Problém omezeného přístupu rozvojových zemí k některým očkovacím látkám (rozprava) 
Předsedající
Prvním bodem je ústní otázka, kterou pokládá pan Goerens jménem Skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu Komisi a jež se týká problému omezeného přístupu rozvojových zemí k některým očkovacím látkám - B7-0214/2009)
Charles Goerens
autor. - (FR) Pane předsedající, v souvislosti s touto otázkou Komisi bych rád přispěl k nalezení způsobů, jak ukončit nespravedlivý stav, kdy je 80 % světové populace odmítán přístup k očkovacím látkám, a zejména k očkovací látce proti chřipce typu A (H1N1).
Nejedná se o nový problém. Tato otázka ve skutečnosti vyvstává každý rok v souvislosti s chřipkovou sezónou. Obecně řečeno, nové viry sezónní chřipky se nejprve objevují v rozvojových zemích. Od toho okamžiku začínají laboratoře v průmyslových zemích pracovat na výrobě nové očkovací látky. S výrobou mohou tyto laboratoře začít teprve poté, co získají kmeny z této - obvykle rozvojové - země, v níž se nový druh viru objevil poprvé. Množství nově vyvinuté očkovací látky však postačuje pouze na ochranu obyvatelstva průmyslových zemí. Výsledkem je, že obyvatelstvo jižních zemí není chráněno proti pandemiím.
Obracím se na Komisi s dotazem, co hodlá dělat, aby skoncovala s touto nespravedlností. Je morálně obhájitelné, aby úroveň ochrany zdraví, jež je obyvatelstvu poskytována, závisela na finančních zdrojích, jimiž daná země disponuje? Rád bych se proto zeptal, jestli nám Komise může říci, jaké finanční zdroje je schopna uvolnit pro vyplnění této mezery. Jaká by byla případná strategie Komise a jaká partnerství by uzavřela s dotčenými státy a institucemi systému OSN nebo se soukromým sektorem, aby byl občanům rozvojových zemí umožněn přístup k očkovacím látkám?
Je systém Světové zdravotnické organizace (WHO) na ochranu duševního vlastnictví, který jsem v písemné formě nezmínil, překážkou pro to, aby rozvojové země vyráběly očkovací látky? Pokud ano, byla by Evropská unie připravena iniciovat diskusi v rámci WHO s cílem takovou překážku odstranit?
Závěrem bych chtěl dodat jednu otázku. Může Komise nastínit opatření, která je potřeba přijmout pro zlepšení kvality zdravotnické infrastruktury v rozvojových zemích, což je zásadní podmínkou pro spravedlivější přístup k očkovacím látkám?
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Rád bych poděkoval váženému panu poslanci, Charlesi Goerensovi, za jeho otázku, která mi dává příležitost vyjádřit se jak k aspektům, jež se týkají přímo pandemie chřipky typu A (H1N1), tak k širšímu tématu, které se týká příspěvku Evropské komise ke zlepšení zdravotnické infrastruktury v rozvojových zemích.
Společenství přijalo vnitřní i vnější opatření proti pandemii chřipky typu A (H1N1). Potýkáme se s krizí, jež vyžaduje globální přístup, a to jak z důvodu účinnosti ochrany našich občanů, tak v zájmu solidarity s méně rozvinutými zeměmi.
Hovoříme o účinnosti ve smyslu systémů rychlé výstrahy, pečlivého sledování vývoje pandemie a viru samotného, stejně jako o hodnocení účinnosti preventivních a léčebných opatření přijatých v zemích, kde se pandemie objevila poprvé. Všechny tyto prvky jsou zásadní pro přípravu a přizpůsobení našich vlastních opatření. Hovoříme však také o solidaritě, neboť Evropská unie musí jakožto hlavní poskytovatel veřejné rozvojové pomoci a klíčový partner mnoha rozvojových zemí tyto země při řešení nových hrozeb podporovat.
