Politinsituacija Hondūre atsižvelgiant į 2009 m. lapkričio 29 d. rinkimus (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas: Politinsituacija Hondūre atsižvelgiant į 2009 m. lapkričio 29 d. rinkimus.
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Pone pirmininke, šiandien čia susirinkome aptarti svarbių naujausių pokyčių atsižvelgiant į politinę krizę Hondūre.
Praėjus keturiems mėnesiams po prezidento M. Zelayos nušalinimo, politinkrizHondūre, deja, vis dar lieka neišspręsta, nepaisant prezidentui atstovaujančių komitetų ir de facto vyriausybės spalio 30 d. pasirašyto susitarimo.
Vadinamojo San Chossusitarimo, kuris turėjo sukurti reikiamas institucijas ir sąlygas atkurti demokratijai ir konstitucinei santvarkai Hondūre, įgyvendinimas sustojo po to, kai prezidentas M. Zelaya nepripažino lapkričio 5 d. išrinktos Nacionalinės vienybės vyriausybės. Be to, Kongresas dar nenusprenddėl jos grąžinimo, todėl gali būti nepripažintas lapkričio 29 d. visuotinių rinkimų proceso teisėtumas - svarbus veiksnys, galintis padėti įveikti krizę.
Todėl kartu su Tarybai pirmininkaujančia valstybe primygtinai raginome visas susitarimo šalis neatidėliojant įgyvendinti visas Susitarimo nuostatas, kaip sąlygą sugrįžti prie normalių mūsų santykių ir vystomojo bendradarbiavimo.
Europos Komisija iki šiol visiškai pritarKosta Rikos prezidento Oscaro Ariaso ir Amerikos Valstijų organizacijos (AVO) dedamoms tarpininkavimo ir supaprastinimo pastangoms bei tarptautinės bendruomenės įgyvendinamoms priemonėms siekiant daryti spaudimą šalims, kad jos surastų taikų sprendimą. Tarybai pirmininkaujančios valstybės ambasadorius buvo iškviestas konsultuotis, visi kiti ES ambasadoriai taip pat išvyko iš šalies. Biudžeto paramos mokėjimai, taip pat vystomasis bendradarbiavimas - išskyrus bendradarbiavimą su pilietine visuomene ir humanitarinio pobūdžio bendradarbiavimą - buvo sustabdyti. Be to, numatyta rinkimų stebėjimo misija lapkričio 29 d. visuotiniams rinkimams buvo atšaukta.
Į šią krizę žiūrime labai rimtai, nes demokratiniu požiūriu tai - žingsnis atgal ne tik Hondūrui ir kitoms Centrinės Amerikos šalims, bet ir visai Lotynų Amerikai.
Šiandien norėčiau dar kartą pabrėžti, kad Komisija remia politinės padėties Hondūre stabilizavimą, tačiau šalys turi laikytis susitarimo. Nors, atsižvelgiant į ribotą laiką, jau per vėlu siųsti rinkimų stebėjimo misiją, Komisija išsiuntdu rinkimų ekspertus, komandiruotus į EB delegaciją nuo lapkričio 9 d. penkių savaičių laikotarpiui su įgaliojimais pranešti apie rinkimų proceso eigą ir patarti dėl galimų veiksmų po rinkimų. Jeigu politinpadėtis leistų aktyviau įsitraukti į rinkimų proceso rėmimą, Komisija yra numačiusi ir finansinę paramą rinkimų tribunolui pagal sutartį su Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP). Be to, Komisija pasirengusi teikti finansinę paramą Amerikos Valstijų organizacijai, jeigu bus sudarytos sąlygos stebėti rinkimus.
Mes ir toliau stebėsime padėtį ir remsime visas pastangas, kad padėtume atkurti demokratiją Hondūre.
