Komisjoni presidendi infotund
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni presidendi infotund.
Lahtised küsimused
Corien Wortmann-Kool
Lugupeetud president, EL 2020 ootused on kõrged mitte üksnes meie fraktsioonis, vaid ka Euroopa kodanike seas. Nad ootavad 2020. aastaks õitsengut, töökohti ning jätkusuutlikku ja uuenduslikku sotsiaalset turumajandust, aga ka konkreetseid ettepanekuid tugevate VKEde ja avatud Euroopa ühisturu arengu, sealhulgas kapitali ja teadmiste arengu valdkonnas. Nad ootavad 2020. aasta strateegiat, millel on tugev ja läbipaistev Euroopa juhtimisstruktuur, mis on liikmesriikidele siduv.
Austatud president! Parlament mitte üksnes ei taha, et pärast üritust viidaks teda kurssi komisjoni ja nõukogu ettepanekutega, vaid tahab ka tegelikult osaleda 2020. aasta strateegia väljatöötamisel ja rakendamisel. Kuidas te kavatsete selle eest hoolt kanda ja missugune on ajakava? Nõukogu eesistuja on teatanud, et tööga on plaanitud lõpule jõuda märtsis. Kas teie haarate initsiatiivi? Kas me võime peagi näha konkreetset raamistikku, mis sisaldab lähtepunkte ja eesmärke, mille alusel parlament saab arutelus osaleda? Missugust ajakava järgite ja kes töö eest vastutab? Olete teie härra 2020?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjoni presidendina vastutan selle eest mina koos oma kolleegidega komisjonis, sest see saab olema komisjoni järgmise koosseisu põhiülesanne, nagu minu poliitilistest suunistest võib näha. Mis puutub ajagraafikusse, siis loodame koostada ametliku teatise ülemkogu kevadiseks kohtumiseks, ent mulle tundub, et ametlikud otsused võiks teha ülemkogu juunikuiseks kohtumiseks. Selle ettepaneku teen ka Euroopa Ülemkogule, et - ja ma soovin seda väga - parlament saaks strateegia väljatöötamises igati osaleda ja selle eest ka vastutuse võtta.
Euroopa Ülemkogu tasandil on toimunud väga huvitav eelarutelu majanduse teemal ja tegelikult olen kutsunud Euroopa Ülemkogu üles võtma täit vastutust ka nõukogu eest ning tugevdama valitsemismehhanisme. Nagu teate, olid mõned liikmesriigid viis aastat tagasi, mil me taaskäivitasime Lissaboni strateegia, vastu mõningatele Koki raporti soovitustele. Praegu valitsevad tingimused, mis võimaldavad strateegia valitsemissüsteemi tugevdada.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja, härra Barroso! 2009. aasta hakkab lõppema ja seda raskes olukorras, kus valitsevad kõrge tööpuudus ning majanduslikud ja eelarveprobleemid. Samal ajal on jõudmas lõpule Barroso komisjoni viieaastane ametiaeg. Mis järeldusi olete esimese viie aasta põhjal teinud järgmise viie aasta kohta eeldusel, et komisjon kinnitatakse ametisse, eeskätt seoses nimetatud majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega? Kas kavatsete meie kodanikele ja oma volinikele öelda, mis peaks uuel ametiajal teisiti olema?
Me peaksime tegema koostööd, et panna paika uued prioriteedid seoses meie majanduslike ning sotsiaalpoliitiliste eesmärkidega ning vältima praeguse olukorra kordumist. Seepärast palun teil veel kord selgitada, mis järeldusi olete esimese viie aasta põhjal teinud ning mida kavatsete järgmisel viiel aastal teisiti, paremini ja selgemini teha, et täita Euroopa kodanike soovid.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks arvan, et asjaolu, et parlament on andnud mulle uue mandaadi, näitab, et meie tegevust toetatakse. Sellest hoolimata on asju, mida peame muutma ja parandama.
Praegune olukord on teine. Sotsiaalne kiireloomulisus on varasemast palju suurem. Olen korduvalt öelnud, et kõige suurem probleem on Euroopas hetkel tööpuudus ja tõenäoliselt jääb see meid veel mõneks ajaks painama. Me peame leidma uusi kasvuallikaid, ent analüüsima ka seda, mis varasemal kasvumudelil viga oli.
Pole kahtlust, et varasem kasvumudel on ajast ja arust. Ehkki see tekitas mõned kunstlikud mullid mitte üksnes finants-, vaid ka muudes sektorites, polnud see jätkusuutlik ei energia ega ka kliima vaatepunktist. Sellele rõhubki minu strateegia, mille olen parlamendile esitanud ja mida loodan komisjoni järgmise koosseisuga ellu viia, mõistagi tihedas koostöös parlamendiga.
Hannes Swoboda
Härra Barroso, ma sooviksin esitada kiire lisaküsimuse. Kui parlament võtab arutelude käigus seisukoha, et portfellide jaotus ei vasta täielikult nendele eesmärkidele ja me teeme ettepanekuid portfellide muutmiseks, siis kas olete põhimõtteliselt valmis meie vastuväidetele reageerima ja muudatusi tegema? Kas oleksite vastuväidetele põhimõtteliselt vastu või olete valmis neid aktsepteerima?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lissaboni lepingus on selgelt öeldud, et volinike kolleegiumi ja komisjoni teenistuste sisemine korraldus on komisjoni ülesanne.
Ma olen alati valmis kuulama teie soovitusi ja märkusi. Muide, mõned uuendused on tehtud just lähtuvalt aruteludest teie fraktsiooni ja teiste fraktsioonidega. Ma loodan, et austate komisjoni pädevust täielikult, nagu ka mina austan alati parlamendi pädevust.
Ma olen alati valmis kuulama teie soovitusi, ent ma arvan, et peaksime keskenduma rohkem poliitilistele, sisulistele küsimustele. Mis puutub komisjoni struktuuri, siis ma usun, et pärast viit aastat igapäevast tööd komisjonis olen komisjoni ressursside sisemise jaotusega üsna hästi kursis.
Guy Verhofstadt
Härra president, minu küsimus puudutab Kreekat. Olukord on väga ärevusttekitav, sest riigieelarve puudujääk on 12,7% ja valitsussektori võlakoorem kerkimas üle 130%. Tegu on täpipealt sama vaatepildiga, mis avanes mulle Belgias, kui minust sai sealne rahandusminister 1985. aastal. On selge, et Kreeka peab tegema kõvasti tööd ja viima ellu reformid, mida ta senini ellu viinud ei ole. Ent, president Barroso, ka meie saame midagi teha. Me saame vähendada liikmesriikide valitsussektori võlakoormusega seotud kulusid, luues kauaoodatud Euroopa võlakirjaturu, mis kataks suure osa sellest valitsussektori võlast. Kuna meil puudub Euroopa võlakirjade turg ja kõik võlakirjaturud on segmenteeritud, siis maksame me hetkel valitsussektori võla eest intressi mitusada miljonit eurot rohkem kui me võiksime maksta ning likviidsus on ääretult väike. Minu küsimus on, kas kavatsete selles vallas initsiatiivi üles näidata ja käivitada lõpuks säärase Euroopa võlakirjaturu. See ei tähenda, et Kreeka ei peaks end kokku võtma, ent sellest oleks abi.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Minu kahtlusi hajutasid peaminister Papandreou eile antud lubadused vähendada eelarvedefitsiiti ja riigivõlga kulutuste püsiva kärpimise ja tulude püsiva suurendamise teel. Meie andmetel arutatakse praegu Kreeka parlamendis 2010. aasta eelarvet ja peaminister Papandreou avaldused on sammud õiges suunas. Ma olen jälginud riigieelarve olukorda väga hoolikalt nii praeguse kui ka eelmise valitsuse ajal.