Snahy Komise a celé Evropské unie, které reagují na tyto hrozby, nezačínají od nuly. Kvůli předchozí ptačí chřipce, jejímž původcem je virus H5N1, byla EU schopna zavést, společně s mezinárodními organizacemi, jako jsou Světová zdravotnická organizace, Světová banka atd., účinné postupy výměny informací a koordinace technické podpory, jakož i finanční nástroje, jako je svěřenecký fond Světové banky. Jak řekla paní Chanová, generální ředitelka Světové zdravotnické organizace, svět ještě nikdy nebyl na pandemii tak dobře připraven. Komise hrála a nadále hraje zvlášť důležitou roli v těchto systémech, jejichž složky nyní byly rozšířeny, aby pokryly všechny typy hrozící chřipky.
Pokud jde o celkový přístup rozvojových zemí k očkovacím látkám, oživila nová pandemie chřipky diskusi, která v rámci WHO a pracovní skupiny, jež má na starosti přípravy na pandemii chřipky, trvá již jistě přes dva roky. Tato pracovní skupina byla vytvořena na žádost Světového zdravotnického shromáždění na základě rozhodnutí Indonésie, jak zmínil pan Goerens.
Tento týden předloží WHO v Ženevě první doporučení této skupiny, v níž Společenství hraje aktivní úlohu. V souladu s rezolucí Světového shromáždění musí být závěrečná doporučení předložena Výkonné radě WHO, která se sejde na konci ledna. Při této příležitosti musí být nalezena co nejlepší rovnováha mezi podporou výzkumu a rychlého vývoje nových zdravotnických produktů, jež ve velké míře pocházejí z výzkumu prováděného soukromým sektorem, na straně jedné, přičemž pro tento sektor představují v současné době klíčovou pobídku práva duševního vlastnictví, a spravedlností při poskytování přístupu k produktům vyvinutým v rámci tohoto výzkumu, na straně druhé.
Evropské společenství má výhrady, pokud jde o jakékoli omezování výměny biologického materiálu nezbytného pro provádění příslušného výzkumu. Aktivní mezinárodní spolupráce na transparentním základě, koordinovaná legitimními institucemi, jako je WHO a její síť, je zásadní, aby se řešení ohledně pandemie rychle vyvíjelo a rozšiřovalo.
Pokud jde konkrétně o případ chřipky typu A (H1N1), pro níž nebyly k dispozici žádné zásoby očkovací látky, je zde také problém výrobní kapacity a pořadí přístupu k této kapacitě v případě velkých objednávek od zemí, jež disponují nezbytnými zdroji. Závazek některých výrobců očkovací látky, a nověji také některých zemí, vyčlenit 10 % produkce či objednávek k darování či prodeji za sníženou cenu pro rozvojové země, je povzbuzujícím znamením globální solidarity.
Pokud jde o Komisi, je poskytování pomoci třetím zemím při boji proti pandemii životně důležité, a nesmí se omezovat pouze na přístup k očkovacím látkám, pokud jsou k dispozici. Je nanejvýš důležité pokračovat s podporou, kterou v různé podobě poskytují Komise a členské státy s cílem konsolidovat zdravotnickou infrastrukturu, pomáhat s projekty, poskytovat partnerským zemím podporu z odvětvového i souhrnného rozpočtu a podporovat mezinárodní organizace.
Respektování zásady umožňující zemím přijmout odpovědnost za vlastní rozvoj a závazky k poskytování účinné pomoci bude nutné zaručit zejména tím, že bude i nadále pozornost zaměřena na prioritní choroby a zásahy. Reakce na pandemii je totiž založena především na lépe vybavené a včasně reagující zdravotnické infrastruktuře s cílem zajistit dostupnost preventivních zdrojů, jsou-li k dispozici.
V případě vážné krize bude Evropská unie schopna uvolnit své finanční zdroje pro humanitární a mimořádné zásahy a bude také moci prokázat flexibilitu při vlastním využívání zdrojů, které již byly vyčleněny pro partnerské země, jež požádaly o pomoc. Během takových vážných krizí budou zcela jistě muset významnou úlohu sehrát nevládní organizace a vlastně i hlavní institucionální sítě. Komise proto ví, že může počítat s účinným zapojením také těchto agentur.
