Investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Vălean for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96 - C7-0125/2009 -.
Adina-Ioana Vălean
Fru formand! Jeg er meget glad for Deres tilstedeværelse her i aften. Jeg vil gerne takke alle skyggeordførerne for vores frugtbare diskussioner og vores arbejde med denne betænkning. Lissabontraktatens ikrafttræden giver EU mere kompetence på det energipolitiske område. Jeg mener, at dette er et område, hvor Europa, hvis medlemsstaterne samarbejder, kan garantere sikrere, billigere og mere effektiv energi til borgerne. Sammen kan vi mindske indvirkningen af uforudsigelige hændelser såsom den afbrudte gasforsyning, som Europa var ude for i vinter.
Naturligvis kan Europa ikke blande sig i gasledninger uden for sine grænser eller løse uoverensstemmelser i den forbindelse, men det, vi kan gøre, er at sikre, at vores infrastruktur kan klare forsyningsproblemer og gøre markedet mere gennemsigtigt og effektivt. Europa har sat dette område meget højt på sin dagsorden. Sidste år vedtog vi en tredje energipakke, som skal sikre et mere konkurrencedygtigt og effektivt energimarked. En forordning om sikring af gasforsyninger ligger nu på Parlamentets bord, og morgendagens afstemning om forordningen om indberetning af investeringer i energiinfrastruktur vil bidrage til at gøre markedet mere gennemsigtigt og forudsigeligt.
I denne sammenhæng vil det være en skam ikke at udnytte mulighederne i dette nye instrument ved ikke at anvende det rigtige retsgrundlag, som er den nye artikel 194 i Lissabontraktaten. Dette er et meget vigtigt institutionelt, politisk og juridisk punkt. Denne forordning er ikke blot et værktøj til at indsamle information. Det kan også give et samlet overblik over investeringer i infrastruktur som grundlag for fastlæggelsen af politikker. Hvis Rådet således vedtager denne forordning på det forkerte retsgrundlag, mener jeg, at Parlamentet skal forfølge sagen yderligere ved Domstolen, og jeg kan forsikre Dem om, at det vil vi også gøre.
Og nu til indholdet. Jeg har før sagt til hr. Barroso, og nu vil jeg sige det til Dem, hr. kommissær Oettinger: Europa står ved et vendepunkt, og vi skal nu mere end nogensinde før støtte vores virksomheder og skabe et positivt miljø for konkurrenceevne. Derfor har vi brug for stærke politikker og især en stærkere og pålidelig energipolitik. Formålet er i sidste instans at sikre god og billig energi til både vores borgere og virksomheder. Her håber jeg, at indsamling af data ikke bliver et mål i sig selv. Vi skal sikre, at denne forordning ikke skaber endnu mere bureaukrati for vores virksomheder, og at vi styrker fortroligheden af kommercielt følsomme oplysninger.
Noget andet er, at jeg kun kan beklage, at PPE- og S&D-Gruppen har fremsat et ændringsforslag om at kræve, at virksomheder i EU skal indsende data om investeringer i projekter i tredjelande. Jeg udfordrer enhver, der mener at kunne finde et retsgrundlag i traktaterne, der tillader ekstraterritorialitet i energipolitik. Jeg mener desuden, at vi skal begynde med at bevise, at vi ved, hvad der er planlagt på europæisk plan, før vi ser ud over vores grænser. Jeg har også bemærket, at nogle her i Parlamentet er fristet til at medtage alting i denne forordning. Det er efter min mening en fejltagelse. Hvis dette instrument skal blive effektivt, skal vi fokusere på reelle, konsekvente oplysninger og undgå for meget bureaukrati og fortrolighedsspørgsmål for vores virksomheder og Kommissionen. Denne balance har jeg søgt at opnå ved dels at give Kommissionen mulighed for at få et overblik over mulige fremtidige udviklinger, men dels også ved at sikre, at dette overblik er så præcist som muligt.
Vi skal også have en vis sikkerhed vedrørende fremtidige investeringer for at sikre en ordentlig, solid politisk proces. Jeg vil bede Dem berolige mig, hr. kommissær Oettinger. Jeg vil gerne undgå en situation, hvor Kommissionen efter at have indhentet data begynder at indføre investeringsplaner og så ender med at fortælle virksomhederne, hvor de har lov til at investere. Den skal komme med løsninger og incitamenter til virksomhederne til at foretage kortsigtede, ikke-overskudsgivende investeringer, som kan være nødvendige for at skabe forsyningssikkerhed, for ellers vil der fortsat være huller.
Her slutter jeg. Jeg glæder mig til at høre Deres bemærkninger.
Günther Oettinger
Fru formand, fru Vălean, mine damer og herrer! Gaskrisen i begyndelsen af sidste år viste os, hvor vigtigt det er, at Europa har en energiinfrastruktur, der ikke kun fremmer det indre markeds funktionsmåde, men også skaber solidaritet mellem de medlemsstater og regioner, der bliver ramt af en krise. Derfor er det vigtigt, at Kommissionen får et overblik over planer om nye investeringsprojekter eller projekter, der allerede er under opbygning, og over gamle anlæg, som nedlukkes permanent. Vores forslag går derfor ud på at udvikle og omarbejde et informationsinstrument, som opstod under en anden krise, nemlig den første oliepriskrise.
