Veiksmai, kurių bus imamasi naudojant sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal BŽŪP (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Friedricho-Wilhelmo Graefe zu Baringdorfo pranešimas Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto vardu apie pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008-2013 metais naudodama sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal bendrąją žemės ūkio politiką-C6-0273/2007-.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, prieš pradėdamas kalbėti apie šio pranešimo turinį, pirmiausia noriu padėkoti pranešėjui, ponui Graefe zu Baringdorf, taip pat Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nariams už jų atliktą darbą, vertinant Komisijos pateiktą pasiūlymą.
Pirmiausia noriu pateikti keletą bendro pobūdžio pastabų, siekdamas tinkamai apibūdinti Komisijos pasiūlymo kontekstą. Komisijos pasiūlymas yra susijęs su žemės ūkio meteorologine sistema, naudojama pasėlių derliaus prognozėms rengti ir pasėlių plėtrai Europos Sąjungoje stebėti. Ši sistema buvo sukurta 1990-aisiais, ir visiškai veikia nuo 1998 m. Turiu pasakyti, kad tai yra labai naudingas įrankis.
Ši sistema teikia Komisijos tarnyboms tikslią informaciją apie grūdų sektoriaus padėtį bei padeda Komisijai laiku priimti bendros žemės ūkio politikos srities sprendimus, todėl manau yra visiškai natūralu, kad ji finansuojama konsultavimo lėšomis.
Leiskite pakalbėti apie kai kuriuos Žemės ūkio komiteto ataskaitoje pateiktus pasiūlymus. Jums kelia susirūpinimą sukauptų duomenų naudojimas. Šiuo klausimu noriu labai aiškiai pasakyti: kontrolnėra šios sistemos tikslas, ji negali būti ir nebus naudojama kuriuo nors būdu kontroliuoti ūkininkus Europos Sąjungoje.
Žvelgiant iš techninio taško, sistemos nuotolinių jutiklių sukurtų vaizdų skiriamoji raiška yra gerokai per menka, kad būtų galima atlikti kokią nors kontrolę, o ši sistema neturi nieko bendro su mūsų Integruotąja administravimo ir kontrolės (Administration and Control (IACS)) sistema, ir tą reikia taip pat aiškiai pasakyti.
Pranešėjas taip pat pažymi, kad nėra sutarimo, ar siūloma sistema iš tiesų veikia. Sistemos kūrimo darbai pradidėjo devintojo dešimtmečio pabaigoje; o nuo 1998 m., kai sistema pradėjo visiškai veikti, ji faktiškai nuolat teikKomisijos tarnyboms derliaus prognozes. Šią informaciją naudojame savo kasdieniniame darbe, pavyzdžiui, analizuodami grūdų sektoriaus pasiūlos ir kainų pokyčius.
Pernai, 2007 m. rugsėjį, Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktame pranešime Komisija pateiksistemos įvertinimą, kuris faktiškai pademonstravo sistemos naudą. Nacionaliniu lygiu sistemą yra įgyvendinusios kelios valstybės narės, o kitos šalys naudoja arba kuria panašius įrankius, todėl šiuo klausimu ne visiškai su Jumis sutinku.
Baigdamas, noriu pasakyti, kad sveikinu principą sudaryti sąrašą kosmoso ir nuotolinių jutiklių technologijos panaudojimo projektų ir iniciatyvų. Tačiau šis pasiūlymas nėra tam tinkama vieta. Jis priklauso Europos iniciatyvos dėl aplinkos ir saugumo pasaulinio stebėjimo sričiai. Taigi, kalbame apie šiek tiek skirtingus dalykus, bet aš esu pasirengęs išklausyti gerbiamų Parlamentarų komentarus.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
pranešėjas - (DE) Gerb. pirmininke, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto koordinavimo komitete mes svarstėme, ar rengti pranešimą, ar jo nerengti. Man buvo pavesta nuodugniau išnagrinėti šį klausimą ir vėliau buvo nuspręsta pateikti pranešimo projektą. Tai reiškia, kad šį vakarą dviese galime dar kartą apsvarstyti šį klausimą - tai yra pats savaime naudingas dalykas.
