Väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) (keskustelu) 
Puhemies
(HU) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA).
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, pyysitte minua tulemaan tänään täysistuntoon selvittämään, missä vaiheessa ovat neuvottelut ACTA-sopimuksesta - väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta. Olen kanssanne samaa mieltä siitä, että tämä on tärkeä asiakirja, ja olen täällä alle vuoden kuluessa kolmatta kertaa keskustelemassa siitä kanssanne.
Mikä on tilanne? Lyhyesti sanottuna olemme lähes valmiita. EU:n ja kymmenen muun maan neuvottelijat päättivät 2. lokakuuta 2010 viimeisen neuvottelukierroksen. He ovat ratkaisseet lähes kaikki kysymykset, avoimena on enää vain muutama. Palaan tähän myöhemmin.
Kaksi viikkoa sitten julkaistiin ehdotetun sopimuksen konsolidoitu ja suurelta osin vakautettu teksti. Toivon teidän sen perusteella huomanneen, että komissio on tunnollisesti noudattanut edellisissä puheenvuoroissani tässä parlamentissa esittelemiäni perusteita.
On tärkeää muistaa, että ACTA on sopimus, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvontaa. Se tarkoittaa, että se ei velvoita ketään sopimuksen allekirjoittajaa luomaan uusia merkittäviä oikeuksia tai muuttamaan olemassa olevia. Se velvoittaa allekirjoittajat vain varmistamaan, että oikeudenhaltijat voivat milloin ja missä tahansa kaikin tavoin puolustaa olemassa olevia oikeuksiaan.
ACTA-sopimuksessa on kyse siitä, että perustetaan uusi väline, joka takaa, että olemassa olevia teollis- ja tekijänoikeuksia suojellaan tehokkaasti. Se on olennaisen tärkeää, jos haluamme säilyttää johtavan aseman "osaamistaloudessa". Toisin kuin jotkut näyttävät väittävän, ACTA ei tarkoita jonkinlaisen "isoveljen" luomista.
Tiedän teidän olleen huolestuneita siitä, että neuvottelut käytiin suljettujen ovien takana eikä neuvottelutekstejä julkaistu. Komission vaatimuksesta tekstin myöhemmät versiot julkaistiin, ja neuvottelijamme kävivät täällä jokaisen kierroksen jälkeen vastaamassa kaikkiin kysymyksiinne. Olemme ryhtyneet näihin toimiin varmistaaksemme, että voimme keskustella aiheesta keskinäisen luottamuksen ilmapiirissä.
Haluan mainita, että oikeusasiamies on hiljattain tunnustanut, että nimenomaan ACTA-neuvottelujen yhteydessä oli perusteltua säilyttää joidenkin tärkeimpien neuvotteluasiakirjojen luottamuksellisuus. Oikeusasiamies vahvisti, että luottamuksellisuuden säilyttäminen oli laillista ja asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi vuonna 2001 annetun asetuksen mukaista.
Haluaisin nyt tarkastella joitakin ACTA-sopimuksen tärkeimpiä ominaisuuksia. Ensinnäkin se kattaa teollis- ja tekijänoikeudet laajasti. Koska teollis- ja tekijänoikeudet, joihin eurooppalaiset toimijat tukeutuvat suojellakseen keksintöjään, ovat niin moninaisia, me olemme pyrkineet laajentamaan niiden soveltamisalaa ja onnistuneet siinä. Erityisesti olemme onnistuneet varmistamaan, että Euroopan maantieteellisiä merkintöjä kohdellaan yhdenvertaisesti.
Siinä EU on onnistunut. Sitä ei olisi ACTA-sopimusluonnoksessa ilman Euroopan komissiota. Tiedän, että se ei ehkä ulotu niin pitkälle kuin jotkut olisivat halunneet - esimerkiksi rajatoimien suhteen. Jäljelle jää perusteltuja eroavuuksia, eikä ACTA-osapuolten tarvitse hyväksyä EU:n järjestelmää, joka suojelee maantieteellisiä merkintöjä erityisten sui generis -järjestelmien kautta.
Toiseksi ACTA-sopimuksessa määritellään ensimmäisen kerran internetissä tapahtuvia teollis- ja tekijänoikeusloukkauksia koskeva kansainvälinen standardi. Internet on globaalein, avoimin ja nopealiikkeisin markkinaympäristö, jossa levitetään musiikkia, elokuvia, kirjoja ja ohjelmistoja. Internetin kautta myydään päivittäin miljoonia väärennettyjä tavaroita. ACTAn tällaisiin oikeuksien rikkomisiin sovellettavien sääntöjen yhdenmukaisuus ja avoimuus on näin ollen uraauurtavaa - ja silti tasapuolista - mutta se on silti yhä täysin unionin säännöstön mukainen.
Haluan korostaa sitä, että ACTA ei muuta unionin säännöstöä. Sitä vaadittiin meidän neuvottelusuuntaviivoissamme, ja me olemme noudattaneet sitä tiukasti, kuten tekstistä näkyy.
Kolmanneksi ACTA on tasapuolinen sopimus, jossa vastataan neljään jäsenten mainitsemaan tärkeimpään huolenaiheeseen seuraavista neljästä syystä.
Ensinnäkään teksti ei vaikuta perusoikeuksien, yksityisyyden ja tietosuojan suojeluun.
Toiseksi siinä kunnioitetaan vapaan internetin tärkeää osuutta ja suojellaan palveluntuottajien asemaa sekä eurooppalaista tekijänoikeuksia koskevien poikkeusten järjestelmää, kuten internetoperaattorien ehdollista vapauttamista vastuusta koskevaa eurooppalaista järjestelmää. Eurooppalaiset poikkeukset, kuten käyttö yksityisiin tai opetustarkoituksiin, säilyvät myös voimassa.
Kolmanneksi tekstissä viitataan TRIPS-sopimuksen sääntöihin, jotka suojelevat oikeudenhaltijoiden ja yleisen edun välistä oleellista tasapainoa ja korostavat sitä, että "teollis- ja tekijänoikeuksien on vaikutettava teknisiin innovaatioihin, yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin tai terveyden suojeluun".
Neljänneksi ACTAssa nimenomaan tunnustetaan lääkkeiden saatavuuden takaamisen merkitys, kun siinä viitataan asiaa koskevaan Dohan julistukseen ja nimenomaan suljetaan patenttiloukkaukset rajavalvontaa ja rangaistusten täytäntöönpanoa koskevien jaksojen ulkopuolelle.
Entä mikä on ACTAn tilanne ja mitkä ovat sen seuraavat vaiheet? Tokiossa tekstiä ei saatu viimeisteltyä. Osapuolet esittivät joitakin varauksia, joita on vielä käsiteltävä tulevina viikkoina. Avoimena on vielä erityisesti kaksi asiaa.
Ensinnäkin se, pitäisikö patenttiloukkaukset sisällyttää siviilioikeudellista täytäntöönpanoa koskevien toimenpiteiden soveltamisalaan vai jättää niiden ulkopuolelle? Olisin kiinnostunut kuulemaan teidän näkemyksenne tästä asiasta. Olen huolissani siitä, että patenttien - tärkeä teollis- ja tekijänoikeus - yleinen poisjättäminen saattaisi riistää monilta teollisuudenaloilta tämän luvun hyödyt. Ajattelen esimerkiksi auto-, kone-, lääke- ja maatalouskemikaalialoja.
Toinen tärkeä asia liittyy EU:n ehdotukseen, jonka mukaan ACTAssa määrätyt internet-toimet eivät saisi koskea vain tekijänoikeuksien rikkomista vaan - vähintäänkin - myös tavaramerkkien rikkomista. Kuten tiedätte, internetissä on tuhansia tarjouksia väärennetyistä tuotteista, joissa on hyödynnetty eurooppalaisia tuotemerkkejä: vaatteita, kosmetiikkaa, rannekelloja ja jopa elintarvikkeita. Mielestäni meidän pitäisi puuttua näihin internetin kautta tehtäviin rikkomuksiin, koska ne ovat periaatteessa samoja kuin tosielämän fyysisiä tavaroita koskevat rikkomukset.
Olen täysin vakuuttunut siitä, että on tärkeää torjua eurooppalaisten teollis- ja tekijänoikeuksien laajamittaista hyväksikäyttöä. ACTA voi auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa merkittävästi, niin että samalla noudatetaan Euroopan yhteisön nykyistä lainsäädäntöä kaikilta osin. ACTA on ensimmäinen tärkeä tekijän- ja teollisoikeuksia koskeva kansainvälinen sopimus vuonna 1994 tehdyn WTO:n TRIPS-sopimuksen jälkeen. Siinä on myös löydetty kansalaisten ja kuluttajien oikeuksien välille sopiva tasapaino.
