Provádění rozhodnutí Rady o moratoriu na trest smrti (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Rady týkající se provádění rozhodnutí Rady o moratoriu na trest smrti.
Manuel Lobo Antunes
Úřadující předseda Rady - (PT) Paní předsedající, s velkou radostí zde dnes vystupuji k otázce, která stojí v samém jádru našich společných evropských hodnot. Boj proti trestu smrti je nedílnou součástí politiky lidských práv EU a byl cílem prvních hlavních směrů Evropské unie v oblasti lidských práv. Tyto směrnice, jak dámy a pánové dobře víte, stanovily v roce 1998 hlavní stránky přístupu Evropské unie k této otázce a tehdy se také vykrystalizoval náš dobře známý záporný postoj k otázce trestu smrti.
Mohli bychom připomenout cíle Unie v otázce trestu smrti, uvedené v hlavních směrech. Prvním cílem je směřovat k všeobecnému zrušení trestu smrti, což je politický postoj, který schválily a striktně dodržují všechny členské státy EU.
Druhým cílem je požadovat v zemích, kde trest smrti stále existuje, jeho postupné zrušení a to postupem, který bude splňovat minimální mezinárodní normy. S velkým potěšením vás dnes v této sněmovně chci seznámit s posledním vývojem v našem boji o zrušení trestu smrti. Jak víte, nedávno jsme spustili významnou iniciativu na podporu těchto cílů EU. Odvolávám se pochopitelně na rozhodnutí Rady z 18. června tohoto roku, ve kterém se sama zavázala, že na 62. schůzi Valného shromáždění OSN zavede usnesení proti trestu smrti jako součást meziregionální aliance.
Parlament vyzval ve dvou usneseních přijatých tento rok v únoru a dubnu Evropskou unii, aby se v této věci chopila iniciativy. Vzhledem k tomu, že se rychle blíží třetí zasedání Valného shromáždění Spojených národů, uvědomuji si, že chcete vědět, jak se Rada na tuto chvíli připravila. Řeknu vám teď něco o tom, co jsme doposud udělali.
Napřed mi dovolte krátce shrnout téměř desetileté období od okamžiku, kdy byly hlavní směry týkající se trestu smrti přijaty. Ráda bych také zdůraznil, že jsme toho od roku 1998 udělali opravdu hodně. Rozvinuli jsme v naší kampani proti trestu smrti řadu nástrojů, od politického jednání cestou demarší, prohlášení a vícestranné diplomacie po finanční podporu prostřednictvím Evropské iniciativy pro demokracii a lidská práva, což je nástroj vytvořený především díky úsilí Evropského parlamentu.
Od 1. července 2006 do 30. června 2007 například Evropská unie podnikla obecné demarše věnované trestu smrti ve 28 zemích od Bahrajnu po Zambii; podnikli jsme i demarše v konkrétních případech v různých zemích od Jemenu do Írán; navíc se této otázce věnovala řada prohlášení EU. Uvedu příklad, kterému se média docela věnovala: v srpnu tohoto roku vydala Evropská unie prohlášení ke 400. popravě v Texasu. Rád bych také upozornil, že trest smrti je také na pořadu dne při dialogu o lidských právech a při konzultacích, které jsme vedli se třetími zeměmi, a nevyhýbáme se diskusi o této otázce při setkání s představiteli jakékoliv této země. Naše důvěra v účinný multilateralismus se také projevuje formou neúnavného jednání proti trestu smrti v rámci Spojených národů a jiných mezinárodních orgánů.
Evropská unie předkládala od roku 1997 do roku 2005 každoročně usnesení věnované trestu smrti Komisi OSN pro lidská práva. V prosinci 2006 jsme se k této činnosti vrátili a na Valném shromáždění Spojených národů jsme přeložili prohlášení o trestu smrti, které mělo na začátku 85 podpisů a nakonec ho podepsalo 10 dalších zemí. Předsednictví Evropské unie toto prohlášení z prosince 2006 znovu zopakovalo při zahájení čtvrtého zasedání Komise pro lidská práva v březnu 2007.
I přes přetrvávající obavy o použití trestu smrti s radostí konstatujeme obecnou tendenci trest smrti rušit nebo na něj zavádět moratorium. Více než polovina zemí ve světě již trest smrti zrušila buď zákonem, nebo v praxi: podle Amnesty International jde o 133 zemí. Rád bych věřil, že v této tendenci k rušení hrála i třeba jen skromnou roli Evropská unie pochopitelně včetně Evropského parlamentu, a to díky naší mnohaleté systematické a vytrvalé činnosti. Heslovitý seznam akcí Evropské unie proti trestu smrti je důkazem našeho závazku v této věci a dovolte mi, abych zdůraznil, že uznáváme, že Evropský parlament nám byl v naší práci loajálním spojencem, čímž se vracím zpět k našemu aktuálnímu bodu jednání, jímž je usnesení pro Valné shromáždění Spojených národů vyzývající k přijetí moratoria a ke zrušení trestu smrti.
Tato iniciativa potvrzuje, že Evropská unie stojí v čele celosvětových snah o zrušení a že bude stát proti trestu smrti ve všech případech a za všech okolností, protože ho považuje za krutý a nehumánní trest. S touto iniciativou toho můžeme hodně získat, ale také hodně ztratit, pokud neuspějeme. Nesmíme zapomínat, že jde o náš třetí pokus, opakuji, náš třetí pokus o to, aby Valné shromáždění OSN přijalo usnesení k trestu smrti, po našich dvou neúspěšných pokusech v letech 1994 a 1999.
