A nyugat-balkáni országok számára előírt vízumokra vonatkozó új szabályozás (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia) (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozatai a nyugat-balkáni országok számára előírt vízumokra vonatkozó új szabályozásról (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia).
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr, földrajzilag gyorsan haladva ismét egy olyan terület kerül megvitatásra, amelyről nagy örömmel szólok: a balkáni régió egyes országaira vonatkozó vízumliberalizációs kilátások. Nagyszerű, hogy az Európai Parlament hivatali idejének ilyen korai szakaszában foglalkozik ezzel a kérdéssel. Ez jelzi, hogy mi mindannyian mennyire fontosnak tartjuk azt, hogy a Nyugat-Balkánon élők közelebb kerüljenek az Európai Unióhoz. Az Európai Unióhoz fűződő jelenlegi kapcsolataik tekintetében kétségkívül ez a legfontosabb kérdés a balkáni térség polgárai számára.
A vízumliberalizáció először is egész Európában lehetővé fogja tenni a személyek szabad mozgását, és nyitottabb társadalmakat fog eredményezni. A térség lakóinak nagy része - különösen a fiatalok - még sohasem járt Nyugat-Európában, és a vízumliberalizáció természetszerűleg a kapcsolatok és a csereprogramok széles körére teremtene lehetőséget. Ez a valódi haszna ennek a kezdeményezésnek.
Az Európai Unió 2007-ben elindított egy folyamatot, amelynek célja a nyugat-balkáni országokra vonatkozó vízumkövetelmények feloldása. Ennek a folyamatnak két oldala van: maguknak az országoknak jelentős előrelépést kellett tenniük a dokumentáció megbízhatósága, a jobb migrációs jogszabályok, a kisebbségi jogok javítása és nem utolsósorban a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében. Cserébe az Európai Unió vízummentes utazást kínálna. 2008. januárban az érintett területeken tett kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan vízumkönnyítések kerültek bevezetésre. Mindazonáltal csak a valódi vízumliberalizáció teszi majd lehetővé a vízumkötelezettségek teremtette gazdasági és bürokratikus akadályok megszüntetését.
A nyugat-balkáni polgárokra vonatkozó vízumkötelezettségek liberalizációja fontos intézkedés, amely erősíteni fogja a térség és az Európai Unió közötti kapcsolatokat. Ez várhatóan serkenteni fogja az Európa-párti hozzáállást a térségbeli kormányzatok és népek körében, hiszen ez azt mutatja, hogy az európai integráció valós előnyökkel jár. Az elszigeteltség fenntartása ugyanakkor a kirekesztettség érzését keltené és megakadályozná az eszmecserét, legrosszabb esetben pedig szűk látókörű nacionalizmushoz vezetne.
A mi célunk nyilvánvalóan ennek az ellenkezője: az Európai Unió megnyitása, a közösségi programok hozzáférhetővé tétele az adott országok számára, a kapcsolattartás megkönnyítése az emberek számára, valamint a fejlődés és a csereprogramok támogatása mind a nyugat-balkáni országok között, mind pedig ezen országok és az EU között. Nem utolsósorban a vízumliberalizáció új lehetőségeket fog teremteni a kereskedelem, az ipar és a tudásátadás terén. Mindezek fontos szerepet játszanak a gazdasági válság következményeinek enyhítésében.
Következésképpen a Bizottság által július 15-én előterjesztett javaslat nagyon is üdvözlendő. A javaslat értelmében a vízumkötelezettség első lépésben Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia azon állampolgárai számára szűnik meg, akik biometrikus útlevéllel rendelkeznek. Célunk, hogy 2010. január 1-jén liberalizáljuk a vízumkövetelményeket ezekre az állampolgárokra vonatkozóan, majd terjesszük ki ezt a többi olyan országra is, amelyik időközben teljesítette a szükséges feltételeket. A Bizottság értékelésében három ország - Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság - már többé-kevésbé teljesítette a vízumliberalizáció feltételeit. Szerbia és Montenegró értékelése tovább folytatódik, és reméljük, hogy a Bizottság ősszel meg fogja erősíteni, hogy minden feltétel teljesült, és megtehetjük a következő lépést.
Hangsúlyoznom kell, hogy a liberalizáció általunk megállapított feltételei közül számos kritérium, úgymint a rendőrségi rendszer reformja vagy a korrupció elleni küzdelem, segíteni fogja az országok európai uniós tagságának előkészítését is, és ezáltal olyan helyzetet teremt, amelyben a jogszabályok harmonizációjának tekintetében mindenki nyer. Ugyanakkor ez jó példát kínál arra is, hogy hogyan működhet a feltételesség elve a Nyugat-Balkánon.
Albániára és Bosznia és Hercegovinára nem terjed ki az első vízummentességről szóló határozat, de ezeket az országokat sem hagyjuk cserben. Tudom, hogy ez sokakat aggaszt ebben a Házban. Csak idő kérdése, hogy ezek az országok is teljesítsék a Bizottság menetrendjében rögzített szükséges feltételeket. Annak érdekében, hogy a folyamatot minél hamarabb lezárhassuk, továbbra is határozottan támogatjuk és ösztönözzük Albániát és Bosznia és Hercegovinát abban, hogy tegyenek további előrelépést a még fennmaradó célok eléréséért, és remélem, hogy a közeljövőben ezek az országok is élvezhetik majd a vízumliberalizáció előnyeit.
Az Európai Unió minden tőle telhetőt meg fog tenni annak érdekében, hogy segítse és támogassa ezt a két országot a céljaik eléréséért tett erőfeszítésekben, különös tekintettel a jogállamiságra.
Ami Koszovót illeti, a Bizottság javaslata nem tartalmaz változást. Itt a vízumkötelezettség egyelőre érvényben marad. A jövőben meg kell vizsgálnunk, hogy miként lehet ezeket az intézkedéseket úgy kiterjeszteni, hogy a koszovói állampolgárok is ugyanazokkal a jogokkal rendelkezzenek, mint a térség többi lakói. Ezzel kapcsolatban várjuk a Bizottság októberi közleményét, amely a Koszovóval történő együttműködés és a koszovói kapcsolatok elmélyítését támogató elképzeléseket fogja tartalmazni.
A Tanács éppen csak, hogy megkezdte a bizottsági javaslat megvitatását, de az elnökség keményen fog dolgozni annak érdekében, hogy minél hamarabb megállapodás szülessen. Üdvözöljük a nagyfokú érdeklődést, amelyet az Európai Parlament a javaslat iránt tanúsított, valamint azt is, hogy a szakbizottságokban máris folynak a kezdeti eszmecserék. Tekintettel a javaslat hihetetlenül nagy politikai jelentőségére, biztos vagyok abban, hogy a cél vonatkozásában egyetértünk, vagyis hogy ennek a folyamatnak minél gyorsabban és kielégítő eredményekkel le kell zárulnia annak érdekében, hogy a vízumliberalizáció minél hamarabb valóra válhasson.
Jacques Barrot
Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani Malmström miniszter asszonynak mindazért, amit elmondott, és amit a Bizottság nevében is megpróbálok megerősíteni.
Július 15-én a Bizottság javaslatot tett a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok eltörlésére Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia állampolgárai számára. Amint azt ön, miniszter asszony, is kiemelte, nyilvánvalóan történelmi pillanat ez a Nyugat-Balkánhoz fűződő kapcsolatainkban.
A vízumok eltörlésére irányuló javaslatnak az elmúlt hat év során a bel- és igazságügy területén, a 2003-ban Theszaloníkiben tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően elért előrelépés képezi az alapját.
A bizottsági javaslat benyújtásra került a Tanácshoz. A tagállamok támogatják a Bizottság által javasolt megközelítést és megerősítik abbéli szándékukat, hogy szorosan együtt kívánnak működni az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a szöveg formálisan elfogadásra kerüljön az önök elnöksége, miniszter asszony, azaz a svéd elnökség alatt.
Köszönetet mondok az Európai Parlamentnek az előadók kijelöléséért az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban, valamint az indikatív ütemterv felállításáért, amely a jelentést szeptember végére irányozza elő, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban történő szavazást októberre, a plenáris ülésen történő szavazást pedig novemberre. A cél valójában a vízummentesség elérése Macedónia, Szerbia és Montenegró állampolgárai számára 2010. január 1-jén.
A Bizottság javaslatának alapját az öt nyugat-balkáni országgal 2008 első felében elindított párbeszéd eredményei képezik. Menetrendek kerültek megállapításra, amelyek rögzítették a kritériumokat. Ezek teljesítése magában foglalja a szerkezeti reformok bevezetését is a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének kulcsfontosságú területein. Ez a módszer nagyon jelentős ösztönzőnek bizonyult a reformok előmozdításához a térség országaiban, különösen az okmányok biztonságosságára nézve - a biometrikus útlevelek és személyazonosító igazolványok bevezetésével a határellenőrzésben -, valamint a bevándorlással kapcsolatos globális politikákra, valamint a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó politikákra nézve: a szervezett bűnözés, a korrupció és az emberkereskedelem elleni küzdelem és végül természetesen az alapvető jogok területén, beleértve az állampolgárság kérdéseit is.
Ezeknek a jelentéseknek a vizsgálatát követően kijelenthetjük, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében rögzített összes kritériumot teljesíti.
Montenegró és Szerbia nagyon jelentős előrelépést ért el. Mindazonáltal Szerbiának még néhány feltételt teljesítenie kell, különösen a Koszovóban lakó személyek és a külföldön élő koszovói származású személyek által benyújtott személyazonosító dokumentumok helyességének ellenőrzésével kapcsolatban, amikor azok szerb biometrikus útlevélért folyamodnak.
Szerbia számára a második feltétel a koszovói határ ellenőrzése és az EULEX-szel folytatott együttműködés, a harmadik pedig a nemzeti migrációkezelési stratégia kidolgozása.
Montenegró esetében tartós megoldást kell találni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára. Továbbra is intézkedéseket kell hozni a külföldiekről szóló törvény hatékony alkalmazásának, az adminisztratív kapacitás erősítésének, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelemnek az érdekében.
Ez a helyzet ebben a három országban.
