2010 m. Kroatijos pažangos ataskaita (diskusijos) 
Pirmininkas
- Kitas darbotvarkės klausimas yra Tarybos ir Komisijos pranešimai dėl 2010 m. Kroatijos pažangos ataskaitos.
Vakar susitikau su Kroatijos Ministre Pirmininke. Mane lydėjo du pagrindinių mūsų institucijų atstovai: pranešėjas H. Swoboda ir mūsų laikinosios delegacijos į Kroatiją vadovas G. Hökmark. Aptarėme Kroatijos pažangą kelyje į Europos Sąjungą. Man labai malonu, kad šiandien su čia esančiais kolegomis Parlamento nariais galime tiesiogiai aptarti šių derybų padėtį ir Kroatijos ateities Europos Sąjungoje perspektyvas. Man taip pat malonu, kad posėdžių salėje yra ir Komisijos narys Š. Füle, kuris yra atsakingas už mūsų kaimynystės politiką. Dabar norėčiau, kad Tarybos vardu pakalbėtų J. Martonyi. J. Martonyi ir Tarybai pirmininkaujanti Vengrija laikosi nuomonės, jog labai svarbu, kad ES plėtra apimtų Kroatiją, todėl tai yra svarbus Vengrijos pirmininkavimo Tarybai klausimas. Pone J. Martonyi, prašom kalbėti.
János Martonyi
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - Pone Pirmininke, Tarybai pirmininkaujančios Europos Sąjungos valstybės narės vardu norėčiau pasakyti, kad šiandien man ypač malonu kreiptis į Europos Parlamentą jo plenariniame posėdyje.
Šis posėdis kaip tik laiku suteikia galimybę apžvelgti Kroatijos stojimo eigą ir pristatyti Vengrijos pirmininkavimo planus pirmajam metų semestrui.
Visų pirma norėčiau pasidžiaugti aktyviu Parlamento dalyvavimu Europos Sąjungos plėtros procese ir konstruktyviu jo indėliu į bendrą diskusiją dėl plėtros ir konkrečiai dėl Kroatijos stojimo proceso.
Kaip jau ne kartą esame pabrėžę, Europos Sąjungos plėtra stiprina taiką, demokratiją ir stabilumą Europoje, yra naudinga strateginiams Europos Sąjungos interesams ir padeda ES geriau siekti savo politinių tikslų svarbiose bei ekonomikos atsigavimui ir tvariam ekonomikos augimui būtinose srityse.
Plėtra yra pagrindinis politinių ir ekonominių reformų variklis. Jos tempas priklauso nuo to, kaip kandidatuojanti šalis laikosi Kopenhagos kriterijų, ir nuo jos gebėjimų prisiimti narystės įsipareigojimus.
Plėtra yra vienas iš mūsų pirmininkavimo prioritetų, šį semestrą sieksime remti šią politiką laikydamiesi peržiūrėto susitarimo dėl plėtros, kurį 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, ir 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadų, kurioms pritarEuropos Vadovų Taryba.
Kalbant apie Kroatiją, stojimo derybų pabaiga, kaip nurodyta Europos Vadovų Tarybos išvadose, jau pasiekiama, ir mūsų tikslas yra užbaigti šias derybas iki Vengrijos pirmininkavimo Tarybai pabaigos. Žinoma, jei tik Kroatija įgyvendins kriterijus likusiems derybų skyriams užbaigti.
Taip pat norėtume kuo greičiau sudaryti stojimo sutartį ir nutiesti kelią taip laukiamam Kroatijos stojimui į ES. Todėl, kaip pažymėta jūsų rezoliucijoje, šis semestras bus labai svarbus Kroatijos derybų procesui.
Dabar norėčiau trumpai aptarti dar neišspręstus klausimus. Nuo derybų pradžios buvo pradėta derėtis dėl 34 skyrių iš 35, ir dėl 28 skyrių derybos buvo santykinai baigtos.
Todėl jau visai priartėjome prie šių derybų pabaigos. Vis dėlto dar turime baigti derybas dėl kelių sudėtingų skyrių, pvz., dėl konkurencijos, žemės ūkio ir kaimo plėtros, žuvininkystės, regioninės politikos ir struktūrinių priemonių koordinavimo, teismų sistemos ir pagrindinių teisių, finansinių ir biudžeto nuostatų, iš kurių kai kurios, žinoma, yra susijusios su padariniais biudžetui.
Pernai gruodžio mėn. patvirtintose Tarybos išvadose dėl Kroatijos pažymėjome kelis svarbius klausimus, kuriais būtina toliau dirbti šiose srityse. Buvote informuoti apie tai. Taip pat norėtume pabrėžti kelis klausimus, kurie nebuvo tinkamai atspindėti jūsų rezoliucijoje.
Taryba pažymėjo, kad daugelyje sričių Kroatija padarvilčių teikiančią pažangą, įskaitant teisinės valstybės ir kovos su aukšto lygio korupcija sritis. Taip pat akivaizdu, kad reikalingos tolesnės pastangos. Jų reikia siekiant teismų nepriklausomumo ir veiksmingumo bei kovojant su visų lygių korupcija.
Taryba taip pat paskatino Kroatiją dėti daugiau pastangų, kad būtų įgyvendinti likę kriterijai, įskaitant įtikinamos patirties kūrimą, ypač konkurencijos politikos bei teismų sistemos ir pagrindinių teisių atžvilgiu.
Šiuo klausimu norėčiau pabrėžti, kokią svarbą mes teikiame stebėsenos procesui, kuris atitinka ir kuriuo įgyvendinamas acquis, kad būtų užtikrinti administraciniai gebėjimai ir sukurta įtikinama patirtis.
Ypač svarbus bus Komisijos kovo mėn. pažangos teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityje vertinimas dėl galimo 23 skyriaus užbaigimo vėliau šį semestrą. Be to, dėl Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) Taryba pažymėjo, kad apskritai Kroatija gerai bendradarbiauja su TBTBJ, nors pakartojo, kad ir toliau būtina siekti visiško bendradarbiavimo, kuris atitiktų bendrąsias derybų nuostatas.
Dabar, kai tarpinstitucindarbo gruppradėjo tirti svarbias naujas sritis, Taryba paragino Kroatiją toliau tęsti administracinį tyrimą, kad pasiaiškintų dėl dingusių karinių dokumentų.
Be to, Taryba palankiai įvertino Kroatijos aktyvumą regioninio bendradarbiavimo srityje, pagerėjusius jos santykius su kaimyninėmis šalimis ir jos pastangas regione siekiant taikos.
Šiuo klausimu labai palankiai vertintinas lapkričio mėn. pabaigoje įsigaliojęs arbitražinis susitarimas dėl sienos su Slovėnija. Atsižvelgdama į gerų kaimyninių santykių svarbą, Taryba paragino Kroatiją remtis šia pažanga sprendžiant visus likusius dvišalius ir regioninius klausimus bendradarbiaujant su susijusiomis šalimis.
Apibendrindamas norėčiau priminti, kad Tarybai pirmininkaujant mūsų valstybei dar reikia daug nuveikti. Kroatija turėtų dėti visas pastangas, kad, laikydamasi bendrųjų derybų nuostatų, įvykdytų likusius kriterijus, išsaugotų ir pagerintų tai, kas jau pasiekta, ir galiausiai įvykdytų visus likusius įsipareigojimus.
Savo ruožtu, nereikia nsakyti, mes tikimės visų valstybių narių, Europos Komisijos ir visų pirma Europos Parlamento paramos bei bendradarbiavimo šiuo klausimu.
Būtina neprarasti šio impulso, kad, kaip pabrėžiama Vengrijos pirmininkavimo Tarybai prioritetuose, iki birželio mėn. pabaigos, t. y. iki mūsų pirmininkavimo pabaigos, galėtume sėkmingai užbaigti šias derybas.
Pirmininkas
Kaimynystės politika labai svarbi Europos Sąjungai, Viduržemio jūros regionui, Rytų partnerystei ir visų pirma Vakarų Balkanams. Dabar perduodu žodį už šią politikos sritį atsakingam Komisijos nariui.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, norėčiau pasveikinti apie Kroatiją kalbėjusį pranešėją Hannesą Swobodą ir pareikšti savo padėką už jo sąžiningą ir subalansuotą ataskaitą. Joje pripažįstama įspūdinga Kroatijos pažanga siekiant patenkinti stojimo kriterijus ir pripažįstamos pastangos, kurių dar reikės deryboms užbaigti.
