Määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on suuline küsimus aruteluga. Esitaja: Daniel Caspary PPE fraktsiooni nimel, Kader Arif S&D fraktsiooni nimel, Niccolò Rinaldi ALDE fraktsiooni nimel, Yannick Jadot Verts/ALE fraktsiooni nimel, Joe Higgins GUE/NGL fraktsiooni nimel, Robert Sturdy ECR fraktsiooni nimel määruse, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava kohta - B7-0018/2010)
Daniel Caspary
autor. - (DE) Austatud juhataja! Volinik! Kallid kolleegid! Üldiste soodustuste süsteemi (GSP), võimaldab Euroopa Liit hetkel 176 arenguriigile ligipääsu turule madalamate imporditollimaksudega. On soodustusi, mida me Euroopa Liiduna pakume, ootamata oma partneritelt midagi vastu. Samuti on GSP+ teatud riikide jaoks, kes on silmitsi eriliste väljakutsetega ning kes eritingimusi täidavad.
Mis on meie lähtepositsioon. Meil on 1. jaanuarist 2012 tarvis uut määrust, sest vana on siis aegunud. Meil on tarvis aega nõuetekohaseks menetluseks, mis annaks meile võimaluse kaheks lugemiseks. Oma fraktsiooni nimel ootan seetõttu komisjonilt uue ettepaneku esitamist võimalikult pea. Nagu ütlesin, on meil tarvis piisavalt aega kahe lugemisega menetluseks ning oleks vastuvõetamatu, kui meie Euroopa Parlamendina peaks surve all küsitavaid otsuseid tegema. Samuti on meil tarvis olemasoleva süsteemi hindamist. Loodan, et saame väga pea faktid, numbrid ja andmed, millest ilmneb, kui edukas olemasolev süsteem praktikas olnud on. Kas olemasolev süsteem on tegelikult aidanud kaasa liikmesriikide kaubandusele, kes sellest kasu saavad? Kas ka ekspordinumbrid on tõusnud. Kas antud süsteemist saavad kasu õiged riigid. Viskan antud küsimuse siin kõigile ette: kas olemasoleva süsteemiga on kõik korras? Näiteks, kui Qatari taolised riigid, kelle sissetulek inimese kohta on kõrgem, kui Euroopa Liidu 25 liikmesriigil, on GSP süsteemi lülitatud, olen kindel, et meil on tarvis seda terve süsteemi ülevaatamisel väga kriitiliselt vaadata.
On üks asi, mida kaasparlamendiliikmetelt kõikidest fraktsioonidest küsiksin homse hääletuse suhtes: peaksime jätma resolutsiooni väga üldiseks, nagu esialgses projektis kokkulepitud. Oleksin väga tänulik kaasparlamendiliikmetele, kui me ei mainiks resolutsioonis konkreetseid arutatud juhtumeid.
David Martin
autori asendaja. - Austatud juhataja! Nagu Daniel Caspary, tervitan kolme soodustuste režiimi, mis meil GSPist lähtuvalt on - "Kõike peale relvade", GSP ja GSP+.
On õige, et maailma 49 vaeseimat riiki peaks saama avatud juurdepääsu meie turule kõige puhul, väljaarvatud nende relvad. On õige, nagu Daniel Caspary ütles, et 176 arenguriigile peaks antama hõlpsama juurdepääsu meie turule. On samuti õige, et 16 riiki peaks saama meie turule veelgi parem juurdepääsu GSP+ kaudu 27 määratletud rahvusvahelise inimõigusi, kaastööjõu standardeid, säästlikku arengut ja head valitsemistava käsitleva konventsiooni kehtestamise ja rakendamise eest.
Ent on samuti õige, et ootame sellelt 16 abisaajamaalt nendest konventsioonidest tulenevate kohustuste rakendamist ja austamist.
Kui lubame riikidel karistamatult kohustusi rakendamata ja nendest konventsioonides tulenevaid seadusi austamata jätta, kaotame stiimuli, mida GSP+ andma peaks. See ei ole kõik, kuna tegelikult karistame teisi GSP riike, õõnestades nende soodustusi ja andes soodustusi 16 riigile, kes nende õigusi ei austa.
Just seepärast tervitan asjaolu, et komisjon on Sri Lankat uurinud ja ka pakkunud Sri Lanka vastu välja meetmed. Just seepärast arvan kindlalt, et komisjon peaks käivitama uurimise, kuivõrd Colombia 27 konventsiooni austab või mitte. See ei tähenda, et rakendaksime meetmeid Colombia vastu. See tähendab lihtsalt, et uuriksime teda, nagu El Salvadori puhul, kuid otsustasime, et meetmeteks vajadust ei ole.
