Vienos minutės kalbos (Darbo tvarkos taisyklių 150 straipsnis) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - vienos minutės kalbos politiškai svarbiais klausimais.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Ponia pirmininke, norėčiau išreikšti savo susirūpinimą dėl per didelio Rumunijos narystės Šengeno zonoje politizavimo, kurį neseniai įžvelgiau.
Manau, nesąžininga susieti kriterijų, taikomą teisingumo sistemos reformai, ir narystės Šengeno zonoje kriterijų. Rumunija yra pasirengusi ir atitinka techninius reikalavimus, kurie turi būti vienintelis kriterijus, kuriuo remiantis atliekamas vertinimas.
Rumunija nėra ir nebus nusikaltimų eksportuotoja. Ji negali sutikti, kad kai kurios problemos, susijusios su rumunų kilmės imigrantų bendruomenėmis, turėtų būti siejamos su visais rumunais. Žinome, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto balsavimas kitą pavasarį bus politinis. Vis dėlto manome, kad šis balsavimas turi remtis objektyviu ir sąžiningu vertinimu ir jokiu būdu ne svarstymais, turinčiais rinkiminį atspalvį.
Maria Eleni Koppa
(EL) Ponia pirmininke, naujoji NATO strategindoktrina, priimta Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikime, žymi naują NATO pastangų įveikti naujus uždavinius etapą. Šiuo atveju svarbu įvertinti unikalią NATO ir Europos Sąjungos partnerystę ir būtinybę laikytis nuoseklesnio požiūrio visose Europos saugumo srityse. Bet kuriuo atveju dviejų organizacijų partnerystturi remtis skaidrumo, papildomumo ir pagarbos viena kitos nepriklausomybei principais...
Labai svarbu veikti darniai ir išvengti pasikartojančių funkcijų, ypač politinėse misijose, nes taip švaistomi personalo ir energijos ištekliai tiek ES, tiek ir NATO narėse. Tai būtina siekiant dirbti veiksmingai ir sutaupyti.
Labai svarbu, kaip bus organizuojamas dviejų organizacijų institucinis bendradarbiavimas ir kuriamas patikimas konsultacijų mechanizmas, kuriuo bus tiksliai apibrėžtos bendrų veiksmų priemonės ir būdai. Norėčiau paraginti išsamiai apsvarstyti šį klausimą.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Ponia pirmininke, lapkričio 28 d. Moldovos Respublikoje vyks išankstiniai Parlamento rinkimai.
Aljansas už Europos integraciją jau daugiau nei metus yra valdžioje ir pasiekdidelę pažangą reformuodamas Moldovos Respublikos visuomenę ir ekonomiką.
Aljansas už Europos integraciją taip pat parodnuoširdų troškimą negrįžtamai žengti keliu į Europą.
Atsižvelgdama į šias pastangas ir pažangą Europos Sąjunga rėmir remia Moldovos Respubliką finansiškai ir politiškai.
Nuoširdžiai tikiuosi, kad sekmadienio rinkimai kartą ir visiems laikams įtvirtins Moldovos Respublikos kelią į visišką demokratiją, teisinę valstybę, gerai veikiančią rinkos ekonomiką ir, galiausiai, į Europos šeimą, kurios visateise nare Moldovos Respublika, tikiuosi, taps artimiausioje ateityje.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Norėčiau pasiskųsti dėl blogo Regionų komiteto sekretoriato elgesio, susijusio su fotografijos paroda, rengiama Kirenijos savivaldybėje, mieste, kurį dabar okupavusios Turkijos karinės pajėgos Kipre.
Rodomose nuotraukose grafiškai iliustruojamas bažnytinių ir kitų paminklų, priklausančių Kirenijos trijų tūkstančių metų istorijai, naikinimas. Šis naikinimas turėjo aiškų tikslą: sunaikinti visus įrodymus, kad šiame mieste gyveno žmonės, atstovaujantys graikų kultūrai ir krikščioniškajam tikėjimui. Iš namų jėga išvaryti žmonės, nors buvo atplėšti nuo jų kaip pabėgėliai, sugebėjo įleisti šaknis Kirenijoje po 36 metų.
