Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Rumiana Jeleva   -
(BG) Bulgaria's Abandoned Children, dokumentären som visades på BBC 4 där man beskrev förhållandena och attityderna till de intagna på vårdhemmet för fysiskt och psykiskt funktionshindrade barn i byn Mogilino, har gett upphov till våldsamma reaktioner i Bulgarien och det internationella samfundet. Därför vill jag berätta vilka åtgärder som har vidtagits.
För det första har vi skickat skrivelser till ministern för arbetsmarknad och socialpolitik och till ordföranden för den statliga byrån för barnomsorg. Vi krävde att vårdhemmet skulle stängas och att avinstitutionaliseringen skulle påskyndas. Ministeriet skickade ett svar på vår skrivelse.
För det andra vände vi oss till de internationella frivilligorganisationer som erbjuder sociala tjänster åt funktionshindrade. En av dem är Betel, den största välgörenhetsorganisationen i Europa med 150 års erfarenhet av att ge vård åt personer med psykiskt funktionshinder. Deras experter svarade på min begäran att tillsammans besöka vårdhemmet i Mogilino och söka specifika lösningar på problemen.
Regeringen har det yttersta ansvaret för att tillhandahålla det material och de tekniska förhållanden som behövs på dessa vårdhem och för att stödja barnen. Men det vi behöver är ett förändrat koncept av sociala tjänster för barn med allvarliga psykiska sjukdomar och en förändrad attityd till dem från samhällets och institutionernas sida. Att isolera dessa barn i svåråtkomliga byar och småstäder är ett tillvägagångssätt som sedan länge övergetts i EU. Problemen kommer inte att lösas genom att dölja sanningen, utan med hjälp av gemensamma insatser från oss alla.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Herr talman! Detta parlament är internationellt erkänt som en institution för frihet och mänskliga rättigheter som respekterar internationell rätt och FN:s system.
Med hänsyn till detta skulle många av oss vilja höra parlamentets egen bedömning, och talmannens, av det rabalder som uppstod till följd av det allmänna uppdagandet av konversationen mellan president George Bush och president José María Aznar 2003 på Crawford Ranch precis före invasionen av Irak.
Aspekter av denna konversation är oerhört allvarliga eftersom de visar en total avsaknad av respekt för FN, förakt för transatlantiska förbindelser och nonchalerande av internationell rätt.
Vi hade alla misstankar om att någonting i stil med detta hade hänt, men aldrig tidigare har bevisen varit så tydliga - så tydliga att det kräver att parlamentet antar en ståndpunkt om att en sådan skamlig sak aldrig mer får inträffa.
Eugenijus Gentvilas
- (LT) Det faktum att europeiska politikers rapporter om global uppvärmning, energibesparing och liknande frågor mottas med likgiltighet i de flesta europeiska länder är en orsak till oro. Regioner, provinser och andra administrativa enheter ägnar inte heller dessa problem den uppmärksamhet de behöver. Fall där man slösar med energi och ignorerar konsekvenserna av den globala uppvärmningen syns tydligt överallt. Till exempel ser jag nästan dagligen på väg mellan Bryssel och Luxemburg gatlyktor som sträcker sig över tiotals kilometer, men ingen, varken Vallonien eller Belgien eller provinserna, tar på sig ansvaret.
Å andra sidan händer det väldigt ofta, även inom Europaparlamentet, att våra ord inte motsvarar våra handlingar. Det övergår mitt förstånd varför man vid varje sammanträde i Strasbourg delar ut runt 200-300 sidor av stenografi och protokoll till varje ledamot. Enligt min åsikt bör vi enbart ha tillgång till detta material på Internet och sätta stopp för att det trycks.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! Den 10 oktober greps två aktivister från den polska föreningen i Vitryssland, Angelika Borys och Igor Bancer, återigen i Grodno. De anklagades för huliganism, och Igor Bancer dömdes till tio dagars fängelse, medan Angelika Borys fick böta ett belopp som motsvarar runt femton gånger en genomsnittlig månadslön i Vitryssland. Det är dock allmänt känt att den verkliga anledningen till deras gripande var oppositionens planerade demonstration mot Alexandr Lukasjenkos auktoritära styre. De vitryska myndigheterna har återigen visat att organisatoriskt oberoende och frihet inte kommer att tolereras i deras land. Rädsla, gripanden under alla förevändningar och illvilliga västländer är de metoder som Lukasjenko under lång tid har använt för att upprätthålla sitt tyranniska styre.
Herr talman! Vi kan inte låta sådana utbredda brott mot de mänskliga rättigheterna av personlig värdighet och frihet äga rum precis intill EU. Europa kan inte vara demokratiskt om Vitryssland inte är ett fritt land. Låt oss öka våra bidrag för att hjälpa det vitryska samhället att bli fritt från den tyranniska diktaturen. Låt oss kräva att de etniska minoriteternas rättigheter respekteras, att gripanden utan rättfärdig orsak stoppas och att politiska fångar friges. Det är det enda sättet att förändra den enda tyrannin och diktaturen i Europa.
