Barcelonský proces: Unie pro Středomoří (rozprava) 
Předsedající
Příštím bodem je prohlášení Komise o Barcelonském procesu: Unie pro Středomoří.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - (FR) Paní předsedající, dámy a pánové, myslím, že bych dnes měla hovořit francouzsky, a tak to učiním.
Ráda bych začala poděkováním Evropskému parlamentu, že zařadil na program tohoto zasedání bod týkající se našich vztahů se středomořskými partnery. To podnítilo debatu na téma, které je pro Evropu zásadně důležité, a já bych obzvláště ráda blahopřála Evropskému parlamentu k jeho roli v nedávných letech, protože jeho zájem o Středomoří nikdy neustal. Barcelonský proces nám umožnil vypořádat se s mnohými regionálními otázkami strategického významu a přirozeně také s mnohými politickými otázkami. Domnívám se, že jsme dosáhli mnohého, přestože spousta společných výzev zůstává, například bezpečnost, ochrana životního prostředí, zajištění dodávek udržitelné energie, boj s organizovaným zločinem, kontrola migračních toků a mezikulturní dialog. Vedle této spolupráce s našimi středozemními sousedy bychom také měli posílit vzájemné porozumění a pochopení svých zájmů, respekt a vzájemnou důvěru.
V březnu Evropská rada vyzvala Komisi, aby znovu vymezila podmínky Barcelonského procesu: Unie pro Středomoří, a dne 20. května Komise přijala sdělení zdůrazňující ústřední roli Středomoří, jeho historický a současný význam a velké výzvy naší společné budoucnosti. Měla bych nicméně poznamenat, že samozřejmě stále máme evropskou politiku sousedství, což je dvoustranná politika, kdežto barcelonský proces je regionální politika. Také je třeba, abychom brali v úvahu skutečnost, že existující akční plány účinně uplatňují rozhodnutí přijatá na různých odvětvových ministerských schůzkách. Když přemýšlíme o Středomoří, přemýšlíme o kolébce tří monoteistických náboženství, o kotlích, ve kterých se mísí civilizace a kultura, migrace a obchod. Přemýšlíme o historii Středomoří, historii, která je neoddělitelná od historie Evropy. Oblast Středomoří je v podstatě mostem mezi Severem a Jihem, Východem a Západem a vzhledem k poloze na rozmezí tří kontinentů je pro Evropskou unii něčím víc než jen hranicí. Stabilita v tomto regionu je klíčová pro naši bezpečnost a prosperitu, nemluvě o bezpečnosti a prosperitě našich středozemních sousedů a přátel. S těmito výzvami se můžeme společně vypořádat jedině prostřednictvím rozhodného a realistického politického jednání v kombinaci se silným a vytrvalým úsilím a konstruktivním dialogem.
Komise vždy volala po pevnějším, otevřenějším a konstruktivnějším vztahu s našimi středomořskými partnery a my předkládáme konkrétní návrhy, jak tohoto vztahu dosáhnout.
Dámy a pánové, dovolte mi nastínit vám dnes hlavní postřehy a návrhy ze sdělení, které jsem předala Komisi. Barcelonský proces bohužel utrpěl následkem pokračujících konfliktů v jižním Středomoří a někdy také vinou nedostatečné spolupráce mezi různými partnery. Nastává zde nicméně pozitivní změna, o čemž jsem se sám přesvědčila během svých nedávných návštěv v regionu. Nastal čas využít probuzenou politickou vůli vdechnout naší spolupráci nový život, a zajistit tak, aby byla vyrovnanější a více v souladu s našimi spoluobčany. Podle našeho mínění jsou zde tři hlavní cíle.
Prvním cílem je zlepšit politickou úroveň vztahu Evropské unie se středomořskými partnery; druhým cílem je zajistit v našich mnohostranných vztazích větší podíl spoluvlastnictví; a třetím cílem je pomocí navazujících regionálních a subregionálních projektů s přínosem pro lidi v regionu zajistit, aby tyto vztahy byly konkrétnější a viditelnější. Tato opatření by vynesla velkou přidanou hodnotu. Přirozeně, do hry vstoupí soukromé finance: dosud se podílel pouze sektor Společenství, takže nyní bude hrát roli soukromý sektor. Samozřejmě se budeme muset přesvědčit, jestli to skutečně funguje, ale na to je třeba myslet v každém případě. Je tedy nezbytné zlepšit úroveň našich vztahů. Komise navrhuje pořádat každé dva roky vrcholné schůzky hlav států nebo vlád. Bylo by jen sotva pochopitelné, proč pořádáme pravidelná vrcholná setkání s našimi hlavními partnery po celém světě, aniž bychom měli forum pro rozhovory mezi představiteli států EU a našimi středozemními sousedy a přáteli. Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění navíc znovu potvrdilo, že je schopno fungovat jako parlamentní rozměr barcelonského procesu. Poskytuje rámec pro debatu, otevřený dialog a volnou výměnu názorů. Dává impuls partnerství přijímáním rozhodnutí a doporučení a bude legitimním parlamentním zastoupením Evropské unie pro Středomoří. Komise bezvýhradně podporuje posílení role parlamentního shromáždění ve vztazích se středozemními partnery. Zvýšené spoluvlastnictví je také nezbytné. V několika posledních letech převládal sdílený názor, že program barcelonského procesu byl ovlivněn skutečností, že předsednictví EU zároveň předsedalo evropsko-středomořskému partnerství. Třem návrhům se dostalo všeobecné podpory partnerů: založení spolupředsednictví s jedním spolupředsedou z jižní země a jedním ze severní země; zřízení stálého smíšeného výboru se sídlem v Bruselu a odpovědností za vedení; a zřízení sekretariátu odpovědného za podporu projektů. Konečně, jak řekl Robert Schuman, musíme připravit konkrétní projekty, "které teprve vytvářejí skutečnou solidaritu". Kvalita projektů, které společně uskutečňujeme, to je to, co zaručí úspěch iniciativy. To je to, co umožňuje obyvatelům pocítit sílu pout, která spojují oba břehy Středomoří. Projekty musí podpořit strukturu regionu a zajistit účast nestátních činitelů, občanské společnosti a podniků. Evropa se musí chovat jako páka pro soukromý kapitál, jako prostředník. Komise prozatím navrhuje podporu pobřežních dálnic, vzájemné propojení dálnice v zemích arabského Maghrebu, solární energii a snížení znečištění v oblasti Středomoří. Tento seznam samozřejmě není úplný a budou následovat další projekty.
Na závěr bych, paní předsedající, chtěla zdůraznit jeden bod, který je podle mého názoru klíčový. Tato obnovená spolupráce s našimi jižními partnery nesmí nikterak oslabovat naše pevné vztahy s východními sousedy. Naopak, vedle našich snah posílit jednotlivá spojení s našimi východními přáteli Komise rozšiřuje regionální spolupráci s iniciativou černomořské synergie. Brzy zveřejníme výroční zprávu k oslavě prvního výročí jejího spuštění a v této fázi budeme moci diskutovat nedávnou polskou a švédskou iniciativu. Prostřednictvím těchto snah se budeme moci na Východě a na Jihu držet svého cíle: posílení našich vztahů pomocí nástrojů flexibilní spolupráce zaměřených na priority našich partnerů.
Dámy a pánové, pařížská schůzka na nejvyšší úrovni je skutečnou příležitostí k tomu, jak vnést do našich vztahů se středomořskými partnery nový rozměr. Přestože nemůžeme přehlížet lekce minulosti, nesmíme být jejich vězni. Iniciativa Barcelonský proces: Unie pro Středomoří zahájí novou etapu našich vztahů s jižními sousedy, nové partnerství založené na úspěšných prvcích barcelonského procesu, za účelem společného postupu za dosažením společných cílů míru, demokracie a prosperity.
Omluvte mě, paní předsedající, pokud jsem hovořila příliš dlouho, ale jsem přesvědčena, že toto je klíčové téma jak pro mě, tak pro nás všechny.
Vito Bonsignore
jménem skupiny PPE-DE. - (IT) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, má skupina očekávala dnešní prohlášení komisařky Ferrero-Waldnerové s velkým zájmem. Rád bych jí znovu poděkoval a řekl, že sdělení Komise, přijaté dne 20. května, bylo velmi zajímavé čtení.
Prezident Sarkozy má naše uznání za to, že uvedl věci do pohybu, že vzbudil zájem Evropské rady a že podnítil obnovení naší středomořské politiky, kterou má skupina podporuje a doufá, že s sebou přinese i rychlé a hmatatelné výsledky.