Mul on volinikule kolm küsimust.
Kas komisjon nõustub, et tulevikus tuleks anda parlamendile õigus nõuda GSP+-ist lähtuvalt uurimisi?
Teiseks, kas vahepeal esitab komisjon parlamendile soovitud raporti konventsioonide ratifitseerimise ja rakendamise staatuse kohta olemasolevate GSP+ abisaajate poolt?
Lõpuks, millal plaanib komisjon edastada parlamendile ülevaadatud määruse GSP järgmise faasi jaoks? Meile lubati seda juuniks ning sooviksime näha, et ta meile juuniks üle antaks.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja! Volinik! Kallid kolleegid! Varsti pärast seda, kui käesolev parlament ametisse hääletati, seisime kohe silmitsi küsimusega kas peatada üldiste soodustuste süsteemi (GSP+), iseäranis antud mehhanismi Sri Lankale ja Colombiale kohaldamise või mittekohaldamise suhtes.
Esimesel juhul olime tunnistajaks, kuidas rea eksimusi, tõsiseid eksimusi pani toime Sri Lanka, riik, kelle puhul on leevendav asjaolu, et ta on tulnud välja väga pikast kodusõjast kohutava terroriorganisatsiooni vastu. Komisjon toimis minu arvates antud juhul üsna rutakalt ning see kutsus kiiresti esile ettepaneku GSP+. Ent Sri Lankal ei olnud nõukogus "kaitsjaid", kui neid nii nimetada võime, ning seega võeti otsus vastu. Mis puutub Euroopa Parlamenti, ei olnud tal etendada mingit rolli: meie arvamust keegi ei küsinud.
Teisel juhul on meil riik, kes peab pidama kohutavat riigisisest sissisõda ja kus on olnud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas sagedasi ametiühingulaste tapmisi. Senini ei ole komisjon avaldanud arvamust uurimise käivitamise ajakohasuse kohta ning on tegelikult jätkanud vabakaubanduslepingu rada pidi, millega isiklikult nõustun. Teame, et nõukogus on valitsusi, kes on väga aktiivsed Colombia ametivõimude huvide kaitsmisel, ning jällegi on olnud Euroopa Parlamendi roll olematu: keegi ei ole soovinud Euroopa Parlamendi arvamust hoolimata asjaolust, et ta peab kuulama teiste arvamusi peaaegu iga päev.
Mõlemal juhul ei olnud meil mõju-uurimusi võimaliku peatamise kutsealaste ja majanduslike tagajärgede kohta. Ent kõikide järjekindlusetuste seas on üks ühine element: Euroopa Parlamendi marginaalne roll. Ent antud poliitilised on ülimalt poliitilised, mitte tehnilised, ning minu jaoks on see vastuvõetamatu. Seetõttu on meil tarvis uut määrust, kasutades ära aegumist 2011. aasta lõpus, ning minu arvates demonstreerivad seda antud kaks konkreetset näidet. Seniks oleks samuti kasulik arutada, mis on antud konkreetsetes riikides viimastel kuudel toimunud.
Näiteks oleks huvitav teada, mis inimõiguste rikkumiste künnis komisjoni arvates ületada tuleb enne, kui ta käivitab Colombias või muus riigis uurimise, ning milliseid konkreetseid samme peaks Sri Lanka valitsus astuma, nagu näiteks sõjaseisukorra peatamine, et peatamine seisataks.
Volinik! Palume teilt järgnevat: uut ettepanekut, võimalusel juuniks; selgeid kriteeriume abisaajate riikide abikõlbulikkuse suhtes, silmas pidades, et GSP on arengu abivahend, ning et meil on loendis riike, kes ausalt öelda ei ole tegelikult arenguriigid; 27 Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni allkirjastamist ja kohaldamist abisaajates riikides; nende käitumisele kehtivate eeskirjade läbipaistvust; süsteemi, millega hinnatakse GSP mõju ning teatist parlamendile. Nagu David Martin ka mainis, parlamendil peab olema peatamise juhul roll, kuna, kordan, tegemist on ülimalt poliitilise otsusega.
Nicole Kiil-Nielsen
autori asendaja. - (FR) Austatud juhataja! Meie tänast arutelu ajendab kolm üldiste soodustuste süsteemi puudutavat tahku.
Esiteks, praegune õigusakt aegub 31. detsembril 2011. Lubamaks Euroopa Parlamendil teostada volitusi, mis tal Lissaboni lepingust lähtuvalt on, peab komisjon andma meile uue määruse projekti hiljemalt 2010. aasta juuniks.
