Maataloustuotteita koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet (keskustelu) 
Puhemies
- (EL) Esityslistalla on seuraavana Bogdan Golikin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa - C6-0203/2007 -.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen.-(EN)Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa kiittämällä esittelijää Bogdan Golikia erinomaisesta mietinnöstä komission ehdotuksesta yhdeksi neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista menekinedistämistoimista sisä- ja ulkomarkkinoilla.
Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yhdistää kaksi nykyistä neuvoston asetusta sisäisestä ja ulkoisesta menekinedistämisestä yhdeksi asetukseksi. Tämän toimen yleinen tavoite on täysin yhdenmukainen yksinkertaistamista koskevan toimemme kanssa, ja sillä pyritään lisäämään Euroopan unionin maataloustuotteiden menekinedistämisjärjestelmän avoimuutta. Tavoitteena ei ole tehdä merkittäviä muutoksia tiedostus- ja menekinedistämispolitiikkaan.
Bogdan Golikin ja hänen kollegoidensa ehdottamat tarkistukset koskevat useita tärkeitä kysymyksiä, jotka koskevat EU:n myynninedistämisjärjestelmää, kuten ensinnäkin kolmansissa maissa toteutettavien menekinedistämisohjelmien merkityksen ja talousarvion lisääminen, toiseksi yhteisön osuuden lisääminen menekinedistämistoimissa ja kolmanneksi ehdotuksia tekevien organisaatioiden rahoitusosuuden alentaminen.
Miten maksut sitten jaetaan eri kumppanien kesken? Tiedätte, että normaali yhteisön osuus on 50 prosenttia ja että loppu 50 prosenttia jaetaan jäsenvaltioiden ja ehdotuksia tekevien organisaatioiden kesken, ja jälkimmäiset maksavat vähintään 20 prosenttia.
Tämä taloudellisen taakan jakaminen eri kumppanien välillä perustuu erittäin pitkään kokemukseen menekinedistämisohjelmista. Jos kaikki kumppanit antavat panoksensa ja osallistuvat ohjelmaan taloudellisesti, tehokkaan ja hyvin kohdennetun ohjelman mahdollisuudet kasvavat selvästi. Poikkeuksellisissa tapauksissa, kuten äskettäinen koululaisten hedelmiä ja vihanneksia koskeva tapaus, on mahdollista kasvattaa yhteisön osuus 60 prosenttiin.
Kannatan periaatteessa ajatustanne korostaa entistä enemmän ohjelmia, joilla menekkiä edistetään kolmansissa maissa, mutta se on asetettava oikeaan yhteyteen. Tässä ehdotuksessa on kyse ainoastaan kahden asetuksen yhdistämisestä; kyse ei ole poliittisista keskusteluista tai lisärahoituksesta, joten oikea aika keskustella siitä olisi sitten, kun pohdimme yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuutta, missä painopisteiden olisi näyttävä talousarviossa.
Se ei kuitenkaan tarkoita, että sysään menekinedistämisen taka-alalle. Kuten ehkä tiedätte, kahdessa aikaisemmassa uudistuksessamme - toinen elintarvike- ja vihannesalalla ja toinen, joka saadaan toivottavasti valmiiksi ensi viikon alussa, viinialalla - olemme keskittyneet menekinedistämisohjelmiin ja korostaneet niiden merkitystä. Esimerkiksi viinialalla olemme osoittaneet 120 miljoonaa euroa joka vuosi erityisesti erinomaisten viiniemme menekinedistämiseen kolmansissa maissa.
Mielestämme olemme oikeilla jäljillä, mutta palataan tähän myöhemmässä vaiheessa - nyt on kyse vain kahden asetuksen yhdistämisestä.
Bogdan Golik
esittelijä.-(PL) Arvoisa puhemies, tällä ehdotuksella neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa pyritään todellakin yhdenmukaistamaan ja yhdistämään teknisesti kaksi nyt voimassa olevaa asetusta. Tämä kaikki on osa laajempaa prosessia, jolla yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja tehdään avoimemmaksi.
Haluaisin kuitenkin korostaa, että tässä tapauksessa yksinkertaistaminen käsitetään vain teknisenä prosessina. Edessämme olevassa asetusluonnoksessa ei valitettavasti viitata menekinedistämistä ja tiedotusta koskeviin keskeisiin periaatteisiin, jotka annetaan Euroopan komission soveltamissäännöksissä.