Víme, jak náročné je dostát ambiciózním cílům barcelonského procesu. Na jedné straně je zde nevyřešený konflikt na Blízkém východě a napětí na Západní Sahaře. Jsou zde také rozdíly, která nás někdy dělí od demokratických, hospodářských a sociálních modelů našich partnerských zemí a které brání dosažení cílů, jež jsme si vytyčili. To vše jsou závažné problémy, které jsou zdrojem obtíží, ale neměly by sloužit jako záminka k ospravedlňování odkladů nebo změn ve vlastních postojích. Domníváme se, že politická iniciativa prezidenta Sarkozyho a podpora ze strany Evropské komise vedou správným směrem, neboť našim politickým aspiracím dávají skutečný a reálný obsah.
Vedle již naplánovaných činností určila Komise čtyři projekty, které míří tímto směrem a které dnes připomněla paní komisařka: námořní dálnice, snížení znečištění v oblasti Středomoří, správa životního prostředí, spolupráce při ochraně občanů před důsledky přírodních katastrof a konečně program pro solární energii v oblasti Středomoří. Každý z těchto projektů je důležitý, ale zabývat bychom se jimi měli spíše až poté, co Komise poskytne bližší údaje.
Jsou to projekty, které v případě, že se uskuteční, budou sloužit jako nesmírně důležitá hybná síla, která bude schopná vlít novou krev do žil barcelonskému procesu a zároveň vhodně doplňovat opatření, která jsou již uplatňována, ale nejsou dokončena. Připomněl bych oblast volného obchodu plánovanou na rok 2010: rádi bychom o tomto tématu věděli více, paní komisařko, stejně jako o stavu plnění cílů stanovených v dohodách o přidružení a o dalších otevřených projektech.
Co se tedy týče konkrétních projektů, které by měly být dokončeny v dohledném časovém rámci, bych rád také připomněl, že stejně jako námořní infrastruktura a spojení mezi Severem a Jihem potřebuje čerstvý podnět také jižní dálniční koridor spojující země na jižním pobřeží Středomoří; tento systém navíc musí být propojený s Evropou. A konečně je třeba vypracovat plán půjček na pomoc v takových případech, jako jsou problémy s vodou a infrastrukturou na Blízkém východě.
Nakonec bych rád upozornil Radu a Komisi na dva problémy. První se týká administrativy a fungování Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění. Evropská unie také učinila na Blízkém východě významné závazky a my očekáváme, že tyto závazky budou doprovázet politické kroky. Může nám Rada říci, jaké jsou reálné, praktické vyhlídky, že takové kroky budou učiněny?
Martin Schulz
jménem skupiny PSE. - (DE) Paní předsedající, dámy a pánové, nesouhlasím s komisařkou Ferrero-Waldnerovou, že je dnes dopoledne vhodné hovořit francouzsky.
(FR) Vedle mé mateřštiny je to můj nejoblíbenější jazyk, paní komisařko, ale domnívám se, že hovořit francouzsky je zejména dnes nevhodné, protože prezident Sarkozy dělal od začátku tu chybu, že se snažil vytvářet dojem, že Unie pro Středomoří je čistě francouzský nápad. Protože se však poslední dobou chová již o něco rozumněji, je třeba mu blahopřát, pane Bonsigniore.
(DE) Rád bych vám také připomněl, že když pan Sarkozy přišel do sněmovny, úplně na začátku, když měl poprvé představit myšlenku Středomořské unie Konferenci předsedů, zeptal jsem se ho: "Můžete mi říci, jakou roli by měla ve vaší Středomořské unii hrát Spolková republika Německo?" A on odpověděl: "Le statut d'un observateur." Mezitím jsme se dostali o něco dál a tyto otázky jsme si vyjasnili. Proto je přístup, který jste popsala, paní komisařko, správný.
Jsem pevně přesvědčen, že jsou zde tři hlavní výzvy, s nimiž se musíme vypořádat v rámci Středomořské unie. Zaprvé se domnívám, že nezbytným předpokladem míru je sociální stabilita, ale nikde na Severu ani na Jihu není sociální stabilita více ohrožena než v oblasti Středomoří. Nikde jinde není přímý rozpor mezi ohromným bohatstvím na jedné straně a nesmírnou chudobou na straně druhé větší a viditelnější, ba hmatatelnější než ve středomořské oblasti, a nikde jinde nejsou otevřené střety a z nich vyplývající napětí pro nás Evropany horší než ve Středomoří.
S ohledem na to je Středomořská unie projektem, který by mohl vést k prohloubení míru a stability prostřednictvím hospodářské integrace našich dvou regionů, a je to tedy myšlenka nanejvýš dobrá, kterou my socialisté plně podporujeme.
Za druhé je tato představa ještě přitažlivější díky tomu, že základem spolupráce činí multilateralismus, a to nejen v rámci Středomořské unie, ale také jako projekt regionální spolupráce, který sice nemůže sloužit jako modelový příklad pro svět, ale mohl by podpořit vznik společných iniciativ, které by mohly přispět k větší stabilitě i na globální úrovni.
Třetí bod, který je velmi důležitý pro nás socialisty, je skutečnost, že jsme se dokázali vyhnout vytváření paralelních procesů. Barcelonský proces - pro který je mimochodem uvolněno ve finančním výhledu do roku 2013 15,5 miliard EUR - byl nakonec zahájen také z důvodů, které jsem právě nastínil a které vytvořily politický základ Středomořské unie. Prostřednictvím Středomořské unie se nyní barcelonský proces dostává na další úroveň. Je posilován a zintenzivňován, ale bez vytváření nových institucí mimo stávající instituce EU. Úloha Komise a také úloha nás jako Parlamentu - a ostatně i úloha evropsko-středomořského shromáždění - je proto mimořádná. Je to úloha, která již byla definována a která nepotřebuje a nevyžaduje žádné nové instituce ani více byrokracie.
Z hlediska politického, institucionálního a hospodářského a také z hlediska vytyčených praktických cílů jsme nyní se Středomořskou unií na správné cestě. Domnívám se, že to je dobrým důvodem pro oslavy v Paříži 14. července.
Graham Watson
jménem skupiny ALDE. - Paní předsedající, svými návrhy ohledně Středomořské unie uznal prezident Sarkozy to, co mnozí věděli, ale nechtěli přiznat: že shora a evropskými zájmy řízený barcelonský proces je mrtvý, což vedlo k tomu, že od něj naši jižní partneři odstoupili a že rozdíly v prosperitě na obou stranách Středozemního moře se ještě více prohloubily.
Pokud to Evropa s nápravou neúspěchů uplynulého desetiletí a se zajištěním rozvoje a bezpečnosti na svých jižních březích myslí opravdu vážně, musíme se naučit nejen brát, ale také dávat. Musíme budovat na zbytcích barcelonského procesu - skutečné partnerství založené na důvěře, reciprocitě a především na vzájemném respektu.
Středomoří nesmí být kulturní hranicí, nýbrž místem setkávání. Společné investice do infrastruktury - jako jsou přístavy, námořní spojení a energetické rozvodné sítě - sblíží obyvatele našich zemí mnohem účinněji než velkolepá prohlášení, která charakterizovala barcelonský proces.
Potřebujeme také investovat do lidí. Ona energie, která spojila Francouze a Němce po poslední velké válce, musí být vložena do spojování Evropanů a Severoafričanů, aby se zabránilo další válce.
Nejhorší možná chyba, kterou by francouzské předsednictví mohou udělat, je zavázat Evropskou unii - a potažmo i její občany - ke grandióznímu projektu bez poskytnutí financí na takovou spolupráci po mnoho let. A jak zde řekl pan Schulz, vytváření rozbujelé byrokratické struktury, obvyklé delegace a Evropská služba pro vnější činnost asi nebude tou správnou cestou; je třeba se soustředit na hodnoty.
Navzdory zhoršující se situaci, zejména v Egyptě a Izraeli, a skutečnosti, že takové hodnoty pokládáme za základ zahraniční politiky EU, v návrzích Komise se záhadně málo vyskytují zmínky o lidských právech. Doufám, že se Komise na tento problém zaměří.
Ale kromě těchto výhrad liberálové a demokraté s radostí vyjadřují Unii pro Středomoří podporu s jedním důležitým upozorněním: pragmatická spolupráce v hospodářských otázkách nesmí být náhradou za podporu míru na Blízkém východě pomocí společné zahraniční a bezpečnostní politiky, kterou nastiňuje Lisabonská smlouva.
Vzhledem k tomu, že paní komisařka si je vědoma těsné souvislosti mezi hospodářským rozvojem a mírem, co by mohlo být lepší známkou míru a dobré vůle vůči našim arabským sousedům než zrušení zemědělských cel? Naše dohody o volném obchodu, kterými se tolik chlubíme, nedokázaly pozvednout životní úroveň, protože vynechaly zemědělství a služby, které na Blízkém východě a v severní Africe tvoří dvě třetiny HDP. Pokud od těchto zemí nebudeme přijímat jejich výrobky, budeme muset nakonec přijímat jejich lidi. Reforma SZP poskytující rovné podmínky pro zboží z jižního Středomoří by znamenala velký krok na dlouhé cestě, která nás dělí od zvládnutí příčin rekordní migrace do Evropy.
