Betænkning: Zver - Unge på vej - en ramme for forbedring af undervisnings- og uddannelsessystemerne i Europa - Betænkning: Honeyball - Indlæring i tidlig alder - Betænkning: Schaake - De kulturelle dimensioner ved EU's foranstaltninger udadtil - Betænkning: Sanchez-Schmid - Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale - Sarajevo som europæisk kulturhovedstad 2014 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Zver for Kultur- og Uddannelsesudvalget om Unge på vej - en ramme for forbedring af undervisnings- og uddannelsessystemerne i Europa,
betænkning af Honeyball for Kultur- og Uddannelsesudvalget om Indlæring i tidlig alder i Den Europæiske Union,
betænkning af Schaake for Kultur- og Uddannelsesudvalget om De kulturelle dimensioner ved EU's foranstaltninger udadtil,
betænkning af Sanchez-Schmid for Kultur- og Uddannelsesudvalget om Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale, og
mundtlig forespørgsel af fru Pack for Kultur- og Uddannelsesudvalget til Kommissionen om Sarajevo som europæisk kulturhovedstad 2014 - B7-0215/2011).
Milan Zver
Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi på mødet her i formiddag vil se virkelige beviser på arbejdet i vores udvalg om kultur, uddannelse og unge. Jeg er ordfører for en sag, en meget vigtig betænkning om Unge på vej, som er baseret på en meddelelse fra Kommissionen. Jeg vil gerne takke mine kolleger for at give mig mulighed for at udarbejde denne betænkning, og jeg vil også gerne takke Kommissionen, som har udarbejdet denne betænkning, og som har inkluderet unges problemer i de grundlæggende prioriteringer i EU's 10-års udviklingsplan.
Under udarbejdelsen af denne betænkning har jeg arbejdet sammen med mange interessenter, navnlig repræsentanter for unge, både fra medlemsstaterne og resten af Europa, f.eks. med Europæisk Ungdomsforum. Vi har holdt ikke så få møder og konferencer. Jeg har også arbejdet sammen med Regionsudvalget og Udvalget om Økonomi og Socialpolitik, så betænkningen er resultatet af mange udvekslinger af synspunkter under dens udarbejdelse. Jeg vil også påpege, at da denne betænkning var ved at blive vedtaget, udviste mine kolleger fra andre politiske grupper en ganske konstruktiv holdning. I den henseende vil jeg gerne takke især skyggeordførerne, som har gjort et godt stykke arbejde, og resultatet er, at vi i dag har den foreliggende betænkning.
Jeg vil gerne påpege, at flere undersøgelser har vist, at unge, der udnytter muligheden for at studere eller arbejde i udlandet, klarer sig bedre i skolen, de er mere succesrige og klarer sig bedre i konkurrencen om job og også med hensyn til integration i samfundet. Politik alene giver dog ingen garanti for gode skoler, god uddannelse eller gode job til unge, men politik kan bidrage til at skabe gunstige forhold, så unge kan opnå disse ting. Disse forhold er absolut forbundet med en modernisering af skoleuddannelsessystemerne. EU og navnlig medlemsstaterne står med den store udfordring at forbedre f.eks. erhvervsuddannelserne i dette tiår og gøre dem mere attraktive og forbedre kvaliteten af dem. I den europæiske økonomi bliver der i høj grad brug for erhvervskvalifikationer i det næste tiår. Så tidligt som i 2020 anslår jeg, at der i så mange som 50 % af alle job vil være brug for denne form for uddannelse. Derfor er erhvervsuddannelse fortsat et af prioriteringsområderne i vores politik, ligesom det er det i medlemsstaternes politikker.
Det er imidlertid endnu vigtigere at fortsætte reformen af Bolognaprocessen. De europæiske universiteter bør i endnu højere grad være i berøring med økonomien og samfundet i almindelighed. De europæiske universiteter vil blive mere konkurrencedygtige, når de i endnu højere grad lytter til behovene i markedet, i økonomien, og når det også lykkes dem at skaffe yderligere midler. Det er et faktum, at der i EU er for få midler til videregående uddannelser. De europæiske lande, EU-medlemsstaterne, underinvesterer i studerende, og det er et ganske stort problem.
Som en del af dette prioriteringsområde har EU selvfølgelig sat andre mål, som skal nås, nemlig at nedbringe frafaldsprocenten, som med 16 % er urimelig høj, så vi skal nedbringe den til 10 %. På samme måde får vi i dette tiår brug for en arbejdsstyrke, der er bedre uddannet, hvis EU skal bibeholde sin konkurrencefordel i forhold til andre dele af verden.
Da min tid er udløbet, vil jeg bruge to minutter senere, efter forhandlingen, på at give flere oplysninger.
Mary Honeyball
Hr. formand! Jeg er meget glad for at få lejlighed til at fremlægge min betænkning om indlæring i tidlig alder i Den Europæiske Union, idet dette er et yderst vigtigt uddannelsesaspekt, som vi egentlig ikke har ofret megen opmærksomhed før nu.
Jeg vil især gerne takke kommissær Vassiliou og hendes kabinet, som vi har arbejdet meget tæt sammen med om dette, og også det ungarske formandskab, som havde indlæring i tidlig alder som et af sine prioriteringsområder. Det har været et meget frugtbart partnerskab hele vejen rundt, som har gjort, at vi har kunnet udføre det arbejde, der afspejles i denne betænkning.
Jeg vil også gerne takke alle skyggeordførerne fra de andre politiske grupper. Som hr. Zver sagde, har vi arbejdet ekstremt godt med denne betænkning, og i udvalget vedtog vi enstemmigt betænkningen om indlæring i tidlig alder, hvilket viser, at der er opbakning hertil bredt i det politiske spektrum.
Vi ved egentlig hvorfor, idet én af de væsentligste grunde er, at den tidlige barndom er så vigtig. Tidlig intervention kan gøre hele forskellen på børns livsmuligheder, ikke kun på deres vej gennem uddannelsessystemet, men også senere i livet. Den forskning, der er lavet, og jeg er bange for, det meste af den ikke er foregået i EU, viser, at hvis man støtter børn og opfylder deres behov, mens de er små, hjælper det dem senere i livet. Det nedbringer kriminaliteten, forbedrer sundheden og reducerer arbejdsløsheden og er således til gavn for os alle.
Børnene selv vil i de fleste tilfælde præstere bedre i skolen, de får bedre karakterer, deres beskæftigelsesniveau bliver højt, de får bedre job, og deres familieforhold bliver bedre, og det bliver deres helbred også. Så vi har alt muligt at gøre i den henseende, og det er alt sammen gavnligt.
Inden for EU er der en række forskellige udbud af førskoletjenester, og i min betænkning har vi sagt, at vi ønsker at respektere og fastholde dette. Alle medlemsstaterne gør det på hver deres måde, fordi førskoletjenester er fremvokset inden for deres egne systemer. Det kompliceres endog yderligere af, at det også varierer fra medlemsstat til medlemsstat, i hvilken alder skolebørn begynder deres lovpligtige skolegang. Så vi har ikke tilstræbt en universel løsning, men vi har søgt at fastlægge værdier, principper og retningslinjer, så medlemsstaterne kan udvikle fælles mål, fælles værdier og fælles rettigheder inden for EU's rammer.
Så det er, hvad denne betænkning handler om. Den handler faktisk om at fastlægge rammerne. For at gøre det er vi selvfølgelig begyndt med barnet. Vi har talt for en meget børnecentreret tilgang til førskoleundervisning og børnepasning, hvor barnets tarv er centralt. Vi har trukket på forskning fra hele verden, og i min betænkning behandles emnerne engagement med forældre, hvilket er meget vigtigt for små børn i førskolealderen, personale og tjenesternes kvalitet og krævede kvalifikationer samt integration af førskoletjenester med resten af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne. Så vi har dækket disse nøgleområder, og det er dem, vi bør fokusere på fremover.
Personalekvalifikationer er ekstremt vigtige, og de mangler i høj grad på dette område. Det virker, som om der er en opfattelse af, at enhver kan passe små børn, men det er faktisk ikke tilfældet. Vi skal tænke grundigt over spørgsmålet om kvalifikationer, dvs. kvalifikationer, som kan bruges og anerkendes i hele EU. Vi skal også se på adgangen, således at alle, der har brug for førskoleundervisning, kan få den.
Jeg har brugt mine fire minutter og ønsker at gemme lidt tid til afslutningen af denne forhandling, så jeg vil blot slutte med at sige, at i disse sparetider med økonomiske problemer skal vi sikre, at førskolespørgsmålet forbliver på dagsordenen, og at vi stadig gør, hvad der skal gøres på dette vigtige område.
Marietje Schaake
Hr. formand! Før jeg fremhæver nogle få punkter i denne omfattende betænkning om kulturens rolle i EU's foranstaltninger udadtil, vil jeg gerne oprigtigt takke mine kolleger fra Kultur- og Uddannelsesudvalget for deres konstruktive samarbejde og for enstemmigt at godkende vores fælles arbejde i udvalgsafstemningen. Civilsamfundet og andre interessenter har naturligvis også bidraget med meget værdifulde input.
Kulturen har en iboende værdi i vores liberale demokratier. Den beriger folks liv. EU er kendt for sin kulturelle mangfoldighed og er samtidig et fællesskab med værdier, som gælder for samtlige borgere på lige fod. Disse europæiske værdier, såsom respekt for menneskerettighederne, demokrati og de grundlæggende frihedsrettigheder repræsenteres også af vores kulturelle produkter. Kulturel identitet, værdier og EU's holdning på den globale scene hænger snævert sammen. Europæiske interesser tilgodeses, når de kulturelle aspekter udformes strategisk gennem samarbejde og partnerskaber, både gennem kulturprogrammer og når de kulturelle aspekter er en integreret del af den økonomiske politik, udenrigs- og sikkerhedspolitikken og udviklingspolitikken. Gennem udveksling af litteratur, film, musik og kulturarv åbnes døre til forståelse, og der bygges broer mellem mennesker.
EU har også vigtige erfaringer at dele ud af, når det drejer sig om at overvinde konflikter og skabe stabilitet gennem fælles interesser og gensidig forståelse. I udviklingen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil er det vigtigt at mainstreame og strømline den rolle, kulturen har og bør have i EU's foranstaltninger udadtil. Kultur bør være et afgørende og horisontalt integreret element blandt det brede spektrum af eksterne politikker, der udgør EU's udenrigspolitik, lige fra EU's handelsmæssige relationer til udvidelses- og naboskabspolitikken, politikken for udviklingssamarbejde og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Kulturen har også en økonomisk værdi. Europas kulturelle industrier bidrager til den europæiske iværksætterkultur, innovationen og erhvervslivet, og EU's mangfoldige kulturelle landskab gør det til det mest attraktive turistmål i verden. Viden og internationale kompetencer er afgørende for uddannelse og beskæftigelse, sådan som det er angivet i EU's 2020-strategi. Men kultur kan også betragtes som en faktor, som hjælper med at fremme demokratisering, ytringsfrihed, integration, udvikling, uddannelse, forsoning og meget mere.
Den meget brede vifte af aspekter af kulturelle forbindelser over for tredjelande har ført til en opsplitning af politikker, og der er behov for et skift til en mere koordineret og sammenhængende EU-strategi. Vi har valgt at fremhæve de organisatoriske og politiske rammer, der er nødvendige for en optimal kulturkoordinering i EU's foranstaltninger udadtil. Udfyldning af et sådant indhold bør ikke i for høj grad være styret og reguleret oppefra og ned.
EU-borgerne er bedst i stand til at drage fordel, hvis EU handler som en global aktør på den globale scene. Det kræver, at midler anvendes mere effektivt, og vi skal være bevidste om Europas konkurrencemæssige stilling og kampen for at tiltrække turister, talent, kunstnere, virksomheder og studerende. Vi skal tale med én stemme og være bevidste om konkurrencen fra kinesiske og amerikanske kulturprogrammer, for blot at nævne to lande. Men der er ingen grund til at genopfinde hjulet. EU kan fremvise en række eksempler på bedste praksis fra medlemsstaterne såvel som fra forskellige kulturinstitutioner som f.eks. Alliance Française og British Council.
Et andet og meget markant aspekt i vores 21. århundrede er, at nye teknologier spiller en stadig større rolle inden for både kultur og internationale forbindelser. Folk er mere og mere afhængige af at kunne få informationer via internettet og kan kun udtrykke sig frit, når disse informationer og deres kommunikation ikke censureres. Retten til kulturel udvikling og andre grundlæggende rettigheder fremmes i stigende grad af disse teknologier. Adgang til kulturelt indhold sker også gennem nye medier. Mulighederne for global konnektivitet omkring europæiske kulturgoder og indhold bør fejres og fremmes, f.eks. gennem Europeana eller hjemmesider for museer og festivaler. Det er vigtigt, at EU udvikler en strategi for internetfrihed. Jeg vil vende tilbage til nogle af de konkrete anbefalinger i denne betænkning i sidste del af mit indlæg.
Doris Pack
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Efter fru Schaakes indlæg vil jeg gerne indlede med et par ord om den vigtige betænkning, hun har udarbejdet. Den kulturelle dimension af EU's politik udadtil kan ikke overvurderes. Derfor har vi, som hun allerede har sagt, brug for en sammenhængende kulturstrategi i EU's politik udadtil.
Det kulturelle diplomati spiller en væsentlig rolle, når det drejer sig om at opbygge gode relationer med tredjelande, og i mange lande er der et netværk af nationale kulturinstitutter, EUNIC, som vi kan gøre brug af. Der er mange, mange mennesker, som har tilmeldt sig netværket og står klar til at hjælpe.
Jeg kommer nu til dagens andet emne, som også allerede er taget op af hr. Zver, nemlig emnet Unge på vej, som jo er et flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien. Hensigten med dette flagskibsinitiativ er at tilskynde aktørerne på undervisnings- og uddannelsesområdet til at fokusere mere på disse politikområder. Vi har brug for mennesker med bedre kvalifikationer. Vi har brug for mennesker, som har oplevet Europa takket være forbedrede mobilitetsmuligheder. Vi skal frigøre vores unges potentiale ved hjælp af vores vellykkede programmer. Alt dette spiller en væsentlig rolle for et vidensamfunds konkurrenceevne.
Når det gælder livslang læring, har vores eksisterende programmer Comenius, Erasmus, Leonardo og Grundtvig givet mange mennesker vidunderlige muligheder for at udforske Europas mangfoldighed, skaffe sig erfaring og forbedre deres sprogfærdigheder. Desuden bør man i denne sammenhæng ikke undervurdere betydningen af Aktive Unge-programmet og den europæiske volontørtjeneste.
Med dagens forhandling skal der også sendes et signal til Kommissionen om, at vi skal fortsætte disse programmer og muligheder, som man har taget godt imod i befolkningerne, også i den næste generation af uddannelses- og unge-programmer, og at de skal finansieres tilstrækkeligt i overensstemmelse med deres betydning. Hver eneste euro, vi bruger på dette område, betaler sig for hele samfundet ikke så mange år senere.
Jeg vil nu tage fat på et andet emne, nemlig Sarajevo. Sarajevo har en særlig plads i den europæiske historie og kultur. Ved at udpege byen som europæisk kulturhovedstad i 2014 kunne vi sende et vigtigt signal med hensyn til byens og staten Bosnien-Hercegovinas multietniske karakter. Det kunne også give den politiske klasse i landet anledning til at revurdere sine idéer. Dertil kommer, at denne by gør det rigelig klart, hvor meget Europa svigtede, og hvor vigtigt det er at handle i fællesskab. Et sådant skridt ville indeholde en betydelig symbolik, idet Sarajevo var skueplads for det mord, der førte til udbruddet af Første Verdenskrig i 1914. Det er grunden til datoen i 2014 - et hundrede år efter den historiske begivenhed.
Under krigen i Bosnien led Sarajevo mellem 1992 og 1996 under den længste belejring af en hovedstad i nyere tids krigshistorie. Lad mig minde Dem om en dag i Sarajevo, 28. maj 1992. Cellisten Vedran Smajovic, klædt i sort, spillede Tomaso Albinonis adagio. Hans scene var ruinerne af det ødelagte nationalbibliotek i Sarajevo. Hans publikum var en lille gruppe mennesker, som var blevet trods belejringen af byen, og som lyttede til hans musik. I 22 dage spillede han på forskellige steder i ruinerne i Sarajevo. Det var et rekviem for de mennesker, som var blevet dræbt i de dystre tider dengang. Jeg var bevæget, og jeg var fuld af beundring for cellistens og hans publikums modige og opmuntrende adfærd. Det, disse mennesker udtrykte gennem deres adfærd, over for grusomhederne og tabet, forbandt mig for altid med byen Sarajevo.
Byens kulturliv er aldrig gået i stå. Vinterfestivalen fandt sted selv under de vanskeligste omstændigheder. Mennesker af alle nationaliteter tager dertil hvert år. Hvert år er der en vinterfestival, en børnefestival og en filmfestival. Fra Korea til Australien og Bulgarien til Sverige tager filmproducenter til Sarajevo, og samproduktioner finder sted. Byen har bibeholdt en interkulturel karakter, som den hæger om, uanset at de politiske omgivelser forskanser sig mere og mere i etniske skyttegrave. Alene af den grund fortjener denne by en chance for at vise sit umådelige interkulturelle potentiale.
Sarajevo ønsker at ansøge om denne titel efter dispensation og har allerede foretaget omfattende forberedelser. Vi ved alle godt, at hvis vi vedtager vores forslag i dag, vil vi anmode om dispensation fra Parlamentets og Rådets beslutning. Hvis Parlamentet imidlertid viste sin opbakning til Sarajevos kandidatur i dag, ville jeg sætte min lid til Rådets velovervejethed og fremsynethed, idet vores argumenter faktisk er uigendrivelige. Særlig på dette tidspunkt har Bosnien-Hercegovina og byen Sarajevo brug for et tegn på, at alt ikke er tabt, og at Europa også støtter deres bestræbelser.
(Bifald)
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! I vores forhandling her i formiddag drejer det sig ikke kun om en økonomisk model eller et retligt system. Vi taler om kultur og civilisation.
Hvilken plads ønsker Europa at give kulturen? Hvilken indflydelse ønsker vi for vores værker og vores nyskabelser? Den digitale revolution, der er forbundet med globaliseringen og den øgede handel, tvinger os til at revurdere vores model for kultur og økonomi. Med internettet og de digitale medier, hvor ønsker vi så, at Europa bevæger sig hen? Politik er forudseenhedens kunst, vi skal forberede det, vi ønsker, så vi ikke bliver nødt til at affinde os med noget, vi ikke ønsker.
Den amerikanske filmproducent James Cameron brugte på sin film Avatar, hvad der svarer til EU's kulturprogram for perioden 2007-2013. Bliver vi forbrugere af kulturprodukter, som ikke længere tilhører os, hvor vi er afhængige af multinationale oligopoler som f.eks. Google, iTunes, Amazon eller Hollywood, uden at vi kan forsvare vores værdier?
I formiddag tænker vi på de udfordringer, kulturen står over for i det 21. århundredes globaliserede verden. Kommissionen har med offentliggørelsen af sin grønbog sidste år endelig taget bestik af vores kreative og kulturelle industriers potentiale. EU har en kulturel arv og kulturelle værdier såvel som en yderst dynamisk og levende filmindustri. MEDIA-programmet har 20-års-jubilæum ved Cannes-festivalen i år og støtter 20 af de deltagende film såvel som festivaler, udøvende kunstarter og store udstillinger, som finder sted hele året og i hele EU.
Ydermere har sektoren for de kreative og kulturelle industrier konstant gjort fremskridt i det seneste tiår, trods den økonomiske afmatning. Tallene taler for sig selv. I 2003 havde denne sektor en omsætning på 654 mia. EUR. Den bidrog med 2,6 % af Fællesskabets BNP og tegnede sig for 3,1 % af alle job i EU, dvs. 5,8 mio. mennesker. I 2008 var tallene allerede 860 mia. EUR, 14 mio. job og næsten 7 % af BNP. Det er mere end bilindustrien og landbrugsindustrien tilsammen.
Disse industrier, som på én gang er både økonomiske og kulturelle, har en dobbelt natur, som gør dem til vigtige løftestænger for en bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst i EU - kort sagt målsætningerne for Europa 2020-strategien. Lige så vel som de er økonomiske værdier, understøtter og beriger de den kulturelle mangfoldighed. De bidrager til den sociale samhørighed, til at gøre regionerne attraktive og til EU's indflydelse i verden. Det er på tide, at man på fællesskabsniveau virkelig sætter skub i tingene, så deres potentiale frigøres, og deres udvikling stimuleres.
Jeg ønskede således at undersøge mange fremgangsmåder til understøttelse af væksten i disse industrier. Der er adskillige temaer i disse foranstaltninger. For det første skal undervisning og uddannelse placeres centralt i vores strategi. På den ene side skal EU opmuntre de kreative talenter fra en meget tidlig alder, øge unges bevidsthed om kultur og udvikle partnerskaber mellem universiteter og virksomheder. På den anden side bør man fra EU's side sætte folk i den kulturelle sektor i stand til at blive undervist i nye teknologier og iværksætteri, og man bør stimulere udveksling af bedste praksis og formidling af knowhow. For det andet er det afgørende, at vi tilpasser copyright til den digitale tidsalder. Faktisk er den nuværende procedure med hensyn til at erhverve copyright for fragmenteret, for kompliceret.
