Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0203/2009).
Nurodyti klausimai yra pateikti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Tekstilės ir aprangos pramonės išsaugojimas tarptautiniu prekybos lygmeniu
Atsižvelgiant į kai kurių Europos Sąjungos šalių, pvz., Portugalijos, blogą tekstilės ir aprangos pramonės padėtį, reikalinga tinkama ir suderinta strategija, kuri apimtų ir viešąją paramos investicijoms į naujoves, ir įvairinimo, ir profesinio mokymo, ir pertvarkymo politiką.
Tačiau tarptautinės prekybos srityje taip pat reikia imtis reikalingų veiksmų siekiant išsaugoti Europos Sąjungos šalių pramonę, ypač labiausiai pažeidžiamas jos šakas, pvz., tekstilės ir aprangos pramonę.
Kokių priemonių imsis Komisija siekdama išsaugoti Europos Sąjungos šalių tekstilės ir aprangos pramonę, atsižvelgdama į naujus laisvosios prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis, ypač Azijos šalimis, pvz., Pietų Korėja?
Kokių priemonių imsis Komisija siekdama reguliuoti (to skubiai reikia) pasaulio prekybą neapsiribojant tik finansų rinka?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Mes labai atidžiai stebime finansų krizės poveikį mūsų pramonės sektoriams, žinoma, įskaitant tekstilės ir aprangos sektorių - svarbią ir stiprią Europos Sąjungos pramonės šaką.
Reaguodami į šią krizę sudarėme Europos atkūrimo planą, kurį papildEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ir Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema. Šios priemonės taip pat galioja tekstilės ir aprangos pramonei: pvz., Globalizacijos padarinių fondo parama buvo naudojama reintegruoti darbuotojams, atleistiems daugiausia iš sektoriaus mažų ir vidutinių įmonių, veikiančių Italijoje, Maltoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Lietuvoje ir Belgijoje.
Tekstilės ir aprangos sektorius formavosi valdomos prekybos dešimtmečiais. Nuo 2009 m. pradžios prekyba šioje srityje buvo visiškai liberalizuota. Sektorius prisitaikprie liberalizavimo uždavinio ir pradėjo restruktūrizavimo ir modernizavimo procesą, kuris nebuvo lengvas.
Sektorius sumažino masinę gamybą ir daugiausia dėmesio skyrgaminiams, turintiems didesnę pridėtinę vertę ir technologinį turinį. Šiandien Europos tekstilpasaulyje žinoma dėl savo naujoviškų ir techninių savybių. Sektorius sėkmingai vystėsi ir palaikpasaulinės klasės eksporto rodiklius. Todėl šis sektorius pirmenybę teikia patekimo į rinką klausimams, ir esu laimingas, kad ši pramonės šaka perėmmūsų atnaujintą patekimo į rinką strategiją ir pasiekteigiamų rezultatų.
Žinoma, ir mūsų prekybos derybose, pvz., dėl laisvosios prekybos susitarimo su Korėja arba daugiašalėse prekybos derybose, mes atsižvelgiame į įvairių pramonės sektorių, įskaitant tekstilės sektorių, pažeidžiamumą ir siekiame subalansuoti sandėrius.
Ilda Figueiredo
(PT) Vos vakar čia kalbėjome apie laisvosios prekybos susitarimo su Pietų Korėja problemą, todėl Komisijos naržino, kad jai reikia verslo organizacijų. Noriu jai pasakyti, kad aš pats Portugalijoje susitikinėjau su įvairiomis verslo organizacijomis ir jos man pasakojo apie savo didelį susirūpinimą dėl šio laisvosios prekybos susitarimo su Pietų Korėja išlygų. Be to, didžiulis nerimas yra visoje Europoje.
Profesinės sąjungos taip pat turi savų rūpesčių, ir kiekvienas, nusimanantis apie Pietų Europos šalis, pvz., Portugaliją ir Ispaniją, ir sritis, kuriose šie pramonės sektoriai vyrauja, supras, koks didelis darosi nedarbas. Komisijos nary, kai kuriose savivaldybėse nedarbas dabar viršija 20 proc., ypač Portugalijos šiaurėje. Yra turinčių tekstilės fabrikų savivaldybių, kuriose nedarbas viršija 20 proc.! Mes baiminamės, kad šalyje, kurioje jau yra didelis skurdas, ši padėtis gali pablogėti. Todėl jus klausiu, ką konkrečiai ketinama daryti...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
David Martin
I. Figueiredo vertas pagarbos todėl, kad parodtokį susirūpinimą dėl tekstilės fabrikų uždarymo socialinio poveikio ir pramonei daromos žalos. Tačiau ar Komisijos narsu manimi sutinka, kad laisvosios prekybos susitarimas su Pietų Korėja iš tiesų suteikia tiek pat galimybių Europos tekstilės gamintojams, kiek ir grėsmių, ir iš tikrųjų sudaro sąlygas mūsų kokybiškiems tekstilėms gaminiams patekti į Korėjos rinką?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Aš labai gerai suprantu, kokios stiprios yra emocijos. Tai labai svarbi pramonė, todėl visiškai sutinku su Davidu Martinu, kuris išsamiai išnagrinėjo sandorį su Pietų Korėja.
Nėra abejonių, kad mes į Korėją eksportuojame daug daugiau aprangos, negu jie eksportuoja mums, todėl rinkoje yra realių galimybių. Visiškai teisinga tai, kad galvodami apie viską, ką darome prekybos klausimu, turime nepamiršti poveikio pramonei - mes būtent tai ir darome.
Būčiau daugiau negu laiminga, galėdama tęsti šį dialogą ir suteikti daugiau informacijos apie tai, kaip mes žiūrime į prekybą, nes visiškai sutinku su nuomone, kad šio ekonomikos nuosmukio metu turime palaikyti savo pramonės šakas, nepamiršti skurdo ir nepriteklių, kurių gali pasitaikyti, ir suteikti naujų prekybos galimybių, kurios tikrai padės skatinti šias ekonomikos šakas ir šiuos sektorius. Būtent tai mes stengiamės daryti.

Tema: ES prioritetai tarpvyriausybinėje konferencijoje klimato kaitos klausimais
Kokie bus konkretūs Europos Sąjungos prioritetai atsižvelgiant į Jungtinių Tautų tarpvyriausybinę konferenciją klimato kaitos klausimais, kuri įvyks Kopenhagoje šį gruodžio mėn.?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - Tai yra labai laiku pateiktas klausimas, todėl galėčiau labai trumpai atsakyti, kad prioritetas teikiamas Kopenhagoje priimtam susitarimui dėl besivystančių šalių prisiimtų įsipareigojimų sumažinimo, nacionaliniu mastu tinkamų besivystančių šalių švelninamųjų veiksmų ir finansų.
Tačiau norėčiau tarti dar keletą žodžių. Dabar mums liko mažiau nei trys mėnesiai iki Kopenhagos konferencijos, ir dabar prasidėjo derybų dėl klimato lemiamas etapas.
Ant derybų stalo pateikta 250 puslapių derybų teksto, tačiau derybose dar nesukaupta pakankamai energijos, kad būtų galima sudaryti pakankamai plataus užmojo ir išsamų susitarimą. Tačiau dauguma šalių jaučia, kad tai skubu, ir nori sutelkti dėmesį į suartėjimo sritis. Galutinis susitarimo dėl klimato tikslas - išlaikyti visuotinį atšilimą ne žemesnio kaip 2 laipsniai pagal Celsijų lygio. Šiam tikslui buvo pritarta paskutiniame Didžiojo aštuoneto (G8) aukščiausiojo lygio susitikime ir stipriausios ekonomikos valstybių forume.