Šią parodą turėjo atidaryti Regionų komiteto generalinis sekretorius, kuris galiausiai nepasirodspaudžiamas Turkijos okupacinių pajėgų, nes ši paroda susijusi su Turkijos įsiveržimu į Kiprą 1974 m. ir kraštą užėmusių pajėgų vykdytu kultūrinio paveldo naikinimu. Tiesą sakant, Regionų komitetas paprašuždaryti šią parodą. Smerkiu tokį nepriimtiną elgesį.
John Bufton
Ponia pirmininke, finansinpagalba Airijai, tikėtina, nebus paskutineuro zonoje skirta pagalba, nors teigiama priešingai. Nors EPS apėmusi skolų krizė, pareigūnai teigia, kad Airijos problemos skiriasi nuo problemų, su kuriomis prieš septynis mėnesius susidūrGraikija.
Atėnų problema buvo fiskalinės atsakomybės nebuvimas ir viešojo sektoriaus korupcija, o Dublino skolos atsirado dėl neapgalvotų bankų operacijų. Neatrodo, kad Portugalija kentėtų nuo kurios nors iš šių problemų, deja, ji sunkiai kovoja siekdama išsilaikyti, kaip ir Ispanija.
Ką bendro turi šios šalys? Niekam tikusią bendrąją valiutą, sukurtą remiantis idealistine ideologija, o ne ekonominiu pagrindu. Senas posakis apie tai, kad nereikėtų dėti visų kiaušinių į vieną krepšį, panašu, yra teisingas.
Kurios yra labiausiai klestinčios Europos šalys? Norvegija ir Šveicarija. Jos kontroliuoja savo išteklius ir ekonomiką ir prekiauja su ES kaimynėmis žinodamos, kad galės persiorientuoti į kitas šalis, jei ES nugrimztų užmarštin.
Portugalijos gelbėjimas bendrą sąskaitą padidintų iki 300 mlrd. EUR ir būtų išnaudotas visas euro zonos kapitalas. Akivaizdu, kad vienintelis likęs protingas sprendimas yra garbinga ES mirtis (angl. Eu-thanasia).
Martin Ehrenhauser
(DE) Ponia pirmininke, aš taip pat norėčiau tarti keletą žodžių apie Airiją. Spiegel Online rašoma "Keltų tigrui paskirta intensyvi priežiūra". Kyla klausimas, kodėl taip nutiko? Mažai abejotina, kad finansų krizės priežastys glūdi mūsų monetarinėje sistemoje, t. y., viskas priklauso nuo to, kaip atsiranda pinigai. Privatūs komerciniai bankai į sistemą išleidžia didžiules pinigų sumas. Tai skatina spekuliaciją, paspartina infliaciją ir galiausiai su šia sistema susiję subjektai labai prasiskolina. Dėl šios priežasties atsidūrėme sisteminėje krizėje, kurios negalėsime išspręsti investuodami milijonus į apgriuvusią bankų sistemą, net jei darysime tai nukreipdami lėšas į Airijos ekonomiką. Mums reikalinga tikra pinigų kūrimo priemonė. Turime grąžinti pinigų kūrimą viešajam sektoriui. Tai leistų mums sugrąžinti šimtus milijardų eurų į Europos ekonomiką. Be to, viešas pinigų kūrimas būtų suderinamas su laisvosios rinkos ekonomika. Deja, tokie sunkūs sprendimai pareikalautų iš mūsų politikų drąsos ir stiprybės. Akivaizdu, kad bankams neturi būti leista toliau vedžioti Parlamentą už nosies.
