Skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är betänkandet av Piia-Noora Kauppi, för utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON), beträffande skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer.
Piia-Noora Kauppi
föredragande. - (EN) Herr talman! Jag vill börja med att förtydliga vad mitt betänkande, som vi debatterar idag, handlar om. Betänkandet handlar till synes om skattepolitik, men den verkliga frågan är den om en fungerande inre marknad i EU.
Den globala ekonomin utvecklas på ett sätt som lägger ett allt större tryck på EU att upprätthålla sin konkurrenskraft, något som har understrukits och bekräftats i olika sammanhang, särskilt i Lissabonfördraget och dess reviderade versioner. Vi måste ta oss an utmaningen aktivt och jag tror att ett fullt funktionellt gemensamt handelssystem är första prioritet om vi vill uppnå målet.
Förutom fri rörlighet för varor, människor och tjänster, kräver detta också lika villkor för europeiska företag så att de kan göra affärer varsomhelst i EU, som om det vore ett enda land, en inre marknad - en riktig inre marknad - där beslut fattas på grundval av äkta ekonomiska fördelar, inte en snedvriden marknad skapad av byråkratiska bestämmelser.
Om denna frihet hindras leder det inte bara till suboptimala ekonomiska val, utan hindrar också europeiska företag från att växa. Det är tråkigt att det fortfarande finns sådana hinder, eftersom en EU-omfattande inre marknad är ett måste för att europeiska företag ska kunna växa, och en förutsättning för att vi ska kunna skapa fler europeiska världsledande företag.
Gränsöverskridande konsolidering av förluster - ämnet för mitt betänkande - är ett steg på väg mot en sådan fungerande inre marknad. För tillfället är skattereglerna för en koncern som arbetar i en enskild medlemsstat i det avseendet mycket mer fördelaktiga än för en gränsöverskridande koncern. I en enskild medlemsstat kan ett företag vanligtvis dra av förluster som orsakats av dess filialer och dotterbolag genom beskattning av moderbolaget. I fråga om filialer och dotterbolag i andra medlemsstater, varierar den nationella lagstiftningen markant.
I de flesta fall, om konsolidering av förluster för skattesyften är möjligt inom samma koncern, beviljas detta icke desto mindre med märkbara och varierande fördröjningar. Denna diskrepans får svåra konsekvenser för den inre marknadens funktion. Den stör investeringsbeslut och skapar ett hinder för inträde på vissa marknader, samtidigt som den orättvist gynnar de stora marknaderna där förluster kan tacklas lättare. Det hämmar i synnerhet de små och medelstora företagens förmåga att expandera, eftersom de ofta får förluster när företaget bildas som inte omedelbart kan absorberas - även tidsfaktorn är mycket relevant för små och medelstora företag. Lagstiftningen är olika i medlemsstaterna, vilket leder till ökade kostnader för överensstämmelse, något som är dyrt för de små och medelstora företag och som kan hanteras av de större företagen genom skattestyrning.
Till sist är fördröjd förlustutjämning dyr och nedtyngande för alla europeiska företag. Det innebär en betydande kostnad när kapital som rättsligen kan återkrävas är uppbundet, ofta i flera år, eftersom den aktuella nationella lagstiftningen om förlustutjämning inte tillåter konsolidering utan fördröjning.
I betänkandet föreslås en lösning genom att man verkar för möjligheten att dra av förluster samma räkenskapsår, vilket skulle flytta den orimliga tidsåtgången bort från företaget till den offentliga sektorn. Det skulle också skapa mer jämlika konkurrensvillkor samtidigt som det sänkte företagens kostnader för överensstämmelse. Det skulle också innebära att skatteområdet är ett område där det är mycket kvar att göra för att få ut mesta möjliga av den inre marknaden. Detta innebär inte harmonisering av skattesatser, utan snarare att skattekonkurrens är ett sundhetstecken i den europeiska ekonomin. Det innebär dock en lagstiftning för att främja gränsöverskridande affärsverksamhet och upprätta lika villkor där investeringar baseras på sunda ekonomiska fördelar.