Odotan tiiviin keskustelun jatkumista Euroopan parlamentin kanssa sekä sopimuksen onnistunutta valmistumista ja hyväksymistä.
Daniel Caspary
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, haluan esittää vilpittömät kiitokseni komission jäsenelle siitä, että hän on viime kuukausina useita kertoja hyödyntänyt tilaisuuden ensinnäkin antaakseen selonteon täällä istuntojaksolla ja toiseksi osallistuakseen asiasta vastaavan valiokunnan kyselytunteihin joko itse tai henkilöstönsä kautta. On oikein ja tärkeää, että me vakuutamme Euroopan parlamentille, että komissio todella kertoo neuvottelutilanteesta avoimesti. Mielestäni me olemme silloin siinä asemassa, että voimme arvioida tällaista sopimusta vankkojen tietojen perusteella ja vastaavasti hyväksyä tai hylätä sen.
Tämänhetkinen vaikutelmani on, että monilta arvostelijoilta ovat loppumassa ACTA-sopimuksen vastaiset perustelut. Mielestäni on hyvä asia, että yhteisön säännöstö säilyy muuttumattomana. Olisi todella hienoa, jos komissio voisi jälleen kerran osoittaa meille, että se on varmaa. Jotkut tämän parlamentin jäsenet epäilevät sitä yhä, ja olisin kiitollinen, jos komission jäsen voisi selittää tämän asian vielä kerran selvästi ja yksiselitteisesti - ehkä myös komission oikeudellinen yksikkö voisi tarkistaa asian. Mielestäni on hyvä asia, että ACTA-sopimuksessa painotetaan selvästi olemassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa uusien lakien laatimisen sijaan.
Olen erityisen tyytyväinen internetiä koskevaan jaksoon. On korkea aika ryhtyä toimin internetissä levitettävien elokuvien, kirjojen ja ohjelmistojen suhteen. En halua tehdä yhdestäkään kansalaisestamme rikollista, mutta mielestäni taiteilijoiden, luovan työn tekijöiden täytyy voida puolusta tekijänoikeuksiaan internetissä, ja olen tyytyväinen siihen, että ACTA-sopimus tarjoaa ensimmäisen mahdollisuuden siihen suuntaan.
Olisin ehdottomasti käsitellyt tätä koko asiaa mieluummin WTO:n yhteydessä. Totean kuitenkin myös, että meillä ei ollut sopivia keskustelukumppaneita WTO:ssa, minkä vuoksi ACTA-sopimus on varmasti hyvä alku. Olisin kiitollinen, jos komissio voisi ACTA-sopimuksen mahdollisen valmistumisen jälkeen tehdä kaikkensa sen varmistamiseksi, että mahdollisimman moni maa allekirjoittaa tämän sopimuksen, ja olisi myös joustava epävarmoissa tapauksissa.
Olen erityisen tyytyväinen siihen, että olette onnistunut sisällyttämään sopimukseen maantieteelliset alkuperätiedot - kuten samppanja, skotlantilainen viski, Parman kinkku ja niin edelleen - ja haluan onnitella teitä siitä. Mielestäni tämä on Euroopan unionin etujen kannalta valtava edistysaskel. Meidän eurooppalaiset alkuperämerkintämme ja -tietomme on voitava turvata ja suojata samalla tavalla kuin sellaiset tavaramerkit kuin Coca Cola, Kellogg's Cornflakes ja niin edelleen. Mielestäni meidän on ryhdyttävä tässä asiassa aktiivisiin toimiin tuottajiemme eduksi.
Te esititte patentteihin liittyvän kysymyksen: toisaalta tämän sopimuksen otsikko osoittaa selvästi eri suuntaan, mutta toisaalta yrityksillämme tässä suhteessa valtavia ongelmia, ja ehdotan, että me keskustelisimme tästä asiasta kanssanne yksityiskohtaisesti maanantaina, kun te osallistutte kansainvälisen kaupan valiokunnan kokoukseen.
Onnittelen teitä tähänastisista saavutuksistanne. Pyydän teitä osoittamaan kärsivällisyyttä avoimien kysymysten suhteen. Odotan päivää, jolloin tämä parlamentti voi lopullisten sanamuotojen perusteella päättää, hyväksyykö vai hylkääkö se sopimuksen.
Kader Arif
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, meillä on selvästi edessämme teksti, jonka monimutkaisuus huolestuttaa monia meistä ja mielestäni vielä enemmän EU:n kansalaisia. Hyvä komission jäsen, kysyin teiltä avoimuudesta ja te vastasitte. Nyt olen hieman huolissani.
Puhtaasti teknisten kysymysten lisäksi suurin riski on mielestäni se, mihin suuntaan olemme menossa tämän yksilönvapauksien ja internetin välisen jatkuvasti monimutkaisemmaksi muuttuvan suhteen kannalta. Maailma muuttuu nopeasti, mistä me kaikki olemme tietoisia. Me kaikki olemme tietoisia vallankumouksesta, joka on meneillään tiedon saatavuuden lisäksi myös kulttuurin saatavuudessa tämän välineen kautta.
Tämänhetkisessä maailmassa, missä tämä saatavuus on välitöntä ja vapaata, perinteiset toimintamallit ovat kumoutumassa. Meidän vaikein tehtävämme on siksi määrittää uusia säännöksiä, koska sääntelyä ei tarvita pelkästään taiteilijoiden ja oikeudenhaltijoiden suojelemiseen. En kuitenkaan halua yksilönoikeuksien jäävän huomiotta.
Mitä tulee vapauksiin, oikeus yksityisyyteen on yksi tärkeimmistä suojeltavista oikeuksista, ja yksi suurimmista huolenaiheista on se, että väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) sallii matkustajien henkilökohtaisen omaisuuden ja matkatavaroiden tarkastamisen rajoilla. Tarkoittaako se sitä, että tullivirkailijat voivat tarkastaa matkapuhelimemme, MP3-soittimemme ja tietokoneemme ja etsiä niistä laittomasti ladattuja tiedostoja?
Komission mukaan tämä on vain mahdollisuus, koska tekstissä käytetty tarkka termi ei ole sitova. Sanotaan, että jäsenvaltiot voivat valita, sallivatko ne henkilökohtaisten matkatavaroiden tarkastamisen. Pohditaanpa tätä kuitenkin hetki vakavasti. Kuinka kukaan voisi olettaa, että tällaista sanamuotoa ei pidettäisi kannustimena tällaisten tarkastusten tekemiseen? Oletteko todella sitä mieltä, että jokin hallitus, varsinkin, jos musiikkiteollisuus - käytän tätä esimerkkiä tarkoituksella - painostaa sitä jossain määrin, ei hyödynnä ACTAn tarjoamaa mahdollisuutta ja muuta kansallista lainsäädäntöään alueelleen tulevien matkustajien tarkastusten lisäämisen suuntaan?
Toinen ongelma on se, että jos voidaan todistaa, että yksityishenkilön hallussa olevat tiedostot on tarkoitettu kaupalliseen käyttöön, rangaistus on automaattinen. Kuka sitten määrittää, ovatko hallussamme olevat tiedostot luonteeltaan kaupallisia vai eivät? Joku voi sanoa, että jos henkilöllä on MP3-soittimessaan 500 kappaletta, ne ovat hänellä kaupallisessa tarkoituksessa, mutta miksi jotkut muut kieltäisivät itseltään mahdollisuuden määrittää täksi rajaksi 300, 100, 50 tai 10? Itse asiassa pahantahtoisen henkilön tarvitsee vain ladata yksi elokuva ja tehdä siitä tuhansia kopioita kaupallista käyttöä varten.
Rangaistukset määrätään kunkin maan tuomioistuimissa, mutta EU:n kansalaisella, jonka allekirjoittajamaan rajaviranomaiset ovat pidättäneet erityisen sitovan lainsäädännön nojalla, ei ole mitään keinoa kyseenalaistaa sitä. Haluatteko, että tällainen väärinkäyttö on mahdollista? Eikö komission vastuulla ollut nimenomaan tehdä kaikki mahdollinen sen varmistamiseksi, että sopimus estää henkilökohtaisten tavaroiden tarkastamisen?
