3. Sri Lanka
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandlingen om seks beslutningsforslag om Sri Lanka.
Geoffrey Van Orden
Hr. formand! Sri Lankas befolkning - singalesere og navnlig tamiler - har i de sidste 30 år lidt kolossalt under en skrupelløs terrorkampagne, som gennemføres af LTTE. Nu hvor LTTE har lidt nederlag, har regeringen og Sri Lankas befolkning brug for vores medfølelse og forståelse og frem for alt for vores bistand, mens de endnu en gang prøver at bringe deres land på sporet mod genopretning og velstand og forhindrer, at terrorismen blusser op igen.
Der er dem, bl.a. forsvarere af LTTE, som ønsker at levere endnu et slag mod den srilankanske befolkning ved at underminere den generelle præferenceordning (GSP) og de generelle præferencehandelsaftaler med EU. Jeg håber, Kommissionen forstår, at den bedste vej til økonomisk genopretning er handel, ikke bistand. De srilankanske myndigheder må til gengæld imødegå de betænkeligheder, som venner i det internationale samfund har givet udtryk for, så der ikke er nogen undskyldning for at ændre landets GSP+-status.
Det mest presserende er naturligvis at genbosætte de tusinder af tamilske civile, der blev fanget i konflikten og nu holdes i lejre under elendige forhold. Det skal ske så hurtigt som overhovedet muligt, og det internationale samfund bør opfordres til at hjælpe til.
Proinsias De Rossa
Hr. formand! Jeg støtter denne beslutning, selv om jeg ikke mener, den er kritisk nok over for den srilankanske regering. Tidligere i år var vi vidner til det forfærdende militære stormløb på det område, som var besat af De Tamilske Tigre, uden hensyn til liv og velfærd for de borgere, der i mine øjne bruges som skakbrikker af alle sider. Resultatet var 90 000 døde. Verden så rædselsslagen og hjælpeløs til, og alligevel er over en kvart million srilankanske borgere den dag i dag interneret uden tilstrækkelige lægelige faciliteter, uden rent vand, sanitet eller beboelsesrum.
Dagens beslutning er en relativt mild opfordring til de srilankanske myndigheder om at respektere deres borgeres rettigheder. Hvis der ikke snart sker målelige fremskridt med kravene i beslutningen, skal EU efter min mening lægge økonomisk og politisk pres på styret i Sri Lanka.
Sri Lankas økonomiske genopretning er afhængig af udenlandske direkte investeringer og økonomisk støtte fra EU. Vi må bruge den løftestang af hensyn til den srilankanske befolkning, herunder det tamilske folk.
Thomas Mann
Hr. formand! Jeg har to minutter. Det ser ud til, at den 25 år lange borgerkrig i Sri Lanka er ovre. I maj erobrede regeringstropper de områder i nord, LTTE havde besat. Forhåbentlig vil en ny begyndelse bringe fred og dermed frihed.
Folk lider ikke kun under følgerne af borgerkrigen, men også under følgerne af tsunamien og andre naturkatastrofer. EU har optrappet udenrigshandlen og bevilger højere toldpræferencer end til noget andet land i Sydøstasien. Den internationale bistand medfører, at de politiske kræfter i Sri Lanka bliver forpligtet til at gennemføre menneskerettighederne. 250 000 mennesker holdes i overfyldte lejre med dårligt drikkevand og utilstrækkelig adgang til lægemidler og medicinsk udstyr. Hjælpeorganisationerne bliver nægtet adgang. Det burde være i regeringens egen interesse at organisere hjemsendelsen til hjembyerne så hurtigt som muligt. Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) arbejder for, at det internationale Røde Kors får en nøglerolle.
Et andet område, hvor der er brug for forandring, er pressefrihed og ytringsfrihed. Bortførelse og arrestation af journalister må høre op. Fængselsstraffe til journalister, der skriver kritiske artikler, må høre op. Som medlem af SAARC-delegationen har jeg kunnet besøge Sri Lanka mange gange. Jeg mener, at en ny begyndelse for landet vil være rig på muligheder, hvis de tamilske ledere inddrages på en konstruktiv måde. Det betyder dog, at alle former for terrorisme og vold skal forkastes, og det betyder samarbejde om en strategi til at gennemføre menneskerettigheder. Jeg ønsker for de srilankanske borgeres skyld, at et udtryk, jeg har hørt igen og igen - "krig er en institution" - endelig vil høre fortiden til.