Az utóbbi néhány hónap során elért nagyon is jelentős előrelépés ellenére Bosznia és Albánia még nem tudta teljesíteni a menetrend által megkövetelt szükséges reformokat, így például a vízumok eltörlését. Ezen elemzés alapján a Bizottság, válaszul az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2009. júniusi felhívására, a vízumok eltörlését javasolja Macedónia, Montenegró és Szerbia állampolgárai számára. Szerbia esetében azok a Koszovóban lakó személyek, illetve azok a külföldön élő koszovói származású személyek, akik valamely központi hatóság által Belgrádban kiállított szerb útlevéllel rendelkeznek, kizárásra kerülnek a liberalizációból, és kötelesek vízumot szerezni. Szerbia 1999 óta valóban nem tudja a Koszovóban lakó személyek személyazonosító dokumentumainak a helyességét ellenőrizni. A Bizottság mérlegelte azt a biztonsági kockázatot, amelyet az ebbe a kategóriába tartozó személyek a Közösségre nézve jelentenek, valamint azt a tényt is, hogy Koszovóval mindezidáig még nem folyt párbeszéd a vízumliberalizáció kérdéséről.
Ezért az arra vonatkozó döntés, hogy mely országokra terjedjen ki a vízumkövetelmények liberalizációja, az egyes országok érdemein alapult.
Ami Szerbiát és Montenegrót illeti, szorosan nyomon fogjuk követni azokat az intézkedéseket, amelyeket a két ország valamennyi kritérium teljes körű végrehajtására hoz. Az Albánia és Bosznia és Hercegovina által elért előrelépés tekintetében a Bizottság meg van győződve arról, hogy a két ország a közeljövőben képes lesz minden kritériumot teljesíteni. Hatóságaik októberben kiegészítő információkat fognak benyújtani a Bizottsághoz az elmúlt hónapokban történt előrelépésről. Ezen információk alapján jövő év elején értékelő küldöttségek utaznak a helyszínre, majd a Bizottság új értékelő jelentéseket fogalmaz meg, amelyek a tagállamokkal kerülnek megvitatásra. Ezt követően a Bizottság reméli, hogy olyan helyzetben lesz, hogy javaslatot tehet a vízumkötelezettség feloldására 2010-től.
A hatályos eljárások értelmében a javaslat a Tanácsban kerül megvitatásra, valamint európai parlamenti vélemény tárgyát fogja képezni. Így a szövegnek a schengeni országok többsége általi formális elfogadására várhatóan a svéd elnökség alatt fog sor kerülni, ami az érintett három ország állampolgáraira vonatkozóan lehetővé teszi a vízumkötelezettség 2010. januártól történő tényleges eltörlését. Ahogyan azt Ön is mondta, miniszter asszony, mindez lehetőséget teremt - különösen a fiatal generáció számára ezekben a balkáni országokban - az intenzívebb részvételre Európa életében, az abba történő beilleszkedésre, és úgy gondoljuk, hogy mindez rendkívül hasznos lehet mind az érintett országok, mind pedig a mi Európánk számára.
Íme, ezt szerettem volna elmondani az elnökség kiváló megállapításait követően.
Manfred Weber
a PPE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök asszony, a Tanács soros elnöke, biztos úr! A Nyugat-Balkánnak szüksége van Európára, nekünk európaiaknak pedig egy stabil nyugat-balkáni régióra van szükségünk. A Nyugat-Balkán központi részét képezi Európának és mindent meg kell tennünk azért, hogy ezt a fontos részt visszahozzuk Európába. Ezért a javaslatok helyesek és jók.
A térség életének realitását már leírták: hosszú, nyomasztó sorok a vízumkiadó hivatalok előtt, fiatalok, akiknek kilátásuk sincs arra, hogy vízumkérelmet nyújtsanak be, hogy elhagyják az országot és megismerjék, megtapasztalják az európai életérzést. Sokan börtönnek érzik ezt a térséget, ahol semmiféle kapcsolatuk sincs a külvilággal. Mindannyian véget szeretnénk vetni ennek - képviselőcsoportomban különösen Pack asszony, Corazza Bildt és Posselt kolléga kötelezte el magát az ügy mellett. Ki is állunk emellett.
De aggódunk amiatt, hogy a térség államaival szembeni eltérő bánásmód miatt megosztottság és a polgárok különböző osztályai alakulnak ki a nyugat-balkáni térségben, ami bizonyára problémákhoz vezethet. Ugyanakkor az Európai Unió polgárai úgyszintén elvárják a biztonságot. Ez azt jelenti, hogy azok a normák, amelyekről Barrot biztos úr ma beszélt - azaz a biztonsági normák a rendőrségi együttműködésben, az illegális bevándorlás és a gazdasági migráció elleni küzdelemben és a biometrikus adatokra vonatkozóan -, a megállapodás szerinti minimumszabályok, amelyek a játékszabályokat képezik. Polgáraink azt várják, hogy ezeket a játékszabályokat be is tartsák!
Ezzel rá is térnék a második pontra: a vízummentesség kérdésében nem lehet szó külpolitikai engedményekről. Nem adhatunk szabad kezet ezeknek az államoknak. A játékszabályok világosak, és aki ezeket betartja, annak minden esélye megvan arra, hogy vízummentességet kapjon. Továbbra is nyomást kell gyakorolnunk azokra az államokra, amelyek eddig az európai uniós támogatás ellenére sem voltak képesek normáik javítására.
Ez az a két oldalvéd, amelyet mi az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportjában helyesnek tartunk. Megbízunk az Európai Bizottság által végzett értékelésben, és ezért jóvá tudjuk hagyni a jelenlegi lépést.
Kristian Vigenin
az S&D képviselőcsoport nevében. - (BG) Elnök asszony, a Tanács soros elnöke, biztos úr, mi természetesen támogatjuk a Bizottság javaslatait, hiszen nagyon fontos lépést jelentenek az előbbiekben említett térség három országának, amelyek 2010. január 1-jétől vízummentességet élveznek.
Jómagam egy olyan országból és egy olyan generációból származom, amely lelkesen üdvözölte a vízumkötelezettség feloldását országunk európai uniós csatlakozása előtt. Azt is mondanám, hogy ez az első és legfontosabb jele annak, hogy a dolgok valóban jó irányba haladnak, és hogy egy napon az Európai Unió lesz ezeknek az országoknak a végső célja.
Ugyanakkor bizonyos fokig hangot kell adnom meglepetésemnek is, hogy a Bizottság ilyen rendkívül adminisztratív megközelítést alkalmaz a kérdésben. Habár egyfelől a technikai kérdések fontosak abban az értelemben, hogy szükség van a szabályok betartására, és az országoknak teljesíteniük kell a szükséges feltételeket ahhoz, hogy az Európai Unió részévé váljanak, és így ahhoz is, hogy megkapják ezt a lehetőséget a vízummentes utazásra, a Bizottság arra vonatkozó döntése, hogy kizárja Albániát és Bosznia és Hercegovinát, bizonyos fokig mégiscsak érthetetlen. Ez nem tükrözi az ügy kényes természetét a térségben, és alábecsüli azt, hogy milyen kihatással lehet ez a térség országai közötti kapcsolatok jövőbeli alakulására, valamint a térségben élő átlagpolgároknak az Európai Bizottság döntésével szembeni hozzáállására.
Ezért úgy véljük, hogy az Európai Bizottság döntését felül kell vizsgálni úgy, hogy az Albániára és Bosznia és Hercegovinára is kiterjedjen, és világos menetrendet szabjon arra vonatkozóan, hogy ezek az országok a konkrét feltételek teljesítésének függvényében mikor válhatnának a vízummentes rendszer részévé.
Ebben a tekintetben Koszovó lakosságára nézve különösen kényes ez a kérdés. Ezért a következő a kérdésünk: mikor szándékozik az Európai Unió párbeszédet kezdeményezni Koszovóval a vízumok kérdéséről, valamint mérlegelte-e azt, hogy milyen következményekkel járna Koszovó stabilitásának szempontjából az, ha ez a párbeszéd nem kezdődik el minél hamarabb?
Sarah Ludford
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, az ALDE képviselőcsoport határozottan és következetesen támogatja az uniós csatlakozás célját minden nyugat-balkáni ország tekintetében. Célunk, hogy felkészítsük polgáraikat az integrált, egységes piaccal és közös értékekkel bíró szabad mozgás térségéhez történő csatlakozásra.
A rövid távú utazás szabadsága nagyon fontos részét képezi az erre történő felkészülésnek. A Bizottság és a Tanács nyilvánvalóan osztoznak ebben a célban, de akkor hogy a csudába terjeszthetett elő a Bizottság egy ilyen átgondolatlan és megosztó javaslatot?
A Liberálisok Képviselőcsoportja semmiképpen sem kívánja aláásni az útlevelekre és a határok biztonságára vonatkozó magas normákra, valamint a jogállamiságra általában irányuló elvárásokat, de ennek az eljárásnak igazságosnak, következetesnek és hatékonynak kell lennie. Nem mintha jelenleg nem lennének anomáliák. Például Szerbiára és Montenegróra kiterjedt a júliusi javaslat, pedig a javaslattétel időpontjában még nem tettek eleget a teljesítménymutatóknak, várhatóan csak a jövőben fogják teljesíteni azokat. Aztán ott van a biometrikus útlevelekre vonatkozó követelmény, amelyekből Bosznia mostanra mellesleg 40 000 darabot adott ki, míg a horvátoknak, akik már egy ideje vízummentesen utazhatnak, nincs szükségük ilyenre.
Azt állítjuk, hogy Szerbia stabilizációs és társulási megállapodásának ügyében nem történhet előrelépés, amíg Mladić továbbra is bujkál, mivel ez a biztonsági szolgálatok feletti ellenőrzés hiányát mutatja. De a vízummentesség esetében úgy ítéljük meg, hogy teljesítik a "3. csoport: Közrend és közbiztonság” követelményeit - ez némileg ellentmondásos.
Bosznia és Albánia esetében olyan módon teljesülhetnének a követelmények, ha ezt a két országot is a javasolt rendelet hatálya alá vonnánk, de a vízummentesség tényleges bevezetését a Bizottság megfelelőségi nyilatkozatától tennénk függővé - valójában ez hasonló lenne ahhoz, amit a Bizottságnak ősszel Szerbiáról és Montenegróról kell kiállítania. Az eljárás pontosan ugyanaz lenne, csak egy kicsit később.
Bárminemű további késlekedés Bosznia és Albánia esetében, valamint Koszovó teljes kizárása nagyon megosztó és káros következményekkel fog járni, ami a horvát, a szerb, illetve a koszovóiak esetében a macedón útlevelek iránti keresletet ösztönözné, és aláásná Bosznia és különösképpen Koszovó integritását és kormányzását. Nem hiszem, hogy a Bizottság és a Tanács ezt a kártékony utat kívánja követni.
Marije Cornelissen
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, én támogatom a vízumliberalizációt és azt is, hogy a vízumliberalizációt bizonyos kritériumokhoz kössük, de még inkább támogatom a békét és a stabilitást a Nyugat-Balkánon.