Den tredje afgørende bestanddel i vores strategi bør være beskyttelse af kreativitet. Intellektuel ejendom er et værdifuldt aktiv. Kreativitet, der undermineres, er kreativitet, der er dømt til at forsvinde. Kreative menneskers mobilitet skal fremmes. EU skal arbejde på at indføre en europæisk status, så de kan få rimelige arbejdsbetingelser og social beskyttelse. EU skal fremme køb, distribution og cirkulation af værker, tilpasse beskatning f.eks. med nedsat moms for kulturgoder og endelig bidrage med finansiering. Private investorer er for ofte modvillige, når det gælder finansiering af SMV'er. De offentlige finansieringsmuligheder, navnlig strukturfondene, udnyttes ikke fuldt ud. Kreativitet og kultur skal betragtes som vitale aspekter i vores politik, og i den henseende skylder EU sig selv at fremme disse områder.
Androulla Vassiliou
Hr. formand! De forstår selvfølgelig, at jeg må bruge lidt mere end fem minutter på at svare på de fem betænkninger.
Jeg vil gerne takke hr. Zver for hans betænkning om Unge på vej. Vi sætter virkelig stor pris på hans såvel som hans medordføreres indsats ved behandlingen af dette meget vigtige emne. Som det er tydeliggjort i betænkningen, er hovedmålet med Unge på vej at hjælpe unge i Europa med at erhverve de færdigheder og erfaringer, de behøver for at klare sig i nutidens stadig mere internationaliserede videnøkonomi.
Vores mål er i høj grad at skabe et miljø, hvor ethvert ungt menneske vil kunne udnytte sit potentiale. Derfor har Kommissionen igangsat tiltag til at støtte medlemsstaterne i at forbedre kvalitet og relevans i uddannelse og undervisning fra førskolealderen frem til de videregående uddannelser. Derfor har vi truffet foranstaltninger til yderligere at styrke unge menneskers mobilitetsmuligheder, og derfor har min kollega i Kommissionen, László Andor, og jeg lagt så megen vægt på at forbedre forholdene for unge, der er på vej ind på arbejdsmarkedet.
Som det så tydeligt forklares i hr. Zvers betænkning, er det nødvendigt med fortsatte investeringer i uddannelse og undervisning på alle niveauer, hvis dette skal opnås, og selvfølgelig skal EU tage del heri. Derfor argumenterer jeg så stærkt for øgede ressourcer til den nye generation af uddannelses-, undervisnings- og ungeprogrammer for perioden efter 2013.
Jeg ønsker at benytte lejligheden til at svare direkte på to punkter i betænkningen. For det første vil jeg gerne berolige Dem med hensyn til vores tilgang til at forbedre gennemsigtigheden i systemerne for videregående uddannelser. Som det fremføres i betænkningen, er vores mål i sidste ende at forbedre de informationer, der er tilgængelige for kommende studerende og andre om forskellige forhold i institutionernes aktiviteter og ydelser. Vi ønsker at udvikle et værktøj, så vi kan klare utilstrækkelighederne i de nuværende rangordningssystemer for universiteter ved at inkludere en bredere række faktorer. Vi har ikke til hensigt at offentliggøre klassifikationer over universiteter.
I lyset af opfordringen i betænkningen til at tage skridt til at fjerne hindringer for mobilitet, vil jeg for det andet gerne fremhæve, at en henstilling fra Rådet, hvor man tilskynder medlemsstaterne til at gøre netop dette, skal vedtages af Rådet i de nærmeste dage. Det vil markere endnu et skridt i vores ambitioner om at udvide mobilitetsmulighederne.
Om Unge på vej vil jeg sluttelig gerne igen takke ordføreren og medlemmerne for deres støtte.
Angående emnet indlæring i tidlig alder vil jeg gerne takke fru Honeyball for hendes betænkning og for hendes konstruktive holdning i forhold til spørgsmålet om førskoleundervisning og børnepasning. En almindeligt tilgængelig, inklusiv og kvalitetspræget undervisning og pasning af små børn bidrager først og fremmest til at forene familie- og arbejdslivet. For det andet er det grundlaget for livslang læring, social integration, personlig udvikling og arbejdsduelighed senere i livet. Det er meget mere effektivt at investere tidligt end at gribe ind senere.
Kommissionen sætter derfor vældig stor pris på Parlamentets holdning, idet man fokuserer på de langsigtede fordele ved at investere i indlæring i tidlig alder. Kommissionen deler Parlamentets synspunkt, med hensyn til at der er behov for en mere børnecentreret tilgang. Ud over antallet af pladser, der er til rådighed, skal vi også tackle spørgsmålet om kvalitet på EU- og nationalt niveau. Jeg tænker f.eks. på bemanding og personalets kvalifikationer, integration af pasning og undervisning samt aktivt engagement med forældre, som er de første pædagoger for deres børn. Kommissionen bifalder opfordringen til mere forskning i EU på området og til mere effektiv brug af de eksisterende økonomiske værktøjer, som f.eks. strukturfondene og programmerne for livslang læring. Vi bifalder også, at der er lagt stærk vægt på behovet for at klarlægge og udveksle god praksis på EU-niveau.
Idet jeg går over til Schaake-betænkningen om de kulturelle dimensioner ved EU's foranstaltninger udadtil, lykønsker jeg fru Schaake med dette strålende initiativdokument. Det understreger med rette kulturens rolle ikke blot som en bro mellem folkeslag, men også som en grundlæggende faktor, når det gælder fremme af vores værdier i verden. Samtidig opfordres der til en mere strategisk tilgang til kultursamarbejdet mellem EU og tredjelande. I betænkningen er der også interessante forslag til, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil kunne tage den udfordring op at udvikle et ægte kulturelt diplomati i EU.
I denne henseende vil jeg gerne nævne to bestemte punkter i Deres betænkning, fru Schaake. Først vil jeg gerne understrege relevansen af Deres anbefaling af en sammenhængende og omfattende strategi for et kulturelt diplomati på EU-institutionsniveau. Dernæst vil jeg gerne referere til idéen om at tilføre Tjenesten for EU's Optræden Udadtil en ægte kulturel dimension i diplomatiet. Et af aspekterne i denne indsats ville være udnævnelse af kulturattachéer i større hovedstæder i verden. Med oprettelse af sådanne stillinger ville man kunne øge koordineringen både mellem de nuværende kulturattachéer på medlemsstaternes ambassader og mellem de nationale kulturinstitutter, der er lokalt repræsenteret, navnlig via netværket af nationale kulturinstitutioner i EU (EUNIC). Jeg havde den fornøjelse at mødes med EUNIC i både Kina og Brasilien for nylig, og de fortalte mig, hvor stort deres behov er for samarbejde og koordinering, for at de kan fremme vores kultur i de lande, hvor de gør tjeneste.
Hvad angår vores globale, strategiske partnere, der er i vækst, har vi for nylig set, hvordan kulturen kan blive en integreret del af vores eksterne forbindelser. Jeg er mere end nogensinde forpligtet på yderligere at fremme denne meget vigtige dimension i vores kulturdagsorden i EU.
Jeg kommer nu frem til Sanchez-Schmids betænkning om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale. Jeg vil gerne takke Parlamentet og især fru Sanchez-Schmid for denne rigtig gode betænkning. Det glæder mig at se, at der er stærkt sammenfaldende synspunkter mellem Deres betænkning og vores analyse. Vi er enige i, at de kulturelle og kreative industrier er en stærk drivkraft, ikke kun i forhold til job, vækst og eksportindtjening, men også i forhold til social integration og kulturel og sproglig mangfoldighed, såvel som til interkulturel dialog inden for og uden for EU. Som De rigtigt siger i betænkningen, skal disse industrier yde et meget vigtigt bidrag til Europa 2020-strategien, hvorfor de skal have en mere fremtrædende plads i EU i de kommende år.
Vi deler også den opfattelse, at deres potentiale ikke er fuldt udviklet. Hvis vi ønsker, at disse industrier skal udvikles fuldt ud, skal vi skabe fremskridt på flere fronter, nemlig tilpasning af færdigheder og kapacitetsopbygning, adgang til finansiering, forbedring af erhvervslivets vilkår, støtte til cirkulation hen over grænserne og nye distributionsmodeller, maksimering af disse industriers regionale og lokale udviklingspotentiale, fremme af deres afsmittende virkning med hensyn til innovation og fremme af et kreativt Europa på den globale scene. Dette er også konklusionen fra høringen efter lanceringen af vores grønbog, som afstedkom reaktioner fra 350 offentlige myndigheder, offentligheden, civilsamfundsgrupper og virksomheder, der er aktive på kulturområdet i hele EU.
Jeg er glad for at se, at vi med vores grønbog har igangsat en meget udbytterig debat i EU og EU-institutionerne om det miljø, der skal til for at imødekomme de specifikke behov i forbindelse med det at skabe en iværksætterkultur, således at man kan gribe de nye muligheder, globaliseringen, digitaliseringen og den kulturelle mangfoldighed giver. Jeg er helt overbevist om, at vores fælles indsats vil medvirke til at skabe et bedre miljø, hvor disse meget vigtige industrier kan spille en væsentlig rolle i drøftelserne af EU's finansieringsmekanismer efter 2013 og gennemførelse af Europa 2020-strategien.
Endelig er jeg meget glad for at se Parlamentets og navnlig min gode ven, Doris Packs, begejstring over Europas kulturhovedstæder og Sarajevos interesse i at få titlen. Kommissionen deler naturligvis Deres syn på Sarajevos historiske og kulturelle betydning. Byen symboliserer nogle af de mørkeste begivenheder i nyere europæisk historie, men den rummer også vores håb om en bedre fremtid. Trods gentagne konflikter har Sarajevo bevaret sin multikulturelle ånd.
Jeg vil gerne sige et par ord om de regler, der gælder for de europæiske kulturhovedstæder. I 2006 vedtog Parlamentet og Rådet den beslutning, som er baggrunden for initiativet. Denne lovtekst indeholder alle de fastlagte regler for udvælgelse af byerne, og De ved bedre end jeg, at en beslutning af denne art kun kan ændres via et nyt initiativ efter den ordinære lovgivningsprocedure. I beslutningen står der, at initiativet kun er åbent for de 27 medlemsstater i EU. Som en integreret del af beslutningen er der en kronologisk liste, der for hvert år frem til 2019 angiver, hvilke to medlemsstater der har ret til at få titlen. To byer er allerede udvalgt for 2014, og Rådet bekræfter snart navnene på de to byer for 2015.
I beslutningen er proceduren for tildeling af titlen som europæisk kulturhovedstad fastlagt, og reglerne levner ikke mulighed for, at Rådet kan udpege en by uden om disse procedurer. Kommissionen er fuldt og ene og alene ansvarlig for at gennemføre de beslutninger, Parlamentet og Rådet vedtager. En afvigelse fra beslutningen om europæiske kulturhovedstæder i forbindelse med så grundlæggende et spørgsmål som dens geografiske rækkevidde ville ganske enkelt være et brud på de regler, vi er blevet bedt om at følge.
Jeg mener, det ville være særlig vanskeligt at retfærdiggøre en undtagelse, så hurtigt efter at vi alle er blevet enige om reglerne for initiativet. Parlamentet og Rådet vedtog den gældende beslutning for mindre end fem år siden. Det var afgjort på det tidspunkt, man skulle have fremført ikke-medlemsstaters deltagelse eller lavet bestemmelser for ekstraordinære situationer. Det blev imidlertid besluttet dengang, at ikke-medlemsstaters deltagelse ikke skulle fortsætte efter 2010.
Når vi ser på fremtiden for de europæiske kulturhovedstæder, arbejder Kommissionen i øjeblikket på at forny initiativet efter 2019. Vi har igangsat en offentlig høring og er i øjeblikket i gang med at evaluere den nuværende ordning. Vi vil derefter udarbejde et forslag, som vi forventer at vedtage i begyndelsen af 2012. Som en del af det forberedende arbejde undersøger vi i Kommissionen idéen om, at kandidatlande kan komme med i initiativet efter 2019. Jeg skal også sige, at en række byer i andre tredjelande allerede har været interesseret.
Afslutningsvis vil jeg endnu en gang understrege, hvor meget jeg værdsætter Sarajevos plads i Europas historie og dens kulturelle betydning. Muligheden for at blive kulturhovedstad er ikke til stede, men EU kan tilbyde andre former for støtte til Sarajevo, i 2014 og senere, via vores kulturprogram.
William  Dartmouth
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om International Handel. - (EN) Hr. formand! Jeg har opgivet min forberedte tekst, fordi jeg er nødt til at sige noget om forslaget om EU-kulturattachéer. Jeg troede ikke, jeg hørte rigtigt. Jeg må sige, at dette forslag fra Kommissionen er et af de mest bizarre og groteske, der nogensinde er kommet fra et organ, som er berømt for sine bizarre og groteske forslag.
EU-kulturattachéer vil simpelthen betyde flere højt betalte ikke-job til begunstigede EU-tjenestemænd, som de bidragende lande betaler for. Jeg må også sige, at det er stærkt ufølsomt af Kommissionen at komme med dette groteske og dyre forslag om unødvendige kulturattachéer på et tidspunkt med globale økonomiske trængsler. Måske kunne De for én gangs skyld glemme Deres egne forgyldte lønninger og forgyldte pensioner og tænke over, hvad disse initiativer reelt set koster.
Jutta Steinruck
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (DE) Hr. formand! Lad os komme tilbage til emnet. Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender vil jeg gerne takke alle, der har arbejdet på denne betænkning. I udvalget gik alle grupperne enstemmigt efter det mål at gøre uddannelse og undervisning mulig for alle unge i EU og støtte dem i at komme i gang med en karriere, samtidig med at ingen unge bør falde ved vejen.
Jeg baserede ikke min udtalelse til udvalget på Kommissionens rapport, idet jeg fandt den for lidt specifik. Det var vigtigt for mig, at også meget specifikke opgaver blev anført i betænkningen. I nogle tilfælde kunne jeg ikke støtte de holdninger, der blev vedtaget i betænkningen.
Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender finder, at overgangen fra skole til karriere er et vigtigt aspekt. Det er en central grænseflade. Denne overgang skal finde sted, uden at man bruger tid på at vente. Vi fandt det også vigtigt, at når unge mennesker tager hul på deres karriere, bør det ikke forbindes med social dumping, og det må ikke finde sted på dumping-vilkår. Vi mente, at praktikophold spiller en vigtig rolle. De er vigtige, og de er nødvendige, men misbrug af dem skal undgås og forbydes. Vi ser gerne et initiativ til en europæisk referenceramme for kvalifikationer, hvori der fastlægges minimumsstandarder for praktikophold.
Jeg vil afslutte med en anmodning fra Parlamentet og Kommissionen om at sikre, at Aktive Unge-programmet ikke bliver udsat for besparelser eller endog afskaffelse til fordel for Unge på vej-programmet. Arbejdet i foreningerne for unge er vigtigt for det sociale engagement og hjælper de unge i deres udvikling, både hvad angår indhold og personligt. Det er også en væsentlig fordel i arbejdslivet senere hen.
Karima Delli
Hr. formand! Jeg vil begynde med de kulturelle og kreative industrier. Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender ønsker jeg at fremhæve den vigtige rolle, som kulturen og kreativiteten spiller i den europæiske økonomi og med hensyn til at nå målene i Europa 2020-strategien, for et samfund, der er baseret på viden og innovation, såvel som for de potentielle nye job, de giver basis for.
I denne betænkning er der særligt fokus på arbejdsforholdene i sektoren, navnlig de uregelmæssige indkomster og usikre arbejdsvilkår, som kræver en indgående forhandling for at tage specifikke forhold i betragtning, f.eks. ved at bekæmpe lønmæssig forskelsbehandling, og for at forbedre den måde, hvorpå job modsvarer kvalifikationsniveau.
Vi ønsker at gøre det lettere for unge og de mest sårbare personer at få adgang til kultur og kreativt indhold, og vi ønsker at tilskynde til mobilitet og fremme den kulturelle mangfoldighed såvel som brug og udbredelse af fri software og åbne standarder.
Endelig ønsker vi at understrege den livslange lærings rolle i denne sektor, som undergår hurtige forandringer. Jeg går nu over til Unge på vej-programmet. Tilværelsen er barsk for de unge europæere, for uanset om det drejer sig om adgang til beskæftigelse, uddannelse, bolig eller sociale ydelser, gennemgår de, hvad der svarer til prøvelserne i en social optagelsesceremoni. Vi er nødt til at genoprette deres tillid til fremtiden ved at sørge for tilpassede og ambitiøse løsninger.
Jeg bifalder, at man i denne tekst betragter integrationen af unge ikke kun gennem en beskæftigelseslinse, men også gennem en undervisnings- og uddannelseslinse. I den henseende vil jeg gerne påpege den anmodning, som jeg støtter, og som er fremsat over for Kommissionen, om en grønbog om unges deltagelse.
I vores betænkning fokuseres der også på tanken om mobilitet, som alle bør have adgang til, og det bifalder jeg. I dag er mobilitet noget, der hovedsagelig angår studerende, men den bør tilskyndes i forhold til alle, unge arbejdere og unge mennesker, som gennemgår en faglig uddannelse. Det ville være beklageligt, om man kategoriserer unge europæere som enten en uddannet elite, der taler flere sprog og har tiltro til fremtiden, eller som unge mennesker, der er sakket agterud, fordi de ikke har en kandidatgrad, eller fordi de kun udfører manuelt arbejde.
Jeg er særlig begejstret over, at vi i denne tekst har opfordret til at afskaffe forskelsbehandling på grund af alder, hvad angår adgang til sociale velfærdsordninger. Jeg beder om det her, og jeg mener selvfølgelig, at mindstelønsordninger er en nøglefaktor med hensyn til at sikre unges selvstændighed.
I vores betænkning understreger vi til stadighed de unges ønske om selvstændighed, om adgang til sundhedspleje i særdeleshed, og om rimelige boliger til rimelige priser. Vi ved alle, at den unge, som ikke har andet valg end at arbejde under studierne, er på vej mod en fiasko i sine studier.
Endelig er jeg begejstret over, at man her i Parlamentet har anerkendt, at praktikophold ikke længere bør være job i forklædning, almindelige job. Praktikophold skal aflønnes tilstrækkeligt og nyde social beskyttelse.
(Bifald)
Ivo Belet
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg tror, vi alle er klar over, at vi står over for en meget turbulent tid i Europa, økonomisk såvel som politisk. Vores solidaritet er truet af nationalistiske og populistiske bevægelser, der er ved at få magt, sådan som en af vores britiske kolleger påviste for et øjeblik siden, og det endda et medlem af adelen.
De aktuelle tendenser udgør en trussel for EU's fremtid og for europæernes fremgang og velfærd. Vi er valgt til at sørge for en løsning herpå. Hvor det er nødvendigt, kan og skal denne løsning også komme fra den kulturelle sektor, fru kommissær. Vi skal afgjort investere langt mere i at få skabt et fælles offentligt rum i Europa. Som det allerede er påpeget her i forhandlingen, kunne uddannelse bidrage meget væsentligt, hvis ikke afgørende, til det mål. Vi er helt overbevist om, at vi kan gøre meget bedre brug af samarbejdet mellem henholdsvis iværksættere i den kulturelle sektor og den akademiske verden, dvs. både videregående uddannelser, altså universiteter og skoler for videregående uddannelse, og uddannelser på gymnasialt eller tilsvarende niveau, og at de tilbyder langt flere muligheder, end vi udnytter i øjeblikket.
De har lige sagt det selv, nemlig at dette er en sektor med et væsentligt potentiale for vores økonomi og beskæftigelse, fru kommissær. Derfor skal vi træffe målrettede og stimulerende foranstaltninger som f.eks. at nedsætte skatten på onlineprojekter, for det nuværende system, og i hvert fald momssatsen, er ude af trit med tiden og helt urimeligt. Derudover har iværksættere, ledere af små og mellemstore virksomheder i den kreative sektor, brug for bedre adgang til finansieringsmuligheder, for vi har i øjeblikket for lidt knowhow og for lidt adgang til bankfinansiering.
Denne betænkning indeholder meget specifikke forslag i den henseende, og vi stoler på, at både Kommissionen og de kompetente nationale og regionale myndigheder tager handsken op og begynder at gennemføre dette forslag, fru kommissær.
Oldřich Vlasák
Hr. formand! Den kulturelle og kreative industris position er en del af EU's innovationsstrategi og Europa 2020-strategien, og den er tæt forbundet med tiltag målrettet en mere effektiv udnyttelse af monumenter, museer og gallerisamlinger eller steder og faciliteter i byer og landområder inden for turisme og lignende. Digitalisering af historisk og kulturelt indhold er den væsentligste mulighed i denne henseende. Digitaliseringen bør øge offentlighedens adgang til materiale, der er væsentligt i studieøjemed, for erkendelse og uddannelse og for at styrke den kulturelle identitet.
Investeringer på disse områder giver næsten fuld garanti for et afkast, ikke blot inden for turisme, som helt afgjort er en betydelig faktor i mange regionsøkonomier, men også i udenrigspolitikken. Det betaler sig at udvikle kendskabet til og bevidstheden om de europæiske landes dybe kulturelle traditioner og samtidig fremme individuelle landsbyer, byer, regioner, medlemsstater og EU selv i en global sammenhæng.
