Az általános költségvetésre vonatkozó tervezet Tanács általi előterjesztése - 2009-es költségvetési év (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a 2009-es év általános költségvetéstervezet Tanács általi előterjesztésével kapcsolatos vita. Üdvözlöm Éric Woerth költségvetési, államháztartási és közszolgálati miniszter urat, a Tanács elnökségének képviselőjét.
Éric Woerth
Elnök úr, hölgyeim és uraim, megtiszteltetés és öröm számomra, hogy ma ebben a Házban beszélhetek, két okból is: először is, mivel az Önök Parlamentje képviseli az európai demokrácia szívét. A francia elnökség rendkívüli módon tiszteli és csodálja azt a munkát, amit Önök az európai integráció érdekében végeztek, és a francia elnök júliusi, Strasbourgban elhangzott beszéde a lehető legjobb bizonyítéka annak, hogy készek vagyunk segíteni Európának abban, hogy együtt haladjon előre. Ugyanez a szellem vezérel engem is, és osztják ezt kollégáim is a francia kormányban. Másodszor, mivel a Tanács július 17-én egyhangúan elfogadta a ma bemutatásra kerülő 2009. évi költségvetés-tervezetet. Ez az egyhangúság annak a jele, hogy a költségvetéstervezet kiegyensúlyozott, és az EU kormányai képesek vele azonosulni.
Első lépésben kaptunk egy stabil alapot a költségvetési eljárás folytatásához. A háromoldalú megbeszélések és az egyeztető tárgyalások építő légkörben zajlottak. Hat nyilatkozatban már megállapodtunk, és biztosra veszem, hogy sok más közös érdekű ügyben is meg fogunk tudni egyezni.
Biztosíthatom Önöket, hogy a Tanács kész folytatni ezt a magas színvonalú párbeszédet, remélve, hogy mindenki számára kielégítő megállapodásra jutunk a 2009. évi költségvetést illetően.
Ez a megállapodás három alapelvnek kell, hogy megfeleljen: az első, hogy biztosítsa az Európai Unió politikai prioritásainak finanszírozását - és létrehoztunk egy pénzügyi keretet a 2007 és 2013 közötti időszakra, amelyet végre kell hajtanunk ahhoz, hogy elérjük a versenyképességre, kohézióra és növekedésre vonatkozó céljainkat. A második a költségvetési fegyelem és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás intézményközi megállapodásban meghatározott szabályainak a betartása. A kiadásoknak az említett megállapodásban rögzített határokon belül kell maradniuk, és elegendő mozgásteret kell fenntartani a különböző tételek felső határa alatt. A harmadik alapelv megköveteli, hogy az előirányzatok a tényleges igények figyelembevételével kerüljenek kiigazításra. Különösen fontos, hogy tanuljunk az előző költségvetés eredményeiből, és ez által meg tudjuk határozni, mennyire vagyunk valójában képesek végrehajtani az ágazati szakpolitikákat. Ráadásul a közösségi költségvetést a pénzügyi terv 1988-as létrehozása óta mindig az jellemezte, hogy nem használták fel a kifizetési előirányzatokat. A költségvetés végrehajtása - Dalia Grybauskaité biztos erőfeszítéseinek hála - javulóban van, azonban továbbra is jelentős bizonytalanságok maradnak a 2009-es pénzügyi évvel kapcsolatban, és egyelőre nincsen a kezünkben arra utaló bizonyíték, hogy 2009 különbözik majd a korábbi évektől.
Fontos kérdés az európai adófizetők érdekeinek védelme - különösen igaz ez a jelenlegi gazdasági hangulat közepette -, ezért amennyire csak lehet, el kell kerülnünk, hogy kihasználhatatlan előirányzatok kerüljenek be a költségvetésbe. Következésképpen a Tanács munkájának irányadó elve egy reális és kiegyensúlyozott költségvetés létrehozása volt.
Mielőtt ennek a munkának a gyümölcseit bemutatnám Önöknek, szeretnék szólni pár szót egy olyan konstrukcióról, amelynek segítségével gyorsan reagálhatunk a fejlődő országokban magasba szökő élelmiszerárakra. A következő hetekben megbeszéléseink középpontjában ez a téma áll majd. A június 19-20-i Európai Tanács ülése erős politikai lendületet adott, amikor üdvözölte a Bizottság szándékát egy új alap létrehozására irányuló javaslat előterjesztésére, amely támogatná a fejlődő országok mezőgazdaságát. Az Európai Tanács mandátuma azonban e tekintetben meglehetősen világos: szigorú összhangban áll a jelenlegi pénzügyi tervvel, hogy megoldást kell találni.