Mit gondolnak, hova fog az vezetni, különösen a fiatalok, a bosnyák muszlimok körében, ha azt látják, boszniai horvát és szerb társaik kettős útlevelükkel csak úgy átugranak az Európai Unióba egy hétvégére? Tényleg meg akarjuk kockáztatni a nacionalista érzelmek felerősödését és a megosztottság elmélyülését egy olyan országban, ahol a stabilitás még mindig olyan törékeny? És miért? Bosznia és Hercegovina tényleg nem marad el olyan sokkal Szerbiától a kritériumok teljesítésében. Már bevezették a biometrikus útleveleket, a többi kritérium tekintetében pedig körülbelül ugyanakkora előrelépést értek el.
Ezért nyomatékosan arra kérem önöket, hogy terjesszék ki a jelenlegi javaslatot Bosznia és Hercegovinára - azoknak az embereknek az érdekében, akik nagyon keményen dolgoznak egy jobb jövőért, miközben a háborús emlékek még mindig túl élénken élnek emlékezetükben.
Ryszard Czarnecki
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Nagy örömömre szolgál, hogy ma kollégánk, Cecilia Malmström, aki nemrégiben még miniszter volt, szólalt fel a Tanács nevében. Távollétével ez a Ház szegényebb lett, de a svéd elnökségnek mindenképpen előnyére vált. Szeretném beszédéért köszönetképpen svédül azt mondani, hogy "tack” - azaz "köszönöm” -, ami az én nyelvemen, lengyelül, annyit tesz, "igen”, és ezért egy nagyon is megfelelő szó, hiszen teljes mértékben egyetértek azzal, amit ma a Tanács nevében elmondott, még ha van is néhány apró, de fontos hozzáfűznivalóm.
Először is, egyáltalán nem szeretném, ha a Tanácsnak ez a helyénvaló, a Bizottság által is támogatott kezdeményezése - őszintén szólva - valamiféle alternatíváját jelentené Szerbia, Macedónia és Montenegró gyors európai uniós csatlakozásának. A társadalom ezekben az országokban ezt várja, és ezt is érdemlik. Nem hiszem, hogy az érintett országok gyorsított európai uniós csatlakozási perspektíváját a vízumkövetelmények feloldásával kellene helyettesítenünk.
Másodszor, úgy vélem, hogy Bosznia és Hercegovina, Albánia és Koszovó lakosai úgyszintén megérdemlik, hogy minél hamarabb vízummentesen utazhassanak. Ebben a tekintetben következetesen világos európai kilátásokat kell számukra fenntartanunk.
Nikolaos Chountis
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök asszony, az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportjának nevében mi úgy véljük, hogy a Bizottság arra vonatkozó javaslata, hogy részesüljenek vízummentességben Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság azon polgárai, akik biometrikus útlevéllel rendelkeznek, a jó irányba tett lépés, és valóra váltja az Európai Uniónak a térség lakóival szemben vállalt kötelezettségét, akik így vízum nélkül tervezhetik útjaikat és utazhatnak Európa többi részére.
Hangsúlyoznom kell, hogy amikor a Nyugat-Balkánról van szó, akkor egy traumatizált térségről beszélünk, amely nemrégiben háborún és polgári konfliktuson ment keresztül, amiért az Európai Uniót és néhány tagállamát terheli a felelősség. A térség sebei lassan gyógyulnak. Ezért véljük úgy, hogy a vízummentességi eljárás nagyon fontos lépést jelent mindezen országok polgárainak, és megteremti számukra a lehetőséget az Európa többi népével történő kapcsolatfelvételre.
Mindazonáltal nem tudom nem kiemelni azokat a kikötéseket és feltételeket, amelyek, ha jól értettem, bizonyos fokig bizonytalanná teszik, hogy a Bizottság októberben jóváhagyja-e a vízummentességet Montenegró és Szerbia számára.
Először is, gyakorlatilag megtagadjuk a szabad kapcsolattartást Koszovótól, amely, ha jól értettem, akkor az ENSZ BT 1244. sz. határozatának hatálya alá esik, és különösen a szerb kisebbségtől, amely a vidék börtönében, földrajzi börtönökbe zárva él. Ez kettős csapás: nem engedjük őket a saját országukon belül utazni, és az Európai Unió országaiba sem léphetnek be.
Másodszor, számos fenntartásom van azzal kapcsolatban, hogy azok az előfeltételek, amelyeket Szerbiával és Montenegróval szemben támasztunk, ehhez a konkrét kérdéshez kapcsolódnak-e, vagy más politikai célokat szolgálnak. Ezért gondolom úgy, hogy októberben arra kellene törekedniük, hogy oldják fel a Montenegró, Szerbia és a többi nyugat-balkáni ország polgáraira vonatkozó vízumkötelezettséget.
Athanasios Plevris
az EFD képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök asszony, először is a nyugat-balkáni béke és stabilitás bizonyára egész Európa érdekét szolgálja, és mivel Görögországból származom, természetesen logikus, hogy nekünk ez még inkább érdekünkben áll, hiszen több érintett országgal is közösek a határaink. Ilyenformán mi az Önök által választott irányt tartjuk a jó iránynak.
Mindazonáltal szeretném Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot különválasztani. A szkopjei kormány szélsőséges nacionalizmussal viseltetik az Európai Unió egyik tagállama, nevezetesen Görögország iránt, olyan térképeket köröztetve, amelyek Görögország egy részét, Makedóniát, Theszaloníkivel és számos más várossal együtt, megszállás alatt mutatja, gyakorlatilag azt a szellemet táplálva, hogy ezeket a területeket, amelyeket Görögország állítólagosan megszállt, fel kellene szabadítani.
Nem kívánok a név kérdésére fókuszálni, amely az önök számára közömbös lehet, jóllehet a görögöket nagyon érzékenyen érinti a név túszul ejtése. Ugyanakkor bizonyára megértik, hogy nem térhetünk vissza más európai uniós tagállamok kárára a nacionalizmushoz, a nacionalizmus táplálásához ezekben az országokban.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök asszony, az hogy Szerbia, Macedónia és Montenegró esetében a vízumkényszer feloldásra kerül, azt mutatja, hogy a reformtörekvések ezekben az országokban nyilvánvalóan eredményesek voltak. Ugyanakkor tíz évvel a konfliktus után továbbra is nagyon mélyek az árkok a Balkánon: a felszín alatt még mindig forrnak az indulatok. Jól mutatja ezt az is, hogy Albánia, Koszovó és Bosznia, amelyek ezúttal nem kerültek sorra, úgy érzik, hátrányt szenvedtek. Szemmel láthatóan inkább a régi ellentéteket éltetik, ahelyett hogy azt a kérdést tennék fel maguknak, hogy a szomszédos államok mit csináltak jobban, és hogyan lehetne előrelépést tenni annak érdekében, hogy úgymond kiérdemeljék a vízummentességet. Szerbiának mindenesetre hamarosan tagjelölt státuszt kellene kapnia, hiszen számos tekintetben előrehaladást mutat a csatlakozás felé vezető úton.
Azonban a sebek még távolról sem gyógyultak be, és az Európai Unió minden intézkedése ennek megfelelően kerül elbírálásra. Ezért kell egyfelől a döntéseink okait jobban kommunikálnunk, másfelől pedig Albánia, Koszovó és Bosznia számára világossá tennünk, hogy még rendkívüli erőfeszítéseket kell tenniük ahhoz, hogy ugyanezt a mértékű haladást elérjék. A megbékélés a Balkánon, Európa előszobájában, mindenesetre sokkal fontosabb, mint például Törökország csatlakozása, amely több oldalról is olyan heves támogatást élvez.
Anna Maria Corazza Bildt
Elnök asszony, ma mi az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportjában azt üzenjük a Boszniában, Albániában és Szerbiában élőknek, hogy nem feledkeztünk meg róluk, nem hagytuk őket magukra. Megértjük a csalódottságukat, különösen a Szarajevóban élőkét. Ugyanakkor az Európai Unió polgárainak azt üzenjük, hogy nem fogjuk megmásítani a teljesítménymutatókat. Ugyanazok a szabályok alkalmazandók mindenkire. A polgáraink biztonsága fontos számunkra.
Lényegében azt mondjuk Bosznia és Hercegovina hatóságainak, hogy tegyenek eleget a kötelezettségeiknek, tegyék rendbe a házuk táját, végezzék el a házi feladatukat. Értékeljük a közelmúltban elért haladást. Arra fogjuk kérni a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezt az országot, de ha bármit is tanultam abban a hat évben, amíg a balkáni háborúkkal és a békével foglalkoztam, és higgyék el ez valóban szívügyem, az az, hogy az áldozati szerep, az egymásra mutogatás és a bűnbakkeresés a múlté.
Ez az európai integrációt érintő kérdés. Európai szemszögből kell ezt megvizsgálnunk, és ahogyan azt Cecilia Malmström asszony is elmondta, a legjobb módja a függőséggel és az áldozati szereppel történő teljes szembefordulásnak az, ha saját kezükbe veszik országuk sorsát, és megkezdik a nagyon is szükséges és egyébként is elengedhetetlen vízumreformokat.
Remélem, hogy megállapodásra tudunk jutni egy világos üzenetről a régió hatóságai felé, miszerint támogatjuk őket, de polgáraink biztonságával kapcsolatban nem vagyunk hajlandók kompromisszumba bocsátkozni - és eleget kell tenniük a kötelezettségeiknek.
Úgy vélem, támogatnunk kellene a Bizottság javaslatát, és azoknak, akik úgy gondolják, hogy ez destabilizálhatja a térséget, azt szeretném mondani, hogy a stabilitást az európai integráció fogja megteremteni. Nagyon sajnálatos, hogy Zágrábban és Belgrádban útleveleket adnak ki, ezt feltétlenül meg kell próbálnunk minél inkább lecsökkenteni, de nem hozhatunk külön szabályokat a bosnyákokra. Az az ő érdeküket sem szolgálná.
Amit megtehetünk, az az, hogy itt a Parlamentben előmozdítjuk a folyamat felgyorsítását, döntést hozunk és úgy alakítjuk ki a politikánkat, hogy a Tanács ezen az éven belül határozni tudjon.
Tanja Fajon
(SL) Amint azt talán Önök is tudják, én vagyok az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak a nyugat-balkáni országok vízumliberalizációjával foglalkozó előadója.