I den nye programmeringsperiode efter 2013 bør vi derfor fortsat finansiere kulturprojekter fra EU's strukturfonde, styrke venskabsordningerne for samarbejde mellem lokale myndigheder og bibeholde uafhængigheden i fællesskabsprogrammet for projekter på dette område, der har kultur som overskrift.
Cecilia Wikström
Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren, fru Sanchez-Schmid, for hendes strålende arbejde med denne betænkning. Jeg er meget glad for og stolt af, at vi i Retsudvalget har fremlagt vores holdning i fuld enighed, og jeg finder det opmuntrende, at de fleste af vores synspunkter er indeholdt i betænkningen. Vi ser frem til en bred opbakning i Parlamentet.
Vi befinder os i en tid, hvor den digitale teknologi og internettet skaber både enorme muligheder og enorme udfordringer for de kulturelle og kreative sektorer i Europa. Vi skal holde fast i grundlaget for at forsvare intellektuel ejendom og samtidig træffe de nødvendige foranstaltninger for at kunne frigøre den moderne teknologis potentiale og kreativitet. Europas kulturudøvere, tekniske innovatører og frem for alt Europas borgere fortjener et velfungerende indre marked, hvor kreativt indhold kan flyde frit og gavmildt hen over grænserne, og hvor kulturudøvere kan være forvisset om, at de modtager betaling for deres arbejde.
Jeg vil også gerne takke ordførerne for at inkludere det forslag, Retsudvalget har fremlagt om øget adgang til bøger for blinde eller svagseende. Jeg håber, det vil bidrage til, at disse mennesker i endnu højere grad kan opleve den glæde og styrke, som litteraturen giver. Ytringsfriheden skal være tilgængelig for alle.
Formanden
Det bringer os frem til afslutningen på talerrunden for de involverede udvalg, og jeg kan ikke modstå fristelsen til at påpege noget.
I taler som disse, der holdes på vegne af de enkelte udvalg, er det min overbevisning, at taleren skal gøre en indsats for at repræsentere det udvalg, for hvilket han eller hun taler.
Der har været taler i denne forhandling, som ville have været fuldstændig legitime, hvis de havde afspejlet enkeltpersoners synspunkter, men som er ganske utilstrækkelige, når de holdes på vegne af et udvalg, som jeg er ganske overbevist om ikke har følt sig repræsenteret i de ord, vi har hørt.
Jeg mener, at dette bør overvejes i det mindste af Parlamentets præsidium, for vi kan ikke tillade, at nogle af de ting, vi har hørt her i dag, bliver sagt på vegne af udvalg, der repræsenterer så mange parlamentsmedlemmer.
(Bifald)
Marco Scurria
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Allerførst vil jeg på vegne af Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) takke alle ordførerne, som har fremlagt betænkninger i formiddag, idet jeg mener, at vi med disse betænkninger kan danne grundlaget for fremtidens Europa. I formiddag arbejder vi for de kommende generationer, fra børn til vores unge, som vi skal guide ind i arbejdslivets verden ved hjælp af det vigtige flagskibsinitiativ benævnt Unge på vej. I formiddag drøfter vi en udbygning af Unionen mod Balkan via kulturen samt udvikling af de kulturelle og kreative industrier.
I en tid med alvorlig økonomisk krise er det vigtigt at understrege, at den eneste sektor, der ikke er tabsgivende, er den kulturelle sektor, ja, faktisk oplever den en stigende omsætning. Vi ser gerne, at kulturen spiller en rolle i EU's foranstaltninger udadtil og ikke kun i kraft af velbetalte embedsmænd, Lord Dartmouth og hr. Kuhn. Derimod skal den bidrage til bedre vilkår for fred, stabilitet og forståelse mellem forskellige kulturer.
I dag skal vi imidlertid også tilstræbe at styrke vores programmer for kultur, uddannelse og unge. For millioner af europæere er programmer som f.eks. Erasmus, Livslang læring, Comenius, Leonardo, Aktive Unge og mange flere ikke blot betegnelser, men symboler på EU's eksistens. For mange mennesker markerer de begyndelsen på europæisk ånd, den første gang, de kom i kontakt med kolleger og mennesker på deres egen alder, hvor de virkelig bidrager til at styrke Unionen og endda endnu mere nu, hvor Unionen har påtaget sig nye forpligtelser på sportsområdet efter Lissabontraktaten. Vi skal investere i alle disse programmer, men frem for alt skal vi tro på dem. Ingen benægter betydningen af mælkekvoter, industriinvesteringer og miljøbeskyttelse, men det er kulturen, der gør, at vi kan opbygge Europa, og det skal vi gøre ikke med ord, men med programmer og tiltag, som vi kan og er villige til at føre ud i livet.
Fru Vassiliou! De violinstrenge, der blev spillet på i Sarajevo, som fru Pack fortalte os om, giver mere genklang med vores Europa end med en vrimmel af forordninger. Sådan vil Europa blive bygget, og sommetider kan det endog være nødvendigt at bøje disse forordninger en lille smule.
Katarína Neveďalová
Hr. formand! Jeg er begejstret over, at Parlamentet endelig har afsat en hel formiddag på sit plenarmøde til kultur og uddannelse. Uddannelse er et af nøglespørgsmålene i krisetider, og vi må ikke glemme, at uddannede unge er vores fremtid.
Jeg bifalder Kommissionens initiativ Unge på vej, og at den ikke har glemt de unge. Investering i uddannelse er løsningen på EU's vedvarende problemer, selv i en tid hvor livremmen må spændes ind. Jeg vil gerne lykønske Parlamentets ordfører for Unge på vej, hr. Zver. Jeg mener, at hans betænkning er ekstremt god, især da den er udarbejdet af et helt udvalg, som har det fælles mål at gavne de unge.
Unges mobilitet i EU, og navnlig tilvejebringelse af denne mobilitet, er vigtig for den europæiske identitet og aktiviteterne i det europæiske medborgerskab. Som De alle ved, var jeg dog meget kritisk over for Kommissionens oprindelige initiativ, og jeg vil derfor gerne understrege adskillige punkter, som det er lykkedes os at få med i denne betænkning.
Det er helt sikkert vigtigt, at vi ikke holder op med at investere i mobilitets- og ungeprogrammer som f.eks. de nuværende Erasmus- og Leonardo-programmer og Aktive Unge-aktiviteterne. Det er helt sikkert en af måderne, hvorpå vi kan nå de mål, vi har sat i vores Europa 2020-strategi.
Jeg finder det også meget vigtigt at støtte livslang læring og aktiviteter, som ikke kun er for unge mennesker. Jeg ønsker afgjort at lægge vægt på lige muligheder for alle, ikke kun hvad angår ligestilling mellem kønnene, men også for handicappede eller andre, der på anden vis er dårligt stillede. Det er helt sikkert vigtigt at anerkende uformel uddannelse som en anden og meget vigtig metode til forbedring af færdigheder, som unge kan bruge i deres fremtid.
Dialogen mellem medlemsstater og mellem regioner er også meget vigtig, og det glæder mig meget, at det er lykkedes os at inkorporere en række kommentarer fra Regionsudvalget såvel som andre organisationer som f.eks. Europæisk Ungdomsforum.
Der er så mange af disse, at jeg kunne blive ved med at tale i ikke bare to, men 10 minutter, men jeg vil gerne slutte med én sætning. Som en af de oprindelige forslagsstillere vil jeg også gerne støtte initiativet om Sarajevo, da det er meget vigtigt for os at vise befolkningen i denne region, at EU er her for dem.
Hannu Takkula
Hr. formand! Det glæder mig, at mødet denne formiddag er helliget kulturspørgsmål, for det er meget vigtigt at tale om dem, ikke blot én morgen, men mere bredt. Ikke desto mindre er det godt, at vi behandler disse emner. Det er noget af en udfordring at bundte alle disse betænkninger sammen og vurdere dem, men måske kan jeg komme med nogle få betragtninger om dem.
Hvad angår hr. Zvers Unge på vej-initiativ, er det højst sandsynligt rigtigt, at dette mobilitetsprogram har vist sig at være en succes, og det tjener hans betænkning til ære, at den går meget dybere ned i substansen. Jeg tror, den kunne medføre, at der i fremtiden kan dokumenteres mange succeshistorier, hvad angår den europæiske historie og ungespørgsmålet. Det er vigtigt at sikre, at vi har uddannelsesprogrammer, som dækker hele Europa, og som unge kan deltage i, og at multikulturalismen kan styrkes som følge heraf.
Det er også meget vigtigt at tage det, fru Honeyball siger i sin betænkning om førskoleundervisning og børnepasning (ECEC), i betragtning. Jeg vil foretrække at tale om førskoleundervisning og børnepasning frem for indlæring i tidlig alder, da en persons vækstproces er vigtig. Folk skal have mulighed for at vokse, og uddannelse er blot én del af denne proces. Hvis vi kan opfostre vores børn og unge til at blive gode mennesker og velafbalancerede samfundsborgere, er det en enorm udfordring. Det er klart, at hjemmet spiller en afgørende rolle her, men som det så fint påpeges i betænkningen, er det også afgørende at sikre, at de, der arbejder på ECEC-området, har en rolle at spille, og at der er en formidlingsproces, noget børn og unge især har brug for i dag.
Hvad angår fru Schaakes betænkning om EU's foranstaltninger udadtil, mener jeg, at vi har brug for en bedre kulturforståelse, når vi fastlægger udenrigspolitikken. Det er meget vigtigt. Der er mange uheldige eksempler på situationer, hvor uvidenhed om kulturelle baggrunde og kulturel sammenhæng har ført til udenrigspolitiske fiaskoer, og derfor er det meget vigtigt at gøre kultur til en integreret del i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at hvad angår Sarajevo-initiativet, som fru Pack bragte på bane i dag, mener jeg, at det er ganske rigtigt, at beslutninger om kulturhovedstæder blev truffet for fem år siden, men ligesom inden for videnskaben skal et paradigme altid anfægtes på ny. Tidspunktet er måske inde nu til at gøre det i dette specifikke spørgsmål, i hvert fald i nogen udstrækning, og prøve at finde en løsning, hvor der måske kunne foretages en ændring med hensyn til Sarajevo. Jeg tror, det kunne give en merværdi i forhold til programmet Den Europæiske Kulturhovedstad og EU som helhed.
Opsummerende bør vi se på det store billede i kulturpolitikken og forsøge at forstå dens betydning for hele EU. Det indre marked og udenrigs- og sikkerhedspolitikken vil ikke bestå, hvis ikke de bygger på et stærkt kulturelt fundament. Kulturen er grundlag for alt, grundlaget for EU's fremtid som helhed, og derfor er det vigtigt at sikre, at den anerkendes, ikke kun på grund af BNP, men som en værdi i sig selv for både mennesker og samfund og i sidste ende hele EU.
Emma McClarkin
for ECR-Gruppen. - (EN) Hr. formand! I de senere år er det akademiske og politiske fokus på kultur og uddannelse steget drastisk, og i analyser påpeges det konstant, at disse områder er afgørende, ikke kun for at fremme den økonomiske vækst og den sociale samhørighed, men også for at fremme mobiliteten blandt unge i Europa. Uheldigvis forsømmes disse områder ofte i det nuværende økonomiske klima, fordi mange medlemsstater gennemfører besparelser og budgetreduktioner for at mindske underskuddet. Jeg ville ønske, det ikke var tilfældet.
Investeringer i uddannelse og kultur hjælper medlemsstaterne i den globale konkurrence og klæder de unge på til morgendagens udfordringer samt fremmer kreativitet, innovation og gensidig forståelse. Det er imidlertid præcis på disse områder, at medlemsstaterne selv, frem for EU som helhed, kan agere, og hvor de selv bedst ved, hvordan de skal håndtere de uddannelsesmæssige udfordringer, de står over for. Jeg er bekymret over en række aspekter i de betænkninger, vi har drøftet her til formiddag, især indgrebet i medlemsstaternes subsidiaritet i forhold til uddannelsesmæssige mål og socialpolitikker. Det ligger uden for EU's kompetence at diktere uddannelsesmæssige reformer til medlemsstaterne, og vi må sikre, at dette respekteres.
Hvad angår kultur, kan EU hjælpe medlemsstaterne med at få det bedste ud af deres politiske prioriteringer ved at udveksle bedste praksis og fremhæve områder som indlæring i en tidlig alder, reduktion af skolefrafald og fremme af erhvervsuddannelser. Et andet centralt aspekt i forbindelse med at sikre muligheder for vores unge er at skabe fleksibilitet på arbejdsmarkederne, så folk kan lære på selve jobbet. Imidlertid står den vilkårlige oprettelse af nye projekter og organisationer for at fremme disse mål i skærende kontrast til de budgetmæssige realiteter i EU.
Vi må være opmærksomme på dette triste faktum og gøre, hvad vi kan, i den virkelighed, vi lever i. Ikke desto mindre har jeg stor tiltro til kulturens magt til at sikre gensidig forståelse og anspore til innovation og økonomisk vækst. Vi har en rigdom af kultur og kreativitet i Europa, der skal fremmes og udvikles. De kreative industrier bidrager betydeligt til EU's økonomi og vores kulturelle erfaringer. Vi er nødt til at udstyre dem med de nødvendige værktøjer til at fortsætte deres udvikling og til at opnå den belønning, de fortjener. Det siger sig selv, at jo mere vi uddanner unge i Europa, desto lysere ser fremtiden ud i et udfordrende globalt miljø.
Oriol Junqueras Vies
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Som skyggeordfører for betænkningen om Unge på vej og i lyset af de forskellige ændringsforslag til betænkningerne om kulturelle og kreative industrier og om indlæring i en tidlig alder vil jeg gerne dele følgende med jer.
Den økonomiske krise rammer især unge meget hårdt. I mange af EU's regioner ligger ungdomsarbejdsløsheden på over 40 %. Derfor er en omfattende revision af politikkerne for at få unge i arbejde såsom betænkningen om Unge på vej også så nødvendig.
Jeg fokuserer på de for mig fire vigtigste aspekter i betænkningen.
For det første mener jeg, at det er ekstremt vigtigt at fremme mobilitet. Det er et yderst værdifuldt middel til uformel læring, der fremmer kulturel udveksling og giver unge de værktøjer, de har brug for til at udvikle sig i et globalt fagligt miljø.
For det andet om mobilitet er det af to årsager helt afgørende, at unge lærer andre europæiske sprog for at kunne interagere flydende i det europæiske miljø og for at være fuldt ud integrerede medlemmer af de samfund, de bor og arbejder i, med andre ord med henblik på social samhørighed.
For det tredje vil jeg gerne understrege vigtigheden af politikker til fremme af iværksætterånden. Det er helt bestemt vigtigt at udvikle programmer til fremme af iværksætterånden for universitetsstuderende. Dette involverer fremme af fora, hvor finansielle aktører og studerende med innovative idéer kan mødes.
Endelig mener jeg, at det er afgørende at fremme lige muligheder for adgang til universiteter, så vi ikke spilder den mindste brøkdel af det europæiske talent. Vi har brug for, at de unge tager aktivt del i økonomien. Vi har brug for, at de unge udnytter deres fulde potentiale, fordi de også spiller en vigtig rolle i vores vej ud af krisen.
Rui Tavares
Hr. formand! Med kun to minutter til at tale om fem betænkninger og en mundtlig forespørgsel vil jeg begrænse mig til at tale om to betænkninger: fru Sanchez-Schmids betænkning om kreative industrier og fru Schaakes betænkning om de kulturelle dimensioner ved EU's foranstaltninger udadtil. Det gør jeg, fordi de tilsammen giver os mikro- og makrovisionen for, hvad Europa skal gøre for at vende krisen ved hjælp af europæernes talent og fantasi.
Hvad angår de kreative industrier, står det for mig helt klart, at Europa sandsynligvis har størst potentiale inden for de kreative industrier. Det gælder vores byområder, vores byer, som både tilbyder stor konnektivitet og samtidig bebos af en mangfoldighed af stærke og forskellige kulturpersonligheder.
Nogle af vores bymæssige makroregioner rummer ligeledes elementer, som de kreative industrier har brug for for at kunne være bæredygtige i sig selv. Det er f.eks. intensiv kapital, en koncentration af talent og viden og en lang række etablerede virksomheder. Det kan vi f.eks. se i regionen mellem Paris, London og Antwerpen.
Det gælder dog ikke for hele Europa. Med andre ord findes der i visse perifere regioner af Europa talent, historie og byer, der kunne spille en vigtig rolle i at relancere den europæiske økonomi, men det kan de ikke uden hjælp, hverken på EU- eller på medlemsstatsniveau.
Vi må ikke lyve for os selv på dette område, for før Europa får styr på sin økonomi ved f.eks. at udstede obligationer, kan vi ikke gøre noget. Vi har her i Parlamentet rigtig mange gode idéer, men samtidig river regeringerne euroen i småstykker og umuliggør genopretningen.
Nu løber jeg snart tør for tid, men hvad angår politikken for EU's optræden udadtil, vil jeg blot sige, at EU står med en unik mulighed for at udvikle en helt anden type udenrigspolitik end medlemsstaternes. Det har desuden kulturelt set ikke noget at gøre med at skabe en potentiel europæisk identitet og en illusorisk europæisk identitet for derefter at eksportere den eller sælge den til udlandet. Europa kunne derimod positionere sig selv rigtig godt ved at bruge kultur i sin optræden udadtil som tovejsudveksling og dermed både lære fra os og samtidig selv lære og på den måde opretholde en givtig dialog med andre store regionale blokke såsom Mercosur eller Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN).
På den måde får resten af verden bedst gavn af det europæiske eksempel på demokrati, men det gavner også EU, fordi vi kan lære af andre.
Giancarlo Scottà
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne bidrage med at understrege behovet for en ny metodologisk fremgangsmåde, især på området for kulturarv, i forbindelse med intelligent anvendelse af ny teknologi. En bevidsthed om det omfattende potentiale, de nye teknologier har at tilbyde os, både hvad angår ydeevne og effektivitet, betyder uundgåeligt, at vi må gå væk fra vores hidtidige måde at arbejde på. Nye teknologier betyder nye arbejdsmetoder.
Jeg har selv oplevet, hvordan man ved at anvende teknologien intelligent til at beskytte monumenter kan opnå rigtig gode resultater inden for både planlægnings- og restaureringsarbejdet. Derudover opnår vi som sidegevinst og uden yderligere omkostninger meget præcise geometriske databaser, som kan bruges til at overvåge og håndtere kulturgenstandene i tilfælde af naturkatastrofer, samt produkter til videnskabelig uddannelse og fremme af kunstgenstandene på globalt plan, og dermed opfylder vi kriterierne for kulturforståelse og -udveksling.
Det vigtigste er efter min mening, at vi bidrager til en handlingsplan, der skal skabe ny opmærksomhed om teknologi og dermed nye økonomiske muligheder for Europa. Jeg tror især på, at det er nødvendigt at uddanne nye folk og få professionelle, unge og yderst kvalificerede individer, der kan leve op til udfordringerne på det nye globale marked.
Dimitar Stoyanov
(BG) Hr. formand! Jeg vil begrænse mig til at tale om betænkningen om Unge på vej.
Jeg vil gerne lykønske ordføreren, fordi det med betænkningen er lykkedes ham at dække alle aspekter af området og af den europæiske politik. Helt specifikt vil jeg koncentrere mig om tre områder.
Med hensyn til punkt 24 og 25 i betænkningen vedrørende unge, der går tidligt ud af skolen, og reduktion af skolefrafald vil jeg gerne stille følgende spørgsmål. Jeg har helt tilfældigt også for ganske nylig fremsendt en skriftlig forespørgsel til Kommissionen, som jeg forventer et skriftligt svar på. Jeg afventer stadig det svar, men jeg vil gerne benytte mig af denne lejlighed til at nævne problemet, som jeg har taget op adskillige gange. Mange af de østeuropæiske lande fra den seneste udvidelsesrunde oplever det problem, at visse minoritetsgrupper følger en praksis, der på det nærmeste er blevet en tradition, om at tage deres børn ud af skolen, hvorefter de udnyttes af deres forældre. Når der træffes foranstaltninger for at ændre dette, beskrives de normalt som diskriminerende. Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet om, hvem det helt præcist er, vi diskriminerer? Mon det er de forældre, som udnytter deres børn, eller er det mon de børn, der som resultat mister enhver mulighed for at blive integreret, fordi de ikke har nogen uddannelse, for som De ved, er økonomisk integration gennem arbejde og ressourcer grundlaget for al anden integration.
Hvad angår punkt 27 i betænkningen, rammer det også et meget reelt problem. En førende universitetslærer fortalte mig for nylig, at bulgarske universiteter rent faktisk ikke ved, at der også findes et Erasmus-program for undervisere. Der skal træffes yderligere foranstaltninger på dette område.
Punkt F og G i betænkningen handler om ungdomsarbejdsløshed, som også er et stort problem. Det problem, jeg taler om, er, at når unge søger et job, skal de have erhvervserfaring. Men når de forlader skolen eller universitetet, kan de ikke allerede have opnået den arbejdserfaring. Et sådant krav er latterligt og diskriminerende og bør undersøges indgående. Det er proceduren i både den private og den offentlige sektor. I den henseende kan der i den offentlige sektor indføres strenge regler om, at folk skal trække sig tilbage, når de når pensionsalderen, og give plads til de unge.
