Selgitused hääletuse kohta (jätkamine)
- Suuline selgitus hääletuse kohta:
Krisztina Morvai
(HU) Euroopa Ombudsmani aruanne ei kajasta seda, mida ma olen pidanud kogema Ungari inimõiguste advokaadina. Selles ei mainita, et 2006. aasta sügisel vigastas politsei valitsuse käsul mitutsadat erilist sündmust rahumeelselt mälestavat jalakäijat ja meeleavaldajat, vangistas nad ning alustas nende suhtes põhjendamatut kriminaalmenetlust. EL on püsinud vakka. Aruandes ei räägita midagi ka tõsiasjast, et sellest ajast alates on politsei korrapäraselt ja ebaseaduslikult kontrollinud muutuste poolt meelt avaldavate isikute dokumente, filminud neid, tülitanud neid õigusvastaselt ning sageli omavoliliselt vahistanud.
"Tänu” Euroopa Liidu häbiväärsele passiivsusele on 16 opositsiooni aktivisti kuude kaupa "terrorismiaktis” süüdistatuna vahi all hoitud. Nende peamine "kuritegu” seisneb selles, et nad lõid liikumise valitsuse korruptiivsete tegude paljastamiseks. Nende kodude läbiotsimise ja vara konfiskeerimise viis ning nende kui kinnipeetavate õiguste pidev ja jõhker rikkumine on täielikus vastuolus Euroopa inimõigusalaste normidega.
Näiteks on suur hulk maskides eriüksuslasi viinud kodudes läbi juhuslikke ja hirmutavaid läbiotsimisi ilma volitatud usaldusisiku või muu manuka juuresolekuta. Arvuteid on konfiskeeritud ilma ühtegi õigusakti järgimata ja salvestatud andmeid nõuetekohaselt registreerimata, mis võimaldab võimudel tõendeid võltsida ja õiendada arveid poliitiliste vastastega. Me ootame ELilt otsustavat sekkumist. Hääletasin vastu.
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) Lõimumine on suurepärane vahend rahu säilitamiseks ja seda vahendit saaks kasutada Lääne-Balkani riikide heaks. Tähtis on liikuda edasi ja luua soodsamaid tingimusi viisarežiimi lihtsustamiseks. Neil riikidel on võimalus tihendada sidemeid naaberriikide ja Euroopa Liiduga. Viisanõude kaotamine põhineb piirkondlikul strateegial ja väljavaadetel saada ELi liikmeks ega diskrimineeri ühtki Lääne-Balkani riiki. Samu viisanõude kaotamise tegevuskavades ette nähtud kriteeriume tuleks kohaldada kõikide asjaomaste riikide suhtes. Jääb veel Kosovo ja Albaania lahendamata küsimus. Millal tekib nende riikide kodanikel võimalus viisavabadusest kasu saada? Olen nõus sellega, et koostada tuleks tegevuskava ja alustada esimesel võimalusel kiireloomulisi kõnelusi. Albaania ja Bosnia peavad Makedooniale, Montenegrole ja Serbiale järele jõudma. Kohe kui Albaania ja Bosnia on täitnud kõik vajalikud tingimused, tuleb viisanõue tühistada.
Carlos Coelho  
Euroopa Liidu strateegia endise Jugoslaavia piirkonna suhtes kehtestati viis aastat tagasi Thessaloniki tegevuskavaga. See tagas Lääne-Balkani rahvastele väljavaate saada ELi liikmeks ja reguleeris viisanõude kaotamise küsimust. Eesistujariik Sloveenia otsustas alustada läbirääkimisi 2008. aastal.
Viis Lääne-Balkani riiki peavad läbirääkimisi viisavabaduse üle, kuid komisjoni aruande kohaselt on vaatamata sellele, et kõik riigid on teinud olulisi edusamme, vaid kolm neist (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia) täitnud tingimused viisavabaduse kehtestamiseks lähiajal, samas kui Bosniat ja Hertsegoviinat ning Albaaniat ei peeta selleks veel valmis olevaks. Olen päri, et me ei saa kokku lepitud kriteeriumide kergendamisega luua pretsedente. Me oleme nõus võtma Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania vastu kohe, kui nad on valmis täitma ette nähtud tingimusi.
Cornelia Ernst  
Ma üldiselt arvan, et viisavabastus ja viisaeeskirjade leevendamine on rahvaste kooseksisteerimiseks ja riikidevahelise koostöö parandamiseks kiiduväärt ettevõtmised. Konkreetselt Lääne-Balkani riikide jaoks on oluline, et kõikidele piirkonna riikidele tagataks vastav väljavaade. Seega on mul väga hea meel selle üle, et asjakohaste määrustega hõlmatakse ka Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania. Osadele kodanikele antav viisavabadus ei tohiks siiski kahjustada teiste Lääne-Balkani riikide kodanikke. Nii juhtuks, kui viisanõue kaotataks ainult Bosnia serblaste ja horvaatlaste, aga mitte Bosnia moslemite suhtes. Pooldan ka keskmise tähtajaga lahendusi Kosovo jaoks. Seda tehes tahan juhtida tähelepanu sellele, et Kosovo on Serbia lahutamatu osa ja ta ei ole rahvusvahelise õiguse alusel eraldi subjekt. See aga ei vabasta meid kohustusest kaaluda, kuidas kõnealuse riigi ja selle kodanikega tulevikus käituda.
Ilda Figueiredo  
Siin soovitatud viisarežiim, mille vastu me hääletasime, on endise Jugoslaavia riikide jaoks suur samm tagasi. Sotsialismi ajal said nende kodanikud reisida praegu Euroopa Liitu kuuluvatesse riikidesse ilma viisata, aga nüüd peab neil viisa olema.
Lisaks sellele on nimetatud kord täis vastuolusid. Kuigi see näeb ette viisarežiimi lihtsustamise, nõutakse siiski erinevate põhjendamatute menetluste järgimist ja biomeetriliste andmete lisamist passidesse, mis seab tõsisesse ohtu õiguse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitse ning rikub nende riikide kodanike õigusi.
Samal ajal säilivad vastuvõetamatud lepingud elamisloata isikute repatrieerimiseks. Riigid peavad nimetatud lepingutega ühinema, et nende suhtes saaks kohaldada viisarežiimi lihtsustamise süsteemi. Lisaks sellele, et rikutakse vastavas olukorras olevate sisserändajate õigusi, tähendab see kõnealuste riikide vastuvõetamatut survestamist ja nende suhtes väljapressimise rakendamist.
Raportis viidatakse ka dialoogile Kosovoga viimase protsessi kaasamiseks. See kujutab endast kaudset tunnustamist ning sellega rikutakse rahvusvahelist õigust ja Serbia ülemvõimu oma territooriumi üle.
Bruno Gollnisch  
Euroopa süstemaatiline viisanõude kaotamise poliitika on ideoloogiline püüe hävitada Euroopa Liidu välispiirid pärast eelnevat sisepiiride lammutamist. See toob kaasa väga tuttavad tagajärjed - rändevoogude ja piiriülese liikluse plahvatusliku kasvu, rääkimata erineva veendumusega terroristidele antud erakordsetest võimalustest.
Hullumeelsus on kaasata sellised riigid nagu Albaania ja Bosnia nii-öelda etteulatuvalt nende riikide nimekirja, kelle kodanikele ei laiene viisanõue. Ja veelgi vastuvõetamatum on nõuda Kosovo lisamist sellesse! Miks mitte hõlmata isikute ülemaailmse vaba liikumise nimel kõik maailma riigid ja jätta tähelepanuta kõige elementaarsemad turvameetmed, mille võimud oma rahvastele ikkagi võlgnevad!
Kas kellelegi peab üldse meelde tuletama tingimusi, milles Kosovo niinimetatud iseseisvuse ühepoolselt välja kuulutas? Kas kellelegi peab meelde tuletama seda, et seda iseseisvust ei ole tunnustanud isegi mitte kõik Euroopa Liidu riigid? Lõpetuseks, kas kellelegi peab meelde tuletama oma esivanemate nüüdseks vallutatud maal tagakiusatud Kosovo serblaste traagilist saatust?
Sylvie Guillaume  
Hääletasin Tanja Fajoni Lääne-Balkani riikide suhtes viisanõude kaotamist käsitleva raporti poolt, sest Euroopa Parlamendi kohus on edastada kindel sõnum kõikidele Lääne-Balkani riikidele selle kohta, et me toetame nende püüdlusi täita kriteeriume, mille komisjon on viisapoliitika liberaliseerimisega seoses kehtestanud. Need tingimused on Serbia ja Montenegro juba täitnud, kuid Albaaniale ja Bosniale ei ole veel võimalik rohelist tuld näidata.