Tisztában vagyok azzal, hogy az Európai Parlament jelenleg nem osztja ezt a nézetet. A Tanács ennek ellenére ebből a szemszögből fogja értékelni a Bizottság által július 18-án elfogadott javaslatot.
Végezetül emlékeztetném Önöket, hogy az Európai Tanács éppen tegnap erősítette meg újra, hogy a már kifizetett 6 millió EUR gyorssegélyen felül kész támogatni a grúziai újjáépítési erőfeszítéseket, többek között Dél-Oszétia és Abházia területén. Az EU ezért rövidesen kezdeményezni fogja egy, a Grúzia újjáépítését támogató nemzetközi konferencia összehívását. A tegnapi Európai Tanács kérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezdje meg a konferencia előkészítését.
És most szeretném Önökkel ismertetni a 2009. évi költségvetéstervezet Tanács által meghatározott fő célkitűzéseit.
A költségvetés javasolt kötelezettségvállalási előirányzatainak összege 134 milliárd euro, ami 469 millió euróval kevesebb, mint az előzetes költségvetés-tervezetben. A kötelezettségvállalási előirányzatok növekedése 2008-hoz képest tehát 2,8%, így az EU teljes kötelezettségvállalási képességét szinten tartottuk.
Ami a kifizetési előirányzatokat illeti, a Tanács az előzetes költségvetés-tervezethez képest 1,7 milliárd euróra korlátozott kiigazítást tett. Ahogy azt Önök a korábbi években kérték, a Tanács nem hajtott végre minden tételben véletlenszerű csökkentéseket. Ehelyett a 2007-es és 2008-as költségvetés végrehajtásának részletes elemzése alapján, valamint a végrehajtandó és befejezendő közösségi programok reális esélyeit mérlegelve került sor csökkentésekre. A költségvetés-tervezetben a kifizetési előirányzatok összege így 115 milliárd euro.
Senkit nem érhet meglepetésként - és ezt hangsúlyoznom kell -, hogy 2009-ben csökken a kifizetési előirányzatok szintje. Ezt elfogadottnak tekintettük akkor, amikor a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret elfogadásra került. Ha a kifizetési előirányzatok felső határa 2009-ben lényegesen alacsonyabb, mint 2008-ban és 2010-ben, akkor ez különösen a kohéziós politikát szolgáló előirányzatok mozgásával magyarázható, amelyre 2009-ben kihat a 2000-2006-os programozási időszak lezárulása és a 2007-2013-as programozási időszak során várható fokozatos növekedés. Nem láttuk jelét annak, hogy gyorsabban tudtak volna beindulni új programok. Ellenkezőleg, az irányítási és ellenőrzési rendszerek elfogadásának és a nagyobb projekteknek a nyomon követésére szolgáló mechanizmus azt mutatja, hogy lassan indulnak. Ezért a 433 programból csak kettő olyan van, Magyarországon, ahol időközi részletek folyósítására került sor.
A költségvetés-tervezetben a kifizetési előirányzatok szintje tehát reális, és az Unió igényeihez igazodik.
Tételről tételre haladva szeretnék kiemelni néhány pontot.
Ami a "Versenyképesség a növekedés és foglalkoztatás érdekében” tételt illeti, a Tanács nagy jelentőséget tulajdonít a lisszaboni stratégia végrehajtásának. Ennek megfelelően biztosította, hogy rendelkezésre álljon a megfelelő finanszírozás, különösen a kutatási és technológiai fejlesztési programokra, a transzeurópai hálózatokra és az oktatás, valamint az élethosszig tartó tanulás minőségének javítására. A Tanács - mint már említettem - a végrehajtandó programokban rejlő lehetőségek elemzése alapján korlátozta a kötelezettségvállalási előirányzatok növekedését.
Szeretném ugyanakkor kiemelni, hogy ezzel összefüggésben a kötelezettségvállalási előirányzatok növekedése igen jelentős a prioritást élvező programok esetében. 2008-hoz képest például a kutatási keretprogram 10%-al növekedik, az innovációs és versenyképességi program 16%-al növekszik, az európai polgárok számára oly fontos "Egész életen át tartó tanulás” programja pedig 6%-os növekedésben részesül.