László Tőkés
(HU) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, mano nuomone, Europos Parlamentas negali nepaminėti 95-ųjų armėnų genocido Turkijoje metinių. Vadovaudamasis savo 1987 m. birželio 18 d. sprendimu Europos Parlamentas turi prisiminti masines 1,5-2,75 mln. nekaltų civilių žudynes ir be išlygų, taikydamas tuo pačius holokausto ir komunistų genocido kriterijus, pasmerkti masinius nusikaltimus prieš žmoniškumą, įvykdytus otomanų imperijos 1915 m. prieš armėnų mažumą ir krikščionių bendruomenę.
Iki šiol armėnų holokaustą pripažino 22 šalys. Gaila, kad M. Messerschmidto rašytinis pranešimas šiuo klausimu galiausiai nesulaukreikalingos paramos. Todėl norėčiau pasiūlyti Pirmininkui J. Buzekui imtis iniciatyvos, kad armėnų genocidas būtų vieningai pripažintas visose ES valstybėse narėse, o šio fakto neigimas būtų laikomas baustinu nusikaltimu, ir kad ši problema būtų privalomas derybų dėl Turkijos narystės darbotvarkės klausimas.
Rovana Plumb
(RO) Ponia pirmininke, 91 proc. 18-27 metų amžiaus jaunimo mano, kad šalies ekonominpadėtis pablogėjo. Tik 33 proc. jaunimo nenori išvykti iš Rumunijos. Dėl išlaidų mažinimo politikos dabartinBucharešto valdžia skatina protų nutekėjimą į užsienį.
Kiekvieną mėnesį jaunimas, kurį Rumunijos Vyriausybišsiuntmokytis pagal 2004 m. socialdemokratų inicijuotą programą, administracijos atleidžiami arba jiems neįmanoma surasti darbo, nors jie visi turi patirties ir noro, reikalingo veiksmingai prisidėti prie sistemos.
Remiu darbo rinkos judumą, bet Bucharešto valdžia turi sukurti naujas darbo vietas, kad būtų naudingos ir šių jaunų žmonių įgytos žinios.
Noriu perduoti visapusišką mūsų paramą Rumunijos studentams ir studentų asociacijoms, pvz., Rumunijos studentų užsienyje lygai.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Ponia pirmininke, žvejybos laivai, žvejojantys Indijos vandenyne, kenčia nuo jį užplūdusių piratų išpuolių . Per paskutines dvi savaites surengti išpuoliai prieš laivus "Intertuna III", "Demiku", "Elai Alai", "Playa de Anzoras", "Albacan", "Erroxape", "Campolibre Alai" ir "Playa de Aritzatxu".
Vis dažniau išpuoliai surengiami toli nuo kranto, nes piratai naudojasi pagrobtais laivais kaip tiekimo laivais, kad pagerintų savo logistiką. Net turėdami asmeninę apsaugą laivai yra pažeidžiami. Jie praneša savo koordinates, bet niekas piratų nesulaiko.
Koordinavimas turi būti pagerintas, nes Europos Sąjungos jūrų pajėgos nesutrukdnvieno iš šių išpuolių. Mes nežinome, kaip jos reaguoja į tokius pavojaus signalus.
Turi būti laikomasi praėjusių metų lapkričio mėn. priimtos rezoliucijos, taip pat reikalingas aktyvesnis Jungtinių Tautų dalyvavimas. Reikia įtraukti daugiau šalių ir skirti daugiau išteklių operacijai "Atalanta", taip pat veiksmingiau blokuoti Somalio krantus ir sudaryti daugiau susitarimų su pakrančių šalimis, kad piratai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn.
Piratavimas turi poveikį mūsų žvejybos ir prekybos laivynui, taip pat šalims, su kuriomis pasirašome susitarimus ir kurių plėtra arba žlugimas taip pat priklauso nuo žvejybos toje teritorijoje.
Oreste Rossi
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau informuoti Parlamentą, kas nutiko su paroda "Kultūros vertybių skatinimas išsaugant okupuoto Kipro kultūrinį paveldą", kurią lapkričio 17-26 d. surengRegionų komitetas.