Mums reikia palyginamų ir didesnio masto išmetamų teršalų mažinimo tikslų besivystančių šalių grupei, kurios visos siūlo mažiau nei 15 proc. mažinimą, palyginti su 1990 m. Tai neužtikrina mokslininkų reikalaujamo 25-40 proc. mažinimo. Mes palankiai vertiname tai, kad Japonija didins savo tikslą. ES pasisiūlsiekti tikslo teršalus sumažinti 30 proc., jeigu ir kiti prisiims panašius įsipareigojimus.
Besivystančios šalys turėtų imtis atitinkamų švelninamųjų veiksmų, siekdamos iki 2020 m. pažaboti savo išmetamųjų teršalų kiekių didėjimą iki 15-30 proc. žemesnio nei įprasto verslo lygio. ES siūlo, kad besivystančios šalys (išskyrus mažiausiai išsivysčiusias šalis) parengtų ir įgyvendintų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos augimo planus, kuriuose būtų jų pagrindiniai švelninamieji veiksmai. Tada šie planai būtų tikslinės finansinės ir kitokios paramos pagrindas.
Pakankamas tarptautinis finansavimas bus būtinas, jeigu Kopenhagoje bus norima pasiekti veiksmingą susitarimą. Dėl pinigų sandoris bus sudarytas arba nutrauktas. Mums reikia pritraukti privačias investicijas ir skatinti kurti tvirtą anglies dioksido išmetimo leidimų prekybos rinką, tačiau tam taip pat bus reikalingas nemažas viešasis finansavimas. Šiuo atžvilgiu verta paminėti pasaulinę technologijų partnerystę, kuria siekiama padvigubinti investicijas į mažai anglies dvideginio išskiriančias technologijas. Be to, turime didinti paramą neturtingiausioms ir labiausiai pažeidžiamoms šalims, kad jos galėtų prisitaikyti prie vis didėjančio neigiamo klimato kaitos poveikio.
2009 m. rugsėjo 10 d., t. y. praėjusią savaitę, Komisija patvirtino komunikatą dėl tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo didinimo, kuriame pateiksavo nuomonę svarbiausiais derybų klausimais. Tai yra bauginantis uždavinys, laukiantis mūsų kartu su intensyviomis derybomis per ateinančius mėnesius, tačiau nesėkmnėra tinkamas pasirinkimas.
Brian Crowley
Gerb. pirmininke, noriu padėkoti Komisijos nariui S. Dimas už jo atsakymą.
Labai trumpai: ar mes žinome, kokia Jungtinių Amerikos Valstijų tikroji pozicija yra dabar, esant naujai administracijai, ir ar jos remiasi tais pačiais mažinimo skaičiais, kuriuos siūlo Europos Sąjunga? Antra, kalbant apie Braziliją, Rusiją, Indiją ir Kiniją, kurios išmeta didžiulius kiekus CO2 ir kitų teršalų: kokį vaidmenį jos vaidins ir kokias spaudimo priemones Europos Sąjungoje galime joms pritaikyti, kad jos laikytųsi tų pačių standartų, kurių mes reikalaujame patys iš savęs?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, kai kalbame apie klimato kaitą, kalbame apie priemones, kurios skirtos prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti priežastis, lemiančias klimato kaitą. Turėdama omenyje Kopenhagos konferenciją, noriu užduoti tokį klausimą: koks prioritetas teikiamas energijos vartojimo efektyvumo didinimui, įskaitant numatomą besivystančioms šalims, taip pat kokiose diskusijose dėl geriamojo vandens krizės ir, aišku, dėl maisto krizės dalyvaujate?
Paul Rübig
(DE) Ar yra Europos konkurencingumo pasikeitimo dėl 20 ar 30 proc. mažinimo poveikio vertinimo ir kaip šis mažinimas paveiks mažas ir vidutines įmones ir visų pirma darbo vietas?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - Kalbant apie Jungtines Valstijas, naujoji administracija pažadėjo daug didesnį mažinimą nei tas, kurį buvo pažadėjusi ankstesnadministracija. Tačiau mažinimas yra ne toks didelis, kaip tas, kurį pažadėjo Europos Sąjunga, ir atsilieka nuo lygio, kurio, pasak mokslininkų, reikia norint išlaikyti tokį visuotinio atšilimo lygį, kuris būtų 2°C žemesnis, kaip 2009 m. liepos mėn. Akviloje susitarstipriausios ekonomikos valstybių lyderiai, įskaitant amerikiečių, kinų ir kitų šalių, kurias minėjote, lyderius.
Tačiau diskusijos Jungtinėse Amerikos Valstijose tebevyksta. Dėl Markey ir Waxmano įstatymo projekto buvo balsuojama Atstovų Rūmuose, o dabar dėl jo ketinama balsuoti Senate. Yra gana daug nuostatų, kurias reikia išaiškinti, todėl turime pasižiūrėti, koks galutinis rezultatas bus svarstymo pabaigoje, nes šis įstatymo projektas galėtų būti platesnio užmojo, negu atrodo turintis būti šiuo metu.
Pvz., jeigu paskaičiuotas išmetamų teršalų sumažėjimas apima tą, kuris pasiektas investuojant į "vengtiną miškų naikinimą", - teatsižvelgiant į tai, ar jis įskaičiuotas į Jungtinių Valstijų tikslą mažinti išmetamus teršalus, ar į finansavimą, ar į ką nors kita, - tai yra klausimas, kuris turi būti išsiaiškintas siekiant nustatyti Jungtinių Valstijų, Europos Sąjungos ir kitų išsivysčiusių šalių tikslų palyginamumą.
Tiesa tai, kad mes nelauktai sulaukėme labai teigiamo administracijos požiūrio, artimai bendradarbiaujame su ja ir tikimės toliau bendradarbiauti, kad Kopenhagoje pasiektume gerą rezultatą - susitarimą su nuostatomis, kurias pirmiau apibrėžiau.
Kalbant apie Braziliją, Kiniją, Indiją, Meksiką ir kitas besivystančias šalis, mes, žinoma, iš jų tikimės mažinimo lygio pagal jų išmetamų teršalų kiekio didėjimo proporciją, kuris būtų apytikriai 15-30 proc. mažesnis, palyginti su "įprastos veiklos" lygiu. Būtent to, kaip vėl sako mokslas, reikia norint išlaikyti 2°C mažesnį visuotinio atšilimo lygį. Vien išsivysčiusių šalių išmetamų teršalų mažinimo nepakaks.
Kai kurios iš šių šalių jau ėmėsi nacionalinių priemonių, dėl kurių sumažėjo išmetamų teršalų kiekiai, - tam panaudojo arba energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, arba investicijas į atsinaujinančius energijos šaltinius, tačiau mums reikia intensyvinti savo bendradarbiavimą su jomis - keistis informacija, bendradarbiauti technologijų ir technologijų perdavimo srityje, kad būtų galima pasiekti tokį sumažinimą, kokio mums reikia.
Kalbant apie sąnaudų sumažinimą ir, kaip jūs minėjote, energijos vartojimo efektyvumą, akivaizdu, kad visos investicijos į energijos vartojimo efektyvumą yra visoms trims šalims naudingi atvejai. Pvz., mažindami importuojamos naftos vartojimą jūs ne tik sutaupote pinigų ir nemokate naftą išgaunančioms šalims, bet ir sumažinate išmetamų CO2 dujų kiekį.
Daugelyje šalių, ypač besivystančiose šalyse, kuriose yra su oro tarša susijusių problemų, - pvz., Kinijoje oro taršos problema labai gerai žinoma, - oro kokybės gerinimas duos netiesioginės naudos.