Europos Sąjunga santykinai baigderybas 28 iš 35 derybų skyrių. Balandžio 19 d. ministrų konferencijoje dėl stojimo turėtų būti galima santykinai užbaigti papildomus skyrius, kuriuose Kroatija įgyvendino arba beveik baigia įgyvendinti baigiamąsias gaires. Kaip 2010 m. gruodžio mėn. pažymėjo Bendrųjų reikalų taryba, derybų pabaiga jau ranka pasiekiama.
Kaip ir visose derybose, sunkiausi klausimai lieka galutiniam etapui. Kaip ką tik pažymėjo ministras J. Martonyi, Tarybai pirmininkaujanti Vengrija yra paskelbusi apie savo tikslą užbaigti derybas 2011 m. pirmąjį pusmetį, jei bus įgyvendinti visi kriterijai ir gairės. Tai yra plačių užmojų tikslas, kurį galima pasiekti, jei Kroatija ir toliau išskirtinai stengsis laiku įvykdyti likusius reikalavimus.
Pagrindinės neišspręstos problemos yra baigiamosios 23 skyriaus gairės: teismų sistema ir pagrindinės teisės ir 8 skyrius: konkurencijos politika. Kroatija deda daug pastangų abiejose srityse, bet dabar atėjo laikas įveikti paskutinę atkarpą.
Kalbant apie teismų sistemą ir pagrindines teises, Kroatija buvo paraginta vykdyti savo įsipareigojimus šiose pagrindinėse srityse: patikimai ir nuosekliai kovoti su korupcija; stiprinti teismų nepriklausomumą, atskaitomybę, objektyvumą ir profesionalumą; spręsti nebaudžiamumo už karo nusikaltimus problemą; siekti būsto suteikimo grįžtantiems pabėgėliams programos tikslų ir gerinti mažumų teises. Toliau išlieka reikalavimas visiškai bendradarbiauti su TBTBJ.
Kiekvienoje iš šių sričių nustatytos aiškios gaires, kurias reikia įgyvendinti. Komisija šiuo metu vertina Kroatijos pažangą pagal kiekvieną iš gairių, apie kurias mes iki kovo mėn. vidurio pranešime būsimoje tarpinėje ataskaitoje dėl šio skyriaus.
Vakar dalyvavau labai konstruktyviame ir naudingame susitikime su Ministre Pirmininke J. Kosor. Mes aptarėme, kaip svarbu išlaikyti stojimo derybų varomąją jėgą ir spręsti likusias problemas. Kroatijos valdžios institucijos labai gerai žino, ką jos dar turi padaryti. Iš tiesų, sulaukiau malonaus Ministrės Pirmininkės patikinimo, jog ji asmeniškai įsipareigoja užtikrinti, kad darbai būtų tęsiami visu greičiu, kol bus galima baigti stojimo į Europos Sąjungą procesą.
Negaliu nesutikti su raginimais Europos Sąjungai nedaryti "specialių nuolaidų" ir nedaryti dirbtinių kliūčių Kroatijai. ES plėtros proceso pagrindas ir toliau yra šalims kandidatėms keliamų sąlygų laikymasis ir visiškas Europos Sąjungos prisiimtų įsipareigojimų vykdymas. Tai yra svarbiausia šio proceso patikimumui.
Komisija ir toliai visokeriopai rems Kroatiją, kuri sunkiai dirba, kad pasiektų savo tikslą įstoti į Europos Sąjungą. Esu įsitikinęs, ir čia mano nuomonsutampa su ministro J. Martonyi nuomone, jog valstybės narės nuspręs, kad stojimo derybas galima užbaigti, kai tik įsitikinsime, kad jau įvykdytos visos baigiamosios gairės. Taip pat esu įsitikinęs, kad kai Parlamento bus paprašyta pritarti stojimo sutarties projektui, jis atliks savo svarbų vaidmenį laikydamasis to paties konstruktyvaus požiūrio, kurį parodKroatijos stojimo į ES atžvilgiu.
Kaip ir jūsų pranešėjas H. Swoboda, esu tvirtai įsitikinęs, kad Kroatijos piliečiai, pakviesti pritarti jų šalies stojimui į Europos Sąjungą, kituose Europos Parlamento rinkimuose jau galės balsuoti už savo atstovus.
Hannes Swoboda
Pone Pirmininke, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau nuoširdžiai padėkoti visiems šešėliniams pranešėjams už puikų jų bendradarbiavimą, kurio rezultatas yra ši ataskaita, kuri, viliamės, sulauks didelio palaikymo.
Pradėsiu paminėdamas, mano nuomone, labai sėkmingą vakarykštį Ministrės Pirmininkės Jadrankos Kosor vizitą Parlamente. Pone Pirmininke, jūs užsiminėte, kad Kroatijos įstojimas į Europos Sąjungą yra svarbus ne tik Kroatijai ir Europos Sąjungai, bet ir yra svarbus signalas visam regionui. Pirmasis klausimas, kurį tuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti, yra susijęs su reformomis. Jei valstybvykdo jai iškeltas užduotis, mes turime laikytis pažadų, kurių prisiėmėme dėl narystės. Kaip sakJ. Martonyi ir Komisijos narys, dar yra ką nuveikti. Vis dėlto žinia turi būti tokia: imkitės galutinių reformų žingsnių, kad galėtume pasiekti bendrą mūsų tikslą sudaryti sutartį birželio mėn.
Kalbėdamasis su J. Kosor M. Schulz pasakė, kad seniau ginčas dėl Pirano įlankos būtų sprendžiamas kariaujant. Šiandien mes sėdime prie derybų stalo ir bandome rasti būdą išspręsti šį klausimą derybomis. Tai taip pat yra svarbus signalas visam regionui (turiu omenyje Serbiją ir Kosovą), kad tokius ginčus galima spręsti ne kovojant, o tiesiog derantis ir diskutuojant. MinistrPirmininksakė, kad jos šalyje valdžia ir opozicija ES klausimu eina koja kojon. Paskutinį kartą man kalbantis su opozicinės Socialdemokratų partijos lyderiu Zoranu Milanovičiumi jis tai taip pat patvirtino.
Vakar aptarėme Albanijos klausimą. Albanija taip pat galėtų vadovautis šiuo pavyzdžiu, kaip bendrus svarbius reikalus spręsti per politines diskusijas ir pakylant virš jų.
Todėl Zagrebui ir Kroatijai turėtume pasiųsti dvejopą žinią, kad mes - Taryba, Komisija ir Europos Parlamentas - kartu dirbame, kad galėtume užbaigti derybas birželio mėn., sudaryti sutartį ir jai pritarti rudenį, taip leisdami vykdyti faktinį ratifikavimo procesą, bet prašome, ir tai yra skirta Kroatijai, išspręsti dar likusias problemas. Jau buvo imtasi drąsių žingsnių kovojant su korupcija, bet dar reikia žengti kelis paskutinius žingsnius. Teisingumo sistemoje ir laivų statyklų srityje dar yra ką nuveikti. Tačiau visi šie punktai yra paminėti ir mūsų ataskaitoje ir jie nereiškia, kad yra neįveikiamų kliūčių, bet suteikia Kroatijai galimybę vis dar įvykdyti svarbius reikalavimus.
Ponai ir ponios, atsižvelgdami į tai, šiandien turėtume mūsų visų vardu perduoti Kroatijai ir visam regionui bendrą žinią, kad jei valstybvykdo jai iškeltas užduotis, Europos Sąjunga taip pat laikysis savo pažado ir leis tapti jos nare. Pone Pirmininke, kaip ir jūs vakar sakėte: Europos Sąjungai taip pat naudinga priimti Kroatiją, jei ji įvykdys tai, ko iš jos buvo prašoma.
Todėl norėčiau dar kartą padėkoti šešėliniams pranešėjams. Jei galėtume pateikti kuo vieningiau patvirtintą žinią Kroatijai ir visam regionui, žengtume milžinišką žingsnį taikios viso regiono integracijos link.
Bernd Posselt
PPE frakcijos vardu. - (DE) Pone Pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, turiu pripažinti, kad šiandien jaučiuosi labai sujaudintas, nes šiemet sukanka 20 metų nuo Slovėnijos ir Kroatijos judėjimo dėl laisvės susivienijimo. Šiam judėjimui prireikmetų, ir žmonės galėjo džiaugtis laisve, kaip ir Vengrijoje, Čekijoje ir kitose valstybėse.
1991 m. birželio 28 d. įvyko žiaurus Jugoslavijos liaudies armijos puolimas. Tuo metu atrodė, kad viskas grįžo į senas vėžes. Buvau Vukovare, kai buvo sunaikintas šis mažas, klestintis Europos modelis, šimtai tūkstančių žmonių prarado savo namus, o tūkstančiai - ir gyvybę. Nuo tada turėjau galimybę lydėti Kroatiją jos kelyje į Europos Sąjungą. Turime gana aiškiai pripažinti, kad eidama šiuo keliu Kroatija dėjo milžiniškas pastangas.
