Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0001/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Arbejdsgruppe vedrørende unge
Hvordan agter Rådet at gennemføre sine prioriterede mål på ungdomsområdet, som blev fremlagt af Rådets arbejdsgruppe vedrørende unge i december 2007, og navnlig det frivillige arbejde på dette område?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Med Deres hjælp vil vi bestemt have lettere ved at få succes. Med hensyn til svaret på fru Harkins spørgsmål vil jeg først henlede opmærksomheden på Rådets seneste initiativ vedrørende hendes spørgsmål. Det drejer sig om resolutionen om frivillige ungdomsaktiviteter, som Rådet vedtog den 16. november 2007.
Formålet med dette seneste initiativ er at bekræfte og konsolidere egnetheden og gyldigheden af de fælles mål for frivillige ungdomsaktiviteter, som blev defineret tilbage i 2004. Desuden understreger man i dette initiativ den tværsektorale og transversale karakter af de frivillige aktiviteter samt betydningen af at tilskynde virksomhederne til at støtte sådanne ungdomsaktiviteter.
I princippet bekræftede resultatet de retningslinjer for foranstaltninger, som medlemsstaterne skal overholde, når de genopliver de fælles mål inden for frivillige ungdomsaktiviteter. I resolutionen opfordres medlemsstaterne til at vælge mellem de ovenstående retningslinjer for handling inden september i år. De skal vælge dem, de især ønsker at fokusere på, og definere nationale strategier og konkrete foranstaltninger for gennemførelsen af disse retningslinjer.
Derfor er formandskabet overbevist om, at spørgsmålet om frivillige ungdomsaktiviteter fortsat vil være prioriterede politiske opgaver for Rådet og Parlamentet. Vi stoler også på, at medlemsstaterne gennemfører de planlagte aktiviteter i henhold til denne resolution inden for den fastsatte frist, dvs. inden september i år.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Jeg takker det slovenske formandskab for svaret. Hr. rådsformand, jeg ønsker Dem også held og lykke ved begyndelsen af Deres formandskab. Det glæder mig, at De følger i sporene på det portugisiske formandskab - helt ind i det franske formandskab - med Deres vægt på frivilligt arbejde og navnlig frivilligt ungdomsarbejde.
Jeg hørte godt, at De sagde, at medlemsstaterne svarer inden september, men jeg antager, at De i mellemtiden i løbet af hele Deres seks måneder lange formandskab behandler spørgsmål som integration og uddannelse af unge for at forbedre deres beskæftigelsesegnethed gennem frivilligt arbejde og spørgsmål vedrørende interkulturel udveksling. Jeg ville bare spørge helt konkret, om De overhovedet har nogen planer om at fremme frivilligt arbejde på tværs af generationerne. Ældre mennesker har langt mere tid til rådighed - vi lever længere - og alle former for frivilligt arbejde på tværs af generationerne giver mange positive muligheder. Har De nogle initiativer i den retning?
Janez Lenarčič
Fru Harkin! I øjeblikket kan jeg ikke tilbyde Dem mere konkrete eller mere specifikke initiativer. Vi har koncentreret os om at gennemføre den vedtagne resolution. Det vil muligvis være rigtigt at invitere medlemsstater på et givet tidspunkt, dvs. for at minde dem om den fastsatte frist. De har ret: En række aktiviteter på andre områder vil under alle omstændigheder give mulighed for yderligere temaer og for at medtage yderligere temaer vedrørende frivillige aktiviteter, herunder på tværs af generationerne. En af disse aktivitetskanaler er bestemt den interkulturelle dialog.
Under alle omstændigheder vil vi overveje Deres bemærkning, dvs. vi vil tage den med, når vi skal planlægge vores aktiviteter i de kommende seks måneder.
DanutBudreikait
- (LT) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge om andre foranstaltninger til beskyttelse af unge mennesker mod afhængighed. I Parlamentet drøftede vi Kommissionens strategi til bekæmpelse af alkoholrelaterede skader. Dette er særligt skadeligt for unge mennesker. Hvilke foranstaltninger ud over frivillige aktiviteter kan mindske skaderne og beskytte unge mennesker mod afhængighed? Har Slovenien nogen erfaring med dette?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Omsorg for de unge bliver helt klart et af de vigtige temaer for det slovenske formandskab, navnlig inden for rammerne af Lissabonstrategien, som er en strategi for øget vækst og jobskabelse.
Det slovenske formandskab vil være særligt opmærksom på spørgsmål vedrørende de unge, navnlig i forbindelse med uddannelse og en mere effektiv indslusning på arbejdsmarkedet. Det er, hvad jeg personligt ved om de mere specifikke initiativer, som det slovenske formandskab planlægger for sin formandsperiode.
På den anden side findes der en lang række aktiviteter på sundhedsområdet og problemet med kampen mod alkoholisme. Jeg er overbevist om, at man inden for disse rammer vil være særligt opmærksom på at beskytte ungdommen mod alkoholmisbrug.
Formanden

Om: Multilateralisme og bilaterale aftaler
Er Rådet af den opfattelse, at det stigende antal bilaterale handelsaftaler mellem USA, EU og andre internationale aktører er foreneligt med de principper om multilateralisme, som ligger til grund for Verdenshandelsorganisationen bygger på?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! EU lægger vægt på multilateralisme under mange former, herunder Verdenshandelsorganisationen, som efter vores mening er et fremragende eksempel på en multilateral organisation. Mange årtier inden selve grundlæggelsen af Verdenshandelsorganisationen opfordrede Europa til, at man oprettede en sådan organisation for samhandel. Senere spillede EU en nøglerolle ved oprettelsen af Verdenshandelsorganisationen i forbindelse med Uruguayrunden. Hvis jeg må sige det, spillede den en nøglerolle ved den sidste forhandlingsrunde, og derfor kan der ikke sættes spørgsmålstegn ved EU's støtte til multilateralisme på handelsområdet.
EU spillede en tilsvarende nøglerolle, da udviklingsdagsordenen blev vedtaget i Doha ved den 4. ministerkonference under Verdenshandelsorganisationen i 2001. Under de følgende forhandlinger besluttede EU bevidst at sætte alle ressourcer og hele sin politiske vilje ind på at få afsluttet denne forhandlingsrunde. Forud for denne forhandlingsrunde eller på selve forhandlingstidspunktet var der ikke nogen parallelle forhandlinger om bilaterale samhandelsaftaler.
I oktober 2006 fremlagde Kommissionen en rapport med titlen "Det globale Europa - i konkurrencen på verdensmarkedet" for Europa-Parlamentet og Rådet. I rapporten diskuterer man de seneste ændringer, der skyldes globaliseringsprocessen. Den indeholder forslag til EU's reaktion på denne proces på grundlag af den ajourførte Lissabonstrategi, navnlig på det handelspolitiske område. På grundlag af rapporten vedtog Europa-Parlamentet en beslutning og Rådet nogle afgørelser.
Rådets afgørelser viser klart, at alle fremtidige bilaterale aftaler om frihandel vil danne grundlag for fremtidige multilaterale forhandlinger og, måske endnu vigtigere, vil kunne supplere platformen med Verdenshandelsorganisationen. I henhold til forhandlingsmandatet, som Rådet vedtog i foråret 2007, indledtes der forhandlinger om frihandelsaftaler med ASEAN's medlemsstater og med Indien og Korea. Disse forhandlinger er stadig i gang, og de enkelte beslutninger vil blive færdiggjort efterhånden.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Jeg synes, at det slovenske formandskab har besvaret det spørgsmål, jeg stillede det, korrekt, med den klarhed, der kendetegner det, og jeg takker for den opmærksomhed, det har udvist.