Lapkričio 17 d., po parodos atidarymo, Ryšių skyriaus vadovas W. Pezold nurodeksponentams nedelsiant nutraukti parodą, nes nuotraukų antraštės neatitiko tų, dėl kurių buvo susitarta.
Turėjau korespondenciją, įskaitant man atsiųstą prašymą išduoti leidimą, ir patvirtinau, kad nebuvo jokio skirtumo tarp to, kam pati tarnyba išdavleidimą, ir to, kas buvo eksponuojama. Taip pat paaiškėjo, kad parodos kuratoriui to paties skyriaus vadovo buvo pasakyta išbraukti žodžius "okupacija" ir "Turkijos invazija". Kelis kartus skambinau skyriaus vadovui išsiaiškinti, kas atsitiko, bet nei jis, nei jo darbuotojai nesutiko su manimi kalbėtis. Po kelių valandų, kai pranešiau apie šiuos dalykus, paroda vėl buvo atidaryta.
Ponios ir ponai, manau, kad tai, ką padarRegionų komitetas, buvo rimtas ir kenksmingas ES valstybės narės teisių pažeidimas.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Ponia pirmininke, deja, Rumunija tapo Europos nestabilia siena. Per komunistų diktatūrą buvo blogai, bet mafijos diktatūra daug blogiau.
Pagrindiniai mafijos "aštuonkojo" čiuptuvai yra teisingumo sistema ir policija, kurias žlugdo korupcijos vėžys.
Daugiau nei 5 000 nusikaltimų, įvykdytų Rumunijoje nuo 1990 m. sausio mėn., kaltininkai iki šiol nežinomi. Rumunija yra vietos pogrindžio gaujų, saugomų teisingumo sistemos ir policijos, rojus. Deja, ji taip pat yra pedofilų, sukčių ir primityviausių užsienio agentų susitelkimo taškas.
Gerai, kad Berlyno siena griuvo, bet blogai, kad griuvo ant mūsų, Rytų Europos žmonių, galvos.
1989 m. gruodžio mėn. keli didieji nuotykių ieškotojai pažadino Drakulą iš miego. Dabar nežinome, kaip jo atsikratyti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia pirmininke, neseniai Europą uždengjuodi debesys, kurie vis labiau tankėja. Keliose ES valstybėse narėse, įskaitant Švediją, per rinkimus iškilo kraštutinės dešiniosios fanatiškos, ksenofobiškos ir dažnai rasistinės partijos bei grupuotės. Tai ženklas, kurio negalime ignoruoti.
Precedento neturinti ekonomikos krizir didėjanti imigracijos problema tampa nuodingu kokteiliu, kuris maitina kraštutiniuosius ir nepaisančius nustatytų elgesio normų. Be abejo, tai labai sudėtinga problema, kurią išspręsti bus sunku.
Todėl Europos Parlamento centro dešiniųjų ir socialdemokratų partijoms, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijai ir socialistams tenka didelatsakomybir misija: išsklaidyti debesį, kol neprasidėjo audra. Jie turi siekti sutarimo ir koordinavimo, kad būtų galima imtis aktyvesnių veiksmų, padedančių spręsti tokias problemas kaip imigracija, kurioms įveikti reikia bendrų pastangų. Europos Parlamente reikia naujos tvirtos bendros iniciatyvos, nukreiptos prieš ksenofobiją ir rasizmą krizės apimtoje Europoje.
Alan Kelly
Ponia Pirmininke, kaip Europos Parlamento narys, atstovaujantis Airijai, puikiai žinau, kad Europos žvilgsnis dabar nukreiptas į mano šalies ekonomikos problemas. Krizę mano šalyje sukėlgodumas - tikrų tikriausias politikų ir didžiojo verslo godumas. Šie žmonės iššvaistenergingų ir novatoriškų žmonių sukauptą turtą, ir turi už tai atsakyti.