Jag välkomnar därför kommissionens verksamhet på det här området: att främja åtgärder för gränsöverskridande förlustutjämning. Jag skulle vilja att parlamentet stöder den här lagstiftningen, som behövs omedelbart, och jag är tacksam för det stöd som vi har fått under processen. Parlamentets åsikt i frågan kommer också i rätt tid, eftersom EG-domstolen har efterlyst politisk vägledning i fallet.
Jag vill också uppmana kommissionen att fortsätta med CCCTB som en mer långsiktig lösning, en punkt i betänkandet som jag hoppas att kammaren stöder. CCCTB är dock ett långsiktigt projekt vars förverkligande ligger långt in i framtiden. Under tiden finns det ett trängande behov av gränsöverskridande lagar, lättnader och konsolidation av förluster som en övergångsåtgärd mot några av de allvarliga problem som återfinns i den inre marknadens funktion.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! För några veckor sedan diskuterade vi som ni säkert minns hur beskattning och tullpolitik bidrog till Lissabonstrategin för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft. Gränsöverskridande förlustutjämning är ett nyckelelement för att kunna upprätta en konkurrenskraftig inre marknad utan hinder och på så sätt bidra till tillväxt och sysselsättning.
Låt mig förklara vikten av att tillåta gränsöverskridande förlustutjämning för den inre marknaden. Föreställ er ett litet eller medelstort företag som driver en lönsam affärsverksamhet på hemmaplan. När det väl planerar att utöka verksamheten till andra medlemsstater, till den inre marknaden, kommer det inte bara att stöta på problem angående extra kostnader för regelefterlevnad. Därför kan detta företag i många fall inte avräkna några förluster i ett inledningsskede mot vinster som det skulle kunna generera i sin egen medlemsstat.
Att icke inhemska förluster resulterar i dubbel beskattning avskräcker många små och medelstora företag från att investera i andra medlemsstater. Med det nya initiativet om gränsöverskridande förlustutjämning kan stora företag - men även små och medelstora företag - lättare utöka sin verksamhet utomlands och till fullo dra nytta av den inre marknaden.
Initiativet om gränsöverskridande förlustutjämning utgör en riktad lösning på kort till medellång sikt och utgör en tillfällig åtgärd. Men observera att detta initiativ i framtiden kan utgöra ett komplement till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB), särskilt för företag som inte omfattas av CCCTB.
Initiativet om gränsöverskridande förlustutjämning är mer begränsat än den konsolidering av skatteunderlaget som CCCTB innebär, eftersom detta innebär automatisk och omfattande utjämning av alla vinster och förluster inom en företagsgrupp.
Jag uppskattar det starka stöd för kommissionens initiativ om gränsöverskridande förlustutjämning som uttrycks i Piia-Noora Kauppis betänkande, för samordningsmetoden och naturligtvis också för vårt arbete med CCCTB.
Jag är liksom ni övertygad om att vi bör fortsätta med att montera ner skattehinder på den inre marknaden.
Zsolt László Becsey
PPE-DE-gruppen - (HU) Tack, herr talman! Jag vill tacka kommissionsledamoten och fru Kauppi för betänkandet. De har tagit upp ett viktigt problem som väcker starka och motsatta reaktioner.
Två kommentarer. Å ena sidan anser jag att det ur den inre marknadens synpunkt är viktigt att det inte finns någon risk för att ett moderbolag och ett dotterbolag ska missgynnas bara av den orsaken att de har verksamhet i två olika medlemsstater, jämfört med företag som har verksamhet i bara en medlemsstat.
Jag yrkar därför på att dubbelbeskattningen ska upphöra, som kommissionsledamoten framfört, kanske genom elektroniskt samarbete. Med tiden skulle vi kunna uppmuntra effektiv verksamhet över gränserna hos de ekonomiska aktörerna och utnyttja avräknings- och undantagsmetoder.
Samtidigt anser jag att vi måste bli betänksamma när ett dotterbolag går med vinst medan moderbolaget går med förlust. I till exempel de nya medlemsstaterna är detta ännu mer intressant ur vår synvinkel.
