1. Nikaragva
Predsednik
Naslednja točka se nanaša na tri osnutke resolucij o Nikaragvi.
Bogusław Sonik
Gospod predsednik, politika sedanjega predsednika Nikaragve, Daniela Ortege, dokazuje nadaljevanje pomembnosti starega komunističnega pravila: "ko enkrat dobimo oblast, se ji ne bomo nikoli odrekli". V 80-ih letih prejšnjega stoletja Sandinisti niso mogli ohraniti oboroženega diktatorstva in so morali pod prisilo mednarodnega mnenja sprejeti demokratična pravila igre.
Ortega je bil izvoljen za predsednika na volitvah leta 2006. Sandinisti so se vrnili na oblast. Od samega začetka je začel uporabljati preverjene in preskušene metode zastraševanja in izločevanja kakršne koli politične konkurence pod vrsto psevdo-zakonitih pretvez. Aparat Sandianistov je začel podvajati državni aparat po zgledu kubanskih odborov za obrambo revolucije. Decembra 2008 je Evropski Parlament pritegnil pozornost h kampanji nadlegovanja, ki so ga zagrešile državne oblasti, stranke in ljudje, povezani s Sandianisti, nad organizacijami za človekove pravice in njihovimi člani, novinarji in predstavniki medijev. Amnesty International je pisal o nasilju, ki je sledilo volitvam lokalnih oblasti. Napadi in pretepi novinarjev so se pomnožili.
Sedaj poskuša Ortega z manipulacijo vrhovnega sodišča spremeniti ustavo, ki bi mu omogočila, da bi imel možnost kandidiranja za ponovno izvolitev. Z veliko mero gotovosti lahko predvidimo, da bo naslednji korak, da se bo razglasil za predsednika do konca življenja, saj je Fidel Castro vzor populistom iz Manague in Caracasa in pod Castrovo vladavino še ni bilo svobodnih volitev.
Evropsko Komisijo pozivam, naj potegne sklepe iz teh razmer in naj v položaju kršenja mednarodnih standardov človekovih pravic, preveri, če ni morda treba ponovno premisliti o obstoječih sporazumih o sodelovanju s to državo, da se ne bodo klavzule o človekovih pravicah izkazale le za prazne besede.
Adam Bielan
Gospod predsednik, prejšnjo soboto je v odgovor na pritožbo opozicijskih politikov več deset tisoč državljanov Nikaragve protestiralo proti politiki predsednika Daniela Ortege, politiki, ki vodi neposredno v uvedbo diktature v Nikaragvi.
Spomnil vas bom, da je 19. oktobra vrhovno sodišče odločilo, da bo odpravilo ustavne ovire, ki so predsedniku Ortegi preprečevale, da bi kandidiral za naslednji mandat Samo dejstvo o tej spremembi ni nezaslišno, ker seveda v mnogih evropskih državah ni takšnega zakona, nezaslišen pa je način, kako je bilo to izvedeno. Kakor vsi vemo, predsednik Ortega nima dvotretjinske večine v Parlamentu in zato se je moral zateči h kršenju ustave, da bi odpravil prepoved ponovne izvolitve. Če dovolimo Danielu Ortegi, da ponovno kandidira za predsednika v letu 2011, se bomo morda znašli v položaju, ko bo v Nikaragvi vladalo resnično diktatorstvo.
Zato bi Evropsko komisijo prosil, naj pritegne pozornost k tem problemu v nadaljnjih pogajanjih o Pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko in naj uporabi vsa mogoča sredstva, da se predsednika Ortego odvrne od poti.
Johannes Cornelis van Baalen
avtor. - Gospod predednik, zelo sem hvaležen za podporo v tem Parlamentu delegaciji Liberalne internacionale, ki sem jo vodil v Managuo. Prišli smo v miru na povabilo parlamentarne večine, da bi govorili o ustavi, o volitvah, volivni kampanji in človekovih pravicah, ter državljanskih svoboščinah. Prekleli so nas, klicali so nas pirati in podobno. Grozili so nam z izgonom iz države, grozili so nam, da bomo postali nezaželena oseba, in govorilo se je, da izvršujemo golpe - državni udar.
