Aruanne nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) rakendamisest (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on õiguskomisjoni nimel Klaus-Heiner Lehne poolt Euroopa Komisjonile esitatud suuline küsimus nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) rakendamisest - B7-0211/2009)
Klaus-Heiner Lehne
Proua juhataja, daamid ja härrad, 2001. aastal jõuti Euroopa Ülemkogu kohtumisel otsusele Euroopa äriühingu statuudi kohta. Mitmesugustel põhjustel ei jõustunud see statuut 8. oktoobril 2004. Nagu Euroopa Liidu seadusandluse puhul on kombeks, paluti komisjonil teatava aja pärast esitada statuudi kohaldamise ja rakendamise kohta raport, et teha järeldusi, kas sellesse õigusakti on tarvis teha muudatusi.
Nimetatud kuupäev, 1. oktoober 2004, oli peaaegu täpselt viis aastat tagasi. Tähtajaks oli viis aastat, ent Euroopa Komisjon ei ole raportit veel esitanud. Kuna me kõik oleme seaduskuulekad ning komisjon peaks asutamislepingute kaitsjana olema eriti seaduskuulekas, siis andis see õiguskomisjonile põhjust küsida, miks ei ole raport kättesaadav ja miks ei ole seda isegi veel koostatud. Tahame anda komisjonile lihtsalt võimaluse seda meile seletada. Igatahes teeb see selgeks, et parlament ja eriti selle õiguskomisjon täidavad täielikult oma kohustust komisjoni jälgida.
Ma ei hakka kasutama oma viit minutit kõneaega, kuid mul oleks hea meel, kui komisjon nüüd annaks vastuse sellele lühikesele suulisele küsimusele, mille esitasin.
Antonio Tajani
Proua juhataja, daamid ja härrad, tahaksin kõigepealt volinik McCreevy nimel, keda ma täna õhtul siin nõupidamissaalis esindan, tänada õiguskomisjoni ja selle esimeest härra Lehnet nende küsimuste tõstatamise eest. Omalt poolt tahaksin öelda - kuna olin siin parlamendiliige peaaegu 15 aastat - et mul on hea meel, et parlament oma kontrollifunktsiooni kasutab, sest see on sobiv stiimul, millega komisjoni tõhusamalt töötama innustada.
Seoses kahe esimese tõstatatud küsimusega on mul hea meel teile teatada, et nõutud raporti ettevalmistamisel on töö juba lõppjärku jõudnud. Komisjon on nõudnud välisuuringut, mis peaks käesoleva aasta lõpuks valmis jõudma ning selle raporti koostamisel tugevaks faktiliseks aluseks saama. Komisjon analüüsib seda uuringut sügavuti ning kuulab huvitatud osaliste arvamusi tähelepanelikult. Seega avaldatakse raport järgmise aasta teisel poolel ning edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Nähtavasti otsustab komisjoni uus koosseis raporti täpse ajakava ja sisu. Raportisse võetakse analüüs nelja alternatiivse muudatusettepaneku kohta, mis on konkreetselt sätestatud seoses määruse artikliga 69, ning käesoleval etapil ei ole komisjon veel vastu võtnud seisukohta ei nende ega ka muude võimalike muudatuste kohta statuudis. Me peame ära ootama välisuuringu tulemused ja edaspidised konsultatsioonid ja jälgima tähelepanelikult kõiki tegureid ning vajaduse korral ka kõiki Euroopa äriühingu statuudi üle peetud läbirääkimiste tulemusi.
Mis puutub kolmandasse küsimusse, siis otsustab kogu tegevuse ajakavade ja sisu edasise vastuvõtmise üle uus komisjonikoosseis, võttes arvesse läbiviidud analüüside tulemusi, ning ma olen veendunud, et komisjon hakkab enne mistahes uute lisameetmete vastuvõtmist väga hoolikalt ja tähelepanelikult parlamendi seisukohti kuulama.
George Sabin Cutaş
Euroopa äriühingu kontseptsioon tekkis ammu enne 1950ndaid aastaid ning pärast Rooma lepingu jõustumist vaadati see läbi osana ühisturu eesmärgist.
Praegusel Euroopa äriühingu statuudil on Euroopa ettevõtlusele sümboolne väärtus. See pakub teatavaid eeliseid äriühingu loomisel, samuti selle suuremaks mobiilsuseks. Paljud äriühingud kasutavad Euroopa äriühingu statuuti, et rõhutada äriühingu ainukordset euroopalikku iseloomu, muutes selle samal ajal oluliseks instrumendiks äriühingutele, mis tahavad edasi arendada piiriülese liitumise strateegiaid.