Carl Schlyter
Tack herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om beslutet i det turkiska parlamentet om att ge den turkiska militären tillstånd att gå in i den enda någorlunda lugna regionen i Irak. Nu ser det ut som om vi kommer att kunna inkludera dessa händelser i vår diskussion på onsdag om den allmänna rapporten. Jag hoppas att alla får chansen att delta i den processen och lämna in ändringsförslag, för detta är ett stort hot mot freden i regionen. Detta visar på problemen med att det är militären som trycker på och får igenom beslut. Nu gäller det att vi ser till att regeringen håller emot, att det inte blir några trupper och att ingen låter sig provoceras att komma in med militära styrkor i Irak. Om det är någonting de har för mycket av så är det militär. Är det någonting de har för lite av så är det normala diskussioner mellan människor och det är det vi ska stödja. Tack.
Willy Meyer Pleite
(ES) Herr talman! Det är nästan som om Europeiska unionen hade drabbats av ett avbrott i nyheter och verksamhet som rör Marockos systematiska överträdelser av mänskliga rättigheter i de ockuperade områdena i Västsahara.
De har dresserat oss väl. Parlamentet förtjänar trots detta en förklaring av Marocko när det gäller den delegation som inte fick besöka dessa ockuperade områden.
Ytterligare två uppgifter bör tilläggas de redan angivna: för det första vägrade Marocko låta människorättsorganisationen - organisationen heter Codesa - hålla sin kongress i de ockuperade områdena, och för det andra har FN ännu inte offentliggjort rapporten från högkommissarien för de mänskliga rättigheterna som besökte de ockuperade områdena för att sammanställa en fullständig rapport om situationen där. Denna rapport har hittills inte offentliggjorts.
Jag uppmanar EU:s institutioner - parlamentet, kommissionen och rådet - att få ett slut på denna situation.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Gordon Brown konstaterade i dag att det inte behövs något EU-fördrag på åtminstone tio år. Han vet mer än väl att det aldrig kommer att behövas ett nytt fördrag. Förslaget till reformfördrag innebär att kravet på folkligt stöd för förändringar slopas. Det lilla som återstår av den högsta makten kan överföras till EU efter beslut av rådet utan att parlamentets, och än mindre folkets, åsikter inhämtats.
I reformfördraget fastställs formellt EU-lagstiftningens legitimitet och företräde framför nationell lagstiftning. Om det brittiska parlamentet godkänner och tillämpar bestämmelserna i reformfördraget framför gällande engelsk och skotsk lagstiftning och därmed åsidosätter denna lagstiftning är detta liktydigt med förräderi enligt gällande förräderilagstiftning. Den ledamot av över- eller underhuset som röstar för en ratificering av reformfördraget gör sig därför bokstavligt talat skyldig till landsförräderi.
(Skratt)
Gå och titta i förräderilagstiftningen om ni inte tror mig!
Talmannen
Vi bör vara försiktiga när vi använder sådana termer, herr Batten.
Manolis Mavrommatis
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Ett år före starten av Olympiska spelen i Peking får den stora allmänheten dagligen oroväckande nyheter. Denna gång är det inte frågan om mänskliga rättigheter eller miljöförorening, utan om organisationskommitténs och de kinesiska myndigheternas beslut att förbjuda alla typer eller former av religionsutövning bland OS-deltagarna. I strid mot de överenskommelser som följts sedan början av Olympiska spelen har de kinesiska myndigheterna och Internationella olympiska kommittén skrivit under på att förbjuda religiösa symboler som Bibeln, Nya och Gamla testamentet, böneplatser eller till och med att manliga eller kvinnliga idrottare bär ett krucifix i en kedja runt halsen.
Som kristen blir jag oerhört ledsen. Jag hoppas att det internationella samfundet och EU vederbörligen kommer att hindra den organiserande myndigheten för OS 2008 från att vidta dessa extrema åtgärder.
(Applåder)
Catherine Trautmann
(FR) Herr talman, kolleger! Den 3 oktober kungjorde Michelin-koncernen att tillverkningen av däck vid fabriken i Toul kommer att läggas ned. Över 800 arbeten går troligtvis förlorade fram till 2009, trots att varken företagets industriella prestanda eller dess ekonomiska resultat tyder på någon kris som skulle vara orsaken till dessa friställningar. Aktieägarna säljer aktier med vinst, efter meddelandet om omstrukturering, medan vanliga män och kvinnor får finna sig i att vara dem som tar emot stötarna. Jag vill berätta för parlamentet hur mycket jag respekterar fackföreningarnas företrädare och arbetare som, trots den mycket dystra utsikt de har framför sig, har visat en oerhörd ansvarskänsla från början. Frågan nu handlar inte om att hitta ett humant sätt att stänga fabriken på, utan om att hitta sätt att bibehålla arbeten i områden som detta, som kan drabbas extremt hårt. Arbetsstyrkan i Toul förväntar sig att EU ska skapa skydds- och organisationssystem som kan säkra arbetstagarnas sociala rättigheter, hjälpa människor tillbaka in i arbetslivet och använda ersättningsmedel på ett bra sätt för att återupprätta industriella projekt. Det de behöver är den flexibla trygghet som vi, de europeiska socialisterna, har efterlyst, men det är också viktigt att uppmana till en anpassning till industriell konkurrenskraft och undersöka sätt att främja en integrerad näringslivspolitik som gynnar alla områden i EU som för närvarande är drabbade av omstruktureringar.