Paljud nende riikide noored tunnevad end nii nagu tundsid ennast noored idasakslased teisel pool müüri. Kuid tänapäeval on raske uskuda, et Sloveeniast vaid kiviviske kaugusel ei saa noored Euroopat tundma õppida ega kujutleda tulevikku ELis. Bosnia on täitnud peaaegu 90% komisjoni kehtestatud kriteeriumidest. Me peame edasi rühkima, sest kui kindlat sõnumit ei edastata, võib poliitiline olukord halveneda. Lõpetuseks, Kosovo ehk ainukese kõnealusest protsessist kõrvale jäetud Balkani osa olukorrale tuleb tõepoolest leida lahendus.
Ian Hudghton  
kirjalikult. - Tegevust Balkani riikide kodanike suhtes kehtestatud viisanõude kaotamiseks tuleb toetada. Olukorras, kus stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess kõnealuste riikidega edasi areneb ning neist saavad potentsiaalsete kandidaatriikide asemel täieõiguslikud kandidaatriigid, tundub kohane võimaldada nende kodanikele suuremat liikumisvabadust. Pooldan täielikult minu fraktsiooni esitatud muudatusettepanekut. Siinne parlament on varem kutsunud kõiki ELi liikmesriike tunnustama Kosovo iseseisvust ning Serbia peaks rakendama oma Kosovo piiril samu meetmeid ja teostama samasugust kontrolli nagu oma teistel rahvusvaheliselt tunnustatud piiridel.
Isabella Lövin  
Loomulikult pooldan ma ELi sõita soovivate kolmandate, sealhulgas Balkani riikide kodanike reisimise lihtsustamist ning seetõttu oleks ma tahtnud seda raportit toetada. Kahjuks võeti vastu mitu muudatusettepanekut, mille kohaselt nõutakse passidesse biomeetriliste andmete lisamist. See võib tuua kaasa nii õiguskindluse puudumise kui ka eraelu puutumatuse rikkumise ning seetõttu hoidusin ma hääletamisest lõpphääletusel.
Jean-Luc Mélenchon  
Me ei ole nõus kehtestama Serbia, Makedoonia, Montenegro, Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes nõutud viisavabadust.
Me lükkame selle raporti tagasi, sest me ei nõustu Kosovo kui riigi meile pealesunnitud de facto tunnustamisega.
Hispaania, Küpros, Kreeka, Rumeenia, Slovakkia ja Bulgaaria on sellele kategooriliselt vastu. Seega endiselt ei ole sellel teemal ELi ühist seisukohta. Kuid Kosovoga läbirääkimiste alustamine viisanõude kaotamiseks, nagu raportis on nõutud, eeldab Kosovo riigi loomise tunnustamist. See on rahvusvahelise õigusega täielikus vastuolus.
Nuno Melo  
Kuigi ma hääletasin kõnealuse raporti poolt, leian ma, et seda protsessi tuleb hoolikalt jälgida. Nimetatud riikide kodanike suhtes viisavabaduse kehtestamine nõuab meilt selgust tingimustes, millest seejuures lähtutakse. Eelkõige ei tohi me unustada vajadust võidelda ebaseadusliku sisserände, inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevusega.
Kõigil neil põhjustel leian ma, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni ettevaatlikkus Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes on täiesti õigustatud ning ma kordan, et viisavabaduse võimaluse saanud riike tuleb hoolikalt jälgida. Euroopa piiride turvalisus peab olema Euroopa poliitika jaoks oluline, vastasel juhul võime Euroopasse sisenemise lihtsustamisega näidata, et me ei suuda ELis kehtivaid eeskirju täita ega jõustada.
Willy Meyer  
kirjalikult. - (ES) Ma ei ole vastu viisanõude kaotamisele Lääne-Balkani riikide suhtes. Kuid ma hääletasin Tanja Fajoni raporti vastu, sest on vastuvõetamatu mõelda Kosovo suhtes viisanõude kaotamisest, kui me ei tunnusta tema iseseisvust. Rahvusvahelise õiguse tähenduses on Kosovo iseseisvus ebaseaduslik. Seetõttu ei saa EL pidada läbirääkimisi viisanõude kaotamise ega mis tahes muu küsimuse üle territooriumiga, mis on õigusvastaselt iseseisev. Tanja Fajoni raporti poolt hääletamine tähendab Kosovo iseseisvuse kaudset tunnustamist ja see ei ole vastuvõetav. Lisaks sellele ei saa me mingil juhul nõustuda viisaküsimuses biomeetriliste andmete nõudmisega.
Andreas Mölzer  
Viisanõude kaotamine Serbia, Montenegro ja Makedoonia suhtes on vägagi kiiduväärne, kuna komisjoni soovitus lähtub ette nähtud nõuete hoolikast hindamisest ja täitmisest. Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kaasamisest tuleb aga keelduda. On oht, et nende riikide kaasamine avab tee organiseeritud kuritegevusele, inimkaubandusele ja sisserändele. Kosovo valitsus on hetkel võimeline püsima vaid tänu ELi tohutule abile ning seetõttu on läbirääkimised viisavabaduse teemal praegu mõttetud. Me peame nende otsuste langetamise alused paremini teatavaks tegema ning selgitama samas Albaaniale, Kosovole ning Bosniale ja Hertsegoviinale, et Euroopa klubiga ühinemiseks tuleb neil endiselt palju pingutada.
Franz Obermayr  
Viie Balkani riigi - Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia - suhtes on arutatud viisarežiimi lihtsustamise tingimusi ja võimalusi. Komisjoni ettepaneku kohaselt on Makedoonia, Montenegro ja Serbia täitnud suurema osa nõudmisi ning sellest tulenevalt tuleb nüüd nende suhtes viisanõue kaotada. Arutluse all olevas raportis viidatakse ka Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina edusammudele ning vastavale võimalusele lisada nimetatud riigid lähitulevikus nende riikide rõõmustavasse nimekirja, kelle suhtes on kehtestatud viisavabadus. Arvestades nimetatud riikidest tulenevat võimalikku ebaseaduslikku sisserännet, samuti ärevakstegevaid äärmusliku islami kalduvusi, eriti Bosnias ja Hertsegoviinas ning Albaanias, hääletan selle raporti vastuvõtmise vastu. Lisaks sellele mõjutaks see minu kodumaad - Austriat - eriti tugevalt, arvestades viimase geograafilist lähedust Lääne-Balkani riikidele. Kõnealuste riikide suhtes kehtiv viisanõue tähendab teatud ebasoovitava sisserände kontrolli ja seetõttu peaks see praegu alles jääma.
Carl Schlyter  
Loomulikult pooldan ma ELi sõita soovivate kolmandate riikide kodanike reisimise lihtsustamist. See puudutab ka Balkani riikide kodanikke ja seetõttu oleks ma tahtnud seda raportit toetada. Kahjuks võeti vastu mitu muudatusettepanekut, mille kohaselt nõutakse passidesse biomeetriliste andmete lisamist. See on midagi, millele ma olen alati vastu olnud, sest see tähendab eraelu puutumatuse rikkumist ning toob kaasa ka õiguskindluse puudumise. Sellepärast hoidusin ma hääletamisest lõpphääletusel.
Marie-Christine Vergiat  
Lühiajaliste viisade kaotamise pooldajana hääletasin Tanja Fajoni raporti poolt, sest tegemist on sammuga õiges suunas. Tänu sellele meetmele ei kohaldata suure osa asjaomaste riikide kodanike suhtes enam haldusformaalsusi, mida saatkonnad nõuavad viisade väljastamisel.
Siiski on mul kahju, et nimetatud erand kehtib vaid biomeetriliste passide omanike suhtes, sest minu meelest ei ole see kooskõlas isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitsega.
Mind šokeerib ka, et Bosnia ja Hertsegoviina kolmest kogukonnast saavad kõnealusest meetmest kasu vaid kaks - serblased ja horvaadid, samuti tõsiasi, et Kosovo elanike suhtes see ei kehti.
Euroopa kodanike staatust ei tohi kasutada liikmesriikide staatuse küsimuse lahendamiseks ja veel vähem võib seda kasutada liikmesriikides juba niigi terava pinge uueks õhutamiseks.
Balkani riikides tuleb kõiki Euroopa Liidu rahvaid ja kodanikke kohelda võrdselt. Inimeste vaba liikumine peab olema Euroopas üks põhiõigusi.