Kalbant apie su oro tarša susijusias vandens ir maisto problemas, tai yra du Europos Sąjungos politikos tikslai. Mes palaikome politiką, pagal kurią bus pagerinta vandens sanitarinkokybir tiekimas, ypač labai skurdžiose šalyse. O dėl maisto, pvz., nagrinėdami Direktyvą dėl biokuro buvome labai atsargūs, kad nebūtų maistui ir biokurui skirtų pramoninių žaliavų konkurencijos. Mes visada atsižvelgiame į šiuos svarbius klausimus.
Kalbant apie poveikio vertinimą ir konkurencingumo problemas reikia pasakyti, kad šios problemos buvo išsamiai apsvarstytos tada, kai priiminėjome energijos ir klimato priemonių paketą. Daug tyrimų atliko ne tik Komisija, bet ir pramonbei įvairūs sektoriai. Nuostatomis, esančiomis mūsų teisės aktuose, bus suteiktos garantijos, kurių reikia siekiant išsaugoti kitų Europos pramonės šakų, ypač mažų ir vidutinių įmonių, konkurencingumą, pvz., suteikiant nemokamas nuolaidas, daugeliu atvejų iki 100 proc. jų išmetamų teršalų kiekio.
Taigi, į kažką panašaus mes atsižvelgiame, ir, žinoma, tas pats galioja mums pereinant prie mažinimo 30 proc. Be to, jeigu pereisime prie 30 proc., tai reikš, kad Kopenhagoje sudarysime plataus užmojo susitarimą, - joje visos išsivysčiusios šalys prisiims panašius į Europos Sąjungos palyginamus taršos mažinimo tikslus, o besivystančios šalys imsis švelninamųjų veiksmų - visa tai sudarys vienodas sąlygas visam pasauliui. Tuomet mes turėsime palyginamus taršos mažinimo įsipareigojimus, kurie reikš, kad konkurencingumo problemos nebebus.

Tema: Priemonės investicijoms skatinti siekiant gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir remti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą
Europos aplinkos agentūra neseniai pateikpreliminarius 2008 m. duomenis, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Pagal statistinius duomenis, palyginti su 2007 m., 15 ES šalių išmetamas dujų kiekis sumažėjo 1,3 proc., o 27 ES šalyse - 1,5 proc. Tai rodo, kad padaryta didelpažanga siekiant Kioto protokole numatytų tikslų, pagal kuriuos norima išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2012 m. sumažinti 8 proc., palyginti su 1990 metų, kurie laikomi atskaitiniais metais, lygiu.
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad galimybsumažinti išmetamą CO2 dujų kiekį atsirado visų pirma dėl pagerėjusio energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo transporto ir pastatų sektoriuose, taip pat pramonės sektoriuose, kuriuose vartojama daug energijos, galėtų nurodyti, kokių konkrečių priemonių ji numačiusi imtis siekdama užtikrinti, kad valstybės narės skatintų investicijas, skirtas energijos vartojimo veiksmingumui gerinti ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimui remti?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, gerbiamoji Parlamento narteisingai pabrėžtebevykstantį padėties gerėjimą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo srityje iš dalies dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių ir didesnio atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo transporto ir gyvenamųjų namų sektoriuose.
Komisija norėtų atkreipti dėmesį, kad energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinantys energijos šaltiniai praverčia ir kitiems politiniams tikslams, pvz., energijos tiekimo į Europos Sąjungą patikimumo didinimui, jos konkurencingumo didinimui, darbo vietų kūrimui ir piliečių gyvenimo lygio kėlimui.
Atsižvelgdama į visą šią naudą, Komisija toliau tobulina Europos Sąjungos teisės aktus ir programas šiame konkrečiame sektoriuje ir teikia finansinę paramą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Įvertinę tai, kad iki 2020 m. yra 10 metų laikotarpis, kad mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją galima pasiekti reikšmingų rezultatų energijos vartojimo efektyvumo pastatuose ir transporto sektoriuje srityje ir kad esame ekonomikos krizės tarpinėje stadijoje ir žmonės praranda savo darbo vietas, turime pabrėžti, kad ekologinekonomika gali sukurti milijonus darbo vietų. Turime pasiūlyti konkrečius sprendimus konkrečioms situacijoms. Todėl tikiuosi, kad sprendimas bus toks: jūs, t. y. Europos Komisija, suvienysite jėgas su Parlamentu, ir tada galėsime rasti naujoviškus sprendimus investicijoms padidinti energijos vartojimo efektyvumo srityje. Parlamentas pasiūlįdomius sprendimus: nuo 2014 m. padidinti Europos regioninės plėtros fondo proporciją, sukurti naują specialų fondą, pradedantį veikti nuo 2014 m., ir suteikti galimybę taikyti mažesnį PVM tarifą, atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą. Galbūt jūs galėtumėte mums papasakoti apie tai daugiau.
Seán Kelly
Paprastas klausimas: kaip, Komisijos manymu, valstybės narės turėtų subalansuoti didesnį atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą su būtinybe išlaikyti žemas elektros energijos kainas konkurenciniais tikslais?
Andreas Mölzer
(DE) Kokiomis investicijų paskatomis reikėtų pasinaudoti siekiant paspartinti perėjimą prie atsinaujinančių energijos šaltinių privačiuose namų ūkiuose, o ne tik pramoninėse ir komercinėse įmonėse?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, atsakydamas į S. Kelly'o klausimą sakau, kad prekyba šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimais, kaip tikimasi, duos daug pinigų valstybių narių iždams, o priemonės, kurių gali imtis vyriausybės, apims tam tikros šių pinigų dalies panaudojimą siekiant paremti žmones, gaunančius mažus atlyginimus, arba žmones, prastai apsirūpinusius kuru. Todėl būdas ir pinigai yra, o ką jau kalbėti apie visa kita, todėl į S. Kelly'o klausimą galima atsakyti.
Naujoje Direktyvoje dėl atsinaujinančių energijos šaltinių reikalaujama, kad valstybės narės teiktų paramą ir pradėtų reformas administraciniu lygmeniu ir infrastruktūrose siekiant palengvinti atsinaujinančių energijos šaltinių plėtojimą. Kiekviena valstybnarturi įsipareigoti iki 2020 m. pasiekti tam tikrus tikslus ir iki kitų metų birželio mėn. pateikti nacionalinį veiksmų atsinaujinančios energijos šaltinių srityje planą, kuriame būtų išanalizuota, kaip bus įvykdyti uždaviniai.
Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo persvarstymo klausimu Komisija taip pat įsipareigojo užtikrinti dar didesnį Bendrijos finansavimą ir pasiūlyti naują finansavimą, kad būtų galima palaikyti šios direktyvos įgyvendinimą. Komisija jau tiesiogiai finansuoja įvairius projektus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiais energijos šaltiniais, pvz.:
daug mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangų, grindžiamų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pamatine programa;
727 mln. EUR skiriama 2007-2013 m. laikotarpiui pagal programą "Pažangios energetikos Europa" siekiant padėti pašalinti kliūtis vystyti atsinaujinančius energijos šaltinius, pagerinti verslo aplinką ir padidinti visuomenės sąmoningumą;
daugiau nei 500 mln. EUR skiriama projektams, susijusiems su priekrantės vėjo jėgainėmis pagal Europos ekonomikos atgaivinimo programą, siekiant duoti impulsą privačiam investavimui į šį savitą sektorių;
iniciatyva tvariajai energetikai finansuoti, kurią bendrai valdo Komisija ir Europos investicijų bankas, 2009 m. turi 15 mln. EUR biudžetą ir numatyta pritraukti lėšų iš kapitalo rinkų bei Marguerite fondo, t. y. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fondo, kurį valdo Europos investicijų bankas.
