Kolektivní přeshraniční správa autorských práv (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je rozprava o ústním dotazu pana Giuseppe Garganiho jménem Výboru pro právní záležitosti o dalším postupu v návaznosti na usnesení EP o kolektivní přeshraniční správě autorského práva (zpráva Lévaiové - B6-0381/2007) adresovaným Komisi.
Cristian Dumitrescu  
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, 13. března 2007 přijal Evropský parlament na plenárním zasedání usnesení k doporučení Komise ze dne 18. října 2005 o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby.
V tomto usnesení Parlament vyzval Komisi, aby objasnila, že usnesení z roku 2005 se uplatňuje výhradně na on-line prodej prodeje hudebních nahrávek, a aby co nejdříve po konzultaci se zainteresovanými stranami předložila návrh pružné rámcové směrnice, kterou má přijmout Parlament a Rada v rámci postupu spolurozhodování o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby, a brala při tom v úvahu specifičnost digitální éry a ochraňovala evropskou kulturní rozmanitost.
Parlament také zdůraznil, že navrhovaná směrnice by v žádném případě neměla poškozovat konkurenceschopnost tvůrčích podniků, účinnost služeb poskytovaných kolektivními správci práv nebo konkurenceschopnost podniků zaměřených na uživatele, zejména malé nositele práv a uživatele, a že by měla na druhé straně zaručit nositelům práv vysoký stupeň ochrany a rovného zacházení; zaručit, aby měla zákonná ustanovení skutečný, významný a přiměřený dopad na účinnou ochranu všech kategorií nositelů práv; zdůrazňovat využívání alternativního řešení sporů; zajistit demokratické, transparentní a odpovědné řízení kolektivních správců práv; podpořit kreativitu a kulturní rozmanitost; dovolit pouze spravedlivou a kontrolovanou soutěž bez územních omezení, ale s nezbytnými a vhodnými kvalitativními kritérii; zohlednit zájmy uživatelů a trhu; odpovídajícím způsobem uspokojit budoucí potřeby efektivního on-line trhu a podpořit rozvoj zákonných on-line hudebních služeb.
Dnes se Evropský parlament ptá Komise, jaké kroky podnikla ve smyslu požadavků tohoto usnesení.
Joe Borg
člen Komise. - Vážený pane předsedající, rád bych poděkoval Evropskému parlamentu za projevený zájem týkající se přeshraniční správy autorského práva a doporučení o on-line hudebních službách z roku 2005. Cílem tohoto doporučení Komise z roku 2005 o on-line hudebních službách je umožnit hudebnímu trhu v Evropě rozvoj v digitálním prostředí. Jeho cílem je vytvořit rámec, ve kterém se vytvoří nejlepší nový on-line model poskytování licencí k hudebním dílům na základě vzájemných dohod jednotlivých subjektů na trhu. To by mělo umožnit autorům, skladatelům a hudebním vydavatelstvím získat spravedlivý podíl na distribuci svých on-line děl.
Doporučení nepředepisuje žádný konkrétní model EU poskytování licencí a zavádění jeho zásad se ponechává na trhu. Přesně dva roky od schválení doporučení Komise posuzuje vývoj on-line postupů poskytování licencí v hudebním odvětví v Evropě. Zainteresované strany jsou vyzývány, aby předložily připomínky ke vznikajícím trendům v poskytování licencí k 1. červenci 2007. Komise obdržela 88 odpovědí od zúčastněných stran, jako jsou organizace kolektivních správců, autoři, tvůrci a uživatelé hudby v členských státech. Jejich přezkum stále probíhá. Až po hloubkovém přezkoumání Komise posoudí další opatření na úrovni politik o provozu on-line organizací kolektivní správy. Z dosud analyzovaných výsledků vyplývá, že většina zúčastněných stran nevidí potřebu pro rámcové směrnice a dávají přednost tržnímu řešení před regulačními zásahy.
V souvislosti s otázkou, zda je doporučení z roku 2005 omezeno na on-line prodej některých nahrávek, by Komise ráda poznamenala, že zásady o transparentnosti a správě stanovené v doporučení by se neměly omezovat na on-line prodej hudby a měly by se vztahovat na všechny činnosti organizací kolektivní správy.
