ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės klausimas yra Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl kito ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo.
Dimitrij Rupel
einantis Europos Tarybos pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, leiskite tarti kelis žodžius apie būsimą ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimą. Jums leidus, kalbėsiu savo kalba.
einantis Europos Tarybos pirmininko pareigas. (SL) Nors Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų santykiai iš esmės yra dvišaliai, šių santykių poveikis yra globalus. Transatlantinpartnerystjau ilgą laiką nėra tik ekonominė. Europos Sąjunga ir JAV, spręsdamos neišspręstus klausimus, įskaitant svarbiausias regionines problemas Afganistane, Artimuosiuose Rytuose ir Vakarų Balkanuose, glaudžiai bendradarbiauja ir dvišaliu lygmeniu, ir tarptautinėse organizacijose.
Kaip ir visuose santykiuose, Europos Sąjungos ir JAV nuomonės tam tikrais klausimais kartais skiriasi; tačiau šių skirtumų problemas sėkmingai sprendžiame - jas vertindami konstruktyviai ir siekdami tarpusavio supratimo. Europos Sąjunga ir JAV yra svarbi - pati svarbiausia sistema, kuri labai veikia tarptautinius santykius. Mūsų nuomonės kartais skiriasi, tačiau dažniausiai mes bendradarbiaujame - kaip sąjungininkai ir draugai. Daugelis mūsų vertybių tos pačios, visą dvidešimtąjį amžių mus sieja istorinis ryšys; galiausiai, baigiantis šaltajam karui ir stiprėjat euroatlantiniams ryšiams, mes buvome kartu.
Kadangi Europos Sąjungai sunkiau susitarti nei JAV, natūralu, kad santykiai nėra paprasti. Tačiau kartais susitarti nepavyksta ir JAV. Jei įvertintume informaciją apie rinkimų kampaniją, pamatytume, kad kartais sunku susitarti net toje pačioje partijoje. Europos Sąjunga yra suvienyta įvairovėje aš tuo didžiuojuosi. Tai taip pat vienas pagrindinių Lisabonos sutarties principų, kuri, tikiuosi, įsigalios kitų metų pradžioje.
Per mūsų - Slovėnijos pirmininkavimo Europos Tarybai laikotarpį daug dėmesio skyrėme transatlantinių santykių stiprinimui, ypač jų strateginiam aspektui. Turėčiau pažymėti, kad mes jau surengėme daug svarbių susitikimų, pvz., ES ir JAV užsienio reikalų ministrų trejetų susitikimą, politinių reikalų direktorių susitikimą, ES ir JAV ministrų trejeto susitikimą teisingumo ir vidaus reikalų klausimais, taip pat gegužės mėn. Liublianoje vykusį Europos ir JAV teisėkūros institucijų susitikimą. Tačiau svarbiausias renginys transatlantinių santykių srityje bus ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas, kuris vyks birželio 10 d. Slovėnijoje, Brdo prie Kranju mieste.
Džiaugiuosi galėdamas pasakyti, kad tikimės, jog renginiui bus gerai pasirengta, ir kad jau padarėme didžiąją darbo dalį. Aukščiausio lygio susitikime taip pat turime galimybę paaiškinti Europos Sąjungos ir JAV partnerystės svarbą plačiajai visuomenei ir parodyti, kad spręsdami svarbiausias regionines ir pasaulio problemas vadovaujamės tomis pačiomis vertybėmis, vykdome produktyvų dialogą ir deriname savo interesus.
Aukščiausio lygio susitikimas suskirstytas į keturias dalis - valstybių vadovų susitikimą, plenarinę sesiją, pietus ir spaudos konferenciją. Valstybių vadovai diskutuos svarbiausiais regioniniais klausimais - dėl Artimųjų Rytų, Balkanų, Centrinės Azijos, Kaukazo ir Irano; kiti regioniniai klausimai bus svarstomi plenarinėje sesijoje ir per pietus. Derybose taip pat bus aptarti kiti globaliniai klausimas - klimato kaita, energetika, derybos su Pasaulio prekybos organizacija, plėtra, sveikata ir saugumas, laisvoji prekyba ir laisvas asmenų judėjimas.
Plenarinėje sesijoje susitikimo dalyviams bus pirmą kartą pateikta Transatlantinės ekonomikos tarybos pažangos ataskaita; ši taryba įkurta 2007 m., per ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimą Vašingtone; Europos Parlamentas joje taip pat svarbus veikėjas - jis, dalyvaudamas, Transatlantinio teisėkūros institucijų dialogo programoje, yra patariamoji institucija.
Briuselyje gegužės 13 d. vykusio Transatlantinės ekonomikos tarybos susitikimo pažangos ataskaitą pristatys šios tarybos pirmininko pavaduotojai - JAV prezidento patarėjas tarptautinių ekonomikos reikalų klausimais Daniel Price ir Europos Komisijos narys, atsakingas už įmones ir pramonę ir Komisijos Pirmininko pavaduotojas Günter Verheugen, kuris šiandien yra čia. Po derybų vyksianti spaudos konferencija bus svarbi aukščiausio lygio susitikimo dalis, nes ji suteiks galimybę pranešti teigiamą žinią Europos ir pasaulio visuomenei apie pažangą transatlantinių santykių ir planuotų bendrų projektų srityse.
Dokumentas, kuris bus patvirtintas aukščiausio lygio susitikime, buvo daugelį mėnesių svarstomas Europos Sąjungos ir JAV derybose. Mes rengiame deklaraciją, kuri apims labai daug transatlantinio bendradarbiavimo aspektų. Be kitų dalykų, joje bus kalbama apie regioninius klausimus, pasaulio saugumą, transatlantinę ekonominę partnerystę ir globalius iššūkius, įskaitant klimato kaitą ir energetiką. Ketiname - toks ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės tikslas - parengti glaustą dokumentą, kuriame būtų pateikta aiški politinžinia; tikiuosi, kad tai man pavyks.
Net ir klimato kaitos klausimu, kurį vertiname skirtingai, radome, tikiuosi, kompromisinį sprendimą. Siūlomame trumpame ir faktais pagrįstame tekste dėl klimato kaitos išlaikomi svarbiausi Europos Sąjungos tikslai, tačiau taip pat atsižvelgiama į JAV požiūrį; nekartosiu šiam Parlamentui gerai žinomų dalykų. Deklaracija tobulinama Transatlantinių santykių darbo grupėje COTRA; apie derybose pasiektą pažangą gegužės 20 d. buvo informuotas Politikos ir saugumo komitetas, gegužės 21 d. - nuolatinių valstybių narių atstovų komitetas (korepere), gegužės 26 d. - Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba.
Siekiame nustatyti susitarimo dėl erdvės saugumo pasirašymo datą - šiuo metu ji baigiama derinti; tada galėsime jį pasirašyti vėliausiai iki mūsų pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai laikotarpio pabaigos - birželio mėn. pabaigos. Be to, pritariame, kad būtų kuo greičiau nustatytas "atviro dangaus" režimas, kuris reikš tolesnį transatlantinio oro transporto liberalizavimą ir naują Europos Sąjungos ir JAV santykių etapą, kuris bus naudingas žmonėms abiejose Atlanto pusėse.
Tarybai pirmininkaujanti Slovėnija žino, kad kai kurios valstybės narės neįtrauktos į vizų atsisakymo programą, pagal kurią į JAV galima keliauti be vizų. Šiam klausimui visuose susitikimuose su JAV atstovais ir rengdamiesi aukščiausio lygio susitikimui skyrėme daug dėmesio. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Slovėnija pasiekkompromisą, pagal kurį Europos Sąjungos valstybės narės klausimais, už kuriuos Komisija nėra atsakinga, sudarys dvišalius susitarimus.
Ponai ir ponios, užtikrinu jus, kad Tarybai pirmininkaujanti Slovėnija pasirengimui aukščiausio lygio susitikimui skirs daug energijos, todėl esu įsitikinęs, kad Slovėnijoje vyksiantis aukščiausio lygio susitikimas bus sėkmingas.
Günter Verheugen
Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, ponios ir ponai, Europos Sąjunga šiandien yra svarbi ir vertinama daugelio šalių partnerė. Pasaulyje, kuris darosi vis labiau daugiapolis, mes nustatėme strateginę partnerystę su svarbiausiomis partnerėmis. Tačiau su JAV mes turime daugiau bendra nei su visomis kitomis Europos Sąjungos strateginėmis partnerėmis. Mes prisiimame didelę dalį atsakomybės už sąžiningesnį pasaulį, kuriame visi dalytumėmės gerove ir kuriame mūsų saugumas būtų patikimai pagrįstas politiniu, ekonominiu, socialiniu, ekologijos ir kariniu požiūriu.
Ši partnerystyra ir labai ambicinga, ir reikalaujanti sunkaus darbo. Norint ją įgyvendinti, būtina, kad europiečiai tarptautinėje arenoje rodytų daugiau solidarumo, tačiau mūsų draugai amerikiečiai taip pat turi persvarstyti savo nuostatas, nes partnerystreiškia, kad pasaulio lyderės vaidmeniu reikės dalytis. Esama padėtis reikalauja atvirumo, kuris reiškia daugiau nei pernelyg supaprastintos proeuropietiškos, proamerikietiškos, antieuropietiškos ar antiamerikietiškos reakcijos.