Otin tarkoituksella vain tämän aiheen puheeksi tänään, mutta te olette puhunut useammista aiheista, jotka sisällytämme pyytämääni päätöslauselmaan ja joista äänestetään tavalliseen tapaan ensi kuun täysistunnossa. Hyvä komission jäsen, pyydän teitä ottamaan huomioon tämän äänestyksen tuloksen, joka vastaa sitoutumistamme, eli ottamaan huomioon Euroopan parlamentin viestin, ennen kuin allekirjoitatte sopimuksen.
Niccolò Rinaldi
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, neuvottelut ovat olleet vaikeita, mielipiteet ovat olleet vastakkaisia ja tämän sopimuksen seurauksista on tehty erilaisia tulkintoja. Sikäli kun ymmärrän, neuvottelujen nykytilanteessa maantieteellisiä merkintöjä ja nimityksiä ei kohdella tasapuolisesti vaan viimeksi mainittuja suositaan, ja laiminlyödään maantieteellisten merkintöjen suojaamia nimityksiä koskevaa toimintaa, mikä on teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen 22 artiklan vastaista. "Parmesania" - yksi useista mahdollisista esimerkeistä - voidaan vapaasti valmistaa "Parmesanina" Yhdysvalloissa ja Australiassa ja viedä Kiinaan tai muualle kilpailemaan suoraan eurooppalaisten tuotteiden kanssa, joiden yksi vahvuus ovat maantieteelliset merkinnät. Sen seurauksena eurooppalaiset tuotteet näyttävät pönkittävän epäreilua kilpailua ilman väärennöstenvastaisen kauppasopimuksen tehokasta suojaa. Haluaisin tästä asiasta selvennöksen.
"Parmesan" tarkoittaa "Parmasta", ei Australiasta tai Yhdysvalloista, ja tämä koskee vastaavasti kaikkia eurooppalaisia maantieteellisiä merkintöjä. Meidän on oltava varovaisia, koska jos meillä ei 2000-luvun globalisaation edetessä muutaman vuoden kuluttua enää ole maantieteellisiä merkintöjämme, se johtuu osittain tämän päivän vääristä valinnoista ja me menetämme valtavan osan identiteettiämme. Jos ACTA-sopimuksessa sallitaan kaikki tämä, sitä ei voida hyväksyä.
Sitten on vielä jo aiemmin mainittu internet-kysymys. Euroopan unioni suosii laajaan osaamiseen perustuvaa yhteiskuntaa, joka on avoin kaikille, eikä ACTA saa rajoittaa millään tavalla internetin vapaata käyttöä. Tässä asiassa on saavutettu paljon. Komission jäsen on antanut tärkeät lupauksensa, mutta me emme voi hyväksyä, että yhteisön säännöstö tahrataan 2 artiklassa säädettyjen kieltomääräysten mahdollisuudella ja 2.14 artiklan 1 kohdassa säädettyjen myös yksittäisiä käyttäjien koskevien rikosoikeudellisten seuraamusten mahdollisuudella, mikä näyttää yhä olevan mahdollista.
Arvostan erittäin tärkeitä lupauksia lääkkeiden saatavuudesta kehitysmaissa, mutta me tiedämme, että ACTA-sopimusta noudattavien maiden luettelo on hyvin lyhyt eikä siihen kuulu varsinkaan Aasiassa mutta ei muuallakaan sijaitsevia väärennösten suurvaltoja. Tästä syystä ja ottaen huomioon, mitä kaikkea meillä on hävittävänä maantieteellisten merkintöjen ja internetin riskien suhteen, vaikutelmana on - tällä hetkellä - että sopimuksesta on vain haittaa, ja tällä perusteella olisi ehkä parempi hylätä se.
Jan Philipp Albrecht
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen De Gucht, on ilmeistä, että neuvottelun kohteena oleva ACTA-sopimus hyväksytään pian. Tähän sopimukseen sisältyy koko joukko sopimuspuolten lupauksia vahvistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvontaa. Te, komissio, pyydätte meitä Euroopan parlamentin jäseniä pian hyväksymään tämän sopimuksen. Parlamentti on kuitenkin jo kuukausia sitten tehnyt selväksi, että EU:n ACTA-sopimuksen puitteissa tekemien useiden aiejulistusten vaarana on, että ne ylittävät EU:n nykyisen lainsäädännön rajat. On epäselvää, riittääkö toimivalta tämäntyyppiseen kauppasopimukseen, jossa on rangaistustoimenpiteisiin ja perusoikeuksiin puuttumiseen liittyviä määräyksiä, eikä meillä myöskään ole tietoa siitä, miten laajalti ACTA edellyttää laittomien toimenpiteiden käyttämistä EU:ssa. Tämän vuoksi ACTA-sopimus on palautettava neuvottelupöydälle. Silti te olette halukkaita allekirjoittamaan sopimuksen nyt. Siksi kysyn teiltä ensinnäkin: Oletteko jo allekirjoittanut sen? Jos ette ole, milloin aiotte allekirjoittaa sen? Toiseksi: Milloin me saamme yksityiskohtaisen vaikutusten arvioinnin siitä, miten laajasti ACTA voisi vaikuttaa perusoikeuksiin EU:ssa? Odotan innolla vastauksianne.
Syed Kamall
Arvoisa puhemies, mielestäni meidän pitäisi suhtautua myönteisesti osaan tänä iltana esitetyistä lausumista sekä siihen, että komissio julkisti tekstin Tokion kierroksen jälkeen parlamentille, jonka suostumusta tarvitaan lopuksi näiden sopimusten hyväksymiseen. Mielestäni koko parlamentin pitäisi suhtautua myönteisesti siirtymiseen kohti avoimuutta. Loppujen lopuksi se oli yksi alueista, joista parlamentissa vallitsi yksimielisyys - me olemme ehkä olleet erimielisiä tietyistä asioista mutta samaa mieltä avoimuuden lisäämisestä.
Avoimuuden lisääntyminen tarkoittaa, että väärät spekuloinnit neuvottelujen sisällöstä vähenevät, mutta rehellisesti sanottuna se korostaa myös komission myönteistä osuutta yrityksissä vakuuttaa neuvottelukumppanit avoimuuden lisäämisen tarpeesta. Käsittääkseni tämä parlamentti otti tehtäväkseen komission painostamisen, jotta se puolestaan puhuisi neuvottelukumppaneilleen avoimuuden lisäämisen tarpeesta.
Tässä parlamentissa on selviä mielipide-eroja teollis- ja tekijänoikeuksista. Se on selvästi keskeinen kysymys tekijänoikeuksien ja tavaramerkkien haltijoille. ACTA, joka perustuu 1990-luvun puolivälissä tehtyyn TRIPS-sopimukseen, on toivoakseni tärkeä vaihe oikeuksien noudattamisen valvonnassa kaikkien aktiivisten osapuolten keskuudessa.
Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että pitäisi tehdä ero digitaalisen maailman ja atomien maailman välille. Maailmassa, jossa prosessointiteho, tallennustila ja kaistanleveys kasvavat, on nähtävissä suuntaus kohti nollahintoja, mutta monet musiikkiteollisuudessa eivät ole reagoineet siihen. Puhuttuani juridisten asiantuntijoiden kanssa olen ymmärtänyt, että sitä on hyvin vaikea kodifioida sopimukseen.
Mitä tulee geneeristen lääkkeiden valmistukseen, olen iloinen siitä, että ACTA suojelee tekijänoikeuksia ja tavaramerkkejä mutta sulkee patentit rajatoimien ulkopuolelle, jotta vältetään EU:n kautta kuljetettavien geneeristen lääkkeiden takavarikot. Haluan kuitenkin esittää yhden kysymys, koska komissio ei ollut EU:n puolesta vastuussa rikosoikeudellista täytäntöönpanoa koskevista neuvotteluista, joita neuvosto kävi jäsenvaltioiden puolesta. Nyt kun käymme keskustelua rikosoikeudellisiin seuraamuksiin liittyvistä huolenaiheista, miten me aiomme sovittaa yhteen kahdet eri neuvottelut siviili- ja rikosoikeudellisen luvun välillä?
Tämä kysymys on tarkoitettu teille, hyvä komission jäsen. Voitte kohauttaa olkianne, mutta on mielenkiintoista kuulla teidän näkemyksenne tästä asiasta.
