Palveludirektiivin täytäntöönpano (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Evelyne Gebhardtin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puolesta laatima mietintö palveludirektiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta.
Evelyne Gebhardt
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan parlamentti keskusteli palveludirektiivistä pitkään ja keskusteluissamme tuotiin esiin monia huolenaiheita siitä, miten se pitäisi panna täytäntöön ja miten me voimme varmistaa, että palvelujentarjoajille taataan vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa. Se oli tärkeä kappale politiikkaa. Tästä syystä parlamentti päätti, että emme halua vain antaa lainsäädäntöä vaan myös seurata, miten palveludirektiivi todella siirretään osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. On etumme mukaista, että direktiivi saatetaan voimaan asianmukaisesti, oikein ja hyvin. Euroopan komissio myös suostui auttamaan meitä tässä suhteessa. Tästä syystä haluan kiittää komission jäsen Barnieria, joka on antanut meille arvokasta tietoa tässä yhteydessä.
Neljä konkreettista seikkaa aiheuttaa meille erityistä huolta, nimittäin arviointimenettely, keskitetyt asiointipisteet, hallinnollinen yhteistyö ja direktiivin soveltamisala.
Ensimmäisestä seikasta totean seuraavaa: Keskinäinen arviointi on yksi keskeisistä seikoista, joita parlamentti, ja minä silloisena esittelijänä, totesimme vastustavamme, sillä se aiheuttaa valtavan paljon byrokratiaa jäsenvaltioissa. Kuulenkin nyt jäsenvaltioista, että byrokratiasta todella valitetaan. Tässä suhteessa totean kuitenkin jälleen kerran hyvin selvästi jäsenvaltioille, että ne tätä halusivat, ei parlamentti! Ne sisällyttivät sen lainsäädäntöön, ja siten niiden olisi otettava itse siitä vastuu, vaikka esimerkiksi paikallisyhteisöt alkavat keskustella siitä, mitä Euroopan unioni on taas niille tehnyt.
Toisen seikan - keskitettyjen asiointipisteiden - osalta sanoisin, että tämä on vastaus siihen, mitä olemme poliittisessa mielessä tehneet. Sanoimme hyvin selvästi, että palveludirektiivi ei perustu alkuperämaaperiaatteeseen, vaan kohdemaaperiaatteeseen. Se tarkoittaa, että palveluntarjoajien on noudatettava sen valtion lainsäädäntöä, jossa ne toimivat. Siksi on erityisen tärkeää, että ne saavat keskitetyistä asiointipisteistä paitsi tietoa lainsäädännöstä, jota niiden on noudatettava, myös tarvittavaa tukea, jonka avulla ne voivat todella noudattaa kyseistä lainsäädäntöä asianmukaisesti ja johdonmukaisesti jäsenvaltioissa. Tästä syystä minusta on hyvin valitettavaa, että vaikka monissa jäsenvaltioissa - joskaan ei vielä kaikissa - on perustettu keskitettyjä asiointipisteitä, se on tehty hyvin epätyydyttävällä tavalla. Joissain tapauksissa ne ovat pelkkiä internet-portaaleja. Tämä ei tyydytä Euroopan parlamenttia - näiden keskitettyjen asiointipisteiden takana on oltava paljon enemmän. Niiden takana on oltava ihmisiä, jotka pystyvät antamaan todellista apua palveluntarjoajille tällä alalla. Yksi tähän liittyvä kysymys on myös kieli, jolla apua tarjotaan. Ei riitä, että sitä tarjotaan paikallisella kielellä ja ehkä englanniksi. Minun mielestäni - ja parlamentti on ottanut vastaavan kannan - palveluntarjoajille on tärkeää, että asiointipisteissä puhutaan myös naapurimaan kieltä. Sanon tämän katsoen sivusilmällä puolalaiseen puhemieheemme - Saksan ja Puolan välisellä raja-alueella Puolassa olisi tarjottava tukea saksaksi ja Saksassa puolaksi, jotta tiedotus ja apu olisi mahdollisimman hyvää ja jotta myös pienet yritykset, joissa ei aina osata englantia, voivat todella osallistua rajatylittävään toimintaan.
Hallinnollinen yhteistyö on eräs toinen tärkeä seikka, ja sillä alalla olemme liikkumassa oikeaan suuntaan. Tässä suhteessa jäsenvaltioilla on vielä valtavasti tehtävää yhteistyön sekä virkamiesten koulutuksen alalla, jotta tätä järjestelmää voidaan hyödyntää todella hyvin.
Lopuksi tulemme soveltamisalaan, jonka yhteydessä haluan todeta jälleen kerran täysin selvästi, että jätimme kaikki yleistä taloudellista etua koskevat palvelut 16 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Edellytän, että jäsenvaltiot kunnioittavat tätä. Jos ne haluavat sisällyttää nämä palvelut palveludirektiivin soveltamisalaan, se on niiden oikeus, mutta siinä tapauksessa ne eivät saa syyttää siitä palveludirektiiviä, vaan se on niiden oma poliittinen tahdonilmaus, josta niiden on myös kannettava itse vastuu. Tämä on se, mitä vaadin jäsenvaltioilta tässä yhteydessä.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, kiitos tervetuliaissanoistanne. Minäkin olen iloinen saadessani olla taas täällä kanssanne, kuten joka kuukausi. Kiitän parlamenttia ja erityisesti jäsen Gebhardtia teidän kärsimättömyydestänne ja valppaudestanne. Ymmärrän, miksi parlamentti on niin vaativa tämän hieman yli neljä vuotta sitten annetun direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon suhteen. Jäsen Gebhardt mainitsi parlamentissa käydyt pitkät keskustelut. Keskusteluja käytiin jo ennen niitä; niitä käytiin myös parlamentin ulkopuolella.
Muistan joitakin kiihkeitä väittelyjä tästä aiheesta; ne olivat usein mielenkiintoisia ja välillä hieman irrationaalisia. En myöskään ole unohtanut, arvoisa jäsen Gebhardt, sitä keskeistä roolia, joka parlamentilla - teidän ja jäsen Harbourin kannustamana - oli komission alkuperäisen ehdotuksen parantamisessa ja sen pattitilanteen ratkaisemisessa, jossa tuolloin olimme. Samalla se säilytti direktiivin yleisen rakenteen, jolla on tarkoitus - ja tämä on luonnollisesti yksi tärkeimmistä asioista, joista sisämarkkinoissa on kyse - lisätä kasvua ja työllisyyttä, koska nykyisin on selvää, että yhdeksän kymmenestä Euroopan taloudessa syntyvästä uudesta työpaikasta syntyy palvelutalouteen. Voin myös kertoa teille, että näkisin mielelläni uusia työpaikkoja syntyvän teollisuuteen. Tämä herättää luonnollisesti muita kysymyksiä Euroopan unionin toimintalinjoista, joita meidän olisi edistettävä säilyttääksemme teollisuustuotannon perustan. Palvelut ovat kuitenkin kasvun ja työllisyyden tärkein lähde.
Jäsen Gebhardtin uudella mietinnöllä parlamentti on taas kerran vahvistanut sitoutumisensa tähän asiaan, ja jäsen Gebhardt itse on osoittanut olevansa hyvin jääräpäinen, jos sallitte tämän ilmauksen. Henkilökohtaisesti olen tässä tapauksessa iloinen, että hänen jääräpäisyytensä koskee direktiivin voimaansaattamisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon valvontaa, joka on palvelujen sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen ennakkoedellytys.
Seistessäni tässä edessänne nyt, neljä vuotta direktiivin hyväksymisen jälkeen, se on jo tuottanut kouriintuntuvia tuloksia. Olemme saaneet yli tuhat ilmoitusta jäsenvaltioissa lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista. Joskus ne ovat olleet kokonaisvaltaisia tai puitetekstejä, joilla itsellään on toteutettu alakohtaisia muutoksia kussakin valtiossa tai jopa kullakin alueella. Itse asiassa kansalliseen tai alueelliseen lainsäädäntöön on jo tehty useita tuhansia muutoksia tämän direktiivin antaman sysäyksen tuloksena. Uskomme, että mahdollisuuksia on vielä paljon, ja siksi meidän on jatkettava tarmokkaasti eteenpäin.
Esittelijä Gebhardt toi esiin erään hyvin tärkeän kysymyksen, joka koskee yhtä palveludirektiivin välineistä - keskitettyjä asiointipisteitä. Kannatan täysin parlamentin kunnianhimoista lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan, että asiointipisteistä kehittyy hyvin nopeasti aitoja hallinnollisia portaaleja, joiden avulla yritykset voivat suorittaa kaikki menettelyt ja muodollisuudet verkossa - ja tähän sisältyvät, arvoisa jäsen Gebhardt, hyvät parlamentin jäsenet, myös ne, jotka ylittävät pelkän palveludirektiivin soveltamisalan.
Tätä silmälläpitäen työskentelemme jäsenvaltioiden kanssa sähköisten allekirjoitusten rajatylittävän yhteentoimivuuden parantamiseksi. Esittelen teille luultavasti tämän vuoden loppuun mennessä myös tekstin sähköisistä allekirjoituksista ja sähköisten henkilöllisyyksien ja asiakirjojen rajatylittävästä yhteentoimivuudesta. Olen myös samaa mieltä kanssanne siitä, että on tärkeää tarjota keskitettyjä asiointipisteitä, jotka ovat todella monikielisiä - sillä sen on oleellinen osa niiden lisäarvoa - jotta kansalaiset voivat käyttää niitä ja saada vastauksia omalla kielellään myös yli rajojen ja jotta me siten voimme tehdä tästä välineestä - keskitetyistä asiointipisteistä - helposti saavutettavan etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille. Lisäksi yksi haluamanne hallinnollisen yhteistyön helpottamisen ja keskitettyjen asiointipisteiden kehittämisen avaimista on se, että parannamme samalla sähköisten käännösten laatua. Voimme ehkä keskustella tästä myöhemmin patentin yhteydessä.
Minä itse samoin kuin näistä eri ohjelmista vastaavat kollegani komissiossa - sillä ne on jaettu useiden pääosastojen välillä - olemme sitoutuneet lisäämään sähköisten ohjelmien tutkimusta ja kehittämistä. Näin on tarkoitus varmistaa, että saamme mahdollisimman laadukkaita ja hyviä käännöksiä mahdollisimman pian paitsi patenttia myös muita käyttötarkoituksia, kuten keskitettyjä asiointipisteitä ja sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI) varten. Meille kaikille, joiden on työskenneltävä yli 23 kielellä, on suuri muutos, kun voimme saada täydellisiä käännöksiä näiden tietokonepohjaisten ja sähköisten ohjelmien ansiosta. Yhdyn myös parlamentin näkemykseen, jonka mukaan kansallisille virkamiehille on tarpeen antaa koulutusta, jotta he kehittävät todellisen hallinnollisen yhteistyön kulttuurin, jos heillä ei vielä sellaista ole.
