A Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája.
Szabad kérdések
Corien Wortmann-Kool
a PPE képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! Az "Európa 2020” stratégiával szemben nemcsak a mi képviselőcsoportunk, hanem az európai polgárok körében is nagyok az elvárások. Jólétet, munkahelyeket és fenntartható, innovatív szociális piacgazdaságot várnak 2020-ra, külön javaslatokat az erős kis- és középvállalkozások számára, valamint nyitott egységes európai piacot a tőke- és a tudásfejlesztés terén. Szilárd, átlátható európai irányítási struktúrával rendelkező EU 2020 stratégiát várnak, a tagállamok közötti hadakozás nélkül.
Tisztelt elnök úr! A Parlament nem egyszerűen utólag akar tájékozódni a Bizottság és a Tanács javaslatairól, hanem ténylegesen részt kíván venni az EU 2020 stratégia kialakításában és megvalósításában. Hogyan fogja ezt biztosítani, és milyen ütemterv szerint fog haladni? A Tanács elnöke bejelentette, hogy a cél az, hogy már márciusban döntésre jussanak. Magához ragadja a kezdeményezést? Várhatjuk-e, hogy a közeljövőben külön keret tartalmazza azokat a kiindulópontokat és célkitűzéseket, amelyek a Parlament e vitában való részvételének alapját fogják képezni? Tájékoztatni tud-e minket arról, hogy milyen ütemterv szerint dolgoznak, és ki a felelős? Ön Mr 2020?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Egyeztetve a bizottsági kollégáimmal a Bizottság elnökeként én leszek a felelős, mert ez lesz a következő Bizottság központi feladata, amint azt politikai iránymutatásaimban előterjesztettem. Ami az ütemezést illeti, reményeink szerint a Tanács tavaszi ülésére kész lesz a hivatalos közlemény, de érzésem szerint jobb lenne, ha csak a Tanács júniusi ülésén vonnánk le hivatalosan a következtetéseket. Ezt fogom javasolni az Európai Tanácsnak, hogy a Parlament teljes mértékben és felelősséggel részt tudjon venni a stratégia kidolgozásában - és ez határozott óhajom.
Az Európai Tanács szintjén is nagyon érdekes előzetes vita folyik a gazdaságról, és valójában arra ösztönzöm az Európai Tanácsot, hogy a Tanács is teljes felelősséggel foglalkozzon a kérdéssel, és erősítse meg az irányítási mechanizmusokat. Mint tudják, öt évvel ezelőtt - amikor újraindítottuk a lisszaboni stratégiát - ellenállást tapasztaltunk egyes tagállamok részéről arra vonatkozóan, hogy a Kok-jelentés bizonyos ajánlásait kövessék. Most megvannak ahhoz a feltételek, hogy a stratégián belül megerősített irányítási rendszerünk legyen.
Hannes Swoboda
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr, Barroso úr! A 2009. év vége felé nehéz helyzetben vagyunk: jelentős problémák tapasztalhatók a munkanélküliség, valamint a gazdaság és a költségvetés terén. Ugyanakkor a Barroso vezette Bizottság öt éves hivatali ideje is a végéhez közeledik. Milyen következtetéseket von le az első öt év tevékenységeiből a második öt évre vonatkozóan, feltéve, hogy a Bizottságot megerősítik a hivatalában, különös tekintettel az említett gazdasági és társadalmi kérdésekre? Mit mondana a polgárainknak és a biztosainak arra vonatkozóan, hogy mit kellene máshogyan csinálni az új hivatali időszak során?
Együttes erővel kellene új prioritásokat meghatároznunk a gazdasági és szociálpolitikai célkitűzéseinkre vonatkozóan, és el kellene kerülnünk, hogy a jelenlegihez hasonló helyzet alakuljon ki. Ezért újból felteszem a kérdést: milyen következtetéseket von le az első öt évben végzett munkából, és mit akar máshogyan, jobban és egyértelműbben csinálni a következő öt év során annak érdekében, hogy eleget tegyen Európa polgárai óhajainak?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Legelőször is úgy vélem, hogy az a tény, hogy a Parlament ismételten megszavazta a mandátumomat, annak jele, hogy a fellépésünk támogatást élvez. Ezzel együtt vannak olyan dolgok, amelyeken változtatnunk és javítanunk kell.
Ma más a helyzet. Ma a korábbinál sokkal inkább érezzük a társadalmi nyomást. Amint azt nagyon gyakran megemlítem, a munkanélküliség az a legnagyobb probléma, amivel Európában ma szembe kell néznünk, és amivel nagyon valószínű, hogy még egy ideig szembe kell néznünk. Nemcsak új növekedési lehetőségeket kell találnunk, hanem azt is meg kell vizsgálnunk, hogy mi volt a korábbi növekedési modell hibája.
Nyilvánvaló volt, hogy a korábbi növekedési modell roskadozik. Habár a pénzügyi ágazaton kívül más ágazatokban is létrehozott néhány mesterséges buborékot, többek között energiaügyi és éghajlati szempontból sem volt fenntartható. Ez áll a stratégiám középpontjában, ezt a stratégiát terjesztettem a tisztelt Parlament elé, és reményeim szerint ezt fogjuk továbbfejleszteni a következő Bizottsággal, természetesen nagyon szorosan együttműködve a tisztelt Parlamenttel.
Hannes Swoboda
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Egy további rövid kiegészítő kérdést szeretnék Barroso úrhoz intézni. Ha a parlamenti meghallgatások során arra a véleményre jutunk, hogy a portfoliók odaítélése nem felel meg maradéktalanul ezeknek a célkitűzéseknek, és a portfoliók módosítására teszünk javaslatot, elvileg készen áll-e arra, hogy megfontolja ellenvetéseinket és változtatásokat hajtson végre? Elvileg elutasítana-e bármilyen ellenvetést, vagy kész azokat elfogadni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A Lisszaboni Szerződés egyértelműen kimondja, hogy a biztosok kollégiuma és a Bizottság szolgálatai a Bizottság felelősségi körébe tartoznak.
Mindig kész vagyok meghallgatni az önök javaslatait és megjegyzéseit. Valójában néhány innováció az önök képviselőcsoportjával és más képviselőcsoportokkal folytatott viták eredménye volt. Számítok az önök támogatására a Bizottság hatáskörének maradéktalan tiszteletben tartása terén, mint ahogyan én is mindig tiszteletben fogom tartani a Parlament hatáskörét.
Mindig kész vagyok meghallgatni a javaslataikat, de azt hiszem, inkább a lényegi politikai kérdésekre kellene koncentrálnunk. Ami a Bizottság szervezetét illeti, véleményem szerint miután öt éve napi munkát végzek a Bizottságban, igen jól tudom, hogy hogyan lehet a legjobban megosztani az erőforrásokat a Bizottságon belül.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! A kérdésem Görögország helyzetére vonatkozik. A helyzet egyértelműen riasztó, mivel 12,7%-os az államháztartási hiány, és az államadósság lassan meghaladja a 130%-ot. Pontosan ugyanaz a helyzet, mint amit Belgiumban tapasztaltam, amikor 1985-ben, fiatalon költségvetési miniszterré neveztek ki. Pontosan ugyanilyenek voltak a mutatók - soha nem fogom elfelejteni -: 12,7%-os volt az államháztartási hiány. Nyilvánvaló, hogy Görögországnak kemény munkát kell folytatnia, és végre kell hajtania azokat a reformokat, amelyeket ezidáig nem hajtott végre. Azonban mi is tehetünk valamit, Barroso úr. A különféle tagállamok államadósságával járó költségeket oly módon csökkenthetjük, hogy végre valahára létrehozunk egy európai kötvénypiacot, ami lefedné az államadósság nagy részét. Jelenleg az államadósságunkon felül több százmilliárd euró többletet fizetünk kamat formájában amiatt, hogy nincsen európai kötvénypiac, és a kötvénypiacok még mindig szegmentáltak, óriási likviditási hiányt mutatva. A kérdésem arra vonatkozik, hogy ön magához ragadja-e a kezdeményezést ez ügyben, és végre valahára elindítja-e az európai kötvénypiacot. Ezzel nem kerülhető el, hogy Görögország maga is erőfeszítést tegyen, de segíthetne.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Határozottan bizalommal töltött el, hogy Papandreu miniszterelnök tegnap kötelezettséget vállalt arra, hogy a kiadások folyamatos csökkentése és a bevételek növelése révén mérsékli az államháztartási hiányt és az államadósságot. Úgy tudjuk, hogy a 2010. évi folyó költségvetést most tárgyalja a görög parlament, és Papandreu miniszterelnök nyilatkozatai révén a jó irányban halad. Mind a jelenlegi, mind az előző kormánnyal igen szorosan követem a helyzet alakulását, nevezetesen az államháztartás kérdését.