Závěrem se domnívám, že vydávání zákonů na podporu nějakého konkrétního modelu poskytování licencí se při proměnlivosti on-line trhu s hudbou jeví jako unáhlené. Komise bude sledovat vývoj a informovat o něm Parlament a Radu, jak předpokládá doporučení. Veškerá další opatření, pokud budou potřebná, budou úzce koordinována s Evropským parlamentem a Radou.
Manolis Mavrommatis
jménem skupiny PPE-DE. - (EL) Vážený pane předsedající, Evropský parlament 13. března 2007 schválil usnesení o kolektivní přeshraniční zprávě autorských práv.
Parlament ve svém usnesení vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila návrh rámcové směrnice, kterou se řídí kolektivní přeshraniční správa autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby. Rovněž vyzval Komisi, aby objasnila, zda se doporučení z roku 2005 v této oblasti vztahuje výhradně na on-line prodej hudebních nahrávek.
Může Komise informovat Parlament o opatřeních, která doposud podnikla v reakci na žádost Parlamentu?
Může Komise informovat Parlament, zda se řídí stejnými hlavními směry a pokyny vydanými předsedou Barrossem o jednotném, demokratickém, rychlém vývoji sjednocené Evropy? Kdy začne Komise respektovat procesní pravidla Parlamentu a stanovisko schválené většinou jejích 785 poslanců?
Usnesení ze dne 13. března odráží jasné stanovisko Evropského parlamentu o kolektivní přeshraniční správě autorského práva. Doporučení Komise bylo prvním krokem směrem k budoucí správě různých postupů v 27 členských státech. Jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání, který je podle mého názoru příslušným výborem, jsem podporoval význam zajištění rovného zacházení se všemi držiteli práv, ať už jde o spisovatele, skladatele, vydavatele, producenty nahrávek nebo účinkující.
Jinak řečeno, tato otázka se týká milionů držitelů práv v celé Evropě. Situace v současnosti, pokud jde o on-line služby, není považována pro uživatele práv ani pro držitele práv za dostatečně efektivní. Proto jsme se všichni snažili představit Komisi a Radě návrhy, o kterých věříme, že přinesou změnu k lepšímu v kolektivní správě autorských práv.
Úzká spolupráce mezi správci práv musí být zachována ku prospěchu všech stran. Pirátství je největším problémem, kterému dnes čelí hudební průmysl. Tři důvody pro šíření pirátství v mezinárodním měřítku jsou technologická zařízení na nízkonákladové ilegální kopírování, nepříznivé hospodářské podmínky a šíření po internetu.
Všichni musíme mít na paměti, že šíření hudebního pirátství má největší vliv na malé země, ve kterých je hudební průmysl zejména místní a regionální povahy. Konkrétně, pirátství umožňuje úbytek legálního trhu s hudbou a jeho výsledkem je pokles oprávněného prodeje; ovlivňuje proto životaschopnost vnitrostátního průmyslu hudebních nahrávek.
Pirátství jistě způsobuje ztráty autorských práv skladatelů a textařů písní, ale rovněž obírá stát o daň z příjmu a DPH. Boj proti pirátství se proto musí zahrnout do hlavních cílů Komise v případném legislativním návrhu o kolektivní správě autorského práva.
Proto bych rád vyzval Komisi, aby co nejdříve podnikla opatření ve smyslu žádosti Parlamentu a předložila návrh rámcové směrnice s cílem regulovat kolektivní přeshraniční správu autorského práva.
Nakonec, jak jsem vždy říkal, hudba není zboží a je povinností nás všech chránit a posilovat tvořivost v Evropě. Směrnice, která s největší pravděpodobností nevstoupí v platnost do roku 2010, je pohromou pro miliony umělců v EU.
Katalin Lévai
jménem skupiny PSE. - (HU) Velmi pěkně vám děkuji. Ráda bych zdůraznila, že jde o mimořádně důležitou oblast, neboť příjem ze zboží a služeb chráněných autorským právem a s ním souvisejícími právy se podílí na HDP Evropské unie 5 - 7 %. To ukazuje význam toho, aby byla také práva přiměřeně spravována.