Regina Bastos  
Komisjoni ettepaneku eesmärk on luua uus Euroopa tööhõive elavdamise mikrokrediidirahastu, mis annab töötutele võimaluse otsast alustada ning sillutab mõningatele Euroopas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele, sealhulgas noortele, tee oma äri alustamiseks. See rahastu laiendab praegustes halvemates laenutingimustes spetsiaalselt uutele ettevõtjatele antava finantsabi ulatust. Kuid ma ei saa nõustuda komisjoni ettepanekuga jaotada osa (100 miljonit eurot) eelarves ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmile "Progress” ette nähtud rahast ümber Euroopa mikrokrediidirahastule. Programmile "Progress” ette nähtud summade ümberjaotamine annab vale märguande, sest programm "Progress” on suunatud kõige haavatavamatele sotsiaalsetele rühmadele. Euroopa mikrokrediidirahastu jaoks peab eelarves olema eraldi rida.
David Casa  
kirjalikult. - Kuna Euroopa Parlament ei ole veel lõpetanud mikrokrediidirahastut käsitleva ettepaneku läbivaatamist, ei ole siiani selge, kas nimetatud rahastule eraldatavad vahendid võiksid tulla programmist "Progress”. Seetõttu on ülimalt oluline, et komisjon hoiduks nende vahendite jaotamisest, mis on hetkel eraldatud programmile "Progress”. Sellepärast hääletasin antud resolutsiooni poolt.
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Hääletasin selle komisjoni esitatud programmi "Progress” 2010. aasta tööplaani eelnõu vastu oleva resolutsiooni poolt, sest komisjon on ilmselgelt ületanud oma pädevust. Ta on püüdnud jaotada programmi "Progress” eelarvelisi vahendeid ümber mikrokrediidirahastule enne, kui Euroopa Parlament on oma otsuse langetanud. Komisjon peab austama Euroopa Parlamendi õigust ja ootama programmi "Progress” aasta tööplaani eelnõu esitamisega seni, kuni kõik kolm institutsiooni, s.o Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, on jõudnud mikrokrediidirahastu osas kokkuleppele.
Ilda Figueiredo  
Me hääletasime selle resolutsiooni poolt, sest me oleme päri tööhõive- ja sotsiaalkomisjoniga, kes ei nõustu komisjoni otsusega võtta raha programmilt "Progress” ja lisada see mikrokrediidiprogrammi vahenditele. Kui komisjon tahab luua mikrokrediidi süsteemi, peaks ta seda tegema uute vahendite ja mitte programmi "Progress” arvelt.
Igal juhul ei ole Euroopa Parlament mikrokrediidirahastut käsitleva komisjoni ettepaneku läbivaatamist veel lõpetanud ja seetõttu peaks komisjon hoiduma "Progressi” vahendite jaotamiseks vajalike konkreetsete meetmete võtmisest, kuni mikrokrediidirahastuga seotud õigusloomeprotsess on lõppenud.
See on põhjuseks, miks ollakse selgelt vastu komisjoni esitatud programmi "Progress” 2010. aasta tööplaani ja poliitikavaldkondade kaupa koostatud tegevuste loetelu eelnõu vastuvõtmisele.
Me leiame ka, et komisjonil oleks õige programmi "Progress” 2010. aasta tööplaani ja poliitikavaldkondade kaupa koostatud tegevuste eelnõu tagasi võtta ning esitada uus ettepanek.
Lívia Járóka  
Lugupeetud daamid ja härrad! Praeguses ülemaailmse majanduslanguse olukorras on eriline tähtsus lihtsatel finantsvahenditel, mille abil saab rahastada äritegevust, eelkõige vähem arenenud piirkondades või sotsiaalsete rühmade hulgas. Eri riikides ja mandritel toimiv mikrokrediidisüsteem on tõestanud ka, et piisava koolituse ja järelevalve olemasolu korral võib nimetatud süsteem aidata kõige haavatavamaid inimrühmi, kes on sunnitud taluma tööturul äärmiselt keerulisi tingimusi. Komisjoni välja pakutud mikrokrediidirahastu "Progress” on ülimalt oluline samm, millel võiks olla roll sotsiaalselt tõrjutud inimrühmade taaslõimimisel. Kuid seni, kuni komisjoni ja Euroopa Parlamendi vaheline kaasotsustamismenetlus pole lõppenud ning mikrokrediidirahastu eelarve ei ole täiesti selge, oleks komisjonil mõistlik võtta programmi "Progress” 2010. aasta tööplaani kohta koostatud eelnõu tagasi ja mitte esitleda seda kaasotsustajatele juba kindlaks määratud asjana. Nii saab Euroopa Parlament pärast kaasotsustamismenetluse lõppu teha selles olulises küsimuses vabalt vastutustundliku otsuse.
Andreas Mölzer  
Andsin poolthääle resolutsiooni ettepanekule, mis on koostatud mikrokrediidirahastut "Progress” käsitleva komisjoni otsuse eelnõu kohta, sest minu meelest on hädavajalik enne edasiste sammude astumist viia lõpule õigusloomeprotsess. Mis puudutab selle sisu, siis on ütlematagi selge, et ma toetan mõtet luua mikrokrediidirahastu.
Derek Vaughan  
kirjalikult. - Otsustasin toetada käesolevat resolutsiooni ettepanekut, sest olen vastu komisjoni soovitusele vähendada tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi "Progress” rahastamispaket 100 miljoni euro võrra ning jaotada see raha ümber ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastule. Programmi "Progress” on nüüd kolm aastat rakendatud ja selle üldine mõju on olnud kasulik. Mul on hea meel ettepaneku üle luua mikrokrediidirahastu, sest leian, et see aitab anda Euroopa mõningatele kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimrühmadele uue võimaluse, suurendades mikrolaenude pakkumist ja kättesaadavust ning aidates seeläbi inimestel alustada oma äri. Kuid ma ei arva, et programm "Progress” tuleks rahaliste vahendite mikrokrediidirahastule ümber jaotamisega ohtu seada. Ma tahaksin näha mõlema programmi täielikku rakendamist ja sel põhjusel hääletasin ma antud ettepaneku poolt.
Silvia-Adriana Ţicău  
Andsin poolthääle Euroopa Parlamendi resolutsioonile programmi "Progress” 2010. aasta tööplaani ja poliitikavaldkondade kaupa koostatud tegevuste loetelu kohta. Minu arvates on tähtis, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon jõuaksid kõigepealt kokkuleppele ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu "Progress” loomise osas, samuti ühenduse programmi "Progress” muudatusettepanekus. Nende kohaselt tuleks 100 miljonit eurot jaotada ümber, et rahastada uut ELi tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastut "Progress” eesmärgiga täita komisjoni teatises KOM(2009) 257 mainitud "ühist kohustust tööhõive tagamisel”. Leian, et 100 miljoni euro suurune summa ei ole välja pakutud sihtide saavutamiseks piisav. Seetõttu hääletasin ma selle poolt, et komisjon võtaks tagasi otsuse eelnõu programmi "Progress” osaks oleva 2010. aasta tööplaani ja poliitikavaldkondade kaupa koostatud tegevuste loetelu kohta ning komisjoni uus koosseis esitaks uue ettepaneku alles siis, kui Lissaboni leping on jõustunud ning Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on jõudnud kokkuleppele komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ettepanekus (KOM(2009) 0333) ja muutmise ettepanekus (KOM(2009) 0340).
Maria da Graça Carvalho  
Mul on hea meel Euroopa Liidu püüete üle tugevdada oma suhteid Venemaaga, millega aidatakse kaasa suuremale stabiilsusele, turvalisusele ja heaolule Euroopas. Üks kõige tähtsamaid koostöövaldkondi ELi ja Venemaa vahelistes suhetes on konkreetselt energia- ja energiajulgeoleku valdkond. On ülimalt tähtis luua stabiilsus, mis on vajalik ELi liikmesriikidele ja nende tarbijatele energiavarustuse kindluse tagamiseks.
Loodan, et energiadialoog ja eeloleval EL-Venemaa tippkohtumisel võetavad kohustused toovad pikemas perspektiivis kaasa energiasektori suurema läbipaistvuse ja võimekuse ning et kaubandusliku ja majandusliku koostöö kaudu aitab see sektor omakorda luua kahe bloki vahel uusi olulisi suhteid. Sama tähtis on ELi ja Venemaa vaheline koostöö kliimamuutuste vallas, et kindlustada ülemaailmse lepingu sõlmimine Kopenhaageni konverentsil. Rõhutaksin EL-Venemaa suhete strateegilist olemust ning nende osatähtsust vastastikuse mõistmise ja usalduse tekkimisel, mis on kogu Euroopas rahu ja stabiilsuse loomisel ülimalt tähtis.
