Barcelonský proces: Unie pro Středomoří (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Napoletanové, předložená jménem Výboru pro zahraniční věci, o Barcelonském procesu: Unii pro středomoří.
Pasqualina Napoletano
zpravodajka. - (IT) Paní předsedající, paní Ferrero-Waldnerová, pane Vondro, dámy a pánové, Parlament v této zprávě předkládá návrh na konstruktivní příspěvek k plánu na posílení evropsko-středomořského partnerství.
Návrhy, které vzešly z pařížského summitu konaného dne 14. července, vytyčily dva cíle, které stojí za naši podporu. Prvním z těchto cílů je dát praktickou podobu hospodářským, regionálním a environmentálním projektům a dosáhnout jejich větší účinnosti vytvořením sekretariátu pověřeného tímto úkolem, získáním finančních prostředků z veřejných i soukromých zdrojů; druhým z nich je posílení politického dialogu v rámci celého procesu prostřednictvím nových institucí, jako je spolupředsednictví, schůzka na nejvyšší či vládní úrovni a pravidelná setkání ministrů zahraničních věcí. Ráda bych v této souvislosti zdůraznila roli Středomořského parlamentního shromáždění, jež bylo uznáno jak pařížským, tak marseillským dokumentem.
Parlament chce být nápomocen při hledání východiska ze slepé uličky, do níž vyústily tragické události v Gaze. Mnoho ovšem závisí na politikách, které přijme nová izraelská vláda, k jejímuž sestavení dojde po volbách. Ráda bych nicméně poukázala na to, že Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění se v brzké době sejde a prokáže úlohu, již by parlamenty měly hrát, a to i v této tak obtížné situaci.
Chceme zdůraznit hodnotu institucí, v nichž mají zastoupení jak Evropská unie, tak země jižního a východního Středomoří, a zároveň upozornit na to, že je zcela zásadní, aby se celý proces neomezil výlučně na mezivládní přístup. Věříme v širokou účast občanské společnosti a ze strany sociálních partnerů, a to nejen kvůli hospodářské krizi, jež může zhoršit problémy, v některých lokalitách beztak již nabývající hrozivých podob, jako je nezaměstnanost a vzrůstající migrační tlaky, přispívající k ještě obtížnější zvladatelnosti tohoto fenoménu. Žádáme, aby se více pozornosti věnovalo otázkám lidských práv, která mají větší či menší vliv na chování všech partnerských zemí.
Co se týče institucí, dovolte mi připomenout, že vstoupí-li v platnost Lisabonská smlouva, Evropská unie by si tímto způsobem mohla zajistit soudržné a strukturované zastoupení v podobě nových funkcí předsedy Rady a evropského ministra zahraničních věcí. Do té doby by bylo žádoucí zajistit kontinuitu evropské přítomnosti, přinejmenším v podobě spolupředsednictví. Jsme si vědomi toho, že české předsednictví má tuto věc na zřeteli, a věříme, že i u švédského předsednictví se tato zpráva setká s ochotným přijetím.
Paní předsedající, dámy a pánové, ráda bych poděkovala všem svým kolegům poslancům i úředníkům ze všech politických skupin a výborů, kteří vyjádřili své stanovisko. Ti všichni přispěli k návrhu této zprávy, která se, jak věřím, těší široké podpoře.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Paní předsedající, dovolte mi vyjádřit své poděkování za to, že mohu přispět do dnešní diskuse týkající se otázky Barcelonského procesu: Unie pro Středomoří. Je mi známo, že Parlament tuto otázku sleduje se zvláštním zájmem. Zvláštní uznání si zasluhuje paní Pasqualina Napoletanová. Návrh usnesení, o kterém budete posléze hlasovat, tak představuje cenný příspěvek k naší společné práci.
Na pařížském summitu, který se konal loni v červenci, došlo k vytvoření Unie pro Středomoří a založení partnerství postaveného na probíhajícím barcelonském procesu. Stávající střídavé předsednictví pokládá posílení tohoto partnerství za prioritu. Lisabonská smlouva sice ještě nenabyla účinnosti, ale mohu vás ujistit, že v duchu spoluvlastnictví přikládáme rozvíjení této iniciativy a obzvláště pak regionálním projektům velký význam. Tyto projekty jsou důležité. Občanům daného regionu jsou konkrétním znamením toho, že partnerství slouží jejich zájmům.
Unie pro Středomoří není pouze mechanismem spolupráce. V rámci evropské politiky sousedství se i nadále uplatňuje její bilaterální rozměr, který má v některých případech navíc i předvstupní rámec - v případě Mauritánie rovněž rámec AKT.
Tyto postupy společně napomáhají v jednotlivých zemích k reformám a posilují regionální spolupráci. Politika sousedství má samozřejmě i svůj důležitý východní rozměr a my velmi vítáme souběžné rozvíjení této politiky.
Pařížský summit přinesl shodu o tom, že je třeba pokročit s prací ve čtyřech klíčových oblastech: odstranění důsledků znečišťování Středozemního moře, mořské a pozemní dálnice, civilní ochrana a rozvoj alternativních zdrojů energie, například prostřednictvím středomořského solárního programu.
Zvláštní pozornost je věnována rovněž vyššímu vzdělávání a výzkumu a v rámci Iniciativy na rozvoj podnikání ve Středomoří také podpoře podnikání. Jak bylo dohodnuto loni v Marseille, technické aspekty projektových návrhů podávaných v této oblasti bude vyřizovat sekretariát se sídlem v Barceloně.
Vedle těchto specifických projektových oblastí se budou konat ministerské konference Unie pro Středomoří, které se budou zabývat řadou globálních problémů, jež se dotýkají nás všech. Mezi ně patří úsilí o zajištění míru a bezpečnosti v regionu, sociální a geopolitické dopady hospodářské krize, environmentální problémy, řízení migračních toků a postavení žen v našich společnostech.
Existují dvě oblasti spolupráce, které jsou, jak vím, důležité pro tento Parlament, a které mají i naši plnou podporu. První je meziparlamentní spolupráce, kterou umožnilo vytvoření Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění a jeho výborů. Tato iniciativa je klíčová pro rozvoj silné parlamentní dimenze Unie pro Středomoří. Jak na to poukazujete ve svém usnesení, bude napomáhat posílení jeho demokratické legitimity. Napomůže rovněž k prosazování základních hodnot, na nichž je založena Evropská unie. Velmi také vítáme způsob, jakým jste vy i váš předseda tuto iniciativu přijali, a máte naši plnou podporu.
Druhou oblastí, která by se měla stát, jak se domnívám, naším prvořadým zájmem, je rozvoj mezikulturních vztahů. To má svůj zcela zásadní význam, máme-li přispět k většímu porozumění mezi kulturami ve středomořském regionu. Občanská společnost, místní sociální a regionální partneři, ti všichni by se měly zapojit. Obzvláště významnou úlohu v této oblasti má Nadace Anny Lindhové.
