranţă şi de lipsa de reacţie a guvernului spaniol. Din spusele pescarilor, aceste atacuri se pot agrava odată cu venirea musonilor.
Aşadar, doresc să comunic Parlamentului, înainte de a fi prea târziu, că aceste nave au nevoie urgentă de escorte militare înarmate. Există guverne europene precum cel din Franţa sau Italia care au recurs la această metodă şi s-au bucurat de succes.
De aceea, Comisia ar trebui să recomande tuturor statelor membre luarea unor măsuri imediate şi eficace precum aceasta. Trebuie extinse urgent criteriile de protecţie stabilite deja pentru rutele navelor comerciale către zonele de pescuit.
Parlamentul are o problemă, menţionată în Rezoluţia privind pirateria pe mare din 23 octombrie anul trecut.
În final, aş dori să subliniez încă o dată convingerea noastră că Europa are nevoie de o politică externă şi de securitate comună care să crească eficacitatea şi credibilitatea instituţiilor europene în faţa unei astfel de crize.
Georgios Toussas
(EL) Domnule preşedinte, atacurile mortale ale trupelor germane ce fac parte din armata ocupantă din Afganistan, împreună cu Statele Unite ale Americii, Uniunea Europeană şi NATO, s-au transformat în momentul atacului din 4 septembrie 2009 din regiunea Kunduz într-un masacru cu victime în rândul cărora se numără peste 135 de civili decedaţi şi zeci de răniţi, inclusiv mulţi copii, şi sunt crime de război împotriva poporului afgan.
Bineînţeles că acest atac nu a fost unul împotriva talibanilor; a fost îndreptat împotriva a 500 de civili. Măcelul zilnic, organizarea unor alegeri violente şi corupte pentru a aduce la putere marionetele ocupaţiei afgane şi sărăcia şi mizeria care sunt nenorocirea poporului afgan relevă faptul că atacurile imperialiste, conduse sub pretextul combaterii terorismului de către Statele Unite ale Americii, Uniunea Europeană şi NATO în această ţară ocupată şi într-o serie de alte ţări, au consecinţe dezastruoase pentru oameni.
Atât declaraţiile făcute de noul secretar-general al NATO, Anders Fogh Rasmussen, cât şi cele ale miniştrilor de externe ai Uniunii Europene au un singur scop: continuarea intervenţiilor împotriva poporului. Cetăţenii fiecărei ţări şi ai fiecărui stat membru al Uniunii Europene trebuie să ceară şi să insiste ca trupele străine să le părăsească ţările şi să se întoarcă de unde au venit.
Gerard Batten
Domnule preşedinte, în data de 2 octombrie, irlandezii vor vota în cadrul unui referendum cu privire la Tratatul de la Lisabona. Tratatul de la Lisabona este aproape identic cu Constituţia Europeană, care a fost ferm respinsă de francezi şi olandezi. Tratatul de la Lisabona fusese deja respins de irlandezi, însă, pentru Uniunea Europeană, "nu” este întotdeauna un răspuns greşit când vine vorba de consolidarea integrării politice. De aceea, irlandezii sunt obligaţi să ţină încă un referendum, pentru a putea obţine singurul răspuns acceptabil pentru Uniunea Europeană, şi anume "da”.
Uniunea Europeană distruge democraţia în statele sale membre. UE este se fondează pe denaturare, înşelăciune şi minciună. Guvernul englez şi clasa noastră politică vrednică de dispreţ le refuză britanicilor un referendum, tocmai pentru că ştiu că rezultatul ar fi un "nu” hotărât. Însă, indiferent de rezultatul din Irlanda, Marea Britanie va părăsi într-o zi Uniunea Europeană şi îşi va redobândi independenţa naţională. Sunt mândru să pot profita de poziţia pe care o am pentru a încuraja retragerea necondiţionată a Marii Britanii din Uniunea Europeană.
Preşedintele
Vă mulţumesc, domnule Batten. V-am acordat 14 secunde în plus, deşi aţi spus un lucru incorect, şi anume că Tratatul de la Lisabona este acelaşi lucru cu Constituţia Europeană.