Mes suabejojome dėl kelių aspektų ir mūsų abejones atspindi pateikti pakeitimai. Visų pirma, Komisijos pranešime teigiama, kad dėl pasiūlymo Taryboje, kaip ir kitur, beveik nebuvo ginčytasi. Tačiau mūsų pasiteiravimas parodė, kad kai kurioms šalims, ypač Šiaurės Europoje, iš palydovų gauti duomenis nėra labai naudinga, nes darant nuotraukas šiose šalyse viską tebedengia sniegas.
Antra, duomenis renka privačios įmonės ir pateikia juos Komisijai. Pagrindiniai šių įmonių klientai yra naftos ir dujų pramon- verslo sritis, kurioje vyksta tam tikros spekuliacijos. Mes privalome užtikrinti - todėl norėtume pasinaudoti Parlamento analitinės priežiūros galiomis - kad surinkti duomenys tikrai nebūtų susiję su privačiomis spekuliacinėmis ambicijomis ir būtų panaudoti tik derliui ir derlingumui prognozuoti. Vis dėlto, kaip žinote, tie patys duomenys yra panaudojami spekuliacijoms produktų ateitimi vertybinių popierių biržoje ir tokios prognozės galėtų būti panaudotos šiuo tikslu.
Prieš tęsdamas norėčiau pabrėžti, kad Komisiją ir Parlamentą sieja bendras interesas šioje srityje, tačiau Parlamentui priklauso analitinės priežiūros funkcija, todėl mums naudinga apie tai kalbėti ir prašyti, kad Komisija pateiktų ataskaitas, kuriose būtų aiškiai nurodyta, kaip panaudoti šie duomenys, kaip ir kokiu tikslu jie surinkti. Raginame Jus atsiskaityti ateinančiais metais.
Mus taip pat nustebino, kad staiga prireikpakeisti duomenų surinkimo finansinį pagrindą. Iki šiol tam buvo skirta atskira biudžeto eilutir asignavimų padidinimas arba pasiūlymai juos išlaikyti turėjo būti apsvarstyti. Dabar ši veikla turėtų būti perkelta į Garantijų fondą, kurio atžvilgiu Parlamento analitinės priežiūros galios yra mažesnės. Galime laikytis prielaidos, kad 2009 m. pradžioje įsigaliojus Sutarčiai, Garantijų fondo nebeliks ir šie klausimai visiškai priklausys Parlamentui. Toks požiūris buvo bent jau pasiūlytas ir gavus ataskaitą dar nebuvo aišku, kada Sutartis turėtų įsigalioti. Todėl mes atsakėme, kad jokių pakeitimų šiuo metu nepageidaujame; viskas turi likti ten, kur buvo, t. y. biudžeto eilutėje, kurią Parlamentas išlaidų dalyje galėtų nuodugniai išnagrinėti.
Apskritai, Komisijos nare, aš manau, kad yra daug svarbesnių už mūsų svarstymus problemų, susijusių su "sveikatos patikrinimu", kurias reikia išnagrinėti ir išspręsti. Vis dėlto ūkininkai reaguoja labai jautriai, jeigu jiems kyla įtarimų, kad yra šnipinėjami. Jūs aiškiai pasakėte, kad kalbame ne apie sekimą arba šnipinėjimą. Aš mielai perduosiu šiuos žodžius, tačiau Jūs turite mus suprasti. Kaip parlamentarai, mes privalome tuo pasirūpinti. Šį klausimą nagrinėjome ir pastabas pateikėme, nes esame atskaitingi savo rinkėjams.