Szintén nagy hatást tett ránk a görög miniszterelnök legutóbbi Európai Tanácson előadott őszinte helyzetelemzése. Teljes mértékben tisztában van a problémával, és megmutatta nekünk, hogy eltökélt szándéka, hogy foglalkozzon azzal. Görögország január folyamán a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint átdolgozott stabilitási programot nyújt be a Bizottságnak. Bízom abban, hogy ez a program konkrét intézkedéseket fog tartalmazni a 2010. évi pénzügyi kiigazítások megszilárdítása, valamint az államháztartás tartós konszolidálása érdekében. A Bizottság természetesen továbbra is igen szorosan nyomon követi a makrogazdasági és pénzügyi helyzetet, valamint az intézkedések végrehajtását Görögországban.
Az elmondottak nyomán nem hiszem, hogy a dolgok jelenlegi állapotában helyénvaló lenne lehetséges forgatókönyvek kidolgozása. Úgy véljük, hogy Görögország most megfelelő intézkedéseket hoz, és hogy az intézkedések végrehajtásában támogatnunk kellene Görögországot.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! Hogy visszatérjek az előző gondolataimhoz, Görögországnak segítene egy európai kötvénypiac. Semmiképpen nem lenne elkerülhető, hogy az ország reformokat hajtson végre, de segítséget nyújtana az EU többi tagállamának is, mivel sokkal alacsonyabb lenne az adósság után fizetendő kamat mértéke. Hasonlítsuk össze a Németországban és az Egyesült Államokban fizetendő kamatok mértékét. Az amerikaiak a németeknél 0,4%-kal kevesebb kamatot fizetnek az államkötvényeik után, pedig a német államháztartás sokkal jobb formában van. Ez azt bizonyítja, hogy sürgősen erre az útra kell lépnünk. Ezt várom a Bizottságtól.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ezen a ponton nem szándékozunk fontolóra venni a javasolt intézkedéseket. Az a személyes véleményem, hogy nem kifejezetten helyénvaló ezt a javaslatot Görögország jelenlegi helyzetéhez kapcsolni: valójában helytelen jelzést adnánk.
Beszéljünk őszintén a dolgokról! Ami a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megteremtését illeti, Görögországra és az euróövezethez tartozó országokra különös kötelezettség hárul. Nagyon fontos számukra és mindenekfelett saját gazdaságuk számára, de mások számára is fontos. Úgy vélem, hogy az, hogy ebben a pillanatban vetjük fel a kérdést, és azt sugalljuk, hogy Görögország saját erőfeszítésein kívül is lehet megoldás, nem a legjobb módja annak, hogy görög barátainknak segítséget nyújtsunk a Papandreu miniszterelnök által bejelentett intézkedések határozott végrehajtásához.
Rebecca Harms
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Ma a következő Bizottság összetételéről szeretném önt kérdezni. Úgy látjuk, hogy az ön által előterjesztett portfoliókhoz rendelt feladatok határozott elnöki felhangokat mutatnak. Véleményünk szerint ön olyan módon alakítja ki ezt a struktúrát, hogy személyesen, mint a Bizottság elnöke széles hatáskört kapjon. Meglepetésünkre meg kívánja szüntetni a bizottsági tagok munkacsoportjait. Véleményünk szerint ezek a csoportok jó eredményeket mutattak fel az elmúlt parlamenti időszakban. Az is meglepetésünkre szolgál, hogy egyes területeken a feladatok számunkra érthetetlen módon tagolódnak. Számunkra rejtély, hogy hogyan fogja kezelni a Reding és Malmström asszony közötti feladatmegosztást. Úgy tűnik, hogy Malmström asszony egyfajta belbiztonsági hivatalt fog létrehozni. Igazán nincsen ellenemre, hogy külön feladatkörbe helyezzük az éghajlat-politikát. Ha azonban éghajlat-politikáért felelős biztost nevez ki, azt is meg kell mutatnia, hogy valódi hatáskörrel rendelkezik, és olyan területekhez is hozzászólhat, mint az energiaügy, az ipar, a közlekedés, a környezetvédelem és a mezőgazdaság. Nem hisszük, hogy erről lenne szó.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Két különböző kérdésről van szó: az egyik a jogérvényesülési és a biztonságpolitikai portfolióról, a másik az éghajlat-politikai portfolióról szól. Ami a jogérvényesülést és a biztonságpolitikát illeti, továbbítottam az önök közül sokak által tett javaslatot, miszerint egy, inkább az alapvető jogokat középpontba helyező portfolióra lenne szükség. Így Reding biztos a jogérvényesülésért, alapvető jogokért és uniós polgárságért felelős biztos lesz, amennyiben önök jóváhagyják.
Lesz egy, az uniós belügyekért felelős biztos is, ami alapvetően azt tükrözi, ami a legtöbb - ha nem valamennyi - európai tagállamban történik: külön miniszter felel a belügyekért és az igazságügyért. Azt hiszem, hogy sokkal hatékonyabb, hogy kollégáikkal együtt tudnak dolgozni az illetékes Tanácsokban. A munka mennyisége szempontjából is sokkal jobb lesz, mert amint tudják, éppen most hagytuk jóvá a Stockholmi Programot. Ez igen ambiciózus program, amire vonatkozóan ez a Parlament most számos fontos hatáskörrel rendelkezik, így teljes mértékben indokolt, hogy két különböző biztosunk legyen. Ebben az esetben nem az elnök szerepe miatt van így. Ennek semmi köze a bizottsági elnök szerepéhez. Ahhoz van köze, hogy ezen a területen valamilyen munkamegosztás szükséges. Azt szeretném, ha az alapvető jogokért felelős biztos a biztonsági kérdésekkel is foglalkozna, és a biztonság-politikáért felelős biztos az alapvető jogok tiszteletben tartásával és az Európai Unió szabadságjogainak szellemében végezné a munkáját.
Rebecca Harms
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Meg kívánom ismételni az előbbi kérdésemet. Hogyan tehet szert nagy befolyásra az éghajlat-politikai biztos, és hogyan juttathatja akaratát érvényre, ha azt a második választási lehetőség szerint nem tükrözi a struktúra? Másodsorban van egy másik részletkérdés, ami számunkra teljesen ésszerűtlennek tűnik: arról van szó, hogy a növények génmódosítása - amelyet ön támogat, Barroso úr - most az egészségügyi portfolió részét képezi, és többé nem tartozik a környezetvédelmi vagy a mezőgazdasági portfolióhoz. A magyarázatára szorulunk.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Örömmel látom, hogy elégedettek az éghajlat-politikáért felelős biztosi poszt létrehozásával. Ennek a biztosnak tényleg sok munkája lesz, mert amint azt most látjuk, Koppenhága nem jelenti az út végét. A koppenhágai csúcsot követően sok lesz a tennivaló.