Toomas Savi
(EN) Herr talman! Jag vill fästa er uppmärksamhet på den försämrade situationen vid gränsen mellan Irak och Turkiet. I söndags morse dödades tolv turkiska soldater och 32 kurder i ett kurdiskt bakhåll. Vi vet redan att det turkiska parlamentet har stött invasionen av de områden i norra Irak som bebos av kurder. Turkiets premiärminister Tayyip Erdogan har samtidigt sagt att hans regering är beredd att beordra armén att attackera Kurdiska arbetarpartiets (PKK) baser i norra Irak. En upptrappning kommer därför med stor sannolikhet att bli följden och leda till en allvarlig militär konflikt i norra Irak.
Eftersom Turkiet officiellt är kandidatland till EU undrar jag om det inte är dags att vi agerar och försöker avvärja en militär konflikt mellan kurdiska stridande och de turkiska invasionstrupperna? Stabiliteten i denna känsliga region riskerar annars att utsättas för betydande störningar, vilket kan få skrämmande och oförutsedda konsekvenser.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! I förra veckan välkomnade Europaparlamentet en grupp människor med multipel skleros. Vi hade en utställning, konsert och konferens som tillägnades människor som lider av denna förfärliga sjukdom. De ville be om parlamentets stöd för sina svårigheter, men i Bryssel möttes de av extrem diskriminering.
Föreningens ordförande, som har gravt nedsatt syn och hörsel och sitter i rullstol, har en ledarhund som hjälper henne. Flygbolaget Wizzair vägrade att släppa ombord hunden, trots att blinda eller döva personer enligt flygbolagets bestämmelser har möjlighet att transportera ledarhundar och att onlinebiljetten omfattade hunden. Det var först efter en timmes diskussioner som man bestämde sig för att betrakta situationen som exceptionell och lät passageraren och hunden stiga ombord. Denna situation hade onekligen en negativ inverkan på hennes hälsa.
Petya Stavreva
(BG) Mitt land Bulgarien står inför de första lokalvalen efter anslutningen till EU. Därför är de annorlunda och laddade med höga förväntningar från den nya europeiska verkligheten. Duktiga och aktiva personer bör väljas till de lokala myndigheterna, som kan göra ett bra arbete med EU-bidragen. Bulgarien har god chans att få ta emot nästan sju miljarder euro under perioden 2007-2013 som fullvärdig EU-medlem. Men det är mycket viktigare att dessa resurser når de människor som behöver dem mest, i stället för att hamna i kassaskrinen hos företag eller politiska partier. Eftersom Europa är regionernas Europa och decentraliseringen är en oåterkallelig process, får de personer som arbetar i de lokala myndigheterna en allt viktigare roll.
Bulgarien har upprepade gånger rättfärdigt kritiserats för sin otillräckliga kapacitet inom förvaltning och för bristerna i institutionernas arbete. När vi nu har fått tillit och förtroende från våra europeiska partner och blivit en väsentlig del av den stora europeiska familjen bör vi även ta nästa viktiga steg, det vill säga att välja borgmästare och kommunfullmäktige som kan arbeta inte bara på regional och nationell nivå, utan även på EU-nivå. Som företrädare för Bulgarien i Europaparlmentet anser jag att det är mycket viktigt att högkvalificerade och kompetenta personer väljs till de lokala myndigheterna. När vi flyttar in i det gemensamma europeiska hemmet måste vi göra personliga insatser för att skaffa oss vår välförtjänta plats, snarare än få den i gåva.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! I morgon firar Ungern årsdagen av Ungernrevolten 1956 och frihetskampen. De senaste åren och de debatter som har ägt rum om Hitlerismens och Stalinismens natur och den skada som dessa orsakade, bland annat debatter här i parlamentet, har visat att Europas mer lyckosamma västra hälft upplevde historien mycket annorlunda jämfört med de tio nyanslutna centraleuropeiska medlemsstaterna.