Būtinas platus suvokimas, kad nedaug kas mus skiria, o jungia labai daug kas. ES ir JAV aukščiausio lygio susitikime bus svarstoma daug svarbių klausimų. Užsienio politikos srityje diskusijos vyks apie ES ir JAV bendradarbiavimą Vakarų Balkanuose - ypač Kosove - ir Artimuosiuose Rytuose. Darbotvarkėje taip pat numatytos diskusijos apie bendradarbiavimą sprendžiant klimato kaitos problemą. Tai labai sudėtingas klausimas, dėl kurio ES ir JAV vis dar labai nesutaria.
Nepaisant to, politinės diskusijos JAV labai pasikeitė, ir jų kryptis darosi mums palankesnė. Europos tikslas - per pasaulines Jungtinių Tautų globojamas derybas pasiekti ambicingą, esminį susitarimą dėl laikotarpio po 2012 m. Tai turėtų būti susitarimas, kuriam labiausiai industrializuota pasaulio šalis JAV pritartų.
Į darbotvarkę taip pat įtrauktas energetikos politikos klausimas. Norime pagerinti bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje, taip pat privalome vykdyti konstruktyvų ir atvirą dialogą su įprastais ir galimais energijos tiekėjais. Transatlantiniu požiūriu mums būtų naudinga keistis patirtimi.
2001 m. rugsėjo 11 d., o gal ir anksčiau, mūsų bendradarbiavimas kovos su tarptautiniu terorizmu srityje tapo svarbiu bendru rūpesčiu. Mes norime pagerinti galimybes keistis asmenine informacija ieškomų asmenų susekimo tikslais. Tačiau tai reiškia, kad privalome nustatyti bendrus duomenų apsaugos principus ir jų laikytis.
Neišvengiama šio aukščiausio lygio susitikimo tema - bevizis režimas. Praėjusiais metais įvykdyta JAV vizų atsisakymo programos reforma sudarsąlygas rasti sprendimą. Valstybės narės ir Komisija šiuo klausimu bendradarbiauja - džiaugiuosi galėdamas tai pasakyti; Komisija daugiausia dėmesio skiria Bendrijos kompetencijos sritims.
Privalau aiškiai pasakyti, kad politiniu požiūriu nesuvokiama, kad mes, europiečiai, kuriuos vienija Šengeno sistema, įvažiavimo į svarbiausią valstybę partnerę požiūriu esame vertinami skirtingai. Todėl primenu JAV prezidentui apie jo pažadą panaikinti vizų režimą.
Jums leidus pakalbėsiu apie ekonominius santykius, kuriuos komentavo Tarybos pirmininkas. Praėjusiais metais įkurta Transatlantinekonomikos taryba (TET), yra nauja politintransatlantinės ekonominės integracijos skatinimo priemonė. Šių ekonominių santykių plėtra yra svarbiausias pasaulio ekonomikos aspektas. Šie santykiai yra viso pasaulio prekybos ir investicijų traukos centras ir juo bus dar daug metų. Todėl esame pasiryžę, pasinaudodami TET, išspręsti daug metų - 10, 15 ar net 20 metų - neišsprendžiamas problemas, kurios labai kliudo transatlantinei prekybai.
Pirmųjų metų rezultatai geri. Mes sėkmingai išsprendėme pirmąsias, sudėtingas problemas. Svarbiausia - mums pavyko sukurti tokią bendradarbiavimo ir tarpusavio supratimo atmosferą, kokios anksčiau nebuvo. Esu patenkintas, kad galime tikėtis visokeriopos Europos Parlamento, kuris dalyvauja visuose šio bendradarbiavimo etapuose, paramos. Mes palaikome gerus darbinius santykius su visais esamais transatlantinio dialogo partneriais, taip pat esu dėkingas Tarybai už paramą; Taryba ir toliau bus svarbi šio proceso dalyvė.
Yra nemažai akivaizdžių rezultatų - pasiekėme pažangos importuojamų prekių saugos srityje; JAV pripažino Europos finansinių ataskaitų teikimo standartus; sutarėme dėl atviros pasaulio investicijoms aplinkos skatinimo, dėl kurio aukščiausio lygio susitikime bus padarytas pareiškimas. Mes jau glaudžiau bendradarbiaujame dėl pasiūlytų teisės aktų ir norime rengti bendrus Europos ir JAV standartus, kad pasaulio rinkose mūsų standartai tarpusavyje nekonkuruotų.
Žengėme svarbų žingsnį link elektros prietaisų saugos taisyklių abipusio pripažinimo; to mes, europiečiai, prašome amerikiečių jau daug metų. Amerikiečiai vėl nagrinėja šį konkretų klausimą; mes nesitikėjome, kad tai nutiks taip greitai. Pradėjome koordinuoti mūsų ekonominės politikos interesus trečiosiose šalyse ir tarptautinės politikos srityje.
Iki šiol nėra persilaužimo visų krovinių konteinerių tikrinimo klausimu. Tai kelia didelį nerimą. Todėl prašau jūsų, ponios ir ponai, tinkamai pasinaudoti savo ryšiais kongrese, nes šį sprendimą priėmJAV Kongresas, o ne JAV vyriausyb- todėl mano pastangos rasti sprendimą derybose su JAV vyriausybe daug vilčių neteikia. Kongresas privalo veikti; vyriausybto padaryti negali. Tikiuosi, kad jūsų ryšiai su Kongresu šiuo klausimu mums padės.
Komisija pateikdu pasiūlymus dėl Transatlantinės ekonomikos tarybos darbo, susijusius su vištienos importo iš JAV draudimu. Siūlome šį draudimą importuoti vištieną panaikinti. Jis nepagrįstas nei teisiškai, nei moksliškai. Suprantu, kad diskusijos šia tema kartais buvo labai emocingos, akivaizdžiai nežinant prielaidų ir aplinkybių. Norėčiau visų, norinčių šia tema pasisakyti, pirmiausia gerai ja pasidomėti.
Be to, nustačiau, kad šis klausimas jau daug metų pasirinktinai neįtraukiamas į parlamentines diskusijas. Mes negalime leisti įsigalėti protekcionizmui, taip pat neturėtume arogantiškai manyti, kad visi mūsų sprendimai vartotojams geri, o kitų žmonių sprendimai automatiškai blogi. Gali būti, kad kitokie nei mūsų sprendimai nėra blogesni. Problemos turi būti vertinamos individualiai. Vien dėl to, kad kas nors yra kitaip, nereiškia, kad yra blogiau.
Jei šios problemos, kuri iš esmės yra nedidelė, bet amerikiečiams labai svarbi, neišspręsime, neturėsime net mažiausios galimybės - sakau tai labai rimtai - derybose su amerikiečiais svarstyti svarbiausius žemės ūkio politikos klausimus. Pvz., negalėsime jiems pateikti su žemės ūkiu susijusių prašymų. Adresuoju šią pastabą Europos šalių žemės ūkio ministrams, kurie nepritaršiai iniciatyvai jos net neįvertinę. Jie patys sau labai pakenkė.
Neturiu jokių iliuzijų: visi klausimai, kuriuos svarsto Transatlantinekonomikos taryba, yra sudėtingi, ir greitai nieko nepavyks padaryti. Tačiau, jei klausimai bus vertinami išmintingai ir toliaregiškai, abi pusės juos gali išspręsti. Ši priemonper daug svarbi ir vertinga, kad ją naudotume tuščiai. Be to, ši priemonvertinga atsižvelgiant į sustojusias Dohos derybas, nors mes labai siekiame, kad pasaulio prekybos derybų ratas baigtųsi sėkmingai ir derybų rezultatas būtų naudingas visiems jų dalyviams.
Aukščiausio lygio susitikime baigsime derybų dėl oro transporto susitarimo antrąjį ratą; tai bus dar vienas transatlantinės ekonomikos paskatinimas.
Ponios ir ponai, vertinant bendrai, ES ir JAV santykiai vystosi labai teigiamai. Nepaisant neišvengiamų nuomonių susikirtimų, mūsų santykiai yra konstruktyvūs ir orientuoti į ateitį. Tikimės, kad šiame aukščiausio lygio susitikime bus aiškiai pranešta, kad mes esame partneriai, įsipareigoję prisiimti atsakomybę už transatlantinį regioną ir spręsti pasaulio problemas - nepaisydami skirtingų teisėkūros institucijų kadencijų ir skirtingų JAV administracijos, Tarybos, Parlamento ir Komisijos kadencijų.
Būčiau labai dėkingas Europos Parlamentui, jei jis toliau energingai remtų ir skatintų šį procesą.
James Elles
PPE-DE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, prieš kelias dienas buvome Transatlantinio teisėkūros institucijų dialogo programos renginyje, ir labai džiaugėmės šiltu Tarybai pirmininkaujančios Slovėnijos priėmimu.
