Stemmeforklaringer
Mundtlige stemmeforklaringer
Christopher Heaton-Harris
(EN) Fru formand! Jeg afholdt mig vedrørende dette særlige spørgsmål, fordi jeg tror, Kommissionen har for meget at gøre og virkelig ikke har brug for at revurdere, hvor den politisk er på vej hen. Den bør tale meget mere om deregulering, ikke om hvordan vi kan komme videre med en fælles indvandringspolitik.
Mange små virksomheder i den region, jeg repræsenterer, vil gerne se færre regler fra dette sted. Faktisk er der mange mennesker, der gerne vil have, at de regler, der stammer herfra, bliver bedre gennemført i hele EU.
Endelig er der mange i min region, der udtrykker bekymring for, at Kommissionen ikke gør, hvad den skal. F.eks. er Kommissionen nok i øjeblikket i gang med at skrinlægge overtrædelsessager mod forskellige medlemsstater vedrørende spil, så man kunne gemme det for offentligheden i et par år. Det er noget, Kommissionen burde gå videre med nu.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Kommissionens prioriteter for 2009 er øget beskæftigelse, klimaændringer, og et bæredygtigt Europa. Beskæftigelsen i EU kræver i særlig grad vores opmærksomhed.
Amsterdamtraktaten blev vedtaget i november 1997 under topmødet i Luxembourg. Det skabte basis for formulering af en europæisk beskæftigelsesstrategi. På grund af arbejdsløshedsproblemet i medlemsstaterne, hvor 17 millioner mennesker var uden arbejde på det tidspunkt, blev dette spørgsmål prioriteret. Ni år senere, i 2006, i den udvidede Union, var 64,3 % af folk i den arbejdsduelige alder i beskæftigelse. Danmark havde den højeste beskæftigelse, Polen den laveste. 7,9 % arbejdsføre i alt var arbejdsløse. Til sammenligning var arbejdsløsheden i USA på 4,6 %. I det sidste år har 24 af medlemsstaterne kunnet notere et fald i arbejdsløsheden og tre har rapporteret en forøgelse. Det største fald er sket i Polen, Bulgarien og Letland, og den største vækst i arbejdsløsheden i Estland.
Fru Haugs betænkning viser, hvor vigtig en rolle medlemsstaterne spiller i EU's beskæftigelsespolitik.
Kathy Sinnott
(EN) Fru formand! I denne afstemning og også i afstemningen om Golf-olien fandt jeg igen, at jeg blev tvunget til at afholde mig eller stemme imod, simpelthen fordi afstemningen allerede foregriber Lissabontraktaten.
Jeg finder det meget anmassende og respektløst over for parlamenter, der endnu ikke har ratificeret aftalen, og i særdeleshed over for den irske befolkning, der stadig skal til afstemning.
Jeg vil opfordre Parlamentet og dem, der skriver disse beslutningsforslag, til at afholde sig fra i deres hastværk at tage en traktat for givet, der måske ikke bliver ratificeret. Af hensyn til demokratiet bør de afholde sig herfra.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Jeg støtter fuldt ud det vedtagne beslutningsforslag af hr. Salafranca Sánchez-Neyra og andre. Der er dem, der taler, og så er der dem, der handler.
Europa bør styrke sine forbindelser med Latinamerika. Vi vil få fordel af dette forhold i de kommende generationer, noget vi ikke kan sige om Galileo-projektet.
Trods alt - og det påpeges i beslutningsforslaget - har partnerskabet mellem Europa og Latinamerika en samlet befolkning på mere end en milliard, der udgør mere end en tredjedel af FN's medlemsstater og tegner sig for mere end en fjerdedel af verdenshandelen.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Fru formand! Det formål, som WTO blev skabt for at nå, var at skabe fri og multilateral handel. Man erkendte, at et åbent marked baseret på principper om venskab og ærlighed er nøglen til stabil økonomisk vækst og reduktion af fattigdommen i verden.
Men for mange mennesker er WTO stadig noget af en gåde. Det skyldes manglen på gennemskuelighed i dens aktiviteter, og at upassende informationer offentliggøres. De nuværende reducerede G4- og G6-arbejdsgrupper ses ofte som møder for repræsentanterne for store lande, der påtvinger eller ønsker at påtvinge andre lande deres vilje.
Et andet problem er manglen på teknisk og juridisk bistand fra WTO til de mindre udviklede lande, som ikke høster nogen økonomiske fordele af den øgede liberalisering af markedet.
Lande som Indien, Kina og Brasilien bliver behandlet som udviklingslande, og som resultat heraf kan de drage fordel af mere fordelagtige betingelser og forskellige forpligtelser. Jeg tror, det er en fejl i WTO's politik. WTO tager ikke hensyn til det massive potentiale, disse lande har, og til deres ressourcer. Landene udnytter dette forhold og benytter ofte dumping i deres handelspolitik, hvilket er skadeligt for andre lande. Der bør være en klarere skelnen mellem udviklingslandene, så der tages hensyn til faktorer såsom økonomisk styrke, økonomisk udvikling, væksten i bruttonationalproduktet og i eksporten.
Syed Kamall
(EN) Fru formand! Vi er alle enige om behovet for reformer af WTO. Men den bedste reform for WTO ville være med hensyn til de forhandlende parters holdninger, herunder EU's.
Jeg opfordrer mine kolleger til at støtte den generelle tværpolitiske kampagne for reel handel, som jeg sammen med Abdi Abdirahim Haithar fra Østafrikas lovgivende forsamling er formand for. Vi efterlyser fem ting. Lad os afskaffe landbrugssubsidierne, lad os afskaffe landbrugstolden, lad os liberalisere oprindelsesreglerne, lad os lægge mere vægt på bistand for handel, på ting som infrastruktur snarere end direkte budgetmæssig støtte til korrupte regeringer. Og lad os tilskynde lavindkomstlande til at fjerne barriererne mellem hinanden, så de kan generere velstand. Iværksættere kan skabe velstand - så de kan tage del i det generelle handelssystem i verden.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Europæerne påskønner naturen. Eurobarometerundersøgelser viser, at over 70 % af befolkningen ønsker, at beslutningstagerne skal lægge samme vægt på miljøpolitik, som de gør på økonomiske og sociale spørgsmål.