På samma sätt har den 9 maj en annan betydelse för oss. För oss var det inte bara datumet för befrielsen, utan också början på ockupationen. Tre centraleuropeiska händelser, oppositionshandlingar mot Sovjetunionen och de Sovjetliknande kommunistiska diktaturerna - Ungernrevolten 1956, Pragvåren 1968 och den polska solidaritetsrörelsen (Solidarność) - har trots allt blivit en del av vår gemensamma europeiska historia. Det unika med 1956 är att det var det första uppror där folket tog till vapen mot världens största armé, den sovjetiska armén, och det var första gången som ett land förklarade sin neutralitet.
Alla mål som hjältarna från 1956 kämpade för - demokrati, rättsstatsprincipen och frihet - uppnåddes med regimskiftet. Om det är något vi ungrare kan vara stolta över under 1900-talet är det revolten 1956 och vår roll i Tysklands återförening. Tack för uppmärksamheten.
Horia-Victor Toma
(RO) Användningen av cyanider är en av de nuvarande metoderna inom guld- och silverbrytning. Jag vill betona att effekterna av en sådan brytningsprocess kan leda till en oåterkallelig förstöring av ekosystemet och allvarligt skada människokroppen eftersom cyanid är ett av de ämnen som passerar oförändrat till grundvattnet, vår främsta befintliga källa till dricksvatten. När det gäller den globala uppvärmningen förändrar cyanid temperaturen och nederbördsmönstret, vilket kan leda till översvämningar och jordskred. Den olycka som inträffade i Baia Mare i Rumänien år 2000, när runt 100 000 m3 vatten som var förorenat av cyanid och tungmetaller strömmade ut efter en spricka i en avfallsdamm, orsakade den största katastrofen i Östeuropa sedan Tjernobyl. Detta utlöste en reform av Rumäniens gruvlag efter att ett ändringsförslag lagts fram till parlamentet om ett förbud mot användning av cyanid vid brytning.
Herr talman! Jag önskar att Rumäniens exempel följdes även av de övriga EU-länderna så att förbudet mot cyanid så småningom kan bli en EU-bestämmelse.
Richard James Ashworth
(EN) Herr talman! Parlamentet kommer nu på torsdag att rösta om budgeten för 2008. Revisionsrätten kommer att avge sin revisionsberättelse nästa månad, och jag vill därför påminna om det interinstitutionella avtal som 2006 undertecknades av de tre institutionerna. Enligt artikel 44 i avtalet är samtliga medlemsstater skyldiga att lämna intyg om de finansiella transaktioner som har skett med EU-medel. Jag har fått reda på att kommissionen enligt det nuvarande programmet inte kommer att få aktuell information från medlemsstaterna förrän den 15 februari 2008. Först då kan de gemensamma normerna för redovisning och internkontroll fastställas. Detta innebär att det med stor sannolikhet kommer att dröja ytterligare två år innan revisionsrätten får tillgång till den begärda informationen. Detta är oacceptabelt. Det strider inte endast mot andan i det interinstitutionella avtalet - att man ständigt misslyckas med att sammanställa en godtagbar revisionsberättelse innebär dessutom att parlamentets trovärdighet allvarligt undergrävs. Jag uppmanar er, herr talman, att inte försitta något tillfälle att kräva att medlemsstaterna i framtiden tar denna fråga på åtskilligt större allvar.
Pierre Pribetich
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! FN har fastställt den 10 december som sista datum för att bestämma Kosovos framtida status. Men med hänsyn till att Kosovos myndigheter hotar att förklara sig självständiga unilateralt, Serbien argumenterar för ett system av brett självstyre och Ryssland lägger in sitt veto mot FN:s särskilda sändebuds förslag om övervakad självständighet är situationen kritisk. Jag är angelägen att lyfta fram den nyckelroll som EU måste spela för att lösa krisen.
Det är vår kollektiva önskan att EU bör ha en hög representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Men vilken trovärdighet har denna befattning om vi inte kan spela vår roll i att hitta en konkret lösning på situationen i Kosovo, som fortfarande officiellt klassas som utrikespolitik trots att det faktisk är fråga om en intern angelägenhet för EU? EU måste därför visa att vi vet var vi är på väg och att vi har en tydlig vision som återspeglar en kompromiss mellan Serbiens och Kosovos krav, samtidigt som vi ska akta oss för att öppna Pandoras ask. EU måste uttala sig om Kosovos framtid och göra sin röst hörd bland övriga nationer.
László Surján
(HU) Tack för att jag fick tillfälle att tala, herr talman! Europaparlamentets delegation till Chile sammanträdde inte bara med chilenska parlamentsledamöter, utan även med miljöorganisationer tidigare i månaden i Santiago. Enligt deras åsikt beter sig EU:s företag med säte i Chile mycket annorlunda i förhållande till de miljöprinciper som de anammar i Europa. De rättsliga och etiska ståndpunkterna om detta är tydliga, men tyvärr står de i rak motsats till varandra. Vad dessa företag gör kan vara ärligt från rättslig synpunkt, men etiskt är det skadligt. Bristande miljölagstiftning lockar ofta europeiskt kapital utomlands. Sådana omlokaliseringar är skadliga för våra intressen på många sätt. Vi måste därför kämpa för hårdare miljöbestämmelser, inte bara inom, utan även utanför EU. EU måste vara initiativtagare, eftersom en underlåtenhet att ta ansvar inför nästa generation på global nivå nu medför ekonomiska och ideella skador för Europas invånare.