Gay Mitchell
jménem skupiny PPE. - Pane předsedající, nevyhnutelný příchod a opětovný výskyt pandemie chřipky vynesly otázku očkování do popřední zpravodajského zájmu. Pro rozvojový svět se však jedná o problém dlouhodobý a přetrvávající. Otázka k ústnímu zodpovězení z dnešního dopoledne se dotýká velmi důležitého bodu, jakým je pokrytectví a obava západního světa, který po rozvojových zemích požaduje materiál pro očkovací látky na ochranu svých bohatých občanů a který má pak tu drzost prodávat tytéž očkovací látky zpět chudým.
Kromě toho, že je potřeba, aby měl rozvojový svět podobný přístup k očkování proti chřipce, se musíme snažit o vytvoření systému, jehož prostřednictvím by nejchudší obyvatelé světa, pro něž jsou téměř bez výjimky choroby větším rizikem, měli možnost, kterou na západě považujeme za samozřejmou, chránit se před chorobami, jimž je možné předejít. Tuberkulóza je dobrým příkladem rozdílu mezi námi a našimi sousedy v rozvojovém světě. V Evropě je dětem běžně aplikována vakcína BCG, která má více než 80% účinnost. V důsledku toho již tuberkulóza nepředstavuje pro Evropu trvalou hrozbu, jak tomu kdysi bylo.
V rozvojovém světě je naproti tomu 26 % úmrtí způsobeno tuberkulózou, a těmto úmrtím bylo možné zabránit. Účinek tuberkulózy v těchto zemích zhoršuje skutečnost, že se jedná o vysoce infekční chorobu, jež se přenáší vzduchem a jež se snadno rozšiřuje ve stísněných místech, jako jsou města tvořená zanedbanými příbytky, která jsou tak obvyklá v mnoha rozvojových zemích. Připočteme-li k tomu skutečnost, že se u 50 % pacientů s nemocí AIDS v subsaharské Africe, kde jsou virus HIV či AIDS běžný, objeví tuberkulóza, vidíme, jaké štěstí máme, že žijeme v relativně kontrolovaném prostředí, kde existuje očkování, a že máme programy, jaké máme.
Zářný úspěch očkování a potřeba rozvojové pomoci je názorně vidět na příkladu spalniček v Africe, kde díky očkovacím programům poklesl počet úmrtí mezi roky 2000 a 2006 o 90 %.
Pane předsedající, je jasné, že očkování funguje a že máme odpovědnost vůči lidem, kteří trpí z důvodu chybějícího očkování. Naléhavě žádám, abychom v této sněmovně učinili nátlak na zajištění dostupnosti tohoto prostředku pro ty nejchudší z chudých.
Než se posadím, dovolím si procesní námitku: udělejte prosím něco s výtahy v této sněmovně. Dveře se zablokovaly a jezdil jsem výtahem nahoru a dolů a málem jsem nedorazil včas na tuto rozpravu. Každý si na to stěžuje. Je třeba s tím něco udělat.
Předsedající
(ES) Pane Mitchelle, pokud jde o vámi vznesenou otázku výtahů, rád bych prozradil něco, co je možná tajnou součástí diskusí předsednictva. Na posledním zasedání předsednictva jsem kritizoval situaci, již jste právě popsal a která bohužel není problémem pouze ve Štrasburku. I v Bruselu jsme se v některých týdnech nemohli pohybovat v labyrintu parlamentních budov, protože výtahy byly mimo provoz.
Předsednictvo musí tento problém předat příslušným útvarům, aby se fungování výtahu mohlo nějakým způsobem zlepšit.
Michael Cashman
jménem skupiny S&D. - Pane předsedající, chtěl bych sněmovnu navrátit od výtahů zpět k očkovacím látkám, které zachraňují životy. Domnívám se, že je to přesně to, na co bychom se měli zaměřit. Podporuji samozřejmě výzvu, již jsme slyšeli ohledně viru typu A (H1N1), avšak mám v úmyslu jít mnohem dál: pane Komisaři, existují totiž systémy, které fungují, a očkovací látky fungují. Pohleďme na pneumokokové onemocnění. Je to bakteriální infekce, která způsobuje zápal plic, meningitidu a otravu. Z nemocí, proti nimž existuje očkování, způsobuje u dětí do pěti let nejvíce úmrtí, a i když se jedná o smrtelnou chorobu, je relativně neznámá..
