Tillämpning av Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien (debatt) 
Talmannen
Nästa punkt är betänkandet av Carlos Coelho, för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien (1412/2010 - C7-0369/2010 - 2010/0820(NLE).
Carlos Coelho
Fru talman, Enikő Györi, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill ta upp sex korta punkter. För det första, när det gäller att stärka Schengen: Fri rörlighet för personer är en av EU:s största framgångar och prestationer, och Schengen är en av unionens viktigaste pelare. Vi tillhör därför dem som anser att Schengen inte ska försvagas, utan bevaras och stärkas. Jag håller med om de anmärkningar som kommissionsledamot Cecilia Malmström gjorde för en liten stund sedan.
De fem ursprungliga medlemsstaterna har lämnat plats för de nuvarande 25: 22 inom unionen, och tre utanför den. Fri rörlighet garanteras därmed inom ett område bestående av nästan 43 000 km yttre sjögränser och mer än 7 700 km landgränser, som omfattar 25 länder och 400 miljoner människor.
För det andra, när det gäller ett ömsesidigt förtroende: Avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna kräver ett stort mått av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Det måste finnas ett snabbt och adekvat informationsutbyte via Schengens informationssystem (SIS), ett bra polissamarbete och effektiva kontroller på plats vid de yttre gränserna. Schengenområdets säkerhet är beroende av att varje medlemsstat genomför stränga och verkningsfulla kontroller vid sina yttre gränser. Om detta inte sker försvagas säkerheten i Schengenområdet, EU:s trovärdighet undermineras och det ömsesidiga förtroendet förstörs.
För det tredje, när det gäller lika regler: Det bör också finnas förtroende för förfarandena, som måste vara tydliga och rättvisa. Kandidatländerna måste kunna genomföra och verkställa alla Schengenkriterier på ett effektivt och korrekt sätt: samma kriterier som krävdes av tidigare kandidatländer, varken mer eller mindre.
För det fjärde, när det gäller öppenhet: Vi måste garantera en större öppenhet, till gagn för både frihet och trygghet. Jag beklagar att rådet återigen inte har agerat som det borde i förhållande till parlamentet, genom att neka parlamentsledamöterna tillgång till utvärderingsrapporterna. Problemet kunde endast övervinnas tack vare en snabb insats av Rumäniens och Bulgariens ambassadörer, som begärde att sekretessen skulle hävas för dessa handlingar och att de skulle överlämnas till parlamentet, för att ge parlamentsledamöterna tillgång till utvärderingarna, rekommendationerna och slutsatserna. Tyvärr har rådet ännu en gång brustit i respekt gentemot parlamentet. Denna insyn behövs för att åtgärda de kvarstående problem som har tagits upp, och även om dessa inte hindrar de båda ländernas fulla medlemskap i Schengen, bör de övervakas av utvärderingskommittén för att kontrollera uppföljningen av rekommendationerna, tillsammans med alla andra pågående förändringar. Parlamentet kräver tillgång till denna information.
För det femte, när det gäller europeiskt medborgarskap: Hur ofta åberopar vi värdet av ett europeiskt medborgarskap i våra tal? Sedan deras anslutning till EU 2007 har både Bulgarien och Rumänien haft berättigade förväntningar på att deras medborgare ska bli fullvärdiga EU-medborgare och att de ska kunna åtnjuta samma rättigheter som andra EU-medborgare, inklusive den fria rörligheten inom Schengenområdet. Detta är det europeiska medborgarskap som vi stärker genom att utvidga Schengenområdet.
Min sjätte och sista punkt handlar om att de har arbetat hårt. Det står klart att båda länderna ska gratuleras till de insatser de gjort för att uppfylla alla Schengenkrav. Detta framgår tydligt av utvärderingsrapporterna och av de senare synpunkterna i utvärderingarna från expertuppdragen. Detta framgick också tydligt under det uppdrag som vi gjort till Bulgarien och Rumänien, och för detta vill jag tacka mina rumänska kolleger Marian-Jean Marinescu, Ioan Enciu och Renate Weber, samt mina bulgariska kolleger Andrey Kovatchev och Mariya Nedelcheva. Vi kan därför välkomna Bulgarien och Rumänien in i Schengenområdet, och jag hoppas att rådet kommer att inta samma ståndpunkt så fort det får vårt positiva yttrande.