Vis dėlto krizę taip pat sukėlir silpnas bankų sektoriaus reguliavimas. Ši problema aktuali ir visai Europai. Turėtume prisiminti pernai liepos mėn. bankų streso testus, kuriuos atlikusi Komisija buvo užtikrinta dėl tų pačių Airijos bankų ateities, nors jie dabar atsidūrkrizės epicentre. Kaip tai galėjo atsitikti? Labai pykstu dėl to, kad mano šalis pasiekšį tašką - išties labai pykstu.
Labai džiaugiuosi dėl solidarumo, kurį parodmūsų kolegos visoje Europoje, ypač suteikdami paramą stabilizuoti mūsų ekonomiką. Vis dėlto manau, kad atsidūrėme kryžkelėje kalbėdami apie ES ateitį. Airija yra suvereni valstybė, todėl bet kokie Europos nurodymai dėl Airijos mokesčių politikos, mano nuomone, peržengtų pavojingą ribą elgesio su mažesniosiomis ES valstybėmis narėmis atžvilgiu.
Marian Harkin
Ponia pirmininke, aš taip pat norėčiau kalbėti apie dabartinę ekonomikos krizę, bet kitu požiūriu. Šiandien J.-C. Trichet ir O. Rehn kalbėjo apie fiskalinio teisingumo būtinybę ir ragino Airiją, Portugaliją bei kitas šalis laikytis Stabilumo ir augimo pakto.
Visgi atliekant Eurobarometro tyrimą, kurio rezultatai paskelbti šiandien, daugiau kaip 27 000 visos ES piliečių ir 1 000 Airijos piliečių buvo paklausta, kaip turėtume įveikti krizę.
Sutelksiu dėmesį į du klausimus. Pirmuoju atveju piliečių paprašyta pirmenybės tvarka nurodyti, kokiu būdu galėtume greitai išbristi iš krizės. 29 proc. ES piliečių ir trečdalis Airijos piliečių pirmenybę atidavviešųjų išlaidų mažinimui, o du trečdaliai ES piliečių ir 57 proc. Airijos piliečių pasisakuž tai, kad pirmiausia reikia skatinti ekonomiką arba suderinti abu būdus.
Į klausimą dėl politikos prioritetų daugiau kaip 50 proc. ES ir Airijos piliečių atsakė, kad pirmiausia turėtų būtų sprendžiamos skurdo ir socialinės atskirties problemos. Taigi, dvi požiūrių grupės tikrai skiriasi. Mes tinkamai nereaguojame į piliečių susirūpinimą, todėl, mano nuomone, turėtume iš naujos apsvarstyti savo prioritetus.
Gerard Batten
Ponia pirmininke, rytoj, lapkričio 23 d., sukanka ketveri metai nuo mano rinkėjo A. Litvinenkos mirties Londone. A. Litvinenka nužudytas Rusijos valstybės struktūrinių darinių per valstybės paremtą teroristinį išpuolį. Trys pagrindiniai įtariamieji, kurių ieško Londono policija - A. Lugovojus, D. Kovtunas ir V. Sokolenko - tebėra laisvi Rusijoje. O A. Litvinenkos našlMarina negali tikėtis, kad bus įvykdytas teisingumas. Iki šiol nebuvo surengtas nvienas koronerio teismas, kad būtų ištirtos mirties aplinkybės, nors tai būtų įprasta tokios žiaurios mirties atveju.
Todėl pasinaudodamas proga raginu Britanijos valdžios institucijas kuo greičiau surengti koronerio teismą, kad būtų nustatyta ir viešai paskelbta mirties priežastis bei aplinkybės ir oficialiai įvardyti tie, kurių ieško policija atlikdama tyrimą dėl žmogžudystės.
A. Litvinenko buvo Jungtinės Karalystės pilietis, nužudytas Jungtinės Karalystės žemėje. Tai yra mažiausia, ko jis ir jo šeima gali ir turėtų teisę tikėtis.