Júliusban az Európai Bizottság egy javaslatot küldött nekünk, amelyben a szerbiai, macedóniai és montenegrói állampolgárokra vonatkozó vízumkövetelmények feloldására tett ajánlást. Macedónia már az összes kötelezettségének eleget tett, miközben Montenegrónak és Szerbiának minél hamarabb teljesítenie kell a még le nem zárt feltételeket.
Habár nagyon is üdvözlöm a Bizottság javaslatát, és elismerem ennek a munkának a nehézségeit, csalódott vagyok amiatt, hogy ez a dokumentum teljességgel megfeledkezik a többi országról, még csak menetrendet sem állít fel számukra.
Bosznia és Hercegovina és Albánia világos menetrenddel rendelkezik a vízumkövetelmények feloldására vonatkozóan, és tisztában van minden olyan feltétellel, amelynek teljesülnie kell a megvalósításhoz. Független szervezetek jelentései alapján különösen Bosznia és Hercegovina ért el ennek tekintetében nagy előrelépést a nyár folyamán.
Az arra vonatkozó döntés, hogy Bosznia és Hercegovina és Albánia ne szerepeljen a listán, elsősorban technikai jellegű. Mindannyian tudatában vagyunk annak, hogy a legjobb technikai döntések is komoly politikai következményekkel járhatnak. Tény az, hogy a bosnyákok azok, akik a vízumliberalizációs folyamatból kimaradtak.
Mindannyiunknak politikai felelősséget kell vállalnunk ennek a folyamatnak a végrehajtásáért, amely a nyugat-balkáni béke és stabilitás előfeltétele. Sürgősen el kell gondolkodnunk azon is, hogy vízumpárbeszédet kezdeményezzünk Koszovóval, minthogy ez a szerkezeti reformokat is elő fogja mozdítani.
Hölgyeim és uraim, nem szabad olyan helyzetbe hozni magunkat, hogy minden világos európai perspektívával bíró nyugat-balkáni országra vonatkozóan lefékezzük a vízumkövetelmények feloldását. A nyugat-balkáni vízumliberalizáció nem kirakós játék, amellyel esetleg jól szórakozhatnak. Emberekről van szó, az életminőségükről és a mobilitásukról, valamint a lehető legszorosabb együttműködés, nem utolsó sorban a gazdasági együttműködés, előmozdításáról.
Jelko Kacin
(SL) Gratulálok Macedóniának, és remélem, hogy Montenegró és Szerbia is eléri ugyanezt a szintet. Ez mindhárom országnak és a Nyugat-Balkán egészének is jót tenne.
Sajnálatos azonban, hogy Bosznia kimaradt ebből a csomagból. Bosznia tekintetében nem voltak megfelelőek és elég sikeresek az erőfeszítések, és ez alatt mind az ő, mind pedig a mi erőfeszítéseinket is értem. Boszniában a haladás legfőbb akadálya az uralkodó lelkiállapot, a tehetetlenség érzése, amely megbénítja az ott élőket és az ország intézményeit. A bosnyákok az egyetlen olyan népcsoport Boszniában, amely nem utazhat szabadon Európában. Nincs másik állam, ahova menekülhetnének, és ezért gettóba záródtak. Ők az egyetlenek, akik nem álmodozhatnak kettős állampolgárságról. Ez megalázó. Úgy érzik, az Európai Unió mellőzi, lekezeli és bünteti őket.
Politikai támogatást kell nyújtanunk Bosznia és Hercegovina államának ahhoz, hogy képes legyen önmagán és polgárain segíteni. Az Európai Unió is felelősséggel tartozik a boszniai helyzetért és a régió stabilitásáért. Ezt a felelősséget a Tanács, a Bizottság és a Parlament viseli.
Bosznia közel áll a vízumkövetelmények feloldásához. Az egyetlen fennmaradó probléma a fejekben van - az ő fejükben és a mi fejünkben. Egy fal emelkedik közénk, és ez a fal a berlini falnál is magasabb. Bontsuk le ezt a falat és segítsünk Boszniának abban, hogy számára is megszűnjenek a vízumkövetelmények, méghozzá most, minél hamarabb, ugyanabban a csomagban, amely a három másik régióbeli ország számára biztosítja a mentességet.
Ulrike Lunacek
(DE) Elnök asszony, Malmström asszony, biztos úr, mi a Zöldek természetesen nagyon is üdvözöljük a vízumliberalizációt Montenegró, Macedónia és Szerbia számára. Ez olyasmi, ami mellett az elmúlt években - amikor még az osztrák parlament képviselője voltam - én is erőteljesen elköteleztem magam. Fontos lépés ez az egységes és békés Európáról szóló álom megvalósítása felé.
De ez a most megtett lépés számos buktatóval is jár. Ez ugyanis ahhoz fog vezetni, hogy különösen Bosznia muszlim polgárai úgy érzik majd, hogy hátrányosan megkülönböztetik őket. Már akkor ez történt, amikor még csak bejelentették, hogy a másik három országban liberalizációra fog sor kerülni. Technikai feltételekre hivatkoznak, amelyeket Bosznia és Hercegovina még nem teljesített. De úgy tűnik, megfeledkeznek arról, hogy más államokban, ahol most a liberalizáció bevezetésre kerül, szintén vannak még problémák. Bosznia már kiállított 40 000 biometrikus útlevelet, kidolgozta az otthonukat elhagyni kényszerülőke vonatkozó szabályozást, amellyel más államok még nem rendelkeznek, és létrehozott egy korrupcióellenes ügynökséget, amilyen Szerbiában például még nincs.
Az a benyomásom, hogy itt politikai diszkriminációról is van szó, és ezt nagyon veszélyesnek tartom a régió békéjére és egy többnemzetiségű Bosznia és Hercegovinára nézve. Hogy még egyszer megnevezzem a veszélyt: fennáll a veszélye annak, hogy ezzel az etnikai választóvonalakat is hivatalos formába öntik. Ezért arra szólítom fel önöket, hogy dolgozzanak ki egy közös csomagot Bosznia és Hercegovinával és Albániával, és kezdjék meg a vízumpárbeszédet Koszovóval.
Fiorello Provera
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ma a Balkán bizonyos területei még mindig nem stabilak és az illegális kereskedelem kommunikációs csatornáiként szolgálnak, amelyeket a szervezett bűnözés hálózatai tartanak ellenőrzésük alatt. Különösen súlyos az emberkereskedelem, amely az illegális munka és a prostitúció formájában gyakran jár együtt a kizsákmányolással is.
A vízumliberalizációnak ezért a biztonsági szabályok szigorú alkalmazásával kell együtt járnia, amelyek egyike a biometrikus útlevelek bevezetése. Tudomásunk szerint ezeket a technikai intézkedéseket Albániában és Bosznia és Hercegovinában még mindig nem hajtották végre teljes körűen. Éppen ezért kulcsfontosságú, hogy ennek a két országnak az esetében ne liberalizáljuk a vízumkötelezettséget egészen addig, amíg a kormányok nem működnek együtt teljes mértékben, és az érintett felek személyazonosságát garantáló technikai intézkedéseket nem hajtják végre. Véleményem szerint a követelmények be nem tartása nem jelent megkülönböztetést.
George Becali
(RO) Örülök, hogy ma az egyes balkáni országokra vonatkozó vízummentességről folytatunk vitát, és el kell mondanom, hogy miért: a nagyszüleim Macedóniában születtek, édesapám Albániában, a nagyanyám Görögországban, az édesanyám Bulgáriában, jómagam pedig Romániában születtem. Hála istennek, ma itt vagyok és megkérdezhetem Olli Rehnt, hogy lehetséges-e az Albániára vonatkozó vízumkövetelményeket 2010 közepén, az ígérteknek megfelelően feloldani? Erre a kérdésre azért is szeretnék választ kapni, mert ez érinti az érzéseimet, a rokonaimat, a családomat és a gyökereimet, amelyek áthúzódnak szinte az egész Balkánon. Isten segedelmével!
Doris Pack
(DE) Elnök asszony, miniszter asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! Mindannyian örültünk a felajánlott vízumliberalizációnak. Már régóta küzdünk ezért itt a Parlamentben, most megtörtént az első lépés. Ez számunkra nem elegendő! Azt gondolom, hogy júniusban rossz megfogalmazást választottak. Ma is vannak még - ahogyan azt hallhattuk - problémák Szerbiában és Montenegróban. Hát miért nem foglaltuk bele Albániát és Bosznia és Hercegovinát is ebbe a szövegbe, és mondtuk azt, hogy itt is vannak még problémák, amelyeket le kell küzdeni? Ezzel nem sok kárt okoztunk volna.
Természetesen tény, hogy a bosznia-hercegovinai politikusoknak kevéssé áll érdekükben az, hogy honfitársaik minden tekintetben siralmas helyzetén javítsanak. Miért is állna? Nekik maguknak van munkájuk, ők utazhatnak, haszontalan nacionalista vitákkal múlatják az idejüket, ahelyett hogy például egy jó iskolarendszerért, jó infrastruktúráért vagy jó egészségügyi rendszerért dolgoznának. És arról sem gondoskodtak, hogy a vízumkönnyítés teljesítménymutatói megfelelőek legyenek. A vízummentesség azt jelentené, hogy az áporodott nacionalista levegő helyett végre friss szelek fújnának Bosznia és Hercegovinában, és a fiatal generáció végre reményt meríthetne.
Azonban a bizottsági értékelés közzététele óta Bosznia és Hercegovina intézkedéseket hozott a korrupció leküzdésére, és több szükséges törvény is folyamatban van, így ősszel már teljesülhetnek a technikai feltételek. De nem csak a technikai feltételekről van szó, hanem a dolgok politikai megítéléséről is. A biometrikus útlevelek kérdése is fontos, tudom, hogy még nem sok ilyet állítottak ki. Nagyon kérem a Bizottságot és néhány tagállamot, hogy segítsenek ezeknek a biometrikus útleveleknek a kiállításában. Valóban sok múlik ezen a technikai segítségen.
A Tanácsnak, a Bizottságnak és a helyi politikusoknak valóban minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az ország etnikai megosztottsága ne mélyüljön még tovább. A Bosznia és Hercegovinára vonatkozó vízummentesség elutasítása gettóba zárná a muszlimokat, míg a horvátok és a szerbek számára van kiút az országból. A bosnyák útlevél - normál esetben egy útlevél csalhatatlan bizonyítéka a nemzeti hovatartozásnak - tulajdonosa szemében értéktelenné válik, amennyiben nem nyitja meg az EU kapuit.
