Summitul UE-Rusia (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct este declaraţia Comisiei, în numele Vicepreşedintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate cu privire la Summitul UE-Rusia.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, stimaţi deputaţi, sunt recunoscător pentru această oportunitate de a discuta cu dvs.. despre următorul summit UE-Rusia care va începe mâine la Nijny Novgorod. Uniunea Europeană va fi reprezentată de preşedintele Consiliului European şi de preşedintele Comisiei. Va participa Înaltul Reprezentant şi Vicepreşedintele Ashton, precum şi comisarul De Gucht.
Summitul a fost atent pregătit de Serviciul de acţiune externă, care a conlucrat strâns cu Comisia şi cu cei doi preşedinţi, iar pregătirile s-au bazat pe dezbaterile desfăşurate în Consiliul European şi în Consiliu la sfârşitul anului 2010 şi în ianuarie 2011, cu privire la Rusia ca partener strategic, pe rezultatele precedentului summit UE-Rusia şi pe vizita din februarie a guvernului Rusiei la Comisia Europeană.
Per ansamblu, relaţiile noastre s-au îmbunătăţit în ultimii doi ani. Am finalizat negocierile bilaterale privind aderarea Rusiei la Organizaţia Mondială a Comerţului, am convenit asupra abordării privind un posibil regim de scutire a vizelor şi am aprobat Parteneriatul pentru modernizare, care acum se află în faza de implementare.
De asemenea, continuă lucrările în cadrul regulat al celor patru spaţii comune şi în toate dialogurile sale tehnice. Interacţiunea noastră este destul de intensă. Vă reamintesc faptul că Rusia este singurul partener extern cu care Uniunea Europeană desfăşoară două summituri anuale. Vizita premierului Putin şi a unei delegaţii excepţional de numeroase a guvernului rus la Comisia Europeană, la 24 februarie, a fost un semn clar al determinării Rusiei de a avea o cooperare şi relaţii mai strânse cu noi.
Cu toate acestea, multe chestiuni bilaterale importante rămân nerezolvate. Deosebit de îngrijorătoare este situaţia legată de dezvoltarea democratică şi drepturile omului în Rusia. În contextul viitoarelor alegeri pentru Duma şi al alegerilor prezidenţiale, standardele procesului electoral vor primi o atenţie deosebită.
Acum, aş dori să vă îndrept atenţia asupra principalelor noastre obiective pentru summit, care sunt următoarele:
Primul: Uniunea Europeană va încuraja Rusia să rezolve ultimele chestiuni multilaterale rămase nerezolvate, pentru a facilita aderarea la OMC până la sfârşitul anului 2011, pe baza acordului bilateral UE-Rusia încheiat în 2004. Rusia poate să adere însă la OMC până la sfârşitul lui 2011 dacă va fi în măsură să ia deciziile necesare pentru a rezolva o serie de aspecte nesoluţionate la nivel multilateral. Summitul nu poate înlocui negocierile de la Geneva, însă poate îndemna Rusia să întreprindă acţiuni constructive.
Al doilea: Uniunea Europeană va insista pe lângă Rusia asupra faptului că trebuie înregistrate mai multe progrese în ceea ce priveşte adoptarea unor prevederi substanţiale în materie de comerţ şi investiţii, inclusiv în domeniul energiei, în cadrul noului acord UE-Rusia, pentru a oferi un temei juridic solid pentru o cooperare economică aprofundată în anii ce vor veni. Nu excludem aducerea în discuţie, la nivelul summitului, a interdicţiei nejustificate a Rusiei aplicate importurilor de legume din Uniunea Europeană, dar sperăm că dovezile ştiinţifice vor permite o soluţie rapidă la nivel de experţi.
Al treilea: ne vom menţine sprijinul la cel mai înalt nivel în favoarea Parteneriatului pentru modernizare, un vehicul important pentru angajamentele Rusiei în ceea ce priveşte reformele.
Al patrulea: vom promova drepturile omului şi statul de drept în Rusia; şi
al cincilea obiectiv, vom încuraja Rusia să-şi intensifice cooperarea în vecinătatea noastră comună şi să continue dialogul pe subiecte internaţionale de actualitate, cum ar fi, de exemplu, Orientul Mijlociu sau Africa de Nord. De fapt, progresele privind situaţia din Moldova şi Transnistria vor servi drept test important pentru o cooperare mai strânsă în domeniul politicii externe.
În fine, ar trebui totodată să profităm de acest summit pentru a ne reconfirma angajamentul politic de a avansa în direcţia cooperării pentru gestionarea crizei - cu condiţia ca autonomia noastră în procesul decizional să nu fie în niciun fel afectată.
De asemenea, energia are o importanţă proeminentă în negocierile noastre cu Moscova. Vom evidenţia necesitatea continuării reformelor în sectorul rusesc al gazelor şi electricităţii, în vederea stabilirii unui mediu concurenţial echitabil. De asemenea, vom sublinia necesitatea cooperării în domeniul combaterii schimbărilor climatice.
Pentru a ne urmări obiectivele legate de atingerea celor mai înalte standarde în materie de siguranţă nucleară, interacţionăm cu Rusia atât la nivel bilateral, cât şi în foruri multilaterale, cum ar fi Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică şi G8.
Vom relansa invitaţia noastră adresată Rusiei de a începe negocierile pentru un acord amplu Euratom-Rusia, care să promoveze cele mai înalte standarde în materie de siguranţă nucleară. Având în vedere accidentul de la Fukushima, Uniunea Europeană va milita pentru o echivalenţă a abordărilor în ceea ce priveşte testele de stres atât pentru centralele nucleare existente, cât şi pentru cele planificate.
Nu în ultimul rând, ne-am angajat într-un proces clar de ridicare a vizelor. Uniunea Europeană a pregătit şi a aprobat în martie propunerea sa pentru o listă de măsuri comune în direcţia unei posibile instituiri a unui regim de scutire a vizelor, iar negocierile au început deja în aprilie. De atunci, are loc un Consiliu permanent de parteneriat pentru justiţie şi afaceri interne şi s-au făcut progrese evidente. Însă negocierile privind măsurile noastre comune la nivel de experţi nu sunt, până în prezent, finalizate. Trebuie să o spunem răspicat, la summit, că nu există scurtături politice.
În ceea ce priveşte Rusia, ne putem aştepta ca obiectivele sale principale pentru summit să fie vizele, OMC-ul, energia - inclusiv siguranţa nucleară - şi cooperarea pentru securitate. Rusia ar putea reveni la ideea unui Comitet politic şi de securitate la nivel ministerial. Considerăm că structurile de cooperare necesare există; ceea ce ne lipseşte este voinţa politică de a înregistra progrese în probleme de substanţă.
Vă mulţumesc pentru atenţie şi aştept cu nerăbdare comentariile dvs..
Ria Oomen-Ruijten
Dle preşedinte, dle comisar, vă mulţumesc pentru buna cooperare de care aţi dat dovadă în redactarea rezoluţiei. Nu am de gând să adaug nimic la punctele pe care le-a menţionat dl comisar, deoarece ele sunt cuprinse în rezoluţie. Cât priveşte Partidul Popular European (Creştin-Democrat), declaraţia finală a summitului de săptămâna viitoare nu trebuie să se limiteze la cuvinte frumoase. Rusia este marele nostru vecin; Rusia este un partener important. Depindem unul de celălalt, iar nivelul de dependenţă este mare, de aceea, aşteptăm acorduri reale care să conducă la rezultate.
Care sunt priorităţile noastre? În primul rând, Acordul de parteneriat. Trebuie să punem în mişcare negocierile. Am speranţa că UE îl va convinge pe preşedintele Medvedev să acorde echipei sale de negociere atribuţii depline pentru a-şi asuma angajamente specifice. A sosit momentul să punem din nou lucrurile în mişcare în ceea ce priveşte dosarul privind comerţul şi investiţiile. Negocierile privind capitolul energie sunt şi ele în urmă. Avem nevoie de acorduri pentru un parteneriat solid şi transparent, bazat pe norme.
Aş dori, de asemenea, să ştiu unde ne aflăm în ceea ce priveşte capitolul privind drepturile omului. Pentru noi, pentru Parlament, aceasta este o componentă vitală a parteneriatului. Consider că pactul pentru modernizare este o chestiune complementară, la fel şi domeniile comune. Aceasta este o chestiune secundară, însă ar fi de mare ajutor dacă am impune normele OMC. Acest lucru ar contribui la crearea unui mediu concurenţial echitabil şi ar îmbunătăţi în acelaşi timp climatul de investiţii.
Preşedintele Medvedev se implică personal în ameliorarea statutului de drept, însă acest lucru nu este suficient, aşa cum chiar dvs.. tocmai aţi spus. Trebuie să ne asigurăm că, la alegerile viitoare, Rusia îşi va respecta obligaţiile pe care şi le-a asumat în cadrul Consiliului Europei şi al OSCE. Alegerile vor fi un test critic. Aceasta înseamnă, de asemenea, că noile partide trebuie să se poată înregistra. Rusia ar trebui să se simtă onorată că au fost invitaţi observatori electorali cu mult timp înainte. În fine, interdicţia asupra importurilor de legume din Europa (...)
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Hannes Swoboda
Dle preşedinte, dle comisar, Rusia este, fără îndoială, un partener foarte important pentru Uniunea Europeană, însă - aşa cum tocmai a spus dl comisar - unul foarte dificil. Sper că negocierile nu vor dura mult. Din păcate însă, ele nu se vor încheia atât de repede pe cât îşi imaginează dna Oomen-Ruijten. În cadrul acestui proces, trebuie să avem un dialog atât cu reprezentanţii oficiali aleşi, cât şi cu reprezentanţii societăţii civile, care sunt adeseori mai apropiaţi de noi în chestiuni legate de democraţie şi drepturile omului.
Ideea unui Parteneriat pentru modernizare între Uniunea Europeană şi Rusia este una bună. Cu toate acestea, Rusia trebuie şi ea să-şi joace rolul. Avem nevoie de mai multă democraţie şi mai puţină corupţie. Încă mai auzim numeroşi investitori plângându-se de incertitudine juridică, în special în ceea ce priveşte impozitele. Înainte de toate - aşa cum tocmai a menţionat dl comisar - trebuie să ne pregătim rapid pentru aderarea Rusiei la Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) şi pentru calitatea de membră a OMC. În domeniul politicii energetice, Rusia trebuie obligată să recunoască principiile unei politici energetice transparente şi echitabile. Sunt multe lucruri pe care Rusia însăşi le poate face, în special în ceea ce priveşte eficienţa energetică, unde există în continuare multe carenţe.