Teiseks, viis, mil üldiste soodustuste+ süsteem (GSP+) toimib, on kõike muud kui täiuslik. Kes otsustab abisaajate riikide loendi ning mis kriteeriumide alusel? Hämmastav! Kes tegelikult jälgib 27 rahvusvahelise sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi käsitleva konventsiooni rakendamist, mis on nõudmiseks GSP+ abisaajaks saamisel? Me ei tea.
Mis tulemusi GSP+ näidanud on? Kas ta on andnud tulemuseks säästliku arengu, tootmise mitmekesistamise ja auväärse tööhõive tekke või pigem lühiajaliste lepingute rohkenemise, hüljatud põllumajandusettevõtete arvu kasvu ning ekspordile pühendunud suurte valduste kontsentreerumise. Meil ei ole aimugi.
Seetõttu on vajalik määruse põhjalik reform, tagamaks demokraatlikku kontrolli ning kindlustamaks, et rakendatavad meetmed tõepoolest soovitud eesmärgid saavutavad.
Ent arutelu tegelik põhjus täna õhtul on kahetsusväärne Colombia juhtum. Kuni tänase päevani on komisjon keeldunud käivitamast selles riigis esinevate väga tõsiste inimõiguste rikkumiste uurimist. Taoline uurimine on aga määruses sätestatud.
Arvestades väärtusi, mille eest Euroopa Liit seisab, on mõeldamatu, et taotledes meie oma hargmaistele ettevõtetele piima-, auto-, farmaatsia-, telekommunikatsiooni- ja pangandussektoris kasumit, EL hülgaks GSP tingimuselisuse ning viimasel paaril päeval tormaks vabakaubandusleppe juurde Colombiaga. Tegemist on fataalse löögiga Colombia ametiühingutele, väikestele põllumajandusettevõtetele ja tarbijatele ning tema riiklikule tööstustootmisele.
Joe Higgins
autor. - Austatud juhataja! Süsteem, mille alusel EL pakub kaubanduses mõnedele riikidele sooduskohtlemist, on kehtinud 1971. aastast. Oletatavalt on tegemist mehhanismiga maailma arenenud kapitalistlike riikide ning vaesemate riikide vaheliste kaubandustasakaalustamatuste lahendamise ning säästlikule arengule kaasaaitamiseks.
Volinik! Jääte nõusse, et selles suhtes on olnud tegemist tõeliselt masendava läbikukkumisega ning et ELi kaubanduslepingud on toonud peamiselt kasu ELis asuvate peakorteritega rahvusvahelistele korporatsioonidele, kes kasutavad oma paremaid ressursse väikeste kohalike tootjate kolkimiseks paljudes vaesemates riikides, põhjustades tõsist nihestumist, sealhulgas kohaliku tööhõive kaudu ning keskkonna hävimist? Kas see ei ole mitte kolm aastat tagasi avaldatud ELi komisjoni strateegiadokumendi "Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas" tegelik tähendus?
Ja, volinik, mis lootust on Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika töötavatel inimestel, kui teie komisjon alles viimastel nädalatel argpükslikult põlvitas rüüstavate riskimaandusfondide kaupmeeste kuritegeliku spekuleerimise ees, kes taotlevad tohutut kiiret kasumit ennekuulmatu spekuleerimise kaudu euro ja eriti Kreeka vastu? Ja te olete Kreeka töötava klassi ning Kreeka vaesed andnud antud parasiitide - tegelikult kurjategijate - helladesse kätesse. Mis lootust on vaestel ja töötavatel inimestel väljaspool Euroopa piire sellest olukorrast lähtuvalt?
Aga küsimuses küsitakse, kuidas ELi komisjoni hinnangul ELiga sooduskaubanduslepingust abisaajad riigid kaitsevad tööliste õigusi ja inimõigusi. Palun öelge meile seda.
Ja kuidas saate jätkata suhteid Colombia valitsusega, kus täiesti selgesti valitsuse juhitavad ametid, eriti sõjavägi, on jooksvalt süüdi kõige õõvastavamates kuritegudes, nagu alles hiljuti ilmnes süütute mõrvaohvrite masshaua jubedal avastamisel La Macarenas.
Ja lõpuks, mis on komisjoni ajakohane seisukoht Sri Lankaga GSP+ jätkamise suhtes, arvestades, et valimiste järel on Mahinda Rajapaksa valitsuse poliitikad selles riigis jätkuvalt inimõiguste ja tööliste õiguste vastu?
Syed Kamall
autori asendaja. - Austatud juhataja! Minu arvates mõistame kõik, et üks GSP süsteemi eesmärke oli integreerida vaesemaid riike üleilmsesse kaubandussüsteemi. Sooduskohtlemise võimaldamist nähti positiivse moodusena, võtmaks käsile rikkamate ja vaesemate riikide vahelisi kaubandustasakaalustamatusi.