Der foregår klimaændringer. I de sidste 100 år er gennemsnitstemperaturen i Europa steget med 0,095 °C og i næste århundrede kunne den stige med to grader eller endog seks grader. Det er OECD's vurdering, at 6,4 % af dødsfald og sygdomme blandt børn i Europa skyldes forurening af miljøet.
Den Europæiske Union kan nå sine mål vedrørende reduktion af forureningen som formuleret i Kyotoprotokollen ...
(Formanden afbrød taleren)
Formanden
Undskyld, men De taler for hurtigt for tolkene.
Bernard Wojciechowski
(PL) ... via indførelse af retningslinjer for emissionshandel i EU-lande, såvel som andre instrumenter, herunder det europæiske program for bekæmpelse af klimaændringer. Jeg tror, at fru Ferreiras betænkning yderligere vil tilskynde medlemsstaterne til at gøre noget med hensyn til miljøbeskyttelse.
Christofer Fjellner
(SV) Fru formand! Jeg vil gerne give udtryk for min utilfredshed med, at vi ikke har fået mulighed for at stemme mod forslaget om personlige CO2-kort, med andre ord personlige kort, hvor vi forventes at måle enkeltpersoners bidrag til drivhuseffekten. Det er simpelthen forkert. Det går imod menneskelig foretagsomhed og udvikling og sender yderst mærkelige signaler; lad være at ånde, lad være at motionere, lad i særdeleshed være med at stønne, og for Guds skyld, prut ikke!
Hvilke sanktioner skal der være for dem, der udleder for meget kuldioxid eller bidrager for meget til drivhuseffekten? Bør de have forbud mod overhovedet at ånde? Nej, den slags idiotiske idéer underminerer vores troværdighed og flytter fokus fra de korrekte, effektive foranstaltninger, nemlig emissionshandel, "forureneren betaler"princippet, og andre metoder, der faktisk virker.
Jeg er overrasket over, at ikke flere har protesteret mod dette forslag, og at det synes at være gået igennem uden at være blevet bemærket. Jeg er meget ked af det, hvis dette indlæg har ført til, at jeg har udledt mere kuldioxid end jeg faktisk har ret til. Det er jeg ked af.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru formand! Jeg stemte for beslutningen om internationale regnskabsstandarder (IFSR). IFRS gør det lettere at sammenligne regnskaber fra virksomheder, der arbejder i den samme eller endog i forskellige sektorer. Jeg mener, at EU bør undersøge, om man kan få nogen fordele af indførelsen af IFRS i små og mellemstore virksomheder, og hvis det er tilfældet, hvilke fordele.
Skriftlige stemmeforklaringer
Giles Chichester  
De britiske konservative støtter, at beslutningen lægger vægt på bedre regulering, på at reducere administrative byrder, på at forny indsatsen for at opfylde Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse og på fortsatte fremskridt mod at understøtte det indre marked. Vi støttede også henvisningerne til uafhængige konsekvensanalyser i forhold til lovgivning, hvilket længe har været konservative medlemmer af Parlamentets politik.
Vi kan imidlertid bl.a. ikke støtte henvisningerne til en fælles immigrationspolitik eller en fælles asylpolitik, tiltag til at reducere medlemsstaternes frihed til at handle inden for retlige og indre anliggender, skabelsen af en "EU-udenrigstjeneste" og andre tiltag i retning af en forsvarskapacitet.
Af disse grunde undlod vi at stemme ved den endelige afstemning.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
skriftlig. - (SV) Beslutningsforslaget indeholder en række vage punkter. Vi går ind for udvikling af et indre marked, men at sige, at EU beklager manglen på konkret harmonisering på dette område kan fortolkes på mange måder. En af dem er, at der bør indføres flere fuldt harmoniserede og detaljerede regler, og det støtter vi ikke.
Da beslutningsforslaget også afviser alle forsøg på at gen-nationalisere samhørighedspolitikken og støtter en fælles indvandringspolitik og udvikling af en fælles politik omkring NATO, har vi valgt at stemme nej til det fælles beslutningsforslag.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) I et EU, der er karakteriseret ved en forværring af de sociale og økonomiske betingelser for dets arbejdstagere og befolkningen som helhed, og hvor koncentration af velstand samt ulighed og fattigdom stadig vokser, er det betydningsfuldt, at hverken Kommissionen eller flertallet i Parlamentet prioriterer kampen mod denne uacceptable situation særlig højt. Desuden kan det ikke være anderledes, når det netop er målet med EU's politikker at fremme denne situation.
Ved at prioritere således søger man at udvide den neoliberale politik og fokuserer på flere foranstaltninger til fremme af den totale gennemførelse af det indre marked (dvs. liberalisering af markedet for tjenesteydelser, varer og arbejdskraft med gennemførelse af flexicurity) og international handel på linje med fremskyndelsen af den føderalistiske og militære dagsorden, der indbefatter en revision af dens egen og NATO's strategi, og på basis af den ikkeratificerede (!) Lissabontraktat.
Endelig bliver vi i et år, hvor der skal holdes valg til Parlamentet, opfordret og tilskyndet til at styrke EU-propagandaen og mystificeringen af Unionens politikker. De, der går ind for at indtage denne holdning, har forkastet det ændringsforslag, der blev stillet af vores gruppe, der undsiger Domstolens kendelser, som legitimerer løndumpning og begrænser fagforeningernes rettigheder.
Małgorzata Handzlik  
skriftlig. - (PL) Europa-Parlamentets beslutning om den årlige politiske strategi for 2009 henviste positivt til mange punkter i Kommissionens dokument. Det er særlig vigtigt at understrege den gensidige afhængighed mellem økonomiske fremskridt, sociale fremskridt og miljøbeskyttelse, der alle er vigtige for etableringen af bæredygtige økonomier. Som medlem af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse glæder jeg mig særlig over støtten til initiativer, der har til formål at stimulere de små og mellemstore virksomheders muligheder.
Vi bør ikke overse spørgsmålet om en ordentlig gennemførelse af direktiver, der er af afgørende betydning for det indre marked, særlig servicedirektivet og direktivet om forbrugerkredit. Forordninger må ordentligt omsættes til national lovgivning i alle medlemsstaterne, hvis de skal være til virkelig gavn for europæisk integration. Men vi må ikke glemme, at Kommissionen spiller en central rolle ved at overvåge, rapportere om og støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at nå dette mål.