Jak víte, Evropská komise v roce 2005 přijala doporučení o přeshraniční správě pro zákonné on-line hudební služby. V té době komisař McCreevy popsal toto nařízení jako "nástroj měkké právní úpravy, který poskytuje trhu příležitost vyvíjet se správným směrem".
Nařízení má dalekosáhlé důsledky pro trh s autorskými právy a mnoho subjektů na trhu už na jeho základě jedná. Jednoznačně překračuje interpretaci a doplnění stávajících pravidel a jeho vliv má všechny vlastnosti plné regulační iniciativy.
V souvislosti s tímto doporučením se objevila řada obav včetně toho, že by mohlo mít za následek nekontrolovatelnou hospodářskou soutěž a že tržní síly by se soustředily v rukou několika velkých společností správců a vytvořily by se monopoly. To je právě důvod, proč jsem si myslela, že bych měla udělat doporučení ve zprávě z vlastní iniciativy, aby byl on-line hudební trh regulován jiným způsobem.
Doporučení, které přijala Komise, zbavilo Evropský parlament a členské státy příležitosti významným způsobem ovlivnit změny týkající se hospodářské soutěže a kulturní rozmanitosti v Evropě.
Právě z tohoto důvodu jsem mohla získat podporu celého Parlamentu a všech politických stran pro svou zprávu, abychom využili rozhodovacího trojúhelníku tak, aby Parlament nemohl být vynechán z právní úpravy týkající se tak důležité oblasti, a doporučila jsem, aby Komise navrhla rámcovou směrnici.
Podle mého názoru musí tato směrnice splňovat tyto požadavky: musí zaručovat držitelům práv vysokou úroveň ochrany a rovného zacházení. Musí vycházet ze solidarity a přiměřené, spravedlivé rovnováhy mezi nositeli práv v rámci správcovských společností. Musí zajistit demokratické, transparentní a odpovědné řízení správcovských společností mezi jiným vytvořením minimálních norem pro organizační struktury, průhlednost, zastupování, pravidla autorského práva týkající se šíření, odpovědnost.
V organizacích správce práv musí být zajištěna úplná transparentnost. Musí se tu podporovat tvořivost a kulturní rozmanitost. Dovolit je možné pouze spravedlivou a kontrolovanou soutěž bez územních omezení, ale s nezbytnými a vhodnými kvalitativními kritérii pro kolektivní správu autorského práva a zachování hodnoty práv.
Uživatelům je třeba zajistit vysoký stupeň právní jistoty a zachovat dostupnost celosvětového repertoáru. Žádáme vás proto, nebo já vás žádám, abyste přemýšleli, zda by na správu této důležité oblasti nebyla potřeba směrnice.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážený pane předsedající, odpověď komisaře Borga na otázku položenou panem Dumitrescem mě naplňuje obavou: komisař mluvil o ponechání záležitosti v rukou trhu. Ale o čem to tedy hovoříme?
Hovoříme o právech, jejichž vývoj trval dvě století: o právech tvůrců, autorů, skladatelů, umělců. A nyní nám někdo řekne, že tato práva se mají regulovat trhem: jakým trhem? Trhem zlodějů, trhem lidí, kteří se zbavili producentů a tvůrců jejich duševního vlastnictví používáním nových prostředků komunikace? O jakém druhu práv tu hovoříme?
Práva regulují veřejné orgány; konkrétně v evropské aréně máme orgány, tedy Komisi, Radu a Parlament: Komisi s jejím právem na iniciativu, Radu a Parlament prostřednictvím postupu spolurozhodování.
Zdá se mi, že není teď vhodný čas na to, abychom se vydali po cestě, která povede ke zničení duševního vlastnictví. A pokud se ztratí duševní vlastnictví, ztratí se i duševní tvorba.
Někteří z moudrých mužů a žen, kteří dnes mluvili o výhodách informační společnosti, říkají, ano, skladatelé a autoři se mohou toulat po ulicích a dělat koncerty jako ve středověku. Změníme naše autory na středověké pěvce a básníky, kteří budou hrát na ulici s čepicí na zemi a doufat, že jim někdo hodí almužnu?