Kérem a Bizottságot és a Tanácsot, segítsenek ezeknek az országoknak! Albániának sikerülni fog. Új kormányuk van, sikerrel fognak járni. De Koszovó csak akkor járhat sikerrel, ha önök mindannyian segítenek. Támogatjuk önöket. Nem kell szemet hunyniuk a hiányosságok felett, de ne csak rendőrségi, hanem politikai mércével is mérjenek.
Monika Flašíková Beňová
(SK) A nyugat-balkáni vízumliberalizációs politika mind politikai, mind emberi szempontból rendkívül kényes kérdés a régió országaiban élők számára. Pillanatnyilag Montenegróról, Macedóniáról és Szerbiáról beszélünk, ami történelmi szempontból nagyon fontos, de hosszú távon nem vezethetünk be egy kétsebességes rendszert a Nyugat-Balkánon, és különösen Bosznia és Hercegovinát kell minél gyorsabban bevonnunk a folyamatba, de természetesen Albániát is.
A Nyugat-Balkánt szoros földrajzi, kulturális és történelmi kötelékek fűzik az Európai Unióhoz és a tagállamainkhoz, és a közelmúlt rendkívül zűrzavaros eseményei ellenére is el kell mondanunk, hogy a reformok és az elvárásaink fokozatosan teljesülnek, a politikai vezetők pedig valóban nagy erőfeszítéseket tesznek ezekben az országokban azért, hogy az elvárásainknak megfeleljenek.
Hozzászólásomban ezért lehetőség szerint szeretném nem csak a Tanácsot és a Bizottságot, hanem az Európai Parlament minden tagját is arra kérni, hogy támogassa az érintett országok vezetőit erőfeszítéseikben, és nyújtsanak nekik segítséget azokban a kérdésekben, amelyeket még meg kell oldaniuk. Arról sem szabad megfeledkeznünk, hogy a nyugat-balkáni országok számos oknál fogva nagy geopolitikai jelentőséggel bírnak számunkra.
Mivel Szerbiának és Montenegrónak most jelentős belpolitikai kihívásokkal kell szembenéznie, amelyekkel remélhetőleg sikerül megküzdeniük, szeretném még egyszer kiemelni, hogy helyes lenne minél hamarabb kitűzni egy időpontot azon országok számára, amelyeket kizártak a folyamatból, azaz Bosznia és Hercegovina és Albánia számára.
Gerard Batten
Elnök asszony, ezek az intézkedések 2010. januártól vízummentes beutazást tesznek lehetővé Szerbiából, Montenegróból és Macedóniából a schengeni térséghez tartozó európai uniós tagállamokba. Albánia, valamint Bosznia és Hercegovina számára a Bizottság 2010 közepére tervezi a vízummentes beutazás engedélyezését. Ezzel 12 hónapon belül újabb 20,7 millió ember kaphatna szabad utat az Európai Unióba.
Szigorúan véve, ez nem kellene, hogy érintse az Egyesült Királyságot, amely nem tagja a schengeni térségnek, de valójában mégis érinteni fogja. Azzal, hogy további milliók utazhatnak be szabadon az Európai Unióba a kontinens néhány legszegényebb és legkorruptabb országából, lehetővé válik számukra, hogy leküzdjék az első akadályát annak, hogy illegálisan Nagy-Britanniába jussanak. Ezek az országok egyszer úgyis teljes jogú tagjai lesznek az Európai Uniónak, teljes körű legális beutazási lehetőséggel az Európai Unióba. Ezek az intézkedések megint csak aláássák Nagy-Britanniának azt a képességét, hogy maga ellenőrizhesse a saját határait, és újabb indokot adnak arra, hogy miért is kellene Nagy-Britanniának az Európai Unióból kilépnie.
Dimitar Stoyanov
(BG) Elnök asszony, mindannyian nagyon is tisztában vagyunk a szabad mozgás előnyeivel és hátrányaival, de vizsgáljuk meg a kérdést más szemszögből is. Valóban eleget tesz az érintett három ország azoknak az alapvető kritériumoknak, amelyek szükségesek egy olyan privilégium elnyeréséhez, mint a vízummentességi programban való részvétel?
A bolgár kisebbséget Szerbiában csaknem egy évszázada teljes mértékben figyelmen kívül hagyják és hátrányosan megkülönböztetik, Macedónia pedig valójában alapítása óta folyamatos és következetes bolgárellenes politikát folytat.
A legutolsó Macedónia által elkövetett ilyen lépés az volt, hogy őrizetbe vették Spaska Mitrova bolgár állampolgárt és kivételesen szigorú büntetést róttak ki rá. Mitrova a "Ratko” nevű bolgár egyesület tagja. Ezt az egyesületet Macedóniában betiltották, aminek következtében Macedóniának bírságot kellett fizetnie az emberi jogok megsértéséért.
A bolgár közvélemény elfogadhatatlannak tartja azt, hogy olyan országok részesülnek engedményekben, amelyek megsértik a bolgár állampolgárok, az Európai Unió állampolgárainak emberi jogait.
Kinga Gál
(HU) Fontosnak tartom, hogy elérkezett az a pillanat, amikor a nyugat-balkáni országok viszonylatában végre érdemben beszélhetünk a vízummentesség kérdéséről. Örvendetes, hogy ezek az országok az eddigi kötelezettségvállalásaikat teljesítve maguk részéről is hozzájárulnak ahhoz, hogy a határokon történő átkelés minél zökkenőmentesebbé váljon.
Magyar képviselőként ezért csak támogatni tudom ezeket az erőfeszítéseket, hiszen ennek révén, például Szerbiában, a vajdasági magyarok kapcsolata is közvetlenebbé válhat az anyaországgal. Azon polgárok esetében, akik a határok egyik vagy másik oldalán élnek, azonos nyelvet beszélnek, szoros családi, kulturális kapcsolatot ápolnak, nem lehet eléggé nyomatékosan kifejezni azt, milyen értéket jelent az akadálymentes, vízummentes határátkelés. Ebben az összefüggésben, ha nem is szorosan a vízummentességhez kapcsolódó, de előre mutató döntések azok is, mint például a közelmúltban elfogadott szerbiai törvény a kisebbségek nemzeti tanácsainak működéséről. Ezek komoly előrelépések a kisebbségek intézményes jogvédelmében.
A vízummentesség biztosításának kérdése nem tekinthető pusztán technikai kérdésnek. Ez egy nagyon világos politikai ügy. Ezen országok politikai stabilitásának elengedhetetlen része, hogy saját államaik útlevelével milyen jogosultságok járnak, milyen mértékben ismeri el ezt az Unió. Elfogadhatatlan lenne, ha a régió államai között hosszú távon fennmaradna a negatív megkülönböztetés.
Ezért szeretném felhívni a Bizottság, a Tanács kiemelt felelősségét ezekben a kérdésekben. Az Unió politikai felelőssége, hogy a nyugat-balkáni országoknak európai perspektívát kínáljon. Segítse ezeket az országokat felzárkózni, elősegítse, hogy kialakuljanak ezekben az országokban és megerősödjenek a demokratikus intézmények, ideértve a kisebbségi jogokat is.
Kinga Göncz
(HU) Köszönöm szépen, Elnök asszony! Én is szeretném üdvözölni Cecilia Marshall miniszter asszonyt és Barrot biztos urat, és nagyon örülök ennek az előterjesztésnek, javaslatnak. Volt magyar külügyminiszterként sokat dolgoztunk együtt azon, hogy a nyugat-balkáni országok közelebb kerüljenek az Európai Unióhoz és megtegyék a következő lépést a csatlakozás útján, és tudjuk, hogy ebből a szempontból a vízummentesség az, amit az emberek talán a leginkább értékelnek és leginkább éreznek, hisz számukra nyitja meg a szabad mozgás útját, az emberi kapcsolatok kialakításának, szorosabb kialakításának az útját, és segítenek talán abban is, amit azt hiszem, mindannyian fontosnak tartunk, hogy fenntartsa a motivációját ezeknek az országoknak abban a nagyon nehéz folyamatban, amit a csatlakozás jelent.
Tudjuk, hogy nagyon komoly lépéseket kell megtenni, sokszor olyan hagyományokat meghaladni, amelyekről tudjuk, hogy nem könnyű meghaladni ezeket. Nagyon fontos, hogy három ország megkapja most a vízummentességet. Én is szeretném felhívni arra a figyelmet, ami ma sokszor elhangzott, hogy tudjuk, hogy nagyon kényes az egyensúly a nyugat-balkáni országokban. Az etnikai feszültségek a háború előtt is már, de a háborút követően még inkább fennmaradtak, és mindenfajta lépést abból a szempontból is értékelnünk kell, hogy ezeket a feszültségeket csökkentik-e vagy növelik.
Bosznia esetében, ahogy ez többször elhangzott, nem csak azért érdekes ez a döntés, azért fontos, mert Bosznia most kimaradt, hanem azért is, mert a boszniai állampolgároknak nagy része, aki horvát, illetőleg szerb útlevéllel rendelkezik, ők vízummentességet fognak élvezni, miközben a többiek nem. Ugyanez a helyzet a koszovói állampolgárokkal is, hisz aki Szerbiában kaphatja meg az útlevelét, az vízummentességet fog élvezni.
Azt hiszem, hogy fontos hangsúlyoznunk újra, hogy a döntés politikai kell legyen és nem csak technikai, és emiatt felelősségünk, hogy segítsük ezeket az országokat, mihamarabb, nagyon záros határidőn belül hozzájutni a vízummentességhez.
Bernd Posselt
(DE) Elnök asszony, soros elnök asszony, biztos úr! Én is osztom Weber kolléga biztonsággal kapcsolatos aggodalmait - tíz évig az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság tagja voltam. De ennek a témának mélyreható külpolitikai vetülete van.
Én egy olyan generációból származom, amely több százezer úgynevezett jugoszláv vendégmunkással nőtt fel. A kommunista diktatúra idején Délkelet-Európa lakói, amennyiben Jugoszlávia határain belül éltek - a kommunista diktatúra ellenére! -, szabadon utazhattak. Ma európaizációról beszélünk, katonákat és hivatalnokokat küldünk oda, nagyon sok pénzt költünk el, ugyanakkor bezárjuk ezeknek az országoknak a fiataljait. Ezért van sürgősen szükség a vízumrendelkezések liberalizációjára.
Azonban én is szeretnék néhány kritikus megjegyzéssel élni: először is örülök, hogy Macedónia listára került. Macedónia példásan teljesíti a kritériumokat. De nem kompenzálhatjuk ezzel Macedónia arra irányuló jogos kívánságát, hogy tűzzék ki végre a csatlakozási tárgyalások időpontját.