Be to, Komisija skatina valstybes nares naudoti didelę dalį pinigų, kuriuos galima gauti iš ES sanglaudos politikos fondų, kad būtų galima paremti projektus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiais energijos šaltiniais.

Tema: Pagalba vystymuisi ekonomikos krizės metu
Ar dabartinės ekonomikos krizės laikotarpiu yra realių galimybių įgyvendinti specialias priemones siekiant teikti pagalbą šalims, kurios labiausiai nukentėjo dėl krizės? Šiuo atveju visų pirmų kalbama apie itin skurdžias vadinamojo trečiojo pasaulio šalis. Ar būtų įmanoma padidinti besivystančioms šalims skirta paramą? Jei dėl savo vidaus problemų, pvz., biudžeto lėšų trūkumo arba pernelyg trumpo laikotarpio, negalime to padaryti, kokių priemonių imamasi siekiant užtikrinti, kad būtų kuo greičiau panaudotos besivystančioms šalims jau skirtos lėšos? Ar įmanoma supaprastinti procedūrą, kurią taikant būtų galima būtų padidinti lėšas?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Savo kompetencijos srityje Komisija iki šiol greitai reaguodavo, kad padėtų išvengti pražūtingų socialinių pasekmių besivystančiose šalyse ir visų pirma mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, kurių dauguma yra AKR šalys.
Šios priemonės apima įsipareigojimų dėl pagalbos laikymąsi ir naujų išteklių pritraukimą, veikimą priešingą ciklui kryptimi, pagalbos efektyvumo didinimą, ekonominės veiklos ir užimtumo palaikymą, žemės ūkio gaivinimą, investavimą į ekologinį augimą, prekybos ir privačių investicijų skatinimą, darbą kartu užtikrinant ekonomikos valdymą bei stabilumą ir labiausiai pažeidžiamų žmonių apsaugojimą besivystančiose šalyse.
Jau buvo taikyta konkretūs veiksmai ir procedūros siekiant paspartinti pagalbos teikimą. Pagal ad hoc "Pažeidžiamumo FLEX" priemonę 500 mln. EUR bus pritraukti iš Europos plėtros fondo. Ši V-FLEX priemonpapildo Pasaulio banko ir TVF veiksmus ir bus skiriama labiausiai pažeidžiamoms šalims, nelabai gebančioms atsispirti išorės veiksniams, suteikiant joms skubią paramą siekiant padėti palaikyti prioritetines išlaidas, ypač socialiniuose sektoriuose.
Kadangi V-FLEX priemonei panaudojami anksčiau nepaskirstyti rezerviniai fondai, pagal ją teikiamas papildomas finansavimas labai pažeidžiamoms šalims. Be to, pagal turimą EDF FLEX mechanizmą 80 mln. EUR buvo pritraukta tam, kad būtų galima finansuoti šalis, kurių eksportas 2008 m. labai sumažėjo. Be to, šiuo metu vyksta šalims, finansuojamoms iš EB biudžeto, skirtos bendradarbiavimo strategijos tarpinperžiūra, taip pat buvo paspartinta AKR šalių, finansuojamų iš Europos plėtros fondo, tarpinperžiūra siekiant 2010 m. pradžioje iš naujo nustatyti ir pakoreguoti nacionalines strategijas ir asignavimus.
Nepaisant to, svarbu nepamiršti, kad plėtros politika ES viduje yra bendra kompetencija. Didžiausia atsakomybuž oficialios paramos vystymuisi (OPV) įsipareigojimų vykdymą tenka pačioms valstybėms narėms. Tvirtai tikiu, kad krizneturėtų būti dingstis mūsų valstybėms narėms mažinti donorų pagalbą ir įsipareigojimus, todėl iš ES valstybių narių ir kitų šalių donorių primygtinai reikalausiu, kad jos toliau vykdytų įsipareigojimą užtikrinti žadėtą pagalbos lygį. Šiuo atveju mes labai viešai kontroliuojame valstybių narių OPV atlikdami metinį Monterėjaus tyrimą.
Remdamiesi informacija, surinkta iš valstybių narių, numatome bendrą ES oficialios paramos vystymuisi padidėjimą nuo 49 mlrd. EUR 2008 m. iki 53,4 mlrd. EUR 2009 m. ir 58,7 mlrd. EUR 2010 m. Tai taip pat reiškia, kad be papildomų valstybių narių pastangų siekiant įvykdyti savo individualius tikslus bendri 2010 m. tikslai nebus pasiekti. Be to, ši kriztaip pat parodė, kad mes turime stiprinti OPV teikimo mechanizmus, kaip teisingai nurodgerbiamasis Parlamento narys.
Paryžiaus deklaracijoje ir Akros veiksmų darbotvarkėje nustatyta tarptautinpagalbos veiksmingumo darbotvarkdabar svarbesnnei kada nors anksčiau. Šiais sunkiais ekonomikai laikais turime tam tikrą pareigą pasaulio neturtingiesiems - užtikrinti, kad mūsų pagalba vystymuisi būtų veiksmingai nukreipta. Aš asmeniškai ginsiu šį požiūrį lapkričio mėn. Vystymosi taryboje, o artimiausiomis savaitėmis pasaulinfinansų krizbus mano svarbiausias politinis rūpestis.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dėkoju jums už išaiškinimą. Ar ES neturėtų būti aktyvesntarptautiniu mastu? Aš galvoju apie tokias finansines institucijas kaip Tarptautinis valiutos fondas ir Pasaulio bankas, kurios turėtų būti lankstesnės nustatant pagalbos lygį ir suteikiant pagalbą krizės laikotarpiu. Kaip galėtume pašalinti mokesčių skirtumus ir užkirsti kelią įvairių įmonių neteisėtam pelno pervedimui iš neturtingų šalių? Galiausiai kaip galėtume sąžiningai liberalizuoti prekybinius mainus, kad tai būtų naudinga tiems, kurie verti pagalbos?
Franz Obermayr
(DE) Svarbu imtis tikslingų veiksmų siekiant suteikti tinkamą pagalbos sumą tinkamiems žmonėms tinkamu laiku, ypač laikais, kai trūksta išteklių. Todėl mano klausimas toks: kokios priemonės planuojamos ateičiai siekiant įvertinti ekonominės pagalbos veiksmingumą ir jos poveikį išreikšti skaičiais?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Kalbant pirmuoju klausimu, t. y. apie bendradarbiavimą su tarptautinėmis institucijomis - TVF ir Pasaulio banku, turiu pasakyti, kad mes glaudžiai bendradarbiaujame su šiomis institucijomis, pvz., dėl Pažeidžiamumo FLEX. Tiesą sakant, kaip tik kartu nustatėme šalis, kurios pirmiausia turėtų gauti naudos iš šios naujos priemonės.
Be to, mes ne kartą primygtinai reikalavome, kad šios institucijos suteiktų daugiau paskolų besivystančioms šalims ir kad iš 280 mlrd. JAV dolerių skolinimosi teisių sumos 8 mlrd. JAV dolerių patektų į besivystančias šalis. Taigi, manau, kad iš tikrųjų esame priekinėse pozicijose darant įtaką tarptautinėms institucijoms, kad jos laikytųsi šios krypties, ir Komisija, J. Almunia ir aš tokių pat pozicijų laikysimės spalio mėn. pradžioje Stambule vyksiančiame Pasaulio banko ir TVF susitikime.