A fő feladata, hogy összefogja az éghajlatváltozás kérdéseit a Bizottság valamennyi ágazatában - nemcsak az önök által említett, hanem számos egyéb területen is. Az Európai Unióban szinte nincsen olyan politika, amely ne lenne valamelyes hatással az éghajlat-politika terén való fellépésre: a mezőgazdaságtól kezdve a kutatásig, a vállalkozástól és az ipartól kezdve a tengerügyekig. Ez jelenti a feladatot.
Külön főigazgatósága lesz, amely az éghajlat-politika terén való fellépéssel fog foglalkozni. Azt akarom, hogy az éghajlat-politika terén való fellépésért felelős biztosnak legyenek bizonyos eszközei a politikája végrehajtásához, de természetesen a többi biztossal - nevezetesen a környezetvédelemi biztossal, az energiaügyi biztossal és másokkal - együttműködve kell dolgoznia, mivel ez olyan fontos politika, aminek igen jelentős külső dimenziója is van.
Michał Tomasz Kamiński
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök úr! Arra kérném, hogy értékelje a közel két héttel ezelőtt megtartott EU-Ukrajna csúcstalálkozót. Ugyanakkor két kérdést szeretnék felvetni. Amikor Kijevben jártam, megtudtam, hogy az európai oldal elutasította, hogy a zárónyilatkozatban megemlítsék Ukrajna európai identitását. Nem rejtem véka alá, hogy ez igen meglep engem, mert véleményem szerint Ukrajna európai identitásának kérdése nem képezheti vita tárgyát. Másodsorban megtudtam Kijevben, hogy az európai küldöttségünk nem volt hajlandó megkoszorúzni az ukrajnai éhínség áldozatainak emlékművét, ahova ellátogat valamennyi Ukrajnába látogató diplomata, és meg kell mondanom, hogy ez a két tény igencsak meglep engem.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Azt hiszem, hogy sikeres volt az Ukrajnával való találkozónk. Hogy őszinte legyek, az ukrán barátainknak többet kell tenniük, ha több segítséget várnak tőlünk.
Több időt töltök az ukrán kérdésekkel, mint az Európai Unió legtöbb tagállamával, ami megmutatja, mennyi figyelmet szentelünk az Ukrajnával kapcsolatos aggodalmaknak. Ez az ország nagyon közel van hozzánk, és mi is közeledni akarunk hozzá. Ezért kínáltunk fel számukra átfogó és innovatív EU-Ukrajna társulási szerződést. Ez a legelőrehaladottabb státusz, amit egy országnak adhatunk - a csatlakozást kizárva, ami a jelen helyzetben nem lehetséges.
Voltak viták, de ha a végkövetkeztetéseket nézzük, egyértelműen megerősítést nyert, hogy Ukrajna európai ország. Ukrajna ugyanazokhoz az európai értékekhez kötődik, és mi közeledni kívánunk Ukrajnához. Segítséget akarunk adni ahhoz, hogy közelebb kerüljenek hozzánk. Úgy vélem, hogy eredményes találkozó volt, de őszintén szólva nem várható el, hogy valahányszor csúcstalálkozóra kerül sor, új státuszt hozzunk létre Ukrajna számára.
Az ezt megelőző legutóbbi csúcstalálkozóra Párizsban került sor. Megadtuk Ukrajnának ezt a társulási lehetőséget, de nem változtathatunk a státuszon, valahányszor csúcstalálkozóra kerül sor, és igen őszinte, nyílt és baráti megbeszéléseket folytattunk erről Juscsenko elnökkel és a többi résztvevővel.
Lothar Bisky
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr! A Tobin-adóra vonatkozóan lenne kérdésem önhöz. Ez az adó figyelemre méltó javaslat, de eddig még senki sem vezette be. Mindenki azt mondja, hogy soha nem lesz bevezetve, hacsak nem vezeti be egyszerre valamennyi tagállam. Most attól tartok, hogy az európai csúcstalálkozó határozatát követően - amit egyébként üdvözlök - megint el lesz halasztva, mert nem tesszük meg mindannyian egy időben a kezdő lépést.
Szeretném tudni, hogy mi a véleménye erről, és hogy mi a valószínűsége a Tobin-adó bevezetésének.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ha általános adó vonatkozik a pénzügyi tranzakciókra, támogatnunk kellene. Én személyesen ezt támogattam az Európai Tanácsban folytatott viták során. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő pár elképzelést erre vonatkozóan, a munka pedig most folyik.
Az innovatív finanszírozás kérdéséhez kapcsolódóan az a személyes meggyőződésem, hogy ha eleget akarunk tenni az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó kötelezettségeinknek, ahhoz nem elegendő a költségvetéseinkből származó pénz. Nyilvánvaló, hogy a költségvetéseink olyan nyomás alatt állnak, hogy nemzeti költségvetéseink az elkövetkező pár évben nem képesek egyedül biztosítani az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges forrásokat. Gondolkoznunk kell a finanszírozás innovatív módjain. A globális pénzügyi tranzakciós adó jó ötletnek tűnik, és azon dolgozunk, hogy a megfelelő időben javaslatokkal tudjunk előállni. Remélem, az új Bizottság terjeszt majd elő néhány javaslatot ezen a területen.
Paul Nuttall
az EFD képviselőcsoport nevében. - Tisztelt Barroso úr! Nemrég hallottuk, hogy az észak-angliai Teesside városbeli Corus acélműveket bezárják. A bezárás oka az, hogy az EU 20%-kal tervezi csökkenteni a szén-dioxid kibocsátást. A szén-dioxid-kvótának köszönhetően a Corus nem engedheti meg magának többé, hogy több mint 5000 munkást foglalkoztasson, beleértve a beszállítókat is. A brit kormány is vigasztalan képet nyújt, amikor elismeri, hogy e kérdésben a megtorló EU versenytörvény miatt meg van kötve a keze.
A Corus azzal, hogy leállítja Teesside-ban a termelést, valójában annyit nyer, hogy az EU által a szén-dioxid kvótakereskedelmi rendszer keretében juttatott szén-dioxid támogatások révén megtakarítást ér el, aminek értéke a következő három év során akár a 600 millió font sterlinget is meghaladhatja. De találják ki, milyen meglepetést tartogat még az ügy! Rajendra Pachauri, az IPCC feje egyben a Tata Foundation vezetője is, így az ember felteszi magának a kérdést: kinek a javát szolgálja ez? Mivel a Tata a Corus tulajdonosa.
(Tiltakozás az ülésteremben)
A következő kérdést szeretném feltenni: az EU hivatalos politikája-e az, hogy arra ösztönzi a társaságokat, hogy zárják be a teesside-ihoz hasonló üzemeiket, hogy azok vállalkozásaikat olyan országokba helyezzék át, mint India, vagy személyesebb érdek forog itt kockán?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ami a célozgatást illeti, ehhez igazán nincs mit hozzáfűznöm. Ha érdekelt lennék, bírósághoz fordulnék az ügyben.
A szóban forgó kérdésre vonatkozóan említette, hogy a brit kormány azt mondta, hogy ez az Európai Unió álláspontja. Nem tudok semmit erről a kijelentésről, de hadd mondjam el, hogy ha van kormány, amely ambiciózus célok felé tereli az Európai Uniót az éghajlat-változás elleni küzdelem során, az pontosan az ön országának kormánya, akár tetszik, akár nem.
Az Európai Unió jelenlegi közös menetrendje tulajdonképpen az, hogy csökkentsük az üvegházhatású gázok globális kibocsátását. Ez bizonyos az iparunk átalakítását illető következményekkel jár. Az ipart Európában akarjuk tartani, de másmilyen ipart akarunk, olyat, amely kevésbé energiaigényes és környezetbarátabb.