Másodszor, Koszovó: elhangzott, hogy Koszovónak be kell tartania a játékszabályokat. De egy játékos csak akkor tudja betartani a játékszabályokat, ha pályára engedik. Koszovót még csak pályára sem engedték. Katonailag avatkoztunk be azért, hogy felszabadítsuk a koszovóiakat az elnyomás alól. Most az egykori elnyomók országa vízummentességet élvezhet - és én ezt üdvözlöm, mivel nincs kollektív bűnösség -, míg Koszovó még csak nem is törekedhet erre. Még ha vannak is ott hiányosságok, a magunk mellét kell vernünk, hiszen lényegében mi igazgatjuk azt az országot. Ez azt jelenti, hogy minden esélyt meg kell adnunk Koszovónak, mivel ha Szerbia hosszú távon vízummentességet élvez, Koszovót pedig teljes mértékben kizárjuk, akkor az elfogadhatatlan torzulásokhoz fog vezetni.
Harmadszor, Bosznia és Hercegovina: én is - mint sok más képviselő - aláírtam a Bosznia és Hercegovina kizárása elleni tiltakozást. Ennek a három népet összefogó, a felülvizsgálatra szoruló daytoni szerződés alapján rosszul létrehozott országnak - élén egy olyan nemzetközi közigazgatással, amely éppúgy felelős a hatékonyság hiányáért - végre esélyt kell kapnia arra, hogy elinduljon az Európába vezető úton, anélkül, hogy darabjaira hullana.
Maria Eleni Koppa
(EL) Elnök asszony, el kell ismernünk, hogy Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Montenegró vízummentessége fontos lépést jelent a Nyugat-Balkán európai integrációja felé.
Azonban ennek minden nyugat-balkáni nemzetre ki kellene terjednie, elkerülve ezzel a térség újabb megosztását. Természetesen senki sem állíthatja joggal azt, hogy az Európai Bizottság elfogult lenne Bosznia és Hercegovina muszlim polgáraival szemben. Másfelől nem szabad Koszovó sajátos helyzetéről sem megfeledkeznünk, amelynek függetlenségét nem ismeri el az Európai Unió összes tagállama.
Azt szeretnénk, ha Koszovó lakosai is vízummentességben részesülnének, ugyanakkor bármilyen megoldás is szülessen, az nem befolyásolhatja a státuszára vonatkozó végső megállapodást. A Bizottság helyesen járt el, amikor nyitva hagyta az ajtót Bosznia és Hercegovina és Albánia számára. Azonban gyorsan tovább kell lépnie annak érdekében, hogy a térség stabilitását ne veszélyeztessék újabb ellentétek. Ami az országokat illeti, nekik természetesen meg kell hozniuk a szükséges reformokat, amelyek, ne feledjük, a biztonság és a szervezett bűnözés elleni küzdelem kérdését is érintik.
A Parlament évek óta hangsúlyozza, hogy a könnyebb kapcsolattartás a külvilággal és a szélesebb utazási lehetőségek meg fogják erősíteni a békét, a minden szintre kiterjedő cserekapcsolatokat és végül a stabilitást is. A vízumok kérdése nem egyszerűen technikai kérdés, hanem mélységesen politikai kérdés, amely hatással van a térség európai jövőjére, és a térség minden nemzetének joga van ehhez a jövőhöz.
Anna Ibrisagic
(SV) Elnök asszony, úgy gondolom, hogy a vita jelenlegi szakaszában már semmi kétség sem férhet ahhoz, hogy a vízumliberalizáció milyen jelentőséggel bír a balkáni polgárok számára. Az oktatás mellett a szabad utazás lehetősége talán a legfontosabb olyan eszköz, amelyet az új generációknak nyújthatunk, akiktől az egész térségben olyan nagyfokú elköteleződést várunk a demokratizálódási folyamat mellett.
Következésképpen üdvözlöm a Szerbiára, Macedóniára és Montenegróra vonatkozó vízumliberalizációs javaslatot. Bármelyik ország lép is előre az EU felé vezető úton, az előrelépést jelent a Balkán egészére nézve. Az érintett országok közül többnek is hosszú ideig kellett várnia, néhányuknak talán a szükségesnél is hosszabb ideig. Az Európai Parlamentnek és annak a két országnak, amelyeket még nem vontak be a vízumliberalizációba, le kell ebből vonnia a tanulságokat.
Bár nagyon érzékeny politikai kérdésről van szó, szeretném kiemelni, hogy a vízumliberalizációra vonatkozó szabályok világosak és általános érvényűek. A feltételeket teljesíteni kell. Ugyanakkor ne csináljunk ebből a szükségesnél is nagyobb mértékben politikai kérdést. Vizsgáljuk meg, hogy milyen teendők maradtak még, és hogy hogyan garantálhatnánk a lehető leggyorsabban azt, hogy Bosznia és Hercegovina és Albánia minél hamarabb csatlakozzon a vízummentes országok családjához.
Bosznia és Hercegovina a közelmúltban komoly előrelépést tett, és hamarosan teljesíteni fogja a menetrendben foglalt még fennmaradó követelmények többségét. Ezért felhívom az érintetteket Bosznia és Hercegovinában, hogy fogadják el minél gyorsabban a korrupcióellenes törvényt, és hozzák meg a rendőrségi szolgálatok egyes részei közötti információcserére vonatkozó szabályokat. Arra sürgetem őket, hogy próbálják meg elérni, hogy ez a munka szeptember végéig, még mielőtt a jelentést visszaküldik a Bizottságnak, lezáruljon. Új elemzésében pedig azt várom a Bizottságtól, hogy értékelje azt, hogy milyen valós előrelépés történt, és amint az EU követelményei teljesültek, javasolja a Tanácsnak a vízumliberalizáció jóváhagyását Bosznia és Hercegovina számára. Remélem, hogy ez 2010. júliusban életbe léphet.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Elnök asszony, biztos úr, a nyugat-balkáni térség egyes országaira vonatkozó vízummentesség kezdeti megerősítése annak a kötelezettségvállalásának, amelyet az Európai Unió az európai integrációs folyamat folytatására tett. Sajnos azonban úgy vélem, hogy a Bizottság javaslata nem teljes. Albánia és Bosznia és Hercegovina polgárai nem részesülnek ugyanolyan elbánásban, ami megkülönböztetéshez fog vezetni a balkáni polgárok között.
Szeretném emlékeztetni Önöket arra, hogy máris megosztottság áll fenn a korábbi generáció, amely hasznot húzott a volt Jugoszláv Köztársaság Európa felé történő megnyitásából, és a jelenlegi generáció között, amelyet az Európai Unió nem részesített egyenlő elbánásban. Ugyanakkor ez a javaslat ahhoz fog vezetni, hogy azoknak az egykor a volt Jugoszláv Köztársasághoz tartozó országoknak az állampolgárai, akik nem részesülnek vízummentességben, megpróbálnak egy olyan egykor a volt Jugoszláv Szövetségi Köztársasághoz tartozó országban második útlevélhez jutni, amelyet az Európai Unió vízum nélkül is elfogad. Már találkoztunk ezzel a forgatókönyvvel az orosz útlevelek mellé kiváltott moldáv és a grúz útlevelek esetében.
Úgy gondolom, hogy a logikus megoldás az lenne, ha ugyanabban az elbánásban részesítenénk minden balkáni országot, és egyúttal felhívom a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Moldovai Köztársaság bevonását is a délkelet-európai országok csoportjába.
Victor Boştinaru
(RO) Európai parlamenti képviselőként és szocialistaként üdvözlöm a Tanácsnak és a Bizottságnak a három nyugat-balkáni ország vízumrendszerére vonatkozó közleményét. Ez az első határozott lépés az európai uniós integrációjuk felé, az első eredmény az EU jövőbeli polgárai számára a Nyugat-Balkánon. Ugyanakkor azzal is tisztában vagyok, hogy Bosznia és Hercegovina, Albánia és Koszovó esetében a menetrend adta világos kilátások hiánya rendkívüli aggodalomra kell, hogy okot adjon számunkra. Nem csak a közvélemény körében keltett csalódásra gondolok, hanem elsősorban a három ország politikai stabilitását fenyegető veszélyre. Mindenekelőtt azt várom az Európai Parlamenttől és az újonnan megalakult Európai Bizottságtól, hogy kiszámítható menetrendet állapítson meg a Nyugat-Balkán európai uniós integrációjára. Ez az egyetlen módja annak, hogy teljesítsük azt a megbízást, amelyre megválasztottak bennünket: hogy egyesítsük Európát.
Norica Niculai
(RO) Elnök asszony, egy perc több mint elegendő lesz arra, hogy üdvözöljem ezt a mind a Balkán, mind pedig Európa szempontjából történelmi döntést. Úgy gondolom, hogy a szabad mozgás a demokrácia és a tudás felé vezető út kapuja. Esélyt adtak ennek a három országnak. Ugyanakkor azt is gondolom, hogy Európa egyben a szabályok Európája is, amelyeket európai polgárként mindenkinek be kell tartania. Azért nyújtották be ezt a javaslatot, mert megállapították, hogy az érintett országok eleget tettek az általunk lefektetett szabályoknak és feltételeknek.
Úgy vélem, hogy Albánia és Bulgária bevonására majd akkor tesznek javaslatot, ha már ők is teljesítették ezeket az európai rendelkezéseket. Határozatukban bizonyára ajánlást tesznek az eljárás felgyorsítására is. Én egyike vagyok azoknak, akik úgy vélik, hogy ez nem megkülönböztetés kérdése. Sőt, éppen ellenkezőleg. Úgy érzem, hogy ez az eljárás segít majd a másik két országot arra ösztönözni, hogy teljesítsenek jobban, és tegyenek eleget ezeknek a feltételeknek, hiszen a három másik ország a határozat elfogadása óta bebizonyította, hogy amikor népük számára más státuszt akartak elérni, akkor azért hajlandók voltak minden szükséges lépést megtenni.
Antonio Cancian
(IT) Elnök asszony, biztos úr, miniszter asszony, hölgyeim és uraim, azt kell mondanom, hogy én pártolom a liberalizációt és az európai integrációt egészen a nyugat-balkáni mozaik kiteljesedéséig, mivel, ahogyan az korábban már elhangzott, stabil Balkánra van szükségünk. Ezért ez az integráció kulcsfontosságú és a lehető leghamarabb meg kell valósulnia.