Parlamentets beslutning har noteret sig konsekvenserne af de seneste afgørelser af domstolen i sagerne om Viking, Laval og Rüffert samt behovet for yderligere drøftelser i Parlamentet. Jeg regner med Kommissionens involvering her, og med konstruktive drøftelser med dens repræsentanter.
Jeg er enig i, at 2009 vil være et afgørende år for Europas institutioners funktion. Men jeg er optimistisk og tror, at dette ikke vil komme i vejen for en gennemførelse af afgørende mål for dette år.
Dan Jørgensen, Poul Nyrup Rasmussen, Christel Schaldemose og Britta Thomsen  
skriftlig. - Den Socialdemokratiske Gruppe har valgt at stemme imod de Grønnes ændringsforslag om en ubetinget fjernelse af målet om 10 % biobrændstoffer i 2020.
Vi vil ikke gå på kompromis med bæredygtigheden, hverken socialt eller miljømæssigt, og insisterer således på, at opfyldelsen af 10 %-målet forudsætter, at det kan gøres bæredygtigt.
Vi er således parate til at revidere målet, hvis det viser sig, at det ikke kan realiseres på en bæredygtig måde. Vi mener dog ikke, at behandlingen af Kommissionens årlige politikstrategi er det rette sted til at foretage denne beslutning, der bør træffes i forhandlingerne om EU's klimapakke, herunder direktivet om vedvarende energi.
Silvia-Adriana Ţicău  
Jeg stemte for ændringsforslag 1, 2, 3 og 4, stillet af socialdemokraterne til forslaget om fælles beslutning om Kommissionens årlige politiske strategi for 2009. De anmodede Kommissionen om at komme ud af det politiske dødvande i direktivet om arbejdstid, direktivet om midlertidige agenturer, og direktivet om overførsel af pensionsrettigheder. Det er vitale aspekter af Europas social- og beskæftigelsespolitik. Disse ændringsforslag anmoder Kommissionen om at rette sig efter sin forpligtelse til at stille et lovforslag angående minimumsstandarder for grænseoverskridende kollektive overenskomster, der vil gøre det muligt for medlemsstaterne at forbedre disse standarder, særligt ved kollektive forhandlinger.
Jeg beklager, at disse ændringsforlag ikke har fået det nødvendige flertal. Derfor stemte jeg imod den tekst, der blev resultatet, eftersom den ikke tager hensyn til det sociale Europas behov.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
skriftlig. - (PL) 2008 er det år, hvor Lissabontraktaten skal ratificeres, så den kan træde i kraft i 2009. Det vil give EU nye beføjelser og vil få væsentlig indvirkning på Fællesskabets budget.
Det nye Parlament samt Kommissionen skal forholde sig til en hel ny budgetprocedure, som 2010-budgettet vil blive behandlet under. Derfor er det særlig vigtigt at have klare aftaler om ændringer af de relevante budgetmæssige og lovgivningsmæssige instrumenter ved udgangen af dette år, for at sikre en gennemskuelig ramme for 2010. Derudover må vi intensivere forberedelserne til en omfattende revision af alle aspekter af EU's udgifter for at sætte Kommissionen i stand til at fremlægge en rapport ved udgangen af dette år.
Solidaritetsprincippet må prioriteres højt næste år, men man må garantere midler til at sikre gennemførelsen af det. Det, der foruroliger mig, er, at Kommissionens allerede eksisterende prioriter og de nye prioriteter, den har fastsat, ikke med de manøvremuligheder, der findes under de lofter, der er fastlagt af de flerårige finansielle rammer, kan nås samtidigt, uden at det går ud over førstnævnte.
Af denne grund bør det indledende budgetforslag give et realistisk billede af alle krav for næste år, idet man tager hensyn til Parlamentets krav om, at alle beløb, der afsættes til pilotprojekter af generel værdi for Europas borgere, skal anvendes.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Lad os huske, at der parallelt med debatten om Kommissionens budget for 2009 er en anden debat om en revision af hele EU's budget, som der lægges op til i den interinstitutionelle aftale. Den præcise form for denne revision er endnu ikke defineret, men vi er bekymrede over nogle af de mål, der allerede er angivet for den.
Desuden har Rådet allerede meddelt sin hensigt om at etablere et realistisk og strengt niveau for betalinger, samt at niveauet for dets forpligtelses- og betalingsbevillinger må analyseres nøje i relation til Fællesskabets evne til at absorbere dem, hvilket antyder, at der er sandsynlighed for yderligere nedskæringer i strukturpolitikken og samhørighedsposterne, hvilket vi er imod. Vi har en anden opfattelse og mener, at der bør foretages en detaljeret analyse af, hvorfor det ikke er lykkedes at anvende hele det afsatte beløb under disse budgetoverskrifter, og at der bør træffes foranstaltninger til at sikre en streng gennemførelse af dem.
I mellemtiden insisterer forslaget på øgede bevillinger til eksterne aktiviteter for at skaffe ressourcer, der er forenelige med EU's ambitioner. Afvisningen af vores ændringsforslag har kastet lys over, hvad det reelt indebærer. Vi er stærkt imod Rådets anmodning om yderligere bevillinger på EU's budget til militærudgifter, som en del af den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik.
Janusz Lewandowski  
skriftlig. - (PL) Fru formand! Budgettet for 2009 må tage hensyn til de særlig omstændigheder for dette år.
For det første vil de budgetmæssige følger af den forventede ikrafttrædelse af Lissabontraktaten samt valgene til Parlamentet og dannelsen af et nyt Parlament og en Kommission være en udfordring for kontinuitet i EU's lovgivnings- og budgetmæssige aktiviteter. Samtidig er det det år, hvor de finansielle overslag for 2007-13 fuldt ud skal gennemføres efter to års opvarmning, der er blevet påvirket af forsinkelse i lovgivningen og som følge heraf en forsinkelse af de langsigtede programmers ikrafttrædelse.