Diskusijos su kolegomis iš Kongreso parodė, kokia plati tapo JAV Kongreso ir Europos Parlamento transatlantinių susitikimų darbotvarkė: ekonomikos klausimai, apie kuriuos ką tik kalbėjo Komisijos narys, politiniai klausimai, kurie gali būti ir ekonominiai, pvz., klimato kaita, taip pat sudėtingi klausimai, pvz., Afganistano ir platesnės saugumo koncepcijos klausimai. Todėl mes džiaugiamės šiomis diskusijomis, kurios vyksta likus savaitei ir ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo.
Šiose diskusijose pateiksiu tris trumpas pastabas. Pirma - kai darbotvarktokia plati ir ją sudaro tiek daug skirtingų klausimų, kurie labai skiriasi nuo buvusiųjų prieš dešimt metų, mes privalome pradėti kurti bendrus saugumo strategijos principus. Ką tik diskutavome apie Europos saugumo strategiją. Privalome siekti ilgalaikio ES ir JAV saugumo strategijų suderinimo, kad problemas galėtume kartu spręsti remdamiesi platesniu pagrindu.
Antra - šiose diskusijose visai nekalbama apie teisėkūros institucijų dialogą. Mes buvome palikti nuošaly Liublianoje; o po dviejų savaičių Liublianoje vyks aukščiausio lygio susitikimas. Tai labiau panašu į 19-ojo amžiaus organizavimą, nes nėra tikro ryšio tarp administracijų ir teisėkūros institucijų dialogų. Kaip nurodoma šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos, šiuo metu planuojame surengti transatlantinę asamblėją, kurioje svarbiausių ES ir JAV teisėkūros institucijų atstovai susitiktų ir kartu svarstytų bendras iniciatyvas.
Paskutinpastaba yra mano asmeninis pasvarstymas. Kadangi ES, JAV ir NATO kartu reikės spręsti minėtas problemas, galbūt būtų neblogai, jei NATO aukščiausio lygio susitikime Kėlyje, kurį numatyta surengti 2009 m. pavasarį, vyktų ir ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas - tai parodytų, kad NATO, ES ir JAV problemas sprendžia kartu.
Jan Marinus Wiersma
Gerb. pirmininke, savo frakcijos vardu norėčiau padėkoti ministrui ir Komisijos nariui už jų įžangines kalbas. Pritariu Komisijos nario Günterio Verheugeno išvadai, kad atmosfera yra teigiama - geresnnei prieš kelerius metus. Žinoma, kai kitų metų pradžioje pareigas pradės eiti nauja vyriausybė, tikimės dar geresnių rezultatų. Tikiu, kad abu kandidatai nori pokyčių, didesnio JAV įnašo į tarptautinį bendradarbiavimą ir daugiašales institucijas. Tai taip pat teikia vilčių, kad Europos Sąjungos ir JAV santykiai dar pagerės. Atleiskite man, kad palaikysiu vieną iš dviejų kandidatų; šiandien tapo aišku, kas šie kandidatai bus.
Tačiau darbotvarkėje yra nemažai neišspręstų problemų. Ekonominio bendradarbiavimo klausimo nesvarstysiu, nes Günter Verheugen jau aptaršį klausimą, šiuo klausimu taip pat išsamiai diskutavome prieš dvi savaites. Norėčiau pabrėžti vieną aspektą, kurį aptariau per ankstesnes diskusijas; tai branduolinių ginklų neplatinimo klausimas. Laikas parengti naują iniciatyvą. Manau, kad JAV turėtų parodyti ženklą, pvz., pasirašyti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį; tačiau yra galimybsudaryti naujus susitarimus dėl branduolinio kuro ciklo paskirstymo į įvairias šalis. Džiaugiuosi tuo, ką kandidatas į prezidentus John McCain pasakapie taktinių branduolinių ginklų atitraukimą iš Europos; tai rodo, kad šį klausimą jis vertina rimtai.
Kitas klausimas yra priešraketinės gynybos sistema. Daugiau šiuo klausimu pasakys mano kolega Libor Rouček; šis klausimas mums svarbus, nes manome, kad vienašališkai, šiuo metu vykstančiomis dvišalėmis derybomis su keliomis NATO narėmis, šio klausimu sureguliuoti negalima. Tai Europos problema; ji neigiamai veikia saugumo padėtį Europoje. Ji bent jau turėtų būti apsvarstyta daugiašalėse kompetentingosiose Europos institucijose. Aš pritariu pastaboms dėl to, kad iki šiol nėra sutarimo vizų ir vizų atsisakymo programos klausimu. Mes, žinoma, manome, kad į šią programą turėtų būti įtrauktos visos ES valstybės narės, ypač tos, kurios sudaro Šengeno erdvę. Dabar, kai Komisija gali pati pradėti derybas, tikiuosi, kad šiuo klausimu bus pasiekta pažanga.
Baigiant - dar viena pastaba. Vis dar esame nepatenkinti JAV atsakymais į mūsų skundus dėl su ypatingaisiais perdavimais susijusios CŽV veiklos, taip pat dėl to, kad toliau veikia Gvantanamo kalėjimas. Šių problemų išsprendimas yra svarbus bendrųjų konsultacijų darbotvarkės klausimas.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, svarbu, kad veiktų atviras Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos diskusijų forumas ir vyktų atviras bendradarbiavimas. Komisijos narys Günter Verheugen taip pat pabrėžbendradarbiavimo su kongresu svarbą. Praėjusią savaitę turėjau galimybę dalyvauti Europos Komisijos delegacijos JAV posėdyje. Šis kontaktas yra svarbus. Ten, kaip, aišku, ir visur kitur, vyksta atviros diskusijos sudėtingais klausimais, ir kiekviena šalis, be abejo, pabrėžia su ja pačia susijusius klausimus. Šios derybos aiškiai rodo viena - JAV akcentuojami saugumo klausimai labai dažnai susiję su ekonominiu ir prekybos protekcionizmu.
Visiškai pritariu Janui Marinusui Wiersmai - aš taip pat apgailestauju, kad ES valstybės narės vizų klausimu nebuvo vertinamos sąžiningai ir vienodai. Tikiuosi, kad pasikeitus JAV administracijai, ES jau galės kalbėtis su JAV vienu balsu, ir kad valstybės narės bus vertinamos visiškai vienodai.
Galiausiai norėčiau pasakyti, kad Europos ir viso pasaulio žmonės seka pirmąjį kovos dėl Baltųjų Rūmų ratą. Iš tikrųjų ši kova yra puiki JAV demokratijos mašinos iliustracija. ES šiuo požiūriu turėtų pažvelgti į veidrodį. Kalbamės apie kandidatus į svarbiausias ES pareigas. Šiuo klausimu nėra jokio atviro forumo - nekalbant apie demokratinį procesą - o šios pareigos skirstomos prieš rinkimus. Ar galite įsivaizduoti, kad JAV svarbiausios administracijos ir politinės pareigos būtų skirstomos prieš rinkimus, kaip vyksta ES? Kitais žodžiais, iš JAV privalome mokytis daugelyje sričių - bent jau demokratijos srityje.
Cem Özdemir
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, Komisijos nary, ponios ir ponai, mes norime gerų Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos santykių. Tačiau, be kita ko, tam būtina, kad Europos Sąjunga kalbėtų vienu balsu. Iššūkiai ir krizės Vakarų Balkanuose, Pietų Kaukazo regione, Artimuosiuose Rytuose ir Afganistane, šiuo metu žiniasklaidoje vykstanti kova su terorizmu, artėjanti maisto krizė, energijos tiekimo klausimai, klimato kaita, ekonominrecesija, taip pat finansinių rinkų skaidrumo ir reguliavimo klausimai - sprendžiant visus šiuos klausimus mums vienai kitos reikia, ir dėl to privalome dirbti kartu. Tačiau mes taip pat norime sustiprinti parlamentinę dimensiją - įtraukiant JAV Kongresą ir Europos Parlamentą.
Vienas mūsų piliečiams ypač svarbus klausimas yra - tai sakau visiškai sąmoningai, kaip žmogus, laikantis save transatlantinio bendradarbiavimo šalininku - Gvantanamo įlankos kalėjimo ir visų kitų slaptų kalėjimų pasaulyje uždarymas. Svarbu, kad savo draugams amerikiečiams paaiškintume, kad likę kaliniai turi būti teismine tvarka apkaltinti arba paleisti, jei reikia, jiems tinkamai atlyginant už patirtą žalą. Vis dėlto mes taip pat galime prisidėti prie šios problemos sprendimo - priimdami uigurų tautybės kalinius į Europos Sąjungą ir taip padėdami kuo greičiau baigti šį skandalą.