David Casa  
kirjalikult. - EL-Venemaa tippkohtumine toimub 18. novembril 2009. Viimastel aastatel on Euroopa Liidu ja Venemaa vahel tekkinud tugevad suhted. Siiski on veel valdkondi, mis vajavad kindlustamist. Arvan, et antud resolutsiooniga on need valdkonnad hästi käsile võetud ning seetõttu hääletasin ma selle resolutsiooni poolt.
Edite Estrela  
Hääletasin kõnealuse resolutsiooni poolt, sest usun, et see vahetult enne Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi toimuv tippkohtumine on eriti tähtis ja tegemist võib olla suurepärase võimalusega tugevdada EL-Venemaa suhteid. Sellel partnerlusel võib maailmas olla otsustav roll, arvestades majandus- ja finantskriisi mõjusid, Kopenhaageni konverentsi ettevalmistusi ning tõsiasja, et tulevikus sõlmitakse varajase hoiatamise süsteemi loomist käsitlev leping, millega tagatakse ELi ja Venemaa vahel suurem energiajulgeolek ja soodustatakse seeläbi edasist koostööd antud valdkonnas.
Diogo Feio  
Ajal, mil taasühendatud Euroopa tähistab Berliini müüri langemise 20. aastapäeva, on EL-Venemaa suhetel eriline tähtsus ja need väärivad hoolikat kaalumist.
Praegu on selge, et pärast raudse eesriide kadumist maad võtnud vabadusest ja demokraatiast põhjustatud optimism on talunud mitmeid tagasilööke ning Venemaa on kaugel õigusriigi põhimõtetest lähtuvast demokraatiast, mida tol ajal ette kujutati ja mida kõik endiselt soovivad. Sellest tulenevalt on üksnes loomulik, et muutuste aeglus on inimesi kainestanud.
Lisaks sellele pean sügavalt hukka mõistma Euroopa vasakpoolsete revisionistlikke püüdeid varjata kommunismi jälke kuritegusid ja kujutada mineviku maailma täiuslikuna, solvates nii nende mälestust, kes võitlesid inimeste vabastamise eest nõukogude totalitarismi alt.
Kõnealune tippkohtumine on ELi võimalus tugevdada suhteid Venemaaga ja teha seda järjekindlalt mõlemale poolele tulutooval viisil, unustamata näiteks energia-, kaitse-, demokraatia- ja inimõigusteküsimustes vajalikku vankumatust ja ettevaatlikkust.
Sahharovi auhinna andmine organisatsioonile Memorial näitab, kui palju tuleb veel teha, ja tõestab, et siinne parlament pöörab Venemaale suurt tähelepanu. Loodan, et teised Euroopa institutsioonid järgivad Euroopa Parlamendi eeskuju.
Ian Hudghton  
kirjalikult. - Hääletasin Venemaad käsitleva resolutsiooni poolt. Venemaa on üks ELi tähtsamaid partnereid ning on väga oluline, et ELi ja Venemaa vahel oleks tugev töösuhe. Eeloleval Stockholmis toimuval tippkohtumisel arutatakse hulka ELile, Venemaale ja tegelikult kogu maailmale olulisi küsimusi ning täna edastas Euroopa Parlament ühtse sõnumi, milles tuuakse esile suurimat huvi ja muret tekitavad valdkonnad.
Jean-Marie Le Pen  
Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Kahtlemata on Venemaa ainus riik maailmas, kes ei ole teie juures kunagi heas kirjas ning kelle nõudmisi, vajadusi ja tundlikke küsimusi te süstemaatiliselt varjate. On tõsi, et peaaegu 50 aastat hoidis Nõukogude Liit poolt Euroopat oma ikkes, vabaduspüüded suruti tankidega veriselt maha Budapestis 1956. aastal, Prahas 1968. aastal, Poolas ...
Tol ajal aga oli teie hukkamõist hoopis tagasihoidlikum, kui seda üldse oli! Isegi Berliini müüri langemisel 1989. aastal, kui paljud Euroopa juhid lootsid ja palusid, et kommunism kujundataks lihtsalt ümber ja status quo jääks püsima? Nagu 20. sajandi kõige verisemat diktatuuri ja 150 miljonit hukkunut saaks ümber kujundada!
Kuid Venemaa ei ole NSVL. Tegemist on suure riigiga, kellega me peame looma eelissuhted sellepärast, et meil on ühised huvid ja me saame neist suhetest vastastikku kasu, aga eelkõige sellepärast, et erinevalt Türgist moodustab Venemaa geograafiliselt, kultuuriliselt, vaimselt ja tsiviliseerituselt kahtlemata osa Euroopast.
Nuno Melo  
Eelolev EL-Venemaa tippkohtumine toimub 20 aastat pärast Berliini müüri langemist. Selle sündmuse sümboolsus meenutab meile kahte põhilist ideed, mis peavad olema esmatähtsad.
Esiteks on vabadus, põhiõiguste austamine, demokraatia, rahu ja riikide iseseisvus väärtused, mis peavad jääma täielikult kehtima ning suunama Euroopa Liidu sise- ja välispoliitikat, ning need peaks suunama ka Venemaa-sugust riiki, kellel on ja peabki olema rahvusvahelises kogukonnas väga oluline roll. Kuid murega pean ma märkima, et Venemaa ei ole näidanud end riigina, kes neist väärtustest lähtub.
Viimased 20 aastat tuletavad meile meelde ka, et Euroopa suhted Venemaaga on nüüd teistsugused, sest nad põhinevad dialoogil. Venemaa ei ole Euroopa liitlane, kellega meil on ühised väärtused. Ta on naaber, kellega meil on ühine geograafiline piirkond, lahkarvamused ja samad huvid, nagu näiteks olukord Afganistanis. Tulevikus uue koostöölepingu koostamisel peame me lähtuma just säärasest tegelikkusest. Kommunismi langemine ei tähenda erimeelsuste kadumist, aga kõnealustes suhetes tähendab see siiski vastasseisu kadumist.
Willy Meyer  
EL ja Venemaa kannavad suurt vastutust terve Euroopa stabiilsuse, turvalisuse ja heaolu eest.
Üks ELi ja Venemaa vahelise Lähis-Ida neliku raames tehtava koostöö eesmärk peaks olema Iisraeli survestamine, et ta täidaks lepinguid, peataks asunduste rajamise ja taastaks läbirääkimised eesmärgiga leida kiire lahendus iseseisva Palestiina riigi loomiseks. Meie arvates peaks välissuhted põhinema kõikide riikide iseseisvuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisel, mitte mõjusfääride loomisel.
Meil on hea meel, et jätkuvalt vahetatakse arvamusi inimõiguste kohta Venemaal. Kuid me võtame arvesse Venemaa väljendatud muret inimõiguste rikkumiste pärast ELis, eriti seoses vene keelt rääkiva vähemusega Balti riikides.
Hoidusin selle resolutsiooni üle hääletamast, sest Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon on vastu kõikidele sammudele, mis võiksid tuua kaasa uue võidurelvastumise. Me oleme vastu USA plaanidele paigaldada ELi liikmesriigi territooriumile raketikilp. Me ei poolda ka USA-Venemaa-EL-NATO ükskõik, millises vormis koostööd raketitõrjesüsteemi rajamisel.
Andreas Mölzer  
Kuigi EL-Venemaa tippkohtumist käsitleva resolutsiooni ühisettepanekus viidatakse teatud punktides meie tähtsatele vastastikustele sidemetele ja ühistele huvidele, tähendab see vastuvõetamatut sekkumist siseasjadesse. Ettepanekuga üritatakse keelata Venemaal üksikute ELi liikmesriikidega energiaprojektide teemal läbirääkimiste pidamine. ELi ühekülgne arvamus konfliktist Gruusias, millega liit toetab selgelt viimast, on vastuolus ELi rolliga olla õiglane ja sõltumatu vaatleja. Antud ettepaneku üldine toon ei aita parandada suhteid kõnealuse Euroopa jaoks tähtsa riigiga. Seetõttu hääletasin selle resolutsiooni ettepaneku vastu.
Franz Obermayr  
Muidugi on Venemaal demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise osas puudujääke. Sellele vaatamata usun ma siiski, et me ei peaks sekkuma ennastimetlevalt teiste riikide sisepoliitikasse, eriti arvestades seda, et EL ei ole kaugeltki mitte olukorras, kus ta võiks pidada end eeskujulikuks demokraatiaks. Leian, et meie ühekülgne arusaam konfliktist Gruusias on samuti viga. Neil kaalutlustel hääletasin EL-Venemaa tippkohtumist käsitleva resolutsiooni ettepaneku vastu.