Ezek a példák jól illusztrálják a Tanács által elfogadott, célirányos stratégiát. A Tanács emellett több tétel csökkentésével redukálta a kifizetési előirányzatokat (471 millió euróval) az előirányzatok felhasználása módjának figyelembe vétele érdekében.
Ami az 1b, "Kohézió a növekedés és foglalkoztatás érdekében” tételt illeti, a Tanács elfogadta a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a Bizottság által az előzetes költségvetés-tervezetben javasolt összegét. A kifizetési előirányzatok tekintetében kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaztunk, bevezetve egyfelől egy 50 millió euro összegű emelést a konvergencia-országok és -régiók számára, másrészt pedig egy 300 millió euro összegű csökkentést a regionális versenyképesség területén.
Ezzel a kifizetési előirányzatok összességében ésszerű módon, 250 millió euróval csökkennek, és örömömre szolgál, hogy sikerült együttes nyilatkozatban megegyeznünk mind a Strukturális illetve a Kohéziós Alapról, mind pedig a vidékfejlesztési programokról.
Ami a "Természeti erőforrások megőrzése és kezelése” tételt illeti, a Tanács 382 millió euro összegű korlátozott csökkentést fogadott el a kötelezettségvállalási előirányzatok, és 497 millió eurós csökkentést a kifizetési előirányzatok tekintetében. Ezek főként a piaci beavatkozással és számla elszámolással, és ésszerű mértékben a vidékfejlesztéssel kapcsolatos költségvetési tételeket érintik.
Szeretnék arra is rámutatni, hogy az élelmiszerprogramokhoz, ingyenes gyümölcs- és zöldségosztáshoz, iskolatejhez és promóciós intézkedésekhez kapcsolódó költségvetési tételek megmaradtak. Ugyancsak megőriztük a Bizottság által környezeti politikákra javasolt összegeket.
Ami a 3., "Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” tételt illeti, a Tanács a kötelezettségvállalási előirányzatok 20 millió euro összegű célzott csökkentésével kis mértékben emelte a felső korlát alatt fennmaradó szabad forrásokat, amelynek teljes összege így 76 millió euro. Ezzel összefüggésben szeretném hangsúlyozni, hogy milyen fontos a francia elnökség számára a bevándorlási politika. Ezért bekerült a Frontex ügynökség számára az előzetes költségvetés-tervezetben javasolt összeg.
Ami a 4., "Az EU mint globális partner” tételt illeti, megkíséreltük előre vetíteni a Palesztinával és Koszovóval kapcsolatos igényeket, nem várva meg a Bizottság módosító levelét, amelyet várhatóan a jövő héten fogadnak el. Az előzetes költségvetés-tervezethez képest félretettünk tehát további forrásokat, 100 millió euro összegben Palesztina és 60 millió euro összegben Koszovó számára.
Ami a KKBP-t illeti, a Tanács óvintézkedésként elfogadta az előzetes költségvetés-tervezetben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat, amelyek összhangban vannak a 2006. május 17-ei intézményközi megállapodásban biztosított összegekkel. Ami a kifizetési előirányzatokat illeti, a csökkentés összege 393 millió euro, e csökkentés fele azonban a gyorssegélyre képzett tartalékot érinti, és mint azt Önök is tudják, a Tanács úgy véli, hogy ezt a tartalékot a kifizetési előirányzatok átcsoportosításával is lehetne finanszírozni, amint arra volt már példa az elmúlt években.
Végezetül az 5. tétel, az "Igazgatás” tekintetében a Tanács az igazgatási előirányzatok 3,8%-os ellenőrzött növekedését fogadta el, amit az intézmények megfelelő működésének biztosításához szükségesnek tart. Így az 5. tétel alatt elérhető szabad források összege 224 millió eurót tesz ki. A Tanács természetesen elfogadta a 2007. évi bővítéshez kapcsolódó 250 álláshelyet. Itt is végeztünk célzott csökkentéseket a korábbi végrehajtások alapján, szemben a szinte hagyományosnak számító, minden területre kiterjedő csökkentésekkel.