Näistä puutteista huolimatta otin mietinnössäni huomattavasti laajemman ja strategisemman lähestymistavan maataloustuotteiden menekinedistämiseen Euroopan unionissa. Euroopan parlamentin on voitava viitata keskeisiin kysymyksiin, jotka liittyvät näin tärkeään mekanismiin. Se on erityisen olennaista, jos otamme huomioon monenvälisten neuvottelujen edistymisen WTO:n tasolla sekä muutokset yhteisen maatalouspolitiikan toimintaolosuhteissa.
Kaikki vientituet lopetetaan vuoteen 2013 mennessä. Se koskee myös yhteisön vientitukea. Tullimaksujen alentamista suunnitellaan. Näissä olosuhteissa tiedotus- ja menekinedistämistoimien lisääminen on ainoa keino ylläpitää EU:n maataloustuotteiden viennin kilpailukykyä. Tällaiset toimet auttavat myös turvaamaan uusia markkinoita kolmansissa maissa ja lisäämään kuluttajien tietoa eurooppalaisten tuotteiden eduista, mikä lisää kysyntää.
Samaan aikaan mikään tästä ei vaikuta markkinakilpailun ehtoihin. Sillä ei myöskään ole kielteistä vaikutusta maailmankauppaan. Siksi emme voi antaa tiedotuksen ja menekinedistämisen jäädä syrjään. Päinvastoin meidän pitäisi hyväksyä ne Euroopan unionin painopistealana.
Nykyisessä järjestelmässä Euroopan komissio laatii luettelon erityisistä kolmansien maiden tuotteista, joista kampanjoita voidaan käydä. Tätä luetteloa voidaan tarkistella uudelleen kahden vuoden välein, kun taas itse ohjelmia voidaan esittää vain kerran vuodessa. Euroopan komissio tekee sitten lopullisen päätöksen siitä, hyväksytäänkö tietty ohjelma, ja ohjelman taloudellisen tuen määrästä.
Menekinedistämistoimien talousarvio vuodelle 2007 on vain 45 miljoonaa euroa, ja se laskee vuosi vuodelta. Se on sitäkin yllättävämpi suuntaus, jos otamme huomioon, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden määrä on kasvanut ja että kyseiset toimet ovat lisääntyneet huomattavasti. Tällainen politiikka ei voi vahvistaa tehokkaasti yhteisön asemaa ja lisätä tietoa eurooppalaisista laatunormeista, varsinkaan kolmansien maiden markkinoilla.
Vaaditaan asianmukaisia taloudellisia resursseja, jos kunnianhimoiset tavoitteet aiotaan saavuttaa. Uskon siksi, että yhteisön rahoitusosuutta on nostettava ohjelmien todellisten kustannusten 50 prosentista 60 prosenttiin. Ehdotan myös, että alakohtaisten järjestöjen vähimmäisosuutta ohjelmien rahoitukseen olisi alennettava kymmeneen prosenttiin pienten organisaatioiden osallistumisen mahdollistamiseksi. Sen lisäksi yhteisön osuus voitaisiin nostaa 70 prosenttiin luonnonmukaisen viljelyn tapauksessa ja ohjelmissa, jotka liittyvät kriisitilanteiden, kuten lintuinfluenssan ja BSE-taudin, jälkeisiin toimiin.
Ohjelmien olisi oltava kaikille avoimia ja joustavia. Kaikkien tuotteiden ja kaikki maiden sisällyttäminen ja myös organisaatioiden mahdollisuus esittää ohjelmia vähintään kahdesti vuodessa mahdollistavat nopean reaktion kaikkiin tilaisuuksiin, joita markkinoilla voi esiintyä, ja kaikkiin tuottajien tilaisuuksiin laajentaa toimintaa kolmansiin maihin.
Palaan yksinkertaistamista koskeviin asetuksen kohtiin: olisi järkevää sisällyttää menekinedistämistoimet asetukseen, jolla luodaan maatalouden yhteinen markkinajärjestely. Se lisäisi lainsäädännön avoimuutta. Olisi korostettava sitä, että hedelmä- ja vihannesmarkkinoita koskevassa asetuksessa viitataan yhteisön menekinedistämisvälineeseen samoin kuin viinialan uudistusta koskevassa luonnoksessa, johon viittasitte. Olisi tehtävä kaikki mahdollinen sellaisen tilanteen välttämiseksi, jossa menekinedistämisen resursseja koskevat säännökset on suotta hajautettu.