A pomembneje kot to, prekleli so našo državo in zatirajo svoje ljudi. Mislim, da bi morala Evropska unija spremljati, kaj se dogaja v Nikaragvi, in da bi morala poslati opazovalce na volitve, ki bodo leta 2011, ter podpreti demokraično opozicijo. Prav tako upam, da bomo mi storili enako in da bomo objektivni glede izida volitev v Hondurasu. Poglejmo, ali bodo volitve v nedeljo svobodne in poštene, in potem sprejmimo odločitev. Mogoče bomo, če priznamo rezultat volitev, končali ustavno krizo v tej državi.
Tunne Kelam
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, v današnji Latinski Ameriki obstaja zaskrbljujoča težnja, da se krepijo populistični režimi s podaljševanjem mandatov sedanjih predsednikov - po možnosti za vedno. To je bil Hitlerjev način, kako do oblasti. Leninu je bilo vseeno, rezultati pa so bili enaki.
Ti predsedniki z razširjenimi pristojnostmi niso mogli ali pa niso hoteli izboljšati kakovosti življenja svojih državljanov. Kuba je temačen in boleč primer, kako so bila življenja običajnih ljudi za več desetletij okrnjena in uničena. V Nikaragvi lahko vidimo svareč primer, da se takšne vrste vladarji ne spreminjajo. Na oblast se vračajo le s tem namenom, da jo ponovno zlorabijo.
Zato je sedaj naša naloga, da ostro obsodimo te kršitve ustave Nikaragve in da to vprašanje povežemo z mnogo učinkovitejšim nadzorom nad uporabo sredstev, ki jih dajemo Nikaragvi za razvoj. Veliko razočaranje je, da se Organizacija ameriških držav ni odzvala na te sramotne kršitve ustave v eni izmed njenih držav članic.
Véronique De Keyser
Gospod predsednik, zelo sem vesela, da se je gospod van Baalen varno vrnil v Evropo in da je bil izgnan šele, ko je bil že na letalu.
Po povedanem in v resnejšem tonu pa bi rada v imenu svoje skupine povedala, da se ne bomo vpletali v to igro. S tem mislim, da medtem ko nam je skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) odrekla nujno razpravo o Ugandi glede zakonov proti homoseksualcem in še eno nujno razpravo o Iranu o usmrtitvah, ki se tam izvajajo, pa bi sedaj rada, da se vpletemo v igro, kjer smo za ali proti Ortegi ob protestih, ki tam potekajo.
To res ni prav! Mislim, da nujnih razprav, ki jih imamo v tem Parlamentu, da dejansko zagotovimo pomoč ljudem ali ciljem, pri katerih se pojavljajo težave, ne smemo izkoriščati z namenom, da bi služili osebnim političnim interesom poslancev EP. Zato se je moja skupina odločila, ne le da ne bo podpisala te resolucije, ampak da ne bo glasovala in nasprotovala temu, kar se tam dogaja. To spravlja Evropski parlament na slab glas.
Raül Romeva i Rueda
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, podobno mislim, da ni le žalostno, ampak očitno sramotno, da se s tako pomembnim zasedanjem, kot je to o nujnih zadevah, manipulira na tak način in tako nisem presenečen le, da je današnja tema Nikaragva, ampak tudi, da se ob drugih priložnostih, ko bi morali razpravljati o mnogo pomembnejših zadevah, to ni zgodilo. Nadalje imamo danes dodani dejavnik, da so bile umaknjene druge teme, ki so bile na dnevnem redu, ravno zato, ker je bila ta vključena. To je popolnoma neprimerno s stališča vsebine razprav o nujnih zadevah.
