1. Kresťanské komunity na Blízkom východe (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o siedmich návrhoch uznesenia o kresťanských komunitách na Blízkom východe.
Mario Mauro
autor. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, náboženská sloboda je objektívnym faktorom pre posudzovanie dodržiavania ľudských práv. Násilie, ktorým trpia kresťania na celom svete, je útokom a súčasne výzvou pre ľudskú dôstojnosť.
Zamýšľal som tento návrh uznesenia predložiť na poslednej plenárnej schôdzi v októbri, ale koordinátor politických skupín ma požiadal o odloženie uznesenia na novembrovú plenárnu schôdzu, aby sme získali čas na pripravenie podrobnejšieho textu so širšou podporou. V texte, o ktorom budeme hlasovať dnes popoludní a ktorý je výsledkom kompromisu medzi socialistami, liberálmi, skupinou Únia za Európu národov a skupinou Nezávislosť a demokracia, zostali zachované významné prvky pôvodného návrhu uznesenia.
Boli sme tiež schopní doplniť konkrétne odkazy na akty násilia a porušovania práv kresťanských komunít, ktoré boli tento rok spáchané nielen na Blízkom východe, ale aj v iných častiach sveta. Tieto udalosti sa týkajú najmä Iraku, Egypta, Pakistanu, Turecka, Číny a Vietnamu, a skutočne to bola intenzívna koordinácia vyvinutá v niekoľkých posledných dňoch a následné odhalenie početných prípadov mimo Blízkeho východu, ktoré nás viedlo k hľadaniu nového, vhodnejšieho titulu, a síce "vážne udalosti, ktoré ohrozujú existenciu kresťanských a ďalších náboženských komunít".
Text očividne nezahŕňa všetko násilie namierené proti kresťanom, napríklad v Eritrei alebo Severnej Kórei. I tak by som vás, dámy a páni, rád požiadal, aby ste rozoznali politické posolstvo tohto textu, vzťahujúce sa aj na tie krajiny a incidenty, ktoré neboli spomenuté. Od začiatku mi nutnosť spojenectva s ďalšími skupinami dovoľovala vysvetľovať, že toto uznesenie nemá v žiadnom prípade za cieľ znovu oživiť konflikt civilizácií. Európa bola vždy v prvej línii, keď išlo o ochranu menšinových práv, a nemôže naďalej ignorovať narastajúce škody spôsobené toľkým kresťanom.
Dnes, dámy a páni, sa náš Parlament môže vyjadriť k naliehavej a dôležitej téme, v prospech ochrany života a náboženskej slobody nielen kresťanov, ale i miliónov ľudí všetkých vier. Preto by som rád požiadal...
(Predsedajúca prerušila rečníka)
Glyn Ford  
autor. - Vážená pani predsedajúca, v mene Socialistickej skupiny vyjadrujem našu plnú podporu tomuto spoločnému návrhu uznesenia o náboženskom prenasledovaní.
V priebehu jednej minúty sa môžem len dotknúť niektorých zložiek tohto uznesenia a chcem sa zamerať na útrapy pôvodnej kresťanskej komunity v Iraku, ktorá svojho času predstavovala takmer 10 % obyvateľstva. Ako človek, ktorý podporuje a je podporovaný kampaňou Zachráňte Asýrčanov (Save the Assyrians), musím povedať, že tento Parlament je zvyknutý opierať sa o kompromisnú zhodu, čo niekedy vyúsťuje do nivelizácie a straty významu.
To platí aj o tomto uznesení. Odôvodnenie K odsudzuje situáciu asýrskych obcí v tureckých pohraničných oblastiach. Prečo? Pretože turecká vláda fakticky bombarduje asýrske obce, tvrdiac, že skrývajú militantov PKK, čo sa zdá byť nepravdepodobné. V odôvodnení S uznesenie poukazuje na situáciu v Sýrii, kam utiekli desaťtisíce, ak nie stotisíce utečencov z Jordánska, avšak hranica sa momentálne uzatvára.
