2009 m. biudžetas. Pirmieji įgaliojimų dalyvauti 2009 m. preliminaraus biud˛eto projekto taikinimo procedūroje svarstymai (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės klausimas - Juttos Haug pranešimas Biudžeto komiteto vardu dėl 2009 m. biudžeto. Pirmieji dėl 2009 m. preliminaraus biudžeto projekto ir įgaliojimų dalyvauti taikinimo procedūroje svarstymai. III skirsnis - Komisija (2008/2025).
Jutta Haug
pranešėja. - (DE) Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, Komisijos nary, koks turėtų ir galėtų būti 2009 m. Europos Sąjungos biudžetas? Apie tai kalbame nuo šių metų pradžios; dabar Europos Parlamentas rengiasi antram žingsniui šių metų biudžeto procedūroje, kuri šiek tiek skiriasi nuo ankstesnių metų procedūros. Taip yra dėl to, kad mes norime pradėti ruoštis iš dalies pakeistai procedūrai, kuri turėtų būti taikoma, jei įsigalios Reformų sutartis.
Balandžio mėn. priėmę rezoliuciją dėl 2009 m. biudžeto struktūros ir prioritetų, dabar svarstome rezoliuciją "Pirmieji įgaliojimų dalyvauti 2009 m. preliminaraus biudžeto projekto taikinimo procedūroje svarstymai". Ši rezoliucija buvo vienbalsiai priimta Biudžeto komitete, ir labai tikiuosi, kad plenarinėje sesijoje ji taip pat bus vienbalsiai priimta - ypač atsižvelgiant į tai, kad į ją įtrauktos specialiųjų komitetų pastabos ir pasiūlymai.
Ką šioje rezoliucijoje svarstome? Viską pasako pavadinimas. Svarstome Komisijos pateiktą preliminarų biudžeto projektą, kuris yra labai kritikuotinas. Nemanome, kad biudžeto projektas tikroviškas, aiškus ir skaidrus. Jau žinome, kad Komisija taip pat privalo apriboti savo išlaidas, kad atitiktų apribotą vidutinio laikotarpio finansinę programą. Tačiau tai nesuteikia jai teisės naudojant kuriamuosius biudžeto formavimo metodus nustatyti maržas.
Nepaisant to, tokie metodai buvo naudoti - pvz., vėlavimas pateikti daugiametes programas; tai, kad neatsižvelgiama į žinomus ir lengvai nustatomus poreikius; tai, kad Garantijų fondo vykdomas bendrasis finansavimas siekia apie 200 mln. EUR per metus. Nemanome, kad Komisija, pateikdama skaičius, atsižvelgį savo pačios metinėje politikos strategijoje nustatytus prioritetus. Šie prioritetai, kuriems Parlamentas energingai pritaria, yra: kova su klimato kaita, konkurencingumo skatinimas siekiant plėtros ir užimtumo, labai susijęs su tvarios Europos kūrimu, ir be abejo, bendros imigracijos politikos įgyvendinimas.
Svarbiausia - mes tikimės didesnių įsipareigojimų kovos su klimato kaita srityje. Komisija teigia, kad aplinkos biudžetui ji skyrbeveik 14 mlrd. EUR, tačiau atidžiau panagrinėjus paaiškėja, kad iš šios sumos 13,842 mlrd. EUR jau skirta Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, Sanglaudos fondui ir Europos regioninės plėtros fondui. Taigi, šią sumą reikės papildyti.
Taip pat daugiau dėmesio turime skirti konkurencijos sričiai, daugiausia mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tačiau ypač mažosioms įmonėms. Pirmasis žingsnis šia kryptimis - smulkiojo verslo įstatymas. 2009 m. biudžete MVĮ, kurios turi teistis dėl savo skolų, turėtų būti numatytos specialios priemonės. Labai gerai, kad galiojančiuose teisės aktuose nustatyta, kad negalima viršyti 30 dienų termino, tačiau kaip MVĮ turėtų juos įgyvendinti? Paskolų pagal šią priemonę teikimas galėtų padėti išvengti bankrotų ir darbo vietų praradimo - tuo esame suinteresuoti ir mes.
Dabar nekalbėsiu apie nepakankamą pagalbos maistui, maisto saugumo, Kosovo, Palestinos, Afganistano - visos 4 išlaidų kategorijos finansavimą. Po kelių minučių apie tai kalbės kolegos Parlamento nariai.
Noriu tik pasakyti Tarybai, kurios atstovo, deja, čia jau nėra, - nesuprantu, kodėl jis buvo, kai buvo sakomos vienos minutės kalbos, bet jo nėra, kai pradedame kalbėti apie biudžetą, - kad Parlamentas yra ryžtingai apsisprendęs su ją vykdyti politinį dialogą. Norime įgyvendinti Europos prioritetus, o tam reikia tinkamo biudžeto. Galiausiai - Europos biudžetas yra ne kas kita, bet politika skaičių forma.
(Plojimai)
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - (LT) Šiandien mes turime unikalią galimybę jau tokiame ankstyvame biudžeto svarstymo etape betarpiškai susipažinti su svarbiausiais Europos Parlamento prioritetais ateinantiems metams ir sužinoti, kas būtent kelia parlamento narių susirūpinimą Komisijos pateiktame projekte. Už šią galimybę visų pirma norėčiau padėkoti svarstymo iniciatorei, kuri pradėjo šį svarstymą taip anksti - pranešėjai J. Haug.
Norėčiau užtikrinti jus, kad ir Europos Komisija, ir aš ypač daug dėmesio skiriame efektyviam finansų valdymui ir griežtai finansinei drausmei. Džiaugiamės ir pritariame nuolatiniam dėmesiui, kurį šiems klausimams skiriate, jūs, gerb. Parlamento nariai.
Todėl, suprasdama ir pritardama jūsų susirūpinimui, pirmiausia norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad preliminarų 2009 m. biudžetą Komisija rengatsižvelgdama ir neperžengdama 2007-2013 m. finansinio programavimo laikotarpiui nustatytų galimų išlaidų ribų, ir kruopščiai įvertindama ekonomikos bei socialinės raidos prognozes, ir užtikrindama pagrįstą bei pakankamą maržą nenumatytiems iššūkiams atremti.
Rengdami kitų metų biudžeto projektą siekėme, kad politiniams prioritetams būtų suteikta konkreti finansinišraiška, o tikslams - užtikrintas tvirtas biudžetinis pamatas. Todėl didžiausias finansavimo augimas numatytas ekonomikos plėtrą bei konkurencingumą skatinančioms programoms, taip pat - laisvės, saugumo, teisingumo programoms, finansuojamoms iš šių tikslų atitinkančių biudžeto kategorijų.
Siekdama, kad 2009 m. ir biudžetas tiksliau atspindėtų Europos Sąjungos užsienio politikos tikslus ir visavertį Bendrijos dalyvavimą pasaulinėje erdvėje, Komisija ketina jau artimiausiu metu pateikti projekto pataisą su patikslintais skaičiavimais dėl Kosovo ir Palestinos finansavimo. Dar prieš jums pradedant preliminaraus 2009 m. biudžeto projekto svarstymą Parlamente, Komisija taip pat pateiks siūlymus dėl papildomo finansavimo trumpalaikėms priemonėms besivystančiose šalyse, kurias ypač skaudžiai paveikmaisto kainų didėjimas, mes siūlysime sukurti vadinamąjį maisto fondą besivystančioms šalims.
Aš taip pat atkreipiau dėmesį į jūsų susirūpinimą dėl administracinių išlaidų, ypač tų, kurios nepatenka į 5 kategoriją. Galiu užtikrinti, kad preliminarus 2009 m. biudžeto projektas suteikia pakankamai išsamią informaciją šiuo aspektu, ir mes esame pasiruošę pateikti visą Jūsų rezoliucijoje reikalaujamą informaciją.