Kellenagi, kellel on paljudes antud vaestes riikides palju sõpru ja sugulasi, peame minu arvates vaatama paljude antud riikide valitsustest kaugemale: kehva valitsustava probleemid; riiklikud monopolid ja korrumpeerunud valitsused, mis takistavad antud riikides rikkust tekitamast; asjaolu, et nende jaoks on raske importida materjale, mida neil väärtuse lisamiseks ja rikkumise tekitamiseks lisada on vaja; samuti asjaolu, et riikide paljudele kodanikele keelatakse ligipääsu kaupadele ja teenustele, mida siin ELis ja paljudes rikkamates riikides enesestmõistetavaks peame.
Tunnistagem samuti, et parim moodus inimeste aitamiseks vaesusest välja on aidata ettevõtjaid. Ettevõtjad loovad töökohti, nad loovad rikkust ja tõstavad vaesed vaesusest välja.
Hiljutistel läbirääkimistel majanduspartnerluslepingute üle tundsid paljud parlamendiliikmed terve poliitilise spektri ulatuses komisjoni kõigile sobivat ühtse lähenemisviisi üle majanduspartnerluslepingutele.
Ühel juhul, kus muret tundsin, ütles komisjonis küsitlemisel komisjoni ametnik, et majanduspartnerluslepingud ei puuduta ainult kaubandust; nad puudutavad samuti piirkondlikku integratsiooni ja ELi mudeli eksportimist. Ent kui küsisime, kas mõnedele ACP riikidest, kellel olid konkreetsed mured, võiks saada alternatiivina GSP+, öeldi meile, et see ei ole võimalik, sest nad rikuvad teatud konventsioone ning seetõttu ei ole GSP+ kõlbulikud.
Minnes edasi, peaksime kindlasti püüdma olla GSP+ kohaldamisel paindlikumad, võib-olla alternatiivina majanduspartnerluslepingutele. Saame käsitleda seda mitmel moel. Võime kas kehtestada sanktsioonid riikidele, kes standarte ei rahulda või võime pidada jooksvat dialoogi, tagamaks, et tingimusi antud riikides parandatakse, ning mõista, et Roomat ühe päevaga ei ehitatud, nagu ka mitte Euroopa paremaid kõrgeid standarte. On aeg kaasata ning aidata arenguriikides ettevõtjaid, mitte aga küsimust üle politiseerida.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Praegused GSP kava aegub 31. detsembril 2011. Komisjon töötab juba praeguse kava olulise ajakohastamise ja ülevaatamise kallal. Käesoleva kuu lõpu poole käivitan laiapõhjalise avaliku arutelu võimalike täisustuste ja muutuste osas, millele järgneb põhjalik mõjuhindamine. Komisjoni ettepanekut asendava määruse kohta võib seetõttu oodata 2011. aasta esimese kvartali jooksul. Antud ettepanekule kehtib mõistagi tavapärane seadusandlik menetlus, mis võib vabalt ületada praeguse kava aegumiskuupäeva, 31. detsember 2011.
Jääte nõusse, et peame vältima olukorda, misläbi GSP abisaajad kaotavad kõik oma soodustused 1. jaanuaril 2012. Seetõttu esitame paralleelselt antud olulise uue GSP kava eeltööga ettepaneku pikendada käesolevat määrust, võimaldades katkematust, kuni uus kava on paigas. See peaks andma teile aega töötada tõsimeeli asendava kava kallal, samas tagades, et GSP abisaajad räästa alla ei jää. Antud dokumendi peaksite saama aprillis.
Olen märkinud teie küsimust kõikide murede osas viisi suhtes, mil komisjon jälgib GSP+-iga seotud kohtlemise praeguste kriteeriumide abisaajate riikide poolset täitmist. GSP+ põhikriteerium on 27 rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimine ja tulemuslik rakendamine inimõiguste, põhiliste tööalaste standardite, säästliku arengu ja hea valitsemistava vallas. Komisjoni ülesanne on tähelepanelikult jälgida antud kriteeriumide täitmist kõikide abisaajate riikide poolt.
Komisjon on kohustatud ja sihikindel käitama GSPd õiglaselt, objektiivselt. Selles suhtes võtame oma GSP+ korralduse tulemusliku rakendamise seiramise ja hindamise aluseks võimalikult palju rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO, ILO ja muude asjakohaste ametite, leide ja raporteid ning lisaks ka konventsioonides enestes ettekujutatud seiremehhanisme.