Meile avaldas sügavat muljet Kreeka peaministri siiras ettekanne eelmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Ta on probleemiga täiesti kursis ja on näidanud üles otsustavust see lahendada. Kreeka esitab jaanuari jooksul komisjonile uuendatud stabiilsusprogrammi vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile. Ma usun, et see programm sisaldab konkreetseid meetmeid 2010. aasta eelarve tugevdamiseks ja riigieelarve püsivaks konsolideerimiseks. Mõistagi jätkab komisjon makromajandusliku ja fiskaalse olukorra ning Kreeka võetud meetmete rakendamise hoolikat jälgimist.
Seda arvesse võttes ei pea ma hetkel asjakohaseks võimalike stsenaariumide täpsustamist. Me usume, et Kreeka võtab asjakohased meetmed, ja me peaksime toetama Kreekat nende meetmete rakendamisel.
Guy Verhofstadt
Härra president, tulles tagasi selle juurde, mida ma ütlesin - Euroopa võlakirjaturg aitaks Kreekat. See ei võtaks mingil juhul riigilt kohustust viia ellu reforme, ent aitaks ka kõiki teisi ELi liikmesriike, sest see tähendaks palju madalamate intresside maksmist võla eest. Võrrelgem näiteks Saksamaa ja USA riigivõlakirjade intressimäärasid. Ameeriklased maksavad oma riigivõlakirjade eest 0,4% võrra madalamat intressi, ehkki Saksa riigieelarve on palju paremas seisus. See tõendab, et meil on kiiresti vaja selles suunas liikuda. Ma loodan, et komisjon teeb seda.
José Manuel Barroso
komisjoni president.- Hetkel me sääraste meetmete võtmisest ei mõtle. Mina isiklikult olen veendunud, et ei ole väga asjakohane siduda selline pakkumine Kreeka praeguse olukorraga - see võib anda vale signaali.
Olgem ausad, Kreekal ja euroala riikidel on konkreetne kohustus täita stabiilsuse ja kasvu pakti tingimusi. See on nende ja eelkõige nende majanduse jaoks väga oluline, ent see on oluline ka teiste jaoks. Ma usun, et selle teema tõstatamine ja väide, et lahendus võib peituda meetmetes, mis ei ole seotud Kreeka enda jõupingutustega, ei ole parim viis aitamaks meie Kreeka sõpradel otsustavalt võtta peaminister Papandreou teatatud meetmeid.
Rebecca Harms
Ma tahaksin teilt küsida järgmise komisjoni struktuuri kohta. Teie pakutud portfelli jaotusel näib olevat tugev presidendi pitser. Meie arvates korraldate struktuuri nii, et teie kui komisjoni president saaksite palju võimu. Oleme üllatunud, et tahate kaotada komisjoni liikmete töörühmad. Meie arvates tegid need rühmad eelmise parlamendi ametiaja jooksul head tööd. Meid üllatab ka see, et vastutus on mõnes valdkonnas nii killustatud, et see jääb meile arusaamatuks. Me ei mõista, kuidas kavatsete jaotada kohustused pr Redingi ja pr Malmströmi vahel. Meile näib, et pr Malmström hakkab looma midagi sisejulgeolekuasutuse-laadset. Mul ei ole midagi kliima eraldi vastutusvaldkonnaks muutmise vastu. Kui aga nimetate ametisse kliimavoliniku, siis tuleb ka näidata, et tal on reaalne võim ja juurdepääs sellistele valdkondadele nagu energia, tööstus, transport, keskkond ja põllumajandus. Meile ei tundu, et see hetkel nii oleks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kaks erinevat küsimust: üks justiits- ja julgeoleku-, teine kliimaportfelli kohta. Mis justiits- ja julgeolekuportfelli puutub, siis ma olen esitanud ettepaneku, mille tegid paljud parlamendiliikmed, moodustada konkreetne portfell, mis on keskendunud rohkem põhiõigustele. Seega kui volinik Reding saab teie heakskiidu, saab ta olema justiits-, põhiõiguste ja kodakondsusvolinik.
On ka siseasjade volinik sarnaselt paljudele - et mitte öelda kõigile - Euroopa Liidu liikmesriikidele, kus on siseminister ja justiitsminister. Ma usun, et nad saavad teha palju tõhusamat koostööd oma kolleegidega vastavates nõukogudes. See on palju parem ka töömahu poolest, sest nagu teate, kiitsime me äsja heaks Stockholmi programmi. See on väga ambitsioonikas programm, milles parlamendil on nüüd palju olulisi ülesandeid, nii et seepärast on kahe erineva volinikukoha loomine täiesti põhjendatud. Antud juhul pole põhjuseks presidendi roll. Sellel pole vähimatki pistmist komisjoni presidendi rolliga. See on seotud tööjaotusvajadusega sellises tähtsas valdkonnas. Ma tahan, et põhiõiguste voliniku vastutusalas oleksid ka julgeolekuküsimused, ning ma tahan, et julgeolekuvolinik hoolitseks ka Euroopa Liidu põhiõiguste ja põhivabaduste eest.
Rebecca Harms
Sooviksin korrata oma eelmist küsimust. Kuidas saab kliimavolinik olla tugevaks jõuks ja kuidas ta saab end kehtestada, kui teise võimaluse kohaselt see struktuuris ei kajastu? Teiseks, me ei saa aru veel ühest asjast. Selleks on geenitehnoloogia, mida teie, härra Barroso, pooldate ja mis on osa tervishoiuportfellist, mitte enam keskkonna- või põllumajandusportfellist. Palun selgitage olukorda.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mul on hea meel, et teile meeldib kliimavoliniku koha loomine. Tema käed-jalad saavad tööd täis olema, sest nagu näha, pole Kopenhaagen teekonna lõpp. Pärast Kopenhaagenit on veel pikk tee käia.
Tema peamisteks ülesanneteks on kliimamuutuste süvalaiendamine kõigis komisjoni sektorites, mitte üksnes neis, mida teie mainisite, vaid ka paljudes muudes valdkondades. Euroopa Liidus praktiliselt pole poliitikavaldkonda põllumajandusest teadusuuringuteni ning ettevõtlusest ja tööstusest merenduseni, mis ei mõjutaks mingil määral kliimaalast tegevust. See ongi ülesandeks.