Czesław Adam Siekierski  
Pooldasin resolutsiooni EL-Venemaa tippkohtumise kohta, sest eelolev Stockholmis toimuv Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumine on võimalus mõelda läbi selle strateegilise koostöö kõige tähtsamad probleemid. Venemaa Föderatsiooniga peetavaks dialoogiks tõhusa valemi väljatöötamine nõuab Euroopa Liidu liikmesriikidelt ühetaolist ja ühtset poliitikat. Me peame hoidma meeles, et selleks, et mainitud idee saaks tõelisuseks, ei tohi me lähtuda konkreetsete liikmesriikide huvidest. Ühetaolise ja ühtse poliitika mõte saab Euroopa energiapoliitika kindlustamise taustal erilise tähtsuse. Selles küsimuses peavad Euroopa Liidu ühised huvid olema tähtsamad kui püüded hoolitseda suhetes Venemaaga isiklike huvide eest.
Veel üks Euroopa Liidu ja Venemaa vahelistes suhetes tähtis teema on idapartnerluse küsimus. Venemaa peaks mõistma, et see projekt ei ole suunatud Venemaa vastu. Strateegia väljatöötamine selleks, et tagada piirkonnas stabiilsus ja areng, on kasulik nii ELi riikidele kui ka Venemaale. Kahepoolsetes suhetes on oluliseks proovikiviks ka selle hindamine, kuidas järgitakse Venemaal inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid. ELi riigid peaksid endalt küsima, kas mõningaid Venemaa toiminguid on rangelt euroopalikus mõttes võimalik mõista täiesti demokraatlikena.
Peter Skinner  
kirjalikult. - ELi ja Venemaa vahelised suhted hõlmavad ilmselgelt enamat kui lihtsalt kaubandust. Inimõiguste olukord Venemaal on paljudele kodanikele kogu ELis esmaseks mureküsimuseks. Vaesus ja kuritegevus meenutavad Venemaal endiselt paljudele, eriti eakatele inimestele, tihti nõrka majanduslikku olukorda.
Demokraatlikke reforme soovivatele isikutele on selge ka, et säärasele julgusele/teisitimõtlemisele vastatakse tagakiusamise ja mõnikord äärmusliku vägivallaga. Ajakirjanikele ja rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste aktivistidele tuleb anda igas demokraatlikus süsteemis tagatud suurimad õigused ja kindlaim kaitse. Makšarip Auševi mõrv rõhutab seda jõhkrust, millega kahjuks protestidele vastu astutakse.
Bogusław Sonik  
Möödunud aastal alanud läbirääkimised Venemaaga on hetkel pooleli. Läbirääkimisi peetakse uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu üle ning neis võetakse arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Vene Föderatsiooni vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut. Euroopa Parlamendis on alati rõhutatud näiteks inimõigusi, energiajulgeolekut ja vähemuste õigusi puudutavate küsimuste tähtsust ning ka seekord ei tohi nende tõstatamist tippkohtumisel ära jätta. Head suhted Venemaaga on Euroopa Liidu jaoks väga olulised, sest Venemaa on suhetes Euroopaga tähtis ja väärtuslik partner, kuid mingil juhul ei tohi lubada olukorda, kus EL ei tohiks esitada Vene Föderatsioonile ebamugavaid küsimusi. Eriti väärib mainimist Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud EL-Venemaa Stockholmis toimuvat tippkohtumist käsitleva resolutsiooni muudatusettepanek 3, mis lisab resolutsiooni uue punkti 9a: "rõhutab, et ELi ja Venemaa Föderatsiooni vaheliste infrastruktuuriühenduste arendamine on kasulik mõlemale poolele ning seetõttu tuleks seda ergutada ning seda tuleks teha võimalikult väikeste majanduslike ja keskkonnakuludega; nõuab tungivalt, et Venemaa lähtuks energiakoostööprojektides ELiga energiaharta aluspõhimõtetest”.
Üksnes kõikide liikmesriikide, sealhulgas nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni, ühtne seisukoht saab anda uuele ELi ja Venemaa vahelist koostööd käsitlevale raamlepingule lõpliku kuju.
David Casa  
kirjalikult. - Alzheimeri tõbi ja teised neurodegeneratiivsed haigused mõjutavad uskumatult paljusid Euroopa Liidu kodanikke. Praegu on nende haiguste ennetamise ja ravi kohta vähe teavet. Kuna mainitud haigused on tõsised, on ülimalt oluline teha rohkem ära vastavate küsimuste lahendamiseks ELi tasemel. Seetõttu hääletasin antud raporti poolt.
Nessa Childers  
kirjalikult. - Hääletasin resolutsiooni poolt, sest Alzheimeri tõvega võitlemine on Euroopas tähtis. Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni liikmena olen harjunud kulutama aega ja tegema jõupingutusi mingi küsimuse lahendamiseks praegu, et tuua kasu tulevastele põlvedele. Kuna Euroopa rahvastik vananeb, hakkab Alzheimeri tõbi kogu Euroopas rohkem levima. Seetõttu on eluliselt vajalik, et Euroopa Parlament tegeleks selle probleemiga praegu, et püüda korvata kahju, mida Alzheimeri tõve laiem levik põhjustab.
Edite Estrela  
Andsin poolthääle resolutsiooni ettepanekule teadustegevuse ühise kavandamise kohta võitluseks neurodegeneratiivsete haiguse vastu, sest usun, et nende haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve, uurimise edendamiseks on vaja Euroopa tasemel meetmeid tõhustada. Kuna Alzheimeri tõbe või sellega sarnaseid haigusi põeb 7,3 miljonit inimest (arv, mis aastaks 2020 tõenäoliselt kahekordistub), on neurodegeneratiivsete haiguste ennetamine, varajane diagnoosimine ja ravi eriti tähtis.
Leian, et Lissaboni lepingu artikli 182 lõige 5, milles nähakse Euroopa teadusruumi rakendamiseks ette kaasotsustamismenetlus, oleks kohasemaks õiguslikuks aluseks tulevikus teadusvaldkonnas astutavate sammude ühisele kavandamisele Euroopa Parlamendi suurema kaasatuse kaudu.
Ilda Figueiredo  
Me hääletasime antud resolutsiooni ettepaneku poolt, sest oleme teadlikud sellest, et neurodegeneratiivseid haigusi, näiteks Alzheimeri ja Parkinsoni tõbe, põeb rohkem kui seitse miljonit Euroopa Liidu riikides elavat inimest.
Ka meil on hea meel komisjoni esildatud katseprojekti üle teadustegevuse ühiseks kavandamiseks antud valdkonnas, kuigi meie arvates ainuüksi sellest ei piisa. Kuid me mõistame selle kasulikkust teadustöö killustumise vähendamisel ning oskuste, teadmiste ja rahaliste vahendite kriitilise massi ühendamisel.
Tähtis on täiendav areng, eelkõige mitut teadusharu koondava lähenemisviisi kaudu, mis hõlmab sotsiaalteaduslikke uuringuid patsientide ja nende perede heaolu kohta, samuti ajutegevuse seisukohalt tervislike eluviiside edendamise ning rahvastiku üldiste elutingimuste ja tervisliku seisundi märkimisväärse parandamise kaudu.
Me oleme teadlikud sellest, et neurodegeneratiivsed haigused, näiteks Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi on üheks suuremaks proovikiviks vaimse tervise valdkonnas ning võitluses nimetatud haiguste vastu tuleb seepärast tegeleda kolmikprobleemiga: hoolitseda igapäevaselt üha kasvava arvu patsientide eest, parandada tingimusi, milles vastavat hooldust paljuski pakutakse, see tähendab perede ja hooldajate ulatuslikumat toetamist, ning eraldada hulga rohkem vahendeid teadustegevuseks, et patsientide arv hakkaks vähenema.
Sylvie Guillaume  
Neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi on olulised pikaajalise invaliidsuse põhjustajad. Neid haigusi põeb rohkem kui seitse miljonit eurooplast, kusjuures see arv võib rahvastiku vananemise tõttu lähikümnenditel kahekordistuda.
Seetõttu toetan ma iga sellise süsteemi üleeuroopalist rakendamist, mis võimaldab meil nii ühiskondlikul kui ka rahvatervise tasandil teha rohkem neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri ja Parkinsoni tõve mõjudega toimetulekuks. Hetkel ei ole tõepoolest olemas ravi neurodegeneratiivsete haiguste vastu, kuid ometi on tegemist ühe Euroopa suurima probleemiga vaimse tervise valdkonnas ja sellega tuleb võidelda kõige kohasemaid vahendeid kasutades.