Potrebná je pomoc a podpora.
Adam Bielan  
Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi začať vyjadrením mojej spokojnosti a povďačnosti ostatným spoluautorom uznesenia, ktoré sa zaoberá tak dôležitým problémom, ako sú udalosti okolo kresťanských komunít v niektorých blízkovýchodných štátoch, ako aj vo svetovom meradle.
Súčasne by som ako jeden zo signatárov uznesenia rád zdôraznil, že záruka náboženskej slobody je prvým krokom k dosiahnutiu základných ľudských práv, a prípady prenasledovania kresťanov, ku ktorým dochádza na celom svete, sú základným príkladom porušovania týchto práv.
Ďalej, majúc na pamäti skutočnosť, že sme svedkami nedostatku akejkoľvek odozvy v tejto veci zo strany úradov, inštitúcií a politických hnutí celého sveta, znovu by som rád vyzdvihol význam predmetného uznesenia na obranu práv kresťanov a zdôraznil, že skupina Únia pre Európu národov ho plne podporuje.
Hélène Flautre  
autorka. - (FR) Vážená pani predsedajúca, neodvážim sa predstaviť si, ako by sa tvárili moji kolegovia poslanci za skupinu PPE, keby zistili, že ASEAN alebo štáty Perzského zálivu prijali uznesenie o moslimských komunitách v Európe. Bolo by to pociťované ako nepríjemný šok, znak agresie, neprijateľné zasahovanie náboženskej autority z nečlenskej krajiny EÚ do vzťahov medzi našimi členskými štátmi a náboženskými menšinami. Nerob druhým to, čo nechceš, aby oni robili tebe, i to je kresťanská zásada.
Celkom vážne, bolo by také uznesenie vnímané ako výzva k tolerancii a medzikultúrnemu a náboženskému dialógu? Určite nie! Európska únia, taká hrdá na svoje hodnoty, by urobila rozumne, keby v súvislosti s týmito výnimočne citlivými záležitosťami ukázala štipku súdnosti a úcty k medzinárodným dohovorom.
Keď hodláme riešiť porušovanie práv príslušníkov náboženských menšín a odsudzovať vraždy kresťanov či obmedzovanie slobody vierovyznania, máme na výber medzi dvomi rovnako dobre odôvodnenými prístupmi. Prvým je diskutovať s krajinou na základe jej medzinárodných záväzkov a našich vzájomných dohôd a žiadať ju, aby vyšetrovala, súdila vinníkov a zabezpečila, aby boli práva náboženských menšín dodržiavané, a to je to, čo tu robíme pravidelne.
Druhý prístup je prístup uplatňovaný OSN prostredníctvom uznesenia, ktoré predložilo 12 krajín a všetky štáty EÚ a ktoré sa týka odstránenia všetkých foriem intolerancie a diskriminácie založených na náboženstve, viere a slobode myslenia a svedomia, pretože v medzinárodnom práve - a toto je veľmi cenné - je to všetko prepojené. Práva jedinca na vieru, na náboženstvo, na myslenie a na svedomie sa vzájomne podmieňujú.
Čo dnes spravíme, keď prijmeme tento neakceptovateľný text, ktorý navrhujete? Budeme ignorovať prácu, ktorú vykonávajú naše členské štáty v OSN a zaujmeme odlišný prístup, ktorý pravdepodobne podnieti určité krajiny, aby vo svojich medzinárodných vzťahoch zneužívali náboženské otázky. Pôjdeme oproti vyváženému prístupu, ktorý odporúča napríklad osobitná spravodajkyňa OSN pani Džahangirová, momentálne v domácom väzení v Pakistane, a v konečnom dôsledku urobíme situáciu náboženských menšín na celom svete, vrátane kresťanov, zraniteľnejšiu.
Znovu hovorím spoločne s odborníkmi na oblasť náboženskej slobody, ako napríklad Celosvetovou kresťanskou solidaritou, že toto uznesenie jednoducho zvyšuje ohrozenie tých, ktorých chceme chrániť.