Lopuksi haluaisin käyttää tilaisuutta kiittää maatalousvaliokunnan jäseniä, jotka hyväksyivät tämän mietinnön yksimielisesti, Euroopan komission edustajia, joita tapasin toistuvasti, 24 maatalousministeriä, joilta sain asiaa koskevia kirjeitä, ja myös alan kansallisia ja eurooppalaisia organisaatioita. Haluaisin antaa tunnustusta heidän aktiivisesta yhteistyöstään ja järkevistä kommenteistaan. Nämä neuvottelut antoivat minulle mahdollisuuden arvioida nykyistä järjestelmää ja myös tutustua kyseisten maiden ja organisaatioiden toiveisiin niiden sisällyttämiseksi mietintöön.
Lopuksi totean uskovani siihen, että jos käyttöön saadaan asianmukaisesti suurempi talousarvio, eurooppalaiset tuottajat ja maanviljelijät valtaavat tiedotus- ja menekinedistämistoimien avulla uusia markkinoita. Myös ”made in Europe”-merkintä tunnistetaan paremmin maailmalla, niin kuin pitääkin.
Pilar Ayuso
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aluksi haluaisin onnitella esittelijää Bogdan Golikia hienosta työstä ja myös kiittää häntä erinomaisesta yhteistyöstä varjoesittelijöiden kanssa.
Tänään, kuten te, arvoisa komission jäsen, perustellusti muistutitte, komissio ehdottaa yhtä oikeuskehystä kahden voimassa olevan neuvoston asetuksen yhdistämiseksi yhdeksi asetukseksi maataloustuotteiden menekinedistämisestä. Tavoitteena on vähentää ja yksinkertaistaa menettelyjä, jotta tätä politiikkaa voidaan soveltaa samalla, kun säilytetään siihen liittyvien toimien erityisluonne riippuen paikasta, jossa se pannaan täytäntöön.
Ehdotus on erittäin tärkeä, kuten kahdessa hyväksytyssä ja hyväksyttävässä viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa ehdotuksessa tunnustetaan. Ehdotuksessa maataloustuotteiden menekinedistäminen katsotaan tärkeäksi. EU:ssa ja sen ulkopuolella tapahtuvan menekinedistämisen lisäksi siinä saavutetaan kerrannaisvaikutus kansallisilla toimilla ja alojen yksityisillä toimilla.
Vuodesta 2000 lähtien on pantu täytäntöön eri toimia, joilla markkinoidaan kuluttajille eurooppalaisten elintarvikkeiden etuja, niiden korkeaa ravintoarvoa, elintarvikkeiden turvallisuutta, tuotantoprosesseja, eläinten hyvinvointia ja niin edelleen. Nykyisillä menekinedistämistä koskevat säännöillä on kuitenkin - ja mainitsen tämän, koska olin vastuussa kyseisestä kahdesta asetuksesta Espanjan maatalousministeriössä - taipumuksena vaarantaa järjestelmä, ja ne on yksinkertaistettava, jotta ne voivat toimia tehokkaammin rahoituksen asianmukaisen käytön avulla.
Menekinedistämispolitiikan on oltava nykyaikainen, joustava ja kunnianhimoinen väline, jotta se täyttäisi toimijoiden toiveet. Katson, että tämä on komission ehdotuksen tavoitteena, ja se on maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan yksimielisesti hyväksymien tarkistusten täsmällinen tavoite. Haluan erityisesti mainita tavoitetta ja soveltamisalaa koskevat tarkistukset, koska olisi hyödyllistä, että menekinedistäminen toteutetaan tuotemerkkien avulla eikä keskitytä vain yleiseen menekinedistämiseen.
Toivon, että neuvosto ja komissio ottavat tämän mietinnön huomioon, ja kiitän niitä huomiosta.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE-ryhmän puolesta.-(RO) Arvoisa puhemies, maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämistoimia sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa koskevan yhteisön järjestelyn yksinkertaistaminen on samansuuntainen kuin Euroopan parlamentin tavoite yksinkertaistaa lainsäädäntöä.
Tämä asiakirja on erittäin tärkeä siksikin, että tänä aikana keskustelemme myös yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta, ja siinä yhteydessä maataloustuotteiden menekinedistämistä koskevilla yhteisön mekanismeilla olisi oltava merkittävä osa.