Paul Nuttall
Nem válaszolt a kérdésemre, mert a kérdés a következő volt: az EU hivatalos politikája-e az, hogy ösztönzőket kínál a társaságoknak, hogy bezárják a teesside-ihoz hasonló üzemeiket, és azok vállalkozásaikat olyan országokba helyezzék át, mint India? Nem válaszolt a kérdésre. Szíveskedne választ adni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A válaszom az, hogy nemet mondok.
Elnök
Tisztelt kollégák! A "kék kártya” eljárás nem alkalmazandó most, mert személyes vitáról van szó. Nagyon nehéz kék kártyát használni egy kiegészítő kérdés esetében most, mivel nem tudom, hogy a két személy közül kinek szánják. Sajnálom. Más viták során természetesen alkalmazható lesz.
Marine Le Pen
(FR) Tisztelt elnök úr! Az Európai Bizottság a Svájcban a minaretek kérdésében megtartott népszavazásra adott válaszként odáig ment, hogy legkevesebb zavaró és kétértelmű nyilatkozatot tett. Szükségesnek vélte a hasonló határozatok meghozatalára készülő tagállamok figyelmét felhívva ismételten kijelenteni, hogy "tiszteletben kell tartani az olyan alapvető jogokat, mint a vallásszabadság”. Ez az alig leplezett fenyegetés valamelyes magyarázatra szorul az ön részéről, amikor a közvélemény-kutatások azt mutatják, hogy az európaiak döntő többsége részt vett volna egy ilyen népszavazáson, ha azt az országaikban javasolták volna.
Tisztelt Barroso úr! Az EU tagállamainak van-e vagy nincs joguk arra, hogy olyan népszavazást tartsanak népeik körében, ami minden szempontból azonos a Svájcban november 29-én megtartott népszavazással? A Bizottság ellenezné-e vagy nem e népek szuverén döntését, ha úgy szavaznának, mint ahogyan azt a svájciak tették? Ha - ahogyan mi gondoljuk - az Európai Unió inkább totalitárius, semmint demokratikus, azt végre el kellene ismerni.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) A tagállamok szuverén joga arról dönteni, hogy alkotmányos szabályaikkal összhangban hogyan akarnak közvetlen konzultációt folytatni a népeikkel. Nem kívánok feltételezett nyilatkozatokat tenni feltételezett népszavazásokról. Annyit mondhatok, hogy a tagállamok olyan döntést hoznak a témában, amilyet akarnak. Következésképpen nem ítélek meg előre egy országban megtartott népszavazást vagy a Bizottság által szervezett népszavazás által kiváltott reakciót.
Ami az európai jogszabályok alkalmazását illeti, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik a tagállamok által meghozott intézkedések és határozatok ellenőrzésére. Ilyen esetben a Bizottságnak nemcsak joga, hanem kötelessége is, hogy hangot adjon véleményének.
Marine Le Pen
(FR) Tisztelt Barroso úr! A kérdés világos volt. Nem feltételezett népszavazásról kérdeztem, hanem egy olyan népszavazásról, amely minden szempontból azonos azzal, amit a svájci nép számára tartottak meg.
Ha az EU egyik tagállama egy teljesen azonos népszavazás alkalmával feltenné a svájci népnek feltett kérdést, hogyan reagálna a Bizottság? Jogukban áll-e ezt tenni? És a Bizottság ellenezné-e a szuverén nép döntését, ha úgy döntenének, hogy a svájciakhoz hasonlóan szavaznak? A kérdés világos.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Tisztelt Le Pen asszony! Hipotetikus kérdést tesz fel. A francia nyelvtudásom nem olyan jó, mint az öné, de amikor azt mondja "ha”, az hipotetikus kérdést jelent. "Ha népszavazás lenne”: ez hipotetikus kérdés.
(Taps)
Nem szokásom hipotetikus kérdésekre felelni. A valóság is elég bonyolult. Ezért annyit mondhatok, hogy a Bizottság ellenzi a megkülönböztetés valamennyi formáját, beleértve a vallási megkülönböztetés valamennyi formáját. Ez az egyértelmű álláspontunk. Ez nemcsak a Bizottság álláspontja, hanem az Európai Unió valamennyi demokratikus tagállamának álláspontja is.
Az elmondottak után nem alkotok véleményt egy feltételezett népszavazásról.
David Casa
(MT) A Bizottságról szerettem volna kérdezni a Bizottság elnökét. A szocialista párt részéről azonban ma felszólaltak a biztosok parlamenti meghallgatása témájában. Remélem, hogy a szocialista párt nem kelt zavart a biztosjelölteknek kiosztott portfoliók körül. Nincsen hatáskörünk a biztosok portfoliójának módosítására, mivel az a Bizottság elnökének kizárólagos hatáskörébe tartozik. A mi pártunkból, a liberálisoktól és a szocialista pártból kiválasztott személyek valamennyien érvényes jelöltek, és nem kellene már most, a meghallgatás előtt azon vitatkoznunk, hogy módosíthatjuk-e a biztosok portfolióját. Tisztában vagyok azzal, hogy nem ez volt a téma, de a szocialista párt felszólalását követően úgy éreztem, hogy fel kell szólalnom.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mivel ez nem kérdés volt, nincs is mire válaszolnom, de mivel adott a lehetőség, hadd mondjam el a következőket:
Nagyon fontos a különböző intézmények közötti lojalitás. Ezenkívül most, hogy új szerződésünk van, tiszteletben kell tartanunk valamennyi intézmény hatáskörét. Elmondtam, mennyire fontos a Bizottság és a Parlament különleges kapcsolata, és ezen dolgozni fogok. Ez természetesen azt jelenti, hogy tiszteletben tartjuk minden egyes intézmény hatáskörét a szerződések szerinti saját területén.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Tisztelt elnök úr! A bizottsági elnök úr beszéde elején említette, hogy melyek voltak a korábbi modellek hibái. Ami biztosan baj, az az, hogy a Bizottságnak vannak jó programjai, a tagállamok azonban a saját fejük után mennek. Más szóval a mézesmadzag megközelítés nem ad elegendő iránymutatást a tagállamok számára.
Azt is észrevettem, hogy az "Európa 2020” című dokumentum nem tartalmaz semmilyen innovatív ötletet arra vonatkozóan, hogy hogyan kellene utat mutatni a tagállamoknak. Meg szeretném kérdezni, hogy a Bizottság szándékozik-e a Lisszaboni Szerződés 121. cikkében foglalt figyelmeztetéseket alkalmazni, ha valamelyik tagállam nem az Európa 2020 stratégia elképzelései szerint jár el, vagy nem is akar azok szerint eljárni.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Köszönöm kérdését, és a kérdése mögött megbúvó szándékot.
A szándékom az, hogy a tagállamoknak azt javaslom, hogy erősítsék meg a gazdasági irányítást Európában. Úgy gondolom, hogy most megvan erre a lehetőségünk. Őszintén szólva korábban többször is elutasították. Bizonyára olvasták az egyik elődömmel, Delors úrral minap készült interjút, aminek során elmondta, hogy 1993-ban megbukott a szociális ügyekre vonatkozó, kibővített koordinációra tett javaslata. A tagállamok elutasították.
Ez érdekes volt, és visszakerestem, hogy abban az időben hogyan nyilatkoztam az országom külügyminisztereként. Én voltam az egyik, aki támogatta a tagállamok közötti kibővített együttműködést ezen a területen. Sajnos nem volt lehetséges.
A Lisszaboni Szerződés felülvizsgálatakor javaslatot terjesztettünk elő a Wim Kok-jelentés alapján, és azt elutasították a tagállamok. Azt hiszem, hogy a jelenlegi válságot követően sokkal inkább tudatában vagyunk annak, hogy a válságra való reagálás során valódi koordináció szükséges. Küzdeni fogok ezért, de a megvalósításhoz természetesen szükségünk van a tagállamok támogatására. Szükségünk van rájuk, mivel egyes politikákat nemzeti, másokat közösségi szinten alakítunk ki.