Unie pro Středomoří nám nabízí potenciál k rozvíjení lepších vztahů mezi jejími členy. Události z nedávné doby ukázaly, že to není snadný podnik, zároveň však podtrhly důležitost naše dalšího úsilí o dosažení tohoto cíle. Velmi jasně si uvědomujeme těžkosti, s nimiž se musí v důsledku krize v Gaze vyrovnávat obyvatelé tohoto regionu. Jak víte, vedla tato krize k odložení dalších setkání Unie pro Středomoří, předsednictví však věří, že regionální spolupráce a dialog je cestou k dosažení míru, budování důvěry a zajištění prosperity, a očekáváme, že práce v rámci Unie pro Středomoří bude co nejdříve opět pokračovat.
V současnosti se již připravuje demarše českého předsednictví EU a francouzského spolupředsednictví Unie pro Středomoří jménem zemí EU, které jsou členy Unie pro Středomoří, nakonec možná i ve spolupráci s egyptským spolupředsednictvím, adresovaná našim arabským partnerům. Jejím záměrem je vyzvat k tomu, aby bezprostředně po summitu v Dohá, kde se koncem března sejde Liga arabských států, došlo k automatickému a bezpodmínečnému obnovení všech aktivit Unie pro Středomoří. Máme v úmyslu využít příležitosti, kterou nabízí dárcovská konference o Gaze, jež se bude konat 2. března v Šarm el-Šeikh v Egyptě, aby zde další postup zvážili tři ministři zahraničních věcí: Karel Schwarzenberg, ministr zahraničních věcí České republiky; Bernard Kouchner, ministr zahraničních věcí Francie; a ministr zahraničních věcí Egypta.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, paní Napoletanová, nejprve mi dovolte, abych vám poblahopřála k odvedené práci, neboť díky této práci vznikla zpráva, která je opravdu důležitá, a to hned na několika rovinách.
Je důležitá zaprvé proto, že je skutečně pozitivním a konstruktivním příspěvkem Evropského parlamentu k vymezení soudržné evropsko-středomořské politiky, což je pro nás výzva, kterou musíme brát vážně.
Dále, jak správně podotýkáte, Unie pro Středomoří potřebuje další doplnění. Nemůže se odehrávat na čistě mezivládní úrovni, musí být náležitým způsobem doplněna tím, že se otevře účasti dalších hráčů, jako jsou místní a regionální orgány. Je důležité zintenzivnit její parlamentní rozměr posílením úlohy Parlamentního shromáždění a zajistit trvalou účast občanské společnosti.
Je pravda, že úloha Unie pro Středomoří spočívá v tom, aby v zájmu obnovení rozvíjela na institucionální a politické úrovni kooperativní povahu regionálního partnerství. Zároveň je ale také pravda, že toho lze dosáhnout pouze na základě barcelonského acquis, které je třeba dále rozšířit a konsolidovat.
Regionální spolupráce financovaná Komisí je součástí tohoto acquis. Není tedy žádný důvod k tomu, abychom je dnes zpochybňovali. Dává naopak podporu a záruky soudržnosti akcí, které Evropské unie v daném regionu podniká, zejména pak i proto, že jeho cíle jsou v dokonalém souladu se snahami evropské politiky sousedství, základním rámcem našich bilaterálních vztahů se zeměmi daného regionu.
Totéž platí i o souladu s metodami Společenství, které se uplatňují v rámci mechanismů rozhodování a určování priorit v Evropské unii, neboť Unie pro Středomoří je iniciativa tvořící neoddělitelnou součást evropského rámce.
Pane předsedající, ustavující summit Unie pro Středomoří si, jak víte, vytyčil tři cíle: znovuoživení evropsko-středomořských vztahů, změnu institucionálního řízení těchto vztahů ve prospěch společného vedení iniciativy a konečně krystalizaci mnohostranné spolupráce mezi Evropskou unií a jejími středomořskými partnery při práci na projektech, které přinesou subregionální integraci a které by mohly přispět ke zmenšování rozdílů ve vývoji mezi oběma břehy Středozemního moře.
Tyto rozdíly je třeba skutečně zmenšovat, a to cestou hospodářského rozvoje, čilejšího obchodu a větších investic. Vedením dialogu a politickým řešením konfliktů musíme čelit ideologickému radikalismu, jemuž nedostatečný rozvoj a pocit nespravedlnosti poskytuje živnou půdu. Jak jste řekla, musíme mít odpovědnou a jednotnou migrační politiku, abychom mohli mít prospěch z demografické stabilizace Evropy a z demografického růstu středomořských zemí. To je několik příkladů problémů, k nimž se spolu s našimi partnery v rámci Unie pro Středomoří musíme postavit čelem.
Je nám samozřejmě jasné, že těchto cílů nemůžeme dosáhnout bez parlamentní podpory, a to jak ze strany Evropského parlamentu, tak ze strany Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění. V tomto duchu pracujeme a jsme při tom pevně přesvědčeni, že ve všech těchto záležitostech se Evropská komise bude moci spoléhat na vaši spolupráci, za niž bych vám předem ráda poděkovala.
Zároveň si ovšem uvědomujeme, že velmi znepokojivá situace, která nastala na Blízkém Východě po válce v Gaze - která byla předmětem dnešní diskuse - nás skutečně staví před problém: nemůžeme ponechat Unii pro Středomoří v politickém vakuu. To byla vždy naše slova. A taková je ovšem i skutečnost.
V důsledku toho nyní došlo k pozastavení práce, čehož osobně velmi lituji, ale samozřejmě věříme, že v určité fázi se k této práci znovu vrátíme. Velmi důležité bude setkání, které se bude konat v Šarm el-Šeikh a při němž bude hrát Komise jako jeho spolusponzor samozřejmě důležitou roli. Věřím, že v následující době se uskuteční řada dalších setkání. Vykonáno bylo ve skutečnosti již mnoho práce a práci, kterou dělá, bere Komise velmi vážně.
Hodně se také udělalo, pokud jde o pravidla řídící fungování sekretariátu, která již existují a která by měla Barceloně umožnit, aby zahájila svou práci.
Vural Öger
Pane předsedající, paní Napoletanová, dámy a pánové, Unie pro Středomoří by měla přezkoumat barcelonský proces, který byl spuštěn v roce 1995. Skutečnost je dnes bohužel taková, že nedávná blízkovýchodní krize znemožnila, aby tento projekt vydal své plody. Zřízení sekretariátu v Barceloně bylo odloženo na neurčito, a přislíbené peníze proto nelze uvolnit.
Až doposud se tudíž nedostavily žádné hmatatelné výsledky, čehož velmi lituji. Kladu si otázku, jestli jsme se nesoustředili příliš na instituce a není-li právě to důvodem současné patové situace. Nepodcenili jsme vliv politických krizí na Unii pro Středomoří?
Jak můžeme zajistit další pokračování projektů? V historii evropské integrace jsme až doposud byli úspěšní v oblasti hospodářství a obchodu. Výbor pro mezinárodní obchod se z toho důvodu zabýval otázkou, jak bychom své úspěšné mechanismy mohli použít i u našich sousedů v jižní Evropě. Jedním z cílů je vytvoření oblasti volného obchodu do roku 2010, ale i zde to vázne. Právě z toho důvodu, že politické konflikty tento proces blokují, měli bychom posílit hospodářskou oblast.