Alojz Peterle
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, kaip specialios Europos liaudies partijos delegacijos narys maždaug prieš mėnesį turėjau galimybę išsamiai susipažindinti su politine padėtimi Hondūre. Mūsų delegacija, visų pirma, aplankKosta Rikos prezidentą O. Ariasą ir tarptautiniu mastu pripažintą krizės tarpininką, kuris mums pristatSan Chossusitarimą.
Hondūre susitikome su dabartiniu prezidentu R. Micheletti, nušalintu prezidentu M. Zelaya, užsienio reikalų ministru, Aukščiausiojo teismo, Vyriausiojo rinkimų tribunolo teisėjais, Nacionalinio Kongreso pirmininku, prokuroru, taip pat keturiais kandidatais į prezidento postą ir kitais svarbiais asmenimis. Abi šalys pritarmūsų misijai ir išreiškpasirengimą įsitraukti į tarpusavio dialogą.
Nepaisant skirtingų šių metų birželio mėn. pabaigos įvykių aiškinimų, norėčiau pabrėžti, kad nebuvo jokio smurto paaštrėjimo nuo prezidento M. Zelayos nušalinimo, kuriam pritarAukščiausiasis teismas savo sprendime. Derybose aptarėme politinio dialogo svarbą, atsižvelgdami į prezidento O. Ariaso pasiūlymą. Vėliau vyko vidinis dialogas, tačiau, deja, galutinių rezultatų dar nėra. Vis dėlto, manau, turime ir toliau siekti politinio sutarimo šioje šalyje
Per derybas su pagrindiniais politiniais veikėjais sužinojome, kad lapkričio 29 d. rinkimai - tai ne politinių pokyčių padarinys, bet, priešingai, jie surengti pagal kiek anksčiau priimtą autonomišką Vyriausiojo rinkimų tribunolo sprendimą, kai šaliai dar vadovavo prezidentas M. Zelaya. Po birželio mėn. įvykių naujų kandidatų į prezidento postą nebuvo. Tuometiniai kandidatai į prezidento postą pabrėžnejautę susirūpinimo, kad politinkrizgalėtų paskatinti suabejoti prezidento rinkimų teisėtumu, nes jie buvo pradėti demokratinių sprendimų pagrindu.
Hondūras - viena iš Centrinės Amerikos šalių, su kuriomis Europos Sąjunga nori sudaryti asociacijos susitarimą. Tačiau politinkrizsutrikdderybų procesą. Atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjunga suinteresuota tolesne demokratijos plėtra Hondūre, man regis, svarbu, kad Europos Parlamentas siųstų stebėtojus stebėti prezidento rinkimų.
Luis Yáñez-Barnuevo García
Pone pirmininke, po Komisijos narės kalbos iš tiesų nėra ką daugiau pridurti, tik pasakyti "amen", tačiau turiu iš anksto parengtą kalbą Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu.
Konstitucinės santvarkos žlugimas Hondūre užbaigia dviejų dešimtmečių laikotarpį be perversmų Lotynų Amerikoje ir sukuria blogą precedentą kitoms, ypač šiuo metu silpniausioms, šalims, pvz., Paragvajui.
Europos Parlamentas negali ir neturėtų likti kurčias ir nebylus tokio teisinės valstybės principų pažeidimo atveju. Ir Taryba, ir Komisija padarnedviprasmiškus pareiškimus pasmerkdamos valstybės perversmą ir remdamos prezidento O. Ariaso tarpininkavimą kartu su pozicija, kurią vienbalsiai priėmAVO, pritariant Jungtinėms Tautoms.
Pasiskelbęs de facto prezidentu, R. Micheletti nesilaikpastaruoju metu pasiektų susitarimų pašiepdamas tarptautinę bendruomenę, ir vienas iš jo žingsnių buvo užkirsti kelią M. Zelayai, nuverstam prezidentui, grįžti į valdžią.