Na primer, lahko in morali bi razpravljati o Zahodni Sahari. Morali bi razpravljati o trenutnem položaju ljudi, kot je Aminatou Haidar, ki zdaj trpi zaradi očitne kršitve in odvzena njenih najbolj temeljnih pravic. Prav tako bi morali razpravljati o položaju mnogih ljudi, ki so v begunskih taboriščih ali na zasedenih območjih Maroka, kontekst, v zvezi s katerim resnično potrebujemo jasno stališče.
O vsem tem bi lahko razpravljali danes, in tako ni zato, ker nas je skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) prilila, da govorimo o temi, ki mislim, da si ne zasluži premisleka oziroma nima pomena, ki bi ustrezal takšnemu zasedanju.
Ilda Figueiredo
Gospod predsednik, to je obžalovanja vredna razprava o lažni nujnosti, katere učinek je edino ta, da spravlja na slab glas Evropski parlament.
Nujno bi bilo razpravljati o nedavni tragediji, ki jo je povzročil orkan Ida, ko je v začetku novembra zadel Salvador. Ta orkan je povzročil več kot 200 smrtnih žrtev in pogrešanih oseb, uničil infrastrukture in osnovno opremo, zlasti na področjih zdravstva, izobraževanja, vode in sanitarij, ter s tem povečal revščino v državi.
Nujno bi bilo razpravljati o razpoložljivosti izrednih sredstev in o preusmeritvi razpoložljivih sredstev EU na nujne razmere, začeti načrt za obnovo in zmanjšanje tveganja ter podpreti ljudi Salvadorja.
Nujno bi bilo, da bi ta Parlament obsodil vojaški udar v Hondurasu in zahteval vrnitev oblasti predsedniku Zelayi, ki ga je zakonito izvolilo ljudstvo Hondurasa.
Nujno bi bilo zahtevati spoštovanje temeljnih pravic ljudi Zahodne Sahare.
Žal nič od tega ni bilo mogoče zaradi nasprotovanja skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov). Zato, kot so že izjavili moji kolegi, zavračamo sodelovanje s to lažno nujnostjo, ki je sramota za Evropski parlament.
Jürgen Klute
(DE) Gospod predsednik, popolnoma se strinjam s predhodnimi govorniki. Rad bi vse spomnil, da je kolumbijski predsednik prav tako poskušal podaljšati svoj mandat in s tem kršil sedanje kolumbijsko pravo in zato bi bilo to zadevo prav tako potrebno obravnavati.
Vendar pa bi kot najpomembneše rad izpostavil dejstvo, da je bil pri državnem udaru v Hondurasu vpleten sklad Friedricha-Naumanna v Nemčiji, sklad, ki je tesno povezan z nemško svobodno demokratsko stranko. O tem je potekala razprava vsaj v Nemčiji. Štipendisti iz sklada so se od te politike oddaljili v odprtem pismu. Ne smemo pozabiti, da je gospod van Baalen predsednik Liberalne internacionale in da je na spletni strani sklada Friedrich-Naumann navedeno, da je razpravljal o možnosti državnega udara z oboroženimi silami Nikaragve. Mislim, da je ustrezno, da je v teh okoliščinah - in temu nismo nasprotovali - država, kot je Nikaragva, dovolj drzna, da izžene takšnega politika. Popolnoma iskreno moram priznati, da bi bil položaj v Evropi popolnoma enak.
To, kar se dogaja tu, ni nič več kot le prozoren poskus diskreditacije in javne osramotitve tistih dežel, držav in vlad v Latinski Ameriki, ki poskušajo uvesti socialnejše politike. V imenu Konfederalne skupine Evropske združene levice - Zelene nordijske levice bi rad ponovno jasno povedal, da tega ne bomo podprli.
Ioannis Kasoulides
Gospod predsednik, ne razumem odziva naših spoštovanih kolegov na moji desni v tej polkrožni dvorani glede izbora tem, o katerih razpravljamo danes.
Ne razumem, zakaj ni nujno, da se razpravlja o vprašanju ravnanja z enim od poslancev tega Parlamenta, ki je obiskal državo, pri čemer je uveljavljal svojo pravico predsednika Liberalne internacionale. Ne razumem, zakaj ne moremo govoriti o tem vprašanju in govoriti tudi o tej novi težnji v Latinski Ameriki, da se poskuša samovoljno spremeniti ustavo države in prekiniti tradicijo, ki je vedno obstajala v zvezi z enim ali dvema mandatoma vodje države v tej državi.