Enikő Győri
Herr talman! Jag är särskilt glad över möjligheten att på rådets vägnar delta i debatten om utvidgningen av Schengenområdet till Bulgarien och Rumänien.
Detta har varit en genomgående hög prioritet för det ungerska ordförandeskapet. Jag är därför särskilt nöjd över att både Bulgarien och Rumänien nu har fått en positiv utvärdering av deras tekniska beredskap för att tillämpa Schengenregelverket i dess helhet. Vi välkomnar att parlamentets bedömning också har lett till liknande slutsatser. Jag vill särskilt berömma det arbete som utförts av föredraganden Carlos Coelho, och hans professionella och personliga engagemang.
Låt mig för ett ögonblick avvika från protokollet till förmån för en historisk referens. När Ungerns och de övriga nya centraleuropeiska medlemsstaternas Schengenanslutning hämmades av ett tekniskt problem om utvecklingen av Schengens informationssystem, SIS II, hjälpte det dåvarande portugisiska ordförandeskapet oss med en generös och uppfinningsrik lösning.
Jag vill också tacka ordföranden, Juan Fernando López Aguilar, och alla ledamöter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, för deras engagemang i denna fråga. Det ungerska ordförandeskapet har gjort mycket för att ta detta ärende framåt. Ordförandeskapet blev tidigt medvetet om behovet av att ta itu med medlemsstaternas kvarstående reservationer i förhållande till processen.
Ordförandeskapet satte därför lägesrapporten om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengen på dagordningen för RIF-rådets möte den 24 och 25 februari. Rådet ställde sig då bakom ordförandeskapets slutsatser om de framsteg som gjorts och om behovet av att fortsätta arbeta i nära samarbete med alla medlemsstater, i riktning mot en lösning som är godtagbar för alla inblandade parter.
Både Bulgarien och Rumänien har vidtagit betydelsefulla åtgärder för att ta sina länders politik och praxis upp till Schengenstandard. Dessa omfattar områden som dataskydd, polissamarbete, kontroll av yttre luft-, sjö- och landgränser, utfärdande av viseringar och ett lämpligt genomförande av SIS och Sirene. Schengenutvärderingen av Rumänien och Bulgarien om alla kapitel slutfördes i mars med ett positivt resultat. Efter antagandet av de relevanta rapporterna från rådets behöriga arbetsgrupp, lade ordförandeskapet fram ett utkast till slutsatser om slutförandet av utvärderingen till RIF-rådets möte den 9 juni.
Jag vet att detta kommer att vara goda nyheter för de flesta i denna kammare, inte minst för ledamöterna från Bulgarien och Rumänien. Det kommer att vara ett viktigt steg på vägen mot ett fullvärdigt deltagande i Schengen. Rådet kommer att fortsätta övervaka ytterligare framsteg inom alla områden, eftersom en ordentlig uppföljning görs kontinuerligt i alla Schengenländer. I detta avseende kan jag försäkra ledamöterna om att både Bulgarien och Rumänien kommer att fortsätta att regelbundet rapportera om de åtgärder som vidtagits för att avhjälpa de återstående bristerna. De kommer framför allt att stärka kontrollerna vid sina gränser ytterligare och förbättra det gränsöverskridande polissamarbetet, samt sina system för utfärdande av viseringar.
När parlamentet antagit Carlos Coelhos betänkande och rådet antagit de slutsatser som utarbetats av ordförandeskapet kvarstår endast det allra sista steget, nämligen rådets antagande som - vilket vi alla vet - kräver enhällighet. I detta sammanhang vill jag understryka att rådet kan återkomma till denna fråga mycket snart, möjligen i september i år, för att reflektera över hur det kan främja processen.
I föredragandens betänkande berörs frågan om tillgång till sekretessbelagda handlingar, vilket föredraganden också nämnde i sitt inledningsanförande. Det var en viktig fråga i hanteringen av detta ärende. Parlamentets tillgång till sekretessbelagda handlingar är en av de olösta interinstitutionella frågor som finns mellan rådet och parlamentet, och som det ungerska ordförandeskapet avser att lösa. Även om vi har lyckats enas om vägen framåt med parlamentets delegationer, kräver genomförandet av lösningen ännu lite tid.
Det ungerska ordförandeskapet sökte dock redan i början av sin mandatperiod en omedelbar lösning för att inte försena Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet. Det var på förslag av det ungerska ordförandeskapet som rådet gav sitt samtycke till att ge parlamentet tillgång till de handlingar som var relevanta för de två medlemsstaternas anslutning till Schengenområdet.