Dabartinėmis aplinkybėmis naujo prezidento rinkimai, kurie numatyti lapkričio 29 d., būtų neteisėti nuo pat pradžių, ir tarptautinbendruomennegali ir neturi pripažinti jų rezultatų.
Europos Parlamentas padarytų didelę klaidą, jeigu siųstų delegaciją stebėti rinkimų, nes toks veiksmas būtų aiškinamas kaip coup d'état (valstybės perversmo) palaikymas; AVO jau atsisaksiųsti rinkimų stebėjimo misiją.
Europos Parlamentas apibūdina save kaip laisvės, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms garantą. Kaip šį rytą pasakVáclav Havel, negalime taikyti dvigubų standartų. Čia visi esame demokratai, taigi ir kovotojai už laisvę. Todėl, ar kalbėtume apie Kubą, Kiniją, Šiaurės Korėją, ar kaip šiandien apie Hondūrą, mūsų diskusijos turi būti ryžtingos laisvės griovėjų akyse. Neleiskime, kad mus apakintų ideologiniai prioritetai. Nėra dešiniųjų ar kairiųjų perversmo vadovų ar diktatorių, tik represiniai ir griaunantys laisvę.
Labai bijome, kad įvykiai Hondūre nepasikeis į gerą pusę, sukurs labai pavojingą precedentą ir nugalės gero laiku ir be didelio kraujo praliejimo įvykdyto perversmo doktrina.
Izaskun Bilbao Barandica
Pone pirmininke, spalio 30 d. šio konflikto šalys pasirašsusitarimą, San José susitarimą, ir nusprendė, kad iki lapkričio 5 d. bus suburta nacionalinės vienybės ir susitaikymo vyriausybė, o Kongresas grąžins M. Zelayą į ankstesnes pareigas iki dabartinės vyriausybės įgaliojimų pabaigos 2010 m. sausio 27 d.
Tačiau kas nutiko? R. Micheletti mėgino suformuoti vienybės vyriausybę be M. Zelayos dalyvavimo, o Kongresas atidėjo balsavimą, kad jis nebūtų grąžintas į pareigas. R. Micheletti nesilaiksusitarimo, ir padėtis toliau blogėja. Paskelbti rinkimai, tačiau kandidatai atsisako juose dalyvauti, kaip rašoma spaudoje, nes supranta, jog nėra demokratinių sąlygų organizuoti šiuos rinkimus. Vyksta ir smurto išpuoliai: šiandien pranešta, kad buvo nušautas opozicinės partijos pirmininkas ir apsaugos darbuotojas.
Vis dar būtinas tarptautinis įsitraukimas, todėl palaikome Amerikos Valstijų organizacijos generalinio sekretoriaus, Brazilijos prezidento L. I. Lulos da Silvos, Jungtinių Amerikos Valstijų tarpininkavimo misijos ir tarpininko Kosta Rikos prezidento O. Ariaso veiksmus. Šiais veiksmais reikalaujame laikytis susitarimų ir grąžinti M. Zelayą į prezidento pareigas, kad Hondūre būtų atkurta demokratija, institucijų teisėtumas ir taikus sambūvis.
Raginame šalis parodyti savo kilnumą grįžtant prie dialogo, nors AVO jau minėjo, kad tai tampa vis sunkiau. Pone pirmininke, Europa privalo prisidėti savo balsu prie tarptautinio spaudimo perversmo vadovams naudojant visas prieinamas diplomatines ir politines priemones, kad būtų skatinamas sutarimas.
Catherine Greze
Pone pirmininke, ponios ir ponai, po karinio perversmo ir teisėto prezidento nuvertimo San José susitarimas galėjo atrodyti kaip palanki žinia. Tačiau ši viltis sužlugo. Suformuodamas nacionalinės vienybės vyriausybę, pučistas Roberto Micheletti tęsneteisėtą ir autoritarinę veiklą. Europos Sąjunga turi ryžtingai pasmerkti šį požiūrį ir raginti neatidėliotinai grąžinti prezidentą M. Zelayą į pareigas.