Arvoisa jäsen Gebhardt, jatkamme myös juuri mainitsemani IMIn käytön edistämistä. Nykyisin - tarkistin tämän asian äskettäin - IMIin on rekisteröitynyt lähes 5 000 eurooppalaista viranomaista, ja tavoitteeni on hyvin yksinkertainen: haluan tehdä IMIstä eräänlaisen hallinnollisen Facebookin, jossa on käännöstoiminto. Hyvät parlamentin jäsenet, salkkuuni sisältyy kolme hyvin tärkeää välinettä, joilla Euroopan unionia tuodaan lähemmäksi kansalaisia sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Ne ovat seuraavat: keskitetyt yhteyspisteet, IMI sekä sisämarkkinoiden ongelmanratkaisujärjestelmä (SOLVIT-verkko). Näin ollen voitte luottaa minuun; työskentelen erityisesti näiden kolmen välineen parissa antaakseni niille resursseja, erityisesti käännösresursseja, mutta myös muita, ja selvittääkseni, miten niitä sovelletaan eri valtioissa.
Lisäksi en tyydy vain selittämään asioita teille täällä parlamentissa; aion myös selittää niitä jokaisessa pääkaupungissa, ja siksi käyn, aivan kuten lupasin, joka viikko jossain eurooppalaisessa pääkaupungissa pitämässä seminaarin ammatillisesta pätevyydestä, palveluista ja julkisista hankinnoista annettujen direktiiviemme täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten virkamiesten kanssa. Joka kerran selvitän miten ja millä keinoin näitä välineitä - keskitettyjä asiointipisteitä, SOLVIT-keskusta ja IMIä - sovelletaan ja käytetään. Olin Luxemburgissa viime viikolla, ja tällä viikolla menen Sloveniaan tekemän tämän tarkastuksen maan virkamiesten kanssa, joita tarvitsen varmistaakseni, että sisämarkkinat toimivat moitteettomasti.
Näin ollen aiomme työskennellä edelleen tässä hengessä jäsenvaltioiden kanssa ja varmentaa, että palveludirektiivi, paitsi saatetaan voimaan, myös pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Riippuen siitä, mitä nyt käymässämme keskustelussa käsitellään, olen myös edelleen parlamentin käytettävissä antaakseni sille tarkempia vastauksia palveludirektiivin täytäntöönpanon valvonnasta.
Sophie Auconie
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tarkoituksena ei ole nyt tarkastella parlamentin työstämän ja sen jälkeen vuonna 2006 hyväksymän palveludirektiivin täytäntöönpanoa. Se olisi yhä aivan liian aikaista. Monet valtiot eivät vielä ole saattaneet sitä täysin tai asianmukaisesti voimaan. Juuri tämä on syy tämän valiokunta-aloitteisen mietinnön laatimiseen.
Mietinnössä korostetaan ensinnäkin Euroopan unionin palvelualan avaamisen sekä taloudellista että sosiaalista merkitystä. Kuten totesitte, arvoisa komission jäsen, sen kattamat toiminnot muodostavat 40 prosenttia EU:n BKT:stä ja työpaikoista ja niiden kasvupotentiaalin arvioidaan olevan 0,6-1,5 prosenttia BKT:stä. Kuten komission jäsen juuri sanoi, yhdeksän kymmenestä työpaikasta merkitsee todellista taloudellista vaikutusta.
Toiseksi, mietinnössä korostetaan direktiivin voimaansaattamisen keskeisiä tekijöitä. Minä korostan osaltani kahta näkökohtaa, joita te, esittelijä Gebhardt, itsekin korostitte.
Ensinnäkin keskitetyt asiointipisteet. Meidän on muistettava, että tavoitteenamme on luonnollisesti helpottaa palvelujen tarjoamista kaikkialla Euroopassa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että yrittäjien, jotka haluavat perustaa yrityksen ulkomaille tai tarjota rajatylittäviä palveluja, olisi voitava käyttää keskitettyä asiointipistettä. Niissä selitetään heidän omalla kielellään kaikki muodollisuudet ja menettelyt, jotka heidän on täytettävä perustaakseen yrityksensä. Nämä keskitetyt asiointipisteet ovat palveludirektiivin onnistumisen avain. Niiden on oltava helposti saavutettavissa sekä fyysisesti että sähköisesti - kuten jo todettiin - ja niiden on oltava tehokkaita ja yhteentoimivia. On tärkeää, että yrittäjille, jotka useimmiten ovat pk-yrityksiä, ei luoda lamauttavaa hallinnollista taakkaa.
Toinen näkökohta koskee direktiivin soveltamisalaa. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty joukko aloja niiden erityisluonteen vuoksi. Näin on asia erityisesti muita kuin yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta, sillä yleistä taloudellista etua koskevat palvelut sisältyvät direktiivin soveltamisalaan. Minun mielestäni kaikki tämä on oikeudellisesti epäselvää, ja meidän on seurattava tarkasti, miten jäsenvaltiot soveltavat näitä sääntöjä.
Katson, että meidän on käytävä unionin tasolla aito poliittinen keskustelu siitä, mitä tarkoitamme yleishyödyllisillä palveluilla, sekä säännöistä, joita haluamme niihin soveltaa.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Arvoisa puhemies, jäsenvaltioilla on ollut kolme vuotta aikaa saattaa palveludirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Vuosi tämän määräajan jälkeen voimme arvioida sen täytäntöönpanoa ja hahmotella paremman edistyksen näkymiä.
Euroopan komission kertomuksessa esitetään selvästi jäsenvaltioiden monet erilaiset oikeudelliset ja hallinnolliset vaatimukset, erilaiset lähestymistavat ja direktiivin vaihteleva täytäntöönpanoaste. Palvelujen yhtenäismarkkinoiden kehittäminen on hyvin tärkeää uusien työpaikkojen luomiseksi. Siitä syystä katson, että komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä aktiivisemmin poistamaan kaikki jäljellä olevat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet.
Pienille ja keskisuurille yrityksille on annettava lisätukea. Monikielisyysperiaatteen soveltaminen yksittäisiin asiointipisteisiin ja sähköisen hallinnon nykyistä laajempi käyttö helpottaisi merkittävästi palveluntarjoajien elämää.
Małgorzata Handzlik
Arvoisa puhemies, esitän vilpittömät kiitokseni esittelijälle erittäin hyvästä yhteistyöstämme ja hänen kompromissivalmiudestaan. Voin huoletta sanoa, että palveludirektiivi on moitteettomasti toimivien yhteismarkkinoiden avain. Jos sitä ei panna asianmukaisesti täytäntöön, voimme unohtaa Jacques Delorsin vision ja monet yhteismarkkinasäädöksen aloitteista jäävät tyhjiksi lupauksiksi. Tästä syystä vetoan ryhmäni, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän, puolesta painokkaasti jäsenvaltioihin, jotta ne kuroisivat kiinni vielä tekemättömän täytäntöönpanotyön. Nyt, kun olemme päässeet kriisistä, tarvitsemme palveludirektiiviä enemmän kuin koskaan.
Mietinnössä, jonka hyväksyimme sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa, pidetään hyvin tärkeinä, ja minun mielestäni tärkeimpinä, keskitettyjä asiointipisteitä, jotka käyttäjien näkökulmasta eivät vieläkään toimi asianmukaisesti. Eräissä tapauksissa monia menettelyjä ei edelleenkään ole saatavilla sähköisessä muodossa. Me haluamme, että keskitetyt asiointipisteet ovat kattavia viranomaisten kanssa käytävän yhteydenpidon sähköisiä keskuksia. Emme kuitenkaan saa unohtaa, että eri jäsenvaltioiden lähtökohdat olivat erilaisia. Eräissä jäsenvaltioissa keskitetyt asiointipisteet on perustettu olemassa olleiden rakenteiden varaan, kun taas toisissa ne on luotu täysin tyhjästä. Me haluamme kuitenkin, että ne auttavat palveluntarjoajia samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa. Tästä syystä minusta on välttämätöntä, että komissio laatii joukon parhaita käytäntöjä, jotka auttaisivat jäsenvaltioita keskitettyjä asiointipisteitä koskevassa jatkotyössä.
Lopuksi viittaan lyhyesti äskettäin julkaistuun selontekoon keskinäisestä arvioinnista. Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnössä jo todettiin, että jäsenvaltiot eivät ole yksinkertaistaneet sääntelyä riittävän kunnianhimoisesti, vaan ne ovat usein päättäneet korvata yhden vaatimuksen toisella. Valitettavasti selonteko keskinäisestä arvioinnista vahvistaa nämä pelot. Syntyy yhä tilanteita, joissa jäsenvaltiot yrittävät soveltaa sääntöjä, joille ei välillä näytä löytyvän perusteita palveludirektiivin säännöksistä. Toivon, että lisätyö direktiivin parissa auttaa poistamaan tämän ilmiön.
Bernadette Vergnaud
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, palveludirektiivistä käytiin ennennäkemätöntä julkista poliittista keskustelua, kun sitä käsiteltiin parlamentissa.
Evelyn Gebhartin johtamien kompromissipyrkimysten ansiosta - ja kiitän häntä niistä - tekstissä, jonka parlamentti onnistui vuonna 2006 hyväksymään, sovitettiin yhteen yhtäältä tarve edistää palvelujen sisämarkkinoita kasvun ja työpaikkojen lähteenä ja toisaalta sosiaalisten oikeuksien, työlainsäädännön sekä yleishyödyllisten palvelujen erityisluonteen kunnioittaminen.
Tämän hyvin herkän tasapainon säilyttämiseksi direktiivi oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä erittäin huolellisesti. Tämä aiheutti monille jäsenvaltioille ongelmia esimerkiksi keskitettyjen asiointipisteiden ja keskinäisen arviointiprosessin täytäntöönpanossa.
Juuri nyt olen huolissani Ranskan tekemästä valinnasta ja kyseenalaistan sen; se on hyvin pitkälti vähemmistön valinta ja johtaa säännösten jakautumiseen lukuisiin lakeihin ja asetuksiin. Pahoittelen myös palvelujen tarjoamisen lupien myöntämisen hyvin suppeaa tulkintaa. Se aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta pienten lasten ja vammaisten hoitoon liittyvissä sosiaalipalveluissa, vaikka direktiivissä säädetään poikkeuksien ja soveltamisalan ulkopuolelle jättämisen mahdollisuuksista.