Dėl antrojo klausimo aš tikrai manau, kad jis buvo mano pirmojo atsakymo tema. Aš išsamiai išdėsčiau, kaip tai turėtų įvykti. Žinoma, esu pasirengęs tai pakartoti, tačiau prieitume prie to, kad ypatingą dėmesį turime skirti tinkamam pagalbos naudojimui.

Tema: Afrikos demografija ir plėtros politika
Jungtinių Tautų tyrimo duomenimis, 2050 m. Afrikos žemyno gyventojų skaičius gali padvigubėti ir pasiekti du milijardus. Minėtaisiais metais Afrikoje bus dvigubai daugiau gyventojų nei Europos žemyne. Afrikoje vidutiniškai gimsta penki vaikai vienai moteriai, o Artimuosiuose Rytuose - 1,7, Europos Sąjungoje - 1,47.
Kokias priemones Komisija ketina pasiūlyti, taip pat ir ilgalaikės imigracijos ir aplinkos apsaugos politikos srityje, kad išorės santykių ir vystomojo bendradarbiavimo politika būtų derinama atsižvelgiant į šiuos duomenis?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Komisija pritaria gerbiamojo Parlamento nario susirūpinimui, kad gyventojų skaičiaus didėjimas Afrikoje ir ilgalaikis aukšto vaisingumo rodiklio poveikis galėtų nemažai padidinti naštą Afrikos gamtiniams ištekliams ir prisidėti prie Afrikos žemyno vystymosi tendencijų nustatymo.
Vaisingumo rodikliai yra svarbi išsigalvotų dalykų dalis, nes pagal JT gyventojų pasiskirstymą bendras Afrikos gyventojų skaičius yra 8 proc. mažesnis nei būtų vaisingumo rodikliui likus 1970 m. lygio. Iš tikrųjų tikimasi, kad jos vaisingumo rodiklis iki 2050 m. sumažės netgi iki mažiau nei 2,5 proc. Žemyno miesto tipo dalyse sparčiai didėjanti viduringyventojų klasturi mažai vaikų, o jų vaisingumo rodiklis panašus į europiečių. Šie išsigalvoti dalykai - vienas iš pažadų, kurį davšalys, pasiekusios politinį stabilumą ir įspūdingą ekonomikos augimą.
Žinodama apie šiuos sunkumus, Europos Komisija turi parengusi vystymosi politiką, kuria būtų siekiama kovoti su skurdu, skatinti darnų vystymąsi ir spręsti politines problemas siekiant padėti palaikyti stabilumą. Šioje srityje Komisija taip pat yra prisiėmusi įsipareigojimų pagal strategiją, kurią 1994 m. patvirtino ir paskui 1999 m. persvarsttarptautingyventojų ir vystymosi konferencija.
Strategijoje šeimos planavimo koncepcija buvo praplėsta iki seksualinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių koncepcijos. Joje daugiausia dėmesio skiriama žmogaus teisėms, teisių moterims suteikimui, investavimo į sveikatą ir švietimą svarbai ir visapusių reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui visoms toms, kurioms jų reikia. Moterų švietimas visų pirma turi poveikį jų reprodukcinei elgsenai.
Daugeliu tyrimų buvo nustatytas švietimo ir vaisingumo tarpusavio ryšys; kai raštingumas didėja, vaisingumo rodikliai turi tendenciją mažėti. Pagal visas savo programas Komisija tikisi įsipareigoti 2007-2013 m. skirti 1,7 mlrd. EUR švietimui; tiksliau kalbant, esame tvirtai įsipareigoję kelti kolektyvinės ES pagalbos sveikatos sistemoms, užtikrinančioms visapusišką pagrindinių paslaugų aprėptį, - įskaitant reprodukcinę sveikatą, - lygį ir didinti veiksmingumą. Atsižvelgdama į tai - pagal ES TVT (Tūkstantmečio vystymosi tikslų) veiksmų darbotvarkę - ES įsipareigojo papildomai 8 mlrd. EUR skirti sveikatai, iš jų 6 mlrd. EUR būtų skiriama Afrikai, jeigu bus įvykdyti visi su pagalba susiję įsipareigojimai.
Siekiant pašalinti aplinkos problemų keliamą įtampą, nepaprastai svarbu užtikrinti, kad būtų tvarūs vietos pragyvenimo šaltiniai. Tai reiškia, kad reikia kovoti su dykumėjimu bei žemės degradacija ir didinti žemės ūkio našumą, sustabdyti per didelę biologinės įvairovės, miškų ir kitų gamtinių išteklių, įskaitant vandenynų ir vidaus vandenų išteklius, eksploataciją, galiausiai užtikrinti, kad klimato kaita neperžengtų tam tikrų ribų, ir padėti Afrikos gyventojams prisitaikyti prie klimato kaitos.
Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis bendradarbiauja aplinkos integracijos strategijos klausimais siekdama užtikrinti, kad vystomojo bendradarbiavimo pastangos padėtų siekti šių tikslų. Į mūsų pasirengimą Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimui klimato kaitos klausimu reikia žiūrėti atsižvelgiant į tai.
Šiuo metu ES dirba su Afrikos sąjunga ir kitomis regioninėmis organizacijomis padidindama jų gebėjimą spręsti aplinkos ir klimato kaitos problemas. Ji remia svarbias iniciatyvas siekdama pagerinti miškų valdymą, ypač pasinaudojant miškų teisėsauga, valdymu ir prekyba.
Fiorello Provera
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, mano klausimas buvo numatytas tokiam savitam aspektui nušviesti: kad pasaulio gyventojų skaičiaus didėjimas turi įtakos tiek žaliavų naudojimui, tiek taršai. Tačiau besivystančiose šalyse šis demografinis padidėjimas yra ypač didelis, o be to, jis turi socialinių ir ekonominių pasekmių. Mano klausimas: ar nebūtų galima besivystančioms šalims skirtos pagalbos politikos įgyvendinti atsižvelgiant į šeimos planavimo politiką, galbūt pasinaudojant NVO sistema?
Andreas Mölzer
(DE) Įdomu tai, kad du trečdaliai Afrikos gyventojų gyvena tik aštuoniose ir penkiasdešimt trijų valstybių. Gyventojų pertekliaus Afrikoje problema aiškiai iškyla tik kai kurioms šalims. Kiek šie faktai turi įtakos Europos Sąjungos plėtros politikai?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Mes neturime konkrečios šeimos planavimo politikos, tačiau ji gali atsirasti ir atsiranda suinteresuotųjų vyriausybių prašymu. Daugybę motinų mirčių lemia nėštumo nutraukimas netinkamomis sąlygomis. Komisija taip pat palaikys šias programas šalyse, kuriose pagal teisės aktus leidžiama nutraukti nėštumą. Taigi, imtis ar nesiimti šių priemonių iš tikrųjų priklauso nuo suinteresuotųjų šalių.
O dėl antro klausimo turiu pasakyti, kad jeigu pasižiūrėtumėte į Afrikos žemyną ir gimstamumo rodiklius, kaip aiškinau savo įžanginėje dalyje, pastebėtumėte aiškų ekonominio vystymosi, urbanizacijos laipsnio ir vaisingumo rodiklio ryšį. Tai nėra naujas reiškinys. Tai pastebime viso pasaulio visose šalyse. Kas nors gali tikėtis, kad vykstant visuotinei urbanizacijai ir, tikimasi, didėjant augimo skaičiams vaisingumo rodiklis galėtų sumažėti. Tai būdinga ne tik, kaip mano gerbiamasis Parlamento narys, tam tikroms šalims. Tai greičiau yra reiškinys, susijęs su suinteresuotosios šalies vystymusi.