Azonban a bevándorlás témájával - amelyről tegnap beszéltünk, és amely a biztonságot és az emberi jogokat foglalja magába - nagyon óvatosnak kell lennünk, mert úgy vélem, hogy az ellenőrzéseket alaposan végrehajtani, nem pedig lazítani kellene. Az időkeretet ezekhez az ellenőrzésekhez kell igazítani, amelyeket lehetőség szerint fel kellene gyorsítani. Azután észrevettem, hogy van egy hézag ezen a területen, amelyről nagyon kevés szó esett, ez pedig Koszovó. Tökéletesen érteni fogják, ha azt mondom, hogy ez a hézag a többi ország polgárainak igencsak megkönnyíti a Koszovó és Macedónia közötti utazást. Tudom, hogy éppen készülőben van egy jelentés, amely a következő napokban tájékoztatással fog szolgálni, de kérem, adjanak ma este valamivel több tájékoztatást Koszovóról.
Emine Bozkurt
(NL) Elnök asszony, a miniszter asszony nagyon helyesen mondta: szükség van a vízumliberalizációra ahhoz, hogy megerősítsük a köteléket az EU-val, megelőzzük a nacionalizmus felerősödését és elkerüljük az izolációt. Akkor hogyan lehetséges az, hogy a javaslatok a boszniai muszlimok izolációjával fenyegetnek? Egyetlen országon belül óriási egyenlőtlenségek alakulnak ki, hiszen a boszniai szerbek és horvátok kapnak útlevelet. Azonban a muszlimok sajnos nem fordulhatnak egyetlen szomszédos országhoz sem útlevélért. Ki fog kiállni a boszniai muszlimokért? A Bizottság? A Tanács? Meg tudják nekem biztonsággal mondani, hogy a Bizottság vagy a Tanács tárgyalt-e Horvátországgal és Szerbiával arról, hogy korlátozzák az útlevelek kiadását, mivel világos, hogy lépéseik nagy nyugtalansághoz fognak vezetni?.
Nadezhda Nikolova Mikhaylova
(BG) Gratulálni szeretnék Barrot úrnak az Európai Bizottság álláspontjához a nyugat-balkáni vízumrendszer liberalizációjával kapcsolatban. Külügyminiszterként szolgáltam, amikor Bulgária számára feloldották a vízumkövetelményeket, így tudom, hogy a vízummentesség és a megaláztatások vége milyen nagy érzelmi hatást gyakorolt a polgárainkra. Ugyanakkor európai parlamenti képviselőként csak egyetérteni tudok Pack asszonnyal és Bildt asszonnyal abban, hogy a valódi európai szolidaritás az, ha az Európai Unió logisztikai segítséget nyújt a kritériumok teljesítéséhez, nem pedig az, ha eltér a kritériumoktól, hiszen az demoralizálná a társadalmakat és felmentené a kormányokat a felelősségük alól.
A változásnak a megtett erőfeszítések jutalmaként, nem pedig valamilyen kettős mérce alapján kell bekövetkeznie. A nyugat-balkáni társadalmaknak hozzá kell szokniuk ahhoz, hogy megköveteljék a kormányuktól, hogy tegye a dolgát. Tudniuk kell, hogy a vízumrendszer liberalizációja nem az európai szőrszálhasogatás miatt késlekedik, hanem azért, mert ők még nem tettek meg mindent. Szolidaritást akkor kellene nyújtani, ha ezért cserébe felelősséget vállalnak. Amikor egy elvi álláspont forog kockán, akkor egy személy vallási vagy etnikai hovatartozása lényegtelen.
Elena Băsescu
(RO) Támogatom az Európai Bizottság határozatát, amely megtestesíti az évek óta folyamatosan bizonyított elköteleződést a nyugat-balkáni polgárok vízummentessége mellett. Ugyanakkor úgy vélem, hogy az Európai Unió területén történő szabad mozgás vonatkozásában a Moldovai Köztársaság polgárainak is minél hamarabb ugyanezeket a jogokat kellene élvezniük. Az Európai Uniónak folytatnia kell a nyitott kapuk politikáját ezekkel az országokkal szemben, és a vízummentesség fontos lépést jelent számukra az európai integráció felé.
Kiegészítendő ezt a határozatot, amely a határon átnyúló üzleti lehetőségek megteremtéséhez fog vezetni és lehetővé teszi majd a polgárok szabad mozgását, az európai intézményeknek fontolóra kell venniük olyan kulturális és oktatási programok szervezését, amelyek ismertté teszik az európai értékeket ezekben az országokban. Ennek fényében továbbra is prioritásként kell kezelni a határbiztonság megerősítését és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelmet.
Végezetül szeretném újból megerősíteni, hogy Románia nem ismerte el Koszovó függetlenségét.
Zoran Thaler
(SL) Szeretném elégedettségemet kifejezni azzal kapcsolatban, ahogyan a vízumliberalizációs folyamat az elmúlt 18 hónapban haladt. Ez jelentős eredmény, és arra kérném Önöket, hogy tegyenek gyors lépéseket a hasonló folytatás érdekében.
Az elmúlt napokban arra vonatkozó híreket kaptunk Szarajevóból, hogy a menetrendben foglalt követelmények teljesítése a nehézségek ellenére felgyorsult. Ez olyan kényes területekre is igaz, mint a rendőrségi együttműködés Banja Luka és Szarajevó között.
Felhívom a Bizottságot és a Tanácsot, hogy folyamatosan kövessék figyelemmel ezt az előrelépést és reagáljanak rá. Az Európai Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy befolyást gyakoroljon bármely olyan politikai erőre Bosznia és Hercegovinában, amely szabotálni próbálja ezt a folyamatot. Nem engedhetjük, hogy Bosznia és Hercegovina polgárai szenvedjenek a politikusaik felelőtlensége miatt, és kötelességünk segítséget nyújtani nekik ebben a tekintetben. Felhívom a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vonják be Bosznia és Hercegovinát a vízummentes övezetbe.
Alojz Peterle
A vízumliberalizáció szelektív megközelítése nem fogja megerősíteni egyetlen olyan nyugat-balkáni ország európai kilátásait sem, amelyik közösségei megosztottak, hiszen a szelektivitás csak új megosztottságot hoz magával. Minden olyan lépést üdvözlök, amely a szelektivitás ellen küzd, és határozott meggyőződésem, hogy a vízumkövetelmények feloldása az összes érintett ország esetében javítaná az Európai Unió megítélését az ott élők szemében, akiknek a konfliktusok évei után arra van szükségük, hogy a világ kinyíljon előttük.
Szeretném azt is kiemelni, hogy sok ezer olyan fiatal él ezekben az országokban, akik sohasem utazhattak külföldre. Európáról és a világról kizárólag a televízióból szerezhetnek ismereteket. Kötelességünk az ő európai kilátásaikat is megerősítenünk. Tisztában vagyok a biztonsági megfontolásokkal, de azok, akik rossz szándékkal hagyják el országukat, úgyis találnak módot arra, hogy belépjenek az Európai Unió területére. Ugyanakkor százezrével tartunk vissza olyanokat, akik jó szándékkal érkeznének.
Ezért arra sürgetném a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb vizsgálják felül az álláspontjukat, kövessék nyomon az előrelépést ezekben az országokban, és oldják fel a vízumkövetelményeket azokban az országokban, amelyek nem voltak tagjai az első csoportnak. Nagyon köszönöm.
Természetesen felhívom ezeknek a nyugat-balkáni országoknak a kormányait, hogy polgáraik és az európai uniós csatlakozási kilátásaik érdekében minél hamarabb tegyenek eleget kötelezettségeiknek.
Petru Constantin Luhan
Elnök asszony, a nyugat-balkáni országokra vonatkozó vízumrendszer liberalizációja fontos, hiszen a régió átlagpolgárai számára ez az intézkedés a leglényegesebb, és világosan meg fogja mutatni az európai uniós közeledési folyamattal járó előnyöket. Biztos vagyok abban, hogy Albánia és Bosznia és Hercegovina feltételes felvétele a fehér listára erős ösztönzésként fog hatni a menetrend további teljesítménymutatóinak a teljesítésére. Mi annak idején 2001-ben kaptunk egy ilyen erős jelzést, és néhány hónap leforgása alatt sikerült minden függőben lévő feltételt teljesítenünk.
Fontos, hogy Albánia és Bosznia és Hercegovina minél hamarabb felvételt nyerjenek a schengeni fehér listára, és a Bizottságnak minden szükséges technikai támogatást meg kellene adnia a két érintett ország hatóságainak annak érdekében, hogy rövid időn belül teljesítsenek minden szükséges feltételt.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök asszony, semmi kétség afelől, hogy a vízumliberalizáció hihetetlenül fontos a Balkánon élők számára. Akárcsak Önök, én is sok frusztrált személlyel találkoztam - főleg fiatalokkal -, akik nem utazhatnak Európában úgy, ahogyan szeretnének, nem látogathatják meg a barátaikat, nem élvezhetik azokat a szabadságokat, amelyeket mi mindannyian élvezhetünk. Mondanom sem kell, hogy a rájuk vonatkozó vízummentesség elérése jó lenne nekik, jó lenne az érintett országoknak, jó lenne az egész térségnek, és jó lenne az EU-nak is.
Ezért örülök, hogy a feltételek már adottak ahhoz, hogy az említett három ország - Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia - számára az év végére megvalósuljon ez a lehetőség. Sajnálatos, hogy a jelenlegi javaslat nem terjedhet ki minden nyugat-balkáni országra, de afelől ne legyen kétségük, hogy a svéd elnökség rendkívül elkötelezett amellett, hogy megerősítse az integrációs - és végső soron a bővítési - folyamatot a balkáni térségben. Azok, akik ismernek engem, tudják, hogy mennyire elköteleztem magam ezen ügy mellett.
Ahhoz azonban, hogy ez a kötelezettségvállalás hiteles legyen és valósággá váljon, ragaszkodnunk kell a feltételek teljesüléséhez. Nagyon fontos, hogy így járjunk el a nyugat-balkáni népek kedvéért és a saját polgáraink érdekében is. Gondoskodnunk kell arról, hogy a kritériumok teljesüljenek. Ahogyan Weber úr is mondta, a külpolitika terén nem tehetünk engedményeket csak azért, hogy kedvesek legyünk. Ez érvényes a vízumokra vagy a csatlakozásra is.
Tudom, hogy Albánia és Bosznia és Hercegovina polgárai csalódottak. Ezt megértem. Ugyanakkor nem feledkeztünk meg róluk. Mindent meg fogunk tenni azért, hogy segítsünk nekik és lehetővé tegyük a vízumliberalizációt, és ez a technikai szempontokat is magába foglalja. Világos politikai jelzést kell küldenünk arról, hogy számukra is nyitva áll a lehetőség a felvételre. Pontosan ezt tesszük ma. Ugyanakkor az érintett országok hatóságain és politikusain múlik az, hogy befejezzék ezt a munkát.