På det hela taget är det ungerska ordförandeskapet övertygat om att utvidgningen av Schengenområdet till Bulgarien och Rumänien, när de nu uppfyller alla tekniska och juridiska kriterier, skulle gynna hela Schengensamarbetet och Europa som helhet, eftersom man kan resa från Svarta havet till Atlanten utan att bli stoppad för att visa pass eller ID-kort. Vi vet alla att denna fria rörlighet är en av EU:s grunder. Det är något som är riktigt konkret för våra medborgare och något värdefullt som vi alla bör slå vakt om.
Cecilia Malmström
Herr talman! Schengen är verkligen en fantastisk landvinning. Det är en av de mest påtagliga gåvor som EU-institutionerna har gett till EU:s medborgare och faktum är, vilket ordförandeskapet sade, att man faktiskt kan köra från Finland till Portugal utan att stanna vid någon gränskontroll. Vi måste skydda Schengen och hejda den senaste debatten om att återinföra gränserna. Vi har redan många gånger diskuterat hur vi bör stärka Schengen, och inte försvaga den. Här behövs mer Europa, inte mindre. Vi behöver en bättre utvärdering, bättre instrument och bättre riktlinjer och rekommendationer för hur man ska tolka Schengenregelverket. Detta kommer att diskuteras med medlemsstaterna i rådet den här veckan, men även senare vid Europeiska rådets möte i slutet av juni.
Jag skulle vilja gratulera Rumänien och Bulgarien för deras stora insatser. Jag har med egna ögon sett att de har arbetat mycket hårt. En av fördelarna med att vara sent ute är att man kan dra nytta av den senaste tekniken. Jag har imponerats av den teknik och det arbete som Rumänien och Bulgarien har infört, och jag vill gratulera dem till dessa investeringar. Resultatet är att båda nu uppfyller Schengens tekniska kriterier, de är engagerade och de förtjänar EU:s förtroende. Kommissionen välkomnar detta betänkande om Rumänien och Bulgariens arbete och jag vill också tacka Carlos Coelho och skuggföredragandena för detta betänkande och detta förhållningssätt.
Kommissionen har alltid ansett att det inte finns någon formell koppling mellan samarbets- och kontrollmekanismen och en Schengenanslutning. Naturligtvis vet vi alla att tillträdet till Schengen också baseras på förtroende, och förtroende - eller brist på förtroende - har diskuterats mycket de senaste veckorna. Beslutet om att avskaffa interna gränskontroller med Rumänien och Bulgarien bör inte enbart grundas på den tekniska utvärderingen, utan också på detta förtroende som tyvärr inte finns i dag. Därför var det så viktigt, vilket ordförandeskapet konstaterade, att arbeta med medlemsstaterna för att finna en snabb lösning på detta, så att gränserna ska kunna avskaffas så snart som möjligt.
Detta måste förbli en prioritet. Rådet, som ska yttra sig om detta, måste fastställa en tydlig ram med tydliga tidsplaner rörande gränskontroll, så att Rumänien och Bulgarien kan gå vidare. De har visat att de är redo att ansluta sig, att de har gjort nödvändiga framsteg, och förhoppningsvis kommer det mycket snart att vara möjligt att finna en väg framåt och få ett beslut av rådet.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Herr talman! Jag vill gratulera Carlos Coelho för hans genomgående rigorösa arbete. Jag vill nu tillägga att vi måste hjälpa Bulgarien och Rumänien. Jag har förtroende för Bulgarien och Rumänien. De har arbetat bra och hårt och de bör få det som de har rätt till - det är ingen gåva.
Rådets ordförande och kommissionsledamot Cecilia Malmström har båda uppgett att de båda länderna uppfyller de tekniska och juridiska kraven, och jag lägger min röst till deras. Jag anser att vi inte ska beakta några andra kriterier än de strikt tekniska och juridiska.
Dessa kriterier är huvudsak fem till antalet. De uppfyller de nödvändiga villkoren för dataskydd, Schengens informationssystem (SIS), polissamarbete, utfärdande av viseringar och kontroll av yttre luft-, land- och sjögränser. Strängt taget uppfyller de också villkoren för SIS och Sirene.