Den vægt, der lægges på at finansiere innovative politikker såvel som på EU's udenrigspolitiske ambitioner, er helt forståelig. Men det kan ikke ske på bekostning af samhørighedspolitikken, der er enormt vigtig i øjeblikket på grund af forskellene i udvikling mellem de forskellige lande og regioner. Sektion 3 i betænkningen, der behandler princippet om solidaritet, beskriver, hvorledes strukturfondene kan bruges ordentligt og på en gennemsigtig måde. Det får yderligere betydning i lyset af den budgetrevision, der er planlagt for 2008-2009, og som har konsekvenser for EU's finanser efter 2013. Det er endnu et vigtigt spørgsmål for budgetpolitikken i 2009.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jeg glæder mig over indholdet at Fru Haugs betænkning om 2009-budgettet, Sektion III - Kommissionen: Budgetmæssige rammer og prioriteringer for 2009. Betænkningen giver retningslinjer, som vil hjælpe med at lette overgangen fra den nuværende til den kommende procedure, der bliver resultatet af Lissabontraktaten. Jeg har stemt for denne betænkning.
Brian Simpson  
skriftlig. - (EN) Selv om jeg vil stemme for dette fælles beslutningsforslag, må jeg sige, at det er en typisk beslutning fra Parlamentet, der er truffet ikke af bekymring for miljøet eller sikkerheden til søs, men fordi de konservative spanske politikere stadig desperat forsøger at få Gibraltar tilbage og sætte deres egen regering i forlegenhed.
Det er en tekst, der forsøger at behage alle, og som fabler op ad stolper og ned ad vægge om trivialiteter, men ikke siger meget om det vigtige spørgsmål om sikkerhed til søs.
På engelsk forekommer den dårligt skrevet, og punkt 12 giver ikke mening og er i praksis umuligt, og det er grunden til, at man ikke kan tage dette punkt alvorligt, selv hvis man forstår det.
Det, der er vigtigt, er, at olien er flyttet fra skibet, at EMSA og Gibraltar og de spanske myndigheder har handlet hurtigt og korrekt, da katastrofen ramte, og at vi må sikre, at der tages fat på hele spørgsmålet om sikkerhed til søs. Alt dette kunne være sagt på to sider langt mere effektivt end på de fire siders snakkesalige tekst vi nu har.
(Forkortet i overensstemmelse med artikel 163(1)) i forretningsordenen)
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jeg stemte for dette forslag om fælles beslutning om topmødet mellem EU og Latinamerika samt Caribien, fordi jeg mener, at topmødet i Lima vil give usædvanligt gode muligheder for at konsolidere det strategiske partnerskab mellem de to regioner og intensivere bestræbelserne for millenniumudviklingsmålene inden udgangen af 2015, herunder fremme af demokrati og retsstatsprincippet, beskyttelse og garanti for menneskerettighederne, med særligt henblik på kvinders stilling, samt styrkelse af social samhørighed og mindskelse af fattigdom.
Jeg deler den voksende overbevisning om vigtigheden af at skabe et observationscenter for migration, der vil gøre det muligt for os at forøge vores forståelse af migration mellem Latinamerika og Caribien og EU.
Fælles handling er nødvendig for at beskytte miljøet, biodiversiteten og skovene og for at bekæmpe klimaændringer, ørkendannelse og mangel på vand.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
skriftlig. - (SV) Vi sympatiserer i høj grad med dette beslutningsforslag, men noget af indholdet involverer sager, som vi ikke mener vedkommer Parlamentet, men i stedet bør henhøre under medlemsstaterne og muligvis Rådet (udenrigministrene).
Som altid er der blevet stillet irrelevante ændringsforslag af forskellige grupper om forskellige vigtige principielle ting, såsom om MRTA bør medtages på EU's liste over terrororganisationer, og om forsøg på at gennemføre en fredsproces i Colombia.
Det er vigtige spørgsmål, men de er af en sådan betydning, at de ikke må afgøres af Parlamentet, men af de kompetente beslutningstagere i medlemsstaterne.
Det er derfor, vi stemte imod denne betænkning.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Trods den omhyggelige udarbejdelse af det foreliggende beslutningsforslag er det vanskeligt at skjule det underliggende ønske om et globalt partnerskab mellem to regioner og om en europæisk-latinamerikansk zone for globalt, interregionalt partnerskab, som spiren til en kommende frihandelszone (med fri udveksling af varer, tjenesteydelser og kapital), der vil gøre det muligt for EU at fremme latinamerikansk integration i dets eget billede og reagere på de ambitioner, dets større finansielle økonomiske grupper har (se målene i associationsaftalerne mellem EU og Latinamerikas lande og regioner, såsom Mexico og Chile).
Nogle af os mener, at beslutningsforslagets udtømmende gentagelse af, hvad det håber vil blive principper, værdier og interesser, som man er enige om, blot er et forsøg fra EU-magter på at fremme neokoloniale prætentioner og indblanding i Latinamerika.
Vi går helt imod EU's hensigt om at gøre det lettere for transnationale selskaber at tilegne sig regionens akkumulerede velstand, naturressourcer og biodiversitet, hvor de vil udnytte arbejderne, fremme arbejdsløshed, ruinere millioner af småbønder, ødelægge miljøet, blokere for fremskridt og nægte befolkningerne deres rettigheder og suverænitet.
Jens Holm, Kartika Tamara Liotard og Eva-Britt Svensson  
skriftlig. - (EN) Vi beklager, at teksten om reproduktiv sundhed, der var en del af GUE-beslutningsforslaget, blev slettet i kompromisforslaget fra alle de politiske grupper. Den slettede tekst lød som følger:
"Slår til lyd for offentlige politikker, der styrker infrastrukturer, forsyninger og offentlige tjenesteydelser, som sikrer kvinder generel adgang til undervisning i seksuel og reproduktiv sundhed, herunder kontrol med deres egen fertilitet, og som støtter moderskab og faderskab og giver kvinderne mulighed for at foretage familieplanlægning og planlægning af resten af deres liv og dermed skabe betingelserne for øget og ligeværdig deltagelse".
David Martin  
skriftlig. - (EN) Samarbejde på dette område kræver en dialog, der bl.a. fremmer social samhørighed og samarbejde om bekæmpelse af global opvarmning. Behovet for en mere dybtgående dialog på disse områder afspejles i min stemmeafgivning.
Brian Simpson  
skriftlig. - (EN) Jeg glæder mig over denne mulighed for at drøfte situationen i Latinamerika og det forhold, EU har til denne del af verden, som vi har fået takket være topmødet mellem EU og Latinamerika.