Teda hakkab toetama kliimamuutuste peadirektoraat. Ma tahan, et kliimamuutuste volinikul oleksid oma poliitika rakendamiseks mõned instrumendid, ent mõistagi peab ta tegema koostööd teiste volinikega, eelkõige keskkonna-, energia- ja teiste volinikega, sest tegu on niivõrd olulise poliitikaga, et sellel on väga tähtis väline mõõde.
Michał Tomasz Kamiński
Härra president, ma tahaksin küsida teie hinnangut ELi ja Ukraina tippkohtumisele, mis toimus peaaegu kaks nädalat tagasi. Samal ajal tahaksin tõstatada veel kaks teemat. Kui ma viibisin Kiievis, siis kuulsin, et Euroopa keeldus lõppdeklaratsioonis viitamast Ukraina Euroopa identiteedile. Ma ei varja asjaolu, et see üllatab mind väga, sest mulle näib, et Ukraina Euroopa identiteet peaks olema väljaspool kahtlust. Teiseks, Kiievis kuulsin, et meie Euroopa delegatsioon keeldus panemast lilli Ukraina näljahäda ohvrite mälestusmärgile - seda teevad kõik Ukrainat külastavad diplomaadid ja pean ütlema, et need kaks asjaolu on minu jaoks väga üllatavad.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma arvan, et kohtumine Ukrainaga oli edukas. Kui aus olla, siis meie Ukraina sõbrad peavad rohkem tegema, kui soovivad, et me neid rohkem abistaks.
Ma olen kulutanud rohkem aega Ukrainaga seotud küsimustele kui enamikule Euroopa Liidu liikmesriikidele - see näitab tähelepanu, mida me Ukraina muredele pöörame. Tegu on meile väga lähedase riigiga ja riigiga, millele meiegi tahame lähemal olla. Seepärast pakkusime neile põhjalikku ja uuendusmeelset Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist assotsiatsioonilepingut. Kui liitumine välja arvata, on see kõige kaugemaleminevam staatus, mida me Ukrainale praeguses olukorras pakkuda saame.
Arutelusid oli, ent kui vaatate lõppjäreldusi, siis neis kinnitatakse selgelt, et Ukraina on Euroopa riik, tal on Euroopaga samad väärtused ja me tahame olla Ukrainale lähemal. Me tahame neil aidata meile lähemal olla. Ma usun, et tegu oli produktiivse kohtumisega, ent me ei saa igal tippkohtumisel Ukrainale uut staatust anda.
Eelmine tippkohtumine toimus Pariisis. Me andsime Ukrainale assotsieerumise võimaluse, ent igal tippkohtumisel ei saa me liikuda edasi uue staatuseni ning meil oli president Juštšenkoga ja teiste vahendajatega sel teemal väga aus, avameelne ja sõbralik arutelu.
Lothar Bisky
Härra president, mul on küsimus Tobini maksu kohta. Maksu puhul on tegu väärt ettepanekuga, ent seni pole keegi seda veel kehtestanud. Kõik ütlevad, et see kehtestatakse vaid juhul, kui kõik liikmesriigid otsustavad seda teha samaaegselt. Ma kardan, et nüüd, pärast ELi tippkohtumist tehtud tervitatavat otsust lükatakse seda veelgi edasi, sest me kõik ei alusta samal ajal.
Ma tahaksin teada teie arvamust selles asjas ja seda, mida arvate Tobini maksu kehtestamise võimalustest.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kui finantstehingutele kehtestatakse üleilmne maks, siis peaksime seda toetama. Ma olen seda isiklikult toetanud Euroopa Ülemkogus toimunud aruteludes. Euroopa Ülemkogu on palunud komisjonil esitada mõned ideed ja me tegeleme nende ettevalmistamisega.
Seoses uudse rahastamisega usun ma isiklikult, et kui tahame täita oma kohustusi seoses võitlusega kliimamuutuste vastu, siis me ei saa lähtuda üksnes oma eelarvetes olevatest vahenditest. Meie eelarved on niigi sellise surve all, et üksnes riiklikud eelarved ei suuda järgmistel aastatel tagada kliimamuutuste vastu võitlemiseks vajalikke ressursse. Me peame mõtlema uudsetele rahastamisviisidele. Üleilmne finantstehingute maks tundub mulle hea mõttena ja me töötame selles vallas, et sobival ajal vastavad ettepanekud esitada. Ma loodan, et uus komisjon koostab selles vallas mõned ettepanekud.
Paul Nuttall
fraktsiooni EFD nimel. - Härra Barroso, hiljuti kuulsime, et Põhja-Inglismaal kavatsetakse sulgeda Teesside'is asuv Coruse terasetehas. Põhjuseks on see, et EL soovib vähendada süsiniku heitmeid 20% võrra. Süsinikukrediidi tõttu ei saa Corus enam pakkuda tööd enam kui 5000-le terasetöölisele ega hankijale. Briti valitsus on teatanud, et tema käed on selles küsimuses seotud karistusliku ELi konkurentsiõiguse tõttu.
Tootmise lõpetamise tõttu Teesside'is võidab Corus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames jaotatud saastekvoodist järgmisel kolmel aastal ligikaudu 600 miljonit Suurbritannia naela. Ent - üllatus, üllatus - IPCC juht Rajendra Pachauri on ka Tata Foundationi juht, seega tuleks küsida cui bono?, sest Corus kuulub Tatale.
(Protestihüüded saalist)
Ma tahaksin küsida: kas ELi ametlik poliitika on teha soodustusi äriühingutele, mis sulgevad Teesside'i taolisi tehaseid, et nad saaksid tellida oma toodangut sellistest riikidest nagu India, või on siin mängus isiklikumad huvid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma ei oska teie süüdistusi kommenteerida. Kui mina oleksin asjaosaline, siis pöörduksin kohtusse.
Mis puutub sellesse, et Briti valitsuse sõnutsi on tegu Euroopa Liidu seisukohaga, siis ma pole kursis selle väitega, ent võin öelda, et kui leidub riiki, kes on avaldanud survet Euroopa Liidu ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks kliimamuutuste vastu võitlemisel, siis on see just teie kodumaa - meeldib see teile, või mitte.
Euroopa Liidu ühine kava on vähendada kasvuhoonegaaside üleilmseid heitmeid. Mõistagi on sellel teatavad tagajärjed ka seoses tööstuse kohanemisega. Me tahame, et tööstus Euroopas säiliks, ent me tahame teistsugust tööstust, mis tarbib vähem energiat ja on keskkonnahoidlikum.
Paul Nuttall
Te ei vastanud minu küsimusele. Küsimus oli: kas ELi ametlikuks poliitikaks on teha soodustusi äriühingutele, mis sulgevad Teesside'i taolisi tehaseid ja tellivad oma toodangu sellistest riikidest nagu India? Te ei vastanud küsimusele. Palun vastake sellele.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Minu vastus küsimusele on ei.
Juhataja
Lugupeetud kolleegid, sinise kaardi protseduur hetkel ei kohaldu, sest tegu on kahe inimese vahelise aruteluga. Hetkel on väga keeruline sinist kaarti lisaküsimuste esitamiseks kasutada, sest ma ei tea, kummale neist küsimus mõeldud on. Mul on kahju. Mõistagi saate sinist kaarti kasutada teistes aruteludes.