Végezetül, ami a decentralizált ügynökségeket illeti, figyelembe vettük ezeknek az ügynökségeknek az életciklusát. Nem kezelhetjük egyformán azokat az ügynökségeket, amelyek már elérték az utazósebességet, és azokat, amelyek még csak most szerzik meg a szükséges szakértelmet - a fejlődési fázisban lévő ügynökségeket -, és figyelembe vettük az egyes ügynökségek által az előző pénzügyi évben termelt többletet is. Ez történt a Frontex és az Eurojust esetén; ez a két ügynökség a prioritást élvezők közé tartozik.
Befejezésül tehát úgy érzem, hogy a 2009-es évre vonatkozó költségvetés-tervezet egyensúlyt teremt az Európai Unióval kapcsolatos törekvéseink között, amelyben természetesen valamennyien osztozunk, és a józan költségvetés-készítés között, amelyért polgárainknak felelősek vagyunk. Erre egészen biztosan szükség van, ha azt szeretnénk, hogy a polgárok osztozzanak az európai eszmébe vetett bizalmunkban.
Ez a Ház talán más véleményen lesz, de a költségvetési eljárásnak még csak az elején járunk, és még rengeteg időnk van arra, hogy összehangoljuk a 2009. évi költségvetés szerkezetére vonatkozó nézeteinket, és válaszoljunk a Bizottság új javaslatai következtében előttünk álló kihívásokra. Biztos vagyok tehát benne, hogy a három intézmény megtesz minden tőle telhetőt, hogy mindezekben a kérdésekben átfogó megegyezésre jusson a mostantól a novemberi egyeztetésig rendelkezésre álló idő - két hónap - alatt, és remélem, hogy ez a megegyezés a lehető legjobb kompromisszum lesz mind az intézmények, mind az európai polgárok számára. Önök természetesen számíthatnak a teljes elkötelezettségemre, szem előtt tartva az elmondottakat.
Elnök
Nagyon köszönöm, miniszter úr. Nagyobb érdeklődést érdemelt volna, de a megjelent képviselőink minősége sokat nyom a latba. A mai napon természetesen megkezdjük az első megbeszéléseket, és jelen van egy egykori miniszter is, aki korábban az Ön posztját töltötte be.
Jutta Haug
előadó. - (DE) Elnök úr, biztos úr, soros tanácsi elnök úr, éppen az imént mondta, hogy a költségvetési eljárás kezdeténél vagyunk. Ami a Parlamentet illeti, nem ez a helyzet. A költségvetési eljárást, és az eljárásról illetve a 2009. évi költségvetésről folytatott megbeszéléseket az év elején megkezdtük. Hosszú utat tettünk már meg. Ráadásul mi itt a Parlamentben egyetértünk abban, hogy sem a Bizottság előzetes költségvetés-tervezete, sem a Tanács tervezete - amely, mint tudjuk, a Bizottság becslésében szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat egyaránt megnyirbálta -, nem különösebben lelkesítő. Természetesen nem tekintjük ezt ambiciózus költségvetésnek, amely kielégíti az Európai Unióban a politikai tevékenység minden lehetséges területén velünk szemben támasztott követelményeket.
A Parlamentnek különösen az okoz ismétlődő problémát, hogy miközben folyamatosan és mindenütt arról beszélünk, hogy foglalkozni akarunk az éghajlatváltozással, ezt a szándékot a költségvetés nem tükrözi megfelelően. Mi itt a Parlamentben - amint azt Ön is láthatja abból az elsöprő támogatásból, amelyet a kamara nyújtott a Költségvetési Bizottság tárgyaló csapatának a júliusi szavazáson - gondoskodni fogunk arról, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelmet a költségvetés több területén is erősíteni lehessen, és erre európai alapok álljanak rendelkezésre. Nem hisszük, hogy a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok között akkora rés maradhat, mint a Bizottság által javasolt 15%, amelyet a Tanács azután tovább szélesített.
Ehelyett olyan költségvetést fogunk elérni, amely nagyobb összhangban van a költségvetési pontosság és egyértelműség elvével. Egészen biztosan lesznek időnként heves vitáink az ősz során. Őszintén remélem azonban, hogy miután megegyeznünk bizonyos kérdésekben, kielégítő eredményre jutunk.