Anna Záborská
(SK) Ponia pirmininke, prieš savaitę paskelbtos ataskaitos apie Balkanų šalių stojimo procesą. Nesąžininga nustatyti derybų su ES narystės siekiančiomis šalimis kandidatėmis pradžios sąlygas ir nepradėti derybų, kai jos įvykdytos. Kodėl su Makedonija nesielgiama sąžiningai?
Makedonijoje reformos duoda gerų rezultatų. Daugiau kaip 80 proc. vidurines mokyklas baigusių šios šalies mokinių stoja mokytis į universitetus. Anglų kalbos jie pradeda mokytis nuo šešerių metų.
Komisijos ataskaitoje kalbama apie pažangą kovoje su korupcija, stabilią vyriausybę ir politinį dialogą. Makedonija įvykdvisus Mastrichto kriterijus. Ji nusipelno galimybės pradėti derybas dėl narystės Europos Sąjungoje. Apie neišspręstas problemas galima kalbėti per derybas. To nepadarius kris pasitikėjimas Europa.
Estelle Grelier
(FR) Ponia pirmininke, dėl J. Camerono Vyriausybės vykdomos griežtos taupymo politikos JungtinKaralystnusprendnebeskirti lėšų dideliems vilkikams, kurie padeda ir gelbsti laivus Lamanšo sąsiauryje. Tai buvo vienašališkas sprendimas, kurį pasmerktos teritorijos uostų, laivybos, prekybos ir politiniai organai.
Paskelbtas Jungtinės Karalystės pasitraukimas gali turėti tragiškų padarinių šio sektoriaus, kuris yra vienas judriausių prekybos maršrutų pasaulyje ir kuriuo per metus praplaukia 250 000 laivų, laivybos saugumui. Per pastaruosius dešimt metų čia užfiksuota beveik 300 incidentų ir ekspertai mano, kad kai kurie šių incidentų netapo didelėmis avarijomis dėl galingų gelbėjimo laivų sutelkimo.
Laivybos saugumas turi poveikį ES teritorijos saugumui ir aplinkos apsaugai, todėl vilkimas būtiniausiu atveju yra viešosios valdžios institucijų atsakomybė, laivų savininkams skiriant finansinę paramą, ir ši paslauga negali būti privatizuota siekiant naudos privačioms vilkimo paslaugų įmonėms.
Todėl Europos Komisija turi pareigą išspręsti šį klausimą. Tiesą sakant, Europa turi skirti išteklių, kurie leistų įgyvendinti jos oficialiai siekiamą integruotą jūrų politiką.
Giommaria Uggias
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pranešti jums, piliečiams ir asociacijoms, kad mes pateikėme Rašytinę deklaraciją Nr. 0086/2010, kurioje prašoma vandens kaip viešojo turto apsaugos.
Vanduo yra ne tik bendras turtas, bet ir universali žmogaus teisė, o vandens paslaugų kaip vietos viešosios paslaugos valdymas yra geros valdžios veiklos pagrindas. Mes vadovaujamės šiais principais, kurie atitinka principus, paskatinusius tūkstančius Italijos piliečių paremti visus prašymus surengti referendumą, kad iš viešosios srities nebūtų pašalintas svarbiausias turtas.
Tiesą sakant, mūsų nuomone, iniciatyva priklauso ne tik tiems, kurie ją pasiūlė, nes šioje kovoje turime dalyvauti visi. Patvirtindamas tai galiu pasakyti, kad deklaracija pateikta su kolegomis EP nariais iš Žaliųjų frakcijos, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos ir Europos kairiųjų, ir susilaukdidelės paramos visame Parlamente.
Tikslas - surinkti bent pusės EP narių parašus, kad deklaracija taptų oficialia Europos Parlamento pozicija ir galėtų ginti vandenį kaip teisę, o ne kaip naudą.
Monica Luisa Macovei
(RO) Ponia pirmininke, sekmadienį Moldovos Respublikoje vyks išankstiniai Parlamento rinkimai. Rinkimuose kovos demokratinės ir komunistinės jėgos.