Esant dabartinei padėčiai, neteisėtos diktatūros sąlygomis negalima organizuoti rinkimų. Lapkričio 29 d. rinkimai negali būti pripažinti teisėtais. Net jeigu Amerikos Valstijų organizacija juos jau pripažino, mes turime atsisakyti siųsti savo stebėtojus. Nors opozicija atsitraukė, atsisakome pripažinti rinkimų, kurie tapo marionetiniai, rezultatus.
Mes susirūpinę dėl gausybės žmogaus teisių pažeidimų, apie kuriuos mums pranešama. Dabar labiau nei bet kada Europa privalo laikytis tvirtos pozicijos demokratijos atžvilgiu. Turime atmesti bet kokį su nelegalia vyriausybe sudarytą susitarimą. Susitarimai dėl Bendrosios lengvatų sistemos (GSP+) turi būti sustabdyti. Jeigu konfliktas tęsis, būsime priversti taikyti sankcijas. Mūsų pareiga - užtikrinti, kad milijonai Hondūro gyventojų turėtų galimybę rinktis demokratiją ir kad Lotynų Amerika nesugrįžtų atgal į karinių intervencijų amžių.
Edvard Kožušník
Pone pirmininke, pone Komisijos nare, esu labai geros nuomonės apie L. Yáñezą-Barnuevo Garcíą, taip pat nepaprastai vertinu jo karjerą, tačiau negaliu sutikti su tuo, kaip jis atkartojo Václavo Havelo, kuriam visi šiuose rūmuose jaučia didžiausią pagarbą, žodžius. Buvau vienas iš milijonų žmonių, išėjusių į gatves, kai Václav Havel sakkalbą nuo pakylos, o mes stovėjome apačioje - man tuomet buvo aštuoniolika metų. Visi troškome vienintelio dalyko, nepaisant politinių pažiūrų - laisvų rinkimų. Tai buvo to laikotarpio šūkis. Man regis, šiam šūkiui pritariame visi. Kalbame apie rinkimus, nes rinkimai - tai demokratija. Mano manymu, Hondūre susiklosčiusi padėtis nėra paprasta, ir tikrai jos neišspręsime vien tik iš ES perspektyvos: turime ją spręsti ir iš pasaulinės perspektyvos. Mano nuomone, rinkimai turėtų būti atskaitos taškas, o ES turi siųsti savo stebėtojus, nes rinkimai įvyks, ir reikia tikėtis, kad jie vyks demokratiškai.
Ilda Figueiredo
Smerkiame karinį perversmą, kuris įvyko Hondūre birželio 28 d., taip pat karinio perversmo Tegucigalpos mieste vykdytojus ir tuos, kurie nuolat pažeidinėja spalio 30 d. sudarytą San Jose susitarimą. Nepriimtina, kad valstybės perversmą įvykdę asmenys nuolat vilkina ir ieško pasiteisinimų, kaip atidėti konstituciškai išrinkto prezidento M. Zelayos grąžinimą į valdžią.
Europos Sąjunga turi reikalauti besąlygiško ir neatidėliotino prezidento M. Zelayos grąžinimo į pareigas. Kitaip neįmanoma tęsti rinkimų proceso, nes jis - netinkamas ir neteisėtas, atsižvelgiant į tai, kad nesilaikoma minimalių reikalavimų, kurie užtikrintų piliečių visuotinę teisę tiesiogiai, slaptai balsuoti be prievartos, spaudimo ar kitos grėsmės. Europos Sąjunga ir Europos Parlamentas turi aiškiai pasmerkti ir atmesti pozicijas tų, kurie įvykdperversmą. Taip pat būtina reikalauti nedelsiant atkurti demokratiją Hondūre ir nesiųsti Europos stebėtojų ar nepripažinti rinkimų, kurie bus vykdomi šiomis sąlygomis, rezultatų.