Kitas mūsų, kaip demokratinių vertybių šalininkų, reputacijai svarbus aspektas yra toks: nors mes sutariame, kad terorizmo grėsmegzistuoja, turime pabrėžti ir tai, kad šios diskusijos vyksta naudojant konstitucijoje numatytas lėšas. Europos Sąjungoje ir JAV, sudarant teroristinių organizacijų sąrašus, teisėtumo reikalavimų nesilaikoma. Todėl šį klausimą taip pat būtina nedelsiant spręsti. Dar kartą pabrėžiu, kad su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu reikia kovoti remiantis pagrindinėmis teisėmis ir bendrais konstituciniais principais. Tai taip pat taikytina JAV ir Europos Sąjungos vykdomam keitimuisi asmeniniais duomenimis.
Kitas svarbus aspektas yra klimato kaita, nes ji neigiamai veikia daugelį sričių - nuo maisto saugumo ir energetikos iki vandens atsargų. Todėl aukščiausio lygio susitikime šiam klausimui reikėtų teikti didelę reikšmę. Abu partneriai turėtų sutarti dėl bendro požiūrio į klimato kaitos stabdymą. Atsižvelgdami į ikipramoninio laikotarpio skaičius, turėtume siekti, kad temperatūra nepadidėtų daugiau nei 2 laipsniais. Reikalaujame, kad pramoninės valstybės įgyvendintų savo įsipareigojimus.
Brian Crowley
UEN frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti einančiajam Tarybos Pirmininko pareigas Dimitrijui Rupeliui ir Komisijos nariui Günteriui Verheugenui už jų įžangines kalbas šiose diskusijose. Daugeliu požiūrių JAV ir Europos Sąjungos idealai ir tikslai vis labiau panašėja. Per dažnai akcentuojame tai, kas mus skiria. Geografiškai mus skiria Atlanto vandenynas, tačiau mus jungiantys dalykai yra mūsų širdyse ir protuose, mūsų vertybių sistemose ir mūsų įsitikinimuose dėl demokratinės kontrolės ir demokratinių institucijų rėmimo visame pasaulyje.
Privalome iš tikrųjų daugiau nagrinėti, kokie turėtų būti svarbiausi JAV ir Europos Sąjungos 21-ajame amžiuje pasauliui siūlomos vizijos aspektai. Kolegos paminėjo daugelį mums kylančių iššūkių, pvz., klimato kaitą, vystymosi tikslus ar bet ką kitą. Tačiau daugiausia dėmesio turėtume skirti taikos ir stabilumo įtvirtinimui konkrečiuose regionuose ir vietovėse.
Todėl labai gerai, kad kitas ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas vyks Liublianoje; Liublianoje pažvelgę į vakarus pamatysime stabilią ir taikią Europos Sąjungą. Pažvelgę į pietryčius pamatysime galimus lūžius ir grėsmės Vakarų Balkanuose. Galime pažvelgti dar toliau ir pamatysime galimus lūžius ir grėsmės Artimuosiuose Rytuose. Todėl manau, kad svarbu, jog susitikę ir aptardami klausimus daugiausia dėmesio skirtume pagrindiniams aspektams, nors darbotvarkės bus plačios.
Mano nuomone, pagrindiniai aspektai ir tikslai turėtų būti šie: užtikrinti, kad Ketvertas toliau dalyvautų Artimųjų Rytų taikos procese; užtikrinti, kad būtų remiamas Dohoje pasiektas Libano šalių susitarimas dėl padėties Libane; užtikrinti, kad Kosovui ir kitoms Vakarų Balkanų teritorijoms būtų suteiktos saugumo garantijos, kurių reikia, kad jų demokratinės valstybės turėtų stabilią ir taikią ateitį. Tačiau svarbiausia - bendradarbiauti, siekiant būti pasaulio lyderiais, ypač klimato kaitos, energijos ir maisto srityse. Šiuo metu pats svarbiausias klausimas ne tik besivystančiose, bet ir išsivysčiusiose šalyse, yra maisto kaina ir su tuo susijusios problemos.
Kartu JAV ir ES gali išlaikyti tvirtas pozicijas ir būti stiprios lyderės ateityje.
Dimitrios Papadimoulis
Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, Komisijos nary, ar galite pasakyti, kuriais klausimais jūsų nuomonskiriasi?
Europos Parlamentas ragina uždaryti Gvantanamo kalėjimą; neseniai pasirodinformacija apie laivus - kalėjimus, kurie galėjo užsukti ir į Europos uostus. Ar dėl to ką nors pasakysite amerikiečiams, ar paremsite su šiuo klausimu susijusius JAV piliečių reikalavimus? Ar paraginsite juos nustoti kenkti susitarimui dėl klimato kaitos, nustoti vykdyti vienašališką biodegalų politiką ir padaryti nedidelį kompromisą siekiant spręsti esamos maisto krizės, dėl kurios kyla maisto kainos, problemas? Günteri Verheugenai, kadangi esate vienas svarbiausių nuo 1997 m. ES galiojančio draudimo importuoti chloru dezinfekuotus viščiukus panaikinimo šalininkų, leiskite jums pasakyti, kad visi mes, kurie su jumis nesutinkame - o mūsų daug - tai darome, ne dėl nežinojimo, bet dėl to, kad manome, jog visuomenės sveikatos apsauga yra svarbiau nei verslo interesai. Su jumis nesutinka 21 valstybnariš 27, jums vieningai nepritaria Europos Parlamentas ir atitinkamas Parlamento komitetas; net Komisijoje yra labai prieštaraujančių jūsų nuomonei. Tai būtina vertinti rimtai - Günteri Verheugenai, privalote pateikti kokius nors argumentus.
Philip Claeys
(NL) Gerb. pirmininke, kaip teisingai pažymima bendroje rezoliucijoje, Europos Sąjungos ir JAV partnerystyra vienas ES išorės politikos kertinių akmenų. Norint, kad ši partnerystvyktų, akivaizdžiai reikalinga keliolika susitarimų, pvz., dėl principo, kad nesikišime į partnerės vidaus reikalus. Apgailestauju, kad per pastaruosius metus, taip pat visai neseniai, mūsų partneriai JAV ne visada laikėsi šio susitarimo. Pvz., Valstybės departamento vadovas dažnai atvirai pasisakuž Turkijos narystę Europos Sąjungoje ir šiuo tikslu darspaudimą. Toks elgesys nepriimtinas. Tai lyg Europos Vadovų Taryba ar Europos Komisija siektų Meksikos prisijungimo prie JAV, ar integracijos į JAV. Vien tai, kad Turkija yra NATO narė, nereiškia, kad ji yra pajėgi būti ES nare. Europos Sąjungai NATO yra svarbi, tačiau tai ne tas pats, kas Europos Sąjunga. Tai dvi skirtingos organizacijos, ir kitą savaitę vyksiantis aukščiausio lygio susitikimas bus gera proga mūsų partneriams tai draugiškai, bet ryžtingai priminti.
Elmar Brok
(DE) Gerb. pirmininke, einantysis Tarybos Pirmininko pareigas, Komisijos nary, manau, kad visiškai aišku - ir tai buvo aiškiai pasakyta įvairiose kalbose - jog Europos Sąjunga ir JAV, remdamosi savo vertybėmis, kaip niekas kitas gali kartu prisidėti prie taikos ir laisvės pasaulyje.
Tačiau mes žinome, kad kartais mūsų požiūriai skiriasi. Kartais JAV vienašališka politika yra labai nemaloni, tačiau viena šio vienašališkumo priežasčių - mūsų silpnumas. Todėl tikros partnerystės sąlygos yra geresnEuropos politika JAV atžvilgiu, vidinstiprybir vieninga užsienio ir saugumo politika. Įsteigus Transatlantinę ekonomikos tarybą turime priemonę, padedančią sutelkti mūsų bendrus interesus šioje konkrečioje srityje.
Todėl man labai liūdna, kad gali nepavykti susitarti dėl viščiukų, kad JAV prezidentas dėl šios problemos priverstas skambinti telefonu ir kad mes nerodome noro šiuo klausimu daryti nuolaidų. Privalome įvertinti, ar ši situacija vertinama perdėtai; šiuo metu galime sukurti transatlantinės rinkos plėtros, kuri padėtų mums nustatyti savo bendrus interesus pasaulyje, įgyvendinti standartus, ir - kaip teisingai pasakJames Elles - į šią veiklą įtraukti Parlamentą, pagrindus. Komisijos narys Günter Verheugen jau pastebėjo, kad daugelio sektorių teisės aktai jau yra paveikti, todėl abiejų šalių parlamentai turėtų būti iš anksto įtraukti į šį procesą - siekiant kontroliuoti padėtį ir kartu įgyvendinti šiuos standartus pasaulyje.
Jei norime šiuos ketinimus įgyvendinti ir išlaikyti pažangą tarp šių metų rinkimų JAV ir kitų metų rinkimų Europos Sąjungoje, mums reikės susitarti dėl klimato kaitos, organizuoto nusikalstamumo, migracijos ir daugelio kitų problemų, kurias, siekdami geresnio pasaulio, galime išspręsti tik kartu. Todėl su savo draugais amerikiečiais turėtume glaudžiau bendradarbiauti.