George Becali
. - Domnule preşedinte, aş dori să vă vorbesc astăzi despre un proiect european, "Vocea Tinerilor”, pe care am onoarea să fiu rugat să îl patronez. Obiectivul acestui proiect, la care participă tineri din toate statele membre, este ca ei să identifice şi să ofere soluţii la probleme sociale cu care se confruntă. Vă rog, domnule preşedinte, şi pe dumneavoastră, dar şi pe preşedintele Comisiei Europene, să ne aplecăm cu mai multă atenţie asupra propunerilor pe care ei ni le fac. Noi avem responsabilitatea, în aceste vremuri dificile, să garantăm Europei, dar, mai ales, tinerilor cetăţeni europeni, o şansă clară. Generaţia mea a avut şansa de a participa la reconstrucţia Europei unite, tinerii au dreptul ca Europa de azi, dar mai ales Europa de mâine, să fie cea pe care ei o imaginează. Vă mulţumesc, aşa să ne ajute Dumnezeu. <BRK>
Preşedintele
Vă mulţumesc, şi mulţumesc pentru concizie.
Csaba Sógor
(HU) Spectrul ideologiilor de extremă stângă şi de extremă dreaptă, care reflectă cele două dictaturi care au dominat Europa în secolul XX, se întoarce să bântuie Uniunea Europeană în secolul XXI. Avem un cetăţean UE căruia i se interzice călătoria în altă ţară. Libertatea de circulaţie a acestei persoane este îngrădită. Un stat este în stare să închidă 15 cetăţeni, să-i acuze de trădare şi să le interzică părăsirea ţării, pe motiv că aceştia ar plănui dezbaterea, împreună cu compatrioţi cu idei asemănătoare, a unor probleme legate de minorităţi în cadrul Forumului deputaţilor maghiari din Bazinul Carpatic. În ţara respectivă, oamenii sunt pedepsiţi pentru că nu vorbesc corect limba oficială în spitale, unităţi de poliţie, cămine de bătrâni sau maternităţi. Nici măcar imigranţii nu au parte de un astfel de tratament în Uniunea Europeană, darămite oamenii care trăiesc pe acest teritoriu de o mie de ani, în timp ce statul de pe teritoriul respectiv s-a format în urmă cu numai 17 ani. Acesta este motivul pentru care este importantă punerea în aplicare în cadrul Uniunii Europene a unei legi unice pentru protecţia minorităţilor, lege care să fie obligatorie în fiecare ţară.
Arlene McCarthy
Domnule preşedinte, doresc să comunic Parlamentului faptul că, săptămâna trecută, ministrul justiţiei din Regatul Unit l-a graţiat pe Michael Shields, un membru al circumscripţiei mele electorale. Acesta a fost eliberat din închisoare, după ce a fost închis timp de patru ani şi jumătate pentru o faptă pe care nu a comis-o.
Michael a fost graţiat pe baza dovezilor care au arătat în mod clar că era nevinovat din punct de vedere moral şi tehnic de fapta respectivă. El a fost arestat, acuzat şi condamnat, în mai puţin de 8 săptămâni, pentru comiterea, în 2005, a unui atac brutal asupra lui Martin Georgiev, un chelner bulgar, şi asta în ciuda lipsei de dovezi de natură criminalistică, în ciuda unui proces defectuos de identificare şi a faptului că un alt bărbat, Graham Sankey, a mărturisit în scris atacul.
Astăzi, doresc să le mulţumesc atât domnilor preşedinţi Borrell şi Pöttering, cât şi Comisiei pentru petiţii a Parlamentului European, pentru susţinerea campaniei lui Michael pentru justiţie. Însă acesta nu este sfârşitul procesului, şi fac apel la Preşedinte şi la Comisia pentru petiţii să continue susţinerea campaniei pentru justiţie a lui Michael şi să intervină urgent pe lângă autorităţile bulgare pentru revizuirea dosarului de probe. Acest lucru este esenţial dacă dorim să obţinem încrederea tuturor cetăţenilor noştri în cooperarea judiciară şi poliţienească din Europa.