Mit tillægsspørgsmål vedrører den relative fiasko i forbindelse med Lissabontopmødet med de afrikanske lande. Tilsyneladende var der nogle afrikanske lande, der var enige i EU's forslag, og andre lande, der ikke var enige.
Med udgangspunkt i de uoverensstemmelser, der kunne konstateres i Lissabon, mener rådsformand så, at det er nødvendigt at fortsætte denne differentierede politik? Skal vi nærmere bestemt holde fast ved multilateralismen, eller mener De, at Lissabontopmødet vil tvinge os til at bruge de bilaterale aftaler endnu mere, rettet mod forskellige lande, f.eks. det afrikanske kontinent?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Vi er fortsat engagerede i multilateralisme. Jeg vil gerne understrege to ting, hvis der skal indgås bilaterale aftaler. For det første supplerer disse aftaler den multilaterale platform og for det andet vil disse aftaler helt naturligt bygge bro, indtil det lykkes os at løse disse problemer inden for en multilateral ramme, Verdenshandelsorganisationen, som er EU's foretrukne ramme til løsning af sådanne spørgsmål.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand! Mit spørgsmål drejer sig om, hvordan de stigende fødevare- og energipriser vil påvirke WTO-forhandlingerne. Vi ved jo, at den største hæmsko hidtil har været subsidierne og farm bill i USA, og at Europa naturligvis har lidt under de stigende priser på verdensmarkedet. Er der nye muligheder for at justere tilsvarende på kvoter og toldsatser? Planlægger det slovenske formandskab et initiativ, som kan få afsluttet WTO-forhandlingerne?
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Hr. formand! Jeg er enig i formandskabets kriterium om at prioritere eller tillægge de multilaterale aftaler mere vægt end de bilaterale, men i mellemtiden er der gået mange år, siden Uruguayrunden - og Doharunden før den - blev indledt, og Verdenshandelsorganisationen træffer ikke nogen seriøse beslutninger, eller også udskyder den dem i hvert tilfælde.
I mellemtiden har USA f.eks. afsluttet frihandelsaftaler med forskellige lande i Sydamerika. Jeg vil gerne i denne forbindelse spørge Dem om, hvad der er Rådets vision med hensyn til aftalen mellem EU og Mercosur, som vi har ventet på i så mange år.
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! De stadig stigende energipriser, navnlig på brændstof, og fødevarepriser er et globalt problem og derfor også et problem for EU.
Det vil helt sikkert påvirke forholdet mellem de lande, der deltager i forhandlingerne inden for Verdenshandelsorganisationen. I den forstand kan det påvirke tilpasningen, dvs. justeringen, af bestemte holdninger. I øjeblikket kan det set fra det slovenske formandskabs side være vanskelig at gisne om arten af disse virkninger, men de er meget sandsynlige, og man må forvente, at de opstår.
Det slovenske formandskab planlægger ikke egne initiativer, men vi vil gennemgå og støtte hensigtsmæssige initiativer fra Kommissionen, som naturligvis er ansvarlig for den operationelle styring af denne proces.
Hvad angår de multilaterale forhandlingers hidtidige skæbne, hører det slovenske formandskab til dem, der beklager, at der stadig ikke er indgået en multilateral aftale inden for Verdenshandelsorganisationen. Vi vil fortsat bestræbe os på at gøre denne til virkelighed. I den forbindelse vil vi også drøfte handelsaftalen med Mercosur-landene, idet der også er mulighed for drøftelser sideløbende med topmødet mellem EU og landene i Latinamerika og Vestindien. Vi planlægger et særligt møde mellem EU's trojka og Mercosurlandene, som skal finde sted i maj sideløbende med topmødet mellem EU og Latinamerika og Vestindien i Lima i Peru.
Formanden

Om: Fremme af familievenlige politikker
Rådet bedes oplyse, hvilke foranstaltninger det agter at træffe for at fremme familievenlige politikker. Hvordan agter Rådet at styrke den europæiske alliance for familier, som vedtoges af Rådet i marts 2007?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! EU bør udnytte det afgørende bidrag fra den europæiske udvikling af god praksis, eftersom det er medlemsstaterne, der er ansvarlige for udformningen af hensigtsmæssige og bæredygtige familiepolitikker. Denne udveksling kan styrke den sociale samhørighed og derved bidrage til virkeliggørelsen af bl.a. målsætningerne i Lissabonstrategien.
Derfor mener formandskabet, at alliancen for familier er et meget nyttigt forum for udveksling af meninger og god praksis som nævnt ovenfor. Formandskabet er også overbevist om, at alliancen for familier afspejler EU's og medlemsstaternes forpligtelse til i lyset af de demografiske forandringer at drøfte spørgsmål vedrørende familievenlige politikker.
Alliancen giver medlemsstaterne mulighed for at udveksle information og erfaringer og på den måde hjælpe hinanden i søgningen efter hensigtsmæssige politiske svar. Samtidig mener formandskabet ikke, at der er behov for nye strukturer på europæisk plan, men vi bestræber os stadig på at drage nytte af de eksisterende instrumenter og strukturer.
I maj sidste år vedtog Rådet omfattende afgørelser om alliancen for familiers praktiske arbejde. Rådet forberedte disse afgørelser sammen med medlemsstaterne og respekterede derved medlemsstaternes vigtige rolle på dette område. Rådet understregede endnu en gang sit engagement i alliancen for familier gennem afgørelser om en afbalanceret rolle for mænd og kvinder, som blev vedtaget den 5. december 2007.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne takke det slovenske formandskab for svaret, og mit tillægsspørgsmål er, hvilken konkret udveksling af teknologiske erfaringer der er sket indtil nu, og hvem der er ansvarlig for forvaltningen af midlerne til teknisk bistand.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Disse ændringer gennemføres ikke af formandskabet, men gennem alliancen for familier. Derfor har jeg ikke de oplysninger, De beder om. Men jeg kan forhøre mig og svare Dem senere.
Brian Crowley
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker det slovenske formandskab held og lykke ved begyndelsen af dets formandskab og dets første spørgetid. I forbindelse med min kollegas spørgsmål opstår der straks tre problemstillinger vedrørende familievenlige politikker.
For det første den alt for hyppige adskillelse af børn og børns rettigheder og det, der bør være familiepolitik.
For det andet hele spørgsmålet om, hvordan vi konkret tilskynder til - vi har alle sammen en idé om at skabe den rette balance mellem arbejde og familieliv - øget deltagelse inden for familielivet.
For det tredje, som er det vigtigste, de mennesker, der er tvunget ud af deres hjem på grund af migration, eller fordi de er flygtninge, og ligeledes spørgsmålet om familiesammenføring.
Vil det slovenske formandskab stille nogen forslag om det?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Jeg vil gerne gentage, at det slovenske formandskab lægger særdeles stor vægt på beskæftigelse for unge, navnlig for unge forældre. Dette er en del af svaret på spørgsmålet.
Formandskabet vil være særligt opmærksom på at skabe nye muligheder for harmonisering af arbejde og familieliv: kortere arbejdstid, fleksible arbejdsformer, udøvelse af fædrenes rettigheder osv.