Bastiaan Belder  
autor. - (NL) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, ak nám naozaj ležia na srdci základné práva, nemôžeme nebyť znepokojení neistou pozíciou kresťanských komunít na Blízkom východe. Predmetný návrh v tomto smere povzbudzuje všetky európske inštitúcie.
Nedávna návšteva delegácie nášho Parlamentu nám dala lepšiu predstavu o každodennom živote libanonských kresťanov. Majú strach, že skončia v pozícii akýchsi občanov druhej triedy, tak ako ich súverci v takmer všetkých krajinách regiónu.
Sú konfrontovaní s priamou voľbou medzi osobnou slobodou a osobnou dôstojnosťou, svojím náboženským presvedčením. Dnešní libanonskí kresťania si chcú uchovať oboje.
Reálne politické násilie posledných rokov teraz v krajine cédrov priamo dolieha na kresťanov. Len tento týždeň uviedol informátor z Libanonu, že hoci kresťania nie sú hlavným terčom, väčšina zavraždených politikov pochádza z kresťanského prostredia a takisto aj novinári, ktorí sa stali terčom útokov, a toto zastrašuje kresťanských obyvateľov Libanonu.
Marios Matsakis  
autor. - Vážená pani predsedajúca, po tisíce rokov bola existencia človeka na zemi sprevádzaná hrôzou zo smrteľných síl mimo jeho schopností obrany a chápania. Také sily siahajú od ničivých prírodných javov po nepochopiteľné telesné a duševné choroby. Bezmocné postavenie človeka sa stalo znesiteľnejším prostredníctvom viery v nadradenú moc, ktorú nazval "Bohom". Rôzne ľudské skupiny rozvinuli odlišné chápanie a odlišný prístup k Bohu.
Výsledkom bolo vytvorenie veľkého množstva náboženstiev. Tie sú samozrejme ľudským a nie božským výtvorom a preto trpia niekoľkými slabinami. Medzi takéto slabiny patrí fanatizmus, dogmatizmus a neschopnosť akceptovať právo iných ľudí na odlišnú vieru. Tieto slabiny sa medzi jednotlivými náboženstvami líšia v početnosti a intenzite a bohužiaľ boli často zneužité extrémistickými náboženskými vodcami a bezškrupulóznymi politikmi.
To viedlo k náboženským vojnám a páchaniu opovrhnutiahodných zločinov na ľudských bytostiach v mene náboženstva. Kresťanstvo ani islam, dve z hlavných náboženstiev ľudstva, sa nevyhli týmto smutným previneniam a história je plná hanebných príkladov, ktoré to ilustrujú. Postupom času sa samozrejme väčšina náboženstiev stala zrelšími a humánnejšími a to určite platí o kresťanstve. Nanešťastie však k tejto zmene nedošlo v prípade niektorých ďalších náboženstiev.
To je dôvod, prečo v niektorých krajinách, najmä moslimských krajinách, sú kresťania prenasledovaní, niekedy s krajnou zločinnou energiou a niekedy so súhlasom politických skupín a dokonca vlád. To je naozaj veľmi smutná situácia týkajúca sa celej škály krajín či regiónov na celom svete, z ktorých niektoré už dnes boli v tomto Parlamente zmienené, ale ešte charakteristickejšia je pre Blízky východ.
Dúfame, že týmto uznesením obrátime pozornosť na perzekúciu kresťanov v týchto krajinách, a nádejame sa, že pomôžeme zaistiť, aby politické a rovnako náboženské autority v týchto krajinách plne pochopili, že takéto agresívne správanie sa nezhoduje ani s princípmi úcty k ľudským právam, ani so skutočným učením súcitného náboženstva.
Ďakujem vám, vážená pani predsedajúca, ako vidíte, ešte stále mi zostáva 20 sekúnd!
Erik Meijer  
autor. - (NL) Vážená pani predsedajúca, dejiny kresťanských komunít na Blízkom východe siahajú do raných rokov kresťanstva. Sú staršie, než kresťanstvo v Európe a takisto islam na Blízkom východe.