See näeb ette ühemõttelise ja erapoolet hindamismenetluse. Seiret toetab samuti komisjoni kahepoolne dialoog GSP+ riikidega rakendamisküsimustes. Kui taolised raporti sisaldavad infot, et GSP kriteeriumite täielikult ei austata, näeb GSP määrus ette võimaluse, et komisjon viib läbi uurimise tegeliku olukorra täpsustamiseks ning kohaste meetmete väljapakkumiseks.
Antud uurimisvahend on tõsine abivahend, mida tuleks rakendad, kui olukord seda õigustab, ent uurimise käivitamine ei ole meede, mida rakendada nii kergekäeliselt, et see võiks mõjuda meie laiemale suhtele partnerriikidega. Mõelge näiteks Sri Lanka hiljutisele juhtimisele.
Kuna GSP+ eesmärk on stimuleerida riike järgima rahvusvahelise hea haldustava standarditest, peaks antama GSP+ riikidele kõigepealt võimalus tõendada oma pühendumust GSP+ eesmärkidele, oma valmidust teha rahvusvaheliste järelevalveasutustega koostööd ning tegelda tuvastatud puudujääkidega.
Antud lähenemine annab plusspunkte antud riikide poolt juba astutud sammud eest ja on kooskõlas üldise stiimulipõhise lähenemisega, millele GSP+ tugineb.
Soovin väga teiega arutelu pidada GSP kava ja iseäranis GSP+ tuleviku üle. Praeguse kava hindamist ette valmistades, mis puudutab samuti GSP+ kriteeriume ja austamise seiret, vaadatakse tähelepanelikult Euroopa Parlamendi tõstatatud teemasid.
Kuna antud hindamine ei järgi tavapärast seadusandlikku menetlust, on Euroopa Parlament uue GSP kava lõpliku kuju määramisel võrdses olukorras nõukoguga.
Laima Liucija Andrikienė
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Jätkuks sellele, mida ütles meie kolleeg Daniel Caspary, keda täielikult toetan, sooviksin rõhutada mõnesid momente. Kõigepealt kujundab mitmel moel Lissaboni lepingu jõustumine ümber Parlamendi rolli ELi kaubanduspoliitika sõnastamisel. GSP on üks valdkondi, kus parlamendil on suurem sõnaõigus ja rohkem võimendavat mõju.
Volinik! Sooviksin samuti tungivalt soovitada teil vaadata soosivalt parlamendi suurenenud rollile vallas, mis teie järelevalve all on. Seetõttu soovitan teil tungivalt parlamendiga nõu pidama GSP ja GSP+ abisaajate loendi koostamisel või ülevaatamisel.
Kolmandaks peaks parlamenti samuti kaasama selle jälgimise protsessi, kas GSP abisaajad peavad kinni - mitte ainult ei ratifitseeri, vaid ka tegelikult rakendavad - 27 ILO ja ÜRO konventsioonist. Komisjon peaks vähemalt parlamendiga antud küsimuses nõu pidama ning mõistagi on meie kohus parlamendis tagada, et töötame välja mehhanismid meie asjakohastes organites, komisjonides, taolisele seirele kaasaaitamiseks. Lõpetuseks sooviksin korrata üleskutset resolutsiooni projektis, mille üle homme hääletame. Komisjon peaks koostama GSPi käsitleva uue määruse võimalikult pea.
Lõpuks, ent mitte kõige vähem, ma ei ole nõus sellega, mida mõned kolleegid Colombia kohta öelnud on. Colombia on nagu paljud riigid piirkonnas ning me ei saa eirata positiivseid arenguid, saavutusi inimõiguste vallas ja inimõiguste kaitsjate olukorra osas antud riigis. Ei ole vaja nimetada ja häbistada antud konkreetset riiki, kuna meie resolutsioon puudutab uut määrust ja meil on tarvis uut määrust.
Vital Moreira
Austatud juhataja! Volinik! Tore on kuulda, kuidas volinik De Gucht garanteerib, et, lühidalt öeldes, komisjon saadab parlamendile seadusandliku algatuse, mille eesmärgiks on üle vaadata üldistatud soodustuste kava, nii et seadusandlikule protsessile saaks võimaldada piisavalt aega käesoleva soodustuste kava aegumise ennetamiseks, mis peaks ootuspäraselt lõppema järgmise aasta lõpus.
Antud süsteem tuleb üle vaadata. Kõigepealt on tegemist arenguabi abivahendiga, mis pakub riikidele eelisõigusega juurdepääsu Euroopa turule, mingisuguse vastastikkuseta. Teiseks on antud kava samuti abivahend inimõiguste ja hea haldustavaga seonduva olukorra parandamiseks nendes samades riikides, arvestades, et tema võimaldamine oleneb tingimustest, mida peavad täitma abisaajad riigid.