Et andet særligt område er stimulering af solidariteten mellem generationerne. Dette er et særligt relevant område, navnlig i de regioner, hvor den ældre generation allerede udgør flertallet, hvilket er tilfældet i det meste af Europa. Naturligvis vil et sådant incitament kun være effektivt, hvis det understøttes af politikker for de forskellige aktivitetsområder, der kan stimulere de positive aspekter ved samfundslivet.
Kort sagt er man ved at planlægge en lang række foranstaltninger inden for EU's forskellige aktivitetsområder, som er vigtige for at stimulere familievenlige politikker. Det vil være vanskeligt for mig at nævne alle disse aktiviteter, men de kan findes blandt de mange aktivitetsområder, som det slovenske formandskab planlægger. Jeg har netop nævnt nogle af de berørte områder.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Jeg takker for svaret. Det glæder mig virkelig at høre, at det slovenske formandskab er specielt interesseret i at fremme familievenlige politikker. De nævnte selv demografiske ændringer, hr. rådsformand. Fordi vi lever længere, vil der naturligvis være større behov for plejere. De fleste plejere er familieplejere.
De talte om udveksling af bedste praksis. Vi har f.eks. kompetence på beskæftigelsesområdet. Vil det slovenske formandskab, i betragtning af at de fleste plejere er ubetalte på netop det område, foreslå nogen initiativer vedrørende plejere og i den forbindelse familievenlige politikker?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Nej, jeg mener ikke, at vi i øjeblikket overvejer en konkret løsning, der sigter mod at beskytte interesserne for den gruppe mennesker, De taler om. Men Deres spørgsmål giver anledning til at overveje, hvorvidt dette bør være et af områderne. Naturligvis er vi som formandskab parat til at overveje det.
Formanden

Om: Det slovenske formandskabs initiativer i forbindelse med den nye strategi i naboskabs-politikken og energipolitikken
Det slovenske formandskabs initiativer indeholder en ny strategi for naboskabspolitikken og energipolitikken. Rådet bedes i betragtning af, at de to emner er uløseligt forbundet, især hvad angår EU's strategi med hensyn til energiautonomi og uafhængighed af nabostaterne, oplyse, hvordan det agter at strukturere de planlagte initiativer? Hvordan ser fremtiden efter Rådets opfattelse rent konkret ud for de energipolitiske forbindelser i hele Balkan-området?
Janez Lenarčič
Hr. formand! I mit svar på dette spørgsmål vil jeg fokusere på energiaspekterne, for sådan har vi forstået spørgsmålet.
I marts 2006 vedtog Det Europæiske Råd en energipolitik for Europa. De tre vigtigste politiske mål for denne politik er: for det første at styrke forsyningssikkerheden, for det andet at sikre de europæiske økonomiers konkurrenceevne og adgangen til energi til rimelige priser og for det tredje at tilskynde til miljømæssig bæredygtighed og stræbe imod en løsning af problemet med klimaforandringer. I overensstemmelse med disse tre politiske mål inden for rammerne af den eksterne energipolitik samarbejder Rådet tæt med tredjelande om gennemførelsen og den videre udvikling af sit energiprogram.
Den internationale energipolitik er ligeledes et af de prioriterede politikområder, som Det Europæiske Råd definerede i sine afgørelser fra marts 2007. Det Europæiske Råd understregede dengang, at man bør udnytte de eksisterende instrumenter fuldt ud for at styrke det bilaterale samarbejde mellem EU og diverse leverandører.
Med hensyn til Vestbalkan er det vigtigste instrument inden for energisamarbejdet traktaten for energifællesskabet. Formålet med denne traktat er at udvide det allerede eksisterende energimarked i Det Europæiske Fællesskab til at omfatte landene i denne region, dvs. landene på Vestbalkan.
Desuden stipuleres der i alle stabiliserings- og tiltrædelsesaftaler, som indgås mellem EU og landene på Vestbalkan, et tæt samarbejde på energiområdet. Rådet planlægger ligeledes at udnytte de eksisterende instrumenter inden for den europæiske naboskabspolitik fuldt ud.
Kort fortalt forsøger vi ved udviklingen af nye initiativer på energiområdet inden for rammerne af forbindelserne mellem EU og tredjelande at udnytte de eksisterende mekanismer vedrørende landene på Vestbalkan fuldt ud. Jeg har allerede nævnt traktaten for energifællesskabet, og vi vil ligeledes udnytte de eksisterende mekanismer inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik.
Georgios Papastamkos
(EL) Hr. formand, hr. repræsentant for Rådet! Jeg vil også tilslutte mig ønskerne om det slovenske formandskab succes med programmeringsperioden.
I dag skal vi drøfte Sydkaukasus og Sortehavet. Jeg vil gerne spørge formandskabet, om det agter at prioritere institutionaliseringen af det regionale samarbejde mellem EU og det økonomiske samarbejdsområde ved Sortehavet, og jeg vil især gerne vide, om dette samarbejde vil blive styrket på energiområdet, som har stor betydning for Sydeuropa.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Tak for tillægsspørgsmålet og for Deres gode ønsker.
For det første er vi helt enige i vurderingen af, at Sortehavsområdet er en meget vigtig region for EU's energipolitik og frem for alt vedrørende politikkens eksterne dimensioner. For det andet er svaret på Deres spørgsmål om, hvorvidt det er muligt at institutionalisere forbindelserne med denne region fremover: "Ja, det er muligt". Måske kan det gøres på samme måde som med landene på Vestbalkan, dvs. med traktaten for energifællesskabet, eller måske på en anden måde. Under alle omstændigheder betragter det slovenske formandskab Sortehavsområdet, Sortehavsregionen og synergien i dette område som en af de vigtige prioriteringer inden for den europæiske naboskabspolitik.
Alexander Stubb
(EN) Hr. formand! Jeg lykønsker rådsformanden med det slovenske formandskabs begyndelse - og naturligvis med det slovenske formandskabs slips, som faktisk er meget trendy. Tillykke med det. Mit spørgsmål er et mere overordnet energispørgsmål. Hvad mener det slovenske formandskab for det første om øget anvendelse af kernekraft inden for EU's grænser? Hvad mener det slovenske formandskab for det andet om øget anvendelse af kernekraft i nabolandene?
Justas Vincas Paleckis
(EN) Hr. formand! Jeg lykønsker også Slovenien med dagen i dag. Jeg vil stille et spørgsmål om den såkaldte Nord Stream-gasrørledning. Som bekendt vil denne rørledning forbinde Rusland med Tyskland og visse andre europæiske stater, og som bekendt er der visse bl.a. miljømæssige problemer.
Hvordan vurderer formandskabet dette projekt?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Tak for Deres tillægsspørgsmål. Med hensyn til brugen af kerneenergi er det formandskabets faste overbevisning, at beslutningen om indførelse, fortsat brug og en eventuel stigende brug af kerneenergi er helt op til medlemsstaterne. Formandskabet vil fastholde denne holdning.
Den anden del af Deres spørgsmål, hr. Stubb, drejede sig om Slovenien. Slovenien er kendt som et af de lande, der bruger kerneenergi. Der er mulighed for, men der er ikke truffet beslutning om, at brugen af kerneenergi vil stige, dvs. at Slovenien også vil anvende denne energiform i fremtiden.
Med hensyn til North Stream-projektet er der ikke tale om et EU-projekt, men et projekt mellem de direkte deltagerlande. EU, Rådet og formandskabet har ikke nogen holdning til denne sag. Men EU har en generel holdning til projekter, som vi, som EU, ønsker at se gennemført. I den henseende vil jeg navnlig gerne nævne Nabuccogasrørledningen.