Ian Hudghton  
kirjalikult. - Toetan täielikult neurodegeneratiivseid haigusi käsitlevat resolutsiooni ja mul on hea meel selle üle, et EL on välja pakkunud kõnealuse valdkonna koordineerimise. Dementsus on kogu Euroopas tohutu probleem ning selle all kannatavad miljonid inimesed ja perekonnad. Terves ELis on ligikaudu seitse miljonit dementset inimest, umbes 70 000 neist Šotimaal, kusjuures nimetatud arvud tulevikus tõenäoliselt suurenevad. Komisjon on sõnaselgelt tunnustanud Šotimaad kui ühte vähestest riikidest, kes on juba teinud algust riikliku dementsusestrateegiaga. Šotimaal juba tehtud töö sobib kenasti kokku ELi ettepanekutega ning ühiselt suudame me Alzheimeri tõbe ja teisi degeneratiivseid haigusi ka paremini mõista ja aidata neid ennetada.
Elisabeth Morin-Chartier  
Andsin oma poolthääle resolutsioonile teadustegevuse ühise kavandamise kohta võitluseks neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu, sest ma leian, et on oluline kiirendada liikmesriikide ühist teadustööd seoses nimetatud haigustega. Ei tohiks unustada, et ligikaudu 7,3 miljonit inimest Euroopas põeb Alzheimeri tõbe või muud sarnast haigust, kusjuures aastaks 2020 see arv tõenäoliselt kahekordistub. Kahjuks ei ole haigust hetkel võimalik välja ravida ning piiratud on ka selle ennetamise ja ravialased teadmised. Seetõttu soovitan liikmesriikidel ühendada oma ressursid ja jõupingutused, et koos teadustegevust edasi arendada, sest eurooplastena koostööd tehes oleme nende haigustega võitlemiseks paremas olukorras. Lisaks sellele kutsun Euroopa teadusministreid üles asuda 3. detsembril sarnasele seisukohale. Soovin märkida ära ka selle, et rohkem kui kunagi varem tahavad Euroopa Parlamendi liikmed osaleda teadustegevuse ühise kavandamisega seotud tulevastes toimingutes ja seda Lissaboni lepinguga teadustegevuse jaoks ette nähtud õigusloomeprotsessi, nimelt kaasotsustamismenetluse kaudu.
Franz Obermayr  
Ligikaudu seitse miljonit inimest Euroopas põeb neurodegeneratiivseid haigusi. Arvestades Euroopa järjest vananevat elanikkonda, võib see arv mõne lähikümnendi jooksul kahekordistuda. Lisaks sellele on kurb tõsiasi, et neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas hetkel kättesaadavad ravimeetodid üksnes aeglustavad haiguse kulgu, mitte ei püüa seda ennetada või tegelikult välja ravida. Dementsus ja sellega seotud haigused, eelkõige Alzheimeri tõbi, põhjustavad tervishoiukulude tohutu tõusu - ühele dementsust põdevale patsiendile kulub aastas hinnanguliselt 21 000 eurot. Lisakulud tekivad ka kõnealuste haigustega seotud probleemide tõttu, sest patsiendid kipuvad uute, kehaliste kaebustega arsti poole mitte pöörduma ning sageli on patsientide reaktsioon ravile arusaamatu. Euroopa seisab siin vastakuti tohutu tervishoiupoliitika mureküsimusega, mille puhul on kindlasti kasulik vahetada ühise, üleeuroopalise teadusalase raamtegevuse käigus teadmisi ja parimaid tavasid protseduuride ja meetodite kohta. Sellest tulenevalt toetan ma resolutsiooni ettepanekut.
Frédérique Ries  
Tõelise rahvatervisealase probleemina on neurodegeneratiivsed haigused ja eelkõige Alzheimeri tõbi peamised haigused, mille korral vajavad üle 65-aastased inimesed kestvat kliinilist hooldust. Alzheimeri tõbi on haigus, mis muutub Euroopa rahvastiku eeldatava vananemise tõttu vältimatult üha tavalisemaks - praegu põeb seda haigust seitse miljonit eurooplast, kusjuures lähikümnendite jooksul see arv tõenäoliselt kahekordistub.
Seetõttu on oluline kooskõlastatud tegevus ELi tasandil. Sellest tulenevalt nõuab Euroopa Parlament nn kodanike hääle kõlarina täna vastu võetud resolutsiooniga teadustegevuse koordineerimist selles valdkonnas. On selge, et esmatähtsaks tuleb pidada mitut teadusharu hõlmavat lähenemisviisi, mis ühendab diagnoosimise, ennetamise, ravi ning patsientide ja nende perede toetamise.
Samuti peame vastama teadlaste palvele leida rohkem vabatahtlikke kliinilistesse uuringutesse, kui me tahame aidata kaasa sellele, et kognitiivsete häirete raviks tuuakse turule tõhusad ravimid. Sellega seoses tuleb korraldada perekondadele suunatud väga ulatuslik teabekampaania.
Teise asjana on patsientide paremaks toetamiseks ja eelkõige nende sümptomite avaldumise edasilükkamiseks vajalik mitmekesistada nende intellektuaalset tegevust ja hoida nende vaimu iga päev erksana.
Elena Oana Antonescu  
Leian, et kodanikke, äriühinguid, vabaühendusi ja kõiki teisi asutusi tuleb Euroopa Ombudsmani rollist ja ülesannetest võimalikult põhjalikult teavitada, sest see võib aidata vähendada nende esitatavate kaebuste arvu, mille lahendamine ei kuulu kõnealuse institutsiooni pädevusse. Üldiselt on kodanike teadmised ombudsmani kohta piiratud.
Uue veebilehe avamine 2009. aasta alguses on rõõmustav meede. Kuid ma arvan, et jõupingutusi kodanikele parima võimaliku teabe andmiseks tuleb tõhustada. Seetõttu on mul hea meel raportööri ettepaneku üle koostada interaktiivne juhis, mis võimaldab kodanikel leida võimalikult palju teavet selle kohta, kuidas kaebust esitada ja leida kergesti õige viis nende ees seisvate probleemide lahendamiseks.
Elena Băsescu  
kirjalikult. - (RO) Hääletasin Chrysoula Paliadeli raporti poolt, sest ma leian, et see on täielik ja üksikasjalik ülevaade sellest, mida Euroopa Ombudsman teeb kodanike kaebuste menetlemisel ja lahendamisel.
Samas tahan tunnustada Nikiforos Diamandourost kogu 2008. aastal tehtud töö ja rekordilise arvu lahendatud juhtumite eest. Euroopa Ombudsman on ülimalt tähtis institutsioon, sest see toob Euroopa Liidu selle kodanikele lähemale. Ombudsman tagab, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused tegutsevad kodanike huvides läbipaistvalt, õiglaselt, nõuetekohaselt, kedagi diskrimineerimata ja menetluskorda täielikult järgides.
2008. aastal registreeritud vastuvõetamatuks peetud kaebuste arv on väga suur ja varasemate aastatega võrreldes tõusuteel. Sellepärast arvan, et kõikides liikmesriikides peaksid toimuma asjakohased, kestvad ja jõulised teabekampaaniad. Kuna Euroopa kodanikud ei tea, millise isikuga on neil oma õiguste rikkumise korral kõige parem ühendust võtta, pöörduvad nad väga sageli põhjendamatult Euroopa Ombudsmani poole. Kuid Euroopa Ombudsman saab lahendada vaid Euroopa Liidu institutsioonide töös esineva haldusomavoli juhtumeid. Euroopa Ombudsmani ja ELi institutsioonide vahelist koostööd tuleb parandada.
Carlos Coelho  
Antud raport annab selge ja igakülgse ülevaate Euroopa Ombudsmani 2008. aasta tegevusest. Selle uus küljendus ja statistiliste andmete uus esitusviis on aidanud muuta aruande varasematest selgemaks ja arusaadavamaks.
Ombudsman registreeris talle esitatud kaebuste arvu kasvu, kuigi 2008. aastal saadud 3406 kaebusest kuulus tema pädevusse vaid 802. Minu meelest on väga rõõmustav, et sõbralik lahendus leiti 36%-l lõpetatud juhtumitest. Arvan, et vastuvõetamatute kaebuste arv on endiselt liiga suur ja Euroopa kodanike hulgas tuleb läbi viia teabekampaania, et tõsta nende teadlikkust ombudsmani ülesannetest ja pädevusest.