Komisijos narys šiandien pasaklabai svarbią kalbą. Jis kalbėjo apie sąžiningumą. H. Swobodos pranešimą apibendrintai galėtume pavadinti "Sąžiningumas Kroatijai", nes būtent ši mintis jame yra svarbiausia. Esmne privilegijos ir nuolaidos, - kaip teisingai ir buvo paminėta, - esmyra sąžiningumas. Kroatija jau pasirengusi stoti į Europos Sąjungą. Per kelis ateinančius mėnesius keliose srityse dar reikia atlikti baigiamuosius darbus. Tačiau neturime kurti dirbtinių kliūčių šiai valstybei, kaip, deja, ne kartą jau buvo pastaruosius kelerius metus. Kroatija istoriniu ir kultūriniu aspektu yra susijusi su Slovėnija ir Vengrija. Ji turėjo būti priimta į Europos Sąjungą kartu su šiomis Vidurio Europos valstybėmis - Kroatija taip pat yra tikra Vidurio Europos valstybė. Dėl įvairių priežasčių tai neįvyko, bet dabar jau atėjo laikas. Todėl taip atkakliai to siekiame. Mes nenustatome jokių datų - mes laikomės įsitikinimo, kad kriterijai yra svarbiau nei datos. Vis dėlto labai reikalaujame, kad nebūtų kuriama dirbtinių kliūčių ir su šia valstybe būtų elgiamasi sąžiningai ir teisingai.
Ivo Vajgl
ALDE frakcijos vardu. - (SL) Pone Pirmininke, šiandien paskutinį kartą diskutuojame dėl Kroatijos, kaip visateisės narystės Europos Sąjungoje siekiančios valstybės, pažangos ataskaitos. Norėčiau padėkoti pranešėjui Hannesui Swobodai, kuris šį darbą vykdo jau kelerius metus, už jo konstruktyvų ir draugišką požiūrį tiek bendraujant su šešėliniais pranešėjais ir sprendžiant reikalus su Kroatijos Vyriausybe, tiek, sakyčiau, su Kroatijos žmonėmis.
Žvelgiant į praeitį ir atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis Kroatija prieš dvidešimt metų tapo nepriklausoma, turbūt galėtume pasakyti, kad narystės ji laukgana ilgai, jei ne per ilgai. Ministre J. Martonyi, suteikėte mums pakankamai informacijos apie jūsų planus, susijusius su Kroatijos stojimo derybomis. Pritariame jūsų planams ir tikimės, kad jie taps realybe.
Vadovams Zagrebe dar lieka daug nuveikti per ateinančius mėnesius, kad Kroatija užbaigtų derybas. Ypatingo Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos (ALDE) dėmesio sulauk23 skyrius. Vakar tai aptarėme ir dėl to susitarėme per draugišką ALDE frakcijos pirmininko G. Verhofstadto ir J. Kosor pokalbį.
Šis skyrius - tai teisinės valstybės, atsakingo sprendimo dėl praeities palikimo, veiksmingų ir nešališkų teismų, visų piliečių teisinio tikrumo ir lygybės pagrindas. Kiekviena demokratinvalstybė, kuri remiasi teisinės valstybės principu (kiekviena Europos Sąjungos narė), turi užtikrinti tokias laisves, kaip atvirumas ir žiniasklaidos laisvė, mažumų apsauga, lyčių lygybir kiekvieno, kuris yra kitoks, apsauga.
Kroatijos vyriausybir MinistrPirmininkJadranka Kosor nusipelno pripažinimo už ryžtingą kovą su korupcija ir nusikalstamumu. Reikėtų įvertinti ir Kroatijos sėkmę kuriant draugiškus santykius su savo kaimynais, bet kartu reikėtų paraginti spręsti likusius klausimus.
Baigdami su Kroatija paskutinį derybų raundą ir įveikdami paskutinį žingsnį kelyje į visavertę narystę, turėtume pabrėžti, kad ši ataskaita yra skirta visoms pietryčių Europos valstybėms, kurios turi panašių lūkesčių. Lūkesčių turime ir mes: tikimės, kad Europa užbaigs plėtros procesą ir taps sanglaudos ir vienodų vertybių žemynu.
Ir paskutinmintis. Tik tokiu būdu šiandieniame pasaulyje Europos Sąjunga galės tapti pasaulio lydere ir ja būti. Pone Pirmininke, dėkoju už jūsų kantrybę.
Franziska Katharina Brantner
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, norėčiau prisidėti prie kitų kalbėtojų ir padėkoti H. Swobodai už gerą bendradarbiavimą pernai ir pirmą kartą šiais metais.
Sutinku su B. Posselt, kad ši ataskaita yra sąžininga. Mes nekantraujame priimti Kroatiją į savo gretas, kaip ir buvo pasakyta, kai tik ji patenkins visus kriterijus. Šios šalies stojimas yra ypatingas, ir ES yra ypač atsakinga, kad vėliau užtikrintų galimybę įstoti ir kitoms Vakarų Balkanų valstybėms. Žvelgiant regioniniu požiūriu, Kroatija turi būti geriausia iš savo kaimynių, kad jos galėtų įstoti vėliau. Visi esame atsakingi prieš kitas valstybes, nes jei suklysime dabar, kitiems bus daug sunkiau įstoti. Negalime nuleisti rankų dėl šio Vakarų Balkanų tikslo.
Kai kas iš jūsų minėjo 23 skyrių dėl korupcijos. Manome, kad ES taip pat turi būti pati sąžininga ir realiai apsvarstyti, kiek ji pati buvo veikiama korupcijos. Todėl mes raginame OLAF atsižvelgti ir į tai, kiek ši problema turi pasekmių ES. Raginu visas frakcijas prisidėti prie šio tikslo, nes turime būti ir patys sąžiningi.
Ir paskutinis dalykas, kurį norėčiau pasakyti, yra tai, kad svarbi stojimo į ES dalis yra mūsų praeities problemų sprendimas. Buvo paminėtas TBTBJ. Tai yra būtina, bet taip pat manome, kad geriau turi dirbti vietos karo nusikaltimų tribunolai. Organizacijos "Amnesty International" ataskaitoje pabrėžiama, kad vis dar yra keletas sunkumų ir trūkumų. Manome, kad dar yra kur tobulėti, pvz., liudininkų apsaugos srityje, ir norėtume pamatyti tą tobulėjimą. Manome, kad ES privalo nenusileisti dėl šio praeities aspekto ir darbo su praeities problemomis.
Na, o dėl viso kito, mes nekantraujame, kada galėsime pasveikinti Kroatiją šiame Parlamente.
Geoffrey Van Orden
ECR frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, manome, kad plėtra yra vienas sėkmingiausių ES politikos aspektų, jeigu plėtra vykdoma pagal griežtus kriterijus ir išmokstamos stojant ankstesnėms narėms gautos pamokos.
Tarybos teigimu, jau greitai bus baigtos stojimo derybos su Kroatija, bet iš Komisijos žinome, kad dar nėra tinkamai išspręstos korupcijos problemos ir teismų reformos klausimai. Tai labai rimta. Mūsų susirūpinimas nėra dirbtinis.
Kroatija, kurioje gyvena 4,5 mln. gyventojų, akivaizdžiai kenčia nuo beveik milijono svarstymo laukiančių teismo bylų, ir dideldalis bylų yra susijusios su nuosavybės teisių pažeidimais. Žiniasklaidos laisvtaip pat patiria puolimą. Buvę ministrai buvo apkaltinti korupcija. Kai kas galėtų tai vertinti kaip veiklos įrodymą. Išties tai atskleidžia negalavimų, kurie sunkiai įveikiami, rimtumą. Plačiai paplitusi politikų ir teismų korupcija reiškia nesugebėjimą įveikti organizuotą nusikalstamumą, kuris yra tiesiogiai susijęs su Balkanų keliu.
Nepaisant daugelio čia išvardytų problemų, atrodo, kad dėl ankstyvo Kroatijos stojimo jau iš anksto nuspręsta. Būtų apmaudu, jei stojimo procesas taptų grynu formalumu, priklausomu nuo subjektyvių politinių įgeidžių, ir būtų užbaigtas prieš išsprendžiant šias esmines problemas.
Takis Hadjigeorgiou
Pone Pirmininke, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji pritaria Kroatijos stojimui į Europos Sąjungą ir tiki, kad ji greitai galės tapti visateise nare, jeigu tokia bus Kroatijos gyventojų valia ir ši valstybpatenkins visus stojimo kriterijus.