Alajos Mészáros
(HU) Hr. formand, hr. kommissær! Vi takker fru Sanchez-Schmid for betænkningen. EU's institutioner har sat sig som mål at udnytte mulighederne inden for de kulturelle og kreative industrier mere effektivt. Det er en vigtig opgave, for bedre vilkår for industrien vil gøre det muligt for EU at blive førende på det globale marked på dette område.
Kultur er med til at bekæmpe fattigdom og marginalisering og til at styrke og bevare den fælles europæiske ånd og arv. Ved at udstikke en klar vej for kreativ tænkning og de heraf resulterende idéer opnår vi alle intellektuelle og økonomiske fordele. Kulturelle og kreative industrier er en vigtig motivationsfaktor for og har indflydelse på økonomien, selv om deres situation ikke altid er fordelagtig. Det er ganske vist ikke muligt at begrænse kreativiteten, men det er dog muligt at udøve negativ indflydelse på menneskers villighed til at skabe. Et usikkert iværksættermiljø og et ufordelagtigt regelsæt kan være ødelæggende for borgernes kreative ånd. Vi kan med rette forvente, at en europæisk strategi hjælper kreative grupper, der indtil nu har oplevet at blive begrænset, til at udtrykke sig på europæisk niveau. Samtidig kunne den skabe en vis form for balance i medlemsstaternes muligheder, så vi kan få en industri med fem millioner arbejdstagere og en stigning i antallet af arbejdstagere inden for netop den industri i alle medlemsstater. Vi har ligeledes til hensigt at tildele små og mellemstore virksomheder en vigtig rolle på dette område. Centraleuropa huser et betydeligt antal kloge borgere, der ønsker at skabe. Spørgsmålet er, om vi allerede i dag kan give alle det helt rigtige grundlag. Svaret er desværre nej, men der er blevet iværksat et stigende antal målrettede programmer for at forbedre situationen, herunder f.eks. Donau-strategien.
Denne formiddags forhandling handler også om de unge. Det er helt afgørende for kommende generationer at modtage fuld støtte fra Europa på områder som kulturel læring, videreuddannelse og kunstnerisk udfoldelse. Vi skal finde løsninger, der kan gøre kunstnerisk udfoldelse attraktiv i EU og samtidig sørge for lige vilkår i den internationale konkurrence.
Det er kort sagt ekstremt vigtigt, at vi koncentrerer os om de kulturelle og kreative industrier, og derfor skal vi så hurtigt som muligt skabe de bedste betingelser for både kunstnere og kreative tænkere, nemlig betingelser, hvor der tages højde for de forskellige karakteristika inden for mobilitet, intellektuel ejendomsret og social beskyttelse.
Knut Fleckenstein
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Med betænkningen om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil præciserer Parlamentet sin ambition om også at sætte sit eget aftryk på dette udviklingspolitiske område. Det faktum - og det siger jeg med den størst mulige forsigtighed - at jeg ikke ser en eneste repræsentant fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, viser, hvor vigtig denne betænkning er.
I betænkningen opfordres der med rette til, at kultur i fremtiden skal spille en vigtigere rolle i de eksterne politikker, som den systematisk skal indarbejdes i. For min gruppe var det vigtigt at opfordre til en sammenhængende strategi, hvorved man mere effektivt kan koordinere eksisterende eksterne EU-programmer med kulturelle komponenter og dermed tage højde for den kulturelle mangfoldighed i EU. Fru Pack har allerede nævnt, at de eksisterende strukturer i medlemsstaterne og mellem dem såsom Netværket af nationale kulturinstitutioner (EUNIC) skal inddrages, og at civilsamfundet skal ses som en del af EU's eksterne kulturpolitik. EU's motto "Forenet i mangfoldighed" skal også symbolisere, at EU's projekter rækker ud til resten af verden. Til det formål kunne vi også udnytte de nye medier som kommunikationsplatform.
Når vi nu gør alt dette, skal vi sikre, at kunst og kultur ikke bliver målet, der helliger midlet i eksterne politikker. Det er vores kulturelle værdier, der kendetegner Det Europæiske Fællesskab. Derfor er det vigtigt og rigtigt, at denne kulturelle mangfoldighed og identitet også formidles uden for EU gennem politikkerne. Jeg er sikker på, at vi kan opnå meget mere på denne måde, også i forhandlingerne om menneskerettigheder og demokrati, end ved at rasle med sablerne her i Parlamentet.
Morten Løkkegaard
(DA) Hr. formand, mine damer og herrer! Vi står midt i en kamp (og det afspejler debatten her i dag jo også) - en kamp mellem de kræfter i Europa, der ønsker at rulle det europæiske projekt tilbage, og de af os, der ønsker, at vi - midt i den krisetid, som vi befinder os i nu - reber sejlene og styrker det europæiske projekt som sådan. Der bliver talt meget om økonomi, og der bliver talt meget om integration og udenrigspolitik i øjeblikket, og det er selvfølgelig også vigtigt. Men der er ingen tvivl i mit sind om, at hvis man skal bevare det europæiske projekt og ikke mindst forankre det i befolkningerne, som er skeptiske over for hele idéen i øjeblikket, så skal man satse på kulturen, og man skal satse på de unge. Derfor hilser jeg selvfølgelig debatten her i dag meget velkommen, og også de fem betænkninger, som bliver diskuteret.
Jeg har været skyggeordfører på den betænkning, der handler om "Unge på vej", og jeg vil gerne sige tak til vores ordfører, Zver, for et godt samarbejde. Da jeg ikke kan bevæge mig ind i for mange detaljer - det tillader tiden ikke - så vil jeg nøjes med at koncentrere mig om to: For det første spørgsmålet om, at de unge skal kunne bevæge sig over grænserne. Jeg tror, at det midt i denne krisetid er nødvendigt, at vi virkelig satser både politisk og økonomisk på, at denne mobilitet for de unge rent faktisk gennemføres og understøttes. Derfor hilser jeg selvfølgelig med tilfredshed, at vi arbejder på bl.a. at styrke det, vi kalder "The European Qualifications Framework", altså den omstændighed, at de unge kan bruge de points, som de samler sammen, på tværs af grænserne. Det er en lille men konkret detalje, som det handler om at få styrket, så de unge ikke skal have nogen besværligheder der.
For det andet vil jeg fremhæve det, vi kalder "The Mobility Scoreboard", hvor vi udstiller medlemslandenes barrierer for mobilitet. Det er jeg også stærk tilhænger af - jeg synes, det er en rigtig god idé. Det er bare to konkrete små eksempler på, at vi bevæger os fremad, og at djævlen ligger i detaljen Det er helt konkret her, vi skal arbejde på at få styrket de muligheder, som de unge har, og således satse på de unge. Endelig vil jeg gerne sige tak til ordføreren, tak for samarbejdet, og ønske kommissæren held og lykke med det store arbejde, der også er (ved jeg) i kommissærkollegiet med at få de øvrige kommissærer gjort opmærksomme på, hvor meget kultur og unge betyder.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Jeg vil koncentrere mig om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil og fru Schaakes betænkning. Jeg vil gerne sige, at det er værd at støtte og rose betænkningen på mange områder. I punkt 17 fordømmes totalitære styrer, der anvender censurering. I punkt 50 modsætter man sig anvendelse af kulturelle argumenter til at retfærdiggøre krænkelser af menneskerettighederne, og det er præcis den slags udnyttelse af forskellighed, vi oplever i forbindelse med f.eks. Kina. I punkt 39 tilskyndes der til inddragelse af civilsamfundet, og vigtigheden af demokratisk frihed og grundlæggende menneskerettigheder understreges.
På disse områder er det værd at støtte og rose betænkningen. Forresten fik vi under arbejdet i Kultur- og Uddannelsesudvalget fjernet forslaget i betænkningen om at udpege en særlig EU-ambassadør udelukkende for kulturelle anliggender. Det er succeserne. Men desværre er der også nogle punkter, som jeg vil kalde problematiske, bl.a. at der på møderne i Kultur- og Uddannelsesudvalget blev foretaget en ændring i bestemmelsen, så der står, at dette her handler om at udpege en person, som kun skal have ansvar for kulturelle anliggender og intet andet. Det er noget, vi bør være opmærksomme på. Det andet er, at der i betænkningen opfordres til videreuddannelse af EU-Udenrigstjenestens personale med hensyn til kulturelle og digitale aspekter af de eksterne politikker. I Kultur- og Uddannelsesudvalget ønsker vi ikke, at denne bestemmelse kommer til at forhøje omkostningerne, men desværre blev dette ændringsforslag ikke vedtaget. Det er baggrunden for min noget ambivalente holdning til denne betænkning.
Malika Benarab-Attou
(FR) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! De to betænkninger af hhv. fru Schaake og fru Sanchez-Schmid minder os om, at kultur ikke bare er et smukt motiv, men frugten af komplekse indbyrdes samspil, der viser, at spørgsmål om kultur bør behandles horisontalt og integreres i alle europæiske politikker, interne såvel som eksterne, sociale såvel som økonomiske.
Jeg tilskynder derfor Dem, fru kommissær, til at gå videre i den retning og udvikle samarbejdet med de andre udvalg, med Kommissionens andre tjenestegrene og med Baroness Ashtons Tjeneste for EU's Optræden Udadtil.
Jeg vil gerne vende tilbage til et punkt, der ikke er behandlet særlig indgående i betænkningerne, nemlig mobilitet for kunstnere og fagfolk fra kultursektoren. Dette er meget vigtigt, hvis vi ønsker et kulturområde i Europa. Her forekommer to aspekter mig at være vigtige. For det første EU's og medlemsstaternes formidling af klare, forståelige oplysninger om de eksisterende forordninger og procedurer.
For det andet, som det allerede er blevet sagt, ophævelse af de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for fri bevægelighed i Schengen-området for personer i kultursektoren, især for borgere fra tredjelande, f.eks. ved at indføre fælles hasteprocedurer i EU for visum til korte og lange ophold samt en fælles procedure for at få arbejdstilladelse i EU. Jeg opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte arbejdet med disse områder.
Endelig i forbindelse med den stedse mere indflydelsesrige især amerikansk-prægede globale mainstream med hensyn til kulturel fritid er det vigtigt at huske EU og medlemsstaterne på betydningen af, at vi har værktøjer til at forsvare og fremme den mangfoldige europæiske kultur og kulturen i tredjelande. Europa skal derfor skabe sig en plads og ikke opgive kampen om "soft power", for det er det, der er på spil i dag med hensyn til kulturel mangfoldighed som et værktøj for dialog og en garanti for fred og stabilitet i hele verden.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne knytte nogle få generelle kommentarer til alle de forhandlinger, vi har på dagsordenen her til formiddag.
Desværre lægges der ikke nok vægt på uddannelse og kultur her i Parlamentet. Men de er vigtige for vores fremtid, Europas fremtid, ungdommens fremtid. Personer under 30 år udgør 20 % af Europas befolkning, men arbejdsløsheden for personer under 24 år er nu helt oppe på næsten 21 %, og næsten 15 % af alle 18-24-årige forlader uddannelsessystemet før udgangen af andet semester og tager ikke anden supplerende uddannelse eller erhvervsuddannelse. Hvad værre er, har næsten 25 % af alle unge under 15 år problemer med at læse. De tal kan vi ikke acceptere, og med krisen bliver de endnu værre i en række medlemsstater.
Betænkningen om Unge på vej er et skridt i den rigtige retning på visse punkter og indeholder en række budskaber til Kommissionen og medlemsstaterne. Parlamentet bekræfter igen, at vi ikke vil have vores unge ofret på alteret for de krisepolitikker, der gennemføres i hele Europa. Lad os håbe, at disse ord ikke blot er tomme ord!
Betænkningen indeholder også en række bekymringsvækkende aspekter, især med hensyn til ønsket om at reformere studieplanerne på de videregående uddannelser ud fra markedskrav alene uden at gøre sig det besvær at bekræfte de videregående uddannelsers generelle rolle med hensyn til uddannelsen af morgendagens borgere.
Vi ved, at jo bredere de unges uddannelse er, jo bedre kan de klare livets usikkerhedsmomenter, især usikkerhed vedrørende arbejdssituation. Snart får vi mulighed for at arbejde med aspekterne i Bologna-processen, og det glæder jeg mig til. Det eneste, jeg vil sige, er, at vores rolle er at lytte til den stigende bekymring - og det er et svagt ord - i mange medlemsstater over de reformer, der igangsættes i Bologna-processens navn. Vi må ikke ofre vores unge. Her er ord ikke nok.
Lige et par ord for at takke fru Honeyball for hendes betænkning og vores arbejde vedrørende børnepasning. Jeg tilslutter mig fuldt ud retningslinjerne i denne betænkning. Det gælder derimod ikke for retningslinjerne i fru Sanchez-Schmids betænkning om kulturindustrier, da disse retningslinjer ville indføre et kommerciel grundlag for kulturgoder, bestemt af markedskræfterne.
Endelig vil jeg give min fulde støtte til fru Pack for at have valgt Sarajevo til europæisk kulturhovedstad.
Juozas Imbrasas
(FI) Hr. formand! Jeg vil gerne sige et par ord om initiativet Unge på vej. Det er et initiativ med en meget fin målsætning - at styrke unges uddannelse og erhvervsuddannelse gennem mobilitet og lette overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked. Dette er særlig vigtigt i dag, da de unge er en af de samfundsgrupper, der er hårdest ramt af den globale finanskrise. De unge skal have støtte til at komme ind på arbejdsmarkedet for at sikre deres egen fremtid og bidrage til økonomisk vækst og velstand. Det er vigtigt for unge at kunne udvikle kompetencer, færdigheder og viden, så de kan bidrage aktivt til vækst og bæredygtig fremtid for EU i de kommende år. Det er efter min mening vigtigt for at sikre, at den uddannelse, de får, kan opfylde arbejdsmarkedets behov. Det er også vigtigt at sikre, at Europas unge ikke berøves muligheden for at udvikle sig og bidrage til EU's velstand. Mobilitet skaber helt sikkert visse problemer. Unge, der har fået en uddannelse i en anden medlemsstat, bliver og arbejder tit i denne medlemsstat. Et land som Litauen, der befinder sig i en barsk økonomisk situation, risikerer at miste sine veluddannede borgere i et stykke tid, men det er dem, der er grundlaget for landets vækst, ikke kun i økonomiske krisetider. Ja, det er selvfølgelig vores eget interne problem, og det skal vi nok løse selv. Generelt er det fortrinligt, at vi forsøger at forholde os til dette emne, der er meget vigtigt for de unge.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
- (DE) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer, kære gæster fra Thüringen oppe på tilhørerpladserne!
(EN) Til min kollega, der er bange for, at de veluddannede unge flytter til en anden medlemsstat, vil jeg sige, at civilisationen vokser og udvikler sig, når folk flytter, og det må vi ikke være bange for. Det sker alle steder, hvor folk fra forskellige lande mødes og udveksler deres forskellige erfaringer. Det har vi masser af eksempler på i Europa, og det er godt, at vi har så meget at sige om mobilitet. Denne mobilitet sikrer fortsat sundhed og velstand i Europa.
Hr. Zver gør i sin betænkning opmærksom på de mange hindringer, der afholder borgerne fra at udnytte mobiliteten i Europa, og jeg vil gerne fremhæve et par af dem. For at tage noget op, som hr. Løkkegaard kort nævnte, er det simpelthen ikke acceptabelt, at unge studerer, uddanner sig eller arbejder i udlandet og så får problemer, når de flytter, med de mest grundlæggende ting såsom at få adgang til bankydelser eller leje en lejlighed. Hvad værre er, straffes de på grund af roaminggebyrer, når de forsøger at ringe hjem eller komme på internettet og leder efter grundlæggende, nødvendige oplysninger her. Dataroaming er utrolig dyrt.
Kommissionen har foreslået at indføre en mobilitetsresultattavle som led i initiativet Unge på vej. På den måde kan man overvåge medlemsstaternes fremskridt med at ophæve hindringer. Resultattavlen skal være bredt dækkende og enkel, så den kan fungere som en katalysator for medlemsstaterne, når de fjerner disse hindringer. Det vil være godt for både unge og gamle, studerende og arbejdstagere. Jeg opfordrer Kommissionen til at fremlægge et detaljeret forslag til, hvordan denne resultattavle kan fungere, og jeg håber, at det sker så hurtigt som muligt.
Mobilitet er et horisontalt emne, og jeg opfordrer derfor mine kolleger i Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og også i de andre udvalg til ikke at glemme mobilitetsdimensionen i deres arbejde på alle områder.
Silvia Costa
(IT) Hr. formand! I et aldrende Europa, der kæmper for at finde svar på fremtidens globale udfordringer, skal EU og medlemsstaterne udnytte Parlamentets store engagement til at vise, at de tør være modige og investere i fremtidens generationer, i uddannelse og i kultur. Med disse fire betænkninger og forslaget om at gøre Sarajevo til Europas kulturhovedstad opfordrer Parlamentet til, at disse forhold sættes i centrum i Europa 2020-strategien.
De økonomiske fordele og fordelene for beskæftigelse og innovation understreges i betænkningen om kulturelle og kreative industrier, der allerede nu tegner sig for næsten 3 % af Europas BNP og beskæftiger 5 mio. mennesker eller 7 %, hvis de tilknyttede industrier også medregnes. Som skyggeordfører for denne foranstaltning for Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet er det mig en glæde at se, at ordføreren, fru Sanchez-Smid, har tilsluttet sig vores ændringsforslag.
Hvad foreslår vi? For det første at kulturturisme og mode skal med i de 8 sektorer, der allerede er nævnt. Vi håber også, at Kommissionen - og jeg er sikker på, at fru Vassiliou vil sikre, at det sker - fremlægger en hvidbog om kulturelle og kreative industrier så snart som muligt for at styrke denne tværsektorielle strategi i hele Europa og alle medlemsstaterne. At skære i midlerne til kultur og uddannelse i krisetider - som mit land gør ud fra en argumentation om, at kultur ikke er vigtigt for at overleve - er ensbetydende med ikke at investere i fremtiden og i intelligent, inklusiv vækst. Med ikke at forstå, at kultur er en forudsætning for liv.
Det fastslås i betænkningen, at den europæiske status for kunstnere og personer i de kreative fag bør anerkendes officielt, og at små og mellemstore virksomheder i kulturindustrien bør anerkendes fuldt ud som sådanne for at få adgang til bevillinger og støtte i opstarten, især for unge under 35 år. Den indeholder også et løfte om at beskytte job og indføre særlig uddannelse og innovative finansinstrumenter, da kapital i den kreative sektor ofte består af værdier, der er immaterielle, men ikke desto mindre afgørende for innovation i alle sektorer.
Den europæiske kultursektor skal være omfattet af de retlige rammer for international handel, helt klart indgå i den europæiske dimension og i kulturdiplomatiet, i det indre marked, i mobilitet ...
(Formanden afbrød taleren)
Liam Aylward
(EN) Hr. formand! Hvis strategier som Unge på vej skal være effektive og resultatskabende, skal der være et tættere samarbejde mellem uddannelse og erhverv. Jeg er enig med ordføreren i, at uddannelse ikke kun skal sigte mod beskæftigelsesegnethed, men også tilskynde til kreativitet, men vi skal væk fra at integrere målsætningerne for uddannelse og erhvervsliv. Universitetsprogrammerne skal være tættere på arbejdsmarkedets krav. De unge skal have mulighed for uden hindringer at erhverve erfaring, færdigheder, viden og knowhow, så de bliver klædt på til fremtidens job og iværksætteri. Det er især vigtigt at forbedre unges muligheder for erhvervsuddannelse og uddannelse, så deres mobilitet i Europa fremmes, og så de kan følge en lærlingeordning i udlandet og dermed styrke deres egne kvalifikationer og beskæftigelsesmuligheder.
Mobilitetsprogrammer og fordelene ved at få erhvervserfaring og læse i udlandet skal være tilgængelige for alle unge, uanset hvilken uddannelse de vælger. Unge på vej har potentialet til at blive succesrigt, men skal også omsættes til konkrete foranstaltninger, der skaber fordele for de unge.
Kay Swinburne
(EN) Hr. formand! Min egen valgkreds har en lang tradition for at kombinere fremme af det walisiske sprog blandt den unge generation med kunstneriske og tekniske talenter, der producerer tegnefilm som Sally Mally, Super Ted og Sam Tân. I dag er der kommet nyt liv med nye produktioner som Dr. Who og Torchwood, så Wales er hurtigt ved at blive kendt som et center for kulturel kvalitet med hensyn til film- og programproduktion og hjem for nyere, kreative områder som den enormt lukrative spilindustri.
Hvis dette skal fortsætte, er det vigtigste, at vi støtter de nye kreative industrier, så de fortsat kan vokse. Vi skal fokusere på at mindske de administrative hindringer for små og mellemstore virksomheder og se på, hvordan vi får en reel merværdi fra det indre marked gennem samarbejde om intellektuelle ejendomsrettigheder, et europæisk patent og udnyttelse af hele potentialet i den digitale dagsorden og naturligvis får fjernet inkonsekvenserne i den eksisterende EU-lovgivning, f.eks. på momsområdet.
EU-budgettet skal bruges produktivt til at udvikle den enorme kreative energi omkring os til velstandsskabende virksomheder, der tilbyder bæredygtige job og en fremgangsrig, rig fremtid for vores borgere i og uden for Wales.
