Studiile în domeniul artei în Uniunea Europeană (prezentare succintă)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de dna Badia i Cutchet, în numele Comisiei pentru cultură şi educaţie, privind studiile în domeniul artei în Uniunea Europeană.
Maria Badia i Cutchet
Dle preşedinte, deşi educaţia în domeniul artei este în prezent o materie obligatorie în aproape toate statele membre, există diferenţe semnificative în modul în care este predată.
Din punct de vedere istoric, studiile în domeniul artei erau legate de educaţia din primii ani de învăţământ. Astăzi, însă, abordarea privind învăţarea pe tot parcursul vieţii şi dezvoltarea de noi tehnologii ale informaţiei şi comunicării (TIC) au extins domeniul care era dedicat în mod tradiţional artei şi culturii şi au generat noi forme de acces şi de expunere pentru sector.
Dezvoltarea constantă a TIC a favorizat, de asemenea, promovarea unei economii bazate pe cunoaştere, în care capacităţile intelectuale şi creativitatea ocupă un loc de seamă.
Propunerea de rezoluţie pe care o vom vota mâine se bazează pe ideea că educaţia artistică reprezintă baza formării profesionale în domeniul artelor şi promovează atât creativitatea, cât şi dezvoltarea fizică şi intelectuală în acest domeniu; consideră că educaţia artistică constituie o componentă esenţială a educaţiei copiilor şi tinerilor şi susţine că predarea acesteia în şcoli va pune bazele pentru o adevărată democratizare a accesului la cultură.
În plus, apreciază instruirea ca fiind un factor foarte important pentru succesul profesioniştilor din domeniul artistic şi de creaţie, întrucât studiile în domeniul artei, menite să dezvolte o carieră şi o profesie, solicită studenţilor, pe lângă talent, o cultură solidă, care poate fi dobândită numai printr-o formare multidisciplinară şi sistematică. În acest fel cresc şi posibilităţile de angajare în domeniu, în măsura în care ele oferă cultură generală, o metodologie de cercetare, abilităţi antreprenoriale şi cunoştinţe de economie, precum şi competenţe în diverse domenii de activitate.
De asemenea, într-un mod foarte special, recunoaşte potenţialul economic şi de creare de locuri de muncă pe care îl reprezintă industriile din domeniul creaţiei, culturii şi artei in Uniunea Europeană, care au o contribuţie mai importantă decât a altor industrii recunoscute la scară largă, precum cea chimică şi a produselor alimentare.
Mai mult decât atât, nu ar trebui să uităm faptul că şcolile şi centrele de educaţie în domeniul artei şi al design-ului ajută la crearea unor noi stiluri şi mişcări artistice şi facilitează deschiderea către alte culturi, ceea ce consolidează imaginea Uniunii Europene în lume.
Proiectul de raport consideră că educaţia artistică trebuie să fie o componentă obligatorie a programelor de învăţământ în toate etapele de şcolarizare şi încurajează statele membre să îşi coordoneze politicile în materie de studii în domeniul artei la nivelul Uniunii Europene şi să promoveze mobilitatea atât a elevilor, cât şi a profesorilor în acest sector, acordând o atenţie sporită recunoaşterii calificărilor între statele membre.
De asemenea, solicităm Consiliului, Comisiei şi statelor membre să definească rolul educaţiei artistice în calitate de instrument pedagogic esenţial pentru consolidarea valorii culturii, să stabilească strategii comune pentru promovarea politicilor privind educaţia artistică şi formarea cadrelor didactice specializate în acest domeniu şi să recunoască rolul important al artiştilor şi al creativităţii în societate, după cum a demonstrat Anul European al Creativităţii şi Inovaţiei.
În cele din urmă, raportul subliniază importanţa utilizării resurselor oferite de noile tehnologii ale comunicaţiei şi informaţiei şi a internetului drept canale ale unui învăţământ modern şi adaptat perioadei moderne, atunci când se introduce dimensiunea artei în programele şcolare şi recomandă realizarea în comun a unui portal european destinat educaţiei artistice şi culturale, pentru a asigura dezvoltarea şi încurajarea modelului cultural european.
Din toate aceste motive, vă solicit să sprijiniţi în majoritate raportul, întrucât sprijinul dvs. va trimite un mesaj clar de susţinere pentru profesionişti, elevi şi pentru mediul de afaceri din sectorul creativ şi cultural.
Louis Michel
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, mai întâi aş vrea să-i mulţumesc dnei Badia i Cutchet pentru raportul din proprie iniţiativă privind studiile în domeniul artei în Uniunea Europeană.