Siiri Oviir
(ET) Serviciile bancare necesită supraveghere. Aceasta este poziţia Consiliului European şi a Comisiei Europene. Studiul Comisiei Europene cu privire la protecţia consumatorului, publicat în februarie, a dezvăluit o serie de tendinţe negative în serviciile bancare. În calitate de reprezentant ales din Estonia, aş dori să prezint câteva exemple referitoare la două bănci suedeze care operează în Estonia. Problema este că aceste bănci tratează clienţii din Estonia în mod diferit de clienţii din ţara lor de origine. Atât preţurile serviciilor bancare, cât şi ratele dobânzilor sunt mult mai mari pentru clienţii estoni. Ratele dobânzilor, de pildă, variază de la 0,21% în Suedia la 12,2% în Estonia - este vorba despre o dobândă de 600 de ori mai mare.
Folosirea crizei financiare drept justificare pentru un tratament inegal nu corespunde valorilor Uniunii Europene. Aş dori să aflu de la Suedia, care deţine în momentul de faţă preşedinţia Uniunii Europene, care este punctul său de vedere cu privire la acest subiect şi cât timp va mai continua această situaţie a băncilor suedeze în Estonia.
Hans-Peter Martin
(DE) Domnule preşedinte, am spus că avem nevoie de o revoluţie democratică, iar acum noi, cei care din proprie voinţă nu suntem reprezentaţi în niciun grup politic din acest Parlament, ne confruntăm cu o situaţie de neconceput.
Aş dori să fac apel la Birou, în vederea găsirii unei soluţii amicale în problema coordonatorilor. Suntem discriminaţi în această privinţă, deoarece în diferite comisii nu ne este permis să luăm parte la reuniunile coordonatorilor şi să avem o activitate corespunzătore. M-aş bucura să contribui la evitarea unei situaţii în care, în urma unei plângeri în faţa Curţii Europene de Justiţie - aşa cum s-a mai întâmplat în urma unui caz de discriminare din 2001 - să se constate că toate deciziile de până acum ale coordonatorilor nu au fost legale. Acest lucru nu numai că ar dăuna foarte mult Parlamentului, dar ar fi şi inutil din punct de vedere politic.
Din acest motiv, solicit Biroului să ia de urgenţă măsurile necesare pentru a pune capăt acestei discriminări împotriva deputaţilor neafiliaţi şi să revină la metodele bune de lucru din ultimii zece ani.
Carlos Iturgaiz Angulo
(ES) Domnule preşedinte, în această vară, grupul terorist ETA a asasinat în Spania trei persoane, apărători ai legii şi ai libertăţii: un ofiţer al poliţiei naţionale şi doi ofiţeri ai gărzii civile. Aş dori să exprim solidaritatea, susţinerea şi afecţiunea noastră faţă de familiile lor.
ETA este o grupare criminală care nu are ce căuta în Europa, deoarece în Europa nu există loc pentru radicalism, totalitarism sau asasinate teroriste.
Parlamentul European şi toate instituţiile europene ar trebui, prin urmare, să continue să condamne teroriştii ETA şi să depună în continuare eforturi de îndepărtare şi de eradicare de pe continentul nostru a cancerului reprezentat de atacurile teroriste ale ETA şi de complicii acesteia.
Din aceste motive, îmi doresc ca primul meu discurs în cadrul primei sesiuni plenare ordinare din această legislatură a Parlamentului European să comemoreze şi să fie un omagiu pentru toate victimele terorismului ETA, să condamne în cadrul acestei instituţii gruparea teroristă ETA şi să ne îndemne pe noi, în calitate de europeni, să colaborăm, cu legea de partea noastră, la combaterea organizaţiei ETA şi a acoliţilor săi, pentru binele Ţării Basce, al Spaniei şi al Europei.
Ioan Mircea Paşcu
Domnule preşedinte, eu consider că a venit momentul unei schimbări în abordarea pe care o avem faţă de problemele energetice, şi anume prin trecerea de la conceptul de "securitate energetică” - încercarea de a ne asigura livrările actuale de la furnizori volatili - la conceptul de "energie sigură”, adică exploatarea totală a resurselor de energie aflate strict sub controlul UE.