Baigdama noriu padėkoti, kad pranešėjos pastangomis, J. Haug pastangomis, jau tokiame ankstyvame etape pateiktas naujų Pilotinių projektų ir Pasiruošimo veiksmų sąrašas, tai pirmą kartą bent jau mano praktikoje. Tai mums padės laiku įvertinti jų finansavimo galimybes bei užtikrinti efektyvų Parlamento patvirtintų projektų įgyvendinimą.
Jau kitą savaitę, tiksliau net šią savaitę, turėsime trišalį susitikimą ir kitą savaitę turėsime pirmąjį susitaikymo posėdį ruošiantis Tarybos pirmajam svarstymui.
Ir aš labai linkiu ir esu įsitikinusi, kad keletą metų mūsų puoselėta konstruktyvi bendradarbiavimo atmosfera išliks ir šiemet, ir mes sėkmingai pasieksime susitarimą šių metų gale.
Véronique De Keyser
Užsienio reikalų komiteto nuomonės referentė. - (FR) Gerb. pirmininke, vertinant bendrai, esu visai nepatenkinta biudžeto projekto 4 išlaidų kategorija.
Pirma - dar kartą atkreipiu dėmesį į tai, kad šiai išlaidų kategorijai skirta nedaug lėšų. Tai visiškai prieštarauja Europos Sąjungos deklaruojamoms ambicijoms tapti pasaulinės reikšmės veikėja. 4 išlaidų kategorijos finansavimas tik 1,8 proc. didesnis nei 2008 m.; šis padidėjimas mažesnis nei vidutinis biudžeto padidėjimas 3,1 proc. Todėl galima sakyti, kad preliminariame biudžeto projekte išorės santykiams ir plėtrai skirta mažesndalis.
Antra - aš nepritariu Komisijai, kuri išlaidoms siūlo naudoti lankstumo priemonę ir neatidėliotiną pagalbą, kuri iš tikrųjų yra prognozuojama ir planuota. Taigi, Artimieji Rytai, Kosovas, pagalba maistui ir makrofinansinparama yra aiškiai nepakankamai įvertinti.
Pakalbėkime apie Palestiną. Šių metų preliminariame biudžeto projekte buvo pasiūlyta 171 mln. EUR skirti įsipareigojimų asignavimams, ir 100 mln. EUR - mokėjimų asignavimams. Tačiau 2007 m. okupuotoms teritorijoms mes išleidome pusę milijardo eurų. Šiuo metu, iki 2008 m. liepos mėn., jau išleidome 365 mln. EUR. Ką darysime kitais metais? Naudosime lankstumo priemonę? Sumažinsime maržą, kuri ir taip nedidelė?
Trečia - esu susirūpinusi dėl ryškėjančios maisto krizės ir poveikio klimato kaitai. Būtent šie klausimai yra ES prioritetai! 2009 m. preliminariame biudžeto projekte asignavimai pagalbai maistui padidėjo tik 6,8 mln. EUR - reikšmingais 3 proc., nors 2008 m. balandžio mėn. pabaigoje Komisija paprašpapildomo 60 mln. EUR mokėjimo, o dabar ji ką tik paprašdar 40 mln. EUR; tai juokinga. Teigiamai vertinu tai, kad įsteigtas Pasaulinis klimato kaitos aljansas ir Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondas; tačiau 2009 m. biudžete šioms iniciatyvoms privalome skirti daugiau lėšų - šalia įsipareigojimų pagal plėtros kategoriją.
Galiausiai aš žinau, kokia svarbi Tarybai Europos kaimynystės politika ir mūsų bendradarbiavimas su Viduržemio jūros regiono šalimis, tačiau aš atsisakau pritarti 4 išlaidų kategorijos nuostatai finansuoti visas papildomas išlaidas, kurias dėl ES gali patirti Viduržemio jūros regiono šalys. Pagal šiuos ilgalaikius įsipareigojimus finansuoti sritis, kuriose jaučiamas trūkumas, vertinama Europos Sąjungos išorės ir plėtros politika. Nesant pakankamai išteklių, 4 išlaidų kategorijai naudojama "pasidaryk pats strategija" atrodo labai prastai.
Maria Martens
Vystymosi komiteto nuomonės referentė. - (NL) Visa tai, žinoma, labai svarbu, ir gera žinoti, kad už tai atsakinga Jutta Haug. Galiu pasakyti, kad buvo labai malonu su ja bendradarbiauti. Kalbu kaip už vystomojo bendradarbiavimo biudžetą atsakinga pranešėja; sutinku su tais, kurie sako, kad būtina padidinti finansavimą pagal 4 išlaidų kategoriją.
Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į du vystomojo bendradarbiavimo požiūriu svarbius klausimus. Pirmasis - maisto krizė, antrasis - vertinimas pagal rezultatus.
Kaip jau buvo sakyta, maisto krizyra labai didelproblema, taigi biudžeto priemonėmis turime ieškoti trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių sprendimų. Trumpalaikis sprendimas - pagalba maistui. Teigiamai vertinu šios srities Europos Komisijos iniciatyvas. Kalbant apie ilgalaikius sprendimus - iš principo turime Specialiąją maisto saugumo programą pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP). Deja, ji tik pradedama vykdyti, ir kol kas ne visiškai tinkamai veikia. Didžiausia problema - vidutinės trukmės sprendimai.
Maisto saugumo ir gamybos besivystančiose šalyse klausimams per mažai dėmesio skiria ir pačios šalys, ir ES. Turime kaimo plėtros politiką, tačiau dažniau ji naudinga ne maisto gamybos sričiai, o kelių statybai ir į ją panašioms sritims.
Galiu suprasti Europos Komisijos pasiūlymą šiuo tikslu naudoti nepanaudotas žemės ūkiui skirtas lėšas. Tai labai apgaulinga ne tik biudžeto, bet ir kitais atžvilgiais. Šalys, kurios vykdo įsipareigojimus skirti 0,7 proc. BNP plėtrai, gali sakyti: tegul kitos šalys daro tą patį, tegul vykdo savo įsipareigojimus - gal tuomet mes padarysime dar daugiau. Jos turi gerą argumentą, į kurį reikia tinkamai atsižvelgti. Bet kuriuo atveju - turėtų būti aišku, kad pinigai turėtų būti iš tikrųjų skiriami maisto saugumui, gamybos didinimui, siekiant padėti neturtingiems neturtingų šalių ūkininkams.
Kitas klausimas, kurį noriu aptarti, yra vertinimas pagal rezultatus. Europoje vis labiau kritikuojamas vystomasis bendradarbiavimas - net ir šalyse, kurios visada buvo dosnios ir plėtrai teikpirmenybę. Gerb. pirmininke, privalome padaryti daugiau, nei norėti gero, ir įvertinti rezultatus. Geresnis poveikis - geresni rezultatai. Taip reikėtų įtikinėti žmones.
Göran Färm
Gerb. pirmininke, pirmiausia labai dėkoju Juttai Haug. Ji atsižvelgį kelioliką Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pastabų. Pvz., ji pabrėžmums svarbų aspektą - tai, kad Komisijos metinpolitikos strategija ir siūlomas biudžetas skiriasi, pvz., kalbant apie klimato ir energetikos politiką.
Pvz., praėjusiais metais Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete vykusiose diskusijos dėl biudžeto daugiausia dėmesio buvo skiriama dviem klausimams - programai "Galileo" ir Europos naujovių ir technologijų institutui. Dabar matome, kad finansavimas šiose srityse įgyvendinamas sėkmingai, nors, aišku, mes ir toliau stebėsime, kaip vyksta įgyvendinimas. Taigi šiais metais mes galime daugiau dėmesio skirti energetikai ir klimato politikai.
Šiais klausimais Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete yra įvairių nuomonių. Esame ypač susirūpinę dėl netinkamos maržos pagal 1A išlaidų kategoriją - 82 mln. EUR. Siekiant įgyvendinti šiuos prioritetus ji visiškai nepakankama. Suprantame, kad Taryba, artėjant 2009 m. biudžeto tvirtinimui, stengiasi padidinti šią maržą - be kita ko, įvairiai mažindama administracines išlaidas. Tai puiku, - jei tai neapsunkins Septintosios bendrosios programos įgyvendinimo, - tačiau neatrodo, kad to pakaks.