Libor Rouček
(CS) Ponios ir ponai, savo kalboje aptarsiu vieną Europos Sąjungos ir JAV santykių aspektą - JAV priešraketinės gynybos sistemą. Mano tėvynėje Čekijoje, kurioje siekiama įrengti šios gynybos sistemos elementą - radarų bazę, šiam planui nuolat prieštarauja du trečdaliai piliečių. Čekijos žmonės mano, kad priešraketinės gynybos sistema nėra susijusi tik su JAV ir Čekijos dvišaliais santykiais - jie mano, kad priešraketinės gynybos ir ginklų neplatinimo klausimai veikia visą Europos saugumą. Todėl dar kartą raginu Tarybą galų gale sukurti ES valstybių narių dalyvavimo diskusijose šiuo klausimu platformą. Taip pat noriu pasinaudoti galimybe ir paraginti JAV šiuo metu nepasirašyti sutarčių dėl priešraketinės gynybos sistemos elementų įrengimo Europoje. JAV ir Europa šiuo metu turi spręsti daug svarbesnes problemas: kovoti su teroristais, užtikrinti energijos tiekimo saugumą, spręsti visuotinio atšilimo, Afganistano ir daug kitų problemų. Todėl dirbkime kartu kaip partneriai, kad šias problemas išspręstume. Problemų, kurias nebūtina spręsti neatidėliotinai ir kurios šiuo metu mus skiria, o ne vienija, sprendimą galime atidėti.
Sophia in 't Veld
Gerb. pirmininke, Komisijos narys Günter Verheugen ką tik paprašEuropos Parlamento, kad jis pasinaudotų savo ryšiais su Kongresu siekiant spręsti visų konteinerių tikrinimo problemą. Labai gerai - manau, kad būsime laimingi, galėdami įsipareigoti; tačiau manau, kad atsilyginant Parlamentas galėtų būti labiau įtrauktas į pvz., transatlantinės duomenų apsaugos programą, nes per pastaruosius pusantrų metų institucijų darbuotojai sprendšį klausimą už uždarų durų, lyg tai būtų tik techninis klausimas, o ne klausimas, susijęs su mūsų piliečių laisvėmis ir pagrindinėmis teisėmis. Tai ne diplomatų reikalas. Komisijai ir Tarybai laikas šį klausimą perduoti Europos Parlamentui.
Kitas klausimas susijęs su tuo, ką kitą dieną paskelbJAV valdžios institucijos - su elektronine leidimų keliauti išdavimo sistema. Norėčiau išgirsti, ar aukščiausio lygio susitikime su JAV atstovais Taryba ir Komisija ketina iškelti šį klausimą. Susidaro įspūdis, kad iki šiol veikia saugumo priemonių kratinys, kurias ES aklai kopijuoja - elektroniniai leidimai keliauti, keleivių vardų registras (angl. PNR), skubios informacijos apie keleivį sistema (angl. API), vizos, vizų atsisakymas. Laikas vietoje to pradėti kalbėti apie nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą saugumo priemonių sistemą.
Taip pat norėčiau išgirsti, ar aukščiausio lygio susitikime su JAV atstovais Taryba ir Komisija ketina iškelti toliau pateiktus klausimus. Jie paskelbė, kad - tikiu, kad iki rugpjūčio mėn. - JAV ketina reikalauti oro ir vandens vežėjų iš kiekvieno keliautojo surinkti 10 pirštų atspaudų ir per 24 val. juos pateikti Vidaus saugumo departamentui. Ketinu pateikti atitinkamą klausimą, taip pat norėčiau žinoti, ar Taryba ir Komisija man pritaria, kad vežėjams neturėtų būtų užkraunamos teisėsaugos institucijų ir saugumo užduotys, ir ar jos ketina įsikišti.
Galiausiai vizų atsisakymo tema norėčiau pateikti konkretų klausimą. Daug kartų klausėme, bet atsakymo negavome: ar ketinate iškelti klausimą dėl nepriimtino draudimo ŽIV užsikrėtusiems asmenims įvažiuoti į JAV.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Gerb. pirmininke, neseniai Europos Parlamentas patvirtino rezoliuciją, kurioje ragina JAV visų ES valstybių narių piliečiams panaikinti vizų režimą ir laikytis abipusiškumo principo.
JAV piliečiai gali laisvai keliauti į visas ES šalis, tačiau vizų į JAV nereikia tik kelių Europos Sąjungos šalių piliečiams. Tai rodo, kad tam tikros pilnavertės ES valstybės narės vertinamos nevienodai. Deja, šiam klausimui ES institucijos, kurios dažnai per daug stropiai vertina kitus dalykus, skiria nepakankamai daug dėmesio. Atsidūrėme keistoje padėtyje, pvz., Lenkijos piliečiai vis dar vertinami kaip galimi ekonominiai migrantai, nors jau praėjo labai daug laiko, nuo tada, kai jų tikslas buvo JAV. Galiausiai jie gali dirbti ES, kuri atvėrjiems savo darbo rinkas. Nėra jokių ekonominių ir tikrai jokių politinių priežasčių, kodėl jie negalėtų keliauti į JAV be vizų.
Privalome tikėti, kad kitame ES ir JAV aukščiausio lygio susitikime ES šalys ryžtingai pateiks šį pasiūlymą ir galų gale jį išspręs.
Jana Bobošíková
(CS) Gerb. pirmininke, atsižvelgiant į tai, kad Komisijos narys Günter Verheugen įtikinamai kalbėjo apie gerovę, tikiuosi, kad aukščiausio lygio susitikime pirmiausia bus stengiamasi pažaboti kylančias maisto kainas. Tikiuosi, kad bus imamasi politiškai korektiškų priemonių reaguojant į tai, kad dešimt milijonų žmonių šiais metais mirs iš bado, o dar šimtas milijonų dar labiau nuskurs. Tuo metu Europoje pienas pilamas į kanalizaciją, o rapsai ir cukranendrių, kurios šiuo metu žydi laukuose, stiebai bus pilami į transporto priemonių kuro bakus. Dėl didelių subsidijų ir importo tarifų pelningiau auginti biodegalų žaliavas nei javus, nors gerai žinoma, kad jei šalys biodegalams paskelbtų moratoriumą, kviečių kainos iš karto nukristų 10 proc., o kukurūzų - 20 proc. Gerb. pirmininke, manau, kad po savaitės Liublianoje vyksiančiame susitikime, taps aišku, ar Europos Sąjunga ir JAV ketina prisiimti savo globalius įsipareigojimus, ar ketina tik toliau populistiškai juos aptarinėti. Atsižvelgiant, į tai, kad jų žemės ūkio politikos rezultatai yra baisūs, jos turėtų kuo greičiau panaikinti beprasmes žemės ūkio subsidijas, kvotas ir muito tarifus ir nustoti remti biodegalus.
Jerzy Buzek
(PL) Gerb. pirmininke, mes kalbame apie svarbiausią Europos Sąjungos partnerę; daugeliu klausimų mūsų nuomonskiriasi, tačiau mes esame artimesni JAV nei bet kokiai kitai užsienio šaliai. Tačiau keliais globaliais klausimais, kurie susiję su visa mūsų planeta, mūsų požiūris skiriasi.
Europos Sąjunga kovą su visuotiniu atšilimu padarsavo veiklos vėliava - tai svarbiausias klausimas visoms Tarybai pirmininkaujančioms šalims - buvusioms ir būsimoms. JAV sutinka, kad klimato kaitą pirmiausia sukelia žmogaus veiksmai, tačiau nenori prisiimti kovos su klimato kaita naštos. Mes, Europos Sąjunga, priešingai - priėmėme labai griežtą taršos ribojimo programą. Šį programa labai ypatingai paveiks mūsų ekonomiką. Mes taip nusprendėme, nes norime, kad kiti prie mūsų prisijungtų. Tai mūsų tikslas, nes vieni planetos neišgelbėsime.
JAV yra didžiausia teršėja šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis pasaulyje. Didžiausią teršėją įtikinus prisiimti bendrus įsipareigojimus galima pasiekti visuotinį susitarimą Poznanėje ir Kopenhagoje; tik pasiekus tokį susitarimą mūsų programa riboti taršą nebus beprasmė. Todėl manau, kad šiuo metu pats svarbiausias, ko gero, vienintelis svarbus Europos Sąjungos tikslas yra diskusijos šia tema su JAV, savo projektų pristatymas jiems, taip pat jų įtikinimas per kitus klimato konvencijos susitikimus bendrai veikti tarptautinėje arenoje.
Ana Maria Gomes
(PT) Paskutinis ES ir JAV susitikimas G. W. Busho prezidentavimo laikotarpiu vyks birželio 10 d. Šį laikotarpį visam laikui suteršneteisėta invazija į Iraką ir niekšybės Abu Ghraibe, Gvantaname ir slaptuose kalėjimuose. Po aštuonerių metų ėjimo atgal galėsime su palengvėjimu atsidusti. Per aštuonerius prarastus metus buvo galima veiksmingai, vadovaujantis demokratijos vertybėmis ir žmogaus teisėmis, kovoti su terorizmu. Tai prarasti metai taikos Artimuosiuose Rytuose siekimo požiūriu, kovos su organizuotu nusikalstamumu požiūriu, nusiginklavimo ir branduolinio ginklo neplatinimo požiūriu.
