Infotund (komisjon) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0017/2010). Täna õhtul on see veidi lühem, kui peaks, sest eelnenud arutelu läks varem esinenud viibimiste tõttu 25 minuti üle. Vabandust! Lõpetame mingi aeg pärast kella 21.30. Kavatsen aja osas väga kontsentreeritud olla. Sõnavõtjatel istungisaalist on aega 30 sekundit.
Järgnevad küsimused esitatakse komisjonile.
Esimene osa

Teema: Erapensionifondide reguleerimine
Viimastel aastatel on erapensionifondide varade väärtus oluliselt vähenenud. Jacques de Larosière'i juhitav kõrgetasemeline finantsjärelevalve eksperdirühm on rõhutanud vajadust tugevdada erapensionifondide sektori reguleerimist.
Finantskriis on näidanud, mil määral on liikmesriigid avatud eri riskidele. Need riskid mõjutavad otseselt kõnealustesse fondidesse investeerinud investoreid ning Euroopa finantsturgude stabiilsust ja ühtsust ning mõjutavad tugevasti ka finantsturu osalisi. Praegusel majanduslikult ebastabiilsel ajal on paljud Euroopa kodanikud kaotanud usu erapensionifondide süsteemi reguleerimisse.
Kas komisjoni ei arva, et ta peaks esitama põhjaliku õigusliku meetme järelvalve standardite kehtestamiseks eesmärgiga reguleerida erapensionifonde?
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Vilija Blinkevičiūton esitanud väga olulise küsimuse pensionireformi kohta, mis on lähiaastate seisukohast võtmeküsimus, arvestades väljakutseid, millega koos silmitsi seisame: demograafiline vananemine, riigi rahanduse elujõulisus ning iseäranis töötajate liikuvus. Pealegi on pensionifondid olulised institutsionaalsed investorid.
Finantskriis on toonud välja mõnede pensioniskeemide nõrkused ning, kallid kolleegid, lähtuvalt de Larosière'i raportist alustame mõnede meetmete rakendamisega. President Barroso on selle teema osas Euroopa Parlamendile poliitikasuuniseid teatavaks teinud.
2010. aastal esitame pensione käsitleva rohelise raamatu, mis eeldatavalt ergutab jõulist arutelu erapensionifondide määruse üle. Selles kontekstis on tööandjapensioni kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi ülevaatamine kujuteldav. Komisjon on jätkuvalt pühendunud siseturu tugevdamisel pensionifondide valdkonnas. Direktiivi ülevaatamine hõlmaks ka pensionifondide maksevõimeeeskirju. Pealegi, austatud juhataja, rahuldab see nõudmise, mille Euroopa Parlament esitas läbirääkimiste ajal Solvency II direktiivi üle.
Vältimaks kahemõttelisust antud väga olulises kodanikke puudutavas küsimuses, lisaksin subsidiaarsuse nimel, et komisjon on väga ettevaatlik, et austada valikuid, mida tehakse paljudes liikmesriikides põlvkondadevaheline ümberjaotusskeemi pooldamise suhtes.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Tänan teid, volinik, vastuse eest ning kindlasti loodame, et Euroopa Komisjon esitab pensione käsitleva rohelise raamatu võimalikult varsti, kuna enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks on tegemist iseäranis kiireloomulise küsimusega. Mõnedes liikmesriikides, nagu minu riigis Leedus, vähendati juba väikseid pensione veelgi - taoline oli praeguse majandus- ja finantsolukorra tegelikkus. Siiski, volinik, sooviksin küsida, kas oskate öelda, miks ELi 2020. aasta strateegias on Euroopa Komisjon pühendanud niivõrd vähe tähelepanu pensionide turvalisusele ja stabiilsusele ning pensionide tagamisele, kuna peame arvestama hetkeolukorda tööturul, praegust demograafilist olukorda, ning tõepoolest on tegemist ühe olulisima küsimusega, mis liiki pensione inimesed saavad kümne aasta pärast.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Vilija Blinkevičiūtė! On ilmne, et 2020. aasta strateegiat käsitlevas dokumendis, mis on rohelise kasvu ning aruka võrdse ja kaasava kasvu dokument, ei ole võimalik mainida kõiki teemasid. Just seepärast on meil teisi abivahendeid, teisi puhkusid ja teisi raamistikke, millega saame täita oma kohustust tegelda fundamentaalsete küsimustega, nagu Euroopa kodanike pensionide ja sõltumine.
Ütlesin just, Vilija Blinkevičiūtė, et pensionifondid on olulised institutsionaalsed investorid. Kohustusliku rahastamise alusel toimivad eri pensioniskeemid, olgu need tööandjapensionid või vabatahtlikud, etendavad täna paljude liikmesriikide üldistes pensioniskeemides üha olulisemat rolli.
Kordan, et töötame, ilmutades subsidiaarsuse nimel austust pühendumuse ja pooldamise vastu, mis paljudel riikidel - olen nendest mõnedega kaunis tuttav - põlvkondadevahelise ümberjaotusskeemi suhtes on, ning sellest alusest lähtuvalt töötame rohelise raamatu kallal, mis valmib hiljemalt lähinädalail või -kuudel. Mul oleks hea meel pidada teie ja teiste huvitatud parlamendiliikmetega võimalikult laiaulatuslikku arutelu.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Mu koduriik Austria doteerib erapensionide maksmist maksimaalselt 210 euro eest aastas, ehkki pensionidega spekuleerimine on osutunud üheks Ameerika Ühendriikide finantskrahhi vallandajaks.
Minu arvates on komisjonil tarvis endalt küsida, kas pensionide maksmine ei ole tegelikult ehedal kujul riigi ülesanne ning kas peaksime selles suhtes kahtlustäratavaid finantsspekulante lühema lõa otsas pidama. Samuti on küsimus, kas komisjoni arvates ei ole lühinägelik või isegi hooletu riiklikult doteerida erapensionide maksmist kvaliteedistandarditeta, kui on oht, et tohutu kahju järel vajavad pensionide saajad veelgi rohkem riigi tuge.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) José Manuel Barrosol oli mõne aja eest siin istungisaalis võimalus vastata mitmele finantstehingute suuremaid probleeme puudutavale küsimusele.
Kõnelesite spekuleerimisest, Franz Obermayr. Siseturu ja teenuste Euroopa volinikuna, kes vastutab regulatsiooni ja järelevalve eest, oskan öelda, et ükski toode, turg ega territoorium ei jää arukast järelevalvest või tulemuslikust määrusest kõrvale.
Seetõttu puudutab kõiki nendel turgudel nende erinevate toodetega töö, mille ette võtame, töö, mis on juba alanud järelevalvepaketi kujul, mida juba arutatakse, ning mitme direktiivi, iseäranis tööandjapensioni kogumisasutuste (IORP) direktiivi ülevaatamise abil kehtestame ranged investeerimiseeskirjad.
Kinnitame, et me ei jäta ühtki antud toodetest või turgudest kõrvale järelvalvealuse läbipaistvuse ja aruka, tulemusliku määruse nõudest.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Minu arvates on pikas perspektiivis nii era- kui ka riigisektoris nõutav strateegiline mõtlemine pensionisüsteemi reformimiseks. Viitan siin asjaolule, et 1970. aastatel tõusis järsult sündivus. Kolmekümne aasta pärast hakkavad need inimesed pensionile jääma, ehkki hetkel on sündivus väga madal. Täna sündinud on 30 aasta pärast tööjõuks ning ei suuda tagada tol hetkel pensionifondideks vajalikke ressursse.
Just seepärast sooviksin teilt küsida: mis meetmeid võtate käsile pensionisüsteemi nõuetekohaseks reformiks pikas perspektiivis, jätkusuutlikult ja Euroopa kodanike hüvanguks?
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Silvia-Adriana Ţicău, äsja oma sõnavõtu esimeses osas, mis kodukorrast lähtuvalt oli üsna lühike, mainisin ise üht suurematest väljakutsetest peale liikuvuse, milleks oli demograafia. Pealegi, ehkki pere- või demograafiapoliitika küsimus Euroopa vastutusalade all ei käi, tooks minu arvates meile kõigile kasu arutelu ning võrdluste tegemine küsimuses, mis puudutab suuremal või vähemal määral kõiki Euroopa riike. Meie manner on tõenäoliselt üks vähestest mandritest maailmas, mille rahvastik teiste mandritega võrreldes kahaneb, kui sündimus ei taastu.
Just selle väga tõsise tausta põhjal, Silvia-Adriana Ţicău, ja pensioni küsimusest kaugemale vaadates on meil tarvis teha tööd pensionide ning sõltumise eest vastutamise küsimustega. Just seepärast on minu arvates see roheline raamat hea vahend, mis saabub õigel ajal. Eriti kaua teil oodata ei tule! Töötame küsimusega ning viimistleme seda, et esitada kõik antud küsimused, arvestades samas nõuetekohaselt, mis käib pensionisüsteemide seisukohast liikmesriikide vastutusalade alla ja mida on võimalik teha Euroopa tasandil, eriti kõikide antud pensionifondide ja nende paljunemise suhtes Euroopa turgudel.
Igatahes moodustavad kõik need teemad - millest ühtki kõrvale ei jäeta - osa küsimustest, mida vaatleme, pakkudes samas välja tegevuskäike või suuniseid mainitud rohelises raamatus, mis mõne kuu pärast välja antakse.
Teema: Üleujutuste vastu kindlustamise süsteemid ELis
Hiljutised üleujutused Iirimaal on tekitanud era- ja riiklikule infrastruktuurile umbes 500 miljoni euro suuruse kahju. Iiri valitsus esitas ELi solidaarsusfondile taotluse riiklikule infrastruktuurile tekitatud kahjude osaliseks hüvitamiseks.