A predsa sú v súčasnosti často vnímané ako cudzí prvok v oblasti, ktorá je dnes prevažne moslimská. Nie je to iba dôsledok náboženskej neznášanlivosti niektorých prúdov islamu; svoj podiel viny má aj Európa.
V troch obdobiach dejín vyvolala Európa a kresťanstvo v tomto regióne odpor a nenávisť. Prvýkrát to boli križiacke výpravy v neskorom stredoveku, kedy okupačné európske vojská ovládli miesta sväté nielen pre kresťanov, ale i pre židov a moslimov. Druhé obdobie nasledovalo po páde Osmanskej ríše, keď sa Egypt, Sudán, Jordánsko a Irak dostali pod britskú koloniálnu vládu a Sýria a Libanon pod francúzsku koloniálnu vládu.
V súčasnosti sme v tretej fáze. Postoje Európy voči Izraelu, Palestíne a Iraku vyvolávajú na Blízkom východe veľký odpor - Európa je tu podozrievaná z toho, že sa sústredí najmä na svoje vlastné dodávky energie, na ochranu svojich vlastných dopravných trás a na uprednostňovanie tých etnických či náboženských menšín, ktoré sú voči nej najviac naklonené.
Jedným z dôsledkov môže byť, že kresťanské menšiny sa nebudú schopné na Blízkom východe dlhodobo brániť a budú nútené utiecť do Európy. Lepším riešením je ponechať kresťanom a židom na Blízkom východe ich priestor, tak ako to nakoniec Európa musí robiť so svojou moslimskou menšinou.
Bernd Posselt
v mene skupiny PPE-DE. - (DE) Vážená pani predsedajúca, ak mi prepáčite toto vyjadrenie, pani Flautreová hovorí nezmysly. Moslimovia robia pre moslimské menšiny veľmi veľa. My podporujeme moslimskú a ďalšie náboženské menšiny. Avšak bohužiaľ je pravda, že ak nespravíme nič pre kresťanov, nespraví to nikto.
Islamská či Arabská liga nikdy nebojovala za práva kresťanov tak, ako my za práva moslimov. Je preto najvyšší čas, aby sme túto záležitosť zaradili do programu. Je to akt spravodlivosti, pričom musím zdôrazniť, že problémom nie je islam. Kresťania na Blízkom východe prežili pod moslimskou vládou 1200 rokov. Je to až v tejto našej údajne rozvinutej dobe, kedy sú vážne ohrození, najmä v Iraku okupovanom Západom.
Musíme uznať našu vlastnú zodpovednosť, aby sme im mohli umožniť prežiť a žiť v slobode a dôstojnosti. Najviac náboženského prenasledovania sa odohráva v Číne, v pseudokresťanskom nacionalistickom Rusku, v komunistických diktatúrach - a takisto v islamských režimoch. Pre mňa je islamizmus jednoducho zvrátenou diktatúrou a ideológiou dvanásteho storočia. My Európania máme v tomto ohľade povinnosť, a tú si splníme.
(potlesk)
Paulo Casaca
v mene skupiny PSE. - (PT) Vážená pani predsedajúca, gratulujeme autorom tohto spoločného návrhu. Mal by som sa zmieniť, že je vhodné si spomenúť, že pred prenasledovaním kresťanov sme v Iraku mali napríklad perzekúciu židov, existovalo a stále existuje prenasledovanie jezídov, mandeistov a moslimov samotných, či už šiítov alebo sunnitov.
Nebolo by spravodlivé alebo primerané porovnávať to, čo sa deje v Iraku, s tým, čo sa deje v Európe. V skutočnosti treba mať na pamäti, že tí, ktorí sú v Iraku perzekvovaní, bohužiaľ v Európe nemajú ochranu, na ktorú majú právo, či už sú to kresťania alebo nie. Vo vzťahu k prenasledovaným Iračanom existujú absolútne neuveriteľné prípady úplnej necitlivosti zo strany Európskej únie. Dovoľte mi zakončiť tým, že vám bez úmyslu zľahčovať všetky ostatné prípady pripomeniem otca Ragída Ganniho a celé zhromaždenie Cirkvi Svätého ducha v Mosule, možno ten najobludnejší zločin spáchaný tento rok.