Mezinárodní obchod by mohl mít blahodárný vliv nejen na hospodářskou, ale také a zejména na politickou a sociální situaci v regionu. Regionální hospodářská integrace má v tomto ohledu zásadní význam. Naši jižní sousedé musí rovněž těsněji navzájem spolupracovat.
Současně je třeba, aby země, které již mají rozvinutou síť bilaterálních obchodních vztahů, došly k přesvědčení, že mnohostranný rozměr spolupráce s sebou nese přidanou hodnotu. Důležitou úlohu zde bude mít informování místních občanů o výhodách hospodářské integrace. Takový by byl jeden z kroků ke stabilizaci situace v jižním Středomoří. V zájmu nás všech, zejména ovšem v zájmu občanů tohoto regionu bych si přál, aby k ní došlo.
Íñigo Méndez de Vigo
Jeden básník ze Středomoří, narozený v Sète, řekl, že báseň není nikdy skončena, pouze opuštěna. Věřím, že něco podobného se přihodilo barcelonskému procesu: neskončil, byl pouze opuštěn - přinejmenším zčásti.
S ohledem na to se proto také Parlament domnívá, že úsilí o vdechnutí nového života do barcelonského procesu, vyvinuté v době francouzského předsednictví, mají svůj velký význam. Z tohoto důvodu jsme také ve Výboru pro ústavní záležitosti aktivně spolupracovali na zprávě paní Napoletanové, jíž bych zde rád poděkoval za její trpělivost a pochopení.
Proč se, pane předsedající, Výbor pro ústavní záležitosti zabýval touto otázkou? Z několika důvodů. Zaprvé proto, aby zaručil kontinuitu barcelonského procesu a Unie pro Středomoří. Zadruhé, aby předešel zdvojení struktur a začlenil tento proces do institučního rámce Unie. Zatřetí, aby vyjádřil, jak již řekla paní Ferrero-Waldnerová, že se nejedná pouze o mezivládní procese, a zdůraznil jeho parlamentní rozměr.
To bylo také důvodem toho, že jsme ve Výboru pro ústavní záležitosti trvali na podmínkách, které vyslovil již pan předseda Pöttering 13. července 2008. Tyto podmínky se týkají toho, jakým způsobem se má Parlament jednou ročně scházet, jeho organizace podle skupin na základě politické příbuznosti a vytváření poradních zpráv.
Rovněž jsme se snažili pomoci Radě v případě důležitých rozhodnutí, která musela učinit. Pane Vondro, tato sněmovna si přeje spolupráci s Radou a již jsme stanovili kritéria, jež by mělo splňovat hlavní sídlo nové Unie pro Středomoří. Shodou okolností splnilo tato kritéria město a země, jež velmi dobře znám; Výbor pro ústavní záležitosti se rozhodl, že dobrým hlavním sídlem bude Barcelona. Toto rozhodnutí bylo krátce poté uznáno ze strany ministrů, což, pane předsedající, opět dokládá vůli spolupracovat s Radou.
Svůj projev jsem zahájil citací z Paula Valéryho; dovolte mi tedy i skončit jedením z jeho veršů: 'Tu n'as que moi pour contenir tes craintes!'.
Věřím, že slzy, které by mohly téci na obou březích Středozemního moře, nemůže usušit nic více než úspěch této Unie pro Středomoří. Věřme tedy, pane předsedající, že se dostaví, a ještě jednou díky paní Napoletanové za její pochopení a pomoc.
Vito Bonsignore
, jménem skupiny PPE-DE. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, blahopřeji paní Napoletanové k jejímu úsilí a k rovnováze, jíž bylo v této záležitosti dosaženo, a děkuji paní Ferrero-Waldnerové, která naši práci vždy pozorně sledovala, za její důležité dílo, které na světě koná.
Všichni nyní musíme dokázat svou jednotu, protože problémy a výzvy, před nimiž ve Středomoří stojíme, jsou velmi obtížné. Musíme usilovat o to, aby Evropa vzhledem k tomu, že strategicky stojíme po boku Spojených států, měla silnější, vlivnější úlohu.
Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů podnikla v průběhu let již spoustu kroků, aby Evropě zajistila ještě silnější a ještě přitažlivější úlohu.Nestačí jen financovat; samotné financování samo o sobě už nepřináší dostatečné výsledky; to, co se žádá, je nová a zásadní politická akce. Jednou z mnoha společných výzev je zvládnutí imigrace do Evropy. Tento problém nelze řešit na základě spolupráce s politickou opozicí a neřeší jej ani populismus; je třeba spíše vykonávat přísné kontroly, které zajistí dodržování zákona a úmluvy o lidských právech.
Unie pro Středomoří, Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění a společná zahraniční politika ve vztahu k jižním zemím, to vše jsou vynikající a legitimní nástroje, které lze využít k vytvoření silnější, významnější a věrohodnější role pro Evropu.
Má politická skupina bude z tohoto důvodu hlasovat proti pozměňovacím návrhům, které předložila extrémní levice; domníváme se, že jsou nanejvýš sporné a nepříliš konstruktivní. Mé politické křídlo se snaží, aby tato důležitá aktivita, jejíž význam bude do budoucna zcela zásadní, získala nový podnět, a podporujeme proto obnovení činnosti Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění, a to nikoli v podobě pouhého diskusního fóra, nýbrž v podobě místa, kde je možné činit společná rozhodnutí, která mají význam pro naši budoucnost a budoucnost všech, kdo žijí na březích Středozemního moře.
Carlos Carnero González
Jménem Skupiny sociálních demokratů bych nejprve rád poblahopřál paní Napoletanové k její vynikající zprávě, kterou nám dnes odpoledne představí, ale především a hlavně k tomu, že za projektem evropsko-středomořské spolupráce stojí da prima ora. Bez její práce a jejích podnětů bychom si Evropsko-středomořské parlamentní fórum, resp. jeho nástupce, Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění, neuměli ani představit a ocitali bychom se nyní v situaci, že budeme teprve usilovat o získání úlohy, která nám jako zástupcům občanů v tom, co se zde snažíme budovat, přísluší.
Rád bych navázal na svého kolegu, pana Méndeze de Vigo, který s oblibou vždy cituje velké literární postavy, abych zde připomněl jednu větu z Shakespearova Krále Leara, kde se říká: "Není nejhůř, říkáme-li ještě, že je nejhůř." Snažili jsme se jednat přesně naopak, protože v době, kdy situace na Blízkém Východě byla horší než kdy předtím, vytvořili jsme nástroj, jehož cílem je přispět k politickému, hospodářskému a sociálnímu rozvoji v celém regionu a vytvářet základní rámec pro řešení konfliktů. To je koneckonců smyslem Unie pro Středomoří. To je smyslem Unie pro Středomoří, která nevznikla ex novo, nýbrž vyrostla z hlubších kořenů barcelonského procesu a přinesla při tom s sebou vznik nových institucí, jako je stálý sekretariát, jehož sídlem se stane Barcelona. To je něco, co jsme jako Evropané, jako obyvatelé Středomoří, jako Španělé a parlamentní zastupitelé uvítali a oč jsme svého času také žádali. Je to rovněž přijetí Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění v té úloze, jaká by mu měla připadat: v úloze místa, kde se parlamentní zastupitelé a občané mohou sami v rámci této Unie vyjádřit.
Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění musí dostat, co mu náleží: úkoly v oblasti konzultací, monitorování a překládání návrhů. Unie pro Středomoří musí být založena na společném řízení, musí mít dostatečné finanční prostředky a musí se zaměřovat na regionální integraci a uspokojování potřeb občanů. Tímto způsobem budeme schopni vybudovat Středomoří míru, solidarity a spojenectví civilizací.
Marios Matsakis
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, také bych chtěl poblahopřát paní Napoletanové, nejen za její vynikající zprávu, kterou vytvořila, ale také za cennou spolupráci, již nabídla stínovým zpravodajům. Téma této zprávy je krajně důležité, neboť se jedná o to, zda budeme mít evropsko-středomořskou unii států spojených poutem přátelství a spolupráce a směřujících ke společnému cíli, jímž je dosažení míru, stability a prosperity jejich občanů.
Není to úkol nijak snadný, přinejmenším už proto ne, že není snadné vyřešit - a někdy dokonce vůbec jen zvládat - regionální konflikty, jako je izraelsko-palestinský problém. Naděje se ovšem nelze vzdávat a k tomu, abychom ji udržovali při životě, nám může být jedině dobrá právě Unie pro Středomoří. A kdo ví? Možná se díky ní podaří obrátit naději ve skutečnost v podobě dlouhodobé stability a trvalých řešení regionálních problémů.
Je důležité v této rozpravě připomenout, že k zahájení navrhovaného projektu přispělo významnou měrou francouzské předsednictví, a stejně tak důležité je i zopakovat, že Unie pro Středomoří se nepředkládá jako alternativa plánovaného vstupu Turecka do EU. Měli bychom si být jisti, že turecký lid ví a chápe, že v tom není žádný skrytý úmysl či klam.
Konečně co se týče pozměňovacích návrhů, které máme před sebou, skupina ALDE společně se skupinou PSE souhlasí s pěti kompromisními pozměňovacími návrhy, jejichž cílem je zprávu ještě o něco vylepšit. Dalších pět pozměňovacích návrhů, které předložila skupina GUE/NGL, se nejeví jako příliš užitečné a má skupina je nepodpoří.
Ještě jednou blahopřeji paní zpravodajce.
Salvatore Tatarella
jménem skupiny UEN. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, z celého srdce podporuji každou iniciativu, jejímž cílem je rozvoj Unie pro Středomoří.
Z tohoto hlediska věřím, že dojde k posílení parlamentní role Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění, rovněž ke zintenzivnění vztahů tohoto Shromáždění se středomořskými partnery a k tomu, že mu bude umožněno, aby na setkáních ministrů zahraničních věcí přednesl svá doporučení a účastnil se jako pozorovatel na schůzkách vrcholných představitelů států či vlád, ministerských setkáních a přípravných schůzích pořádaných vyššími úředníky.
Rád bych zdůraznil potřebu posílení úlohy a iniciativ nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství a zřízení Evropsko-středomořské investiční banky, které bylo sice již před delší dobou ohlášeno, dosud však k němu nedošlo.
Podporuji návrh na vytvoření Evropsko-středomořského regionálního a místního shromáždění po vzoru podobných evropských institucí, aby byla zajištěna větší účast regionů a měst, a dále též vytvoření Evropsko-středomořského hospodářského a sociálního výboru, na jehož činnosti by se podíleli sociální partneři a občanská společnost.
Vítám rovněž návrh na zřízení Evropsko-středomořského energetického společenství v rámci určité politiky, jejímž cílem by bylo uskutečňování rozsáhlých projektů na poli obnovitelné energie a energetické infrastruktury.
Dále také věřím, že Unie bude hrát ještě účinnější úlohu ve snaze o dosažení míru, v řešení konfliktů, v upevňování demokracie, v obraně náboženské svobody a v boji proti terorismu, obchodu s omamnými látkami, organizovaným zločinem a obchodování s lidmi.
Unie se konečně nemůže vyhnout úkolu podniknout ve spolupráci se zúčastněnými státy jednotnou akci za účelem řízení migračních politik a migračních toků ve středomořské oblasti. Nemůže se nadále soustředit pouze na bezpečnost, právní stát a potírání nelegálního přistěhovalectví, nýbrž musí také, a to především, obrátit svou pozornost k aktivním politickým krokům, ke zdrojům společných pravidel a k cílené a udržitelné zaměstnanosti.
David Hammerstein
Děkuji vám, paní Napoletanová, za tuto vynikající zprávu. Pár dní před začátkem války v Gaze jsem byl jako zástupce Parlamentu a Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění v Jordánsku na poslední ministerské konference, která se konala před opětovným pozastavením aktivit, k němuž došlo v důsledku násilí na Blízkém Východě. Byla to konference o vodě. Byla to ministerská konference o jednom z klíčových problémů, který vyžaduje spolupráci celého Středomoří, který je zdrojem možných konfliktů, otázkou přežití a je rovněž oblastí řady velkých projektů, které by bylo možné ve Středomoří realizovat, včetně solární energie, přepravy vody a mnoha dalších věcí.
Tolik na doložení významu tohoto problému. Tyto aktivity byly pozastaveny a já věřím, že aktivity Unie pro Středomoří se v brzké době znovu obnoví a že na Blízkém Východě dojde k pokroku.
Máme v oblasti Středomoří několik velmi ambiciózních cílů. Výsledky byly až doposud mnohem skrovnější, zejména na poli lidských práv, demokracie a ochrany životního prostředí.
Musíme rovněž podporovat trh Jih-Jih a spolupráci mezi zeměmi Jihu a nepodléhat pouze představě velkého volného trhu ve Středomoří, kterému však nepředchází spolupráce mezi zeměmi s hluboko zakořeněnými vzájemnými konflikty.
Současně se také musíme zabývat energetickou krizí. Energetická krize a současná ekonomická krize by mohly být příležitostí k rychlejšímu pokroku v řadě projektů, významných jako pro Evropu, tak pro naše sousedy na Jihu, jako jsou plány na výstavbu termosolárních elektráren (vysokoteplotní solární energie) a vytváření inteligentních, ekologicky čistých sítí spojujících Severní Afriku, Blízký Východ a Evropu v rámci rozsáhlého, ekologicky čistého programu, který by přispěl k boji proti změně klimatu a hospodářské krizi.
Willy Meyer Pleite
Pane předsedající, rád bych začal poděkováním paní Napoletanové za její práci. Zadruhé bych chtěl říci, že jako stínový zpravodaj jsem svou skupinu požádal, aby pro tuto zprávu nehlasovala, a to ze dvou zásadních důvodů.
