Rådets presentation av förslaget till allmän budget - Budgetförfarandet 2009 (debatt) 
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om rådets presentation av förslaget till allmän budget för 2009. Jag vill därför välkomna ordförandeskapets företrädare Éric Woerth, minister för budget, offentliga räkenskaper och offentlig förvaltning.
Éric Woerth
rådets ordförande. - (FR) Herr talman, mina damer och herrar! Det är både en ära och ett nöje för mig att tala till er här i kammaren i dag, och det av två skäl. Det första skälet är att Europaparlamentet är själva hjärtat i den europeiska demokratin. Det franska ordförandeskapet hyser en oerhörd respekt och beundran för det arbete ni har uträttat till stöd för den europeiska integrationen, och Frankrikes president lämnade i sitt anförande i Strasbourg i juli det bästa möjliga beviset på vår vilja att bidra till EU:s fortsatta framsteg. Samma anda är vägledande för mig och mina kolleger i den franska regeringen. Det andra skälet är att det budgetförslag för 2009 som jag i dag lägger fram antogs enhälligt av rådet den 17 juli. Det enhälliga antagandet visar att budgetförslaget är balanserat och att alla EU:s regeringar kan identifiera sig med det.
Våra inledande kontakter har utgjort en sund utgångspunkt för det fortsatta budgetförfarandet. Trepartsdialogen och förlikningssammanträdena har ägt rum i en konstruktiv anda. Vi har redan nått en överenskommelse om sex inkomst- och utgiftsberäkningar, och jag är säker på att vi kommer att kunna enas om många andra frågor av gemensamt intresse.
Jag kan försäkra er att rådet är berett att fortsätta med denna kvalitativt goda dialog i syfte att nå en budgetöverenskommelse för 2009 som alla kan känna sig nöjda med.
Överenskommelsen måste uppfylla tre principer. Den första är att säkra finansieringen för EU:s politiska prioriteringar - och vi har upprättat en budgetram för perioden 2007 till 2013 som vi måste genomföra för att kunna nå våra mål i fråga om konkurrenskraft, sammanhållning och tillväxt. Den andra principen är att iaktta reglerna för budgetdisciplin och sund finansförvaltning, som fastställs i det interinstitutionella avtalet. Utgifterna måste hålla sig inom de ramar som fastställs i avtalet och tillräckliga marginaler måste finnas under budgettaken för olika rubriker. Den tredje principen kräver att anslagen anpassas till de faktiska behoven. Framför allt bör vi dra lärdom av tidigare års budgetutfall så att vi kan avgöra vår faktiska förmåga att genomföra politiken inom olika områden. Sedan budgetramen inrättades 1988 har gemenskapens budget alltid kännetecknats av ett underutnyttjande av betalningsbemyndiganden. Budgetgenomförandet håller på att förbättras tack vare kommissionsledamot Dalia Grybauskaitės ansträngningar, men det finns fortfarande stor osäkerhet kring budgetåret 2009 och i nuläget finns det ingenting som säger att 2009 kommer att skilja sig från tidigare år.
Det är likaså viktigt att bevaka de europeiska skattebetalarnas intressen - allra helst mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska situationen - och vi måste i möjligaste mån undvika att föra in anslag i budgeten som inte kan utnyttjas. Målsättningen att upprätta en realistisk och balanserad budget har följaktligen varit en styrande princip för rådets arbete.
Innan jag presenterar resultatet av rådets arbete vill jag säga ett par ord om mekanismen för snabbinsatser mot stigande livsmedelspriser i utvecklingsländerna. Vi kommer att inrikta oss på den här frågan under kommande veckors diskussioner. Europeiska rådets möte den 19-20 juni gav en stark politisk impuls genom att rådet välkomnade kommissionens planer på att lägga fram ett förslag till en ny fond för att stödja jordbruket i utvecklingsländerna. Europeiska rådets mandat är emellertid tämligen tydligt i detta avseende, och innebär att en lösning måste hittas utan att den nuvarande budgetramen överskrids.
Jag är medveten om att Europaparlamentet för närvarande inte delar detta synsätt. Rådet kommer emellertid att utgå från budgetramen vid bedömningen av det förslag som antogs av kommissionen den 18 juli.