Helmut Scholz
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tällä viikolla Yhdysvaltojen senaattorit Bernie Sanders ja Sherrod Brown kirjoittivat Yhdysvaltojen patentti- ja tavaramerkkivirastolle ja vaativat varmistamaan perusteellisella tarkistuksella, että neuvotellun ACTA-sopimuksen sanamuodot voidaan sovittaa yhteen Yhdysvaltojen lainsäädännön kanssa. Voitte olla varmoja siitä, että me täällä parlamentissa täytämme velvollisuutemme tutkimalla sopimuksen Euroopan unionin lainsäädännön suhteen. Minun ryhmäni kannattaa sitä, että se tehdään perusteellisesti ja siihen käytetään niin paljon aikaa kuin on tarpeen, vaikka te olettekin jälleen kerran vastannut hyvin yksityiskohtaisesti yhteisön säännöstöä koskeviin kysymyksiin. Tämä johtuu siitä, että niihin kysymyksiin, jotka saimme kysyä komissiolta teidän meille hiljattain järjestämissänne tiedotustilaisuuksissa - mistä haluan kiittää teitä - ei saatu täysin meitä tyydyttäviä vastauksia. Teidän pääneuvottelijanne sai meidät usein tuntemaan, että me olemme - jos saan tässä vaiheessa käyttää tällaista ilmaisua - ikään kuin jumalanpilkkaajia, jotka pyrkivät kyseenalaistamaan jotain pyhää, sen sijaan, että hän käsittelisi meidän EU:n kansalaisten puolesta esittämiämme huolenaiheita.
Silti osalla alkuperäisestä internetiin liittyviin näkökohtiin kohdistuvaa arvosteluamme on ollut jokin vaikutus ja osa haitallisista ehdotuksista on jätetty pois.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, ACTA-neuvottelut on nyt saatu suurin piirtein päätökseen. Sopimuksen viimeisimmän version sananmuoto on jo yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavan lainsäädäntötekstin kaltainen. Näin ollen ACTA-sopimus säilyttää Euroopan olemassa olevan oikeudellisen tilanteen lähes muuttumattomana. Sopimuksen alkuperäisenä tavoitteena oli teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvomisen parantaminen. En kuitenkaan löydä ehdotuksesta mitään erityisiä siihen liittyviä ratkaisuja. Ennen tekstin julkaisemista kävi ilmi, että kiistanalaiset kohdat jätettäisiin pois. Tässä versiossa ei kuitenkaan oteta asianmukaisesti huomioon eri eturistiriitoja. Esimerkiksi sopimuksen 2.2 artiklassa sanotaan: "Tämän luvun täytäntöönpanoa varten hyväksyttyjen, ylläpidettyjen tai sovellettujen menettelyjen on oltava oikeudenmukaisia ja tasapuolisia ja tarjottava kaikille menettelyjen osapuolille oikeus asianmukaiseen suojeluun". Väliaikaisia toimenpiteitä koskeva luku ei sisällä mitään nimenomaista viittausta oikeuteen asianmukaiseen oikeuskäyntiin, eikä siinä ole määräystä väärennettyjen tuotteiden hävittämisen tarpeen vahvistamisesta.
Viimeisenä muttei vähäisimpänä - viimeiset neuvottelukohdat käsitellään kuulemma sähköpostitse. Näihin viimeisiin kohtiin kuuluu kuitenkin koko sopimuksen soveltamisalue. Se olisi kyllä pitänyt määritellä ennen sisällön muotoilun aloittamista. Se saattaisi silloin myös antaa aihetta joihinkin käytännön ratkaisuihin itse sopimuksessa.
Cristiana Muscardini
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, haluan kiittää Euroopan komissiota ja erityisesti komission jäsentä De Guchtia tiukoista neuvotteluista, joita käydään Yhdysvaltojen kanssa. Tehtävänä on löytää sopimukselle yhtymäkohta, eikä se valitettavasti tunnu loppuvan koskaan.
Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien ongelmien ratkaisu on yhä kaukana. Ne ovat edelleen kahden sekä taloudellisesti että poliittisesti toisistaan eroavan ryhmittymän kiistan aiheena. Euroopan on jatkossakin keskityttävä kahteen perustavaan asiaan: maantieteellisten merkintöjen suojeluun niin siviili- kuin tullitoiminnan avulla, koska ne kärsivät tällä hetkellä vahinkoja, jotka eivät vaikuta pelkästään tuotteidensa väärentämisen aiheuttamasta epäreilusta kilpailusta kärsivään elintarviketeollisuuteen, kun kilpailijat käyttävät nimiä, jotka ovat tuttuja eurooppalaisia tuotemerkkejä muistuttavia kopioita, vaan myös suunnittelu- ja muotialoilla toimiviin yrityksiin. Tämä vahingoittaa yrityksiä, teollis- ja tekijänoikeuksia, tutkimusta ja - kuten aina - kuluttajia.
Toinen keskeinen asia ovat verkkomyyntiä säätelevät yhteiset säännöt: elokuvien, kirjojen, musiikin, lääkkeiden ja miljoonien muiden tuoteväärennösten myynti jatkuu internetissä ilman mitään valvontaa. Euroopan unionin täytyy lähettää selvä viesti muulle maailmalle: väärennöstenvastaisen kauppasopimuksen on toimittava suojamuurina kaikkia väärennöksiä vastaan.
Emine Bozkurt
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kansainväliset sopimukset on saatettava Euroopan parlamentin hyväksyttäväksi. Meille parlamentin jäseninä on oleellista, että voimme käyttää veto-oikeuttamme niin usein kuin on tarpeen, mutta meidän työmme on nyt tehty käytännössä mahdottomaksi. Meidän on kerta toisensa jälkeen pitänyt pyytää komissiota selventämään ACTA-sopimuksen neuvottelutilannetta. Meidät on kuitenkin toistuvasti torjuttu sanallisesti. Ensin meitä rauhoiteltiin sillä perusteella, että neuvottelut eivät ole lähelläkään loppua, ja nyt te kerrotte meille, että se on lähinnä tekijänoikeuksien noudattamisen valvontaa koskeva sopimus eikä aiheuta muutoksia unionin säännöstöön tai jäsenvaltioiden lainsäädäntöön.
Siinä tapauksessa kysyn: mitä lisäarvoa ACTA-sopimus sitten tuo? Olette sanonut, että se ei yhdenmukaista rikosoikeudellisia seuraamuksia eikä aiheuta mitään välillistä velvollisuutta "kolmen rikkomuksen" politiikan suhteen. Me olemme kuitenkin täällä puhumassa jälleen kerran sopimusluonnoksen sisällöstä ja erityisesti mainitsemistani kohdista. Saan kuitenkin päivittäin viestejä huolestuneilta kansalaisilta ja yrityksiltä, ja Euroopan parlamentin ryhmien välillä vallitsee yleisesti yksimielisyys siitä, että tämä sopimusluonnos heikentää kansalaistemme ja kolmansista maista tulevien matkustajien perusoikeuksia. Siksi esitän teille tämän hyvin selvän kysymyksen: mitä erityistä hyötyä ACTA-sopimuksen hyväksymisestä on? Vakuuttakaa meidät siitä, että tämä 2. lokakuuta laadittu teksti on hyvä ja tarpeellinen asia.
Minulla on myös yksi aivan erityinen kysymys teille, hyvä komission jäsen: milloin neuvotteluosapuolet tapaavat seuraavan kerran keskustellakseen ACTA-sopimuksesta? Mitkä osapuolet eivät ole hyväksyneet sitä? Miksi eivät? Siinä on kysymys toisensa perään, hyvä komission jäsen. Meille on jälleen kerran sanottu, että sopimukselle ei vielä ole tehty loppusilausta. Miten me voimme hyväksyä sopimuksen, josta on neuvoteltu salassa?
Marietje Schaake
(EN) Arvoisa puhemies, komissio hyväksyi eilen strategian oikeudellisesti sitovan Euroopan unionin perusoikeuskirjan valtavirtaistamisesta. Me liberaalit ehdotimme sitä, joten tämä on musiikkia korvilleni.
Tänään komissio antoi tietoja ACTA-sopimuksesta viimeisten neuvottelujen päätyttyä kolme viikkoa sitten. Sivustossa on kohta nimeltä "ACTAn myönteisiä näkökohtia", mutta siellä on myös kysymyksiä, jotka voitaisiin otsikoida toisella tavalla.