Pateiksiu pavyzdį, apie kokias sumas kalbame. Jerzy Buzeko pranešime apie Europos strateginį energetikos technologijų planą, kalbama, kad SET planui per metus nuo 2009 m. reikia apie 2 mlrd. EUR. Nežinau, ar tai realu, tačiau tai rodo, kad energijos ir klimato politikai reikia iš esmės kitokio finansavimo.
Septintojoje bendrojoje programoje ir Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programoje energetikos ir klimato politikai numatyta nemažai pinigų, tačiau prisiminkite, kad to finansavimo lygmenys buvo nustatyti 2005 m. - kai niekas nežinojo, kokia bus 2008 m. klimato ir energetikos politika.
Taip pat rengiamės kelių bendrų įmonių darbo pradžiai, kurios, be kita ko, tobulins kuro elementų ir vandenilio dujų technologijas. Šiuo metu šiam tikslui Komisija siūlo skirti 30 mln. Tačiau pinigus siūloma paimti iš Septintosios bendrosios programos bendradarbiavimo programos ir iš jos energetikos skirsnio. Iš tikrųjų tai nėra nauji pinigai; tai tik perskirstymas.
Norime sudaryti išsamų vaizdą - koks bus visas energetikos ir klimato politikos finansavimas; šiuo metu to padaryti neįmanoma. Reikia pradėti skirti naujus išteklius - jau nuo 2009 m. Be to, esame įsitikinę, kad energetikos ir klimato srityje tinkamiausia nuo kitų metų pradėti vykdyti tinkamą tarpinę ilgalaikio biudžeto peržiūrą.
Eva Lichtenberger
Transporto ir turizmo komiteto nuomonės referentė. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, iš esmės galiu tik pritarti pranešėjos Juttos Haug teiginiams. Mano nuomone, jie tinka ir kalbant apie transportą. Transporto biudžeto suma iš tikrųjų padidėjo - tačiau taip yra dėl didesnio programos "Galileo" finansavimo. Šio padidinimo priežastys yra nesibaigianti istorija, susijusi su Europos pramonės politika.
Tačiau mano pastabos dėl preliminaraus biudžeto projekto susijusios su tuo, kad reikia skirti daugiau pinigų keleivių teisėms, nes ši sritis susijusi su Europos piliečių teisėmis. Tačiau svarbiausia tai, kad reikia daugiau pinigų moksliniams tyrimams ir naujoms transporto strategijoms, kad galiausiai sukurtume tokį judumą, kuris nekenktų aplinkai. Taip pat reikia labai griežtai kontroliuoti europinius tinklus, nes šioje srityje ketinama išleisti labai daug pinigų.
Kyösti Virrankoski
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonės referentas. - (FI) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Juttai Haug už gerą pranešimą.
Tiesioginparama ir rinkos priemonės yra svarbiausios žemės ūkio biudžeto priemonės; jų finansavimo programoje nustatytos viršutinės ribos. Išlaidos yra 2 027 000 000 EUR mažesnės nei viršutinriba - 42,8 mlrd. EUR. Jos padidėjo penkiais procentais.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas mano, kad dalis šios maržos galėtų būti panaudota programai, pagal kurią mokiniams būtų dalijami vaisiai ir taip skatinami sveikos mitybos įpročiai. Nutukimas yra plintanti jaunimo problema.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas taip pat tikisi, kad bus sukurtas pieno sektoriaus restruktūrizavimo fondas. Komitetas susirūpinęs dėl planų šią maržą panaudoti žemės ūkiui besivystančiose šalyse modernizuoti. Šiam tikslui turėtų būti naudojamos lėšos pagal 4 išlaidų kategoriją, o ne pagal 2 kategoriją.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas taip pat susirūpinęs dėl kaimo plėtros priemonių. Praėjusiais metais 2,8 mlrd. EUR buvo neišleisti, taigi Parlamentas atidžiai stebės, kaip įgyvendinamos kaimo plėtros programos.
László Surján
PPE-DE frakcijos vardu. - (HU) Dėkoju už suteiktą galimybę kalbėti. Juttos Haug pranešime, kurį vertinu ir už kurį dėkoju, tiksliai apibendrinamas Parlamento požiūris į preliminarų biudžeto projektą. Klausydamas Komisijos narės kalbos, pamaniau, kad pranešėjos ir Komisijos narės nuomonės sutampa, ir tai galėtų mus entuziastingai nuteikti. Tačiau yra viena problema - Jutta Haug kritikavo, o Komisijos narsieknuraminti. Džiaugiuosi dėl tokių ketinimų, tačiau norėčiau, kad skaičiai šiuos ketinimus atitiktų.
Iš šios sudėtingos medžiagos norėčiau išskirti du klausimus. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija, kaip ir mes, siekia stiprios Europos, tačiau būtent šiuo metu jos atstovai, deja, yra išėję jos kurti. Tam reikalingas tinkamas biudžetas. Prancūzija supranta Europos reikalus ir yra daug dėl jos padariusi. Tikimės, kad reikalų tvarkymas, panašus į pjovimą žoliapjove, pagaliau baigsis. Tarybai pirmininkaujanti šalis turi suprasti, kad kiekvienas nepakankamai finansuojamoms programoms išleistas centas yra pinigų švaistymas.
Liaudies partija nori, kad biudžeto išlaidos sukurtų vertę, ir todėl ji pasirengusi veikti siekiant didesnio efektyvumo - kitais žodžiais - prieš prastai veikiančias programas, korupciją ar dėl vidaus politikos patiriamas išlaidas.
Dėl pasaulio rinkų poveikio kinta žemės ūkio biudžeto perteklius. Atsirado daug minčių, kam turėtume jį išleisti. Nepritariu visiems staigiems, nepagrįstiems sprendimams, nepaisant to, ar jie susiję su 2008 m., ar su 2009 m. biudžetu. Be to, šioje srityje Sąjunga turi didelių skolų. Dvylika naujųjų valstybių narių turės laukti dešimt metų, kol joms skiriama parama taps tokia pati kaip ir senosioms valstybėms narėms skiriama parama. Taigi dešimtmetį bendroje vidaus rinkoje bus iškraipyta konkurencija. Tokia neteisinga padėtis susiklostdėl pinigų trūkumo. Jei paaiškės, kad žemės ūkio biudžete pinigų vis dar yra, mūsų moralinpareiga - atitaisyti šį konkurencijos požiūriu nepalankią padėtį.
Kai kurių naujųjų valstybių narių vadovai siekia, kad žemės ūkiui skirti pinigai būtų nukreipti kitur, tačiau niekas turėtų būti suklaidintas patologinio pokomunistinių lyderių potraukio įtikti; jie vis tikisi paplekšnojimo per petį - šįkart ne iš Maskvos, o iš Briuselio.
Be kitų dalykų, privalome atsižvelgti ir į Afrikos problemas; pagalba iš žemės ūkio biudžeto - sėkloms ir trąšoms pirkti - yra labai svarbi. Finansinparama sunkiai padės išspręsti produktų trūkumą.
Mano frakcija parems trišalį pakeitimą dėl klimato kaitos ir nekantriai lauks žinių, kodėl buvo netikėtai sumažintas mokėjimų lygis. Dėkoju už dėmesį.
Catherine Guy-Quint
PSE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, šią savaitę Parlamentas sprendžia dėl biudžeto politinių prioritetų šioje ir vidaus, ir išorės požiūriu sudėtingoje situacijoje. Turime spręsti daug problemų, o finansinės perspektyvos struktūra labai ribota. Todėl ypač teigiamai vertinu drąsų politinį pranešėjos Juttos Haug darbą. Jai pavyko numatyti, kokie bus biudžeto procedūros etapai - taip ji sudarmums sąlygas nuspręsti, koks mūsų institucijos požiūris. Naujoji procedūra piliečiams suteikia daugiau aiškumo, ir dėl to užtikrina didesnį demokratiškumą. Todėl tapo įmanoma suprasti ir apsvarstyti Parlamento komitetų ir frakcijų prioritetus.