Marcin Libicki
Vážená pani predsedajúca, dnes tu hovoríme o brutálnom prenasledovaní kresťanov, predovšetkým na Blízkom východe. Nemali by sme však stratiť zo zreteľa skutočnosť, že kresťania sú perzekvovaní po celom svete, a nesúhlasím s vyjadrením pána Casacu, že existuje veľmi veľa náboženských menšín, ktoré sú prenasledované.
Mohol by uviesť príklady, kde sú tieto menšín perzekvované v nejakom väčšom meradle; nehovorím o náhodnom zabití neveriaceho, akokoľvek trestuhodnom, ale o prípadoch prenasledovania iného náboženstva takým spôsobom, akým sú perzekvovaní kresťania. Plne súhlasím s pánom Posseltom a s mnohými ďalšími dnešnými zmienkami o tuctoch príkladov prenasledovania kresťanov, ale nie, ako tvrdí pán Casaca, mnohých ďalších náboženstiev. Nie je to pravda, kresťania sú hlavným terčom perzekúcie, a sú to hlavne kresťania, ktorí sú prenasledovaní.
Včera sme v Parlamente počuli príhovor pána prezidenta Sarkozyho, ktorý hovoril o potrebe brániť identitu Európy. Čo je táto identita? Kto nás bude brániť, ak neobránime sami seba a korene našej identity? Kresťania na Blízkom východe svedčia o našej európskej identite. Boli tam 2000 rokov a musíme ich brániť, ak tam majú zostať.
Giusto Catania
v mene skupiny GUE/NGL. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, verím, že dnes týmto návrhom uznesenia robíme dôležitý krok, pretože tento Parlament musí vždy odsúdiť činy a udalosti, ktoré ohrozujú životy mužov a žien na základe ich viery, náboženského presvedčenia či politického názoru.
Náboženská sloboda je hodnota, ktorú musíme klásť do popredia. Hoci je pravdou, že v niektorých prípadoch kresťania riskujú prenasledovanie a kriminalizáciu, práve z tohto dôvodu ich Parlament musí chrániť a brániť tak, ako vždy ochraňoval a obraňoval moslimských občanov, ktorí sa stali obeťami diskriminácie na Západe. Veríme, že všetky náboženstvá môžu zohrať pozitívnu úlohu, mierovú úlohu, s cieľom podnietiť úctu k rozmanitosti. Z tohto dôvodu musíme ostro odsúdiť každú formu náboženského fundamentalizmu, ktorý je tak často príčinou konfliktu. Verím, že tento Parlament sa vždy musí snažiť počúvať a podporovať dialóg medzi náboženstvami.
Existuje niekoľko pozoruhodných príkladov, ktoré ukazujú, akým spôsobom sa dá vypracovať riešenie, vďaka ktorému si náboženstvá dokážu vzájomne načúvať a stavať na spoločných základoch. Dychtím tiež po pripomenutí obety istých katolíkov a ďalších kresťanov, ktorí bojovali za slobodu chudobných, za ľud a za spoločenské oslobodenie. Preto naša skupina hlasuje pre toto uznesenie, so spomienkou na kňazov ako Peppina Dianu a Pina Puglisiho, ktorí zomreli kvôli svojmu postoju voči mafii a organizovanému zločinu vo všeobecnosti.