Helga Trüpel
(DE) Hr. formand, fru kommissær! I virkeligheden handler denne formiddags forhandling om betydningen af kultur i de forskellige politiske områder - udenrigspolitik, økonomipolitik, uddannelsespolitik og socialpolitik - og vi ved, at vi alle får udbytte af at tage kulturen mere alvorligt. Indførelsen af demokrati i de arabiske lande ville ikke have været mulig uden dette kulturelt baserede ønske om at åbne op, om kulturel mangfoldighed, demokrati og pressefrihed.
Kreative industrier er en vigtig del af økonomipolitikken. I mit land, Tyskland, findes der flere job i den kreative sektor end i bilindustrien. Det er noget, vi skal tage til efterretning. Resultatet er, at den også er en vigtig del af Europa 2020-strategien. Det, jeg vil sige, er, at hvis vi ønsker at styrke de kreative industrier, skal vi i gang nu, især med den digitale udvikling. Vi ved, at det netop er producenterne af kreativt indhold, der danner grundlag for værdikæden i kultursektoren. På den ene side har vi derfor stor interesse i kulturel mangfoldighed, beskyttelse af kreative mennesker og let adgang til kreativt indhold online. Men samtidig ønsker vi en rimelig aflønning af kunstnere, noget, der ikke altid er tilfældet i nutidens digitale verden. Vi skal derfor have ændret kontraktlovgivningen for at styrke vores kunstneres forhandlingsposition. Vi skal udvikle nye socialmodeller for at skabe en rimelig balance mellem let adgang for brugere og ordentlig betaling til dem, der skaber det nye indhold.
Jeg har en sidste bemærkning. Det vil have stor symbolsk værdi og være en stor historisk succes for Europa, hvis Sarajevo bliver europæisk kulturhovedstad for 2014.
(Formanden afbrød taleren)
Paul Murphy
(EN) Hr. formand! Betænkningen om Unge på vej indeholder nogle gode idéer såsom kravet om, at krisen ikke må bruges som undskyldning for at skære i midlerne til uddannelse. Men den giver også udtryk for accept af Bologna-processen, selv om den har øget erhvervslivets jerngreb og fremmet kommercialiseringen af uddannelserne.
Ordføreren nævnte, at universiteterne er underfinansierede, og opfordrer dem derfor til at lede efter flere midler fra private kilder. Svaret på underfinansiering er da ikke at invitere den private sektor indenfor med alle de fordrejende virkninger, den har på uddannelsesområdet, eller at indføre gebyrer, der blokerer adgangen for hundredtusindvis i hele Europa, men at få staten til at investere i en velfinansieret uddannelsessektor på alle niveauer. Som følge af den alvorlige krise i mange lande er det så godt som umuligt for unge at få et anstændigt job, når de er færdige med deres uddannelse. En fjerdedel af alle unge i Irland er nu arbejdsløse, og 1 000 personer udvandrer hver uge, så for mange irske familier har ordene Unge på vej en helt anden betydning. Denne arbejdsløshedskrise kan kun løses på grundlag af massive statslige investeringer i at skabe anstændige job.
Derek Roland Clark
(EN) Hr. formand! I en tid, hvor ansvarlige mennesker og regeringer vender og drejer hver en øre, foreslår Kommissionen at hæve omkostningerne - til Unge på vej-kortet, det europæiske kvalifikationspas eller overvågning af ledige stillinger - gennem Europa 2020-strategien, alt sammen med henblik på kulturdiplomati og for at få unge til at rejse, men det gør de jo allerede med rygsæk på verden rundt på deres eget initiativ. Hvad skal vi med disse dyre reklamekampagner?
Med hensyn til at udbrede europæisk kultur, så lad os endelig nyde det, mens tid er, for med den måde, dette skøre EU arbejder på, bliver der ikke noget tilbage, kun et meningsløst slogan, "Forenet i mangfoldighed". Forstår vi da ikke, at Europa ikke er én enkelt stat, men et bredt, fantastisk kludetæppe af attraktive, forskellige, men matchende kulturelle lapper, og at samle dem er at reducere dem alle til en grå, amorf masse og dermed ødelægge det, De siger, De beundrer?
Lad være med at fremtvinge en EU-kultur. Åbn den italienske, tyske, franske, nederlandske, britiske og alle de andres kultur for alle, der ønsker at prøve dem, for så følger resten nok efter.
Marielle Gallo
(FR) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Siden digitaliseringen af de kulturelle og kunstneriske aktiver har det vigtige spørgsmål efter min mening været følgende: Er Europas skæbne at blive et forbrugsland for USA og snart for de nye økonomier, eller vågner vi endelig op og afsætter ressourcerne til at udvikle det kommunikationsmæssige, kulturelle, men også økonomiske potentiale?
Jeg tror naturligvis på den europæiske kulturs rigdom og mangfoldighed, men mit udgangspunkt i dag er konkurrenceevne, så jeg vil fordømme noget sludder og en absurditet. Sludderet er de gratis ydelser, som nogle drømmer om, f.eks. gratis adgang til alt. Hvis vi går i den retning, får vi ikke flere investeringer i den sektor. Skabere og opfindere kan ikke få en ordentlig løn, og så vil de gradvist forsvinde. De økonomiske modeller, vi skal gennemføre for at sikre onlinebevægelse af vores kulturarv, udelukker gratis ydelser.
Absurditeten er afgiften på dematerialiserede kulturaktiver, og det ud fra to aspekter. For det første er der momsfordrejningen, der afhænger af, hvor aktiviteten er baseret. De amerikanske platforme har f.eks. nydt godt af et moratorium siden 1998, hvilket har givet dem et utroligt boom. For det andet er der de forskellige momssatser, som straffer digitale varer i forhold til fysiske varer. Jeg mener, at vi skal have løst disse to problemer med lovgivning.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg glæder mig ligeledes over den mulighed, denne forhandling giver os - en forhandling om fire betænkninger, som vi som afslutning på dette møde skal stemme om. Betænkningerne omhandler efter min mening en række vigtige problemstillinger, idet vi skal sikre, at der findes løsninger på grundlæggende problemer i EU, og de omhandler, hvordan tidligt skolefrafald, ungdomsarbejdsløshed, den økonomiske krise og migrationsstrømme håndteres.
I denne sammenhæng vil jeg til at starte med gerne kort kommentere emnet førskoleundervisning. Som fru Honeyball mener jeg, at det er en af de problemstillinger, som ikke har fået den opmærksomhed, den fortjener. Vi ved - og hver eneste dag bliver vi introduceret for flere undersøgelser, der bekræfter dette - at det er i den tidlige barndom, at den mest grundlæggende udvikling af vores kognitive og følelsesmæssige evner sker. Ifølge alle undersøgelserne giver det således meget bedre resultater at investere i de første leveår end senere. Jeg mener, at det er på tide, at vi ud over at fokusere på universitetsuddannelse eller erhvervsuddannelse, hvilket vi har gjort, skal koncentrere os om førskoleundervisningen.
Jeg mener ligeledes, at "Unge på vej"betænkningen er af afgørende betydning, idet et af hovedmålene heri er at løse problemet med tidligt skolefrafald. Efter min mening er denne problemstilling uden tvivl forbundet med ungdomsarbejdsløsheden, som er meget høj i EU. Vi skal give svar for at sikre fremtiden for disse unge mennesker, som er EU's fremtid.
I forbindelse med betænkningen om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil vil jeg til slut gerne understrege betydningen af kultur i vores samarbejdspolitikker. Det er vigtigt at skabe en bedre gensidig forståelse med tredjelande, og i disse tider med store omvæltninger syd for EU mener jeg, at det i høj grad giver mening at finde svar på disse spørgsmål.
Marietje Schaake
(EN) Hr. formand! "Hvis du vil vide, hvor helvede er, så spørg kunstneren, og hvis du ikke kan finde kunstneren, så ved du, at du er i helvede". Jeg mener, at dette citat fra en anonym forfatter i Sarajevo sammenfatter betydningen af kunst og kultur - ikke kun for åbne samfund, men også for vores relationer til resten af verden. Bosnien-Hercegovina med Sarajevo som hovedstad udgør et af de sorte huller på det europæiske landkort. Det skyldes vores historie. I dag bliver vi dog nødt til at se fremad.
Befolkningen i Sarajevo har været meget tæt på helvede, navnlig under besættelsen af byen, og kunsten og kulturen har hjulpet befolkningen med at overleve. Orkesteret øvede videre, mens byen blev bombarderet, og vinterfestivalen for kunst og kultur fortsatte. Sarajevo fortjener et europæisk forår. Næste generation lider under historiens ar, og vi har et afgørende ansvar som europæere for at se på fremtiden sammen med dem og gøre dem til en del af den europæiske fremtid.
Jeg støtter fuldt ud fru Packs initiativ, og jeg vil opfordre Parlamentet til at støtte det og gøre alt, hvad det kan, for at gøre Sarajevo til europæisk kulturhovedstad. Hvis vi alle ønsker dette, er jeg overbevist om, at det kan lade sig gøre. Det ville være meget skuffende, hvis bureaukratiet kunne sætte en stopper for vores idéer og sunde fornuft.
Paweł Robert Kowal
(PL) Hr. formand! De afsnit i fru Schaakes betænkning, som omhandler behovet for at øge unge menneskers mobilitet fra europæiske nabolande, er af stor betydning. Mens det på den ene side lader til, at overdreven involvering fra EU's side i medlemsstaternes kulturelle aktiviteter ikke er nødvendig, mener jeg på den anden side, at det i lyset af den aktuelle situation i Tunesien og begivenhederne for to måneder siden i Belarus er vigtigt, at EU med kulturbudskabet og budskabet om demokrati samt retsstatsprincippet gør en indsats for talentfulde unge i nabolandene, og at der findes midler til ungdomsudvekslinger, fælles studieforløb, rejser, oprettelse af universiteter og støtte til undervisningsprogrammer. Der findes sådanne programmer i medlemsstaterne, eksempelvis ved fakultetet for østeuropastudier på universitetet i Warszawa i Polen. Dette er blot et eksempel, og det er glædeligt, at fru Schaake leder os i den rigtige retning i dag. Uden dette vil vi ingenting kunne opnå.
Heinz K. Becker
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer, kære gæster på tilhørerpladserne! Det er en stor ære for mig som nyt parlamentsmedlem - dog ikke nybegynder - at tale her for første gang.
Jeg vil karakterisere flagskibsinitiativet "Unge på vej", der indgår i Europa 2020-programmet, som et fremragende mål for den størst mulige forbedring i forbindelse med unges adgang til arbejdsmarkedet. Der er dog i den forbindelse to ting, jeg gerne vil tage fat i, nemlig for det første førskoleundervisning og nedbringelse af skolefrafaldsprocenten, for det andet stigningen i antallet af nyuddannede. EU-medlemsstaterne har således i en ikke uvæsentlig grad grundet tilbageslagene, som skyldes den økonomiske krise, men også og frem for alt som følge af de strukturelle problemer i mange - næsten alle - medlemsstater i andre regioner meget forskellige forudsætninger.
Tillad mig at bruge mit eget hjemland som eksempel. Østrig har et skolefrafald på kun 8,7 %, mens dette tal i EU gennemsnitligt ligger på 14 %. Det bør helt sikkert overvejes at undersøge Østrigs duale erhvervsuddannelsessystem, som støttes af arbejdsmarkedets parter. Tyskland viser ligeledes positive resultater på området. Lad det være vores benchmark. Det utilfredsstillende antal højtkvalificerede universitetsuddannede i Østrig betyder, at landet dog selv bør stræbe efter at nå et benchmark. I andre medlemsstater ligger antallet af kvalificerede akademikere en del over det østrigske niveau, og vi bør tage ved lære af deres systemer. Der er meget, vi kan lære af hinanden på disse områder.
Problemerne viser med al tydelighed, at der er brug for handling - vi bliver nødt til hurtigt og effektivt at bygge bro mellem uddannelsessystem og arbejdsmarked.
Her til slut vil jeg dog gerne takke fru Pack og støtte hende, når jeg siger, at Sarajevo som europæisk kulturhovedstad ikke er en undtagelse, men et must!
Formanden
Hr. Becker, jeg ville ikke fratage Dem ordet, da jeg ved, at det var Deres første indlæg i Parlamentet, og jeg vil gerne byde Dem velkommen. Jeg håber, at De i fremtiden vil overholde den tildelte taletid. Men under alle omstændigheder ønsker jeg Dem succes med Deres arbejde som parlamentsmedlem.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Hr. formand! Nogle lande i EU har en national arbejdsløshed på 20 %, men en ungdomsarbejdsløshed på 40 %. Dette er ikke kun tilfældet i et enkelt land, men i ret mange lande, hvor ungdomsarbejdsløsheden er dobbelt så høj som det nationale gennemsnit.
Den europæiske integration eller fremtiden for disse programmer og projekter, som vi påtænker her, nødvendiggør, at alle disse unge mennesker skal føle sig europæiske. Alle disse unge mennesker skal ligeledes finde deres fremtid inden for EU's grænser. Det er grunden til, at jeg er overbevist om, at vi bør tale meget mere om at give de unge adgang til job og om den fremtid, de unge har i EU, når vi henviser til programmet "Unge på vej".
Jeg mener, at løsningerne på disse problemstillinger ikke er gode nok, og at vi i meget højere grad bør rette fokus mod den måde, hvorpå medlemsstaterne gennemfører de projekter og programmer, vi påtænker i denne sammenhæng. Kommissionens rolle er efter min mening at opfordre flere medlemsstater til at gennemføre programmerne korrekt og opfylde de unges behov.
Ivo Vajgl
(SL) Hr. formand! I en tid, hvor kulturelle forskelle mellem nationer får bureaukraterne til at lukke grænserne - som vi for nylig så hos danskerne - og bygge høje mure, foretrækker de, at konflikter løses med våben i stedet for med forståelse og medfølelse. I en tid, hvor kunstneriske resultater bliver til varer til engangsbrug og en stor indtjeningskilde, hvor der skabes almægtige globale monopoler, som dikterer tendenser og værdier, er betænkningen om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil og de kulturelle dimensioner af EU som helhed mere end velkommen.
I betænkningen fastsættes det, hvordan vores fælles kulturbillede og små nationers og EU-medlemsstaternes kunstneriske resultater i kontakt med kulturer i andre nationer kan hæve standarden af vores offentlige debat og endda lette vores diplomaters og strategers byrder, hvad angår jagten på løsninger på de utallige kriser - både internt og eksternt. Ved at nægte at tillægge grænser en betydning skaber nye medier og nye teknologier kolossale muligheder i denne proces. Jeg ville ønske, at betænkningen indeholdt en henvisning eller to til bøger - eksempelvis til idéen om, at bøger ikke skal beskattes. Vi kunne tale om kulturforvaltning eller om at sætte nyt skub i Melina Mercouris idé om en europæisk kulturhovedstad. Lad os give Sarajevo en chance!
Valdemar Tomaševski
(PL) Hr. formand! Processen bag førskoleundervisning er en af de vigtigste opgaver for både forældre og stat. Det er i denne forbindelse vigtigt og passende, at betydningen af tidlig indlæring af regionale sprog og mindretalssprog understreges i beslutningen. Det er særlig vigtigt at bruge modersmålet som undervisningsmedium, fordi det er det sprog, børn tænker på og således også bedst tilegner sig viden på. Det er derfor ikke acceptabelt, at der fra første og andet skoleår indføres undervisning på andre sprog end modersmålet på skoler for indfødte nationale mindretal, hvilket for nylig blev besluttet af det litauiske parlament. Den obligatoriske indførelse af tosproget undervisning anses af de polakker, der har boet i Litauen i mere end syv århundreder, som diskriminerende. Dette skal bringes til ophør.
Anna Záborská
(FR) Hr. formand! Jeg er meget ked af at høre om de konsekvenser, jordskælvet har haft for Deres land.
(SK) Jeg vil gerne bifalde Mary Honeyballs arbejde med betænkningen om førskoleundervisning. Jeg fornemmer ud fra ordlyden, at der er gjort en stor indsats for at overvinde ideologiske fordomme og finde et kompromis på tværs af det politiske spektrum. Dette er rigtigt og på sin plads, idet familien og børns trivsel bliver inddraget. Forældrene har hovedansvaret for at opdrage og undervise deres børn. Dette bekræftes også i ordførerens henvisninger til artiklerne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om børns rettigheder. Forældrenes ansvar er ligeledes nævnt i Verdenserklæringen om Menneskerettigheder - forældre har en privilegeret ret til at vælge deres barns uddannelsesform.
Jeg deler ligeledes den overbevisning, at investeringer i uddannelse og førskoleundervisning vil styrke den fremtidige velstand. Det er et faktum, at børn allerede udvikler fundamentet for ansvar, forståelse og social adfærd i den tidlige barndom. I betænkningen understreges det ligeledes, at omsorg for de unge er den bedste måde til forhindring af senere ungdomskriminalitet. Disse faktorer behandles yderligere i betænkningen om bidrag til bekæmpelse af ungdomskriminalitet gennem politikker om ligestilling mellem mænd og kvinder og forældreansvar.
Jeg er ligesom ordføreren imod kunstigt og for enhver pris at øge andelen af kvinder på arbejdsmarkedet. Mange mødre foretrækker at tage sig af deres børn i stedet for at have et formelt arbejde. De har dog ikke friheden til at vælge, da samfundet tilskriver hjemmegående kvinder meget lille - om nogen - værdi. Den fremsatte betænkning indeholder ingen forslag til staterne om at give mødres arbejde med at opdrage og undervise børn en finansiel værdi - i det mindste i forhold til de bidrag, staterne giver til driften af førskolefaciliteter. Betænkningen som helhed er et skridt i den rigtige retning, og fremtidige sociale udviklinger forpligter os til i højere grad at tage højde for førskoleundervisningen.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Hr. formand! Initiativet "Unge på vej" fokuserer på at styrke unges mobilitet, navnlig med henblik på beskæftigelse. I tider med økonomisk krise og hvor der sættes spørgsmålstegn ved værdier, kan unges mobilitet imidlertid ikke udelukkende forbindes med forhindringen af arbejdsløshed. Imens konservative tendenser truer fællesskabet i EU - vi hørte om nogle af disse tidligere i dag - kan de unges mobilitet bruges som et vigtigt instrument til styrkelse af europæisk fællesskab. Markedets behov kommer i anden række.
Universiteterne skal dog fastholde deres uafhængighed og offentlige karakter, og deres undervisning skal bibeholde den akademiske og forskningsbaserede retning. De videregående uddannelser i EU skal ikke begrænses til at genskabe de modeller, som dannede grundlaget for både krisen og tillidstabet. De skal derimod forsøge at skabe nye standarder for social samhørighed og fællesskab. De humanistiske videnskaber og et europæisk universitetsklassifikationssystem kan føre disse i den rigtige retning.
Sabine Verheyen
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer, kære gæster! Den kulturelle mangfoldighed i Europa er et vigtigt offentligt gode, som vi skal bevare og videreudvikle. For at kunne gøre dette bliver vi nødt til at se udfordringerne i den digitale tidsalder i øjnene, ikke blot i informations- og vidensamfundet, men også og frem for alt inden for den kulturelle og kreative sektor.
Kulturel mangfoldighed er ikke blot et ideal, men udgør også en betydelig økonomisk faktor. Omkring fem mio. mennesker i EU arbejder inden for den kulturelle sektor. Det svarer til cirka 2,5 % af den samlede befolkning. Den kulturelle sektor er en vækstsektor, som udvikles hurtigere end mange andre økonomiske områder. Den kulturelle sektors indhold har fremmet udviklingen af informations- og kommunikationsteknologier i lige så høj grad, som teknologien har udviklet og forandret arten og kvaliteten af indholdet. Vi har derfor brug for en ramme for den kulturelle og kreative sektor, inden for hvilken den kan udvikle sig på bæredygtig vis i lyset af den digitale tidsalders udfordringer. Vi har brug for et moderne, tilgængeligt og juridisk sikkert system, hvor alle kan udvikle sig på lige fod.
Den kulturelle og kreative sektor fungerer som drivkraft i Europa. Dette område spiller således en rolle, også i forbindelse med uddannelse og undervisning. Vi skal give de unge kulturelle og kreative færdigheder - herunder inden for målet om livslang læring. Men vi skal også forbedre vores kreative kunstneres erhvervsmæssige kvalifikationer og give dem en grundlæggende medieindføring i nye teknologier.
Vi bliver nødt til at skabe en ramme for de, der er engageret i den kulturelle sektor, som sikrer deres livsgrundlag. Vi skal derfor gøre en stor indsats inden for emner som ophavsret, social sikkerhed og intellektuel ejendomsret, men også give adgang til information og indhold for at sikre den fortsatte udvikling af den kreative og kulturelle sektor i fremtiden i et digitalt miljø og for at gøre os i stand til at fastholde den kulturelle mangfoldighed og den europæiske kulturarv som et vigtigt kendetegn for EU.
Formanden
Fru Verheyen, under Deres indlæg gav tolkene udtryk for, at De talte for hurtigt. Jeg afbrød Dem ikke, fordi det virkede svært, og jeg undskylder derfor over for tolkene. Jeg vil oplyse medlemmerne om, at systemet bliver ændret, således at lampen tændes hos hver enkelt af Dem, mens De taler, i stedet for at advarselslampen hos formanden tændes. På denne måde kan De direkte se, at tolkene ikke kan følge med.