Parlamentilla on nyt ja jatkossa täysipainoinen rooli tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon seurannassa, joka on keskeinen tekijä sen varmistamiseksi, että yhtenäismarkkinoilla luodaan työpaikkoja ja ne tuodaan lähemmäs kansalaisia ja että Euroopan unioni koetaan päivittäin myönteisenä eikä kielteisenä asiana.
Tästä syystä kehotan jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan ponnistuksiaan täysin avoimen prosessin takaamiseksi Euroopan kansalaisille.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Morten Løkkegaard
Arvoisa puhemies, olen varma, että vuonna 2006 vain harvat tajusivat, että hyväksyimme välineen, joka olisi hyvin tärkeä nostettaessa EU pois aivan kulman takana vaanineesta kriisistä. Koska tämän välineen avulla voidaan lisätä EU:n BKT:tä jopa 1,5 prosenttia ja luoda hyvin paljon uusia työpaikkoja, on todettava, että hyväksymällä sen otimme valtavan harppauksen kohti palvelujen vapaata liikkuvuutta. Nyt, vuonna 2011, kaikki voivat nähdä, että olemme varsin laajassa kriisissä, ja siitä syystä on luonnollisesti erityisen valitettavaa, että useat jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole panneet eräitä tärkeitä direktiivin osia täytäntöön. Näin ollen tämä mietintö annetaan hyvin oikeaan aikaan. On terveen järjen vastaista estää tämän muodostaman kasvun vipuvarren toiminta, ja siitä kärsivät luokan hyvät oppilaat - ne, jotka ovat ymmärtäneet direktiivin nopean, tehokkaan ja asianmukaisen täytäntöönpanon järkevyyden ja hyödyn - joihin myös minun kotimaani lukeutuu.
Se moitteista. Nyt valonpilkahduksiin, ja juuri niitä meidän olisi yleisesti ottaen käsiteltävä, kuten me tässä mietinnössä teimmekin. Olemme mielestäni tässä mietinnössä onnistuneet välttämään menneisyyden poliittiset konfliktit, ja se on tietysti tärkeää, koska meillä on paljon muita asioita, joihin meidän olisi suunnattava energiamme. Haluaisin mainita kolme niistä. Ensinnäkin on tärkeää hyödyntää kokemustamme kartoitusmenettelystä ja keskinäisestä arviointimenettelystä, jotka molemmat ovat hyödyllisiä, koska niitä voidaan käyttää muiden direktiivien yhteydessä tulevaisuudessa. Siitä syystä tarvitsemme prosessiin enemmän avoimuutta, ja toivon, että mietintö voi edistää tätä.
Toiseksi, on luonnollisesti tärkeää edistää hallinnollista yhteistyötä erityisesti sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmän (IMI) avulla, kuten jo pari kertaa on mainittu. Kolmanneksi, on tärkeää - kuten useimmat puhujat ovat jo todenneet - kehittää keskitettyjä asiointipisteitä kattaviksi sähköisen hallinnon portaaleiksi, jotka voivat keventää rajatylittäviä palveluja tarjoamaan halukkaiden palveluntarjoajien hallinnollista taakkaa.
Lopuksi esitän kiitokseni poikkeuksellisesta yhteistyöstä esittelijä Gebhardtille ja muille tätä asiaa käsitelleille esittelijöille. Olemme mielestäni onnistuneet saamaan aikaan joitakin järkeviä kompromisseja hankalasta tekstistä.
Pascal Canfin
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa jäsen Gebhardt, vuonna 2006 Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä äänesti palveludirektiiviä vastaan, ja tänään pidämme aiemmin Bolkesteinin direktiivinä tunnetun palveludirektiivin täytäntöönpanoa arvioivaa mietintöä yhtä epätyydyttävänä. Tästä syystä Verts/ALE-ryhmä äänestää mietintöä vastaan.
Haluan todeta selvästi, jäsen Gebhardt, että te olette tehnyt kaikkenne mahdollisimman hyvien kompromissien aikaansaamiseksi. Eräitä rajalinjoja on mielestäni kuitenkin ylitetty tässä mietinnössä, mikä merkitsee, että emme voi äänestää sen puolesta.
Korostitte myös hyvin huolellisesti sitä, ettemme saa sekoittaa eri vastuita, ja minäkään en missään nimessä halua sekoittaa jäsenvaltioiden vastuita Euroopan unionin vastuisiin.
Jos esimerkiksi Ranska saattaisi palveludirektiivin osaksi lainsäädäntöään ja päättäisi sisällyttää siihen lasten päiväkodit, vaikka lähes kaikki muut valtiot tekevät päinvastoin, vastuu on selvästi Ranska hallituksen eikä Euroopan unionin. Näin ollen Verts/ALE-ryhmä ei missään nimessä äänestä mietintöä vastaan arvostellakseen sitä tapaa, jolla direktiivi on saatettu voimaan Ranskassa. Se äänestää vastaan kahdesta pääsyystä.
Ensimmäinen on se, että keskusteluissa pyysimme kerta toisensa jälkeen jäsenvaltioita arvioimaan, millainen vaikutus palveludirektiivin alustavalla voimaansaattamisella oli ollut työpaikkojen ja palvelujen laatuun. Valitettavasti tätä arviota vaikutuksesta työpaikkojen ja palvelujen laatuun ei voitu sisällyttää mietintöön.
Pyysimme myös arviota julkisiin viranomaisiin kohdistuvista kustannusvaikutuksista. Joka kerran, kun yritämme esimerkiksi säännellä finanssimarkkinoita, meille sanotaan, että se maksaa valtavasti. Nyt meillä on asia, joka aiheuttaa hyvin suuria kustannuksia viranomaisille tiukkojen budjettien aikana, eikä kukaan halua arvioida niitä palveludirektiivin etujen ja haittojen punnitsemiseksi.
Viimeisen huomioni esitän kysymyksenä komission jäsen Barnierille. Valitettavasti emme tässä mietinnössä ole onnistuneet saamaan vakuutusta siitä, että Euroopan komissio ottaa vihdoin huomioon Lissabonin sopimuksen 14 artiklan ja esittää ehdotuksen direktiiviksi julkisista palveluista. Voitteko kertoa meille, milloin komissio viimein täyttää velvollisuutensa tässä asiassa?
Malcolm Harbour
Arvoisa puhemies, tänä iltana sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan kanssa käytävä keskustelu on tärkeä, ja siinä osoitetaan, että palveludirektiivi - jonka suhteen teimme Evelyne Gebhardtin johdolla parlamentin viime vaalikaudella hyvin paljon työtä, johon monet kollegat, myös minä, osallistuimme - on täysin välttämätön tulevan kasvun ja työpaikkojen luomiseksi Euroopan unionin taloudessa.
Totean jäsen Canfinille ja muille, että tähän ja etenkin keskitettyjen asiointipisteiden kaltaisiin järjestelmiin on panostettu valtavasti aikaa ja voimavaroja työpaikkojen ja kasvun luomiseksi, mutta nyt on tultava tuloksia. Tähän mietintöön liittyvä ongelma on se, että olemme jo tehneet valtavasti työtä, mutta nyt meidän on saatava nähdä sen työn tulokset.
Yksi seikka, josta tiedän komission jäsenen olevan hyvin tietoinen ja joka heijastuu eräissä kahden kuukauden päästä takaisin parlamenttiin tuotavan yhtenäismarkkinasäädöksen ajatuksissa, on se, että jäsenvaltioiden on alettava käyttää näitä uusia välineitä ja rohkaistava yrityksiä käyttämään niitä. Kollegat muistanevat, että ne on paljolti suunnattu pienille ja keskisuurille yrityksille. Kuten edellisen komission työ osoitti, juuri ne kärsivät hallinnollisista esteistä kaikissa vaiheissa yrityksen perustamisesta palvelujen toimittamiseen Euroopan unionissa, mikä luonnollisesti on perussopimusten nojalla niille kuuluva oikeus.
Nyt meidän on todella saatava tämä toimimaan. Osana tätä on voitettava pk-yritysten syvään juurtunut epäluuloisuus ja niiden kohtaamat ongelmat sekä tehtävä selväksi, että se, mitä nyt olemme luoneet, on luultavasti suurin yksittäinen joukko markkinoita avaavia ja sääntelyä purkavia toimenpiteitä, mikä koskaan on saatu aikaan yhdellä direktiivillä - olemme kuulleet tuhansista muutetuista säädöksistä - ja vastaavasti ensimmäinen merkittävä jäsenvaltioiden panostus yhtenäismarkkinoiden tunnetuksi tekemiseksi yrityksissä.
Juuri siitä keskitetyissä asiointipisteissä on kyse. Niillä on tarkoitus antaa yksinkertaisia tietoja, joita yritys tarvitsee, jos se haluaa tarjota palveluja jossain toisessa valtiossa, tehdäkseen tarvittavia tutkimuksia ennen toiminnan aloittamista.
Tämä on vain ensimmäinen niistä monista mietinnöistä ja monista tutkimuksista, joita valiokuntani aikoo jatkossakin tehdä, sillä tämä on pitkän aikavälin hanke. Olemme vasta alussa tässä asiassa, joka on täysin välttämätön Euroopan talouden tulevaisuuden kannalta.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kun parlamentti äänesti palveludirektiivistä, Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto äänesti sitä vastaan. Syynä oli se, että meidän mielestämme palveludirektiivin ydin perustui EU:n liberaaleihin markkinavapauksiin, joissa yritysten vapaus ja palvelujen vapaa liikkuvuus ovat tärkeämpiä kuin ammattiliittojen vapaudet ja sosiaaliset vapaudet. Kun ammattiliittojen oikeudet joutuvat ristiriitaan sisämarkkinoiden sääntöjen kanssa, sisämarkkinoiden säännöt voittavat. Olemme nähneet tämän seuraukset Laval-tuomiossa ja useissa muissa ammattiliittojen vastaisissa tuomioissa.
Alkuperämaata koskeva periaate kyllä vaihdettiin palvelujen tarjoamisen vapauteen, mutta olisimme tarvinneet vastaanottajamaata koskevan periaatteen, jonka mukaan on noudatettava vastaanottajamaan sääntöjä. Jätimme tarkistuksen, jolla pyrittiin tähän, mutta valitettavasti emme onnistuneet saamaan sitä läpi.
Tiedän, että esittelijä Gebhardt haluaa suojella ammattiliittojen oikeuksia. Hän kirjoittaa, että direktiivillä ei saa heikentää perussosiaalipalveluja, mutta tämä ei riitä siihen, että GUE/NGL-ryhmä tukisi mietintöä. Se johtuu siitä, että mietinnössä ei mainita ammattiliittojen vastaisia tuomioita, vaikka ne ovat muuttaneet työmarkkinapolitiikan täysin ja kaventaneet työntekijöiden oikeuksia.