Marine Le Pen
(FR) Härra president! Reaktsioonina Šveitsis korraldatud referendumile minarettide teemal on Euroopa Komisjon näinud palju vaeva, et tulla lagedale pehmelt öeldes häiriva ja mitmetimõistetava avaldusega. Näib, et komisjon tahtis tuletada sarnaseid otsuseid teha soovivatele liikmesriikidele meelde vajadust "austada selliseid põhiõigusi nagu usuvabadus". See kergelt looritatud ähvardus nõuab teiepoolset selgitust olukorras, kus arvamusuuringud näitavad, et lõviosa eurooplastest oleks hääletanud samamoodi, kui see olnuks nende riigis võimalik.
Härra Barroso, kas ELi liikmesriikidel on õigus või ei ole õigust korraldada oma riigis referendumit, mis on igas mõttes sarnane 29. novembril Šveitsis korraldatu referendumiga? Kas komisjon oleks vastu suveräänse riigi otsusele, kui selle riigi kodanikud hääletaksid nii nagu Šveits hääletas? Kui - nagu meie arvame - Euroopa Liit on täna pigem totalitaarne kui demokraatlik, siis oleks aeg seda tunnistada.
José Manuel Barroso
Igal liikmesriigil on suveräänne õigus otsustada kooskõlas oma põhiseadusega, kuidas ta oma inimeste arvamust küsib. Ma ei hakka tegema oletuslikke avaldusi oletuslike referendumite teemal. Võin öelda, et selles küsimuses teevad liikmesriigid oma otsused ise. Seepärast ma ei tõtta riigi referendumit ega komisjoni reaktsiooni sellele ennatlikult hukka mõistma.
Komisjonil on õigus kontrollida liikmesriikide poolt Euroopa õigusega seoses võetud meetmeid ja tehtud otsuseid. Sel puhul ei ole komisjonil mitte üksnes õigust oma arvamust avaldada, vaid lausa kohustus seda teha.
Marine Le Pen
(FR) Härra Barroso, küsimus oli selge. Ma ei küsinud teilt oletatava referendumi kohta, vaid referendumi kohta, mis on igal viisil sarnane Šveitsis korraldatud referendumiga.
Kui üks ELi liikmesriik esitaks täiesti identse referendumi puhul küsimuse, mis esitati šveitslastele, siis kuidas komisjon sellele reageeriks? Kas neil on õigus nii teha? Kas komisjon oleks suveräänse rahva otsuse vastu, kui see peaks langetatama selline, nagu langetati Šveitsis? Küsimus on selge.
José Manuel Barroso
Proua Le Pen, te esitasite oletusliku küsimuse. Minu prantsuse keele oskus pole nii hea kui teie oma, ent kui kasutate sõna kui, siis on tegu oletusliku küsimusega. Kui korraldataks referendum? - see on oletuslik küsimus.
(Aplaus)
Mul ei ole kombeks vastata oletuslikele küsimustele. Tegelikkus on juba piisavalt keeruline. Võin teile kinnitada, et komisjon on igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas usulise diskrimineerimise vastu. See on meie selge seisukoht. Tegu pole vaid komisjoni seisukohaga - see on kõigi demokraatlike Euroopa Liidu liikmesriikide seisukoht.
Ma ei kavatse avaldada arvamust oletusliku referendumi kohta.
David Casa
(MT) Mul oli kavas esitada komisjoni presidendile küsimus komisjoni kohta, ent sotsialistlik partei sekkus täna volinikega peetavasse arutellu. Ma loodan, et sotsialistlik partei ei hakka mängima volinikukandidaatidele jagatud portfellidega. Meil puudub pädevus muuta komisjoni portfelle, sest see küsimus kuulub komisjoni presidendi ainupädevusse. Meie liberaalide parteisse ja ka sotsialistlikku parteisse kuuluvad isikud on igati pädevad ja meil puudub kompetents hakata enne arutelu käsitlema seda, kas me saame volinike portfelle muuta. Ma olen kursis sellega, et see pole aruteluteema, ent pärast sotsialistliku partei sekkumist pidasin vajalikuks omalt poolt sekkuda.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tegu polnud küsimusega, nii et ma ei pea sellele vastama, ent kuna mul on võimalus kõnelda, siis ütlen järgmist.
Institutsioonidevaheline lojaalsuspõhimõte on väga oluline. Nüüd, kus meil on uus leping, peame austama iga institutsiooni pädevust. Ma ütlesin, kui tähtis on, et komisjoni ja parlamendi vahel valitseks eriline suhe, ning ma hoolitsen selle eest, et see ka nii oleks. Mõistagi tähendab see seda, et kumbki institutsioon peab austama teise pädevust, mis on määratud lepingutega.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Lugupeetud juhataja! Kõne alguses viitas komisjoni president sellele, mis varasematel mudelitel viga oli. Viga seisneb selles, et komisjonil on olnud häid programme, ent liikmesriigid teevad seda, mida nad heaks arvavad. Ehk teisisõnu, piitsa ja prääniku meetodist liikmesriikide suunamiseks ei piisa.
Ma märkasin ka, et 2020. aasta dokument ei sisaldada uudseid ideid selle kohta, kuidas liikmesriike suunata. Kas komisjon kavatseb kasutada Lissaboni lepingu artiklis 121 sätestatud hoiatusi, kui liikmesriik ei järgi või lausa ei taha järgida 2020. aasta strateegia ideid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan küsimuse ja selle taga peituva kavatsuse eest.
Mul on kavas teha liikmesriikidele ettepanek tugevdada Euroopa majanduslikku valitsemist. Ma arvan, et nüüd on meil võimalus seda teha. Seni on sellest korduvalt keeldutud. Võib-olla olete juhtunud lugema intervjuud minu eelkäija härra Delors'iga, kes ütles, et tema ettepanek sotsiaalküsimusi tugevamalt koordineerida kukkus 1993. aastal läbi. Liikmesriigid keeldusid.
See oli huvitav ja ma kontrollisin järele, mida mina toona oma riigi välisministrina ütlesin. Ma olin üks neist, kes toetas liikmesriikide tihedamat koostööd selles valdkonnas. Kahjuks polnud see võimalik.
Kui Lissaboni strateegiat läbi vaadati, siis tegime ettepaneku Wim Koki raporti põhjal, ent liikmesriigid ei kiitnud seda heaks. Pärast praegust kriisi ollakse minu arvates rohkem teadlikud vajadusest tegeliku koordineerimise järele, et kriisile reageerida. Ma võitlen selle eest, ent mõistagi vajame selle saavutamiseks liikmesriikide tuge. Me vajame seda, sest osa poliitikast kujundatakse riiklikul tasandil ja osa ühenduse tasandil.
Esimese arvamuste vahetuse põhjal Euroopa ülemkoguga olen lootusrikas. Euroopa Ülemkogu uus eesistuja Herman Van Rompuy on juba teatanud, et ta tahab korraldada mitteametliku arvamuste vahetuse veebruari alguses. Ma loodan, et seeläbi võtab Euroopa Ülemkogu suurema vastutuse Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia tugevama valitsemismehhanismi eest.