Slutligen vill jag påminna er om att Europeiska rådet så sent som i går förklarade sig berett att stödja återuppbyggnadsinsatser i Georgien, däribland i Sydossetien och Abchazien, utöver det katastrofbistånd på 6 miljoner euro som redan har betalats ut. EU kommer därför att ta initiativ till att inom kort sammankalla en internationell konferens till stöd för återuppbyggnaden i Georgien. Vid gårdagens möte i Europeiska rådet uppmanades rådet och kommissionen att inleda förberedelserna inför denna konferens.
Jag ska nu presentera huvuddragen i det budgetförslag för 2009 som har utarbetats av rådet.
Vi föreslår en budget på 134 miljarder euro i åtagandebemyndiganden, vilket är 469 miljoner euro mindre än i det preliminära budgetförslaget. Ökningen av åtagandebemyndiganden jämfört med 2008 uppgår därmed till 2,8 procent, med följd att EU:s totala kapacitet i fråga om åtaganden behålls.
När det gäller betalningsbemyndiganden har rådet just justerat ned dem med 1,7 miljarder euro jämfört med det preliminära budgetförslaget. Enligt vad ni har begärt tidigare år har rådet inte gjort slumpmässiga nedskärningar över hela linjen för alla rubriker. Minskningen baserar sig i stället på en detaljerad analys av budgetgenomförandet för 2007 och 2008 och på en realistisk strategi för genomförandet och fullgörandet av gemenskapens program. Budgetförslaget omfattar därför 115 miljarder i betalningsbemyndiganden.
Den minskade nivån för betalningsbemyndiganden för 2009 kommer inte som någon överraskning, det vill jag understryka. Minskningen var självskriven när budgetramen för 2007-2013 antogs. Att taket för betalningsbemyndiganden 2009 är klart lägre än för 2008 och 2010 har sina förklaringar, framför allt i form av anslagsomfördelningar för sammanhållningspolitiken, som kommer att märkas av 2009 när programperioden 2000-2006 är avslutad, och i form av en allmän ökning under programperioden 2007-2013. Vi har heller inte sett några tecken på att de nya programmen har kunnat komma i gång snabbare. Tvärtom visar mekanismen för att övervaka införandet av förvaltnings- och kontrollsystem och större projekt att de kommer i gång långsamt. Således har det endast betalats ut mellanliggande betalningar för två av totalt 433 program (båda i Ungern).
Nivån för betalningsbemyndiganden i vårt budgetförslag är därför realistisk och anpassad till unionens behov.
Några enstaka frågor bör lyftas fram särskilt, rubrik för rubrik.
När det gäller rubriken Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning lägger rådet stor vikt vid genomförandet av Lissabonstrategin. Det har därför säkerställts att lämplig finansiering finns tillgänglig, i synnerhet för program om forskning och teknisk utveckling, transeuropeiska nät och kvalitetshöjande åtgärder inom utbildning och livslångt lärande. Som jag redan har påpekat har rådet begränsat ökningen av åtagandebemyndiganden utifrån en analys av programmens genomförandepotential.
Jag vill dock betona att ökningen av åtagandebemyndiganden för prioriterade program mot den bakgrunden är rätt betydande. Jämfört med 2008 ökar exempelvis anslagen till ramprogrammet för forskning med 10 procent, anslagen till programmet för innovation och konkurrenskraft ökar med 16 procent och anslagen till programmet för livslångt lärande, som är av största vikt för EU:s medborgare, ökar med 6 procent.
Dessa exempel illustrerar tydligt den målinriktade strategi som rådet har antagit. Därtill har rådet minskat betalningsbemyndigandena (med 471 miljoner euro) genom nedskärningar för flera budgetrubriker i en strävan att beakta hur anslagen används.
När det gäller rubrik 1b, Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, har rådet godkänt det belopp kommissionen föreslår för åtagandebemyndiganden i sitt preliminära budgetförslag. Vad gäller betalningbemyndiganden valde vi en balanserad strategi genom att å ena sidan öka anslagen till konvergensländer och konvergensregioner med 50 miljoner euro och å andra sidan minska anslagen inom området för regional konkurrenskraft med 300 miljoner euro.
Den totala minskningen hamnar därmed på rimliga 250 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, och det gläder mig att vi kunde enas om ett gemensamt uttalande om struktur- och sammanhållningsfonderna samt om programmen för landsbygdsutveckling.