Pažangos ataskaitoje pažymima (ir mes palankiai vertiname) pažanga, kuri buvo pasiekta grąžinant pabėgėlius, taip pat dėl moterų teisių ir lyčių lygybės bei dėl nesutarimų su kaimyninėmis šalimis įveikimo. Vis dėlto reikalaujame tolesnių reformų, ypač teismų sistemoje ir naikinant korupciją.
Tačiau turime atkreipti dėmesį ir į socialines bei ekonomines Kroatijos žmonių problemas, pvz., skurdą, ilgalaikį nedarbą ir darbo teisių pažeidimus. Deja, pasiūlymai skatinti liberalų ekonomikos modelį pasunkins socialinę ir ekonominę kroatų padėtį.
Todėl mes remiame realios socialinės plėtros skatinimą, kuris užtikrintų visų Kroatijos gyventojų gyvenimo kokybę, nes būtų modernizuota socialinės apsaugos sistema, sprendžiama nedarbo problema, gerinamas sveikatos paslaugų, būstų ir švietimo pasiekiamumas bei naikinama diskriminacija, ypač mažumų atžvilgiu.
Jaroslav Paška
Pone Pirmininke, nuo 2005 m. spalio mėn., kai buvo priimtas sprendimas pradėti derybas dėl Kroatijos stojimo į ES, Kroatijos vyriausyblabai pakeitšalies valdymą, siekdama geriausiai parengti Kroatiją stojimui į Europos Sąjungą.
Didžiausia stojimo proceso pažanga buvo pasiekta 2010 m., kai mūsų draugai Kroatijoje baigderybas dėl kelių sudėtingų skyrių, padaresminių Konstitucijos pakeitimų ir sėkmingai ieškojo civilizuotų sprendimų ginčuose dėl sienų su kaimyninėmis šalimis. Oficialus Serbijos Prezidento B. Tadiciaus vizitas į Vukovarą parodė, kad santykiai tarp kroatų ir serbų gali būti grindžiami ir abipuse pagarba bei supratimu.
Kaip greitai bus baigtas stojimo procesas, tai dabar priklauso tik nuo Kroatijos, kuri, įvykdžiusi visas stojimo į ES sąlygas, taip pat turi siekti savo piliečių pritarimo tokiam žingsniui nacionaliniame referendume. Nuoširdžiai linkiu mūsų draugams kroatams sėkmės greitai baigiant derybas dėl paskutinių skyrių ir sėkmės gaunant tautos patvirtinimą, kad jie yra pasirengę tapti Europos bendrijos nariais.
Andrew Henry William Brons
Pone Pirmininke, mažiau kaip prieš 20 metų Kroatija kovojo dėl savo nepriklausomybės. Dabar ji atiduodama be šūvio.
Kroatijai teko padaryti didelius ir nepageidaujamus įstatymų pakeitimus. Jai taip pat teko atimti paramą iš svarbių pramonės šakų ir jose dirbančių žmonių. Kroatai visa tai privalo daryti prieš Europos Sąjungai malonėjant priimti Kroatiją savo nare.
Visų svarbiausia, kad dėl visų šių permainų buvo nuolankiai sutikta dar negavus tautos sutikimo per žadėtą referendumą ir net jos neatsiklausus. Nors nuomonių apklausos rodo, kad dauguma gyventojų nepritaria narystei ES, teigiamais referendumo rezultatais net neabejojama. Kai tokios milžiniškos permainos vykdomos prognozuojant sutikimą, kurį dar reikia gauti, galime būti tikri, kad tas sutikimas yra vertinamas kaip grynas formalumas.
Šioje ataskaitoje teigiama, kad redaktoriai ir žurnalistai skundžiasi dėl nederamo politinio spaudimo. Tačiau joje nutylima, ar šis spaudimas leis surengti laisvą ir sąžiningą referendumą.
Elmar Brok
(DE) Pone Pirmininke, Tarybos Pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, dabar esame paskutiniame raunde prieš įstojimą, kiek tai susiję su šio reikalo aptarimu Bendrijos institucijose, nes vėliau dar lieka ratifikavimo procesas nacionaliniuose parlamentuose, kuris tikrai taip pat nebus lengvas. Vis dėlto, kai buvau užsienio reikalų komiteto pirmininkas, galėjau iš arti stebėti, kaip ankstesnės dvylika valstybių narių rengėsi stojimui vykdant ES plėtrą, ir galiu pasakyti, jog Kroatija per ilgą laiką atliko didelį darbą, kad patenkintų stojimo kriterijus, ir todėl gerai, kad mes jau galime ištarti jai "taip".
Turėtume pritarti dėl politinių priežasčių. Tai taip pat tai yra ženklas kitoms šalims, kurios, ko gero, turi ilgai laukti, kol durys bus ne uždarytos, kaip daugeliu atvejų, o atidarytos. Svarbi bendra politinžinia. Vis dėlto, remdamasis mūsų patirtimi su kitomis šalimis, sakyčiau, kad Kroatijai dar reikia dirbti reformuojant savo teismų ir administracines sistemas, ir ji pati yra tuo suinteresuota - net ir be stojimo proceso. Kai teismo procesai per ilgai nevyksta arba pareiškiami kaltinimai korupcija, bet teismo procesai prieš kaltinamąjį trunka per ilgai, tai kenkia bendram šalies vystymuisi. Šiuo atžvilgiu reikėtų daugiau nuveikti.
Göran Färm
(SV) Pone Pirmininke, visų pirma norėčiau labai padėkoti pranešėjui H. Swobodai už puikiai atliktą darbą. Kroatijos narystES jau artėja, bet dar lieka keli uždaviniai, pvz., kova su korupcija. Kroatija priėmnaujus geresnius įstatymus, bet dabar reikia vykdyti reformas. Reikia veiksmingų tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir teismo nutarčių.
Dabar visų akys nukreiptos į buvusio konservatorių ministro pirmininko Ivo Sanaderio, kuris kali Austrijoje, bylą. Palankiai vertiname Kroatijos žurnalistų ir politikų pasiekimus atskleidžiant politikų korupciją. Vis dėlto Ivo Sanaderio byla yra ir tiesos akimirka ES, nes korupcinių santykių dalyvės yra dvi pusės. Atsižvelgdamas į kaltinimus, kad Ivo Sanader bandnetinkamais būdais paveikti ES, pasiūliau, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) bendradarbiautų su Kroatijos tyrėjais ir išsiaiškintų šią informaciją, nes, aišku, mes nežinome, ar ji yra teisinga.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija nori ištrinti šią svarbią rezoliucijos dalį, bet kartu su Žaliųjų frakcija / Europos laisvuoju aljansu mes raginame visas frakcijas jai pritarti. ES turi imtis iniciatyvos, o ne tik primesti atsakomybę Kroatijai.
Lena Ek
Pone Pirmininke, audringuose pasaulinės krizės vandenyse drąsos suteikia tvirtas Kroatijos kursas siekiant narystės.
Iki šiol pažanga buvo tiesiog įspūdinga, bet noriu pabrėžti, kad šis teigiamas impulsas dabar turėtų persiduoti į kitas sritis, kuriose daug reikia nuveikti.
Šiandien norėčiau atkreipti dėmesį į du dalykus. Pirmasis yra teismų sistemos reforma ir stiprinimas. Norint kovoti su korupcija ir užtikrinti ilgalaikį teisinės valstybės veikimą absoliučiai būtina yra tvirta ir nepriklausoma teismų sistema. Ir svarbu ne tik suimti nusikaltėlius; svarbu tai, kaip su jais tvarkomasi vėliau. Antraip pastangos pažaboti korupciją ir organizuotą nusikalstamumą bus bevaisės.
Antrasis klausimas, kurį noriu paminėti, yra būtinybKroatijos visuomenei puoselėti toleranciją. Europos projektas yra susijęs su susitaikymu ir tai galioja ne tik šalių tarpusavio santykiams, - ir aš palankiai vertinu pagerėjusius Kroatijos santykius su jos kaimynais, - bet ir su susitaikymu pačios šalies viduje. Smurtiniai grasinimai mažumoms yra visiškai nepriimtini. Aš gerai suprantu, kaip visa tai sudėtinga, bet esu tvirtai įsitikinusi, kad tai ne tik paspartintų derybas dėl stojimo, bet ir kad šios pastangos savaime būtų naudingos Kroatijos visuomenei.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Pone Pirmininke, mes nedvejodami turėtume palaikyti Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos plataus užmojo planus užbaigti derybas su Kroatija per pirmąjį šių metų pusmetį. Kroatijos narystEuropos Sąjungoje reikš, kad įgysime svarbią ir naudingą sąjungininkę, nes ši valstybjau dabar atlieka svarbų vaidmenį ir regione yra didelstabilizuojanti jėga, kuri rodo pavyzdį daugeliui kitų Balkanų valstybių, taip pat mąstančių apie stojimą į Europos Sąjungą ateityje.