Filip Kaczmarek
(PL) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, rinkimai gali būti išeitis iš politinės krizės ar aklavietės. Europoje turime tokių pavyzdžių.
1989 m. rinkimai Lenkijoje - vienas pavyzdys. Tai nebuvo demokratiniai rinkimai. Tai buvo rinkimai, kurie bylojo apie politinį kompromisą, tačiau tai nebuvo demokratiniai rinkimai. Jie buvo lemiami, ypatingi ir labai svarbūs. Kad rinkimai atliktų tokį ypatingą, lemiamą vaidmenį, turi būti tenkinamos tam tikros sąlygos. Pagrindinsąlyga - nuosekliai laikytis politinių susitarimų, kurie, visų pirma, suteikia galimybę vykdyti rinkimus. Dažniausiai kliūtys laikytis susitarimų - susitartų dalykų aiškinimo klausimai.
Siekiant išvengti, kad skirtingas aiškinimas neatvestų į konfliktą, reikia kažko ypatingo, vos apčiuopiamo ir sunkiai apibrėžiamo. Ginče būtina abiejų ginčo šalių gera valia, ji būtina ir Hondūro atveju. Be geros valios iš abiejų pusių rinkimai visai neįvyks arba nepateisins į juos dedamų vilčių. Todėl tikiuosi geros valios, ateities apsvarstymo ir bent jau atsakomybės. Tai ypač svarbu, nes praeityje tiek M. Zelaya, tiek R. Micheletti padarpolitinių ir teisinių klaidų. Rinkimai suteikia galimybę ir viltį, kad šios klaidos bus ištaisytos. Esu įsitikinęs, kad norime, jog tai įvyktų.
Rinkimai gali būti lemiami ir padaryti teigiamą įtaką demokratijai Hondūre. Europos Sąjunga palaiko šį procesą ir yra juo patenkinta. Mes visi palaikome šį procesą, nes manome, kad demokratija ir demokratizacija - tai vertybės, kurių verta siekti. Šiandien šiuose rūmuose Václav Havel pasakė, kad negalime atsitraukti susidūrę su blogiu, nes blogis keroja, kai jam nuolaidžiaujama. Dabartinpadėtis Hondūre - laikina ir negali ilgai trukti. Rinkimai - tai galimybją pakeisti.
Emine Bozkurt
(NL) Pone pirmininke, birželio 28 d. M. Zelaya, teisėtai išrinktas Hondūro prezidentas, buvo karių nušalintas nuo valdžios. Ryžtingai smerkiu šį karinį perversmą. Hondūre turi būti atkurta demokratinteisinvalstybė, ir tai turi būti daroma taikiai, pasitelkiant dialogą.
Beveik prieš dvi savaites - kaip tik tuo metu mūsų Delegacija ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis lankėsi regione - atrodė, kad po ilgų intensyvių derybų mėnesių Hondūre dialogu pasiektas istorinis susitarimas, kuris turėjo reikšti demokratijos ir teisinės valstybės atkūrimą, teisėtai išrinkto prezidento sugrąžinimą į valdžią ir nacionalinės vienybės vyriausybės sudarymą ir galiausiai tiesos komisijos įkūrimą padėčiai ištirti. Jeigu būtų įgyvendintas, šis susitarimas užtikrintų artėjančių rinkimų teisėtumą, tačiau šiuo metu to negalime tikėtis.
Norėčiau išreikšti aiškų pageidavimą, kad suinteresuotos šalys Hondūre grįžtų prie derybų stalo siekiant įgyvendinti pasiektą susitarimą ir pašalinti karinio perversmo padarinius dialogu. Tai - jų pareiga Hondūro žmonių atžvilgiu, nes jie yra labiausiai nukentėję nuo šios politinės krizės. Jeigu nebus surastas demokratiškas sprendimas, rinkimų rezultatai nebus plačiai pripažinti. Tai turėtų didžiulių padarinių Centrinės Amerikos integracijos procesui ir deryboms dėl asociacijos susitarimo, o tai reikštų daugelio metų stagnaciją, nuo kurios labiausiai kentėtų žmonės.