Az Európai Tanáccsal folytatott, első eszmecsere ösztönzően hat rám. A Tanács új elnöke, Van Rompuy elnök úr tulajdonképpen már bejelentette, hogy nem hivatalos eszmecserét akar február elején. Remélem, hogy ezzel elkötelezettebbé válik az Európai Tanács az Európa 2020 stratégia megerősített irányítási mechanizmusa iránt.
Frédérique Ries
(FR) Tisztelt Barroso úr! A lisszaboni stratégia idejét múlt dolog. Az Európai Unió következésképpen nem lesz a legversenyképesebb gazdaság a jövő év január 1-jétől. Kérem, bocsásson meg a kemény szavakért, de szinte délibábról beszélhetünk. Most arra van szükségünk, hogy biztosítsuk, hogy az elkövetkezendő évekre, 2010-re az EU inkább a stabilitás nyugodt szigete legyen az európai vállalkozók és polgárok számára.
Ezzel kapcsolatban azt olvastam az ön által elénk terjesztett emlékeztetőben, hogy az EU-ban a legtöbb munkahelyet létrehozó kis- és középvállalkozások nemzetközivé tételéről beszél. Tisztelt Barroso úr! Nem gondolja, hogy ma a helyzet stabilizálása, az emberek bíztatása a sürgető követelmény? Továbbá garantálni tudja-e ma, hogy a Bizottság ellenezni fog minden fajta szabályozási hisztériát, és valamennyi politikájában, napi szinten fogja alkalmazni a "Gondolkozz előbb kicsiben!” alapelvet, stratégiát?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Köszönöm, Ries asszony. Ez volt az én Bizottságom egyik prioritása, de bizonyára mind a jelenlegi, mind a következő Bizottság számára is prioritást jelent. A kis- és középvállalkozások azok, amelyek munkahelyeket teremtenek. Pontosan az ön által említett "Gondolkozz előbb kicsiben!” alapelv alapján dolgoztuk ki a kisvállalkozói intézkedéscsomagot, és olyan programba vágtunk bele, ami elsősorban a kis- és középvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére irányul. Ezért helyeztük a belső piac kialakítását a prioritásaink középpontjába, mivel van kihasználható lehetőség és nemzetközi dimenzió, mert az az igazság, hogy a kis- és középvállalkozásaink még mindig számos akadályba ütköznek, amikor más piacokkal próbálnak dolgozni. Következésképpen úgy vélem, hogy ez az új stratégia, az Európa 2020 stratégia egyik prioritása. Ez pontosan olyan stratégia, amely szorosabban kapcsolódik a nemzetközi dimenzióhoz, mert ma érződik a globalizáció hatása, és csak agresszív, proaktív álláspontot elfoglalva nyerhetjük meg a versenyképesség csatáját.
Elnök
Tisztelt hölgyeim és uraim! Hadd szolgáljak magyarázattal a Ries asszony által feltett, igen fontos kérdésre válaszképpen! 15.00 órakor kezdtük elkészíteni a felszólalók listáját, amikor elkezdtük ennek a napirendi pontnak a megvitatását. Körülbelül 30 név szerepel a listán, abban a sorrendben, ahogy kék kártyájukkal jeleztek. További felszólalókat is felvehetünk a listára, de e napirendi pont során nem lesz lehetőségük felszólalni.
Amennyiben úgy gondolják, tartsák most meg a kártyáikat, és a következő egy percben Durant asszony lesz a felszólaló. Megpróbálhatjuk felvenni a listára a felszólalni kívánó többi képviselőt, de őszintén megmondom, lehetetlen, hogy ennyi felszólaló legyen. Körülbelül 30 név szerepel a listán.
15.00 órakor kezdtük a lista összeállítását. Ha bárki más képviselő jelentkezni kíván a listára, kérem, tartsa be az egy percet!
Isabelle Durant
(FR) Tisztelt elnök úr, bizottsági elnök úr! Az Európa 2020 stratégiával és különösen az irányítás javításával kapcsolatban azt szeretném kérdezni, hogy hogyan kívánják kezelni a lobbik kérdését. Ugyanolyan jól tudják, mint én, hogy ha az Európa 2020 stratégia elkészül, elkerülhetetlenül megindul a lobbizás minden irányban. Mindenhol folyik lobbizás: a Bizottságban, a Parlamentben, a Tanácsban.
Bizonyára tudomása van arról is, hogy a mai napon intézményközi megbeszélés folyik a lobbik kérdéséről. Az előző Bizottságban Kallas úr volt ennek a kérdésnek a felelőse. Szeretném, ha megmondaná, hogy a Bizottságban ki lesz a lobbik kérdésének felelőse, és milyen mandátumot kap! A lobbik kötelező regisztrációs rendszere felé kíván-e haladni - amint azt én is és az intézményközi munkacsoport más tagjai is remélik?
Ez az átláthatóság feltétele, és meglátásom szerint a polgárok támogatásának feltétele is. Meg kell, hogy értsék, hogyan történik a döntéshozatal európai szinten, a Bizottságnál, a Tanácsban és a Parlamentben.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Tisztelt elnök úr! Jól ismert és nagyon fontos problémáról van szó, és büszke vagyok arra, hogy a Bizottság hivatali ideje során haladást értünk el. Amint említette, Kallas biztos és alelnök sokat tett e területen, és előrehaladtunk a lobbi-nyilvántartási rendszerrel.
Véleményem szerint azonban el kellene ismerni, hogy az a legjobb megoldás a problémára, ha átláthatóak vagyunk, és nem rejtjük el az információkat. Ez természetes dolog! Természetes dolog, hogy egy nyitott társadalomban és egy nyitott gazdaságban különböző - néha egymással ütköző - érdekek nyilvánulnak meg.
A Bizottság ebben az irányban fogja munkáját végezni: átláthatóbbá válnak a különféle érdekek - a vállalkozások, a szakszervezetek, néha különleges esetek érdekeinek - képviselőivel való kapcsolatai.
A Bizottságon belül Maroš http://ec.europa.eu/commission_barroso/index_fr.htm" \o "Maroš ŠEFÈOVIÈ" biztos és alelnök lesz ennek a témának a felelőse, amennyiben szíves támogatásukról biztosítják őt. Az új Bizottságban őt jelölnénk ki e feladat elvégzésére.
Vicky Ford
Tisztelt Barroso elnök úr! Örömmel üdvözlöm a 2020-ra szóló jövőképét. Megmutatja, hogy az embernek még a recesszió sötét napjaiban is lehetnek utópikus elképzelései. Örülök az európai kutatási térségekre vonatkozó megjegyzéseinek is. Én Cambridge-t képviselem, amely annak a vezető kutatócsoportnak ad otthont, amely fényes sikereket ért el a csúcstechnológia, a zöld technológia and biotechnológia terén. Ha azon vagyunk, hogy az ön álmai valamennyire is valóra váljanak, akkor figyelnünk kell a cambridge-i tapasztalatra, és tanulnunk kell abból. A kutatás finanszírozást igényel, az innovatív vállalkozások finanszírozást igényelnek, a világszínvonalú innováció világszínvonalú finanszírozást igényel.
A múlt héten találkoztam a Wellcome Trust képviselőivel, amely az Egyesült Királyság legnagyobb adományozója, és a múlt évben 750 millió eurót adott orvosi kutatás céljára. Eljöttek Brüsszelbe, hogy elmondják a tisztelt Parlamentnek, hogy ha az alternatív beruházásokról szóló jogszabályokat a megfogalmazott formában hagynánk jóvá, azzal kétharmaddal csökkentenénk szervezetük finanszírozását. Összhangot szeretnék látni a szavak és a tettek között.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Gratulálok Cambridge-nek! Úgy vélem, hogy Cambridge Európa és a világ egyik legnagyobb egyeteme. Pontosan azért dolgozunk a valódi európai kutatási térség kialakításán, mert nincsen olyan sok Cambridge-ünk Európában, mert Cambridge és más jelentős európai egyetemek eléggé nemzetköziek. Igen jelentős finanszírozást tudnak magukhoz vonzani, de más országokban, különösen a kis országokban és egyes legszegényebb országokban nem állnak rendelkezésre ilyen erőforrások. Ezért az ön által említett magánfinanszírozáson kívül - és üdvözlöm az ehhez hasonló alapítványok munkáját - mind az államok, mind az Európai Unió költségvetéséből származó közfinanszírozásra is szükség van. Az Európai Unió következő költségvetésébe többek között ezt is bele kívánom foglalni.