Hedelmä- ja vihannesalan ja viinialan uudistukset onnistuvat vain, jos EU onnistuu edistämään maataloustuotteidensa menekkiä riittävästi. Euroopan unionin työvoimasta viisi prosenttia työskentelee suoraan maatalousalalla ja tuottaa siten 1,6 prosenttia Euroopan unionin BKT:stä. Kun uudistussopimus tulee voimaan, yhteispäätösmenettelyä sovelletaan myös yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
Sosialisteina tuemme maailmanlaajuista ja asteittaista markkinoiden vapauttamista, kunhan voimassa ovat asianmukaiset ja erityisesti molemminpuoliset säännöt. Maatalousmalliimme kuuluvat korkeat normit, jotka koskevat yhteiskuntaa ja ympäristöä sekä elintarvikkeiden laatua. Se tarkoittaa myös sitä, että tietyt kustannukset liittyvät maanviljelijöihin, mutta meidän olisi mainittava, että myös ympäristönsuojelu on otettava huomioon.
Tuotteidemme laadun pitäisi olla tärkein kysymys kansainvälisessä kaupassa. Sosialisteina uskomme, että ”made in Europe” -merkki olisi otettava käyttöön, määriteltävä ja myös yhdistettävä tuotteiden laatuun, joka on EU:n normien mukainen; Euroopan unionin maataloustuotteiden menekinedistäminen on myös erittäin tärkeää.
Onnittelen esittelijää.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta.-(SV) Arvoisa puhemies, mietinnöstä minulle tulee mieleen Liisa ihmemaassa, ja on vastustamatonta haastaa tulkit toteamalla ”'omituisimmin omituisempaa', Liisa sanoi”. Mitä tapahtuu? Onko tosiaankin järkevää, että EU käyttää unionin kansalaisten rahoja mainoskampanjoihin, joissa samoja veronmaksajia taivutellaan ostamaan tuotteita, jotka he ovat jo rahoittaneet tuilla. Ei tietenkään. Yksi EU:n tavoitteista yhteisessä maatalouspolitiikassa on taata kuluttajille kohtuulliset hinnat. Kun se kuitenkin tehdään verovaroilla sen sijaan että lisätään tuottavuutta, kuluttajat maksavat ruoastaan joka tapauksessa yhtä paljon, vain eri muodossa. Sen lisäksi kannustin lisätä tuottavuutta heikkenee. Tämän maatalouspolitiikan takia elintarvikkeista tulee entistä kalliimpia pitkällä aikavälillä.
Valiokunta suosii rajoituksia kilpailun kustannuksella. Kun tullit poistetaan, kolmansien valtioiden halvat tuotteet uhkaavat jäsenvaltioiden tuotantoa; ja mietinnössä ehdotetaan menojen lisäämistä kampanjoihin, joilla pyritään vahvistamaan unionin tuotemerkkiä ja lisäämään kulutusta unionissa. Ehdotus haiskahtaa peitellyltä protektionismilta! Olemme aikaisemmin nähneet monta esimerkkiä EU:n mainoskampanjoista.
Vuonna 1997 toteutettiin mainoskampanjoita EU:ssa tuotettujen leikkokukkien menekin edistämiseksi, kun tuonti halpeni tullien poistamisen ansiosta. Kuuluisa ruotsalainen kolumnisti Johan Hakelius kirjoitti johtavassa ruotsalaisessa sanomalehdessä seuraavasti: ”Kun EU:n kansalaiset ostavat samanlaisia kukkia kaikkialla EU:ssa, yhteenkuuluvuus ja eurooppalainen sopusointu luonnollisesti kasvavat. Tulppaanit ovat tärkeitä rauhan kannalta”. Täällä täysistunnossa on ehkä tarpeen huomauttaa, että se oli tarkoitettu ironiaksi...
Vuonna 2000 EU:lla oli varastossa 450 000 tonnia oliiviöljyä, ja EU päätti toteuttaa pohjoisissa jäsenvaltioissa mainoskampanjan tiedottaakseen meille, miten hyvää ja hyödyllistä oliiviöljy on.