Zaprvé proto, že nedávný konflikt, nedávný izraelský útok na Gazu, dosáhl takových rozměrů, že nemůže projít bez trestu. Všechno má své meze, není to poprvé, ale tento útok na palestinskou suverenitu dosáhl takových rozměrů, že v podstatě znemožňuje realizaci dohody z Annapolisu a ničí jakékoliv vyhlídky na vytvoření palestinského státu, které představuje jedinou možnost, jak zajistit Unii pro Středomoří mír a solidaritu.
Druhým důvodem, který mě vede k tomu, že jsem doporučil, abychom nehlasovali v její prospěch, je to, že s ohledem na oblast volného obchodu se neberou v úvahu regionální rozdíly. Pociťujeme jako velmi podstatné, aby se v záležitostech obchodu zohledňovalo i rovné zacházení s každým jednotlivcem, aby se braly v úvahu regionální rozdíly a zvláštní podmínky každé jednotlivé země.
Luca Romagnoli
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, domnívám se, že na jedné straně budu hlasovat ve prospěch návrhu usnesení, který podává paní Napoletanová, protože je podle mého názoru nepochybně strategicky významné vyčlenit nejdůležitější projekty, které je třeba realizovat, a protože je rovněž užitečné jasně poukázat na potřebu přijmout přístup založený na "programových dohodách", aby jejich realizace byla možná. Tyto dohodu by nicméně měly být založeny - a to je podle mého názoru třeba zdůraznit - na zásadě subsidiarity.
Upřímně řečeno mne poněkud zaráží volání po nových podnětech pro řízení společných migračních politik, a to i přesto, že si dobře uvědomuji význam spolupráce mezi členskými státy a nejen to; spolupráce se zeměmi na jižních březích Středozemního moře je dozajista důležitá a měla by se uplatňovat.
Při vší úctě mám rovněž také značné pochyby o hospodářských a obchodních iniciativách, které mají připravit cestu k vytvoření evropsko-středomořské oblasti volného obchodu. Není to proto, že bych měl takové předsudky, ale protože bych si rád nechal vysvětlit, jaké vzájemné výhody by to mohlo přinést.
Ioannis Kasoulides
Pane předsedající, předně bych rád poblahopřál paní Napoletanové za její zprávu. Unie pro Středomoří je zajisté významným krokem vpřed v úsilí o evropsko-středomořské partnerství. Jednou z překážek, která tomuto partnerství stála až doposud v cestě, byla viditelnost: možnost uznání dopadů barcelonského procesu a naší Unie pro Středomoří ze strany obyvatel partnerských zemí.
Dovolte mi uvést jeden příklad. Když jsem požádán, abych připravil zprávu o odstranění důsledků znečištění ve Středomoří, jednalo se při tom o následující programy: program vhodných oblastí pro investice ve Středomoří, strategie pro vodu ve Středomoří, strategie EU pro mořské prostředí, program OSN pro životní prostředí (UNEP) / Akční plán pro Středomoří (MAP), strategie pro udržitelný rozvoj v oblasti Středomoří, program technické pomoci na ochranu životního prostředí ve Středomoří, iniciativa pro vodu v oblasti Středomoří a MYIS, který běží pod záštitou programu Horizont 2020. Tato roztříštěnost viditelnosti nijak neprospívá.
Jinou překážkou je blízkovýchodní problém. Vítám stanovisko pana Solany, že Kvartet bude tentokrát postupovat odlišným způsobem než v minulosti. A to nikoli proto, že by chyběla vůle na straně Evropské unie, nýbrž vzhledem k předchozí politice americké administrativy. Věřím, že tentokrát bude díky vyslání pana Mitchella do oblasti dosaženo politického pokroku. Udělali jsme toho v této věci už hodně. Před krátkou dobou jsem navštívil Libanon a viděl jsem, že UNIFIL za přítomnosti evropských kontingentů zabraňuje možnosti opakování dalších projevů nepřátelství v jižním Libanonu a v Izraeli.
Jamila Madeira
(PT) Díky mé kolegyni, paní Pasqalině Napoletanové, za její vynikající zprávu. Čtrnáct let po Barceloně a pět let prvním Evropsko-středomořském parlamentním shromáždění tu máme Unii pro Středomoří s hospodářskou a parlamentní silou, občanskou společností a nejvyššími představiteli vlád, kteří se v ní společně rozhodují. Každý chce udělat více pro to, aby se žilo lépe v této oblasti, jejíchž 720 milionů občanů představuje skutečný potenciál pro rozvoj a mír ve světě. Kdybychom se měli omezit výhradně na hospodářský a obchodní rozměry, byla by to jasná chyba. Krize růstu přirozeně vyžadují politickou reakci, ale zásadní je reagovat na humanitární krize, na situace ohrožení a na vojenské krize, jako je ta, jíž jsme se stali svědky na konci roku 2008 a na začátku roku 2009.
Politici a občanů musí svým jednáním odpovídat na problémy světa. Svět na nich požadoval odpověď, a přesto i po několika měsících se svou reakcí, my politici a občané, stále váháme, a to i na půdě, jakou je Unie pro Středomoří. Věřím, že nás tato krizová doba přinejmenším poučí a přiměje k pokroku. Přestože poučit se můžeme pouze ze svých vlastních chyb, je zcela zásadní, abychom svou reakci uspíšili a dosáhli určitého pokroku.
Miguel Portas
(PT) Paní komisařka Ferrero-Waldnerová ve svém projevu shrnula cíle nové Unie. Tato Unie se ve skutečnosti zrodila během francouzského předsednictví ve hvězdném znamení omylů. První chybou bylo to, že z její agendy byly vyňaty konflikty v regionu, zejména pak izraelsko-palestinský a západosaharský konflikt. Druhou chybou Unie byla její snaha založit své působení na sdílení hospodářských a environmentálních projektů, aniž by přitom zvážila kontext volného obchodu, v němž je zasazena. Třetí chybou bylo vytvoření dojmu, že je možnost přesunout na tuto Unii tureckou žádost o vstup do Evropské unie.
Zpráva paní Napoletanové se nevyrovnává s první chybou a čímž je její působnost omezena. Žádná hospodářská a regionální integrace nepřinese plody, pakliže Unie nenajde odvahu k řešení existujících konfliktů na základě mezinárodního práva. Na druhé straně zpráva obsahuje jasná doporučení týkající se druhé a třetí chyby a všechna tato doporučení míří správným směrem.
Unie pro Středomoří nemůže fungovat jako čekárna či zadní vchod pro Turecko, pakliže Turecko splní vstupní kritéria, a Unie pro Středomoří nemůže být ani žádným doplňkem k evropské strategii volného obchodu, pakliže nemá žádnou politiku sociální integrace.