Min andra synpunkt som gäller inkassering av dubbel beskattning har att göra med den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen (CCCTB). Vi måste förstås diskutera det, men jag har vissa betänkligheter. Jag är ingen förkämpe för suverän beskattningsrätt men jag har ingen riktigt klar uppfattning om vilken effekt som CCCTB kan få. Jag fruktar också att det kommer att bli en mängd politiska påtryckningar för att få fram en minsta nivå, precis som med momsen eller inkomstskatten. Detta bevisas av de förslag som framförts av socialist- och kommunistgrupperna, och kanske också av representanterna på vänsterkanten, även om jag tror att Maastrichtkriterierna satt stopp för det.
Det jag oroar mig över är att jag inte vet vilken effekt det här kan ha på de nya kapitalsvaga östeuropeiska medlemsländerna, mot bakgrund av kapitalflödet inom den inre marknaden. Var kommer administrationen att ligga? Kommer vi att kunna behålla individuella skattelättnader för att väga upp en situation med ofördelaktiga infrastrukturer?
Jag kommer därför inte att ta upp dessa frågor men jag vill än en gång tacka kommissionsledamoten och föredraganden. Tack, herr talman!
Donata Gottardi
PSE-gruppen. - (IT) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Det resolutionsförslag som vi ska rösta om i morgon är symptomatiskt för behovet av en skattepolitik på EU-nivå.
Detta betyder inte att den nationella skattepolitiken ska försvagas eller kontrolleras - ingen betvivlar de enskilda medlemsstaternas kompetens inom detta område. Men det betyder att den ska ges en ram och samordnas, i synnerhet när beslut om sammanslagning och omlokalisering, som fattats av företag inom och utanför Europa, överskrider nationella gränser, vilket är fallet i fråga om företagsförluster i gränsöverskridande situationer.
Helt klart är inte bara nationella föreskrifter utan också bilaterala överenskommelser otillräckliga, mot bakgrund av att det i vår tidsålder med globaliserade finansmarknader och globaliserad produktion inträffar en mängd fenomen som överskrider de enskilda ländernas gränser. Förslagets innehåll är ett resultat av att vi är överens på många punkter och jag tänker här nämna de viktigaste. Jag vill också passa på att tacka föredraganden för hennes osvikliga samarbetsvilja.
EU:s tjugosju olika skattesystem hindrar den inre marknaden från att fungera smidigt och är ett hinder för all affärsverksamhet, i synnerhet småskalig affärsverksamhet, såsom kommissionsledamoten Kovács påpekat. Det första påståendet i texten är självklart, det uttrycker djup oro över de negativa konsekvenser som medlemsstaternas olika system vid behandling av förluster i gränsöverskridande situationer kan ha för den inre marknaden.
Den föreslagna lösningen är fortfarande en temporär övergångslösning eftersom den enda perfekta lösningen är en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB). Därför stöder vi kommissionens meddelande som ett betydelsefullt steg mot att ta itu med situationen, och uppmanar samtidigt till lämplig samordning mellan medlemsstaterna när det gäller tidsplanering och lösningar - jag citerar en del av den fjärde punkten.
Det är viktigt att minnas att det finns gemensamma europeiska institutioner som till exempel Europabolaget och Europeisk kooperativ förening, liksom EU-förfaranden när det gäller grupper av gemenskapsföretag. Vi måste bygga vidare på det, eftersom det inte bara ger oss möjlighet att knyta industriella kontakter och således påverka sysselsättningen, utan också ger oss möjlighet att bekräfta bildandet av stabila grupper av gemenskapsföretag. Den fråga som vi trots allt vill stödja är utveckling och införande av ett produktionssystem tillsammans med EU, och inte med enskilda medlemsstater, ett produktionssystem som inte ger efter för falska lockrop och som med taktiska beslut etablerar sig i andra länder där det finns skatteförmåner, och på så sätt jämnar ut kostnader och förluster som det faller sig. Produktionssystemet måste kunna förlita sig på lika behandling och undvika olika slags bokföring beroende på om det kontrollerande företaget har sin bas i något visst land eller verkar i flera länder.