När det gäller rubriken Bevarande och förvaltning av naturresurser har rådet gjort en smärre minskning med 382 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och med 497 miljoner i betalningsbemyndiganden. I första hand berörs budgetposter som avser marknadsintervention och avslutning av räkenskaperna samt i en rimlig omfattning landsbygdsutveckling.
Jag vill också påpeka att anslagen till de budgetposter som avser livsmedelsprogram, gratis utdelning av frukt och grönsaker, skolmjölk och PR-åtgärder är oförändrade. Vi har också behållit de belopp som kommissionen har föreslagit för miljöpolitik.
När det gäller rubrik 3, Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa, har rådet gjort en smärre ökning av de tillgängliga marginalerna under budgettaken upp till totalt 76 miljoner euro genom att punktvis minska åtagandebemyndigandena med 20 miljoner euro. I detta sammanhang vill jag betona att det franska ordförandeskapet lägger stor vikt vid invandringspolitik. Det belopp som föreslogs för Frontex-byrån i det preliminära budgetförslaget har därför inkluderats.
I fråga om rubrik 4, EU som global partner, har vi försökt förutse behoven för Palestina och Kosovo utan att invänta kommissionens ändringsskrivelse, som bör antas i nästa vecka. Vi har därför avsatt extra medel i förhållande till det preliminära budgetförslaget. Dessa uppgår till 100 miljoner euro för Palestina och 60 miljoner för Kosovo.
När det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har rådet som en försiktighetsåtgärd godkänt de åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden som angavs i det preliminära budgetförslaget och som ligger i linje med beloppen i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Betalningsbemyndigandena uppgår efter minskningen till 393 miljoner euro, men hälften av denna minskning hänför sig till reserven för katastrofbistånd och som ni vet anser rådet att det kan vara möjligt att finansiera denna reserv genom att gruppera om betalningsbemyndiganden, såsom har skett på senare år.
När det slutligen gäller rubrik 5, Administration, har rådet godkänt en begränsad ökning på 3,8 procent i administrativa anslag som man bedömer som nödvändig för att se till att institutionerna fungerar tillfredsställande. Den tillgängliga marginalen under rubrik 5 uppgår därför till 224 miljoner euro. Rådet har givetvis godkänt de 250 tjänsterna i anslutning till 2007 års utvidgning. Vi har också gjort punktvisa minskningar baserade på tidigare genomförande, snarare än att göra minskningar över hela linjen, vilket närmast har kommit att bli en tradition.
Vad gäller de decentraliserade organen har vi slutligen tagit hänsyn till i vilken fas av verksamheten de befinner sig. Vi kan inte hantera organ som redan är i full gång på samma sätt som de som fortfarande håller på att bygga upp sin sakkunskap - organ i utvecklingsskedet - och vi har vägt in det överskott som vissa organ har genererat under tidigare budgetår. Så är fallet med Frontex och Eurojust, två organ som är verksamma inom våra prioriterade områden.
Sammanfattningsvis menar jag därför att budgetförslaget för 2009 är en bra avvägning mellan de ambitioner vi självklart har för vår Europeiska union och det sunda budgetarbete som vi är ansvariga för inför medborgarna. Detta är självklart en avgörande fråga om medborgarna ska kunna dela vår tilltro till det europeiska projektet.
Parlamentet kommer troligen att inta en annan ståndpunkt, men vi befinner oss bara i början av budgetförfarandet och har ännu gott om tid att sammanjämka våra synsätt på utformningen av 2009 års budget och möta de utmaningar vi står inför till följd av kommissionens nya förslag. Jag är säker på att de tre institutionerna därför kommer att anstränga sig till det yttersta så att vi från och med nu och fram till förlikningen i november - inom två månader - kan nå en heltäckande överenskommelse om dessa frågor, och jag hoppas att den överenskommelsen blir en så bra kompromiss som möjligt både för institutionerna och för EU:s medborgare. Ni kan självklart räkna med att jag kommer att göra allt för att nå det målet.
Talmannen
Tack så mycket, herr minister. Ni förtjänade en större uppslutning, men ledamöternas kvalitet betyder också mycket. I dag inleder vi förstås en första diskussion, och en före detta minister som en gång innehade er post är också närvarande.