(Bifald)
Joe Higgins
Hr. formand! Den politik, regeringen under præsident Rajapaksa har ført mod det tamilske folk, har skabt et mareridt både for den singalesiske og den tamilske befolkningsgruppe i Sri Lanka med massiv undertrykkelse fra den srilankanske stats side mod enkeltpersoner og grupper, der er gået imod dens chauvinistiske politik.
Efter De Tamilske Tigres nederlag fortsætter mareridtet for den tamilske befolkning, især i det nordlige Sri Lanka, hvor 300 000 mennesker - herunder 31 000 børn - tvangstilbageholdes i lejre, hvor sygdom og underernæring florerer.
Nu truer en ny rædsel, idet det forlyder, at Rajapaksa-regeringen har planer om at bosætte singalesere i det østlige og nordlige Sri Lanka - med andre ord at kolonisere de områder, hvor tamilsktalende mennesker er i flertal. Det ville være opskriften på strid mellem befolkningsgrupperne i fremtiden.
Rajapaksa-regeringen er faktisk et diktatur med en meget tynd demokratisk fernis. Jeg hilser muligheden for at fordømme det gennem denne beslutning velkommen. Jeg har et forbehold med hensyn til pkt. 4, fordi den mest omfattende terror faktisk har været den, Rajapaksa-regeringen har udøvet mod befolkningen. Selv om jeg som socialist ikke mener, at guerillakrig under de betingelser, der hersker i Sri Lanka, vil bringe en løsning, har det tamilske folk ret til at forsvare sig mod militær undertrykkelse.
Den bedste måde at forsvare det tamilske folk på, er hvis de tamilske og singalesiske arbejdstagere og de fattige i fællesskab bekæmper den nuværende regering og dens nyliberale politikker og omdanner Sri Lanka til et socialistisk samfund, hvor landets vidunderlige ressourcer kan udnyttes til gavn for hele befolkningen. Jeg er stolt over at være tilknyttet Det Forenede Socialistparti i Sri Lanka, som er et søsterparti til Det Socialistiske Parti i Irland, og som heroisk kæmpede imod regeringens chauvinisme og for det tamilske og singalesiske folks rettigheder og det tamilske folks ret til selvbestemmelse.
Heidi Hautala
Hr. formand! Alt, hvad mine kolleger har erklæret her om den nuværende situation i Sri Lanka, blev bekræftet, da Underudvalget om Menneskerettigheder for nylig afholdt en høring om denne mareridtsagtige situation.
Vi kan faktisk bekræfte, at flytningerne af disse 260 000 tamiler stadig bliver begrænset i modstrid med alle internationale love, selv om det nu er måneder siden, selve krigen sluttede. Vi kan bekræfte, at der er alvorlige begrænsninger i pressefriheden. I går placerede Journalister uden grænser Sri Lanka som nr. 162 ud af 175 lande på pressefrihedsindekset.
Vi må nu forlange, at repræsentanter for alle delegerede FN-organer får lov til at komme ind i disse lejre. Beslutningen omhandler afholdelsen af lokalvalg, og vi i Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance siger noget lidt mindre magtfuldt, og jeg håber, at folk vil støtte det. Vi vil bare gerne konstatere, at disse valg er ved at blive tilrettelagt.
For så vidt angår spørgsmålet om handelspolitik, er jeg meget glad for, at Kommissionen nu undersøger, hvordan Sri Lanka opfylder kravene i de forskellige menneskerettighedsaftaler. Jeg forventer, at Kommissionen arbejder meget objektivt og upartisk og i tide drager konklusioner om, hvorvidt Sri Lanka faktisk har fortjent denne præferencebehandling i henhold til GSP+.
Bernd Posselt
for PPE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Sejrherrerne skal være generøse, og det tror jeg, at mange mennesker i Sri Lanka stadig ikke har forstået. Pointen er her at løse årsagen til en etnisk konflikt, der har eskaleret så forfærdeligt. Vi er simpelthen nødt til at forstå, at der ikke er nogen plan på plads, som vil sikre tamilerne deres legitime rettigheder. Begge sider må nærme sig hinanden for at finde en politisk løsning.
Volden blev med rette bekæmpet, ophavsmændene til volden er blevet nedkæmpet, og der er intet ved vold, som man kan dække over. At fjerne årsagerne til volden er den virkelige opgave. Det er lettere at afslutte en krig end at skabe fred. Det ser vi for øjeblikket i Bosnien, hvor der længe efter krigens afslutning stadig ikke er fundet en bæredygtig fredsløsning.