Barbara Matera
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! "Livet er smukt, kæreste. Du ser ud på verden, og den er allerede din." Disse første linjer i et simpelt digt viser, hvor fantastisk livet er, og minder os om, at vi selv bærer ansvaret for den verden, vi skaber for vores børn. I den fremlagte betænkning minder fru Honeyball os om, at indflydelsen på vores børns fremtid allerede sker fra de første barndomsår - år, hvor institutionerne skal indtage en nøglerolle, hvis vores børn skal vokse op til det, vi ønsker.
Jeg er enig i alle de punkter, der er anført i betænkningen. Det er vigtigt, at medlemsstaterne og EU bærer ansvaret for foranstaltninger til støtte for førskoleundervisning. Men denne rolle kan ikke udelukkende overføres til forældrene eller til dem, der arbejder inden for uddannelsessektoren. Forældre, der lever i fattigdom, er lig med børn, der vokser op i fattigdom. Dette har altid været en vigtig pointe for mig under møderne i Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. Børn har ret til at få hjælp og tjenester fra medlemsstaterne og fra EU. Hvis vi skal bekæmpe fattigdom, social udelukkelse og analfabetisme, bliver vi nødt til lige fra starten at støtte vores børn.
Derfor bliver vi nødt til at investere i omsorg og uddannelse fra den tidlige barndom og kontrollere de udbudte tjenester og tjenesteydernes kompetencer. Alle børn skal have adgang til uddannelse uanset deres sociale baggrund, og vi skal sikre, at også børn af asylansøgere, flygtninge og alle de personer, der har ret til - også selv om det er midlertidigt - at opholde sig i EU, får denne mulighed.
Fru Honeyball lægger vægt på forskning og udveksling af bedste praksis, forsvarlig anvendelse af strukturfondene og programmer såsom Comenius og endelig behovet for, at staterne påtager sig den vigtige opgave med undervisningen i den tidlige barndom for at sikre opnåelsen af målene om intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst.
Olga Sehnalová
(CS) Hr. formand! Betænkningen om førskoleundervisning er ikke og kan ikke være et forsøg på at skabe en fælles tilgang til dette meget individuelle anliggende. Jeg ser den derimod som et vigtigt bidrag til debatten om de fælles europæiske mål og værdier inden for førskoleundervisning. Forskning på området understreger førskoleforanstaltningernes afgørende betydning for barnets sunde udvikling og senere integration i samfundet. Førskoleundervisning har øjensynligt også en positiv indvirkning på barnets senere uddannelse, og investeringer i førskoleundervisning i den videste forstand er mere effektive end senere indgreb. Det er derfor i vores interesse at støtte denne type uddannelse, idet dette kan bidrage til indfrielse af målene i EU 2020-strategien og en stigning i antallet af borgere med en universitetsuddannelse af høj kvalitet samtidig med et fald i antallet af personer uden færdiggjort uddannelse. Førskoleundervisning af høj kvalitet kan bringe os meget tættere på disse mål - måske endda meget mere, end vi i dag vil indrømme.
Roberta Angelilli
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne starte med at takke fru Honeyball for hendes arbejde. Det skal være en ret for både forældre, navnlig mødre, men også og frem for alt for børnene selv, at sikre, at alle børn har adgang til uddannelse og støtteordninger i den tidlige barndom, fordi der således skabes et solidt grundlag for deres uddannelse, deres sociale integration og personlige udvikling støttes, og de får en bedre chance for at finde et arbejde som voksne.
Overordnet set - som anført af en række andre kolleger - anføres det i Kommissionens meddelelse om EU's strategi om barnets rettigheder, at der i 2009 var over seks mio. unge, der forlod skolesystemet efter knap nok at have færdiggjort sekundærtrinnet. Heraf gik 17,4 % ikke videre efter grundskolen. Disse tal er foruroligende og forleder en til at tænke, at skole- og uddannelsessystemet ofte forsømmes og ikke får de nødvendige midler stillet til rådighed.
Investeringer i uddannelseskvalitet lige fra den tidlige barndom er ikke kun et vigtigt startskud for barnets kognitive, sanselige og motoriske udvikling, men er også en forudsætning for at kunne opbygge et inklusivt samfund, som giver de fremtidige generationer et væld af muligheder.
Derudover skaber forbedringen af kvaliteten og antallet af vuggestuer og førskolefaciliteter - som anført i målene i konklusionerne fra Rådets møde i Barcelona - mulighed for de arbejdende forældre for at finde en balance mellem privatliv og arbejde. Statistikkerne viser dog desværre, at mange medlemsstater stadig har en lang vej foran sig, inden de når disse mål.
Nessa Childers
(EN) Hr. formand! Unge på vej indeholder en række lovende initiativer, herunder navnlig planer om en europæisk studielånsordning, den europæiske ungdomsgaranti til sikring af, at unge mennesker enten er under uddannelse eller i beskæftigelse inden for fire måneder, fra de forlader skolen, og den nyligt annoncerede plan Unge i arbejde, som har til formål at skabe kontakter mellem unge og erhvervslivet.
Jeg føler mig dog forpligtet til at opfordre til forsigtighed. I 2010 opnåede EU-landene kun et af sine benchmarks for uddannelse. Det tyder ikke godt for Europa 2020. Hvis Unge på vej skal have større succes, skal gennemførelsen heraf og fremskridtene overvåges nøje på stedet og af parlamentsmedlemmerne i vores valgkredse.
Piotr Borys
(PL) Hr. formand! Dagens diskussion er en af de vigtigste og mest betydelige, der har fundet sted i Parlamentet. Den vedrører hele kultur- og uddannelsessektoren og således det aktuelle grundlag for vores omfattende europæiske hjem. Det må vi ikke glemme. Diskussionen skal tillægges en stor betydning, idet vi skal huske på, at vi ikke har fået alting til evigt eje. Vi må forstå, at dette enorme europæiske hjem skal bygge på et stærkt grundlag og være modstandsdygtigt over for andre potentielle kriser og eventuelle store ændringer, som ikke kan udelukkes, og som muligvis venter, hvis dette hjem skal være et robust hjem.
Jeg vil derfor takke alle ordførerne for disse rigtig gode betænkninger og navnlig både hr. Zver og fru Honeyball, fordi vi for første gang har anlagt en bred tilgang til uddannelsesområdet. Vi vil give alle vores børn viden og vidtrækkende kompetencer - lige fra den tidligste barndom til deres videregående uddannelse. Hvis vi vil have et mobilt europæisk samfund og åbne, følsomme og kompetente unge mennesker, bliver vi nødt til at have en ansvarlig tilgang til hele uddannelsesområdet. Men de aktuelle tal er alarmerende ringe. En tredjedel af Europas befolkning har ingen erhvervsuddannelse.
Hvad angår den kulturelle dimension, vil jeg gerne takke kommissæren for oplysningen om, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil får ambassadører og kulturattachéer i alle verdens lande. Jeg vil takke fru Sanchez-Schmid, fordi støtte til kulturen frem for alt betyder støtte til det erhvervsliv, der er forbundet med kulturen. Det betyder navnlig støtte til kulturens interne udtryk. Det er grunden til, at kulturorganer skal have administrativ støtte og nedsat bureaukrati i de administrative systemer. Men de har ligeledes brug for støtte til at tilvejebringe kapital, som blandt andet kan komme fra EU-midler. Denne mission er vores fælles mission. Det er grunden til, at jeg her til sidst vil opfordre kommissæren til at lede denne alvorlige og vigtige diskussion videre til Rådet, som ikke er til stede i dag, således at Rådet også kan behandle disse vigtige opgaver for Europa.
Monika Smolková
(SK) Hr. formand! Ligesom skyggeordføreren i Regionaludviklingsudvalget for betænkningen om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale mener jeg, at det er vigtigt, at de kulturelle og kreative industrier bliver anerkendt som et instrument til lokal og regional udvikling. En del regioner halter stadig bagefter - bl.a. på grund af den finansielle krise - og kulturelle og kreative projekter kan helt sikkert være med til at skabe beskæftigelse og gøre disse regioner konkurrencedygtige.
Det er vigtigt for medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at gøre bedst mulig brug af EU-programmerne til støtte for kultur og kreativitet, politisk samhørighed, strukturpolitik og andet. Det er vigtigt for de kulturelle og kreative industrier, at finansieringsmulighederne fastlægges. Den største hindring for vækst for mange virksomheder er finansieringen. Derfor er det ligeledes vigtigt, at der overføres privat kapital og offentlig-private partnerskaber til de kulturelle og kreative industrier, hvilket anføres af ordføreren. Sponsorater spiller endvidere en afgørende rolle. Jeg støtter beslutningsforslaget.
Seán Kelly
(GA) Hr. formand! Det er dejligt, at vi her til morgen behandler dette vigtige emne. Det viser, hvor vigtige kulturelle og uddannelsesmæssige anliggender er for os.
(EN) Kultur og uddannelse er i sig selv værdifulde områder. De spiller begge en afgørende rolle i forbindelse med skabelsen af et fælles Europa og i forbindelse med udviklingen af vores økonomier, imens vi bevæger os fremad. De initiativer, vi behandler her til morgen, ville lette dette.
Unge på vej er et fantastisk initiativ. Mange har allerede haft gavn af det, og det vil fortsætte. Men én ting er helt afgørende, nemlig den gensidige anerkendelse af kvalifikationer og eksamensbeviser i alle medlemsstater. Dette ville fremme bevægeligheden og hæve standarden i alle institutioner.
Jeg må også tilstå - mea culpa - at jeg selv meget sent blev overbevist om førskoleundervisningen. På samme måde som mange andre troede jeg, at der i bund og grund var tale om en børnepasningsordning. Men i dag ved jeg, at det er den bedste investering, og at det giver det bedste investeringsafkast i uddannelse på alle niveauer. Det afspejler uden tvivl et gammelt irsk ordsprog, "godt begyndt er halvt fuldendt", og det kan allerede ske fra den tidlige barndom.
Jeg vil også gerne understrege, hvor vigtige de intellektuelle ejendomsrettigheder er, navnlig for skuespillere. Mange skuespillere lever på et eksistensminimum, og de fortjener at kunne udnytte deres talent. Det kan uden tvivl gøres ved at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder i online- og offlinemiljøer.
Jeg vil ligeledes tage sportskasketten på og sige, at sport udgør en vigtig del af kultur og uddannelse. Jeg har opfordret til, at der afholdes en national sportsfestival i Europa. Det vil i høj grad kunne gavne sporten som en del af vores kultur.
Her til slut vil jeg nævne, at jeg sidste år var i Mannheim, hvor der findes en musikskole, som arbejder både med produktion, optræden, uddannelse, instrumentbyggeri osv. Det er noget, der kan overføres til andre steder.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Hr. formand! Tillad mig at tilslutte mig støtten til beboerne i Lorca i Spanien, som er blevet påvirket af denne naturkatastrofe. Det er et land, der ofte har udvist støtte, og som vil sætte pris på Parlamentets støtte i dag.
I 1989 udtalte den daværende formand for Kommissionen, Jacques Delors, at uddannelse og kultur bør være sjælen i Europa, hr. kommissær. I dag ved vi, at dette ikke kun er sjælen, men også hjertet og musklerne i Europa. Uden lige muligheder til forbedring af mulighederne for alle børn og unge europæere, uden social samhørighed til sikring af uddannelse, uden konkurrenceevne til udbredelse af viden blandt alle borgere er EU svagt. Alt dette samt kulturen vil dog kunne sikre EU den plads, som EU har gjort sig fortjent til i verden.
Emine Bozkurt
(EN) Hr. formand! I 2014 er det 100 år siden, at ærkehertug Franz Ferdinand blev myrdet, hvilket var startskuddet til Første Verdenskrig. Det var også i Bosnien-Hercegovina, vi havde en blodig krig i Europa i 1990'erne. Det er vigtigt, at disse tragiske begivenheder, som medførte død, lidelse, splittelse og rædsel, bliver markeret. Men det er endnu mere vigtigt at markere og fejre det europæiske fællesskab og freden i dag.
Sarajevo er en by, som på trods af fortiden har bibeholdt sin multikulturelle ånd og styrke. For at anerkende dette ville det være en stærk symbolsk gestus at gøre Sarajevo til europæisk kulturhovedstad i 2014. Det ville bekræfte Europas budskab om fred og stabilitet. Det ville være ærgerligt at gå glip af denne historiske chance blot for at overholde reglerne. Først når vi ser vores fortid i øjnene, når vi anerkender historien og ser den i øjnene, kan vi se med åbne øjne mod fremtiden. Så lad os give Sarajevo en chance.
Kinga Göncz
(HU) Hr. formand! Det aldrende Europa har brug for, at alle unge får det bedste ud af deres talenter og får succes på arbejdsmarkedet senere i deres liv. Det kræver en uddannelse, som allerede fra den tidlige barndom kan skabe en balance mellem de mange muligheder, nemlig en balance, der i høj grad tager højde for skabelsen af fordele inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for alle unge uanset deres finansielle situation, sociale og etniske baggrund og handicap eller eventuelle andre sundhedsproblemer.
2020-strategien har til formål at hæve niveauet for den videregående uddannelse til 40 % og at reducere andelen af tidlige skolefrafald til 10 %. For at nå dette mål skal alle medlemsstater forsøge at bevæge sig i den retning. Der findes steder i dag, hvor vi ser fuldstændig modsatrettede tendenser. Vi ser en nedsættelse af aldersgrænsen for obligatorisk uddannelse og en reduktion i antallet af statsfinansierede videregående uddannelser.
Europas fremtidige bæredygtige vækst og innovationsevne kan kun sikres, hvis alle bidrager med en egen indsats, og hvis alle lande vælger samme retning.
Francisco José Millán Mon
(ES) Hr. formand! Jeg vil selvfølgelig også gerne udtrykke min støtte til beboerne i Lorca.
Jeg vil i forbindelse med denne forhandling om uddannelse gerne understrege en vigtig ting, nemlig behovet for, at EU's historie, mål og arbejde inddrages i uddannelserne på gymnasialt niveau.
Jeg bragte allerede dette på banen på plenarmødet i sidste valgperiode efter den mislykkede folkeafstemning om forfatningstraktaten. Heldigvis blev der i Løkkegaard-betænkningen om journalistik og nye medier fra sidste år, som blev vedtaget i september, udtrykt støtte til fordel for indførelsen af dette emne i artikel 13. Jeg fremlagde selv et ændringsforslag på området.
De regionale myndigheder i Valencia, Spanien, besluttede for nylig at inddrage et fag for de næste akademiske år. Dette bør andre regioner og lande følge. Jeg kan forstå, at Kommissionen naturligvis støtter og glæder sig over sådanne initiativer.
Vi værdsætter blot, vi påskønner blot...
(Formanden afbrød taleren)
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Hr. formand! Unge på vej er et af de vigtigste initiativer i Europa 2020-strategien. Vi bliver nødt til at fremme økonomisk vækst med udgangspunkt i moderne teknologier, som kun kan skabes af uddannede mennesker. Vi bliver nødt til at støtte børnene og de unge på passende vis. Indlæring af fremmedsprog, sports- og kulturaktiviteter, frivilligt arbejde og ungdomsudvekslinger - disse programmer skal være tilgængelige for børn og unge i alle EU's regioner.
Vi må skabe forbedrede uddannelsesstandarder og reducere uligheder - på alle uddannelsesniveauer, lige fra vuggestue til universitet - i alle EU's regioner. Ifølge udtalelsen fra professor Jacek Kochanowicz er et af de største problemer for Polens og EU's udvikling den manglende evne til at samarbejde - det bliver vi nødt til at lave om på. Den menneskelige kapital er et resultat af uddannelse, og den sociale kapital er et resultat af tillid mellem mennesker. Investeringer i uddannelses- og kulturprogrammer...
(Formanden afbrød taleren)
João Ferreira
(PT) Hr. formand! Vi bliver frem for alt nødt til at se på konteksten for disse forhandlinger. Vi må holde de flotte ord, vi hører om betydningen af kultur og uddannelse, op imod virkeligheden. Den uomstødelige virkelighed viser en alvorlig nedgang på disse områder, dvs. staten trækker sig ud, og det truer samfundsrollen og fører til en forværring af den ulige adgang til uddannelse, viden og kultur. Konsekvensen er en mangedobling og forværring af sociale uligheder.
Virkeligheden i medlemsstater som Portugal er, at tusindvis af skoler bliver lukket, tusindvis af lærere mister deres job eller sikre job, det statslige videregående uddannelsessystem underfinansieres konsekvent og priserne på at få en sådan uddannelse stiger. Virkeligheden er, at budgettet til kultur bliver skåret ned til det absolutte minimum.
Derfor må vi ikke lukke øjnene for, at der er brug for investeringer. Dette gælder især, hvis det skammelige og obskurante interventionsprogram fra Den Internationale Valutafond, IMF, Den Europæiske Centralbank, ECB, og Kommissionen bliver gennemført.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne udtrykke min sympati med Deres landsmænd. Vi ser Spanien som en ven, og landet får vores sympati, når der sker noget. "Unge på vej"betænkningen er et af de vigtigste initiativer i EU 2020-strategien til fremme og sikring af bedre muligheder for uddannelse og undervisning til unge og støtte til overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked. Uddannelse, livslang læring, innovation og kultur medfører uden tvivl fremskridt. Der findes et græsk ordsprog, som siger, at hoveder skaber kapital og ikke omvendt. Det er grunden til, at vi bliver nødt til at finde, fremhæve og udvikle vores unges færdigheder og evner. Det kan vi gøre ved at sikre, at de finder en beskæftigelse, som er i overensstemmelse med deres kvalifikationer og færdigheder.
(Formanden afbrød taleren)
Andrew Henry William Brons
(EN) Hr. formand! Betænkningerne er både fyldt med paradokser og hykleri.
Der tales i betænkningerne billigende om mangfoldighed, men samtidig bifaldes bekæmpelsen af mangfoldighed mellem nationer. Den mangfoldighed, der fremmes inden for medlemsstaterne, omfatter fremme af de nytilkomnes kulturer, som er alt andet end europæiske. I takt med at befolkningen forandres, gør deres kultur det også. Nationale kulturer erstattes og går tabt. Der tales om ytringsfrihed. Men dette sker kun på overbevisende vis, når der gives udtryk for intolerancen over for dem, man er uenig med.
Der tales om at fremme kulturelle værdier - men kun dem, der kan godkendes og er i overensstemmelse med de såkaldte "europæiske" værdier. Inden for den politiske sfære blev vi i tirsdags introduceret for Parlamentets holdning til ytringsfrihed, da der blev stemt for at udlevere et parlamentsmedlem til en skueproces i Frankrig for en tankeforbrydelse, uden at vedkommende havde mulighed for at forsvare sig.
Damien Abad
(FR) Hr. formand! Den aktuelle situation for de unge i Europa er meget bekymrende - det ved De - i lyset af, at vi har fem mio. unge arbejdsløse.
Jeg glæder mig over Kommissionens bestræbelser på at ville demokratisere de unges adgang i Europa. Jeg tror dog ikke, at "Unge på vej"programmet er nok, og vi må ikke ryge i fælden og ville sende alle unge på universitetet. Vi bliver nødt til at tænke på alle grupper af unge, herunder dem, som befinder sig længst fra EU og især naturligvis lærlinge. Med det for øje mener jeg, at vi snarest muligt skal indføre et sandt mobilitetsprogram for disse målgrupper som supplement til Leonardoprogrammet. Jeg mener, at alle programmer skal gøre brug af Erasmusnavnet, Erasmuskendemærket, på et utal af måder, navnlig programmerne for lærlinge, således at vi har de nødvendige ambitioner om at nå vores mål.
Det andet punkt er finansieringen. Vi bliver nødt til at finde ressourcer til det, fordi - som mange af Dem har understreget - ungdom og uddannelse bør være topprioriteten for EU's fremtid.
Luís Paulo Alves
(PT) Hr. formand! Dette er en mulighed for at skabe en ekstraordinær forpligtelse inden for unges sociale mobilitet og en afgørende forpligtelse til at give et åbent verdenssyn til en generation, som har kompetencer, og som grundet dens globale udsyn og tankegang er i stand til at bidrage til dens regions udvikling og Europas fremgang. Årsagen hertil er, at hvis alle unge europæere har uddannelses-, praktik- eller erhvervserfaring fra et andet land, vil de ikke alene tilegne sig flere kompetencer, blive mere uafhængige og få et bedre udsyn, de vil frem for alt også opnå en enorm merværdi som følge af kontakten til andre unge europæere og udveksle erfaringer med dem.
Europa har mere end nogensinde brug for en generation af europæere, som kender og stoler på hinanden, og som kender og stoler på Europa for at kunne skabe fremskridt for projektet. Lad derfor alle fra Fajã Grande i Azorerne, Europas vestligste punkt, deltage. Der må ikke være nogen, som udelukkes af økonomiske årsager.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Betænkningen om førskoleundervisning indeholder en henvisning til erhvervserfaringstilgangen til uddannelse for børn fra mindre velhavende familier. Ordføreren anfører herunder børn fra romafamilier som den mest udsatte risikogruppe, som i meget lav grad har adgang til førskoleundervisning.
Således er det meget vigtigt for medlemsstaterne at skabe specifikke betingelser for adgang til førskoleundervisning for børn, hvis familier af forskellige årsager ikke kan give dem den materielle og familiære støtte, som vil kunne sætte dem i stand til at deltage i det almindelige uddannelsessystem uden større problemer. Der skal drages specifik omsorg for børn fra disse udsatte risikogrupper, således at en stigmatisering af disse børn eller familier kan undgås. Dette ville ellers kunne øge risikoen for deres sociale udelukkelse.