Dette betyder, at vi kan have en mening om dette projekt, fordi det er et EU-projekt, og vores indstilling er positiv. Det er holdningen, at EU, som ønsker at udvikle sin energipolitik på europæisk plan, skal videreføre sådanne projekter, og som formandskab vil vi støtte dem.
Formanden
Da de vedrører samme emne, behandler vi under ét
Om: EU's fredsbevarende mission i Tchad og Den Centralafrikanske Republik (CAR) - knaphed på helikoptere og medicinske faciliteter
Kan Rådet oplyse, om EU-medlemsstaterne har stillet yderligere udstyr til rådighed for EU's fredsbevarende mission i Tchad og CAR, herunder helikoptere og medicinske forsyninger, således at man forhindrer eventuelt unødvendige forsinkelser i forlægningen af irske og andre EU-tropper i dette område? Ifølge general Henri Bentegeat, chef for EU's militærkomité, har den nuværende mission stadig brug for transport til aktionsområdet, herunder helikoptere, medicinsk støtte og logistisk udstyr. Efter konferencen om oprettelse af styrken, der fandt sted i Bruxelles i november, har de deltagende medlemsstater og andre sendt ekstra udstyr og tropper?
Kan Rådet støtte medlemsstaterne med henblik på at sikre øget humanitær støtte til dette område på EU-plan? Hvad foretager Rådet sig med hensyn til Tchads egen interne mangel på stabilitet i betragtning af de seneste skyderier i det østlige Tchad den 26. november, hvor Tchads hær efter forlydender dræbte hundreder af oprørskæmpere? Hvordan sikrer Rådet, at våbenstilstanden bliver genetableret, og at fredsaftalen mellem Tchads oprørsgrupper og præsident Idriss Debys regering genoprettes?
og
Om: EU's fredsbevarende mission i Tchad
Kan Rådet oplyse nøjagtigt, hvornår EU's fredsbevarende styrke i Tchad vil blive indsat, og hvordan den vil være sammensat?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Der har allerede været fem konferencer i Bruxelles om udformningen af styrkerne: den 3. november sidste år, den 1. december sidste år og senest for nogle få dage siden den 11. januar i år.
Som ved alle operationer af denne art har det igen vist sig vanskeligt at sammensætte styrkerne. Det glæder mig at kunne informere Dem om, at den femte, dvs. den sidste, konference om sammensætningen af styrkerne var en succes, og EU har nu hele den nødvendige kapacitet til sin rådighed.
Beslutningen om startdatoen for missionen ventes vedtaget på mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) sidst på måneden, den 28. januar 2008. Den oprindelige operationelle kapacitet ventes at blive nået ved udgangen af januar eller i begyndelsen af februar. Den kommer til at bestå at specialenheder med nogle infanterienheder og et udvalg af tekniske, logistiske og lægelige ressourcer for at forberede en større indsættelse.
Den egentlige indsættelse af de fredsbevarende styrker ventes at finde sted i maj, inden regntiden begynder. I denne fase vil EUFOR-enhederne i Tchad bestå af 4.000 mand. Med hensyn til den seneste militære konflikt mellem oprørsstyrker og Tchads regeringsstyrker i det vestlige Tchad, beklager Rådet dybt oprørernes angreb, som førte til de nuværende kampe.
I afgørelserne fra den 10. december udtrykte Rådet sin dybe bekymring og opfordrede Tchads regering til at samarbejde med Sudan og Libyen om at skabe de nødvendige forudsætninger for at nå frem til en varig politisk løsning baseret på Sirta-fredsaftalen. Rådet opfordrede regeringerne i Tchad og Sudan til at opfylde de forpligtelser, de accepterede i Tripolitraktaten og navnlig til at indstille bistanden til troppebevægelser, der forårsager ustabilitet i denne region.
I lyset af, at oprørsstyrkerne ligeledes gennemfører deres aktioner fra Darfur, minder Rådet den sudanesiske regering om, at den har ansvar for at forhindre væbnede grupper i at krydse grænsen til Tchad. Rådet er klar over, at man kun kan opnå varige resultater gennem en politisk løsning, og det understreger derfor betydningen af en politisk aftale om konsolidering af den demokratiske proces i Tchad, som blev underskrevet den 13. august sidste år.
Colm Burke
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker slovenerne held og lykke med formandskabet i de kommende seks måneder og takker for svaret.
I forbindelse med Rådets beslutning i midten af september om at stille en EU-styrke til rådighed er jeg lidt bekymret over, at tidsplanen har fået lov til at skride. Jeg spekulerer på, om vi kan lære noget af det, nemlig at vi, før vi giver et tilsagn, har en operation klar, på grund af visse ting, der er sket efterfølgende.
Den anden del af mit spørgsmål drejer sig om humanitær bistand. Vi ydede humanitær bistand til Tchad i 2007. Vil vi øge bistandsniveauet i 2008 nu, hvor vi er direkte involverede i landet i de næste 12 måneder?
Liam Aylward
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker det slovenske formandskab held og lykke i løbet af de kommende seks måneder, og jeg håber også, at de EU-soldater, der tager på fredsbevarende mission i Tchad, får et sikkert og vellykket ophold. Jeg er meget stolt over at kunne sige, at denne mission ledes af ireren generalløjtnant Patrick Nash, og jeg ønsker også ham held og lykke.
Er Rådet enigt i, at EU's fredsbevarende missioner fortsat skal samarbejde fuldt ud med FN, og at indsættelsen af EU's fredsbevarende styrker først bør finde sted, når en FN-resolution støtter en sådan mission?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Først hr. Burkes spørgsmål. Det er bestemt endnu en lektie i den lange række af lektier, som måske især kan lære os én ting: Det er vigtigere at vedtage en principbeslutning end at sikre dens gennemførelse. Men ikke desto mindre havde vi held med den proces. Det tog et stykke tid, men jeg mener, at ikke bare aftalen, men også aftalen om selve gennemførelsen blev indgået på det rette tidspunkt.
Med hensyn til det andet spørgsmål vil jeg gerne sige, at det er et principielt spørgsmål, der naturligvis skal løses i henhold til folkeretten og FN's charter. Det er naturligvis korrekt, at fredsbevarende og fredsskabende operationer drejer sig om samarbejde under ledelse af FN. Dette betyder ikke, at EU ikke også er i stand til selv at træffe beslutninger om sine egne missioner af en anderledes karakter.
Bogusław Sonik
(PL) Hr. formand! Det er formentlig en sikker vurdering. Polen vil bidrage med 10 % af styrkerne i Tchad, altså ca. 400 soldater, hvorfor jeg gerne vil appellere til det slovenske formandskab om at gøre alt for, at missionen bliver succesfuld. Missionen skal være godt forberedt, meget veludstyret, og som vi ved, er det Frankrig, der har taget initiativ til missionen. Derfor anmoder jeg Slovenien, i rollen som formand for EU, om at være meget krævende over for Frankrig, der er leder af denne mission. Den skal udføres logistisk. Endnu en gang vil jeg gerne understrege, at Europa ikke må blive kompromitteret.
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Kun for at udtrykke taknemmelighed over for Polen og naturligvis også andre lande, der bidrager med styrker til denne vigtige operation.