Kathy Sinnott
v mene skupiny IND/DEM. - Vážená pani predsedajúca, vítam tento spoločný návrh uznesenia, pretože považujem za životne dôležité, aby sme chránili kresťanské menšiny v Afrike, Ázii a na Blízkom východe. Je dôležité, aby sme pred prenasledovaním chránili všetky náboženské komunity. Považujem za desivé, keď musia ľudia čeliť obmedzeniam vo svojom každodennom živote, v tom, čo môžu robiť a kam môžu ísť, vo svojich možnostiach vlastniť majetok a získať vzdelanie či prácu, rovnako ako ohrozeniu svojich životov z dôvodu svojej príslušnosti ku kresťanstvu.
Sloboda dodržiavať vieru je základným ľudským právom a preto je zásadné, aby vlády zaistili, že dokonca i náboženské menšiny môžu vo svojich krajinách praktizovať svoju vieru bez akýchkoľvek prekážok, inými slovami bez ohrozenia života či čohokoľvek iného.
Moslimovia si musia uvedomiť, že musia podporovať princíp náboženskej slobody a znášanlivosti, rovnakej slobody a znášanlivosti, z akej sa vo vzťahu ku svojej príslušnosti môžu tešiť v našich krajinách, z ktorých mnohé majú značné kresťanské populácie.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Vážená pani predsedajúca, mám skutočne vysokú mienku o iniciatíve pána Maura. Každodenne sú mierumilovní kresťania vystavovaní hrozbe systematického útlaku a využívaní ako obetné baránky v krízach, ktoré sa ich netýkajú. To je krajne trestuhodné a predstavuje to otázku, ktorú treba zdôrazniť. Pre skutočné zlepšenie postavenia kresťanov je však dôležité porozumieť tomuto problému ako súčasti širšieho celku. Nie sú to len kresťania, ktorí majú ťažkosti, keďže v mnohých krajinách majú problémy aj moslimovia, budhisti, hinduisti, židia, sikhovia a ahmadiovia. Zoznam je dlhý.
Náboženská sloboda je zásadná pre spoločnosť, ktorá ctí ľudské práva a občianske slobody. Je to, takpovediac, meta-právo, v praxi predpoklad existencie ďalších ľudských práv, ktorý odráža stav spoločnosti ako celku. Ak spoločnosť zachvacuje choroba, najprv sa prejaví v podobe obmedzení náboženskej slobody a v postavení náboženských menšín. Z tohto dôvodu musíme preukázať našu pevnú podporu pre rezolúciu Valného zhromaždenia OSN o slobode náboženstva.
Stojí za zmienku, že v mnohých krajinách, napríklad v Pakistane a Indonézii, sa náboženské komunity spoločne usilujú o presadenie náboženskej slobody a ochrany menšín. Náboženstvo samotné teda môže byť riešením. Pluralistický dialóg vždy vedie k zmenšeniu napätia a prospieva slobode náboženstva a spoločnosti ako celku.
Ana Maria Gomes
(PT) Prenasledovanie náboženských menšín v mnohých krajinách by nás malo priviesť k úvahám o krehkosti tých prvkov civilizácie, o ktorých si myslíme, že sme ich dosiahli. Náboženská sloboda je základný a neodcudziteľný pilier univerzálnych ľudských práv. Napriek chvályhodnému zámeru je toto uznesenie neúplné.
EP sa musí vyjadriť konkrétne k perzekúcii kresťanských menšín, ale v prvom rade ku všetkým formám intolerancie a diskriminácie založených na viere či náboženstve, ktoré sa v skutočnosti dotýkajú všetkých náboženských komunít. Mali by sme mať obavy takisto z islamofóbie a antisemitizmu, ktoré sú v Európe a inde na vzostupe. Ak sa budeme sústrediť takmer výhradne na diskrimináciu kresťanov, môžeme vyvolať nesprávny dojem. Preto je potrebné zdôrazniť, že EP plne podporuje uznesenie o vykorenení všetkých foriem intolerancie a diskriminácie založených na náboženstve či presvedčení, ktoré členské štáty EÚ predložili Valnému zhromaždeniu OSN.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Vážená pani predsedajúca, Blízky východ má tiež svoje kresťanské korene. Bez ohľadu na vzájomné rozdielnosti dokázali kresťania pri mnohých príležitostiach ukázať, že sú schopní žiť po boku moslimov, židov či príslušníkov iných náboženstiev v mieri a vzájomnej úcte.