Jeg vil støtte det fælles beslutningsforslag, men understrege, at vi vil sikre, at der findes en politisk løsning på problemerne i og omkring Colombia, på linje med FN's holdning.
Vi ved, at der er vanskeligheder for landene i den region, og vi i EU må aktivt hjælpe dem med at overvinde deres problemer, i særdeleshed i forbindelse med stoffer og kriminalitet og med at cementere de demokratiske principper i deres regeringer og institutioner.
Charles Tannock  
skriftlig. - (EN) De britiske konservative har stemt for dette beslutningsforslag i dag, men vil gerne gøre det klart, at den henvisning, de er forbeholdne over for - universel støtte til Rom-statutten og ICC og referencen til kampen mod dødsstraffen i punkt 11 i beslutningsforslaget - angår et spørgsmål, som er en samvittighedssag for hvert enkelt konservativt medlem af Parlamentet.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Situationen i Burma kræver en enig og klar stillingtagen fra EU. Bredere og mere målrettede sanktioner udgør en vigtig del af en sådan tilgang, og en verdensomspændende våbenembargo samt løsladelse af politiske fanger, herunder Aung San Suu Kyi må hilses velkommen. Ikke desto mindre bør EU ikke kun lægge pres på Burma, men også på ASEAN-landene, så de kan tage initiativ til at udelukke Burma fra de favorable handelsbetingelser, ASEAN tilbyder.
Duarte Freitas  
Reduktionen af biodiversitet er en af de største udfordringer, som samfundet står over for i dag, og den bliver endnu mere foruroligende i forbindelse med klimaforandringerne.
Bekymring for virkningerne af klimaforandringerne på reduktionen af biodiversitet går længere end blot beskyttelse af udryddelsestruede arter. Reduktionen af biodiversitet gør økosystemerne mindre produktive og mindre effektive med hensyn til det, de tilbyder menneskene.
F.eks. er jordbund med forringet biodiversitet langt dårligere til at binde CO2, hvilket forstærker virkningen af klimaændringerne yderligere.
Jeg støtter derfor dette beslutningsforslag i håb om, at EU fortsat vil indtage en ambitiøs holdning inden for FN's konvention om biologisk mangfoldighed.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
Junilistan støtter internationalt arbejde for at støtte biodiversitet og biosikkerhed. Naturen tilbyder rigdomme, som menneskene først er begyndt at opdage, og det er nødvendigt, at denne skat af fremtidige muligheder bevares i mange generationer. Derfor støtter vi beslutningsforslaget i dag.
Men det er vigtigt, at EU's arbejde for at bevare biodiversiteten giver mulighed for fleksibilitet og for, at EU-direktiver og lovgivning kan tilpasses nationale forskelle. Vores medlemsstater har forskellige miljøer og kræver derfor forskellige former for beskyttelse.
Luca Romagnoli  
Miroslav Ouzkýs betænkning om "den europæiske strategi for biologisk mangfoldighed (COP 9) og forebyggelse af bioteknologiske risici (COP-MOP 4)" sår tvivl om spørgsmålet om beskyttelse af biodiversitet og en rimelig fordeling af de fordele, som anvendelsen af sådanne ressourcer medfører.
Jeg vil gerne i særdeleshed fokusere på spørgsmålet om biodiversitet og understrege, at de forskellige moderne former for genteknologi skal udvikles og anvendes til cisgene og ikke transgene formål for at stimulere processer, der er så naturlige som muligt.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at træffe effektive foranstaltninger imod biopirateri ved at tildele nogle af disse produkter CE-mærke og derfor sikre, at de overholder de fællesskabsdirektiver, som de henhører under.
Bruno Gollnisch  
Dette lægger simpelthen op til en transformering af WTO til et nyt centrum for verdensregering, med et sekretariat der spiller en stærkere rolle, og beføjelser, der er som i Kommissionen (stab, initiativret osv.), en parlamentarisk forsamling osv., alle koordineret med andre organer, som ønsker at beherske verden.
Det er paradoksalt, at det søger at retfærdiggøre konsensus, dvs. enstemmighed, der, og jeg citerer "i modsætning til flertalsafstemning (eller vægtet afstemning) sætter alle medlemmer på lige fod". Faktisk tramper man på denne lighed her i Unionen.
Lige så paradoksalt er det, at det anmoder om, at handelsforhandlingerne og tvistbilæggelserne klart skal omfatte sociale, miljømæssige og "humanistiske" overvejelser, hvorimod anmodninger om tiltrædelse kun ville blive vurderet ud fra et kommercielt synspunkt! En slags efterfølgende retfærdiggørelse af Parlamentets massive godkendelse af Kinas tiltrædelse til WTO, når det nu klager over social dumpning fra dette lands side, for ikke at nævne dets gentagne overtrædelser af menneskerettighederne.
Pedro Guerreiro  
Selv om betænkningen indeholder forskellige positive elementer, f.eks. nødvendigheden af større koordinering af aktiviteter mellem WTO, ILO, UNEP, UNDP, WHO og UNCTAD, søger den at nedtone international liberalisering af handelen, som den slet ikke kritiserer.
Betænkningens meget bløde holdning sigter kun mod at neutralisere kritikken og skjule den rolle, som spilles af dem, der som Socialdemokraterne forsøger at finde en vej ud af den krise, som det kapitalistiske system står over for.
Den bekræfter sin støtte til liberaliseringen af verdenshandelen, selv om det sker i moderate toner, samtidig med at den camouflerer konsekvenserne heraf. Liberaliseringen af den internationale handel har fremmet åbningen af markederne mellem lande med enorme forskelle i økonomisk udviklingsniveau, hvilket har været til fryd og profit for de store finansielle og økonomiske grupper, nemlig EU.
Betænkningen forsøger ihærdigt at skjule, at den godkender en liberalisering af handelen og dens rolle i den offensiv, som anføres af den nyliberale kapitalistiske globalisering, idet den hævder, at den vil sikre økonomisk udvikling og fremskridt for folkene.
Intet kunne være fjernere fra sandheden. Det, vi har set og fortsat ser, er en forøgelse af ulighederne i verden, en tendens, der vil blive større, hvis den aktuelle nyliberale politik fortsætter. Forøgelsen af fødevarepriserne illustrerer dette.
Derfor stemte jeg imod betænkningen.