Mot bakgrund av detta bör parlamentet sända ett entydigt och starkt budskap till rådet och framför allt till de fem ländernas ständiga representationer som jag ska avstå från att nämna men som finns i medvetandet hos oss alla här i dag.
Jag anser att genom att omfatta Rumänien och Bulgarien i Schengenområdet, som består av mer än 400 miljoner människor, lägger vi till något - inte drar ifrån: vi bygger ett starkare Europa. Vidare bör vi undvika dubbla standarder. Vi ska inte heller ställa villkor på Rumänien och Bulgarien som vi inte ställer på de övriga medlemsstaterna för att få ingå i detta område av frihet.
Jag vill således avsluta med en innerlig önskan om att ett starkt majoritetsbaserat budskap ska sändas från parlamentet till rådet.
Grattis än en gång, Carlos Coelho, och grattis till Rumänien och Bulgarien.
Ioan Enciu
Herr talman! Jag vill tacka Carlos Coelho för hans arbete, engagemang och den särskilda kompetens han bidragit med till detta betänkande. Jag vill också tacka det ungerska ordförandeskapet och kommissionsledamot Cecilia Malmström för deras stöd till betänkandet.
Debatten om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet har varit så inriktad på politiska syften att vi nästan har glömt bort vad det är vi egentligen debatterar. Jag vill påminna alla om att vi faktiskt talar om mycket tydliga, specifika kriterier som alla kandidatländer måste uppfylla för att bli medlem av Schengenområdet.
Det finns inga moraliska eller juridiska argument som kan få oss att ändra anslutningsreglerna nu på slutet. Reglerna kan förbättras vid ett godkännande av den nya utvärderingsmekanismen för Schengen som gäller för alla medlemsstater, utan att tillämpa dubbla standarder.
Det är dags att vi ärligen erkänner att Rumänien och Bulgarien hålls ansvariga för allt som går fel på EU-nivå och internt i vissa medlemsstater. Denna uppfattning är helt oacceptabel. Det är inte Rumäniens och Bulgariens fel att EU och vissa medlemsstater är oförmögna att hantera invandringen och sina gränser. De är inte heller ansvariga för några få regeringars extremistiska och populistiska avarter, som för en antiinvandringspolitik och som anser att de europeiska medborgarnas rörlighet, särskilt de romska medborgarnas, är ett brott.
Sist men inte minst ska rumänska och bulgariska medborgare inte behöva lida på grund av de dåliga personliga relationer som de nationella myndigheterna har med vissa inflytelserika ledare. EU-institutionerna måste vara förnuftets röst och bekämpa denna oreda som vissa försöker skapa. Parlamentet och rådet måste följa EU-lagstiftningen, medan kommissionen i sin roll som fördragens väktare ska övervaka detta.
Renate Weber
Herr talman! I dag debatterar vi ett dokument som under de senaste månaderna har fört upp ett antal principiella frågor på vår dagordning. Jag skulle vilja tacka föredraganden Carlos Coelho för hans mycket professionella arbete i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, för att säkerställa att dessa principer respekteras. Det har varit ett nöje för mig att arbeta med Carlos Coelho, vars konstruktiva inställning har satt sin prägel på hela ärendet.
Vi har å ena sidan att göra med en principiell fråga när vi undersöker om två EU-medlemsstater som uppfyller kriterierna för att ansluta sig till Schengenområdet bör få tillträde till detta område. Enligt reglerna är svaret ”ja”. Båda länderna har genomgått en bedömning av deras tekniska förberedelser för denna anslutning, med helt positiva slutsatser. Vår föredragande har gått ännu längre och har på egen hand anordnat arbetsbesök till länderna, även tillsammans med skuggföredragandena, för att se hur både kommandocentralerna och vissa gränsavsnitt ser ut tekniskt.
En annan principiell fråga har å andra sidan handlat om de institutionella förbindelserna mellan Europaparlamentet och rådet när det gäller parlamentsledamöternas åtkomst till handlingar som låg till grund för deras omröstning. Rådets ståndpunkt att endast vissa parlamentsledamöter kan ha tillgång till dessa och rösta med full kännedom, medan de andra borde följa efter och räcka upp händerna, kritiserades skarpt av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Jag är glad över att vår ståndpunkt har segrat.
Institutionellt samarbete måste vara rättvist, logiskt och demokratiskt. Jag hoppas att morgondagens omröstning kommer att sända ett tydligt och positivt budskap till ledamöterna om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet.