Ami az alternatív beruházások irányítóival való kapcsolatot illeti, nem látok valós kapcsolatot. Véleményem szerint nem ezt vagy azt kellene igénybe vennünk. A többek között az ön országában is történteket figyelembe véve úgy gondoljuk, hogy fontos, hogy a pénzpiacokon rugalmas legyen a termékekre vonatkozó szabályozás. Az Európai Unió történetében az ön országában került sor a legnagyobb az állami támogatásra, pontosan a pénzpiacokon felmerült problémák miatt.
Nikolaos Chountis
(EL) Tisztelt elnök úr! Tisztelt Barroso úr! Hadd mondjam el, hogy az Európa 2020 stratégia ambiciózus célkitűzései vita tárgyát képezik, és vannak olyan országok - köztük Görögország -, amelyek kedvezőtlen feltételekkel, óriási gazdasági problémákkal és nagymértékű munkanélküliséggel fognak ehhez a stratégiához csatlakozni.
A miniszterelnök tegnap olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek remélhetőleg csökkenteni fogják a deficitet. Athén visszafojtott lélegzettel várja a piacok reakcióját és különféle cégek értékelését. Egy korábbi kérdésre adott válaszát hallgatva és Almunia úr mai kijelentéseit olvasva a következőt szeretném kérdezni öntől, Barroso úr: azon kívül, hogy a Bizottság figyelemmel kíséri Görögország államháztartási hiányát, milyen más módon segíthet a problémát megoldani?
Másodsorban az Európa 2020 stratégia keretében mi módon foglakoznak az ilyen nemzeti sajátosságokkal annak érdekében, hogy ne merüljenek fel ilyen problémák?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Legelőször is az Európa 2020 stratégia pontosan azt az elképzelésünket tükrözi, hogy a nemzeti programokon kívül az Európai Közösséget átfogó programokat is indítsunk.
Valamennyi tagállamot arra fogunk kérni, hogy eltérő körülményeik figyelembe vételével sajátos, egyszerűsített célkitűzéseket terjesszen elő az egyes országok esetében. Amint említette, Görögország ma különleges helyzetben van, és mi gondosan figyelemmel kísérjük. Görögország természetesen továbbra is támogatást kap a kohéziós alapokból, mivel ez az egyik olyan ország, amely a kohéziós alapok kedvezményezettje, és ez független az Európa 2020 stratégiától.
Mindazonáltal fontos megérteni, hogy a Görögországhoz hasonló országoknak miért kell megszüntetniük deficitjüket és túlzott mértékű adósságaikat. Az országok által, az adósság fejében fizetett kamat olyan pénzt jelent, amelyet nem tudnak a jövő kórházaiba vagy iskoláiba fektetni. Ez nem azért van így, mert mi ragaszkodunk a merev makrogazdasági fegyelem gondolatához, mert azt javasoljuk a tagállamoknak, hogy ne tartsák nagyon magas szinten az adósságot és a hiányt, hanem azért, mert a szociális kiadásokra és az emberek aggodalmaira gondolunk.
Ivo Belet
(NL) Tisztelt elnök úr, Barroso elnök úr! Az autóipar jövőjével kapcsolatos kérdést szeretnék feltenni önnek: remélem, hogy 2020-at követően is az egyik legfontosabb iparág marad. Koronaékszereink közül néhányat Kínának készülünk kiárusítani, ami kellemetlen fejlemény. Véleményem szerint semmiképpen nincs túl késő ennek megakadályozásához, de ha ezt akarjuk tenni, nekünk is és önnek is, elnök úr, valamint az új Európai Bizottságnak is sürgősen nagyobb sebességre kell kapcsolnia. Több erőforrást kell mozgósítanunk a kutatás és fejlesztés céljára - nagyobb figyelmet szentelve az autóiparnak -, továbbá természetesen több pénzügyi erőforrást kell mozgósítanunk az Európai Beruházási Banktól. Úgy látom, csak ily módon tudjuk biztosítani, hogy az olajtól való függőségünket ne váltsa fel a jövőben pl. a kínai akkumulátoroktól való függőség. A kérdésem tehát: ön és az Európai Bizottság készen áll-e arra, hogy rövid távon egyeztető szerepet vállaljon - többek között az Opel ügyére vonatkozóan -, hogy együttes erővel, eltökélten összpontosítsunk az új, környezetbarát autóipari technológiákra?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az Opel esetében a Bizottság fontos pozíciót tölt be: elősegíti a különböző érintett országok és érdekelt vállalatok közötti találkozókat.
Ami az autóipart illeti, az okozza a problémát, hogy kapacitásfelesleg van mind Európában, mind az egész világban. A jövő tehát pontosan az, amit kérdése sugall: új módszereket és új technológiákat kell találnunk, nevezetesen kevésbé szennyező autókat kell fejlesztenünk. Nemcsak az elképzelések, hanem a finanszírozás szintjén is támogatjuk ezt az elképzelést.
Amint azt önök is tudják, az Európai Beruházási Bank teljes támogatásunkkal külön eszközt hozott létre e célból. Ez az egyik prioritás a következő mandátum számára: környezetkímélőbb és technológiai szempontból fejlettebb autóipar kialakítása Európában. Ily módon tudjuk megőrizni vezető pozíciónkat a világ autóiparában.
Stephen Hughes
Tisztelt Barroso elnök úr! Az Európai Szegénységellenes Hálózat az Európa 2020 stratégiáról szóló konzultációs anyagát úgy írta le, mint ami visszalépést jelent az Európai Tanács egymást követő ülésein tett vállalásoktól, miszerint megerősítik a szociális dimenziót.
Az önök dokumentuma csak a rugalmas biztonságot és az oktatást említi. Tudnia kell, hogy a tisztelt Háznak ezen az oldalán nem tudunk elfogadni olyan stratégiát, amely híján van a szociális tartalomnak. 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve lesz. Nem a szegénység és a kirekesztés veszélye elleni küzdelmet kellene az Európa 2020 stratégia középpontjába állítani?
Végül felismerve azt, hogy az Európai Unióban a 2000 óta teremtett új munkahelyek egyharmada az egészségügyi, szociális és foglalkoztatási szolgáltatások területén jött létre - ami duplán is hozzájárul a szegénység csökkentéséhez, a szolgáltatások biztosításához és a munkahelyteremtéshez - az Európa 2020 stratégiának nem kellene jó minőségű szociális szolgáltatási célokat kitűznie?
Elnök
Köszönöm, tisztelt kolléga, de kérem, hogy a rendelkezésére álló egy perc alatt ne tegyen fel két kérdést, mert Barroso elnök úr számára igen nehéz két kérdésre egy percben felelni.
Melyik kérdést választja? Az elsőt vagy a másodikat?
Tisztelt kollégák! Ez igen fontos dolog.
Stephen Hughes
Tisztelt elnök úr! Valójában három kérdést tettem fel, és három "igen” megfelelne!
(Nevetés)
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Tisztelt elnök úr! Nagyon köszönöm megértését. Megpróbálom a legjobb kérdést választani!
Őszinte válaszom a következő: ez egy konzultációs anyag, még nem stratégia, és nagy örömmel veszem a közreműködését.