Šiandien norėčiau pareikšti didelę pagarbą ir susižavėjimą reformomis, kurias įvykdKroatijos valdžia ir Kroatijos visuomenė, ypač reformomis, susijusiomis su kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu bei valstybės valdymo ir teismų sistemos reformomis. Nereikia nsakyti, kad vis dar yra sričių, kurias reikia tobulinti ir kuriose reikia užbaigti reformas. Tikiuosi, kad tai bus padaryta kiek galima greičiau. Tiesa ir tai, kad iš Kroatijos girdime pranešimus, jog Kroatijos žmonės nėra visiškai įsitikinę, kad narystjų šaliai naudinga. Manau, kad pasielgtume protingai, jei imtumėmės veiksmų, bendradarbiaudami su Kroatijos vyriausybe, kurie padėtų neatidėliojant pakeisti šias tendencijas.
Bastiaan Belder
(NL) Pone Pirmininke, Kroatija padardidelę pažangą siekdama ES narystės. Tai nenuginčijama ir esu tuo patenkintas. Tačiau yra dvi problemos, kurios man vis dar kelia didelį susirūpinimą.
Šioje Balkanų valstybėje vis dar plačiai paplitusi korupcija, tai nurodyta, pvz., mūsų aptariamos rezoliucijos 7 ir 8 konstatuojamosiose dalyse. Tai turi didelę įtaką šios šalies ekonomikai ir prekybos santykiams. Skubiai reikia rasti geresnį šios problemos sprendimo būdą, galbūt bendradarbiaujant su Europos institucijomis.
Antrasis man susirūpinimą keliantis klausimas yra prasta administracinšalies struktūra, kaip nurodyta rezoliucijos 28 konstatuojamojoje dalyje. Aiški administracinstruktūra būtina norint tinkamai įgyvendinti ES teisės aktus ir norint, kad įvykiai Kroatijos neužkluptų netikėtai.
Kol šios dvi silpnosios grandys lieka nepasikeitusios, ir toliau abejosiu dėl skubos, kurią Tarybai pirmininkaujanti Vengrija nori taikyti Kroatijos stojimui. Mano nuomone, patirtis mus moko, kad turėtume siekti ne paties stojimo į ES, o jo kokybės. Taip lengviau užsitikrinsime žmonių paramą, ir mano Olandijos piliečių paramą.
Angelika Werthmann
(DE) Pone Pirmininke, apskritai Kroatija juda tinkama kryptimi. Teorindalis įveikta, dabar ją reikia įrodyti praktiškai. Vis dėlto yra trys sritys, kur dar reikia nuveikti didelius darbus.
Pirma, Kroatija turi artimiau bendradarbiauti su Hagos Tarptautiniu teisingumo teismu, kad pagreitintų procesą žmogaus teisių ir buvusių karo nusikaltėlių atžvilgiu. Kaip leidinyje "Behind a Wall of Silence" nurodo "Amnesty International", yra akivaizdžių individualių žmogaus teisių pažeidimo atvejų, kuriuos dar reikia ištirti. ES žmogaus teisių apsauga yra labai svarbus klausimas. Mes neturime būti pasirengę kompromisams šiuo klausimu, ir išties nesame pasirengę kompromisui šiuo klausimu.
Antra, korupcija. Ji vis dar paplitusi visuomenėje, pramonėje ir politikoje. Palankiai vertinu Kroatijos vyriausybės pastangas pažaboti korupciją savo šalyje, bet kartu privalome reikalauti, kad ši problema būtų taip pat griežtai sprendžiama.
Trečia, Kroatija savo pačios labui turi užtikrinti, kad dabar būtų greitai pasiekta pažanga teismų sistemoje inicijuotų reformų atžvilgiu.
Krzysztof Lisek
(PL) Ponia pirmininke, prieš dvejus metus, kai pirmininkavau Lenkijos parlamento Užsienio reikalų komitetui, turėjau malonumą priimti Kroatijos užsienio reikalų komiteto narius. Ta proga Kroatijos komiteto nariai manęs paklausė, ar žinau, kiek lenkų tuo metu leido savo atostogas buriuodami Kroatijoje. Sužinojau atsakymą, kad iš viso jų buvo kelios dešimtys tūkstančių. Milijonai turistų, kurie šiandien apsilanko šioje gražioje šalyje, gali papasakoti, kad Kroatija yra šiuolaikiška demokratinvalstybė, ir patvirtinti, kad ji yra pasirengusi narystei Europos Sąjungoje. Tačiau tie patys Kroatijos komiteto nariai manęs paklausė, kaip Lenkija restruktūrizuoja savo laivų statyklas. Kitaip tariant, keletas problemų dar yra likusių, kaip daugelis šiandien jau minėjo, ir šias problemas reikia spręsti. Nepaisant visko, kas buvo pasakyta, tikiuosi, kad J. Martonyi viltims bus lemta išsipildyti ir Europos Komisija užbaigs derybas ir kad iš Lenkijos diplomatijos vadovo R. Sikorskio, kuris šiandien atvyks į Parlamentą, išgirsime, jog Lenkijai teks garbbūti Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą liudininke, kai ji pirmininkaus Europos Vadovų Tarybai.
Zoran Thaler
(SL) Ponia pirmininke, leiskite man prisidėti prie pagyrų pranešėjo H. Swobodos požiūriui ir darbui choro.
Nuoširdžiai tikiuosi, kad ir Kroatijai, ir H. Swobodai tai tikrai bus paskutinataskaita ir kad Kroatija kuo greičiau prie mūsų prisijungs. Bet kokiu atveju narystKroatijai leis atsigriebti už tą laiką, kurį ji prarado stodama į ES.
Išties, jei vertintume kiekvieną Kroatijos ekonomikos, visuomenės, kultūros ir meno vystymosi etapą, ši valstybbūtų lengvai galėjusi prisidėti prie grupės valstybių, kurios įstojo į Europos Sąjungą prieš septynerius metus. Siūlau valdžios institucijoms Zagrebe pasinaudoti Kroatijos stojimu į Europos Sąjungą ir ryžtingai kovoti su korupcijos ir nusikalstamumo plitimu. Dar vienas didžiausios svarbos klausimas - objektyvios žiniasklaidos laisvės plėtojimas ir objektyvių žurnalistų, dirbančių Kroatijos visuomeniniam televizijos transliuotojui, apsauga.
Kroatijos įstojimas į ES reikš, kad mes priimame Balkanų regioną ir tiesiame jam ranką. Nekantrauju pradėti dirbti su Kroatijos kolegomis, kad suteiktume stabilumo ir pažangos šiam vis dar neramiam regionui.
Andrey Kovatchev
(BG) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti H. Swobodai už jo gerą darbą ir tikrai tikiuosi, kad ši ataskaita bus paskutinprieš Kroatijai pasirašant stojimo į Europos Sąjungą sutartį.
Tikiu, kad Kroatijos įstojimas į ES suteiks postūmį reformoms šiame regione ir bus sėkmingas visai Europai. Kroatija neseniai pati tai parodė, suteikdama nemokamus acquis communautaire teisinius vertimus savo kaimynėms iš buvusiosios Jugoslavijos - Bosnijai ir Hercegovinai, Serbijai, Juodkalnijai ir Makedonijai. Taip ši valstybparodė, kad nori ir gali prisidėti prie šio regiono ateities Europoje.
Priimdami Kroatiją į ES aiškiai parodysime, kad ES laikosi savo įsipareigojimų Vakarų Balkanų šalims ir kad ši plėtra yra nesibaigiantis procesas. Norėčiau pažymėti, kad nors kiekviena šalis mūsų žemyne turi savų problemų, turėtume būti atsargūs, kai, kalbėdami apie korupciją ir nusikalstamumą, pirštu baksnojame į Rytų Europos valstybes.
Tai nėra vien šio regiono prekės ženklas, tai yra iššūkis mus visiems, ir tik bendromis pastangomis galima apriboti neigiamas tendencijas šioje srityje. Skaidrumas ir demokratija yra nekintančios vertybės, būtent todėl turime remti ir skatinti reformas Vakarų Balkanų šalyse. Linkiu Kroatijai geriausios kloties ir nekantraudamas laukiu galimybės pasveikinti ją kaip 28-ąją Europos Sąjungos narę.