Naši spoštovani prijatelji so že govorili o štirih drugih temah, in rad bi vedel, kdaj bomo razpravljali o tej zadevi, glede na to, da so na dnevnem redu le tri teme.
(Predsednik je prekinil govornika)
Justas Vincas Paleckis
(LT) Popolnoma podpiram mnenje svoje skupine, da te zadeve ne bi smeli vključiti na dnevni red, ker so po svetu mnogo pomembnejše in nujnejše težave. Če bomo razpravljali o Nikaragvi, moramo najprej govoriti o dejstvu, da je to država z najvišjim dolgom na svetu in da je to ena najrevnejših držav v Latinski Ameriki. Komunistični poskus tam ni bil odgovor, prav tako pa tudi ne neoliberalni poskus. To je država, kjer so se preveč vmešavale velesile, Amerika in Sovjetska zveza, in zato je ta država neprestano na robu državljanske vojne. Razumljivo je, da tam obstajajo nasilne težnje in te je treba obsoditi. Vendar pa ne pozabimo, da imamo tudi v Evropi nasilne težnje. Zato se raje osredotočimo na mnogo pomembnejše zadeve.
Gesine Meissner
(DE) Gospod predsednik, o tej zadevi je bilo povedanih že več različnih stvari. En govornik je pojasnil, da to ni tema, o kateri bi morali razpravljati, ker obstaja mnogo nujnejših vprašanj, ki pomenijo pomembnejše kršitve človekovih pravic. Morda je res tako, vendar menim, da moramo mi, Evropejci, ki delamo zato, da bodo vrednote, kot so človekove pravice in svoboščine - na primer svoboda tiska - spoštovane povsod, braniti to svobodo, kadar koli spoznamo, da je ogrožena.
Prav tako je nekdo na primer rekel, da je bil v državni udar vpleten sklad Friedrich-Naumann. Kot članica FDP to trditev izrecno zavračam. Širijo se govorice, ki so popolnoma neutemeljene.
Moja tretja točka pa je, da je bilo rečeno, da je bil gospod van Baalen obtožen razpravljanja o državnem udaru in je bil zato izgnan iz države. Če ne moremo odprto razpravljati o kakršni koli temi - to je za nas del svobode tiska in govora, dveh svoboščin, ki ju imamo tu in imata visoko vrednost - ali je to resnično razlog za izgon nekaterih iz države preprosto zato, ker je potekala razprava o kakršni koli temi? Dejstvo, da se to dogaja v javnosti, ni nikakršno opravičilo, da se nekoga izžene iz države, preprosto zato, ker je potekala razprava. To je popolnoma napačen pristop.
Charles Tannock
Gospod predsednik, Nikaragva ostaja ena najrevnejših držav v obeh Amerikah. Dejstvo, da predsednik Daniel Ortega ni uspel izboljšati položaja svoje države, kljub neštetim socialističnim utopičnim obljubam ob začetku predsedovanja, bi pomenilo, da Nikaragva potrebuje spremembo vodstva zdaj.
Državna ustava dopušča vodjem države le en mandat, kar je včasih modra politika v regiji, ki je nagnjena k nestabilnosti, a Ortega ponovno kaže svoje zaničevanje parlamentarne demokracije in pravne države z zlorabo pristojnosti ustavnega sodišča.
V tem smislu ni nič drugačen od svojega levičarskega kolega Huga Cháveza iz Venezuele. Oba sta si ustvarila imeni z javno obtožbo caudillos, a sama postajata caudillos levice in kot takšna predstavljata pravo grožnjo za regionalno demokratično stabilnost, zlasti glede na kaos v bližnjem Hondurasu. Daniel Ortega je mnogokrat vedno znova izneveril svoje ljudi in svojo državo. Če resnično verjamemo v demokracijo in svobodo, ne smemo zanemariti mučnega stanja državljanov Nikaragve.