Tiems kolegoms, kurie siūlo pripažinti artėjančius rinkimus, norėčiau pasakyti štai ką: negalime parodyti Hondūrui, Centrinei Amerikai ir kitoms pasaulio šalims, kad toleruojame valstybės perversmą. Šiuo metu visi susiję asmenys turi nukreipti visą savo energiją atkurti demokratijai. Jei EP nariai iš anksto paskelbs, kad bus suteikta parama rinkimams, nei Manuel Zelaya, nei Robert Micheletti neturės paskatų grįžti prie derybų stalo. Taip prisidėtume prie problemos, o ne ją spręstume, ir ištiestume ranką nedemokratinėms jėgoms bei nesantaikai.
Willy Meyer
(ES) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, sveikinu Europos Komisiją ir Tarybą vienbalsiai pasiekus poziciją ir kartu su tarptautine bendruomene labai ryžtingai pasmerkus valstybės perversmą - karinį perversmą, taip pat numačius, kad tarptautinių priemonių bus imtasi su sąlyga, jog prezidentas M. Zelaya bus besąlygiškai grąžintas į valdžią.
Labai apgailestauju, kad Europos Parlamentas dar nepasmerkšio karinio perversmo. Norėčiau pastebėti, kad tai turėtų padaryti ir didžiausia Europoje parlamentinfrakcija, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, kuri net šiandienos diskusijose toliau laikosi nuomonės, kad perversmo vadovai ir teisėta vyriausyb- lygiaverčiai. Nepriimtina, kad šis Parlamentas dar nepasmerkkarinio perversmo. Taigi, pritariu, kad stebėtojai nebūtų siunčiami ir kad lapkričio mėn. rinkimų rezultatai nebūtų pripažinti, nes jie vykdomi tokiomis sąlygomis, kai trūksta laisvės, o teisėtas prezidentas "įkalintas" Brazilijos ambasadoje.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Pone pirmininke, būtų malonu, jeigu šio Parlamento kairiųjų pažiūrų nariai, kurie ryžtingai smerkia perversmą Hondūre, taip pat tvirtai pasmerktų ir įvykius Kuboje arba H. Chávezo veiksmus Venesueloje ir Lotynų Amerikoje, nes, deja, kai kurie žmonės vis dar trokšta matyti Berlyno sieną, pritaria Stalino "valymams" ir net garbina Lenino "mumiją", o ne demokratinius rinkimus tokioje šalyje kaip Hondūras. Taigi, atsižvelgiant į artėjančius rinkimus, reikėtų rimtai apsvarstyti tai, kas vyksta šioje Centrinės Amerikos šalyje.
Pone pirmininke, prezidento rinkimai Hondūre buvo surengti prieš šešiolika mėnesių. Rinkimų teismo - už rinkimus atsakingos institucijos - nariai buvo paskirti iki birželio 28 d., taigi M. Zelayos kadencijos metu. Šeši kandidatai į prezidento postą dalyvavo pirmojoje rinkimų procedūroje, ir dauguma kandidatų nori, kad Hondūre rinkimai būtų vykdomi.
Tai kodėl kai kurie nenori pripažinti rinkimų proceso, jei jis - natūralus šių įvykių rezultatas, nesvarbu, ar M. Zelaya vadovauja Hondūrui, ar ne?
Tiesa, kad spalio 30 d. abiejų derybų šalių atstovai pasirašsusitarimą įsipareigodami ieškoti sprendimo krizei išspręsti. Susitarime buvo numatyti pagrindiniai punktai, kuriems pritarabi pusės. Tačiau nušalintojo prezidento M. Zelayos atstovai nenumatė, kas turėjo vadovauti vienybės vyriausybei.