Demokratinių jėgų, kurias dabar vienija Aljansas už Europos integraciją, pergalužtikrins per pastaruosius metus padarytos pažangos tąsą - pažangos siekiant demokratinės valdžios, teisių ir žmonių gerovės. Demokratinės jėgos turi likti kartu tiek prieš rinkimus, tiek ir po jų.
Sekmadienio rinkimai turi būti laisvi ir sąžiningi, o žmonėms turi būti sudarytos sąlygos gauti informaciją. Žiaurūs 2009 m. balandžio mėn. įvykiai neturi pasikartoti. Demokratinvaldžia nėra įtvirtinama pasitelkiant sukčiavimą, smurtą ar baimę.
Žinoma, sekmadienį balsavime dalyvaus Moldovos piliečiai, o ne mes. Vis dėlto Europos Parlamentas turėtų paremti tuos, kurie paskatino demokratinius pokyčius. Mūsų solidarumas ir padrąsinimas skirtas jiems.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Ponia pirmininke, neseniai buvo užpulta Švenčiausiosios Mergelės bažnyčia Bagdade. Žuvo 58 žmonės, daugiausia moterys ir vaikai, tik todėl, kad jie buvo krikščionys. Al-Qaeda išdidžiai prisiėmatsakomybę už šį išpuolį. Tai nėra atskiras incidentas. Priešingai - tai yra krikščionių persekiojimo ir prieš juos rengiamų išpuolių daugelyje musulmoniškų šalių aukščiausias taškas. Būta ištrėmimų iš Maroko, grasinimų Turkijoje ir išpuolių Indijoje bei Nigerijoje. Sausio mėn. šeši krikščionys nužudyti prie bažnyčios durų Kaire. Kiek ilgai Vakarų demokratijos tyliai su tuo taikstysis?
Laimė, Pirmininkas J. Buzek Parlamento vardu paskelbpareiškimą. Vyriausiosios įgaliotinės baronienės C. Ashton pareiškime, kuriame pasmerktas išpuolis, apsiribota jo kaip teroro akto pasmerkimu. Kodėl nepaminėtas motyvas, t. y. faktas, kad jie buvo krikščionys ir kad tai buvo vienintelišpuolio priežastis?
Nieko nepasaknei J. L. R. Zapatero, nei Ministras Pirmininkas T. Erdogan. Kokia Civilizacijų aljanso prasmė? Man gėda dėl mūsų kvailumo ir bailumo. Negaliu neprisiminti velionės nesuprastos O. Fallaci, kuri paskelbapie musulmoniškosios Europos ("Eurabijos") atėjimą ir praktiškai buvo užmėtyta akmenimis dėl to, kad turėjo drąsos pasmerkti tai, kas vyksta šioje neurasteniškoje Europoje.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Ponia pirmininke, švietimas ir mokslas yra prioritetiniai 2020 m. ekonomikos strategijos tikslai. Tai, ar ši strategija liks popieriuje, ar bus imtasi veiksmų, priklauso nuo mūsų. Siekiant, kad strategija būtų sėkmingai įgyvendinta, Europos institucijos ir valstybės narės turi prisiimti atsakomybę. Deja, Bulgarijos Vyriausybvykdo politiką, kuri prieštarauja ne tik nacionalinei, bet ir Europos politikai mokslinių tyrimų ir švietimo srityse. Iki 2020 m. Europa numato skirti 3 proc. moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, o Bulgarija numato skirti tik 0,6 proc.
Po kelių nepavykusių sprendimų numatoma panaikinti Bulgarijos mokslų akademiją - instituciją, kurios istorija siekia 140 metų, kuri sukurta nepalankiomis otomanų valdymo sąlygomis, kurioje atliekama 55 proc. visų Bulgarijos mokslinių tyrimų ir kuri pripažįstama visame pasaulyje. Jai skirta daugiau kaip 30 mln. EUR daugiau kaip 400 sėkmingų europinių projektų.