Tačiau mes žinome, kad demokratų kandidatas yra Barack Obama, todėl viltis grįžta. Barack Obama pažadėjo pritarti Branduolinių ginklų neplatinimo sutarčiai ir netgi pritarvisiško branduolinio nusiginklavimo tikslui. Tai savo ruožtu paveikjo oponentą iš Respublikonų partijos, kuris, bandydamas prilygti Baracko Obamos pozicijai, pridėjo, kad jis pritaria taktinių branduolinių ginklų atitraukimui iš Europos. Tai rodo, kad JAV yra kritinmasė, kuri pasirengusi keisti strategiją.
Europa privalo kuo anksčiau kreiptis į naują administraciją ir pasiūlyti rengti bendras strategijas, skirtas 2010 m. Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai ir visoms priemonėmis, kuriose svarstomi pasaulio saugumo ir ginklų neplatinimo klausimai, įskaitant derybas su Iranu. Šiuo požiūriu labai svarbūs Europos Parlamento ir JAV kongreso narių kontaktai, kurie turėtų būti intensyvesni.
Gerb. pirmininke, JAV negali toliau viena kovoti su šios dienos grėsmėmis ir užkirsti kelią naujoms. Tačiau ji vis dar nepakeičiama. Esame užtikrinti, kad prezidentas Barack Obama - tikiuosi, kad prezidentu taps jis - priims iššūkius ir Europa galės prisidėti prie ilgalaikio daugiašalės sistemos stiprinimo.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Gerb. pirmininke, problemos didėja visame pasaulyje. Vienas pavyzdys - blogėjanti ekonominpadėtis. Kitas pavyzdys - prieigos prie žaliavų ir jų kainų, taip pat maisto kainų didėjimo naudojimas politiniais tikslais. Trečias pavyzdys - terorizmas. Ketvirtas pavyzdys - lokalūs ginkluoti konfliktai. Nviena valstybnegali viena išspręsti šių problemų, taigi būtinas ES ir JAV dialogas ir bendradarbiavimas.
Yra ir kita monetos pus- tai ekonominir politinEuropos Sąjungos ir JAV konkurencija. Todėl svarbiausiais klausimais reikalingi atitinkami susitarimai - siekiant, kad ši konkurencija neskaldytų. Susitarimai ypač būtini ekonomikos sferoje. Pasaulis neturėtų būti spekuliacinio kapitalo ir žaliavų monopolijų įkaitas. Europa neturi pritarti Al Gore idėjai, kad visuotinį atšilimą reikia mažinti savo verslo sąskaita.
Atsižvelgdama į būsimą JAV prezidentų kaitą, Europa turi nustatyti jai svarbiausius politikos klausimus ir pateikti pasiūlymus, kaip juos spręsti.
Dushana Zdravkova
(BG) Būdama naujos ES valstybės narės atstovir Delegacijos ryšiams su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis narė, norėčiau kalbėti apie Transatlantinio teisėkūros institucijų dialogo, kuris prieš kelias dienas vyko susitikime Liublianoje, svarbą.
Norėčiau padėkoti už į darbotvarkę įtrauktus klausimus; akivaizdu, kad kai kurių naujų ES valstybių narių problemos yra Europos ir jos institucijų darbotvarkės dalis; tai leidžia manyti, kad esame saugomi ir kad ginami svarbiausi mūsų interesai.
Tačiau pirmiausia noriu kalbėti apie plačiai aptariamas saugumo priemones. Tarp jų - reikalavimai dėl vizų, taip pat reikalavimas skenuoti visus krovinius.
Šios priemonės neigiamai veikia laisvą mano šalies piliečių judėjimą, o pirmiausia - jaunimo galimybes turėti tokias pat teises, kokias turi jų bendraamžiai kitose šalyse; jos taip pat sukuria ekonomines problemas tokioms šalims, kaip Bulgarija, kurių uostai sąlyginai maži ir kurios, privalėdamos įsigyti naujus tikrinimo įrenginius, turės nešti sunkia finansinę naštą.
Dėl šių priemonių šie uostai bus priversti atsisakyti krovos, kuri bus nukreipta į didesnius uostus. Tai neabejotinai pablogins regionų ekonominę padėtį, pvz., Varnos miesto, iš kurio esu kilusi, ir kitų Juodosios jūros regionų padėtį.
Per susitikimus, kurie buvo surengti siekiant aptarti vizų klausimus, pranešiau kolegoms iš JAV Kongreso, kad padėtis Bulgarijoje visai kita, nei buvo prie 10 ar 15 metų, kai daug jaunimo vykdavo į JAV, ir kad sumažėjo atmestų prašymų išduoti vizą skaičius. Tai priežastis pradėti naują šių dviejų šalių dialogą.
Vis dėlto, manau, kad Bulgarija turi vykdyti bendrą ES politiką ir reikalauti, kad, vadovaujantis apibusiškumo principu, būtų taikomos visų Europos Sąjungos piliečių apsaugos priemonės. Tuo pat metu mūsų kolegos iš JAV turėtų suprasti, kad mums kyla tos pačios saugumo problemos, kurias turime spręsti dirbdami kartu, o ne kliudydami vieni kitiems. Todėl pritariu rezoliucijai ir būsimam susitikimui.
Helmut Kuhne
(DE) Gerb. pirmininke, iš esmės teigiami santykiai su JAV nereiškia, kad negali būti interesų ir nuomonių skirtumų. Manau, kad lygiavertpartnerystįmanoma tik tada, jei vadovaujamais šiuo principu. Tik tada galime sėkmingai kovoti su antiamerikietiškumu.
Dėl to mes, Europos Parlamento Socialistų frakcija, pritariame tiesioginiam dialogui su JAV tais saugumo politikos klausimais, kurie patenka į Europos Sąjungos kompetencijos sritį. Norėčiau pateikti porą pavyzdžių šiuo klausimu: vakarų vertybių patikimumas kovojant su terorizmu, taip pat stabilizavimo ir atstatymo klausimai.
Dėl šių priežasčių mes prieštaraujame ES atviroms ar slaptoms sąsajoms su JAV nacionaline saugumo strategija, kurias savo pranešimo dėl saugumo strategijos pakeitimuose, dėl kurių balsuosime rytoj, siūlo Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija, kadangi visiškai aišku, kad joks JAV prezidentas niekada nesutiks, kad trečioji šalis - nepaisant to, ar ji yra ES - kartu pasirašytų šią nacionalinę saugumo strategiją. Kodėl turėtume prisirišti prie šios strategijos neturėdami jokių garantijų? Tai nelygios sąlygos, todėl mes joms nepritariame.
Atanas Paparizov
(BG) Gerb. pirmininke, norėčiau išreikšti paramą siūlomai bendrai rezoliucijai ir aptarti du klausimus - kaip ir per teisėkūros institucijų dialogą Liublianoje. Tai klimato kaita ir energetika; šiais klausimais JAV ir Europa turėtų bendradarbiauti glaudžiau.
Tikiuosi, kad siekiant šio tikslo ir artėjant JAV prezidento rinkimams atsiras daugiau galimybių. Ypač tikiuosi, kad JAV Kongresas imsis atitinkamų teisėkūros veiksmų ir taip sudarys sąlygas Kopenhagos konferencijoje priimti globalius sprendimus. Kitaip, jei ES vienintelįgyvendins Europos Komisijos pasiūlymus dėl klimato kaitos, tai labai blogai paveiks tokias šalis, kaip, pvz., Bulgarija, nes sumažės jų gaminių ir eksporto konkurencingumas.
Kalbant apie energetikos sektorių - mūsų bendradarbiavimas neturėtų apsiriboti tik švariomis technologijomis ir su jomis susijusiu fondu - jis taip pat turėtų apimti branduolinės energetikos sritį, kuri pasaulyje, ypač tokiose šalyse, kaip Kinija ir Indija, darosi vis svarbesnė. Šioje srityje galime būti partneriai tik tuo atveju, jei Europos Sąjunga į savo politiką atviriau įtrauks branduolinės energetikos klausimus.
Peter Skinner
Gerb. pirmininke, norėčiau pakomentuoti tris aspektus. Pirmiausia - sutinku su Komisijos nario teiginiu - daugiausia dėmesio skirkime Transatlantinės ekonomikos tarybos veiklai ir darbui, kurį galime joje padaryti. Privalome parodyti, kad galime labai rimtai spręsti tam tikrus klausimus, ir padaryti pakeitimus, kad būtų panaikintos bet kokios kliūtys, labiausiai palaikančios valstybinį protekcionizmą. Kalbu ir apie vištieną, ir labai liūdna šiuose Rūmuose girdėti nuomonę, kad draudimo neturėtume panaikinti.
Antra - turime remti pozityvią darbotvarkę, tačiau taip pat ginčytis sudėtingais klausimais, pvz., dėl klimato kaitos. Didelpažanga pasiekta finansų srityje, ir aš tikiuosi, kad į klausimų, kuriais padaryta pažanga, sąrašą bus galima pridėti ir draudimo sektorių.