László Tőkés
(HU) Ponia pirmininke, smarkiai kritikuodami ES, norėtume pažymėti, kad nors Kroatija keliais aspektais jau buvo pasirengusi narystei per ES plėtros bangą prieš šešerius metus, jai iki šiol neleidžiama stoti. Todėl galime tik pritarti Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos tikslui paversti Kroatijos stojimą vienu svarbiausių jos kadencijos prioritetų. Taip pat galime tik sutikti su Vengrijos Ministro Pirmininko Viktoro Orbáno teiginiu, kad Europos suvienijimas negali būti baigtas neintegravus Vakarų Balkanų šalių. Už ribų likusios buvusiosios Jugoslavijos Respublikos valstybės yra kaip juodos dėmės ES žemėlapyje. Įstojus Kroatijai, tokia padėtis pradės keistis. Kaip vakar sakKroatijos MinistrPirmininkJadranka Kosor, mūsų moralinpareiga - suteikti šį padrąsinimą Pietryčių Europos šalims, nes jos neturi kitos galimybės integruotis.
Andrzej Grzyb
(PL) Ponia pirmininke, ir H. Swobodos ataskaita, ir pirmininkaujančios valstybės bei Komisijos nario Š. Fülės pareiškimai rodo, kad aplinkybės deryboms su Kroatija užbaigti yra labai palankios. Ypač reikėtų pabrėžti pačios Kroatijos ryžtą, pvz., Ministrės Pirmininkės J. Kosor, ne tik dėl pačių derybų užbaigimo, bet ir dėl bendradarbiavimo su šalies kaimynėmis bei Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu. Perspektyva artimoje ateityje baigti derybas ir Parlamente vyraujanti nuotaika taip pat padės Kroatijai. Tai svarbus ženklas, kad ateityje problemoms nebus leidžiama kauptis ir kad pasirašius stojimo sutartį baigsis dvidešimt metų trukęs laukimas. Pripažinkime ir simbolinius Kroatijos gestus, pvz., viso acquis communautaire vertimo perdavimą savo kaimynėms, kurios siekia narystės. Norėčiau pareikšti padėką už H. Swobodos atliktą darbą, ir taip pat esu įsitikinęs, kad tai yra paskutinataskaita dėl Kroatijos pažangos rengiantis narystei. Greitai pasveikinsime šią šalį kaip naują Europos Sąjungos valstybę narę.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, pone ministre, tvirtai remiu Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos siekį birželio mėn. užbaigti Kroatijos stojimo derybas. Keliais aspektais Kroatija pasiekdidesnį išsivystymą nei kai kurios ES valstybės narės. Akivaizdu, kad, kaip minėjo J. Martonyi, dar reikia daug nuveikti. Hannes Swoboda puikiai supranta sudėtingas Vakarų Balkanų regiono problemas.
Kroatijos sėkmgalėtų tapti paskatinimu Serbijai ir kitoms Vakarų Balkanų šalims. Svarbu, kad mūsų draugai Vakarų Balkanuose ir mūsų kolegos Kroatijoje suprastų, kad jų vidaus reformos turi būti įgyvendinamos ne tik ES, bet ir jų pačių žmonių labui. Manau, kad tai ypač svarbu siekiant gerinti serbų, vengrų bei kitų tautinių mažumų padėtį, užtikrinti užsitarnautą serbų, kurie pabėgo arba buvo išvežti, Krajinos serbų, grįžimą ir sukurti kaimyniškus Slovėnijos ir Kroatijos santykius. Turime įvertinti tai, kad Kroatijos valstybės vadovas parodkelis Serbijos, Bosnijos ir Hercegovinos ir Kroatijos istorinio susitaikymo ženklus.
Jelko Kacin
(SL) Ponia pirmininke, Kroatijos vyriausybei ir Europos Komisijai linkiu daug ryžto, kantrybės, ištvermės ir energijos baigiant vykdyti reformas ir noriu Kroatijai palinkėti, kad jai pavyktų pažymėti savo dvidešimtąsias nepriklausomybės metines šių derybų baigimu.
Tai nuoširdus mano palinkėjimas. Ar tai bus įmanoma, priklausys nuo Kroatijos vyriausybės ir jos, tai yra valdančiosios koalicijos, ir opozicijos bendradarbiavimo Kroatijos parlamente. Dabar mums taip pat reikia didesnio politikų socialinio jautrumo ir reagavimo. Dabartinekonomikos krizbet kokią naudą, kurią galėtų gauti Kroatijos ekonomika ir jos gyventojai įstoję į ES, nustumia į socialinių prioritetų paribius ir didina Europos Sąjungos kritiką.
Galiausiai ne mažiau svarbu ir tai, kad Kroatijos žmonės balsuodami referendume pasakytų "taip". Bet koks Kroatijos stojimo proceso sulėtinimas turėtų siaubingų pasekmių Kroatijai, jis taip pat perduotų neigiamą žinią toms Vakarų Balkanų šalims, kurios dar yra kelyje į ES. Nebaigus derybų Kroatijos parlamento nariai negalės gauti stebėtojų statuso Europos Parlamente, nebus ir narystės Europos Sąjungoje. Todėl raginu jus išlaikyti tempą ir dėti visas pastangas.
Marije Cornelissen
(NL) Ponia pirmininke, džiaugiuosi, kad Kroatija vis labiau artėja prie stojimo į ES. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas stipriai remia visų Balkanų šalių ir Turkijos stojimą. Tačiau taip stipriai palaikome jų stojimą būtent todėl, kad labai rimtai vertiname reformų, kurios reikalingos norint tapti ES nare, svarbą. Kroatija dar nebaigšių reformų. Šis procesas turi būti tęsiamas.
Todėl balsuodami stengsimės užtikrinti, kad ataskaitoje nebūtų nurodyta konkreti data. Gali būti, kad derybos bus baigtos pirmąjį šių metų pusmetį, bet lygiai taip pat tai gali ir neįvykti. Svarbu ne tai, kada derybos bus baigtos. Svarbu, kad prieš jas baigdama Kroatija tenkintų visus kriterijus.
Išties, jei priimdami Rumuniją ir Bulgariją galėjome kažko pasimokyti, tai būtent to: neturėtume nustatyti konkrečios datos. Vietoj to turėtume aiškiai nurodyti, ką dar reikia padaryti. Dar vienas dalykas: viena iš problemų, kurią Kroatija galėtų rimčiau spręsti, yra seksualinių mažumų apsauga. Būtų gražu, jei mūsų dabar ES pirmininkaujanti valstybnarparodytų gerą pavyzdį ir leistų 2011 m. birželio 18 d. Budapešte surengti gėjų paradą.
Charles Tannock
Ponia pirmininke, Kroatija ir toliau sklandžiai siekia narystės ES, kaip tai aiškiai matyti iš ataskaitos. Didžiosios Britanijos konservatoriai pritaria ES plėtrai, kad į ES būtų priimtos visus Kopenhagos kriterijus atitinkančios narės, nes tikime, kad didesnES galėtų būti lankstesnir mažiau centralizuota sąjunga.
Reikėtų pasveikinti Kroatiją už jos pastangas išguiti korupciją, kaip tai parodbuvusio ministro pirmininko I. Sanaderio suėmimas. Malonu, kad Slovėnija nebeblokuos Kroatijos stojimo dėl šių dviejų valstybių nesutarimo sienų klausimu. Tai visada buvo dvišalproblema, bet jokiu būdu neturėtų trukdyti Kroatijai prisijungti prie mūsų ES. Taip pat yra mažas nesutarimas su Juodkalnija, kurios pranešėjas aš esu, ir šis ginčas bus sprendžiamas Tarptautiniame Teisingumo Teisme.
Be to, ypač kaip Juodkalnijos pranešėjas ir tikras Serbijos draugas, manau, kad Kroatijos stojimas pagreitins viso buvusiosios Jugoslavijos regiono integraciją į ES. Tikiuosi, kad Kroatijos narystįkvėps abi šalis aktyviau vykdyti reformas ir kad Europos Sąjungos nare tapusi Kroatija nebandys suvesti senų sąskaitų blokuodama Serbijos stojimą.
Andreas Mölzer
(DE) Yra žinoma, kad iš visų šalių kandidačių Kroatija padardidžiausią pažangą. Tai nestebina, nes kultūriniu ir istoriniu požiūriu jos šaknys yra Vidurio Europoje. Kroatija daug kartų įrodesanti pasirengusi prisijungti prie ES, pvz., spręsdama žvejybos ginčą. Be abejo, reikia daugiau pastangų dėl korupcijos, bet akivaizdu, kad noro netrūksta, kaip parodbuvusio ministro pirmininko Ivo Sanaderio suėmimas. Yra šiek tiek pasistūmėta ir tiriant karo nusikaltimus. Šiuo atžvilgiu dar pamatysime, kokį vaidmenį atliks Vokietijos arešto orderiai, išduoti dėl aukšto rango buvusių Jugoslavijos slaptųjų tarnybų narių.