David Martin  
Jeg glæder mig over fr. Muscardinis betænkning "Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation". Områder såsom repræsentationssystemet, organisationens tvistbilæggelsesordning og dens generelle legitimitet og gennemskuelighed trænger alle til opmærksomhed. Faktisk bidrager den analyse, som betænkningen giver, i høj grad til debatten om disse spørgsmål. Desuden er der også brug for forøget deltagelse af og høring af det civile samfund, udviklingslandene og FN's organisationer om denne debat. Denne opfattelse er kommet til udtryk i min stemmeafgivning.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Det formål, hvortil WTO blev oprettet, var at skabe fri og flersidig handel. Det blev erkendt, at et åbent marked baseret på venlige og ærlige holdninger var løsningen, der ville sikre stabil økonomisk vækst og reducere fattigdom i verden.
Men for mange mennesker er WTO stadig noget af en gåde. Det skyldes manglende gennemskuelighed i dens aktiviteter og offentliggørelse af upassende oplysninger. De nuværende reducerede arbejdsgrupper fra G4 og G6 ses ofte som mødestedet for repræsentanter fra store lande, der påtvinger eller ønsker at påtvinge andre medlemmer deres egne idéer.
Et andet problem er mangel på teknisk og juridisk bistand til mindre udviklede lande, der ikke får nogen økonomisk fordel af en øget liberalisering af markedet.
Lande som Indien, Kina og Brasilien bliver behandlet som udviklingslande, og som følge heraf kan de nyde godt af mere fordelagtige betingelser og forskellige forbindelser. Jeg mener, at det er en fejl i WTO's politik. WTO tager ikke hensyn til det massive potentiale, disse lande og deres ressourcer udgør. Landene drager nytte af dette forhold og bruger ofte prisdumpning i deres handelsforbindelser, hvilket er skadeligt for andre lande. Der bør foretages en klarere adskillelse af udviklingslande, som tager hensyn til faktorer som økonomisk styrke, økonomisk udvikling, vækst i BNP og vækst i eksport.
Luca Romagnoli  
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg stemmer for fru Muscardinis betænkning om reform af Verdenshandelsorganisationen. En reform af det multilaterale handelssystem og i særdeleshed af WTO's arbejde har der været behov for i nogen tid, særlig når man tænker på organisationens nuværende størrelse med dens 151 medlemmer.
Jeg vil også gerne understrege det påtrængende behov for reform i forbindelse med udviklingslandene. I øjeblikket nyder lande, hvis handel blomstrer, herunder Kina og Indien, godt af begunstigelser og fordelagtig behandling, eftersom de stadig betragtes som "udviklingslande" på lige fod med mindre udviklede lande. Jeg er enig i forslaget om at etablere grupper af udviklingslande, som er klarere, mere sammenlignelige og mere i overensstemmelse med de nuværende økonomiske omstændigheder for det pågældende land.
Pedro Guerreiro  
Det er da en hel manual for frihandelsaftaler ... Teksten er fuld af ukritiske henvisninger til reduktion, afskaffelse og liberalisering af andre barrierer end told, til bekymring for den mulige konkurrenceforvridning på grund af statsstøtte, til vigtigheden af forøget liberalisering af tjenesteydelser og investeringer og udbud med licitation, og den giver også udtryk for mere eller mindre direkte støtte til Lissabontraktaten.
Betænkningen er så nyliberal, at den har fået Socialdemokraterne til at forsøge at camouflere deres accept af dens indhold ved at stille en række ændringsforslag, der har til formål at nedtone den - såkaldt kapitalisme med et menneskeligt ansigt.
Endnu en gang kan vi se, at disse frihandelstraktater forsøger at mase sig ind gennem vinduet, når de ikke kan komme gennem døren. Ved at indgå den slags aftale med regioner og lande i verden forsøger EU gradvis at fremme liberaliseringen af den internationale handel i verden, samtidig med at den fortsætter forhandlingerne inden for WTO.
Vi afviser bestemt frihandelsaftaler (uanset hvor mystifistisk et skær, de får). Vi mener, det er nødvendigt, at folk organiserer sig, forener sig og kæmper for at gøre en ende på den nyliberale politik, der har haft så skadelige virkninger på arbejdstagerne og befolkningerne.
David Martin  
Hr. Markovs mundtlige forespørgsel til Kommissionen om frihandelsaftalen mellem EU og Golfstaternes Samarbejdsråd bør støttes. En frihandelsaftale mellem EU og Golfstaternes Samarbejdsråd bør indeholde bestemmelser om arbejdskraft og miljønormer og menneskerettigheder. Uden sådanne bestemmelser kommer frihandelsaftalens sociale karakter i fare. Opfordringer til fornyelse af mandatet må anerkendes, hvis EU vil gøre sig håb om at forblive troværdigt som forsvarer af en socialt ansvarlig økonomisk politik i hele verden. Jeg har stemt i overensstemmelse med de synspunkter, jeg har givet udtryk for i denne sag.
Jan Andersson, Göran Färm, Inger Segelström og Åsa Westlund  
Vi svenske socialdemokrater har valgt at stemme for denne betænkning.
Vi mener, at der skal formuleres økonomiske instrumenter på EU-niveau for at håndtere de mange udfordringer, der findes på miljø- og klimaområdet. Betænkningen understreger også subsidiaritetsprincippet.
Men vi vil ikke støtte teksten om særlige foranstaltninger for lavindkomsthusholdninger.
Der er enklere og bedre generelle foranstaltninger til at kompensere for de sociale følger af miljøpolitiske instrumenter.
Vi har også valgt at stemme imod ændringsforslag 2 og 3. De dækker sådanne vigtige områder som effektiviteten i forbrændingsmotorer og anvendelsen af pesticider.
Men vi mener, at dette bedst gøres gennem Parlamentets igangværende arbejde med at reducere klimapåvirkningen fra biler og regulere anvendelsen af pesticider.
John Bowis  
PPE-DE glæder sig over betænkningen om grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål. Vi mener, den indeholder mange gode og konstruktive elementer, der tjener til at understrege vigtigheden af markedsbaserede instrumenter i udviklingen og gennemførelsen af miljøpolitik. Af denne grund har vi stemt for betænkningen.