Mietinnössä ei myöskään mainita vaatimuksia, joista GUE/NGL-ryhmä ja Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä jo aiemmin sopivat, eli sitä, että tarvitsemme sosiaalisen pöytäkirjan, jossa markkinoiden vapauksia ei aseteta ammattiliittojen vapauksien ja sosiaalisten vapauksien edelle. Pahoittelemme, että tämä puuttuu mietinnöstä.
Kun komissio tarkastelee sitä, miten hyvin direktiivi on toiminut, ammattiliitot on jätetty pois yhtenä yhteystahona, vaikka sen pitäisi mielestäni olla nimenomainen vaatimus. Tästä syystä GUE/NGL-ryhmä ei valitettavasti voi tukea tätä mietintöä.
Lopuksi haluan vain sanoa, että ammattiliittojen oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia sekä työehtosopimuksia ei saa koskaan pitää hallinnollisina esteinä.
Mara Bizzotto
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, palveludirektiivin ympärillä on aina käytetty selittämättömän optimistista kieltä. Vaikuttaa siltä, että Eurooppa odotti tämän direktiivin johtavan markkinoiden poikkeukselliseen avautumiseen, johon ei liittyisi mitään haittavaikutuksia vaan joka toisi mukanaan pelkästään myönteistä kehitystä. Nyt, kun sitä ei edes vielä ole pantu kaikissa valtioissa täysin täytäntöön, tiedämme jo, että nämä odotukset on ainakin osittain petetty.
On tiettyjä aloja, joilla direktiivi ei paranna markkinoita tai tarjottavien palvelujen laatua saati sitten luo lisää työpaikkoja. Voisin mainita koko joukon esimerkkejä, kuten paikalliset markkinat ja kiertävät kauppiaat, jotka ovat tärkeä osa paikallista perinnettä ja identiteettiä eräissä jäsenvaltioissa, kuten Italiassa.
Tämä on ala, joka minun mielestäni olisi jätettävä palveludirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tästä syystä toivon, että parlamentti ehdottaa palveludirektiivin tarkistamista niin, että sen soveltamisalaa muutetaan, koska nykymuodossaan se uhkaa vakavasti rangaista talouden kannalta keskeisen tärkeitä aloja.
Andreas Schwab
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, täytäntöönpanokertomukset muodostavat erittäin rasittavan tehtävän eikä niille ole odotettavissa suurta huomiota tiedotusvälineissä, mutta ne ovat hyvin tärkeitä Euroopan sisämarkkinoiden muotoilemiselle erityisesti tällä hetkellä. Siitä syystä esitän aluksi vilpittömät kiitokseni kaikille niille, jotka auttoivat laatimaan tämän mietinnön, erityisesti esittelijälle sekä varjoesittelijä Handzlikille. Komission jäsen mainitsi, että 90 prosenttia kaikista viime aikoina Euroopan sisämarkkinoilla luoduista työpaikoista ovat syntyneet palvelualalla. Minun mielestäni - ja ainakin Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän mielestä - tämä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpanon viivyttely, jota kieltämättä on tapahtunut ja tapahtuu yhä vain muutamissa - mutta silti eräissä - jäsenvaltioissa, on ehdottomasti lopetettava. Pyydämme komissiota ryhtymään vakaviin toimiin sen varmistamiseksi, että palveludirektiivi, joka on ollut voimassa jo jonkin aikaa, on todella valmis käytettäväksi välittömästi.
Se, että 90 prosenttia kaikista työpaikoista luodaan tällä alalla, merkitsee toiseksi myös sitä, että komission on tarkasteltava säännöllisesti soveltamisalaa ja tutkittava, olisiko siihen sisällytettävä uusia aloja - vaikka ne kieltämättä saattavat olla hyvin pieniä aloja.
Kolmanneksi, haluan huomauttaa, että keskitetyn asiointipisteen perustaminen - joka on jo mainittu eri tavoin - muodostaa yhteisön hallinnollisen lainsäädännön ytimen. Näin ollen ymmärrän luonnollisesti, että jäsenvaltiot saattavat välillä valittaa keskinäisen arvioinnin byrokraattisista menettelyistä - kuten esittelijä Gebhardt totesi. Jos kuitenkin haluamme yhtenäismarkkinat, meidän on pyrittävä varmistamaan sen toiminta ja onnistuminen.
Tästä syystä, arvoisa komission jäsen, olen hyvin iloinen kuullessani, että olette joka tapauksessa jo saanut tuhat ilmoitusehdotusta, joissa kerrotaan jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön tekemistä muutoksista. Toivon, että saatte niitä edelleen. Kaikki tämä ei saa hukuttaa paikallisyhteisöjä byrokratiaan, vaan sen tarkoituksena on varmistaa, että palveluntarjoajien yhtenäismarkkinat ovat toimintakykyiset.
Anna Hedh
(SV) Arvoisa puhemies, palveludirektiivin täytäntöönpano on ollut monille jäsenvaltioille monimutkainen prosessi. Se on monilla tavoin johtanut entistä avoimempiin sisämarkkinoihin ja kaikkeen, mitä niihin sisältyy, mutta olemme myös nähneet esimerkkejä, joissa se ei ole onnistunut kovin hyvin.
Ruotsalaisena sosiaalidemokraattina minun on mainittava oma tilanteemme, jossa hallituksen saatettua direktiivin osaksi Ruotsin lainsäädäntöä ulkomaisilla yrityksillä ei ole mitään velvollisuutta pitää Ruotsissa edustajaa, jolla on oikeus neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia toimivaltaisen ammattijärjestön kanssa. Tämä on tyypillinen täytäntöönpanoon liittyvä ongelma, sillä direktiivi ei sisällä mitään kieltoa asettaa tällaisia vaatimuksia, ja on useita esimerkkejä valtioista, jotka ovat onnistuneet ratkaisemaan samat ongelmat joutumatta samaan tilanteeseen.
Ruotsin työmarkkinamalli perustuu siihen, että työmarkkinaosapuolet vastaavat yhdessä palkkojen ja työolojen sääntelystä. Ilman työehtosopimusta Ruotsissa työskentelevä työntekijä on siten vaarassa saada huonommat ehdot ja huonomman suojelun tason kuin muut työntekijät. Tästä syystä on erittäin tärkeää, että on olemassa sääntöjä, joilla varmistetaan, että ulkomaisilla yrityksillä on edustaja Ruotsissa ja että tällä edustajalla on valtuutus neuvotella ja tehdä työehtosopimuksia.
Toivon, että myös tämäntyyppisiin ongelmiin, jotka ovat seurausta pikemmin liiallisesta kuin liian vähäisestä täytäntöönpanosta, puututaan kertomuksessa, josta säädetään palveludirektiivin 16 artiklan 4 kohdassa ja joka on määrä antaa ennen vuoden loppua.
Sophia in 't Veld
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää, joka on tehnyt erinomaista työtä jo useiden vuosien ajan. Hän sanoi, että direktiivi on saatettava voimaan oikein. Olen samaa mieltä, mutta voimaansaattamisen on oltava myös oikea-aikaista.
Kesäkuussa 2010 vain noin puolet jäsenvaltioista oli pannut direktiivin täytäntöön - yli puoli vuotta myöhässä. Mikä on tilanne nyt, arvoisa komission jäsen? Ovatko kaikki 27 jäsenvaltiota panneet direktiivin täytäntöön nyt, yli vuosi määräajan umpeutumisen jälkeen? Jos eivät, se on mielestäni säälittävää.
Täytäntöönpanon esteet eivät ole teknisluonteisia; ne johtuvat kunnianhimon ja poliittisen tahdon puutteesta. Palveludirektiivi sinänsä oli hyvin laiha kompromissi ja vähemmän kuin todellisten sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi tarvittava ehdoton minimi. Nyt jäsenvaltiot vitkastelevat ja panevat sen täytäntöön vastentahtoisesti ja myöhässä. Tämä on lyhytnäköistä. Talouskriisin aikoina meillä ei ole varaa tuhlata mahdollisuuksia luoda kasvua ja työpaikkoja, sillä kun Euroopan unioni tuijottaa napaansa ja keskittyy sisäisiin rajoihinsa, muu maailma kulkee eteenpäin. Se ei odota meitä. Jos haluamme toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian, jäsenvaltioiden on tehostettava palveludirektiivin täytäntöönpanoa.
Edvard Kožušník
(CS) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen siihen, että mainitsitte yksittäisten valtioiden toteuttamat tuhannet muutokset. On kulunut yli vuosi siitä, kun palveludirektiivi olisi pitänyt saattaa osaksi kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Valitettavasti nämä tuhannet muutokset eivät selvästi kuitenkaan ole tarpeeksi. Yrittäessään soveltaa protektionistisia toimia omissa talouksissaan eräät valtiot eivät ole pitäneet tämän direktiivin täytäntöönpanoa prioriteettina. Paradoksaalista kyllä, palveludirektiivin johdonmukainen soveltaminen ja rajatylittävien palvelujen tarjoamisen esteiden poistaminen saattaisivat kuitenkin toimia koko EU:n talouskasvun katalyyttina ja mahdollistaa kriisin nopeamman voittamisen.
Direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä olen hyvin huolissani siitä, että keskitetyt asiointipisteet, joiden on tarkoitus helpottaa yrittäjien elämää antamalla tietoja liiketoiminnan harjoittamisesta kulloisessakin valtiossa sekä muissa jäsenvaltioissa, toimivat toistaiseksi vasta 14 valtiossa. Arvoisa komission jäsen, teidät tuntien uskon, että te ja kolleganne jatkatte ponnistuksia yhtenäismarkkinasäädöksen täytäntöön panemiseksi ja että esitätte jatkuvasti jäsenvaltioille kentällä kehotuksia palveludirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, sen täytäntöönpano mukaan lukien. Tämän direktiivin onnistunut täytäntöönpano on yhtenäisten sisämarkkinoiden luomisen ehdoton ennakkoedellytys. Voitte luottaa tässä asiassa IMCO-valiokunnan tukeen.
Patrick Le Hyaric
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tänä iltana on puhuttu paljon palveludirektiivin täytäntöönpanoon liittyvistä teknisistä kysymyksistä, mutta mielestäni olisi hyödyllisempää, jos arvioisimme sen soveltamista yhdessä. Miksi emme myöntäisi nyt, kun maailmanlaajuinen kriisi raivoaa, että kaikki sääntelyä purkavat toimet pahentavat kriisiä ja vahingoittavat kansalaisille tarjottavia palveluja ja että tätä tapahtuu kaikkialla, sekä Euroopan unionissa että muualla maailmassa?