Ensinnäkin kuuluvatko kauppasopimukset tai lainvalvonta-alan sopimukset - jollainen ACTA-sopimus mielestäni todella on - myös perusoikeuksien valtavirtaistamiseen? Aikooko komissio tehdä arvioinnin?
Toiseksi onko komissio halukas palaamaan neuvottelupöytään, jos ACTA vaarantaa perusoikeudet? Aikooko komissio odottaa neuvottelujen saamista päätökseen ja ottaa vasta sitten parlamentin ensi vuoden alun päätöslauselman todella huomioon? Sikäli kun minä tiedän, yksikään maa ei ole lisännyt nimikirjaimiaan yhdellekään ACTA-sopimuksen sivulle.
ACTA aukoo julkislausuman mukaan uusia uria myös internetin suhteen. Johdanto-osassa sanotaan, että ACTA-sopimuksella pyritään "edistämään palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välistä yhteistyötä". Sopimuksen 2.18 artiklan 3 kohta jatkuu seuraavasti: "kunkin osapuolen on pyrittävä edistämään yritysmaailman yhteistyöhankkeilla, jotta tekijänoikeuksien rikkomisia voidaan käsitellä tehokkaasti". Tämä tarkoittaa muita kuin oikeudellisia toimenpiteitä ja kyseenalaistaa vallanjaon. Sopimuksen 2.18 artiklan 4 kohdassa todetaan, että toimivaltaisella viranomaisella, joka ei välttämättä ole oikeusviranomainen, on oltava valtuudet "määrätä verkkopalvelujen tarjoaja paljastamaan nopeasti niin paljon oikeudenhaltijan tietoja, että ne riittävät väitettyyn rikkomiseen käytetyn tilin tilaajan tunnistamiseen".
Sen lisäksi, että haluan ottaa esiin sanan "väitettyyn", haluan korostaa sitä, että internet-palveluntarjoajat ovat huolissaan siitä, että niiden on alettava valvoa lain noudattamista. Niinpä otsikon "ACTAn kielteisiä näkökohtia" alle on tehtävä tilaa, jotta siinä voidaan arvioida perusoikeusnäkökohtaa, joka on yhä nykyisessä ACTA-sopimusluonnoksessa ja jonka komissio on tästä lähtien oikeudellisesti velvollinen valtavirtaistamaan.
Eva Lichtenberger
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, siitä lähtien kun ACTA-sopimuksen teksti on ollut saatavilla, se on mielestämme herättänyt paljon enemmän kysymyksiä kuin antanut vastauksia. Tämä johtuu osittain käytetystä erittäin epäselvästä ja epämääräisestä juridisesta terminologiasta, joka ei tunnu sulkevan mitään pois vaan ottavan kaiken mukaan. Käsittelen tässä vain yhtä avainkysymystä, joka on palvelujentarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyön vaatiminen oikeuksien täytäntöönpanossa. Tarkoittaako se, että esimerkiksi Warner Brothersin pitäisi tehdä yhteistyötä internetin palveluntarjoajien kanssa apulaisseriffeinä? Miten se tarkemmin ottaen toimisi? Tarkoittaisiko se internetin virtaustoiston seuraamista rikkomusten tunnistamiseksi? Tämä sekaannus juontaa juurensa siitä, että esimerkiksi termiä "yksityiskäyttö tai kaupallinen käyttö" ei ole määritetty asiaankuuluvasti eikä yhteistä määritelmää ole löytynyt. Tämä kysymys on mielestäni äärimmäisen ongelmallinen, koska se tarkoittaa oikeuden yksityistämistä.
Kuten aiemmin jo mainittiin, komissio antoi eilen lupauksen, että uusien määräysten siviilioikeudellinen arviointi toteutetaan. Milloin voimme odottaa tällaista vaikutusten arviointia ACTA-sopimuksen suhteen? Mitä me voimme odottaa tältä arvioinnilta ja milloin me saamme sen tosiasiassa luettavaksi? Se on meidän kannaltamme ratkaisevaa, jotta voimme arvioida tätä sopimusta.
Sajjad Karim
(EN) Arvoisa puhemies, me unionina olemme harhailleet pimeässä vastatessamme tämän uuden internet-aikakauden haasteisiin. Emme tietenkään ole yksin, ja monet kumppanivaltioistamme ovat samassa tilanteessa, mutta meidän on yhdistettävä voimamme ja pyrittävä yhdenmukaistamaan väärennöstenvastaisen sopimuksen noudattamisen valvonta.
Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu on välttämätöntä, mutta siinä on löydettävä tasapaino, jotta varmistetaan, että sananvapautta ja innovaatioita ei rajoiteta. Me haluamme erityisesti varmistaa, että sopimuksessa näkyy asianmukaisesti Gallon mietinnössä saavutettu tasapaino, jotta edistetään kasvun, kilpailukyvyn ja innovaatioiden kukoistusta ja tarjotaan tarvittava suoja oikeudenhaltijoille. Sopimuksessa ei ole vain yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnassa tai valvontaan. Joustavuus jäsenvaltioidemme suhteen on otettu huomioon, ja me tuemme sitä. Kuten komission jäsen sanoi, ACTA-sopimus on hyvä ensimmäinen askel väärentäjäryhmien ja piratismin torjumisessa internetissä ja laajemminkin.
EU:n kannalta me odotamme yksityiskohtaista teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa ehdotusta ja perusteellista vaikutusten arviointia, jonka Euroopan parlamentti tarkistaa, analysoi ja tutkii tarkoin kansalaistemme puolesta.
Christofer Fjellner
(SV) ACTA eli väärennöstenvastainen kauppasopimus on tietysti erittäin kiistanalainen. Se on ollut erittäin kiistanalainen täällä Euroopan parlamentissa mutta myös Ruotsissa, jonka edustaja olen. Olen ollut hyvin kriittinen erityisesti sen suhteen, mitä olen pitänyt salailuna, kuten sitä, että tekstit ovat olleet salaisia. Se on luonut tunteen ja ilmapiirin, jossa sopimukseen liittyvät myytit ovat voineet rehottaa. Kaikista itsepintaisin tuntuu olevan myytti, jonka mukaan ACTA-sopimuksen seurauksena tullit alkavat tarkastaa iPodeja ja tietokoneita. Kuulin tämän viimeksi täällä täysistunnossa tänään. Kun meillä on nyt kaikki tekstit ja kaikki on pöydällä, näen kuitenkin, että tieto oli väärä, pelkkä myytti. Uskon, että jos Shakespeare olisi kirjoittanut näytelmän ACTA-sopimuksesta käydystä keskustelusta, hän olisi antanut myös sille nimeksi "Paljon melua tyhjästä".
Komissio on luvannut, että ACTA ei muuta EU:n lainsäädännössä mitään, ja lukiessani tämän ymmärrän asian olevan niin. Se, että lainsäädäntöön ei tule muutoksia, tarkoittaa, että kansalaisten päivittäiseen elämään ei tule muutoksia eikä tämä muuta esimerkiksi kansalaisten suhdetta internetiin.
Se ei kuitenkaan tarkoita, että ACTA ei olisi tärkeä tai että se olisi tarpeeton, kuten joku täällä parlamentissa sanoi. Asia on päinvastoin: ACTA luo globaalin parhaan standardin teollis- ja tekijänoikeuksien suojelulle. Se on tärkeää ja sekä Ruotsin että Euroopan unionin etujen mukaista. Se vähentää kiistojen määrää, ja tavatessani ruotsalaisia yrityksiä saan aina kuulla, että ne haluavat ennen kaikkea suojella omia patenttejaan ja teollis- ja tekijänoikeuksiaan. Tämä on hyvä erityisesti Euroopan unionin ulkopuolella. Kun olen nyt lukenut saamamme neuvotteluasiakirjat, olen helpottunut ja luottavainen. Olen varma, että niin ovat kansalaisetkin. Tämä tarkoittaa, että tunnen oloni varsin luottavaiseksi, kun keskusteluja aiheesta jatketaan Euroopan parlamentissa.
Françoise Castex
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, väärennöstenvastaista kauppasopimusta (ACTA) koskevan kirjallisen julkilausuman aloitteentekijänä yhdessä kollegojeni Lambrinidisin, Roithován ja Alvaron kanssa haluaisin ennen kaikkea kiittää teitä ponnisteluistanne avoimuuden ja konsensuksen turvaamiseksi varsinkin viime viikkoina. Lopetan kiitosten esittämisen toistaiseksi tähän, koska tämä teksti on yhä tärkeimpien kysymyksen suhteen erittäin epämääräinen.