Kroatija, atrodo, yra pasirengusi atsisakyti savo praeities, pvz., teikdama paramą grįžtantiems karo pabėgėliams. Šiuo atžvilgiu būtų pageidautina, kad ES remtų ne tik karo pabėgėlius, bet ir perkeltuosius žmones, ir ieškotų, kaip spręsti klausimus, susijusius su Dunojaus švabų restitucijos reikalavimais.
Jean-Pierre Audy
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau pareikšti pagarbą subalansuotai mano kolegos H. Swobodos rezoliucijai ir pasakyti, jog privalome siekti, kad šis stojimas būtų sėkmingas. Todėl turiu atkreipti dėmesį į didelius tam tikrų visuomenės nuomonės sektorių būgštavimus, nes šis stojimas pasitaiknetinkamu laiku. Istorija nevyksta pagal tvarkaraštį, ir šiuo metu išgyvename krizę. Europos žmonės turi nuogąstavimų.
Po Berlyno sienos griuvimo buvo pokomunistinių valstybių stojimo banga, o šiandien kiekvienas atvejis yra atskiras. Todėl, pone Komisijos nary, manau, kad visose ES valstybėse narėse ir galbūt net Kroatijoje reikalinga didelryšių kampanija, kad būtų paaiškintas visas nuveiktas darbas, paaiškinta, kad buvo tinkamai laikomasi visų skyrių ir kad šiam stojimui yra rimtai pasirengta.
Toks yra mano pasiūlymas, nes dėl stojimo sprendžia ne Europa. Stojimą lemia valstybės ir tų valstybių žmonės. Mūsų pareiga siekti, kad šis stojimas vyktų sėkmingai. Panaudokime visus savo turimus išteklius šiuo sudėtingu dabar mūsų gyvenamu Europos integracijos laikotarpiu.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, leiskite jums padėkoti už šią padrąsinančią ir naudingą diskusiją. Europos Parlamento rezoliucijos projektas ir subalansuota jo žinia yra būtina parama Komisijos prisiimtam darbui. Ji suteikia labai naudingas gaires tolesniam Kroatijos darbui, ir ypač palankiai vertinu tiek kartų šios dienos diskusijose minėtą sąžiningumą, kokybę ir patikimumą.
Taip pat visiškai sutinku su šiandien išsakytais pareiškimais, kad visas šis procesas ir reikalaujamos pastangos yra naudingos Kroatijos piliečiams. Apie šią naudą reikės aiškiai informuoti ateinančiais mėnesiais.
Konstruktyvi ir tvirta Parlamento parama Kroatijos stojimo į ES procesui yra svarbus signalas. Jis svarbus ne tik pačiai Kroatijai, bet ir visoms šalims kandidatėms bei potencialioms kandidatėms. Išties, jūsų parama paskatins jas išlaikyti savo pastangas intensyvias kelyje į Europos Sąjungą ir sėkmingai užbaigti derybas.
János Martonyi
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - Ponia pirmininke, visų pirma Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės vardu norėčiau išreikšti pripažinimą ir padėką už Parlamento - ir ypač pranešėjo H. Swobodos - nuolatinį atsidavimą ir teigiamą indėlį mums stengiantis pasiekti ne tik kad plėtra būtų sėkminga ir Kroatija įstotų, bet ir viso plėtros proceso pažangą.
Tvirtai tikiu, kad visas šias pastangas puikiai atspindi labai konstruktyvios ir labai naudingos šio ryto diskusijos. Taip pat tvirtai tikiu, kad priimamoje rezoliucijoje bus iškeltas svarbus Parlamento vaidmuo, kuris išties apima kur kas daugiau nei konkretų Kroatijos stojimo į ES atvejį.
Taip Europos viešajai nuomonei, Europos gyventojams bus perduota labai svarbi žinia, kad plėtra išties geriausiai atitinka jų interesus, ir galbūt jie bus įtikinti, kad plėtros nuovargis, kuris atsirado ir buvo jaučiamas po vadinamojo Europos susijungimo, praėjo ir kad plėtros proceso traukinys turi judėti toliau.
Kartu bus perduota ir ypač svarbi politinžinia kitoms kandidatėms ir norinčioms tapti kandidatėmis šalims. Tai taip pat pažymima jūsų ataskaitoje ir rezoliucijoje. Visi žinome, kad pagrindinis stabilumo, bendradarbiavimo ir susitaikinimo veiksnys Vakarų Balkanuose išties yra europietiškas požiūris.
Tad europietiškas požiūris turi būti patikimas ir pabrėžiamas bei parodomas konkrečiomis priemonėmis. Būtent toks ir yra būsimas Kroatijos stojimas į Europos Sąjungą. Visi žinome, kad dar yra nebaigtų reikalų. Europa dar nėra vieninga ir mūsų pagrindinis tikslas yra tęsti šį procesą toliau.
Šiuo atžvilgiu buvo pateikta labai svarbių pastabų ir komentarų, pavyzdžiui, ar stojimo derybos užtruko per ilgai, ar ne. Tiesa, kad jos truko beveik šešerius metus ir kad šios derybos truko ilgiau nei su mūsų valstybėmis. Dabar rekomenduočiau žvelgti į ateitį ir pasistengti kuo labiau pagreitinti procesą.
Abi pusės padarlabai svarbią pažangą ir pasieklabai svarbių rezultatų, todėl norėčiau tik dar kartą pabrėžti mūsų nusistatymą, kad bendromis visų pusių pastangomis dabar galime vykdyti patikimą ir kokybišką plėtrą. Tai būtų labai svarbi žinia visiems mums, tiek Europos Sąjungos viduje, tiek už jos ribų.
Norėčiau dar kartą jums padėkoti už labai svarbias mintis ir pastabas, taip pat norėčiau padėkoti Komisijai - ir, žinoma, tikiuosi, kad galėsime pasiekti savo tikslą, kuris yra, pakartosiu, baigti derybas iki šių metų birželio mėn. pabaigos.
Pirmininkas
Gavau rezoliucijos pasiūlymą šios diskusijos tema pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 skyriaus 2 dalį.
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks šiandien, vasario 16 d., antradienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Debora Serracchiani
Tikimės greitos Kroatijos pažangos derybose dėl ES narystės. Jei atsižvelgtume į Kroatijos, kaip vartų į Vidurio Europos rinkas, strateginę geopolitinę padėtį, suprastume, kad būtina pagreitinti Kroatijos priėmimo procesą. Taigi reikia integruotos uostų ir ryšių su Europos koridoriais plėtros, ypač atsižvelgiant į tai, kad Kroatija sulauks didelio ES finansavimo, kurio 60 proc. bus paskirstyta infrastruktūrai.
Kad tai įvyktų, Kroatija turi toliau vykdyti būtinas reformas. Ypač ji turėtų stiprinti valstybės administravimą ir teismų sistemą, kovoti su korupcija ir užtikrinti visišką bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Palankiai vertinu Europos Sąjungos ir Kroatijos Respublikos susitarimą dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro. Esu nusivylusi dėl Kroatijos laivų statybos pramonės padėties, - šis sektorius kadaise buvo Jugoslavijos pramoninio eksporto perlas, o dabar yra beveik visiškai sugriautas.
Tikiuosi, jog Kroatijos vyriausybgalės kuo greičiau baigti restruktūrizavimo procesą, kad galėtų užbaigti konkurencijos skyrių. Ypač norėčiau pabrėžti Kroatijos stojimo svarbą dėl integruotos jūrininkystės politikos Adrijos jūroje, kuri greitai jau oficialiai taps beveik visiška Europos jūra.