Tot în ceea ce priveşte energia, aş dori să aduc în discuţie un lucru care o vizează pe ţara sa vecină - vecinul nostru comun, de fapt - Ucraina. Chiar în acest moment, Rusia încearcă din nou să folosească problematica energiei şi preţurile la energie ca armă politică. Trebuie să respingem categoric acest lucru. Ne-am angajat să apărăm libertatea Ucrainei de a decide pe ce pieţe doreşte să fie prezentă şi unde doreşte să opereze. În definitiv, tot ce ne dorim este să avem relaţii comerciale şi un acord comercial cu Ucraina. Rusia nu ar trebui să exercite presiuni asupra Ucrainei în acest domeniu, oferindu-i posibilitatea fie de a se alătura uniunii vamale cu Kazahstan şi Belarus, fie de a plăti un preţ ridicat la energie. Trebuie să respingem acest lucru.
Iarăşi, în ceea ce priveşte vecinii, ne aşteptăm ca Rusia să respecte acordurile cuprinse în tratate în ceea ce priveşte Georgia şi să îşi retragă trupele înapoi în zonele în care acestea erau prezente înaintea conflictului. De asemenea, sperăm că Rusia va aduce o contribuţie pozitivă la rezolvarea conflictului din Nagorno-Karabah. De ambele părţi, aici nu este o problemă a furnizării de armament, ci mai curând o mediere paşnică între cele două părţi.
Dl comisar a vorbit deja despre importanţa liberalizării vizelor. Este deosebit de important pentru relaţiile între persoane ca acestea să se bucure de cât mai multă libertate de circulaţie între Rusia şi Uniunea Europeană. Sper că vom înregistra în curând progrese în acest domeniu.
O problemă crucială însă o va reprezenta modul în care se vor desfăşura următoarele alegeri. Rusia trebuie să fie conştientă că lumea, în special lumea democratică din Europa, va monitoriza atent modul în care vor avea loc aceste alegeri; dacă partidele sunt înregistrate în mod corect şi echitabil; şi, de asemenea, dacă anumite persoane sau partide sunt excluse din start de la procesul electoral. Aceste lucruri trebuie transmise în mod clar Rusiei, la summit. Vrem să vedem că şi în Rusia au loc alegeri corecte şi echitabile.
Rusia are încă mult de recuperat în ceea ce priveşte economia sa. Chiar şi aşa, Rusia este pregătită pentru democraţie. Vrem să vedem că în Rusia există democraţie, iar la fel de mult şi-o doresc înşişi cetăţenii Rusiei. Aceasta este dorinţa noastră şi viziunea noastră. Rusia trebuie să realizeze că democraţia va fi un lucru bun şi pentru ea.
Kristiina Ojuland
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, sperăm că se vor înregistra noi progrese la summitul de la Nijni Novgorod în ceea ce priveşte un nou acord cuprinzător de parteneriat şi cooperare.
Atât UE, cât şi Rusia trebuie să aibă în vedere că un parteneriat adevărat nu se poate baza decât pe o relaţie sinceră. În numele Grupului ALDE, aş dori să invit reprezentanţii UE să abordeze toate problemele ridicate de Parlamentul European cu omologii lor ruşi.
Uniunea Europeană va întâmpina dificultăţi majore în relaţiile cu Rusia dacă cei doi parteneri nu se bazează pe aceleaşi valori şi principii. Dacă Kremlinul se va îndepărta şi mai mult de democraţie şi statul de drept, Rusia va pierde toată legitimitatea ca partener pentru UE.
De exemplu, Kremlinul a împiedicat un număr de partide politice să se înregistreze pentru alegerile pentru Duma de stat pe considerente procedurale, iar lista pare să continue cu Partidul Libertăţii Poporului, condus de Mihail Kasianov, Vladimir Milov, Boris Nemţov şi Vladimir Rijkov. Reprimarea din ce în ce mai dură a opoziţiei trebuie adusă în discuţie la summit, iar partidele de opoziţie trebuie lăsate să se înregistreze.
Doamnelor şi domnilor, Rusia nu este China. Rusia este membră a Consiliului Europei şi a OSCE; de aceea, ea trebuie să-şi îndeplinească obligaţiile şi angajamentele internaţionale. În plus, Rusia trebuie să îşi respecte propria constituţie.
Rusia trebuie să respecte suveranitatea şi integritatea teritorială a vecinilor săi. Insistăm ca Rusia să înceteze presiunile asupra Ucrainei - aşa cum a spus colegul meu - de exemplu, cum a făcut ieri premierul Putin, la o întrevedere cu premierul Ucrainei, făcând presiuni ca Ucraina să se alăture uniunii vamale cu Rusia, Belarus şi Kazahstan. Nu putem accepta acest lucru. Ne aşteptăm ca Rusia să îşi retragă imediat trupele din Georgia pe poziţiile de dinaintea conflictului.
În final, Grupul ALDE îşi exprimă dezamăgirea că, în ajunul summitului, Rusia a impus o interdicţie disproporţionată asupra importurilor de legume din UE.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, Rusia este un important partener al UE, în multe privinţe. Ca membru permanent în Consiliul de securitate al ONU, Rusia exercită o influenţă decisivă în afacerile internaţionale, de la relaţiile cu Coreea de Nord la implicarea sa în Cvartetul ONU. Salut recentele apeluri lansate de preşedintele Medvedev la adresa tiranului libian, Muammar Gaddafi, de a părăsi puterea. De asemenea, sper că şi Kremlinul se va alinia comunităţii internaţionale în ceea ce priveşte stoparea proliferării nucleare iraniene.
Îmi dau seama că Rusia are interese economice în fostele republici sovietice care acum, din fericire, se depărtează de Moscova şi se apropie de Uniunea Europeană. Totuşi, UE ar trebui să insiste în continuare în ceea ce priveşte sprijinul şi angajamentul în favoarea acestor ţări devenite acum independente, cum ar fi Ucraina, şi să se asigure că uşa le este deschisă în ceea ce priveşte aspiraţiile euro-atlantice. În această privinţă, am speranţa că Vicepreşedintele/Înaltul Reprezentant va aduce în discuţie problema Georgiei, ale cărei părţi din teritoriu continuă să fie anexate şi ocupate ilegal de soldaţi ruşi, şi va pune presiuni asupra Rusiei pentru soluţionarea problemei transnistrene în Moldova. De asemenea, accept propunerea Comisiei ca summitul UE-Rusia să se desfăşoare anual, nu o dată la şase luni, care este o idee bună şi o cale de urmat.
Rusia nu este o democraţie liberală matură şi nici o ţară care să se bucure de un sistem judiciar independent. Indiferent dacă ne place sau nu, trebuie să facem pact cu ursul.
Werner Schulz
Dle preşedinte, dle comisar Füle, dacă, la prima vedere, pare de înţeles ca Rusia să se protejeze împotriva răspândirii infecţiei cu Escherichia coli entero-hemoragică (EHEC) pe teritoriul său, o interdicţie totală asupra importurilor de legume din Europa nu este ceea ce ne aşteptăm din partea unei ţări care aspiră să adere la Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC). Acesta este un aspect pe care îl vom aduce în discuţie la Nijni Novgorod. Mai importanţi însă sunt germenii politici, care sunt de fapt prezenţi - mugurii fragili ai democraţiei şi ai statului de drept. Referitor la aceste aspecte, trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă, în contextul Parteneriatului pentru modernizare, pentru ca aceşti muguri să înflorească în Rusia şi să se dezvolte.
Preşedintele Medvedev a recunoscut că modernizarea economică şi tehnică nu poate fi realizată fără o modernizare fundamentală a societăţii. Până acum însă, am văzut foarte puţine încercări în direcţia acţiunilor care ar trebui să însoţească aceste cuvinte frumoase. Reprezentanţii UE ar trebui aşadar să transmită clar preşedintelui Medvedev că viitoarele alegeri pentru Duma vor fi un test de credibilitate a acestei politici de reformă.
Un proces electoral corect şi autentic constituie fundamentul democraţiei. Oricine doreşte pluralism şi competiţie politică ar trebui să garanteze că standardele electorale declarate de Consiliul Europei sunt respectate şi să permită, în stadiu incipient, acţiuni de observare electorală pe termen lung, derulate de Organizaţia pentru Securitate şi Cooperare în Europa (OSCE).
Alegerile corecte încep prin a le permite partidelor să se înregistreze. Din păcate, primele indicii sugerează că autorităţile ruse nu au învăţat nimic din sentinţa Curţii Europene a Drepturilor Omului, potrivit căreia nu a existat nicio justificare pentru dizolvarea Partidului Republican; se pare că acestea nu intenţionează să permită înregistrarea nou-înfiinţatului Partid al Libertăţii Poporului.
Tot mai multe partide care beneficiază de sprijin de la Kremlin, precum şi Frontul Popular Rusesc iniţiat de premierul Putin, au condus pur şi simplu ţara într-o fundătură politică. Această competiţie-surogat a dus ţara înspre o apatie politică şi a discreditat Duma. Preşedintele Medvedev ar putea avea o mare reuşită aici şi ar putea să-şi încheie mandatul măcar printr-un singur succes demonstrabil.
În cazurile Kodorkovski şi Magniţki, nu trebuie să aşteptăm o decizie de la Strasbourg, ci să punem capăt deciziilor arbitrare din justiţie. Revizuirea acestor cazuri de către comisia Fedotov este un prim pas lăudabil. Rezultatele şi concluziile sale urmează să fie publicate cât de curând.
Viitoarea participare a Forumului societăţii civile recent constituit ar trebui să fie un subiect de discuţie important în cadrul tratativelor şi negocierilor dintre UE şi Rusia. În definitiv, evenimentele din Nordul Africii demonstrează că, pentru o reformă efectivă, este nevoie de o societate civilă activă. Guvernul rus ar trebui, aşadar, să depună eforturi în acest sens şi să realizeze un parteneriat pentru modernizare cu societatea civilă.