Timothy Kirkhope
Herr talman! Jag skulle vilja säga till kommissionsledamoten att EU-medborgarna förlorar förtroendet och tilliten till allt fler EU-program. Det är viktigt att vi inte driver vidare framåt med en hastighet och takt som vi inte är helt redo för. Detta är en känsla som många medlemsstater har när det gäller Schengenområdet, och vi får inte jäkta på med en ytterligare utvidgning innan alla inblandade är tillräckligt förberedda och redo.
Jag vill naturligtvis betona att denna debatt inte bör användas som en förevändning för att kritisera vare sig Bulgarien eller Rumänien, som vi vet har arbetat mycket hårt för att uppfylla de tekniska kriterier som kommissionen har satt upp. Även om det kan finnas oenighet mellan oss om huruvida dessa kriterier är uppfyllda, har mycket gjorts. Det här är i stället en möjlighet att diskutera hur vi förnyar förtroendet för Schengensystemet och EU:s egen integritet, och en möjlighet att förbättra en helt föråldrad och ineffektiv utvärderingsmekanism.
Vi har för närvarande ett system som inte kan hantera EU:s nuvarande eller framtida utmaningar, eller medlemsstaternas politiska åsikter. Nu är det dags att fastställa kriterier som inte bara rör Schengensystemets tekniska aspekter utan också bedömer effekten av organiserad brottslighet och korruption, även i samband med bedömningen av de nuvarande Schengenmedlemsstaterna, och jag skulle vilja se Europol och Eurojust involverade i dessa bedömningar. Kanske en sådan ny utvärderingsmekanism skulle hjälpa till att förebygga en del av meningsskiljaktigheterna och bristen på förtroende för det nuvarande systemet, vilket vi för närvarande inte bara hör i denna kammare utan över hela Europa.
Tatjana Ždanoka
Herr talman! Sakfrågan handlar om huruvida vi ska bevilja Bulgarien och Rumänien tillträde till Schengenområdet. Jag kommer själv från en ny medlemsstat och jag kommer ihåg hur gärna man ville ansluta sig till området. Därför välkomnar jag verkligen Bulgariens och Rumäniens anslutning.
Det fanns vissa brister på vägen, men nu är problemen lösta. Bulgarien och Rumänien är helt förberedda på att ansluta sig till Schengenområdet under 2011. Jag förstår oron för korruption och organiserad brottslighet. Därför bör samarbetet inom ramen för mekanismen för samarbete och kontroll fortsätta. Men vi kan inte uppfinna nya kriterier för anslutning till Schengenområdet och vi kan inte undergräva det faktum att en stat är en del av detta område så snart gällande kriterier är uppfyllda.
Debatterna i parlamentet har visat på ett tydligt behov av att undvika dubbla standarder vid utvärderingen av tillämpningen av Schengenregelverket i de befintliga och anslutande Schengenmedlemsstaterna. Dokumentet om denna utvärdering är därför avgörande. Vi finner det oacceptabelt att flera medlemsstater inom rådet har föreslagit att ändra den rättsliga grunden för förslaget, så att parlamentet utesluts från beslutsprocessen.
Jag hoppas verkligen att vår föredragande Carlos Coelho kommer att försvara parlamentets befogenheter, som han alltid gör mycket framgångsrikt och med vårt fulla stöd. Jag vill tacka honom för hans arbete och hoppas på fortsatt gott samarbete i framtiden.
Cornelia Ernst
Herr talman, mina damer och herrar! Det är dags att Bulgarien och Rumänien omfattas av en fullständig tillämpning av Schengenregelverket. Tänk på att avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna och skapandet av fri rörlighet är några av EU:s viktigaste landvinningar och värderingar. Av den anledningen anser jag att den blockeringstaktik som ett antal medlemsstater för - inklusive mitt hemland Tyskland - är helt obegriplig. De argument som används är rädslan för okontrollerbara flyktingströmmar och hur man ska motverka korruption. Med tanke på de åsikter som har lagts fram kan jag inte förstå dessa argument.
Här spelas ett farligt spel med Bulgarien och Rumänien. Därför har vi också från början stött föredraganden Carlos Coelho i hans uppfattning om att samma normer bör gälla för alla medlemsstater, även när det gäller Schengen.