V sázce není nic víc a nic míň než naše věrohodnost jako hlavních představitelů světových snah o zrušení trestu smrti. Rada proto pokládala za nutné být dobře připravena a mít dost času na nadregionální dohodu. To nebylo bývalo možné během 61. Valného shromáždění, jak by si někteří z vás byli přáli. Nebyl to názor jen expertů Rady. Mnoho nevládních organizací, kteří vedou boj na tomto poli, jako je Koalice proti trestu smrti, nás žádalo, abychom předkládání příliš nechvátali, ale abychom vyčkali dost na to, aby bylo možné zajistit její úspěch. Právě touto cestou jsme se vydali. Rozhodnutí Rady z 18. června předložit usnesení na 62. Valném shromáždění Spojených národů poznamenalo začátek nové fáze v multilaterální oblasti.
V zavádění rozhodnutí Rady do praxe hrála svou roli Rada, předsednictví i členské státy. Pracovní skupina Společné zahraniční a bezpečnostní politiky pro lidská práva rozhodla ještě před letními prázdninami, jaký přístup je nutné zaujmout, tzn. že členské státy nejprve schválí návrh textu a v druhé fázi najdou spoluautory z různých částí světa; až se toto podaří, bude se koncem srpna konat první setkání všech spoluautorů v New Yorku. Dohody o znění textu bylo dosaženo během dvou týdnů. Nyní spouštíme lobbistickou kampaň, abychom našli k návrhu usnesení spoluautory. Ve chvíli, kdy mluvím, hledají naše velvyslanectví po celém světě možné podporovatele naší iniciativy. Dělám všechno možné, abychom získali maximální podporu a naše usnesení uspělo.
V tomto duchu vás dámy a pánové žádám o důvěru a podporu, abychom byli schopní tento proces zrealizovat. Jistě si uvědomujete, jak složitá mohou politická jednání být. Proto jistě pochopíte, že předsednictví potřebuje určitý stupeň flexibility a manévrovacího prostoru k připravení vhodného harmonogramu pro takto složitou iniciativu, protože jde o meziregionální iniciativu a spoluautoři musí také text a strategii usnesení zrevidovat; kromě toho musíme rychle zkontaktovat velký počet možných spolusponzorů, aby tato iniciativa získala na váze.
Pustili jsme se do kampaně, která také představuje velkou výzvu, ale jsem přesvědčen, že pokud budeme jednat ve shodě, setká se naše iniciativa s úspěchem.
Laima Liucija Andrikienė
jménem skupiny PPE-DE. - (LT) Paní předsedající, pane komisaři, pane státní tajemníku, dámy a pánové, vracíme se dnes v Evropském parlamentu k otázce moratoria na trest smrti. Touto otázkou jsme se za poslední rok věnovali již dvakrát a byla přijata dvě usnesení o uplatňování celosvětového moratoria na trest smrti (z 1. února a z 26. dubna).
Můžeme jen litovat, že se v případě těchto usnesení Evropský parlament obrátil na Radu, aby je předložila Valnému shromáždění OSN, ale ta to neudělala. Rada to bývala mohla udělat před zahájením 62. Valného shromáždění Organizace spojených národů a usnesení bývala mohla být přijata do konce roku.
Trest smrti je krutý a nehumánní trest porušující jedno ze základních lidských práv, právo na život. A my skutečně nemůžeme tolerovat situaci, kdy jsou každoročně popraveny v Íránu, Číně a dalších zemích tisíce lidí. Proto je uplatnění celosvětového moratoria na trest smrti usilující o jeho úplné zrušení jeden z nejdůležitějších politických cílů a proto v této věci požadujeme nejen konsensus našich parlamentních skupin, ale i konsensus všech členských států.
Jsem si jistá, že by Evropský parlament přijetím tohoto usnesení mohl prokázat mimořádnou solidaritu a i přes rozdílnost názorů schopnost konsensu, například i tím, že prohlásí 10. únor Evropským dnem proti trestu smrti.
Evropský parlament má přijetím rozhodnutí o politické otázce, která má jasnou přidanou hodnotu, drahocennou možnost převést Radě svou soudržnost a solidaritu. Politiky bez hodnoty jsou jen laciným politikařením a populismem, zatímco lidský život je cenný nám všem, bez ohledu na zeměpisné či kulturní rozdíly.
Upřímně vyzývám všechny své kolegy ve všech skupinách, aby toto významné usnesení přijali.
(Potlesk)
Martin Schulz
jménem skupiny PSE. - (DE) Pane předsedající, státní tajemník Lobo Antunes zde přesvědčivě ukázal, jaké úsilí Rada vyvíjí. Nemám, co bych ke slovům pana ministra dodal. Naše skupina vás plně podporuje ve našich snahách jasně ukázat, že Evropská unie chce poskytnout silnou oporu nejen moratoriu, ale i cíli zrušit trest smrti po celém světě.