Arvoisa komission jäsen Barnier, sanoitte juuri, että tästä direktiivistä käytiin joitain irrationaalisia väittelyjä. Olette kuitenkin varmasti tietoinen siitä, että juuri nyt Ranskassa on eräässä kuljetusyhtiössä käynnissä työtaistelu, koska puolalaiset ja ranskalaiset kuljettajat on asetettu vastakkain alkuperämaata koskevan periaatteen nimissä.
Lisäksi yleishyödyllisiä palveluja tuhotaan tai yksityistetään kaikkialla. Nyt tavoitteena on laajentaa Bolkesteinin direktiiviä entisestään yhdessä yhdistelmälupaa koskevan direktiivin kanssa, jonka te sattumoisin haluatte ajaa väkisin läpi parlamentissa, vaikka työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta ei ole voinut ottaa siihen kantaa! Nyt aiotte pakottaa eurooppalaiset työntekijät kilpailemaan paitsi keskenään myös maahanmuuttajatyöntekijöiden kanssa.
Lisäksi yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevaa tilannetta ei ole vieläkään selvitetty. Terveydenhuoltoa, asumista, paikallisyhteisöjä ja lastenhoitoa ei saa käsitellä hyödykkeinä. Tästä syystä olisi avuksi, jos saisimme joitain todellisia arvioita tämän direktiivin soveltamisen vaikutuksista työllisyyteen, alueelliseen elämään ja myös kuluttajahintoihin, sillä kaikki voivat nähdä, että energian samoin kuin liikenteen hinnat nousevat jatkuvasti, vaikka meille sanottiin, että kilpailu laskisi niitä.
Trevor Colman
(EN) Arvoisa puhemies, puolueeni on johdonmukaisesti vastustanut palveludirektiiviä. Tässä muussa kuin lainsäädäntömietinnössä painotetaan, että tämä direktiivi tarjoaa mahdollisuuksia jatkaa EU:n talouden yhdentämistä.
Mietinnössä myönnetään, että direktiivin vaikutusta talouteen, yrityksiin ja kansalaisiin voidaan arvioida vasta, kun se on saatettu osaksi kaikkien jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Tästä syystä mietinnössä kehotetaan komissiota valvomaan tarkasti direktiivin täytäntöönpanoa sekä laatimaan siitä säännöllisiä selontekoja. Siinä kehotetaan komissiota osoittamaan vuoden 2012 talousarvioesityksessä riittävästi määrärahoja EU:n laajuisen valistuskampanjan sekä virkamiesten koulutusohjelmien käynnistämiseksi.
Mietinnön sisältämät ehdotukset johtaisivat sääntelyn, valvonnan ja menojen lisääntymiseen juuri, kun Euroopan kansalaisia pyydetään hyväksymään lisää säästötoimia. Tämä on vain taas yksi todellisuudesta vieraantunut toimi, jolla lisätään byrokratiaa ja hämmennystä.
Lara Comi
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, katson, että palveludirektiivin hyväksyminen oli merkittävä askel yhden Euroopan unionin tavoitteen, palvelujen yhtenäismarkkinoiden perustamisen, saavuttamisessa. Yhdyn näkemykseen, jonka mukaan sen täydellinen täytäntöönpano antaa meille mahdollisuuden vapauttaa valtava taloudellinen potentiaali ja luoda työpaikkoja. Haluan tuoda esiin eräitä näkökohtia, joita mielestäni on aihetta korostaa.
Ensinnäkin, ehdottomana prioriteettinamme on edelleen oltava direktiivin täysimittainen ja täsmällinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tässä suhteessa katson, että parlamentilla olisi oltava suurempi rooli seurattaessa sen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Tämä johtuu sekä siitä, että parlamentti on antanut merkittävän panoksen direktiivin pitkään ja monimutkaiseen lainsäädäntökäsittelyyn, että siitä, että asian merkityksen vuoksi on asianmukaista, että kansalaisten näkemykset ovat edustettuina ja että ne otetaan huomioon asiaankuuluvalla ja oikeudenmukaisella tavalla.
Lisäksi eräiden valtioiden esittämät tulkintakysymykset direktiivin soveltamisalasta on syytä selvittää viipymättä, jotta taataan oikeusvarmuus ja direktiivin tehokkuus.
Keskitettyjen asiointipisteiden luomisessa palveluja varten on hyödynnettävä yhä enemmän tietotekniikkaa tarjoamalla ensisijaisesti pienille ja keskisuurille yrityksille verkossa helposti saavutettavia palveluja, joilla taataan yhteentoimivuus muiden jäsenvaltioiden portaalien kanssa ja vältetään siten kielelliset esteet, joihin törmätään päivittäin.
Direktiivissä kaavailtu keskinäinen arviointiprosessi voi asianmukaisesti toteutettuna olla todella hyödyllinen tunnistettaessa parhaita käytäntöjä, jotka voivat toimia sysäyksenä niille valtioille, jotka ovat muita jäljessä direktiivin voimaansaattamisessa, sekä kannustaa lainsäädännön lähentämiseen.
Olga Sehnalová
(CS) Arvoisa puhemies, palvelujen eurooppalaiset yhtenäismarkkinat eivät vieläkään hyödynnä koko potentiaaliaan. Palveludirektiivin tavoitteena olisi oltava poistaa esteet palvelujen tarjoamiselta kaikkialla Euroopassa, ja sen olisi saatava aikaan suuria parannuksia. Valitettavasti näin ei ole vielä tapahtunut. Tämän vuoksi suhtaudun myönteisesti jäsen Gebhardtin mietintöön. Olen samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioita on painostettava tehokkaasti vauhdittamaan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja viemään tämä kaikilta osin päätökseen. Minun mielestäni on kuitenkin aivan yhtä tärkeää, että pienet ja keskisuuret yritykset tietävät, että on pisteitä, jotka pystyvät auttamaan niitä niiden liiketoiminnassa palvelualalla. Näin ollen on mielestäni ehdottoman tärkeää lisätä tietoisuutta keskitetyistä asiointipisteistä.
Tästä syystä olen tarkistusehdotuksissani keskittynyt lähinnä tarpeeseen tehostaa tätä hanketta tukevaa tiedotuskampanjaa. Kampanja olisi suunnattava kaikille asianosaisille, myös julkisille elimille. EU:n tarkoitusperät ovat ehkä hyvät, ja se saattaa valmistella mitä parhainta lainsäädäntöä ja tukitoimia, jotka kaikki valtiot saattavat jopa panna täytäntöön parhaansa mukaan, mutta jos yritykset ja yrittäjät eivät tiedä tästä, tulos jää keskinkertaiseksi.
Tällä yhtenäismarkkinoita koskevalla säädöksellä yritämme mukauttaa Euroopan unionin paitsi kansalaisiin ja kuluttajiin myös yrityksiin ja yrittäjiin. Siksi meidän on kuunneltava heitä ja ennen kaikkea annettava heille riittävästi tietoa.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, tämän täytäntöönpanodirektiivin peruskysymys on seuraava: mikä on ollut palveludirektiivin realisoitunut merkitys yrityksille, kuluttajille, kansalaisille ja BKT:lle?
Erityisesti minua kiinnostaa, kuinka pienemmät yritykset ovat pärjänneet. Mietinnössä viitataan sinänsä ansiokkaasti pk-yrityksiin, niiden tarpeisiin ja erityisiin olosuhteisiin. Siinä ei kuitenkaan ole kovin syvällistä analyysia siitä, mitä palveludirektiivi on loppujen lopuksi aiheuttanut erikokoisille yrityksille ja eri toimialoille. Tästä kaipaisin paljon tarkempaa tietoa.
Tietoa ei ole muun muassa siitä, miten pk-yritykset ovat lisänneet rajatylittävää toimintaansa. Koska pienemmät yritykset ovat joka tapauksessa saaneet kaikki palveludirektiivin velvoitteet, olisi myös hyvä tietää, mitä hyötyä direktiivistä on ollut erityisesti pk-yrityksille.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, palveludirektiivi olisi epäilemättä ratkaisevan tärkeä palvelujen kehittämisen avaamiseksi jäsenvaltioissa ja etenkin paljon nykyistä runsaampien rajatylittävien mahdollisuuksien tarjoamiseksi sekä yrittäjille että kuluttajille. Ongelmana on se, että monissa jäsenvaltioissa esiintyy yhä protektionismia.
Kun tänään keskustelemme useiden vuosien jälkeen tämän direktiivin täytäntöönpanosta, haluan ilmaista pettymykseni siitä, että kesti viisi vuotta, ennen kuin alkuperäinen Bolkesteinin direktiivi tuli vihdoin voimaan, koska sitä lyhennettiin ja siihen lisättiin eräitä seikkoja täällä parlamentissa. Nyt meillä ei edes ole selvää näyttöä, että sillä on saatu aikaan se, mikä sillä oli tarkoitus saada aikaan, koska monet jäsenvaltiot eivät vieläkään ymmärrä yhtenäisten sisämarkkinoiden filosofiaa ja tarkoitusta. Olen hyvin pahoillani siitä, että viidellä valtiolla ei ole keskitettyjä asiointipisteitä, joskin paljon huolestuttavampaa on, että muiden jäsenvaltioiden asiointipisteitä ei edelleen ole saatu kunnollisesti yhteentoimiviksi.
Kuten aiemmat puhujat ovat jo huomauttaneet, kyse on siitä, että varsinkaan pienyrittäjillä ei vielä ole tarpeeksi tietoa siitä, mitä asiointipisteet voivat tehdä heidän hyväkseen, ja eräissä valtioissa asiointipisteitä ei edes ole olemassa. Minusta on hyödyllistä, että jäsenvaltiot itse asiassa arvioivat itse toinen toisiaan. Tämä ehkä johtaa jonkinlaiseen toivottavaan tulokseen tulevaisuudessa. Kiitän esittelijää ja myös varjoesittelijä Handzlikia siitä, että he ovat laatineet pääosin paikkansapitävän kuvauksen tilanteesta, jossa olemme. Kiinnitän huomiotanne mietinnön 36 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltioiden on arvioitava riskejä ja varmistettava, että yritykset eivät kohtaa turhia esteitä hoitaessaan tarvittavia menettelyjä sähköisesti.
Jens Geier
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Barnier, hyvät parlamentin jäsenet, me kaikki tiedämme, että Euroopan unionin maine ei ole paras mahdollinen. Se johtuu usein siitä, että työntekijöistä tuntuu, että vapauden ja turvallisuuden välistä tasapainoa ei suojella tai että se olisi monilla aloilla palautettava. Tämä voidaan nähdä esimerkiksi palveludirektiivissä, sillä se on tärkeä sisämarkkinoita eteenpäin ajava voima, mutta korostaa myös samalla niiden rajoituksia. Näin ollen tarkistus on tärkeä. Se on monitahoinen tehtävä, johon Evelyn Gebhardt on antanut aivan erinomaisia vastauksia.