Myslím si, že je čas, aby orgány Evropské unie reagovaly rozhodně na ochranu této evropské tradice, jejíž politický základ je velmi důležitý a je rozhodující pro udržení duševní tvořivosti. Jen prostřednictvím společností autorů, kolektivní správy těchto společností můžeme právě nyní hájit práva na duševní vlastnictví proti skutečným zlodějům v podobě vysílacích společností, které používají duševní tvořivost ke svému vlastnímu prospěchu.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pane předsedající, reakcí na nařízení Komise o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby bylo usnesení Parlamentu o tom, že na regulování této otázky by se měla vytvořit rámcová směrnice. Komise však neuskutečnila potřebnou a rozsáhlou konzultaci se zainteresovanými stranami, jak se požadovalo, včetně Parlamentu, což bylo porušením demokratických postupů. Je zcela nepřijatelné ignorovat institucionální trojúhelník a namísto toho uplatňovat takzvaný přístup měkké právní úpravy bez předchozí konzultace a bez oficiální účasti Parlamentu a Rady na dané otázce.
Toto nařízení, jehož cílem je v praxi vytvořit více svobody pro majitele autorských práv k volbě instituce, která poskytuje kolektivní správu v závislosti na požadavcích, by mělo dalekosáhlé následky pro autorská práva a související trhy a potenciálně ohrozilo nejen pravidla hospodářské soutěže, ale i kulturní rozmanitost. Následkem toho by se síla trhu soustředila v rukou několika největších subjektů, které potom budou moci obcházet svět dvoustranných dohod a udělovat licence celému evropskému trhu.
Stojí za to si připomenout, že 5 - 7 % HDP EU pochází z prodeje zboží nebo služeb, které jsou chráněny autorskými právy nebo podobnými právy. Vnitrostátní organizace kolektivní správy by nezmizely; autoři by stále byli členy místních organizací kolektivní správy a výnosy by se stále rozdělovaly prostřednictvím společností zajišťujících výběr začleněných do nových licenčních platforem.
Pokud jde o otázku práv, ráda bych zdůraznila, že není důvod myslet si, že tento více územní licenční model je špatný pro kulturní rozmanitost nebo pro práva umělců, pokud je výhodný pro nositele práv, kteří získají více peněz než podle starého územního modelu. Smysl kulturní rozmanitosti a práv umělců je i v lepším finančním ohodnocení autorů, které jim umožní pokračovat v tvorbě.
Dovolte mi poslední poznámku. Komise aktivně podporuje rozvoj vlastního on-line trhu udělování licencí pro hudbu. Tímto stylem bude Komise úzce monitorovat vývoj tohoto rozvíjejícího se trhu a přitom bude opatrně zvažovat otázky nastolené ve zprávě paní Lévaiové ze dne 5. března 2007.
Pokud do roku 2010 například zjistíme, že se na internetu objevují monopolistické licenční struktury, že repertoár dostupný na internetu neodráží přiměřeně kulturní rozmanitost Evropy a že samotný trh neposkytuje licenční struktury EU, které jsou přizpůsobeny éře internetu, potom Komise zváží přiměřené alternativní prostředky k dosažení těchto cílů.
Joe Borg
člen Komise. - Vážený pane předsedající, nejprve bych chtěl poděkovat všem poslancům, kteří přispěli do diskuse, za jejich názory. V každém případě je předám svému kolegovi, komisaři McCreevymu.
Rád bych se vyjádřil k některým bodům, o kterých se diskutovalo. Co se týká potřeby legislativního zásahu, dovolil bych si tvrdit, že díky doporučení Komise z roku 2005 týkajícího se udílení hudebních licencí on-line se již dosáhlo významného pokroku na trhu. Toto doporučení dalo organizacím kolektivní správy podnět k zavedení licenčních platforem v rámci celé EU, pomocí nichž může být jejich repertoár zpřístupněn všem on-line obchodům v Evropě.