Frédérique Ries
(FR) Lugupeetud härra Barroso! Lissaboni strateegia on oma aja ära elanud. 1. jaanuariks ei ole Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelise majandusega piirkond. Andestage minu karmid sõnad, ent vaid ime suudaks olukorda muuta. Nüüd on vaja hoolitseda selle eest, et eelseisvatel aastatel, sh 2010. aastal, oleks EL pigem stabiilsuse oaasiks Euroopa ettevõtjate ja kodanike jaoks.
Sellega seoses teie poolt meile esitatud memo, kus räägite VKEde - ELi peamiste töökohtade loojate - rahvusvaheliseks muutmisest. Härra Barroso, kas te ei arva, et praegu on vaja olukorda stabiliseerida ja inimeste kindlustunnet suurendada? Kas võite garanteerida, et komisjon seisab vastu igasugusele regulatiivsele hüsteeriale ning rakendab oma igapäevategevuses ja poliitikavaldkondades põhimõtet "kõigepealt mõtle väikestele"?
José Manuel Barroso
Tänan, proua Ries. See oli üks minu komisjoni prioriteete, see on üks praeguse komisjoni prioriteete ja see saab kindlasti olema ka üks järgmise komisjoni prioriteete. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on need, kes loovad töökohti. Me koostasime Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act" lähtuvalt just teie mainitud põhimõttest "kõigepealt mõtle väikestele" ja käivitame programmi, vähendamaks halduskoormust eeskätt just väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Seepärast oleme asetanud siseturu lõpuleviimise oma prioriteetide keskmesse, sest sellel on potentsiaali ja ka rahvusvaheline mõõde. Fakt on, et meie väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on jätkuvalt silmitsi paljude takistustega, kui püüavad teiste turgudega koostööd teha. Seepärast usun, et see on üks uue 2020. aasta strateegia prioriteete. See on strateegia, mis on seotud tihedamalt rahvusvahelise mõõtmega, sest tänapäeval kogetakse üleilmastumise mõjusid ning me võidame konkurentsilahingu vaid juhul, kui oleme agressiivsed ja proaktiivsed.
Juhataja
Lugupeetud daamid ja härrad! Ma tahaksin lisada selgituse vastuseks proua Riesi väga olulisele küsimusele. Me hakkasime koostama kõnelejate nimekirja kell 15.00, kui alustasime selle päevakorrapunktiga. Mul on nimekirjas umbes 30 inimest vastavalt sinise kaardi võtmise järjekorrale. Mõistagi saame me lisada nimekirja teisi kõnelejaid, ent nemad selle päevakorrapunkti käsitlemise jooksul enam sõna ei saa.
Kui soovite, siis võite oma kaardid alles jätta, ning järgmisena saab minutiks sõna proua Durant. Me võime püüda lisada nimekirja ülejäänud liikmed, kes sõna soovivad, ent võin teile ausalt kinnitada, et nii palju kõnelejaid me lubada ei saa - mul on nimekirjas ligikaudu 30.
Me alustasime nimekirjaga kell 15.00. Kui on liikmeid, kes soovivad oma nime lisada, siis palun püsige ühe minuti piires.
Isabelle Durant
(FR) Lugupeetud juhataja, komisjoni president! Tahaksin teilt küsida 2020. aasta strateegia kontekstis ja eeskätt seoses tugevama valitsemise süsteemiga, et kuidas soovite lahendada lobitöö küsimuse. Nagu me teame, hakkab 2020. aasta strateegia koostamisel pihta ulatuslik lobitöö. Lobitöö toimub kõikjal: komisjonis, parlamendis, ülemkogus.
Nagu teate, toimub täna lobitöö küsimuses ka institutsioonidevaheline arutelu. Eelmises komisjonis vastutas selle eest härra Kallas. Öelge palun, kes hakkab komisjonis vastutama lobitöö eest ning missugune saab olema tema mandaat. Kas soovite liikuda - nagu loodan mina ja nagu loodavad teised institutsioonidevahelise rühma liikmed - lobirühmade kohustusliku registreerimise süsteemi poole?
Küsimus on läbipaistvuses ja minu arvates ka kodanike toetuses. Nad peavad mõistma, kuidas komisjon, ülemkogu ja parlament Euroopa tasandil otsuseid langetavad.
José Manuel Barroso
Lugupeetud juhataja! Tegu on teada-tuntud väga tähtsa probleemiga. Ma olen uhke, et oleme praeguse komisjoni ametiaja jooksul edusamme teinud. Nagu ütlesite, on volinik ja asepresident Kallas teinud selles vallas ära suure töö ja me oleme teinud edusamme lobirühmade registreerimisel.
Minu arvates tuleks aga mõista, et parim viis selle probleemi lahendamiseks on olla läbipaistev ja mitte varjata teavet. See on loomulik! See on avatud ühiskonnas loomulik ning avatud ühiskonnas avalduvad erinevad ja mõnikord ka vastandlikud huvid.
Just sellest lähtuvalt komisjon oma tööd teebki: tema suhted erinevate huvide esindajatega - ettevõtjate, ametiühingute, mõnikord ka erinevate eesmärkide huvid - muutuvad läbipaistvamaks.
Komisjonis hakkab selle eest vastutama volinik ja asepresident Maroš Šefčovič ja ma loodan, et te toetate teda. Administratsioon nimetab tema selle ülesande täitjaks uues komisjonis.
Vicky Ford
Lugupeetud president Barroso! Ma toetan 2020. aasta tulevikuvisiooni. Te näitate, et isegi majanduslanguse pimedal ajastul võib kanda endas unistust utoopiast. Mulle meeldisid ka teie märkused Euroopa teadusruumide kohta. Ma esindan Cambridge'i, kus asub üks juhtivaid teadusklastreid, mis on väga edukas kõrgtehnoloogia, rohelise tehnoloogia ja biotehnoloogia valdkonnas. Kui me tahame muuta teie unistused reaalsuseks, siis oleks soovitatav õppida Cambridge'i kogemusest. Teadus vajab rahastamist, uuendusmeelsed ettevõtted vajavad rahastamist, tipptasemel uuendusvajadused vajavad tipptasemel rahastamist.
Eelmisel nädalal kohtusin Wellcome Trusti esindajatega. Wellcome Trust on Suurbritannia suurim heategevusorganisatsioon, mis annetas eelmisel aastal meditsiiniuuringuteks 750 miljonit eurot. Nad tulid Brüsselisse selleks, et öelda parlamendile, et kui me alternatiivsete investeeringute õigusakti kavandatud kujul vastu võtame, siis vähendame nende rahastamist kahe kolmandiku võrra. Ärge palun öelge üht ja tehke teist.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Õnnitlused Cambridge'ile. Ma arvan, et Cambridge on üks Euroopa ja maailma parimaid ülikoole. Just seepärast, et meil pole Euroopas piisavalt Cambridge'i-taolisi ülikoole, oleme näinud vaeva Euroopa teadusruumi moodustamisel, sest Cambridge ja teised väga tähtsad ülikoolid Euroopas on üsna rahvusvahelised. Nad suudavad meelitada ligi väga olulisi rahalisi vahendeid, ent teistes riikides, eeskätt väikestes riikides ja mõningates vaesemates riikides puuduvad sellised ressursid. Seepärast pole meil mitte üksnes vaja eraisikute vahendeid, mida mainisite - ma toetan sääraste sihtasutuste tööd -, vaid me vajame ka riiklikku rahastamist ja rahastamist Euroopa Liidu eelarvest. See on üks punkte, mille ma kavatsen Euroopa Liidu järgmisesse eelarvesse lisada.