Ett sådant resultat kan inte uppnås utan lämpliga regler och enhetliga villkor. Att erkänna att lönsam skattekonkurrens skulle undergräva innehållet i detta förslag är inte detsamma som att höja den ideologiska fanan i opposition mot förslaget.
Olle Schmidt
för ALDE-gruppen. - Herr talman! Ett tack till vår kollega Piia-Noora Kauppi för ett bra betänkande. På ett balanserat sätt redogör hon för de problem och svårigheter som uppstår på den inre marknaden när vi har 27 olika skattesystem. Globaliseringen, som har nämnts, har ju ytterligare ökat kraven på en gemensam syn inom EU på skattefrågor, så att konkurrenshinder kan undvikas. Olika regler och byråkrati gör också att företagen förlorar i ekonomisk styrka och att vi förlorar jobb inom EU. Vi behöver tydligare regler och ett synsätt som gynnar företagande, såsom Kauppi föreslår. Kanske också vissa av oss behöver ta bort en del skygglappar.
Skatter är som bekant ett mycket känsligt ämne. Det känsliga ordet heter skattekonkurrens och självständighet för nationerna att bestämma skattesatser. Det långsiktiga målet för kommissionen är en konsoliderad företagsskattebas. Då detta inte går att uppnå bör riktade åtgärder eftersträvas inom de områden som gynnar effektiviteten på den inre marknaden.
Betänkandet redovisar olika handlingsmöjligheter och visar på att enskilda länder har valt olika vägar, vilket är bra men inte tillräckligt. Det är principiellt rimligt att företag kan kvitta förluster inom ett bolag eller mellan bolag i ett konsortium även över gränser. För att underlätta en sådan ordning behövs en gemensam syn på vad som ska beskattas, dvs. en konsoliderad bolagsskattebas. Vi inom ALDE-gruppen tycker att detta är en riktig väg. Införandet av CCCTB förhindrar i sig inte skattekonkurrens, snarare tvärtom. Basen blir gemensam och överskådligheten bättre. Denna nyordning kommer att förbättra möjligheterna särskilt för små och medelstora företag att kvitta sina förluster. Oroade finansministrar - det finns ju många sådana - kan känna sig lugna. Er makt att beskatta kvarstår.
I fråga om ändringsförslag 1 vill vi från vår grupp ha en delad omröstning där den första delen, som handlar om punktskatter, kan behandlas separat. För övrigt kan vi tänka oss att lägga ned rösterna i omröstningen om Donata Gottardis ändringsförslag till skälen E och F för att möjliggöra en bred samsyn och ett brett stöd här i kammaren för detta utmärkta betänkande.
Dariusz Maciej Grabowski
UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Föredraganden har gjort ett mycket bra arbete, men det här är ett kontroversiellt betänkande. Vi kommer att rösta emot och jag ska nu förklara varför.
Det här är ett försök att skapa enhetliga skattesystem inom unionen, och att påtvinga medlemsstaterna skattelösningar. Det innebär också att man vill gynna gränsöverskridande företag, framför små och medelstora företag. Detta skulle i sin tur leda till att många nationella företag skulle etablera filialer och dotterbolag i andra länder, inte för att det är ekonomiskt försvarbart, utan för att utnyttja bestämmelser som tillämpas på gränsöverskridande företag.
Jag skulle vilja peka på att gränsöverskridande företag under många år har kunnat dra fördel av den bristande kompetensen och korruptionen hos tjänstemän i postkommunistiska länder, där man tillgripit skattefiffel och bokföringsfiffel för att deklarera förluster och undgå skatt. Unionen har sett mellan fingrarna med detta. De nya bestämmelserna innebär att den här hanteringen kan fortsätta på laglig grund. Det som förvånar mig särskilt är att följderna förmodligen blir negativa för länderna i den gamla unionen, eftersom deras skatter kommer att minska.
Jag anser att man först måste lösa problemet med skatte- och bokföringsfiffel hos gränsöverskridande bolag inom unionen och förbättra skatteinstrumentet, i synnerhet i de nya medlemsstaterna. Det skulle bidra till att man förebygger och upptäcker skatteförseelser.