Sageli aga ei saa kodumajapidamised ja eraettevõtjad kahjude eest hüvitust, kuna erakindlustused üleujutuste vastu on ülikõrge hinnaga. On tähelepanuväärne, et selle enneolematu üleujutuse üks põhjuseid oli koordineerimata arendustegevus, mõnel juhul ka lammidel, ning et mõned kindlustusandjad keelduvad teatud kodumajapidamisi ja ettevõtjaid kindlustamast.
Kas komisjon võiks nende sündmuste valguses anda ülevaate olemasolevatest kavatsustest (kui neid on) koostada õigusakti ettepanekuid üleujutuste vastu kindlustamise ühtlustamiseks ELis, võttes arvesse turul esinevaid probleeme seoses sobiva kindlustuskaitse puudumisega mõnes liikmesriigis? Kui see ei õnnestu, siis kas komisjon võiks rääkida mõnest enda loodud programmist selle valdkonna parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel?
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Seán Kelly esitab küsimuse hiljutise traagilise sündmuse kohta, mis tabas Madeirat ja Atlandi ookeani rannikut, iseäranis minu riigis, nõudes tosinaid hukkunuid. Kuna juba teemat käsitlen, sooviksin loomulikult veel kord väljendada meie solidaarsust kõikide ohvrite ning kolleegi volinik Hahniga, kes on käinud mõlemal sündmuskohal, mida äsja mainisin.
Antud juhul tuleb meil samuti rinda pista üleilmsete väljakutsetega, mida esitab kliimamuutus, ja näeme üha rohkem loodusõnnetusi, nagu näeme jätkuvalt pealegi õnnetusi, mis ei ole looduslikud ja millel võib olla tõsiseid tagajärgi inimelule, loodusele ja majandusele. Näiteks mõtlen tööstusõnnetustele, tulekahjudele ja mereõnnetustele.
Tegemist on teemaga, millele olen isiklikult väga kaua pühendunud olnud. Just siin samas istungisaalis pidin 1999. aastal hiljuti ametisse nimetatud regionaalpoliitika volinikuna vastama Kreeka parlamendiliikmetele, kes tundsid muret nende riigis äsja toimunud maavärinate tagajärgede pärast.
Tollal pakkusin kõigepealt välja solidaarsusfondi loomise ning teiseks Euroopa kodanikukaitsejõu loomise. Pidime ootama 2002. aastani ja Saksamaad, Austriat ning Slovakkiat puudutanud suure üleujutuseni, enne kui komisjon suutis kolme kuuga parlamendi ja nõukogu abiga luua solidaarsusfondi, mis sekkub Madeiral ja Atlandi ookeani rannikul, nagu see on sekkunud mitmesse suurde õnnetusse alates 2002. aastast.
Mu kolleeg Kristalina Georgieva töötab Catherine Ashtoniga Euroopa Kodanikukaitsejõu kasutuselevõtmisega ja loodetavasti ei pea me ootama uut õnnetust enne, kui paneme Haiti või tsunami taoliste õnnetuste puhul oma reageeringud ja abitegevuse ühe Euroopa lipu alla kokku.
Esitatud küsimus puudutab kindlustust, sest mitte kõik ei puuduta kindlustamatut riigivara, mille saab katta solidaarsusfondiga. Minu arvates on meil veel teha edusamme riskide osas, mida saab katta kindlustuspoliisidega.
Kliimamuutust käsitlevas 2009. aasta valges raamatus soovitatakse kindlustuse puudumisel riiklikult toetatavaid kindlustussüsteeme. Valge raamatu järelmeetmete raames soovin uurida rolli, mida kindlustustooted võiksid nende meetmete täiendamisel etendada. Kavatsen alustada võrdlusandmete kogumise harjutusega: olen palunud oma talitustel uurida, mida eri liikmesriikides olemas on. Olukordades, kus võiks olla piiriülene mõju, võib olla kohane isegi kindlustusskeemide soodustamine, mis on pigem üle-euroopalised kui riiklikud.
Olen väga teadlik küsimuse keerukusest, Seán Kelly. Teen tööd koostöös kõikide sidusrühmade, kindlustusseltside, liikmesriikide ja asjatundjatega, vahetades parimaid tavasid ning seades õigel tasandil prioriteete. Olen veendunud, et suudame parandada Euroopa kodanike kaitset üha sagedasemate loodusõnnetuste eest. Just seepärast soovin võtta ette selle äärmiselt praktilise ülesande, kus sõelutakse, võrreldakse 27 liikmesriigis olemasolevaid eri loodusõnnetuste kindlustuse süsteeme.
Seán Kelly
Oleme ilmselgelt mures Madeira ja Prantsusmaa pärast. Minu riigis ei saanud õnneks keegi surma, kuid kindlustusprobleem ilmnes väga kiiresti. Paljud majapidamised ei suuda nüüd kindlustustust saada ning ühes linnas, Clonmelis, kus aastaid tagasi oli üleujutus, on kindlustus tõusnud kuus korda. Ilmselgelt on tegemist tohutu probleemiga ning tunnustan volinikku sellega tegelemise eest.
Sooviksin temalt küsida riikide ja valitsuste kohta, kes üleujutuste direktiivi ei rakenda. Kas ta kaaluks ka nende jaoks mingit laadi sanktsioone?
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Üleujutuste direktiiv on pärit 2007. aastast. Samuti oli 2009. aastal komisjoni teatis looduslikke või inimtekkeliste õnnetuste ennetamise kohta üldiselt.
Seán Kelly, räägite kaunis värsketest direktiividest, kuid sama kehtib nende ja kõikide teiste direktiivide puhul nii pea, kui nad jõustuvad: komisjon peab kontrollima ja kontrollib, kuidas liikmesriigid neid direktiive rakendavad või ei rakenda. Üleujutustest kõneldes, nagu on selgesti näha olnud Prantsusmaal ja nagu võib näha teie riigis, on maahalduses rakendamata jäetud ettevaatusabinõude ja ehitamata jäänud üleujutustsoonide tagajärjed ilmselged. Komisjon tegutseb selles valdkonnas nagu kõikides teistes, vaadeldes, mida liikmesriigid teevad või ei tee ning rakendades kohaseid meetmeid, sealhulgas rikkumiste vastaseid meetmeid, et kindlustada nimetatud direktiivide kohaldamine.
Jim Higgins
Seose sellega, mille tõstatas Seán Kelly, nimelt üleujutuste direktiivi rakendamisega: nagu teate, tuleb see liikmesriikide õigusesse üle võtta tänavu, 2010, kõigis 27 liikmesriigis. Soovitaksin tungivalt, et komisjon hoiaks selle rakendamise osas riiklikel ametiasutustel silma peal. Olin 1995. aastal Iirimaal üleujutuste eest vastutav minister. Tollal avaldasime raporti, et lammidele ei peaks enam uusi maju juurde ehitatama. Ometi on Iirimaa piirkondades paljud hüvitist taotlevad majad pärast seda ehitatud.
Seega on meil tarvis rakendada üleujutuste direktiivi tõesti väga jäigalt ja kehtestada Iiri valitsusele ja kohalikele omavalitsustele ning kõigile direktiivi tingimuste rikkujaile trahve.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Michel Barnier! Sooviksin küsida teilt midagi muud. Räägime kindlustusest, kuid minu arvates on õnnetuste puhul tarvis kaht teist liiki meetmeid. Selles suhtes sooviksin küsida teilt järgmist asja - kas Euroopasse ei peaks kiirreageerimise keskust looma kiiremini? Meil ei ole ühtki keskust, mis õnnetusolukordadele reageerida saaks. Teiseks, kas ei peaks me rakendama suuremaid jõupingutusi kodanikukaitsesuutlikkuse rajamiseks? Näiteks ei ole meil transpordilennukeid. Teisisõnu on meil peale kindlustuse tarvis üht keskust ning abiosutamise suuremat suutlikkust.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Esitatud on kaks erinevat küsimust. Esiteks, üleujutuste küsimuses tulin siseturu ja teenuste volinikuna vastama konkreetsele küsimusele, Seán Kelly, mis oli järgmine: kuidas saab kõige paremini kasutada ära kindlustuspoliise, iseäranis hüvitusteks inimestele, kelle isiklik vara on puudutatud? Töötan kiirfotoga erinevatest rohkem või vähem keerukatest erakindlustusskeemidest, kus mõnedel riikidel ei ole vaat, et selle õnnetuseliigi puhul mingit kindlustust, ja teistel, nagu Prantsusmaal, on skeem, mis maksab loodusõnnetuse korral hüvitist 100%.
Üleujutused, Seán Kelly, ei ole teema, mille eest vastutan. Palun Janez Potočnikil, keskkonna eest vastutaval kolleegil, esitada teile kirjaliku vastuse, kus teid teavitatakse, kuidas üleujutusi käsitlevat direktiivi kohaldatakse või mitte. Teil on aga õigus, et võtmeküsimus on liikmesriikide või isegi piirkondlikes või kohalikes volitustes ehitamise või ehitamiskõlblikkuse vallas. Brüsselilt ei saa kõike nõuda, ehkki üldine reegel on ilmselge: on piirkondi, kuhu ei tohiks ehitada. Korraldasin oma riigis seaduse vastuvõtmise, et korrapäraselt ülejututustest puudutatud piirkondades asuvad elamispinnad ja tehased teisaldataks. Korraldasin seaduse vastuvõtmise 1995. aastal ning inimestele hüvitatakse see, et nad lahkuksid enne järgmise õnnetuse toimumist.