Nem hiszem, hogy a vízumkényszer feloldásában az első három ország, valamint Albánia és Bosznia és Hercegovina közötti időbeli eltérés instabilitást fog okozni. Éppen ellenkezőleg, ez azt mutatja, hogy az EU állja a szavát, és ha minden szükséges lépést megtesznek, akkor be fogjuk tartani ígéreteinket. Támogatnunk és segítenünk kell őket. Úgy hiszem, 2010-ben pozitív értékelést kaphatnak a Bizottságtól. Barrot biztos úr is ennyit mondott.
Ami Koszovót illeti, a vízumrendszerrel kapcsolatos megbeszélések még akkoriban kezdődtek, amikor Koszovó Szerbia része volt, de dolgozunk a megoldáson. Remélem, hogy a Bizottság utat mutat majd a jelentésében ahhoz, hogy hosszú távon a koszovóiak számára is meg tudjuk teremteni a vízumliberalizációt.
A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia számára javasolt vízumliberalizáció egy nagyon fontos első lépés. Remélem segíteni fognak abban, hogy megtegyük ezt a lépést. Azt is remélem, hogy hamarosan továbbhaladhatunk, és megtehetjük a következő lépést a régió többi részére vonatkozóan.
Jacques Barrot
Elnök asszony, először is szeretném megemlíteni, hogy ez egy úttörő jelentőségű lépés. Első alkalommal alkalmaztunk valóban regionális megközelítést. Szeretném hozzátenni, hogy a menetrendek módszere nagyon objektív és precíz kritériumokon alapszik, ami egyben segít ezeket a jövőbeli tagállamokat arra is ösztönözni, hogy vegyék észre, az Európai Unió a szabályok Európája, az értékek Európája is. Szeretném kiemelni ezt a pontot. Nem fogja meglepni Önöket, hogy a Bizottság különös figyelmet fordít mindenre, ami hozzájárulhat az emberkereskedelem és a korrupció elleni küzdelemhez. Az értékek Európája fontos. Ezt különösen szem előtt kell tartanunk.
Nem tudom, hogy néhányuk jól értett-e engem. Világosan leszögeztem, hogy reméljük, hogy 2010 folyamán javaslatokat tehetünk Bosznia és Hercegovinára és Albániára vonatkozóan. Így elindult egy folyamat, amely senkit sem kíván hátrányosan megkülönböztetni. Egyszerűen azt szeretnénk, ha a menetrend objektív kritériumaira fokozott figyelem irányulna.
Igaz, hogy Albánia esetében a biometrikus útlevelek kiadását tovább kell javítani. Én magam jártam Albániában, hogy átadjam az ország első biometrikus útlevelét, és elmondhatom, hogy a lehető legnagyobb mértékű ösztönzést adtam annak érdekében, hogy Albánia, az ország és Bosznia és Hercegovina politikai vezetői teljes mértékben felismerjék a megteendő erőfeszítéseket. Segítséget nyújtunk például az állampolgári nyilvántartások létrehozásához, hiszen bármilyen keményen is próbál valaki biometrikus útleveleket kiállítani, állampolgári nyilvántartás nélkül ez nem lehetséges. Ezért technikai segítséget nyújtunk nekik. Teljesen világos, hogy mindeközben különösen Albániának végre kell hajtania a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozóan már fennálló jogszabályi keretet. Bosznia és Hercegovinában úgyszintén megfelelő határellenőrzésre és a rendőri hatóságok közötti szorosabb együttműködésre van szükség. Ez az, amit akarunk. Úgy gondolom, hogy jó okkal hihetünk abban, hogy 2010-ben ez a két ország is élvezheti majd a vízumeltörlés előnyeit.
Azt is szeretném igen egyszerűen megfogalmazni önöknek, hogy számunkra nem létezik az etnikai vagy vallási megkülönböztetés kérdése. Egyébként Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban is jelentős muszlim kisebbség él. Szó sincs arról, hogy megkülönböztetnénk a 25-30%-ot kitevő muszlim albánokat Macedóniában. Ezért valóban szeretném megnyugtatni önöket és elmondani, hogy ez része az általunk tervezett folyamatnak, amelyet a Tanács is készséggel elfogadott.
Koszovóval kapcsolatban is válaszolni fogok. 2009. márciusban a Bizottság által finanszírozott szakértői küldöttség pozitív eredményekkel szolgált. Igaz, hogy a Bizottság a tagállamokat is arra ösztönzi, hogy hozzanak létre hatékony konzuli képviseleteket Prištinában. Megerősíthetem, hogy készül egy jelentés a pontos koszovói helyzetről, amely hamarosan benyújtásra kerül. Világos, hogy mindezzel szeretnénk ezt az európai perspektívát minden balkáni országnak felkínálni, és különösen gondolunk itt a fiatal generációra. Néhányan Önök közül külön kiemelték azt, hogy az utazás és a könnyebb kapcsolattartás a többi európai uniós tagállammal természetesen nagyon hasznos. Hölgyeim és uraim, még egyszer mondom, éppen ezért fogjuk azoknak a szabályoknak és értékeknek az Európáját felépíteni, amelyek olyan fontosak számunkra.
Nagyon egyszerűen azt mondhatom önöknek, hogy jó úton haladunk, de nyilvánvalóan szükség van még arra, hogy a két érintett állam megtegye az utolsó szükséges erőfeszítéseket. Remélem, hogy 2010-ben számukra is megszűnik a vízumkötelezettség.
Ennyit mondhatok el önöknek, mindenképpen biztosítva önöket arról, hogy a bizottsági folyamat objektív, nagyon éber, és ezt a folyamatot semmiképpen sem a megkülönböztetés, hanem az együttműködés vezérli. Személyesen is nagymértékben elköteleztem magam emellett.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Sebastian Valentin Bodu
írásban. - (RO) Felkérjük az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy tegyen hamarosan bejelentést az EU-övezet Macedónia, Szerbia és Montenegró polgárai előtt történő megnyitásáról. Ez nagyon fontos pillanat annak a több mint 10 millió európai lakosnak, akik vízumot szeretnének az EU határainak átlépéséhez. Macedónia Európa oldalára állt, amikor annak szüksége volt rá. Még Szerbia is felismerte, hogy Európa azt szeretné, ha csatlakozna, de ehhez még meg kell békélnie a közelmúltjával. Szerbia szorosan együttműködött a nemzetközi intézményekkel, így például a Nemzetközi Törvényszékkel, és elismerte a múlt hibáit. Eljött az ideje, hogy Európa megjutalmazza ezeknek az államoknak az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megfeleljenek az EU-27-ekre jellemző demokratikus és gazdasági követelményeknek. Nem volt könnyű az út, de a megtett erőfeszítéseket teljes mértékben el kell ismerni. Macedónia, Szerbia és Montenegró határozottan elindultak az Európai Unió irányába. Ezért gondolom azt, hogy az Európai Uniónak az erre a három országra vonatkozó vízumkövetelmények feloldása mellett kell döntenie. Az érintett kormányok bebizonyították, hogy ugyanazokat az értékeket osztják, mint mi. Ezért a pozitív döntés új lendületet adna azoknak a belső reformoknak, amelyekre olyan nagy szükség van Macedóniában, Szerbiában és Montenegróban.
Cătălin Sorin Ivan
írásban. - (RO) Üdvözlöm a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy eltörölje a nyugat-balkáni régió, konkrétabban a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia és Montenegró polgáraira vonatkozó vízumrendszert. Az ilyen intézkedések, amelyek célja, hogy az integrációra készülve közelebb hozzák ezeket az államokat az Európai Unióhoz, jelentős mértékben csökkenteni fogják a konfliktuspotenciált a térségben. Ami Romániát illeti, amelynek közös határa van Szerbiával, számunkra egy ilyen intézkedés csak további garanciát adhat a határon átnyúló kapcsolatok barátságosságára. Ez az intézkedés nagyobb mozgásszabadságot fog kínálni a román lakosságnak Romániában és Szerbiában, valamint elő fogja segíteni a kereskedelmi kapcsolatok fejlődését országunk, valamint Szerbia és Montenegró között. Meggyőződésem, hogy a vízumrendszer eltörlése a fent említett három országra vonatkozóan csak a folyamat kezdetét jelenti, miután az intézkedést később kiterjesztik Albániára és Bosznia és Hercegovinára is. Bár ők még nem teljesítették a Bizottság követelményeit, úgy vélem, hogy koordinált erőfeszítésekkel hamarosan láthatóvá válnak majd az eredmények. Végezetül szeretném hangsúlyozni, hogy a Nyugat-Balkánon élőkre vonatkozó vízummentesség és a szabad mozgás lehetősége nem félelmet kellene, hogy keltsen, hanem inkább azt a meggyőződést kellene erősítenie, hogy Európa biztonsági zónája mindannyiunk előnyére kerül kibővítésre.
Iuliu Winkler
írásban. - (HU) Az Európai Unió minden bővítés után erősebb lett, nem csak azért, mert közel 500 millió állampolgár számára közös piacot hozott létre, hanem azért is, mert stabilitást biztosított Közép- és Kelet Európában. A Balkán országai Európa szerves részét képezik. A gazdasági válságnak vagy a Lisszaboni Szerződés ratifikálásának nem szabad késleltetnie ezeknek az országoknak az uniós csatlakozási folyamatát.
Meggyőződésem, hogy a bővítés kiterjesztése a Balkán felé létfontosságú folyamat, amelyet az Uniónak fenn kell tartani azért, hogy globális szerepét megerősítse. Nem szabad elfelejteni, hogy a Balkán országainak felzárkóztatása, a XX. század végi véres háborús sebek begyógyításával együtt, az Európai Unió stabilitását és a régió jólétét biztosítják. A vízumkötelezettség eltörlése Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság esetében kiemelten fontos mozzanat ezeknek az országoknak a felzárkózási folyamatában, ugyanakkor az Unió felelősségvállalását is tükrözi a régió iránt.
A folyamatot céltudatosan folytatni kell. Ez majd lehetővé teszi Bosznia-Hercegovina, Albánia és - megfelelő időben - Koszovó számára is, hogy - a feltételek teljesítése után - részesülhessenek a vízummentesség mihamarabbi alkalmazásában. Fenntartások nélkül csatlakozom azoknak az európai politikusoknak a véleményéhez, akik úgy vélik, hogy a balkáni országok csatlakozási törekvéseinek letörése beláthatatlan, káros következményekkel járna az Európai Unió számára.