Jak kdysi řekl nenapodobitelný doktor Johnson, "Život může trvat... jen za cenu vzájemných ústupků." A v zájmu úspěchu této unie musí Evropa udělat první krok.
Hélène Flautre
jménem skupiny Verts/ALE. - (FR) Paní předsedající, Evropská komise předložila dobrý návrh. Tento návrh proměnil poměrně nemotornou politickou iniciativu, Unii pro Středomoří, v energickou politickou ambici na posílení barcelonského procesu. To je skvělá věc a v této souvislosti plní Komise svou roli do písmene.
Podporujeme její návrhy, zejména co se týče začleňování institucí budoucího projektu ve vztahu k Lisabonské smlouvě a k soudržnější a jednotnější zahraniční politice Unie, kterou si tato smlouva klade za cíl. Komise tímto svým jednáním rozptyluje oprávněné obavy z politických machinací ad hoc, diktovaných dohodami, které byly uzavřeny na summitu nebo na výběrovém nebo nepřímém základě, obavy z velké míry živené některými nemístnými snahami prezidenta Sarkozyho prosazovat například rozšiřování jaderné energie v regionu.
Průměrné výsledky v oblasti demokracie a lidských práv byly v roce 2005 jednomyslně označeny jako překážka k dosažení barcelonských cílů. Evropský parlament proto trvá na tom, aby všechny mechanismy, které mají za cíl posílit demokracii a právní řád stejně jako parlamentní rozměr procesu a účast občanské společnosti, byly náležitě zaručeny v rámci této nové myšlenky evropsko-středomořského regionu.
Byl předložen pozměňovací návrh ohledně konfliktu na Blízkém východě. Dámy a pánové, domnívám se, že by bylo moudré, aby jej Evropský parlament přijal. Je správné zajistit, aby nové iniciativy v regionu nezávisely na řešení konfliktu, ale také bychom klamali sami sebe, kdybychom přehlíželi jeho negativní dopad na konkrétní schopnosti připravit ve Středomoří projekty, které mají reálný přínos pro jeho obyvatele.
Navíc ad hoc delegace, která nedávno navštívila Palestinu, zaznamenala vážná porušení humanitárního práva a lidských práv, zjevná porušení závazků z Osla a Annapolisu. Bylo by mylné domnívat se, že trvání této situace hluboce nepodkopává vzájemnou důvěru mezi partnery a občanskými společnostmi v regionu, důvěru, která je nezbytná k úspěchu našich evropsko-středomořských plánů.
Konrad Szymański
jménem skupiny UEN. - (PL) Paní předsedající, Evropská unie má mnoho takzvaných starých sousedů na jihu a mnoho takzvaných nových na východě. Co se týče těch prvních, existuje zde nástroj pro zahraniční spolupráci, který se právě posiluje. Tento proces posilování by měl pokračovat, ale nepovede k tomu, že by se některá z dotyčných zemí připojila k Unii. V případě našich východních sousedů zapojených v politice sousedství, je členství v Unii velmi pravděpodobnou možností. Členství není cílem účinné spolupráce, ale úspěšná politika sousedství k němu musí směřovat.
Barcelonský proces potřebuje politický impuls, protože politika sousedství "jedné univerzální velikosti" nesedí ani Východu, ani Západu. Je proto zcela na místě, aby se na programu evropského jednání objevily dva souběžné projekty, a to téměř ve stejný čas: jeden by se měl zabývat Středomořskou unií a druhý partnerstvím s Východem.
Jako soused Ukrajiny, Běloruska, Moldavska a Gruzie pevně doufám, že mezi jižními a východními politikami sousedství nevznikne žádná škodlivá konkurence. Tyto dvě strany by se naopak měly vzájemně doplňovat. Pokud máme uspět například v rozpočtových vyjednáváních, musíme stát při sobě. Vzájemná politická solidarita je nezbytná při navrhování východních a jižních aspektů sousedské politiky. Na institucionální, politické, podpůrné a hospodářské úrovni je také nutné zajistit rovné podmínky s ohledem na naší politiku vůči Jihu a Východu.
Proto dnes výrazně podporuji posílení a obnovu politického rámce pro sousedství ohledně středomořských zemí. Podporujeme projekty související s úvěry, komunikací a energií. Také podporujeme institucionální reformy vztahující se k jižním zemím. Věříme, že v budoucnu bude podobná podpora poskytována posilování politiky vůči Východu.
Francis Wurtz
jménem skupiny GUE/NGL. - (FR) Paní předsedající, paní komisařko, výzvy, které s sebou nese vztah Evropy k lidem žijícím na jižním pobřeží Středozemního moře, dalece přesahují výzvy prostých sousedských vztahů.
Možná nejvíce ohrožená je v tomto hluboce rozděleném regionu mírová budoucnost. Důvody vedoucí k této situaci jsou zjevné. Prvním je hospodářská nerovnováha. Třináct let po zahájení barcelonského procesu nejen že se nezhmotnil slibovaný sdílený blahobyt, ale rozdíly se ještě prohloubily. Ve skutečnosti získala vrch posedlost volným obchodem před původním cílem, kterým byl rozvoj. Abychom v budoucnu uspěli tam, kde jsme v minulosti selhali, je třeba změnit směr. Tuto změnu ovšem nevidím.
Druhým problémem je ponižující zacházení s přistěhovalci. Populace těchto zemí je velmi mladá. Ti lidé chtějí žít, ale nevidí žádnou budoucnost. Přestože jsou hluboce oddáni své zemi, kultuře, historii své civilizace a jejím působivým příspěvkům - při vší úctě k panu Berlusconimu - mnozí z nich hledí k Evropě a vidí, jak jejich bratři a sestry trpí v emigraci potupami, o nichž všichni víme: od profilování k diskriminaci, od nápravných zařízení k vyhoštění.
I v tomto ohledu se propast dramaticky prohloubila. Hovořit o dialogu kultur a vzájemném sbližování lidí bez ukončení těchto praktik je absolutně nedůvěryhodné.
Konečně je zde netečnost Evropy vůči problému Palestiny. Odpovíte, že Unie a její členské státy jsou největšími podporovateli Palestiny; to je pravda a je to dobře. Nicméně každý pozorovatel potvrdí, tak jako delegace EP, která se právě vrátila z Blízkého východu, že bez pevného evropského závazku na politické úrovni tato pomoc žádný skutečný problém nevyřeší.
Jinými slovy od Evropy se v tomto ohledu očekává, že ve vztahu k jižnímu Středomoří konečně překoná to, co bývalý zástupce generálního tajemníka Organizace spojených národů pan de Soto docela výstižně nazval autocenzurou ve vztahu k Izraeli a neustálému porušování mezinárodního práva a jeho vlastních závazků.
Izrael musí pochopit - a je povinností Unie mu s tím pomoci - že urovnání jeho vztahů s regionem jako celkem něco stojí a že tato cena není o nic vyšší ani nižší, než jak ji stanovila arabská mírová iniciativa, cestovní plán kvarteta nebo prohlášení z Annapolis, jmenovitě konec okupace a barbarství, které ji provází, a uznání palestinského státu s hranicemi jako v roce 1967.
Evropský postoj k této záležitosti je možná rozhodujícím kritériem úspěchu nebo neúspěchu jakéhokoli pokusu znovu zahájit evropsko-středomořské partnerství.
Proto doporučujeme, aby Rada přidružení Evropská unie-Izrael na svém zasedání 16. června tento problém pečlivě zvážila, až bude prověřovat požadavek Izraele o získání vyššího statutu v partnerství s Unií.
Graham Booth
jménem skupiny IND/DEM. - Paní předsedající, byl jsem dnes požádán promluvit na shromáždění Euromed. Toto je šílený pokus vytvořit celostředomořský blok a spojit při tom Evropu se severní Afrikou. Architektům tohoto plánu to připadalo jako skvělý nápad: Evropa přesune své bohatství a technologie do severní Afriky a severní Afrika přesune levnou pracovní sílu, ropu a plyn do Evropy.
Ve skutečnosti je to nápad zcela katastrofální. Už jsme viděli, co se stane, když povolíte lidem z chudých zemí volný pohyb a vstup do bohatších zemí. Dokážete si představit, oč pravdivější toto tvrzení bude, když stejné právo dostane i severní Afrika? Je dobrý nápad umožnit v době zvýšeného mezinárodního terorismu volný pohyb ze zemí, v nichž se, jak známo, vyskytují příslušníci al-Kajdy? Po teroristických zvěrstvech v Madridu a Londýně by člověk čekal, že se Evropa poučí. Nepoučila se zjevně ani trochu!