Hadd mondjam el a személyes véleményemet: igen, többet kell tennünk a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében, de ehhez szükségünk van a tagállamaink támogatására. Elmondhatom, hogy többször javasoltam konkrét intézkedéseket, és nagyon határozott "nem”-be ütköztem, azzal az érvvel, hogy egyes tagállamok a társadalmi ügyeket nem európai, hanem saját ügynek tekintik.
Ez érdekes vita. Lássuk, megállapodunk-e a kérdésben. Nagyon számítok a támogatásukra ebben az ügyben, mert - amint az önök is tudják - a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelemhez bizonyos, európai szintű eszközökre is szükségünk van, amelyek kiegészítik a nemzeti eszközöket. Azt az álláspontot ismertetem, amelyet védeni fogok. Remélem, hogy valamennyi tagállam készen áll arra, hogy támogassa ezt a véleményt.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Tisztelt bizottsági elnök úr! A lisszaboni stratégia végrehajtása nem halad igazán jól. Hogyan szándékozik módosítani az Európa 2020 stratégiáról szóló anyagot az abban kitűzött célok elérése érdekében? Tervez-e valamilyen programfélét a stratégia megvalósítására, a Bizottság öt éves hivatali idejére szóló külön dokumentumot, ami meghatározná a végrehajtandó fellépéseket? Véleményem szerint jó ötlet lenne. Nyomon követhetnénk a stratégia megvalósítását, ugyanakkor pedig értékelhetnénk a Bizottság munkáját az alapján, ami megvalósult.
Végül hadd engedjek meg magamnak egy megjegyzést: a szociális konzultációk céljára rendelkezésre álló időre gondolok, és ezzel azt akarom mondani, hogy túl rövid a január 15-i határidő. Kicsit komolyabban kellene vennünk a szociális partnereinket. Ők fogják megvalósítani a stratégiát, és több időt kellene adnunk arra, hogy részt vehessenek ezeken a konzultációkon.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A határidő a konzultáció jelen dokumentum alapján meghatározott határideje, de további konzultációs lehetőségek is lesznek. Tulajdonképpen legalább 2008 óta folynak konzultációk a lisszaboni stratégia jövőjéről. A Régiók Bizottsága nagyon érdekes jelentést készített - a Gazdasági és Szociális Bizottság úgyszintén -, és hadd ragadjam meg az alkalmat, hogy kijelentsem, készen állok arra, hogy amennyiben az Európai Parlament úgy kívánja, bármilyen, önöknek megfelelő időpontban vitát tartsak erről a kérdésről - nemcsak a kérdések órájának keretében, ahol egyperces válaszokra van lehetőség, hanem kifejezetten erről a témáról szóló vita keretében -, mert valóban úgy hiszem, hogy rendkívül fontos dologról van szó.
(Taps)
Rendkívül fontos, hogy a tisztelt Parlament magáénak érezze a problémát, és hogy a nemzeti parlamenteket is bevonjuk a folyamatba, mivel ennek kell alkotnia a jövőről szóló stratégia központi részét. Ezt szeretném hangsúlyozni.
Ami az irányítási mechanizmusok kérdését illeti, pontosan ezen dolgozunk most. Többféle elképzelés létezik. Az egyik gyakori elképzelés pontosan az, hogy különféle módokon mérjük a haladást, és hogy mutatók alapján kövessük figyelemmel a haladást bizonyos területeken. Ezen dolgozunk most, és ehhez szükségünk van a Parlament - és reményeink szerint - a tagállamaink jóváhagyására is.
Werner Langen
(DE) Egy korábbi kérdés nyomán hadd térjek vissza a 2020 éghajlati stratégiára! Tisztelt elnök úr! Helyesnek tartja-e, hogy az ideiglenes szén-dioxid kvótakereskedelmi rendszer Európa legnagyobb acélművének 90 millió tonna CO2 kvótát juttat annak ellenére, hogy a múlt évben 68 millió volt, ez évben pedig 43 millió lesz? Megtörténhet-e, hogy Európa legnagyobb acélműve 2012-ig 1 milliárd GBP bevételre tesz szert a szén-dioxid kibocsátásból, mivel többek között a Bizottságnál folytatott lobbitevékenységének eredményeképpen túl nagy mennyiséget állapítottak meg számára?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Tisztelt Langen úr! Nem tudom pontosan, hogy mire utal, de ha az európai szén-dioxid-kibocsátásokról beszél, akkor legyünk őszinték: a világ szén-dioxid-kibocsátásának durván 14%-áért vagyunk felelősek, és a tendencia csökkenést mutat, mivel egyes nemzetgazdaságokban nagymértékben csökken a kibocsátás.
Az egy főre jutó kibocsátás esetében azonban még mindig jóval meghaladjuk azokat a gazdaságokat, és őszintén szólva bizonyos történelmi felelősségünk is van. Az amerikaiak egy főre jutó üvegházhatású gázkibocsátása meghaladja a miénket, Európában viszont sokkal magasabb az egy főre jutó kibocsátás, mint Kínában vagy Indiában például, ha India esetére utal. Ez valóban olyan probléma, amellyel az globális igazságosság szellemében kell foglakoznunk. ha meg akarjuk oldani a problémát, és ha úgy véljük, hogy bolygónkat fenyegeti valami - az éghajlatváltozás -, minden oldalon együttes erőre van szükség. Tehát igen, szigorúbbak a feltételeink, mint a világ egyes más részein, de ezt ugyanakkor új technológiák kifejlesztésének lehetőségeként is fogjuk fel, hogy céljainkat a vállalataink veszélyeztetése nélkül érhessük el, mert nem akarjuk vállalkozásainkat és munkahelyeinket exportálni.
Elnök
Tisztelt kollégák! Kérem, hogy a Barroso elnök úrhoz intézett kérdések órája során ne tegyenek fel kiegészítő kérdéseket, mert sokan várnak arra, hogy feltehessék első kérdésüket. Nagyon sajnálom, de inkább áttérnék egy új kérdésre.
Stavros Lambrinidis
Tisztelt Barroso elnök úr! Amint említette, a kamatlábakra valójában a gazdaság állapota van hatással. Egy adott gazdaságba vetett bizalmat tükrözik, és hatással vannak a nemzetközi gazdasági közösségre. A kamatlábakra hatással van az, hogy a Közösség mennyire bízik egy adott gazdaságban, ezt a bizalmat viszont sokszor befolyásolják az Európai Bizottság arra vonatkozó nyilatkozatai, hogy mennyire bízik a tagállamok intézkedéseiben. Ebben az értelemben a spekulánsok a rossz gazdasági helyzetre spekulálnak, és néha tovább rontják azt.
Tisztelt Barroso elnők úr! Készen áll-e ma arra, hogy itt, a tisztelt Házban kijelentse, hogy támogatja a görög kormány által tegnap bejelentett intézkedéseket, amelyek révén a kormány fordítani kíván Görögország gazdasági helyzetén? Úgy véli-e a Bizottság, hogy a helyes irányban történik az intézkedés, és annak végrehajtása esetén megváltozhat-e az a pénzügyi helyzet, amelyet korábban problematikusnak talált?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Már említettem, hogy örömmel hallottam tegnap Papandreu miniszterelnök arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a kiadások folyamatos csökkentése és bevételek növelése révén csökkenti az államháztartási hiányt és az államadósságot. Azt is hozzátettem, hogy a 2010. évi költségvetést most tárgyalja a görög parlament, és a miniszterelnök nyilatkozata révén a helyes irányban tesz lépéseket. A Bizottság természetesen továbbra is szorosan nyomon követi a makrogazdasági és pénzügyi helyzetet, valamint az intézkedések végrehajtását Görögországban. Ez egyértelműen kitűnik a bejelentett intézkedések támogatásáról szóló nyilatkozatomból. Véleményem szerint így tudunk leginkább segíteni Görögországnak a költségvetés és adósság szempontjából igen nehéz helyzetben. Bízom abban, hogy ezek az intézkedések jelentős eredményekkel fognak zárulni.