Jeg er bekymret over stabiliteten i Sri Lanka, fordi dette mindretalsproblem har eksisteret i århundreder, blev forværret i kolonitiden, og derfor må vi gøre alt for at mægle mellem parterne og få dem til at forsones.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Hr. formand! Efter regeringens sejr over De Tamilske Tigre i maj i år så det ud til, at borgerkrigen i Sri Lanka endelig var bragt til ophør efter mange år. Desværre er der dog i virkeligheden stadig mange problemer i landet, der skal løses.
Regeringen holder over 250 000 mennesker i lejre af politiske grunde og lader ikke engang de humanitære organisationer komme ind. Den undertrykker medierne. I september i år idømte højesteret i Colombo en journalist 20 års fængsel, hvilket blev generelt fordømt, og EU's formandskab betragtede det som en trussel mod ytringsfriheden.
En enorm hindring for landets udvikling er de personelminer, der er en trussel mod menneskers liv og helbred. Sri Lanka har stadig ikke tiltrådt Ottawakonventionen om forbud mod personelminer. En underskrivelse af dette dokument ville afgjort bidrage til at løse det problem og ville samtidig give landet mulighed for at søge støtte til ofrene for landminer og fremskynde den minerydningskampagne, som har været i gang siden 2003 med ringe virkning.
Sri Lankas borgere fortjener ægte demokrati og et anstændigt liv.
Karima Delli
Hr. formand, mine damer og herrer! I måneder har den srilankanske regering nu opretholdt en mur af tavshed om den tamilske civilbefolknings situation og har forhindret udenlandske medier og humanitære organisationer i at få adgang til dem. Siden marts 2009 har Colombo tilbageholdt næsten alle de civile, der flygtede fra kampene mellem hæren og De Tamilske Tigre, hvilket er en total overtrædelse af internationale love og menneskerettigheder.
I juli holdt den srilankanske regering over 280 000 mennesker i 30 lejre bevogtet af hæren i den nordøstlige del af øen. Flygtningene kan kun forlade lejrene for at få akut lægebehandling, i de fleste tilfælde med militæreskorte. I nogle lejre dør over 1 000 mennesker hver uge, især af dysenteri. Levevilkårene er forfærdende. Præsident Rajapaksa erklærede i sidste uge, at der kun ville blive frigivet 100 000 tamilske flygtninge.
I lyset af tragediens omfang må EU lægge øget pres på den srilankanske regering for at opnå omgående og betingelsesløs frigivelse af alle civile, adgang til lejrene for journalister og omgående levering af humanitær bistand.
Charles Tannock
(EN) Hr. formand! Som repræsentant for London, en by, der gentagne gange i de sidste 40 år har været mål for terrorister, har jeg stor sympati for alle etniske srilankanske grupper. Den uforsonlige terrorkampagne, De Tamilske Tigre gennemførte, ødelagde udviklingen i dette smukke land.
Præsident Rajapaksa kom til magten på demokratisk vis, fast besluttet på at besejre LTTE, og hans succes burde hilses velkommen af alle os, der foragter terrorisme. Regeringen har nu ansvaret for at opbygge et efterkrigssamfund med frihed, retfærdighed og lighed for alle srilankanere. Regeringen må nu prioritere det højt at få de internt fordrevne hjem og bringe krigsforbryderne for retten.
Selv om jeg indrømmer, at præsident Rajapaksa kan have mistet en vis international goodwill på grund af nogle af sine nødforanstaltninger umiddelbart efter krigen, er jeg overbevist om, at den bedste vej frem er at garantere udviklingen af et sikkert og velstående Sri Lanka og støtte landets demokratisk valgte leder og regering. EU må opretholde GSP+-handelsaftalerne, for hvis de fjernes, vil det direkte ødelægge en million job og indirekte påvirke 2,5 mio. uskyldige srilankanske borgere økonomisk.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Som irsk medlem af Europa-Parlamentet glæder det mig, at mine kolleger fra Irland, Joe Higgins og Proinsias De Rossa, har udtrykt forskellige bekymringer for Sri Lanka og Iran, og jeg er enig med dem. Det er passende, at Irland er bekymret over disse spørgsmål, for Nordirland oplevede i mange år diskrimination og tab af menneskeliv. Men når dagen er omme, er den eneste løsning alligevel den, der kommer gennem diplomati og drøftelser. Af den grund håber jeg, at de nye beføjelser og den nye status, som formanden og den højtstående repræsentant får efter vedtagelsen af Lissabontraktaten, vil blive udnyttet til forhåbentlig at bringe fornuft og god forståelse til disse lande, så de retter sig og forpligter sig til den diplomatiske og demokratiske måde at leve på.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Hr. formand! Vi har ved en række lejligheder fulgt og kommenteret situationen i Sri Lanka og har undertiden næsten opgivet håbet om at finde en løsning. Ikke desto mindre er konflikten, der varede 25 år, endt i år med De Tamilske Tigres nederlag. Den langvarige konflikt har typisk krævet mange ofre og skabt interne flygtninge i landet og forårsaget problemer for økonomien og udviklingen af retssamfundet. Nu er landet gået ind i en håbefuld, om end kritisk, fase.