Zita Pleštinská
(SK) Jag vill hylla den femte upplagan av Europeiska veckan för regioner och städer som ägde rum i Bryssel den 8-11 oktober 2007. Detta evenemang var en unik plattform för regioner och städer i hela EU. De utbytte praktiska erfarenheter och fick kunskaper om innovativa initiativ inom regional utveckling.
Vi parlamentsledamöter fick också möjlighet att träffa regionalpolitiker under de intressanta evenemangen. Jag vill tacka Regionkommittén, Europeiska kommissionens generaldirektorat för regionalpolitik och Europaparlamentets utskott för regional utveckling för att de anordnade detta evenemang. Jag vill tacka vår talman, Hans-Gert Pöttering, för hans tal som gav värdighet åt detta evenemang. Endast dynamiska europeiska regioner med starka mänskliga resurser, modiga och entusiastiska regionalpolitiker samt väl förberedda projekt med fokus på innovation och skapandet av nya arbetstillfällen och samarbete i regionala grupperingar kommer att kunna hantera utmaningarna i en globaliserad värld.
Marianne Mikko
(ET) På fredag inleds det andra toppmötet mellan EU och Ryssland i år. Vi träffar inte något annat land så ofta, och ändå kvarstår problemen.
Fredagens toppmöte är inte Vladimir Putins avskedsbesök. Han kommer fortfarande att hålla i Rysslands tyglar i framtiden. I stället för att lovorda honom borde vi diskutera hur vi kan ge substans åt det strategiska partnerskapet mellan Ryssland och EU.
För den europeiska säkerheten är det mycket viktigt att inleda samarbetet inom krishantering som man enades om vid mötet i november 2003, särskilt när det gäller låsta konflikter.
I Portugal bör EU uppmana Ryssland att agera som en genuin partner i sin behandling av transnistriska separatister som EU har förklarat som personae non gratae, genom att förbjuda den transnistriska eliten att resa över Rysslands gränser. För närvarande kan ett gäng som sprider instabilitet bland EU:s grannar resa fritt genom Rysslands flygplatser.
Denna åtgärd skulle inte vara svår för Ryssland att vidta och skulle samtidigt vara ett tecken på att Ryssland lyssnar på EU och att vi är genuina partner.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Efter den samförståndslösning som toppmötet i Lissabon i förra veckan utmynnade i är det sorgligt att påminnas om att Nicosia, på ett sätt som för tankarna till Berlin, fortfarande är en delad stad i Europa. Sedan 1963 har en så kallad grön linje delat staden och dess invånare i en grekcypriotisk och en turkcypriotisk sektor. Linjen är strängt bevakad av turkiska trupper på den ena sidan och trupper från Republiken Cypern på den andra. Delningen tar sig sitt mest befängda uttryck på Ledra Street, en livlig affärsgata i Nicosias centrum, där gatan delas mitt itu av en glasmur som skiljer grekcyprioterna och turkcyprioterna åt.
Herr talman! Jag ber er att omgående framföra en personlig vädjan till regeringarna i Turkiet och Cypern om att avstå från komplicerade villkor och uppenbart billiga politiska ursäkter och ta det historiska steget att öppna Ledra Street och tillåta grekcyprioter och turkcyprioter att röra sig fritt i sin huvudstad. Låt öppningen av Ledra Street i Nicosia bli ytterligare en symbol för fred och enhet bland Europas folk och en katalysator för lösningen på Cypernproblemet.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! På EU:s webbportal offentliggörs i dag nyheten att Olaf, i samarbete med de österrikiska myndigheterna, har satt stopp för en serie olagliga kinesiska kläd- och skoimporter. Skadorna på gemenskapens budget uppgår till 200 miljoner euro. Med hänsyn till denna avslöjande nyhet, som inte är en enskild händelse utan som sker över hela Europa, uppmanar jag er, mina damer och herrar, att göra en framställning hos kommissionen. Vi behöver fler tullkontroller, och importrestriktionerna måste utökas till längre än i år. Handelsskyddsåtgärder för skoimporter måste bli mer effektiva.