Nors Bulgarijos Vyriausybdalyvauja Europos institucijų veikloje politiniu ir ekspertų lygmeniu, ji akivaizdžiai nemato ryšio tarp mokslo ir krizės įveikimo. Klausimas turi būti įtrauktas į Tarybos ir Komisijos darbotvarkę. Tai ne tik Bulgarijos problema, nes ji kelia grėsmę strateginės programos ir Europos prioritetų įgyvendinimui.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Ponia pirmininke, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į netinkamas socialines konsultacijas, kurios vyksta Europos Komisijos direktyvos dėl nenustatytos autorių teisės kūrinių klausimu. Nenustatytos autorių teisės kūriniai yra kūriniai, kurių autorių teisių savininkas nežinomas.
Praėjusią savaitę organizavau diskusijas Parlamente šia tema. Jos paroddidelį susidomėjimą šia sritimi, be to, pateikta daug klausimų dėl direktyvos, kurią dabar rengia Komisija. Vis dėlto procesą vis dar gaubia paslaptis. Be abejo, ekspertai ir tiesiogiai susijusiosinstitucijos turėtų žinoti bent jau tai, kuria kryptimi vyksta darbas. Beveik 40 proc. meno kūrinių Europoje yra nenustatytos autorių teisės kūriniai. Direktyvos paskelbimo data perkelta į kitų metų pirmąjį ketvirtį, todėl konsultacijoms laiko dar yra, ir mes turime imtis didesnių pastangų, siekdami įtraukti piliečius, įskaitant ekspertus, į teisėkūros procesą, kad direktyva būtų kuo geresnė.
Matthias Groote
(DE) Ponia pirmininke, demokratinis darbuotojų dalyvavimas versle yra vienas esminių Europos Sąjungos socialinės politikos aspektų. Jau mėnesį Atlas gamyklų Ganderkezėje, Delmenhorste ir Vechta mieste darbuotojai dieną naktį kovoja už šias teises. Darbuotojai siekia išlaikyti kolektyvinę sutartį dėl darbo užmokesčio, kuri padės išsaugoti geras ir saugias darbo vietas. Deja, administracija kategoriškai atsisakderėtis su Metalo pramonės darbuotojų profesine sąjunga ir darbo taryba. Per ginčus darbuotojus administracija labai įbaugino ir darjiems didelį spaudimą. Norėčiau paraginti administraciją, visų pirma F. Filipovą, pradėti diskusijas ir sugrįžti prie derybų stalo. Demokratinis dalyvavimas neturi būti sustabdytas prie gamyklos vartų. Sistema "Samdyk ir atleisk" pasėja baimę ir gali sukelti socialinių neramumų. Tokių sistemų Europoje neturėtų būti, nes jos daro žalą mūsų demokratijai.
Cristian Dan Preda
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau tarti kelis žodžius apie Dramblio Kaulo Krante vykstančius Prezidento rinkimus, nes esu ES rinkimų stebėjimo misijos toje šalyje vadovas. Nuo spalio mėn. pradžios visame Dramblio Kaulo Krante įsikūr100 stebėtojų iš 26 šalių.
Spalio 31 d. surengtas pirmasis rinkimų turas praėjo gana gerai. Nebuvo sukčiavimų ar smurto. Rezultatų paskelbimas buvo šiek tiek atidėtas, bet iš esmės jokių didelių incidentų nebuvo.
Antrasis rinkimų turas numatytas kitą sekmadienį. Jis bus labiau įtemptas, nes jau būta susidūrimų gatvėse, o kampanijos tonas tapo agresyvus net mūsų stebėtojų atžvilgiu. Be to, šiems stebėtojams kartais neleidžiama atlikti jų darbo, o būtent stebėti pasirengimą rinkimų kampanijai. Kad balsavimas vyktų normalia tvarka, reikia numalšinti pyktį. Labai svarbu apsaugoti mūsų stebėtojus iki sekmadienio ir vėliau.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