Men PPE-DE vil gerne henlede opmærksomheden på, at vi har stemt imod anden del af punkt 26, hvor Kommissionen opfordres til at stille et lovforslag om en minimumsfællesskabsafgift på CO2 inden udgangen af 2008. Vi føler stærkt, at dette går imod subsidiaritetsprincippet. Det er op til medlemsstaterne at fastsætte skattepolitikken. PPE-DE vil også understrege, at idéen er uforenelig med den fortsatte udvikling af et effektivt EU-emissionshandelssystem.
PPE-DE vil yderligere understrege, at skønt man ikke anmodede om en særlig afstemning om punkt 42 i betænkningen, udstrækker vores modstand sig, ud fra de samme principper, til idéen om en generel EU-afgift på kerosen og NOx-udledninger.
Charlotte Cederschiöld, Christofer Fjellner, Gunnar Hökmark og Anna Ibrisagic  
Vi støtter betænkningen om grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål,, da den tager fat på mange af de mekanismer, der kan anvendes til at beskytte eller forbedre miljøet, f.eks. emissionshandel, "forureneren betaler"princippet og en reform af de subsidier, der er skadelige for miljøet.
Men vi afviser idéen om at indføre et "CO2-kort" for enkeltpersoner og små og mellemstore virksomheder, hvor man noterer deres energiforbrug og omfanget af udledningen af drivhusgasser. For det første mener vi, at de praktiske vanskeligheder i sig selv udgør en forhindring. Vi mener også, at forslaget strider imod den enkeltes frihed og privatliv, særlig da der ikke gives nogen begrundelse for, hvorfor disse data skal indsamles, eller hvad de skal bruges til.
Vi afviser også forslaget om CO2-afgifter. Frihandel betyder, at jordens ressourcer bliver brugt så effektivt som muligt. Fokus bør være på internationale miljøtraktater.
Edite Estrela  
Jeg stemte for Anne Ferreiras betænkning om grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål, fordi jeg er enig i, at anvendelsen af disse instrumenter er af afgørende betydning for arbejdet med en gennemførlig og effektiv miljøpolitik. Foranstaltninger, der forbedrer den måde, markederne fungerer på, såsom anvendelsen af "forureneren betaler"princippet, der gør det muligt at værdifastsætte omkostningerne ved økonomiske aktiviteter, der skader miljøet, er en form for statsintervention, som bør opmuntres, som erfaringen på miljøbeskyttelsesområdet har vist.
Duarte Freitas  
Jeg støtter Anne Ferreiras betænkning, fordi jeg mener, at anvendelsen af markedsbaserede instrumenter som afgifter og subsidier og emissionshandel er vigtige redskaber for miljøpolitikken, selv om de ikke er de eneste, når man skal fremme en bæredygtig udvikling.
Selv om jeg generelt tilslutter mig betænkningen, tror jeg, det vil være forhastet at indføre en fælleseuropæisk CO2,-afgift, for det vil være vanskeligt at gennemføre en sådan sammen med EU's emissionshandelsordning.
Derudover er jeg ikke enig i, at Fællesskabets nugældende regler om miljøbeskyttelse skal erstattes af markedsbaserede instrumenter, som ifølge selve deres natur ikke udgør et alternativ til lovgivning.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
Miljøspørgsmål er et af de vigtigste områder for samarbejdet i EU. Grænseoverskridende miljøforurening i Europa kan ikke håndteres på nationalstatsligt niveau. Det giver EU en oplagt rolle på disse områder.
Men det er meget foruroligende, at betænkningen skamløst bruger klimaspørgsmål som argumenter for at forøge EU's politiske beføjelser og åbne døren for bureaukrati og protektionisme. Der er mange eksempler, og de er alle sammen forkerte. Betænkningen forlanger fælles afgifter og en nytænkning af idéen om fri konkurrence og indførelse af såkaldte ordninger med tilpasning ved grænserne, med andre ord: toldafgifter.
Medlemsstaterne må selv have lov til at afgøre, hvordan vi vil håndtere klimapolitikken. Det er i konkurrencen mellem lande og virksomheder om at finde effektive løsninger på miljøproblemerne, at kreativiteten kan blomstre, ikke ved at bureaukratisere vores liv.
Vi har derfor stemt imod denne betænkning.
Pedro Guerreiro  
Denne betænkning ligger i forlængelse af et direktiv fra Kommissionen og fastlægger en række retningslinjer fra Parlamentet for oprettelsen af markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål, noget, vi er meget forbeholdne og bekymrede over.
Det har til formål at reducere forureningen og beskytte miljøet ved anvendelse af markedsbaserede foranstaltninger, og gennemførelse af "forureneren betaler"princippet, og omkostningerne hertil må i sidste instans bæres af forbrugerne, i almindelighed familier, som allerede betaler de fleste miljøfgifter.
Betænkningen nævner betaling af afgifter for forbrug af vand, der inkluderer omkostningerne ved at bruge denne ressource og de miljømæssige omkostninger. Vi ved, at der allerede er støtte til at erstatte indkomstskat med skatter baseret på "forureneren betaler"princippet i enkelte lande, og at nogle også ser det som en fremtidig EU-skat.
Ud over foranstaltninger på beskatningsområdet indfører det en handelsordning for CO2-kvoter, som domineres af de største økonomiske interesser og vil fremme finansiel spekulation.
Derfor har jeg stemt imod.
Linda McAvan  
Labour-parlamentsmedlemmerne støtter markedsbaserede instrumenter til håndtering af klimaforandringer såsom EU's emissionshandelssystem. Vi glæder os meget over grønbogen og betænkningen. Men der er et antal områder, hvor vi har forbehold. De omfatter bl.a. følgende:
punkt 47: Eurovignet: Vi forstår, at Kommissionen vil stille et lovforslag om Eurovignet senere, og vi vil forbeholde os vores stilling indtil da.
punkt 50: Energibeskatningsdirektivet: Nogle undtagelser vedrørende beskatning af fossile brændsler til private forbrugere har socialpolitiske mål, som må respekteres.
Olle Schmidt  
Som svensk liberal er jeg fundamentalt skeptisk over for fælles EU-afgifter. Men det gælder ikke, når det drejer sig om miljøafgifter. Ikke desto mindre må vi være forsigtige og undersøge, hvilken kombination af instrumenter der vil være særlig effektiv. Jeg tror fast på emissionshandel, og jeg er i princippet ikke imod en afgift på CO2. Men man må nøje afveje disse ting i forhold til hinanden, og sådan som forslagene var stillet op over for hinanden, fandt jeg det passende at tage stilling.