Formanden

Om: Beskyttelse af EU-borgere i muslimske lande
I november sidste år blev en britisk lærer anklaget for at have fornærmet islam i sin undervisning i Sudan ved at give sin klasse med syvårige børn lov til at kalde en bamse Muhammed. Hvis hun dømmes skyldig, risikerer hun en straf på 40 piskeslag, en stor bøde eller en fængselsdom.
Hvad kan EU gøre for at yde bedre beskyttelse til uskyldige EU-borgere i muslimske lande, som befinder sig i forfærdelige situationer som denne?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Den sag, der henvises til i hr. Mitchells spørgsmål, er sagen med en kvinde med britisk statsborgerskab, som befandt sig i et tredjeland og var omfattet af det pågældende lands lovgivning. På grundlag af hendes statsborgerskab blev ovennævnte borger garanteret konsulærbeskyttelse af det land, hvor hun er statsborger. Som vi ved, blev den britiske statsborger i mellemtiden løsladt og vendte tilbage til Det Forenede Kongerige.
Det følger heraf, at sådanne sager løses gennem de bilaterale forbindelser mellem den pågældende medlemsstat og tredjelandet. Naturligvis kan der opstå sager, hvor supplerende politiske foranstaltninger er på deres plads, og hvor EU's repræsentanter bliver bedt om at gå ind i sager af denne art og løse sådanne bilaterale spørgsmål. I specifikke tilfælde kan det føre til officielle erklæringer og initiativer fra EU.
Jeg vil gerne gentage, at det i princippet, som i denne sag, er et spørgsmål, der normalt løses gennem forbindelserne mellem tredjelandet og den EU-medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! Jeg takker rådsformanden for svaret og ønsker ham held og lykke med formandskabet.
Rådsformanden er utvivlsomt klar over, at enhver borger i en EU-medlemsstat også er EU-borger. Jeg ville mene, at hvis en EU-borger besøgte en stat, hvor han eller hun kunne få en arm eller et ben skåret af, ville Unionen kunne se det forfærdelige i det. Ser Unionen ikke også det forfærdelige i, at nogle bliver behandlet på denne måde og muligvis bliver idømt 40 piskeslag og måske også får en fængselsdom?
Vil rådsformanden tage skridt til at sikre, at EU-borgere, der besøger disse områder, er opmærksomme på de kulturelle forskelle, og vil formandskabet også forsøge at sikre, at stater, som vi har forbindelser med, ved, at vi forventer af dem, at de behandler vores borgere bedre og ikke behandler dem på denne måde?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Tak for Deres tillægsspørgsmål, hr. Mitchell. Det er et spørgsmål om konsulærbeskyttelse af borgerne. Denne beskyttelse hører fortsat under medlemsstaterne, og det er op til medlemsstaterne at advare deres borgere, som rejser til tredjelande, om de farer og fælder, som de skal være opmærksomme på.
På den anden side har vi takket være solidaritetsprincippet allerede garanti for hjælp fra de andre medlemsstater, der har diplomatiske repræsentationer, dvs. konsulater, i et tredjeland, og som kan garantere konsulærbeskyttelse til statsborgere fra andre af EU's medlemsstater, der ikke har deres eget konsulat i det pågældende land. Jeg mener, at det er en vigtig fordel ved vores Union.
Jeg har allerede sagt, at hvis det er nødvendigt, er det bestemt meget sandsynligt, særdeles sandsynligt, at Unionen også vil engagere sig i at løse sager som den nævnte. Heldigvis var det ikke nødvendigt i dette tilfælde, og sagen blev løst mellem de to lande, hvilket vi er glade for.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand for Rådet! De påpegede med rette, at bilaterale kontakter kan bidrage til at løse sådanne problemer. Rådet har imidlertid sammen med formanden for Parlamentet og kommissionsformanden underskrevet EU's charter om grundlæggende rettigheder. Her taler vi om menneskets værdighed og om forbud mod menneskeuværdig og grusom straf. Er det derfor ikke også Rådets opgave at stille dette krav på EU's vegne i hele verden?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg gentager, at det stadig er en pligt, der påhviler medlemsstaterne, som har mulighed for at yde konsulærbeskyttelse. Men det er klart, at EU udgør en ramme, hvor medlemsstaterne - og jeg vil nævne solidaritetsprincippet igen - hjælper hinanden på dette område på grundlag af solidaritetsprincippet.
Under alle omstændigheder vil Rådet, og det samme gælder utvivlsomt de øvrige institutioner, ikke tøve med at gøre alt, hvad de kan på deres niveau, hvis behovet skulle opstå. Det udelukker med andre ord ikke, at denne beskyttelse i øjeblikket ydes af medlemsstaterne, og det udelukker ikke, at en enkelt institution i EU træffer supplerende foranstaltninger.
Sagen fra hr. Mitchells spørgsmål viser blot, at sagen blev løst mellem de to lande, selv om dette ikke betyder, at den ikke ville være blevet løst på et højere, endda europæisk, niveau, hvis der havde været behov for det.
Formanden

Om: Biodiversitet og klimaændringer
Ifølge IPCC's fjerde evalueringsrapport forventes mange økosystemers genopretningsevne i løbet af dette århundrede at blive overgået af en hidtil uset kombination af klimaændringer og andre globale processer (f.eks. spredning af smitsomme sygdomme). IPCC vurderer, at omkring 60 % af de evaluerede økosystemer på nuværende tidspunkt udnyttes på en ikkebæredygtig måde og i stigende grad viser tegn på nedbrydning. Dette alene vil sandsynligvis medføre omfattende tab af biodiversitet.
På EU-niveau minder Kommissionens grønbog om tilpasning til klimaændringerne os om, at "ca. 20-30 % af de hidtil undersøgte plante- og dyrearter kan ventes at blive truet med udryddelse, hvis den globale gennemsnitstemperatur stiger over 1,5-2,5° C".
Hvilke konkrete foranstaltninger agter det slovenske formandskab at træffe for at opprioritere Göteborg-målsætningen om at standse tabet af biodiversitet senest i 2010? Og for at bekæmpe det omfattende tab af biodiversitet forårsaget af klimaændringer og andre globale processer?
Lenarčič Janez
Hr. formand! Jeg er overbevist om, at fru Doyle er klar over, at EU har til hensigt at bidrage til et ambitiøst resultat af den niende konference for underskriverne af biodiversitetskonventionen. Den finder sted i Bonn i maj 2008, dvs. under det slovenske formandskab.
Bevarelsen af biodiversitet står højt på dagsordenen for vores formandskab. Rådet havde allerede understreget, at det hastede med en vedvarende og engageret indsats på alle niveauer for at nå målet om en mærkbar nedsættelse af tempoet for tabet af biodiversitet inden 2010 og samtidig at nå det mål, som fru Doyle nævner i sit spørgsmål, og som EU fastsatte på Det Europæiske Råds møde i Göteborg.
Desuden indfører medlemsstaterne konkrete foranstaltninger for gennemførelsen af handlingsplanen for at reducere tabet af biodiversitet inden 2010 og fremover. Planen giver mulighed for foranstaltninger vedrørende biodiversitet og klimaforandringer inden for EU og på globalt plan.
I sine bestræbelser for at reducere takten i tabet af biodiversitet inden 2010 understreger formandskabet behovet for synergi mellem politikker og aktiviteter vedrørende klimaforandringer og biodiversitet, navnlig med hensyn til biodiversitet i ferskvand og havmiljøet samt biodiversitet i skove.