Gaila, bet privalau vėl pasmerkti Tarybą dėl ambicijų trūkumo ir sisteminio Komisijos pateikto preliminaraus biudžeto projekto apkarpymų pobūdžio. Žinome, kad ji siekia sumažinti administracines išlaidas. Tai susiję ne su politinių prioritetų nustatymu, bet su mechaniniu taupymu, dėl kurių dažnai padvigubėja kai kurių išlaidų kategorijų marža, pvz., Görano Färmo minėtos 1a subkategorijos marža. Taip pat negaliu paaiškinti, kodėl padaryti linijiniai mokėjimų apkarpymai - numatyta skirti 1 mlrd. EUR mažiau, nei numatyta preliminariame biudžeto projekte.
Dėl 2 išlaidų kategorijos viskas aišku. 2008 m. buvo nepanaudota daugiau nei 3 mlrd. EUR. 2009 m. biudžete Komisija siūlo nustatyti daugiau nei 2 mlrd. EUR dydžio maržą; Taryba siūlo padidinti maržą iki 2,4 mlrd. EUR. Tačiau egzistuoja dideli poreikiai kaimo plėtros, energetikos, imigracijos, klimato kaitos ir tarptautinio solidarumo srityse.
Kai su kiekviena diena vis svarbesnis tampa maisto nepriklausomybės klausimas, ir mums nieko nedarant Europoje valgymas taps prabanga, Taryba nusprendsumažinti žemės ūkio išlaidas. Net jei ir nebūtumėte lietę biudžeto eilučių, kurioms tradiciškai teikiame pirmenybę - jūs pamiršote skirti daugiau lėšų visoms sritims, kurioms žadėjote. Po nesėkmės Airijos referendume, taip pat prieš dvejus metus Prancūzijos ir Olandijos referendumuose - ar nemanote, kad bendravimas su piliečiais ir jų informavimas yra svarbi veikla, į kurią reikia daug investuoti? Neigdami būtinybę informuoti piliečius, bendrauti su jais ir juos išklausyti, kiekviename konsultavimesi su jais ir visuomenės nuomonės tyrime skiname šio autizmo vaisius.
Galiausiai niekada nesuprasiu Tarybos elgesio dėl 4 išlaidų kategorijos. Pastaba aiški ir visada tokia pati. Ši išlaidų kategorija yra ypač per mažai finansuojama, taigi neturėtume leisti daryti pažadų, kurių niekada nesilaikoma. Kaip galime tikėtis išspręsti daugiašalių santykių plėtros, bado ar demokratijos konsolidavimo problemas ir nesiūlyti padidinti biudžetą. Jūs netgi siūlote sumažinti jau vykdomos politikos finansavimą.
Per kitas dvi savaites galime padaryti tik vieną dalyką - ne tik dar kartą apsvarstyti ir pateikti kiekvieną biudžeto eilutę, bet ir įvertinti visas galimybes, kaip nustatyti tokią biudžeto struktūrą, kad 2009 m. Europos Sąjungos biudžetas būtų tikroviškas ir vienijantis.
Anne E. Jensen
ALDE frakcijos vardu. - (DA) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, norėčiau pradėti padėka Juttai Haug už bendradarbiavimą rengiant šį pranešimą, kuriam mano frakcija pritaria. Taip pat pritariame keliems Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos ir Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų pateiktiems pakeitimams. ES biudžetas yra svarbi politinpriemonė, net jei, palyginti su visa ekonomika, šis biudžetas yra kuklus. 2009 m. biudžetas turi natūraliai atspindėti politinius prioritetus; ar taip yra iš tikrųjų? ES valstybių ir vyriausybių vadovai patvirtino ambicingą energetikos politikos darbotvarkę; ar šios ambicijos matomos biudžete? Ne, jos nematomos. Naujų, aiškių šios srities prioritetų nėra. Pavyzdžiui, valstybių ir vyriausybių vadovai nusprendė, kad anglimi kūrenamose jėgainėse, kuriose gaudomas ir saugomas CO2, bus pradėti vykdyti 12 bandomųjų projektų, tačiau niekas nežino, iš kur paimti lėšų. Ar ES biudžete neturėtų būti atsižvelgta į šiuos bandomuosius projektus? Aš tik klausiu.
Valstybių ir vyriausybių vadovai nori, kad šį rudenį, patvirtinus imigracijos paktą, būtų galutinai parengta ambicinga bendroji pabėgėlių politika. Ką galima pasakyti apie pasienio agentūros "Frontex", kurios funkcija yra padėti ypač pažeidžiamoms šalims valdyti nuo skurdo besigelbstinčių pabėgėlių srautus, uždavinius? Sprendžiant iš to, ką girdėjome, šiems uždaviniams pinigų nepakanka.
Nuolat nepakankamas užsienio politikos finansavimas. Taip yra ir šiais metais - tikroviško pagalbos Palestinai ir Kosovui biudžeto nėra. Socialistų frakcija Europos Parlamente pasiūlperkelti žemės ūkio biudžete nepanaudotas lėšas į sritis, kurių biudžeto struktūra labai ribota. Taip sprendėme palydovinės navigacijos sistemos "Galileo" finansavimo klausimą. Kita vertus, Komisija plėtros pagalbą pasiūlfinansuoti iš žemės ūkio biudžeto. Manau, kad tai prastas sumanymas. Tai tikras nesusipratimas.
Mano frakcija a priori negali sutikti, kad šiuo metu diskutuojame apie finansinės perspektyvos persvarstymą. Pirmiausia valstybių narių finansų ministrai privalo parodyti, kaip jie ketina suderinti valstybių ir vyriausybių vadovų ambicijas su biudžeto struktūroje nustatytomis viršutinėmis ribomis.
Gérard Onesta
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, Jutta Haug teisi, reikalaudama patobulinti jos biudžeto projektą administracinių išlaidų požiūriu, - ypač kalbant apie agentūras, - taip pat finansų programavimo ir žmogiškųjų išteklių įvertinimo požiūriu.
Daugiausia dėmesio skirsiu Juttos Haug pranešimo skyriui, kuriame pažymima, kad kovos su klimato kaita reikalavimai ir ES biudžetas yra nesusieti. Mūsų biudžetas iš esmės - 1 proc. Europos BVP; tai apgailėtina, palyginti su JAV įsipareigojimu federaliniu lygmeniu biudžetui skirti 20 proc. BVP.
Komisija teigia, kad iš šios nedidelės dalies klimato kaitai ji skiria 10 proc., t. y. - 0,1 proc. BVP; Anot Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, Jungtinių Tautų vystymo programos ir Pasaulio banko, jei iš tikrųjų norime kovoti su klimato kaitos poveikiu, privalome skirti 0,6-1,6 proc. BVP. N. Sterno ataskaitoje nurodoma, kad ši dalis turėtų būti 2 proc. BVP. Taigi, Komisija skiria 500-2000 proc. mažiau, nei rekomenduojama tarptautinėse ataskaitose.
Pateiksiu kitą įdomų skaičių - Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje teigiama, kad per metus visiems pagalbos besivystančioms šalims projektams reikėtų skirti apie 100 mlrd. JAV dolerių. Komisija teigia, kad tai įdomu, kad ji ketina įsteigti Pasaulinį klimato kaitos aljansą ir kad trejus metus kasmet ji skirs po 20 mln. EUR. Taigi, tarp poreikių ir skiriamų išteklių yra didžiulis atotrūkis. Sakydamas "atotrūkis" įsivaizduoju tokį didelį tarpeklį, kad į jį būtų galima sutalpinti visą atmosferoje esantį anglies dioksidą.