Zmiňme se také o ropě a plynu. Severoafrické země vědí, že mohou Evropu zastrašovat. Je opravdu dobrý nápad vložit naši energetickou bezpečnost do rukou vojenské diktatury v Alžírsku nebo plukovníka Kaddáfího v Libyi, kteří znají naše citlivé místo? Jedno imperiální mare nostrum již máme. Další nepotřebujeme.
Jean-Claude Martinez
(FR) Paní předsedající, paní komisařko, Středomoří je region mnoha rozdílů: geografických, historických - u Salamíny, Actia, Lepanta - demografických i filozofických rozdílů, mezi magickým a logickým myšlením, jinými slovy mezi Orientem a Okcidentem, ale také Východem a Západem, od Mojžíšova Egypta po Ježíše a Mohameda, od Omara Chajjáma po Baudelaira, od syrských rovin po planiny Languedocu. Středomoří je nadějí tří monoteistických náboženství a civilizací pšenice a vína, nikoli kyselého zelí a piva nebo slávek v Chez Léonu.
Unie pro Středomoří není jen věcí snižování znečištění nebo občanské bezpečnosti. Je to záležitost pro hasičský sbor! Středomoří nespravuje 44 vysokých úředníků z Bruselu, z hlavního města Středomoří. Proč také neudělit grant Erasmus, aby mohli Platón a Aristoteles přijet studovat právo Společenství na univerzitu v Brugách?
Středomoří spravuje záležitosti žen a mužů ze Středomoří: jinými slovy například prosperitu rybářů, kteří vás o to zrovna žádají; jinými slovy mír na západě, v saharských oblastech Maroka, a na východě, v Palestině.
Paní komisařko Ferrero-Waldnerová, naše sny musí být dostatečně veliké, abychom je neztratili z dohledu, když za nimi jdeme, a proto neexistuje samostatná unie lidí ze Středomoří.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Paní předsedající, dámy a pánové, Středomoří hraje roli v zahraničních vztazích Evropy od začátku jejího sjednocování. I Římská smlouva předjímala přednostní vztahy s některými středomořskými zeměmi. Politika Středomoří a mezinárodní situace pomohly rozvinout náš institucionální rámec, protože tento region byl vždy prostorem pro mezinárodní výzvy a problémy.
Obecně se uznává, že jsme nedosáhli ambiciózních cílů, které jsme si předsevzali v Barceloně v roce 1995, tak jsme si v roce 2005 vytyčili nové. Naše evropsko-středomořské vztahy nám nepochybně poskytly mnoho příležitostí pro setkání a seznámení se jak dvoustranně, tak mezinárodně v zájmu zlepšení kontaktů s veřejností a s parlamenty.
Unie pro Středomoří, kterou navrhl prezident Sarkozy, a její vývoj pod záštitou EU a jejích institucí upozornily na to, jak naléhavě je třeba realizovat evropsko-středomořský sen, který se stal reálnějším a pokročilejším na obou stranách. Tento sen má velký význam. Středomoří se stále objevuje v našich otázkách, změnách a plánech; má klíčovou úlohu ve rovnováze sil a vztahů EU. Pokrok, který tento návrh představuje, je také důkazem připravenosti, novátorství a oddanosti, kterých je Unie schopna s ohledem na hlavní výzvy.
Blahopřeji a děkuji Evropské komisi, zejména paní komisařce Ferrero-Waldnerové za její práci a za její návrh, který je podle našeho názoru vyvážený a jednotný. Její návrh nejlépe zhodnocuje naše závazky a nezadatelné zájmy; staví na nových francouzských návrzích a razí cestu vpřed.
Evropský parlament tyto snahy ve svém společném usnesení vítá a podporuje. Dá svou podporu tomuto zajímavému a ambiciózní projektu, který se rozběhl. Výzvy v regionu rostou a jsou stále naléhavější. Existují zde hluboké hospodářské a politické rozdíly, závažné bezpečnostní problémy a hospodářské nerovnosti. Hospodářské a politické prostředí Středomoří je navíc stále spletitější. Je třeba brát v úvahu USA stejně jako Čínu a Rusko, takže musíme být obezřetnější a efektivnější.
Pasqualina Napoletano
(IT) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, Evropský parlament chtěl na sdělení Komise reagovat okamžitě, protože, jak řekla sama paní komisařka, velmi rádi vidíme oživení, obnovu a rozvoj evropsko-středomořského partnerství.
Podporujeme názor Komise, že Evropská unie by měla být klíčovým institucionálním a politickým hráčem - na evropské straně - v budování Unie pro Středomoří. To může také povzbudit naše partnery na Jihu, aby blíže spolupracovali mezi sebou, což bylo doposud příliš náročné.
Souhlasíme s tím, že úkolem Unie pro Středomoří by měla být hospodářská a územní integrace zemí středomořské oblasti, dosažená pomocí hlavních projektů týkajících se infrastruktury, a také se domníváme, že příklady, které předložila Komise, jsou vhodné.
Pro tento účel je nicméně nutné jasné vymezení odpovědností. Zejména se musí zamezit jakémukoli překrývání rolí Komise a případného sekretariátu. Co se týče oživování partnerství, samozřejmě rádi podpoříme jeho politický rozměr: nezajímá nás jen dialog mezi vládami, ale také úloha parlamentů, postavení evropsko-středomořského parlamentu a jeho činnost a činnost občanské společnosti, kde bych rád zdůraznil, že zásadní roli hrají sociální partneři.
Konečně musí být jasné, že uskutečňování projektů navržených ve sdělení Komise by nemělo ohrožovat již probíhající regionální programy v oblasti kultury, dědictví, vzdělávání a audiovizuálního průmyslu. V tomto ohledu bychom žádali o lepší zajištění programu Erasmus Mundus a o změnu ve financování programu Euromed Audiovisual.
Thierry Cornillet
(FR) Paní předsedající, dovolte mi, abych vás po 13 letech přivítal na znovuzahájení procesu řízení mnohostranných vztahů mezi Evropskou unií a středomořskými zeměmi.
Naše usnesení není žádný omyl. Nešlo o žádnou pochybenou iniciativu. Šlo naopak o iniciativu, která přišla vítaná a v pravou chvíli: nová iniciativa, nový impuls, nová rychlost. To dokazuje, že barcelonský proces bylo přinejmenším možné zdokonalit, a tímto směrem musíme nyní všichni soustředit své síly.
Dovolte mi tedy, abych vás přivítal v tomto Barcelonském procesu: Unii pro Středomoří. Je to ovšem poprvé, kdy nástroj dostal přednost před cílem. Nepochybuji, že Unie pro Středomoří zůstane obecným názvem, ale nechci se s nikým hádat. Není snad Unie pro Středomoří Kolumbovo vejce? Středozemní moře je jezero. My všichni žijeme na jeho březích; někteří z nás jsou organizovaní, jiní méně nebo vůbec - jako jižní země - ale musíme spolupracovat. V tomto ohledu musíme začít - a to Komise dokonale zdůraznila - s konkrétními projekty vztahujícími se ke znečištění, výrobě energie a zaměstnanosti mladých lidí, které jsou pro středomořské země nejpodstatnější.
Dovolte mi rovněž, abych vás přivítal v novém kole parlamentních debat o oblastech méně hmatatelných, o lidských právech, o otázkách rovnosti mužů a žen. Na závěr ovšem musím poznamenat, že třetí pokus už nebude v žádném případě zapotřebí.
Tentokrát musíme rozhodně uspět, protože pokud neuspějeme, ukáže se, že jsme nepřátelé svých vlastních zájmů.
Rebecca Harms
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, bylo řečeno mnohé o myšlence francouzského prezidenta vybavit a vyzbrojit země severní Afriky a Blízkého východu jaderným potenciálem pro civilní, ale také vojenské použití v rámci Středomořské unie. Dovolte mi zde citovat z Asterixe a Galů: "Tihle Francouzi musí být blázni!" Nicméně nyní mě tento vývoj ještě více znepokojuje vzhledem k tomu, že tyto plány projednává a nadšeně podporuje i Evropská komise.
Asi před dvěma týdny se odehrálo setkání mezi Dr. Mohamedem ElBaradeiem, generálním ředitelem Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA), a Komisí. Přítomen byl pan Barroso. Byla podepsána dohoda mezi IAEA a Euratomem, neboli Komisí, která má za cíl pomoci rozšiřování jaderné energie. Je zde zjevná snaha vybavit stejné rozvojové země, na které se zaměřil pan Sarkozy, a nejrůznějšími způsoby je podporovat, aby mohly rozvíjet jadernou energii.