Malcolm Harbour
Tisztelt elnök úr! Nagy örömömre szolgál, hogy lehetőségem van kérdést feltenni Barroso elnök úrnak, mert a Bizottsági Elnökök Értekezlete egy órával korábbra került, így mi, bizottsági elnökök most először tudunk részt venni ezen a találkozón.
Arról a szakpolitikáról szeretném őt kérdezni, amely a kutatás és az innováció keretfeltételeihez kíván segítséget nyújtani - amit nagy sajnálatomra nem vett bele a 2020 stratégia első tervezetébe, de remélem, hogy a jövőben ezt megteszi -, azaz innovatív termékek és szolgáltatások ösztönzésére kívánja felhasználni a közbeszerzés hatalmas potenciálját az Európai Unió egész területén. Ma meg szeretném kérdezni tőle, hogy elfogadná-e a múlt novemberi jelentésemben szereplő és a Parlament által közel egyhangúlag jóváhagyott ajánlásokat, amelyek ennek megvalósításáról szóltak. Hadd osszak meg önnel és a kollégákkal egy példát: ha az európai közbeszerzés 1%-át innovatív termékek és szolgáltatások számára tartanánk fenn, az az Európai Unióban összesen legalább 15 milliárd euróval növelné az innovációba való befektetést.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mindannyiuknak köszönöm az észrevételeket, azonban hadd mondjam el, hogy a stratégiának nem létezik első tervezete. Egy konzultációs célt szolgáló, bizottsági munkadokumentum létezik, de még nem tartunk ott, hogy tervezetet terjesszünk elő. Következésképpen nagyon szívesen veszem valamennyi észrevételüket.
Ne várják tőlem, hogy egy percben határozott választ adjak olyan fontos kérdésben, mint amilyen az ön által előterjesztett is! Ismerem a jelentését. Ismerem a közbeszerzésre vonatkozóan tett, néhány érdekes javaslatát, és igen, az én szándékom is ugyanez, az átfogó iránymutatásokban szerepel. Bizonyára emlékezni fog, hogy ezt a Parlament elé terjesztettem, megemlítve annak szükségességét, hogy fokozottabban el kell köteleznünk magunkat a piacbarátabb, innovatívabb európai közbeszerzési szabályok mellett. Ez bizonyára része lesz a leendő stratégiánknak, de ebben a szakaszban nem tudom pontosan meghatározni, hogyan lesz ez beépítve.
Carl Haglund
(SV) Tisztelt elnök úr! A lisszaboni stratégia - ami egyéb szempontokból kiváló dokumentum - egyik legfőbb gyengesége, hogy bizonyos fokig nem sikerült rávennünk a tagállamokat arra, hogy megvalósítsák a stratégiában kitűzött célokat.
Finn képviselőtársam korábban feltette Barroso úrnak azt a kérdést, hogy véleménye szerint hogyan tudnánk rávenni a tagállamokat a stratégia szorosabb követésére. Az egyik célkitűzés arra vonatkozott, hogy a tagállamok a GDP hány százalékát kellene, hogy kutatásba és fejlesztésbe fektessék. Szeretném tudni, hogy a Bizottság hasonló célokat szándékozik-e kitűzni a tagállamok számára, más szóval az egyes tagállamok bruttó nemzeti össztermékükből mennyit kellene, hogy kutatásba és fejlesztésbe fektessenek.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Most mérjük fel annak okait, hogy miért nem sikerült elérni a célokat és célkitűzéseket. Az új javaslattal azt fogjuk értékelni - reményeim szerint nagyon őszintén és tárgyilagosan -, hogy a lisszaboni stratégiát illetően mi sikerült jól, és mi nem.
Ebben a szakaszban nem nyilatkozhatom arról, hogy mit fogunk javasolni, pontosan most gondolkodunk az előre vezető úton. Ezért amikor az önökkel folytatandó tanácskozásokat említem, valódi tanácskozásokról beszélek, mert közreműködésük igen fontos.
Az a személyes véleményem, hogy valószínűleg nem igazán realista elképzelés, hogy általános célt tűzzünk valamennyi tagállam elé. Úgy gondolom, hogy az Európa 2020 stratégia következő szakasza a finomításról fog szólni, a különböző helyzetekre különböző célokat meghatározva - természetesen a tagállamokkal egyetértésben.
Ez a személyes véleményem. Még nem érkeztünk el abba a stádiumba, hogy javaslatot terjeszthessünk önök elé. Szeretném továbbá, ha az új Bizottság a magáénak érezné a javaslatot, és meg fogjuk vonni a legutóbbi lisszaboni stratégia mérlegét.
William
Tisztelt elnök úr! A jövő évre Nagy-Britannia nettó befizetése a 2008. évihez képest a duplájára nő. 2020-ban legalább négy-hét új tagállam lesz. A jelenlegi gazdasági teljesítményük alapján valamennyi új tagállam a kohéziós alapok - más szóval támogatások - kedvezményezettje lesz a csatlakozásuk napjától kezdődően egész 2020-ig.
A brit adófizető következésképpen azt várhatja-e, hogy 2020-ra megint a duplájára nő Nagy-Britannia nettó befizetése az Európai Unió költségvetésébe? Ha nem így lesz, miért nem?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Még nem vagyok abban a helyzetben, hogy megvitassam a pénzügyi kilátásokat, és nem tudom megjósolni, hogy mennyi lesz Nagy-Britannia befizetése. Megértem az aggodalmát, mert a brit pénzügyi ágazatban történtek miatt jelenleg a brit adófizetők fizetik a legmagasabb hozzájárulást. Sehol nem került sor olyan nagy állami támogatásra, mint amit az ön országában tapasztaltunk.
Jelenlegi álláspontunk a következő: fontosnak véljük, hogy prioritásokat határozzunk meg a jövő számára, hogy lássuk, mennyit kell költenünk nemzeti szinten, és mennyit kell költenünk európai szinten, majd meg kell vitatnunk, hogyan tudunk tisztességes módon hozzájárulni a befektetéshez. Úgy véljük azonban, hogy vannak olyan esetek, amikor az európai dimenzió és az európai belső piac kiaknázásában rejlő, potenciális haszon miatt több értelme van annak, hogy egy eurót ne nemzeti, hanem európai szinten költsünk el. Eljön a vita ideje is, és remélem, hogy végül megállapodásra fogunk jutni.
Elnök
Most tartottuk meg harmadszor az Európai Bizottság elnökéhez intézett kérdések óráját. Nagyon köszönöm, tisztelt képviselőtársak, hogy megvitatásra előterjesztették kérdéseiket.
Ami a részvételt illeti, a kérdések órájának végén kicsit többen voltak jelen a tisztelt Házban, mint annak 15.00 órai kezdetekor. Igen sajnálom ezt, jobban szerettük volna, ha sokan lettek volna jelen.
Még egyszer köszönöm, Barroso elnök úr.
John Bufton
Tisztelt elnök úr! Arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy ma sokan vannak itt, akiknek nem volt lehetőségük kérdéseket feltenni Barroso úrhoz. Figyelembe véve Barroso úr hatalmas fizetését, nem tölthetne rendszeresen 30 perccel többet, azaz másfél órát a körünkben?
A képviselőcsoportok többi vezetőivel töltötte az első 30 percet. Ezen a helyen 750 képviselő van. Véleményem szerint nevetséges a 30 perc. Nem lehetne másfél óra? Tisztelt Barroso úr! Elég jó fizetést kap, uram. Jöjjön ide 90 percre a 60 helyett!
Elnök
Barroso elnök úr nagyon udvariasan mosolyog, de majd meglátjuk. Erről még döntenünk kell. Köszönöm a javaslatát.