Jak řekla moje předřečnice, Evropský parlament to již v tomto roce řekl dvakrát: tento parlament je průkopníkem v boji za zrušení trestu smrti. Pro nás, Evropské sociální demokraty, zaujímá trest smrti místo zcela na dně lidské morálky. Pocházím ze země, ve které je lidská důstojnost zahrnuta do prvního článku ústavy. Povinnost úplně každého vládního nařízení je chránit a obhajovat ji. To je poselství ústavy mé země. Na základě tohoto poselství jsme v Evropské unii sestavili Listinu základních svobod, jejíž základní poselství zní: lidská důstojnost je hlavním vedoucím principem Evropské unie.
Jenomže trest smrti je opak lidské důstojnosti. Představuje ponížení lidské bytosti do nejnižšího bodu její existence. Povinnost úplně každého demokrata, který se řídí morálkou, je zavrhnout ho. Bojujeme za to, aby Evropská unie toto moratorium podpořila. Proč tedy v této věci neexistuje konsensus v Radě?
V Radě existuje jeden členský stát, který společné usnesení Evropské unie bojkotuje. Nebudu se rozpakovat a vyslovím zde veřejně jeho jméno. Je to polská vláda, kdo nechce, abychom toto zásadní rozhodnutí vydali. Spojuje otázku trestu smrti s jinými otázkami a říká: když jiní spojují svůj názor na tuto otázku s otázkou potratů a eutanazie, potom i my budeme připraveni argumentovat proti trestu smrti. To je záminka! Proč? Velmi rád vám to řeknu. Chtěl bych vám přečíst citát z rozhovoru v rádiu, který byl vysílán letos 28. července. Cituji: "Já osobně jsem byl, jsem a budu zastáncem trestu smrti. Návrat k tomuto trestu není dnes možný, ale počítám, že v budoucnu v EU převládne příznivější klima." Lech Kaczyński, prezident Polské republiky.
To je důvod, proč dodnes Evropská rada nevydala k tomuto memorandu usnesení. Polský prezident je zastánce trestu smrti a doufá, že v Evropě nastane příznivější klima pro jeho znovuzavedení. Proto říkám: tento parlament je zde na to, aby zajistil, že klima v Evropě zůstane proti trestu smrti. To je zásadní bod.
(Potlesk)
Pokud máme my jako evropští socialisté vliv, musíme takto jednat. Rád bych však položil Radě jednu otázku: Pane Lobo Antunesi, neptám se vás osobně, ale vás jako hlav států a vlád ostatních 26 zemí. Jak dlouho bude ostatních 26 hlav států a vlád toto snášet a mlčet k tomu, že jeden zastánce trestu smrti, který to o sobě klidně prohlašuje, je schopný v této otázce paralyzovat Evropskou radu? I na to potřebujeme odpověď.
(Potlesk)
Marco Pannella
jménem skupiny ALDE. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, prohlášení, která za poslední rok předsednictví udělalo před tímto parlamentem, by vypadala - kdybychom byli parlament jako je například britský parlament nebo parlament USA - jako urážky nejen pravdy, ale také parlamentu.
Ne, pane úřadující předsedo, myslím, že jste dostal nesprávné informace od aparátu a struktury, které za vámi stojí a které mají od roku 1994 ostudný a nepochopitelný přístup, za něž jsou odpovědná předsednictví, která se střídají každých šest měsíců!
V roce 1994 jsme byli na pokraji vítězství. Prohráli jsme o 8 hlasů, protože 20 evropských zemí, které jsou dnes členy Evropské unie, se spolu domluvilo a zdrželo se hlasování. Po celém světě by bývalo mohlo být vyhlášené všeobecné moratorium a nedošlo by k takovéto ostudě, kterou se nám nedaří odstranit: 20 zdržení se hlasování ze strany Evropy v roce 1994, s Radou, která byla naprosto a pokrytecky spoluvinná.
Vy, pane úřadující předsedo Rady, jste měl tu drzost, že jste v roce 1999, kdy bychom bývali podle všech evropských velvyslanců vyhráli, protože vládla absolutní většina, řekl ráno před hlasováním, že z Bruselu přišel telegram, který nám nařídil, abychom se stáhli. To bylo nevysvětlitelné! V roce 2003 prohlásil italský ministr zahraničních věcí, který tehdy Radě předsedal, že z důvodu absenci dohody v Evropské unii nebude Itálie usnesení, které mělo opět většinu, předkládat. A nyní je situace ještě ostudnější.
Chápete, pane Antunesi? V jaké zemi bychom mohli takovouto historku vyprávět? Řekl jste, že 173 ze 192 členských zemí OSN zrušilo fakticky i právně trest smrti. A jak vás to vyčerpalo! Usnesení jste měl předložit na předchozím 61. zasedání, měl jste ho předložit na začátku tohoto zasedání, tedy včera, a zprávy, které k nám dnes přišly z New Yorku, říkají, že zase došlo k odkladu.
Uvedl jste další malou nebo velkou nepravdu: je pravda, že 95 zemí prohlášení podepsalo a že jsme 28. prosince my jako italská vláda měli již 85 signatářů, takže jediné, čeho jste společně dosáhli, je tedy jen 11 dalších. Takže jestli chcete prohrát, do toho, ale je to ostuda, uděláme...
(Předsedající řečníka přerušil)
Konrad Szymański
za jménem skupiny UEN. - (PL) Pane předsedající, snaha o humanizaci při vykonávání spravedlnosti je jedním z hlavních úkolů Evropy. Musíme se postavit proti veřejným popravám, ve kterých jsou ostatky popravených osob chorobným vzrušujícím předmětem pro davy. Musíme udělat vše, co můžeme proti popravám z politických důvodů, které provádí vlády Číny nebo Íránu.