Janusz Lewandowski
előadó. - (PL) Elnök úr, ősszel szokás szerint nekilátunk a költségvetési eljárás döntő szakaszának, ezúttal a 2009-es évre vonatkozóan. Feladatunk, hogy az előzetes költségvetési javaslatok benyújtása óta történt változásokat észleljük és figyelembe vegyük.
Számomra, mint az Európai Parlament és a többi európai intézmény költségvetéséért felelős előadó számára a legnagyobb problémát és nehézséget a Lisszaboni Szerződés sorsát övező bizonytalanság jelenti. A 2009. évre szóló költségvetési előrejelzések a legvalószínűbb eredményen alapultak, nevezetesen egy olyan szerződés hatálybalépésén, amely alapvetően megnöveli az Európai Parlament együttdöntési jogkörét. Mivel jelenleg a Szerződés jövője kérdéses, a költségvetéssel kapcsolatos normális reakció az lenne, hogy szétválasztjuk a Lisszaboni Szerződéshez közvetlenül kapcsolódó kiadásokat az elkövetkező év előzetes kiadásaitól, és ezt is kértük minden európai intézménytől. Kaptunk egy választ az Európai Parlamenttől, amelyet jelenleg vizsgálunk. Ez még nem a Parlament Hivatalának hivatalos dokumentuma, de megfelel annak a követelménynek, hogy különválasztja a Lisszaboni Szerződéshez kapcsolódó kiadásokat, amelyeket később, ha a helyzet változik, figyelembe lehet venni.
A Lisszaboni Szerződés sorsának a 2009. évi költségvetésre gyakorolt hatását illető bizonytalanság nyilvánvalóan nem ment fel bennünket a 2009. évi kiadások tervezetének elkészítésére vonatkozó többi elv alkalmazása alól. Figyelembe kell vennünk a képviselők díjazására és az asszisztensek díjazására és alkalmazására vonatkozó új szabályokat. Fedeznünk kell az európai választási kampány költségeit, és figyelembe kell vennünk a különböző energiaforrások 2008-ban bekövetkezett ármozgását. 2009 mindenekelőtt a választás éve, amikor szigorúságra és pénzügyi fegyelemre kell törekednünk. Az európai hivatali szervezet - más szavakkal az európai igazgatás - bővülése nem a legjobb üzenet, amit azoknak az embereknek küldhetünk, akiket az európai parlamenti képviselők mandátumának megújítására kérünk.
Szeretném felhívni a figyelmet még egy fontos dologra, ami nem az Európai Parlament előadójaként aggaszt, hanem mint demokratikus nemzetek olyan közösségének a tagját, amely törődik az emberi jogokkal és Európa valamennyi nemzetének szuverenitásával. Költségvetési szinten is reagálnunk kell a Grúziában történtekre. Úgy vélem, hogy az Európai Parlamentnek az első olvasatban állást kellene foglalnia ebben a kérdésben, mivel nehéz lesz meggyőznünk az európai adózókat, hogy folytassuk a feltétel nélküli támogatások folyósítását Oroszországnak, miközben az ország a határain túl folytatott háborúkra költ.
Kyösti Virrankoski
a Költségvetési Bizottság alelnöke. - (FI) Elnök úr, miniszter úr, biztos úr! Először is szeretném elmondani, milyen hálás vagyok azért, hogy a jövő évi költségvetés-tervezet most a Parlament elé került. Szeretném ugyanakkor azt is elmondani, milyen szomorú vagyok, hogy Bizottságunk elnöke, Reimer Böge nem lehet jelen a vitán, mivel ezzel egy időben fontos kötelezettségeknek kell eleget tennie hazájában. Ezért én tartom meg helyette a Költségvetési Bizottság nevében a beszédet.
Köszönetet szeretnék mondani a Tanácsnak és elnökségének az építő együttműködésért, mivel a júliusi költségvetési egyeztető megbeszélésen fontos együttes nyilatkozatokat tettünk, amelyek egyebek mellett a Strukturális és a Kohéziós Alap, az Európai Szolidaritási Alap, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap végrehajtását, valamint a személyzeti kiadásokat érintik. Ez reményt ad arra, hogy a novemberi egyeztető megbeszélés is jó hangulatban zajlik majd. Sajnos a Tanács nem volt ennyire együttműködő például annak a számos új álláshelynek a finanszírozását illetően, amelyekről az Európai Tanács júniusban tárgyalt, és amelyeket belevett az állásfoglalásaiba.