Sigur că, timp de o perioadă, va fi nevoie de o acţiune paralelă în ambele direcţii, până când balanţa se va înclina în favoarea ultimei variante, deoarece, dacă Europa doreşte să devină un actor internaţional cu adevărat credibil, va trebui în primul rând să deţină controlul asupra propriilor surse de energie. În caz contrar, Europa va continua să fie o adunare de actori naţionali care îşi urmăresc fiecare propriile interese naţionale, devenind, prin urmare, vulnerabilă faţă de tacticile de dezbinare şi control aplicate de furnizori externi lipsiţi de scrupule.
Chris Davies
Domnule preşedinte, în urmă cu şase luni, întreaga lume a fost şocată de moartea şi distrugerea pe care Israelul le-a adus în Gaza. Între timp, camerele de televiziune au dispărut, însă blocada economică nu. Din materialele şi proviziile de care oamenii au nevoie, mai puţin de un sfert trece de punctele de control - în total doar 18 articole. Nimic pentru reconstrucţie, nimic pentru mediul de afaceri, nimic din ceea ce ar crea locuri de muncă sau ar oferi speranţă. Israelul ţine de fapt un milion şi jumătate de oameni închişi într-un fel de lagăr de prizonieri, înconjurat de ziduri şi patrulat de gărzi armate.
Domnule preşedinte, aş dori să vă rog să-i comunicaţi Preşedintelui că ar trebui să facă, cu prima ocazie, o vizită în Gaza, pentru a-şi face propria impresie cu privire la situaţia de acolo. Dacă domnia sa va considera că o astfel de pedeapsă colectivă este inacceptabilă, atunci ar trebui să se exprime în numele nevinovaţilor.
Elisabeth Köstinger
(DE) Domnule preşedinte, criza economică a lovit grav producţia agricolă. În special situaţia din sectorul produselor lactate s-a deteriorat în mod drastic în ultimele 20 de luni. Cu preţuri de sub 0,21 EUR, fermierii sunt nevoiţi să-şi vândă laptele la un preţ mai mic decât costul de producţie. Supravieţuirea multor exploataţii familiale din UE se află în mare pericol, iar la ora actuală multe dintre acestea supravieţuiesc doar datorită economiilor personale, soluţie care, evident, nu este de durată.
Cifrele Comisiei prezintă o imagine dramatică a scăderii preţurilor laptelui şi produselor lactate. Măsurile de susţinere destinate sectorului producţiei de lapte sunt esenţiale pentru prevenirea unui colaps în domeniul agriculturii. Calitatea are preţul ei, dar se pare că acest principiu nu se mai aplică în sectorul agriculturii. În momentul de faţă, preţul de producţie nu are nicio legătură cu preţul de consum.
Exploataţiile noastre familiale au nevoie urgentă de măsuri de susţinere a pieţei. Scopul este acela de a asigura securitatea aprovizionării cu alimente a Europei. Nu trebuie să uităm nici faptul că sute de mii de locuri de muncă din Europa depind de buna funcţionare a agriculturii.
Joanna Senyszyn
(PL) Domnule preşedinte, mâine, dl Barroso va încerca să obţină sprijinul nostru pentru a-şi asigura cel de-al doilea mandat. Aş dori să reamintesc Parlamentului că lucrătorii polonezi de pe şantierele navale au făcut în repetate rânduri apel la Comisie pentru luarea unei decizii care să le salveze locurile de muncă. Nu au primit niciun fel de ajutor, deoarece, sub conducerea dlui Barroso, Comisia a demonstrat o lipsă totală de interes pentru problemele care-i afectează pe lucrători. Mii de lucrătorii polonezi de pe şantierele navale suferă încă de pe urma consecinţelor politicilor antisociale adoptate de către Comisie pentru comunităţile lor. Am face bine să ne reamintim că am fost aleşi în acest Parlament pentru a-i reprezenta pe cetăţeni, însă aşteptările alegătorilor noştri nu se reflectă nici în acest tip de politici şi nici în acest tip de Uniune.
Dacă îl vom susţine pe dl Barroso, nu vom vedea nicio schimbare. Activităţile şi iniţiativele legislative ale Comisiei se vor îndepărta din ce în ce mai mult de nevoile Europei. Trebuie să desemnăm un preşedinte şi nişte comisari care să garanteze prioritatea obiectivelor sociale faţă de cele economice. Trebuie să optăm pentru o Europă socială, în care destinul clasei muncitoare să fie considerat la fel de important ca şi profitul. Doamnelor şi domnilor, nu trebuie să ne lăsăm seduşi de vorba dulce folosită pentru a muşamaliza politicile de dreapta inumane şi lipsite de scrupule.