Esther Herranz García
PPE-DE frakcijos vardu. - (ES) Labas vakaras, gerb. pirmininke, Komisijos nare, šį vakarą vėl svarstome klausimus, susijusius su žemės ūkiu. Komisija savo pranešime pažymi, kad pastaraisiais metais nuotolinis stebėjimas parodė, kaip teisingai galime tvarkyti bendrosios žemės ūkio politikos valdymo poreikius. Tradicinės statistinės ir žemės ūkio prognozavimo sistemos pamažu tampa pasenusiomis, įtraukus naujas technologijas į visas mūsų gyvenimo sritis.
Šios technologijos leido tiksliau, objektyviau, greičiau ir dažniau atlikti stebėjimus bei sutaupyti lėšų, skirtų tolesnėms priemonėms ir žemės ūkio išlaidų priežiūrai. Todėl nuotolinis stebėjimas yra labai reikalingas bendrajai žemės ūkio politikai.
Pranešimo projekte, kuris bus pateiktas balsuoti rytoj, iš esmės pritariama Europos Komisijai, išskyrus vieną aspektą, kuris man atrodo svarbus, nes yra susijęs su priemonės finansavimu. Žemės ūkio komitete aš pritariau pranešėjo pasiūlymui nuotoliniam stebėjimui skirti 9,2 mln. eurų ne iš Europos žemės ūkio garantijų fondo. Šios lėšos užtikrintų tolesnę Bendrijos paramą nuotolinio stebėjimo plėtrai visose valstybėse narėse.
Todėl džiaugiuosi Žemės ūkio komiteto balsavimo rezultatais. Komiteto pranešime taip pat nurodyta būtinybkaupiant duomenis iš kosmoso pasinaudoti Jungtinių tyrimų centro kompiuterių galimybėmis, o ne sukurti naują kompiuterinę infrastruktūrą, kaip siūloma Komisijos.
Mes turėtume racionalizuoti infrastruktūrą ir biudžetą, todėl turėtume pritarti dokumentui, dėl kurio bus balsuojama rytoj.
Lily Jacobs
PSE frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, nėra nieko, ko technologijos negalėtų padaryti. Todėl mums buvo pateiktas Europos Komisijos pasiūlymas išplėsti programą, kuri naudojasi naujausiomis technologijomis Europos žemės ūkiui prižiūrėti. Po ilgų mokslinių tyrimų metų juose dalyvavę mokslininkai pagrįstai gali didžiuotis savimi.
Pasinaudojant palydovais galima, pavyzdžiui, prižiūrėti, kaip naudojama žemir kokia jos būklė, analizuoti klimato kaitos poveikį ir net numatyti derlių. Tai reiškia, kad mes galime valdyti padėtį ir laiku numatyti arba apsisaugoti nuo problemų, pavyzdžiui, susijusių su blogu javų derliumi šiais metais.
Aš buvau inžinierė, todėl man šis praktinis aukštųjų technologijų pritaikymas mūsų gerovei puoselėti atrodo labai įdomus. TomTom sistema žemės ūkyje. Kas būtų pagalvojęs? Dabar mes turime nuspręsti, ar kaip Parlamentas pasisakome už tolesnius šios technologijos mokslinius tyrimus ir panaudojimą? Kaip galėtume pasakyti ne?
Savo kolegoms iš socialistų frakcijos rekomenduoju balsuoti už šią direktyvą, tačiau norėčiau pateikti porą pastabų Komisijos narei, kuri yra čia su mumis šiuo vėlyvu metu.
Visų pirma, turiu abejonių dėl šios programos ir biudžeto įtraukimo į Žemės ūkio garantijų fondą. Iki šiol šiam projektui buvo skirta atskira biudžeto eilutė, todėl Parlamentas turėjo galimybę įvertinti padėtį ir reguliariai gauti informaciją. Nors programos naudingumas seniai įrodytas, moksliniai tyrimai vyksta toliau. Manau, būtų labai blogai, jeigu Komisija daugiau nepateikinėtų mums ataskaitų apie programos pažangą bei rezultatus ir jau skirtas lėšas. Kaip Europos Parlamento narir suinteresuota šalis, raginčiau palikti atskirą biudžeto eilutę, kad ateityje būtume informuoti ir galėtume dalyvauti svarstymuose.