Sahra Wagenknecht
GUE/NGL-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Vi kan vara någorlunda överens om en sak: den situation som nu råder inom EU, där vi har 27 olika skattesystem som tillämpas parallellt, inom en enda marknad med fullständigt fri rörlighet för kapital, är alldeles ohållbar. Den kommer att göra slut på sammanhållningen. Skattekonkurrens innebär skattedumpning för de rika och mäktiga men ökar skattebördan på normalinkomsttagare och konsumenter. Det är knappast förvånande att en sådan situation är särskilt tilltalande för fastighetsägare och storföretag.
Vad som verkligen är förvånande och alarmerande är emellertid att man i parlamentet fortfarande talar sig varm för en sådan verklighet, trots att ledamöterna i stället borde företräda de mångas intressen och inte bara elitens. Trots alla nyanser och nyanserade bedömningar är fru Kauppis betänkande bara tomma ord. Detta gäller både den ståndpunkt som intagits när det gäller skattekonkurrensens påstådda positiva konsekvenser och det sätt på vilket betänkandet behandlar ämnet för denna debatt, nämligen den skattemässiga behandlingen av förluster i gränsöverskridande situationer.
Det är en offentlig hemlighet att företag regelbundet utnyttjar förlustutjämning vid gränsöverskridande situationer, för att undgå skatt genom att flytta vinsterna till lågskatteområden och lågskatteländer. Det här brukar gå mycket bra, som framgår av tillgänglig statistik: sådan faktisk förlustutjämning har i själva verket inneburit att den skatt som betalas på de multinationella företagens vinster sjunkit kontinuerligt under de senaste 20 åren. Utslagen i EG-domstolen har bara tjänat till att underlätta sådana skattearrangemang och har därför kraftigt inkräktat på medlemsstaternas beskattningsrätt. Allt detta underblåser dumpning av bolagsbeskattningen.
De som stöder denna utveckling vill tydligen se ett Europa där omätliga rikedomar kan ackumuleras på toppen, samtidigt som armodet ökar nere på botten och den tidigare medelklassen måste klara sig på inkomster som i realiteten faller. Vi vill ha ett annat Europa och vi vill ha en skattepolitik som är rättvis rakt igenom samhällsskikten. Vår grupp kommer därför att förkasta betänkandet.
John Whittaker
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Herr talman! Föredraganden hävdar att detta initiativ kommer att uppmuntra små och medelstora företag att utöka sin gränsöverskridande affärsverksamhet. Men jag blir inte förvånad om det har fått ett massivt stöd av de stora multinationella företagen, eftersom det är de som tjänar mest på det. I mitt land, Storbritannien, är den stora majoriteten av företag små och står för ca 70 procent av sysselsättningen. Endast en liten del av dessa är intresserade av affärer i utlandet. Men min huvudsakliga invändning är att det innebär mer inblandning av EU i skattefrågor. Att döma av EU:s tidigare inblandning när det gäller mervärdesskatt, kommer det att innebära en oändlig rad av lagändringar. Vi har haft åtta direktiv om moms hittills, och det är fortfarande en enda röra som kan utnyttjas till bedrägeri.
Företag fungerar bäst när det finns enkla, lättförståeliga regler, som Olle Schmidt precis sa. EU vet hur man gör en enda sak, och gör den perfekt. Och det är att komplicera saker. Så, tvärtemot andra ledamöter anser jag att det vore en mycket bättre plan att uppmuntra skattekonkurrens. Då kan de nationer som har de lättaste och enklaste skatterna attrahera flest företag.
Elisa Ferreira
(PT) Herr talman! De olika medlemsstaternas olika behandling av förluster snedvrider konkurrensen inom den inre marknaden, den är orättvis och uppmuntrar en dålig skattetillämpning. Vi välkomnar därför kommissionens initiativ att föreslå en lägsta nivå för harmonisering av dessa regler och hoppas att rådet godkänner förslaget. Det här är ett område där regleringen måste bli bättre, i synnerhet för att undanröja den rådande osäkerheten, som lett till upprepade hänvändelser till EG-domstolen och till ökad osäkerhet om ekonomiska förhållanden till men för aktiebolag liksom för mindre och medelstora företag.