Liksom de övriga utskottsledamöterna kände vi oss mycket främmande för rådets omöjliga beteende gentemot parlamentet, och hur det inledningsvis till och med vägrade att ge oss möjlighet att granska handlingarna. Sammantaget är det framlagda yttrandet positivt. Vi förväntar oss att anslutningen till Schengenområdet kommer att bli verklighet och att vi inte behöver vänta till september.
Avslutningsvis skulle jag vilja citera den Bukarestbaserade journalisten Sabina Fati som förklarade: ”Rumänerna är euforiska medborgare. De ser på västra Europa som en plats vars standarder de absolut vill uppnå. Om ni nu vänder dem ryggen kan det leda till att många av dem blir EU-skeptiker.” Det är inte något som vi vill se vare sig i Rumänien eller i Bulgarien.
Mario Borghezio
Herr talman! Enligt artikel 4.2 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien är kontrollen, i enlighet med utvärderingsförfarandena, av att de nödvändiga villkoren för tillämpning av Schengenregelverket är uppfyllda i de nya medlemsstaterna en viktig förutsättning för rådets beslut om att avskaffa kontrollerna vid de inre gränserna för dessa stater.
Nu anser vi att det finns ett akut behov av att fastställa föreskrifter och driftsvillkor för att förebygga att oönskade element - som skulle kunna underminera säkerheten i medlemsstaterna - obemärkt ska slinka in i EU via Bulgarien och Rumänien, men vår bedömning är att dessa förutsättningar inte finns i dag.
De rapporter som diskuteras i parlamentet är inte lugnande på grund av de allvarliga brister som fortfarande finns vid luft-, land- och sjögränser, till att börja med vid utförandet av gränskontroller. Det är inte förvånande att vår polis dagligen stöter på ett stort antal illegala invandrare från dessa två länder.
Jag vill påstå att vi måste avbryta anslutningsprocessen till Schengensystemet för Bulgarien och Rumänien som en försiktighetsåtgärd, inte minst med tanke på det enorma tryck som väntas vid dessa två länders yttre gränser, som blir hålen i den schweizerost som EU:s system utgörs av när det gäller illegal invandring.
Daniël van der Stoep
(NL) Herr talman! Jag ska gå rakt på sak. Bulgarien och Rumänien, våra korrupta östeuropeiska tjuvnästen, uppfyller absolut inte villkoren för en anslutning till Schengenområdet. Jag upprepar: absolut inte. Kommissionsledamot Cecilia Malmström kan mycket väl sitta och idealistiskt filosofera över hur heligt Schengenregelverket är, och majoriteten i parlamentet kan mycket väl sakligt överväga hur fantastiskt det vore om Bulgarien och Rumänien skulle ansluta sig till Schengenområdet, men det är bara inte realistiskt.
Det är naivt, faktiskt barnsligt naivt. De fakta som finns stöder inte denna idé. Bulgarien och Rumänien har själva sedan länge visat att de inte är värda en anslutning till Schengenområdet vid denna tidpunkt. Enligt Transparency Internationals korruptionsindex hör korruption till ordningen för dagen i båda länderna. När det gäller pålitlighet får Bulgarien bara 3,6 på en skala från 1 till 10, och Rumänien får 3,7. I ett skolbetyg skulle dessa siffror tolkas som icke godkänt, ett regelrätt misslyckande. Ska vi ändå godkänna dessa länders tillträde till Schengen? Självklart ska vi inte det - aldrig!
De finns inte heller några fakta som stöder denna idé. I januari i år greps ett tiotal bulgariska tulltjänstemän för korruption. I februari i år arresterades nästan 200 rumänska tulltjänstemän, också på grund av korruption. Båda länderna har också oroväckande höga poängvärden när det gäller människohandel. Förra året upptäcktes ett tiotal offer för bulgarisk och rumänsk människohandel bara i Nederländerna. Ska vi ändå ge dessa länder tillträde till Schengen? Det skulle vara en skandal, och helt oansvarigt.
Man kan ha en stark önskan om vissa saker, men det är också viktigt att se verkligheten. Ta av skygglapparna! Bulgarien och Rumänien är absolut inte redo för Schengen. De är inte redo nu, och de kommer aldrig att vara det.
Andrey Kovatchev
(BG) Herr talman! Jag vill tacka Carlos Coelho för en objektiv och rättvis bedömning av vad som har gjorts av Bulgarien och Rumänien. Jag vill också tacka ordförandeskapet och kommissionen för deras stöd för detta betänkande.