Antra, norėčiau, kad visi mokslinių tyrimų rezultatai būtų laisvai prieinami kitoms suinteresuotoms šalims, pavyzdžiui, universitetams arba mokslinių tyrimų institutams. Klimato mokslinių tyrimų srities duomenys, gaunami per MARS ir LUCAS, galėtų būti ypač naudingi.
Gerb. pirmininke, Komisijos nare, savo pirmąją kalbą šioje plenarinėje sesijoje norėčiau pabaigti minėtu prašymu dėl skaidrumo. Tikiuosi teigiamo atsakymo iš M. Fischer Boel.
Samuli Pohjamo
ALDE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, visų pirma, norėčiau padėkoti pranešėjui F.-W. Graefe zu Baringdorfui už puikiai parengtą temą diskusijai. Jis dirbo sunkiai ir išryškino trūkumus bei problemas, susijusias su nuotoliniu stebėjimu.
Visos pastabos dėl atsargaus požiūrio, skaidrumo ir tikslaus technologijų aprėpties apibūdinimo yra teisingos. Nuotolinis stebėjimas idealiu atveju yra būdas greitai gauti informaciją apie ūkių būklę, javų derlių ir augimo sąlygas. Šią informaciją vėliau galima panaudoti, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams, planuojant žemės ūkio rinkodarą ir administruojant bendrąją žemės ūkio politiką.
Kaip minėjo pranešėjas, naudojami metodai vis dar turi daug trūkumų. Įvairiose valstybėse narėse sąlygos skiriasi, todėl iš valstybių narių gautų duomenų negalima visiškai palyginti. Pavyzdžiui, mano šalyje Suomijoje sniegu padengti žemės sklypai dažnai būna tokie maži, kad nustatyti paviršiaus plotą iš palydovų nuotraukų ne visada pavyksta. Todėl pakeitimas, kad gauta informacija turėtų būti naudojama tik derliui prognozuoti, o ne kontrolei, yra priimtinas.
Ūkininkai dabar kenčia nuo biurokratizmo, darbo su dokumentais ir nuolatinės priežiūros. Taikomos nepagrįstai griežtos sankcijos, jeigu jie netyčia padaro klaidų, nes nėra tinkamai konsultuojami. Tikėkimės, kad plėtojant nuotolinio stebėjimo metodus sumažės biurokratijos, kuri ūkininkams yra nesibaigianti kančia.
Tačiau pirma turėtume gauti tikslesnius mokslinių tyrimų rezultatus, kurie užtikrintų, kad metodai yra tikrai patikimi ir visiems ūkininkams taikomi objektyviai. Įvesdami naujus metodus taip pat turime įsitikinti, kad bus išsaugotas ūkininkų privatumas ir visas procesas vyks skaidriai.
Bogdan Golik
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, norėdami, kad bendroji žemės ūkio politika gerai veiktų, visų pirma turime turėti tikslius ir patikimus duomenis.
Nuotolinio stebėjimo technologijos, kaip ir kitos priemonės, leidžia prižiūrėti žemės apdirbimą ir prognozuoti derlių. Tai yra ypač svarbu atsižvelgiant į spartėjančią klimato kaitą. Naudodamiesi nuotoliniu stebėjimu mes galime anksčiau nustatyti augalų vystymuisi nepalankias sąlygas ir greičiau bei tiksliau numatyti, kurioms teritorijoms grėsmę kelia sausros. Šios technologijos teikia duomenis ekonometriniams modeliams, kuriuos dažnai naudojame svarstydami, kokias pasekmes turės pokyčiai bendrojoje žemės ūkio politikoje. Turėdami tikslesnius pirminius duomenis galėsime sumažinti klaidų prognozių scenarijuose tikimybę.