Vuonna 2007 Euroopan parlamentti hyväksyi äänestyksessä rahoituksen maitoalan mainoskampanjalle sen suojelemiseksi markkinoiden vapauttamiselta.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus on itse asiassa parhaillaan käynnissä. Se edistyy hitaasti mutta edistyy kuitenkin. Esittelijän ehdotuksissa otetaan kuitenkin monta askelta taaksepäin. Niillä pyritään korvaamaan uudistukset, jotka ovat lopultakin toteutumassa, menekinedistämistoimilla ja tiedotuskampanjoilla. Esittelijä syyttää WTO:ta ja haluaa lisätä niiden tuotteiden määrää, joiden pitäisi saada tätä tukea. Se ei ole mitään muuta kuin epäreilua kilpailua EU:n ulkopuolisten maiden maataloustuottajien kanssa. Yhteinen maatalouspolitiikka on viimeinkin lopetettava, ja kysynnän ja tarjonnan on määrättävä hinnat, kuten tapahtuu muillakin aloilla.
Olemme juuttuneet järjettömään järjestelmään menneisyyden onnettomien päätösten takia. Siksi on sitäkin tärkeämpää, että liikumme oikeaan suuntaan. Ehdotuksessa kuitenkin valitettavasti suositellaan, että lähtisimme väärään suuntaan. Rahoja, jotka nyt voitaisiin vapauttaa EU:n väestön hyväksi alentamalla tulleja, poistamalla vientituet ja vähentämällä kansallisia tukia, ei saa haaskata menekinedistämistoimien ja tiedotuskampanjoiden määrärahojen lisäämiseen. Tuottajien on maksettava tavaroiden ja palvelujen menekinedistämiskampanjat ja mainokset, eikä tiukoilla olevien veronmaksajien.
EU on tällä alalla väärillä raiteilla, niin kuin monella muullakin alalla. EU:n on oltava vapauden Eurooppa, jossa ihmiset ja yritykset kilpailevat kuluttajien suosiosta, eikä protektionistien Eurooppa. EU:n takia toivon, että voisin olla optimisti, mutta valitettavasti en voi.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen.-(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää parlamentin jäseniä heidän puheenvuoroistaan tässä tärkeässä keskustelussa. Toivon meidän pääsevän sopimukseen sen merkityksestä, että meillä on käytettävissä talousarvio, jotta voimme kertoa kuluttajille eurooppalaisten tuotteiden korkeasta laadusta Euroopan unionissa ja kansainvälisillä markkinoilla.
Minun on sanottava, että olen hieman yllättynyt siitä, että tätä pidetään protektionistisena lähestymistapana, koska olemme tilanteessa, jossa kaikki EU:n jäsenvaltiot ja kaikki muut toimijat maataloustuotteiden markkinoilla edistävät tuotteidensa menekkiä kuluttajille.
Tässä asiassa meillä on Euroopan unionissa täysin selvä kanta, koska meillä on korkealaatuisia tuotteita, kun tarkastellaan ympäristöä, eläinten hyvinvointia ja korkeita eläinlääkintänormeja.
Toteaisin talousarvion käyttämättä jäämisestä tai siitä, että talousarvio on supistunut, ettei ole ollut mahdollista käyttää rahoja, koska tuottajajärjestöt eivät ole olleet kiinnostuneita kansainvälisistä markkinoista. Toivon, että ongelma ratkeaa, kun yhdistämme kyseiset kaksi asetusta, niin että sitä on paljon helpompaa ja joustavampaa käsitellä.
Olen valmis keskustelemaan, vaikka terveystarkastuksen yhteydessä, siitä miten asetamme tavoitteemme maataloustuotteidemme tuleville menekinedistämiskampanjoille. Katson, että sopiva ajankohta kyseiselle keskustelulle olisi viimeistään sitten, kun keskustelemme tulevaisuuden talousarviosta, tarkoitan vuoden 2013 jälkeistä aikaa.