Această chestiune ocupă un loc din ce în ce mai important la nivel european. De fapt, suntem cu toţii de acord că artele şi cultura alcătuiesc o parte fundamentală a educaţiei. Acestea contribuie la dezvoltarea sensibilităţii şi a încrederii în sine, calităţi esenţiale nu numai pentru rolul nostru de cetăţeni, ci şi pentru rolul de operator economic care există în fiecare dintre noi. Nu încape îndoială în această privinţă. Educaţia în domeniul artei este un indicator al stării de bine, al creativităţii şi al integrării sociale. Este esenţial să fie promovată în cadrul sistemelor educative ale Europei de la cea mai fragedă vârstă posibil.
Împărtăşim acest punct de vedere şi suntem bucuroşi că raportul domniei voastre face referire la o serie de iniţiative semnificative luate la nivelul Uniunii Europene, precum Anul European al Creativităţii şi al Inovaţiei.
Importanţa artelor şi a educaţiei în domeniul artei în construirea unei societăţi mai bune merge mână în mână cu impactul acesteia asupra vieţii economice. Conform ultimelor estimări, contribuţia industriei culturii şi creativităţii la generarea de venituri este estimată la 2,6% din PIB-ul european. În plus, orice activitate economică poate beneficia de pe urma artelor şi a educaţiei culturale. Inovaţia încurajează crearea de sinergii între domenii de activitate tradiţionale şi domenii inovatoare. Astăzi, trebuie să combinăm tehnologia şi design-ul, integrând în acelaşi timp principiile durabilităţii şi viabilităţii economice. Această combinaţie necesită o redefinire a modurilor în care se transmit şi se dobândesc cunoştinţele.
Aceste diferite aspecte sunt prezentate în Cadrul european de referinţă din 2006 privind competenţele cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii. În acest cadru se afirmă că exprimarea artistică şi culturală este esenţială pentru dezvoltarea competenţelor creative, care sunt atât de utile în contextul vieţii profesionale.
Agenda europeană pentru cultură a introdus noi metode, în special dialogul structurat cu societatea civilă şi, recent, noi metode deschise de coordonare culturală. Punerea în aplicare a acestor metode a fost posibilă datorită unui plan de lucru iniţial de trei ani, adoptat de Consiliu la 21 mai 2008, care defineşte cinci domenii de acţiune prioritară. În acest cadru, un grup de lucru format din experţi ai statelor membre a fost înfiinţat în jurul temei sinergiilor dintre cultură şi educaţie. Acest grup va elabora recomandări pentru identificarea de bune practici la nivel naţional şi va face, de asemenea, o serie de recomandări statelor membre şi instituţiilor europene. Mai mult decât atât, va furniza metode de evaluare a progreselor realizate în domeniile de politică aflate sub incidenţa mandatului acestuia. În sfârşit, acest grup ar trebui să vină cu contribuţii valoroase la Forumul european pentru cultură, programat să aibă lor la 29 şi 30 septembrie 2009, în Bruxelles.
Tocmai citeam un răspuns din partea colegului meu, dl comisar Figel.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Votul va avea loc marţi, 24 martie 2009.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Raportul Parlamentului European privind studiile în domeniul artei în Uniunea Europeană face parte din eforturile continue de a dezvolta un dialog intercultural şi este de o importanţă vitală în contextul Anului European al Creativităţi şi Inovaţiei.
Fără îndoială, studiilor în domeniul artei trebuie să li se acorde o atenţie sporită, mai specifică. Este important faptul că reprezintă o parte obligatorie a programei educaţionale şi aceasta de cât mai timpuriu, deoarece stimulează dezvoltarea emoţională şi culturală a tinerei generaţii.
Acordarea unui scop practic mai accentuat acestor studii şi includerea predării interactive ar rezulta într-o înţelegere mai profundă a valorilor culturale naţionale şi europene. Conferirea unei mai mari mobilităţi pentru elevi, profesori şi profesioniştii angajaţi în acest sector reprezintă calea directă către crearea unei conştientizări a identităţii europene şi către dezvoltarea toleranţei culturale şi religioase.
Statele membre trebuie să investească în crearea de oportunităţi mai bune pentru studiile informale şi independente în domeniul artei şi să prevină o scădere a numărului de programe în acest domeniu. Susţinerea lor pentru viaţa profesională a artiştilor va spori interesul general pentru diferite forme de studii artistice.
Parteneriatele public- privat în acest domeniu vor contribui la modernizarea programelor educative şi la încurajarea unei integrări mai active a noilor tehnologii în procesul de predare. Majoritatea resurselor pentru o politică europeană coordonată privind studiile în domeniul artei iau forma investiţiilor pentru sporirea influenţei culturale globale a Europei, pentru creativitate şi, în mod indirect, pentru economia UE.