Vi bliver derfor nødt til systematisk at ændre og forbedre ordningerne for særlig omsorg for disse børn, således at vi kan integrere så mange børn som muligt fra risikogrupperne i vores samfund.
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand! De første tre år i et barns liv er afgørende for hjernens udvikling og for sprogindlæringen. Hvis ikke børn har tilegnet sig sprog på et vist niveau, er yderligere indlæring næsten umulig, da det bliver sværere og sværere at overvinde sprogvanskeligheder med alderen.
Ifølge betænkningen har de fleste indvandrerbørn i EU ikke den fornødne sproglige viden til at få udbytte af deres skolegang. Samtidig fremgår det af betænkningen, at indvandrerfamilier og minoriteter som f.eks. romaerne benytter sig mindre af undervisningstilbud til førskolebørn end andre familier. Vi kan ikke tillade, at niveauet i vores skoler fortsætter med at falde og falde, fordi så mange børn ganske enkelt ikke kan forstå undervisningen. Ved skolestart skal alle børn med andre ord - uanset om de er indvandrerbørn eller ej - beherske det nationale sprog på et sådant niveau, at de kan følge med i undervisningen.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Hr. formand! Arbejdet med at skabe en europæisk ramme for førskoleundervisning tager udgangspunkt i en række fælles mål og værdier, og det leder os i den rigtige retning mod en harmonisering af vores uddannelsessystemer. De første år af en persons liv er vigtige for den efterfølgende udvikling, og den tidlige barndom udgør et potentiale, som er yderst vigtigt i forbindelse med gennemførelsen af 2020-strategien. Efter min mening er dette emne yderst relevant for den aktuelle situation. I mit land trådte der i sidste måned en ny lov i kraft vedrørende plejetyper for børn op til tre år. Den nye lov fastsætter en udvidelse af børnepasningsfaciliteter og indfører en række nye plejetyper, nemlig børneklubber, dagplejere, godkendte babysittere og vuggestuer på arbejdspladsen. Disse ændringer skal skabe bedre betingelser for børnenes udvikling. Mangfoldigheden i de uddannelsesmæssige muligheder sikrer, at denne udvikling støttes og stimuleres på alle områder, samtidig med at barnets eget naturlige potentiale får lov at blomstre. Vuggestuer på arbejdspladsen gør det nemmere for forældrene at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en længere pause.
(Formanden afbrød taleren)
Evelyn Regner
(EN) Hr. formand! Vi taler i forbindelse med "Unge på vej" om penge og om fremtiden. Innovation, kreativitet og beskæftigelsesevne er emner, der spiller en stor rolle for os alle i EU. Det er positivt, at Kommissionen har fokus rettet mod adgangen til arbejdsmarkedet. Det er netop det, jeg vil tale om. Unge mennesker konfronteres med den triste virkelighed, dårlige arbejdsbetingelser i forbindelse med praktikophold og udnyttelse. Og der er selvfølgelig også stigmatiseringen, når de unge skal ind på arbejdsmarkedet. De spørger sig selv, om der egentlig er brug for dem, når arbejdsløsheden nu er så høj.
Det er det, der optager mig lige nu. Jeg opfordrer derfor kommissæren til at holde fokus og også tænke på fremtiden, således at der udarbejdes en statut eller lignende for praktikophold, som fastsætter regler til bekæmpelse af udnyttelse...
(Formanden afbrød taleren)
Androulla Vassiliou
Hr. formand! Jeg vil gerne lægge ud med at udtrykke Kommissionens sympati og solidaritet med befolkningen i Lorca og det omkringliggende område. Som barn var jeg vidne til et meget voldsomt jordskælv i min hjemby, og jeg ved derfor, hvor frygtelig denne oplevelse er.
Som europæere må vi ikke stille os tilfredse med den tilstand, der præger det europæiske uddannelsessystem. Vi kan ikke acceptere, at en ud af syv af vores unge går ud af skolen uden de færdigheder og kvalifikationer, de har brug for for at kunne finde et arbejde og få et tilfredsstillende liv. Jeg kan heller ikke acceptere, at et ud af fem børn ikke kan læse ordentligt.
Vi bliver virkelig nødt til at rette vores fulde opmærksomhed mod vores uddannelsessystemer. Vi bliver nødt til at styrke dem ved at forbedre vores mobilitetsprogrammer. Gennem mobilitet kan små børn, elever, arbejdstagere og frivillige tilegne sig færdigheder, som de ikke får gennem den formelle uddannelse. Nedskæringer i vores uddannelsesbudgetter er udtryk for en meget kortsigtet politik. Endnu en gang beder jeg medlemsstaterne og regeringerne om ikke at gøre dette, navnlig ikke i krisetider, da det ellers vil have meget negative konsekvenser for fremtiden. Vi må samarbejde for at sikre, at betingelserne for uddannelse og mobilitet forbedres i den næste flerårige finansielle ramme, fordi det er nødvendigt for at kunne komme ud af krisen og giver mening for vores befolkning.
Et parlamentsmedlem nævnte subsidiariteten. Lad mig forsikre Dem om, at alle vores politikker og anbefalinger vedrørende uddannelse og kultur fuldt ud anerkender og er i overensstemmelse med subsidiaritetsbestemmelserne. Vi dikterer ikke medlemsstaterne. Vi kommer blot med anbefalinger til dem. Vi giver dem platformen for samarbejde til at udveksle god praksis, så vi kan lære af hinanden.
De kulturelle og kreative industrier er vigtige - det har mange også nævnt - som en motor for udvikling og jobskabelse. Men lad os huske på, at disse kreative og kulturelle industrier også har en værdi i sig selv. Kreativitet og kultur er værdier i EU, som vi har styrket, og som vi skal fastholde. Efter at have analyseret tilbagemeldingerne fra alle interesserede og efter den offentlige høring af de interesserede er vi nu klar til at komme med anbefalinger om, hvordan vi kan styrke og støtte de kulturelle og kreative industrier for at udvikle og skabe de resultater, der forventes af os.
Hvad angår den eksterne dimension af kultur - kultur i vores eksterne forbindelser - mener jeg, at vi har et ansvar til at gøre det. Vi må ikke glemme, at vi alle har underskrevet og vedtaget UNESCO-konventionen om kulturel mangfoldighed. Vi bliver nødt til at samarbejde med alle de lande, der har vedtaget konventionen, således at den gennemføres. Jeg understreger, at en sådan kulturel udveksling med omverdenen ikke kun er gavnlig for dem, men også for os, fordi vi beriger vores kultur, vores viden og vores værdier i verden.
Jeg har endelig bemærket Deres stærke støtte til Sarajevo som kulturhovedstad 2014.
Milan Zver
Hr. formand! Jeg takker Dem for at have ledt disse forhandlinger demokratisk og generøst, således at mange af mine kollegaer har kunnet deltage. Forhandlingerne har frem for alt haft en høj kvalitet, og fokus har været, at vi ønsker at styrke og fastholde vores nuværende mobilitetsprogrammer, som indgår i programmerne for livslang læring og "Unge på vej". Vores budskab til medlemsstaterne er, at de i højere grad skal fokusere på og også investere flere penge i ungdomspolitikker for flere sektorer. Vi vil også have disse forhandlinger til at skabe en yderligere fordel, nemlig at medlemsstaterne fortsætter med at reformere deres uddannelsessystemer og socialpolitikker samt deres markeder og lignende.
Jeg vil gerne reagere på en indsigelse fra dagens forhandlinger. Unge på vej-dokumentets behandling af markedets betydning er ikke særlig udførlig. Helt generelt ville vi undgå denne problemstilling, men vi har flere steder understreget, at uddannelsessystemerne skal tilpasses samfundets behov og økonomien, og at denne store kløft, dette store hul, skal reduceres mest muligt, og at unge skal sættes i stand til at komme ind på arbejdsmarkedet med så få forhindringer som muligt på deres vej. Interessant nok understregede ungdomsorganisationerne netop dette under udarbejdelsen af betænkningen.
Til slut vil jeg kort understrege, at vi skal gøre brug af denne positive energi, som vi har her i Parlamentet, templet for europæisk demokrati, og Kommissionen. Lad os gør alt for, at denne betænkning bliver til mere end en bestemmelse, der kun eksisterer på papiret.
Mary Honeyball
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle for dagens hjælpsomme og konstruktive forhandlinger. Langt de fleste - kun med en enkelt eller to bemærkelsesværdige undtagelser - støttede min betænkning om førskoleundervisning og de andre betænkninger, vi behandlede i dag. Vi har virkelig gjort det klart for fremtiden, at uddannelse er et yderst vigtigt område. Uddannelse er både vigtig for børn - både de meget små børn, som jeg har talt om, og de unge, som min kollega har behandlet - og for Europas fremtid. Jeg støtter derfor på det kraftigste kommissærens udtalelse om, at medlemsstaterne nu bliver nødt til fortsat at investere i uddannelse og ikke udnytte det økonomiske klima til at gennemføre besparelser på uddannelsesområdet, fordi det ville være det værst tænkelige, man kunne gøre.
Uddannelse handler om vores fremtid, det handler om at skabe arbejdsdygtige voksne, som er sunde og raske, og som ikke udtømmer vores sociale ydelser. Det forstår vi, og vi må videregive dette budskab til vores medlemsstater, således at de kan udøve deres subsidiaritet til sikring af, at det, vi har talt om i dag, reelt bliver gennemført.
Marietje Schaake
Hr. formand! Jeg har en bemærkning til de konkrete næste skridt for betænkningen om kulturens rolle i EU's optræden udadtil, som vi behandlede her til morgen. Jeg vil lægge ud med et citat fra en ungarsk diplomat i USA, hr. Simonyi, som har udtalt, at "rock and roll i kulturel forstand var et afgørende element i opløsningen af de kommunistiske samfund og deres vej mod den frie verden". Når vi i dag specifikt ser på de unges oprør i Nordafrika og Mellemøsten ser vi, at et åbent internet i dag udgør dette afgørende element på vejen mod en fri verden. Vi har brug for en internetfrihedsstrategi til at sikre ytringsfrihed, pressefrihed, adgang til information og til kultur og uddannelse.
Dette er en prioritet. Men betænkningen indeholder mange flere konkrete forslag, og grundlaget herfor findes allerede i Lissabontraktaten og ratificeringerne af UNESCO-konventionerne. Nu skal de blot gennemføres i praksis.
Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal koordinere de forskellige generaldirektoraters arbejde og oprette et generaldirektorat for kulturelt og digitalt diplomati. Medarbejderne i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal uddannes, og der er brug for en kulturattaché i alle EU-repræsentationer. En interinstitutionel taskforce skal stå for koordineringen, strømliningen og integrationen, og denne skal underrette Parlamentet.
Vi opfordrer Kommissionen til at vedtage en grønbog i 2011 efterfulgt af en meddelelse om en strategi for kulturelt samarbejde i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Vi opfordrer ligeledes til kapacitetsopbygning gennem finansiering af initiativer, der er regeringsuafhængige, og vi ønsker at fremme EU's kulturaktiviteter online i resten af verden.
De kulturelle elementer i de eksisterende programmer såsom den europæiske naboskabspolitik og Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder skal koordineres og gennemføres rent strategisk. Vi skal ligeledes beskytte og fremme kulturarven, f.eks. gennem Blue Shield-programmet, og vi skal opfordre til kulturpolitisk dialog med tredjelande.
Menneskerettighederne skal respekteres, og overtrædelser af menneskerettighederne vil aldrig kunne begrundes i kulturelle argumenter. Jeg anbefaler, at kollegerne læser betænkningen. Disse forhandlinger viser efter min mening, at vi har brug for mange flere diskussioner om kultur i EU.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Hr. formand, hr. kommissær! Efter alle disse indlæg vil jeg gerne takke mine kolleger, skyggeordførerne og ordførerne i udvalgene, som har udarbejdet udtalelser, som er kommet med idéer, og som har muliggjort en forbedring af den tekst, vi stemte om i dag.
Jeg vil nu gerne kaste et blik på fremtiden. Hvad er næste skridt efter denne betænkning? Vi har opfordret Kommissionen til at udarbejde en hvidbog med udgangspunkt i grønbogen for at give en oversigt, som kan danne grundlaget for en reel strategi for de kreative og kulturelle industrier. Vi venter også spændt på de lovgivningsmæssige forslag om beskatningen af kulturgoder, ledelse af kollektive forvaltningsselskaber og budgetbevillinger til programmer inden for kultur, uddannelse og medier.
Vores ambitioner skal forvandles til specifikke foranstaltninger. Hvorfor indfører vi ikke med det samme en nedsat momssats for alle kulturgoder, uanset om de er fysiske eller online? Forskelle i beskatningen skaber forvridninger, som uden undtagelse er ødelæggende for europæiske virksomheders konkurrenceevne. Amerikanerne har i lang tid haft en konkurrencemæssig fordel på grund af et skattemoratorium på disse tjenester. Har Europa tænkt sig at gøre noget ved det? Hvorfor vælger vi ikke også at have en standardpris på digitale bøger i hele Europa? Den franske politiker Edouard Herriot udtalte engang: "Kultur er, hvad der er tilbage i mennesket, når det har glemt alt." Kultur kan dog meget hurtigt gå i glemmebogen, hvis vi ikke holder fast i den, hvis vi ikke interesserer os for den.
Jeg håber, at Europa sørger for at give sig selv midler til at fremme kulturen, således at udformningen og arven heraf kan øve en indflydelse, så Europa kan forsvare sin værdighed og skabe økonomisk vækst.
Formanden
Jeg har modtaget et forslag til beslutningindgivet i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 115, stk. 5.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 12.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Elena Oana Antonescu
EU's fremtid afhænger af de unge, deres potentiale og evne til at håndtere det nuværende EU-projekt og give det en ny dimension af integration og samarbejde mellem medlemsstaterne. Den første forudsætning for, at de unge af i dag bliver Europas borgere af i morgen, er, at de lærer hinanden at kende. Det betyder, at de skal i kontakt med så mange kulturer som muligt i Europa, at de skal kunne bevæge sig frit og læse i så mange medlemsstater som muligt. I henhold hertil mener jeg, at programmerne for livslang læring såsom Erasmus eller Leonardo da Vinci skal modtage større finansiel støtte fra myndighederne de næste år. Europa har brug for et stadig voksende antal elever og studerende, der får kontakt til en ny social, uddannelsesmæssig og kulturel model. Jeg er af den overbevisning, at mobilitetsprogrammerne for unge reelt set kan skabe en forandring blandt Europas unge og skabe en fælles vision for dem om, hvad Europa står for, inden for områder lige fra uddannelse, videnskab og forskning til kultur og vores fælles værdier.
Dominique Baudis
Denne betænkning har et klart budskab. EU's udenrigspolitik skal omfatte en ensartet og koordineret kulturstrategi. De bånd, der mere specifikt forbinder Europa og landene syd for Middelhavet, gennemgår for tiden omfattende forandringer. Der blæser en frihedens vind i den arabiske verden. Her spiller kulturen en afgørende rolle. Kulturen bidrager til et levende og vedvarende demokrati. Kulturelle og uddannelsesmæssige udvekslinger giver anledning til et organiseret civilsamfund. Kulturelt samarbejde spiller ligeledes en nøglerolle for EU's succes for Middelhavsområdet, idet det lader nationer dele og interagere med hinanden, skaber respekt og bedre forståelse for hinandens hverdag.
Sergio Berlato
Lige siden 1990'erne har EU oplevet en eksponentiel stigning i de kulturelle og kreative industrier, hvad angår de skabte job og bidraget til bruttonationalproduktet. Disse industrier har to perspektiver, nemlig et økonomisk perspektiv, som skaber job og vækst, og et kulturelt perspektiv, som fremmer den sociale integration af borgere. I Kommissionens grønbog anerkendes denne sektors økonomiske og sociale betydning for økonomien officielt. Imens en række af vores internationale partnere allerede benytter sig af de mange ressourcer, der stilles til rådighed af de kulturelle og kreative industrier, har EU dog stadig ikke udarbejdet en strategi på grundlag af kulturaktiviteter. Efter min mening udgør de udfordringer, der er et resultat af globaliseringen, store muligheder for disse industrier i forhold til udvikling. Dette kan øge det økonomiske og beskæftigelsesmæssige vækstpotentiale. Konkret betyder det, at de kulturelle og kreative industriers evne til at fremme den sociale og territoriale samhørighed afhænger af den strategiske investering. Samarbejdet med de lokale myndigheder er også en nødvendighed for at kunne overdrage ekspertise og udveksle god praksis. Jeg mener også, at den forbedrede sikring af de intellektuelle ejendomsrettigheder udgør en afgørende betingelse for beskyttelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa.
Vilija Blinkevičiūt
Kommissionens meddelelse "Førskoleundervisning og børnepasningsordninger" er et velkomment initiativ, idet den behandler en række problemstillinger i forbindelse med børns uddannelse og har til formål at sikre, at børn får den bedste start i denne verden af i morgen. Kommissionens dokument mangler dog efter min mening en analyse af forskning og data vedrørende børns uddannelse, omsorg og sociale beskyttelse under inddragelse af information fra alle 27 EU-medlemsstater. Endvidere vil jeg gerne understrege den tætte forbindelse mellem socioøkonomisk forfordeling og mulighed i forbindelse med uddannelsen og undervisningen af børn i den tidlige barndom, fordi familier med lave indkomster i meget mindre grad gør brug af tilbud fra de kulturelle og kreative industrier. Senere vil nogle af disse unge således hverken være i arbejde eller under uddannelse eller i lære. Jeg forstår Kommissionens bestræbelser på at opfordre medlemsstaterne til at udveksle eksempler på god politik og praksis under anvendelse af den åbne koordineringsmetode. Men det ville være langt mere nyttigt og effektivt at udarbejde og vedtage fælles kvalitetskriterier. Således ville der kunne indsamles data og gennemføres benchmarking i alle EU-medlemsstater, idet dataindsamling er af afgørende betydning for at registrere fremskridt og måle resultater. Jeg vil gerne understrege, at der i særdeleshed mangler data om børn fra socialt belastede familier, børn med særlige behov og vanskeligt stillede børn.
Zuzana Brzobohatá
Denne initiativbetænkning omhandler unges studiemobilitet, som tager udgangspunkt i 2020-strategien. Det er uden tvivl rigtigt at øge de unges konkurrenceevne ved i forbindelse med deres universitetsuddannelse at give dem mulighed for at tage mindst et år til en anden medlemsstat. Mobilitet, et system til anerkendelse af færdigheder og andre foranstaltninger begrænser arbejdsløshedsstigningen blandt unge, som i gennemsnit ligger på 21 % i EU i dag. Dette er alarmerende. Personligt glæder jeg mig meget over opfordringen til Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte frivillige aktiviteter og foranstaltninger i lovgivningen til anerkendelse af den arbejdsløses frivillige aktiviteter som arbejdstid. Denne foranstaltning fører navnlig blandt unge til en styrket arbejdsadfærd, større konkurrenceevne og større motivation til at søge arbejde. Det er efter min mening ligeledes vigtigt at have en fast forbindelse mellem arbejdsmarkedets krav og kravene til erhvervsuddannelse. Denne forbindelse skal være yderst fleksibel, således at fremtidige dimittender kan komme ud på arbejdsmarkedet, hvilket medfører en gradvis reduktion af ungdomsarbejdsløsheden.
Ioan Enciu
Jeg vil gerne udtrykke min støtte til "Unge på vej", som har til formål at forbedre uddannelsessystemerne og erhvervsuddannelserne i Europa. Jeg mener, at dette er af afgørende betydning for at udvikle specifikke politikker til støtte for ungdomsmobiliteten og fremme af en stabil overgang for dem fra uddannelsessystem til beskæftigelse. Det er vigtigt at tage højde for, at ungdommen er en af de sociale grupper, der er hårdest ramt af den globale økonomiske krise. Vi er forpligtede til at støtte de unge, når de skal ind på arbejdsmarkedet, både for deres skyld, men også for den europæiske økonomis skyld. De unge i dag er morgendagens ledere. Det er grunden til, at det er vigtigt for dem at få mulighed for at udvikle deres færdigheder, evner og viden i dag, således at de i den nærmeste fremtid kan bidrage aktivt til EU's vækst og udvikling. Vi skal skabe grundlaget for konkrete politikker, som støtter de unge og sikrer dem en større mobilitet og muligheder for at uddanne sig i udlandet. Mobiliteten skal ikke blot styrke økonomien, men samtidig også i høj grad bidrage til skabelsen af kulturel samhørighed på europæisk plan.