Forslaget sigter mod at udvide forordningens anvendelsesområde, især inden for vedvarende energi og CCS. Vi glæder os over de forslag, der er kommet fra Parlamentet om at omfatte områder såsom fjernvarmeanlæg eller gas-, kul- og olieproduktionskapacitet. Vi ønsker også at tage hensyn til eksisterende rapporteringsforpligtelser, forudsat at man kan bruge oplysningerne fra de analyser, som Kommissionen vil udføre.
(Ingen lyd)
Formanden
Vi prøver igen og ser, om det fungerer med tysk.
Günther Oettinger
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg talte om, hvordan Kommissionen ønsker at evaluere de oplysninger, den får fra medlemsstaterne i forbindelse med denne forordning. Vores analyser vedrører først infrastrukturens planlagte udvikling i henseende til forventede ændringer i efterspørgsel. Vi vil se på, om den forventede nye kapacitet stemmer overens med prognoserne for den fremtidige efterspørgsel, eller om vi kan regne med, at der opstår mangelsituationer.
Til forskel fra den nugældende forordning vil det være vigtigt at indføre forhandlinger mellem institutionerne. Derfor foreslår Kommissionen for det første at offentliggøre en rapport hvert andet år om strukturelle ændringer i energiinfrastrukturen. Hensigten er at forbedre gennemsigtigheden for alle markedsoperatører. For det andet ønsker vi også en politisk debat med Parlamentet og medlemsstaterne, så vi kan drage konklusioner heraf. Jeg vil gerne understrege dette sidste punkt, for én ting er klar: forordningen er et instrument til at indsamle information, så vi kan se, om der skal gøres noget. Hvordan vi gør det, skal besluttes i forbindelse med specifikke energipolitiske initiativer.
Og så kommer jeg til noget, der er af interesse for Dem, fru Vălean, og for hele Parlamentet, nemlig den nye artikel 194 i Lissabontraktaten og dens anvendelse. For os alle, Parlamentet, Rådet og Kommissionen, repræsenterer denne artikel både en mulighed for og en pligt til at skabe EU-energipolitikker i tæt samarbejde, med andre ord, især sammen med Parlamentet. Som ny energikommissær vil jeg derfor gerne inddrage Parlamentet så meget som muligt i alle fremtidige politiske foranstaltninger og det så tidligt som muligt i forløbet. Men den retsakt, som denne forhandling henviser til, omfatter kun indsamling og evaluering af information i energisektoren og er derfor i henhold til Kommissionens fortolkning baseret på Euratomtraktatens artikel 337 og 187. Forordningens indhold stemmer overens med begge disse to artikler i den primære lov, og i overensstemmelse med retspraksis skal valget af retsgrundlag for sekundær lov være knyttet an til målelige kriterier i relation til indhold.
Energipolitik fastlægges ikke alene via indsamling og evaluering af information, og derfor skal vi have en beslutning på dette område. Jeg beder om Deres forståelse for dette punkt.
Marian-Jean Marinescu
Fru formand, hr. kommissær! De har forsøgt at forklare grunden til, at vi ikke arbejder på grundlag af den fælles beslutningstagning. Jeg er af same mening som min kollega, fru Vălean, ordføreren for denne betænkning, nemlig at det ville have været en god ide, hvis denne forordning var blevet diskuteret på dette grundlag.
Den nye forordning er et lovgivningsinstrument af den allerstørste vigtighed for EU's energimarked. Denne analyse skal supplere de nationale og regionale strategier og bidrage til at konsolidere sikkerheden ved at identificere potentielle huller og risici med hensyn til infrastruktur og investeringer for at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel i energisektoren.
Jeg mener, at Kommissionens forslag indeholder en række punkter, som er uklare, men som efter min mening er blevet løst gennem ændringsforslagene. Det gælder f.eks. spørgsmålet om at offentliggøre energidata fra medlemsstaterne. Disse data skal aggregeres på nationalt og regionalt plan. Derved forebygger man videregivelse af kommercielt følsom information.
Noget andet er behovet for at få afklaret, hvad der menes med et specifikt organ, der får pålagt at udarbejde en flerårig investeringsplan for energiinfrastruktur på Fællesskabsplan. Der er også spørgsmålet om at undgå dobbelt indsamling af disse data og bestemme, hvilke rapporter der skal fremsendes for et bestemt projekt, f.eks. når myndighederne har modtaget ansøgningen om byggetilladelse.
Et andet yderst vigtigt aspekt er overvågning af europæiske investeringer i tredjelande, som har en indvirkning på det europæiske energimarked. Investeringer i tredjelande foretaget af nationale myndigheder eller virksomheder, som har en indvirkning på energimarkedet, skal indberettes som led i denne forordning.
Adam Gierek
Fru formand! Europæisk integration, sikkerhed og solidaritet på energiområdet kræver fælles forvaltning af investeringer i alle medlemsstater som led i energiinfrastruktur i bred forstand og især af transmissionsinfrastrukturen. Optimale løsninger for investeringer på dette område kræver objektiv information om infrastrukturen i de enkelte nationale systemer samt information, der er vigtig for at kunne udføre en central EU-undersøgelse af fremtidig integration.