Antud põhjustel peab Euroopa Liit uuendama antud abivahendi kasutust, mis seab kaubanduse arengu ja inimõiguste teenistusse. Ent ikkagi peab uuendama kasutama eelmise perioodi tulemuste hindamist.
Teisest küljest peaks uus määrus järgima järgmisi nõudmisi, mis rajanevad senisel praktikal. Esiteks, üldiste soodustuste kava ajutisuse sätte säilitamine, nii et selle saaks võtta tagasi, kui seda enam vaja ei ole. Teiseks, abisaajate riikide eristamise ja valimise meetodite süvendamine ja viimistlemine, iga riigi arengutasemele ja konkurentsivõimele vastavalt väljaspool ELi. Kolmandaks ja lõpuks, üldiste soodustuste kava tingimuste täitmise seire mehhanismide täiustamine, eriti inimõigustest kinnipidamise suhtes.
Lõpuks, volinik, on kasulik, et parlamendi arvamust arvestatakse seadusandliku protsessi algusest.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Sihistama peab kohtlemist, mis tuleneb üldiste soodustuste süsteemist, erandina Maailma Kaubandusorganisatsiooni enamsoodustusrežiimi põhimõtte erandina; teisisõnu peavad seda aktsepteerima arenguriigid, kuna neil on suurem vajadus. Abisaajate riikide uus loend peab kajastama arenguriikide tegelikku majandusolukorda ja konkurentsivõimet.
Pealegi toimib arenguriikide vahel eristamise puudulikkus vähim arenenud riikide kahjuks. Loogiline oleks, et väljapakutud hindamisele eelneks mõju hindamine, mis süsteemil oli abisaajatele riikidele kohaldamise eelmisel perioodil.
Kaubanduspoliitika, eriti kaubanduslik tingimuslikkus, võib kahtlemata aidata kaasa tulemuslikumale ülemaailmse valitsemistavale maheda võimu teostamise kaudu. Ta võib aidata stiimulite pakkumise teel kaasa üleilmastumise sotsiaalse mõõte soodustamisele laias mõttes: korralik töö, jätkusuutlik areng ja demokraatlik vastutus.
Euroopa Parlamendil peaks olema võimalus loovaks osalemiseks uue, ülevaadatud süsteemi raames ning abisaajate riikide poolse lepingute kohaldamise tulemuslikuks seires.
Bernd Lange
(DE) Austatud juhataja! Volinik! Me kõik teame, et GSP on hea süsteem ja et GSP+ on väga hea süsteem. Meil on samuti tarvis tagada nende laienemine ja seega on meil tarvis teie ettepanekut, nii et meil saaks parlamendis nõuetekohane arutelu olla. Seega, volinik, palun kiirendage asju.
Isegi GSP+ puhul saame võib-olla mõnda täiustust rakendada. Selles suhtes on viis tähelepanekut, mida sooviksin teha valdkondade suhtes, kus me võib-olla veel täiendusi teha saame. Esiteks, kes määrab, kuidas 27 standarti tegelikult rakendatakse, mitte ainult ei tunnistata praktikas, vaid ametlikult rakendatakse? Kas see on üksnes ILO ülesanne või on meil tarvis hindamiskomisjoni, kes pakuks rakendamise ajal konkreetset tuge?
Teiseks, kuidas kaasame kodanikuühiskonda? Sooviksin näha kodanikuühiskonna koordineerimist kõnealuses riigis GSP+ rakendamise hindamisel, just nagu oleme leppinud nüüd kokku lepingus Lõuna-Koreaga.
Kolmandaks, kes tegelikult algatab uurimise probleemide avastamisel? Siin on vaja kaasata parlamenti, sest mul on tunne, et nõukogus tuleks mängu muud huvid peale uurimise tegeliku teostamise. Parlament peaks samuti selles suhtes uurimise algatama.
Kindlasti on meil tarvis selgeid struktuure järgmiste sammude puhuks, mida astuma peame, ning lisaks ka selgemaid struktuure tühistamise puhuks, kuid sellest võime ehk üksikasjalikult teine kord rääkida.
Thomas Mann
(DE) Austatud juhataja! GSP võimaldab kaubandusprivileege peamiselt arenguriikidele ja arenevatele majandustele. Sellist kaasaegset liiki arenguabi, tariifid vähendamisest tariifidest vabastamiseni tööstusriikide turgudel, on saavutanud palju. GSP+ erikorra otstarve on saavutada sotsiaalsete ja keskkonnastandartide rakendamine. See on samuti ÜRO ja ILO konventsioonide allkirjastamise suurenemise põhjus.