Need on ideed, mille sooviksin võtta kokku enne, kui teie juurde kindlustuspoliitika küsimust puudutavate ettepanekutega naasen.
Sooviksin lõpetuseks öelda midagi kodanikukaitse kohta, ehkki teema jääb teiste kolleegide pädevusse. Tegemist on küsimusega, millega tööd tegin, mida - nagu teate - toetas president Barroso palvel 2006. aastal Euroopa Parlament. See töö ajendas mind pakkuma välja Euroopa kodanikukaitsejõudu, mida liikmesriigid pakuvad vabatahtlikul alusel. Võiksime võtta kasutusele tõhustatud alt üles koostööd reageeringute ettevalmistamisega harjumiseks. Kui Haitis on tsunami või juhtub tragöödia, ei ole kunagi puudu heast tahtest, vaid koordineeritusest. Kui Euroopa vabatahtlikud valmistaks ette oma reageeringuid õnnetuste eri kategooriatele, päästetaks inimelusid, säästetaks aega ja raha ning samas suureneks nähtavus.
Mõistagi ei saa olla reageeringud samad tööstusõnnetuse, Erika-taolise õnnetuse, Saksamaa ja Prantsusmaa üleujutuste, Kreeka tulekahju, tsunami, suurte pandeemiate või isegi 11. septembri taolise terroristide rünnaku puhul, mis võib kahjuks ka veel Euroopas toimuda.
Antud idee eesmärk, millega kolleegid töötavad - naaseme teie juurde konkreetsete eesmärkidega -, on valmistada ette ühine kavandatud reageering. Igatahes pooldan jätkuvalt väga ideed, millega Euroopa Parlamendi toetusel palju tööd teinud olen.
Teema: ELi meetmed vaesuse vastu võitlemiseks
Eurostati avaldatud andmete kohaselt ohustas 2008. aastal vaesus ligikaudu 85 miljonit Euroopa kodanikku, 20% lapsi ja 19% üle 65-aastasi kodanikke. Euroopa Liidu tasandil jäi 8% töötava elanikkonna ja 44% töötute sissetulek allapoole vaesuspiiri ning töökoha olemasolu ei taganud tingimata rahuldavat elatustaset. Liikmesriikide sotsiaalkaitse meetmed on vähendanud Euroopa Liidu elanikkonna vaesusohtu 32%. Majanduskriisi tõttu on tööpuudus kasvanud ligikaudu 10%, mis suurendab veelgi sotsiaalset lõhet.
Kas komisjon võiks öelda, milliseid meetmeid ta kavandab Euroopa Liidus töökohtade loomiseks ja säilitamiseks ning kõigile ELi kodanikele asjakohase ja korrektse sotsiaalkaitsesüsteemi abil rahuldava elatustaseme tagamiseks?
László Andor
komisjoni liige. - Jagan vägagi muresid, mida väljendati selles küsimuses eurooplaste hoolekande ja heaolu kohta, küsimustes tööhõive ja sotsiaalkaitse ning töötusega võitlemise kohta.
Nagu teate, on 2010 vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, millega tõsta teadlikkust sotsiaalsetest probleemidest. Loodetavasti kujuneb aasta heaks mitte ainult vaesuse arutamise, vaid ka meie pühendumise poolest sellega võitlemisele ning poliitilise pühendumuse uuendamiseks ELi tasandil ning liikmesriikide seas.
Selle uuendatud pühendumise võimaluse tagamiseks on Euroopa Komisjon lülitanud uude ELi 2020. aasta strateegiasse peaeesmärgi vaesuse vähendamise kohta, mis kajastab meie muret ning möödunud kümnenditel omandatud õppetunde. Eesmärgiks on nüüd vähendada 2020. aastaks vaesust veerandi võrra.
Vaesusega võitlemine nõuab õitsengut, kvaliteetseid töökohti neile, kes on töö- ja enda toitmiseks võimelised, ning solidaarsust puudust kannatajate suhtes. Need elemendid on kõik ELi 2020. aasta strateegias olemas. Peaeesmärgi saavutamist vaesuse osas toetab spetsiaalne juhtalgatus, mille nimi on "Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm”. On konkreetseid abivahendeid töökohtade säilitamiseks ja loomiseks Euroopa tasandil Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja ka hiljutise mikrokrediidi algatuse kaudu.
Üksikutes liikmesriikides rakendatavad meetmed on eriti olulised. On vaja teha veel rohkemat, et tagada, et kvaliteetsed töökohad oleksid üldse kõigile kättesaadavad, kuid vaesuse vähendamine peab minema tööhõive küsimustest tublisti kaugemale. Nagu Euroopa 2020. aasta strateegiat käsitlevas teatises tunnistatakse, on hästi kujundatud sotsiaalkaitse hädavajalik vaesuse ja tõrjutuse ennetamiseks ning käsilevõtmiseks.
Liikmesriigid vastutavad sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamise ja korraldamise eest, kusjuures komisjon toetab neid selles ülesandes. Sotsiaalse avatud koordineerimismeetodi võtmepartnerina aitab komisjon selgitada välja ja soodustada selgeid poliitikaprioriteete, pakub seireraamistikku ning hõlbustab vastastikust täiendavust. Hea näide seni on aktiivse kaasamise raamistik, laste vaesust ning kriisi sotsiaalse mõju seiret käsitlev võrdlusuuring.
Teeme tänavu väga tihedalt koostööd kahe eesistujariigiga: Hispaania ja Belgiaga. Mõlemal neist on olulisi algatusi: romide teemalise tippkohtumise esimene faas, mida arutati mõne minuti eest siin täiskogus ja avaldab väga tugevat mõju vaesuse vähendamisele, kuna aga eesistujariigi Belgiaga valmistame ette laste vaesuse teemalise algatuse.
Me ei pea aga tegema koostööd mitte ainult valitsustega, vaid ka valitsusväliste organisatsioonidega. Valitsusväliste organisatsioonideta ei suuda me täielikult edukaid kavu teha. Toetame progressifondist vaesuse ja üldiselt sotsiaalkaitsega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone.
Need on peamised teemad, mis katavad erinevaid suundi, kus komisjon vaesuse vähendamiseks tegutseb.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tänan vastuse eest! Siiski oleksin soovinud, et arutaksime lühidalt paljudes liikmesriikides käimasolevate deindustrialiseerimise protsessi, mis on üheks hetkel kogetava majandus- ja sotsiaalkriisi põhjuseks.
Ambitsioonikas ja arukas Euroopa tööstuspoliitika mitte ainult ei tugevda Euroopa Liidu konkurentsivõimet, vaid eelkõige tekitab uusi töökohti. Seetõttu, milliseid Euroopa tööstuspoliitikaid käsitlevaid meetmeid sisaldab selle komisjoni töökava, mis suudaks tõhustada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, ent eelkõige tekitaks uusi töökohti, võimaldades seeläbi tagada Euroopa kodanikele korralik elu?
Tänan teid!
László Andor
komisjoni liige. - Tõepoolest sisaldab ELi 2020. aasta strateegia ka rohkem ja paremate töökohtade loomist. Sooviksin juhtida teie tähelepanu kahele teisele juhtalgatusele. Juba mainisin üht, mis keskendub vaesusele, ent Euroopa töökohtade hulga ja kvaliteedi osas on meil uus algatus teemal "Uute oskused töökohtadel” ning Euroopa 2020 jätkusuutlikkuse sambast lähtuvalt tööstuspoliitikat käsitlev juhtalgatus.
Minu arvates on selle küsimuse kontekstis tegemist üliolulise momendiga, sest on tarvis tunnistada, et Euroopa Liidu abivahendid ei peaks sihistama ainult Euroopast lahkuvate ettevõtete mõju, nagu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond. See etendab väga olulist rolli vaesuse, sissetuleku kaotuse ja oskuste kaotuse ennetamisel, kui korporatsioonid otsustavad Euroopast välja kolida; ning esimest korda väga pika aja jooksul saab meil olema jätkusuutliku majanduse tööstuspoliitikat käsitlev juhtalgatus
Minu arvates tegeleb see paljude tööstusarengu küsimuste ja asukoha küsimusega. Nõustun täielikult küsimuses vihjatuga, et kõikehõlmava majandus- ja tööhõive poliitikata ei suuda me edukalt vaesusega võidelda.
Franz Obermayr
(DE) Majanduskriisi ajal on iseäranis suur sotsiaalkindlustuspettuse koht. Kas komisjon on teadlik, et Kesk-Euroopas esineb suurte sotsiaalsete erinevustega liikmesriikide seas mastaapset sotsiaalkindluspettust? Näiteks nõudsid ELi kodanikud pettuse teel üheksalt liikmesriigilt miinimumpensionite tasandustoetusi, kui antud tasandustoetused selgelt tegelikke pensione ületasid.
Minu küsimuse on selline: kas komisjon kavatseb anda üksikutele liikmesriikidele vahendid, mida need saaksid kasutada taolise mastaapse sotsiaalkindluspettuse ennetamiseks?
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Volinik! Kreekas elab üle 20% rahvastikust allpool vaesuse piiri. Nende seas on 34% vaesuses elavatest inimestest tööta ja 14% töötavad vaesed.
Vaesuse probleem, mille kaasparlamendiliige tõstatas Euroopat puudutavas küsimuses, ja statistika, mille teile Kreeka kohta esitasin, on minu arvates tingitud Lissaboni lepinguga propageeritava ja 2020. aasta strateegia teksti lülitatud neoliberaalse majandusmudeli mittetoimimisest.