Disse mål er sammen med andre mål for bevarelsen af biodiversitet indskrevet i erklæringen med titlen "nedtælling til 2010". Der vil blive afholdt møder i Rådets arbejdsgrupper under det slovenske formandskab. Et for eksperter i skovbrug, klimaforandringer og biodiversitet og et for eksperter i internationale havpolitikker, fiskeri og biodiversitet.
På det uformelle møde for miljøministrene i Slovenien i april vil biodiversiteten i skove også blive fremstillet som en udfordring og en mulighed for at udarbejde foranstaltninger til afbødning af klimaforandringer og for at tilpasse sig til den på europæisk plan. Det slovenske formandskab vil ligeledes bestræbe sig på at forbedre samarbejdet og gennemførelsen af de hensigtsmæssige beslutninger om forskellige miljøaftaler på nationalt og regionalt niveau.
Kommissionen ændrede sin meddelelse "Stop for tab af biodiversitet inden 2010 - og fremover", fordi man ønskede at medtage den private sektor i partnerskaber for bevarelse af biodiversitet. For nylig i november 2007 blev der afholdt en konference på højt niveau i Lissabon, hvor man drøftede økonomi og biodiversitet inden for disse rammer. Resultatet af denne konference, som omfattede Lissabonrapporten om økonomi og biodiversitet, vil blive drøftet på ovennævnte niende konference for de underskrivende lande, der finder sted i Tyskland under det slovenske formandskab. Den vil også blive drøftet på den femte verdenskongres for den internationale alliance for bevarelse af natur og naturressourcer, der finder sted i Barcelona under det franske formandskab.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Tak, hr. rådsformand, og held og lykke med formandskabet.
Det er nedtællingen til 2010, der bekymrer mig. Der er masser af snak, men ingen handling på dette område, og det er det rene bedrag, når vi siger, at vi faktisk vil vise, at der er sket nogle ændringer eller har været nogle konkrete virkninger i 2010. Jeg går ind for synergier mellem forskellige politikker, men beskyttelse af biodiversitet kan bidrage til at begrænse atmosfæriske drivhusgaskoncentrationer, fordi skove, tørveområder og andre menneskeskabte økosystemer og habitater oplagrer CO2.
Mener De, at det kræver de bedst mulige data at overvåge ændringer? Vi har brug for bedre oplysninger om alle de virkninger, som klimaændringerne har på Europas biodiversitet. Hvis vi gør fremskridt hen imod 2010, må vi forbedre de indikatorer og mål, vi anvender, for at vide helt nøjagtigt, hvor alvorlig situationen er.
Janez Lenarčič
Fru Doyle, tak for Deres supplerende bemærkning. Jeg er helt enig i, at vi skal have de bedst mulige indikatorer for at fastslå status for biodiversiteten. Formandskabet vil tage hensyn til Deres bemærkning om behovet for at overveje nødvendigheden for at forbedre disse indikatorer og vil overveje det.
2010 er meget tæt på: Vi har mindre end to år. De har ret i, at på et område som biodiversitet er det vanskeligt at forestille sig, navnlig efter en periode, som tilsyneladende ikke er blevet udnyttet fuldt ud, at den korte periode, der er tilbage, er nok til at nå målet, nemlig at bremse tabet af biodiversitet.
Det betyder imidlertid ikke, at det er umuligt. Vi vil gøre vores bedste. Slovenien er et af de lande, hvor biodiversitet er af kolossal betydning, fordi graden af biodiversitet i vores land fortsat er meget høj; dette er velkendt, om ikke andet på grund af vores bjørne, som vi eksporterer til store dele af Europa.
De kan kort sagt forlade Dem på, at det slovenske formandskab vil gøre sit yderste for at nå målet, selv om der kun er ganske kort tid tilbage.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg vil bede Rådet om at kommentere det faktum, at Kommissionen nu reviderer målene for biobrændstoffer, for det, som vi troede ville være godt for klimaændringerne, har nu vist sig at have utilsigtede følger for den globale fødevaresikkerhed og bestemt også for biodiversiteten.
Er en af vanskelighederne ved at håndtere klimaændringerne for os mennesker ikke, at vi måske tager fejl?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Dette er måske beviset for, at vi ikke var tilstrækkeligt opmærksomme på nogle spørgsmål tidligere. Det er klart, at den fuldstændig ukontrollerede og ubegrænsede produktion af biobrændsel skal have mulige negative konsekvenser for miljø, biodiversitet, fødevarepriser osv.
Jeg finder det passende også at vie dette aspekt særlig opmærksomhed. Vi bør med andre ord tilskynde til fremstilling og forbrug af biobrændsel for at mindske snarere end at forøge belastningen på miljøet. Jeg mener, at det bør være en vigtig rettesnor for Unionen i dens politikker for tilskyndelse af brugen af biobrændsel.
Formanden

Om: Ud over BNP
Kan Rådet angive, hvordan det agter at behandle Kommissionens forslag om at bevæge sig ud over BNP som indikator for regional samhørighed, og kan det oplyse, om det har fundet frem til nogen endegyldig målestok, der fremover kan inddrages for at give et mere nøjagtigt billede af en regions ydeevne?
Fru McGuinness overtager dette spørgsmål, der oprindeligt blev stillet af Jim Higgins.
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Jeg vil gerne undskylde over for hr. Higgins og fru McGuinness for mit svar, som ikke kan ikke blive andet end meget kort, fordi Rådet kun kan drøfte disse emner på grundlag af et forslag fra Kommissionen.
Kommissionen har ikke fremsat et sådant forslag, og der er heller ikke fremsat noget forslag om regionale samhørighedsindikatorer. Så indtil der kommer et sådant forslag, kan Rådet ikke diskutere det og tage stilling til andre regionale samhørighedsindikatorer.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg undskylder på vegne af hr. Higgins, som er utilpas i aften og ikke kan være til stede. Jeg takker Dem for det korte svar. Jeg antager, at dette vil være knyttet sammen med planer om også at omdefinere dårligt stillede områder i medlemsstaterne. Må jeg foreslå, at De, når De har oplysninger om nogle af indikatorerne, viderebringer dem til hr. Higgins?
Janez Lenarčič
formand for Rådet. - (SL) Hr. formand! Jeg skal forsøge. Tak. Jeg gentager, at det hovedsagelig afhænger af Kommissionen og måske, måske, men også kun måske, bliver der mulighed, men ikke nødvendigvis, for at kigge på indikatorerne samt revisionen af samhørighedspolitikken, som det slovenske formandskab er ved at planlægge i øjeblikket. Det afhænger af Kommissionen og ikke af Rådet. Naturligvis vil vi gerne vide, hvad Kommissionen vil bidrage med i diskussionen om samhørighedspolitikken, som er en af de vigtigste opgaver for vores formandskab.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! Europa-Parlamentet respekterer også Kommissionens initiativret, ligesom Rådet netop gav udtryk for. Men vi fortæller altid Kommissionen, hvad der er særlig vigtigt for os. Kriterier som arbejdsløshed eller øget udvandring ville nok være emner, som kunne blive taget op i denne forbindelse. Da De nu i det foregående spørgsmål talte om de brune bjørne i Slovenien, takker jeg som beboer i Steiermark for denne eksport og håber, at den åbne Schengengrænse vil føre til endnu større indvandring.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! For at give et mere nøjagtigt billede af en regions ydeevne må man sætte spørgsmålstegn ved, om BNP er den rigtige målestok for ydeevne. Har De overvejet, eller vil De overveje (da De kun har haft posten i en uge) målinger i BNP i forhold til målinger i BNI? Den store vanskelighed består på nuværende tidspunkt i, at vi ikke måler ensartede størrelser, så det er meget vanskeligt at måle ydeevne på tværs af forskellige regioner - og på tværs af forskellige lande, det er ikke bare på tværs af regioner - fordi grundlagene eller indikatorerne ikke er standardiserede på nuværende tidspunkt.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Det vil være meget vanskeligt for mig at tale på Kommissionens vegne, og det har jeg ikke til hensigt, for den opgave vil jeg ikke kunne løfte. Men det lader til, at Kommissionen, i det mindste i øjeblikket, endnu ikke har fundet en bedre indikator end BNP. Jeg tror, at hvis Kommissionen havde fundet en bedre indikator, ville den have foreslået den. Jeg vil gerne gentage min tidligere bemærkning om, at samhørighedspolitikken også giver anledning til at behandle Deres spørgsmål. Der bliver endnu flere muligheder, når den fuldstændige reform af EU's budget diskuteres, hvilket jo skal ske på grundlag af den samlede analyse, som Kommissionen selv skal foretage i 2008 og 2009.