V poslednej dobe sme však sledovali aktivity prívržencov islamskej viery, ktoré sa dajú zhrnúť ako praktické naplnenie chybnej myšlienky, že byť anti-kresťanom ukazuje, akým dobrým ste moslimom. Prednedávnom to zdôraznil libanonský žurnalista Hazim Sagí. Početné a časté drastické prípady porušovania práv ľudí, s ktorými sa len kvôli ich kresťanskej viere zaobchádza ako s občanmi druhej kategórie, sú dôkazmi porušenia základného princípu ľudskej slobody: slobody praktizovať vieru.
Treba si položiť otázku: čo môžeme my v Európskej únii, ktorá je otvorená a uznáva práva moslimských spoluobčanov, spraviť pre kresťanov, ktorí nemajú v uvedených krajinách dokonca ani tú najmenšiu časť takých práv? Kde je tá najnepatrnejšia vzájomnosť? Žiadnu nemožno nájsť v nábožensky motivovaných vraždách, ani v širokej diskriminácii, ani v neschopnosti dať súhlas so stavbami kresťanských kostolov, ani v ničení pamätníkov kresťanskej kultúry.
Celý svet chce mier a ľudia chcú slobodu vrátane náboženskej slobody.
Bogusław Sonik
- (PL) Vážená pani predsedajúca, súčasná politická situácia na Blízkom východe znamená, že sa kresťania žijúci v tomto regióne cítia čoraz ohrozenejší. Jedným z dôvodov je zväčšovanie vplyvu islamských fundamentalistov, ktorí na nich zvaľujú vinu za každé zlyhanie podstupované ľuďmi tohto regiónu. Kvôli svojim náboženským väzbám na ľudí zo Západu sú takisto obviňovaní z toho, že prispôsobujú Západu tradičné spoločenské štruktúry, o ktorých ľudia na Blízkom východe hovoria veľmi neochotne.
Jeden zo spôsobov, ktorým fundamentalisti vyjadrujú svoju nespokojnosť, je organizovanie demonštrácií proti Západu, počas ktorých ničia symboly spájané s kresťanstvom a obchody prevádzkované kresťanmi. V krajných prípadoch sú dokonca páchané vraždy. Pasivita vlád vedie k tomu, že čoraz viac kresťanských rodín sa rozhoduje emigrovať.
Uznesenie načrtáva množstvo problémov, s ktorými sa kresťania na Blízkom východe stretávajú. Nie sú to však všetky príklady, a preto by podľa mňa Európsky parlament mal pripraviť kompletnú správu o postavení kresťanov na Blízkom východe alebo o postavení náboženských vier všeobecne. Mali by sme sa tiež zamyslieť nad tým, ako viesť dialóg medzi civilizáciami, ktorý umožní účinné zapojenie kresťanskej spoločnosti a moslimských regiónov.
Jerzy Buzek
- (PL) Vážená pani predsedajúca, gratulujem pánovi Maurovi. Nemám vonkoncom pochybnosti o tomto uznesení. Absolútne ho podporujem. Jediným problémom je, či sme efektívni, či budeme efektívni a či niečo zmeníme. Sú tri spôsoby, ktorými môžeme konať.
Prvý spôsob je prostredníctvom diplomatického tlaku. To je to, čo robíme momentálne. Avšak mobilizované musia byť aj európske vlády. Každý diplomat by to mal mať na pamäti. Musíme také aktivity presadzovať v bilaterálnych a multilaterálnych rokovaniach. Jediná cesta, ako v tejto oblasti môžeme dosiahnuť dobré výsledky, je prostredníctvom diplomatického tlaku vo veľkom meradle.
Druhý spôsob je prostredníctvom ekonomických sankcií. Viem zo skúsenosti vlastnej krajiny spred 20 či 30 rokov, čo hospodárske sankcie znamenali pre komunistickú vládu vo Varšave - sankcie zvolené tak, aby neškodili občanom. Túto metódu musíme tiež použiť.