Todėl aišku, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija palaiko rinkimus, vykdomus skaidrumo, demokratijos ir laisvės sąlygomis, ir ruošiasi juos remti siųsdama stebėtojus iš savo frakcijos. Nepamirškime, kad būtent tarpininkas Óscar Arias, Kosta Rikos prezidentas, paprašė, kad rinkimai įvyktų. Atsakydamas į Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis klausimą, jis teigė, kad būtina juos siųsti, nes Óscaro Ariaso fondas taip pat ruošiasi siųsti savo stebėtojus į Hondūrą. Būtent taip ir ketiname elgtis, nes to reikalauja ir tarptautinis tarpininkas Óscar Arias.
Bogusław Sonik
(PL) Pone pirmininke, manau, kad lapkričio 29 d. rinkimai - tai galimybHondūrui, ir Europos Parlamentas privalo siųsti stebėtojus į šiuos rinkimus. Tai nebūtų jų įteisinimas, kaip sako kairieji, nes tai būtų neteisėta, tai reikštų stebėti, kaip vyksta rinkimai.
Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį, kad Hondūrą nuo Kubos sostinės Havanos skiria vos vienos valandos skrydis. Šioje šalyje jau penkiasdešimt metų nevyksta jokie rinkimai. Kubą valdo komunistinis tironas, kuris visus savo oponentus sodina į kalėjimą. Europos Parlamentas ne kartą ragino juos paleisti ir net paskyrSacharovo premiją "Baltai vilkinčioms moterims", tačiau Fidel Castro neleido joms apsilankyti Europos Parlamente atsiimti apdovanojimo. Norėčiau, kad Komisija, Taryba ir kairėje posėdžių salės pusėje sėdintys nariai su vienodu ryžtingumu reikalautų teisių ir laisvių Kubos piliečiams.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau išreikšti didelį susirūpinimą dėl to, kad buvo sustabdytas San Chossusitarimo vykdymas. Delegacijos Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinėje asamblėjoje (EUROLAT) susitikimuose, vykusiuose Panamoje spalio mėn. pabaigoje, dar kartą pasmerkėme karinį perversmą ir palaikėme AVO tarpininkavimą.
Turime siųsti naujus skubius raginimus skelbti taiką ir kurti dialogą. Padėtis Hondūre - kritiška, ir ne tik politiniu, bet ir socialiniu ir ekonominiu, požiūriu. Negalime leisti, kad būtų atidėliojama spręsti tokias problemas kaip skurdas, ekonomikos krizir užsienio skola, nes vyksta politinio konflikto sprendimo procesas.
Šiuo metu Europos Parlamentas būtinai privalo parodyti besąlygišką pritarimą demokratijai, teisinei valstybei ir pagarbai žmogaus teisėms, nurodydamas, kad M. Zelayos grąžinimas į valdžią - tai būtina rinkimų proceso teisėtumo sąlyga.
Ulrike Lunacek
(DE) Pone pirmininke, kaip ir tą dieną, kai Václav Havel kalbėjo šiuose rūmuose apie laisvę, už kurią buvo kovojama prieš dvidešimt metų Rytų Europoje, šiandien norėčiau pasiteirauti visų Europos liaudies partijos frakcijos narių, kurie šiandien prašEuropos Sąjungos siųsti rinkimų stebėtojus į Hondūrą, ką jie būtų darę, jeigu daugiau nei prieš dvidešimt metų Europos Sąjunga būtų pareiškusi siunčianti rinkimų stebėtojus stebėti neteisėtų rinkimų jų šalyje - ten, kur nebuvo laisvės, kerojo smurtas ir nesaugumas? Ką būtumėte pasakę tada, daugiau nei prieš dvidešimt metų, jeigu ES būtų pareiškusi: "Taip, siunčiame rinkimų stebėtojus, nes šio režimo vadovai tam neprieštarauja"?