S čím však nemůžeme souhlasit, je úzké chápání celého problému. Zejména nemůžeme souhlasit s ukončení diskuse na toto téma. Nemůžeme souhlasit s cenzurou, kterou navrhnul ve své řeči pan Schulz. Nezáleží na něm, jak dlouho bude Lech Kaczyński polským prezidentem, ať si přeje, co chce. Záleží to na Polácích, kteří mají své vlastní pochybnosti. A nejen Poláci mají pochybnosti o globálním moratoriu nebo o propagandistických a sociálních kampaních, které Komise navrhuje.
Mám otázku - je opravdu možné apelovat z pohodlné vládní sedačky v Paříži nebo Lisabonu na zrušení trestu smrti v regionech plných krutosti a násilí? Není pokrytecké očekávat zrušení trestu smrti v dnešním Iráku nebo Afghánistánu a nedělat nic proti nastolení bezpečnosti a spravedlnosti v těchto zemích?
Nesdílím přesvědčení, že zrušení trestu smrti v jiných částech světa vyřeší násilnosti a brutalitu. Polsko v každém případě zrušilo trest smrti v roce 1988, tedy před téměř 20 lety. Udělali jsme to proti vlastnímu veřejnému mínění. Udělali jsme to ve jménu evropské jednoty. Chceme toto rozhodnutí dál podporovat.
Může se stát, že ve skutečnosti naše část světa přinese sama alternativy k trestu smrti. Chceme v této věci solidárně spolupracovat, a to i na fóru OSN, ale nemůžeme přistoupit na evropskou cenzuru v otázce trestu smrti, jak navrhuje pan Schulz.
Návrh usnesení zbytečně odkazuje na otázku evropského dne proti trestu smrti. Mohu vám připomenout, že trest smrti není jediné místo, kde se v politice a právu dotýkáme otázky života a smrti. Pokud máme v Evropě vést dialog o současných výzvách k humanitarismu, nemůžeme se sami omezovat na trest smrti, na který máme konec konců společný názor. Nemůžeme se vyhnout diskusi o dobrovolných potratech, což je otázka, kterou tento Parlament a klub pana Schulze v Evropě a po celém světě nadšeně obhajuje. Nemůžeme se vyhnout diskusi o eutanazii, o zárukách pro lidskou důstojnost nebo o vzkvétajícím rozvoji biomedicíny. Má-li být jeden den v evropském kalendáři dnem úvah nad humanitárním aspektem práce zákonodárců, tedy i nás, nemůžeme nad tím vším zavírat oči, nebo se budeme dopouštět pokrytectví.
Monica Frassoni
jménem skupiny Verts/ALE. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, ráda bych navázala na panu Pannellu a ráda bych vyzvala předsednictví o odpověď, je-li to možné.
Chtěla bych vědět, proč předsednictví vzalo zpět požadavek nebo návrh na zřízení evropského dne proti trestu smrti. Nikde není psané, že tento návrh musí být přijat jednomyslně. Pokud mi můžete ocitovat pravidlo, kde je toto stanoveno, budu vám vděčná - ačkoliv od té doby, co diskutujeme o politické spolupráci, jsem pevně přesvědčená, že pokud byste býval chtěl, byl byste býval schopen prosadit hlasování a získal drtivou většinu, minus jeden hlas. Myslím, že by to byl pro Evropu velký den. Takto se promarnila příležitost.
Za druhé jsem také, pane Antunesi, velice rozpačitá z vaší rekonstrukce smutné historie různých předkládání a stahování usnesení o moratoriu. Chtěla bych vás požádat o odpověď na jednu otázku: vzhledem k tomu, že jste se vy jako portugalské předsednictví rozhodli jednat prakticky sami a vyloučili jste ostatní země jako je i má země z jednání v Organizaci spojených národů - ale to není otázka na toto fórum - chtěla bych vědět, kdy usnesení předložíte. Tato otázka není jasná a pokud ho předložíte příliš pozdě, bude to naprosto zbytečné.
Za třetí jste prohlásil dvě věci, které mě poněkud znepokojily. Neseděla jsem na místě, protože jsem měla nějaký problém, ale slyšela jsem vás v originále, ve vašem krásném jazyce. Řekl jste, že je nezbytné být flexibilní a mít prostor pro manévrování a to je něco, co mě velice znepokojilo. Co tím chcete říct? Také jste mluvil o takzvané frontě, která chce zrušení a nevěří moc v moratorium. To je ještě víc znepokojující, protože právě kvůli takové falešné dichotomii jsme dosud prohrávali. Proto bych od vás chtěla slyšet konkrétní odpovědi a doufám, že je uslyšíme brzy.
Luisa Morgantini
jménem skupiny GUE/NGL. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, byla jsem zabraná do řeči paní Frassoniové, jejíž otázky a zaujetí zcela sdílím, a také sdílím to, s čím vystoupil pan Pannella.
Jsem dnes velmi smutná; vystoupení pana Szymańského mě opravdu zarmoutilo. Myšlenka na to, že Evropa, pro kterou jsme všichni bojovali a věřili v ní, zažívá takovéto překážky, takovéto postoje, je pro nás všechny opravdu smutná. Dnes jsem však smutná i proto, že v Gaze zemřel na rakovinu velký muž, historická palestinská osobnost, a nebylo možné ho vyléčit. Gaza je v obležení, ale on by pravděpodobně zemřel v každém případě, protože byl velmi starý. Byl to muž, který hluboce věřil v mír, v demokracii, v demokratickou a sekulární Palestinu bez násilí. Jmenoval se Haider Abdel Shafi a ráda bych mu zde vzdala hold, protože ve světě je tolik trestů smrti, proti kterým musíme bojovat.