Ratkaistavana on kuitenkin yhä eräitä haasteita. Palveludirektiivi ei saa missään nimessä heikentää perusperiaatetta, jonka mukaan samassa paikassa tehtävästä samasta työstä maksetaan sama palkka. Siitä syystä meidän on varmistettava huolellisesti kaikkien käyttöömme annettujen seurantamahdollisuuksien avulla, että rajatylittävät palvelutkaan eivät riko tätä periaatetta.
Keskitettyjen asiointipisteiden on tarjottava tasapuolinen pääsy sen valtion markkinoille, jossa palvelua on tarkoitus tarjota. Tämä ei kuitenkaan koske vain palveluntarjoajia ja yrityksiä, joita varten esimerkiksi kotikaupungissani Essenissä on kuusi asiasta vastaavaa virkamiestä - neljää kaupunkia varten - vaan myös työntekijöitä. Tässä suhteessa on erittäin tärkeää, mitä kieltä näissä keskitetyissä asiointipisteissä puhutaan. Kävimme aluekehitysvaliokunnassa melko toivottoman keskustelun tästä. Minun mielestäni niissä olisi käytettävä naapurivaltioiden kieliä.
Amalia Sartori
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa esittelijä, hyvät parlamentin jäsenet, monien muiden jäsenten tavoin minäkin muistutan niistä suurista ponnistuksista, joita meiltä kaikilta vaadittiin lukuisien esteiden voittamiseksi, ennen kuin pystyimme viimein hyväksymään palveludirektiivin. Nyt, neljä vuotta myöhemmin, meidän on arvioitava sitä, mitä on tehty, ja se on mielestäni tarpeen.
Katson, että kaikkia mahdollisia välineitä on käytettävä, jotta direktiivi siirretään täydellisesti ja täsmällisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa ja varmennetaan, että lainsäädäntöön tehtyjä muutoksia sovelletaan myös ja varsinkin aluetasolla etenkin niissä valtioissa, joissa federalismi on muita valtioita korostuneempaa.
Tätä varten on mielestäni ehdottoman tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot ryhtyvät päättäväisiin toimiin varmistaakseen, että direktiivi pannaan täytäntöön riittävän nopeasti, jotta täytäntöönpanossa edistyneempien jäsenvaltioiden ponnistukset eivät vesity, sillä se aiheuttaisi niille vakavia vaikeuksia sisämarkkinoille pääsyssä, koska näin estettäisiin yksi sen tärkeimmistä osatekijöistä.
Koska näin huomattavan direktiivin kaikkien uusien kehitysaskelten ja osa-alueiden tunnetuksi tekeminen on vaikeaa, hallitusten on järjestettävä toimivaltaisten viranomaisten avulla järjestelmällisesti tiedotus- ja viestintäkampanjoita säädöstekstin sallimassa laajuudessa. Toistaiseksi tällaisia kampanjoita ei ole järjestetty.
Lopuksi ilmaisen eriävän mielipiteeni keskinäisen arviointiprosessin ansioista. Se on osoittautunut sinänsä erittäin hyödylliseksi mahdollistamalla suuremman avoimuuden kansallisissa säännöksissä ja luomalla järjestelmällisen vuoropuhelun jäsenvaltioiden välille.
Konstantinos Poupakis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, saanen aluksi kiittää esittelijää ja varjoesittelijää mietinnöstä ja heidän osoittamastaan yhteistyöhengestä. Suurimmat ongelmat direktiivin soveltamisessa, vaikka useimmat jäsenvaltiot ovat edistyneet siinä huomattavasti, johtuvat - kuten mietinnössä selvästi todetaan - ensinnäkin siitä, että yrityksiltä puuttuu tietoa siitä, millaisia sääntöjä kussakin jäsenvaltiossa noudatetaan, ja toiseksi aikaa vievien menettelyjen muodostamasta turhasta hallintotaakasta.
Nämä ongelmat muodostavat vakavan esteen palvelualan rajatylittävälle kaupalle ja markkinoiden tasapuolisille kilpailuedellytyksille sekä kaikelle, mitä niistä seuraa.
Jos direktiiviä halutaan soveltaa asianmukaisesti, on näin ollen oleellista, että keskitetyt asiointipisteet toimivat sähköisen hallinnon portaaleina ja mahdollistavat siten menettelyjen ja muodollisuuksien hoitamisen ilman henkilökohtaista asiointia sekä samalla tarjoavat tietoa työlainsäädännöstä sekä, mikä vielä tärkeämpää, verotuksesta.
Jos kuitenkin haluamme saattaa sisämarkkinat päätökseen, edistää kasvua ja luoda uusia työpaikkoja, jäsenvaltioiden olisi mielestäni vauhditettava direktiivin täytäntöönpanoa sekä ryhdyttävä välittömästi toimiin direktiivin mahdollisten hämärien kohtien selvittämiseksi sekä koko yhteiskunnan että pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi ja työntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi.
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, haluan aluksi ilmaista kiitollisuuteni ryhmälleni siitä, että sain mahdollisuuden käyttää puheenvuoron tässä keskustelussa, ja kiitän etenkin esittelijää ja komission jäsen Barnieria heidän erinomaisesta ja tärkeästä työstään.
(EN) Siitä lähtien, kun minusta tuli Euroopan parlamentin jäsen, olen jatkuvasti kuullut tarpeesta saada lisää Eurooppaa. Yhdyn ehdottomasti tähän ajatukseen. Viime aikojen talouskriisi on vakuuttanut meidät kaikki tästä ajatuksesta, varsinkin kotimaassani.
Irlannissa on tällä hetkellä meneillään vaalit, ja on hyvin mielenkiintoista, että niissä puhutaan enemmän EU:sta kuin paikallisista kysymyksistä; tämä on luonnollisesti osittain seurausta IMF:n ja EU:n pelastuspaketista. Tästä huolimatta Irlannin johtaja on viettänyt kaksi päivää Euroopassa, mikä on ennennäkemätöntä - yhden päivän puheenjohtaja Barroson kanssa ja tämän päivän liittokansleri Merkelin kanssa. Tämä kaikki on osoitus sellaisesta sitoutumisesta Eurooppaan, jota meillä ei ehkä ennen ollut.
Tämän suhteen direktiivi voi auttaa meitä kaikkia koko Euroopassa pääsemään talouskriisistä ja luomaan vaurautta. Valitettavasti monet valtiot, myös minun kotimaani, eivät ole saattaneet tätä direktiiviä osaksi lainsäädäntöään. Tähän tulee toivottavasti muutos uuden hallituksen myötä.
Erityisesti pk-yritysten osalta potentiaali on suuri. Sitä ei ole hyödynnetty, koska ne eivät ole tietoisia siitä muun muassa kielivaikeuksien vuoksi. Ensimmäiseksi on ehdottomasti saatettava direktiivi osaksi lainsäädäntöä. Sen jälkeen EU:n on määrättävä esteitä ja rangaistuksia valtioille, jotka eivät noudata määräaikoja. Se on ollut aivan liian lempeä tähän asti. Jos haluamme edistystä, tämä on tehtävä.
Jos jokainen pk-yritys palkkaisi yhden työntekijän lisää, Euroopan työttömyys katoaisi.
Tämä on suuri mahdollisuus, kuten Malcolm Harbour ja muut ovat sanoneet. Meillä ei ole varaa odottaa.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan ensiksi huomauttaa, että puheenjohtajavaltio Unkarista on hyvin tärkeää saattaa menestyksellisesti loppuun keskinäinen arviointiprosessi, jossa tarkastellaan, kuinka hyvin jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin voimaan. Ei kuitenkaan voida kyllin korostaa, kuinka tärkeää on, että parannamme tiedon saatavuutta sekä lisäämme kilpailukykyä ja siten yritysten, ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, liikkuvuutta. Voimme luonnollisesti edistää tätä myös helpottamalla pk-yritysten rajatylittävää toimintaa. Monikieliset keskitetyt asiointipisteet voivat olla ja ovatkin tässä hyvin tärkeässä asemassa. Unkarin hallitus on aina noudattanut ja noudattaa jatkossakin määräaikoja, jotka koskevat palveludirektiivin kaikkien osien saattamista osaksi Unkarin lainsäädäntöä ja käytäntöä. Direktiivi on mielestäni asianmukainen, mutta sen tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat direktiivin kaikkia osia ajoissa ja noudattavat määräaikoja.
Jutta Steinruck
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus ovat sisämarkkinoidemme keskeisiä pilareita. Ne eivät luonnollisesti saa toimia porttina sosiaaliselle polkumyynnille. Palveluntarjoajien on noudatettava sen valtion lainsäädäntöä, jossa ne toimivat. Sen vuoksi myös kohdemaata koskeva periaate on pantava johdonmukaisesti täytäntöön. Jotta siihen päästään, kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä läksynsä.
Kotimaani Saksa ei ole tehnyt läksyjään tässä suhteessa, koska oikeudenmukaisen liikkuvuuden ja sosiaaliturvan puite-ehdot selvästi puuttuvat. Monilla aloilla ei ole sitovia vähimmäispalkkoja, pimeän työn valvonta on riittämätöntä ja näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaminen on yleinen tapa kiertää työlainsäädäntöä. Kuten Jens Geier totesi, tarvitsemme myös eri kielillä toimivia neuvontakeskuksia lähetettyjä työntekijöitä eikä vain yrityksiä varten. Jos palvelujen tarjoamisen vapauden on määrä hyödyttää myös työntekijöitä, on vielä tehtävä jonkin verran kotitehtäviä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, palveludirektiivi muodostaa jäsenvaltioille, julkishallinnolle ja paikallisviranomaisille yleisen oikeuskehyksen, jolla pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä ja yhdenmukaistamaan sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia säännöksiä. Sillä perustetaan myös keskitettyjä asiointipisteitä palveluntarjoajien ja erityisesti pk-yritysten auttamiseksi.
Kehotamme jäsenvaltioita kehittämään keskitetyistä asiointipisteitä sähköisten viranomaispalvelujen portaaleja, jotka tarjoavat kattavan valikoiman verkkopalveluja palveluntarjoajille, jotka haluavat perustaa yrityksen tai tarjota rajatylittäviä palveluja. Jäsenvaltioiden on varmistettava keskitettyjen asiointipisteiden helppokäyttöisyys muun muassa siten, että menettelyt on mahdollista hoitaa sähköisesti ja ilman henkilökohtaista asiointia asiointipisteessä. Keskitettyjen asiointipisteiden yhteentoimivuuden ja sähköisten allekirjoitusten vastavuoroisen tunnustamisen varmistamiseksi kehotamme komissiota vauhdittamaan sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin 1999/93/EY tarkistusta sekä sähköisen tunnistamisen ja varmentamisen vastavuoroista tunnustamista koskevan säädöksen hyväksymistä, jotta helpotetaan rajatylittävien julkisten palvelujen tarjoamista yhtenäismarkkinoilla.