Sooviksin teilt küsida: kas on võimalik võidelda vaesuses elavate inimeste kasvava osakaalu vastu killustunud poliitikatega, kus on heategevuslikke elemente, või on meil tarvis teistsugust majanduspoliitikat, mis rajaneb täiskoormusega tööhõivel, mis tähendab, et peaksite üle vaatama ELi 2020. aasta strateegia?
László Andor
komisjoni liige. - Alustades teisest küsimusest, kui teil midagi selle vastu ei ole, on tõepoolest väga oluline, et oleks stabiilsem makromajanduslik olukord.
Eelmises vastuses viitasin kõikehõlmava majanduspoliitika olulisusele stabiilsema keskkonna loomisel ning tõepoolest on see, mida mainiti viimaste kümnendite nn neoliberaalse suundumusena, tarvis üle vaadata. Programmis Euroopa 2020 on meil rida algatusi ning sooviksin iseäranis mainida finantsmäärust käsitlevat peatükki. Tegemist on olulise muutusega võrreldes eelmise režiimiga ning see tuleneb kavatsusest stabiliseerida makromajanduslikku keskkonda, mis leevendaks survet eelarvesüsteemidele, mis peaks toetama sotsiaalkaitsesüsteeme ja tööhõivepoliitikaid.
Mis puudutab sotsiaalkaitsesüsteemide kuritarvitamist ja tulemuslikkust, siis selles suhtes on kriis tõesti proovikiviks. See, mis komisjon saab teha, on kasutada koordineerimise avatud meetodit ning kasutada sellele olevat analüütilist ja aruandlussuutlikkust, et aidata liikmesriikidel paremini sotsiaalkaitsemeetmeid fokusseerida.
Kriisiaegade väljakutse, mida küsimuses mainiti, kuid ka eelseisval perioodil, kui liikmesriigid on silmitsi eelarve konsolideerimise vajadusega, on tegelikult proovilepanek ning me ei suuda leida lihtsasti vaesusega võitlemiseks lisaressursse. Just seepärast on meil tarvis jagada kogemusi, kuidas oma abivahendeid tulemuslikumalt kasutada ning kaitseta rühmi paremini sihistada.
Teema: Programmi "Kultuur” (2007-2013) hindamine
Osana Euroopa kultuuri edendamise ja väärtustamise tegevusest võttis Euroopa Liit vastu programmi "Kultuur”, mis kestab kuni aastani 2013. Programmi kogueelarve on ligikaudu 400 miljonit eurot.
Programmi eesmärgid on muu hulgas teadlikkuse tõstmine üleeuroopalise tähtsusega kultuuriaspektide osas ning kultuurivallas töötavate inimeste riikidevahelise liikumise edendamine.
Kuidas komisjon hindab seniseid edusamme nimetatud kahe eesmärgi saavutamisel?
Kas liikmesriigid tunnevad programmi "Kultuur” vastu huvi ja osalevad selles või on komisjon arvamusel, et tuleks käivitada uusi ja dünaamilisemaid algatusi eesmärkide saavutamiseks aastaks 2013?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Nagu Georgios Papanikolaou ütles, on kultuuriprogrammi eesmärk Euroopa kodanike kultuurielamuste rikastamine meie ühise pärandi propageerimise teel. Komisjon soodustab kultuurikoostööd autorite, kultuurivallas töötavate inimeste ja programmis osalevate riikide institutsioonide vahel eesmärgiga ergutada Euroopa rahvuskuuluvuse teket.
Kultuuriprogramm taotleb iseäranis kultuurivallas töötavate inimeste piiriülese liikumise soodustamist, kunsti ja kultuuriteoste piiriüleste liikumiste ergutamist ning kultuuridevahelise dialoogi toetamist. Näiteks esitati 2009. aasta kultuuriprogrammist lähtuvalt 749 taotlust ja rahastamiseks valiti 256 kava, millest 127 peamiseks eesmärgiks oli kultuurivallas töötavate inimeste liikuvus.
Õiguslikule alusele vastavalt on vajalik programmi korrapärane väline ja sõltumatu hindamine. 2009. aasta juulis kutsus komisjon sõltumatu töövõtja hindama kultuuriprogrammi (2007-2009) esimese kolme aasta rakendust ning, mis veelgi olulisem, programmi eesmärkide, esialgsete tulemuste ja esialgse mõju kooskõla.
Töövõtja sooritas hindamise lähtuvalt andmetest tulemuste kohta kavadest, hiljutistest individuaalsetest hindamistest ning uuringutest ja kavadest kasusaajate ning kultuurivallas töötavate huvitatud inimestega tehtud intervjuudest. Tema lõplik raport esitatakse selle aasta teisel poolel. Sellelt aluselt koostab komisjon raporti programmi rakendamise kohta ning esitab selle Euroopa Parlamendile hiljem 31. detsembril 2010.
Palun võtke teadmiseks, et programm ei sihista peaasjalikult liikmesriikide ametiasutusi; see sihistab kultuurivallas töötavaid inimesi. Kultuurivallas töötavate inimeste osalemine kavades on liikmesriikide vahel suhteliselt ühtlaselt jaotunud. Riiklikud ametiasutused osalevad asjatundjate rühmades, et sõnastada programmi arengupoliitikat.
Kunstnike liikuvust käsitlevate pilootuuringute kahe vooru järel, mille Euroopa Liit avas 2008. ja 2009. aastaks, ning pidades silmas avatud koordineerimismeetodi raames juba peetud kõnelusi, hindab komisjon hetkel tänaseks tehtud edusamme ning vaatleb eri mooduseid praeguse programmi rakendamise täiustamiseks.
Hiljem, enne aasta lõppu, alustab komisjon avaliku arutelu menetlust, et sillutada teed uuele kultuuriprogrammile 2014. aastaks ja hilisemaks.
Georgios Papanikolaou
(EL) Tänan teid, volinik, vastuse eest! Arvan, et on esimene kord, kui selle menetluse ajal siin olete. Kas võin teile soovida töös ainult edu ja bon courage!
Tõepoolest on oluline tõsta Euroopa kodanike seas teadlikkust kultuurielementidest, mis on Euroopale olulised ja mis moodustavad meie Euroopa kultuuri taustsüsteemi ja ühised väärtused. Minu arvates on see punkt muutunud viimastel aastatel äärmiselt oluliseks ka Kreeka jaoks, eriti - kui arutelu natuke ettepoole tõugata - kultuurimälestiste kultuuriga mitteseotud otstarbeks kasutamise raskuse all, et mu riigi kulul nalja teha. Viitan Milo Veenuse moonutatud pildiga artiklile Saksa ajakirjas Fookus; viitan Akropolist varemena kirjeldavatele artiklitele Internetis.
Kardan, et see tava ei pruugi enam erandiks olla, ning seetõttu küsin teilt, volinik, kas olete sellised tavad hukka mõistnud ning kas komisjon kavatseb arutletava programmi raames, kuid mitte ainult selle raames, võtta kasutusel otsustavama agressiivsema - kui tohin nii öelda - poliitika kultuuri propageerimiseks ...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtja)
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Kui teil midagi selle vastu ei ole, siis ma pigem ei kommenteeriks hetkel eri väljaannete artikleid, sest minu arvates ei jõua me taolistele artiklitele reageerides mitte kuhugi.
Mida ütleksin, on see, et kultuurimälestised, nagu Akropol ja muud mälestised Kreekas ja teistes liikmesriikides, on inspiratsiooni ja kultuuridevahelise rikkuse allikaks ning just täna võttis Euroopa Komisjon kasutusele Euroopa Liidu oluliste kultuurimälestiste, sealhulgas Akropoli, tähistamise uue süsteemi.
Minu arvates vastab see juba ise küsimusele, kuidas Euroopa sellistesse monumentidesse suhtub.
Teema: Kohalike spordiorganisatsioonide tugevdamine ja rahastamine ELis
Kohalikud spordiorganisatsioonid aitavad väga suurel määral kaasa Euroopa ühiskonna, kultuuri ja Euroopa kodanike tervise edendamisele, kuid praeguses majanduskliimas on paljudel neist rahalisi raskusi. Milliseid meetmeid saaks komisjon võtta, et kohalikku sporti tugevdada ja selliste organisatsioonide arengut liikmesriikides edendada?
Komisjon viis hiljuti lõpule üldsusega konsulteerimise kohaliku spordi rahastamise teemal. Kas komisjon saaks täpsemalt teada anda, mis olid selle konsulteerimise eesmärgid ning millal tehakse avalikuks selle täpsemad tulemused?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Komisjon tunnistab täielikult kohaliku spordi olulist rolli Euroopa ühiskonnas.
2007. aasta sporti käsitlev valge raamat keskendus seetõttu spordi ühiskondlikele tahkudele ning pakkus välja mitmeid meetmeid, sealhulgas tervist tõstva füüsilise tegevuse soodustamise või spordi hariduslik roll sotsiaalses kaasatuses spordi ja spordi vallas vabatahtlikuna tegutsemise kaudu, mida on rakendatud või hetkel rakendatakse.
Sarnaselt tõstab artiklis 165 sätestatud uus ELi pädevus spordi alal valdkonna spetsiifilist iseloomu, selle sotsiaalset ja hariduslikku funktsiooni ning vabatahtlikul tegevusel rajanevaid struktuure.
Seetõttu pakub see raamistikku edaspidistele ELi meetmetele ning annab suuna spordi propageerimisele ELis ning spordi Euroopa mõõtme arendamisele.