Vladimír Remek
Dle preşedinte, dle comisar, tot caut în zadar un răspuns la întrebarea de ce dezbatem acum, tocmai în ajunul summitului, o rezoluţie privind summitul cu Rusia, din moment ce o vom vota în ziua în care va avea loc summitul la Nijni Novgorod. Mai mult, subiectul nici măcar nu a fost inclus pe ordinea de zi a şedinţei în plen de la începutul săptămânii trecute. Aceasta înseamnă o proastă planificare, care a devenit acum o obişnuinţă, în opinia mea. Mai mult, în loc să încercăm, printr-un proces bazat pe principii, să ajungem la un nou acord privind relaţiile cu Rusia, care - să recunoaştem - este un partener important, repetăm la nesfârşit proclamaţii şi cereri care în mod clar nu au sorţi de izbândă.
În primul şi în primul rând, ar trebui să ne axăm pe chestiunile în care putem înregistra progrese. Un exemplu ar fi acordurile privind facilitarea preconizată şi posibila eliminare definitivă a regimurilor reciproce cu Rusia privind vizele. În loc să facem acest lucru, criticăm poziţia Rusiei în cazul importurilor de legume din UE. Cum apare, totuşi, comportamentul nostru văzut din afara Uniunii? Tot căutând sursa bacteriei ucigaşe - în lipsa unor dovezi solide, ne acuzăm reciproc, restricţionăm importurile şi exporturile de marfă şi cerem despăgubiri. Vom putea, desigur, să tragem propriile concluzii asupra nivelului de încredere pe care o inspirăm, nu numai în Rusia.
Fiorello Provera
Dle preşedinte, dialogul dintre Uniunea Europeană şi Rusia trebuie extins pe cât posibil către mai multe domenii, de la economie la drepturile omului, deoarece nu există alternative la dialog. Europa şi Rusia sunt de fapt interdependente, atât din punct de vedere economic, cât şi din punct de vedere politic.
Mă gândesc la chestiunile internaţionale nerezolvate cum ar fi securitatea energetică, Maghrebul, capacitatea nucleară a Iranului, terorismul, Caucazul, Nagorno-Karabah, schimbările climatice etc. Rusia este un partener strategic pentru Europa, nu mai puţin datorită sinergiilor care se pot construi în viitor. Aşa cum se întâmplă deja într-o oarecare măsură, Moscova ne poate pune la dispoziţie resurse minerale şi energetice, poate colabora la nivel de securitate militară şi de luptă împotriva terorismului şi crimei organizate. Europa poate contribui cu resurse financiare, capacităţi ştiinţifice şi tehnologice şi cu experienţa noastră istorică în domeniul democraţiei şi al drepturilor omului.
Viitorul Rusiei este legat de cel al Europei şi trebuie construit cu perseverenţă, fără complezenţe şi în pofida multiplelor dificultăţi care există în prezent. În acest sens, încheierea acordului de parteneriat strategic între Uniunea Europeană şi Rusia este de mare importanţă pentru viitorul nostru comun.
Béla Kovács
(HU) Dle preşedinte, în legătură cu viitorul summit, aş dori să atrag atenţia delegaţiei de negociere asupra a două aspecte. În primul rând, aş vrea să o încurajez să reconsidere importanţa importurilor de energie din Rusia şi, în al doilea rând, să extindă Acordul de parteneriat în aşa fel încât reprezentanţii UE să poată participa ca observatori la alegerile care vor avea loc în decembrie, acest an, şi la alegerile prezidenţiale care vor avea loc în martie 2012. După cum vedem, importurile de energie din Rusia ar putea creşte, ţinând cont că multe centrale nucleare europene vor fi închise după efectuarea testelor de rezistenţă.
De aceea, începe din nou să ne îngrijoreze faptul că vom fi şi mai dependenţi de Rusia, în viitor. Cu toate acestea, aş dori să vă amintesc că există şi reversul medaliei. Rusia este la fel de independentă de Uniunea Europeană, deoarece ne vinde nouă aproape toate produsele sale. Dacă noi nu îi cumpărăm produsele energetice, atunci economia rusă se va confrunta în viitor cu probleme serioase de stabilitate.
Elmar Brok
(DE) Dle preşedinte, dle comisar, doamnelor şi domnilor, Rusia şi Uniunea Europeană sunt parteneri în virtutea intereselor lor reciproce şi datorită poziţiei lor geografice. Aceasta este realitatea, fie că ne place sau nu. Trebuie să facem din acest parteneriat unul pozitiv şi constructiv. De aceea, trebuie să avansăm în ceea ce priveşte Acordul de parteneriat şi facilitarea vizelor şi să dăm mai multă substanţă Parteneriatului pentru modernizare, pentru a ne canaliza eforturile în această direcţie.
Trebuie să acceptăm însă că acest lucru presupune obligaţii de ambele părţi, inclusiv respectarea calităţii de membru al Organizaţiei Mondiale a Comerţului (OMC), în sensul că nu poţi proceda în continuare după bunul plac; or, aceste norme contractuale sau internaţionale convenite sunt obligatorii pentru toţi şi nu este loc de practici arbitrare în tranzacţii reciproce. Aceasta exclude şi utilizarea energiei ca armă politică, de exemplu.
Aceste interese reciproce trebuie tratate în mod pozitiv şi constructiv, iar în cazul politicii externe, aceasta înseamnă, desigur, că şi Rusia trebuie să îşi asume responsabilităţi. În acest moment, Consiliul de securitate al ONU discută cazul Siriei. În astfel de situaţii, Rusia trebuie să îşi aducă o contribuţie constructivă la crearea unei comunităţi internaţionale paşnice. Acest lucru înseamnă însă acceptarea drepturilor suverane ale statelor vecine şi a deciziilor lor în ceea ce priveşte intrarea în alianţe. Mai mult, Rusia trebuie să aducă o contribuţie pozitivă în cazul "conflictelor îngheţate” şi trebuie să pună capăt situaţiei nelegitime din Abhazia şi Osetia de Sud.
Avem o responsabilitate comună în lume. Este clar că Rusia şi Uniunea Europeană au interese reciproce substanţiale în această ordine globală şi, în definirea acestor interese, trebuie să ne asigurăm că Rusia recunoaşte că democraţia şi statul de drept sunt cruciale pentru dezvoltarea internă. Este necesar un grad de condiţionalitate nu doar în relaţiile cu noi; o ţară în care nu există un stat de drept nu este un loc bun pentru investiţii, deoarece nu există certitudine juridică. O ţară fără democraţie şi fără stat de drept nu poate să înregistreze progrese pe termen lung în beneficiul propriilor săi cetăţeni. Să sperăm că Parteneriatul pentru modernizare şi alte acorduri ne vor ajuta să găsim o cale comună şi constructivă de urmat.
Knut Fleckenstein
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să subliniez doar două puncte, deoarece dl Swoboda a menţionat deja câteva puncte în numele grupului nostru. Rusia se află, într-adevăr, la o răscruce. Situaţia sa politică internă va fi hotărâtă de alegerile pentru Duma din decembrie şi de cel care va continua procesul de modernizare început în calitate de preşedinte din 2012.
Există şi o perspectivă în toate acestea. Ar putea să nu existe o oportunitate mai bună pentru a consolida încrederea internaţională în dezvoltarea Rusiei. Acest lucru va fi posibil dacă vor exista alegeri corecte, şanse echitabile de înregistrare şi acces la mass-media pentru candidaţi, pentru a se garanta cel puţin şanse egale.
Al doilea aspect pe care doresc să-l menţionez se referă la Parteneriatul pentru modernizare dintre UE şi Rusia. Acesta oferă noi oportunităţi pentru o cooperare efectivă. Nu ar trebui aşadar să ratăm ocazia de a susţine ferm Rusia în acest proces de modernizare - nu doar prin investiţii în modernizarea economiei, ci şi în modernizarea societăţii sale. Guvernele pot pune pe hârtie multe lucruri şi, după cum ştim cu toţii, pe hârtie se poate scrie orice. Cetăţenii devin însă foarte nemulţumiţi dacă ceea ce se scrie pe hârtie nu este pus în aplicare.
Participarea şi implicarea societăţii civile, a mediului de afaceri, a cercetătorilor, a tinerilor şi a artiştilor sunt esenţiale pentru o societate bazată pe autodeterminare şi solidaritate. Nu vom putea însă sprijini cu succes această modernizare decât dacă oamenii se pot asocia uşor pentru a învăţa unii de la alţii şi a-şi împărtăşi experienţele. Din aceste motive, UE şi Rusia ar trebui în final să ajungă la un acord asupra măsurilor comune care trebuie luate în vederea eliminării vizelor pentru călătorie, precum şi asupra modului în care aceste măsuri pot fi aplicate, pentru a obţine rezultate cât mai rapid posibil.
Am vorbit despre situaţia persoanelor din regiunea Kaliningrad şi ne gândim la facilitarea vizelor. În urmă cu o lună, acest for a decis că facilitarea vizelor ar trebui permisă în scopuri culturale. Vorbim despre posibilitatea de a acorda o atenţie specială tinerilor, în acest caz. Toate acestea sunt sugestii pozitive pentru a pune lucrurile în mişcare, însă nu pot să înlocuiască o soluţie generală. Prin urmare, îndemn Comisia să accelereze ritmul. În orice caz, vă puteţi baza pe sprijinul nostru, inclusiv în ceea ce priveşte unele state membre care sunt mai ezitante.
(Aplauze)
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Dnă preşedintă, este dificil de imaginat că relaţiile noastre cu Rusia se bazează pe un acord care datează din 1994. Nu am reuşit să rezolvăm nimic de la acea dată. În privinţa Rusiei, pendulăm între cooperare şi confruntare. În ceea ce priveşte vecinătatea, deplângem războiul cu Georgia, presiunile impuse asupra Ucrainei, recunoaştere preşedintelui Lukaşenko în Belarus şi divizarea Republicii Moldova în urma conflictului din Transnistria. În acelaşi timp, cooperarea noastră cu Rusia din cadrul Consiliului pentru securitate cu privire la problema Libiei sau cea cu privire la programul nuclear din Iran este plăcută.
În ceea ce priveşte Rusia în sine, noua paradigmă este ceea ce este cunoscut sub numele de Parteneriatul pentru modernizare. Totuşi, ce este modernitatea fără democraţie? În lista priorităţilor, pe care tocmai aţi prezentat-o, dle comisar Füle, drepturile omului se situează după castraveţi, iar statul de drept, după roşii. Este aceasta cea mai bună alternativă la care putem să ne aşteptăm în acest domeniu? Nu mai aşteptăm nimic de la democratizarea Rusiei? Cred că, în calitate de Parlament, trebuie să clarificăm faptul că ne aşteptăm la ceva; de exemplu, la alegeri corecte - trebuie obţinut un progres în acest domeniu.