Todėl aš manau, kad būtina tęsti MARS projektą. Vis dėlto projekto finansavimo šaltiniai turėtų likti tie patys, t. y., atskiroje biudžeto eilutėje ir ne iš Europos žemės ūkio garantijų fondo. Projektas yra finansuojamas iš ES lėšų - iš mūsų piliečių mokesčių, todėl manau, kad turėtų būti atlikta MARS projekto ir potencialių jo technologijų, kurios dar nebuvo panaudotos, veiksmingumo studija.
Kaip visada norėčiau pasveikinti pranešėją su puikiu pranešimu. Visiškai su juo sutinku - mes privalome įsitikinti, kad sistema taps labiau konsoliduota ir, visų pirma, produktyvesnir naudingesnė.
Paskutinis aspektas, kurį norėčiau aptarti, yra prieiga prie duomenų. Visiems turėtų būti suteikta teisnaudotis šiuo informacijos šaltiniu - net tik ES sprendimų priėmėjams, bet ir valstybėms narėms, mokslinių tyrimų ir akademinėms institucijoms. Duomenys galėtų būti naudingi net atskiriems ūkiams, pavyzdžiui, ūkininkai galėtų pasinaudoti nuotolinio stebėjimo būdu gauta informacija optimizuodami žemės ūkio iniciatyvas.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pone Pirmininke, norėčiau palaikyti nuomonę, kurią išsakpranešėjas, ir pabrėžti, jog nuotolinio zondavimo metodas gali būti naudingas Europos Komisijai: pirmiausiai, padedant valdyti žemės ūkio rinkas; antra, suteikiant galimybę kontroliuoti apdirbimą ir kartu prognozuoti derlių; o trečia ir galiausiai, toks prognozavimas turėtų paveikti žemės ūkio žaliavų kainas. Tai bus itin svarbu artimiausius kelerius metus, nuolatos augant maisto produktų kainoms.
Net jeigu kai kurie iš pirmiau minėtų tikslų būtų įgyvendinti, to pakaktų pripažinti, jog nuotolinis zondavimas yra svarbios informacijos, padedančios tinkamai valdyti konkrečių žemės ūkio produktų rinkas, suteikiantis metodas.
Pozityviai vertindamas šį metodą, taip pat norėčiau pasakyti, kad sutinku su pranešėju, jog veikla šioje srityje turėtų būti finansuojama iš tam specialiai skirtos biudžeto eilutės, o ne iš Žemės ūkio garantijų fondo.
Paul Rübig
(DE) Pone Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, neseniai buvau pakviestas į Rotary klubo susitikimą, kuriame įvyko labai įdomi diskusija. Vienas Rotary klubo narys, didelis ES kritikas, skundėsi, kad Europoje paplitusi apgaulė, kad ji nekontroliuojama ir kad žemės ūkio srityje turime ypač daug problemų. Tačiau, kaip bebūtų keista, po kelių minučių vienas ūkininkas sakė, jog jo ūkyje ką tik vyko inspekcija, kuri buvo labai griežta ir preciziška, ir kad jis nežino jokios kitos veiklos srities, kuri būtų tikrinama taip kruopščiai, kaip žemės ūkis.
Tikiu, kad tai labai aiškiai rodo, ko reikia žmonėms: būtent informacijos apie tai, kas iš tikrųjų vyksta. Štai kodėl geriausia praktika ir besidominčios šalys turi nepaprastai didelę reikšmę, jeigu mums tektų aiškinti Europos visuomenei, koks svarbus vaidmuo atitenka žemės ūkio politikai.