Komisjon kavatseb pakkuda aasta lõpu poole välja algatusi Lissaboni lepingu rakendamiseks spordi vallas. See arvestab vajadust tugevdada kohalikku spordivaldkonda.
Austatud parlamendiliige tõdes õigesti, et kohalikud spordiorganisatsioonid on praeguses majanduskliimas silmitsi väljakutsetega. Jooksev ELi uuring spordi rahastamise sisetõkete kohta, mis valges raamatu välja kuulutati ja mis keskendub kohaliku spordi rahastamisele, käsitleb taolisi väljakutseid. Uurimuse eesmärk on kirjeldada rahastamise võtmeallikaid, teha kindlaks rahastamismudelid eri liikmesriikides ning eri spordialade puhul ja analüüsida ELi õigusloomekeskkonda ning liikmesriikide poliitikaid, mis spordi rahastamisele mõju avaldavad.
Lõpuks peaks uurimus visandama tõhusad ärimudelid, mis suudavad võtta vastu edaspidised väljakutsed, nagu majanduskriisi mõju riigisektori eelarvetele või sponsorlusele, ning tegema kindlaks vahendid kohaliku spordi arendamiseks Euroopa Liidus.
Austatud parlamendiliikme viidatud arutelu kohaliku spordi rahastamise kohta toimus selle uurimuse raames. Arutelu esialgseid tulemusi tutvustati huvitatud sidusrühmadele konverentsil, mis käsitles kohaliku spordi jätkusuutliku rahastamise mudeleid siseturul, mille uurimuse töövõtja Brüsselis 18. veebruaril korraldas.
Konverentsi lõpptulemused avaldatakse peagi siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebisaidil.
Liam Aylward
Sooviksin volinikku vastuse eest tänada. Tervitan visandatud pühendumust spordi arendamisele kohalikul tasandil.
Lissaboni lepingu ratifitseerimise tõttu tervitan asjaolu, et Euroopa Liidul on nüüd spordi valdkonnas tugieelarvega pädevus. Kas komisjon oskab visandada esiteks, kuidas ta kavatseb Euroopa Liidu spordiprogrammi vormistada, ning teiseks öelda, millal võime oodata komisjonilt selles küsimuses esimest teatist?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Tõepoolest kavatseme tänavu suvel soodustada spordialast kommunikatsiooni. Seega saab meil teatis olema enne suvevaheaega. See pakuks raamistiku tõhustatud koostööks, uue spordi tegevuskava ELi tasandil ning samuti otsuse projekti kaheaastase ELi spordiprogrammi kohta 2012. ja 2013. aastaks.
Muidugi on meil vahepeal, nagu väga hästi teate, jooksvad spordimeetmed 2009., 2010. ja 2011. aastal, mis keskenduvad kohalikule spordile ja spordi sotsiaalsele tahule. 2009. aasta meetmed on juba heakskiidetud ning kuuluvad tänavu jõustamisele. Meil on heakskiitmisel 2010. aasta meede, mis valmib samuti paari kuu pärast.
Mõistagi, nagu väga hästi teate, on kahjuks 2010. aasta eelarvet kärbitud 6 miljonilt eurolt 3 miljonile eurole. Lähtuvalt eelarvest, mis meil on olemas 2011. aastaks, on meil uued meetmed ja uus katsematerjal, millega sõnastada meie programmi 2012. ja 2013. aastaks.
Piotr Borys
(PL) Austatud juhataja, Androulla Vassiliou! Sooviksin väljendada tohutut tänu spordi uue tegevuskava kehtestamist puudutava deklaratsiooni eest, kuid sooviksin samuti esitada sellega seonduva idee, millest räägitakse ka kultuuri- ja hariduskomisjonis. See puudutab uusi võtmepädevusvaldkondi, millele võib lisada ka spordivõimeid, kultuuriteadmisi ja teadmisi Euroopa Liidust. Androulla Vassiliou, kas arvate, et liitute aruteluga kogu Euroopa Liidu noorte võtmeoskuste uue ja väga olulise tahu üle, nii et ka spordiküsimusi, teadmisi Euroopa Liidust ja kultuuriteadmisi, mis on niivõrd olulised Euroopa identiteedi rajamiseks, rõhutataks ja võimendaks?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Kindlasti, kui kõnelen spordi ühiskondlikust rollist, on haridust ja koolitust puudutavad küsimused väga olulised, ning minu arvates on meie ühise Euroopa identiteedi seisukohast haridus olulisemgi. Seda arvestatakse kindlasti, kui sõnastame oma sporti käsitleva alalisema programmi.
Teema: Liiklussurmad
Kas komisjon võiks kirjeldada, kuidas ta kavatseb tegelda kolme peamise liiklussurmade põhjustajaga: kiiruse ületamise, narko- või alkoholijoobes juhtimise ja teede puuduliku infrastruktuuriga?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Kolmanda Euroopa maanteeliikluse ohutuse tegevusprogrammi raames 2010. aastani rakendati mitmeid meetmeid, et võidelda kiiruse ületamise, narko- või alkoholijoobes juhtimise ning lisaks ka teede infrastruktuuri parandamisega. Paljud nendest meetmetest on kaasatud Euroopa Parlamenti kaasotsustusmenetlusest lähtuvalt. Mõistagi aga on tarvis täiendavaid jõupingutusi.
Komisjon töötab hetkel järgmise kümnendi Euroopa maanteeliikluse ohutuse strateegiaga. Selles rõhutatakse nõuetekohase jõustamise ja sanktsioonide olulisust ohtliku käitumise, iseäranis alkoholijoobes juhtimise ja ületatud kiiruse eest. Liikmesriikide kodanikud ei mõista, miks teiste ELi liikmesriikide kodanikke ei karistata, kui nemad seadust rikkuvad. Sel põhjusel on tungivalt vajalik taaskäivitada arutelu piiriülese jõustamise direktiivi ettepanekute üle, mis pälvisid Euroopa Parlamendi täieliku toetuse, kuid mille blokeeris nõukogu. Komisjon on võtnud sihiks selle ettepanekuga edasi minna.
Peale kontrolli ja sanktsioonide on haridus ja teadlikkus valdkonnad, millele komisjon tugevalt rõhku paneb. Konkreetseid meetmeid peaks pakkuma välja alkoholi ja kiiruse osas, kuna alkohol seob teatud sõidukid või rangemad nõudmised algajatele juhtidele. Üha suurem probleem on narkojoobes juhtimine. Komisjon ootab, et jooksev uuringuprogramm DRUID pakuks ideesid konkreetsete meetmete kohta. Mis puutub infrastruktuuri, on Euroopa Parlament ja nõukogu võtnud vastu õigusaktid üle-euroopalise võrgu teede ja tunnelite ohutu halduse ja ohutusnõuete osas.
Komisjon jälgib mõistagi tähelepanelikult, et liikmesriigid neid nõuetekohast rakendaksid, kuid teede infrastruktuuri ohutus ei piirdu suurte TET-teedega - 56% surmaga lõppevatest liiklusõnnetustest juhtub maateedel. Niisiis tutvub komisjon seetõttu praeguste õigusaktide laiendamisega liikmesriikide teisese teedevõrgu ohutule haldusele. Lõpuks kontrollib komisjon samuti, et ELilt rahastamist või laene saavad infrastruktuuriprojektid võtavad maanteeliikluse ohutuse nõudmisi arvesse.
Pean samuti rõhutama, et maanteeliikluse ohutus on ELi institutsioonide, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike organite, ühenduste ning mõistagi kodanike vahel jagatav vastutusala. Maksimaalse tõhususe saavutamiseks peavad lahendused reageerima tegelikkuses konkreetsetele probleemidele. Järgmises Euroopa maanteeliikluse ohutuse strateegias pakutakse sellest põhimõttest lähtuvalt välja mitmeid meetmeid. Põhieesmärk on kehtestada ühine Euroopa maanteeliikluse ohutuse piirkond, mis moodustab osa ühtsest Euroopa transpordipiirkonnast, kus kõik ELi kodanikud naudivad sama ohutustaset kõikjal Euroopas.
Jim Higgins
(GA) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin volinikule tänu avaldada! Volinikku kuulates on selge, et palju tööd on tehtud ära kiiruse ja alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste suhtes. Ent on selge, et me ei uuri nende juhtumite puhul narkootikumide mõju. Alkoholi- või narkojoobes juhtimine on igal aastal umbes 25%-ga Euroopa Liidu liiklusõnnetuste suurim põhjus. Selliste õnnetuste tagajärjel sureb iga aasta 10 000 inimest.
Peame tegema rohkem narkootikumide osas, kuna on selge, et need oluliseks liiklusõnnetuste ja teedel hukkumiste põhjuseks. Pakun volinikule, et peame tegema palju enam.
Tervitan uuringuid, kuid peame nende tulemuslikuks muutmiseks palju rohkem tegema!
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Muidugi saan vaid teie muret jagada. Nagu väga hästi teate, on narkootikumidega see probleem, et ehkki meil on suhteliselt arenenud tehnoloogia alkoholijoobes juhtide leidmiseks, on narkojoovet palju raskem tuvastada. Peame tõesti teostama uuringuid, et leida vajalikku tehnoloogiat, sest tänapäeval on selleks vaid politsei visuaalne vaatlus, misjärel nad siis inimesed meditsiinilisi proove andma saadavad ja ainult siis võib probleemi olemasolu selguda. Muidugi on meil tarvis teha enam.