Det är ett absolut krav att de olika skattereglerna ska vara förenliga med en effektivt fungerande inre marknaden. Kvaliteten i det betänkande som utarbetats av Piia-Noora Kauppi innebär att vi kan uppnå bred samstämmighet mellan de politiska huvudgrupperna om grundprinciperna. En del mindre väsentliga sidor av betänkandet i dess första version, kan emellertid bli till hinder för en sådan överenskommelse. Enligt socialistgruppen är denna process inte förenlig med ett öppet försvar för skattekonkurrens. Skattekonkurrens gynnar konstlad förflyttning av bolag, kapital och människor. Sådana omflyttningar leder ofta till tecken på sociala, miljömässiga och produktionsrelaterade misslyckanden. Inom vissa ekonomier orsakar skattekonkurrensen dessutom allvarliga problem för den makroekonomiska balansen med varierande följdverkningar, i synnerhet när det gäller kvaliteten och kvantiteten hos den allmänna egendom som medborgarna i dessa länder har tillgång till.
Socialistgruppen i Europaparlamentet anser att i ett ämne av så stor strategisk vikt skulle det vara mycket lämpligt om parlamentet kunde lägga fram en ståndpunkt med brett stöd inför kommissionen och rådet . Inom detta initiativområde har EU fortfarande lång väg kvar, i synnerhet när det gäller att skapa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB). Vi måste skapa politiska villkor för det fortsatta arbetet.
En enighet om detta betänkande finns inom räckhåll. Vi hoppas att kompromissviljan hos de största politiska grupperna gör att vi kan upprätthålla den enighet som uppnåtts om dess huvudbudskap och att vi får ett brett godkännande när vi kommer till slutomröstningen. Sekundära aspekter som inte innebär oöverstigliga politiska skiljaktligheter får inte hindra oss från ett godkännande.
I denna process välkomnar vi det aktiva engagemanget från flera medlemmar i PPE-DE-gruppen, i synnerhet från gruppens föredragande, liksom deras kompromissvilja och öppenhet som gjort att vi kan nå enighet om de grundläggande punkterna i detta betänkande. Tack för ordet.
Margarita Starkeviciute
(LT) Jag skulle vilja rikta er uppmärksamhet på något som vi kan tala mycket om, nämligen alla tillkortakommanden inom den inre marknaden, och betona att utvecklingen av den inre marknaden skulle ge många fördelar. Detta dokument är viktigt genom att det gynnar en förbättrad arbetsproduktivitet hos företag med verksamhet inom den inre marknaden. Det finns ytterligare en aspekt. Jag representerar ett land där den övervägande delen företag tillhör europiska multinationella bolag. De är alltså inte nationella. Därför är det ibland mycket svårt för oss att styra vår ekonomi i makroekonomisk bemärkelse eftersom bolagsstrategier inte tar hänsyn till målen för den nationella ekonomin, som t.ex. skattebalansen. Vi behöver finna en lämplig kompromiss mellan fördelarna med en utveckling av den inre marknaden och makroekonomisk stabilitet. Jag vill ännu en gång rikta kommissionsledamotens uppmärksamhet mot behovet att samordna politiska och ekonomiska frågor och med herr Almunia.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! När jag nu tar ordet i denna debatt beträffande tvister som rör skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer, vill jag betona följande frågor.
För det första ligger direkt beskattning, t.ex. bolagsbeskattning, inte inom kommissionens behörighetsområde. Rent principiellt borde kommissionen därför inte befatta sig med det.
För det andra är jag förvånad över att betänkandet innehåller uttalanden som ogillar den minskning av bolagsskattesatser som införts i vissa medlemsstater, i synnerhet de nya medlemsstaterna.
För det tredje oroar jag mig över kommissionens krav på att påskynda arbetet med att införa en konsoliderad bolagsskattebas inom EU. En sådan skatt, skatteskala och fastställande av skattebas är några av de mycket få instrument som fortfarande finns kvar inom ramen för medlemsstaternas befogenheter och som kan användas för att påskynda den ekonomiska utvecklingen i mindre utvecklade länder.