Cu toate acestea, este un lucru pe care aş dori să îl precizez foarte clar: deseori, acest progres trebuie obţinut la nivel de experţi. Două summituri pe an este mult prea mult. Să organizăm doar un summit, aşa cum facem în cazul Americii. Avem destule schimburi cu Rusia în domeniile specializate. În caz contrar, vom organiza summituri fără conţinut real şi nici aceasta nu ar fi util.
Adam Bielan
(PL) Dnă preşedintă, în opinia mea, cele mai importante aspecte ale relaţiilor cu Rusia sunt politica energetică şi drepturile omului. Atunci când desfăşoară politica externă, Rusia urmăreşte un obiectiv strategic de supunere a anumitor ţări prin exploatarea problemei gazului natural. Numai în ultimele câteva zile, autorităţile ruse au apelat la şantaj pentru a exercita presiuni asupra Ucrainei, condiţionând preţul gazului natural de aderarea ţării la uniunea vamală rusă sau de fuziunea dintre Gazprom şi Naftogaz. În mod evident, acţiunile menţionate anterior au încheiat discuţiile cu privire la crearea unei zone de liber schimb între UE şi Ucraina. Şi acordurile pe termen lung privind aprovizionarea cu gaz sunt o modalitate de influenţare a politicilor statelor membre UE. Prin urmare, ar trebui să apreciem poziţia Comisiei Europene, care a recunoscut că acordul încheiat de guvernul polonez nu respectă dreptul UE. Preţurile din Europa Centrală pentru gazul rusesc sunt deja duble faţă de cele oferite ţărilor din Europa de Vest. Discreditarea proiectelor de extracţie de gaz de şist de către Rusia provoacă şi mai multă nelinişte.
Problema drepturilor omului este vizibilă în special în cazul Khodorkovsky. Este neîndoielnic faptul că această problemă trebuie prezentată în cadrul summitului, având în vedere hotărârea Curţii Europene a Drepturilor Omului cu privire la ilegalitatea arestării şi detenţiei omului de afaceri rus.
Heidi Hautala
Dnă preşedintă, i-aş aminti dlui comisar Füle mult-apreciata sa comunicare referitor la politica europeană de vecinătate; acum, dle comisar, aud că, practic, recunoaşteţi că ar trebui să aplicăm aceleaşi principii şi pentru Rusia, cu toate că Rusia nu face parte din vecinătatea estică.
Dar, într-adevăr, ar trebui să solicităm ceea ce aţi denumit "democraţie profundă” şi trebuie să depunem eforturi susţinute pentru a sprijini societatea civilă din Rusia. Aş dori să evidenţiez anumite puncte din rezoluţia comună pe care Parlamentul European o va adopta mâine. Subliniem nevoia de a menţine legături strânse şi de a sprijini programe de dezvoltare a societăţii civile din Rusia. Dle comisar, aş dori să vă informez că, astăzi, există veşti îngrijorătoare de la Nijni Novgorod, unde va începe în curând summitul.
Organizaţii ale societăţii civile m-au informat că agenţiile de aplicare a legii au luat măsuri preventive. Au existat numeroase încercări de a pune la îndoială persoanele care puteau să comunice cu reprezentanţii UE, iar acest lucru este complet inacceptabil. Chiar şi cei care lucrează în domeniul drepturilor copilului au fost avertizaţi să nu se ducă la Nijni Novgorod. Cărţile de credit ale principalului organizator local al evenimentului societăţii civile care, în paranteză fie spus, este primul eveniment asociat unui summit UE-Rusia, au fost blocate (bineînţeles, din motive tehnice), iar plăcuţele de înmatriculare ale autoturismului său au dispărut în mod misterios.
Dle comisar, vă solicit să asiguraţi faptul că reprezentanţii UE la summitul de la Nijni Novgorod vor recunoaşte şi vor sprijini organizaţiile societăţii civile. În acest scop, împreună cu colegul meu, dl Schulz, vicepreşedintele Comisiei parlamentare comune UE-Rusia, am transmis o scrisoare preşedintelui Barroso, Vicepreşedintelui /Înaltului Reprezentantului Ashton şi preşedintelui Van Rompuy.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dnă preşedintă, în primul rând, permiteţi-mi să vă urez mult succes la summitul de mâine, pe a cărui ordine de zi sunt incluse: guvernanţa globală, economia globală, aderarea Rusiei la OMC şi aspecte internaţionale, inclusiv progresele din Africa de Nord şi Orientul Mijlociu.
Rusia este cel de-al treilea mare partener comercial al UE. Exporturile UE către Rusia se ridică la 65,6 miliarde de euro. Conform statisticilor oficiale, economia rusă înregistrează o rată de creştere de 4 %, în ciuda climatului economic, şi se previzionează că acest fenomen va continua timp îndelungat. Aderarea acesteia la Organizaţia Mondială a Comerţului va crea numeroase oportunităţi în relaţiile economice dintre Uniunea Europeană şi Rusia. Totuşi, în acelaşi timp, va produce schimbări inovatoare în domeniul energetic, cel al energiei nucleare şi cel al securităţii internaţionale.
Andreas Mölzer
(DE) Dnă preşedintă, dle comisar, ştim că Rusia este importantă pentru UE, nu numai în privinţa aspectelor economice, ci şi în calitate de partener strategic. Interdicţia privind importurile de legume din UE, impusă la Moscova este, cu siguranţă, problematică în perioada premergătoare negocierilor referitoare la aderarea Rusiei la Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) şi ar trebui să asigurăm faptul că, în viitor, Rusia nu va intra în contradicţie cu regulile OMC.
Totuşi, există probleme şi în privinţa acordului din 2006 referitor la liniile aeriene din UE, care nu a fost încă pus în aplicare. Relaţiile dintre UE şi Rusia sunt şi mai tensionate din cauza scuturilor anti-rachetă pe care Statele Unite intenţionează să le amplaseze în România. Dacă UE are intenţii serioase în privinţa strategiilor de îmbunătăţire a relaţiilor cu Rusia, aceasta trebuie, în primul rând, să rezolve aceste probleme şi, în al doilea rând, să analizeze sensibilităţile Rusiei referitor la o sferă de influenţă istorică care, fără doar şi poate, există sau există din punctul de vedere al Rusiei. Acesta este singurul mod în care vom înregistra progrese.
Paweł Zalewski
(PL) Dnă preşedintă, parteneriatul dintre Uniunea Europeană şi Rusia implică responsabilitate, inclusiv în privinţa ţărilor terţe. Aş dori să atrag atenţia Comisiei asupra paragrafului din rezoluţie care invită Rusia să nu folosească alimentarea cu resurse energetice ca instrument de influenţă asupra politicilor vecinilor lor. Acest lucru a avut loc în cazul Ucrainei, prim-ministrul rus, dl Putin, afirmând destul de direct în timpul ultimei sale reuniuni cu prim-ministrul ucrainean, dl Azarov, că vor fi oferite preţuri mai mici şi contractul privind gazele va fi renegociat numai dacă Ucraina aderă la o uniune vamală cu Rusia, Belarus şi Kazahstan, ceea ce ar însemna să îşi abandoneze planurile şi aspiraţiile europene. Este, pur şi simplu, şantaj. În cazul în care contractul nu se renegociază, preţul gazului pe graniţa Rusia-Ucraina poate ajunge la 500 EUR pe 1 000 m3. Ucraina plăteşte deja cel mai ridicat preţ din Europa pentru gazul rusesc, cu toate că se află cel mai aproape de sursa acestui gaz.
Această situaţie poate produce o criză economică şi socială gravă în Ucraina. Aş dori să clarific faptul că Uniunea Europeană are obligaţii faţă de Ucraina, având în vedere că, în prezent, negociem cu succes aderarea ţării la o zonă de liber schimb sau crearea unei astfel de zone şi, în viitorul apropiat, ne vom implica în relaţii cu aceasta în calitate de aliat al Uniunii Europene. Aş invita Comisia să solicite foarte direct ca Rusia să înceteze orice astfel de practici şi să le pună un capăt acestora.
Kristian Vigenin
Dnă preşedintă, în această săptămână se va desfăşura un nou summit UE-Rusia. În lume au apărut schimbări majore de la data ultimului astfel de summit. Între acestea, permiteţi-mi să menţionez, în primul rând, revoluţiile arabe, un proces de profundă transformare care afectează practic întreaga lume arabă. Dezastrul de la centrala nucleară de la Fukushima a remodelat viitorul energiei nucleare, în special în privinţa siguranţei. Schimbările climatice au avut consecinţe tot mai multe şi mai periculoase. Osama este mort, dar terorismul continuă să trăiască şi a vizat persoane nevinovate din întreaga lume.
Lista evenimentelor este lungă şi toate le privesc atât pe UE, cât şi pe Rusia, doi actori globali învecinaţi, având interese pe termen lung predominant similare sau complementare. Relaţiile dintre acestea pot fi dezvoltate în continuare numai dacă se bazează pe respect reciproc, deschidere şi transparenţă. Orice scop ascuns poate să denatureze aceste relaţii, dacă nu să le distrugă.
UE şi Parlamentul au fost întotdeauna expliciţi cu privire la aşteptările cetăţenilor europeni. Acum, referitor la viitorul summit, aş dori să evidenţiez patru aspecte. În primul rând, la summit ar trebui să se obţină progrese decisive în privinţa tuturor obstacolelor rămase nerezolvate în legătură cu aderarea Rusiei la OMC. Această etapă importantă va crea oportunităţi mai bune pentru comunităţile de afaceri de ambele părţi şi va liberaliza şi mai mult relaţiile comerciale şi economice de la nivel mondial. În acest sens, aplicarea unor măsuri protecţioniste este contraproductivă şi sperăm că acestea nu vor fi ascunse în spatele unor ameninţări teatrale la adresa sănătăţii, cum s-a întâmplat, în opinia mea, în cazul recent al interdicţiei impuse pentru importurile de legume din UE.
Sperăm că foaia de parcurs pentru călătoria fără viză, anunţată în luna mai, va accelera facilitarea eliberării vizelor şi va aduce mai aproape momentul în care regimul vizelor dintre UE şi Rusia va fi complet liberalizat. În acest scop, Parlamentul se aşteaptă ca unele probleme sensibile din punct de vedere politic să fie abordate corespunzător de autorităţile ruse, în special prin încetarea emiterii de paşapoarte ruseşti pentru rezidenţii din Osetia de Sud şi Abkhazia.