Ensinnäkin te, komission jäsen, sanotte, että tämä teksti ei muuta yhteisön säännöstöä, mutta mikä on uusien teollis- ja tekijänoikeusloukkauksiin liittyvän avunantorikoksen rikosoikeudellisten seuraamusten tilanne, kun te kuitenkin haluatte pitää ne erillään väärennöksistä?
Miten me voimme olla ajattelematta, mitä tapahtuu Ranskassa Hadopi-lain ja mahdollisten rangaistusten uhatessa teknisten välikäsien puolueettomuutta. Se, että neuvosto on neuvotellut tästä tekstistä, siirtää sen komission neuvotteluvaltuuksien ulkopuolelle ja siten mahdollisesti unionin säännöstön ulkopuolelle.
Toiseksi vaikuttaa siltä, että ACTA-komitealla on mahdollisuus tehdä teksteihin muutoksia. Siksi ymmärtänette huolestuksemme siitä, että me hyväksymme mahdollisesti tekstin, jota saatetaan muuttaa. Vielä kerran, komission jäsen, meidän on vaikea antaa tulevalle ACTA-sihteeristölle avoin valtakirja, ja tekstin tulkintaa koskevat varaukset, jotka muotoilemme äänestäessämme päätöslauselmasta, sanelevat kantamme tämän tekstin ratifiointiin.
Christian Engström
(EN) Arvoisa puhemies, 10. maaliskuuta tänä vuonna tämä parlamentti hyväksyi ylivoimaisella enemmistöllä päätöslauselman, jonka mukaan sopimuksen ei muun muassa pitäisi mahdollistaa niin sanottuja kolmen rikkomuksen menettelyjä. Tämä johtuu siitä, että me emme halua internet-palveluntarjoajien alkavan toimia yksityisinä poliisivoimina ja joutuvan väkisin siihen asemaan.
Komissio on toistuvasti sanonut useissa suullisissa julkilausumissa, että näin ei ole. Olen tyytyväinen näihin julkilausumiin. Sitten kun tarkastelee tekstiä, se sanotaan heti johdanto-osassa: "haluaa edistää palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välistä yhteistyötä digitaalisessa ympäristössä tehtyjen asiaan liittyvien rikkomusten suhteen". Sitten sopimuksen 2.18 artiklan 3 kohdassa, kuten kollega Schaake lainasi, "on pyrittävä edistämään yritysmaailman yhteistyöhankkeilla, jotta tekijänoikeuksien rikkomisia voidaan käsitellä tehokkaasti". Jos tämä ei tarkoita kolmea rikettä, niin mitä se sitten tarkoittaa?
On oikein hyvä puhua oikeudenhaltijoiden ja internet-palveluntarjoajien välisestä yhteistyöstä, mutta mitä palveluntarjoajien odotetaan tekevän? Jos ne eivät halua tehdä sitä, mihin toimiin ryhdytään niitä vastaan? Olen hyvin huolissani siitä, että sopimuksen kieli - kuten kollega Castex sanoi - on niin epämääräistä, että ei todellakaan ole selvää, mitä sillä tarkoitetaan. Meitä alusta asti vaivanneet huolenaiheet eivät ole kadonneet mihinkään, ja haluaisin todella nähdä tämän sopimuksen perusoikeusnäkökohtien asianmukaisen arvioinnin.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, pyrkimys tehdä hyviä kansainvälisiä sopimuksia on erittäin kiitettävä, ja myönnän, että se ei ole kovinkaan helppo tehtävä. Silti tällaisia sopimuksia harkittaessa on jossain vaiheessa pysähdyttävä kysymään: kuka siitä hyötyy ja kuka kärsii? Minulla on sellainen tunne, että tosi asiassa siitä on hyötyä vain muutamille ihmisille, jotka haluavat saada siitä hyvät voitot ja joita ihmisoikeuksien puolustaminen, tiedonvälityksen vapaus ja niin edelleen kiinnostaa hyvin vähän, ja että tosiasiassa se haittaa paljon suurempaa määrää ihmisiä kuin todella hyödyttää.
Minulle ei vieläkään ole selvää, mikä on geneeristen lääkkeiden todellinen tilanne. Tunnustan, että rikosoikeudellisilla rangaistuksilla ei voida paljoa saavuttaa. Silti me tiedämme, että siviilien toimet ja muun muassa niihin liittyvät suuret korvausvaatimukset voivat aiheuttaa paljon enemmän haittaa kuin rikosoikeudenkäynnit. Sitten herää kysymys tavaramerkkien suojelusta ja alkuperämerkinnöistä. Me kävimme juuri keskustelun, jossa todettiin, että alkuperämerkintöjen merkitys kasvaa ja ne tarjoavat mahdollisuuksia, joita tavaramerkin suojelu ei voi tarjota. Kuitenkin kaikki takertuvat tavaramerkin suojeluun.
Torjun täysin ajatuksen internet-palveluntarjoajien käytöstä tosiasiallisina yksityisinä poliisivoimina, minkä parlamentin muut jäsenet ovat jo maininneet. Kuka valvoo palveluntarjoajia? Niillä ei ole tiedonantovelvollisuutta tai tietosuojaa, kuten viranomaisilla tosiasiassa pitäisi olla. Nämä kaikki asiat huolestuttavat minua. En myöskään tiedä, mitä näillä vaikutusten arvioinneilla saavutetaan ihmisoikeuksien suhteen, ja ennen kaikkea, mitä komissio tekee, jos tämä parlamentti saa sen vaikutelman, että tämä on vesitetty ratkaisu, ja kieltäytyy vahvistamasta sitä.
Judith Sargentini
(NL) Arvoisa puhemies, voin hyvin kuvitella, että tämän sopimuksen pääasiallisena tarkoituksena saattaisi olla käsilaukkujen ja rannekellojen väärentämisen estäminen. Sopimus, jossa todetaan, että liike-elämän on tehtävä yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeusloukkausten torjumiseksi, tuntuu kuitenkin minusta tekevän asiat entistä monimutkaisemmiksi. Palatakseni käsilaukkuihin, ilmeisesti nahkurin pitäisi pyytää vetoketjujen ja solkien valmistajaa tarkistamaan näitä kenkiä ostavien ihmisten henkilöllisyys? Vaadimmeko me viranomaisina silloin näiltä yrityksiltä tällaista poliisityötä? Se olisi harkitsematon kehityssuunta, ettekä te ole antaneet ehdotuksessanne meille mitään selvitystä tästä asiasta.
Olen kuullut teidän komission jäsen De Gucht sanovan, että pelkäätte, että jos me jätämme patentit ACTAn ulkopuolelle, saamme lääketeollisuuden hengittämään niskaamme. Minä pelkään eri asiaa, koska patenttien ja rajavalvonnan suhteen on vielä epäselvyyksiä. En tarkoita, että mitään niin kiusallista kuin hiv-lääkkeiden takavarikointi Rotterdamin satamassa ei koskaan enää tapahtuisi.
Rauhoittakaa meidän mieltämme, komission jäsen De Gucht, ja tutkikaa, onko ACTA perusoikeuksien mukainen. Teidän komissionne julkaisi eilen asiaa koskevan strategian. Vakuuttakaa meidät siitä, että kehitysmaiden ihmisillä on oikeus terveydenhuoltoon. Vakuuttakaa meidät siitä, että kaupalliset yritykset eivät urki internetin käyttäjien tietoja eikä heidän vapauttaan rajoiteta.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kansainvälisillä markkinoilla jatkuvasti lisääntyvät väärennökset ja piraattituotteet lisäävät maailmantalouden kestävän kehityksen uhkan mahdollisuutta ja kiistattomasti myös aiheuttavat taloudellisia tappioita alkuperäisille valmistajille sekä rikkovat valmistukseen ja tuotantoon osallistuvien tekijöiden ja yhteisöjen teollis- ja tekijänoikeuksia. Se on myös selvä riski kuluttajille ja syy työpaikkojen katoamiseen Euroopasta.