Zigmantas Balčytis
(LT) Tänan selle probleemi lahenduseks esitatud ettepanekute eest! Sooviksin küsida, kas nõustute uurimustega, mis näitavad, et mobiiltelefoni kasutamine sõidukit juhtides võib põhjustada juhi reageerimiskiiruse vähenemist samavõrra kui alkoholi- või narkojoobes olemine. Mu teine küsimus puudutab raskeveokeid. Tegemist on suurenenud riskiobjektiga, eriti pimedatel tundidel ja, nagu hästi teate, kahjustavad raskeveokid ka teede seisukorda, mis tõstab samuti õnnetuste arvu. Kas teie arvates peaksime suurendama ja maksimeerima poliitkaid kauba üleviimiseks teelt raudteele?
Nikolaos Chountis
(EL) Volinik! Asi, mida arutame ja mida kaasparlamendiliikmega tema küsimuses puudutasime, on väga tõsine. Need, mida nimetame liiklusõnnetusteks, kujutavad minu arvates arvukatest põhjustest tingitud kokkupõrkeid ning arvukate surmajuhtude põhjust Euroopas.
Sooviksin seetõttu esitada teile kaks konkreetset küsimust.
Esiteks, kuna enamik antud tingimustest esineb linnades ja enamik ohvreid on jalakäijad ja ratturid, siis mis algatusi peaks teie arvates välja töötama, et järgida nn nullnägemuse poliitikat, teisisõnu, et puuduksid ohvrid linnades, oleks eritähelepanu koolides, rattateedel ja nii edasi?
Mu teine küsimus on: mida kavatsete teha, et selle nägemuse raames jagataks ohvrite ja nende sugulaste nimel õiglast karistust, nii et saaksime nägemust kasutada õnnetuste ennetamiseks?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Mõistagi on modaalsusnihe, nagu seda nimetatakse, eelistus kaupade transpordile raudteed mööda, samuti eelistus komisjoni seisukohast, kuid see on olnud sooviks aastakümneid. Nüüd peame leidma ja kaotama kitsaskohad, mis takistavad meid raudteid täiel määral ära kasutamast. On palju asju, mida tegema peab, ning minu arvates suudame selle komisjoni ametiaja jooksul sellega veidi edasi liikuda.
Peaksin ütlema, et mobiiltelefonide kasutamine sõidukit juhtides, vähemalt mõnedes riikides - sealhulgas minu riigis -, on keelatud.
Mis puutub meetmeid liiklusõnnetuste kannatanute ja surmadega tegelemise kohta, oli komisjonil selle tegevuskava jooksul ambitsioonikas eesmärk vähendada surmade arvu 50%. Seda ei saavutatud, ent surmade arvu vähenemine oli oluline.
See saavutati mõistagi Euroopa institutsioonide, kuid eelkõige liikmesriikide ühiste jõupingutuste abil. Minu riigis näiteks on olnud surmade arvu vähenemine praeguse kümnendi jooksul veelgi märkimisväärsem - peaaegu kolmekordne. Meil on reserve ja ehkki me kunagi ei saavuta õnnetuste puhul nulli, saame teha palju kannatanute arvu vähendamiseks. Tegemist on muidugi väga keeruka küsimusega, mis hõlmab alkoholi mittekasutamist, paremaid teid, paremaid tingimusi, haridust, koolitust - kõike seda.
Juhataja
Sama teemat käsitledes vastatakse järgmistele küsimustele koos.
Teema: Rongiõnnetus Buizingenis ja elektrooniline ohutussüsteem
15. veebruaril 2010. aastal Buizingenis (Belgia) toimunud tõsise rongiõnnetuse põhjuseks peetakse niisuguse elektroonilise ohutussüsteemi puudumist, mis tagab, et rong punase tule alt läbi sõites automaatselt pidurdab.
Lisaks riiklikele rongide automaatblokeerimissüsteemidele (ATP), mis on aastaid mõnes liikmesriigis kasutusel olnud, edeneb töö Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) Euroopas kasutusele võtmisel kiiresti.
Millises ulatuses ning kui kaua on erinevad liikmesriigid varustanud oma raudteeliine ja ronge riiklike automaatblokeerimissüsteemidega?
Milline on hetkeolukord Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutusele võtmisel erinevates liikmesriikides (nii rongides kui ka raudteeliinidel)?
Kas liikmeriikides, kus ei ole veel riiklikke blokeerimissüsteeme, tasub siiski nendesse investeerida, pidades silmas Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi käimasolevat kasutuselevõtmist ning üleminekuga kaasnevat suurt investeeringut?
Kuidas välditakse ohtu, et raudteeinfrastruktuur võib olla ERTMSiga varustatud, aga rongid mitte, või vastupidi?
Kas see probleem on praegu päevakorda kerkinud, näiteks linnadevahelises raudteeliikluses liinil Liège-Aachen?
Milliseid järeldusi peaksime me ehk siinkohal seoses raudteede liberaliseerimisega Euroopas tegema?
Teema: Esmaspäeval, 15. veebruaril Buizingenis toimunud kohutava rongiõnnetuse põhjused
Kas komisjonil on võimalik tõendada, et liberaliseerimine on avaldanud mõju ohutusele?
2008. aasta juunis saatis komisjon Belgiale põhjendatud arvamuse, milles kritiseeriti ametlikult Belgia Raudtee keerulist kolmeosalist ülesehitust. Kas komisjoni esitatud vastuväidetest lähtuvalt on võetud vajalikke meetmeid? Milliseid?
Mis ajast on saadaval olnud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) standard? Kas plaanitud kasutuselevõtt hilines? Kui jah, mis oli hilinemise põhjuseks ja milliseid parandusmeetmeid on komisjon võtnud?
Kas arutelu Euroopa standardi üle takistas raudtee-ettevõtetel omaenda süsteemide kasutuselevõtmist, mis tagaksid ohutuse siseriiklikel marsruutidel? Mis ajast on saadaval olnud selliste riiklike süsteemide spetsifikaadid? Kui paljudes EU-27 riikides on juba olemas riiklik süsteem ja millal see kasutusele võeti? Milliste riikide tulemused on parimad?
Millisel positsioonil on Belgia raudteevõrgu ohutuse seisukohast, võrreldes EU-27 riikidega?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Esmaspäeval, 15. veebruaril Buizingenis toimunud rongiõnnetus oli šokeeriv tragöödia ning selle tõsise õnnetuse tagajärjel võib esitada raudteeohutuse suhtes mitu tehnilist ja poliitilist küsimust.
Õnnetuse põhjused ei ole veel täielikult teada ning vastavalt ELi ohutusdirektiivi sätetele on käivitatud tehniline uurimine. Belgia uurimisasutused vastutavad selle teostamise eest. Kaks Euroopa Raudtee Ameti uurijat ühinesid uurimise eest vastutava Belgia meeskonnaga vaid mõni tund pärast õnnetuse toimumist.
Sooviksin rõhutada, et kuni ei ole selgitatud õnnetuse põhjuseid, on järelduste tegemine kohatu.
Nagu liigagi tihti raudteeõnnetuste toimumise puhul, on tehtud märkusi väidetava Euroopa eeskirjade ja määruste ning õnnetuste seose kohta. Esiteks sooviksin väljendada end väga selgelt turu avamise osas. Ühes raudteekaubaveo valdkonna konkurentsile avamise ja nõude kehtestamisega infrastruktuurihaldajate ning raudtee-ettevõtete tegevuse eraldamiseks võeti kasutusele range õiguslik raamistik, mis kattis raudteeohutust ja koostalitlusvõimet. Oleme hoolikalt jälginud seda raudteevaldkonna avamist konkurentsile tagamaks, et sellel ei oleks negatiivset mõju raudteeohutusele, ning näitajad osutavad selgesti taolise mõju puudumist.
Näen samuti seost õnnetuse ja infrastruktuurihaldajate ning raudtee-ettevõtete vahelise sõltumatuse osas Belgiale 2008. aastal saadetud põhjendatud arvamuse vahel.
Mis tahes ettepanek raudteeohutuse sidumiseks raudteeturu avamisega on minu arvates lihtsalt ettekääne, et suunata arutelu õnnetuse tõelistest põhjustest kõrvale.
Liikmesriikide ja Euroopa rongijuhtimissüsteemide kooseksisteerimise küsimuse saab esitada sellel viisil. Euroopas kasutatakse täna rongide ohutu liikumise tagamiseks rohkem kui 20 erinevat riiklikku süsteemi. Erinevate riiklike süsteemide ühildamatus kujutab olulist probleemi rahvusvahelistele rongidele, sest vedureid tuleb kas igal piiril vahetada või tuleb need varustada mitme pardasüsteemiga.
Sellel põhjusel on Euroopa tasandil kasutamiseks projekteeritud ja töötatud välja ühtne süsteem ning seda paigaldatakse hetkel Euroopa suurematel rahvusvahelistel liinidel ja rongidel. Süsteemi tuntakse kui ERTMSi, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi.
Ajastusega seotult töötati enamik liikmesriikide süsteeme välja 1980. aastate alguses, ent nende kasutuselevõtt on pikk ja kulukas protsess. Enamikus riikides, kus sellised süsteemid olemas on, on tänini varustatud ainult osa riiklikest võrkudest ja veduritest ning selleks seadmete osaliseks paigaldamiseks kulus ligikaudu 20 aastat.
ERTMSi tehniline kirjeldus on olnud kättesaadav alates 2000. aastast. 2000-2005 teostati mitmeid pilootprojekte. 2005. aastast alates on lastud käiku mitu ERTMSiga varustatud liini.