Formanden

Om: Undersøgelse af børnehjem i Bulgarien
BBC udsendte for nylig en dokumentarfilm med titlen "Bulgariens forladte børn", som beskrev de chokerende forhold, som børn i et børnehjem i Mogilino i Bulgarien lever under. Producenten af programmet har offentligt udtalt, at dette børnehjem ikke er det værste i Bulgarien. Man har den opfattelse, at selv om der tydeligvis eksisterer et problem med hensyn til institutionel pleje af børn og unge med handicap, ser det ikke ud til, at det er blevet effektivt behandlet.
Eftersom EU har tilsluttet sig EU's charter om grundlæggende rettigheder, og eftersom vi lige er blevet færdige med det europæiske år for lige muligheder for alle, kan Rådet da fremsætte en udtalelse om dette meget følsomme spørgsmål?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Rådet har ikke lagt sig fast på en holdning i den sag, som fru McGuinness nævnte. Men det er mig en fornøjelse at kunne fortælle, at Rådet den 5. december 2007 vedtog en resolution om at fortsætte med det europæiske år for lige muligheder. Det var 2007, dvs. sidste år, som ifølge denne beslutning, dvs. denne resolution, ikke bliver en etårig begivenhed, men vil fortsætte.
I denne resolution opfordres medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke deres indsats for at forhindre diskrimination på grund af handicap eller af andre grunde, at styrke kampen mod diskrimination af denne art, at medtage spørgsmålet om handicap i alle relevante politikker og at fortsætte processen med færdiggørelse, underskrivelse og ratificering af FN's konvention om handicappedes rettigheder. Med denne resolution opfordrer Rådet ligeledes medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde om de fælles udfordringer og søge en løsning inden for rammerne af gennemførelsen af denne konvention, dvs. FN-konventionen.
Tillad mig at understrege her, at Rådet og Europa-Parlamentet for nylig modtog en rapport fra Kommissionen om handicappedes status i EU, som omfattede den europæiske handlingsplan for 2008 og 2009. Det slovenske formandskab er af den mening, at dette dokument vil udgøre værdifulde retningslinjer for de videre bestræbelser på at få gennemført handicappedes rettigheder, navnlig for handicappede børn. Rådet er stadig i færd med at gennemgå dette forslag fra Kommissionen.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg takker for Deres diplomatiske svar, hr. rådsformand. Jeg håber, at De har forståelse for, at jeg ikke er lige så diplomatisk, for jeg mener ikke, at De forstår omfanget af den vrede og opstandelse, der opstod i især Det Forenede Kongerige og Irland, da denne dokumentarfilm blev vist.
Jeg tror - og det siger jeg med beklagelse - at Rådet ville have haft en holdning til det, hvis det havde drejet sig om dyrevelfærd. Vi taler om børn, som ikke har nogen indflydelse. Jeg mener virkelig, at medlemsstaterne og EU's borgere opfatter det negativt, at EU er så længe om at reagere på sager som denne.
Jeg mener, at det ville være dejligt, og at borgerne ville reagere meget positivt, hvis vi handlede hurtigere, for dette er en utilgivelig historie. Billederne talte for sig selv.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg kan ikke og ønsker ikke at gå ind på indholdet i denne sag, som De, med fuld ret, har stærke meninger om. Men jeg vil gerne understrege, at det efter Rådets mening er vigtig at respektere og tage hensyn til kompetencefordelingen mellem Unionen og medlemsstaterne. Inden for disse rammer kan jeg kun udtale mig som repræsentant for Rådet - og her er jeg ikke diplomatisk, men taler inden for grænserne for min egen og Rådets kompetencer og naturligvis i respekt for bevægelserne inden for disse rammer.
Jim Allister
(EN) Hr. formand! Jeg er også skuffet over Deres svar, hr. rådsformand.
Da Bulgarien blev vurderet med henblik på tiltrædelse, var behandlingen af mennesker i institutioner et brændende spørgsmål. Men den fejl, der blev begået, var, at dette spørgsmål af mystiske årsager ikke indgik i evalueringskriterierne, da vi fastsatte dem i december 2006 og så tilbage på, hvordan Bulgarien havde opfyldt sine forpligtelser.
Hvordan kan det være? Og kan det genindføres nu? Hvis det ikke kan det, hvilke andre skridt har De en realistisk mulighed for at tage, så Rådet og Fællesskabet med god grund kan undersøge de åbenbare forsømmelser, der plager denne sektor?
Elizabeth Lynne
(EN) Hr. formand! Taleren har fuldstændig ret. Jeg synes heller ikke, at Rådets svar var tilfredsstillende. Før tiltrædelsen opfordrede vi alle de stater, der ønskede optagelse i EU, til at overholde EU's bestemmelser. Jeg ved, at Bulgarien har undertegnet FN's konvention om handicappedes rettigheder, men det har ikke ratificeret den. Kan De lægge pres på de lande, der ikke har ratificeret den konvention, så de gør det? Jeg ved, at de bulgarske myndigheder forsøger at løse dette problem, men vi må vedblive med at lægge pres på dem.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg vil gerne gentage, at det ikke ligger inden for Rådets kompetence, og Rådet har heller ikke for vane at indtage en holdning til individuelle tv-programmer eller kommentarer til disse. Dette mindsker på ingen måde det kolossale problem, De taler om.
Men personligt ser jeg løsningen ligge i det, De sagde i Deres spørgsmål, dvs. i ratificeringen af FN's konvention om handicappedes rettigheder. Det er netop grunden til, at jeg i mit oprindelige svar nævnte den resolution, som Rådet vedtog i december 2007, hvor medlemsstaternes opfordres til at ratificere denne konvention.
Formanden

Om: Dato for indledning af forhandlinger med Makedonien
Ser Rådet nogen mulighed for endnu i år, altså under slovensk og fransk formandskab, at anføre en dato for indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Makedonien?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg ved det stadig ikke; nogle gange tænder den selv, og nogle gange gør den ikke. Jeg undskylder for disse udfald.
Naturligvis kan Rådet ikke udelukke den mulighed, som hr. Posselt nævnte i sit spørgsmål, og det gør vi heller ikke.