Jutta Haug
föredragande. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande! Ni sa just att vi befinner oss i budgetförfarandets inledningsskede. För parlamentets vidkommande stämmer inte det. Vi inledde budgetförfarandet och diskussionerna om förfarandet och om vår budget för 2009 vid årets början. Vi har därför tillryggalagt en lång väg redan. Framför allt är vi i parlamentet dessutom överens om att varken kommissionens preliminära budgetförslag eller rådets förslag är särskilt inspirerande. Rådet har som vi vet skurit ner kommissionens beräknade anslag både vad gäller åtaganden och betalningar. Vi ser det absolut inte som någon ambitiös budget som tillfredsställer de krav vi har inom EU:s alla politikområden.
Framför allt är det en återkommande svårighet för parlamentet att det jämt och ständigt talas om hur gärna man vill ta itu med klimatförändringarna, utan att den avsikten tillräckligt tydligt avspeglas i budgeten. Som ni märkte på det överväldigande stöd parlamentet gav förhandlingsgruppen från budgetutskottet i omröstningen i juli kommer vi i parlamentet att se till att kampen mot klimatförändringarna förstärks i många delar av budgeten och att detta kan ske med EU-pengar. Vi anser inte att gapet mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden ska vara så stort som de 15 procent som kommissionen föreslår, ett gap som sedan dess ytterligare har vidgats av rådet.
I stället måste vi se till att vi får en budget som ligger mer i fas med principerna om riktighet och tydlighet i budgeten. Vi kommer säkert att få den sedvanliga heta höstdiskussionen. Jag har emellertid goda förhoppningar om att vi ska nå ett tillfredsställande resultat bara vi kan komma överens i vissa frågor.
Janusz Lewandowski
föredragande. - (PL) Herr talman! Under hösten går vi som vanligt in i budgetförfarandets avgörande skede, denna gång för 2009 års budget. Vår uppgift är att notera och beakta alla förändringar som har skett efter det att de preliminära budgetförslagen lämnades in.
Den största svårigheten för mig som föredragande för Europaparlamentets och övriga institutioners budget är osäkerheten kring vad som ska hända med Lissabonfördraget. Budgetprognosen för 2009 grundade sig på det mest troliga utfallet, nämligen att ett fördrag som avsevärt utökar Europaparlamentets medbeslutandebefogenheter skulle träda i kraft. Eftersom det för närvarande är osäkert hur det blir med fördraget är den normala konsekvensen för budgeten att man skiljer mellan utgifter som är direkt kopplade till Lissabonfördraget och beräknade utgifter för kommande år, och det har vi bett samtliga EU-institutioner att göra. Från Europaparlamentet har vi fått ett svar, som för närvarande granskas. Det är ännu inte något officiellt dokument från parlamentets presidium, men det uppfyller kravet på separata utgifter kopplade till Lissabonfördraget, som kan tas i beaktande senare om situationen förändras.
Självklart är inte osäkerheten kring hur Lissabonfördragets framtid påverkar budgeten för 2009 en ursäkt för att inte tillämpa de andra principer som styr upprättandet av utgiftsplanen för 2009. Vi måste beakta de nya reglerna om ersättning till parlamentsledamöter och om ersättning och anställningsvillkor för assistenter. Vi måste täcka kostnaderna för Europavalskampanjen och beakta de prisvariationer för olika energikällor som har visat sig under 2008. Framför allt är 2009 ett valår, då vi måste sträva efter budgetdisciplin och ekonomisk återhållsamhet. En utökad byråkrati - det vill säga EU-administration - är inte det bästa budskapet vi kan sända till folk som vi ber ska förnya mandatet för Europaparlamentets ledamöter.
Jag vill uppmärksamma er på en annan fråga som bekymrar mig, inte i egenskap av Europaparlamentets föredragande, utan som medlem av en gemenskap av demokratiska nationer som värnar om mänskliga rättigheter och alla europeiska nationers självbestämmande. Vi måste reagera på det som hände i Georgien, även på budgetnivå. Jag anser att Europaparlamentet bör ta ställning i den här frågan vid första behandlingen, eftersom det kommer att bli svårt att övertyga de europeiska skattebetalarna om att fortsätta ge villkorslöst bistånd till Ryssland när landet lägger pengar på krig utanför de egna gränserna.