Hetkel on 10 liikmesriigil ERTMSiga liinid ning peaaegu kõikides liikmesriikides projektid jätkuvad. Belgias näiteks on varustatud Aacheni ja Liège'i vaheline liin ning varustatud on sellel liinil sõitvad linnavaherongid.
ERTMS eksisteerib tõenäoliselt koos liikmesriikide süsteemidega 20 aastat. Mõned liikmesriigid saavad Euroopa süsteemist kasu teistest varem. Näeme näiteks, et Itaalia ja Hispaania kiiraudteevõrk on juba peaaegu täielikult varustatud, et Luksemburgi tavaraudteevõrk on samuti peaaegu varustatud, samas kui 15 liikmesriigis on vaid mõned pilootliinid või -projektid.
Samuti peaks märkima, et automaatsed rongikaitsesüsteemid on vaid üks võrgu ohutust soodustav element. Sobilik koolitamine, õige hooldus ning raudteeületuskohtade kaitse on ohutuse seisukohast teised olulised komponendid.
Kui vaadata laia valikuid ohutusnäitajaid, osutavad üldised andmed, et Euroopas on ohutusstandardid üldiselt väga kõrged.
Ivo Belet
(NL) Austatud juhataja, volinik! Sellest tragöödiast omandamisele kuuluvad õppetunnid on tõesti midagi Belgia talitustele: Belgia valitsusele. Tõepoolest, peagi asub Belgia parlamendis sellega tööle spetsiaalne uurimiskomisjon.
Mul on teile, volinik, veel üks küsimus. Mis on teie vaated sotsiaalse tahu, rongiekipaažide ja iseäranis rongijuhtide töökoormuse osas? Kas peaksime ehk ka seda vaatama ning kas on võimalik, et on tarvis Euroopa eeskirju, eriti arvestades, et järgmise paari aasta jooksul on oodata reisijateveo konkurentsi kasvamistki?
Frieda Brepoels
(NL) Sooviksin avaldada volinikule soojalt tänu vastuste eest mitmele väga konkreetsele küsimusele! Oli üks küsimus, millele ta ei vastanud, mis puudutas juba 2008. aastal Belgiale saadetud põhjendatud arvamust. 2009. aastal tuvastati veel kord Belgia raudteeinfrastruktuurihaldaja (Infrabel) puudulik sõltumatus riiklikust raudteefirmast (SNCB) ja valdusettevõtjast. Sooviksin teada, kui palju kauem laseb komisjon SNCB-l tegelikult vajalikke ümberstruktureerimistoiminguid teostada?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Esiteks, ettevõtjate ja sotsiaalsete küsimuste osas. Võime seda süvitsi vaadata ja olukorda analüüsida, sest muidugi, kui meil on rohkem konkurentsi ja intensiivsem liiklus, peaksime nende sotsiaalsete tahkudega tegelema samuti väga tõsiselt. Meil on paigas juba eri määrusi näiteks lennunduses pilootide suhtes. Maanteevedude juhtimisaja direktiiv on juba olemas ning sarnast juhtimist peaks kohaldatama kõikidele juhtidele, sealhulgas rongijuhtidele.
Minu arvates peaksime sellesse küsimusse väga tõsiselt suhtuma. Alati on olemas ka liikmesriikide õigusaktid ning tegemist on eelkõige küsimustega liikmesriikide õigusaktide seisukohast, kuid see on küsimus, mida kindlasti vaatama peaksime.
Ütlesin, et 2008. aastal oli komisjon edastanud Belgiale põhjendatud arvamuse kaitsemeetmete puuduse kohta, mis tagaksid põhiliste funktsioonide teostamisel, rööbaste asukoha määramisel ning koormamisel infrastruktuurihaldaja sõltumatuse raudtee-ettevõtetest. Belgia ametiasutused on sellele vastanud ning komisjoni talitused analüüsivad vastust eemärgiga pakkuda järelmeetmed.
Ent kui rongiõnnetuse juurde naasta, oli tegemist traagilise sündmusega, mida oleks pidanud vältima, kuid ealeski ei tule aega, mil ühtegi õnnetust ei juhtuks. Tegemist on väga keeruka küsimusega. Oletan, et uurimine annab meile konkreetseid vastuseid selle suhtes, mis õnnetuse põhjused olid, ning paljudel juhtudel on selleks mitme teguri, sealhulgas inimteguri traagiline kokkulangemine. 19. sajandist alates on olnud selge, et punane tuli on märguanne peatumiseks. Seega ei tähenda see, et suudame leida üht väga lihtsat vastust, miks antud õnnetus juhtus.
Piotr Borys
(PL) Siim Kallas, minu arvates peaksime tegema sellest tragöödiast järeldusi. Muidugi selgitab väga üksikasjalik menetlus, kas põhjuseks oli inimtegur või ehk oli asi seadmetes või süsteemi puudumises. Kui kaua läheb teie arvates enne, kui ERTMS kasutusele tuleb ning kas te ei arva, et nii reisijate kui ka kauba raudteeveo liberaliseerimisega peaks teenuse ja seadmete kvaliteedi väga selge kontrollisüsteem liikmesriikide süsteemidest eraldi olema?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Kavas on ERTMSi süsteemi kasutuselevõtmine Euroopa peamistel raudteevõrkudel enne 2015. aastat. Seega on olemas kuupäev, kui meie arvates kasutuselevõtu kava rakendatakse, kuid see ei tähenda, et iga liin, iseäranis piirkondlikud liinid, varustatakse taoliste kõrgtasemeliste seadmetega, mistõttu peab alati olema ka teisi süsteeme. See kasutuselvõtu kava on olemas, kuid saab olema kulukas operatsioon ning mahukas investeering.
Kvaliteedimõõtmise Euroopa süsteem on hea mõte. Kui väljendan transpordi arendamise ideed tervikuna Euroopale mõeldud üksusena Euroopa ühtse transpordipiirkonna nime all, tähendab see siis muidugi, et peame samuti ühtlustama kvaliteedinõudeid ning et teenuste kvaliteeti peab hoidma väga kõrgel tasemel.
Teema: Suve- ja talveajale üleminek
Kas komisjon võiks teada anda, kas käimasolevad uuringud õigustavad Euroopa Liidu kodanike igapäevaelu väga häirivat kellaaja muutmist kaks korda aastas?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Muidugi on meil olnud muidugi direktiiv alates 2001. aasta jaanuarist, kui nõukogu ja parlament võtsid vastu direktiivi, mis käsitleb suveaega Euroopa Liidus. See direktiiv ühtlustab ELis suveaja rakendamise kalendrit. See on küsimust käsitlev üheksas direktiivi alates 1980. aastast, kui võeti vastu esimene suveaja direktiiv.
Eelmainitud direktiividele vastavalt esitas komisjon 2007. aastal raporti suveajarežiimi mõju kohta. Raportis järeldati, et komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt ei ole suveajarežiimil negatiivseid mõjusid, ent andis teatud energiasääste. Praegune kord ei ole Euroopa Liidu liikmesriikides murettekitavaks teemaks. Mitte ükski liikmesriik ei ole nõudnud või ei ole raporti avaldamisest saadik kunagi nõudnud praeguse korra muutumist.
Austatud parlamendiliige ei oleks saanud sellele küsimusele vastamiseks leida kuidagi sobivamat isikut, mitte sellepärast, et vastutan transpordi eest, vaid et olin Eesti valitsuses, mis tegi täpselt seda, mis teie küsimuse taga on. Esiteks, 1999. aastal kaotasime kellakeeramise alates 2000. aastast. Muutsime režiimi ja järgisime ühe aja režiimi. 2002. aastal pöörasime tagasi ja võtsime suveaja uuesti kasutusele. Seega on mul sellega väga isiklikke kogemusi.
Juhtus kaks ebameeldivat asja, mistõttu 2000. aastal astutud samm äärmiselt ebapopulaarseks muutus. Üks asi oli, et päevavalgus kaob õhtul. Hommik on valge, aga hommikuse päiksevalgusega ei ole midagi teha. Õhtul läheb liiga vara pimedaks ning, kui töölt koju tullakse ja tahetakse sportida või lastega õue minna, on juba õhtu. Inimestele ei meeldinud see üldse.
Teiseks muidugi oli täielik segadus ajakavade ja graafikutega - nagu ette kujutada võite - teistesse riikidesse reisimise korralduse osas. Seega ennistasime praeguse suveajarežiimi, pöörates kella kaks korda aastas. Inimesed on rahul ning küsimust ei ole uuesti tõstatatud.
Jacek Włosowicz
(PL) Austatud juhataja, Siim Kallas! Üks minu kahtlustest puudutab asjaolu, et mõned riigid Euroopas, näiteks Ühendkuningriik, kasutavad Mandri-Euroopaga võrreldes teistsugust aega, ning selle muutuse puudus seal probleeme ei põhjusta. Kas ei ole siiski nii, et aja standardimine üle Euroopa üheks ajavööndiks oleks kasulik lihtsalt transpordi seisukohast?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Nagu ütlesin, on mul olnud isiklikke kogemusi ja ma ei näe põhjust, miks süsteemi uuesti muuta või sinna muutusi teha. See võib keerulisemaks muutuda.
Teema: Vabaduse ja julgeoleku vaheline tasakaal
Kogu maailmas levinud terrorismist põhjustatud paanika on paljudes Euroopa Liidu riikides toonud kaasa murettekitava kodanikuvabaduste õõnestamise. Ühiskondlikku leppe üks põhimõtteid on, et igasuguse kodanikuõiguste piiramisega peab kaasnema valitsuse põhjendus, milles tuleb selgelt ja kahtlusteta näidata, et niisugused sammud on üldsuse turvalisuse seisukohast vajalikud. Tõendid näivad aga kinnitavat, et julgeolekumeetmeid rakendavate ametiasutuste tõendamise kohustus on sageli kantud üle kodanikele, kelle suhtes neid meetmeid rakendatakse.