Aş dori să văd o implicare mai constructivă a Rusiei în eforturile noastre de sprijin al democratizării, al progresului economic şi social şi al stabilităţii din cele şase state din Parteneriatul estic. Ultimii doi ani au demonstrat în mod clar că această iniţiativă a UE nu vizează concurenţa, ci, mai degrabă, cooperarea cu Rusia, deoarece o vecinătate comună stabilă şi încrezătoare în forţele proprii este atât în interesul UE, cât şi în cel al Rusiei. În această privinţă, îndemnăm Rusia să îşi intensifice eforturile de facilitare a rezolvării paşnice a conflictelor din Transnistria şi din regiunea Nagorno-Karabah, care produce tot mai multă îngrijorare.
În cele din urmă, aş dori să menţionez faptul că UE şi Rusia ar trebui să coopereze pe deplin la revizuirea şi elaborarea unor standarde mai înalte privind siguranţa nucleară, având în vedere evenimentele din Japonia. Ne aşteptăm la standarde mai înalte nu numai din partea centralelor nucleare nou-construite, ci şi din partea celor aflate deja în funcţiune. Sper că acest aspect poate face parte din discuţiile de la Nijni Novgorod.
Graham Watson
Dnă preşedintă, prim-ministrul Canadei, Pierre Trudeau, a asemănat faptul de a avea o graniţă comună cu Statele Unite cu a sta în casă cu un elefant. Uniunea noastră trebuie să stea în casă cu un urs.
Trebuie să continuăm să încercăm dezvoltarea unor relaţii în contextul celor patru spaţii comune şi pe baza Parteneriatului pentru modernizare de anul trecut. Astfel cum a spus dl comisar, în ultimii doi ani s-au înregistrat îmbunătăţiri. Între acestea se numără acordul privind un forum consultativ în domeniul gazului şi mecanismul îmbunătăţit de avertizare timpurie. Un progres înregistrat în această lună în privinţa rezolvării conflictului din Transnistria ar fi un alt pas pozitiv.
Cu toate acestea, astfel cum a afirmat Baroneasa Ashton luna trecută după hotărârea emisă în cazul Khodorkovsky/Lebedev şi astfel cum s-a pronunţat de nenumărate ori Curtea Europeană a Drepturilor Omului, un progres veritabil implică respect pentru democraţie şi drepturile omului, precum şi un cadru juridic stabil şi echitabil pentru afaceri, iar acestea lipsesc de prea multe ori în Rusia. Ar fi util şi un dialog structurat cu societatea civilă; acţiunea comună pentru combaterea schimbărilor climatice ar participa la dezvoltarea încrederii. Dar pe ursul rus încă îl doare capul şi îi recomand Comisiei să ducă la summitul de la Nijni Novgorod nu numai un borcan cu miere, ci şi o plasă imensă.
Edvard Kožušník
(CS) Dnă preşedintă, dle comisar, după cum ştiţi, cu siguranţă, Rusia este un stat încrezător în propriile puteri şi ruşii sunt, în sine, un popor încrezător în propriile puteri. Relaţia dintre UE şi Rusia trebuie să ia forma unui parteneriat veritabil, nu numai a unui parteneriat simulat. Având în vedere că relaţiile noaste cu statele din Parteneriatul estic sunt excelente, relaţiile dintre UE şi Rusia trebuie să fie cel puţin la acelaşi nivel. Prin mare, sunt bucuros că, în intervenţia dvs.., nu aţi uitat să menţionaţi importanţa eliminării obligativităţii vizei pentru Rusia, deoarece relaţiile dintre parteneri trebuie să se bazeze pe încredere şi deschidere. Ar trebui să comunicăm foarte clar şi serios Rusiei care este calendarul pentru eliminarea vizelor şi ce condiţii trebuie, astfel, îndeplinite.
Dle comisar, aş dori să vă mulţumesc pentru că, în timpul pregătirii summitului comun UE-Rusia, v-aţi amintit toate obiectivele care sunt importante pentru parteneriatul dintre UE şi Rusia.
Bastiaan Belder
(NL) Dnă preşedintă, în primul rând, aş dori să prezint o chestiune foarte urgentă. Sunt încrezător că acest summit UE-Rusia va aborda ferm interdicţia foarte dăunătoare şi cu adevărat disproporţionată privind legumele europene. Sectorul culturii de legume se aşteaptă ca această interdicţie să fie eliminată şi merită să vadă că acest lucru se va întâmpla. Dle comisar Füle, puteţi confirma că, la Nijni Novgorod, delegaţia UE se va angaja ferm faţă de rezolvarea acestei situaţii? Aceasta este o întrebare foarte importantă, care mi se adresează frecvent în ţara mea în momentul în care vorbesc despre summitul UE-Rusia.
Am dorit să spun câteva cuvinte în special despre aderarea problematică a Rusiei la OMC. Mai am o scurtă întrebare. De fapt, Georgia joacă un rol-cheie aici. Georgia deţine de facto drept de veto. Preşedintele Saahashvili măreşte miza. Domnia sa doreşte graniţe transparente - practic, doreşte să recâştige Abkhazia şi Osetia de Sud - şi, bineînţeles, vizează şi interdicţia importantă impusă cu privire la vinurile şi apa minerală din Georgia. Cu toate acestea, Rusia pare să fie neclintită. Pe scurt, nu pare că ne confruntăm cu un obstacol în această situaţie? Aceasta pare să fie situaţia. În plus, economia rusă, care se bazează, în principal, pe petrol şi gaze, nu are, cu adevărat, nevoie să adere la OMC.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Dnă preşedintă, invit şefii instituţiilor UE ca, la summitul UE-Rusia care începe mâine, să nu uite de drepturile omului. Este evident că respectarea drepturilor omului este o bază valoroasă, fără de care ar fi imposibil să existe un parteneriat strategic şi o modernizare a relaţiilor UE-Rusia.
Cazul specific pe care trebuie să îl discutăm este hotărârea din 24 mai a Tribunalului de la Moscova de respingere a apelului înaintat de Mihail Khodorkovsky şi Platon Lebedev împotriva noii condamnări la şapte ani. În secolul XXI, în faţa ochilor noştri are loc un proces ruşinos, iar condamnările nu sunt decise în instanţă. Aceasta se întâmplă într-un stat legat de UE printr-un aşa-numit parteneriat strategic. Hotărârea instanţei de la Moscova a dezvăluit, încă o dată, defecte grave ale sistemului judiciar al Rusiei şi a consolidat opinia conform căreia acesta îi pedepseşte pe cetăţenii ruşi care au ambiţii politice, dar ale căror opinii nu coincid cu cele ale Kremlinului.
Şi hotărârea Curţii Europene a Drepturilor Omului din data de 31 mai şi încălcarea Convenţiei Europene privind Drepturile Omului în Rusia sunt fapte care trebuie discutate.
Noi, Parlamentul European, ar trebui să comunicăm în mod clar că, dacă preşedintele Rusiei, Dimitri Medvedev, doreşte să vină la Parlamentul European, ar trebui să se prezinte împreună cu prizonierul de conştiinţă Mihail Khodorkovsky, iar aceasta ar fi cea mai eficace strategie şi tactică de modernizare a Rusiei. Preşedintele Medvedev şi prizonierul de conştiinţă Mihail Khodorkovsky, împreună, în Parlamentul European - aceasta ar fi o imagine care să merite nu numai atenţia mass-mediei mondiale, ci şi sprijinul sincer al societăţii democratice.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dnă preşedintă, acest summit este special pentru că are loc în contextul viitoarelor alegeri din Rusia. Ne aşteptăm ca Bruxelles-ul să transmită Rusiei un puternic semnal referitor la faptul că alegerile trebuie să respecte normele democratice, ceea ce ar proteja diversitatea de opinii în Dumă. Chestiunea siguranţei nucleare este deosebit de relevantă în urma evenimentelor de la Fukushima. Sunt bucuros că membrul Comisiei a menţionat că această chestiune va fi ridicată la summit şi că vor fi solicitate cele mai înalte standarde de siguranţă pentru centralele nucleare deja aflate în funcţiune şi cele aflate în fază de proiect atât în Rusia, cât şi, bineînţeles, în Uniunea Europeană.
Consider că ar trebui discutate şi relaţiile Uniunii Europene şi Rusiei cu Belarusul. O convergenţă a poziţiilor ar contribui la deschiderea porţilor închisorii pentru cei care au candidat, recent, la alegerile din Belarus şi ar opri încălcările flagrante ale drepturilor omului. Îi sprijin cu convingere pe deputaţii care au spus că trebuie să transpunem vorbele în fapte în domeniul facilitării acordării vizelor, nu numai în cazul Rusiei, ci şi al întregii vecinătăţi estice a Uniunii Europene.
Astfel cum presupune Preşedinţia UE, Polonia a găsit, deja, calea către un dialog mai fructuos cu Rusia, astfel că, în următoarele şase luni, ne putem aştepta ca, în relaţiile UE-Rusia, să fie luate măsuri concrete.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Cea mai importantă nereuşită a noastră în relaţiile dintre UE şi Rusia sunt neconcordanţa, slăbiciunea şi lipsa cunoaşterii propriei competenţe. Chestiunea gazoductului Nord Stream este o problemă tipică în acest sens. Mai întâi facem din solidaritatea energetică unul dintre principiile călăuzitoare ale Europei din Tratatul de la Lisabona, după care UE este de acord cu proiectul Nord Stream, care este dăunător din punct de vedere geopolitic pentru Polonia şi celelalte noi state membre. Prin urmare, ar trebui să ne menţinem pe poziţii atunci când discutăm fiecare dintre aspectele de pe viitoarea agendă prezentată de dl comisar.
Rusia trebuie să respecte anumite reguli în privinţa OMC. Înainte de a visa să adere la OMC, aceasta ar trebui, mai întâi, să permită existenţa vinului georgian pe piaţă.
În ceea ce priveşte vizele, Rusia trebuie informată că regimul vizelor va fi liberalizat mai întâi pentru statele participante la Parteneriatul estic, iar pentru Rusia numai ulterior. Oblastul Kaliningrad poate face excepţie de la această regulă.