Karin Scheele
(DE) Herr talman! Jag är mycket glad att kommissionsledamot Stavros Dimas är här. Jag vill ta tillfället i akt och berömma kommissionsledamoten för de åtgärder som han vidtog i förra veckan mot den olagliga vårjakten av vilda fåglar på Malta. Vi har ägnat stor uppmärksamhet åt denna fråga, inte bara i plenum utan även i vårt utskott för framställningar. Att ge en slutgiltig varning till de maltesiska myndigheterna anser jag är ett viktigt steg. Jag hoppas att vi kommer att få se resultaten av denna värdefulla och förståndiga politiska åtgärd nästa vår och att EU-lagar i form av ett förstärkt förbud mot olaglig vårjakt kommer att genomföras.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Förra året undertecknade 25 EU-länder ett gemensamt stabiliserings- och associeringsavtal mellan Albanien och EU. I dag, 16 månader efter undertecknandet av detta avtal, har enbart 10 länder ratificerat dokumentet. Det är talande att sex av dessa tio är nya EU-medlemsstater: Polen, Ungern, Slovakien, Slovenien, Litauen och Lettland. Det är fyra länder från gamla EU: Spanien, Irland, Sverige och Luxemburg. Jag skulle därför vilja uppmana de 17 återstående EU-länderna att ratificera detta avtal så fort som möjligt, om vi inte vill att konceptet europeisk solidaritet ska ses som tomma plattityder eller slagord.
Milan Gaľa
(SK) De italienska myndigheterna har, med hjälp av det europeiska systemet för tidig varning och reaktion, informerat EU:s medlemsstater om ett utbrott av tropisk feber som sprids via Chikungunyaviruset i Emilia-Romagnaregionen. 197 fall av det tropiska viruset har rapporterats. Laboratorietester har bekräftat att 14 procent av det totala antalet insjukna har ådragit sig viruset, och det har krävt ett dödsoffer.
Även om det inte är någon orsak till panik ännu måste Europeiska kommissionen återigen vidta åtgärder för att förbereda för en potentiell stor epidemi. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, som övervakar smittsamma sjukdomar, konstaterar att gynnsamma klimatförhållanden gör att viruset sprider sig, särskilt i Medelhavsregionen. Risken att viruset överförs till andra europeiska länder är också stor. Smittade personer kan starta nya överföringscykler i andra regioner i EU.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! I förra veckan förklarades Arat Dink, son till den mördade turkiske journalisten Hrant Dink, skyldig av en turkisk domstol på grund av en artikelserie som han har skrivit om det armeniska folkmordet. Arat Dink, redaktör för tidningen Agos, förklarades skyldig enligt paragraf 301 i den turkiska brottsbalken. Det är samma paragraf som användes för att döma hans far. Hrant Dink har fått ett års villkorligt fängelsestraff. Det är därför motiverat att undra vad Europeiska kommissionen gör för att uppmana Turkiet att ta bort denna paragraf från brottsbalken.
Vidare, mina damer och herrar, med hänsyn till Turkiets fortsatta omedgörlighet, hur mycket mer tid anser vi att Turkiet behöver för att slutligen begripa att det har europeiska åtaganden och därför bör bete sig som en demokratisk stat?
György Schöpflin
(EN) Herr talman! Det kommer oroande nyheter från Slovakien. Csaba Fehér, som är chef för Donaumuseet i Komárno, har hotats med avsked. Han anklagas bland annat för att ha varit med om att anordna en utställning i Europaparlamentet förra året. I utställningen dokumenterades den ungerska minoritetens lidande under den tjeckoslovakiska regeringen efter 1945 på grundval av kollektiv skuld. Begreppet kollektiv skuld är helt oförenligt med de samhällsnormer och mänskliga rättigheter som är centrala för EU:s demokratiska värdegrund.
Som medlemsstat i EU har Slovakien fullt ut accepterat dessa principer. De slovakiska myndigheternas agerande går inte endast stick i stäv mot normerna för de mänskliga rättigheterna utan är en förtäckt kritik av Europaparlamentet. Slovakien måste snarast möjligt ta itu med dessa motsägelser.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Statistiken visar att EU har en åldrande befolkning. Endast 35 procent av EU:s medborgare är över 50 år och endast 16 procent av EU:s befolkning är under 14 år.
EU:s befolkningspolitik är en politik som är avhängig för Europas framtid. Befolkningspolitiken bör handla om tillgång till hälsovård och anständiga pensioner för pensionstagare, åtgärder för att öka födelsetalet i alla medlemsstater, liksom anständiga, stabila och välbetalda arbeten. Därför ber jag Europeiska kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna ta fram en gemenskapspolitik och nationella strategier när det gäller befolkningspolitiken. Resultatet av sådana åtgärder kommer att ses de kommande 20-30 åren. EU:s samhälle behöver alla sina medborgare, och framför allt måste varje medborgare integreras i samhället och ha en anständig levnadsstandard. Därför måste vi sätta befolkningsskyddet och utvecklingspolitiken i relation till befolkningspolitiken.
Anna Záborská
(SK) Ungerska gardet var återigen ett av huvudämnena i Slovakien och Ungern i helgen. Alla välmenande människor strävar efter fred och förlikning mellan alla nationer. Med de nuvarande regeringarna i Ungern och Slovakien finns det ett behov av en stark kristdemokratisk opposition i demokratins intresse. Vi kommer dock inte att vinna om vi ger efter för sentimentalitet och känslor.