Edit Herczog
(EN) Arvoisa puhemies, unkarilainen tietokoneteknikko voi laillisesti muuttaa Tšekkiin töihin. Se on suurenmoista. Tällaista tapahtui toki ennenkin, mutta pimeästi. Yksi suurimmista saavutuksistamme on se, että nykyisin työntekijät voivat muuttaa laillisesti.
Vain kahdeksan prosenttia pk-yrityksistä saa 15 prosenttia liikevaihdostaan Euroopan markkinoilta. Jos kaksinkertaistaisimme tämän, niin että 20 prosenttia pk-yrityksistä saisivat 30 prosenttia liikevaihdostaan sisämarkkinoilta, voisimme saavuttaa sen, mitä tavoittelemme. Nyt, vuotta myöhemmin, olemme pääsemässä tähän.
Haluan kiittää kaikkia niitä, jotka työskentelivät palveludirektiivin parissa aiemmin, sekä niitä, jotka ovat panneet sen täytäntöön jäsenvaltioissa. Se muodostaa kaikille hallituksille tehokkaan kannustimen siirtyä käyttämään sähköistä hallintoa ja uutta tieto- ja viestintätekniikkaa. Kieliin liittyviä vähäisiä ongelmia on tutkittava huolellisesti, ja tässä suhteessa meidän on saatava aikaan parannusta, mutta palveludirektiivin suuri menestys on se, että sillä on suuri vaikutus Euroopan talouteen lähivuosina. Säästöohjelmien ohella tämä on keskeinen saavutus, ja onnittelen esittelijää ja kaikkia laatimiseen osallistuneita.
Morten Løkkegaard
(DA) Arvoisa puhemies, haluan vain tehdä lyhyen lisäyksen ensimmäiseen puheenvuorooni. Monet tämänpäiväisistä puhujista ovat maininneet, että on valtioita, jotka eivät vieläkään ole perustaneet keskitettyjä asiointipisteitä, joten esitän komission jäsenelle suoran vetoomuksen, jotta hän puuttuisi henkilökohtaisesti asiaan vieraillessaan näissä valtioissa ja painottaisi jäsenvaltioille vielä kerran, että niiden on tarjottava näitä keskitettyjä asiointipisteitä. Asianmukaiset edellytykset on luotava. En väitä olevani asiantuntija siinä, miten niitä jäsenvaltioita, jotka tätä eivät ole tehneet, voidaan painostaa enemmän, mutta toivon, että komission jäsenenä teette oman osanne näiden valtioiden painostamiseksi. Mielestäni on suorastaan pöyristyttävää, että 14 kuukauden jälkeen jotkin valtiot eivät edelleenkään ole panneet tätä täytäntöön.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on sekä hyödyllistä että välttämätöntä palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että eri valtioiden työntekijät taistelivat tätä direktiiviä vastaan. Tämä vastustus sai Euroopan laajuiset mittasuhteet, ja sen avulla eräät ensimmäisen direktiiviluonnoksen kielteisimmät seikat voitiin poistaa tai niitä voitiin muuttaa. Tämä keskustelu kuitenkin osoittaa selvästi, että huolenaiheet ja vastustuksen perusteet eivät ole kadonneet.
Se johtuu pääasiassa siitä, että kaikkia niitä aloja, joilla valtiot voivat ja joilla niiden täytyy hoitaa sosiaalisia velvollisuuksiaan julkisten palvelujen avulla, ei ole selvästi suljettu direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Kuten me kaikki tiedämme, julkisten palvelujen käsitettä on vääristelty niin, että se ymmärretään turhan kapeasti. Miksi jäsenvaltioiden kykyä turvata ainutkertaisuutensa ja puolustaa tuotanto- ja liike-elämän rakenteitaan on rajoitettu? Siksi, että sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus ovat edelleen tärkeämpiä kuin sosiaaliset ja työntekijöiden oikeudet, jotka heikentyvät jatkuvasti yhtenäismarkkinoiden vahvistuessa.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, pienten ja keskisuurten yritysten etuja puolustettaisiin aidosti tekemällä välittömästi loppu niin kutsutuista säästösuunnitelmista, jotka rampauttavat pk-yrityksiä, kuten lukuisissa valtioissa, esimerkiksi Portugalissa, tapahtuu.
Evelyn Regner
(DE) Arvoisa puhemies, olette varmasti huomannut, että hyvin monet parlamentin jäsenet haluavat käyttää catch-the-eye-menettelyä, koska tämä aihe on meistä niin suunnattoman tärkeä. Tulen maasta - Itävallasta - jossa palveludirektiiviä ei vielä ole pantu täytäntöön. Syy siihen liittyy perustuslakiin - liittovaltion perustuslaillisen säädöksen hyväksyminen edellyttää tiettyä enemmistöä, ja sellaista ei ole helppo saada. Esitän vilpittömät kiitokseni esittelijä Gebhardtille paitsi siitä, että hän on osoittanut suurta omistautuneisuutta tähän aiheeseen jo kauan, myös siitä, että hän pyrki yhdessä varjoesittelijän kanssa sisällyttämään tähän mietintöön sekä periaatteellisia että käytäntöä koskevia näkökohtia. Yksi näistä periaatteellisista seikoista oli sen korostaminen, kuinka tärkeää on jättää sosiaali- ja terveyspalvelut soveltamisalan ulkopuolelle. Käytäntöä koskeviin seikkoihin lukeutuu esimerkiksi se, että internetin avulla voi löytää etsimänsä ja saada tarvittavat tiedot.
Pääsyy puheenvuorooni oli se, että haluan ilmaista pettymykseni siitä, että palveludirektiivin täytäntöönpanon avullakaan palkkojen polkemista ja sosiaalista polkumyyntiä ei ole saatu hallintaan.
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, tulen Kreikasta, joka, toisin kuin Itävalta, alkoi soveltaa palveludirektiiviä vain muutama kuukausi sitten vuonna 2010, kun se saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Olemme hyvin ylpeitä tästä, koska onnistuimme siinä hyvin vaikeaan aikaan, Kreikan ollessa kriisissä, ja se, että onnistuimme siinä, on hyvin tärkeää, koska palveludirektiivi ja etenkin keskitetyt asiointipisteet tukevat ensimmäiseksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joita Euroopan talous ennen muuta tarvitsee.
Toistan kaksi asiaa, jotka aiemmin puhunut toinen parlamentin kreikkalaisjäsen mainitsi. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän jäsen Konstantinos Poupakis sanoi, että on hyvin tärkeää saada tietoa ja että on myös hyvin tärkeää purkaa hallintotaakkaa.
Lopuksi kiitän sydämestäni Evelyne Gebhardtia; hän on äidin lailla hoivannut tätä lasta, palveludirektiiviä, viime vaalikaudesta lähtien; hän on kasvattanut sen, ja uskon, että yhteistyössä "isän", komission jäsenen Barnierin, kanssa hän todella pystyy kasvattamaan direktiivistä Euroopan kansalaisia hyödyttävän säädöksen.
Puhemies
(EN) Jäsen Rapti, annoin teille hieman enemmän aikaa, koska synnytys vie aina hieman kauemmin. Toivon, että lapsi voi hyvin!
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, on totta, että minulla ja jäsen Gebhardtilla on todella hyvät välit, mutta se ei tarkoita, että olisimme aina samaa mieltä. Totean jäsen Raptille vain, että meidän on tehtävä älykästä yhteistyötä.
Puheenvuoronne teki myös minuun vaikutuksen, jäsen Rapti. Käydessäni äskettäin Kreikassa saatoin itse nähdä jäsen Harbourin ilmaisemaa, tähän direktiiviin sisältyvää kasvupotentiaalia koskevaa huolta mukaillen, että jos sitä käytetään älykkäästi, asetettujen rajojen puitteissa mutta koko potentiaalia hyödyntäen, palvelutaloudelle, joka on erittäin tärkeä - toistan, että muiden maatalouselintarvikealan ja teollisuustuotannon talouksien olisi oltava yhtä tärkeitä tai tärkeämpiä - tarjoutuu kasvumahdollisuuksia. Lisäksi direktiivi oikein käytettynä tarjoaa mahdollisuuden Kreikan talouden kaltaisille avoimille talouksille, joissa palvelut ja etenkin matkailupalvelut - matkailuala - ovat hyvin tärkeitä.
Jäsen Schwabille ja myös jäsen Gebhardtille totean, että he ovat oikeassa viitatessaan parlamentin rooliin tämän direktiivin parantamisessa ja vahvistaessaan, että parlamentti valvoo valppaasti, että se pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Kuten olen usein jäsen Harbourille sanonut, seuraan itse tarkasti sen täytäntöönpanoa.
Nyt lähes kaikki jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa horisontaalisen säädöksen. Jäsen Vergnaud ja jäsen Canfin huomauttivat - pahoitellen, mutta heidän tehtävänään on ilmaista kantansa - että Ranska ja myös Saksa olivat pitäneet parempana sisällyttää direktiivin periaatteet suoraan nykyiseen alakohtaiseen lainsäädäntöönsä. Tätä toimintatapaa voidaan kyseenalaistaa tai arvostella, jäsen Vergnaud, kuten te itsekin olette tehnyt, mutta me katsomme, että Euroopan unionin toimintaympäristössä se on selvä ja pätevä tapa toimia.
Jäsen Hyusmenovalle huomauttaisin myös, että 23 jäsenvaltiota on jo hyväksynyt horisontaalisen lainsäädännön, jolla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsen Kelly mainitsi, että Irlanti oli viimeinen valtio, joka teki tämän. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa - jäsen Regner puhui Itävallasta ja Luxemburgista - kansalliset parlamentit käsittelevät parhaillaan kyseistä lainsäädäntöä.
Totean jäsen in 't Veldille myös, että rikkomismenettelyt ovat yhä käynnissä seitsemän jäsenvaltion osalta, jotka eivät ole ilmoittaneet täytäntöönpanosäädöksistään. Kuten voitte nähdä, hyvät parlamentin jäsenet, toimimme yhteisymmärryksen ja ennakoivuuden hengessä. Minä itse käyn vierailuilla jäsenvaltioissa, kuten aiemmin todettiin. Jäsen Løkkegaard mainitsi erityisesti näitä kysymyksiä koskevat vierailuni. Tulette kuitenkin huomaamaan, että tarvittaessa voimme olla vielä vaativampia ja käynnistää rikkomismenettelyjä direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi.