För det fjärde visar ett närmare studium av kommissionens förslag till en konsoliderad skattebas att syftet är att alla medlemsstater ska utvecklas i en takt som innebär en höjning av BNP på högst 2 procent per år. Hur ska i så fall de nya medlemsstaterna, som ligger 20 eller 30 år efter EU:s mer utvecklade medlemsstater, kunna komma i kapp?
Katerina Batzeli
(EL) Herr talman, herr kommissionsledamot! Frågan om beskattning och möjligheten för företagsgrupper med gränsöverskridande verksamhet inom EU att överföra förluster, kan inte hanteras blott och bart under förutsättning att man vill underlätta företagens gränsöverskridande verksamhet. Detta ändamål är givetvis av betydelse för att den inre marknaden ska fungera smidigt, men när det handlar om beskattning av en affärsrörelse, såsom anges i Piia-Noora Kauppis betänkande, bör detta betraktas i ett vidare sammanhang, nämligen större harmonisering av beskattningen inom EU.
Om vi nu antar att skattekonkurrens inte existerar på lika villkor och att det inte finns något krav på minimiavtal när det gäller en gemensam, enhetlig skattebas för företag, så att man kan fastställa enhetliga, öppna regler för att bedöma denna skattebas, måste vi gå fram mycket försiktigt när det gäller bestämmelser som rör möjlighet till skattelättnader för förluster i gränsöverskridande situationer. I annat fall riskerar vi att snedvrida medlemsstatens beskattnings- och intäktssystem, liksom själva funktionen för den inre marknaden och konkurrensen mellan olika verksamheter.
Olle Schmidt
(EN) Herr talman! Med den här nya formen av debatt kunde jag förstås använda min minut till att fråga kommissionsledamoten hur läget är angående CCCTB i rådet, eftersom vi vet att en del finansministrar inte är särskilt nöjda. Skulle ni vilja berätta om hur debatten förs i rådet och vad de 27 medlemsstaterna föreslår idag?
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag har följt debatten med stort intresse och den har bekräftat min övertygelse att införandet av gränsöverskridande förlustutjämning utgör en viktig del i att fördjupa den inre marknaden.
Jag delar Piia-Noora Kauppis åsikter om att det på ytan handlar om skatter, men att det egentligen handlar om att få den inre marknaden att fungera korrekt.
Jag är särskilt tacksam för att ni stöder och underlättar de små och medelstora företagens ekonomiska gränsöverskridande verksamhet, något som ligger mig mycket varmt om hjärtat. Jag vill tacka föredraganden, Piia-Noora Kauppi för det mycket uppmuntrande betänkandet, samt utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för rättsliga frågor. Kommissionen kan hålla med om de flesta slutsatser.
Parlamentets stöd välkomnas som en faktor som kan ha en positiv verkan på de väntade diskussionerna i rådet. Som antyds i betänkandet kan jag försäkra er om att vi fortsätter arbeta på CCCTB och samordningen av medlemmarnas direkta skattesystem. CCCTB ligger mig också varmt om hjärtat och skälet är att jag är övertygad om att det gynnar de små och medelstora företagen mer än vad det gynnar de multinationella företagen.
Jag förstår dock oron, och för att svara på frågan i slutet av debatten, kan jag säga att det ligger på rådets bord, men inte som ett konkret förslag. Just nu existerar det som ett koncept och vad gäller konceptet har två tredjedelar av medlemsstaterna uttryckt sitt stöd och färre än en tredjedel har uttryckt tvekan eller missnöje.
Det vore alltför tidigt för en diskussion, särskilt en diskussion som skulle påverka den aktuella debatten om gränsöverskridande förlustutjämning, eftersom det för tillfället inte finns något konkret lagstiftningsförslag. I kommissionens lagstiftningsprogram finns dock en punkt som säger att vi ska lägga fram ett konkret, lagstiftningsförslag om CCCTB under andra halvåret, med den konsekvensbedömning som krävs. Då kan vi diskutera om oron är befogad eller inte.