Pneumokokové bakterie jsou hlavní příčinou zápalu plic, který si každý rok vyžádá život dvou milionů dětí. Jedná se o globální zdravotní problém, která má řešení. Mohlo by vás zajímat, že se Komise a mnoho členských států zavázaly podporovat očkování v nejchudších zemích světa prostřednictvím podpory Mezinárodní finanční facility na imunizaci (GAVI) a předběžných tržních záruk týkající se pneumokokové infekce. Toto jste neuvedl.
My však můžeme a musíme udělat víc, abychom učinili z pneumokokových onemocnění prioritu v rámci stávajícího úsilí o zdraví a rozvoj a také pro spolupráci s rozvojovými zeměmi v této oblasti. Předběžné tržní záruky týkající se pneumokokové infekce nabízejí dosud nevídanou příležitost, aby země chránily své děti před touto smrtelnou chorobou, jíž lze předcházet. Smutnou skutečností však je, že ze 71 zemí, jež splňují podmínky, požádalo o financování z tohoto nástroje, které by zachránilo tolik životů, méně než 20 zemí.
Připomněl bych sněmovně, že rozšířený přístup k základním očkovacím látkám je klíčovým nástrojem pro dosažení čtvrtého rozvojového cíle tisíciletí: snížení úmrtnosti dětí o dvě třetiny do roku 2015. Musíme zajistit poskytování těchto očkovacích látek zemím, které je nejvíce potřebují. Jedná se o jednoduchý krok, který vcelku jednoduše zachrání miliony dětských životů. Tato sněmovna má před sebou písemné prohlášení o této věci, které zahrnuje sdružování patentů. Vyzývám poslance, aby toto prohlášení podepsali a aby vykonali něco přínosného.
Frédérique Ries
jménem skupiny ALDE. - (FR) Pane předsedající, jak víme, tento týden se ve většině našich členských států zahajuje první vlna očkování proti chřipce typu A, zatímco jsme zároveň nuceni přiznat, že bylo dosaženo jen velmi malého pokroku v této oblasti, pokud jde o dostupnost očkovací látky pro rozvojové země.
Právě bylo řečeno toto: miliony lidí, a zejména dětí, umírají každým rokem v těchto zemích na celou řadu chorob, jak již dříve uvedl zejména můj kolega, pan poslanec Mitchell.
Netvrdím, že řešení je jednoduché, zejména - nikoli však výhradně - protože otázka dostupnosti očkovací látky je zcela nesrovnatelná s otázkou dostupnosti léků, a to přinejmenším ze dvou důvodů: malý počet výrobců a stále ještě obtížná kontrola mrazicího řetězce. Můžeme však pozorovat i pozitivní prvky: skutečnost, že virus prozatím nemutuje, a že byla ohlášena dostupnost tří miliard dávek každý rok. Toto jsou nesporná fakta a ta vyžadují přijetí a podporu strategie na celosvětové úrovni.
V omezeném čase, který mi byl přidělen, bych na závěr, pane předsedající chtěla říci, že si z těchto důvodů myslím, že Evropská unie musí bezvýhradně podporovat výzvu Světové zdravotnické organizace ke spravedlivé distribuci očkovacích látek, zejména v oblastech s vysokou úmrtností, a že musí rovněž vytvořit podmínky pro rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru a podporovat, aby bylo možné účinně bojovat proti nedostatku očkovacích látek ve světě.
Marisa Matias
Pane předsedající, pane komisaři, nejprve bych ráda zdůraznila důležitost otázky, již položil pan Goerens a která je věcí základní spravedlnosti. Jsme si všichni velmi dobře vědomi skutečnosti, že při pandemie chřipky typu A ponesou břemeno tohoto problému a následky šíření viru jižní země, a nikoli země severní. Každým rokem nečinně přihlížíme, jak tisíce obyvatel umírají v důsledku pandemií, které již byly v severních zemích vymýceny, nebo jsou léčitelné, a jejich seznam je velmi dlouhý: malárie, horečka dengue, žlutá zimnice či tuberkulóza. Seznam je nekonečný, my se však jen díváme a nic ohledně této záležitosti neděláme.