Bill Newton Dunn
Domnule preşedinte, aş dori să vorbesc despre cazul dlui John Zafiropoulos, care se află în închisoare în Grecia. Familia sa, care face parte din circumscripţia mea electorală, este convinsă de nevinovăţia acestuia. La începutul acestui an, i-am scris ministrului justiţiei din Atena o scrisoare în care îi prezentam cazul. Nu am primit răspuns, aşadar am prezentat cazul respectiv în luna mai, aici, în acest hemiciclu, într-un discurs de un minut. Imediat după aceea, Reprezentanţa Permanentă a Greciei pe lângă Uniunea Europeană a venit în biroul meu, promiţându-mi un răspuns imediat din partea dlui ministru în persoană. Patru luni mai târziu: nimic.
Dacă Reprezentanţa Permanentă a Greciei ne ascultă în acest moment în hemiciclu, aş dori să-mi exprim surprinderea şi dezamăgirea faţă de această lipsă de reacţie. O rog să-mi obţină un răspuns din partea dlui ministru şi să analizeze încă o dată cazul dlui John Zafiropoulos.
Ioannis Kasoulides
Domnule preşedinte, în timpul invaziei turceşti din 1974 a Ciprului, un jurnalist turc a fotografiat 14 soldaţi ciprioţi capitulând în faţa armatei turceşti. Această fotografie a devenit un simbol al încercării de a descoperi soarta persoanelor dispărute. Cadavrele lor au fost identificate prin analiza ADN în urmă cu câteva săptămâni. Aceşti soldaţi au fost asasinaţi în urmă cu 35 de ani şi aruncaţi într-un puţ în partea de nord a insulei, partea ocupată. Aceasta este dovada unei încălcări scandaloase a Convenţiei de la Geneva de către armata turcă, responsabilă pentru prizonierii care capitulaseră în faţa ei.
Solicit acestui Parlament să facă apel la Turcia pentru ca aceasta să coopereze cu Comisia ONU pentru persoanele dispărute, prin permiterea accesului la dosare şi prin deschiderea a două parcele recent identificate din Lapithos, denumite "zone militare restricţionate”, în care se crede că ar fi îngropaţi alţi 800 de prizonieri.
Derek Vaughan
Domnule preşedinte, acest Parlament va avea de purtat multe discuţii şi va trebui să ia multe decizii referitoare la buget. La ora actuală ne îndreptăm, desigur, atenţia către bugetul pe 2010, şi există încă o serie de probleme care trebuie rezolvate înainte de a ajunge la un acord. Parlamentul va demara în curând şi discuţiile cu privire la noua perspectivă financiară pentru perioada de după 2013.
Însă trebuie să ne ocupăm şi de revizuirea intermediară a bugetului, despre care am impresia că aproape a fost dată uitării. Nu trebuie s-o uităm, deoarece aceasta ne va oferi în viitor oportunităţi importante. Ne va oferi ocazia de a ne redetermina priorităţile. Ne va da, de exemplu, ocazia de a aloca mai multe fonduri unui nou plan de redresare economică pentru Europa. În plus, ne va da probabil ocazia de acorda mai multe fonduri măsurilor care vor veni de la Copenhaga la finele acestui an.
Consider că Parlamentul nu trebuie să piardă din vedere aceste lucruri. Trebuie să continue să facă presiuni asupra Consiliului şi a Comisiei, pentru a se asigura de realizarea revizuirii intermediare, astfel încât noi să avem ocazia să ne prezentăm priorităţile.