Üks Euroopa Ombudsmani ülesandeid on tagada, et ELi õigusaktidega kodanikele antud õigusi järgitakse liidus igal tasandil ning ELi institutsioonid ja asutused täidavad kõige rangemaid haldusnorme. On tähtis kindlustada, et kodanikud saavad oma järelepärimistele, kaebustele ja petitsioonidele kiired ja põhjalikud vastused, ning suurendada nende usaldust Euroopa Liidu ja institutsioonide vastu.
Sylvie Guillaume  
Andsin poolthääle Chrysoula Paliadeli raportile Euroopa Ombudsmani, Nikiforos Diamandourose tegevuse aastaaruande kohta, sest see võimaldab rakendada Euroopa otsustusprotsessi iga päev nii, et suurim kaal antakse läbipaistvuse põhimõttele ja otsuseid langetatakse võimalikult kodanikulähedaselt.
Tegemist on kõikjal Euroopas asuvate ja Euroopa institutsioonide haldusomavoliga kokkupuutuvate kodanike, äriühingute ja organisatsioonide jaoks ülimalt kasuliku abivahendiga. Mul on eriti hea meel ombudsmani põhikirja läbivaatamise, eelkõige ombudsmani uurimispädevuse suurendamise üle, mis aitab tagada, et kodanikud võivad täielikult usaldada tema suutlikkust nende kaebusi põhjalikult ja piiranguteta uurida.
Ian Hudghton  
kirjalikult. - Hääletasin Chrysoula Paliadeli Euroopa Ombudsmani tegevust käsitleva raporti poolt. Ombudsman osutab ELi kodanikele olulist teenust ja aitab tagada, et Euroopa institutsioonid tegutsevad nii õigusaktide kui ka laiemate üldpõhimõtete kohaselt. Nende laiemate põhimõtete hulka kuuluvad võrdsus, mittediskrimineerimine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Seega toetasin ma kolleeg Margrete Aukeni muudatusettepanekut, mille eesmärk on haldusomavoli mõiste arusaadavam määratlemine.
Iosif Matula  
Hääletasin Chrysoula Paliadeli Euroopa Ombudsmani tegevust käsitleva raporti poolt, sest leian, et Nikiforos Diamandouros on aidanud väga palju kaasa kodanike probleemide lahendamisele ja Euroopa institutsioonide kodanikele lähendamisele. Samas soovin kiita raportööri raporti koostamiseks tehtud jõupingutuste eest.
Euroopa Ombudsman on mänginud otsustavat rolli Euroopa Liidu otsustusprotsessi ja haldussüsteemi läbipaistvuse ja jälgitavuse suurendamisel. Loodan südamest, et 2008. aastal kriitilise märkusega lõpetatud 44 uurimist vähendavad tulevikus haldusomavoli juhtumeid. Ma pooldan haldusomavoli mõiste laia tõlgendust, nii et see hõlmaks lisaks ebaseaduslikele haldusaktidele ning siduvate normide ja põhimõtete rikkumisele ka näiteks juhtumeid, kus haldusasutused on olnud lohakad, kodanike ees oma kohustusi täites hooletud või tegutsenud läbipaistmatult või rikkunud muid hea halduse põhimõtteid.
Nuno Melo  
Arvestades Euroopa Ombudsmani tähtsat rolli Euroopa Liidu ja kodanike vaheliste suhete läbipaistvuse parandamisel, kordan oma seisukohta, et kõikide ühenduse institutsioonide ja asutuste vahel on loodud asjalikud suhted.
Willy Meyer  
Andsin poolthääle Chrysoula Paliadeli raportile, mis käsitleb Euroopa Ombudsmani tegevuse aastaaruannet, sest leian, et ombudsman on aktiivselt ja tasakaalukalt täitnud oma kohustusi kaebuste uurimisel ja menetlemisel, uurimiste läbi- ja lõpuleviimisel, Euroopa Liidu institutsioonide ja asutustega asjalike suhete hoidmisel ning kodanike teadlikkuse tõstmisel nende õigustest nimetatud institutsioonide ja asutuste suhtes. Euroopa Ombudsmani hea koostöö teiste Euroopa asutuste, eriti Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoniga väärib toonitamist. Seetõttu tahtsime antud raporti poolt hääletamisega toetada ombudsmani rolli välise kontrollimehhanismina ja Euroopa Liidu halduse pideva täiustamise väärtusliku allikana.
Elisabeth Morin-Chartier  
Andsin poolthääle Euroopa Parlamendi resolutsioonile, mis käsitleb Euroopa Ombudsmani 2008. aasta tegevust ja milles rõhutatakse ELi läbipaistmatuse kohta esitatud kaebuste kasvavat arvu. See paneb mind muretsema. Seetõttu toetan ma kõnealust raportit, milles nõutakse ombudsmani tegevuse ulatuslikumat kajastamist. On tõepoolest kahetsusväärne, et 355-st uurimisest, mille ombudsman 2008. aastal lõpule viis, puudutas 36% Euroopa institutsioonide läbipaistmatust, sealhulgas teabe andmisest keeldumist. Minu arvates on oluline juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu vastutustundlik ja läbipaistev haldamine tagab kodanike usalduse Euroopa Liidu vastu.
Joanna Senyszyn  
Toetan täielikult Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa Ombudsmani 2008. aasta tegevuse aruande kohta ning ma hääletasin selle vastuvõtmise poolt. Eriti kasulik on ettepanek luua Euroopa institutsioonide ühine veebileht. Nii saaks huvitatud isikud leida iga teema jaoks õige institutsiooni ning saata kirjad, küsimused ja kaebused sobivasse kohta. See oleks ELi liikmesriikide kodanikele hindamatuks abiks. Hetkel on suuremal osal inimestest eeltooduga probleeme. Inimesed on palju kordi minu juurde tulnud küsimusega selle kohta, kust saada juurdepääs dokumentidele või kuhu esitada kaebus, sest nad ei tea, kelle poole pöörduda. Nad saadavad kirju igale poole ning on kibestunud, kui neile ei vastata, ning ELi institutsioonide töö, sealhulgas haldusmenetluste pikkus, valmistab neile pettumuse. Teisest küljest peab ombudsman asjakohastele kaebustele vastamise asemel n-ö maadlema nende enam kui 75%-ga kaebustest, mis ei kuulu tema pädevusse. Uus veebileht oleks väga hea Euroopa institutsioonide pädevusse kuuluvate valdkondade teejuht. Kuni veebilehe loomiseni palun Euroopa Ombudsmanil edastada iga kaebus otse riigi või piirkonna asjakohaste volitustega ombudsmanile. Toetan ka mõtet viia läbi ulatuslikum teabekampaania eesmärgiga tõsta kodanike teadlikkust Euroopa ombudsmanide võrgustiku liikmete ülesannetest ja pädevusse kuuluvatest valdkondadest.
Elena Oana Antonescu
kirjalikult. - (RO) Meil peavad Nice'i lepingult Lissaboni lepingule ülemineku perioodil olema ELi eelarve kohta selged eeskirjad.
Arvestades seda, et eelolevad kuud on Euroopa Liidu eelarvepoliitika jaoks otsustava tähtsusega ning seda, et Lissaboni lepingu jõustumise järgselt tehakse kuni 2010. aasta alguseni ümberpaigutamisi ja vaadatakse eelarveid läbi, tuleb üleminekuperioodiks kehtestada selgepiiriline kord eelarve täitmise lihtsustamiseks ja paranduseelarvete vastuvõtmiseks. 19. novembril toimuva eelarvealase lepitusmenetluse raames peavad komisjon, Euroopa Liidu nõukogu ja Euroopa Parlament jõudma üleminekusuuniste kehtestamises kokkuleppele. Euroopa Parlamendi delegatsioon peab läbirääkimistel asuma tugevale ja vankumatule seisukohale. Sel põhjusel hääletasin Alain Lamassoure'i raporti poolt.
Diogo Feio  
Lissaboni lepingu jõustumine muudab ELi praegust eelarveraamistikku ja toob kaasa vajaduse kehtestada õigusaktid selle rakendamiseks. See tähendab eelkõige uue mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ning eelarve kehtestamise ja täitmise uusi põhimõtteid reguleeriva finantsmääruse vastuvõtmist, samuti uue institutsioonidevahelise kokkuleppe heakskiitmist. Kuna nimetatud uute meetmete kehtestamise menetlus kestab mitu kuud, olen nõus raportööriga, et vajalikuks osutuvad üleminekusuunised, mis peaksid hakkama kehtima koos lepingu jõustumisega.