Már a Bizottság előzetes költségvetés-tervezete is nagyon szűkös volt. A kötelezettségvállalási előirányzatok összege 134,4 milliárd euro volt, ami 2,6 milliárddal marad el a pénzügyi tervtől, a kifizetési előirányzatok 116,7 milliárd eurós összege pedig még ennél is satnyább volt. Ezek a kifizetések az EU GDP-jének alig 0,9%-át teszik ki, ami lényegesen alacsonyabb, mint a már egyébként is rendkívül nagy engedményeket tartalmazó pénzügyi keret a maga átlagosan 1%-ával. A Tanács a költségvetést továbbcsökkentette, összesen 500 millió euróval a kötelezettségvállalási előirányzatok, és 1,8 milliárd euróval a kifizetési előirányzatok terén.
Véleményem szerint ez a jelentősen lecsökkentett költségvetés nem tükrözi sem az EU, sem a Parlament prioritásait. Nagyon veszélyes dolog volt az 1. tételt megkurtítani, mivel az létfontosságú a fenntartható növekedéshez és foglalkoztatáshoz. A kifizetési előirányzatok szűkössége különösen a strukturális politika számára jelent fenyegetést, amely egyike a Parlament fontos prioritásainak. Végrehajtása már így is jelentős késedelmet szenvedett.
Teljesen világos, hogy a költségvetés 1. tételére különösen nagy figyelmet kell fordítani, de igaz ez a 4. tételre is, amely évről évre krónikusan alulfinanszírozottnak tűnik. Most éppen Koszovóval és Palesztinával vannak nehézségek.
Végezetül két témát szeretnék felvetni. Az első az élelmiszertámogatási eszköz. A Bizottság körülbelül 1 milliárd eurót javasol a fejlődő országoknak az élelmiszersegély és előállítás fejlesztésére. A Parlament ezt támogatja, de sajnálja, hogy a Bizottság nem javasolt semmilyen alkalmas eszközt. Az intézményközi megállapodás jó lehetőség erre, a Költségvetési Bizottság pedig kész és hajlandó ezt az ügyet is támogatni.
Az Európai Parlament kész a grúziai újjáépítést is támogatni. A költségvetési eljárás ugyancsak kínál erre lehetőségeket. Reméljük, hogy amikor a Bizottság a következő adományozó konferencián ígéreteket tesz az Európai Unió nevében, akkor azokat előtte megbeszéli a költségvetési hatóságokkal is.
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretném felidézni azt a kiváló légkört, amelyben tárgyalásainkat tavasszal megkezdtük, majd a nyári szünet előtt befejeztük. Remélem, hogy az egész eljárást képesek leszünk hasonlóképpen lefolytatni.
Szeretném felhívni a figyelmüket arra a tényre, hogy tárgyalásaink során négy fő problémacsoporttal kell foglalkoznunk. Az első a kifizetési előirányzatok szintjével kapcsolatos, amelyet a Tanács 1,8 milliárd euróval csökkentett. A Bizottság javaslatának értékelésében a Parlament úgy gondolja, hogy ez az összeg túl szerény, a Tanács pedig úgy véli, hogy túl ambiciózus; szóval remélem, hogy a tárgyalások végső szakaszára megtaláljuk majd a kompromisszumot és a megfelelő költségvetést Európa számára.
A második problémacsoport a 4. tételben koncentrálódik, és szeretnék ebből most három elemet megemlíteni: további források Koszovó és Palesztina számára; a gyorssegélyre képzett tartalék, különösen mivel idén és jövőre is lesznek olyan igények, amelyekre gyorsan kell reagálni; és természetesen a közelgő adományozói konferencia Grúzia megsegítésére, amelyről - legalábbis ma még - nincs előttünk döntés.
A harmadik csoport, amit a Bizottság problémának tart, az igazgatási kiadások kérdése, ahol a Tanács - szokásához híven - jóváhagy álláshelyeket, de csökkenti a finanszírozást. Ez annyit jelent, hogy a Bizottság ebben a fázisban és ezekkel a javaslatokkal nem fog tudni újabb alkalmazottakat felvenni, miközben a bővítéshez kapcsolódó 250 álláshelyet jóváhagyták.