Galiausiai nemažai pavyko pasiekti neseniai Liublianoje vykusiame transatlantiniame dialoge. Buvo daug diskusijų ir susitarimų ir, kaip ir kolegos, manau, kad šiuos susitarimus dabar reikia išvystyti iki lygmens, nustatyto 1997 m. bendroje Hjustono deklaracijoje.
Corina Creţu
Gerb. pirmininke, norėčiau paminėti kelis klausimus, kurie, tikiuosi, bus įtraukti į birželio 10 d. vyksiančio aukščiausio lygio susitikimo darbotvarkę.
Kalbant apie Kosovą - akivaizdu, kad niekas nenori, kad Balkanuose žlugtų nauja valstybė; todėl Rumunija jau daug metų dalyvauja regiono stabilizavimo veiksmuose. Labiausiai susirūpinę esame dėl organizuoto nusikalstamumo, prostitucijos ir prekybos žmonėmis, narkotikais ir ginklais; tikiu, kad naujos Kosovo institucijos labiau stengsis pažaboti šiuos reiškinius.
Taip pat manau, kad labai svarbu atidžiai stebėti, kad būtų saugoma vietos kultūra, ypač tame regione esantys stačiatikių vienuolynai.
Kitas klausimas yra vizų visiems į JAV keliaujantiems Europos piliečiams suteikimas. Norėčiau padėkoti Komisijos nariui Günteriui Verheugenui ir ministrui Dimitrijui Rupeliui už šio klausimo iškėlimą. Kaip matome, esame labai solidarūs - nepaisant mūsų politinės priklausomybės. Privalau pasakyti, kad buvau labai nustebęs, kad per susitikimą Liublianoje kolegos iš Kongreso teigė, kad už šį klausimą atsakingas Valstybės departamentas, o Prezidentas G. W. Bush teigė, kad visa atsakomybtenka Kongresui. Tikiuosi, kad Liublianoje atsakymas bus galiausiai pateiktas.
Galiausiai norėčiau pabrėžti maisto kainų ir skurdo klausimą.
Zita Pleštinská
(SK) Ponios ir ponai, kai Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto delegacija 2007 m. liepos mėn. lankėsi Vašingtone, supratau, koks svarbus JAV ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas.
Manau, kad jei būtų vykdoma bendra ES ir JAV politika muito tarifų, intelektinės nuosavybės, standartų abipusio pripažinimo ir suderinimo srityse, būtų galima sukurti naują transatlantinės prekybos erdvę, kuri būtų naudinga ir abiejų šalių verslininkams, ir vartotojams. Kadangi šiuo metu Parlamente svarstoma žaislų direktyva, būtų labai naudinga nustatyti bendrą politiką ir žaislų saugos srityje. Esu tikra, kad Europos Sąjungai transatlantiniame dialoge atstovaujantis Komisijos narys Günter Verheugen šiuo klausimu gali daug pasiekti.
Ponios ir ponai, tikiuosi, kad po ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo ES vizų atsisakymo programa bus taikoma visiems ES piliečiams, taip pat ir mano šalies Slovakijos piliečiams.
Stolojan, Theodor Dumitru
(RO) Gerb. pirmininke, leiskite padėkoti Komisijos nariui Günteriui Verheugenui, kad į ES ir JAV aukščiausio lygio darbotvarkę įtrauktas vizų klausimas, kuris rūpi ir mano šalies piliečiams, kuriems Europos Parlamente atstovauju. Be to, reikalauju, kad JAV prisidėtų prie Europos Sąjungos pastangų sprendžiant klimato kaitos problemas; kitaip Europos įmonės pateks į nepalankią padėtį, palyginti su JAV įmonėmis.
Dimitrij Rupel
einantis Europos Tarybos Pirmininko pareigas. - (SL) Norėčiau atsakyti į tris klausimus, kuriuos laikau svarbiausiais.
Pirmiausia norėčiau atsakyti į Liboro Roučeko klausimą dėl priešraketinės gynybos skydo. Liboro Roučeko užduotas klausimas ne visai patenka į Europos Sąjungos kompetencijos sritį, kadangi jis susijęs su dviejų atskirų Europos šalių - Čekijos ir Lenkijos - dvišaliais susitarimais su JAV.
Aš asmeniškai norėčiau, kad šie klausimai būtų svarstomi NATO ir Europos Sąjungoje, tačiau šiuo metu tai neįmanoma. Kaip sakiau, tai dvišalis klausimas, kuris, žinoma, yra šiuos susitarimus sudarančių šalių kompetencijos reikalas.
Kalbant apie vizų atsisakymo programą, kuri buvo labai kritikuojama, ir šiuose Rūmuose dažnai svarstoma: dėl šios programos taikymo išplėtimo - tikimės, kad pagal susitarimą dėl dviejų greičių principo, patvirtinto ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministerijų susitikime, greitai bus pasiekta pažanga.
Šiuo metu sutarta, kad JAV nacionalinės kompetencijos klausimais derėsis su valstybėmis narėmis, o Europos Sąjungos kompetencijos klausimais - su Komisija. Tai jau sakiau anksčiau, įžanginėje kalboje. Todėl tikimės, kad vizos atsisakymo programa iki 2008 m. pabaigos bus taikoma didesniam valstybių narių skaičiui. Šiuo metu programa vis dar netaikoma vienuolikai šalių.
Gerb. pirmininke, norėčiau tarti kelis žodžius apie klimato kaitą. Klausimas - ar pakankamai padarėme spręsdami šį klausimą ar problemą. Teigiamai vertinu, tai, kad mūsų pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu klimato kaitos ir energetikos klausimais įvyko du svarbūs susitikimai: pirmas - aukšto lygio dialogas klimato kaitos, švariosios energijos ir tvariosios plėtros klausimais; antras - strateginenergetikos apžvalga.
Vis dėlto norėtume, kad JAV šioje srityje parodytų daugiau ryžto; mes, Europos Sąjungos atstovai, savo ruožtu stengsimės įtikinti savo draugus iš JAV, kad europiečiai ir amerikiečiai pasaulyje privalo veikti sutartinai. Šiuo metu kai kuriais klausimais mūsų nuomonės labai skiriasi.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad Europos Sąjunga tvirtai laikosi nuomonės, kad klimato kaitos klausimas turi būti sprendžiama Jungtinėse Tautose. Šioje diskusijoje galiu pasakyti tiek.
Günter Verheugen
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, trumpai aptarsiu du klausimus. Pirmiausia - bendradarbiavimą saugumo klausimas, kurį labai glaustai apibūdino Sophia in 't Veld ir kurio esm- kaip rasti tinkamą pusiausvyrą tarp JAV saugumo reikalavimų ir mūsų siekio užtikrinti savo piliečių asmeninę laisvę ir teises.
Norėčiau jums, Sophia in 't Veld, aiškiai pasakyti, kad Komisija visiškai pritaria jūsų nuogąstavimams, o aš, žinoma, pranešiu atitinkamiems kolegoms apie jūsų kritiką dėl skaidrumo šiame procese trūkumo ir paraginsiu jį užtikrinti didesnį skaidrumą.
Prieš priimdami sprendimą dėl principų, kuriais vadovaudamiesi šiais klausimais bendradarbiausime, kalbėsimės su amerikiečiais. Jei nebus susitarta dėl šių principų, vargu ar bus galima susitarti dėl konkrečių klausimų. Ši tema, be abejo, bus viena iš kitos savaitės susitikime nagrinėjamų temų.
Nejaučiu malonumo vėl kalbėdamas apie vištieną, bet šį klausimą paminėjo keletas kalbėtojų. Visada gerai žinoti, apie ką iš tikrųjų kalbame. Labai svarbu žinoti, kad šiuo atveju kalbame ne apie maisto saugą. Jau daugelį metų kompetentinga Europos maisto saugos tarnyba aiškina, kad iš JAV importuota vištiena vartotojams nekelia nmažiausio pavojaus. Kalbame ne apie veterinarijos problemą; tai išimtinai prekybos politikos klausimas, kurį reikia spręsti vadovaujantis šiuo požiūriu: kokie mūsų interesai ir kaip geriausiai galime apginti savo interesus? Manau, kad pasakiau tai, ką norėjau jums pasakyti.
Komisijoje nuomonės nėra skirtingos. Privalau pasakyti, kad Komisija jau nuo pradžių aiškina, kaip neleisti, kad kokia nors keista diskusija taptų našta, ir kaip išvengti problemos.
Pirmininkas
Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi, man buvo perduoti šeši pasiūlymai dėl rezoliucijos.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (142 straipsnis)
Magor Imre Csibi  
Kaip ENVI komiteto pirmininko pavaduotojas, skatinu ES atstovus, dalyvausiančius susitikime su JAV pareigūnais, išnagrinėti sprendimus, susijusius su klimato kaita.
Klimato kaita yra globali problema, kurią turime spręsti pasaulio mastu. Šiuo požiūriu Europoje imamasi veiksmų. To paties tikimės ir iš mūsų kaimynų kitoje vandenyno pusėje. Džiaugiuosi, kad po 2012 m., nustojus galioti Kioto protokolui, JAV prisijungs prie tarptautinės bendruomenės pastangų.