Tema: ES ir Kolumbijos derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo sustabdymas
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad esama akivaizdžių įrodymų, jog Kolumbijoje tebežudomi aktyvūs profsąjungų veikėjai, ir ypač į tai, kad 2008 m. tokių žudymo atvejų skaičius padidėjo 25 proc., yra pasirengusi rekomenduoti sustabdyti ES ir Kolumbijos derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Europos Sąjungos santykių su Kolumbija srityje didžiausias prioritetas teikiamas žmogaus teisių apsaugai. Todėl mes labai atidžiai stebime padėtį Kolumbijoje.
Mes gerai žinome apie sunkumus, su kuriais Kolumbijoje susiduria profesinių sąjungų vienijimosi judėjimas, ir tebevykstančius profesinių sąjungų vadovų bei narių žudymus ir grasinimus jiems.
Mes žinome tai iš savo informacijos šaltinių, iš tarptautinių sutarties institucijų skelbiamų ataskaitų ir pareiškimų, taip pat iš mūsų pačių diskusijų su institucijomis, kaip antai Europos profesinių sąjungų konfederacija.
Lieka nemažai nerimo, susijusio su veiksmingu Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių konvencijų taikymu šalyje. Mes nuolatos raginame vyriausybę dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti labiausiai pažeidžiamas gyventojų grupes ir ištirti visus žmogaus teisių pažeidimus bei nubausti už juos.
Paskutinis pasikėsinimas į žmogaus teisių gynėjus ir profesinių sąjungų narius buvo ES trejeto ambasadorių demaršų Bogotoje tema, taip pat šis klausimas buvo iškeltas neseniai įvykusiuose Europos Sąjungos ir Kolumbijos pareigūnų aukšto lygio susitikimuose.
Be to, mes su Kolumbijos vyriausybe neseniai pradėjome dvišalį dialogą žmogaus teisių klausimais, kurį vykdant numatomas kanalas reguliaresniam ir labiau sistemingam apsikeitimui informacija ir patirtimi žmogaus teisių srityje, taip pat bus padėta daryti įtaką techniniam bendradarbiavimui.
Be to, mes stengiamės į planuojamą daugiašalį prekybos susitarimą įtraukti papildomų garantijų, kad Kolumbijoje būtų paspartintas pagrindinių darbo ir aplinkosaugos konvencijų, kaip darnaus vystymosi skyriaus dalies, įgyvendinimas. Mes taip pat siūlome, kad pilietinės visuomenės institucijos kontroliuotų darbo įstatymų įgyvendinimą. Tikimės, kad taip susitarimas padės pagerinti darbininkų teisių aktyvistų padėtį Kolumbijoje.
Jim Higgins
Žinau, kad žmogaus teisės - svarbus prioritetas, todėl negaliu suprasti, kodėl Europos Sąjunga, kuri didžiuojasi pasaulyje esanti lydere žmogaus teisių srityje, turėtų galvoti apie prekybos susitarimą su tokiu režimu kaip Kolumbijos režimas.
Nuo 2009 m. sausio mėn. pradžios buvo nužudyti dvidešimt septyni profesinių sąjungų nariai. Šie skaičiai savaime iškalbingi, o praeityje buvo įrodyta, kad geriausias būdas žiniai perduoti - nubausti šias šalis ekonomiškai, kaip buvo padaryta sankcijų Pietų Afrikai atveju.
Tikrai tikiu, jog turėtume išsiųsti savo delegaciją į Kolumbiją, kad ji tiesiogiai išsiaiškintų tikrąją padėtį, o ne vykdyti dialogą su Kolumbija. Ten vietoje turėtų būti mūsų žmonių ir turėtume sustabdyti bet kokias prekybos derybas su Kolumbija iki to momento, kai įsitikinsime, kad ten žmogaus teisių padėtis yra tokio pat lygmens kaip kitose pasaulio šalyse.
David Martin
Man labai malonu, kad J. Higgins uždavklausimą. Jis visiškai teisingai apibūdino padėtį, o jūs, Komisijos nary, dabar pripažįstate šio atvejo faktus.
Ar įvertinusi tai Komisija, pirma, sustabdys savo BLS+ susitarimą su Kolumbija ir, antra, sustabdys mūsų derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo, kol iš Kolumbijos vyriausybės gausime garantijas, kad toje šalyje profesinių sąjungų nariai, žmogaus teisių aktyvistai ir kiti gali laisvai užsiimti savo veikla?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Esu dėkinga abiem ir suprantu, kodėl jų jausmai tokie aistringi ir stiprūs. Nesu įsitikinusi, kad sustabdžius derybas būtų pasiekta tai, ką norėtų pasiekti gerbiamieji Parlamento nariai. Mano manymu, turėtume daryti štai ką: tęsti dialogą ir toliau siekti įtraukti į mūsų diskusijas ir, dar svarbiau, į mūsų susitarimus visišką garantiją pagal nuostatas, kurių tikisi gerbiamieji Parlamento nariai.
Aš pasirinkau būtent tokį požiūrį. Skubu pridurti, jog tai nereiškia, kad nekviečiau tų, kurie jau įkalbinėjo mane tęsti bendradarbiavimą su jais siekiant užtikrinti, kad mes laikytumėmės teisingų nuostatų, ir, žinoma, svarstau tai, tačiau šiuo metu esu pasirinkusi tokią veiksmų eigą.

Tema: Tarptautinės prekybos atgaivinimas
2008 m. pastebimai sulėtėjo tarptautinės prekybos augimo tempai, 2009 m. ji toliau mažėja ir prekybos lėtėjimo mastas yra daug didesnis, negu pats ekonominis nuosmukis. Europos Taryba (2009 m. kovo 19-20 d. Briuselyje) pripažindama, kad laisva ir sąžiningą prekyba yra pagrindinis pasaulio ekonomikos atkūrimo veiksnys, paragino nedelsiant užbaigti dvišales prekybos derybas ir PPO Dohos plėtros darbotvarkę.
Ar Komisija galėtų pateikti šią informaciją:
Kokių ji ėmėsi prekybos finansavimo iniciatyvų? Kokios pažangos pasiekta per vykstančias derybas dėl prekybos susitarimų ir kokios priemonės numatytos siekiant suaktyvinti ES užsienio prekybos srautus?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Be abejo, reikia pripažinti, kad krizypač smarkiai pakenktarptautinei prekybai. Pasaulio prekybos organizacijos sekretoriatas apytikriai apskaičiavo, kad 2009 m. pasaulinprekyba sumažės 10 proc.: 14 proc. sumažėjimas bus išsivysčiusiose šalyse, o 7 proc. sumažėjimas teks sparčiai augančios ekonomikos šalims. Tam reikia toli siekiančių atsakomųjų veiksmų, todėl mes kaip tik tai darome prekybos finansų, daugiašalių derybų ir dvišalių susitarimų srityse.
Kartu su valstybėmis narėmis turime imtis daugelio svarbių veiksmų siekdami padidinti galimybę gauti lėšų prekybai. Kai komercinės šalys nebenorėjo arba nebegalėjo suteikti eksporto finansų garantijų, valstybės narės įsitraukį tai per eksporto kreditų agentūras.
Kalbant apie trumpalaikį draudimą reikia pasakyti, kad jis buvo palengvintas Komisijos sprendimu dėl laikino tokios paramos teikimo sąlygų palengvinimo. Be to, mes sutikome laikinai palengvinti EBPO taisykles, taikomas vidutinės trukmės ir ilgalaikių kreditų draudimui.