Kinga Gál
Jeg mener, at denne forhandling vedrørende uddannelse og kultur er vigtig, og jeg vil gerne tilføje et aspekt, som indtil videre ikke er blevet nævnt. Gensidig forståelse og respekt for hinanden er grundlæggende forudsætninger for traditionelle nationale samfund, mindretal og flertal, som lever sammen i harmoni og velstand. Uddannelse spiller i den forbindelse en afgørende rolle. Samfund, der lever sammen, ville komme bedre ud af det med hinanden, hvis de lærte om mindretalssamfundenes historie og litteratur i flertalsskolerne, og hvis de i mindretalssamfundene lærte om flertalskultur. Sprogundervisningen har ligeledes en afgørende betydning for den kulturelle forståelse. Dette gælder ikke blot processen for at lære verdens sprog, men også i forholdene mellem flertal og mindretal, der lever side om side. Jeg mener, at det ikke kun er mindretallene, der skal lære flertalssproget, men også omvendt. Alle kan få et rigere liv og sikre den gensidige respekt for hinanden med henblik på at kunne manifestere sig selv. Samtidig ville de nye generationer ved at lære hinandens sprog udvikle en meget mere positiv holdning til hinanden, hvilket sætter dem i stand til lettere at indgå forbindelser med deres jævnaldrende ligesindede. Dette kan være afgørende for disse regioners fremtid. Endelig mener jeg, at det er vigtigt at nævne betydningen af en dyb forståelse af kulturarven, således at de samfund, der lever sammen, kan anerkende og respektere hinandens kulturværdier. Jeg mener, at det er Kommissionens konkrete opgave at styrke alle disse områder, mens Parlamentet skal styrke den teoretiske og politiske støtte.
Filiz Hakaeva Hyusmenovа
Ungdommen er ethvert samfunds drivkraft og fremtid. De unges uddannelse, erhvervsuddannelse, kvalifikationer og integration i arbejdsmarkedet danner grundlaget for opnåelsen af Europa 2020-målene for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Derfor er jeg af den overbevisning, at Europa fortsat skal investere i deres udvikling og initiativer som Erasmus, Leonardo og "Unge på vej", der konstant skal udbygges og markedsføres. Forbedret uddannelses- og undervisningskvalitet samt de unges forbedrede adgang hertil er afgørende skridt på vejen mod en reduktion af arbejdsløsheden og udviklingen af den europæiske økonomi. Desværre er der stadig regioner og sociale grupper i Europa, som har begrænsede muligheder på området. Bestræbelserne på området skal koordineres for at løse dette problem. Det er ligeledes vigtigt, at uddannelses- og undervisningsprogrammerne får en tættere tilknytning til erhvervslivets behov og stimulerer de unges potentiale og kreativitet, således at de gøres mere konkurrencedygtige på arbejdsmarkedet. Jeg støtter bestræbelserne på at fremme ungdomsmobiliteten, både i løbet af deres uddannelse og i forbindelse med deres arbejdsliv. Dette er en vigtig forudsætning for at kunne udvikle nye færdigheder og deres selvforståelse for deres europæiske identitet.
Filip Kaczmarek
Den kulturelle dimension af EU's optræden udadtil er vigtig og en absolut nødvendighed. Europæisk kultur opfattes andre steder i verden overordnet set som attraktiv og ønskelig. Accepten af de europæiske værdier er ikke lige så tydelig. Under mit arbejde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU har jeg gentagne gange oplevet kulturelle forskelle og konsekvenserne heraf.
Som europæere forsøger vi systematisk at fremme værdier og principper, der for os er grundlæggende og ukrænkelige. Vores partnere har dog ofte manglende forståelse herfor. Nogle af dem kan ikke få øje på andet end kulturel imperialisme i dem. Det er netop årsagen til, at det er så vanskeligt at overbevise vores partnere om, at EU's værdier ikke er et forsøg på at pådutte andre vores måde at tænke på. Vores forsøg på at sprede vores idealistiske tanker, f.eks. inden for menneskerettigheder, er for os en moralsk nødvendighed. Vi respekterer forskelle og mangfoldighed, men vi kan ikke opgive de principper, vi mener, er grundlæggende. Vi accepterer ikke forskelsbehandling, og vi opgiver ikke beskyttelsen af menneskeliv og menneskelig værdighed. EU står sammen og er enigt om dette.
Ádám Kósa
Jeg vil gerne lykønske min kollega fru Honeyball med det fortræffelige arbejde og med at have påpeget nogle forhold af afgørende betydning, som der ikke tidligere har været opmærksomhed omkring. Disse forhold omfatter særlig en anerkendelse af sammenhængen mellem fattigdom, en ugunstig social baggrund og dårlige resultater i skolen. Jeg vil gerne minde mine kolleger om, at der er endnu en sammenhæng, nemlig at den ugunstige situation er særlig udtalt i tilfælde, hvor barnet lever med handicap, som forældrene, der ikke er tilstrækkelig oplyst, hverken forstår eller accepterer. Dette problem vil jeg behandle indgående i den betænkning, som jeg i øjeblikket arbejder på. Fru Honeyballs arbejde og i særdeleshed vedtagelsen af en børneorienteret tilgang vil fremover være en fremragende referencebase. I udkastet til betænkning påpeges den generelle vigtighed af læring før skolestart - med særlig vægt på tilegnelse af sprog og på flersprogethed og sproglig mangfoldighed, hvilket jeg med glæde og entusiasme støtter op om. Jeg er enig i, at støtte til handicappede børn i deres tidlige udvikling og hjælp til dem med at opnå de fornødne sproglige kompetencer er en investering i grundlæggende menneskelige ressourcer og en enestående chance. Det er også vigtigt, når vi taler udvikling af sproglige kompetencer hos døve børn, at disse børn først lærer deres modersmål (tegnsprog), hvilket vil sætte dem i stand til i fremtiden reelt at blive flersproglige. Dette er desuden en investering i at nå Europa 2020-målene og i at øge beskæftigelsesniveauet - med henblik på at opnå et mere tilgængeligt, inklusivt og bæredygtigt samfund.
Paweł Robert Kowal
Støtte til unges mobilitet, især for unge mennesker fra landene i det østlige partnerskab og Middelhavsunionen, er særlig vigtig i lyset af den sidste tids begivenheder i Hviderusland og i Nordafrika. De demokratiske omstillingsprocesser, som nu er ved at gå i gang i Egypten og Tunesien, kan styrkes takket være EU's indsats for at undervise borgerne i disse lande i demokratiets ånd og i respekt for retsstatsprincippet og menneskerettighederne.
Oplyste borgere er diktatorers og totalitære regimers værste fjende. Erfaringerne fra EU's medlemsstater kan bruges, når disse programmer skal organiseres. I Polen er der f.eks. Konstanty Kalinowski-stipendieprogrammet, som bl.a. gennemføres af centret for østeuropæiske studier ved Warszawas universitet - et internationalt forskningscenter, hvor det er muligt for studerende fra østlandene og landene på Balkan at studere i Polen. I EU bør vi også intensivere bestræbelserne på at etablere et universitet i forbindelse med det østlige partnerskab efter samme model som Euro-Middelhavsuniversitetet i Slovenien. I EU bør vi støtte unge og talentfulde menneskers initiativer for at fremme bestemte politiske strategier. Et godt eksempel på en sådan aktivitet er webstedet Eastbook.eu, hvis grundlæggere hver dag forsyner tusinder af internetbrugere med oplysninger om begivenhederne i landene i det østlige partnerskab og om fremskridtene inden for programmet. I EU bør vi også støtte unge mennesker fra medlemsstaterne i at gennemføre studieophold i nabolande. Det hjælper med til at nedbryde kulturelle barrierer. Et prisværdigt initiativ er Eurobus-initiativet - en rejse rundt i Ukraine, der hvert år organiseres for unge mennesker fra EU's medlemsstater.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Vedtagelsen i juni sidste år af en ny EU-strategi, Europa 2020, skulle hjælpe med til at bringe os ud af den økonomiske krise og bidrage til en videreudvikling af EU. Den er også et væsentligt skridt med hensyn til at vedligeholde og endda forøge unges mobilitet.
Et højt prioriteret område i Europa 2020-strategien er Unge på vej-initiativet, som har til formål at forbedre vores uddannelsessystemers resultater og gøre det lettere for unge at komme ind på arbejdsmarkedet. Dette formål skal, som navnet antyder, opfyldes ved at udvikle idéen om udvekslingsophold og hjælpe unge med at opnå nye færdigheder. Aktuelle statistiske data viser, at helt op til 15 % af de unge afslutter deres uddannelse tidligt, og at de dermed ikke opnår kvalifikationer, som imødekommer behovene på arbejdsmarkedet. Derudover har kun en tredjedel af befolkningen gennemført en videregående uddannelse, og denne andel er betydeligt lavere end i f.eks. USA eller Japan. Derfor er en af de vigtigste udfordringer, som EU står over for, behovet for at være særlig opmærksom på disse to problemer og yde finansiel bistand til dem. Situationen vil imidlertid ikke blive bedre, hvis Kommissionen og medlemsstaterne ikke følger retningslinjerne i Europa 2020-strategien. Unges mobilitet er en nøgle til videreudvikling af Europa, og hvis vi stræber efter at opnå status som verdens mest innovative økonomi, må vi ikke forsømme at investere i menneskelig kapital og særlig i unge mennesker.
Ramona Nicole Mănescu
I lyset af den aktuelle økonomiske krise har EU brug for en global strategi, der er baseret på innovation og kreativitet, hvilket vil bidrage til økonomisk vækst og jobskabelse. Det er lige netop derfor, at de kulturelle og kreative industrier skal fremmes. Følgelig mener jeg, at vi bør sikre, at der i EU nu bliver et større udbud af kreative aktiviteter, og at der gives gratis onlineadgang hertil, uden at vi dog ignorerer det forhold, at kunstnere og deres værker skal beskyttes og modtage et rimeligt vederlag. Med dette i baghovedet skal vi udarbejde en lovramme, der kan befordre støtte til udvikling af disse sektorer og indgyde tillid hos forbrugerne og operatørerne på det digitale marked, eftersom dette kan blive vejen til nye job, idet EU's kulturelle diversitet og det innovative potentiale kapitaliseres. Samtidig mener jeg, at vi har brug for nye forretningsmodeller til støtte for disse industrier, hvor de fordele, der følger med det fælles digitale marked, skal fungere som løftestang. Endelig er jeg overbevist om, at denne betænkning markerer et første skridt i udviklingen af denne sektor. Kommissionen og medlemsstaterne bør dog optrappe deres bestræbelser på at gøre de kulturelle og kreative industrier til en kernesektor i den europæiske økonomi.
Iosif Matula
I lyset af de demografiske udfordringer, som vores kontinent står over for, glæder det mig, at vi som et led i Europa 2020-strategien sætter særlig fokus på unge mennesker. Det er på denne baggrund, at "Unge på vej", et flagskibsinitiativ fra Kommissionen, er et tilbud om konkrete tiltag til højnelse af uddannelsesniveauet og styrkelse af erhvervsfagligheden - også gennem fremme af mobiliteten og ved at gøre det lettere at komme i beskæftigelse. Udover i 2020 at have reduceret antallet af unge, der forlader skolen tidligt, og øget antallet af dimittender fra universitetet vil jeg gerne fremhæve visse aspekter, som kan være til støtte for unge mennesker. Det første aspekt er betydningen af at udarbejde mere fleksible uddannelsesprogrammer, hvor det vil være muligt samtidig at passe et arbejde. Det andet aspekt er fordelen ved at have et virtuelt mobilitetssystem som et supplement til geografisk mobilitet. Endnu et aspekt er at opfordre private virksomheder til at tilbyde studerende uddannelseslegater. Det er desuden lige så vigtigt at støtte private ungdomsinitiativer, som kan føre til jobskabelse og dermed til social integration.
Alajos Mészáros
Ungdomsarbejdsløshed forårsaget af den økonomiske krise er en betragtelig udfordring i hele EU, og indtil nu har hverken EU eller medlemsstaterne håndteret dette ordentligt. Beskæftigelsessituationen for unge er afhængig af den overordnede økonomiske politik. Derfor bør medlemsstaterne bevæge sig i retning af investeringer og jobskabelse. Desværre hjælper de spareforanstaltninger, der også mærkes i Ungarn, og som bl.a. rammer uddannelsessystemet, samt budgetnedskæringerne, der har konsekvenser for jobskabelsen, ikke ligefrem de unge. Tværtimod kan deres oplevelse af isolation fra samfundet og arbejdsmarkedet på lang sigt udgøre en trussel mod økonomien. Den økonomiske krise burde ikke lægges til grund for nedskæringer i uddannelsesbudgetterne, eftersom det - for at man skal kunne bekæmpe konsekvenserne af krisen - er nødvendigt, at de unge modtager uddannelse på højere niveauer. Succesen og effekten af "Unge på vej"initiativet afhænger i høj grad af medlemsstaternes holdning og nøgleaktiviteter og af den finansielle støtte, de på nationalt plan yder til gennemførelse af disse programmer, som kan bidrage til den sociale integration af unge. Den rolle, som de lokale uddannelsesinstitutioner samt de lokale og regionale myndigheder på uddannelses- og mobilitetsområdet spiller, er også meget vigtig. Derfor mener jeg, det er vigtigt at støtte mobiliteten for lærere og andre, der arbejder med unge og uddannelse, eftersom det er dem, der kan motivere de unge. For at nå disse EU-mål bør der også etableres et partnerskab med lokale og regionale myndigheder.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Jeg støttede denne betænkning, som atter bekræfter vores ambitioner for Europas unge. I Europa 2020-strategien er målsætningerne fokuseret omkring uddannelse af de unge, og de foreslåede mål for 2020 omfatter en reduktion af antallet af unge, som går tidligt ud af skolen, fra 15 % til 10 % og en forøgelse af den andel, der får en højere uddannelse, fra 31 % til 40 %. Jeg vil dog fastholde opmærksomheden på et enkelt punkt, nemlig de forhold, der hindrer unges mobilitet. Det estimeres, at det for nuværende kun er 4 % af de studerende i EU, der modtager et Erasmus-stipendium i løbet af deres uddannelse. Dette er stadig for få, når vi ved, at et CV kan forbedres meget med et år i udlandet - særlig med hensyn til indlæring af fremmedsprog, en åben indstilling og færdigheder. Tre ting kan forklare dette tal, nemlig det forhold at mange studerende ikke er klar over, at disse muligheder for at studere i udlandet eksisterer, udgifterne, som en studerende har i forbindelse med et Erasmus-år, og den komplekse proces, der er forbundet med at få anerkendt resultaterne. På alle disse områder må EU og medlemsstaterne være indstillet på at finde løsninger, for at Erasmus-programmet, der er en af EU's største succeser, bliver en succes for alle.
Csaba Sógor
Hovedformålet med "Unge på vej"initiativet er at fremme unges mobilitet og nedbryde de barrierer, som stadig er en hæmsko. Jeg glæder mig imidlertid over, at der i initiativet også lægges øget vægt på at harmonisere uddannelserne og behovene på arbejdsmarkedet. Måske er den alvorligste bekymring for dagens unge efter afgangseksamen, at de - efter at have afsluttet deres uddannelse - står i den situation, at de ikke kan udnytte deres viden på arbejdsmarkedet. De alarmerende tal for ungdomsarbejdsløsheden støtter dette. Konsekvenserne af dette fænomen breder sig som ringe vandet i form af en mindre vilje til at få børn og en drastisk udskydelse af det tidspunkt, hvor man etablerer en familie, hvilket forstærker de negative demografiske processer. Problemet er naturligvis kendt på både EU- og nationalt plan. Løsningen er imidlertid primært i hænderne på medlemsstaterne, eftersom kun de kan reorganisere og reformere de nationale uddannelsessystemer og tilpasse dem til de nye samfundsøkonomiske realiteter. EU's opgave er at udarbejde en lovramme omkring processerne og forebygge, at medlemsstaterne mister det oprindelige mål af syne, mens det på samme tid tilskynder og motiverer medlemsstaterne til at gennemføre reformer, som er vanskelige på kort sigt, men i høj grad betaler sig i det lange løb.
Bogusław Sonik
I en økonomisk krisetid, hvor visse medlemsstater reducerer investeringerne i uddannelse og undervisning, glæder det mig, at Parlamentet i dag har vedtaget betænkningen om "Unge på vej".
I de senere år er det reelt de unge, som krisens konsekvenser er gået hårdest ud over. Ungdomsarbejdsløsheden i EU er steget til over 20 %, hvilket er dobbelt så højt som arbejdsløshedsprocenten for voksne, og i nogle af medlemsstaterne er den nået op på 40 %. Budgetnedskæringer har direkte konsekvenser for de unges udsigter og muligheder for udvikling. De unges viden og kompetencer er altafgørende for, at vi kan opnå en intelligent og bæredygtig udvikling. "Unge på vej", et flagskibsinitiativ under Europa 2020-strategien, skulle sigte på at gøre det mere attraktivt at tage en videregående uddannelse i EU, øge uddannelsernes kvalitet og øge mobiliteten for de studerende og arbejdstagerne. Med dette initiativ er det muligt for unge at opnå viden, færdigheder og kompetencer, hvilket er afgørende for en persons arbejde og liv. Disse prioriteringer og mål vil ikke blive realiseret og opnået fuldt ud, hvis ikke EU sikrer den langsigtede finansiering i sit budget. Derfor er det så vigtigt, at dette program får store støttebeløb, uden at vi samtidig glemmer, hvor vigtigt det er at fortsætte med at fremme programmet og opretholde en hensigtsmæssig informationspolitik.
Jutta Steinruck
Denne betænkning har sat fokus på en arbejdsmarkedskategori, der alt for ofte overses. Hvad ville europæisk kultur være uden kreative kunstnere? Mens vi udvikler de kreative industrier økonomisk, må vi ikke glemme dem, der arbejder i denne sektor. Som skyggeordfører for min gruppe i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender tillægger jeg den sociale situation og de forhold, som kreative kunstnere lever under, særdeles stor betydning. Desværre lever mange af de 5 mio. mennesker, som har deres levebrød i den kreative sektor, under prekære forhold. Man har ikke sjældent to og tre job, eftersom ét arbejde ofte ikke er nok til, at man kan leve af det. Manglen på sundheds- og pensionsforsikringer er på dagsordenen. Kontrakter er oftest ikke faste, og mange arbejdstagere i kreative fag er dårligt nok i stand til at planlægge mere end et par måneder frem. Endvidere skal et rimeligt niveau af social sikring og beskyttelse, som omfatter de relevante forsikringer vedrørende arbejdsløshed, sygdom og alderdom, være standardpraksis, også for arbejdstagerne i den kreative sektor. Jeg er meget glad for at se, at ordføreren i denne henseende fulgte holdningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og inkluderede den i sin betænkning. Nu er tiden kommet, hvor Kommissionen og medlemsstaterne skal gøre noget ved disse sociale mangler og love de mange kreative hoveder i Europa, at kreative kunstnere i EU ikke behøver at leve som en underklasse.
Emil Stoyanov
Jeg vil gerne lykønske ordføreren med hans flotte arbejde og det fordelagtige samarbejde, der har været omkring denne betænkning. Jeg ønsker endnu en gang at fremhæve de kreative industriers store økonomiske og kulturelle potentiale og deres unikke karakter. De befinder sig i et vanskeligt felt mellem de traditionelle erhverv og skabelsen af kulturprodukter. Det er glædeligt, at denne sektor selv under de aktuelle omstændigheder er en af de mest dynamiske og innovative i Europa. En anden ting, der er værd at næve, er, at sektoren repræsenterer et vækstpotentiale og giver arbejde til omkring 5 mio. mennesker i EU. Desværre blev mit forslag med en opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at drøfte mulighederne for at oprette specielle EU-fonde og nationale fonde, hvilket ville have givet ressourcer til lån på lempelige vilkår for disse industrier, forkastet af et smalt flertal under afstemningen i Kultur- og Uddannelsesudvalget. Jeg er ikke desto mindre fuldt overbevist om, at min idé vil blive ført ud i livet og vedtaget i en nær fremtid. Jeg mener, at dette er yderst vigtigt for støtten til de kulturelle og kreative industrier og for udviklingen af dem, fordi de, eftersom de ikke just er af kommerciel art, har brug for finansiering på lempeligere vilkår, hvilket banker i disse tider ikke kan yde på normal måde, som de gør i forbindelse med andre industrier.
Rafał Trzaskowski
Vi i Parlamentet ønsker konkret handling - vi opfordrer Kommissionen til at anerkende den kreative sektor som et af de mest produktive områder af EU's økonomi og derfor give udviklingen af sektoren højeste prioritet. For at opnå dette ønsker vi først og fremmest at udvide mulighederne for at finansiere den kreative sektor som en søjle inden for intelligent økonomisk vækst fra EU-budgettet. For det er muligt at skabe synergi mellem EU's kulturstøtteprogrammer som f.eks. programmet Kultur 2007-2013 og eksisterende EU-forskningsprogrammer (som f.eks. det ottende rammeprogram, der fremmer EU's teknologiske udvikling) eller udvide mulighederne for at bruge penge fra eksisterende fonde (som f.eks. Den Europæiske Socialfond). Vi anbefaler desuden støtte til udvikling af nye og innovative finansielle instrumenter (bankgarantier, depositumordninger og intelligente lån), som vil gøre det lettere for skabende personer eller små og mellemstore virksomheder fra den kreative sektor at starte virksomhed. Penge er selvfølgelig ikke alt. Vi foreslår bl.a. en styrkelse af samarbejdet mellem de kulturelle og kreative sektorer og universiteterne i EU, en forøgelse af antallet af specielle undervisningsforløb for unge og en forbedring af mobiliteten for alle skabende personer og personer med virke inden for kulturen. Til det formål er det vores hensigt at oprette en flersproget internetplatform, der skal bruges til erfaringsudveksling mellem skabende personer og - som følge heraf - til etablering af et endnu tættere kontaktnetværk mellem alle de mennesker, for hvem udviklingen af den kreative industri i Europa er vigtig.