Ma ei näe seost alternatiivsete investeeringute halduritega. Ma arvan, et me ei peaks kasutama üht ega teist. Meie arvates on muu hulgas ka teie kodumaal juhtunut arvesse võttes oluline, et oleks mõistlik regulatsioon finantsturgude toodete jaoks. Teie kodumaal anti finantsturgude põhjustatud probleemide tõttu Euroopa Liidu suurimat riigiabi.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja ja härra Barroso! Sellal, kui arutatakse 2020. aasta strateegia ambitsioonikaid eesmärke, on riike - näiteks Kreeka -, kes liituvad sellega ebasoodsatel tingimustel, võideldes samas suurte majandusprobleemide ja kõrge tööpuudusega.
Eile teatas Kreeka peaminister, mis meetmeid kavatsetakse eelarvepuudujäägi ohjamiseks võtta. Ateena ootab hinge kinni pidades turgude ja erinevate reitinguagentuuride reaktsiooni. Ma kuulasin teie vastust varasemale küsimusele ja olen lugenud härra Almunia tänaseid avaldusi ning sooviksin küsida teilt, härra Barroso, mida saab komisjon lisaks Kreeka eelarvepuudujäägi jälgimisele veel teha, et aidata probleemi lahendada?
Teiseks, kuidas lahendatakse 2020. aasta strateegia raames säärased riiklikud eriolukorrad, et selliseid probleeme ei tekiks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks on meie arusaam 2020. aasta strateegias selline, et peavad olema nii riiklikud kui ka horisontaalsed kogu ühendust hõlmavad programmid.
Me palume igal liikmesriigil koostada konkreetsed lihtsustatud eesmärgid, võttes arvesse kohalikke olusid. Nagu ütlesite, on Kreeka eriolukorras, mida me jälgime väga hoolikalt. Mõistagi saab Kreeka toetust ühtekuuluvusfondidest, sest ta on üks nende poolt toetatavaid riike, ning see ei sõltu Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiast.
Tähtis on aga mõista, miks sellised riigid nagu Kreeka peavad oma eelarvepuudujäägi ja ülemäärase riigivõla kontrolli alla saama. Intress, mida riigid võla eest maksavad, on raha, mida nad ei saa tulevikus investeerida oma haiglatesse või koolidesse. Asi pole selles, et me oleme jäiga makromajandusdistsipliini jüngrid ja soovitame liikmesriikidel mitte võtta palju võlgu ega tekitada suurt puudujääki, vaid seepärast, et me mõtleme sotsiaalkuludele ja inimeste murede lahendamise peale.
Ivo Belet
(NL) Lugupeetud juhataja! Austatud president Barroso! Tahaksin esitada teile küsimuse autotööstuse tuleviku kohta, kuivõrd tegu on ühe kõige olulisema tööstussektoriga ka pärast 2020. aastat. Mõned meie kroonijuveelid müüakse Hiinale maha ja see ei ole tervitatav asjade käik. Minu arvates pole veel hilja olukorda pööret tuua, ent selleks peame me - teie, härra president, ja uus Euroopa Komisjon - viivitamatult härjal sarvist haarama. Me peame leidma teadus- ja arendustegevuseks täiendavaid vahendeid, keskenduma rohkem autotööstusele ning loomulikult hankima rohkem vahendeid Euroopa Investeerimispangalt. Vaid nii suudame tagada, et meie sõltuvus naftast ei asendu tulevikus sõltuvusega näiteks Hiina akudest. Kas teie olete ja kas Euroopa Komisjon on valmis lühiajalises plaanis võtma endale koordineerivat rolli (sh Opeli toimiku osas), et saaksime koos otsustavalt keskenduda uutele keskkonnasäästlikele tehnoloogiatele autotööstuses?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu te teate, on komisjon võtnud Opeli puhul olulise rolli, toetades vajalikke kohtumisi kahe asjaomase riigi ja asjaomaste äriühingute vahel.
Mis puutub autotööstusse tervikuna, siis Euroopas ja maailmas valitseb ülemäärase võimsuse probleem. Seega tulevik on täpselt selline nagu teie küsimusest paistab - tuleb leida uusi lahendusi ja tehnoloogiaid ning eeskätt töötada välja keskkonnasäästlikumad autod. Me oleme toetanud seda mõtet mitte üksnes moraalselt, vaid ka rahaliselt.
Meie täielikul toel on Euroopa Investeerimispank loonud selleks erirahastu. Üks järgmise mandaadi prioriteete on arendada Euroopas tehnoloogiliselt arenenumat keskkonnasäästlikumat autotööstust. Sel viisil suudame säilitada juhtiva positsiooni maailma autotööstuses.
Stephen Hughes
Austatud president Barroso! Euroopa vaesusevastane võrgustik on nimetanud teie konsultatiivdokumenti 2020. aasta strateegia kohta sammuks tagasi võrreldes järjestikustel Euroopa Ülemkogu kohtumistel võetud kohustustega tugevdada sotsiaalset mõõdet.
Teie dokumendis nimetatakse vaid turvalist paindlikkust ja koolitust. Te peaksite teadma, et siin majas ei kiideta heaks sotsiaalse sisuta strateegiaid. 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta. Kas võitlus vaesuse ja tõrjutuse vastu ei peaks mitte olema 2020. aasta strateegia keskmes?
Lõpetukseks, mõistes, et kolmandik alates 2000. aastast Euroopa Liidus loodud töökohtadest on tervishoiu-, sotsiaal- ja tööturuteenuste valdkonnas, kas 2020. aasta strateegia ei peaks seadma eesmärgiks kvaliteetsete sotsiaalteenuste osutamise, et kahekordistada panust vaesuse vähendamisse, teenuste osutamisse ja töökohtade loomisse?
Juhataja
Tänan teid, lugupeetud kolleeg, ent palun ärge esitage minutis kaht küsimust, sest president Barrosol on keeruline vastata kahele küsimusele ühe minutiga.
Kumba küsimust eelistate, esimest või teist?
Lugupeetud kolleegid! Selle nõude järgimine on äärmiselt oluline.
Stephen Hughes
Lugupeetud juhataja! Tegelikult esitasin ma lausa kolm küsimust, nii et kolmest jaatavast vastusest piisaks!
(Naer)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Tänan mõistva suhtumise eest. Ma püüan vastata parimale küsimusele.
Aus vastus on järgmine: tegu on konsultatiivdokumendiga. See pole veel strateegia. Ma olen väga tänulik teie ettepanekute eest.