Jag ber den ungerska regeringen att respektera fredsfördraget som undertecknades med Ungern i Paris den 10 februari 1947. I detta fördrag svor Ungern att man på dess territorium i framtiden aldrig skulle behöva utstå existensen och aktiviteter av fascistliknande politiska, militära och paramilitära organisationer, som för med sig revisionistisk propaganda. Jag kan inte tänka mig något bättre som kan göras för fred och ömsesidig förståelse mellan våra nationer.
Marian Harkin
(EN) Herr talman! Jag vill kommentera ett brev i en irländsk rikstäckande tidning förra veckan, som var undertecknat av bland annat flera ledamöter av Europaparlamentet. Brevet handlar om att Irland troligen kommer att vara det enda land som genomför en folkomröstning om det som nu sannolikt kommer att gå under namnet ”Lissabonfördraget”. I brevet framfördes tre krav. Ett krav är att fördraget ska bli föremål för folkomröstning i alla medlemsstater. Det andra innehåller till och med en begäran om att de nationella parlamenten inom EU ska införa de lagliga och konstitutionella bestämmelser som krävs för att möjliggöra folkomröstningar.
Detta är häpnadsväckande krav enligt min mening. Vart tog subsidiaritetsprincipen vägen, som innebär att besluten ska fattas på den lämpligaste nivån, i detta fall på medlemsstatsnivå? Jag misstänker att de som vill ha mindre inblandning från Europa på något invecklat sätt faktiskt själva bidrar till maximal inblandning i medlemsstaternas angelägenheter genom att begära att de nationella parlamenten ska ändra sina författningar och rättsliga bestämmelser för att passa brevskrivarnas önskemål. Detta skulle sannerligen vara ett demokratiskt underskott!
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Varje år dör 650 000 människor av rökningsrelaterade orsaker i EU. Det är som ett småskaligt krig. Av dessa beror 80 000 dödsfall på passiv rökning. Rök har visat sig innehålla 4 000 olika ämnen, av vilka 50 är cancerframkallande. Det medicinska samfundet dokumenterade redan för årtionden sedan de negativa och möjligen dödliga effekterna av rökning. Det är vår skyldighet att försöka minska rökningen och särskilt att hindra unga människor från att börja röka. För att vi ska lyckas behövs en hård lagstiftning. Rökning på offentliga platser måste förbjudas. Industriella tillsatser i tobaken måste övervakas, undersökas och begränsas. Vi behöver övervakning och stränga regler vid försäljningsplatserna. Vi är skyldiga detta de 70 procenten av EU:s medborgare som inte röker och den överväldigande majoritet av rökare som vill sluta.
Geoffrey Van Orden
(EN) Herr talman! Jag och ett flertal ledamöter av parlamentet - kanske rent av de flesta med tanke på våra resolutioner - är bestörta över att EU ämnar gå med på att tyrannen från Zimbabwe, Robert Mugabe, bjuds in till EU-Afrika-toppmötet i Lissabon i december. Kommissionsledamot Louis Michel har förklarat för mig att skälen till detta - vilket för mig framstår som tämligen motstridigt - är att vi inte ska försöka isolera Mugabe eftersom detta endast bidrar till att förstärka hans framtoning, och att EU vill uppfattas som en global strategisk aktör. Att bjuda in Mugabe till Lissabon är ett hån mot våra principer och strider direkt mot EU:s egna ståndpunkter. Att någon afrikansk regering fortfarande tar någon notis om Mugabe är ett underbetyg åt vår Afrikadiplomati.
Herr talman! Jag vet att ni är lika bekymrad som vi över den fasansfulla situationen i Zimbabwe. Får jag be er om två saker, nämligen att ni för det första återigen framför Europaparlamentets bestämda uppfattning att Mugabe inte ska bjudas in till Lissabon i december, och för det andra att ni respekterar parlamentets önskemål och inte deltar i något EU-toppmöte, till vilket Mugabe eller andra bojkottade zimbabwiska politiker har bjudits in?
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Herr talman! Under dagens diskussioner i parlamentet kommer vi att betrakta Richard Corbetts betänkande om att ändra artikel 173 i Europaparlamentets arbetsordning om fullständigt förhandlingsreferat.
Enligt min åsikt går utskottet inte i den riktning som det borde. Jag anser mig ha belägg för detta i artikel 96 där det står att parlamentet ska ”se till att parlamentets verksamhet är så öppen som möjligt”. Alla försök att begränsa tillhandahållandet av information till EU:s medlemsstater, liksom tillgång till den, undergräver denna grundläggande rättighet och strider mot idén med EU, Europaparlamentets arbetsordning, befintliga avtal samt bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter i EU.