Daugiašaliu lygmeniu tvirtai pritariame įsipareigojimams, kuriuos atsižvelgdamos į Didįjį dvidešimtuką (G20) prisiėmnacionalinės kredito agentūros, - užtikrinti pakankamą vyriausybės eksporto draudimo apimtį, kai jo reikia, - ir taip pat palaikome daugiašalių finansavimo organizacijų veiksmus siekiant suteikti galimybę pasinaudoti naujais prekybos finansavimo mechanizmais arba padidinti turimų mechanizmų paketą.
Norėdami užtikrinti eksporto konsolidavimą ir padidinimą, toliau tęsiame įvairias prekybos derybas, kuriose dalyvaujame. Gerbiamieji Parlamento nariai žino, kad daugiašaliame fronte prioritetas yra ir lieka plataus užmojo, subalansuotas ir visapusis Dohos derybų raundo, kuris duotų didžiulę naudą pasaulio ir, žinoma, Europos ekonomikai užbaigimas.
Naujajame Delyje neseniai vykęs susitikimas, kuriame dalyvavau, suteikmums naujos politinės energijos: jis kartu su artėjančiu Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimu, kuris vyks Pitsburge, sudarys sąlygas 2010 m. užbaigti sandėrį.
Mes raginame artimiausiais mėnesiais realiai tartis su pagrindiniais Pasaulio prekybos organizacijos partneriais siekiant pasistūmėti į priekį derybose dėl priemonių paketo, dėl kurio iki šio momento buvo preliminariai tariamasi, pagrindo. Kaip Parlamento nariai žino, mes siekiame sudaryti nemažai su tuo susijusių dvišalių susitarimų.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, daugelis spaudžiamų ekonomikos krizės valstybių įgyvendina priemones savo vidaus pramonei pagyvinti. Naujausias pavyzdys - JAV Prezidento Baracko Obamos sprendimas nustatyti muito mokestį padangų importui iš Kinijos.
Ar Komisija įvertino mūsų trečiųjų šalių prekybos partnerių politikos, pvz., "Pirk amerikietišką prekę" arba "Pirk kinišką prekę" kampanijų, poveikį Europos eksportui?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Aš iš tikrųjų diskutavau su Jungtinėmis Valstijomis ir Kinija, iš kurios grįžau praėjusią savaitę, kad "Pirk amerikietišką prekę" ir "Pirk kinišką prekę" - dvi labai skirtingos programos; bent jau apie tai buvau patikimai informuota. Aš labai rūpestingai perskaičiau programai "Pirk amerikietišką prekę" skirtus teisės aktus. Man daug labiau rūpi, kaip tai įgyvendina atskiros Jungtinių Valstijų valstijos, nei tai, ką jos iš tikrųjų sako.
"Pirk kinišką prekę" - kitoks pasiūlymas. Mane iš dalies nuramino tai, kad prekybos ministras Chen Deming ir ministro pirmininko pavaduotojas Tang Jiaxuan praėjusią savaitę man pasakapie programos tikslą ir apie tai, kaip būtų elgiamasi su Europos verslo įmonėmis, tačiau lieku budri, stengdamasi užtikrinti, kad Europos verslas nenukentėtų nei tiesiogiai, nei netiesiogiai.
Kalbant apie dabartinę nuomonę dėl padangų, kurią, mano manymu, mini gerbiamasis Parlamento narys, turiu pasakyti, kad šiuo metu mes kaip tik stebime, norėdami tiksliai pamatyti, kas įvyks. Gerbiamasis Parlamento narys yra teisus, bandydamas atkreipti dėmesį į tai kaip svarbią sritį, nuo kurios reikia nenuleisti akių ir stebėti, kas įvyks, todėl aiškiai esu patenkinta, galėdama palaikyti ryšį šiuo klausimu.
Pirmininkas
Bijau, kad nedalyvaujant C. Moraesui klausimas Nr. 27 atkrenta.

Tema: Prekyba Europos jautienos ir ėrienos produktais
Kokių priemonių ėmėsi Europos Sąjunga, siekdama padėti parduoti Europos jautienos ir ėrienos produktus trečiosiose šalyse, ir ar Europos Komisija ketina pateikti naujų iniciatyvų, siekdama palengvinti šį procesą?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Mes aktyviai dirbame mėgindami pašalinti labai sudėtingas esmines sanitarines kliūtis ir taip padėti organizuoti Europos produktų, pvz., airiškos jautienos ir ėrienos, pardavimą. Šiuo atžvilgiu Patekimo į rinką strategija, visų pirma 2007 m. pradėta įgyvendinti Patekimo į rinką partnerystė, - svarbiausia Komisijos darbo dalis. Pagal Patekimo į rinką strategiją nustatoma tvirtesnKomisijos, valstybių narių ir verslo įmonių partnerystsiekiant pagerinti kliūčių nustatymo, analizavimo, išdėstymo pagal prioritetus ir šalinimo darbą.
Šios strategijos specifiškumas tas, kad ji vykdoma pasinaudojant tinkamu įvairių prekybos politikos priemonių deriniu. Tai reiškia daugiašalių ir dvišalių kanalų naudojimą ir ilgalaikės politikos priemonių oficialesnės aplinkos papildymą politiniais kontaktais ir bendra prekybos diplomatija.
Pastaraisiais metais mes dėjome gerokai daugiau pastangų, susijusių su šiuo patekimu į rinką, taip pat turime keletą sėkmingų pavyzdžių, įrodančių, kad einame teisinga kryptimi. Pvz., mums pavyko apsiriboti keliomis šalimis ir panaikinti ES mėsos eksporto draudimą dėl 2008 m. gruodžio mėn. Airijoje įvykusio incidento - užteršimo dioksinu ir PCB, taip pat nesenai mums pavyko atidaryti Saudo Arabijos, Jordanijos ir Filipinų rinkas ES jautienos importui ir kartu su Egiptu ir Izraeliu prekybos požiūriu palankiau traktuoti tam tikras SPS problemas.
Mes toliau atkakliai laikomės kitokių lygių su tokiomis šalimis kaip Indonezija, Malaizija ir Korėja, kad priverstume jas visiškai suderinti savo teisės aktus su SPS susitarimo ir Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos tarptautinių standartų reikalavimais. Mes paprašėme ES jautiena prekiaujančias verslo įmones išdėstyti konkrečius savo rūpesčius ir pateikti pasiūlymus, kaip galėtume pašalinti kliūtis pagrindinėse rinkose. Tai neseniai sulauklabai teigiamų atsiliepimų, o Airijos verslo asociacijos surengtas pristatymas padės mums nustatant prioritetus ir tęsiant savo darbą.
Liam Aylward
Gal galiu Komisijos narės paklausti, ar ji nenorėtų pagalvoti apie nuodugnų ir visišką maisto produktų skatinimo biudžeto persvarstymą? Jis naudojamas nuo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio, yra labai varžantis ir jį reikia reformuoti. Be to, ar Komisijos narsutiktų, kad Europos Sąjungos maisto sektoriaus konkurencingumo padidinimas padėtų Europos Sąjungai įveikti ekonomikos nuosmukį?
Seán Kelly
Puikiai žinoma, kad Europos jautienos ir ėrienos produktai atitinka aukščiausius standartus. Kokių priemonių Komisija imasi (jei kokių nors imasi) siekdama paraginti arba pareikalauti panašius standartus taikyti prekybos partneriams, ypač veikiantiems Brazilijoje?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Pirmiausia nesu susipažinusi su konkrečia sritimi, kurią minėjo gerbiamasis Parlamento narys, todėl, jei galiu, jam apie tai atsakysiu raštu.