Pál Schmitt
(HU) Libera exprimare, domnule preşedinte, şi inclusiv libertatea de a-ţi alege limba în care doreşti să te exprimi, este un drept fundamental al omului. Limba este un simbol de importanţă supremă pentru persoanele care doresc să o vorbească, fundamentul propriei lor identităţi. Toţi cei care cred acest lucru despre propria limbă trebuie să respecte limba tuturor celorlalte comunităţi. Cu toate acestea, una dintre limbile oficiale ale UE, maghiara, a fost atacată recent în Slovacia, într-o manieră total opusă mentalităţii europene. Legislaţia lingvistică slovacă discriminează în mod scandalos dreptul comunităţii de jumătate de milion de maghiari de a-şi folosi propria limbă. În unele cazuri, există chiar pericolul unei amenzi de 5 000 EUR.
Uniunea Europeană promovează diversitatea culturală şi lingvistică şi a desemnat chiar un comisar pentru multilingvism. Carta europeană a limbilor regionale şi minoritare, ratificată şi de Slovacia, garantează dreptul cetăţenilor de a-şi utiliza limba maternă la orice nivel din educaţie, în administraţie, în instituţiile publice şi în documente oficiale. Un pilon al instituţiilor UE nu poate permite, fără a riposta, ca un stat membru să încalce în mod flagrant normele fundamentale ale UE şi să lanseze un atac la adresa drepturilor minorităţilor.
Bogusław Liberadzki
(PL) Parlamentul a discutat despre situaţia industriei poloneze de construcţii navale în urmă cu câteva luni. S-a ajuns la un acord. Dl Schulz, preşedintele grupului nostru politic, a confirmat, în numele grupului, că Parlamentul nu a consimţit la înlăturarea a zeci de mii de locuri de muncă din industria navală şi din companiile care o aprovizionau pe aceasta. Dl Schulz a confirmat că Parlamentul nu a fost de acord cu închiderea acestei industrii în Polonia şi nici cu reducerea capacităţii industriale europene rezultată din aceasta.
Au trecut şase luni, iar situaţia este următoarea: guvernul nu a reuşit să privatizeze şantiere navale, Comisia nu a luat deloc în considerare poziţia Parlamentului, şantierele nu produc, viitorul este incert, oamenii şi-au pierdut locurile de muncă şi au fost lăsaţi în voia destinului. Cu siguranţă, suntem cu toţii de acord că pentru Comisie nu există niciun fel de concept de politică industrială europeană şi că această instituţie nu a înţeles că navele au fost necesare în trecut, sunt necesare acum şi vor continua să fie necesare şi în anii care vin.
Tunne Kelam
Domnule preşedinte, data de 23 august 2009 a marcat aniversarea a 70 de ani de la semnarea pactului josnic dintre Germania nazistă şi Uniunea Sovietică, pact care a divizat Europa. Consider că acesta este un exemplu şocant pentru cât de apropiate pot deveni extremele politice, în aparenţă contrare. Atât Moscova, cât şi Berlinul au căzut atunci de acord asupra faptului că prima lor sarcină este aceea de a dărâma ordinea politică democratică din Europa; atât Moscova, cât şi Berlinul au încercat să domine lumea. De aceea nu trebuie să uităm niciodată că a fost nevoie de doi dictatori pentru a lansa cel de-al Doilea Război Mondial.
Stalin le-a explicat tovarăşilor săi, cu patru zile înainte de semnarea acestui pact, următoarele: "Este în interesul Uniunii Sovietice ca între Reich şi blocul capitalist anglo-francez să izbucnească războiul. Totul trebuie făcut în aşa fel încât războiul să dureze cât mai mult, pentru ca ambele părţi să fie epuizate. Atunci, vom dispune de o arenă considerabilă pentru a dezvolta revoluţia mondială.”
Aş dori să le amintesc membrilor în Parlamentul European de rezoluţia din luna aprilie, prin care ziua de 23 august era proclamată drept zi de comemorare a victimelor regimurilor totalitariste.
Boris Zala
(SK) Atât în cadrul ultimei sesiuni parlamentare, cât şi în cadrul celei de astăzi, am auzit discursuri ale membrilor maghiari ai Parlamentului care criticau legislaţia lingvistică slovacă. Aş dori să menţionez însă că toţi cei de aici au primit documente conţinând diferite argumente, dintre care, pentru a spune lucrurilor pe nume, cele mai multe se rezumă la interpretări greşite, contrafaceri şi chiar minciuni intenţionate.