Žinau, kad Komisija neturi erdvės manevrams. Išlaidos yra fiksuotos, kiekvienai programai skirti finansiniai paketai yra fiksuoti, pagal kiekvieną programą finansuojamos priemonės ir finansavimo sąlygos yra fiksuotos, Taryba nenori nusileisti, ir - tai dar blogiau - mažina išlaidas. Laime, Komisija turi iniciatyvos teisę; jei tik ji ja pasinaudotų! Kaip sakCatherine Guy-Quint, mes neviršijame finansinės perspektyvos ribų. Turime bent 2 mlrd. EUR maržą. Jei nepanaudosime šios 2 mlrd. dydžio maržos, tai bus ne stebėtina techninbiudžeto klaida, o nesugebėjimas padėti pavojuje atsidūrusiam Europos projektui, nesugebėjimas padėti pavojuje atsidūrusiai planetai.
(Plojimai)
Wiesław Stefan Kuc
Gerb. pirmininke, Komisijos nare, kadencijos pradžioje visi siekėme, kad ES uždavinių įgyvendinimui būtų skirta daugiau lėšų. Deja, tvirtindama 2007-2013 m. biudžeto struktūrą, Taryba nematporeikio padidinti ES biudžeto lygį. Dabar matome pražūtingas šio sprendimo pasekmes.
Šalia Lisabonos strategijos uždavinių įgyvendinimo, neseniai padaugėjo ir kitų bendrų veiksmų. Paminėsiu kelis: europiniai transporto tinklai, Europos technologijų institutas, kova su klimato kaita. Jau buvo problemų finansuojant programą "Galileo"; dabar atsiranda naujos, daug didesnės problemos. Kam kelti didelius tikslus, jei žinome, kad pinigų jiems finansuoti neturėsime. Lėšų, skirtų bendrosios žemės ūkio politikos įgyvendinimui, mažinimas ir jų perkėlimas kitų uždavinių finansavimui toli mūsų nenuves - kas bus su jau pradėtomis įgyvendinti programomis?
Kad bent iš dalies patenkintų mūsų viltis, kolegJutta Haug turėjo atlikti labai sudėtingą darbą. Todėl nuoširdžiai jai dėkoju už atliktą šią sunkią užduotį ir tikiuosi, kad nebus daug pakeitimų.
Esko Seppänen
GUE/NGL frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, Komisijos siūlomas biudžetas yra labai asketiškas.
Juttos Haug pranešime pagrįstai atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugelyje skirsnių maržos yra sumažintos. Mažiausiai lankstumo yra ketvirtajame skirsnyje. Akivaizdu, kad 2009 m. Palestinai ir Kosovui ketinamos skirti sumos neatitiks biudžeto struktūros. Iš esmės yra abejotina, ar šioms reikmėms, kurios viršija šiam skirsniui numatytą biudžeto lėšų sumą, galima naudoti lankstumo priemonę.
Mūsų frakcija pritaria klimato kaitos stabdymui, ir norėtume, kad šis tikslas biudžete būtų aiškiau atspindėtas. Saugumo ir gynybos politikai, kuri skatina ES militarizaciją, skiriamos lėšos nėra bendrojo biudžeto dalis, nors Taryba siūlys, kad būtų priešingai, ypač pirmininkaujant Prancūzijai.
Kai Airija demokratiškai atmetES konstitucijos projektą, susidarnauja padėtis; 2009 m. biudžeto projektą tai paveiks neprognozuojamai.
(Plojimai)
Sergej Kozlík
(SK) Trečius metus iš eilės atotrūkis tarp ilgalaikių biudžeto prognozių ir tikro biudžeto didėja.
Valstybių narių vyriausybės nepakankamai dinamiškai naudoja biudžeto išteklius; dėl to jie galiausiai yra išskirstomi kaip įšaldyti biudžeto ištekliai. Kiekvienais metais jie didėja.
Kita vertus, tendencija metų viduryje didinti mokėjimus mažėja ne tik kalbant apie bendrąjį nacionalinį produktą, bet ir absoliučių metų vidurio skaičių požiūriu. Sutikdamas su šiuo metodu, Parlamentas valstybių narių vyriausybėms kuria minkštesnę ir nuolaidesnę aplinką. Dėl to ateityje bus prasčiau įgyvendinamos svarbiausios Europos Sąjungos politikos programos. Ši padėtis kelia nerimą, ir pranešėja Jutta Haug, nagrinėdama kelis klausimus, į tai pagrįstai atkreipia dėmesį.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad išlaidos konkurencijai ir sanglaudos politikai, kuri skirta skatinti ekonomikos plėtrą ir užimtumą, ir santykiniu, ir absoliučiu požiūriu nuolat mažėja. Tokie pokyčiai nepadidina piliečių pasitikėjimo Europos Sąjungos politika. Šios žinios nėra geros artėjant 2009 m. - rinkimų metams.
Reimer Böge
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, labai anksti Juttos Haug pranešime pateikiamos pirmosios mūsų pastabos dėl preliminaraus biudžeto projekto; jas mes deriname su plenariniu taikinimo procedūros posėdžiu, kuris vyks liepos 17 d.
Natūralu, kad nepatvirtinus Reformų sutarties kai kurie svarbūs į ateitį orientuotos bendrosios politikos aspektai neveikia, tačiau net ir nesant šios sutarties yra daug dalykų, kurie skatina persvarstyti preliminarų biudžeto projektą: atkreipiantis dėmesį ir ryškus deficitas, ypač užsienio ir saugumo politikos srityje, 4 išlaidų kategorija "ES - pasaulinės reikšmės partnerė", G8 valstybių aukščiausio lygio susitikimo rezultatai ir birželio 19-20 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvados.
Bent 13 dalių Europos Vadovų Taryba pateikintensyvią daugiamečio finansinio programavimo persvarstymo programą: Išorės sienų valdymo agentūros ("Frontex") ir Europolo vystymas, Eurojusto stiprinimas, kovos su gaivalinėmis nelaimėmis priemonės, bandomieji antrosios kartos biodegalų ir švarios anglies technologijų projektai, lėšos besivystančių šalių žemės ūkiui, pagalba maisto saugumui ir stabilizavimui, viešosios plėtros pagalbos padidinimas iki 0,7 proc. BNP iki 2015 m., pagalba besivystančių šalių prekybai, imigracijos politika, nauji finansiniai ištekliai kovai su klimato kaita.
Bus įdomu stebėti, kaip finansų ministrai, su kuriais turime derėtis, tvarkysis su valstybių ir vyriausybių vadovų pateiktais pakeitimais, ir kokius skaičius ir pasiūlymus jie pateiks, siekdami paremti šių valstybių ir vyriausybių vadovų politines išlaidas.
Daugiausia dėmesio skirsiu dviem papildomiems aspektams - aš pritariu pagrindiniams pranešėjos teiginiams, kuriuos ji parengintensyviai bendradarbiaudama ir su specialiaisiais komitetais. Jei Komisija mano, kad reikėtų pakalbėti apie žemės ūkio lėšų taupymą siekiant finansuoti naują programą, remiančią besivystančių šalių ūkininkus, iš kur šios lėšos bus gautos. Tačiau tokio projekto integravimas į 2 išlaidų kategoriją, taip sukuriant naują teisinį pagrindą, yra paprasčiausiai nepriimtinas. Jei ketinama finansuoti tokiu būdu, - atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus, - tai yra finansinės perspektyvos persvarstymas, ir tai turėtų būti svarstoma 4 išlaidų kategorijos kontekste.
Antra - privalome daug daugiau diskutuoti apie tai, ar toliau perduoti šias lėšas Jungtinėms Tautoms ar Pasaulio bankui, neturint galimybės sužinoti vidaus audito rezultatus ir garantijų, kad bus laikomasi tinkamų politinių prioritetų. Atsižvelgiant į mūsų patirtį, tai nebus paprasta.
Aišku, mes žinome, kad, pvz., 2008 m. Palestinai išleidome tris kartus didesnę sumą - kaip nurodyta 2009 m. preliminariame biudžeto projekte. Atsižvelgiant į naujus uždavinius ir politinius sprendimus sena gudrybpagal 4 išlaidų kategoriją finansuoti bendrąją užsienio ir saugumo politiką ir naujus prioritetus besivystančių šalių sąskaita yra nepriimtina, ir mes su ja nesitaikstysime.