Tačiau visiškai sutinku su klausimu apie pramonės vertę ir svarbą Europos Sąjungai ir prekybai. Iš tikrųjų tai yra sritis, į kurią turime vis dažniau pažvelgti ir sutelkti dėmesį. Labai glaudžiai bendradarbiauju su Komisijos nariu Fischeriu Boeliu, kai tikrinu prekybos susitarimus, siekdama įsitikinti, kad mūsų susitarimų žemės ūkio dalyje nurodomos tikrosios stipriosios savybės ir tikrosios galimybės. Tikiuosi, kad vykstant mūsų deryboms gerbiamasis Parlamento narys pastebės, kad susitarimai daugiau verti, negu mes įvertiname.
Abipusės naudos principo požiūriu mes deramės su trečiųjų šalių pareigūnais ir juos mokome suprasti, kokia yra ES sistema, kad jie vis labiau pasitikėtų apsaugos lygiais, kurie taikomi ES vartotojams ir taip pat jų vartotojams.
Mes primygtinai reikalaujame, kad trečiosios šalys gerbtų savo tarptautinius įsipareigojimus, ypač Pasaulio prekybos organizacijos SPS susitarimą, siekdami užtikrinti, kad nustatydamos savo reikalavimus jos laikytųsi tarptautinių standartų arba savo reikalavimus grįstų mokslu.

Tema: Aplinkos teršimas išgaunant rudąją anglį Čekijoje ir Vidurio Vokietijoje
Kaip Komisija vertina tai, kad kasant atviruoju būdu rudąją anglį ar dėl rudosios anglies jėgainių veiklos teršiama aplinka Čekijos Respublikoje ir Vidurio Vokietijoje, ir kaip ji, atsižvelgdama į saugos aspektą, vertina veiklos nutraukimo ar gamtinio atkūrimo planų įgyvendinimą?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, žala aplinkai, padaryta išgaunant ir naudojant rudąsias anglis elektrinėse, yra problema, tinkamai sprendžiama pagal Bendrijos teisės aktus.
Pagal Kasybos atliekų direktyvą ūkio subjektai, perdirbantys kalnakasybos atliekas, turi turėti leidimą, į kurį įeitų atliekų tvarkymo planas bei infrastruktūrų uždarymo ir atkūrimo planas. Šie ūkio subjektai turi suteikti finansinę garantiją, kuri padengtų žemės atkūrimo išlaidas.
Direktyvoje keliama sąlyga, kad tikrinimus turi atlikti kompetentingos institucijos, ir numatomi įpareigojimai, susiję su oro, vandens ir žemės taršos prevencija. Direktyva naujiems įrenginiams taikoma nuo 2008 m. gegužės mėn. Įrenginiams, kurie jau veikia, pagal direktyvą iki 2012 m. gegužės mėn. turi būti gaunamas leidimas.
Iki 2012 m. vidurio valstybės narės taip pat turi parengti apleistų ir jau neeksploatuojamų įrenginių, kurie daro arba gali daryti žalą aplinkai, sąrašą.
Į Europos Sąjungos reguliavimo sistemą taip pat įeina kitos direktyvos, pvz., IPPC direktyva ir Didelių kurą deginančių įrenginių direktyva. Kalbant apie atsakomybę už aplinką reikia pasakyti, kad Žemės direktyva buvo pateikta Tarybai, tačiau nepajudėjo iš vietos. Iš direktyvų neabejotinai svarbiausia IPPC direktyva, kurioje reikalaujama, kad dideli kurą deginantys įrenginiai gautų leidimą geriausios turimos patirties taikymo pagrindu.
Didelių kurą deginančių įrenginių direktyva kartu nustatomos ribinės išmetamų teršalų vertės svarbiausiems atmosferos teršalams. Jeigu įrenginys nustoja veikti, IPPC reikalaujama, kad ūkio subjektas imtųsi priemonių siekiant išvengti bet kokios užteršimo rizikos ir atkurti teritoriją.
Ši teisinsistema užtikrina aukštą aplinkos apsaugos lygį galimos rudosiomis anglimis kūrenamų įrenginių padarytos žalos aplinkai atveju.
Dabar įrenginių uždarymo klausimas bus sprendžiamas atsižvelgiant į tai, ar įrenginiai atitinka teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus.
Bernd Posselt
(DE) Dėkoju jums už tikslų ir išsamų atsakymą. Tačiau aš taip pat klausiau konkrečiai apie pasienio rajonus, kitaip tariant, Vokietijos ir Čekijos, Vokietijos ir Lenkijos, Lenkijos ir Čekijos pasienio rajonus. Turime daug tokių atvejų šiuose rajonuose. Noriu paklausti: ar jūs manote, kad atitinkamos valstybės pakankamai bendradarbiauja, ir ar Komisija teikia paramą tarpvalstybinėms priemonėms šiose rajonuose, visų pirma kaip regioninių programų dalį?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, pirmiausia yra numatyta įvairių finansavimo šaltinių tiek Čekijai po 2007 m., tiek Vokietijai. Žinoma, taip pat turiu jums priminti, kad kartu su praėjusių metų gruodžio mėn. patvirtintu energetikos ir klimato teisės aktų paketu bus pakankamai pinigų iš prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos leidimais sistemos - tarša pagal pasiektą susitarimą būtų sumažinta 50 proc. kovai su klimato kaita ir kitiems tikslams.
Tai reiškia, kad įrenginiai, ypač atviri rudųjų anglių gavybos įrenginiai, pagal apibrėžtį žaloja aplinką ir gamtą ir yra susiję su įvairiomis problemomis, kurių padaro ne tik natūraliai žemės būklei, bet ir vandeniui dėl kitų teršalų ir, kaip žinome, dėl didelio anglies dioksido kiekio susidarymo, nes rudosios anglys šiuo požiūriu yra blogiausias kuras. Pagal skalę nuo vieno iki dešimties šis kuras galbūt yra vienas blogiausių anglies dioksido emisijos požiūriu. Noriu pasakyti, kad pinigai taip pat gali būti gaunami iš prekybos taršos leidimais, todėl, kiek tai visų pirma yra susiję su Vokietija, turiu pasakyti, kad taršos leidimais prekiaujama netgi tada, kai mes kalbame. Todėl pinigų yra ir iš šio šaltinio. Tačiau, be to, turiu pasakyti, kad numatytas Bendrijos finansavimas, kuris taip pat gali padėti atkurti dėl gavybos veiklos sužalotą aplinką.
Pagal 2000-2006 m. laikotarpio regionines veiklos programas finansuojami projektai, kuriais siekiama atkurti teritorijas, kurioms labai pakenkrudųjų anglių gavyba tam tikrose buvusios Rytų Vokietijos federalinėse žemėse, pvz., Saksonijoje, Saksonijoje-Anhalte ir Tiuringijoje. Nustatyta, kad tokia parama gali būti tęsiama atitinkamuose 2007-2013 m. laikotarpio programavimo dokumentuose.
Kalbant apie Čekiją reikia pasakyti, kad pagal 2007-2013 m. laikotarpio Šiaurės Vakarų regioninės veiklos programą finansuojami veiksmai, kuriais siekiama atgaivinti ir atkurti apleistas gavybos teritorijas. Veiklos programoje "Aplinka" taip pat numatomas, kaip vienas iš jos prioritetų, apleistų gavybos teritorijų atkūrimas ir, žinoma, ne tik šalių, bet ir regioninių organizacijų bendradarbiavimas, naudingas abiem šalims.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