Ent, volinik, kuidas komisjon kontrollib antud kriteeriumide rakendamist? Kas privileegide tühistamist teostatakse järjekindlalt, kui eksporditakse sunni- või orjatööga toodetud kaupu, kui avastatakse ebaõiglane kaubanduspraktika või kui ei tagata päritolustaatusega toodete kontrolli? Enamgi, kas ei peaks inimõiguste parandamine, mida GSP+ kaudu saavutada kavatsetakse, lõppkokkuvõttes suuremaid riike kätkema? Mõtlen näiteks Hiinat. Kõik meie resolutsioonid, demonstratsioonid ja kahepoolsed ELi ning Hiina vahelised läbirääkimised ei ole toonud inimõiguste olukorras paranemist. Selle tulemusena tulevad homme, rahvusvahelisel Tiibeti mälestuspäeval, tänavatele sajad tuhanded inimesed ja Tiibeti lipud heisatakse kümnes tuhandes Euroopa Liidu linnas ja kogukonnas. Väljendame solidaarsust rahvaga, kes võitlevad kultuuri-, keele- ja usuautonoomia eest.
Volinik, kas jagate seisukohta, et inimõiguste, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid on tarvis kõrvaldada erikordadest ning lülitada GSP kriteeriumide loetellu? Koostöö kaubanduspartneritega ei tohi piirduda puhtalt majandushuvidega.
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja! Kallid kolleegid! Tegemist on olulise võimalusega uuesti kinnitada eelkõige üldiste soodustuste süsteemi olulisust. Nii põhiline GSP süsteem kui GSP+ süsteem, mis mõlemad on seotud algatusega "Kõik peale relvade", aitavad kaasa vaesuse vähendamisele ranges vastavuses inimõiguste austamise tagamise kohustusega. Just antud kooseksisteerimise aluspõhimõtete rikkumine ajendas Euroopa Liitu tühistama Sri Lanka üldisi soodustusi pärast üksikasjalikku komisjonipoolset uurimist.
Uus institutsionaalne raamistik aga peab kaasama parlamendi täielikult seadusandlikku protsessi, mille eesmärk on kehtivate õigusaktide muutmine. Loodame seetõttu, et see sisaldab määruse täielikku ülevaatamist vastavalt tavapärasele korrale, kuna seal on mitu puudust, sealhulgas uurimiste eneste küsimuses. Järgmiseks sammuks on ühine resolutsioon.
Määruse tulemuslikkus oleneb tema tõsiseltvõetavusest, kriteeriumide objektiivsusest, millel ta rajaneb, ning rangus, millega teda kohaldatakse. Euroopas, kus valdav enamik kodanikke ei ole demokraatia eksportimisega püssi ähvardusel nõus, on kaubandus ja kaubandusega seotud abi olulised vahendid fundamentaalsete inimõiguste austamisel rajaneva kooseksisteerimise põhimõtete levitamiseks. On meie kohus mitte langeda ükskõiksusse - mis oleks vale, ent samuti vältida rutakaid otsuseid teatud osapoolte kohta, otsuseid, mis näivad kohtuotsustena, nagu on Colombia puhul.
Just seepärast tunnen, et mul ei ole võimalik toetada peaaegu ühekülgseid paindumatuid hoiakuid ühe või teise riigi suhtes, kuid tugevalt toetan vajadust kõikide problemaatiliste olukordade tõhustatud seiramise järele, kehtivate õigusaktide vaimus ning vastavalt reeglite põhimõtetele, millele tahame, et rajaneks õigusaktide ülevaatamine, mida nõuame.
Christofer Fjellner
(SV) Austatud juhataja! Üldiste soodustuste süsteem, mida täna arutatakse, on äärmiselt hea ja oluline abivahend, sest teeb riikidele, kes on võib-olla maailma vaeseimad, kergemaks eksportimise ja Euroopaga kauplemise. Paljud Euroopa riigid on niiviisi loonud oma rikkuse, mispärast just ongi oluline, et seda teistele riikidele laiendada üritaksime.
Taolisel arutelul ning üldiste soodustuste süsteemi ülevaatamise eelseisvas töös peame mõtlema ja keskenduma üldiste soodustuste süsteemi põhiülesandele ja -eesmärgile, milleks on võitlus vaesusega. Kaubandus on kaugelt tulemuslikem moodus vaesusega võitlemiseks ning majanduskasvu tekitamiseks ja on oluline, et me seda ei unustaks.