Costas Botopoulos
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, biudžetas yra politinė, o ne apskaitos priemonė, ir manau, kad šis pranešimas yra geras tuo, kad jame nagrinėjami ne techniniai, o politiniai aspektai.
Du svarbiausi aspektai - tai, kad ES biudžetas neatitinka ES poreikių ir ambicijų, ir tai, kad šiame biudžete neatsispindi ES agentūrų nustatyti konkretūs politikos prioritetai.
Ką galime padaryti dėl pirmojo aspekto? Kas sakoma pranešime? Prašome labai nedaug padidinti mokėjimų asignavimus. Be to, - ir tai labai svarbu, - jau buvo sakyta, kad labai svarbu kuo geriau panaudoti maržas.Kitais žodžiais, labai svarbu, kad kai galime išvengti pinigų švaistymo tam tikroms politikos programoms ir juos panaudoti ES politikos programoms, taip ir padarytume.
Kalbant apie antrą aspektą - kaip sakiau, matome, kad biudžete neatsispindi politikos prioritetai. Pateiksiu du pavyzdžius. Juos minėjo ir kiti Parlamento nariai, bet aš juos pakartosiu.
Kokios svarbiausios ES problemos per pastaruosius politinius metus? Energijos politika, klimato kaita, maisto tiekimas. Šių problemų sprendimų biudžete numatytos labai nedidelės sumos.
Kita problema, kurią minėjo daugelis - išorės politika. Dabar, kai Europa atsiveria ir išskleidžia sparnus, mes vėl mažiname išlaidas.
Trečia, ir man labai svarbi problema - ryšių politika. Matote, kas vyksta, matote, kokią institucinę krizę išgyvena ES. Mums reikia politinių iniciatyvų, o šioms politinėms iniciatyvoms įgyvendinti mums reikia ryšių ir pinigų.
Jan Mulder
(NL) Pradžioje norėčiau padėkoti Juttai Haug ir Komisijos narei. Savo užrašuose užsirašiau ir Tarybai pirmininkaujančią Prancūziją, bet, deja, jos atstovas jau išėjo.
Vienas valstybėms narėms patrauklus šio biudžeto bruožas - mažas mokėjimų asignavimų procentas. Manau, kad 0,9 proc. yra vienas mažiausių procentų per pastaruosius metus. Galime įvertinti, jis realus, ar ne. Šis procentas gali būti mažas, bet jis privalo būti realus; mes jau girdėjome, kad gali atsirasti daug naujų prioritetų.
Kaip daugelis jau sakė, viena problemų, kurias turėsime spręsti - 4 išlaidų kategorija. Pagal šią kategoriją, viena pagrindinių organizacijų, kurioms skiriamos lėšos, yra Jungtinės Tautos. Ką tik grįžau iš Kosovo, kuriame lankiausi su Biudžeto kontrolės komitetu. Tai, ką ten išgirdome apie Jungtines Tautas, optimizmo nesuteikia. Manau, kad Komisija turi dar kartą gerai įvertinti savo politiką šios organizacijos atžvilgiu.
Kitas aspektas yra 5 išlaidų kategorija. Manau, kad šiuo metu marža yra 121 ar 123 mln. Kaip ši marža atrodo sparčiai augančios infliacijos kontekste? Nuo keturių iki penkių procentų per metus. Kaip tai veikia Komisijos išlaidas žmogiškiesiems ištekliams, pastatams ir kt. Kokia galima padaryti išvadas?
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gerb. pirmininke, šiose diskusijose norėčiau atkreipti dėmesį į keturis aspektus. 2009 m. biudžete numatyta, kad įsipareigojimams skirtų lėšų dalis yra 1,04 proc. BNP, o mokėjimams skirtų lėšų dalis - tik 0,9 BNP; tai reiškia, kad, palyginti su 2008 m., mokėjimams skirta suma sumažėjo 3,3 proc. Esant tokiam mažam biudžetui, bus sunku įgyvendinti Europos Komisijos ir Parlamento pasiūlytus prioritetus, ypač atsižvelgiant į tai, kad kasmet prioritetų skaičius didėja. Trečia - ypatingo dėmesio nusipelno 4 išlaidų kategorijai, kurios antraštindalis "ES - pasaulinės reikšmės partnerė", skirtos lėšos, nes jos tik 1,8 proc. didesnės nei 2008 m., nors jau daugelį metų akivaizdu, kad ši sritis finansuojama per mažai. Ketvirta - toks nedidelis lėšų 4 išlaidų kategorijai augimas dar labiau neaiškus, nes jos skiriamos ir ES pagalbos maistui besivystančioms šalims programoms - pagrindinių žemės ūkio žaliavų kainos per pastaruosius mėnesius išaugo keliasdešimt procentų.
Baigdamas norėčiau pasveikinti pranešėją Juttą Haug dėl to, kad ji parenglabai išsamų pranešimą, kuris dar kartą parodo, kad Komisija ir Taryba vertina biudžeto rengimo procesą daugiausia kaip apskaitą.
Margaritis Schinas
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, šiuo metu vyksta aiškių įgaliojimų deryboms su Taryba, kurios vyks kitą savaitę, nustatymo procesas.
Suprantu, kodėl daug kalbėjusių kolegų Parlamento narių ragino labiau pasistengti dėl problemų, susijusių su jų kompetencijos sritimis (pvz., išorės santykiais). Tačiau manau, kad šiais metais šie įgaliojimai turėtų būti nustatyti remiantis tuo, ko iš biudžeto tikisi piliečiai - o ne tuo, ko tikimės mes - dėl specifinių savo interesų ar kitų dalykų.
Mano nuomone, daugiausia dėmesio privalome skirti problemoms, kurios šiandien svarbiausios Europos piliečiams. Šios problemos - didelės kainos, klimato kaita, konkurencingumas ir aplinka.
Tai keturi kertiniai akmenys, kuriais turėtume grįsti įgaliojimus. Manau, kad esame teisingame kelyje, tačiau neturėtume nukrypti nuo šio kurso.
Norėčiau pakalbėti apie pirmininko J. Barroso vakar netikėtai pateiktą idėją, kurią jis paskelbs ir G8 šalių aukščiausio lygio susitikime šiandien ar rytoj; ji susijusi su maisto saugumu. Turėtume įvertinti šią idėją; tačiau turėtume tai daryti naudodami standartinę ES biudžeto rengimo procedūrą. Kitais žodžiais - turėtume ją, kaip biudžeto principą, apsvarstyti su Taryba ir nuspręsti, ar ją reikėtų pateikti kaip ES pasiūlymą tarptautiniuose forumuose.
Baigdamas norėčiau tarti keletą žodžių apie imigraciją. Aš atvykau iš valstybės narės, kurios išorės sienos - ES sienos - patiria didelį spaudimą; tai ypač pasakytina apie išorės jūrų sienas. Manau, kad šiais metais turėtume ypač pasistengti "Frontex" srityje, ypač kalbant apie jos jūrų aspektą ir tokias operacijas, kaip, pvz., Egėjo jūroje vykdytą operaciją "Poseidon"; vykdant šią operaciją, per praėjusių metų vasaros mėnesius buvo išspręsta 700-800 nelegalios imigracijos atvejų.
Mums reikia šios priemonės ir bent jau paminėjimo biudžete - aš bendrauju su kitais to paties siekiančiais Parlamento nariais - kad pirmą kartą būtų sukurtas valstybių narių solidarumo mechanizmas sprendžiant administracinių išlaidų ir administracinės imigrantų priėmimo naštos problemas.
Jo mes dar neturime ir jo mums labai reikia. Kai kurioms valstybėms narėms tai kelia didelę įtampą, ir manome, kad esame ypač atsakingi už tai, kad jis pradėtų veikti.
Baigsiu, kaip pradėjau. Jei biudžete atsižvelgiame ne į piliečių viltis, bet į specifinius interesus ir lobistų grupes, jis bus nesėkmingas.