Kas komisjon nõustub sellise seisukohaga? Mida kavatseb komisjon julgeoleku ja vabaduse vahelise tasakaalu taastamiseks ette võtta?
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Põhiõiguste kaitset ja soodustamist ei peaks nähtama vastuolus terrorismi jätkuva ohu lahendamise meetmetega: need peaksid käima käsikäes. Terrorismivastast võitlust peab pidama täie austusega õigusriigi põhimõtte vastu ja täie austusega põhiõiguste vastu, kuna need on sätestatud Euroopa Liidu tasandil põhiõiguste hartas.
See ei ole kompromissi küsimus või nõude tasakaalustamine teise nõudega, vaid mõlema saavutamise küsimusega, muidugi põhiõigusi ohustamata.
Põhiõiguste täitmine ei takista tulemuslike julgeolekumeetmete kasutuselevõttu ning seda on muide tunnistatud Stockholmi programmis, mis kutsub Euroopa institutsioone üles kindlustama, et kõik terrorismi vastu võitlemiseks kasutuselevõetud vahendid täielikult põhiõigusi austaks. Seetõttu on tegemist tasakaalu küsimuse, mitte ühe tasakaalustamise küsimusega teise vastu.
Gay Mitchell
Minu poolest kloppige terroriste, kloppige kurjategijaid! Mul ei ole sellega mingitki probleemi, ent tunnen muret selle pärast, et meie parlamendina ei rõhuta piisavalt ei Euroopa Parlamendis ega liikmesriikides, et eeldame selle tegemist viisil, mis kaitseb avalikkust selle või selle eraelu puutumatuse õõnestamise asemel, et kaitstakse andmeid, et kaitstakse kodanike eraelu puutumatust ning et riik süütute ja seadusekuulelike kodanike ellu ei tungi. On kohustuslik, et see seal sisalduks.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Mul ei oleks võimalik austatud parlamendiliikmega rohkem nõus olla. Teate mu ärakuulamistelt ning mu tegevusest varem meediavolinikuna, et andmekaitse on tegevuskavas väga kõrgel kohal.
Olen tõotanud reformida 1995. aasta andmekaitsereformi, et kohandada seda kaasaja tehnoloogiamaailmaga, kuid olen samuti väga selgelt väljendanud, et selle põhjuseks ei ole, et ühiskonda kaitsma peame, et võime andmeid välja anda. Muud meetmed ei tohi isiku eraandmeid ohtu seada.
Nägin, kuidas parlament SWIFTi küsimuses vaidles ja selle üle hääletas. Komisjon võtab parlamendi vaateid arvesse uue mandaadi väljatöötamisel, et meil oleks Ameerika partneritega uus SWIFTi leping: selline, kus õigus eraelu puutumatusele tasakaalustatakse terrorismivastase võitluse vajadusega.
Teema: Roheline raamat vabatahtliku töö kohta
Kas komisjon kaaluks teadlikkuse tõstmiseks vabatahtlikust tööst kogu ELis vabatahtliku töö Euroopa aasta tähistamiseks väljapakutud algatustega seoses kõikehõlmava rohelise raamatu koostamist vabatahtliku töö kohta, hõlbustamaks, tunnustamaks ja väärindamaks vabatahtlikku tööd?
Kas komisjon peab lisaks taolise rohelise raamatu koostamisele oluliseks tekitada sünergiaid muude rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ILO ja ÜRO, JHU/ILO vabatahtlike mõõtmise projekti ning ÜRO mittetulunduskäsiraamatuga seoses?
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Palun väga vabandust, kuid seda küsimust mul ei ole! Mul on siin palju küsimusi, aga mitte seda.
(Juhataja pakkus välja, et küsimusele vastataks kirjalikult)
Marian Harkin
Olen täiesti rahul, kui saan volinikult kirjaliku vastuse.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Vabandust! Korralduses läks vist midagi valesti.
Marian Harkin
Loodan, et volinik vaatab tähelepanelikult, mida soovitanud olen, arvestades võimalusi 2011. aasta kui vabatahtliku töö Euroopa aastaga, ning et ehk samuti vaatab selle järelmeetmena rohelise raamatu võimalust pärast arutelu vabatahtlike rühmadega jne. Loodan samuti, et arvestate kas ILO juhendi või ÜRO käsiraamatu kasutamise olulisust vabatahtliku töö mõõtmiseks liikmesriikides.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Võin austatud parlamendiliikmele kinnitada, et vabatahtliku töö osas - mis on väga oluline küsimus ja komisjon töötab sellega - saame sellele, mis ta küsinud on, õiged vastused anda.
Teema: Traditsioonilised vähemused
Milliseid võimalusi näeb komisjon Lissaboni lepingus ja ELi põhiõiguste hartas traditsiooniliste kogukondade ning vähemuste kaitseks ja edendamiseks mõeldud strateegia väljatöötamiseks ning millised konkreetsed meetmed on selleks kavandatud?
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Olete teadlikud, et üks väärtustest, millel Euroopa Liit rajaneb, on austus vähemustesse kuuluvate inimeste õiguste vastu, ning Lissaboni lepingu jõustumisega mainitakse seda sõnaselgelt lepingu artiklis 2. Põhiõiguste harta artikkel 21 keelab sõnaselgelt igasuguse diskrimineerimise keele või rahvusvähemusse kuulumise alusel. Komisjon tagab oma mandaadi kohaldamisala piirides, et antud põhiõigusi austataks ELi õiguses, sealhulgas, kui liikmesriigid ELi õigust rakendavad.
Samuti on mitmeid ELi õigusakte ning ELi kavu, mis võivad aidata kaasa vähemustesse kuuluvate inimeste olukorra parandamisele. Komisjon kavatseb ühendada abivahendid raskuste, seahulgas diskrimineerimise juhtudega tegelemiseks, mis tõenäoliselt vähemustesse kuuluvaid inimesi puudutavad.
Olete samuti teadlikud, et on olemasolevad ELi diskrimineerimisvastased õigusaktid, mida kasutatakse vähemusse kuuluvate isikute võrdse kohtlemise tagamiseks, ning komisjon on kiitnud heaks ettepaneku võtta vastu direktiiv, mida hetkel arutatakse ja mis laiendaks kaitset diskrimineerimise eest usutunnistuse ja tõekspidamiste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel valdkondadesse, arvates välja tööhõive ja kutseala.
Nõukogu raamotsuse eesmärk rassismi ja ksenofoobia kindlate vormide ja ilmingutuga võitlemise kohta kriminaalõiguse abil on samuti tagada, et vaenu õhutamist rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvuse või etnilise päritolu alusel ning vihkamise kuritegusid karistataks kõikides liikmesriikides.
Samuti on Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, mis etendab võtmerolli komisjoni oma ülesande täitmisel abistades, ning on piirkondlike ning vähemuskeelte Euroopa harta nõukogu ning rahvusvähemuste kaitsmise raamkonventsioon.
Sooviksin öelda austatud parlamendiliikmele, et loodetavasti järgib enam liikmesriike nende eeskuju, kes on juba need olulised konventsioonid allkirjastanud ja ratifitseerinud.
Bernd Posselt
(DE) Volinik! Viimane märkus puudutab just seda, mille üle muret tunnen. Sooviksin veel kord küsida: kas on positiivse diskrimineerimise abivahendeid, mis soodustaksid traditsioonilisi rahvusvähemusi? Peaksime töötama välja strateegiaid nende inimeste jaoks samamoodi nagu teisele.
Teiseks, kas Põhiõiguste Amet Viinis vastutab ka selle eest ning kuidas korraldavad nad oma kontakte kodanikuühiskonnaga? Protsess on hetkel muidugi käimas, kuid kas sellesse on lülitatud traditsioonilised vähemused? Ei ole midagi ebaõiglasemat kui ebavõrdsete rühmade võrdsena kohtlemine!
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Olen austatud parlamendiliikmega nõus. Ei ole midagi ebaõiglasemat kui ebavõrdsete rühmade võrdsena kohtlemine!
Meil on tõesti tarvis mõelda, kuidas kasutada olemasolevaid piiratud ressursse väga aktiivselt ja arukalt.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil on muidugi eesmärke, mida täita, ent kui parlament või komisjon palub ametil mõne ülesande täita, siis teeb amet seda kindlasti.
Seetõttu paluksin parlamendiliikmel anda mulle üle küsimused, mida ta tahaks, et Põhiõiguste Amet käsile võtaks, ning ma uurin, mida positiivset ette võtta saab.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Mõistan täielikult ajatingimusi. Sooviksin vaid rõhutada vajadust naistevastasele vägivallale pühendatud aasta järele - sellised on tabud, mis selle küsimusega seoses veel olemas on.
Liiga paljud naised on vägivalla ohvrid, mis on tihti muidugi füüsiline, ent mis võib olla ka verbaalne või psühholoogiline. Pealegi esineb seda tihti perekeskkonnas ning naistel on häbi seda tunnistada. Tõsi on, et sellele probleemile pühendatud aasta aitaks kindlasti tagada, et nähtus, mis ikka veel tabu on, väheneks, ning võidelda nõnda tulemuslikumalt naistevastase vägivallaga.
Juhataja
Küsimused, mis on jäänud ajapuudusel vastamata, saavad kirjalikud vastused (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.50 ja jätkus kell 21.00)