I já podporuji ostatní poslance v tom, co řekli. Zasedání začalo a doufám, že 28. září, až se portugalské předsednictví a italská vláda sevšemi setkají, skutečně se rozhodnou předložit usnesení ve prospěch všeobecného moratoria o trestu smrti.
Je pravda, že za posledních 14 let bylo usnesení ohroženo omyly a zpožděními, pokud ne přímo obstrukcionismem. Tentokrát můžeme a musíme uspět. Itálie vybuduje společně s Evropou síť aliancí spojujících všechny kontinenty. Široká většina mezinárodní komunity je tomuto usnesení nakloněna, zatímco zemí podporujících trest smrti je velmi málo. A určitě by se nemělo využívat dichotomie mezi moratoriem a zrušením trestu smrti.
Jsme pro zrušení trestu smrti, ale dnes nás může spojit a prosadit vítězství moratorium. Víme, že je to obtížné, víme, že to nemůžeme považovat za samozřejmé, což vidíme i na interních stanoviscích nejen Polska, ale i mezi obyvateli po celém světě i mezi politickými vůdci, kteří volají po trestu smrti. Pokud se však náš pohled na mezinárodní vztahy opírá o morální rámec hodnot, ve kterých má hlavní slovo lidský život, spravedlnost a práva, potom musíme vyhrát. Proto bude následujících několik týdnů klíčových a moratorium je skutečně základní etapou v odmítnutí barbarských praktik, které zaměňují pomstu za spravedlnost, ze strany mezinárodního společenství. Musíme skutečně uspět a hlasy, které říkají "ne", izolovat.
Jean-Claude Martinez
jménem skupiny ITS. - (FR) Pane předsedající, členové Rady, v roce 1977, za vlády prezidenta Cartera, byly do vesmíru vypuštěny dvě sondy, Voyager 1 a Voyager 2. Asi si myslíte, že to s naší debatou nemá nic společného. Zesnulý fyzik Carl Sagan, však do těchto dvou sond umístil poselství prezidenta Waldheima, obrázek muže a ženy, hlavní matematické vzore, které na Zemi známe, a nahrávku se zvuky větru, traktoru, žvatláním malého dítěte a úryvky z Mozarta, Beethovena a Chucka Berryho. V loňském roce tyto dvě sondy opustily sluneční soustavu, čili heliosféru, a vydaly se na cestu dlouhou 42 000 světelných let k nejbližší hvězdě; to znamená 200 000 kilometrů krát 3 600 krát 24 krát 365 krát 42 000.
Během 30 let tyto dvě sondy nevyslaly zpět žádný signál, který bychom zachytili. V současnosti je život prokázán pouze na Zemi. Z této perspektivy je jasné, že trestní zákoník Texasu nebo Číny, který umožňuje ukončit něco tak vzácného jako je život, je skutečný nesmysl. Naopak portugalský návrh na konferenci o životě a lidské důstojností odráží perspektivu tohoto národa objevitelů, protože být proti trestu smrti je pouze jeden aspekt problému a politické teleologie.
Cílem každé politiky může být pouze bohatý a mnohotvárný život. Být proti trestu smrti je bezpochyby výborné, ale je to jen jeden aspekt, jako ostatně eutanazie, základního politického problému: jaký je účel politiky? Vytvářet hospodářské, společenské a materiální podmínky pro rozvoj té mysteriózní záležitosti, které říkáme "život", nebo malthuziánská politika typu no future, přísné smlouvy, přídělový systém, zákazy, kácení, Herodesovy prémie a britská jatka se slintavkou a kulhavkou? To je podstata problému a skutečný rozměr trestu smrti: to je politická volba mezi no future a životem.
Irena Belohorská
- (SK) Jednoznačně podporuji iniciativu na zavedení Evropského dne proti trestu smrti, i když to nebude jednomyslné rozhodnutí 27 států.
Vítám zavedení tohoto zákazu, který částečně i na nátlak Evropské unie nedávno provedly některé státy afrického kontinentu, nedávno byl například trest smrti zrušený v Rwandě či Gabonu. I tyto státy přišly na to, že trest smrti v demokratické společnosti nemá své místo. Myslím si, že je potřebné vyvíjet tlak i na ostatní státy, jako je například Amerika a Čína, aby zařadily tento institut do historie. Na druhé straně je potřebné poukázat i na některé evropské země, které stále neratifikovaly protokoly, které zakazují vykonávání trestu smrti.
Protokol č. 6 Evropské úmluvy o lidských právech, který bezpodmínečně zakazuje trest smrti v době míru, ratifikovalo všech 27 členských států. Avšak protokol č. 13, který zakazuje trest smrti ve všech případech, sice podpsalo všech 27 států, avšak je tu ještěstále 5 států, které tento protokol neratifikovaly a to jsou: Francie, Itálie, Polsko, Španělsko a Lotyšsko. Takže, i když se dnes hlavní kritika ohledně zavedení Evropského dne proti trestu smrti obrátila proti Polsku, s čímž já plně souhlasím a podpořím i pana Schulze, i paní Frassoni a Morgantini, je potřebné zdvihnout ukazovák i nad těmito zeměmi.