Om det dessutom inte föreligger en enhällig överenskommelse, något som jag för tillfället tror vara fallet, kan vi falla tillbaka på förstärkt samarbete som en lösning. Ingen enskild medlemsstat kommer alltså att tvingas acceptera CCCTB eller använda sig av det. Även i de länder som väljer CCCTB kommer inga företag att tvingas använda det, eftersom det inte är någon mening med att tvinga företag som inte opererar på den inre marknaden - som inte bedriver verksamhet på den inre marknaden - att använda den här allmänna skattebasen. De kan fortsätta att använda sina inhemska, nationella skattebas.
Jag delar er slutsats att, för att främja följdriktig utveckling och en fungerande inre marknad, måste man ta itu med de hinder som beror på olika regler för bolagsskatter i medlemsstaterna, helst genom gemensamma metoder och samordnade åtgärder.
Med hänsyn till förlustutjämningen, visar ert betänkande på flera specifika områden som vi behöver arbeta med, bland annat frågan om de små och medelstora företagens specifika behov, hur koncerner ska definieras och omfattningen av automatiskt informationsutbyte.
Mina tjänsteavdelningar kommer att studera dessa förslag och kommentarer och, där det är möjligt, belysa frågorna. Frågan om de små och medelstora företagen ingår redan som en viktig del i vice talmannen Günther Verheugens arbete. En annan fråga, definitionen av företagskoncerner, är en väsentlig del i arbetet med CCCTB.
Jag kan också försäkra er om att era rekommendationer för gränsöverskridande förlustutjämning inom företag och företagskoncerner till viss del kommer att styra vårt arbete de kommande månaderna. I ert betänkande nämns skatteflykt ett flertal gånger. Det kan påpekas att kommissionen i december förra året antog ett meddelande om hur åtgärder mot missbruk ska tillämpas inom området direkta skatter.
Kommissionen delar de farhågor om skatteflykt som ert betänkande uttrycker. Medlemsstaterna måste kunna förhindra att deras skatteunderlag urholkas på grund av missbruk och aggressiv skatteplanering. Samtidigt är det viktigt att se till att man inte inskränker friheterna i fördraget. Med detta initiativ vill kommissionen främja ytterligare diskussioner med andra institutioner om hur nationella åtgärder mot skattemissbruk kan uppfylla de kraven. Era observationer om riskerna med skatteflykt kommer att tas i beaktande.
Slutligen gäller det ändringsförslagen i betänkandet. Kommissionen avråder från ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5 och 6, men kan stödja ändringsförslagen 7 och 8, som ligger i linje med andan i meddelandet.
Piia-Noora Kauppi
föredragande. - (EN) Herr talman! Jag ska fatta mig kort. Det gläder mig förstås att de flesta grupper kommer att bifalla betänkandet vid omröstningen i morgon. Min grupp har föreslagit att ledamöterna ska lägga ner sin röst angående ändringsförslagen 7 och 8. Jag anser att det ligger i linje med kommissionens rekommendationer och att 7 och 8 förmodligen kommer att antas, vilket innebär att vi har en stor majoritet som stöder förslaget imorgon.
Jag skulle också vilja påminna en aning om det förflutna: hur svårt det var att tala om dessa frågor innan vi accepterade de första direktiven om bolagsbeskattning - ett direktiv om moder- och dotterbolag och ett direktiv om räntor och royalties på 1990-talet. Men de finns nu, efter ingående diskussioner, och jag menar fortfarande att vi kan lösa alla praktiska frågor, som åtgärder mot missbruk, att vi kan förbättra direktivet om moder- och dotterbolag och att vi kan förbättra resultaten från forumet för internprissättning, och att sådana initiativ i allra högsta grad behövs.
Men till syvende och sist behöver vi en mycket bred lösning och CCCTB. För tillfället är detta det bästa alternativet och vi måste ta allvarligt på det. Jag hoppas att det kommer att ske under innevarande mandatperiod, före valet 2009. Någonting måste göras före valet 2009 och vi har inte råd att vänta på medlemsstaternas ratificeringar och folkomröstningar. Vi måste agera nu, innan tiden är slut för det här parlamentet.
Talmannen
Diskussionen avslutas.
Omröstning äger rum imorgon.