Ajatus monenvälisestä sopimuksesta piratismin ja väärennösten torjumiseksi voi olla tehokas mekanismi tällaisen toiminnan hillitsemiseen. Olen kuitenkin kollegojeni kanssa samaa mieltä ja korostan avoimuuden ja luotettavuuden lisäämisen tarvetta kaikissa tällaisissa neuvotteluissa ja sopimuksissa. Pidän yhtä tärkeänä, että löydetään tasapaino meidän mielestämme suojelunarvoisten oikeuksien ja yhteiskunnan kannalta oleellisten oikeuksien välille. Joidenkin oikeuksien täytäntöönpano tai suojelu ei saa kaventaa muiden oikeuksia ja oikeutettuja etuja. Tarkoitan erityisesti sopimuksen määräyksiä, joiden tarkoituksena on kriminalisoida täysin harmittomia tavallisia käyttäjiä ja jättää suuret toimijat rankaisematta. Minusta on järjetöntä, että rajatarkastusten aikana voidaan takavarikoida teknisiä laitteita, joissa on henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja ääni- ja kuvatallenteita. Meidän oikeusperinteessämme kopiointi henkilökohtaiseen käyttöön ilman kaupallista tarkoitusta on yleistä eikä laitonta. Hyvä komission jäsen, miksi esimerkiksi opiskelija ei saisi ottaa kopiota kirjasta, jota hän tarvitsee opiskelua varten?
Korostan jälleen kerran tarvetta näyttää vihreää valoa hyväksyttävissä olevalle tekijänoikeuksien suojelulle. ACTA-sopimuksen nykyisen version takana on kuitenkin yhdysvaltalaisten levy-yhtiöiden edunvalvojien työ. Niiden tarkoituksena on voiton tavoittelunsa vuoksi terrorisoida suurta osaa yhteiskunnastamme ja erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisia ja tehdä heistä rikollisia. Pidän muun muassa tähtitieteellisiä sakkoja, epäasiallisia tarkastuksia ja suljettujen ovien takana käytäviä sopimusneuvotteluja suhteettomina. Siksi pyydän Euroopan komissiota vastustamaan edunvalvojien harjoittamaa valtavaa painostusta ja valmistelemaan järkevän ja tasapuolisen vaihtoehdon ACTA-sopimuksen nykyiselle versiolle.
Zuzana Roithová
(CS) Me tavoittelemme kirjallisella lausumallamme avoimuutta ACTA-sopimusneuvotteluissa ja takuuta siitä, että henkilökohtaisia tietoja ja yhteisön säännöstöä suojellaan. Olen tyytyväinen siihen, että sopimusluonnokset on viimein julkaistu ja että sopimuksesta on poistettu suurin osa meidän arvostelemistamme kohdista. Unioni tekisi kuitenkin virheen, jos esimerkiksi maantieteellisten merkintöjen suojelua vähennettäisiin eli jos esimerkiksi Euroopan ulkopuolisia maita ei vaadittaisi suojelemaan Karlovy Varyn vohveleita tai aiemmin mainittua samppanjaa niiden alueilla. Ei riitä, että valvotaan vain rajoja. Pyydän komission jäseneltä tästä selvennöstä.
Epäilen kuitenkin myös sopimuksen tehokkuutta, kun maailman suurimmat väärentäjät Aasiassa eivät ole sen osapuolina, mikä saattaa lisäksi aiheuttaa yrittäjille ja kuluttajille vaikeuksia, kun sopimus pannaan täytäntöön. Lopuksi pyydän komission jäsentä tai komissiota esittämään meille yksityiskohtaisen analyysin ACTA-sopimuksen vaikutuksista Euroopan unionissa.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, ensinnäkin useissa puheenvuoroissa on väitetty, että ACTA-sopimuksen täytäntöönpano rajoittaisi kansalaisvapauksia, ja monet ovat tuoneet esiin esimerkiksi kannettavien tietokoneiden tai lentomatkustajien valvonnan rajoilla.
Kaikkien ACTA-osapuolten 16. huhtikuuta antama yhteinen julkilausuma on varsin selvä. Siinä ei ole ehdotusta, joka pakottaisi ACTA-osapuolet vaatimaan rajaviranomaisia etsimään matkustajien matkatavaroista tai henkilökohtaisista elektroniikkalaitteista tekijänoikeuksia rikkovaa aineistoa.
ACTAssa on kyse suuren mittakaavan laittoman toiminnan ja rikollisjärjestöjen jäljittämisestä. Kyse ei ole kansalaisvapauksien rajoittamisesta tai kuluttajien ahdistelemisesta. ACTA on nykyisen EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvontajärjestelmän mukainen, ja siinä noudatetaan kaikilta osin perusoikeuksia ja -vapauksia sekä kansalaisoikeuksia, kuten henkilötietojen suojelua.
Yksi esimerkki on vuonna 2003 annetun EU:n tullitoimintaa koskevan asetuksen de minimis -lauseke, joka vapauttaa matkustajat tarkastuksista, jos teollis- ja tekijänoikeutta rikkovat tavarat eivät ole osa laajamittaista kaupallista toimintaa.
EU:n tullilla, joka joutuu usein vastakkain huume-, ase- ja ihmiskaupan kanssa, ei ole aikaa eikä oikeusperustaa muutaman laittomasti kopioidun kappaleen etsimiseen iPodista tai kannettavasta tietokoneesta, eikä meillä ei mitään aikomusta muuttaa sitä.
Me emme muuta sitä, ja me varmistamme, että ACTA-osapuolet voivat edelleen soveltaa tällaista vapautusta. Me emme voi kuitenkaan säätää de minimis -vapautusta ehdottomana velvoitteena, koska jotkin kansallisia sääntöjä soveltavat jäsenvaltiot ovat pitäneet kiinni oikeudesta suorittaa tiettyjä matkustajatarkastuksia.
Täällä viitattiin jälleen kolmen rikkomuksen säännökseen tai Ranskan Hadopi-lakiin, joka tekee tämän mahdolliseksi. Se on kuitenkin kansallinen sääntö, eikä Euroopan unionilla ole valtuuksia pakottaa kansallisvaltiota muuttamaan sitä.
Monet ovat myös pyytäneet perusoikeuksiin, yksityisyyteen ja yhteisön säännöstöön kohdistuvien vaikutusten arviointia.
Olen todennut tässä täysistunnossa useita kertoja, että minkäänlaista perusoikeuksien tai yhteisön säännöstön rikkomista ei ole tapahtunut, ja minun on sanottava, että niissä kolmessa keskustelussa, jotka on jo käyty tässä täysistunnossa, kukaan teistä ei ole antanut esimerkkiä perusoikeuksiin liittyvistä ongelmista. Kukaan ei ole viitannut yhteisön säännöstön rikkomiseen. Kukaan ei ole pystynyt antamaan siitä esimerkkiä. Jos annatte meille siitä esimerkkejä, me tutkimme niitä.
Mitä tulee neuvotteluihin suljettujen ovien takan, parlamentti on vaatinut avoimuuden lisäämistä ACTA-neuvotteluista. Juuri komissio on varmistanut, että niin tapahtuu, että teillä on edessänne Tokiossa neuvoteltu teksti ja että te olette saaneet sen muutama päivä sen viimeistelyn jälkeen. Siinä on myös mukana vielä olemassa olevat varaukset, joista kolme on Euroopan unionin ja kolme Yhdysvaltojen tekemää. Teillä on neuvottelujen lopputulos. Miten te voitte sanoa, että tämä on tapahtunut suljettujen ovien takana?
Asiaa on kysytty oikeusasiamieheltä. Ehkä te ette luota minuun. Minä olen komissio. Ehkä te ette luota neuvostoon. Ehkä te ette luota hallituksiinne. Olen havainnut monista täällä pidetyistä puheenvuoroista, että luottamuksenne kansallisiin hallituksiin ei ole kovin syvää, mutta uskon, että te luotatte edes oikeusasiamieheen. Oikeusasiamies on sanonut hyvin selvästi, että me voimme pitää asiakirjat salaisina, ja me olemme päässeet suuren askeleen eteenpäin kohti avoimuutta.
Kun näin tekee, luulisi, että siitä kiitettäisiin. Luulisi, että tosiasiat otettaisiin huomioon edes jossakin määrin, mutta jotkut teistä vain toistavat yhä, että me neuvottelemme suljettujen ovien takana eikä avoimuudesta ole tietoakaan. Mitä hyötyä on silloin siitä, että pyrimme lisäämään avoimuutta, jos te jälkikäteen yhä väitätte, että avoimuudesta ei ole tietoakaan? Ehkä minun kannattaisi käyttää aikani johonkin muuhun.
Euroopan komission mahdollisuudesta hyväksyä lopullinen teksti haluan sanoa seuraavaa: Lissabonin sopimuksessa on itse asiassa hyvin selvät säännöt siitä, miten kansainvälisistä sopimuksista neuvotellaan, kuka niistä neuvottelee ja miten ne allekirjoitetaan ja ratifioidaan, mukaan lukien Euroopan parlamentin tärkeä rooli.