Referitor la sectorul energetic, Rusia trebuie informată că ne opunem actelor repetate de şantaj faţă de Ucraina şi că ne opunem măsurilor adoptate de agenţiile ruse de influenţă, care încearcă să minimizeze extragerea gazului de şist în Polonia şi în Europa. Aceasta este o oportunitate importantă de a câştiga independenţa faţă de Rusia.
Tunne Kelam
Dnă preşedintă, Rusia a proclamat un program de modernizare şi anumiţi observatori vorbesc despre o nouă perestroikă. Din păcate, până în prezent, nu s-au înregistrat progrese reale. Analiştii concluzionează că prioritatea actualelor elite ruse este să menţină sistemul existent, încercând să nu permită relaţiilor externe să afecteze situaţia internă.
Prin urmare, UE are datoria de a clarifica foarte bine un anumit aspect. Succesul Parteneriatului pentru modernizare va depinde de disponibilitatea şi capacitatea guvernului rus de a asigura un sistem judiciar cu adevărat independent şi de a pune în aplicare principiile fundamentale ale statului de drept, transparenţei şi reciprocităţii. Dacă UE nu abordează această chestiune crucială într-o manieră principială, ne aşteptăm să nu se înregistreze un progres foarte mare.
Ediţia de azi a International Herald Tribune titrează: "Rusia nu poate să aibă o economie modernă înainte de a avea un stat de drept veritabil." Locul de desfăşurare a summitului va fi Nijni Novgorod, Gorki în era sovietică, unde principala figură a conştiinţei sovietice, Andrei Sakharov, a fost exilat timp de mulţi ani. Invit Comisia şi negociatorii noştri să urmeze spiritul lui Andrei Sakharov şi să îşi reamintească mesajul câştigătorului premiului Sakharov, Sergei Kovalev, din acest hemiciclu, de acum doi ani.
În cele din urmă, UE ar trebui să stimuleze şi să sprijine Rusia să ajungă la un compromis cu moştenirea sa totalitară. După 20 de ani, chiar şi dl Medvedev a trebuit să recunoască faptul că patrimoniul teribil şi criminal al puterii ruse nu mai poate fi ignorat. Vă reamintesc cuvintele colegului nostru, dl Svoboda, care a solicitat ieri reabilitarea totală a istoriei ruse, în special în ceea ce priveşte atrocităţile din epoca Stalin. Putem să ajutăm Rusia să se împace cu trecutul său.
Boris Zala
(SK) Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, pentru Rusia este încă nevoie de o abordare din două părţi: pe de o parte, solicitări ferme de respectare a principiilor democratice dar, în acelaşi timp, respingerea politicii bine pusă la punct a lui Bush împotriva Rusiei.
Cu siguranţă, Rusia nu are dreptul la o sferă de influenţă. Toate fostele republici sovietice au dreptul de a decide liber de cine doresc să aparţină. Cu toate acestea, bineînţeles, are dreptul la siguranţă şi securitate internaţională. Acest sentiment de securitate ar liberaliza, categoric, situaţia internă din Rusia.
Este necesar să atragem Rusia în politica globală de partea Europei, pentru ca Rusia să poată avea sentimentul că este un partener acceptat în crearea unei ordini internaţionale şi democratice. Parteneriatul pentru modernizare nu trebuie să respecte numai ideile de monopol de stat ale guvernului rus, ci ar trebui să creeze o zonă de activitate industrială şi ştiinţifică fără restricţii, astfel cum a afirmat dl Fleckenstein în analiza domniei sale.
Dacă am adopta o abordare diferită pentru Rusia în acest sens, am putea să nutrim speranţa ascunsă că procesele democratice vor fi liberalizate într-o măsură mult mai mare în Rusia, cu siguranţa şi încrederea care se pot reflecta, apoi, în politica europeană. Ţin pumnii pentru ca aceasta să reiasă din viitoarele discuţii.
Mirosław Piotrowski
(PL) Dnă preşedintă, în ajunul summitului UE-Rusia şi în contextul negocierilor privind un nou acord de parteneriat şi cooperare, este important ca UE nu numai să vorbească cu un singur glas, ci şi să demonstreze practic Rusiei unitatea şi solidaritatea sa. Solidaritatea energetică este consacrată în Tratatul de la Lisabona, dar Rusia nu acceptă acest principiu, proiectul Nord Stream fiind un exemplu grăitor al acestei atitudini. Nu trebuie să acceptăm încercările de izolare a unora dintre noile state membre ale UE printr-un măr al discordiei cum este sectorul energetic, iar acest lucru ar trebui subliniat în mod clar în timpul summitului. De asemenea, ar trebui să ne aşteptăm la recunoaşterea ambiţiilor europene ale Georgiei, Moldovei şi Ucrainei şi că Rusia va fi invitată să pună capăt presiunilor politice asupra acestor ţări. În plus, ar trebui să ne amintim că Rusia este o democraţie singulară, cu o rată de corupţie foarte mare.
Inese Vaidere
(LV) Dnă preşedintă, noul acord de parteneriat între Uniunea Europeană şi Rusia trebuie să fie concret şi obligatoriu din punct de vedere juridic în toate domeniile de cooperare. Aceasta este o cerere rezonabilă, pentru că nu putem permite ca acordul să reprezinte o serie de fraze generale. Uniunea Europeană şi Rusia depind una de cealaltă. Piaţa europeană nu este mai puţin importantă pentru Rusia decât este gazul rusesc pentru noi, iar planurile de modernizare economică a Rusiei sunt direct dependente de tehnologia şi expertiza noastră. Din acest motiv, cooperarea noastră ar trebui să fie foarte strâns legată de îmbunătăţiri n domeniul drepturilor omului şi cel al statului de drept. Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial al Rusiei şi principalul investitor; de aceea, noul acord trebuie să conţină termeni obligatorii din punct de vedere juridic cu privire la investiţii. Este important să insistăm asupra eliminării barierelor comerciale unilaterale şi nejustificate. Acest lucru se referă la uniunea vamală Rusia-Kazahstan-Belarus, precum şi la actualul embargo asupra legumelor din Uniunea Europeană. Nu trebuie să i se permită Rusiei să continue să folosească politica energetică pentru a-şi pune în aplicare interesele geopolitice, făcând discriminări împotriva anumitor state membre, de exemplu, în domeniul tarifelor la gaz.
Dle comisar, continuând să lucrăm cu Rusia în privinţa zonei de călătorie fără viză, trebuie să lucrăm şi în direcţia instituirii unei zone de călătorie fără viză cu restul statelor din cadrul Parteneriatului nostru estic. La summit, trebuie să reiterăm faptul că acordul în şase puncte cu Georgia nu a fost încă pus în aplicare. Luând în considerare viitoarele alegeri parlamentare şi prezidenţiale, trebuie eliminate restricţiile impuse membrilor opoziţiei referitor la înregistrarea la alegeri şi apariţia în mass-media. Ne-am confirmat deja disponibilitatea de a fi prezenţi în toate etapele procesului electoral, dar Rusia trebuie să îşi arate disponibilitatea de a accepta observatori pe termen lung, precum şi de a pune într-adevăr, în aplicare alegeri corecte. În încheiere, aş dori să subliniez faptul că aceste remarci critice nu sunt, în niciun caz, orientate către Rusia sau poporul acesteia, ci dimpotrivă - sunt orientate către actualul guvern, pentru a îmbunătăţi situaţia din Rusia şi a face mai fructuoasă cooperarea dintre noi.
George Sabin Cutaş
Încălzirea climatică, traficul de droguri, neproliferarea armelor şi securitatea energetică reprezintă provocări comune care necesită soluţii la nivel global. De aceea, este nevoie să construim un parteneriat solid cu Rusia bazat pe încredere reciprocă.
Doresc să salut reluarea negocierilor pentru un nou acord de parteneriat ambiţios prin care se încearcă depăşirea tensiunilor din trecut. Consider că Rusia trebuie susţinută de către Uniunea Europeană în eforturile sale de a adera la OMC, iar acest lucru va îmbunătăţi relaţiile comerciale şi economice dintre cei doi parteneri şi va stimula investiţiile.
În acelaşi timp, Înaltul Reprezentant trebuie să pledeze în cadrul summitului de mâine pentru ratificarea de către Rusia a Tratatului Cartei Energiei, pentru că nu poate să existe o cooperarea energetică reală între Uniunea Europeană şi Rusia, dacă principiile transparenţei, al reciprocităţii, al competitivităţii şi non-discriminării nu sunt respectate.
Paweł Robert Kowal
(PL) Dnă preşedintă, dle comisar, mă aştept ca modernizarea să fie una dintre problemele discutate în timpul summitului. Aş dori doar să vă reamintesc faptul că modernizarea Rusiei nu este doar o chestiune de aspecte economice şi energetice, ci şi o chestiune de modernizare politică şi de relaţii între autorităţi şi societate. V-aş ruga să ridicaţi această problemă. Aceasta implică şi relaţiile dintre Rusia şi vecinii săi şi "sfera de influenţă" a Rusiei. Deoarece desfăşuraţi relaţiile cu Ucraina cu foarte mult succes, v-aş îndemna să precizaţi foarte clar că un acord de asociere între Uniunea Europeană şi Ucraina va fi benefic şi pentru Rusia şi că suntem foarte alarmaţi de manifestările de presiune politică extrem de intense exercitate asupra Ucrainei în ajunul încheierii negocierilor, în timp ce aceste negocieri se află în etapa finală. Vă rog să precizaţi foarte clar acest lucru părţii ruse. Aceştia sunt factori foarte importanţi, care contribuie la crearea încrederii reciproce dintre instituţiile Uniunii Europene, pe de o parte, şi Rusia, de cealaltă parte.
Bernd Posselt
(DE) Dnă preşedintă, în primul rând, permiteţi-mi să spun că am fost uimit să îl ascult pe dl Mölzer, un om cu foarte multă cultură istorică, spunând că în Europa există zone de influenţă istorică a Rusiei şi că acestea includ părţi ale Uniunii Europene cum este România. Era pactului dintre Hitler şi Stalin este de mult apusă şi, într-o lume democratică, ar trebui să practicăm un fel de doctrină Monroe europeană; cu alte cuvinte, destinul şi politicile europene sunt hotărâre de europeni. Acest lucru nu înseamnă că nu dorim o politică de bună vecinătate şi dialog. Cu toate acestea, Nijni Novgorod - locul în care se va desfăşura reuniunea noastră -, ar trebui să fie un semnal de alarmă, pentru că ne reaminteşte de binecunoscuta poveste a comercianţilor din Nijni Novgorod care au crezut că îşi pot cumpăra libertatea şi securitatea, dar au fost spânzuraţi.