Kyösti Virrankoski
vice ordförande för budgetutskottet. - (FI) Herr talman, herr minister, fru kommissionsledamot! Låt mig först av allt säga hur tacksam jag är över att nästa års budgetförslag nu har lagts fram för parlamentet. Samtidigt vill jag säga hur ledsen jag är över att utskottets ordförande Reimer Böge inte kan delta i denna debatt eftersom den sammanfaller med viktiga åtaganden i hans hemland. Av det skälet ska jag hålla utskottets anförande i hans ställe.
Jag vill tacka rådet och dess ordförandeskap för deras konstruktiva samarbete, med tanke på att vi vid budgetförlikningsmötet i juli gjorde viktiga, gemensamma uttalanden om genomförandet av struktur- och sammanhållningsfonderna, Europeiska solidaritetsfonden, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och personalkostnader, med flera frågor. Detta borgar även för en positiv anda vid förlikningsmötet i november. Olyckligtvis har rådet inte varit riktigt lika samarbetsinriktat exempelvis när det gäller finansieringen av de många nya tjänster som vi diskuterade och infogade i våra resolutioner vid Europeiska rådets möte i juni.
Kommissionens preliminära budgetförslag var redan mycket magert. Åtagandebemyndigandena uppgick till 134,4 miljarder euro, vilket är 2,6 miljarder mindre än i budgetramen, och betalningsbemyndigandena var ännu magrare och låg på 116,7 miljarder euro. Det motsvarar betalningar på endast 0,9 procent av EU:s BNP, vilket är klart lägre än den redan extremt pressade budgetramen, med ett genomsnitt på 1 procent. Rådet har gjort ytterligare nedskärningar i budgeten på sammanlagt 500 miljoner i åtagandebemyndiganden och 1,8 miljarder i betalningsbemyndiganden.
Enligt min åsikt avspeglar denna hårt bantade budget varken EU:s eller parlamentets prioriteringar. Det är mycket riskabelt att ha gjort nedskärningar under budgetrubrik 1, som är avgörande för en hållbar tillväxt och sysselsättning. De knappa betalningsbemyndigandena utgör ett särskilt hot för strukturpolitiken, som är en av parlamentets prioriteringar. Genomförandet har under alla omständigheter redan blivit kraftigt försenat.
Det är rätt uppenbart att man måste titta särskilt på budgetrubrik 1, men även på rubrik 4, som verkar vara kroniskt underfinansierad från år till år. Just nu är det problem med Kosovo och Palestina.
Slutligen vill jag ta upp två frågor. Den första är programmet för livsmedelsstöd. Kommissionen föreslår cirka 1 miljard euro till utveckling av livsmedelsstöd och livsmedelsproduktion i utvecklingsländer. Parlamentet stöder detta, men beklagar att kommissionen inte har föreslagit några lämpliga instrument. Det interinstitutionella avtalet är ett bra verktyg för detta och budgetutskottet är berett att stödja det även i den här frågan.
Europaparlamentet är även berett att stödja återuppbyggnaden i Georgien. Budgetförfarandet ger också möjlighet till detta. När kommissionen utfäster löften på EU:s vägnar vid nästa givarkonferens hoppas vi att de först kommer att diskuteras med budgetmyndigheterna.
Dalia Grybauskaitė
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag skulle vilja påminna om den mycket goda anda som rådde vid de förhandlingar vi påbörjade i våras, och slutförde före sommaruppehållet. Jag hoppas att vi ska kunna gå vidare på samma sätt genom hela förfarandet.
Jag vill uppmärksamma er på att vi kommer att ha fyra huvudsakliga problemområden i våra förhandlingar. Det första är nivån på betalningsbemyndigandena, som har skurits ner med 1,8 miljarder av rådet. Vid utvärderingen av kommissionens förslag anser parlamentet att det är för snävt och rådet att det är för ambitiöst. Jag hoppas därför att de ska kunna hitta en kompromiss och en lagom budget för EU innan våra förhandlingar avslutas.
Det andra problemområdet ryms under rubrik 4, och här vill jag nämna tre aspekter: extra pengar till Kosovo och Palestina, katastrofhjälpreserven, särskilt med tanke på att det kommer att uppstå behov som kräver snabba insatser i år och nästa år, och självklart den kommande givarkonferensen för att hjälpa Georgien, och här har vi ännu inte - åtminstone inte i dag - något beslut på bordet.