Dovolte mi uvést tři relevantní příklady. Britské a německé společnosti vytvořily platformu pro udílení licencí v rámci celé EU pro repertoár EMI, CELAS. Britské a španělské společnosti spolupracují na platformě, která bude spravovat anglicko-španělský repertoár na úrovni EU, a francouzské a španělské společnosti zveřejnily platformu na společné udílení licencí, která zajistí v rámci EU přístup k francouzsko-španělskému repertoáru. Za těchto okolností není podle Komise potřeba se předčasně uchylovat k legislativnímu zásahu.
Rád bych také podotkl, že doporučení Komise z roku 2005 týkající se udílení hudebních licencí on-line již vedlo k výraznému pokroku na trhu. Toto doporučení podpořilo organizace kolektivní správy v zavedení licenčních platforem v rámci celé EU, pomocí nichž může být jejich repertoár zpřístupněn všem on-line obchodům v Evropě. Odkazuji se na tři právě uvedené příklady. Samotný společný podnik CELAS může udílet licence přibližně 25 % všech hudebních děl pro jakýkoli on-line maloobchod v Evropě, například pro iTunes, Sony's CONNECT, nebo eMusic, a to prostřednictvím jediné transakce.
Co se týká kulturní rozmanitosti, rád bych uvedl, že naše doporučení kulturní rozmanitosti neškodí. Existují jasné ukazatele, že nové platformy pro anglo-americkou, francouzskou a španělskou hudbu jsou platformy otevřené. Tyto platformy mohou obsahovat i repertoáry jiných hudebních vydavatelů nebo celý repertoár existujících společností.
Vnitrostátní organizace kolektivní správy by nezmizely; autoři by stále byli členy místních organizací kolektivní správy a výnosy by se stále rozdělovaly prostřednictvím společností zajišťujících výběr začleněných do nových licenčních platforem.
Pokud jde o otázku práv, ráda bych zdůraznila, že není důvod myslet si, že tento více územní licenční model je špatný pro kulturní rozmanitost nebo pro práva umělců, pokud je výhodný pro nositele práv, kteří získají více peněz než podle starého územního modelu. Smysl kulturní rozmanitosti a práv umělců je i v lepším finančním ohodnocení autorů, které jim umožní pokračovat v tvorbě.
Dovolte mi poslední poznámku. Komise aktivně podporuje rozvoj vlastního on-line trhu udělování licencí pro hudbu. Tímto stylem bude Komise úzce monitorovat vývoj tohoto rozvíjejícího se trhu a přitom bude opatrně zvažovat otázky nastolené ve zprávě paní Lévaiové ze dne 5. března 2007.
Pokud do roku 2010 například zjistíme, že se na internetu objevují monopolistické licenční struktury, že repertoár dostupný na internetu neodráží přiměřeně kulturní rozmanitost Evropy a že samotný trh neposkytuje licenční struktury EU, které jsou přizpůsobeny éře internetu, potom Komise zváží přiměřené alternativní prostředky k dosažení těchto cílů.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek, 29. listopadu v Bruselu.
Písemná prohlášení (článek 142)
Jacques Toubon  
písemně. - (FR) Účelem otázky pana Dumitresca je připomenout Komisi její povinnosti. Svým doporučením ze září 2005 a svým rozhodnutím zpochybnit územní kompetenci kolektivních správců práv Komise pokazila vztah mezi držiteli práv a vnitrostátními společnostmi pro výběr a to se stalo mimo kontext jakéhokoli zákonodárného nebo harmonizačního opatření.
Pod rouškou přizpůsobení se digitálnímu prostředí Komise vnesla do evropského systému autorského práva a práv s ním souvisejících zmatek. To následně podpořilo koncentrování a přístup založený na formátu na úkor umělců a ve prospěch průmyslníků a jiných hospodářských subjektů.
Je velmi potřebné, aby Komise zastavila podnikání náhodných iniciativ bez vážného posouzení dopadu; je třeba přezkoumat situaci ve všech odvětvích umění a kultury spolu se všemi zúčastněnými stranami a přijmout komplexní politiku, která bude odrážet požadavek kulturní rozmanitosti, stejně jako hodnoty Evropy a cíle lisabonské strategie na základě vědomostního a inovačního hospodářství; je třeba, aby Parlamentu a Radě představila soudržné návrhy směrnic respektující zásady, které jsem uvedl.