Tegelikult on Euroopa äriühingu peamine privileeg see, et tema registrijärgse asukoha saab üle viia liikmesriigist, kus äriühing on registreeritud, mõnda teise liikmesriiki, ilma et oleks tarvis äriühingut likvideerida või uut juriidilist isikut luua. Euroopa äriühing on siiski kaugemale arenenud üksiku õigusaktiga hallatava autonoomse staatuse esialgsetest eesmärkidest. Selle tagajärjel on praktiline tegevus puudulik. Õigusakti ei kohaldata järjekindlalt ning see toetub riikide õigusaktide erisätetele, kuna Euroopa äriühingu mobiilsus on piiratud sätetega, mis keelavad registrijärgse asukoha või peakontori asutamise eri liikmesriikides.
Tõepoolest, selline olukord piirab üht ühenduse põhivabadustest, äriühingute vaba liikumist. Arvan, et nagu volinik nimetas, on Euroopa Komisjoni raportisse määruse kohaldamise kohta tarvis lülitada uuring seoses võimalusega Euroopa äriühingu keskse administratsiooni ja registrijärgse asukoha paiknemisega eri liikmesriikides. Tuleb kaaluda ka määruse läbivaatamist, et seda tüüpi äriühingute autonoomse staatuse loomisel edasi liikuda.
Antonio Tajani
Proua juhataja, kuulasin tähelepanelikult härra Lehne ja teise arutelus osalenud parlamendiliikme sõnavõtte. On tõsi, et Euroopa äriühingu statuudi määrust on täiendatud direktiiviga töötajate kaasamise kohta ning et selle direktiivi ülevõtmise tähtaeg lõppes 8. oktoobril 2004, Euroopa äriühingu statuudi määruse jõustumise kuupäeval.
Siiski võtsid ainult kaheksa liikmesriiki vastu vajalikud meetmed nõutavaks tähtajaks ning töötajate kaasamise direktiivi ülevõtmine lõpetati kõikides liikmesriikides alles 2006. aasta alguseks. Seetõttu pidime raporti edasi lükkama tagamaks, et Euroopa äriühingu statuut oleks kõigis liikmesriikides tegelikult jõustunud piisavalt kaua aega tagasi, et selle kohaldamise kohta oleks võimalik koostada soovituslik raport.
Edasilükkamiseks olid omad põhjused. Mina omalt poolt saan üksnes nõustuda härra Lehnega ja loota, et suudame kaotatud aja tasa teha ja anda Euroopa Liidule alates järgmise aasta teisest poolest Euroopa äriühingu statuudi kohta praktilisi vastuseid erisuuniste kaudu, mis suudavad tõepoolest täita mitte ainult parlamendi nõudmisi, vaid ka terve ELi majandus- ja tööhõivesektori soove.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Rahvusvahelise turu tõhus toimimine sõltub mitte ainult riikidevaheliste kaubandustõkete eemaldamisest, vaid ka tootmise struktuuri ümberkorraldamisest ühenduse tasandil. Sel eesmärgil esitas Euroopa Komisjon 1970ndatel aastatel ettepaneku luua Euroopa äriühingule õiguslik raamistik. 2001. aastal võeti vastu nõukogu määrus nr 2157/2001 Euroopa äriühingu statuudi kohta. Sellel ideel ei olnud oodatud tulemusi ning praeguseni on Societas Europaea'ks ümber kujundatud veidi üle saja äriühingu. Idee on siiski edasi arenenud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaasamise suunas, mille tulemusel komisjon tegi 2008. aasta märtsis ettepaneku nõukogu määruseks Euroopa eraäriühingu statuudi kohta. Võttes arvesse negatiivset kogemust Societas Europaea'ga on väga oluline, et komisjon saaks määruse nr 2157/2001 kohaldamisest esialgse ülevaate. Nimelt sel põhjusel on sätestatud ka määruses endas, et hiljemalt viis aastat pärast selle jõustumist esitab komisjon selle kohaldamise kohta raporti. Määrus jõustus aastal 2004. Sellepärast tahaksin küsida, millal komisjon asjakohase raporti esitab ja millised meetmed ta kavatseb läbiviidud analüüsi põhjal võtta?