Det vigtige er, at konkurrenceelementet på det fælles marked for produkter og tjenesteydelser, som især påvirkes af energipriserne i hver medlemsstat, og behovet for at fortroligholde virksomhedsoplysninger, ikke må forstyrre eller afbryde integrationsprocessen. Kun det allernødvendigste skal hemmeligholdes, nemlig militære infrastrukturanlæg.
Dette er vigtigt, især fordi beslutninger om investeringer såsom denne, f.eks. opførelsen af en nordlig eller sydlig gasledning, ikke alene bør være egoistiske foranstaltninger, der kun tjener et par medlemsstaters interesser. Lad os udvikle en kompleks, langsigtet energiinfrastrukturplan for hele EU, baseret på principper som samarbejde, tillid og solidaritet. Desværre vil den foreliggende forordning kun til en vis grad opfylde dette mål, og jeg mener, at den f.eks. også bør omfatte medlemsstaternes prioriteringer.
Lena Ek
Fru formand! Det glæder mig utrolig meget at se Kommissionens engagement i at fremme god praksis og forbedre energieffektiviteten på det europæiske energimarked. Energieffektivitet er afgørende for både arbejdspladser og vækst i Europa og er vigtig, hvis vi skal nå målet med 2 °C. De to vigtigste forudsætninger i den sammenhæng er intelligente elnet og et frit, velfungerende indre energimarked. Begge disse forudsætninger kræver, at Kommissionen har et godt kendskab til eksisterende infrastrukturer og markedsvilkår - og det er det, dette forslag handler om.
Men det bureaukrati, der behandler disse oplysninger, skal dog også være effektivt. Vi skal undgå dobbeltarbejde, og de formidlede oplysninger skal være dem, der er nødvendige for at nå målene. Hvis vi skal have et velfungerende marked, er det også utrolig vigtigt, at oplysninger fra europæiske virksomheder beskyttes, så vi undgår markedsforvridninger. Jeg støtter ordførerens betænkning og opfordrer Parlamentet til at afvise de utrolig bureaukratiske forslag fra Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance.
Som før nævnt er forslagets målsætninger utrolig vigtige - så vigtige, at de har fået deres helt eget retsgrundlag, nemlig Lissabontraktatens artikel 194, hvor de praktisk talt er opført ord til andet. Parlamentets fulde deltagelse gennem den almindelige lovgivningsprocedure i medfør af traktaten skal derfor være en helt naturlig ting. Alt andet ville ikke være værdigt for os, og det ville være en utrolig uheldig start på samarbejdet mellem Parlamentet og Kommissionen om at sikre et fungerende indre energimarked.
Yannick Jadot
Fru formand, hr. kommissær! Det er godt, at De vil drøfte resultatet af dette instrument med Parlamentet, men det vigtigste, hvad angår Parlamentet, er at overholde den almindelige lovgivningsprocedure. Vi mener, at dette instrument er nyttigt, men det kunne være mere operationelt, mere effektivt og mere gennemsigtigt.
Det ville navnlig være mere effektivt, hvis det omhandlede alle decentraliserede energikilder. Det handler ikke om at tælle hvert eneste solpanel, men i medlemsstaterne har vi oplysninger, De kunne indsamle med henblik på at se, hvad alle planerne om decentraliseret energi bliver til, når de lægges sammen. Når vi taler om demokrati og gennemsigtighed, overrasker det mig at høre vores liberale kollega svare med ordet "bureaukrati". Dette instrument skal være gennemsigtigt, det skal drøftes, og Kommissionen skal høre alle interesseparter, fagforeninger, sammenslutninger osv. Endelig yder skatteyderne et betydeligt bidrag til energiomstillingen, og det er vigtigt, at vi har oplysninger om finansiering, så vi ved præcis, hvordan skatteyderne finansierer energiomstillingen i Europa. Jeg håber, at de stillede ændringsforslag vil blive medtaget af et stort antal medlemmer i morgen - af flere medlemmer end dem, der er her i aften.
Evžen Tošenovský
Fru formand! Forslaget om indberetning om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i EU er problematisk. Det vil involvere EU-organer på området for konkurrenceforhold mellem selskaber, der oftest er privatejede. Der er efter min mening to lag i dette forslag. Det ene lag vedrører indholdet af sådanne obligatoriske oplysninger, navnlig vedrørende deres omfang og detaljeringsniveau. Det andet lag vedrører niveauet af fortrolighed og de deraf følgende forpligtelser for Kommissionen til at sikre denne fortrolighed.
Jeg er overbevist om, at de oplysninger, der skal indgives, skal være af en mere beskrivende natur, som giver et groft overblik over energinettene og deres fremtidige udvikling. På den måde vil Kommissionen fået et tilstrækkeligt overblik over forbindelserne mellem de enkelte lande og samtidig et tilstrækkeligt overblik over de eksisterende net og fremtidsudsigterne. Det giver logisk nok anledning til at spørge, hvad Kommissionen ville gøre, hvis den konstaterede, at kapaciteten i et bestemt område var utilstrækkelig, eller hvis der omvendt var for stor kapacitet. Med et tilstrækkeligt niveau af generelle oplysninger vil vi også kunne undgå problemet med mærkværdige drøftelser vedrørende fortrolighed i forbindelse med energiselskabernes strategiske planer.
Jaroslav Paška
Fru formand! De seneste års begivenheder har vist os, at energisikkerhed i EU er mere ønsketænkning end virkelighed.