Jiří Havel
Apskritai ši ataskaita yra palanki Kroatijai. Ji parodo, kad šalis jau priartėjo prie stojimo derybų pabaigos. Vis dėlto, kaip ir ankstesniais metais, ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į nuolatinius ir dažnai nemažus trūkumus. Atsižvelgiant į ankstesnę Kroatijos ir Slovėnijos teritorinio ginčo patirtį, rūpestį kelia tai, kad nepasiekta teigiamos pažangos dėl daugelio jos teritorinių ginčų su kitomis kaimynėmis (ypač su Bosnija ir Hercegovina, bet taip pat su Serbija ir Juodkalnija). Svarbių klausimų kyla ir dėl ypač vangaus požiūrio į baudimą už karo nusikaltimus prieš serbus. Dar neištirti "keli šimtai atvejų" ir jais nepatraukta baudžiamojon atsakomybėn; dėl to, kad Kroatijos teismai ignoruoja šias bylas, išlieka serbų nepasitikėjimas. Be to, Kroatija Hagos Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) vis dar nepateikdokumentų, vadinamų artilerijos dienoraščiais. Atėjo laikas apsvarstyti, kiek į šį reikalą turėtų įsitraukti Europos Sąjunga. Net 2010 m. serbų pabėgėlių grįžimas buvo labai ribotas. Ataskaitoje nesakoma, kiek iš 130 000 serbų, kurie sugrįžo į Kroatiją po karo, buvo iš Serbijos ir kiek jų buvo iš Serbų Respublikos Bosnijoje ir Hercegovinoje. Serbijos pabėgėlių skaičius Serbų Respublikoje (Bosnijoje ir Hercegovinoje) kelis metus išliko santykinai stabilus (nuo 25 000 iki 35 000 žmonių). Kroatijos valdžios institucijos nesugebėjo išspręsti tokių problemų, kaip turto grąžinimas, būstas, nekilnojamojo turto valdymo teisės, pensijos ir t. t., todėl jų grįžimas tapo neįmanomas.
Monika Smolková
Kroatija, kaip šalis kandidatnuo 2003 m., kai pateiksavo prašymą, vykddaug pastangų reikalaujantį pasirengimą narystei ES. Šiam procesui reikėjo sudėtingų reformų, kurios dažnai buvo labai nepopuliarios visuomenėje. Kaip Slovakijos, kuri vos prieš septynerius metus užbaigšį sunkų procesą, atstovė, žaviuosi Kroatija ir tikiu, kad ji kuo greičiau užbaigs derybas dėl likusių 10 skyrių. Nuo Jugoslavijos iširimo ir karinio konflikto pabaigos Kroatija per trumpą laiką padarmilžinišką pažangą infrastruktūros, paslaugų ir turizmo, kuris yra pagrindinšalies nacionalinės ekonomikos šaka, srityse. Kaip kasmet Kroatijoje apsilankanti turistmanau, kad Kroatija priklauso ES valstybių šeimai, ir prisidėsiu prie savo kolegų palaikydama Kroatijos stojimą.
Ildikó Gáll-Pelcz
raštu. - (HU) Kroatijai teliko vienas žingsnis savo istoriniam tikslui pasiekti. Tik kyla klausimas, koks tas žingsnis bus. Ar tai bus ilgas žingsnis, kupinas kliūčių, galbūt net dirbtinių? Ar tai bus lengvesnis ir trumpesnis žingsnis, paremtas bendradarbiavimu, ar toks, kur žengiant vertinami iki šiol pasiektų sudėtingų įsipareigojimų rezultatai? Kroatijos žmonės nuveikdidelį darbą, kad užtikrintų stojimo derybų užbaigimą, ir tikrai jų bendradarbiavimas nusipelno pripažinimo, ar tai būtų jų pastangos mažinti korupciją, interesų konfliktus ir organizuotą nusikalstamumą, ar pastangos gerinti savo kaimynystės politiką. Kai kurie klausimai, žinoma, iki šiol tebėra neišspręsti, daugelis jų yra dvišalio pobūdžio, bet svarbu pabrėžti, kad to nereikėtų painioti su europiniais reikalais.
Esu įsitikinusi, kad Kroatija nusipelno tapti ES valstybe nare ir nusipelno sėkmingai užbaigti derybas per Vengrijos pirmininkavimo Tarybai kadenciją. Kroatijos padėtis Vakarų Balkanų regione turi strateginę svarbą. Šį vaidmenį sustiprina trys Kroatijos ir Vengrijos vyriausybės pasirašyti susitarimai dėl energijos tiekimo saugumo stiprinimo, bendrų tarpvalstybinių angliavandenilių laukų tyrimų ir naftos atsargų saugojimo. Kroatijos žmonėms nuoširdžiai linkiu, kad visos natūralios - ir galbūt dirbtinai sukurtos - kliūtys būtų pašalintos iš jų stojimo kelio, nes Kroatija ne tik yra pakankamai pribrendusi, bet ir nusipelniusi įstoti į ES. Jūsų, kolegos Parlamento nariai, prašau prisidėti ir pritarti kuo greitesniam Kroatijos prisijungimui prie ES, nes tuomet stojimas įvyktų simboliškais dvidešimtaisiais Kroatijos nepriklausomybės metais.
Iuliu Winkler
raštu. - (HU) Pagreitinus Kroatijos stojimo derybas atsiranda galimybES netrukus integruotis į Pietryčių Europos regioną. Ne tik Kroatija, bet ir kitos Vakarų Balkanų šalys optimistiškai žvelgia į savo ateitį Europoje. Savo ruožtu tai suteiks stabilumo, demokratizacijos procesą padarys negrįžtamą bei paskatins ekonominį šio sudėtingą istorinį palikimą turinčio regiono augimą. Vertinu Kroatijos vyriausybės pastangas kovojant su korupcija, užtikrinant tinkamą ES lėšų panaudojimą ir siekiant užbaigti dar nebaigtus derybų skyrius. Be to, didelpažanga padaryta gerinant santykius su kaimyninėmis šalimis. Visuomet rėmiau kuo greitesnį Kroatijos įstojimą į ES, nes, kaip Rumunijai atstovaujantis vengrų tautybės Parlamento narys iš Rumunijos, iš arti mačiau vengrų bendruomenės likimą Kroatijoje. Man būtų labai malonu, jei galėtume Europos Sąjungoje pasveikinti dar vieną vengrų bendruomenę, gyvenančią už savo valstybės ribų Europos Sąjungoje. Europos Parlamentas turi aiškiai paremti Kroatijos pastangas įstoti į ES. Reikia ne palengvinti reikalavimus, bet padėti įvykdyti šiuos reikalavimus. Sutinku su savo kolegomis Parlamento nariais, kurie prašo Europos Komisijos kuo greičiau nurodyti kitas proceso datas ir užbaigti stojimo skyrius dar per Vengrijos pirmininkavimo Tarybai kadenciją.
Giovanni Collino
Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos ketinimai užbaigti derybas 2011 m. pirmąjį pusmetį mus nuteikia labai optimistiškai Balkanų regiono ateities ir šių valstybių įstojimo į Europos Sąjungą požiūriu. Kroatijos vyriausyblabai daug padarė, kad įvykdytų reformų ir žmogaus teisių apsaugos procesą. Vis dar reikalinga pažanga tam tikrais klausimais, kad būtume tikri, jog Kroatija pasirengusi Europos Sąjungai ir strategijoje "Europa 2020" numatytiems tikslams: kovai su korupcija, mažumų apsaugai, įskaitant italų mažumą, trumpinti teismo procesų trukmę, teikti paramą teismų infrastruktūrai ir įrangai, stiprinti mokesčių reformą ir mažinti valstybės išlaidas.
Jei Kroatija ir toliau vykdys visas reformas, kurios reikalingos acquis communautaire užbaigti, jau kitą rudenį Europos Sąjunga sulauks naudingos pagalbos didindama savo gerovę ir užtikrindama geopolitinę Rytų ir Vakarų pusiausvyrą, nuo Viduržemio jūros regiono iki Italijos šiaurės rytų. Europos makroregionų plėtra nuo Adrijos iki Jonijos regionų, kuri apimtų Italiją, greitai įtrauktų Kroatiją į Europos programų ir politikos centrą.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
raštu. - (PL) Kroatijos stojimas į Europos Sąjungą sukėlgyvas visuomenės diskusijas. Ši šalis yra nepaprastai patraukli kelionės kryptis Europos turistams, tačiau ji dar turi spręstinų problemų. Norėčiau pažymėti, kad Kroatija vis dar susiduria su daug sunkumų ir valstybės reformų, kurias reikėtų veiksmingai vykdyti, kad šalis galėtų kuo greičiau atitikti ES reikalavimus.
Tačiau Europos Sąjunga taip pat turėtų būti suinteresuota plėtros politika, kuri palengvintų demokratijos konsolidavimą, ypač Balkanų valstybėse. Europos Parlamentas turėtų teigiamai vertinti iki šiol Kroatijoje įvykdytus pokyčius, nes ši šalis rodo didelį norą spręsti savo vidaus problemas. Turime būti atviri naujoms valstybėms narėms. Tikiuosi, jog derybos vyks gana greitai, kad kroatai galėtų pasirašyti stojimo sutartį Tarybai pirmininkaujant Lenkijai, nes ši valstybnusipelno tapti Europos Sąjungos nare. Ačiū.