Uskon kuitenkin, että olemme lähettäneet hedelmä- ja vihannesalan uudistuksessa sekä viinialan uudistuksessa selvät viestit tuotteidemme menekinedistämisen merkityksestä.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 12. joulukuuta 2007.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Gábor Harangozó  
kirjallinen.-(EN) Äskettäisissä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksissa ja mahdollisissa tulevissa WTO:n neuvotteluissa on selvä tarve kehittää yhteisön maataloustuotteiden menekinedistämismekanismeja. Sen lisäksi yksinkertaistamista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano edellyttää yhden oikeuskehyksen kehittämistä maataloustuotteiden menekinedistämiselle sisä- ja ulkomarkkinoilla. Menekinedistämisvälineiden ja -kampanjoiden merkitystä olisi korostettava, kun pidetään mielessä ennakoidut tullien leikkaukset, vientitukien poistaminen ja yhteisön sisäisten tukien leikkaukset. Tässä suhteessa on selvää, että meidän olisi kasvatettava maataloustuotteidemme menekinedistämistä ja sen talousarviota, jotta varmistamme tuotteiden kilpailukyvyn sisä- ja ulkomarkkinoilla. Itse asiassa on erittäin tärkeää lisätä rahoitusmahdollisuuksia laadunedistämistä tukevien välineiden ja avointen toimien varmistamiseksi yhdessä ja yksinkertaistetussa oikeuskehyksessä. Tarkemmin sanottuna tämänaamuinen keskustelu viinin yhteisestä markkinajärjestelystä on todella hyvä esimerkki kiireellisestä tarpeesta investoida riittävästi tehokkaisiin menekinedistämisvälineisiin ja markkinointitoimiin unionin sisä- ja ulkopuolella.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
kirjallinen.-(PL) Arvoisa puhemies, olemme kaikki samaa mieltä siitä, että maataloustuotteita koskeva tiedotus ja menekinedistäminen sisä- ja ulkomarkkinoilla on erittäin tärkeää. Olemme samaa mieltä myös tarpeesta yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa ja rajoittaa hallintomenettelyjä, jotka koskevat tiedotuspolitiikan täytäntöönpanoa. Sen lisäksi ymmärrämme, että asianmukainen tiedottaminen ja menekinedistäminen lisäävät kauppaa ja auttavat varmistamaan markkinoita tuotteille. Olemme myös päättäneet, että 45 840 000 euron määrärahat vuodelle 2007 ovat aivan liian vähäiset.
Miten meidän olisi reagoitava tähän tilanteeseen? Mihin meidän olisi erityisesti keskityttävä? Uskon, että meidän olisi markkinoitava ennen kaikkea terveellisiä luonnonmukaisia maataloustuotteita, jotka eivät sisällä muuntogeenisiä organismeja. Meidän olisi aloitettava nuorista ihmisistä ja koulutuslaitoksista. Erityisten koululaisille suunnattujen kampanjoiden olisi sisällettävä hedelmien lisäksi monia erilaisia terveellisiä luonnonmukaisia tuotteita.
Merkintäjärjestelmä, jossa annetaan kuluttajille tärkeää tietoa esimerkiksi tuotteiden alkuperästä, laadusta, tuotantomenetelmästä, turvallisuudesta ja ravintoarvosta, on keskeinen menestymisen kannalta. Kyseiset tiedot olisi annettava pakkauksessa kuluttajan omalla kielellä. Supermarkettien kaupassa ja merkinnöissä on tehtävä asianmukaisia muutoksia, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa.
Jotta toivotut tulokset saavutetaan, seuraavat toimet ovat välttämättömiä: uusien markkinoiden tutkiminen, koko valvontajärjestelmän kehittäminen ja hyvä yhteistyö kaikkien jäsenvaltioiden välillä.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
kirjallinen.-(PL) Arvoisa puhemies, tänään keskustelumme aiheena olevan maataloustuotteiden menekinedistämistä koskevan mietinnön otsikon olisi sisällettävä sana ”luonnonmukainen”. Loppujen lopuksi yhteiskunta voi kuluttaa vain tietyn määrän elintarvikkeita, joten emme ole niinkään kiinnostuneita siitä, että kulutetaan enemmän, kuin siitä, että syödään terveellisesti ja hyvälaatuista ruokaa.
Monet Euroopan unionin alueella toimivat joukkoruokalat tarjoavat ruokaa, joka sisältää niin paljon kemikaaleja ja lannoitteita, että on tuskin yllätys, että jokainen eurooppalaisten sukupolvi on edellistä lihavampi. En halua edistää sellaisen ruoan menekkiä, joka on altistanut EU:n kansalaiset sairauksille ja lihavuudelle. Jos ryhdymme tarjoamaan kansalaisille terveellistä ruokaa, tuotantomme tulee tunnetuksi koko maailmassa. Meidän on vakuutettava maailma siitä, että EU tuottaa ja myy korkealaatuisia elintarvikkeita.
Tuen täysin niitä mietinnön kohtia, joissa tuetaan alueellista omavaraisuutta kunkin alueen perinteisten elintarvikkeiden tuotannossa. Lopuksi haluaisin kiittää Bogdan Golikia hyvästä mietinnöstä.