Medlemsstaternes energisystemer er hverken tilstrækkelig forenelige eller tilstrækkelig forbundne. Derfor oplevede mange lande i begyndelsen af sidste år en situation, hvor de trods EU's solidaritet og velvilje stod uden varme og gas. Udbedring af denne situation vil kræve omfattende initiativer fra Kommissionens side, og Kommissionen skal derfor informeres på en kvalificeret og detaljeret måde, både af medlemsstaterne og af den private sektor, for at løse sin opgave.
Derfor er forslaget til Rådets forordning om indberetning om investeringsprojekter i energiinfrastruktur et naturligt og nødvendigt skridt i udvidelsen af EU's energipolitik, som er i overensstemmelse med den aktuelle udvikling inden for energiforsyning i EU. Ændringsforslagene i betænkningen om dette punkt på dagsordenen forbedrer forordningens ordlyd, og jeg mener derfor, vi bør støtte dem.
Amalia Sartori
- (IT) Fru formand, mine damer og herrer! I fru Văleans fremragende betænkning fremsættes der fornuftige punkter, som jeg er enig i.
For det første kravet om at garantere et optimalt fortrolighedsniveau, hvad angår de data og de oplysninger, der er omhandlet i forslaget, og som de økonomiske operatører betragter som følsomme data. For det andet kravet om muligheden for også at aggregere data på et bredere regionalt plan, idet det nationale plan i nogle tilfælde ikke er relevant. For det tredje skal indberetningen have et praktisk formål og bør supplere analysen af udviklingen af det europæiske gassystem.
Kommissionen skal derfor være forpligtet til at drøfte sine analyser med medlemsstaterne og med operatører i sektorerne. Dette er en forpligtelse, som Kommissionen har accepteret her over for os.
Vi skal på effektiv vis undgå overlapninger mellem det arbejde, som operatørerne, de nationale tilsynsmyndigheder og medlemsstaterne skal udføre med henblik på at definere de nationale planer for sikring af forsyningen med specifik reference til gasinfrastrukturen, og vi skal garantere, at operatører, der vælger at ændre deres investeringsplaner, ikke på nogen måde straffes.
Jeg vil til sidst henlede opmærksomheden på forslagets artikel 1, stk. 2, som omhandler tidsfristerne for indberetning. Der skal tages hensyn til, at mange projekter aldrig når videre end planlægningsfasen. Det bedst mulige resultat kan derfor opnås, hvis indberetningen kun vedrørte projekter, som har opnået de nødvendige godkendelser og tilladelser, og projekter, hvor der er truffet en endelig investeringsbeslutning.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Fru formand! Jeg vil først lykønske ordføreren med hendes flotte arbejde. Lissabontraktaten styrker EU's beføjelser på det energipolitiske område. Energisikkerhed og solidaritet mellem EU's medlemsstater under energikriser er afgørende for EU's energipolitik. Den nuværende forordning fastlægger en fællesskabsramme vedrørende indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas, elektricitet og biobrændstof samt projekter, der involverer geologisk lagring af kuldioxid, som udledes af energisektoren.
Kommissionen vil faktisk kunne fremlægge forslag til, hvordan den eksisterende kapacitet udnyttes bedre, og hvordan løsninger kan findes under energikriser. Forordningen må ikke i uforholdsmæssig grad øge den administrative byrde, der i forvejen er pålagt virksomhederne. Jeg mener dog, at denne forordning også skal gælde for europæiske virksomheder, der har investeret i energiinfrastrukturprojekter i tredjelande, som er direkte sammenkoblet med energinettene i en eller flere medlemsstater, eller som har en betydelig indvirkning på dem. Derfor håber jeg, at ændringsforslag 74 vil få støtte fra flertallet i morgen.
Roger Helmer
- (EN) Fru formand! Nogle af de ændringsforslag, som vi drøfter i aften, afspejler vores maniske besættelse af vedvarende energi. Vi taler stadig om betydningen af at reducere CO2-emissionerne, selv om teorien om menneskeskabt global opvarmning falder fra hinanden lige for øjnene af os.
Hvis vi virkelig var seriøse med hensyn til at reducere CO2-emissionerne, ville vi gå ind for atomkraftværker i stedet for vedvarende energi. Vi har valgt at indføre incitamenter, der groft forvrænger markedet til fordel for vedvarende energi og til ulempe for atomkraft.
Europa har brug for konkurrencedygtig, pålidelig, mainstreamet produktionskapacitet med minimalbelastning, hvilket atomkraft kan levere. I mellemtiden kan vi ikke regne med, at den patetiske og ubetydelige strøm af intermitterende elektricitet fra vindmølleparker kan forsyne Europas industrier.
Mange lande i EU, herunder mit eget, vil opleve en energikrise senere i dette årti som følge af direktivet om store fyringsanlæg. Medmindre vi tilsluttes og opbygger betydelig produktionskapacitet, og dermed mener jeg atomkraft- og kulkraftværker, vil vi opleve, at lyset går ud.
Bogusław Sonik
- (PL) Fru formand! Spørgsmålet om energi og energinettet er afgørende for den europæiske økonomis fremtid. Betydningen af energisikkerhed gentages i mange forskellige dokumenter, forhandlinger og møder. For at ord og erklæringer kan følges op af konkrete løsninger og målbare virkninger, skal vi først og fremmest sikre et passende finansieringsniveau for de investeringer, der planlægges. I henhold til en rapport, der er udarbejdet af Exxon Mobil, et af verdens største brændstofselskaber, vil den globale efterspørgsel efter energi stige med omkring 1,2 % om året. Det betyder, at efterspørgslen i 2030 vil være steget med omkring 35 %.