Tento postup podle mého názoru vyvolává spoustu otázek. Předně, paní komisařko, vy jste původně měla tuto dohodu také podepsat. Mám k dispozici příslušný návrh dohody. Proč jste se od ní distancovala? Může to být proto, že ve skutečnosti není pro tuto dohodu žádný základ v Smlouvách? Za druhé, jaký postoj má k podpisu takové dohody pan Solana? Neumím si představit, že z hlediska bezpečnosti, a zejména s ohledem na složitou situaci v Íránu, by tato dohoda mohla najít v Evropě podporu.
Vzhledem k tomu, že se to vše zřejmě odehrává v tajnosti, velmi by mě potěšilo vysvětlení od paní komisařky, zvláště když pochází ze země, jmenovitě z Rakouska, které má k jaderné energii velmi kritický postoj.
Salvatore Tatarella
(IT) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, pan Schulz rád uslyší, že nehodlám hovořit francouzsky. To mi ovšem nezabrání bezvýhradně podpořit iniciativu prezidenta Sarkozyho, která posunula - nebo dokonce popohnala - Evropu do pozice, v níž může hrát v oblasti Středomoří podstatnou roli.
Význam Sarkozyho iniciativy tkví v tom, že velmi zajímavě odpovídá na otázku výsledků barcelonského procesu. Kdykoli se ptáme, co Středomoří získalo z barcelonského procesu, naše objektivní, vážná a pravdivá odpověď je nevyhnutelně neuspokojivá. Samozřejmě je zde válka a na Blízkém východě přetrvává konflikt. Když se v Barceloně v roce 1995 rozhodlo o zahájení této nové evropské politiky, jednalo se o zajištění pokonfliktního míru. To se ale tenkrát nestalo a neděje se tak ani dnes. Evropa stále chodí kolem horké kaše a iniciativa francouzského prezidenta přichází v pravou chvíli.
Souhlasíme s iniciativou Komise a s kompromisem, který z ní plyne. Podporujeme ji, i když se domníváme, že je stále nedostačující s ohledem na roli, kterou Evropa může a musí hrát ve Středomoří. Někteří se obávali, a stále obávají, že by francouzská iniciativa mohla ohrozit evropskou soudržnost; nemyslím si, že něco takového hrozí. Žádné takové nebezpečí neexistuje, pokud se po Evropě žádá, aby se soustředila více na politiku a méně na trh.
Patrick Louis
(FR) Paní předsedající, dámy a pánové, dnešní rozprava je rozhodující. Jeden z klíčů k budoucnosti našeho kontinentu leží v naší schopnosti předcházet vzniku hluboké propasti následkem kulturního a hospodářského rozdělení oblasti Středomoří na dvě nepřátelské strany. Navzdory všem rozdílům mezi dvěma břehy mare nostrum je to, co nás spojuje, silnější než to, co nás rozděluje.
Proto je iniciativa Nicolase Sarkozyho v podstatě vynikající: vdechuje stagnujícímu barcelonskému procesu nový život. Mám ovšem určité výhrady týkající se metody.
Když Francie podepsala evropské závazky v různých Smlouvách, od maastrichtské po lisabonskou, souhlasila s převedením - a toho lituji - mnohých svých výsad, zejména v oblasti zahraničních záležitostí, na Společenství. Při vší úctě k panu Guénotovi je právě toto bohužel svět, v němž nás zmíněné Smlouvy nutí žít. Proto je podle mého názoru poněkud rozporuplné začínat, za velkého mediálního povyku, takovýto projekt. Ve skutečnosti Francie již nemá moc způsobit povyk a tím na někoho naléhat. Jediný způsob, jak s tím pohnout, je využít všechny diplomatické a lidské zdroje, které má Francie k dispozici, a přesvědčit své partnery k provedení reformy barcelonského procesu, aniž by se zdálo, že se ruší to, čeho již bylo dosaženo, i kdyby to, co již existuje, zdaleka nebylo uspokojivé.
Výsledek těchto rozporů dnes vidíme, protože rozhodně není náhoda, že tato rozprava byla přeložena ze včerejšího dne, kdy se jí mohla účastnit i Rada, na dnešní ráno, kdy je přítomna pouze Komise. To je více než jasný signál: Komise nemá v úmyslu tuto záležitost opustit.
Tokia Saïfi
(FR) Paní předsedající, paní komisařko, těší mě, že Barcelonský proces: Unie pro Středomoří je dnes v popředí zájmu evropské agendy.
Zdá se, že analýza Komise je trefná. Zakládá se na acquis evropsko-středomořské spolupráce od roku 1995 a vdechuje nový život procesu s úmyslem překonat stávající mezery a nedostatky.
V tomto ohledu mě těší, že cíle, které jsou zde stanoveny, se zakládají na zásadách parity a rovnosti, které jsou podstatou Unie pro Středomoří. Regionální projekty, které se mají uskutečnit, také evropsko-středomořské partnerství zviditelní a hlavně jej přiblíží obyvatelům. Silné partnerství a lepší regionální spolupráci v jižním Středomoří zajistí ve skutečnosti jen to, že je budou brát lidé za vlastní.
Proto bude při plnění tohoto předsevzetí hrát klíčovou roli Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění. Toto shromáždění bude konečně uznáno jako forma parlamentní podpory evropsko-středomořského partnerství.
Konečně bych se ráda zmínila o řízení projektu. Naším cílem musí být nadále posilování politických vztahů, rozdělení odpovědností, podpora rovnosti a zvýšení počtu setkání mezi evropsko-středozemními partnery. Nesmíme rozmělnit politický obsah tohoto projektu vahou institucionálního mechanismu, což by nepochybně vedlo k ochabení. Také bychom měli zajistit, aby byl projekt skutečně účinný tím, že zřídíme společné předsednictví, které zajistí rovnost a podíl na odpovědnosti, a sekretariát, který bude odpovídat za správu Unie pro Středomoří a za kontrolu provádění jednotlivých projektů.
Unie pro Středomoří je velkým krokem kupředu, a jak jste řekla, paní komisařko, zahájí - jak doufám - novou etapu s našimi partnery, protože máme společný cíl.
Carlos Carnero González
(ES) Paní předsedající, vzhledem k tomu, že existuje život mimo Evropský parlament, předpokládám, že někteří z nás mají občas příležitost zajít si o víkendu do kina.
Já jsem tak učinil minulou neděli a zhlédl jsem film, který vřele doporučuji, a nemám žádné finanční zájmy na jeho produkci nebo distribuci: jmenuje se Příběhy z domu Yacoubian a zaměřuje se na politické, ekonomické, sociální a kulturní problémy, s nimiž se potýká velká středomořská země - Egypt.
Po celou dobu trvání tohoto filmu, který má dvě a půl hodiny, v něm nepadne ani zmínka o Evropské unii, o naší přítomnosti, o barcelonském procesu. Znamená to, že barcelonský proces neexistuje, že nebyl úspěšný? Ne, nesmíme směšovat věci. Není to dostatečně vidět, ale barcelonský proces obsahuje prvky, které přinášejí lidem prospěch a které se dnes staly záchytným bodem pro jiný typ zahraniční politiky založený na spolupráci a rovnosti.
Barcelonský proces je pravým opakem historického vztahu mezi Evropou a jižním Středomořím. Není to neokolonizační proces, není to nárokování; je to proces partnerství, proces přidružení, a na to nesmíme zapomínat.
Tento proces nedokázal změnit převládající dynamiku Středomoří, ale jak bychom mohli očekávat, že se za pouhých 10 let změní dynamika, která existuje celá staletí? Nicméně proces dokázal dát nový směr některým aspektům této dynamiky. Proto jej potřebujeme posílit na politické a institucionální úrovni pomocí programů, pomocí financí. To je Unie pro Středomoří.
Evropská komise to jasně vyjadřuje ve svém sdělení, a proto tento Parlament dnes sdělení podpoří a podpoří to, co chce valná většina evropských vlád: rozšíření barcelonského procesu, rozšíření barcelonského procesu, rozšíření barcelonského procesu. To je Unie pro Středomoří: nikoli další složité struktury, ale možnost, aby lidé vedli lepší život díky spolupráci mezi sobě rovnými.
Chci říci, že v tomto případě musí být Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění legislativním orgánem, který tomuto procesu propůjčuje demokratickou zákonnost. Není náhodou, že dnešnímu zasedání předsedáte právě vy, paní Rotheová, členka Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění.
Baronka Nicholson z Winterbourne
Paní předsedající, děkuji všem kolegům, kteří zde hovořili a kteří mnoho let podporují barcelonský proces. Je to skvělá myšlenka, která si zaslouží úspěch. Vítám zejména iniciativu předsedy Pötteringa vybudování zde v Parlamentu strukturu pro další prosazování barcelonského procesu a také odhodlání prezidenta Sarkozyho tento proces posilovat.