Som vi ved, besluttede Det Europæiske Råd i december at tildele Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien status som kandidatland. I henhold til Rådets afgørelser af 12. december 2005, dvs. nogle få dage inden mødet i Det Europæiske Råd, skulle landet gennemføre stabiliserings- og associeringsaftalen fuldt ud. Kommissionen har forberedt statusrapporterne på dette grundlag, og 2006- og 2007-rapporterne indeholder ingen anbefalinger om at indlede tiltrædelsesforhandlinger ud fra den argumentation, at de relevante foranstaltninger endnu ikke er gennemført.
I 2008 forventer formandskabet, at ledelsen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, fra hele det politiske spektrum, går sammen om at intensivere indsatsen for at nå frem til resultater på alle de forskellige områder, hvor der er behov for fremskridt og i lyset af begivenhederne i landet, navnlig de fremskridt, der er sket inden for den seneste måned, vil jeg forvente, at det i år bliver muligt at komme et skridt nærmere beslutningen om en dato for indledningen af tiltrædelsesforhandlinger.
Det slovenske formandskab er meget opsat på det, meget opsat på disse fremskridt, men det afhænger af landet selv og på dets held med at gennemføre foranstaltningerne samt fremskridtene med reformerne.
Bernd Posselt
- (DE) Mange tak for det gode svar. Jeg vil undtagelsesvis komme med en personlig indledning. I 1991, da Slovenien blev uafhængigt, var jeg med til at fejre uafhængigheden i Ljubljana - som den eneste EU-borger, tror jeg. Under krigen i Ljubljana, som gudskelov blev kort, og senere var jeg Parlamentets ordfører for associeringsaftalen.
Jeg vil bare gerne sige, at dagen i dag for mig er en historisk dag. Jeg er meget lykkelig. Undskyld denne personlige indledning.
Nu kommer til gengæld et meget kort spørgsmål. Mener De, at navnespørgsmålet mellem Makedonien og Grækenland er et bilateralt spørgsmål, og kan et bilateralt spørgsmål få indflydelse på tiltrædelsesforhandlingerne?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg vil gerne takke hr. Posselt for hans støtte siden vores uafhængighed. Slovenien er rent faktisk kommet en lang vej, som formanden for Det Europæiske Råd sagde i formiddags.
Med hensyn til Deres spørgsmål er det grundlæggende et bilateralt spørgsmål om navnet. Men vi ved alle, at hvis dette i bund og grund bilaterale spørgsmål skal løses, findes der en mekanisme under FN's ledelse, der består af en særlig repræsentant, hr. Nimec, der er engageret i at mægle mellem de to sider for at nå frem til en løsning.
Slovenien, dvs. det slovenske formandskab, støtter disse bestræbelser og forventer, at begge sider samarbejder konstruktivt i denne proces, indtil man finder en løsning. I mellemtiden mener vi, at dette spørgsmål ikke bør påvirke, og slet ikke hindre, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens mulighed for at komme med i internationale organisationer.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Jeg har et spørgsmål til det slovenske formandskab. Jeg ved, at det støtter synspunktet om, at langsigtet fred og stabilitet i Sydøsteuropa og på Balkan skal prioriteres, og økonomisk udvikling går jo hånd i hånd med det, men hvad angår det tidspunkt, hvor der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger med Makedonien - bortset fra spørgsmålet om navnet (selv om det er vigtigt) - hvordan mener det slovenske formandskab, at Makedonien ligger sammenlignet med andre lande i det samme område? Vi vil have dem alle sammen med i EU, men nogle vil være mere klar end andre. Hvordan vurderer De Makedoniens chancer for hurtig tiltrædelse?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Mange tak for Deres tillægsspørgsmål, fru Doyle. Det slovenske formandskab klassificerer landene på Vestbalkan ud fra, hvilket trin de er nået til. I dette tilfælde er Den Tidligere Jugoslaviske Republik det land i regionen, der er nået længst, fordi det er det eneste land, der har fået status af kandidatland. Kroatien er udelukket, fordi det under alle omstændigheder bør være i en anden kategori, nemlig i udvidelseskategorien, fordi landet allerede forhandler om medlemskab.
Jeg gentager, at vi under vores formandskab ønsker, at alle landene, herunder det, vi taler om nu, gør fremskridt på deres rejse mod medlemskab af EU, hvilket ikke vil ske snart, dvs. om et år eller to, men vil kræve mere tid og en større indsats. Det slovenske formandskab har placeret dette spørgsmål blandt sine højst prioriterede spørgsmål.
Men det er vigtigt at fastholde det europæiske perspektiv for disse lande samt deres fremskridt mod dette mål. Jeg gentager, at vi som formandskab vil være glade, hvis fremskridtene kan fortsætte under vores formandskab. Jeg vil gerne gentage, at disse fremskridt i høj grad afhænger af landene i regionen.
Nikolaos Vakalis
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne rose repræsentanten for det slovenske formandskab for hans meget omhyggelige svar og i egenskab af græsk medlem sige, at vi har en særlig interesse i, at hele Vestbalkan kommer ind i EU så snart som muligt. Problemet skal imidlertid løses. Jeg vil desuden sige, at Grækenland har vist sin gode vilje og dagligt viser den i drøftelserne af et kompromisnavn. Ud fra denne betragtning vil jeg sige, at man bør tage hensyn til en medlemsstats synspunkt, der viser sine gode intentioner i denne henseende.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Tak for Deres bemærkning. Rådsformanden nævnte i formiddags det græske formandskabs vigtige resultat i 2003, da Thessalonikidagsordenen for Vestbalkan blev vedtaget. Denne Thessalonikidagsorden udgør fortsat grundlaget for det slovenske formandskabs bestræbelser på at integrere Vestbalkan. Derfor sætter vi især vores lid til græsk støtte i disse bestræbelser vedrørende landene på Vestbalkan.
Formanden
Spørgsmål nr. 12 er trukket tilbage.
Om: Nedsættelse af momssatsen for energivenlige teknologier og produkter
Er Rådet enigt i, at fællesskabslovgivningen om moms skal tilpasses, så det bliver tilladt at bruge en lavere momssats for både teknologier og applikationer baseret på vedvarende energikilder og energieffektivitet ud over, hvad der i dag er fastlagt for strøm- og naturgasforbruget? Findes der en tidsplan for, hvornår der skal træffes afgørelser herom? Hvilke skridt kan Rådet forventes at tage i dette spørgsmål, og hvornår?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Som vi ved, vedtog Rådet på sit møde den 4. december 2007 en beslutning om at afholde en diskussion om de økonomiske virkninger af reducerede satser og om, hvorvidt de reducerede momssatser er et egnet værktøj til at nå målene for sektorpolitikkerne. Man blev enige om, at dette spørgsmål skulle drøftes igen på et tidspunkt i løbet af 2008, ikke nødvendigvis i årets første halvdel.
I øjeblikket leder det slovenske formandskab med lys og lygte efter den mest effektive metode til at fortsætte diskussionen om momssatserne, som ikke er ens. Som vi ved fra Kommissionens rapport startede denne diskussion under det portugisiske formandskab. I denne tænkepause, som jeg håber bliver så kort som mulig, kan vi ikke give hr. Vakalis et mere præcist svar. Men jeg vil gerne understrege, at dette er et vigtigt spørgsmål, som formandskabet vil løse med den nødvendige opmærksomhed.
Nikolaos Vakalis
(EL) Hr. formand! Jeg er meget tilfreds med svaret og vil blot benytte lejligheden til at komplimentere det slovenske formandskab for dets vellykkede start og ønske held og lykke fremover.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.30 og genoptaget kl. 21.00)