Man har her udtrykt bekymring over den tilstand, de mennesker, der har levet i lejrene, er i. Som vi erklærer i beslutningen, håber vi, at myndighederne snart vil acceptere international bistand og åbne lejrene for at modtage humanitær bistand og personale med relevant uddannelse. Samtidig har vi også brug for, at det internationale samfund forpligter sig til at komme til sagen og opbygge en varig fred for den dejlige ø. Bistanden bør afgjort også udvides med supplerende beløb fra Kommissionen til minerydning.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne tage ordet for først og fremmest at fremhæve, hvad min kollega, fru Hautala, sagde. Vi må huske på den rolle, som ikke blot Røde Kors, men også FN, spiller - og bør spille - i denne proces.
Men jeg ønskede også at svare på det, hr. Van Orden sagde, da det forekommer mig helt igennem upassende at stemple de af os, der prøver at bruge et enkelt instrument som GSP+-handelsaftalerne, som sympatisører eller tilhængere af LTTE. Det er simpelthen ikke sandt.
Vi ved, at der foregår en undersøgelse for at fastslå, hvorvidt de srilankanske myndigheder gør det, de skal, for at indarbejde menneskeretslovgivningen i den nationale lovgivning.
Hvis det ikke bliver gjort ordentligt, så er det helt normalt og nødvendigt for os at opfordre til, at GSP+-ordningen ikke bliver udvidet. Derfor synes jeg, at det er helt forkert at knytte denne udvidelse, dette andragende eller denne anmodning sammen med støtte til LTTE.
Leonard Orban
Hr. formand! Kommissionen er fortsat med at overvåge situationen i Sri Lanka nøje og har indledt en passende dialog med landets regering med det formål at skabe grundlaget for nye forbindelser, hvor begge parter gør en indsats for at samarbejde om at løse de vigtigste spørgsmål, der forårsager problemer.
Vi er dybt bekymrede over den kritiske humanitære situation i lejrene, hvor internt fordrevne personer tilbageholdes. At tilbageholde disse mennesker vilkårligt i Sri Lanka tangerer en eklatant overtrædelse af international lovgivning. Vi skal uopsætteligt her og nu sikre, at alle de mennesker, der er blevet tilbageholdt i lejrene, får bevægelsesfrihed, og at de humanitære organisationer får fuld adgang til disse lejre, bl.a. til at registrere oplysninger, således at de kan sørge for humanitær hjælp og beskyttelse.
Endvidere er Kommissionen til stadighed bekymret over menneskerettighedssituationen i Sri Lanka på baggrund af oplysninger om henrettelser uden rettergang, kidnapninger og alvorlig intimidering af medierne. Der vil være hindringer for forsoning på øen, så længe tamilernes utilfredshed ignoreres, og der hersker en atmosfære af straffrihed. Kommissionen er af den faste overbevisning, at nøglen til forsoningsprocessen er, at parterne tager ansvar for deres egne handlinger.
Kommissionen afsluttede for nylig en tilbundsgående undersøgelse af menneskerettighedssituationen i Sri Lanka. Formålet med den opgave var at observere, hvorvidt landet opfyldte de forpligtelser, det havde indgået, da det blev omfattet af den særlige ordning til fremme af bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, GSP+, som EU har vedtaget, og især forpligtelserne til at overholde internationale regler om menneskerettigheder.
Resultatet af undersøgelsen var, at der blev konstateret betydelige mangler med hensyn til tre FN-konventioner om menneskerettigheder, nemlig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, konventionen mod tortur og konventionen om barnets rettigheder. Dette understreger, at Sri Lanka i øjeblikket ikke håndhæver disse konventioner.
Det kan formentlig ikke undgås, at den situation fortsat vil risikere at skade bevillingen af yderligere kommercielle fordele som led i GSP+, eftersom det er en betingelse for alle, der er omfattet af ordningen, at disse tre konventioner er blevet ratificeret og håndhæves effektivt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Vi går nu over til afstemning.