Toto pondělí 9. června je den otevření Středomořské univerzity Evropské unie. Kolegové, chci, abyste si toto datum poznamenali. Říkáme, že náš úspěch závisí na dialogu a evropsko-středomořský proces by měl být doložen úspěšnou univerzitou. Blahopřeji slovinskému předsednictví k poskytnutí sídla univerzitě, ale ptám se kolegů ve všech výborech - a v Komisi a Radě předsedů - proč pro univerzitu nebyl vyčleněn žádný rozpočet? Rozhodně bychom se neměli spoléhat na jediný předsednický stát - v tomto případě na Slovinsko - v podporování univerzity. Pokud chceme, aby univerzita byla úspěšná, musíme pro ni pro příští léta nalézt rozpočet.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Paní předsedající, historie Středomoří je mnohem hlubší než jeho geografie. Nemusíte z toho regionu pocházet, abyste chápali, jak správně podotkla paní komisařka, hlavní problémy, kterým čelí: migrace, mafie obchodující s lidmi, což bohužel není zmíněno v návrhu na usnesení, drogy, hospodářská propast mezi dvěma stranami Středozemního moře a samozřejmě radikální islámský fundamentalismus, což je jedna z největších černých děr mezinárodní politiky.
Proto je situace ve Středomoří důležitá pro stabilitu a bezpečnost našeho politického projektu. Z toho důvodu vítáme toto sdělení Komise: vítáme její vytrvalost, protože rychle naplnila mandát Evropské rady; vítáme její realismus, protože věci správně hodnotí; a vítáme její zdravý rozum, protože zdůrazňuje doplňkovost a mnohostrannou povahu iniciativ formujících se v této nové iniciativě zaměřené přesně na vnášení nového života do barcelonského procesu.
Chci zdůraznit, paní předsedající, že nesouhlasím s některými kritikami, které zazněly v této rozpravě. Věřím, že když je třeba, Evropská unie a Komise dávají přednost ideálům před čísly a je zjevné, že ve své zahraniční činnosti se Evropská unie vždy snaží bránit zásady, v něž věříme. Nicméně je také pravda, paní předsedající, že se často musíme vrátit z blažených výšin a ušlechtilých zásad k účetním knihám, abychom zajistili věrohodnost a realismus, a přejít od slov k činům v politikách, které si přejeme prosadit.
Proto, paní předsedající, je velmi snadné kritizovat a navrhovat iniciativy, ale tyto iniciativy musí být hodnoceny ve vztahu k finančním zdrojům, které členské státy dávají Evropské unii na správné provádění politik. Proto se domnívám, paní předsedající, že v rámci současné finanční perspektivy máme to, co máme, a pokud nepoužijeme tyto zdroje, nedokážeme uskutečnit ambice, o které se jako Evropská unie snažíme.
Kader Arif
(FR) Paní předsedající, dámy a pánové, pokus o vytvoření toho, co tehdy byla Středomořská unie, vyvolalo polemiku a znepokojení jak v Evropě, tak mezi našimi středomořskými partnery.
Tato iniciativa zjevně nemohla být čistě francouzská nebo čistě evropská, ani nemohla být výrazem na bezpečnost zaměřené představy evropsko-středomořských vztahů.
Proto vítám slova paní komisařky z dnešního rána a konkrétní návrhy, které reagují na některé naše obavy. Tento společný projekt musí sestávat z kolektivního dialogu založeného na rovnosti a společném vedení. Evropsko-středomořské vztahy jsou nicméně nesouměrné, což je emotivní i iracionální. Jsou zjevně nesouměrné, pokud se týká obchodu: jak obchodu Severu s Jihem, tak obchodu v rámci Jihu. Proto je třeba, abychom se zaměřili na to, zda by měla, nebo neměla být v roce 2010 zavedena zóna volného obchodu. Jsou iracionální, protože jsou založeny na vztazích spojených s historií, která je často bolestná a komplikovaná a kterou dnes někteří konzervativci podle své libosti zveličují, například když mluví o střetu civilizací, konfrontaci mezi západním a východním blokem.
Pokud by rozhodování záleželo na mně, první úkol bych proto spatřoval v tom, podívat se na evropsko-středomořské vztahy bez vášní a racionálně. Musíme být racionální, pokud jde o posilování role parlamentů, zejména role Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění; musíme být racionální, pokud jde o naše návrhy ohledně dobrého vládnutí; musíme být racionální, co se týče pomoci, která může být poskytnuta v rámci Jihu; také musíme být racionální, pokud jde o volný pohyb lidí a o izraelsko-palestinskou otázku. Také je třeba, abychom se chovali bez emocí, protože pokud to nedokážeme, nepodaří se nám z této oblasti vytvořit oblast míru a nezabráníme tomu střetu civilizací, který si někteří lidé přejí.
Ioannis Kasoulides
Paní předsedající, paní komisařka Ferrero-Waldnerová a předchozí mluvčí dobře uvedli nový impuls, který dostal Barcelonský proces: Unie pro Středomoří. Myšlenky z Barcelony jsou dnes ještě trefnější než kdykoli předtím. Rozdíly v prosperitě mezi Evropskou unií a středomořskými zeměmi se bohužel zvětšila. Pozvolna uvolňovaný obchod s Evropskou unií nepřilákal domácí ani zahraniční investice potřebné k povzbuzení životní úrovně našich středomořských partnerů.
Mnohé bude teď záviset na úspěchu nových navržených projektů, které musí být viditelné a hmatatelné pro obyčejné občany na obou stranách Středozemního moře a které musí ovlivnit a přilákat zájem soukromého sektoru: projekty zabývající se tématy, jako je ochrana občanů, účinky klimatických změn, sucho a nedostatek vody, lesní požáry, snižování znečištění Středozemního moře a rozvoj technologie pro nejlepší využití solární energie ku prospěchu obou stran Středozemního moře.
Společné projekty pro všechny středomořské země, severní i jižní, jsou jedním z klíčů k úspěchu. Otázky migrace, sociálního začlenění, spravedlnosti a bezpečnosti jsou také vzájemně prospěšné a viditelné. Nezapomeňme, že naši partneři jsou nyní tranzitními zeměmi pro migrační vlny ze subsaharské Afriky.
Otázka financí, zejména u ambicióznějších projektů, jako je tento, zůstává otevřená. Čím hmatatelnější a viditelnější budou výhody tohoto projektu, tím více budou členské státy ochotny poskytnout finance.
Vural Öger
(DE) Pane předsedající, paní komisařko, chtěl bych tentokrát v této důležité chvíli blahopřát prezidentu Sarkozymu, i když zdráhavě. Rozruchem, který způsobil kolem evropsko-středomořských vztahů, dokázal totiž barcelonskému procesu, který existuje od roku 1995, zajistit váhu a viditelnost větší, než si zaslouží, a rozpoutal novou debatu o našem jižním sousedním regionu.
Nicméně podíváme-li se na výsledky, je zjevné, že původní myšlenka pana Sarkozyho, kterou vyslovil v únoru 2007, selhala hned ve třech ohledech. Zaprvé, v prosinci 2007 byla prohlášením přijatým v Římě ze strany Španělska a Itálie účinně zažehnána možná alternativa ke vstupu Turecka do EU. Kancléřka Merkelová se následně postarala o to, aby se evropsko-středomořské vztahy dále rozvíjely v rámci stávajících struktur EU. A konečně ambiciózní plány pana Sarkozyho počítající s vytvořením sekretariátu a struktury vedení projektu nyní zabrzdila Komise. Jinými slovy je zřejmé, že pokusy pana Sarkozyho vyloučit ze hry všechny ostatní se v Evropské unii nebudou tolerovat.
Simon Busuttil
(MT) Tento nový začátek jsme potřebovali; potřebovali jsme tuto novou energii na středomořskou politiku, která je tak důležitá jak pro Středomoří, tak pro Evropu. Možná největší chybou barcelonského procesu bylo, že našim sousedním zemím ve středním Středomoří vždy připadalo, že je to evropský proces, který jim byl vnucen a nebyl v něm dostatek rovnosti a členství. Na summitu dne 13. července musíme zajistit, abychom postavili tento nový projekt Unie pro Středomoří na základě skutečného členství se skutečnou rovností. Měli bychom ho postavit na strukturách, které jsou samostatné, a nevnucovat své představy ostatním. To přirozeně znamená, že vedle práv tu jsou také povinnosti na obou stranách, nikoli jen na jedné. Vítáme tento návrh se směsí skepticismu a zároveň naděje. Doufám, že naděje nad skepsí zvítězí.