Legislaţia lingvistică slovacă respectă în totalitate atât drepturile omului, cât şi pe cele legate de protejarea limbilor minoritare. După părerea mea, membrii maghiari ai Parlamentului European urmăresc o politică foarte periculoasă de provocare explicită şi directă a extremismului, atât în Ungaria, cât şi în statele vecine ale acesteia. După părerea mea, domniile lor ar trebui să fie conştienţi de faptul că aceasta este o politică deosebit de periculoasă şi să pună un capăt acestor neadevăruri.
Alojz Peterle
(SL) Am primit solicitări din partea unui număr mare de cetăţeni sloveni şi italieni, prin care mi se cerea să atrag atenţia Parlamentului European asupra intenţiei Italiei de a construi un terminal de gaze în Golful Trieste.
Împărtăşesc preocuparea organizaţiilor de mediu slovene şi italiene pentru povara majoră pe care acest terminal de gaze ar putea-o plasa într-o zonă deja foarte vulnerabilă din punct de vedere ecologic. Mă refer aici la apele Golfului Trieste şi la zona urbană întinsă din vecinătatea acestuia. Aceste organizaţii şi-au exprimat, de asemenea, dubiile faţă de acurateţea documentelor utilizate în evaluarea impactului de mediu.
Fac apel şi la guvernul Italiei şi al Sloveniei să coopereze la acest proiect în spiritul memorandumului pe care l-au semnat în luna septembrie a anului trecut. Cu alte cuvinte, le rog să coopereze în ceea ce priveşte evaluările de impact de mediu referitoare la nordul Mării Adriatice, respectiv la Golful Trieste. Sper ca, pe baza rezultatului unei astfel de evaluări, guvernele să reuşească să cadă de acord asupra unui amplasament mai potrivit decât Golful Trieste pentru acest terminal de gaze.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Domnule preşedinte, sunt de acord cu colega mea din Estonia, dna Oviir, în privinţa faptului că criza economică este departe de a se fi terminat. Există un optimism bizar care şi-a făcut apariţia peste tot în Europa, deşi şomajul este în creştere, economiile naţionale se afundă în datorii, populaţia îmbătrâneşte, iar deasupra Europei atârnă un fel de ghilotină triplă. În ciuda tuturor acestor lucruri, recesiunea a fost declarată încheiată. Se planifică o strategie de ieşire din această situaţie şi se vorbeşte despre cum nu trebuie să ne mai obosim cu continuarea strategiei de redresare. Europa a început să aplice foarte bine şi într-un mod exemplar strategia de redresare şi gestionarea crizei economice, astfel încât Statele Unite ale Americii au învăţat de la Europa, urmându-i exemplul, însă, ulterior, Europa a devenit din ce în ce mai lentă. În plus, acest fals optimism ne direcţionează către soluţii greşite. Criza economică nu a fost încă înfrântă.
Marian-Jean Marinescu
Formarea Alianţei pentru Integrare Europeană, urmare a alegerilor anticipate din iulie 2009, reconfirmă angajamentul proeuropean al cetăţenilor din Republica Moldova. Este un pas extrem de important pe care Moldova şi Uniunea Europeană nu îşi pot permite să îl folosească greşit.
Situaţia politică este încă fragilă, de aceea, succesul alianţei şi, implicit, al unei Moldove democratice, depinde foarte mult de sprijinul partenerilor săi europeni. Moldova şi-a luat răspunderea de a se angaja pe o traiectorie proeuropeană. Uniunea are responsabilitatea de a-i facilita acest parcurs.
Opţiunea europeană a poporului moldovean este reprezentată acum şi la nivel politic. De aceea, trebuie să susţinem necondiţionat Alianţa pentru Integrare Europeană din Republica Moldova, singura şansă pentru o integrare graduală, dar rapidă, în familia europeană. Cer Comisiei Europene să urgenteze negocierile pentru semnarea noului acord cu Republica Moldova şi să folosească toate mijloacele necesare pentru a ajuta această Republică să depăşească situaţia financiară dificilă în care se găseşte. <BRK>
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Credibilitatea Uniunii Europene este complet subminată dacă aceasta vorbeşte numai despre cazurile de încălcare a drepturilor omului din afara UE, dar nu protestează în niciun fel faţă de un caz de violare gravă a drepturilor omului precum cel întâmplat recent în Slovacia, ca o consecinţă a legislaţiei lingvistice naţionale, şi care a creat o tensionare fără precedent a relaţiilor dintre comunităţile majoritare şi cele minoritare.