Fru Ferreiras betænkning var af blandet indhold. Det meste af den var dog positivt, og derfor behøvede jeg ikke at tænke mig længe om, inden jeg stemte for, selv om ikke alt i den var godt. Punkt 66, som ikke blev udvalgt til særlig afstemning, drejede sig f.eks. om at indføre et "CO2-kort" for enkeltpersoner og små og mellemstore virksomheder. Det er sandt, at politik drejer sig om at ville noget. Men ideelt skulle det helst også være gennemførligt.
Thomas Ulmer  
skriftlig. - (DE) Jeg stemmer imod denne betænkning, fordi de instrumenter, den foreslår, smager af planøkonomi snarere end markedsøkonomi. Jeg deler ikke den fremherskende forståelse af, hvad der udgør en markedsøkonomi.
Bruno Gollnisch  
skriftlig. - (FR) De spørgsmål, der rejses i hr. Radwans betænkning, forekommer at være meget tekniske, men de er meget vigtige.
Offentlige myndigheder bør bestemt have indflydelse på definitionen af regnskabsstandarder, for de har så stor virkning på alle medvirkende i økonomien og også på staternes skatteindtægter. Det er ikke rigtigt at konstituere et privat organ som en de facto-lovgiver uden nogen politisk kontrol, særlig siden den tekniske legitimitet af IASB i stigende grad drages i tvivl på grund af dens tilgang til de relevante problemer, som er mere teoretisk end professionel. Desuden er dens geografiske og professionelle sammensætning ikke helt tilfredsstillende. Ja, nye standarder bør kun vedtages, hvis de er nyttige og nødvendige efter en omhyggelig cost-benefit-analyse. Ja, IASB's rolle bør begrænses til selskaber, der handles på børsen, og bør ikke indbefatte små og mellemstore virksomheder.
Med hensyn til princippet om "fair value" favoriserer det en kortsigtet holdning og gør finansielle resultater til den vigtigste faktor ved forvaltning af virksomheder. Det forøger økonomiens stigende afhængighed af finansiering og markedernes ustabilitet. EU bør nægte at anvende denne standard. Men ordførerens holdning til dette spørgsmål er ikke ganske klar. Vi vil derfor afholde os med hensyn til denne betænkning.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Siden januar 2005 har EU's børsnoterede selskaber været forpligtet til at bruge internationale regnskabsstandarder for deres koncernregnskaber.
Disse standarder er blevet udviklet af en privat organisation (International Accounting Standards Committee Foundation og International Accounting Standards Board (IASCF/IASB)), der er finansieret af private kilder (især virksomheder inden for samme område) og ikke underlagt nogen offentlig kontrol.
Selv om den foreliggende betænkning indbefatter aspekter, som vi har forbehold over for, foreslår den faktisk visse foranstaltninger til afhjælpning af situationen, og den er forsigtig omkring muligheden af at anvende denne form for internationale regnskabsstandarder på små og mellemstore virksomheder.
Men det er vigtigt at være klar over, at det ikke er muligt at helbrede patienten med symptombehandling, der vil minimere følgerne af finansiel spekulation og forhindre, at der opstår situationer, som kunne føre til det internationale finanssystems sammenbrud, som en måde hvorpå man kan videreføre den stigende liberalisering af kapitalbevægelserne langt ud i fremtiden.
Vi må tage fat på roden til problemet: den øgede kontrol med økonomien fra finanskapitalen og det stigende omfang af finansiel spekulation med følgende flugt af produktive investeringer. Vi må sørge for, at de finansielle systemer tjener fremskridt for folkene og deres lande og ikke storkapitalen!
Małgorzata Handzlik  
skriftlig. - (PL) Globale regnskabsstandarder er meget vigtige for stabiliteten på finansmarkederne. De internationale regnskabsstandarder (IFRS) vil uden tvivl gøre det lettere at sammenligne regnskaber fra virksomheder og som følge heraf gøre det muligt for investorer at træffe bedre beslutninger.
Men jeg vil gerne påpege, at kravene vedrørende små og mellemstore virksomheder adskiller sig fra kravene fra investorer på kapitalmarkederne.
Af den grund er jeg enig med ordføreren i, at de IFRS, der er foreslået af International Accounting Standards Board (IASB) for små og mellemstore virksomheder, er for komplicerede. Jeg vil understrege, at jeg konsekvent vil modsætte mig løsninger, der i stedet for at gøre tingene lettere skaber yderlige forhindringer for virksomhederne. IASB-forslaget blev udarbejdet med temmelig store små og mellemstore virksomheder (med over 50 ansatte) i tankerne. På dette tidspunkt vil jeg gerne nævne nogle data, der for nylig er offentliggjort af Eurostat, og ifølge hvilke virksomheder med under 50 ansatte udgør 98,7 % af alle de virksomheder, der er aktive i EU, og kun 1,1 %, omkring 210.000 virksomheder, er små og mellemstore virksomheder med over 50 ansatte.
Jeg vil gerne påpege, at jeg ikke modsætter mig idéen om IFRS for små og mellemstore virksomheder som sådan. Men jeg mener, at EU bør foretage en grundig undersøgelse af, hvilke fordele små og mellemstore virksomheder kan få af at indføre IFRS. Jeg vil følge den fortsatte debat om dette spørgsmål med betydelig interesse.
Peter Skinner  
skriftlig. - (EN) Offentligt tilsyn med organer såsom IASCF/IASB er et kontroversielt emne. Arbejde hen imod konvergens som vedtaget i IFRS kan føre til forøgede fordele for virksomheder, der virker internationalt. Der kan spares mange millioner euro ved at undgå dobbelt bogholderi. Men selve karakteren af sådanne aftaler, der gennemføres ved hjælp af en ikkegennemskuelig og fjern proces, sætter spørgsmålstegn ved det offentlige tilsyn med denne procedure.
Der må også føres ordentligt tilsyn med små og mellemstore virksomheder, og man ved mindre om håndteringen af dem end om store virksomheder.
Desuden bør princippet om "fair value" ikke udhules af alternativer og fortolkning, ud over hvad det er rimeligt at acceptere.
Formanden
Stemmeforklaringerne er afsluttet.