Luís Queiró
(PT) Barcelonský proces existuje jen proto, že řada problémů evropské politiky je ovlivněna naším vztahem s Jihem. Jsou to například energie, boj proti terorismu, demografie a imigrace, hospodářský rozvoj a boj proti zločinu. Musíme nicméně uznat, že barcelonský proces sám o sobě nebyl úspěšný.
Velkým úspěchem Evropy je ve skutečnosti prosazení reforem v kandidátských zemích. Ovšem země na jižních březích Středozemního moře se nemohou k Evropské unii připojit, ale v některých případech jsou našimi nejproblematičtějšími sousedy. Proto otázka zní, jak změnit strategii, abychom znovu započali proces a aby nová Unie pro Středomoří nebyla jen další dobrou myšlenkou.
Domníváme se, že cesta vpřed vede přes podporu konkrétním investicím v rámci skutečně otevřených trhů? Věříme v nejširší možný přístup k nástrojům Společenství pro nastartování ekonomiky? Bráníme myšlenku, že množství podpory má záviset na kvalitě reforem, které mají být provedeny? Věřím, že ano, protože problémy Středomoří jsou také našimi problémy. Musíme mít na paměti, že pokud nepochopíme, co se pokazilo v Barceloně, nebudeme schopni vnést novou dynamiku do vztahů s našimi jižními partnery.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Pane předsedající, ráda bych požádala paní komisařku Ferrero-Waldnerovou, aby nepohlížela na barcelonský proces jako na pouhý hospodářský proces. Když Evropa potřebuje energii, obrátí se na Afriku a využívá jejího slunce a písku. Není to trochu málo? Neměli bychom provádět tento proces prostřednictvím činnosti na poli kultury? Budeme jednat se zeměmi, které jsou velmi odlišné, hrdé země, země, které mají historii a skvělou kulturu. Neměli bychom se snažit o zlepšení sociální soudržnosti prostřednictvím hloubkové kulturní činnosti?
Ani jeden dokument se nezmiňuje o Nadaci Anny Lindhové, která se již několik let snaží podporovat spolupráci. Také bych ráda viděla pokrok v otázce navrhované evropsko-arabské univerzity.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Pane předsedající, paní komisařko, otázka vztahující se k založení černomořské unie má strategický význam. Je to proces pro podporu společného budoucího rozvoje, který se týká nejen zvýšeného vlivu Evropské unie a hospodářské spolupráce, ale také dobrých sousedských vztahů.
Středomořská oblast se svými bohatými kulturními a historickými rovinami a moderním politickým a hospodářským vlivem je obzvláště důležitá. Vnímám to jako proces, krok ke globálnější roli EU jako celku spíše než kterékoliv jednotlivé země.
Zároveň by středomořská osa v rozvoji politik EU měla být spojena s východním rozměrem strategických projektů EU. Černomořské oblasti byly vždy spojeny se Středomořím, a proto by obě tyto strany měly být srovnatelné a měly by dnes být postaveny na rovnocenný základ.
To je jediný způsob, jak můžeme dosáhnout nové účinnosti, většího vlivu politik Evropské unie a hodnot. Povede k nové přidané hodnotě politik EU.
Marios Matsakis
Pane předsedající, rád bych řekl paní komisařce, že plánování výstavby dálnic nevyřeší vážné problémy, kterým musí oblast Středomoří čelit, ledaže by snad měla v úmyslu přesvědčit prezidenta Sarkozyho k vybudování šestiproudé dálnice spojující Francii s Tureckem!
Paní komisařko, vaše úvodní řeč mě zklamala, protože jste se v ní nevěnovala několika hlavním problémům Středomoří. Mám na mysli například izraelskou okupaci země patřící Palestincům; okupaci Kypru Tureckem; a pokračující kolonizaci, v tomto 21. století, části Maroka Španělskem, které má v Maroku dvě kolonie; a dvě britské kolonie na Kypru a - ovšem chápu - jednu kolonii ve Španělsku.
Dokud nepojmenujete tyto dvě závažné otázky, nebudeme schopni přeměnit teoretické plány na Středomořskou unii ve skutečnost.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pane předsedající, Evropa skutečně dýchá dvěma plícemi. Jednou z těchto plic je středomořská oblast, o níž zde právě debatujeme. Druhou je východní oblast, která zahrnuje země, jež sdílí některé hranice s Polskem. Například bych mohl jmenovat Ukrajinu, Bělorusko a Rusko. Východní oblast také zahrnuje kavkazské země, jako jsou Gruzie a Arménie.
Je správné, abychom dnes, 13 let po Barceloně, věnovali tolik času podstatnému středomořskému rozměru evropské politiky. Měli bychom ovšem zdůraznit, že je to jen část většího celku. Politika týkající se zemí středozemní oblasti je nezbytná a měla by být obnovena, ale je jen jednou částí širší zahraniční politiky Evropské unie. Naše politika vůči budoucím členům Evropské unie by měla být velmi důležitou součástí evropské zahraniční politiky. Jednoduše řečeno, nevěřím, že se některá ze středomořských zemí, o nichž dnes hovoříme, k Unii připojí. Ale Ukrajina, Gruzie a Arménie se členy jistě stanou.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Pane předsedající, paní komisařko, pokud vím, k tanci jsou potřeba dva. Ráda bych věděla, jestli je dostatek zájmu také na druhé straně Středozemního moře. Když dnes vidíme, jaký tanec musí předvádět francouzská vláda, aby svedla dohromady středomořské hlavy států na setkání v Paříži 13. července, přemýšlím, jestli na druhé straně panuje stejné odhodlání.
Chci vám říci, že váš přepracovaný projekt je nadmíru zajímavý. Evropská unie byla vybudována po válce na základech z uhlí a oceli. Pokud našim partnerům navrhujeme, že postavíme projekt pro 21. století na základě klimatických změn, na obnovitelné energii, na obnově středomořského životního prostředí, které je zcela zničené, pak ano, tento projekt můžeme podpořit. Ale kam se poděla jednota, paní komisařko? Co můžeme říci na toto sólo pana Sarkozyho, který i dnes, před svým předsednictvím, nabádá Alžírsko k podpisu dohody o zřízení jaderné elektrárny? Domnívám se, že to je jasný příklad rozporu, který zřejmě existuje mezi Radou a Komisí.
Carlo Fatuzzo
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, pan Matsakis má docela pravdu: souhlasím s mnohým, co řekl. Státy sousedící s mare nostrum, jak se mu říkalo před 2000 lety, se vždy potýkaly s problémy.
Ovšem podle mého názoru je pravda i to, co řekl pan Watson, předseda liberální skupiny: musíme se naučit dávat stejně jako brát. Proto bych vyzval novou italskou vládu pod vedením premiéra Berlusconiho, aby věnovala pozornost žádostem a prosbám plukovníka Kaddáfího, kterého jsme v době aféry s bulharskými sestrami toužili mermomocí potěšit, přičemž jsme přehlíželi vše, co za touto aférou stálo. Opakovaně žádal Itálii, aby vybudovala dálnici v jeho zemi. Dálnice prospěje nejen prezidentu Kaddáfímu, ale všem obyvatelům severní Afriky, takže ukážeme dobrou vůli a uděláme něco pozitivního pro Středomoří jako celek.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pane předsedající, středomořská oblast a Blízký východ jsou z pohledu Evropské unie strategicky výhodnými regiony. Je naprosto jasné, že pokud se chceme vypořádat se společnými výzvami, musíme vytvořit oblast míru, solidarity a spolupráce. Také je nezbytné oživit a rozvíjet barcelonský proces, abychom založili silné partnerství v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky za účelem boje proti terorismu.
Evropsko-středomořské partnerství se ovšem nemůže soustředit výhradně na otázky týkající se hospodářství. Ty by měly být doprovázeny regionální spoluprací, bližší sociální integrací a spoluprací v oblasti ochrany přírodního prostředí. Navíc bychom měli zdůraznit potřebu posílení politik zaměřených na posilování role žen ve středomořských společnostech tím, že budeme podporovat rovnost mužů a žen. Respektování zvyklostí a tradic nesmí být v rozporu se základními právy žen.
Na závěr bych ráda vyjádřila podporu návrhu Komise o Evropsko-středomořském parlamentním shromáždění. Jeho role a demokratická zákonnost by měly být upevněny.
Benita Ferrero-Waldner
Členka Komise. - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, budu pokračovat ve francouzštině. Možná že pan Schulz nesouhlasí, ale já se domnívám, že impuls pro Unii pro Středomoří dal prezident Sarkozy. Proto budu tentokrát pokračovat v tomto jazyce.