Ütlen teile oma arvamuse. Jah, me peame tegema rohkem selleks, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, ent selleks on meil vaja toetada liikmesriike. Võin teile öelda, et olen teinud konkreetseid ettepanekuid ja iga kord saanud vastuseks valju ei koos põhjendusega, et mõned liikmesriigid peavad sotsiaalküsimusi oma sise-, mitte Euroopa Liidu asjaks.
Tegu on huvitava aruteluga. Vaadakem, kas suudame selles üksmeele leida. Ma loodan väga teie toetusele, sest nagu te teate, on sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemiseks vaja mõningaid Euroopa tasandi instrumente, mis täiendavad riiklikke instrumente. Ma avaldasin teile seisukoha, mida asun kaitsma. Ma loodan, et kõik liikmesriigid on valmis seda seisukohta toetama.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Lugupeetud volinik! Lissaboni strateegia rakendamine ei lähe kuigi hästi. Kuidas kavatsete muuta Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia dokumenti, et seatud eesmärgid saavutada? Kas strateegia elluviimiseks võiks koostada eraldi dokumendi komisjoni viieaastaseks ametiajaks ja selles sätestada konkreetsed meetmed? Ma arvan, et see oleks hea mõte. Me võiksime jälgida strateegia rakendamist ja samal ajal hinnata seda, mida komisjon on teinud.
Lõpetuseks teen ühe märkuse. Ma arvan, et sotsiaalseteks konsultatsioonideks jäetud aeg (s.t aega on 15. jaanuarini) on liialt lühike. Me peaksime oma sotsiaalpartnereid pisut tõsisemalt võtma. Nemad realiseerivad strateegia ja neil peaks olema rohkem aega konsultatsioonides osalemiseks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - See tähtaeg on antud käesoleva dokumendi põhisteks konsultatsioonideks, ent konsulteerimiseks on ka teisi võimalusi. Tegelikult on konsultatsioonid Lissaboni strateegia üle toimunud alates vähemalt 2008. aastast. Regioonide Komitee ning majandus- ja sotsiaalkomitee on koostanud väga huvitavad raportid ja ma võin öelda, et kui Euroopa Parlament soovib, siis me võime seda teemat arutada mitte selle üheminutiliste vastustega infotunni raames, vaid korraldada eraldi arutelu, mis on pühendatud üksnes sellele teemale, parlamendile sobival ajal, sest ma leian, et see on väga tähtis.
(Aplaus)
On väga tähtis, et parlament võtaks vastutuse, ning tähtis on kaasata sellesse protsessi ka liikmesriikide parlamendid, sest - pean rõhutama - sellest saab tulevikustrateegia kese.
Mis puutub valitsemismehhanisme, siis neid me just praegu koostamegi. On mitmeid ideid. Üheks ideeks on teatud valdkondades näitajate põhjal edusammude mõõtmine ja jälgimine. Neid me kavandamegi ja selleks on meil vaja parlamendi tuge ja loodetavasti saame ka liikmesriikide nõusoleku.
Werner Langen
(DE) Täienduseks juba esitatud küsimusele sooviksin tulla tagasi 2020. aasta kliimastrateegia juurde. Austatud härra president, kas vastab tõele, et esialgne heitkogustega kauplemise süsteem annab Euroopa suurimale terasetootjale 90 miljonit tonni süsinikdioksiidi, hoolimata asjaolust, et eelmisel aastal paiskas ta õhku 68 miljonit tonni süsinikdioksiidi ja sel aastal kujuneb näitajaks 43 miljonit tonni? Kas vastab tõele, et Euroopa suurim terasetootja on 2012. aastaks teeninud emissioonidelt miljard Suurbritannia naela, sest talle on muu hulgas komisjonis tehtud lobitöö tulemusena eraldatud liiga suur kogus?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud härra Langen! Ma ei tea, millele te täpselt vihjate, ent kui räägite Euroopa heitkogustest, siis lubage mul olla aus: meie heitmed moodustavad ligikaudu 14% üleilmsetest heitmetest ja vähenevad üha, sest samas on suurriike, mille heitkogused on tõusuteel.
Mis puutub aga heitkogustesse elaniku kohta, siis ületame nende riikide näitajaid mäekõrguselt. Ei saa eirata tõsiasja, et meil lasub ka teatav ajalooline vastutus. Ameeriklased toodavad rohkem kasvuhoonegaase elaniku kohta kui meie, ent meie toodame rohkem kui Hiina ja palju rohkem kui India, kui viitate näiteks Indiale. See on probleem, mille peame lahendama üleilmse õigluse seisukohast. Kui tahame probleemi lahendada ja kui usume, et meie planeet on kliimamuutuste tõttu ohus, siis peame tegema koostööd igal rindel. Seega jah, meil on rangemad tingimused kui mõningates maailma paikades, ent me näeme selles võimalust töötada välja uusi tehnoloogiaid, et saavutada oma eesmärke ilma oma ettevõtteid ohustamata, sest me ei taha eksportida oma ettevõtteid ega töökohti.
Juhataja
Lugupeetud kolleegid! Palun mitte esitada president Barroso infotunni ajal lisaküsimusi, sest paljud alles ootavad võimalust esitada oma esimene küsimus. Ma vabandan, aga olen sunnitud võtma järgmise küsimuse.
Stavros Lambrinidis
Austatud president Barroso! Nagu ütlesite, mõjutab majanduse seisund intressimäärasid. Nad peegeldavad usaldust konkreetse riigi majanduse suhtes ja mõjutavad rahvusvahelist kogukonda. Intressimäärasid mõjutab usaldus, mis ühendusel konkreetse riigi majanduse vastu on, ja seda usaldust mõjutavad omakorda Euroopa Komisjoni korduvad avaldused, mida ta teeb liikmesriikide suhtes. Sellega seoses püüavad spekulandid spekuleerida halvale majandusolukorrale ja seda teinekord veelgi halvendada.
Austatud president Barroso! Kas olete valmis täna siin kinnitama oma toetust Kreeka majandusolukorra parandamise meetmetele, mille tegi eile teatavaks Kreeka valitsus? Kas komisjon usub, et Kreeka liigub õiges suunas ja nende meetmete rakendamise korral võib muuta finantsolukorda, mis on teie arvates olnud varasematel aegadel problemaatiline?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma juba ennist ütlesin, et mul oli rõõm kuulda peaminister Papandreou eile antud lubadusi vähendada eelarvedefitsiiti ja riigivõlga kulutuste püsiva kärpimise ja tulude püsiva suurendamise teel. Ma koguni lisasin, et praegu Kreeka parlamendis arutlusel olev 2010. aasta eelarve ja peaministri avaldus on sammudeks õiges suunas. Mõistagi jätkab komisjon makromajandusliku ja fiskaalse olukorra ning Kreeka võetud meetmete rakendamise hoolikat jälgimist. Olen väljendanud oma selget toetust avalikustatud meetmetele. Usun, et see on parim viis aidata Kreekat olukorras, kus nende eelarve ja riigivõlg hetkel on. Ma usun, et need meetmed annavad olulisi tulemusi.