Utvärderingsprocessen av dessa länder och deras anslutning måste slutföras enligt samma kriterier som den inleddes med. Redan 2007 fastställdes att när de tekniska kriterierna var uppfyllda, skulle Bulgarien och Rumänien anslutas till Schengenområdet under 2011. Rådets sakkunniga har gjort samma bedömning: Bulgarien och Rumänien uppfyller kriterierna för medlemskap.
Alla reservationer som vi nyligen har hört avser vissa medlemsstaters utrikespolitiska debatter. I stället för att ha ett kortsiktigt perspektiv måste vi vidta åtgärder för ett bättre skydd av våra yttre gränser och underteckna och följa återtagandeavtalen med våra grannländer i söder och öster, samt visa solidaritet med de medlemsstater som är föremål för det starkaste invandringstrycket i södra Europa.
Detta är särskilt viktigt just nu när det finns interna utmaningar från och rädsla bland våra medborgare rörande illegal invandring, som kan hota säkerheten och de sociala förmånerna i Europa. Vi behöver effektiva, fungerande planer för att hantera de kriser som vi hade i Italien och Malta. Vi kan inte tillåta dubbla standarder. Om vi ska debattera och anta nya regler måste dessa gälla alla länder - både gamla och nya medlemsstater.
Bulgarien och Rumänien har slutfört sitt arbete och de satsar på dessa säkerhetssystem i samarbete med sina Schengenpartner. De har gjort och gör betydande insatser i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. För närvarande skulle jag känna mig mindre orolig om Schengenområdets Medelhavsgräns bevakades lika bra som Bulgarien och Rumänien bevakar sina gränser vid Svarta havet. Föredraganden och de andra kolleger som var där förstår vad jag talar om.
Detta är anledningen till att rådet måste fatta beslut om att omfatta Bulgarien och Rumänien i Schengenområdet i september, för att stärka säkerheten på detta område. Jag vill uppmana mina kolleger att stödja Carlos Coelhos betänkande. Det skulle ge oss möjlighet att ge rådet en tydlig och stark politisk signal om att Bulgariens och Rumäniens rättmätiga plats är i Schengenområdet just detta år, och för att göra de yttre gränserna säkrare och ge våra medborgare större trygghet.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Herr talman! Den fria rörligheten är en av de grundläggande friheterna och en landvinning för medborgarna i EU:s medlemsstater. Jag vill för S&D-gruppen stödja Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet.
Jag vill nämna att både inspektionsrapporten och yttrandet från föredraganden själv är positiva, och det ska vi tacka för. Men vi bör också uttrycka vår förbittring över hur vissa parlamentsledamöter från länder som själva har problem med illegal invandring och korruption ser på Rumänien och Bulgarien i dag. Bulgarien och Rumänien är fullvärdiga medlemsstater i EU och vårt förhållningssätt gentemot dem måste vara samma som gentemot alla andra EU-medlemsstater.
Så när ni funderar över Bulgariens och Rumäniens anslutning, och om vi röstar om den i morgon, så skulle jag bli glad om ni kunde ha samma förhållningssätt som när ni betraktar era egna länder.
Stanimir Ilchev
(BG) Herr talman! Under denna session avslutar vi vår utvärdering av Bulgariens och Rumäniens beredskap att ansluta sig till Schengenområdet. Vi kommer att lyckas uppnå detta eftersom Carlos Coelhos betänkande är mycket lyckat. Den största förhoppningen är att parlamentets bedömning överensstämmer med den positiva ståndpunkten från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och att både Bulgariens och Rumäniens medborgare känner att deras institutioner har gjort vad de behöver göra och att det är grönt ljus på vägen mot Schengen.
Diskussionerna var långa, men den goda nyheten är att vi inte tillät några tillfälliga ändringar i Schengenkriterierna för medlemskap. Svårigheterna har naturligtvis inte försvunnit. Båda ländernas regeringar måste nu förklara samtliga skäl för alla som är skeptiska och som mitt framför våra ögon ändrade sig, från att tidigare ha stött Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengen blev de anstiftare av vänteleken.
Vad ligger bakom dessa skäl? Rädsla baserad på fakta eller fördomar, försiktighet över situationen eller besvikelse? Jag hoppas att inrikes- och justitieministrarna kommer att vara minst lika uppriktiga mot varandra som vi har varit under utarbetandet av Carlos Coelhos betänkande.