Trebuie să ne dăm seama că nu putem să cumpărăm securitatea cu bani sau ignorând realitatea; se poate obţine numai prin parteneriate sincere. Avem nevoie de o politică pentru afaceri externe şi de securitate comună. Avem nevoie de independenţă şi de securitate energetică şi de mai puţină dependenţă faţă de politica energetică a Rusiei, care este încă folosită în scopuri de politică externă. De asemenea, trebuie să vorbim foarte clar despre drepturile omului. Nu ne putem permite niciun compromis în acest domeniu. În ceea ce îi priveşte pe Mikhail Khodorkovsky şi Platon Lebedev, aş declara că aceste persoane trebuie eliberate în cele din urmă - în caz contrar, vizita oficială a preşedintelui rus la Parlamentul European va avea loc sub un imens semn de întrebare.
Dorim să avem un parteneriat cu o Rusie care se află în proces de democratizare, dar, pentru aceasta, Rusia trebuie să se democratizeze - cu adevărat, nu numai în iluziile noastre. De aceea, cred că dl Svoboda are dreptate: viitoarele alegeri vor fi decisive. Atunci vom vedea dacă parteneriatul nostru cu poporul rus - de care suntem ataşaţi - poate fi prelungit într-un parteneriat veritabil cu statul rus.
Mitro Repo
(FI) Dnă preşedintă, astfel cum a afirmat şi dl Posselt, Europa are nevoie de Rusia şi Rusia are nevoie de Europa. Cooperarea dintre Europa şi Rusia este importantă pentru promovarea stabilităţii politice, sociale şi economice, nu numai în Europa, ci şi la nivel mondial.
Este regretabil că acordul de parteneriat şi cooperare dintre Uniunea Europeană şi Rusia nu îndeplineşte actualele cerinţe de cooperare. Ar trebui să apropiem, să consolidăm şi să extindem parteneriatul strategic. Totuşi, în viitor, baza tuturor relaţiilor dintre UE şi Rusia trebuie să fie promovarea păcii şi securităţii şi sprijinirea valorilor democratice şi libertatea politică şi economică.
Parteneriatul pentru modernizare ar trebui să fie consolidat şi concentrat mai mult, dar un simplu dialog politic dintre diplomaţi nu este de ajuns. Trebuie să întreprindem tot ceea ce ne stă în putinţă ca să facilităm reuniunea oamenilor şi să sporim cooperarea în domeniul cultural, artistic, educaţional şi comercial.
Konrad Szymański
(PL) Dnă preşedintă, vor exista, fără îndoială, foarte multe aspecte abordate în timpul summitului UE-Rusia, însă se preconizează că cel mai important va fi acela al securităţii energetice. De multe luni, Rusia desfăşoară o campanie foarte intensă vizând obţinerea, pentru infrastructura sa de gaz, a unor excepţii de la normele prevăzute în cel de-al treilea pachet energetic de gaz sau, cu alte cuvinte, de la normele dreptului nostru antimonopol, care interzice controlul simultan şi paralel asupra resurselor energetice şi a reţelelor de distribuţie. În acest sens, ministrul rus pentru energie, dl Shmatko, directorul general al proiectului South Stream dl Kramer şi directorul general al Gazprom au efectuat o vizită la Bruxelles. Aceasta este o campanie majoră. Poziţia Uniunii Europene referitoare la acest aspect, respectiv că nu intenţionăm să acordăm tarife reduse Rusiei, trebuie indicată foarte clar acesteia; în schimb, este important pentru noi ca piaţa gazului din Europa Centrală să devină mai competitivă şi mai puţin monopolizată. Dle comisar, v-aş ruga să ne comunicaţi răspicat dacă Comisia Europeană este pregătită să facă declaraţii în această privinţă în timpul summitului.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Dnă preşedintă, în perioada premergătoare viitorului summit putem spune, cu siguranţă, că Uniunii Europene îi lipseşte o strategie unică şi coerentă în privinţa Rusiei şi că actuala politică de cooperare pragmatică, bazată pe o strategie de înaintare cu paşi mici, se poate destrăma cu uşurinţă în timpul oricărei crize care ar putea apărea în continuare, cum a fost cazul în 2008 în timpul războiului cu Georgia sau în 2009, după întreruperea alimentării cu gaz.
În contextul acestui ultim eveniment amintit, este foarte important să subliniem definiţia cuvântului "diversificare", care, în Europa, este adesea sinonim cu construcţia unui număr mare de diverse conducte de gaz din Rusia. Diversificarea înseamnă, de exemplu, construirea conductelor de gaz South Stream şi Nord Stream. Între timp, Uniunea Europeană ar trebui să se concentreze pe garantarea aprovizionării cu gaz din surse care nu aparţin Rusiei: ar trebui să facă mai multe pentru a promova conducta Nabucco din Azerbaidjan şi ar trebui să investească în terminale pentru gaz şi să cerceteze extragerea gazului de şist.
De asemenea, este foarte important să fie în continuare exercitate presiuni asupra autorităţilor ruse la niveluri diferite, pentru a îmbunătăţi situaţia drepturilor omului din Rusia. În afara discuţiilor purtate în cadrul summiturilor UE-Rusia, ar trebui să asigurăm faptul că vor fi intensificate decisiv consultările desfăşurate de două ori pe an cu reprezentanţii Uniunii Europene şi diplomaţi din partea Ministerului Afacerilor Externe din Rusia.
Krzysztof Lisek
(PL) Dnă preşedintă, cred că autorităţilor ruse ar trebui să li se comunice că ne aşteptăm să se poarte responsabil. Rusia este un foarte important partener potenţial al Uniunii Europene, de exemplu când este vorba de a găsi soluţii la anumite conflicte îngheţate din Europa, care rămân nerezolvate. Cred că autorităţilor ruse ar trebui să li se comunice că, deşi legumele şi gazul sunt importante, ele trebuie să înceteze sprijinirea separatiştilor transnistreni, că ne aşteptăm să înceteze furnizarea armelor către Azerbaidjan şi Armenia, deoarece acest lucru reprezintă un risc foarte mare pentru viitorul acestei regiuni şi, de asemenea, că ne aşteptăm ca Rusia să-şi respecte obligaţiile prevăzute în acordul din 2008 cu privire la Georgia. Ne aşteptăm ca forţele armate ruseşti să fie retrase din Abkhazia şi Osetia de Sud şi ne aşteptăm ca Rusia să respecte dreptul Georgiei de a analiza şi de a-şi hotărî propriul viitor.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Dnă preşedintă, deşi sunt de acord cu declaraţiile dlui Lisek referitoare la Georgia şi nu uit ce au spus mulţi deputaţi despre Ucraina, mi se pare că, la summitul de mâine, trebuie să păstrăm două cuvinte - sau mult mai multe - cu privire la Belarus. V-aş cere tuturor să vă amintiţi că, timp de multe luni, ne-am confruntat acolo cu o criză politică semnificativă şi că, cel puţin câteva luni, ne-am confruntat cu o criză economică semnificativă. De asemenea, ne confruntăm cu o situaţie în care Rusia exercită presiuni asupra Belarusului, probabil mult mai intens şi mai eficace decât exercită în prezent asupra Ucrainei. Rusia încearcă pur şi simplu să obţină control asupra întregii economii sau, mai degrabă, asupra sectoarelor strategice ale economiei, profitând de situaţia dramatică în care se află însăşi economia belarusă. Am o solicitare. Dacă Rusia se hotărăşte să acorde ajutor şi ştim că s-a hotărât să acorde ajutor Belarusului, Uniunea Europeană ar trebui să se asigure că Rusia condiţionează acest ajutor de respectarea drepturilor omului. Acestea sunt valori comune pe care, în aparenţă, le împărtăşim cu Rusia, un lucru care este adesea repetat de ruşi şi, astfel, ar trebui să ne ajute să introducem aceste valori în Belarus. În caz contrar, prin finanţarea regimului Lukaşenko, vom fi responsabili pentru acesta.
Jaroslav Paška
(SK) Dnă preşedintă, avem întotdeauna pregătită o serie de aspecte problematice pentru negocierile cu Rusia, cum ar fi nivelul drepturilor civile, interdicţia absurdă privind importurile de legume din UE şi scutul antirachetă amplasat în UE sau implicarea problematică a Rusiei în multe foste republici sovietice.
Nu vreau să spun că ar trebui să evităm discuţiile referitoare la aceste subiecte dificile, dar cred cu tărie că nu ar trebui să ne limităm la acestea.
Ar trebui, de asemenea, să prezentăm idei noi pentru o cooperare benefică reciproc. Producătorii europeni au nevoie de noi oportunităţi de a-şi comercializa produsele. Rusia este o zonă comercială enormă, cu putere de cumpărare tot mai mare. Prin urmare, este necesar să lucrăm mai intens ca să eliminăm obstacolele din calea cooperării comerciale şi, de asemenea, să sprijinim împreună proiecte cum sunt extinderea liniei de cale ferată cu ecartament larg care se întinde de la Pacific până în centrul UE.
Proiecte ca acesta pot crea noi impulsuri pentru cooperare, a căror punere în aplicare va aduce beneficii nu numai pentru Europa, dar şi Ucraina, Rusia şi ţările asiatice.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Dnă preşedintă, Uniunea Europeană şi Rusia poartă discuţii despre viitorul sectorului energetic, dar, din câte înţeleg, în prezent este în curs de înfiinţare un nou grup, care va dezbate cel de-al treilea pachet energetic în contextul securităţii gazului. Aş dori să-i invit pe dl comisar Füle şi pe dl comisar Oettinger să prezinte Parlamentului European informaţii referitoare la progresul înregistrat în cazul discuţiilor şi la rezultatul negocierilor purtate de acest grup. De asemenea, am dori o listă a membrilor grupului de negociere. Am aflat de la un reprezentant al unui concern energetic rus că societatea ar participa la aceste negocieri. Aş dori să ştiu dacă acest lucru este adevărat şi dacă reprezentanţii companiilor de mari dimensiuni vor lua parte la negocieri din partea Rusiei.
Şi conformitatea cu dreptul în materie de concurenţă în domeniul energetic, fără acordarea niciunei excepţii, este o chestiune foarte importantă pentru Parlamentul European. În timpul recentelor prezentări de la Bruxelles ale planurilor de investiţii în proiectul South Stream, a reieşit că Rusia şi Gazprom doresc să obţină privilegii şi statut special. Nu putem să fim de acord cu aceasta.