Efterspørgslen efter gas, den næstvigtigste energikilde, vil stige med 1,8 % om året. I øjeblikket bruger verden lidt over 3 mia. m3. I 2030 vil verden have brug for ca. 4,3 mia. m3. En konsekvens af Europas stigende efterspørgsel efter gas vil være øget afhængighed af import af denne ressource, nemlig fra 45 % i 2005 til 70 % i 2030. I lyset af disse tal skal finansiel støtte fra EU til energinettet behandles strategisk.
I den nuværende økonomiske og finansielle situation er det særlig vanskeligt at finde investorer til mange projekter. Disse projekter kan kun fortsættes med passende støtte fra EU. Projekter, der fokuserer på grænseoverskridende behov og bidrager til udviklingen af nye teknologier, der er af grundlæggende betydning for Europas fremtidige energibehov, bør prioriteres. Disse projekter vil hjælpe med at eliminere forskellene i sammenkoblinger mellem systemer i EU og vil gøre det muligt at udnytte EU's egne energikilder optimalt.
Seán Kelly
- (EN) Fru formand! Dette spørgsmål er meget vigtigt af mindst tre grunde. Vi skal for det første overveje energisikkerhed, fordi der vil komme en dag, hvor vi løber tør for fossile brændstoffer. For det andet har vi vores mål vedrørende klimaændring for 2020 eller, som nogle har talt for, 3020 eller endda 4020. For det tredje, hvilket er meget vigtigt, skal vi mindske vores afhængighed af fossile brændstoffer, der kommer fra ofte ustabile og diktatoriske regimer.
Tiden er derfor ikke på vores side, og et af de områder, der kræver alvorlig opmærksomhed, er forskning og innovation. Og jeg er bekymret over overlapninger på dette område.
Jeg hørte for nylig, at 45 forskellige grupper forskede i salmonellabakterier. Hvis det kan ske ved salmonellabakterier, så har vi måske 450 grupper, der udfører den samme forskning i vedvarende energi, f.eks. vindenergi, solenergi, tidevandsenergi og bølgeenergi.
Jeg vil derfor spørge Kommissionen, hvilke planer den har med henblik på at koordinere denne forskning, så vi udnytter ressourcerne bedst muligt til at fremskaffe den teknologi, vi har brug for.
Ioan Enciu
- (RO) Fru formand! Jeg vil lykønske fru Vălean med denne betænkning. Jeg vil gerne fremhæve nogle aspekter vedrørende vigtigheden af investeringer i infrastruktur. Fortsat udvikling af energiinfrastruktur er vores eneste mulighed for at klare os i en verden i konstant forandring. Udviklingen af de eksisterende net og investering i nye nettyper, der er tilpasset innovative energiressourcer, er en afgørende faktor, som kan fremme adgangen til nye energikilder for både befolkningen og industrien.
I øjeblikket samarbejdes der rent faktisk regionalt inden for energisektoren. Samarbejdet skal dog styrkes med klare forordninger. Solidaritet mellem medlemsstaterne skal omsættes fra idé til virkelighed. Øget investering i it-systemer til overvågning og indberetning af brændstoflagre under en krise er også vigtig.
Endelig vil jeg understrege, at investeringer og indførelse af ikt-løsninger i energisektoren er nøglen til udvikling af en energieffektiv lavemissionsøkonomi.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Fru formand! Lissabontraktaten, som har styrket EU's beføjelser på det energipolitiske område, skal udnyttes aktivt til at overvinde vanskeligheder og forebygge eventuelle problemer på energimarkedet.
Indberetningen af oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur vil hjælpe med at udpege forskelle mellem udbud og efterspørgsel inden for denne sektor og vil derfor også bidrage til skabelsen af en bedre fælles energipolitik i solidaritetens ånd, så medlemsstaterne bringes tættere på hinanden på energimarkedet. Af de førnævnte grunde er jeg enig i, at vi skal indsamle præcise og tilstrækkelige oplysninger om planlagte investeringer, så EU kan træffe informerede beslutninger om energipolitik med udgangspunkt i et integreret billede og den situation, der gør sig gældende i alle medlemsstater.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Fru formand! En garanti for en stabil energiforsyning uden afbrydelser er blevet en prioritet for regeringerne i EU's medlemsstater og også for EU som helhed. Særligt ansvar for dette bærer Kommissionen, der gennem sine handlinger skal søge at sikre energiforsyningen til EU ved at udvikle og overvåge et europæisk energimarked, som fungerer effektivt.
En af mekanismerne i Kommissionens flerdimensionale energipolitik bør være støtte til effektive investeringsprojekter i energisektoren. Kommissionen skal gennemføre regelmæssige analyser og undersøgelser. Analyserne skal baseres på oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i de enkelte lande med vægt ikke kun på anlæg, der aktuelt er i drift, men også på en analyse af investeringsprojekter, der har til formål at øge differentieringen af både kilderne til råvarer til energiproduktion og den måde, de transporteres og behandles på. Når Kommissionen har ensartede analyser fra alle EU's medlemsstater, kan den vælge den strategi, der er mest fordelagtig for det europæiske energimarked.