Reinhard Bütikofer
(DE) Gospod predsednik, iz te precej težke razprave se je izkazalo eno. Poslanka iz Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo je posredno potrdila, da je bilo vprašanje udara resnično predmet teh razprav. Dogodek je zagovarjala z argumentom, da mora biti mogoče razpravljati o čemer koli, celo o državnem udaru. To je pomemben izid te razprave, ki pomaga pojasniti položaj, in za to sem zelo hvaležen.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, spoštovani kolegi, kakor veste, je Evropska unija začela težaven dialog s to državo, katerega namen je bil ohraniti demokracijo in njenim državljanom povrniti zaupanje v demokratične ustanove države.
Hkrati pa EU poskuša ohraniti ravnotežje z našo dolgotrajno zavezo, da podpremo razvoj in stabilnost te države v razvoju in na splošno regije Srednje Amerike.
Od lokalnih volitev, ki so bile izvedene novembra 2008 in so jih zaznamovale domneve močno razširjene prevare, je zaupanje mednarodnih donatorjev v sedanjo vlado padlo najnižje doslej. Nespoštovanje temeljnih demokratičnih načel, med njimi svobodnih in poštenih volitev, je vodilo skupnost donatorjev, da je sistematično pregledovala svoje portfelje o sodelovanju in v določenih primerih preusmerila ali pa prekinila dejavnosti sodelovanja dokler se pogoji ne izboljšajo.
Komisarka Ferrero-Waldner je sprejela odločitev, da od 1. januarja 2009 prekine vsa plačila iz proračunske podpore Nikaragvi. Pred to odločitvijo je bila izvedena razprava z državami članicami v Svetu.
Po številnih stikih z oblastmi Nikaragve, ki so podale verodostojne zaveze, da bodo izvedeni popravljalni ukrepi, je Komisija v začetku oktobra nadaljevala z enotnim plačilom v višini 10 milijonov EUR iz našega programa proračunske podpore za področje izobraževanja. To predstavlja majhen del sredstev, ki so bila prekinjena in znašajo dodatnih 46 milijonov EUR.
Prejšnji teden je bila na svetu za razvoj podana kritika, da o tem z državami članicami niso potekale razprave. Ne da bi šel v podrobnosti glede tega mislim, da je zelo pomembno, da imamo, ko se odločamo o takšni zadevi, nekakšen postopek, s katerim vsaj poskušamo poskrbeti, da Evropska komisija in države članice glede posameznih držav zavzemajo ista stališča. Če to na koncu ni mogoče, potem je seveda vsakomur dovoljeno, da stori, kar misli, da je nujno.
Vlada Nikaragve je naznanila, da bodo na naslednjih regionalnih volitvah v letu 2010 in na splošnih volitvah leta 2011 prisotne nacionalne in mednarodne opazovalne skupine. Vlada je že uradno povabila EU k izvedbi opazovalne misije. Vlada se je med drugim tudi zavezala, da bo izboljšala svoj register prebivalstva in volilno vlogo s podporo projekta ES in da bo naslednje leto imenovala verodostojne in profesionalne volilne svete.
Po drugi strani pa so nedavni razvoji dogodkov, kot je sodba ustavnega oddelka zagotovo vrgla senco na resnost vlade Nikaragve, da se bo držala svojih zavez. EU je ob mnogih priložnostih izrazila skrb glede tega poteka dogodkov, nedavno na lokalni demarši trojke v ponedeljek 21. novembra.
Na koncu bo za napredno nadaljevanje naših programov proračunske podpore ključnega pomena izvajanje teh zavez. Kot kaže ta razprava, še naprej tesno sodelujemo z državami članicami pa tudi z Evropskim parlamentom. Če o tem razpravljamo v pravem trenutku, pa je zadeva, o kateri bi moral premisliti sam Parlament.
Predsednik
Točka je s tem zaključena.
Glasovanje bo potekalo na koncu razprave.