Doporučení, která zpráva přináší, jsou důležitá: Unie s občanským a zastupitelským rozměrem, zahrnující Ligu arabských států, regionální projekty se sociálním rozměrem a rozšíření projektů do oblastí, které význam pro život lidí, jmenovitě do oblastí vodního hospodářství, zemědělství a vzdělávání. Jsou zde rovněž jasná pravidla o programových dohodách a Evropsko-středomořské investiční bance.
Unie se narodila s chybami, ale přinejmenším existuje. Podporuji tuto zprávu, protože věřím, že tato Unie bude nakonec tím, co z ní budeme schopni učinit. Dávám jí proto k dobru svou podporu.
Luís Queiró
(PT) Řada otázek, které mají pro Evropu poměrně velký význam, souvisejí se Středozemním mořem. Iniciativa pod názvem Unie pro Středomoří proto zasluhuje naši podporu, protože může dát nový podnět procesu, který je nutný a užitečný, který však dosud neměl potřebný úspěch ani potřebnou viditelnost. Otázka, která se nabízí, se týká toho, jakým způsobem můžeme uskutečňovat tuto strategii. Barcelonský model nepřinesl očekávané výsledky. Může přinést plody toto nové partnerství?
Zpráva paní Napoletanové tento dojem nevzbuzuje. My nicméně nechceme, aby Unie trpěla stejným problémem jako barcelonský proces. Zahrnuje sice spoustu projektů a svou činností zasahuje do mnoha oblastí, nemá však správně nastaveny priority. Odsunutí otázky mezilidského porozumění mezi různými kulturami a societami na obou březích Středozemního moře do odstavce 26 a ponechání otázky demokratizace a prosazování lidských práv v odstavci 27 a migračních toků v odstavci 28, to vše zanechává mylný dojem o tom, jaké jsou či jaké musí být priority tohoto partnerství.
Musí zde být jasná strategie. Podle našeho názoru musí tato strategie nabídnout našim sousedům větší výhody a větší spolupráci, zároveň však od nich žádat větší výsledky na hospodářské, sociální a demokratické úrovni a soustředit se na dobře vymezený a snad i menší počet oblastí, aby se bylo možné vyhnout tomu, že všechny oblasti budou mít stejnou prioritu, což s sebou nese riziko, že se prioritou nestane nakonec žádná z nich. Dosáhnout toho lze samozřejmě jen s patřičnou podporu a finančními prostředky. Uznání potřeby investiční banky pro Středomoří se musí nakonec setkat s příznivým přijetím. Podstatné je být ambiciózní, což ve skutečnosti neznamená nic jiného než dělat vše, co je v našich silách.
Na závěr se, pane předsedající, musím zmínit o blízkovýchodním konfliktu. Ačkoli tento proces není alternativou mírových jednání, může a musí přispět k lepšímu porozumění, vzájemné odkázanosti a oboustrannému respektu mezi znepřátelenými stranami. To jsou faktory, na nichž podstatnou měrou závisí - jak si zde všichni dobře uvědomujeme - nastolení míru v regionu.
Předsedající
Seznam řečníků byl vyčerpán. Jsou zde ze sněmovny čtyři žádosti o vystoupení podle postupu "catch the eye".
Christopher Beazley
Pane předsedající, mohla by paní komisařka ve své odpovědi Parlamentu vysvětlit, jak přesně lze tuto nově nazvanou Unii pro Středomoří - na rozdíl od Středomořské unie - ještě chápat jako součást politiky EU? Velmi důležité je, jak se domnívám, i to, že se paní komisařka zabývá i dvěma dalšími moři EU: Černým mořem a jeho synergií a Baltským mořem a jeho synergií.
Moje země má ve Středomoří svůj zájem. Myslím, že máme i status pozorovatele. Členské státy jsou členy Britského společenství národů - a jakkoli bych nerad vzbuzoval nevoli na straně svých španělských kolegů - Gibraltar je, pokud vím, stále ještě technicky vzato součástí držav Jejího Veličenstva.
Je velmi důležité, že se nejedná pouze o nějaký druh regionálního podniku, který se zbytku EU víceméně netýká - věřím, že Baltské a Černé moře se jich týkat bude.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hospodářský a sociální rozvoj a prosperita občanů ze států Unie pro Středomoří musí být udržitelné. Mám za to, že nově vytvořená Unie pro Středomoří se musí rovněž zabývat otázkou změny klimatu.
V evropsko-středomořském regionu žije přibližně jedna miliarda občanů, jež vytváří třetinu světového HDP. Regionální spolupráce je nepotřebnější v oblasti, kde se musí řešit ohrožení životní prostředí.
Populační růst a snižování objemu srážek v tomto regionu v důsledku změny klimatu činí z pitné vody jeden z nejrizikovějších elementů v této oblasti. Nedostatek vody a její znečištění, nedostatek čističek odpadních vod, úniky ropy způsobené nehodami na moři, odlesňování a půdní eroze se musí objevit mezi vážnými tématy partnerství pro Středomoří.
Domnívám se, že jedním ze základních hodnot Unie pro Středomoří musí být ochrana životního prostředí a boj proti změně klimatu, a to jako pokud jde o přizpůsobení se této změně, tak o redukování příčin, které k ní přispívají.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Pane předsedající, pane ministře, paní komisařko, rovněž bych ráda poděkovala paní Napoletanové, protože ačkoli jsem už během první diskuse o Unii pro Středomoří byla dosti skeptická a tento postoj jsem zřejmě ještě ani teď úplně nezměnila, začínám nyní věřit tomu, že zde je určitá naděje.
Výzvy, před nimiž stojíme, jsou zcela mimořádné. Máme prostředky na to, abychom se jim mohli postavit? Víme, že nemáme. Cíle jsou dozajista vznešené: životní prostředí, energie, boj proti dezertifikaci, imigrace atd. Nesmíme však skončit u nespojitého seznamu věcí, z něhož by na opačné straně Středozemního moře mohla vzejít jenom řada zklamání.
Ráda bych nicméně, pokud dovolíte, paní komisařko, zmínila jednu zemi, které sice není pobřežním středomořským státem, přesto sem však patří; je to země AKT a zároveň i člen Unie pro Středomoří. Tato země, Mauritánie, nyní prochází velmi vážnou politickou krizí. Myslím, že jako partner v Unii pro Středomoří, jako země AKT a zároveň ve jménu politiky sousedství si tato země zaslouží naší podporu, která by jí pomohla dostat se z této krize.
Domnívám, že právě to od nás obě strany konfliktu žádají, a je věc naší odpovědnosti, abychom se zavázali, že jim z této vážné politické krize pomůžeme.
Avril Doyle
Pane předsedající, voda je klíčovým tématem spolupráce celého Středomoří. Totéž platí, věřím, rovněž o celoevropské supersíti neboli propojení za použití technologie stejnosměrného proudu s vysokým napětím (HVDC), mj. i se spojkou mezi Španělskem a severozápadním pobřeží Afriky.