Vladimír Maňka
(SK) Dėkoju Juttai Haug už puikų pranešimą.
2009 m. biudžeto projekte, viena vertus, stiprinamos 2007-2013 m. finansinio laikotarpio programos, kita vertus - dėmesys skiriamas būtinybei spręsti skubiai spręstinas problemas ir uždavinius. Kalbant apie regionų politiką - siekiame pagerinti nepakankamai išsivysčiusių regionų gyventojų socialinę ir ekonominę padėtį. Mūsų tikslas - sumažinti nelygybę tarp Europos regionų. Palyginti su 2008 m., išmokos pagal 1b išlaidų subkategoriją sumažėjo beveik 14 proc. Be abejo, norime sugebėti spręsti esamas ir būsimas problemas ir tuo pat metu laikytis visos Bendrijos solidarumo principo. Todėl privalome užtikrinti, kad sanglaudos politikai reikalingi ištekliai ateityje būtų ir toliau garantuojami.
Siekdami įtikinti piliečius, kad jų finansiniai ištekliai yra naudojami atsakingai, privalome užtikrinti, kad veiksmų programos ir dideli projektai būtų veiksmingai įgyvendinami. Todėl labai svarbios valstybių narių įgyvendinamos analizės ir tolesnės priemonės. Svarbu įvertinti 2000-2006 m. sanglaudos politikos rezultatus.
Nathalie Griesbeck
(FR) Gerb. pirmininke, pirmiausia noriu pasakyti, kad labai gerbiu Juttą Haug, kuri ugningai pristatišsamų, reiklų ir labai drąsų pranešimą dėl biudžeto, kuriam Biudžeto komitete vienbalsiai pritarta ir kuriuo siekiama išaiškinti, kad rengiamame 2009 m. biudžete Parlamentui trūksta skaidrumo ir aiškumo.
Natūralu, kad pranešime tiksliai nurodomi pagrindiniai Parlamento reikalavimai - su konkurencija susijusi politika, regionų politika, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, žemės ūkis ir maisto sauga; kiek mažiau pabrėžiami su užsienio politika ir Europos kaimynystės politika susiję reikalavimai.
Tačiau per šį trumpą man suteiktą laiką norėčiau pabrėžti, kad šiuo metu svarbu neaukoti 3b subkategorijoje numatytų asignavimų. Šiuo metu, kai ES trūksta piliečių pasitikėjimo ir Europa siekia įkvėpti savo piliečius, labai svarbu, kad vykdydami kultūros, jaunimo ir sveikatos politiką sukurtume tikrus Europos piliečius. Pritariu Juttai Haug, kuri apgailestavo, kad būtent šių sričių, kurios padeda parodyti, ką Europa daro dėl savo piliečių, finansavimas padidintas mažiausiai.
Galiausiai apibendrindama norėčiau paprašyti Tarybos ir jai pirmininkaujančios šalies - apgailestaudama, kad šiuo svarbiu diskusijų metu Tarybos atstovo čia nėra, per pirmąjį svarstymą nemažinti preliminariame biudžeto projekte numatytų išlaidų, kaip Taryba darydavo ankstesniais metais. Šiuo tikslu mūsų institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti, o su Europos Parlamentu, kaip su Europos politikos formavimo institucija ir - tai dar svarbiau - kaip su piliečių atstovu esminės svarbos politiniu procesu - priimant biudžetą - turi būti visapusiškai konsultuojamasi.
Valdis Dombrovskis
(LV) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, kalbėdami apie Europos Komisijos parengtą 2009 m. biudžeto projektą, pirmiausia turėtume atkreipti dėmesį į tai, kad įsipareigojimų asignavimai padidinti iki 134,4 mln. EUR, t. y. - 3,1 proc. Tuo pat metu mokėjimų asignavimai mažinami 3,3 proc., o mokėjimo asignavimai ES sanglaudos politikai mažinami 14 proc. Žinoma, mokėjimų asignavimų ES sanglaudos politikai sumažinimas susijęs su užsitęsusiomis programavimo problemomis, kurios kliudo valstybėms narėms pradėti visiškai įsisavinti ES lėšas. Tačiau Europos Komisija daugiau dėmesio turėjo skirti ne mechaniškam mokėjimų asignavimų sumažinimui, o sėkmingai išteklių įsisavinimo pradžiai ir administracinės naštos mažinimui. Manau, kad šį klausimą dar kartą rimtai apsvarstysime taikinimo posėdyje. Kalbant apie ES biudžeto 4 išlaidų kategoriją, kurioje kalbame apie ES, kaip apie pasaulinės reikšmės partnerę, akivaizdu, kad Europos Komisijos siūlomų išteklių nepakanka. Būtina persvarstyti biudžeto 4 išlaidų kategorijos projektą - atsižvelgiant į ES įsipareigojimus dėl Kosovo, Palestinos ir kitų aspektų, ir nustatyti tikroviškus skaičius. Kalbant apie naujus ES prioritetus - ES bendrą energetikos politiką ir kovą su klimato kaita - šiuo metu šiems tikslams skirti ES biudžeto ištekliai aiškiai nepakankami. Žinoma, didesni ES biudžeto struktūros pokyčiai įmanomi tik per ES finansinės perspektyvos tarpinę peržiūrą, tačiau tam tikrus pakeitimus galima padaryti anksčiau - pvz., leisti valstybėms narėms nukreipti daugiau ES lėšų energijos vartojimo efektyvumo tikslams ir gyvenamųjų namų šildymo programoms. Galiausiai kalbant apie institucines problemas - 2009 m. procedūra buvo pradėta manant, kad kitais metais įsigalios Lisabonos sutartis. Esama su Lisabonos sutartimi susijusi padėtis nėra labai aiški, ir svarbu susitarti, kokie ES biudžeto valdymo institucijų procedūrų pakeitimai bus nustatyti šia sutartimi. Dėkoju už dėmesį.
Gabriela Creţu
(RO) Bendrosios rinkos rėmimas yra pagrįstas, jei pasiekiame aukštą vartotojų pasitikėjimo lygmenį - užtikrindami prekių ir paslaugų saugumą, efektyviai spręsdami problemas ir užtikrindami sąžiningą konkurenciją.
To siekiama IMCO komiteto pasiūlymais dėl 2009 m. biudžeto. Prašome skirti papildomų lėšų SOLVIT tinklui, kuris, nepaisant pagrįstų vilčių, nepasiekprognozuoto efektyvumo sprendžiant su vidaus rinka susijusias piliečių teisines problemas.
Taip pat remiame tolesnį su vartotojais ir rinkos tyrimais, įskaitant kainas, susijusių projektų ir rinkos priežiūros priemonių finansavimą.
Surinkti duomenys gali paaiškinti galimus iškraipymus ir padėti rasti tinkamas sudėtingų situacijų sprendimo priemones. Pažymime, kad daugumos mūsų aptariamų skyrių finansavimas tinkamas, tačiau raginame susirūpinti vienu aspektu - tuo, kad esama biudžeto išlaidų struktūra yra visiškai neskaidri.
Taigi, apsunkinama demokratinviešųjų lėšų skyrimo kontrolė; su tuo Parlamentas aiškiai nesutinka.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Pirmajame Europos Parlamento pranešime dėl 2009 m. preliminaraus biudžeto projekto turėtų būti labai aiškiai nurodyti dabartiniai Europos Sąjungos politiniai prioritetai.
Taigi, manau, kad pranešime buvo labai pabrėžiami biudžeto trūkumai kovos su visuotiniu atšilimu požiūriu, tačiau nepakankamai kalbėta apie Europos Sąjungos piliečių patiriamą maisto krizę. Mūsų biudžeto prioritetai turi būti kainų krizir maisto tiekimo nesaugumas, kuriuos patiriame pirmą kartą per daugiau nei trisdešimt metų.
Manau, kad vienintelpriemonė, kuria galime efektyviai reaguoti į padėtį, yra bendroji žemės ūkio politika. Tik ji gali užtikrinti pakankamą maisto produktų gamybą Europoje.