Muidugi on üldiste soodustuste süsteem samuti hea moodus riikidele surve avaldamiseks, et nad peaksid kinni rahvusvahelistest lepingutest ning konventsioonidest ja lisaks ka inimõigusi puudutavatest kohustustest ja nii edasi. Ent me ei tohi unustada, et eesmärgiks on areng. Loomulik peab olema ELil võimalik keelduda või antud sooduskohtlemine eemaldada riikidelt, kes oma kohustusi ei täida, ent oluline on meenutada, et piir on õrn. Riigi jaoks, kellele keelatakse suuremat kaubandusvabadust ja uusi ekspordivõimalusi, ei ole kergem täita kohustusi ja nõudmisi, mida talle esitame.
Olemas on seos: korruptsioon, kehvad töötingimused ja kehv austus inimõiguste vastu tekitavad vaesust, ent vaesus muudab raskemaks ka võitluse korruptsiooni, inimõiguste probleemide ja kehvade töötingimustega. Sooviksin teada voliniku seisukoha lõigu 22 osas; teisisõnu, kaubandussoodustuste tühistamise oht teeb riikide jaoks raskemaks jääda karistamata olukordade eest, nagu kehvad töötingimused.
Siis sooviksin märkida samuti, et nõuame praegu realt riikidelt 27 ILO ja ÜRO konventsiooni ratifitseerimist ja täieliku rakendamist. Sooviksin näha tõelist analüüsi, kas kõik ELi liikmesriigid on kõik antud ÜRO ja ILO konventsioonid täielikult rakendanud ja ratifitseerinud. Minu arvates on vähemalt ebatõenäoline, et kõik on täielikult rakendatud, ning seda on oluline silmas pidada, kui teistele nõudmisi esitama hakkame.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Mul on voliniku jaoks lihtne küsimus. Vastavalt määrusele (EÜ) No 732/2008 on riikidel, kes GSP+ süsteemi raames soodustingimusi saada soovivad, võimalus esitada taotlused tänavu aprilli lõpuks. Arvestades, et tähtpäev on lähenemas, sooviksin küsida volinikult, kas tal on antud info olemas, mis riigid seni taotluse esitanud on ja kas peaksime võimaldama soodustingimusi mõnedele uutele riikidele, kui nõutavate kriteeriumide muutmist ette valmistame. Lisan samuti oma toetuse kaasparlamendiliikmetele, kes on rõhutanud, et Euroopa Parlamendiga tuleks kohaldamisel nõu pidada.
Tänan teid!
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mitu küsimust on esitatud Sri Lanka ja Colombia kohta ning selle kohta, miks ühel juhul otsustasime teostada uurimise ja teisel juhul mitte.
Sri Lanka puhul juhiti komisjoni tähelepanu avalikult kättesaadavatele raportitele ja avaldustele ÜROlt ja teistelt asjakohastelt allikatelt, sealhulgas valitsusvälistelt organisatsioonidelt, kust ilmnes, et Sri Lanka ei rakenda tulemuslikult erinevaid inimõiguste konventsioone, iseäranis kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni ning lapse õiguste konventsiooni.
Ent erinevalt Colombiast oli Sri Lanka üldine lähenemisviis eitada probleemide olemasolu ning komisjoniga uurimise üheski järgus koostööd mitte teha.
Colombia puhul näitavad ÜRO ja ILO seire tulemused, et küsimärke on teatavate ÜRO ja ILO konventsioonide tulemusliku rakendamise määra osas, kuid samuti on selge, et Colombia on teinud koostööd ILO ja ÜRO organitega ning olulisi muutusi oma õigussüsteemis, ja valitsus astub samme õigusaktide parandamiseks ning nende rakendamise täiustamiseks praktikas. Samuti on jooksev dialoog koostöös ÜRO ja ILOga.
Mis puutub Vital Moreira esitatud küsimust, sooviksin öelda, et GSP määruse ülevaatamisel näeme vaeva tasakaalu leidmisel erinevate soovide vahel, mis siin esitatud on. Meil on palutud seda teha võimalikult pea ning me teeme seda. Meilt paluti mõjuhindamist, aga saame 2009. aasta GSP andmed alles tänavu juulis, millele järgneb mõistagi arutelu parlamendiga.
Sooviksin meenutada kohustust, mille võtsin rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ees oma kuulamise ajal ning hiljem - anda meie seadusandlike ettepanekute ajakava, mis esitatakse sellele komisjonile lähikuudel. Nagu teate, on meil kohtumine kavas homme. Üritame koos välja tulla mingi lahendusega, mis annaks parlamendile maksimaalse võimaluse arutada võimalikult avatult erinevaid toimikuid, sealhulgas uut GSP määrust ja pikendamise süsteemi, mille peaksime viima sisse juba aprillis.
Juhataja
Mulle on laekunud kaks resolutsiooni ettepanekut, mis esitati vastavalt kodukorra artikli 115 lõigule (5).
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 10. märtsil 2010.