Puitesopimuksessa on myös selvät säännöt siitä, miten parlamentille on tiedotettava ja sitä on kuultava neuvotteluprosessin aikana. Mielestäni me olemme noudattaneet näitä sääntöjä tunnollisesti. Komissiolla on neuvottelijana oikeus määrittää, missä vaiheessa neuvottelut on saatu teknisesti päätökseen ja missä vaiheessa sopimus voidaan parafoida. Tätä sopimusta ei ole vielä parafoitu, ja teillä on tänään mahdollisuus tehdä huomautuksenne, ennen kuin me edes aloitamme parafoimista ja ennen kuin me edes päätämme parafoida sopimusta sellaisenaan. Me komissiossa emme ole vielä päättäneet, mitä me itse asiassa teemme, koska on yhä muutama varaus, joista haluamme sopia Yhdysvaltojen kanssa, ennen kuin teemme päätöksen.
Sopimuksen parafointi on osa komission oikeuksia eikä se välttämättä sido unionia. Sopimus on lopullinen vasta, kun Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä.
Kunnioittakaamme Lissabonin sopimusta ja puitesopimuksia. Sillä välin me jatkamme tiedottamista teille ja pidämme teihin yhteyttä, kuten puitesopimuksessa määrätään.
Lissabonin sopimuksen mukaan muuten neuvosto antaa luvan sopimusten allekirjoittamiseen mutta parlamentilla on aina viimeinen sana. Sen on ratifioitava tämä sopimus, ja jos se kieltäytyy antamasta hyväksyntäänsä, sopimusta ei yksinkertaisesti synny.
Pyydän teiltä siis hieman kärsivällisyyttä. Vielä ei olla parafointivaiheessa. Parafointivaiheessa sopimus on käännetty ja lingvistijuristi on tarkastanut sen, minkä jälkeen neuvosto allekirjoittaa ja parlamentti ratifioi sen. Mitään päätöstä ei siis toistaiseksi ole tehty, ja teillä on tänään toinen mahdollisuus esittää kaikki huomautuksenne.
Jotkut ovat myös kysyneet, mitä EU hyötyy tällaisen sopimuksen tekemisestä, jos se ei ole laajempi kuin nykyinen lainsäädäntö ja jos Yhdysvaltojen kaltaiset muut maat lisäksi väittävät, että se ei muuta kansallista lainsäädäntöä.
Tässä ei ole kyse aineellisesta oikeudesta. Tässä sopimuksessa on kyse voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen valvonnasta, ja siksi olen toistuvasti vahvistanut, että me emme aio muuttaa yhteisön säännöstöä. Yhteisön säännöstössä on kyse aineellisesta oikeudesta, emmekä me ole muuttamassa sitä. Kansainvälinen sopimus, jossa hyväksyttäisiin vastaavat standardit kuin EU:n standardit mutta myös sellaisissa maissa kuin Yhdysvallat ja Japani jo olemassa olevat standardit, olisi yhä arvokkain mahdollinen lisä nykyiseen vallitsevaan kansainväliseen standardiin, joka on määritelty WTO:n TRIPS-sopimuksessa.
Meidän tavoitteenamme on edistää ACTA-standardien käyttöönottoa tärkeimpien kehittyvien kumppanimaidemme kanssa tulevilla kauppasopimuksillamme sekä monenvälisillä foorumeilla. Näin ollen useat ACTA-osapuolet ovat hyödyntäneet ACTA-neuvottelujen synnyttämän tilanteen ja tarkistaneet omaa lainsäädäntöään sovittujen suuntaviivojen mukaisesti.
Käsittääkseni esimerkiksi sekä Japani että Kanada tarkistavat parhaillaan tekijänoikeuksien noudattamista internetissä koskevia valvontajärjestelmiään. Usein sivuutetaan myös se, että ACTAssa ei ole kyse vain oikeudellisten normien parantamisesta. Siinä on kyse myös valvontaviranomaisten välisestä yhteistyöstä, parhaiden käytäntöjen hyväksymisestä ja teknisen avun paremmasta koordinoinnista.
Vaikka EU on tehnyt hyvin hyödyllistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa näillä alueilla neljän viiden viime vuoden aikana, mielestämme ACTA voi myös parantaa näitä tärkeitä teollis- ja tekijänoikeusloukkausten torjunnan näkökohtia.
Me katsomme, että Yhdysvaltojen teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvontajärjestelmä on yleisesti ottaen tehokas tiettyjen teollis- ja tekijänoikeuksien suojelussa. Komissio on korostanut, että ACTA ei ole piilokeino kotimaisten lainsäädäntöprosessien kiertämiseen ja nykyisen lainsäädännön kehittämiseen, samoin kuin parlamentti. On ymmärrettävää, että Yhdysvaltojen virkamiehet korostavat samaa linjaa.
Haluan vielä lisätä, että oikeudenhaltijoiden välisen yhteistyön periaate on sisältynyt jo vuodesta 2003 lähtien sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 15 artiklaan, joten se ei ole uusi käsite. Se on jo sähköistä kaupankäyntiä koskevassa direktiivissä, ja siihen me yksinkertaisesti viittaamme. Viittaamme olemassa olevaan EU:n lainsäädäntöön.
Haluan vielä sanoa, että ACTA-sopimuksesta käytävässä keskustelussa sivuutetaan usein se, miten monet EU:n kansalaisten työpaikat liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksiin, ja me keskustelemme työpaikoista usein parlamentin kaikkien ryhmien kanssa.
Miljoonat työpaikat Euroopassa ovat riippuvaisia teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittamisesta. Väärennökset ovat vakava isku Euroopan unionin teollisuutta ja taloutta sekä eurooppalaisia innovaatioita vastaan, koska me olemme innovaatioihin perustuva talous.
Se, mistä on todella kyse, ovat työpaikat. Ja minun on sanottava, että olen hieman yllättynyt siitä, että niissä kolmessa keskustelussa, jotka me olemme nyt tässä täysistunnossa käyneet, tätä ei itse asiassa ole mainittu kertaakaan. Työpaikkoihin ei ole viitattu kertaakaan. Täällä on viitattu perusoikeuksiin, joiden suhteen olen hyvin ymmärtäväinen, mutta niistä ei ole annettu yhtään asiaa vahvistavaa esimerkkiä.
Täällä on viitattu rajavalvontaan, minkä suhteen on selvää, että ACTA ei tuo mitään uutta nykyiseen käytäntöön. Täällä on viitattu yksityisyyteen, enkä näe mitään perustetta sille, että yksityisyys olisi vaarassa. Täällä on viitattu eräänlaiseen epämääräiseen vapauteen ja vapauksiin, joiden uskotte olevan vaarassa, mutta te ette ole antaneet niistä yhtään esimerkkiä. Toisaalta on hyvin selvää ja dokumentoitu kaikenlaisiin vaikutustutkimuksiin, jotka komissio muuten on jo tehnyt kaikista aiheista, että monet työpaikoistamme liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksiin ja se on yksi syy siihen, miksi pidämme tätä aihetta niin tärkeänä. Olen hieman yllättynyt siitä, että parlamentti on maininnut tämän niin harvoin.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan seuraavan istuntojakson aikana.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ioan Enciu
Olen tyytyväinen ACTA-neuvottelujen etenemiseen. Tämä sopimus on teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön noudattamisen valvontaa koskevien yhteisten kansainvälisten standardien luomisen kannalta ehdottoman välttämätön.
Minun on korostettava sitä, että teollis- ja tekijänoikeusloukkauksien rangaistustoimenpiteiden on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia ja tasapainossa tekojen vakavuuden sekä sovellettavien seuraamusten kanssa. Tässä tapauksessa tarkoitan erityisesti teollis- ja tekijänoikeusloukkauksia digitaalisessa mediassa ja internetissä, missä pitäisi tehdä selvä ero kaupallisessa tarkoituksessa tehdyn suuren mittakaavan piratismin ja erillisten, satunnaisten teollis- ja tekijänoikeuspetostapausten välille.
Lisäksi riippumatta siitä, miten vakavia tehdyt rikokset ovat, sopimuksessa pitäisi kiinnittää erityistä huomiota ilmaisunvapauden suojeluun, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaan oikeuteen ja luottamuksellisuuteen.