Limba minorităţii a fost subordonată limbii majorităţii, aşa cum a explicat şi dl Vollebaek, Înaltul Comisar OSCE pentru Minorităţi Naţionale. Aş dori să subliniez pentru colegul meu, dl Boris Zala, că ne-am fi dorit să nu fim nevoiţi să deschidem acest subiect aici, în Parlamentul European. Am făcut acest lucru întrucât în Slovacia a intrat în vigoare o lege care restricţionează în mod grav utilizarea limbilor minoritare şi discriminează comunitatea maghiară din această ţară. De aceea, aşa cum a indicat şi Leonard Orban în scrisoarea sa, va fi responsabilitatea următoarei Comisii şi a dlui Barroso să înfiinţeze forumuri în cadrul cărora aceste cazuri să fie analizate. Slovacia trebuie să-şi onoreze angajamentele internaţionale, respectiv Convenţia-cadru pentru protecţia minorităţilor naţionale şi Carta europeană a limbilor minoritare şi regionale.
Piotr Borys
(PL) Domnule preşedinte, am cerut să iau cuvântul pentru a vorbi despre misiunea din Afganistan. Acest subiect presupune dificultăţi pentru toate părţile implicate. Atât NATO, cât şi Uniunea Europeană sunt afectate. Aş dori să subliniez în special necesitatea punerii unui accent mai puternic pe nevoia de ajutor umanitar, social şi economic pentru poporul afgan, care, din păcate, a fost expus efectelor războiului timp de 30 de ani. Am deschis acest subiect din cauza unei escaladări a acţiunilor de atac împotriva soldaţilor, în contextul alegerilor prezidenţiale. După cum ştim cu toţii, aceste atacuri au devenit din ce în ce mai frecvente şi mai violente înaintea alegerilor. Un astfel de ajutor este deosebit de important pentru dezvoltarea încrederii şi pentru reconstrucţia ţării.
Căpitanul Daniel Ambroziński din cadrul forţelor armate poloneze şi-a pierdut recent viaţa în Afganistan. Se pare că moartea lui se datorează în principal slăbiciunii armatei şi poliţiei afgane, care au cedat în faţa mitei. Se ştie că forţele de armată şi de poliţie afgane se confruntă cu o situaţie financiară dificilă. Conform informaţiilor din mass-media, soldaţii afgani pot fi consideraţi norocoşi dacă câştigă 20 de dolari. Este important ca efortul militar să fie însoţit de ajutor social, umanitar şi economic.
Preşedintele
Douăzeci de secunde pentru dl Kelly, pentru o replică foarte concisă.
Seán Kelly
Domnule preşedinte, aş dori să punctez foarte pe scurt că un coleg britanic a făcut în această seară o afirmaţie eronată şi oarecum condescendentă cu privire la Tratatul de la Lisabona şi Irlanda. Irlanda nu a fost forţată de nimeni să voteze a doua oară pentru acest tratat. A fost o decizie luată în mod independent de către parlamentul irlandez şi ea va fi pusă în aplicare în mod independent de către cetăţenii irlandezi. De fapt, nu am fost forţaţi să facem nimic de când ne-am câştigat independenţa faţă de Marea Britanie, în 1922.
Preşedintele
Doamnelor şi domnilor, am avut 39 de discursuri în 45 de minute. Cred că este o performanţă bună, a fost o dezbatere reuşită şi le doresc toate cele bune în special celor care şi-au ţinut primul discurs în cadrul Parlamentului. Aş dori să subliniez, în primul rând, necesitatea ca observaţiile făcute în cadrul dezbaterii să fie luate în considerare de Comisie, pentru că, altfel, Parlamentul nostru va deveni un simplu loc unde ne putem povesti necazurile. Comisia a fost atentă. Am observat că membrii Comisiei au fost foarte atenţi, aşadar vor da cu siguranţă curs observaţiilor făcute de colegii noştri.