Malcolm Harbour
Austatud juhataja! Ma tänan võimaluse eest esitada küsimus president Barrosole, sest komisjonide esimeeste konverents on esmakordselt nihutatud tunni aja võrra hilisemaks, et komiteede esimehed saaksid siin osaleda.
Ma tahaksin küsida teadus- ja arendustegevuse raamtingimuste poliitika kohta - olin pettunud, et seda teemat pole 2020. aasta strateegia esimeses eelnõus käsitletud, ent ma loodan, et see viga saab parandatud -, et kasutada ära riigihangete tohutu potentsiaal kogu Euroopa Liidu ulatuses stimuleerimaks uudsete toodete ja teenuste väljatöötamist. Ma tahan küsida, kas ta võtaks kuulda parlamendi poolt peaaegu ühehäälselt toetatud soovitusi, mida tegin oma eelmise aasta novembris koostatud raportis, kus käsitlesin seda, kuidas seda teha. Toon ühe põgusa näite, mida kolleegidega arutada. Kui 1% Euroopa riigihangetest oleks eraldatud uudsete toodete ja teenuste tarbeks, kergitaks see innovatsiooniinvesteeringuid kogu Euroopa Liidus vähemalt 15 miljardi euro võrra.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid märkuste eest, ent lubage mul juhtida tähelepanu sellele, et isegi uue strateegia esimest projekti pole veel olemas. On konsulteerimiseks mõeldud komisjoni töödokument, ent me pole veel valmis esitama eelnõu. Seepärast on kõik teie märkused äärmiselt teretulnud.
Ärge lootke, et suudan minutiga anda teile ammendava vastuse sellisele olulisele küsimusele, mille esitasite. Ma olen teie raportiga kursis. Ma olen kursis huvitavate ettepanekutega, mille olete riigihangete kohta esitanud, ning jah, see on ka minu kavatsus. See on üldistes suunistes kirjas. Ehk mäletate, et esitasin selle parlamendile, viidates vajadusele tugevdada neid kohustusi seoses turusõbralikemate ja uuendusmeelsemate riigihangete eeskirjadega Euroopas. See saab kindlasti olema osa tulevikustrateegiast, ent hetkel ei oska ma täpselt öelda, mis kujul.
Carl Haglund
(SV) Lugupeetud juhataja! Üks iseenesest heaks dokumendiks oleva Lissaboni strateegia suurimaid läbikukkumisi on see, et me ei suutnud panna liikmesriike saavutama strateegias sätestatud eesmärke.
Minu Soome kolleeg küsis härra Barrosolt ennist, kuidas me saaks tema arvates liikmesriike strateegiat paremini järgima panna. Üks lisatud eesmärke oli liikmesriikide investeering teadus- ja arendustegevusse protsendina SKPst. Ma tahaksin teada, kas komisjon kavatseb seada liikmesriikidele sarnased eesmärgid ehk teisisõnu, kui palju oma sisemajanduse koguproduktist peaks iga liikmesriik teadus- ja arendustegevusse investeerima.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Hetkel me analüüsime, miks kõiki eesmärke ei saavutatud. Uue ettepaneku koostamisel koostame ka uue hinnangu - ma usun, et väga ausa ja objektiivse hinnangu - selle kohta, mida Lissaboni strateegia puhul tehti õigesti ja mida valesti.
Ma ei saa hetkel öelda, mis ettepaneku kavatseme teha; hetkel me just mõtlemegi, et kuidas minna edasi. Seepärast, kui ma mainisin arutelusid, mida ma teiega pidada soovin, pidasin silmas tõelisi arutelusid, sest teie abi on väga oluline.
Ma isiklikult arvan, et üldise eesmärgi seadmine kõikidele liikmesriikidele ei ole tõenäoliselt väga realistlik. Ma arvan, et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia järgmine faas peab olema rafineeritum ja põhjalikum, sisaldama konkreetseid eesmärke - mõistagi liikmesriikidega kokku lepitud eesmärke - erinevateks olukordadeks.
See on minu isiklik arvamus. Me pole veel nii kaugel, et esitada teile ettepanek. Ma tahaks, et ka uus komisjon saaks võtta täie vastutuse ettepaneku koostamise eest ja me esitame ka järeldused eelmise Lissaboni strateegia kohta.
William
Lugupeetud juhataja! Järgmiseks aastaks on Briti panus 2008. aastaga võrreldes kahekordistunud. 2020. aastal saab olema vähemalt neli kuni seitse uut liikmesriiki. Arvestades nende praegusi majandustulemusi, saab iga uus liikmesriik ühtekuuluvusvahendeid, mille puhul on sisuliselt tegu toetustega, alates liikmeks saamisest kuni 2020. aastani.
Kas Briti maksumaksjad võivad niisiis prognoosida Suurbritannia poolt Euroopa Liitu tehtava rahalise netomakse järjekordset kahekordistumist 2020. aastaks? Kui ei, siis miks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me oleme finantsperspektiivi arutamisest veel kaugel ja ma ei oska prognoosida Suurbritannia panuse suurust. Ma mõistan teie muret, sest hetkel maksavad Briti maksumaksjad suurimat panust seoses Suurbritannia finantssektoris toimunuga. Teie kodumaal pole varem tekkinud vajadust osutada sedavõrd ulatuslikul määral riigiabi.
Hetkel oleme järgmises olukorras: me usume, et tähtis on tulevikuks prioriteete seada, et näha, kui palju tuleb kulutada riiklikul ja kui palju Euroopa tasandil, ning seejärel arutada, mil viisil oleks õiglane investeeringuid jaotada. Me usume, et mõningatel juhtudel on mõistlikum kulutada euro pigem Euroopa tasandil kui riiklikul tasandil, kui see toetab Euroopa mõõdet ja siseturgu. Ma loodan, et me jõuame selle aruteluni, ja loodan ka seda, et me jõuame lõppastmes ka kokkuleppele.
Juhataja
See oli meie kolmas infotund Euroopa Komisjoni presidendiga. Tänan väga, lugupeetud kolleegid, küsimuste eest.
Mis puutub kohalolekusse, siis saalis oli infotunni lõpus pisut rohkem rahvast kui alguses kell 15.00. Mul on sellest kahju - oleks tahtnud, et teid olnuks veelgi rohkem.
Tänad teid veel kord, president Barroso!
John Bufton
Lugupeetud juhataja! Siin on palju inimesi, kes pole saanud võimalust härra Barrosole küsimusi esitada. Arvestades seda üüratut palka, mida härra Barroso saab, kas ta ei saaks regulaarselt pühendada meile veel 30 minutit ehk tunni aja asemel pooltteist tundi?
Esimesed 30 minutit olid teiste fraktsioonide juhtide päralt. Parlamendis on 750 liiget. Ma arvan, et 30 minutit on tobe. Kas ei saaks poolteist tundi? Härra Barroso, teie palk on selleks piisavalt hea. Tulge siia 90 minutiks, mitte 60 minutiks.
Juhataja
President Barroso naeratab väga viisakalt. Eks paistab. Selle üle peab aru pidama. Tänan ettepaneku eest.