Ve skutečnosti využíváme jižní země jako bezplatné dodavatele vzorků nových kmenů virů, takže můžeme zlepšovat léčbu v severních zemích, avšak nepřicházíme s účinnou odpovědí na tyto problémy. Proto bych ráda doplnila některé další otázky k těm, které již byly položeny.
Chceme vlastně tento problém řešit jako problém veřejného zdraví, nebo jako obchod? Pokud chceme tento problém řešit jako problém veřejného zdraví, pak musíme zajistit rovný přístup k léčbě ve všech oblastech světa, a musíme tudíž vyvinout účinnější úsilí. Proto bych se ráda zeptala, zda, a já doufám, že tomu tak není, čekáme na to, až bude v Evropě nadbytek zásob očkovací látky nebo až se vedlejší účinky ukáží jako příliš škodlivé, než projevíme naši štědrost a začneme najednou nezbytnou očkovací látku dodávat jižním zemím.
Nakonec bych se chtěla zeptat, zda Evropská unie, my Evropané a Komise souhlasíme všichni se systémem či modelem, podle něhož severní země řeší problematiku pandemie prostřednictvím prevence, zatímco jižní země dostávají prostředky pro zmírnění příznaků či pouze přebytky.
Předsedající
Nyní je na řadě se svým příspěvkem pan Guerrero Salom a já bych rád řekl, že jsem velmi potěšen, a jistým způsobem pohnut, že mohu poprvé udělit slovo někomu, kdo je po mnoho let mým dobrým přítelem a kolegou.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Pane předsedající, děkuji vám za vaše milá slova. Je mi ctí pracovat pro instituci, v níž jste v současné době místopředsedou.
Požádal jsem o slovo, abych podpořil zájem, který vzbudila tato problematika, zejména pokud jde o poskytnutí podpory rozvojovým zemím při prevenci pandemie chřipky H1N1 a boji proti této chorobě.
Kromě záležitosti pandemie samotné bych však také rád zdůraznil, že choroby mají v současné době horší dopad na rozvojové země než na země rozvinuté. Mnoho chorob, které byly v rozvinutých zemích vymýceny, si stále žádají životy desítek milionů lidí v rozvojovém světě.
Tyto země musí chránit zdraví svých obyvatel, zdraví svých občanů, avšak chybí jim k tomu prostředky. Aby tyto země mohly bojovat proti AIDS, tuberkulóze, malárii a dalším infekčním chorobám, potřebují očkovací látky, k nimž v současné době nemají přístup a které nemohou nakoupit.
Rád bych vyzval Komisi, aby tak, jak uvedl pan komisař, usilovala o vytváření aliancí, podporovala programy, motivovala dárcovské země a snažila se zajistit přístup rozvojových zemí ke generickým léčivům za ceny, jež si jejich občané mohou dovolit zaplatit.
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Kromě toho, co jsem uvedl na začátku svého vystoupení, bych také rád zdůraznil následující body. Evropská komise trvale poskytuje finanční podporu pro záležitosti spojené se zdravím řadě rozvojových zemí jakožto součást projektů, programů a rozpočtové podpory.
Komise ve snaze řídit se podle vnitrostátních priorit posoudí společně se svými partnery způsoby využití těchto zdrojů pro posílení metod používaných k boji proti pandemii. Nyní zopakuji explicitně to, co jsem právě řekl implicitně: Evropská komise nemá technické a finanční nástroje, aby mohla sama nakoupit očkovací látku.
Prostřednictvím úzké spolupráce se Světovou zdravotnickou organizací, vytváření aliancí a podepisování dohod s různými zúčastněnými subjekty však budeme spolupracovat na přípravě odpovědí na žádosti učiněné v této věci.
Předsedající
Tento bod je tímto uzavřen.