Posledný spôsob je prostredníctvom dôkladnej analýzy nášho konania, pretože krajiny Blízkeho východu aj iných častí sveta majú úspechy aj zlyhania. To tiež závisí od našich aktivít, ktoré nie sú vždy veľmi koherentné či prezieravé. Znamená to intervenciu, kultúrne podujatia a takisto príhovory diplomatov. Nechceme skrývať naše presvedčenie. Práve naopak - chceme ho jasne ukázať. Avšak nemôžeme konať len pevne, ale aj rozvážne.
Danuta Hübner
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, Komisia si je vedomá a ostro odsudzuje diskrimináciu na základe náboženstva a viery. Našou politikou je bojovať proti všetkým typom diskriminácie, a robíme tak v bilaterálnych vzťahov a v multilaterálnych fórach ako OSN.
Vo Valnom zhromaždení OSN zvolila EÚ prístup spočívajúci v predložení obvyklej rezolúcie o odstránení všetkých foriem intolerancie a diskriminácie založených na náboženstve či viere. Posledný rok získal konsenzuálny text tohto uznesenia rekordných 99 podporovateľov.
Spolu s členskými štátmi venujeme veľmi vysokú pozornosť ľudským právam a postavení demokracie v partnerských krajinách. Vznášame tieto otázky v politickom dialógu formou demaršov a verejných prehlásení, ktorými pripomíname partnerom ich medzinárodnoprávne záväzky zakazujúce diskrimináciu na akomkoľvek základe.
EÚ sa aktívne snaží dosiahnuť pokrok v téme ľudských práv v rámci susedskej politiky. Akčné plány Európskej susedskej politiky pokrývajú širokú škálu relevantných problémov. Počas individuálnych stretnutí Podvýboru pre ľudské práva s Jordánskom, Izraelom, Marokom, Libanonom a Tuniskom už bol zhodnotený pokrok v implementácii záväzkov akčných plánov ESP v oblasti ľudských práv a základných slobôd. Prvé stretnutie Podvýboru pre ľudské práva s Egyptom je naplánované na neskôr v tomto mesiaci.
Súbežne s bilaterálnymi kontaktmi s vládami a s podporou politických reforiem podporujeme po celom svete nevládne organizácie, ktoré sú aktívne v ochrane a presadzovaní ľudských práv. Veríme, že obrancovia ľudských práv hrajú v spoločnosti nenahraditeľnú úlohu.
Považujeme za rovnako dôležité udržiavať a ďalej zvyšovať náboženskú slobodu v Európe. EÚ môže predviesť a zdieľať osvedčené postupy.
Predsedajúca
Pán Casaca požiadal o priestor pre osobné vyhlásenie v súlade s článkom 145 rokovacieho poriadku.
Paulo Casaca
(PT) Vážená pani predsedajúca, ospravedlňujem sa, ak som sa nevyjadril dostatočne jasne. Zdieľam úplnú a bezvýhradnú solidaritu s kresťanskými komunitami prenasledovanými na celom Blízkom východe, predovšetkým v Iraku. Len som poukázal na to, a mám v úmysle poskytnúť môjmu kolegovi všetko, čo považuje za potrebné, že táto perzekúcia sa bohužiaľ neobmedzila len na kresťanskú komunitu a že jezídska komunita, mandeistická komunita a samotní šiíti a sunniti stojaci mimo väčšinových komunít boli v tejto krajine takisto vystavení hroznému prenasledovaniu; taká je skutočnosť, ktorú nikto nemôže prehliadať. Chcel som to iba zdôrazniť a povedať, že som ochotný poskytnúť všetku požadovanú dokumentáciu.
Predsedajúca
Pán Casaca, prekročili ste časový limit pre osobné vyhlásenie.
Rozprava sa skončila.
Hlasovať sa bude na konci rozpravy.