Taip pat teigiamai vertinu tai, kad JAV prezidentas galiausiai pripažino, kad, siekiant sumažinti taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, reikalingi nauji teisės aktai. Raginu ES atstovus apsvarstyti, kiek iš tikrųjų reikėtų sumažinti taršą, kad būtų galima sustabdyti visuotinį atšilimą. Negalime sutikti, kad šiuo požiūriu mums reikia teisės aktų ir kad pasiekę norimus skaičius mes grįšime atgal.
Būsimos diskusijos dėl bendradarbiavimo sistemos klimato kaitos klausimais turi būti pagrįstos realiais tyrimais apie atsinaujinančios energijos šaltinius. Kalbu daugiausia apie pirmos kartos biodegalus. Būtina išlaikyti nedidelį jų naudojimo ir nedidelį išmokų lygmenį. Taip apsaugosime bioįvairovę ir išvengsime maisto produktų kainų augimo, kurį sukelia tai, kad žemės ūkio reikmėms naudojama mažiau žemės.
András Gyürk Gyürk  
raštu. - (HU) Už kelių dienų vyksiantis ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas mums yra gera proga įvertinti transatlantinių santykių vystymąsi svarbiausiose srityse. Mes manome, kad svarbus darbotvarkės klausimas turi būti bendradarbiavimas energetikos srityje.
Energijos tiekimo saugumas toliau lieka svarbiausiu abiejų šalių tikslu. Plačiai žinoma, kad didžiausi ištekliai yra šalyse, kurios nesilaiko demokratijos reikalavimų. Būtent dėl to žmogaus teisų ir konstitucingumo srityje reikalingi bendri veiksmai ir nuolatinės pastangos. Svarbu pabrėžti, kad demokratijos principų plėtra taip pat reiškia didesnenergijos tiekimo saugumą.
Be to, vykdant būsimą bendradarbiavimą, dar daugiau dėmesio reikia skirti kovai su klimato kaita. Labai sveikintina, kad JAV įsipareigojo prisidėti prie naujos sistemos sukūrimo po Kioto susitarimo galiojimo pabaigos. Europos Sąjungos valstybės narės ir JAV privalo būti lyderės ir siekti, kad labiausiai išsivysčiusios šalys iki šių metų pabaigos susitartų dėl svarbiausių tarptautinio susitarimo aspektų. Tai, kad JAV neseniai buvo pasiūlytas priemonių, skirtų mažinti taršą, paketas, rodo, kad Vašingtonas nori būti aktyvus kovos su klimato kaita veikėjas.
Dėl naftos kainų, kurios pasiekanksčiau neįsivaizduojamą lygį, energetikos politikos srityje labai svarbūs bendri tarptautiniai veiksmai. Esame įsitikinę, kad JAV ir Europa šioje srityje turi neišvengiamai prisiimti atsakomybę.
Gábor Harangozó  
raštu. - Per pastaruosius metus ES ir JAV santykiai daugelyje sričių pasikeit- daugeliu klausimų bendradarbiavimas stiprėja. Neseniai vykusios derybos dėl keliautojams iš ES taikomų vizų išdavimo apribojimų panaikinimo - nepaisant sėkmingų rezultatų - rodo, kodėl siekdami sėkmingų JAV ir ES derybų turime vengti dvišalių susitarimų, kurios iš tikrųjų pablogina ES, kaip visumos, derybinius pajėgumus.
27 valstybių narių susitarimas, pagrįstas Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos paskirstymu, buvo iš tikrųjų būtinas, siekiant paremti bendrą ES vizų politiką. Būtina užtikrinti, kad Bendrijos kompetencijos srityse būtų išlaikomi ES susitarimai su strateginėmis partnerėmis, pvz., JAV. Mano nuomone, tai naudinga abiem partnerėms. Tai iš tikrųjų vienintelis būdas užtikrinti, kad pagal vizų atsisakymo programą visiems mūsų piliečiams būtų suteiktas bevizis režimas ir jų pasų požiūriu jie būtų vertinami vienodai - kaip ir ES piliečiai.
Tunne Kelam  
raštu. - Dabar geras laikas aiškiai ir atsakingai pabrėžti, kad ES ir JAV partnerystyra ne tik patikimų ir efektyvių ES užsienio veiksmų pagrindas, bet ir tai, kad tik glaudus abiejų partnerių bendradarbiavimas ir jų veiksmų koordinavimas gali leisti jiems tapti svarbiausiais globalaus pasaulio veikėjais ir stabilumo ir demokratijos užtikrintojais.
Tai vienintelEuropos Sąjungos partnerpasaulyje, kuri taip pat gerbia pagrindines laisvės, teisinės valstybės ir žmogaus teisų apsaugos vertybes.
Dabar pats laikas po žalos, kurią padarinvazija į Iraką, visiškai atkurti normalų bendradarbiavimą ir abipusį pasitikėjimą. Šis klausimas ryškiai suskaldir pačią ES.
Todėl primygtinai raginu abi partneres nedelsiant užbaigti Transatlantinės ekonominės tarybos darbus. Galimybes išspręsti šias problemas labai pagerintų bendras požiūris į klimato kaitos problemas. Tai pasakytina ir apie Irano problemą. Ir JAV, ir ES turi susitarti dėl bendros strategijos dėl Irano - kad Irane būtų sustabdytas pasirengimas branduolinių ginklų kūrimui.
Galiausiai mums reikia stipresnės ir iš naujos apibrėžtos ES ir NATO partnerystės, kuri taip pat pagerins mūsų bendradarbiavimą Afganistane.
Eija-Riitta Korhola  
raštu. - (FI) Gerb. pirmininkas, Komisijos nary, ketinu aptarti du klausimus, į kuriuos aukščiausio lygio susitikime ES turėtų atkreipti dėmesį. Globalūs iššūkiai reiškia, kad Vakarai pirmiausia turi būti nuoseklūs ir atsakingi.
Pirmiausia Sąjunga turėtų vykdyti konstruktyvias diskusijas dėl JAV vaidmens klimato politikos srityse. Pasaulis turi pusantrų metų - kad iki susitikimo Kopenhagoje pakeistų savo kryptį. Viena vertus, privalome skatinti JAV nustatyti planus dėl klimato teisės aktų. Turime pabrėžti, kad visuotinės klimato kaitos problemos sprendimas yra pasaulinmažai anglies junginių išmetanti ekonomika. Tai reiškia, kad turi būti suderinti ir per tam tikrai laiką integruoti skirtingų šalių anglies rinkų mechanizmai. JAV regioninės išmetamųjų teršalų prekybos sistemos suteikia vilties.
Kita vertus, turime pripažinti, kad mūsų partnerkovoje su klimato kaita yra geresnnei jos reputacija. ES turėtų pasinaudoti JAV patarimais ir pripažinti, kad jos pastangos vystant švariąsias technologijas yra sėkmingos. Sąjunga šioje srityje dar turi daug ką nuveikti. JAV rodo kelią - pasiūlydama įkurti tarptautinį fondą, skirtą ekologiškoms technologijoms remti. ES ir JAV bendradarbiavimas taip pat svarbus siekiant nustatyti prisitaikymo prie klimato kaitos priemones.
Antra - aukščiausio lygio susitikime reikėtų pabrėžti bendras vertybes, kurių laikytis esame įsipareigoję: demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus. Privalome išdrįsti paklausti, kaip pagrindinės mūsų vertybės yra įgyvendinamos Vakarų pasaulio politikoje. Ar pasaulio lyderių veiksmai, pvz., kova su terorizmu, gerai atrodo dienos šviesoje? Kadangi terorizmas yra bendra grėsmES ir JAV, kovos su juo priemonės turi būti kontroliuojamos.
Kartais globalios politikos retorikoje ir kasdieniame pasaulyje užmirštama apie tai, kad mūsų vertybės įpareigoja ne kitus, o mums pačius - nesvarbu, ar kalbame apie Vakarų Balkanus, ar apie Afriką.
Bernard Wojciechowski  
raštu. - Būsimas ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimas abiem transatlantiniams partneriams suteiks galimybę rasti bendrą požiūrį į abiem šalims svarbius klausimus. Mūsų žemynų civilizacija ir praeitis bendra. Privalome užtikrinti, kad šių santykių mazgas būtų kuo stipresnis, kad galėtume pasiekti tikslus, kurie ne tik svarbūs abiem šalims, bet ir būtini pasauliui. Vieni iš klausimų, kuriuos ES ir JAV, siekdamos taikos, tvarumo ir pagarbos žmogaus orumui visame pasaulyje, turi kartu spręsti, yra didėjantys ir ypatingi besivystančios ekonomikos šalių energijos poreikiai ir konfliktai. Vienas sėkmingų šių santykių pavyzdžių - NATO; šią organizaciją visi turėtume remti ir stiprinti, nes ji užtikrino taiką Europoje ir sukūrstipresnius ES ir JAV ryšius.