Paul Rübig
- (DE) Fru formand, kommissær Oettinger! Et af de centrale problemer i energisektoren er naturligvis oplagringen af energi. I forbindelse med forsyningssikkerhed skal vi efter min mening i højere grad overveje spørgsmålet om oplagring. Navnlig i forbindelse med vedvarende energi er dette en enorm udfordring.
Vi skal på den anden side også udvikle intelligente net. Jo mere vedvarende energi vi har, jo flere chancer har vi for at gøre vores miljø betydelig mere energieffektivt med intelligente net og i sidste ende også skabe incitamenter for forbrugerne til at udnytte intelligent måling, så de reducerer både forbruget og omkostningerne. Den forbedrede effektivitet vil spille en vigtig og central rolle i fremtiden, hvad angår produktionen af energi og navnlig forbruget af energi.
Günther Oettinger
Fru formand, mine damer og herrer! Tak for Deres værdifulde forslag til forbedringer. Kommissionen vil sikre, at mange af Deres ændringsforslag tages i betragtning af medlemsstaterne i den endelige udgave af forordningen.
Kommissionen er bekendt med den fortrolige karakter af oplysningerne vedrørende planlagte projekter. Vi er derfor enige i Parlamentets ændringsforslag, så der kun offentliggøres data, der tidligere er blevet indsamlet på nationalt plan. Data skal desuden aggregeres på europæisk plan på en sådan måde, at der ikke kan udledes oplysninger om de enkelte virksomheder og deres forretningsmetoder. Dette er vigtigt, hvis der på nationalt plan kun er én virksomhed inden for en bestemt energisektor.
Som jeg allerede har nævnt, glæder vi os også over udvidelsen af anvendelsesområdet til at omfatte olie-, gas- og kulproduktionskapaciteterne. Jeg vil ikke skjule, at medlemsstaterne er mindre begejstrede over dette forslag, men lover at revidere inklusionen af disse kapaciteter inden for fem år.
Uanset vores forskellige udlægninger af det retlige grundlag for denne forordning kan jeg forsikre Dem om, at Kommissionens mål er at gennemføre en bred forhandling på infrastrukturområdet. Det nye infrastruktur- og solidaritetsinstrument, der skal udvikles, og som skal ligge i forlængelse af EU's finansielle støtte til de transeuropæiske energinet, vil sammen med Kommissionens statusrapporter om gennemførelsen af det økonomiske genopretningsprogram, hvad angår fordele for energiprojekter, give mulighed for dette.
Adina-Ioana Vălean
Fru formand! Jeg vil takke kommissæren og mine kolleger for deres interessante bidrag til forhandlingen.
Jeg har et par ord til afslutning - eller min afslutning i det mindste. Jeg vil først endnu en gang understrege, at politikker ikke bør undlade at gribe ind i markedet. Vi må ikke glemme, at Europa er en markedsøkonomi, og at politikker kun er til for at korrigere svaghederne på markedet.
Jeg er for det andet fuldstændig overbevist om, at vi ikke må bruge denne forordning til at bekræfte den korrekte anvendelse af andre forordninger eller inkludere udførlige oplysninger. Dette handler ikke om statistik. Vi skal samle oplysninger ud fra en vis grad af relevans, ellers vil forordningen miste sit formål under en massiv mængde data. Og forordningen handler ikke om at udforme en politik om vedvarende energi eller gas.
Endelig vil jeg sige til min kollega, Lena Ek, at jeg kun kan håbe, at de aggregerede data, der tilvejebringes via denne forordning, vil hjælpe os med at blive klogere, når det gælder energispørgsmål, og vil være af generel interesse.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 25. februar 2010.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Paolo Bartolozzi  
Jeg lykønsker Kommissionen, fordi den har forelagt Rådet den ændrede forordning om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i EU.
Betænkningen forbedrer indholdet på en meningsfuld og opdateret måde, og det gør den af to grunde. For det første for at give gennemsigtige oplysninger om sikkerheden og fortroligheden af følsomme data, som Kommissionen vil modtage regelmæssigt med henblik på at forvalte energipolitikken effektivt. Betænkningen er i overensstemmelse med Lissabontraktaten, som lægger særlig vægt på energipolitik ved at styrke og koordinere de metoder og investeringer, der kræves i denne sektor.
Fiaskoen på Københavnstopmødet med hensyn til at tilfredsstille verdens politiske ledere betyder, at strategien for de politikker, der skal føres, skal ændres. Parlamentet er særlig opmærksomt på problemet, fordi det gælder om at overvåge energiinvesteringerne i forbindelse med anlæg, transport og oplagring af tilknyttede energiprodukter med henblik på at tilfredsstille produktions- og distributionsindustrierne og dermed sikre forbrugernes sundhed.
Den anden grund er, at EU's energipolitik skal fokusere på forsyningssikkerhed og energieffektivitet, fordi der er mangel på energiprodukter i EU, og fordi den interne efterspørgsel lige som importen stiger hver dag.