Vytautas Landsbergis
Dnă preşedintă, consider că rezoluţia Parlamentului este mâna de ajutor întinsă de Europa Rusiei de astăzi care, în ciuda mândriei sale fără temei şi a aroganţei moştenite, are nevoie de un plan de acţiune şi de o îndrumare foarte prietenoasă. Având în vedere că, în cadrul consultărilor din domeniul drepturilor omului care oferă îndrumare preşedintelui Medvedev, s-a solicitat recondiţionarea semnificativă a casei naţionale, de sus până jos, Parlamentul nostru nu aduce simple liniştiri, ci o prevedere constructivă de cooperare.
Cea mai mare şansă se iveşte dacă Rusia este deschisă şi depune eforturi pentru a construi o societate deschisă, nu una care este închisă în stalinism înapoiat.
Din păcate, presiunea exercitată de Rusia asupra restului G8 pentru acceptarea teritoriilor ocupate ale Georgiei în sistemul OMC nu atestă o bunăvoinţă veritabilă.
Dacă este adevărat că vestul a fost de acord cu aceasta, din nefericire, astfel îşi demonstrează slăbiciunile înainte de summitul de la Nijni Novgorod.
Angelika Werthmann
(DE) Dnă preşedintă, Rusia este, fără doar şi poate, un partener important pentru Uniunea Europeană, dar şi unul foarte dificil. Aderarea la Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) are, fără îndoială, o importanţă semnificativă pentru Rusia. Cu toate acestea, aş dori să solicit în mod explicit un proces democratic atât la nivel politic, cât şi la nivelul societăţii civile. Este absolut esenţial ca drepturile omului să fie respectate.
Elena Băsescu
Summitul UE - Rusia are loc în contextul unor evoluţii regionale care influenţează acest parteneriat. Reforma politicii europene de vecinătate poate determina rezolvarea conflictului din Transnistria. Astfel, Rusia şi-a manifestat interesul pentru crearea unui comitet politic comun, însă structura şi termenul limită pentru înfiinţarea acestui organism urmează să fie discutate.
Criza alimentară care afectează momentan Europa a determinat oprirea schimburilor comerciale cu Rusia. O nouă negociere asupra normelor sanitare în vigoare ar putea îmbunătăţi această situaţie. Aderarea Rusiei la OMC va avea un impact pe termen lung asupra relaţiilor economice cu UE. De aceea, este necesară revizuirea tuturor acordurilor din domeniu.
Problema energetică este un alt subiect de interes ca urmare a creării proiectului AGRI. Acesta ar oferi o sursă alternativă celei propuse de proiectul Nabucco.
Seán Kelly
Dnă preşedintă, este un lucru bun faptul că Uniunea Europeană ar trebui să depună eforturi ca să desfăşoare cele mai bune relaţii cu toţi vecinii săi şi, într-adevăr, cu toate ţările din lume. Uneori, acest lucru poate fi dificil - în special, presupun, când este vorba de Rusia, pentru că are o istorie cu suişuri şi coborâşuri. De la căderea Cortinei de fier în urmă cu 20 de ani, atitudinea acesteia faţă de anumite ţări, în special faţă de vecini cum este Georgia, nu poate fi, cu siguranţă, admirată.
Evident, orice negocieri cu Rusia trebuie să se bazeze pe recunoaşterea valorilor importante ale respectării drepturilor omului şi ale respectului faţă de vecini. Totuşi, acestea oferă o oportunitate importantă de rezolvare a unor probleme mondiale cum ar fi schimbările climatice şi, desigur, o oportunitate importantă de dezvoltare a ambelor economii. Rusia este o ţară în creştere şi o ţară în curs de dezvoltare în ceea ce priveşte bunăstarea. Cu siguranţă, dacă baza este corectă, există oportunităţi importante pe termen lung atât pentru Uniunea Europeană, cât şi pentru Rusia.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, schimbul de opinii de astăzi a fost, cu adevărat, foarte util pentru a stabili ultimele detalii ale pregătirilor pentru summitul nostru şi puteţi fi siguri că voi transmite mesajele importante Înaltului Reprezentant şi Vicepreşedintelui Ashton, care le va comunica preşedinţilor şi comisarului Karel De Gucht.
V-am auzit pe mulţi dintre dvs.. solicitând continuarea implicării cu Rusia, solicitând dezvoltarea viitoare a relaţiilor şi coordonării cu Federaţia Rusă, dar am auzit şi solicitări referitoare la mai multă democraţie şi mai puţină corupţie. De asemenea, am auzit o solicitare referitoare la eliminarea hărţuirilor, care au fost înregistrate la Nijni Novgorod, cu toate că respect rolul Federaţiei Ruse în asigurarea securităţii la summit.
Am observat că avem opinii convergente în privinţa multor subiecte. Suntem de acord cu privire la importanţa-cheie a relaţiilor noastre cu Rusia atât la nivel bilateral, cât şi în contexte multilaterale, la nivel regional sau mondial. Suntem de acord că este o relaţie cu multiple faţete, în care aspectele economice, sociale şi de mediu, drepturile omului şi statul de drept, aspectele de securitate şi cooperarea politică au toate o importanţă esenţială.
Nu ar trebui să ne aşteptăm să rezolvăm la acest summit toate problemele în aşteptare - şi, da, vom ridica problema legumelor. Dar ar trebui să urmărim obţinerea unor progrese semnificative într-o serie de domenii.
Permiteţi-mi să comentez câteva dintre aceste domenii. Primul: alegerile. Autorităţile ruse cunosc foarte bine faptul că Uniunea Europeană va urmări foarte atent procesele electorale din 2011 şi 2012. În cazul în care există nereguli la viitoarele alegeri, va fi necesar ca aceste aspecte să fie abordate. Chiar acum, invităm Rusia să-şi respectele obligaţiile asumate în contextul Consiliului Europei, al Organizaţiei Naţiunilor Unite şi al OSCE referitor la alegerile libere şi corecte şi să desfăşoare o bună cooperare cu ODIHR pentru a asigura o monitorizare adecvată. Vom sublinia în mod special chestiunea înregistrării de noi partide şi a accesului la procesul electoral.
Al doilea: am luat act de îngrijorările Parlamentului cu privire la situaţia drepturilor omului din Rusia; le împărtăşim pe majoritatea dintre ele şi aceste probleme vor fi prezentate la summit preşedintelui rus. Principalul for care abordează chestiuni referitoare la drepturile omului si statul de drept este reprezentat de consultările dintre Uniunea Europeană şi Rusia în materie de drepturile omului. Acesta este un instrument important şi potenţialul său ar trebui folosit pe deplin. Din păcate, acesta nu este deocamdată cazul şi, prin urmare, Uniunea Europeană va sublinia necesitatea de a purta un dialog sincer şi util, pentru care este necesară o revizuire a modalităţilor de consultare.
Al treilea: Parteneriatul pentru modernizare. Sunt pe deplin de acord cu stimaţii deputaţi că Parteneriatul pentru modernizare ar trebui să fie general. Coordonatorii vor prezenta la Nijni Novgorod cel de-al doilea raport de program referitor la punerea în aplicare a parteneriatului şi, astfel cum veţi vedea, statul de drept se află chiar în centrul acestei iniţiative şi vom dispune de proiecte concrete în acest domeniu.
Punctul patru: Rusia este vecina vecinilor noştri şi cred că Nijni Novgorod ar oferi o oportunitate excelentă de a face trimitere la recent-adoptatul document de revizuire a PEV şi, în legătură cu acest document, să ne asigurăm că suntem transparenţi în politica noastră referitoare la vecinii comuni cu Rusia. Aceasta este o oportunitate - bazată inter alia, pe această transparenţă - de a sublinia că grija faţă de bunăstarea vecinilor comuni este un proces câştigător de ambele părţi. Cred că, în conformitate cu noi idei rezultate din revizuirea PEV, ar fi o bună oportunitate şi de a discuta despre o cooperare consolidată pentru abordarea conflictelor de durată din vecinătate.
Punctul cinci: chestiunea cooperării energetice va fi abordata la summit. Avem nevoie de relaţii energetice transparente, corecte şi competitive şi vom prezenta îngrijorările noastre preşedintelui rus. Astfel cum am subliniat în observaţiile introductive, vom evidenţia necesitatea unor noi reforme în sectorul rus al electricităţii şi al gazului, în vederea instituirii unor condiţii de concurenţă echitabile.
Dnă preşedintă, stimaţi deputaţi, Uniunea Europeană şi Rusia sunt parteneri. Partenerii ar trebui să discute frecvent, ar trebui să încerce să ajungă la un consens dacă este posibil, dar nu ar trebui să se sfiască să abordeze deschis mai multe aspecte problematice. Astăzi, am vorbit despre unele dintre aceste aspecte problematice. Acestea ar trebui abordate la summit şi, ori de câte ori este posibil, ar trebui să căutăm soluţii sau, cel puţin, o cale de îmbunătăţire.
Am menţionat deja revizuirea PEV. Cred cu tărie că una dintre valorile adăugate ale acestei politici revizuite de vecinătate este aceea că valorile şi principiile universal valabile reflectate în aceasta nu se aplică numai pentru ţările învecinate mici şi mijlocii.
Preşedintă
Am primit şase propuneri de rezoluţie depuse în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură.
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc mâine (9 iunie 2011).
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Cristian Dan Preda
în scris. - Mă bucur să fiu printre semnatarii acestei rezoluţii, ce reafirmă importanţa respectării democraţiei şi a drepturilor omului în relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Rusia. Începând cu Dialogul Rusia-UE privind drepturile omului şi continuând cu întâlnirile la cel mai înalt nivel, consider că este necesară o abordare sistematică şi sinceră a cazurilor în care standardele de proces echitabil nu sunt respectate sau în care apărătorii drepturilor omului sau jurnaliştii sunt persecutaţi şi împiedicaţi să îşi desfăşoare activitatea.
Mai mult decât atât, trebuie introduse criterii de referinţă clare în ceea ce priveşte respectarea de către Rusia a normelor democratice, care să îi permită adâncirea relaţiilor cu UE. În fine, nu trebuie să uităm nici sprijinul care trebuie acordat dezvoltării societăţii civile, drept garant al unei democraţii care să nu fie doar procedurală, ci veritabil inclusivă.