Dėl šios priežasties nesutinku su pagal 2 antraštinę dalį numatytos maržos būtų naudojamos kitoms sritims ir ne žemės ūkiui. Antra, keletą metų matome, kad pirmojo ramsčio sričiai skirtos lėšos - nuo tiesioginių išmokų ūkininkams iki lėšų kaimo plėtrai - įvairiais būdais perkeliamos į antrojo ramsčio sritį.
Primenu jums, kad kaimo plėtros projektai nepadės padidinti gamybos Europoje, taigi - ir spręsti dabartinės maisto krizės problemų.
Nors tendencija moduliavimo priemonėmis vykdyti šiuos perkėlimus tęsiasi jau keletą metų, esamoms problemoms spręsti mums reikia geriausių priemonių , ir šios priemonės yra tradicinės bendrosios žemės ūkio politikos priemonės.
Szabolcs Fazakas
(HU) Gerb. pirmininke, dėkoju už suteiktą galimybę kalbėti. Komisijos nare, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją Juttą Haug dėl puikaus jos darbo ir mums pateiktos išsamios pozicijos; ji bando iš esamos ribotos struktūros sukurti biudžetą, kuris galėtų padėti įgyvendinti mūsų prioritetus ir reaguoti į globalias problemas.
Europos Sąjungai gresiančios stagfliacijos požiūriu tai, kad šiuo metu didžiausia biudžeto išlaidų kategorija yra plėtros, užimtumo, naujovių ir sanglaudos skirsnis, yra svarbus ir teigiamas žingsnis. Biudžeto eilutėse taip pat numatyti ištekliai, susiję su klimato kaita ir konkurencingu energijos tiekimu. Būtų netgi geriau, jei šiems klausimams - taršos CO2 dujomis mažinimo, energijos taupymo ir atsinaujinančios energijos - būtų sukurtos atskiros išlaidų kategorijos, ir taip prisidėta prie bendros, tvarios Europos energetikos politikos. Dėkoju jums.
Brigitte Douay
(FR) Gerb. pirmininke, po Airijos referendumo dar labiau reikia, kad ES labiau klausytų piliečių ir kasdien geriau juos informuotų apie jiems svarbius klausimus; tai ypač reikalinga dabar, iki rinkimų Europoje likus mažiau nei metams, jei norime sudominti rinkėjus Europos problemomis ir savo tikslams ir politikai užtikrinti bendrą pritarimą.
2009 m. biudžeto padėtis, apie kurio pagrindines problemas, plačiai konsultuodamasi, Jutta Haug parengpuikų pranešimą, yra sudėtinga. Iš jos pranešimo prisimenu teiginius dėl pilietybės ir geresnio informavimo problemų, kurios yra susijusios su daugeliu 2009 m. iššūkiu; šioms problemoms spręsti reikia didelių išteklių, o atitinkamos išlaidų kategorijos marža, deja, yra maža.
Informacija yra labai svarbi demokratijos priemonė. Senųjų ir naujųjų valstybių narių piliečiams reikia geresnės informacijos apie ES aktualijas ir ypač biudžetą. Šiuo tikslu svarbiausios institucijos turi jiems perduoti aiškias, aktualias ir tarpusavyje suderintas žinias. Šiuo požiūriu raginimai sukurti visoje Europoje atpažįstamą "Europos Sąjungos" ženklą, kuris būtų svarbus kiekvienam piliečiui, yra svarbi priemonįtraukiant piliečius į Europos projektą.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gerb. pirmininke, metiniai biudžetai yra tam tikras kompromisas tarp daugiametėse finansinėse programose nustatytų strateginių tikslų įgyvendinimo ir esamos politinės ir ekonominės padėties - ypač būtinybės spręsti nenumatytas rinkos problemas.
Būtent tokia padėtis šiandien ir yra - labai išaugo energijos ir degalų kainos, yra aiškių pasaulinės maisto krizės požymių, taip pat išaugo pagrindinių maisto produktų kainos. Kokius veiksmus Komisija planuoja ir kokią biudžeto lėšų sumą galime skirti tebesitęsiančioms problemoms spręsti - kad kriznepagilėtų?
Daug metų dirbame prie svarbaus energetikos ir klimato teisės aktų paketo. Tačiau ar šis tikslas atsispindi 2009 m. biudžeto finansiniuose prioritetuose? 2009 m. vyks rinkimai į Europos Parlamentą. Turėsime pateikti ataskaitą, kaip skirstėme mokesčių mokėtojų pinigus ir kokiu mastu šis paskirstymas suderinamas su Europos ir jos piliečių tikslais ir poreikiais.
Jutta Haug
pranešėja. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, labai jums dėkoju už gerus žodžius, už mano darbo įvertinimą ir, žinoma, už jūsų paramą. Tačiau, kaip ir aš, jūs žinote, kad darbą galima padaryti ir padaryti tinkamai tik tada, kai prie jo prisideda visi Parlamento nariai. Tik tada esame pakankamai stiprūs santykiuose su Taryba ir galime įgyvendinti dalykus, kuriuos laikome svarbiais.
Man ypač patiko, ką Laszló Surjan pasakapie Komisijos narę ir mane - kad esame du sukibę krumpliaračiai. Manau, kad šis vaizdinys ypač geras, nes kai du krumpliaračiai sukimba, jie kažkaip juda - to mes ir norime. Norime, kad vyktų judėjimas, kad biudžetas nebūtų statiškas, o labiausiai norime išjudinti Tarybą. Kaip pasakpirmininkas, valstybių ir vyriausybių vadovai savo aukščiausio lygio susitikimuose gali skelbti komunikatus apie visokius nuostabius dalykus, tačiau galiausiai visus šiuos reikalus turi išjudinti Komisija ir Parlamentas. Žinoma, Taryba, kaip viena biudžeto valdymo institucijų, taip pat yra šio proceso dalis, tačiau man susidaro įspūdis, kad mes visada turime įtraukti Tarybą į šį judėjimą, kadangi Taryba nesiima iniciatyvos veikti.
Dar kartą analizavome preliminarų biudžeto projektą, pasikeitime nuomonėmis ir labai anksti - prieš vasaros pertrauką - nusprendėme, koks turėtų būti kitų metų Europos Sąjungos biudžetas. Tai geras pagrindas, kuriuo remdamiesi pradėsime rengtis po vasaros pertraukos prasidėsiančiam pirmajam svarstymui.
Tikiuosi, kad tuo metu visų narių parama bus tokia pat stipri kaip ir šiandien.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2008 m. liepos 8 d., antradienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Cătălin-Ioan Nechifor  
Biudžeto komitetas reikalauja iš tikrųjų remti neturtingus regionus ir prašo didesnio biudžeto, taip įgyvendinant Europos solidarumo principą. Juttos Haug pranešimu siekiama, kad 2009 m. biudžetas būtų išsamesnis, pabrėžiami esami Europos Sąjungos prioritetai, įskaitant kovą su klimato kaita ir solidarumą neturtingiems regionams.
Būtina, kad šioje naujoje koncepcijoje būtų labiau atsižvelgiama į neturtingų regionų problemas ir poreikius, taip pat, remiantis atitinkamų Europos institucijų vykdomo plėtros pažangos stebėjimo duomenimis, būtina padidinti finansavimą, nes tai padėtų sumažinti atotrūkį ir užtikrinti ekonominę ir socialinę sanglaudą.
Rumunijai toks biudžeto pakeitimas būtų naudingas besivystančių regionų finansavimo požiūriu, nes 6 iš 8 besivystančių šalies regionų yra tarp 15 neturtingiausių Europos Sąjungos regionų, o šiaurės rytų regionas šiais metais šiame sąraše yra paskutinis. Taigi, turime svarbią galimybę sumažinti didelius mūsų ir Vakarų Europos šalių regionų ekonominius, socialinius, kultūrinius ir civilizacinius skirtumus; privalome dėl to kovoti ir nuolat tuo rūpintis.