Jean-Claude Martinez
(FR) Pone Pirmininke, Komisijos nary, Graefe zu Baringdorf, šis pasiūlymas dėl įstatymo įvesti nuotolinį zondavimą iš palydovo yra įdomus. Michelis Debatisse, prancūzų ūkininkų vadovas, šiuose rūmuose pristatpasiūlymą dėl nuotolinio zondavimo dar dešimtame praėjusio amžiaus dešimtmetyje, tuomet taikymo sritį įžvelgdamas gyvulininkystėje. Kaip sistemos, skirtos kontroliuoti draudimo mokesčių įplaukas ir užkirsti kelią sukčiavimui kai kuriose pietų Prancūzijos regionuose, dalis, buvo siūloma įsegti mikrolustus galvijų ir avių ausyse. Buvo išvystytas planas elektroninėms kapsulėms sukurti, kurios, galvijams prarijus, prisilipdytų žarnos kišenėje, taip suteikdamos galimybę galvijus identifikuoti ir skaičiuoti iš palydovo.
Šiandien kalbame apie ką kita, nors tai ir grąžina mus į prieš septynerius metus vykusius bandomuosius projektus MARS ir LUCAS. Pagrindinmintis yra teikti informaciją apie žemės panaudojimą ir dirvos arba derliaus būklę tam, kad prognozuotume derlių ir tuo pačiu metu valdytume žemės ūkio rinkas ir vystytume ekonometrinius modelius.
Šis tikslas rinkti informaciją, gerinti statistiką, kurti prognozes ir netgi sukurti tinklalapį susijęs su aiškiais pavojais: norėčiau pavadinti jį nuotolinio zondavimo elito pavojumi, kadangi visa technologija bus prieinama tik stambiems ūkininkams arba labai turtingiems regionams, ir toli gražu ne kiekvienas galės numatyti kainas, o tai yra itin naudinga priemonaugant grūdų kainoms. Aišku, kad galimybnumatyti kainas dar prieš kelis mėnesius prognozuojant derlių yra didelį susidomėjimą Čikagos ar kitų didmiesčių vertybinių popierių rinkoms kelianti perspektyva.
Mūsų pranešėjas, ponas Graefe zu Baringdorf yra teisus domėdamasis, kam gi ši sistema atneš naudos, ypač turint omenyje, kad ji yra brangi. Mano nuomone, kalbame apie kelis dešimčius milijonų eurų, nors ir paskirstytų penkerių ar šešerių metų laikotarpyje, ir šios sumos bus įtrauktos ne į atskirą biudžeto eilutę, bet į žemės ūkio garantijų fondą. Komisijos nary, šią sistemą iš tiesų reikėtų išbandyti ar vykdyti.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pone Pirmininke, tiesa, kad kartais turime galimybę sėdėti čia vėlai vakare ir nagrinėti žemės ūkio klausimus, tačiau turiu pasakyti, kad nepriklausomai nuo vėlumos, man patiko keistis nuomonėmis šiuo, bent jau šį vakarą čia dalyvaujantiems, nepaprastai įdomiu klausimu.
Pirmiausia, yra aišku, kad apsnigtose vietose (kalbu apie Suomijos laukus) neįmanoma rinkti duomenis apie pasėlius; tačiau įmanoma rinkti meteorologinius duomenis, kuriuos bus galima gauti nepriklausomai nuo oro sąlygų. Kadangi ši tema yra artimai susijusi su pokyčiais, kuriuos matome diskusijose dėl klimato pokyčių, manau, kad ši informacija taip pat yra pagrįsta ir svarbi. Buvo tam tikrų abejonių dėl duomenų prieinamumo, bet galiu tik pasakyti, kad duomenis galima gauti nepriklausomai nuo to, iš kur esate. Juos galima gauti iš valstybių narių arba rasti internete, taigi, įvairiose vietose renkami duomenys nėra slapti.