Zcela kritický význam má všeobecné rozšíření obnovitelné energie, jako je vítr, voda, různé solární technologie a další. Spolehlivost těchto technologií v době špičky zcela závisí na navýšení příkonu do našich sítí z co možná největšího množství zdrojů, které umožní, aby jejich výkon mohl po celou dobu odpovídat poptávce. Nebude-li vanout vítr od severozápadního pobřeží Irska - a Irsko bylo charakterizováno v souvislosti s větrnou energií jako Saudská Arábie Evropy! - bude vát od severozápadního pobřeží Afriky nebo zásobení sítě zajistí solárně-termální provozy ve Středomoří, zejména ve Španělsku nebo řada fotovoltaických zařízení rozmístěných po celém tomto regionu.
Tento scénář je pro středomořský region oboustranně výhodný, a to jednak s ohledem na zabezpečení energie a energetickou politiku, především však s ohledem na podstatné snížení regionálních emisí oxidu uhličitého, které jsou důsledkem naší současné závislosti na fosilních palivech v oblasti průmyslu, dopravy, vytápění a chlazení.
Předsedající
Připojila se k nám paní Figureidová, která podle postupu "catch the eye" přednese stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví.
Ilda Figueiredo
Stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví klade jasný důraz na potřebu toho, aby všechny členské státy věnovaly větší pozornost ratifikaci Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen a všech dalších nástrojů Organizace spojených národů a Mezinárodní organizace práce na ochranu lidských práv. Upozorňuje rovněž na situaci žen a vyjadřuje svou lítost nad tím, že ve sdělení Komise se této otázce nevěnuje žádná zvláštní péče, a to zejména po stránce "projektů", které by měly zahrnovat geografickou, hospodářskou a sociální soudržnost a které by vždy měly brát v úvahu otázku rovných příležitostí mužů a žen a zohledňovat jejich rovnost.
Závěrem chci jednoduše zdůraznit svou obavu týkající se chudoby a sociálního vyloučení, jež mají na ženy vážné dopady. Skončím závěrečnou poznámkou o závažných případech z Palestiny a Západní Sahary, kde se právě ženy a děti stávají hlavními oběťmi války a vykořisťování, zkrátka oběťmi celého procesu diskriminace, který na tyto lidi doléhá a který těžce doléhá zejména na ženy a děti.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Pane předsedající, především vám velmi děkuji za tuto užitečnou rozpravu, která s sebou přinesla řadu myšlenek. Připravili jste skutečně zajímavý dokument.
Kde se nyní nacházíme? Víme, proč to děláme: středomořský region je kolébkou naší civilizace, a je tudíž logické, že mu v Evropské unii věnujeme zvláštní pozornost. V loňském roce zde vznikla francouzská iniciativa a nyní je na nás, abychom tento proces udrželi v pohybu a rozvinuli celý jeho potenciál.
Víme tedy, proč to děláme a čeho tím chceme dosáhnout. Řada z vás zdůrazňovala důležitost toho, aby se Středomoří stalo oblastí míru, stability a bezpečnosti, kde jsou dodržovány a plně respektovány demokratické zásady, lidská práva a základní svobody - včetně rovnosti mužů a žen a úlohy žen ve společnosti.
Víme rovněž, jak toho chceme dosáhnout, takže máme Unii pro Středomoří a široké spektrum aktivit. Jste si velmi dobře vědomi nejdůležitějších oblastí, důrazu na obnovitelné zdroje energie, solární program a program řízení vodního hospodářství. Právě před týdnem jsem byl v Portugalsku a tato země by mohla sloužit jako vzor toho, jak vytvořit udržitelný, dynamický program na jeden z obnovitelných zdrojů energie, který je ve středomořském regionu velmi významný.
Jen se potřebujeme pohnout z místa. Když jsme se loni scházeli, v Paříži a v Marseille, nemohli jsme předvídat, jaká situace nastane v Gaze, avšak předsednictví spolu s Komisí činí dostatečná opatření pro to, abychom byli schopni začít s prováděním všech dohod, k nimž jsme vloni dospěli. Můžeme proto myslím rozumně očekávat, že koncem března, jak jsem vás informoval v souvislosti s poslední aktivitou předsednictví, se věci dají do pohybu.
Program našich aktiv na rok 2009 je velmi nabitý: je naplánováno zhruba devět odvětvových ministerských konferencí. Jsou zde vyčleněny prostředky, jejichž výše činí, pokud vím, něco přes jednu miliardu EUR. Myslím tedy, že jsme připraveni. Vzhledem k některým skutečnostem souvisejícím se situací v Gaze došlo v několika věcech k určitému zpoždění, ale věřím, že tento problém budeme schopni zvládnout.
Děkuji vám za užitečnou rozpravu. Můžete samozřejmě i nadále počítat s naší pomocí.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, je samozřejmě ještě mnoho jiných věcí, o nichž bychom zde měli mluvit, začnu nicméně následující otázkou: jak se v celé této věci uplatňuje rozměr Společenství?
Zaprvé vám chci říci, že rozměr Společenství je v této záležitosti velmi důležitý, protože Unie pro Středomoří je projekt vybudovaný na barcelonském procesu, a zdědil tedy i acquis barcelonského procesu. Celé toto acquis je v něm tudíž zahrnuto. Na to jsme vynaložili dosti značné úsilí.
Unie pro Středomoří je zadruhé součástí rámce politiky sousedství. Politika sousedství představuje dvoustrannou politiku a barcelonský proces, zatímco Unie pro Středomoří představuje politiku mnohostrannou. Stejně bych mohla samozřejmě mluvit i o Černém moři a Baltském moři, že tvoří součást téhož rámce, přestože jsou na severu. Nemusí mít tedy obavy. Všechno se nám tam naštěstí podařilo zakomponovat. Přesně to bylo ostatně záměrem francouzského předsednictví, to jinak řečeno znamená mít spolupředsednictví společné se středomořskými zeměmi - o tom jsem už mluvila - a dohromady s nimi pracovat.
My, to znamená Komise, řídíme ovšem řídíme i všechny budoucí projekty Společenství, protože je to nutné a protože podléháme kontrole ze strany Parlamentu. Odlišným způsobem se řídí pouze projekty, kterou jsou financovány ze soukromých zdrojů.
Projekty bude podporovat sekretariát, jehož sídlo se bude nacházet v Barceloně. Tímto způsobem se představujeme jejich podporu, později se pro ně pokusíme najít podporu ze soukromých zdrojů, protože co se týče těch ostatních, ty zůstanou pod kontrolou Komise. Rozhodnutí bude jako vždy přijímat nejprve 27 a poté bude spolupředsednictví opět schopno pracovat ve spolupráci se 143, Jihem i Severem.
Co se týče Mauritánie, paní Ister Béguinová, ta se účastní pouze mnohostranných vztahů, tj. Unie pro Středomoří, není zahrnuta do politiky sousedství. To je ten jediný rozdíl.
K tomu, co jsem řekla, bych snad mohla ještě dodat, že přes dočasné pozastavení činnosti práce v Komisi samozřejmě pokračuje v konstruktivním duchu a týká se realizace čtyř až šesti projektů, které byly určeny jako priority. Jedná se o civilní ochranu, odstranění následků znečišťování Středozemního moře, mořské dálnice a rovněž solární program, v jehož rámci jsme toho udělali již hodně, pokud jde o obnovitelnou energii, zejména solární energii, která je podobně jako energie větrná a další zdroje energie velmi důležitá.