Elena Băsescu  
Solidaritetsprincippet skal udgøre grundlaget for udformningen af EU's energipolitikker. Hvis medlemsstaterne arbejder sammen, kan de sikre en sikrere, billigere og mere effektiv forsyning af energiressourcer til borgere og virksomheder. Det er afgørende for EU, at vi har en energiinfrastruktur, der fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne, så vi mindsker de problemer, der dukker op under energikriser. Denne forordning vil give Kommissionen oplysninger om energiinfrastrukturer, så den kan danne sig et overblik. Den omfatter data om olie- og naturgasinfrastrukturer og infrastrukturer til vedvarende energikilder. Efter indsamling af disse oplysninger vil det være muligt at fremhæve mangler i det europæiske energisystem og derefter forslå foranstaltninger til udbedring heraf. Foranstaltninger, der iværksættes på europæisk plan, skal supplere nationale og regionale strategier. Det er efter min mening særdeles vigtigt, at vi beskytter den fortrolige karakter af de kommercielle oplysninger, der indsamles. Det er endvidere vigtigt, at vi overvåger europæiske investeringer i tredjelande, der har en væsentlig indvirkning på det europæiske energimarked.
Sergio Berlato  
Forslaget til en forordning om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæisk Fællesskab er et vigtigt instrument til fremme af en effektiv energipolitik på EU-plan.
Jeg støtter rationalet bag dette forslag, nemlig behovet for at definere en ensartet og omfattende ramme for udviklingen af investeringer i energiinfrastruktur i EU, som vil sætte Kommissionen i stand til at overvåge udviklingen i de investeringsprojekter, der planlægges inden for energisektoren.
Overvågning er bestemt afgørende for at sikre, at den politik, der føres for at støtte projekterne, er gennemsigtig, men det kræver, at den administrative byrde, der pålægges små og mellemstore virksomheder - drivkraften i den europæiske økonomi - reduceres til et minimum.
Det er positivt, at der er opnået et kompromis, som sikrer, at oplysninger fra operatører på markedet modtages og behandles af Kommissionen med garanti for den nødvendige fortrolighed. Investeringsprojekter i energiinfrastruktur er afgørende for etableringen af et frit og dermed konkurrencedygtigt energimarked.
Jeg opfordrer derfor Kommissionen til regelmæssigt på grundlag af de indsamlede data at udforme en analyse af den strukturelle udvikling i energisektoren med det formål at udpege evt. områder, som skal forbedres på markedet, og evt. hindringer for dets optimale gennemførelse.
András Gyürk  
Der går ikke én dag, uden at en medlemsstat eller et stort selskab offentliggør store investeringsplaner inden for energisektoren. Forskellige gasrørledninger, havvindmølleparker og kraftværker i dusinvis er på tegnebrættet. Samtidig lader koordinationen mellem fremtidige investeringer meget tilbage at ønske. Dette ville i sig selv være mere end grund nok til at godkende den fremlagte forordning, idet den vil forene alle medlemsstaternes forpligtelser vedrørende indberetning af energiinvesteringer i én fælles struktur. Den forordning, der skal vedtages, gør det muligt at harmonisere regionale investeringer og styrker den fælles planlægning, hvilket igen styrker energimarkedet og forsyningssikkerheden.
Det er efter min mening vigtigt, at kravene i forslaget vedrørende indberetning af investeringer ikke påfører myndighederne i medlemsstaterne en unødig administrativ byrde. Vi skal sikre, at metoden til indberetning af investeringer er i overensstemmelse med de tidligere vedtagne regler. Det skal i den henseende erindres, at EU-direktiverne om det indre elektricitets- og naturgasmarked kræver, at der udformes 10-årige investeringsplaner.
Kommissionens oprindelige forslag omhandlede ikke forbedringer af fjernvarmesystemer. Det ændringsforslag, der inkluderer disse systemer i områderne for obligatorisk indberetning af oplysninger, som Udvalget om Industri, Forskning og Energi i Parlamentet har stillet, bør derfor vedtages. Vi må ikke glemme, at fjervarme spiller en vigtig rolle i forsyningen af befolkningen i de nye medlemsstater. I Ungarn forsynes f.eks. omkring 2 mio. mennesker ad denne vej. Fjernvarmeinvesteringer må ikke udelades, når vi taler om harmonisering af energiinvesteringspolitikker.
Edit Herczog  
Trods stor usikkerhed med hensyn til gennemførelsen af investeringsprojekter i energiinfrastruktur og de alvorlige vanskeligheder, der er forårsaget af økonomi- og kreditkrisen i energisektoren, må kernen i den nye europæiske energipolitik, som har til formål at garantere forsyningssikkerheden, afhjælpe virkningerne af klimaændring og opretholde konkurrenceevnen, være at investere intensivt i EU's energiinfrastruktur i de kommende år. Dette er et vigtigt redskab for udformningen af en fælles energipolitik.