Kalbant apie biudžetą, manau, kad esant šiai situacijai, kai žemės ūkiui skirtas biudžetas yra ribotas, turime pasirūpinti, kad pinigai būtų leidžiami tinkamiausiu būdu, ir kad mes (kalbu apie poną Martinez) galėtume apginti išlaidų būdą bei užtikrinti, kad nebūtų sukčiavimo. Manau, kad mums gana neblogai sekėsi paaiškinti Europos Parlamentui, kaip išleidžiame lėšas ir kaip atliekame kontrolę. Tačiau man lygiai taip pat svarbu šį vakarą pakartoti, kad sistemos naudojama laukų pasėlių registravimo technologija nesudaro galimybės tą pačią sistemą naudoti kontrolės tikslais. Ši technologija yra visiškai kitokia, o gaunamas vaizdas paprasčiausiai yra netinkamas kontrolės tikslams, todėl prašau, nesiekite šių dalykų, nes tai visiškai netinkama. Tačiau vis tiek esu įsitikinusi, kad lėšos, kurias ateityje skirsime šiai sistemai, yra pateisinamos. Kiekvienais metais išlaidos sudarys apie 1,5 - 1,7 mln. eurų. Matydami dramatiškus kainų svyravimo pokyčius žemės ūkio sektoriuje, labai svarbu turėti patikimus duomenis, kurių pagrindu galėtume daryti prognozes.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
pranešėjas. - (DE) Pone Pirmininke, Komisijos nary, pagal naują sistemą pranešėjas turi teisę išsakyti paskutinį žodį. Šiuo atveju norėčiau pasvarstyti, kaip Europos Parlamentas mato savo sąsajas su Komisija. Kaip Jūs žinote, šiuo klausimu nesame nežinioje dėl tolesnių žingsnių. Nesiūlau atsisakyti sistemos; tiesiog pristačiau keletą pagerinimų - kurių jau nebekartosiu - skirtų padidinti Parlamento priežiūros galias.
Kalbant apie klausimą dėl duomenų, kuriuos galima panaudoti klimato analizei, paminėjome du bandomuosius projektus, LUCAS ir MARS. Tačiau, tai taip pat rodo, kad surenkami duomenys iš tiesų peržengia žemės ūkio ribas. Štai kodėl savo paaiškinamajame pranešime paprašiau skirti papildomą biudžeto antraštę.
Leiskite užbaigti trumpa istorija, parodančia, su kuo turime susidoroti. Vienoje fermoje, esančioje netoli nuo vietos, kur gyvenu, apsilankkontroliuojančioji instancija, esą palydovų sistema padėjo nustatyti išgraužą, kitaip tariant, uždraustą nusausinimo sistemą. Inspektoriai pasakė, kad ji turi būti būtent toje vietoje, kur nurodsistema. Tačiau ūkininkas užtikrino juos, kad nieko nebuvo daręs. O kas gi atsitiko iš tikrųjų? Lauke gulėjo plastikindanga - ko taip pat neturėtų įvykti, - pro kurią užaugo žolė. Palydovų sistema ją identifikavo, ir valdžios atvyko išbarti ūkininką.
Žinoma, mes, politikai, galėtume papasakoti ir daugiau tokių istorijų iš mūsų rajonų, ir be abejo, Komisijos naryare, esate girdėjęs jų pats. O tai rodo, ką turime nagrinėti. Nėra reikalo neigti mūsų susirūpinimo dėl perspektyvos kontroliuoti ūkininkus visuomenei nesuprantamu būdu, kuris nebepriklauso parlamento priežiūrai. Todėl tikiuosi, kad tinkamai suprasite, kodėl turėjome pateikti ši pranešimą Parlamento svarstymui ir aptarimui, ir kodėl privalome būti budrūs ateityje. Kaip ten bebūtų, šiomis pastangomis iš tiesų norime palaikyti vienas kitą.
Pirmininkas
. - Skelbiu diskusijos pabaigą.
Balsavimas vyks trečiadienį, 2008 m. sausio 16 d.