Ráda bych zdůraznila, že neexistuje důkaz, který by potvrdil, že trest smrti má odstrašující účinek na páchání násilných trestných činů. Jeho nezvratitelnost znamená, že justiční omyly, kterým sa nedá vyhnouz v žádném právním systému, nelze napravit.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Ráda bych vám připomenula, co řekl Victor Hugo o krvi, která se smívá slzami, a ne krví. Když Evropa definuje své hodnoty a ze zrušení trestu smrti učiní jednu z podmínek příchodu a setrvání v ní, definuje kodex principů, které ji vymezí jako osvícené území a oblast, kde neexistuje právo bez morálního základu vznešené lidské důstojnosti.
Boj proti trestu smrti je boj civilizace proti barbarství. Boj proti oficiální, organizované, vykalkulované a chladnokrevné smrti. Smrti podle pravidla, ne podle zákona, protože trest smrti nespadá do rámce hranic zákona, který si zasluhuje své jméno. Smrt prostřednictvím brutálního nebo nelegálního pravidla. Boj proti trestu smrti je otázka univerzální spravedlnosti, protože se dotýká podstaty lidskosti a určuje naše vztahy se světem. Evropa proto nemůže přehlížet fakt, že země jako Čína, Írán, Pákistán, Irák, Súdán a Spojené státy tento barbarský mechanismus tragicky sdílejí.
Evropa nemá právo o tomto mlčet. Nemůže ani mlčet ke své vlastní interní dynamice. Evropa musí Polsku připomenout, že boj proti trestu smrti patří mezi a priori principy spravedlnosti, které jsou podmínky sine qua non Evropanů. Pokud jde o Evropský den proti trestu smrti, bylo by vhodné se ptát a já se ptám portugalského předsednictví, za jakých podmínek je stát oprávněný přijmout rozhodnutí proti společným hodnotám v článku 6 Smlouvy o Evropské unie? Ráda bych se zeptala portugalského předsednictví, zda by bylo možné jednomyslnost použít na oblasti konsensu týkající se pravidel, na jejichž základě je Unie vystavěna. Je jednomyslnost určená jen na otázky, které nás rozdělují, spíše než na základní konsensus, na němž je Unie vytvořená?
To jsou mé otázky na předsednictvo a mé úvahy na téma Evropského dne proti trestu smrti.
Pasqualina Napoletano
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, Evropský parlament se otázkou moratoria tento rok zabývá již potřetí. Myslíme si, že je tohoto cíle možné dosáhnout do konce roku, a proto urgentně žádáme portugalské předsednictví, aby tento text předložilo v následujících několika hodinách příslušnému výboru Organizace spojených národů. Žádáme ho, aby tak učinilo v úzké spolupráci s Itálií, zemí, která kampaň vyvolala, a aby se spojilo nejen se státy Evropské unie, ale také se všemi těmi, kdo ukázal ochotu být spolusponzory a spoluautory.
Ráda bych ještě jednou vysvětlila, že cíl moratoria není v konfliktu s obecnějším cílem zrušení a v každém případě chceme dnes dosáhnout moratoria, částečně jako prvního konkrétního kroku ke zrušení. Nic z toho nesmí umožnit pošpinění vod! A konečně sdílím se svými kolegy pochybnost, že by tak významná evropská země jako Polsko se mohlo samo oddělit od vyhlášení 10. října Evropským dnem proti trestu smrti, a že by se proto tento den zrušil.
Paní předsedající, pane úřadující předsedo Rady, žádáme vás, abyste tento cíl neztratili ze zřetele. Prosím nepromarněte tohoto ducha, kterého se nám podařilo dostat do Evropy, jež je stále příliš silně ovlivněná ekonomickou politikou, merkantilismem a monetarismem.
Hélène Flautre
(FR) Paní předsedající, každoročně stoupá počet zemí, které trest smrti zavedou, nebo na něj uvalí moratorium. Lidé váhají, dokonce i ve státech, které si stále trest smrti zachovávají, jako jsou Spojené státy, a v muslimských zemích vznikají koalice.
Každý den jsou podnikány kroky ke zrušení trestů smrti. V mnoha zemích se smrtí stále trestá homosexualita a současná situace v Evropě nám bohužel připomíná, že boj je stále velmi obtížný.
Pokud jde o moratorium a Valné shromáždění OSN, Parlament vás vyzývá, pane úřadující předsedo Rady, již potřetí a co nejslavnostněji: Musí se provést vše proto, abychom co nejrychleji, a to do konce roku, získali usnesení Valného shromáždění OSN týkající se moratoria a strategie pro dosažení zrušení trestu smrti. Myslím, že zde všichni říkáme totéž: Teď je řada na vás, abyste se zmobilizovali.
Pokud jde o Evropský den proti trestu smrti, jak vysvětlíte, že jste neřekli ani slovo k dnešní situaci v Evropě? Copak je myslitelné, aby jedna země využila této otázky k politickým cílům, aby se postavila mimo evropský projekt, mimo článek 2 Úmluvy o lidských právech, a mimo možná nejstarší společné cíle své zahraniční politiky? Instituce Evropské unie a vy jako úřadující předseda Rady nemůžete tuto situaci tolerovat.