Jäsenet Auconie, Handzlik, Sehnalová, Gebhardt ja Harbour korostivat monikielisten keskitettyjen asiointipisteiden merkitystä. Me yhdymme tähän näkemykseen, jonka mukaan monikieliset palvelut, jotka ovat myös hyvin yhteentoimivia, sähköisiä ja käytettävissä internetin muodostaman erinomaisen välineen avulla, ovat tärkeitä - jäsen Comi ja jäsen Roithová mainitsivat tämän, samoin kuin jäsen Herczog aivan äsken puhuessaan keskitetyistä asiointipisteistä.
Huomautan myös jäsen Handzlikille, että komissio työskentelee jäsenvaltioiden kanssa vaihtaakseen hyviä käytäntöjä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) ja sisämarkkinoiden ongelmanratkaisujärjestelmän (SOLVIT-verkko) kaltaisista seikoista. Olemme perustaneet asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on helpottaa tätä hyvien käytäntöjen vaihtoa; olemme käynnistäneet tutkimuksen siitä, miten asiat etenevät, ja vuoden 2011 lopulla järjestämme keskitettyjen asiointipisteiden käytännön yhteistyötä käsittelevän konferenssin, ja samassa hengessä haluaisin järjestää yhtenäismarkkinoita koskevan foorumin - tämä oli jäsen von Thun und Hohensteinin ja jäsen Harbourin esittämä ehdotus. Se on vuosittain järjestettävä yhtenäismarkkinoita käsittelevä foorumi, jonka avulla voimme omaksua inhimillisemmän, käytännöllisemmän, kansalaissuuntautuneemman ja lähempänä markkinoita olevan lähestymistavan yritysten, ammattialajärjestöjen ja ammattiliittojen kanssa.
Jäsen Løkkegaard ja jäsen Gáll-Pelcz, jotka muistuttivat meitä puheenjohtajavaltio Unkarin sitoutumisesta, mainitsivat keskinäisen arviointiprosessin. Tämä on toinen uusi menetelmä, joka onnistuessaan voi toivoakseni olla hyödyksi muille Euroopan unionin teksteille. Seuraan tiiviisti tätä rakentavaa keskinäistä arviointia, joka on tapauskohtaisesta arvioinnista koostuva uudenaikainen työkalu, ennen kuin sitä sovelletaan muihin säädöksiin.
Jäsen Harbour mainitsi aloittamamme suoriutumista koskevat arvioinnit. Miksi olemme aloittaneet nämä kutakin palvelua koskevat arvioinnit etsiäksemme tiettyjen unionin tekstien välisiä myönteisiä tai kielteisiä vuorovaikutuksia? Koska ymmärrämme, että meidän on otettava muut tekstit huomioon, jotta palveludirektiiviä voidaan soveltaa asianmukaisesti, ja havainnollistan tätä esimerkillä Belgiaan sijoittautuneesta arkkitehdistä, joka työskentelee Alankomaissa asuville asiakkaille ja johon tilanteesta riippuen voidaan soveltaa palveludirektiiviä, ammattipätevyyden tunnustamista koskevaa direktiiviä, sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä, kuluttajansuojadirektiivejä ja muitakin säädöksiä. Tästä syystä meidän on varmistettava - ja sen me teemme suoriutumista koskevilla arvioinneilla - että nämä unionin eri tekstit sopivat hyvin yhteen.
Lopuksi, arvoisa puhemies, otan esiin erään hyvin poliittisen seikan, jonka jäsen Gebhardt ensimmäisenä mainitsi ja joka on minullekin hyvin tärkeä: tätä direktiiviä on sovellettava niihin tarkoituksiin, joita varten se annettiin; sitä ei saa soveltaa muihin asioihin. Sen vuoksi valvon yhtä valppaasti kuin tekin, että tietyt jäsenvaltiot eivät lankea kiusaukseen käyttää direktiiviä muihin tarkoituksiin kuin mihin se on tarkoitettu, erityisesti sellaisiin, jotka saattavat liittyä yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin. Jäsen Auconie puhui tästä, kuten myös jäsen Svensson ja jäsen Bizzotto juuri äsken.
Muistutan myös jäsen Canfinia, joka esitti minulle kysymyksen, siitä, että komissio pitää lupauksensa ja laatii tekstiä, jolla selvennetään tiedonantoa julkisista palveluista, yleistä taloudellista etua koskevista palveluista. Kollegani, kilpailupolitiikasta vastaava komission jäsen Joaquín Almunia, puolestaan päivittää parhaillaan Monti-Kroesin pakettia. Näin ollen teillä on kaksi viestintävälinettä, joiden pitäisi selventää asioita sekä ehkäistä epäselvyyksiä ja joskus jopa kiistoja ja väärinkäsityksiä.
Yleistä taloudellista etua koskevia palveluja tai julkisia palveluja koskeva tiedonanto laaditaan tämän vuoden aikana. Totean myös jäsen Geierille, että palveludirektiivin ei pitäisi vaikuttaa työntekijöiden oikeuksiin, koska direktiivissä ei käsitellä niitä. Siinä ei käsitellä oikeuksia eikä työntekijöiden lähettämistä.
Lopuksi sanoisin jäsen Le Hyaricille, jonka kritiikkiä kuuntelin tarkkaavaisesti aivan äsken, että liikenne ei kuulu palveludirektiivin piiriin, kuten ei terveydenhuoltokaan. Direktiivillä ei määrätä, että julkiset palvelut olisi yksityistettävä millään tavalla; kiinnitän tähän ja myös muihin kysymyksiin erittäin suurta huomiota tiedonannossa, jota laadimme yleishyödyllisistä palveluista.
Toisin sanoen, hyvät parlamentin jäsenet, tiedän, että tämä direktiivi on herättänyt keskustelua. Muistutan teitä siitä, että sitä on parannettu huomattavasti, että se nyt on suhteellisen selkeä ja että voimme käyttää sitä luodaksemme työpaikkoja ja kasvua, joita kansalaiset odottavat. Haluan, että olemme vaativia - ja te olette sitä aivan oikeutetusti - mutta haluan myös, että suhtaudumme tähän direktiiviin objektiivisesti ja rakennamme palvelujen yhtenäismarkkinoita yhdessä, kumppanuuden hengessä ja kumppanuuden keinoja käyttäen. Minä aion joka tapauksessa päättäväisesti tehdä sen - ja lupasin teille tekeväni sen - seuraavien neljän vuoden aikana, jotta tämän direktiivin koko potentiaali voidaan hyödyntää.
Evelyne Gebhardt
Arvoisa puhemies, tämä keskustelu oli hyvin mielenkiintoinen ja valaiseva. Minun on kuitenkin esitettävä yksi huomio: yhä edelleen on henkilöitä, joiden mielessä on vanha Bolkesteinin ehdotus, jossa säädettiin liberalisoinnista ja sääntelyn purkamisesta, vaikka se on jo menneisyyttä ja vaikka palveludirektiivissä nykymuodossaan on kyse siitä, että kansalaisille annetaan mahdollisuus käyttää ammattipätevyyttään ja tarjota palveluja koko Euroopan unionissa. Siitä palveludirektiivissä on kyse, ja on tärkeää, että toistamme tätä. Korostan sitä taas kerran, ja olemme myös tehneet tämän muutoksen hyvin selväksi.
Muistutan teitä lisäksi siitä, että palveludirektiivissä on ehdottomasti sosiaalilauseke. Olemme sisällyttäneet 1 artiklaan lausekkeen, jonka mukaan palveludirektiivin soveltaminen ei saa vaarantaa jäsenvaltioiden työ- ja sosiaalilainsäädäntöä. Jos siis jotain tällaista tapahtuisi jossain jäsenvaltiossa, se olisi palveludirektiivin virheellistä täytäntöönpanoa, kuten alussa sanoin. Jos haluatte mainita asian Rüffert tai muita vastaavia asioita, totean, että ne eivät liity palveludirektiiviin. Tällaiset asiat liittyvät työntekijöiden lähettämistä koskevaan direktiiviin ja sen täytäntöönpanoon sekä julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin. Älkää langetko siihen ansaan, että vertailette omenia ja appelsiineja, täysin erilaisia asioita, keskenään. Vaikka sekä omenista että appelsiineista ehkä saa hyvää hilloa, tällainen lähestymistapa on politiikassa täysin väärä. Sen vuoksi meidän on todella seurattava hyvin tarkasti tapahtumia.
Toistan, että meidän on varmistettava, että palveludirektiivi saatetaan asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä eikä sitä käytetä oikeuksien riistämiseen tai sääntelyn purkamiseen - se ei ole palveludirektiivin tehtävä.
Selvä meihin kohdistuva vaatimus on luonnollisesti edelleen, että Euroopan unioni tarvitsee joka tapauksessa oikeudellisen kehyksen yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen suojelemiseksi. On jännittävää nähdä, mitä komissio meille tässä asiassa esittää.
Puhemies
- (EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna torstaina 15. helmikuuta keskipäivällä.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Raffaele Baldassarre
Palvelumarkkinat luovat kaksi kolmannesta Euroopan bruttokansantuotteesta ja niillä on kaksi kolmannesta Euroopan työpaikoista, mutta silti ne muodostavat vain viidesosan EU:n sisäisestä kokonaiskaupasta. Olen kuitenkin samaa mieltä esittelijän luettelemista prioriteeteista ja etenkin keskitettyjen asiointipisteiden perustamisesta sekä hallinnollisen yhteistyön tehostamisesta. Tällä hetkellä ensimmäisen sukupolven keskitettyjä asiointipisteitä on 22 jäsenvaltiossa. Se voisi tarjota meille hieman lohtua, ellei olisi niin, että vain neljässätoista niistä menettelyn voi suorittaa verkossa. On päinvastoin erittäin tärkeää, että keskitetyistä asiointipisteistä tulee kiinteä osa laajempaa EU:n sähköistä hallintoa, jossa palveluja tarjotaan eri kielillä. Lisäksi on oleellista tehostaa hallinnollista yhteistyötä, jotta koko tämä viestintään perustuva järjestelmä voi toimia tehokkaasti. Sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmästä (IMI) on jo tullut keskeisen tärkeä väline. Se tukee hallinnon tekemää työtä sekä mahdollistaa erilaisten hallinnollisten menetelmien koordinoinnin ja puutteellisten tietojen täydentämisen. Tästä huolimatta tulevaisuudessa tarvitaan valvontaa, jotta varmistetaan, että tätä järjestelmää paitsi käytetään myös, ja ennen kaikkea, sovelletaan asianmukaisesti.