Uden tilstrækkelige oplysninger om vores energiinfrastruktur kan vi ikke yde effektiv støtte til den europæiske energipolitik på EU-plan. Derfor skal vi efter min mening i fællesskab tilvejebringe præcise og regelmæssige oplysninger om investeringsprojekter i EU's energiinfrastruktur, lempe den administrative byrde ved indsamling af oplysninger og forbedre de anvendelige analyser ud fra oplysninger, der er indgivet til Kommissionen, samtidig med at vi letter byrden for aktører i den private sektor, som spiller en stadig større rolle i udviklingen af infrastruktur.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Jeg takker oprigtigt ordføreren for at have udformet en så afbalanceret betænkning. Medlemsstaternes og Kommissionens forenede foranstaltninger, der er omhandlet i betænkningen, vil give EU et integreret og forbedret energisikkerhedssystem, og vil samtidig sikre øget effektivitet og lavere energiforbrug. Som en del af EU's energipolitik skal Kommissionen og medlemsstaterne udpege de investeringer, der er nødvendige for at opfylde EU's strategiske behov, hvad angår udbud af og efterspørgsel efter naturgas og elektricitet. Forordningen fastlægger fælles rammer, som udgør grundlaget for Kommissionens modtagelse af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur inden for råolie, naturgas, elektricitet, biobrændstoffer og lavemissionsenergi i forbindelse med varme- og kølesystemer i byområder. Det kan ikke bestrides, at ét element, som er nødvendigt for at sikre energisystemets stabilitet, er kul, som ikke må blive tilsidesat af vedvarende energikilder, fordi de kan ikke opfylde efterspørgslen fra de stadig voksende økonomiske sektorer i de nye medlemsstater, som er under konstant udvikling. Ved fremhævelsen af fordelene ved kul som energikilde skal det påpeges, at brugen af nye teknologier vil sætte os i stand til at opnå en større reduktion i forureningen og en gradvis indførelse af de fastlagte grænser for CO2-emissionerne.
Rovana Plumb  
I forbindelse med den nye energipolitik, som har til formål at garantere energiforsyningen, afhjælpe indvirkningen af klimaændring og sikre konkurrencedygtigheden, spiller investeringer i energiinfrastruktur en afgørende rolle. De nye politiske krav, som f.eks. mål for brændstofmixet, vil ændre medlemsstaternes politikker, så de får gavn af en ny og moderniseret energiinfrastruktur.
Kommissionen foreslår, at det nuværende system for indberetning af energiinvesteringsprojekter ændres. Formålet er at indsamle relevante oplysninger om planlagte investeringer med henblik på at sætte Kommissionen i stand til at overvåge situationen for infrastrukturen og imødegå eventuelle problemer. Da den nuværende EU-lovgivning allerede omhandler rapporterings- og indberetningskrav i forbindelse med investeringer og infrastrukturer, skal anvendelsen af disse oplysninger koordineres bedre, så overlapning mellem forpligtelser, som f.eks. indberetning og fortrolighed, undgås, samtidig med at borgernes adgang til oplysninger forbedres. Selv om forslaget navnlig fokuserer på administrative forhold, giver det en idé om karakteren af og egenskaberne for kommende investeringer.
Det er derfor vigtigt, at vi lægger mere vægt på projekternes indvirkning på miljøet med hensyn til at tilvejebringe garantier og yderligere incitamenter til at opføre og afvikle energiinfrastrukturer på en bæredygtig måde og med behørig respekt for miljøet. Jeg lykønsker ordføreren.
Richard Seeber  
Opgaven med at håndtere den stigende efterspørgsel efter energi og samtidig beskytte miljøet, navnlig med hensyn til menneskeskabt klimaændring, er en af de største opgaver, som EU skal løse i fremtiden. I den forbindelse er det overordentlig vigtigt, at EU har kendskab til alle energiinfrastrukturprojekter i medlemsstaterne. Dette vil gøre arbejdet med at finde en europæisk energiløsning mere effektivt. Den nuværende tekst om udveksling af oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur vil sikre et godt overblik over de eksisterende energiinfrastrukturer i Europa.
Det siger sig selv, at denne betænkning ikke må give anledning til datamisbrug. Jeg glæder mig derfor over det kompromis på tværs af partierne, som fastlægger klare grundlæggende regler for overførslen af data. Med central overvågning kan det hurtigt fastslås, om Europa fokuserer for stærkt på en enkelt energikilde. Generelt repræsenterer denne betænkning et fremskridt hen imod et moderne energimix.
Vladimir Urutchev  
Indtil nu har vi kun drøftet behovet for hurtigt at udforme en fælles energipolitik, når der har været en krise, som f.eks. krisen i vinteren 2009. Vi kan med berettiget bekymring sige, at sådan kan tingene ikke fortsætte. Derfor glæder jeg mig over fru Văleans betænkning, og jeg mener, den er et vigtigt skridt hen imod etableringen af en fælles europæisk energipolitik. Det siger sig selv, at der skal vedtages en række direktiver og forordninger vedrørende energisektoren for at skabe de nødvendige betingelser for udformningen af en sådan fælles politik. Jeg mener, vi nærmer os det punkt, hvor vi endda kan begynde at tale om en aftale om etablering af et energifællesskab i EU. Indførelsen af et indberetningssystem for investeringsprojekter i energisektoren i hver enkelt medlemsstat vil sætte Kommissionen i stand til at danne sig et udførligt billede af, hvordan EU's energiinfrastruktur udvikler sig, og samtidig rådgive landene med hensyn til udbedring af de svageste og mest problematiske områder. Dette vil hjælpe med at opbygge en tilfredsstillende og pålidelig infrastruktur, som både kan støtte gennemførelsen af det indre energimarked og støtte afhjælpningen af konsekvenser af kriser, der opstår. Den vigtigste kendsgerning er, at en tilfredsstillende fælles europæisk energiinfrastruktur er en forudsætning for en fælles intern energipolitik i EU, hvilket Parlamentet har insisteret på i flere dokumenter.