Need suunised on olulised selleks, et võimaldada institutsioonidel eelarvet täita ja võtta vastu paranduseelarveid ning, vajaduse korral ka selleks, et menetleda 2011. aasta eelarvet.
José Manuel Fernandes  
Mul on hea meel, et peatselt jõustub Lissaboni leping, mis suurendab Euroopa Parlamendi rolli mitmes valdkonnas, eelkõige aga eelarve valdkonnas. Nõustun Alain Lamassoure'i raportiga eelarvemenetluste üleminekusuuniste kohta ja seetõttu hääletasin selle poolt, sest üleminekumeetmed on vajalikud kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni.
Tahan kiita raportööri temapoolse aktiivsuse ja kvaliteetse töö eest. Rõhutaksin, et üleminekusuunised ei tohi kalduda kõrvale uues lepingus sätestatud üldpõhimõtetest ega ohustada tulevasi õigusloomeprotsesse. Pean juhtima tähelepanu ka vajadusele kärpida paranduseelarvete praegust arvu, mis on liiga suur, ning nõuan tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud mitmeaastast finantsraamistikku sisaldava määruse vastuvõtmiseks ja finantsmääruse kohandamiseks.
João Ferreira  
Raport keskendub Lissaboni lepingu jõustumisega seotud eelarvemenetluste üleminekusuunistele. Eelarvemenetlusse tehtud muudatuste tõttu nõuab lepingu - mille vastu me olime ja oleme jätkuvalt - jõustumine kõnealuste üleminekumeetmete vastuvõtmist, sest Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve kiidetakse heaks veel Nice'i lepinguga ette nähtud korras. Seega ei ole antud raporti teema mitte Lissaboni leping ise, vaid vajadus kehtestada kord, mis teeb võimalikult 2010. aasta eelarve rakendamise.
Kuna me oleme nimetatud vajadusest teadlikud, hääletasime kõikide nende raporti muudatusettepanekute vastu, mis lõppkokkuvõttes takistaks eelarve täitmist, sest see oleks ülimalt halb. Siiski ei saa me anda poolthäält raportile, kus on kohe esimeses punktis öeldud, et Euroopa Parlament "tunneb heameelt, et Lissaboni leping peatselt jõustub”. Meie seisukoha tingib kõige elementaarsem põhimõttekindlus, arvestades, et leping toob Euroopa tulevastele töötajatele ja kodanikele kaasa väga ebasoodsaid tagajärgi põhjustel, mida me oleme mitmel juhul selgitanud, ning selle ratifitseerimine oli äärmiselt ebademokraatlik. Sellest tulenevalt hoidusime hääletamisest lõpphääletusel.
Bruno Gollnisch  
Lissaboni lepinguga kehtestatud uued eelarvemenetlused on kahtlemata see, mis tõesti muudab Euroopa Liidu institutsionaalses mõttes üliriigiks. Seda seetõttu, et kuigi ühenduse eelarvetesse panustavad põhimõtteliselt endiselt riigid oma riiklike maksude kaudu, hääletatakse eelarve üle edaspidi ilma, et liikmesriikide valitsustel oleks võimalik öelda lõplik sõna.
Erilist muret valmistab see seoses põllumajandusega, mis ei ole enam kohustuslik kulu ja mis tuuakse kahtlemata ohvriks siinse parlamendi nn püsiklientuuri tujudele. Lisaks sellele põhiprobleemile on uute menetluste viivitamatu rakendamise tahumatu planeerimine vastuvõetamatu. Praegusel kriisiajal ei saa poliitiliselt tundlikes küsimustes mängida Euroopa maksumaksjate rahaga. Meil on vaja korrektselt läbi räägitud finantsmäärust ja institutsioonidevahelist kokkulepet, mis siis, et see võtab aega.
Vahepeal peame jätkama olemasolevate meetodite ja menetluste rakendamist ning lükkama tagasi kõik parandusettepanekud või ümberpaigutamised, mis ei ole hädavajalikud.
Cătălin Sorin Ivan  
Lissaboni lepingu jõustumine toob kaasa märkimisväärseid muutusi mitmes valdkonnas, kõigepealt eelarvemenetlustes. Suureks kasuks on raport, mis tagab ülemineku ühelt, praegu rakendatavalt menetluselt teisele, uues lepingus ette nähtud menetlusele. Just sel põhjusel pidasin kohaseks kogu raportit toetada. Raportis sätestatud eelarvemenetluste suunised lihtsustavad kolme asjaomase institutsiooni eelarvealaseid toiminguid, et eelarvet saaks tõhusalt täita, eelkõige seoses selles tehtavate ümberpaigutamistega. Raportööri algatusel esitatud taotlus kohandada finantsmäärust võimalikult kiiresti Lissaboni lepingust tuleneva uue korraga on teine hädavajalik meede. Lisaks sellele eeldame, et 19. novembriks määratud eelarvealase lepitusmenetluse käigus läbi kaalutavad üleminekusuunised võetakse vastu enne nõukogu teist lugemist ja oleme veendunud, et nendele omistatakse kohane tähtsus.
Petru Constantin Luhan  
Lissaboni leping toob kaasa suure hulga muudatusi, sealhulgas väga olulisi eelarvealaseid muudatusi, eelkõige kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamise lõppemise. 2010. aasta eelarve võeti vastu vana lepingu kohaselt, kuid kuni 2011. aasta eelarvemenetluse rakendamiseni võib juhtuda, et institutsioonidel on enne Lissaboni lepingu jõustumist vaja tegeleda eelarve täitmisega, võtta vastu paranduseelarveid ja alustada 2011. aasta eelarvemenetlust.
Alain Lamassoure'i raport määrab kindlaks piirid ja tingimused, mille raames võib Euroopa Parlament volitada asjakohast komisjoni pidama läbirääkimisi 19. novembril toimuvas eelarvealases lepitusmenetluses. Tunnen heameelt rekordilise ajaga koostatud raportis kajastuvate sammude üle. Tunnustan komisjoni, et antud üleminekueeskirjad esitati meile kiiresti.
Andreas Mölzer  
kirjalikult. - (DE) Nähes paranduseelarvete liiga suurt arvu, võib tekkida mulje, et EL ei ole võimeline planeerima. On selge, et see arusaam ei oleks täiesti ekslik. Mõelge kas või järjest kasvava eelarvega ELi ametite üha tihedamale võrgustikule ning sellega kaasnevale võimalikule pädevuse kattuvusele ja topelttööle. See kehtib ka Lissaboni lepingu alusel loodava uue välisteenistuse kohta, mille tarvis tuleb ELi eelarve kujundada selliseks, et ühelt poolt ei tooks uus süsteem kaasa kattuvusi, vaid võimaldaks lõigata kasu koostoimest, ning teiselt poolt ei saaks mööda hiilida parlamentaarsest kontrollist ega ignoreerida liikmesriike ning kärpimata jääks riigi pädevus. Arvestades, et Lissaboni leping on kohe jõustumas, on antud paranduseelarve toores, sest tundub, et õige mitmed küsimused on endiselt lahendamata. Seetõttu hääletasin ma selle vastu.
Elisabeth Morin-Chartier  
Andsin poolthääle resolutsioonile, mis käsitleb kolleegi ja eelarvekomisjoni esimehe Alain Lamassoure'i koostatud raportit. Tegelikult nõutakse antud raportis, et Euroopa Parlamendi uut pädevust austataks alates Lissaboni lepingu jõustumisest ja sellepärast on vahepealseks ajaks kuni nimetatud lepinguga ette nähtud uute eelarvealaste eeskirjade rakendamiseni vaja üleminekunorme. Uus leping annab Euroopa Parlamendile eelarve kehtestamisel nõukoguga võrdse pädevuse, isegi nn kohustuslike kulude osas (põllumajandus ja rahvusvahelised lepingud), mille suhtes langetasid siiani otsuseid üksnes liikmesriigid. Euroopa Parlamendi uusi volitusi ei saa rakendada enne uue lepingu üldsätete järgimiseks vajalike menetlusnormide vastuvõtmist. Antud raportis rõhutatakse, et tekkinud olukord on murettekitav ning ma ei taha, et nõukogu ja komisjon jätkaksid vahepealsel ajal oma tegevust tavapärasel moel. Seetõttu nõuan, et üleminekunormid võetaks vastu viivitamata ning seda saaks teha järgmisel nõukogu ja Euroopa Parlamendi kohtumisel, kus arutatakse 2010. aasta eelarvet ...