Předně, dámy a pánové, vidím, že tato rozprava nebo tato záležitost vyvolala prudké reakce. Každý má k tomuto tématu co říci a to je nesmírně důležité. Podle mého názoru je pravda, že mír ve Středomoří možná visí na vlásku. Je také pravda, že mezi dvěma pobřežími je stále propast: je sice o něco užší, ale stále je tu. Musíme vzít v úvahu pokrok, kterého jsme dosáhli: makroekonomická stabilita, nižší inflace, významné zlepšení v oblasti lidských práv. Samozřejmě je toho stále ještě hodně, co je třeba udělat. Na jedné straně jsou naléhavě zapotřebí reformy a tyto reformy musí být rychlejší a rozsáhlejší. Podstatná je navíc otázka obchodu a investování. Nesouhlasím s panem Wurtzem, že barcelonský proces je mrtvý, Ne, jak jsem vždy říkala, je velmi obtížné jej provádět kvůli stávajícím politickým problémům, a to je pravda. Když se diskutovalo o politických problémech, jak víme, bylo to o barcelonském procesu. Tyto problémy zde budou bohužel i nadále, i když se je budeme snažit vyřešit pomocí konkrétních projektů, což je ovšem věc, kterou podporuji. Věřím proto, že tato myšlenka je dobrá, a domnívám se, že jsme ji obnovili na základě pragmatického a konkrétního přístupu, který je samozřejmě naprosto otevřený.
Pokud jde o volný obchod a dohody o volném obchodu, musím, dámy a pánové, upozornit, že následkem nepřiměřeně dlouhých přechodných období budeme schopni tyto dohody provádět až od roku 2010. Ve skutečnosti dosud žádné dohody o volném obchodu nemáme. Co se týče zemědělství, jsme uprostřed jednání, a ta jsou velmi komplikovaná, i pro druhou stranu, protože zde nelze jen dávat, ale také přijímat. Taková vyjednávání jsou vždy složitá. Dohody o volném obchodu s Tuniskem a Izraelem vstoupí v platnost v roce 2010. Podobná dohoda s Marokem se právě dokončuje, ale vyžádá si ještě značné úsilí. Poslední dotčená země bude Egypt. Vidíte tedy, že se věci pohybují velmi pomalu, a nemůže za to proces; je to záležitost samotných zemí, které nechtějí postupovat rychlejším tempem. To je třeba zdůraznit. Navzdory všemu je tato myšlenka dobrá, je to příležitost a já doufám, že ji naši partneři využijí. Je také pravda, paní Isler-Béguinová, že tančit musí chtít i partneři. Proto Komise s každým z nich hovořila, aby zajistila, že její návrhy reflektují jejich zájmy a jejich stanoviska.
Co se týče lidských práv, dámy a pánové, musím zdůraznit, že já sama bych neudělala nic, kdyby zde nebyla lidská práva. Nicméně barcelonský proces stále trvá; o to jde. Rovněž instituce jsou do něho i nadále zapojeny. Instituce obecně vzato mají určitou úlohu, a to platí také pro Nadaci Anny Lindhové. Nadace Anny Lindhové se věci samozřejmě účastní a s novým předsednictvím a novým ředitelem by se aspekty této účasti měly dále rozšiřovat. Tyto věci nejsou ztraceny. Politika sousedství, o níž jsem se zmiňovala a která je dvoustrannou politikou, také samozřejmě trvá, protože se pomocí svých akčních plánů snaží posílit a prosadit reformy. Nemyslete si tedy, že zde nehraje žádnou roli. Toto je skutečná přidaná hodnota projektů, které skutečně provádíme a vyzdvihujeme.
Pokud jde o Evropsko-středomořskou univerzitu v Portoroži, domnívám se především to, že je to vynikající nápad slovinského předsednictví. Osobně se budu účastnit jejího slavnostního otevření; byla jsem na něj pozvána a rozhodně se hodlám dostavit.
Co se týče financování, tak předně vzhledem k tomu, že jde o slovinský nápad, je jenom přirozené, aby k němu Slovinsko přispělo, což také učiní, a to částkou ve výši 1 milionu EUR. I já jsem byla požádána o příspěvek, a proto jsem se snažila najít něco ve finančních zdrojích, které však již byly rozděleny. Takové hledání není vůbec jednoduché. Objevila jsem 1 milion EUR, který na tento projekt uvolním. Existují nicméně i jiné nástroje, o nichž jsem informovala předsednictví. Předně jsou zde strukturální fondy a fond soudržnosti, které je prostě třeba ve Slovinsku přerozdělit, a za druhé jsou zde fondy pro výzkum a vzdělání. Jsou zde tedy dostupné prostředky. Všichni navíc samozřejmě víte i o grantech Erasmus, které jsou stále uplatnitelné. To je nová věc, kterou hodláme posilovat.
Ráda bych stručně promluvila o kultuře, vážená paní poslankyně. Myslím, že někdo zmínil, že Robert Schuman řekl, že pokud bychom měli začít znovu budovat Evropskou unii, měli bychom začít od kultury. To je pravda, ale vzhledem k tomu, že je tolik chudoby, negramotnosti atd., musíme také dělat jiné věci a já mohu zopakovat, co jsem řekla ve vztahu k lidským právům: všechny kulturní programy nadále pokračují a je jich poměrně mnoho.
Konečně stručně promluvím o sekretariátu, protože tato otázka byla velmi konkrétní. Ve světle různých názorů, které byly vyjádřeny, jsme dospěli k závěru, že role sekretariátu by měla spočívat, jak naznačuje naše sdělení, v předkládání návrhů na společné iniciativy, které pak budou přijímány politickými orgány, a v zajišťování nezbytné návaznosti rozhodnutí týkajících se projektů a přijímaných hlavami států nebo vlád. Sekretariát by také mohl mít samostatný právní charakter s autonomním statutem. Jednotlivé podmínky budou teprve ujasněny.
Závěrem pár slov k otázce jaderné energie. Vážená paní poslankyně, memorandum o porozumění, které podepsal náš prezident s IAEA, Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, ve Vídni, se vztahuje k jistota a bezpečnosti. Osobně toto memorandum podporuji a domnívám se, že by ho měli podporovat všichni, protože si nemůžeme zvolit, jaké zdroje energie země používají. Každá země má právo, jak jste řekla, mít výhrady k atomové energii a víte, že my sami je máme. Nicméně země musí mít alespoň příležitost zachovat se podle své vůle. Proto jsou hlavními hodnotami jistota a bezpečnost a právě těmito otázkami se zabývá memorandum.
Omlouvám se, pane předsedající, ale jak jsem řekla v úvodu, tato rozprava vyvolává prudké reakce.
Předsedající
Abych tuto rozpravu uzavřel, obdržel jsem šest návrhů na usnesení1 předložených v souladu s článkem 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v 11 hodin.
Písemná prohlášení (článek 142)
John Attard-Montalto  
písemně. - Je potěšující slyšet od Rady a Komise stanoviska týkající se barcelonského procesu a návrhu na Unii pro Středomoří. Návrh bude uveden dne 13. července v Paříži během francouzského předsednictví.
Vláda Malty vydala politické prohlášení ohledně zmiňovaných stanovisek. Plně souhlasím s předloženými návrhy týkajícími se Unie pro Středomoří. Vzhledem k tomu, že je důležité, abychom nezdvojovali snahy a energie, je návrh týkající se námořních aktivit chvályhodný.
Malta se nabídla jako hostitel sekretariátu, který bude dohlížet na provádění takových návrhů, a já tuto nabídku plně podporuji, a to nejen kvůli jedinečné geografické poloze ostrova ve Středomoří, ale také proto, že máme infrastrukturu, personál a zkušenosti, abychom mohli hostit takový institut.
Závěrem bych rád zmínil, že již před více než třiceti lety se jedné labouristické vládě podařilo připoutat pozornost světa k významu Středomoří a k nezbytnosti spolupráce mezi zeměmi severního a jižního pobřeží této oblasti.
Alessandro Battilocchio  
písemně. - (IT) Vítám založení Unie pro Středomoří, která pomůže zlepšit a posílit vztahy s našimi středomořskými partnery a podpoří vzájemné povědomí, růst, zaměstnanost a vzdělávání v EU a 12 dotčených neevropských zemích.
Prosazování míru a demokracie, imigrační kontroly, hospodářské vztahy a dodávky surovin: toto jsou historicky klíčové body sousedské politiky mé země se středomořskými zeměmi. Průkopníkem v tomto směru byl Bettino Craxi.
Unie pro Středomoří pomůže snáze dokončit přeshraniční projekty, které jsou důležité pro celou oblast a poslouží ke zlepšení námořních dálnic, k boji se znečištěním moře, lepší ochraně občanů, k vytvoření jednotnějšího trhu s energiemi a k rozvoji nových obnovitelných technologií.
Unie pro Středomoří musí přispět k prosazování demokracie a řešení konfliktů, které stále destabilizují Blízký východ a Západní Saharu, s pomocí Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění, které musí být do této věci plně zapojeno.