Světovým dnem proti trestu smrti bude 10. říjen. Evropský parlament se sejde na mini zasedání v Bruselu. Je důležité, aby Parlament tuto událost označil za co nejslavnostnější a co nejpevnější.
Piia-Noora Kauppi
Paní předsedající, s velkou radostí jsem přivítala iniciativu Komise na vyhlášení 10. října Evropským dnem proti trestu smrti a plně ji podporuji a naléhám na všechny kolegy, aby ji podpořili, jak již v této debatě několikrát zaznělo. Šokovalo mě, když jsem zjistila, že ne všechny země EU tuto iniciativu podporují. Stanovisko Polska ohrožuje věrohodnost EU jako základní síly ke zrušení trestu smrti a upřímně doufám, že polská vláda svůj postoj ještě znovu uváží.
Trest smrti je kruté a nehumánní potrestání. Je pro lidskou důstojnost zhoubný a není vůbec žádný důkaz, že by trest smrti sloužil jako zastrašující prostředek proti trestné činnosti. Tendence ve světě je dnes naštěstí směrem k jeho zrušení. Na naší straně je již celá Evropa s výjimkou Běloruska a stále více zemí ze všech kontinentů se přidává ke stále rostoucímu seznamu zemí, které trest smrti zrušily.
Myslím také, že bychom měli dál naléhat na naše americké kolegy, aby trest smrti jednou provždy také zrušili. Prvním krokem ke zrušení je moratorium o trestu smrti. EU musí dále naléhat na všechny státy, které ještě mají trest smrti, aby k moratoriu přistoupily. Usnesení Valného shromáždění OSN proti trestu smrti bude v tomto ohledu hrát doufejme významnou roli.
Měli bychom však mít na paměti, že se situace nevyvíjí stejně jako v roce 1999, kdy se má země, Finsko, pokusila přimět Valné shromáždění OSN, aby přijalo usnesení o trestu smrti. Bylo tolikrát rozmělněno, že ve věci bylo učiněno víc škody než užitku. Nyní, když Itálie vrátila otázku zpět na program jednání OSN, doufám, že EU jako celek návrh podpoří a předložíme Valnému shromáždění OSN v této věci usnesení.
Józef Pinior
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, pane ministře, musím svůj projev začít osobní úvahou. Když jsem před chvílí poslouchal projev Konrada Szymańského, který zde zastupuje polské pravicové křídlo, vzpomněl jsem si na scénu ze včerejšího projevu prezidenta Ahmadínedžáda na Kolumbijské univerzitě v New Yorku. Pane Szymański, vláda vaší strany Právo a spravedlnost dostala mou zemi, mou mateřskou zemi do společnosti takových zemí jako je Írán a Bělorusko. Prezident Ahmadínedžád se včera hrdě odvolával na příklad Ameriky jako na zemi, která stále provádí trest smrti.
Polské veřejné mínění je pobouřeno tím, že se vládě ve Varšavě daří blokovat Evropský den proti trestu smrti. Koneckonců je to otázka, která spojuje Evropskou unii, která spojuje evropské veřejné mínění, která spojuje evropské politické strany a která vytváří demokraticko-liberální konsensus, bez ohledu na ideologické rozdělení v Evropě. Domnívám se, že blížící se volby v Polsku ukážou polskou společnost jako společnost, jež je přesvědčená, že by Evropská unie mohla společně vystoupit na fóru Organizace spojených národů s iniciativou proti trestu smrti.
Ana Maria Gomes
(PT) Má země, Portugalsko, byla průkopníkem v otázce zrušení trestu smrti, ke kterému došlo v roce 1867, a jsem proto velmi hrdá na to, že se portugalské předsednictví chopilo této iniciativy na ustanovení Evropského dne proti trestu smrti, v souladu s portugalskými akcemi na mezinárodní úrovni, v rámci evropského rámce a rámce OSN proti trestu smrti a na protest proti vládám, které nejvíc provádí tyto nehumánní praktiky, zejména proti Číně, Spojeným státům a Íránu.
Byla jsem naprosto v šoku, když jsem zjistila, že by polská vláda chtěla zkusit zablokovat tuto iniciativu s tak oportunistickými a protikladnými argumenty. Polský lid se musí dozvědět, že Kaczynského vláda prokazuje nejen špatnou službu Evropské unii a jejím základním hodnotám, ale strašně také ubližuje dobrému jménu a prestiži Polska. V sázce jsou nejzákladnější hodnoty, kterými se civilizace odlišuje od barbarství. Portugalské předsednictví se nesmí nechat zastavit, nesmí se nechat zastrašit odporem polské vlády. Musí návrh udržet, rychle ho předložit hlasování Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy, nechat polskou vládu v izolaci, kterou si zvolila, a pokračovat v oslavě Evropského dne proti trestu smrti dne 10. října.
Genowefa Grabowska
(PL) Pane předsedající, distancuji se od projevu svého kolegy Konrada Szymańského a plně se solidarizuji s tím, co řekl pan Pinior. Polsko podepsalo šestý protokol rušící trest smrti a vzalo na sebe právní povinnost vymýtit tuto formu trestu ze svého území. Ve dnech 17. - 18. června loňského roku schválili v Lucemburku evropští ministři zahraničních věcí, všichni evropští ministři zahraničních věcí včetně polského ministra, že má Evropská unie předložit návrh usnesení proti trestu smrti.