Unii pro Středomoří se nyní dostává finanční podpory v celkové výši 60 milionů EUR, což byl její rozpočet na rok 2008-2009, a to hlavně v podobě regionálních programů. Dalších 50 milionů EUR již bylo uloženo do investičního fondu sousedství na podporu investičních projektů v regionu.
Chtěli jsme také podporovat univerzitní výměny a z tohoto důvodu jsem se například rozhodla k rozšíření programu Erasmus Mundus na země jižního Středomoří a nabídnout jim zvláštní univerzitní granty.
Co se týče otázky žen, paní Ister Béguinová, i tou se přirozeně zabýváme, jak je to patrné i v barcelonském acquis. Vzpomínám si, že jsem byla na první ženské konferenci pro Středomoří, která se v roce 2007 konala v Istanbulu. Touto otázkou se samozřejmě zabýváme i nadále.
Stále je tu nicméně, jak víte, na jedné straně onen dvoustranný aspekt, který se týká vztahů s každou jednotlivou zemí, a na druhé straně aspekt mnohostranný, který nyní představuje jeden z hlavních zájmů Unie pro Středomoří.
Ráda bych se ještě krátce zmínila o sekretariátu: plánujeme zřízení redakčního výboru, na který přejde v brzké době odpovědnost zejména za přípravu právních stanov sekretariátu. Značného pokroku v přípravných pracích dosáhla již Komise. Sekretariát bude na základě těchto stanov vymezen jako právnická osoba; následně budou muset být tyto stanovy formálně schváleny vyššími úředníky Unie pro Středomoří.
Na závěr bych vám ráda ještě jednou řekla, že účast Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění v roli pozorovatele na všech schůzích Unie pro Středomoří je velmi důležitá a posílení této jeho role v rámci Unie pro Středomoří podporujeme. Navíc když paní Kratsová jela do Marseille, dostalo se jí od nás v této věci velké podpory.
K těm nejdůležitějším bodům jsem se myslím tedy vyjádřila. Bylo by ovšem možné mluvit ještě o řadě dalších věcí, které s tímto tématem souvisejí.
Pasqualina Napoletano
zpravodajka. - (IT) Pane předsedající, paní Ferrero-Waldnerová, pane Vondro, dámy a pánové, myslím, že tato rozprava byla velmi užitečná a osvětlila některé aspekty našeho dosti komplikovaného systému nástrojů pro dvoustranné partnerství se zeměmi Jihu.
Souhlasím s vysvětlením, které podala paní Ferrero-Waldnerová, s poukazem na to, že barcelonské acquis i nadále platí a že bychom zde v Parlamentu právě z tohoto důvodu bývali dali přednost první definici, která zní: Barcelonský proces: Unie pro Středomoří. Bylo by pak snad jasnější, že upevňujeme systém, pro který zde existuje již dříve vybudovaný základ.
Podobně doufám - říkám to zcela otevřeně, nadále už sice nebudu zpravodajkou - ale doufám, že evropský institucionální rámec se bude schopen vyvíjet. Proč? Protože jakmile budeme mít evropského ministra zahraničních věcí, který bude, byť jen zčásti, reprezentovat Komisi a Radu, doufám, že tento ministr nebude 28. ministrem zahraničních věcí, který doplní řady ostatních, ale že přinejmenším pokud jde o evropský rozměr jejich politiky, budou členské státy cítit, že je tato osoba skutečně reprezentuje. Nebude pak už možná potřeba rozšiřovat Unii o další státy, ale budeme-li mít vysokého představitele v osobě ministra zahraničních věcí, budeme snad schopni upevnit roli Evropské unie. O to jsme až doposud všichni usilovali, a chci proto z celého srdce vyjádřit podporu nejen tomu, že regionální programy by měly i nadále pokračovat, ale také tomu, že Parlament, jak paní komisařka ví, přikládá těmto programům, které přinesly nepopiratelně lepší výsledky, veliký význam.
Děkuji vám za tuto rozpravu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý 19. února 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
písemně. - (PL) Těsné partnerství mezi Evropskou unií a zeměmi Středomoří by mělo být založeno v první řadě na respektování lidských práv a právním státě. Návrh označovaný Barcelonský proces: Unie pro Středomoří, který byl přijat v Paříži dne 13. července 2008, je příspěvkem k míru a prosperitě a může se stát důležitým krokem k hospodářské a územní integraci stejně tak jako ke spolupráci v oblasti ekologie a ochrany klimatu.
Je škoda, že v některých partnerských zemích nebylo od zahájení barcelonského procesu nebylo dosaženo žádného významnějšího pokroku, pokud jde o dodržování a respektování některých společných hodnot a zásad, které zdůrazňuje barcelonské prohlášení z roku 1995 a ke kterým se tyto země zavázaly (zejména co se týče demokracie, lidských práv a právního státu).
V zemích středomořské oblasti je znepokojivá míra chudoby a sociálního vyloučení, jež vážně doléhají na ženy a děti. Je důležité, aby členské státy a partneři podílející se na barcelonské procesu zdůrazňovali uplatňování hlediska rovnosti mužů a žen ve všech oblastech politiky a opatření specificky zaměřených na prosazování rovných příležitostí pro muže a ženy. Všechny státy, které se podílejí na Barcelonském procesu: Unii pro Středomoří by měly co nejdříve ratifikovat Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) a všechny další nástroje Organizace spojených národů a Mezinárodní organizace práce.
Tunne Kelam  
písemně. - Vítám úsilí vynaložené na další rozvoj vztahů EU s oblastí evropsko-středomořského regionu, rád ovšem také podtrhl, že EU by neměla zanedbávat svá druhá dvě moře - Baltské moře a Černé moře. Strategie pro Baltské moře bude jednou z priorit švédského předsednictví. Strategický význam má rovněž černomořská synergie. EU se musí postarat o to, aby našla společné stanovisko, jak zajistit vyvážený rozvoj všech těchto regionů. EU je integrované společenství a dlouhodobý strategický rozvoj všech jejich regionů má stejnou důležitost.
Je samozřejmě nezbytné, abychom měli těsné partnerské vztahy s neevropskými zeměmi ve Středomoří, založené na respektování lidských práv a právního státu. Několik zemí má v této oblasti bohužel stále dosti vážné problémy. Naléhavě žádám, aby se členské státy EU zabývaly těmito otázkami s maximální vážností.
Účast Ligy arabských států je významnou příležitostí k tomu, jak shromáždit všechny státy ke společnému hledání řešení konfliktů v regionu. Vyzývám členské státy EU, aby zaujaly vyvážený postoj a vzaly na sebe spíše úlohu vyjednavače, než aby se v různých konfliktních situacích přikláněly k jedné ze stran. Jedině díky vyváženému postoji můžeme přispět k dosažení dlouhodobého míru na Blízkém Východě.