Vi bygger väl inte ett EU för att diskriminera mindre nationer med mindre motståndskrafiga kulturer, eller om det är det vi gör borde detta ha angetts före anslutningen. Det är inget argument heller att tala om kostnader och ekonomiska resurser. Vi spenderar så mycket på onödiga hjälpmedel och på förvaltning att vi bör ha råd att åtminstone kommunicera med samhället.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! Den största demonstrationen i Lissabon på 20 år ägde rum den 18 oktober när över 200 000 personer som kallats av den portugisiska fackliga centralorganisationen CGTP-IN fördömde EU:s nyliberala politik, sa ”nej” till flexibel trygghet, protesterade mot arbetslöshet, socialt utanförskap och den fattigdom som över 20 procent av den portugisiska befolkningen lever i och krävde ett socialt Europa.
EU:s ledare kan inte ignorera denna viktiga demonstration. Vi berömmer därför den portugisiska fackliga centralorganisationen och dess medlemmar och vill framföra vårt deltagande i kampen för att skydda arbetarnas värdighet.
Bernard Wojciechowski
(EN) Herr talman! Howard Stern offentliggjorde - förlåt, i det senaste numret av veckotidningen Stern offentliggjordes det tyska samhällets bäst bevarade hemlighet, nämligen att var fjärde tysk fortfarande anser att nationalsocialismen hade sina goda sidor. Om detta stämmer kan det antingen betyda att var fjärde tysk i Europaparlamentets halvcirkel anser att nationalsocialismen hade sina fördelar - vilket i sig vore en skandal - eller att den tyska delegationen i parlamentet inte är representativ för nationen som helhet. Tyskland tilldelades nyligen 96 platser. Mot bakgrund av statistiken i Stern vore det kanske mer välbetänkt att endast tilldela landet tre platser, så att den fjärde aldrig behövde tas i anspråk!
Jag håller emellertid med Martin Schulz på en punkt, nämligen att det i ett förenat Europa inte finns utrymme för några som helst yttringar av nationalistisk ideologi. Martin Schulz bör emellertid ta sig en närmare titt på den tyska huliganismens avarter. Jag som kommer från Polen önskar att samtliga tyska ledamöter skulle ta lika stark ställning mot nationalismen som Martin Schulz.
Urszula Krupa
(PL) Herr talman! Inom ramen för psykologi är känslor som ansvarsfull kärlek till en annan person, familj eller sitt land - som kallas för patriotism - liksom andra högre emotioner, bevis på en hög nivå av personlig utveckling. I motsats till primitiva emotioner som vi delar med djuren har högre emotioner till och med ett separat område i hjärnan. Patriotism uttrycker sig som kärlek till och en önskan att vårda nationella traditioner, kultur och språk, attityder av respekt för och tillgivenhet till sitt land. Dessa står i rak motsats till nationalism och chauvinism, som karakteriseras av hat mot andra personer. Patriotism tillåter inte kränkningar av nationer eller länder. Den karakteriseras främst av öppenhet gentemot andra länder och respekt för deras rätt till suveränitet och självständighet.
Jag vill påminna om patriotismens natur, i synnerhet efter anförandena av vissa parlamentsledamöter från vänstergrupperna som har förolämpat nationella regeringar och patriotiska attityder, kanske för att de inte förstår skillnaden mellan kärleken till sitt eget land och det hat som karakteriserar attityder som chauvinism. I en situation av europeisk integration är det särskilt viktigt att skilja mellan dessa fullständigt olika begrepp som många människor blandar ihop.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! Att diskutera de farhågor som finns kring energiförsörjningen är en av de största och mest betydelsefulla frågorna som EU står inför, eftersom de ju har nära anknytning till oron för klimatförändringen. Försörjningssäkerhet och ökande kostnader, med priser som har stigit med 100 procent de senaste fem åren, är betydande orosmoment.
Irland står inför särskilt stora utmaningar. Vi möter en ökande efterfrågan på energi och är ändå starkt beroende av importerade fossila bränslen. Vi är till 90 procent beroende av dessa. Vi måste göra mycket betydande investeringar i infrastrukturen, satsa på att liberalisera marknaden och minska koldioxidutsläppen.
Europaparlamentet överväger en handlingsplan för att genomföra en energipolitik för Europa. Vi håller nu i Irland på att införa en energimarknad för hela Irland, där elmarknaderna i norr och söder ska gå samman. Detta är ett framsteg, men det räcker inte. Marknaden är alldeles för liten. Om vi ska få till stånd en harmoniserad energimarknad är en sammankoppling med övriga EU-länder av avgörande betydelse för Irland - men detta kommer att kosta pengar, och jag uppmanar den irländska regeringen att undersöka möjligheten att finansiera denna investering med medel ur sammanhållningsfonderna, eftersom detta är nödvändigt för fortsatt ekonomisk tillväxt i Irland.
Talmannen
Punkten är avslutad.