Det tredje område som kommissionen ser som problematiskt rör administrativa utgifter, där rådet som vanligt godkänner tjänsterna men stryper finansieringen. För kommissionen innebär detta, i det här skedet och med dessa förslag, att det inte kommer att vara möjligt att rekrytera extra personal, trots att 250 tjänster i samband med utvidgningen har godkänts.
Det fjärde området rör livsmedelsstödet. På rådets tillskyndan lade vi fram ett förslag som parlamentet i nuläget ännu inte har godkänt som ett instrument. Detta är det fjärde området i våra förhandlingar som jag ser som problematiskt.
Så totalt sett är det bara dessa fyra områden som kan komma att orsaka problem. I övrigt är allt mycket väl förberett och noggrant uträknat, och jag tror att vi på de allra flesta punkter mycket snabbt kan nå en överenskommelse. Om vi behåller den samarbetsinriktade anda vi har här i dag hoppas jag att vi ska kunna lösa alla våra problem.
Éric Woerth
rådets ordförande. - (FR) Herr talman! Först och främst vill jag tacka för denna diskussion. Till Jutta Haug vill jag säga att budgeten utan tvekan är ambitiös, även om nivåerna inte riktigt är desamma när man tittar på de olika rubrikerna. Vi delar emellertid självklart samma målsättningar och vi behöver givetvis jämka samman våra olika uppfattningar. Vi har nu två månader på oss att göra det.
För det andra vill jag vända mig till Janusz Lewandowski angående hans synpunkter på Lissabonfördragets konsekvenser, och säga att vi delar hans önskan, nämligen att betrakta ratifikationsprocessen som ännu ej avslutad och att det därför är klokt att inte ta upp dessa kostnader i budgeten. Jag menar att vi helt klart har samma uppfattning i denna fråga. Ni nämnde Georgien. Kommissionsledamoten nämnde detta som en av de avgörande frågor vi måste lösa, och rådet har förklarat sin syn på ämnet. Vi måste nu anstränga oss för att mer i detalj ange de politikområden som identifierades i går eftermiddag.
Herr Virrankoski! Vad gäller det preliminära budgetförslaget säger ni att det redan nu är ytterst snävt och att vi nu faktiskt snävar åt det ytterligare. Det är riktigt. Vi måste emellertid först skilja mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. När det gäller åtagandebemyndiganden ser vi en ökning med strax under 3 procent jämfört med 2008. Jag anser att det visar hur ambitiösa vi är. När det gäller betalningsbemyndiganden är det riktigt att vi planerar en minskning i motsvarande storleksordning. Jag försökte förklara att vi har gjort en mycket ingående analys och att detta inte är följden av en slumpmässig och svepande metod för att minska betalningsbemyndigandena. Det är helt enkelt resultatet av en analys av utnyttjandegraden inom olika politikområden. Jag försökte förklara detta, rubrik för rubrik. För att helt kort gå tillbaka till rubrik 1 stämmer det att vi har gjort en minskning, men inom ramen för den minskningen har vi samtidigt en planerad ökning på 50 miljoner euro för konvergensländer och konvergensregioner, vilket jag ville nämna. Under rubrik 4 har vi en ökning av anslagen till Palestina och Kosovo, detta nämnde även kommissionsledamoten, och halva minskningen av anslagen i budgetförslaget hänför sig till katastrofreserven som kan finansieras via en omfördelning av resurser såsom hittills har varit fallet. Vi har nu fram till november på oss för att mer ingående diskutera frågor som är specifika, tydligt definierade och lyder under vissa villkor, och vi kommer att anstränga oss för att hitta bästa möjliga kompromiss, en kompromiss som självklart kan hjälpa oss att gå vidare.
Talmannen
Det var en viktig debatt under pågående budgetförfarande. Ni var alla snabba med att nämna krisen och kriget i Georgien. Som ni vet gjorde jag i går ett uttalande till Europeiska rådet i den frågan, och jag uppfattar att den uppfattning jag då gav uttryck för får stöd från alla håll hos EU:s institutioner. Tack ska ni ha.