Co se stalo od 17. července, že Polsko změnilo v září svůj názor? Očividně to musí být domácí situace a očividně to musí být volby. Můžeme však skutečně říct, že Polsko změnilo názor? Ne Polsko, ale polská vláda. Poláci nejsou barbaři, nesouhlasí s trestem smrti. Poláci stáli proti trestu smrti při mnoha příležitostech. A mohu vám říct, zejména panu poslanci Szymańskému, že výzkumy veřejného mínění ukazují, že 57 % Poláků si trest smrti nepřeje. Myslete na to prosím, když zastupujete Polsko, a když mluvíte o tom, co si myslí polská společnost, berte na tyto tendence zřetel.
Manuel Lobo Antunes
úřadující předseda Rady. - (PT) Děkuji vám, paní předsedající, dámy a pánové, za vaše myšlenky, komentáře a otázky.
Byla to, a věděl jsem, že bude, v Radě snadná diskuse. Snadná proto, že se Rada a Evropský parlament dohodly na tom, co je nejdůležitější, a to získat na následujícím zasedání Valného shromáždění OSN usnesení o moratoriu na trest smrti a o zrušení trestu smrti; jsem pochopitelně rád, že jsme v hlavním cíli debaty jednotní a že společně uděláme vše proto, aby se to podařilo.
Jak uvedla portugalská poslankyně, jsem také velmi hrdý na to, že jsem součástí této diskuse jako představitel Portugalska, protože jsme byli první zemí v Evropě, která trest smrti zrušila. Jde o téma, o otázku, o problém, na který je Portugalsko obzvlášť citlivé, a jsem hrdý, že to zde mohu říct a že mám možnost vést snahy Rady v Organizaci spojených národů s cílem dosáhnout cíle, který jsme si stanovili.
Nejsem zde proto, abych mluvil o minulosti. Z minulosti se pochopitelně musíme poučit, a proto se musíme přirozeně vyhnout omylům, které jsme mohli udělat a které nám v minulosti neumožnili stanoveného cíle dosáhnout. Minulost je minulost; pojďme se zaměřit na budoucnost. Pojďme se na ni zaměřit s odhodláním, rozhodně, s tím, že víme, že úkol není politicky řečeno snadný, ale možný. Když mluvíme o flexibilitě, mluvíme o důvěře v práci předsednictví. To, co hledáme a požadujeme - a jsme si jistí, že nám to Evropský parlament poskytne, protože chápe, že jde o politicky složitou a někdy i obtížnou otázku - je přirozeně důvěra Evropského parlamentu v předsednictví a v jeho snahy, tak abychom mohli tento cíl nakonec přivést k úspěšnému závěru.
Předložíme návrh usnesení na začátku října, do poloviny října. Takový je náš záměr a mohu mám sdělit, že řada provedených kroků a kontaktů nám dala určitou naději. Doufáme, že naše naděje časem poroste, protože naše věc je správná věc. Rád bych také nakonec řekl, že Evropská unie již má spoluautory, kteří tento návrh usnesení podepíšou s námi; musím vám také říct, že jsem velmi hrdý na to, že jsou mezi těmito spoluautory portugalsky mluvící země z Afriky, Asie a také Latinské Ameriky - země, které se stejně jako my, stejně jako Portugalci upsali k respektu k celkové hodnotě života.
Opakuji, že jsme přesvědčeni, že s vaší podporou a důvěrou portugalské předsednictví dosáhne cíle, který jsme si stanovili pro 62. schůzi Valného shromáždění OSN, a že budeme mít usnesení ve znění, kterého by Evropský parlament a Rada chtěli dosáhnout.
Martin Schulz
(DE) Paní předsedající, rád bych připojil podle článku 145 osobní komentář. Polský poslanec, který hovořil jako zástupce Skupiny UEN, mě v komentáři ke svému projevu zcela chybně citoval a chtěl bych to uvést na pravou míru.
Ptal jsem se Rady, jak dlouho si chce nechat líbit postoj polské vlády pana Kaczyńského. Citoval jsem pana Kaczyńského, který chce dosáhnout lepší atmosféry na znovu zavedení trestu smrti v Evropě. Má otázka na Radu tedy zněla: Jak dlouho si to chce nechat Rada líbit? Jak dlouho bude k tomu zbývajících 26 vlád mlčet? Tím, co jsem řekl, jsem si nikterak nedovolil rozhodovat (jak bych mohl?) o tom, jak dlouho bude pan Kaczyński prezidentem Polska. Volba vlády a prezidenta je absolutně svrchovaným právem polského lidu. Vyzývám nicméně polský lid, aby se zachoval moudře a co nejrychleji zbavil tuto vládu moci!
Předsedající
Děkuji vám za tuto objasnění.
Monica Frassoni
(PT) Ptala jsem se na jednu konkrétní věc. Ráda bych věděla, z jakého článku předsednictví vychází, když říká, že k tomuto typu otázek jako je například rozhodnutí o ustanovení Dne proti trestu smrti je nutný jednomyslný postoj a proč netrvá na hlasování v Radě. Ráda bych věděla, proč k tomuto bodu, o němž se zmiňovali všichni řečníci, předseda nic neřekl.
Manuel Lobo Antunes
Výklad Rady je, že k rozhodnutí takového druhu je potřeba jednomyslnost.
Předsedající
Obdržel jsem pět návrhů usnesení předložených v souladu s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu 27. září 2007.