Visi būtumėte pasakę, kad Europos Sąjunga elgiasi neteisėtai, siųsdama rinkimų stebėtojus. Todėl, PPE frakcijos ponios ir ponai, prašau šiandien naudoti tuos pačius kriterijus vertinant šiuometinius įvykius Hondūre. Kitaip tariant, nesiųsti rinkimų stebėtojų neteisėtiems rinkimams stebėti.
Dėkoju Komisijai už tai, kad ji laikosi būtent šios pozicijos.
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Pone pirmininke, kalbėsiu trumpai - ne todėl, kad neteikiu šiam klausimui svarbos, o dėl to, kad jau vėlu.
Su didžiuliu susidomėjimu klausiausi aistringų gerbiamų šių rūmų narių kalbų ir suprantu jų susirūpinimą dėl santykių, kuriuos turime plėtoti artimiausiu metu su šia labai neturtinga šalimi, kuri, tiesą sakant, turi grįžti į normalią padėtį kuo greičiau.
Gerbiamiems šių rūmų nariams iš skirtingų frakcijų susirūpinimą kelia tai, kad nėra tikrumo, ar vaidmuo, kurį ruošiamės atlikti Europos Sąjungoje artėjančių rinkimų atžvilgiu ir artimiausiomis savaitėmis, yra teisingas. Šį klausimą apsvarstysiu su kolegomis ir prie jo dar sugrįšiu.
Nestebina tai, kad labai svarbu, mano nuomone, ir toliau itin atidžiai stebėti padėtį Hondūre, kad žinotume, kas vyksta, ir galėtume imtis būtinų priemonių bei teikti paramą siekiant taikiai ir kuo greičiau įveikti šią krizę.
Kaip jau minėjau, tai neturtinga šalis. Per ilgai delsiama surasti sprendimą šiai krizei, todėl labai džiaugiuosi gerbiamų narių išreikštu pritarimu Komisijos atliekamam darbui, kuriuo stengiamės siekti minėto tikslo ir atlikti savo vaidmenį užtikrinant, kad Hondūre kuo greičiau būtų atkurta stabili padėtis.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Daciana Octavia Sârbu  
raštu. - Dauguma diskusijų apie Hondūrą nukreiptos, suprantama, į politinę krizę, tačiau padariniai neapsiriboja politika. Hondūras - antra iš neturtingiausių šalių Lotynų Amerikoje, ir ekonominiai bei socialiniai politinės krizės padariniai paliečia 70 proc. šalies gyventojų, kurie ir taip skursta. Turizmas beveik nustojo vystytis, užsienio pagalbos nutraukimas daro tiesioginę įtaką viešosioms investicijoms, o perpildytos ir blogai aprūpintos ligoninės kovoja ne tik su įprastomis problemomis, kurias sukelia blogos sanitarinės sąlygos, bloga mityba ir ligos, bet ir su problemomis, kurias šiuo metu kelia padidėjęs smurtas gatvėse, įskaitant mušimus ir net nužudymus, kuriuos vykdo vyriausybės pajėgos, ir išaugęs šio smurto aukų skaičius. Žmogaus teisių ir plėtros organizacijos negali atlikti savo vertingo darbo, nes apribotos įprastos jų darbuotojų konstitucinės teisės. Komendanto valanda, įkalinimas nepateikus kaltinimų ir kiti asmens laisvių pažeidimai - tai kliūtys, su kuriomis jie susiduria. Ši krizpranoksta politinę aklavietę ir pagrindinių politinių veikėjų tarpusavio kovą. Ji liečia paprastus žmones, kurių kasdienkova per pastaruosius keturis mėnesius tapo dar sunkesnė. Reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti laisvus ir teisingus rinkimus ir nedelsiant atkurti konstitucines teises bei atnaujinti užsienio paramą, siekiant palengvinti paprastų žmonių kančias.