A negyedik csoport az élelmiszertámogatással kapcsolatos problémákat érinti. A Tanács sugalmazására tettünk egy javaslatot, amelyet ebben a fázisban a Parlament még nem hagyott jóvá, mint eszközt. Ez tehát tárgyalásainkon a negyedik kérdéscsoport, amit problémásnak látok.
Elsősorban tehát csak ez a négy pont okozhat nehézséget. A fennmaradó rész nagyon jó munka, kitűnő számításokkal, és azt hiszem, hogy az esetek többségében gyorsan megegyezésre juthatunk. Ha fenntartjuk az eddigi együttműködő szellemet, akkor remélem, hogy megoldjuk valamennyi problémánkat.
Éric Woerth
a Tanács soros elnöke. - (FR) Elnök úr, először is köszönöm ezt a megbeszélést. Azt szeretném mondani Haug asszonynak, hogy ez a költségvetés nyilvánvalóan ambiciózus, még akkor is, ha egyes tételeket nézve a szintek nem egészen azok. A céljaink azonban természetesen azonosak, és a véleménykülönbségeinket nyilvánvalóan rendeznünk kell. Van most rá két hónapunk.
Másodszor, Lewandowski úr, ami a Lisszaboni Szerződés következményeivel kapcsolatos megjegyzéseit illeti, osztjuk azt az óhaját, hogy a ratifikálási folyamatot ne tekintsük még befejezettnek, és hogy ilyenformán bölcs dolog, ha ezeket a költségeket nem visszük bele a költségvetésbe. Úgy gondolom, hogy ebben a kérdésben nyilvánvalóan azonos véleményen vagyunk. Említette Grúziát. Az európai biztos úr úgy utalt erre, mint a megoldandó fontos kérdések egyikére, a Tanács pedig kinyilvánította a témáról alkotott nézeteit. Most arra kell törekednünk, hogy a tegnap délután megállapított szakpolitikai területeket megtöltsük tartalommal.
Virrankoski úr, az előzetes költségvetés-tervezettel kapcsolatban említette, hogy az már így is rendkívül szűkös, és hogy tulajdonképpen nem csinálunk mást, mint hogy még továbbszűkítjük. Ez igaz. Először azonban különbséget kell tennünk a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok között. A kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 2008-hoz képest majdnem 3%-os növekedés van. Véleményem szerint ez megmutatja, mennyire ambiciózusak vagyunk. Ami a kifizetési előirányzatokat illeti, valóban hasonló nagyságrendű csökkentést tervezünk. Megpróbáltam elmagyarázni, hogy igen részletes elemzést folytattunk, és hogy ez a csökkentés nem valamiféle véletlenszerű és kritikátlan módszer a kifizetési előirányzatok csökkentésére. Tisztán és egyszerűen annak az eredménye, hogy elemeztük a különböző politikák előirányzatainak felhasználási arányát. Próbáltam ezt tételről tételre elmagyarázni. Ha röviden visszatérünk az 1. tételre, akkor ott igaz, hogy csökkentésre került sor, ugyanakkor azonban a csökkentésen belül van egy tervezett 50 millió eurós növekedés a konvergencia-országok és -régiók számára; szerettem volna ezt megemlíteni. A 4. tétel alatt - a biztos úr ezt szintén említette - növekszik az előirányzat Palesztina és Koszovó tekintetében, a költségvetés-tervezetben szereplő előirányzat-csökkentés fele pedig a sürgősségi tartalékot érinti, amelyet az eddigi gyakorlathoz hasonlóan a források átcsoportosításával is lehet finanszírozni. Nyilvánvalóan van még időnk novemberig, hogy részletesebben megbeszéljük azokat speciális kérdéseket, amelyeket egyértelműen megfogalmaznak és megfelelnek bizonyos paramétereknek, és a lehető legjobb kompromisszumos megoldásra fogunk törekedni, természetesen olyan kompromisszumra, amely segít bennünket abban, hogy előrejussunk.
Elnök
Ez egy fontos időközi vita volt a költségvetésről. Mindannyian nagyon gyorsan reagáltak a válságra és a Grúziában kitört háborúra. Mint azt Önök is tudják, tegnap tettem ebben az ügyben nyilatkozatot az Európai Tanácsnak, és az az érzésem, hogy a tegnap kifejtett véleményemet az európai intézményekben minden oldalon osztják. Köszönöm.