Paweł Robert Kowal
(PL) Herr talman! Jag har intrycket av att vi under de senaste diskussionerna i parlamentet alltmer har tänkt i termer av att vi ska försvara oss längs en gränsväg - som ibland går längs EU:s yttre gräns, men ibland vill vi sätta upp och försvara gränser inom EU.
Jag vill bestämt och eftertryckligt säga att i dag finns det inga sakliga skäl för att försena Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet. Vi bör motsätta oss alla försök att begränsa kontakterna mellan medborgarna, och vi bör motsätta oss alla försök till att begränsa friheten att resa och vara aktiv i EU. Den diskussion som jag lyssnar till visar hur pass splittrat EU är i dag. De som i dag tar upp konstgjorda argument mot att Bulgarien och Rumänien ansluter sig till Schengenområdet kommer att ha förstörelsen av det politiska projekt som är Europeiska unionen på sitt samvete, och de kommer aldrig att komma undan detta ansvar.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Är det inte märkligt att när Schengenområdet faller samman i sina kärnländer, finns det planer på att utvidga det till att omfatta Bulgarien och Rumänien? Det finns över 900 000 zigenare i Rumänien och Bulgarien, och många av dem vill migrera. När de kan resa fritt inom Schengenområdet kommer många av dessa, som så många före dem, oundvikligen att resa till Storbritannien för att dra nytta av våra generösa förmåner och offentliga bostadssystem.
Kanske några driftiga brittiska medborgare skulle vilja möta romerna när de kommer till Calais och Heathrow, för att ge dem adresser och kartor så att de kan hitta hem till vår premiärminister och hans kabinettskolleger, och till alla parlamentsledamöter som är positivt inställda till EU-medlemskap. Först när romerna ställer upp sina husvagnar på gräsmattorna till vår onåbara politikerkår kanske de ändrar sina åsikter om fördelarna med EU-medlemskapet.
Philip Claeys
(NL) Herr talman! Jag befarar att Europaparlamentet ännu en gång kommer att visa sin mest naiva sida genom att godkänna att Bulgarien och Rumänien ansluter sig till Schengenområdet. Det står i varje fall klart att flera medlemsstater kommer att motsätta sig detta. Det har de goda skäl till.
Det finns en färsk rapport från Europol om organiserad brottslighet där det hävdas att kriminella grupper från Albanien, Turkiet och före detta Sovjetunionen kommer att utnyttja de möjligheter som Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet medför. I rapporten hänvisas också till liberaliseringen av viseringsbestämmelserna för staterna på Balkan, vilket också var något av en oförsiktig åtgärd.
Det finns problem med illegal invandring via Turkiet. Detta kommer att ske i mycket större omfattning när Bulgarien väl är medlem i Schengenområdet. Vilka garantier ger kommissionen för att detta problem kommer att hanteras effektivt? Den ger inga garantier alls. Vilka åtgärder vidtar kommissionen för att förebygga ytterligare problem i samband med romerna och de olägenheter och den brottslighet som förknippas med dem? Den vidtar inga åtgärder alls på detta område heller.
Hur står det till med den reform av rättsväsendet och de åtgärder mot korruption som fortfarande behövs? Jag är övertygad om att de rumänska och bulgariska medborgare som reser till Schengenländer i goda avsikter i alla fall kommer att förstå att omaket med gränskontroller väger lätt jämfört med behovet av att skydda alla andra EU-medborgare mot organiserad brottslighet och olaglig massinvandring.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Herr talman! Rumäniens anslutning till Schengenområdet är ett projekt som har omfattat stora ekonomiska, institutionella och mänskliga insatser, eftersom det är ett av Rumäniens viktigaste politiska mål. Rumänien har investerat mer än 1 miljard euro och resultaten har varit klart positiva i alla utvärderingsrapporter. Alla villkor i Schengenregelverket har uppfyllts.
Rumänien förvaltar en av EU:s längsta yttre gränser. Till följd av detta har landet utvecklat ett mycket avancerat integrerat säkerhetssystem, i enlighet med de standarder som fastställs i Schengenregelverket. Rumänien och Frontex har stärkt sitt partnerskap. I de Frontex-insatser som genomfördes i Grekland var Rumänien det land som bidrog med näst mest utrustning och personal, efter Tyskland. Specialiserade mekanismer för invandring och asyl har inrättats i samarbete med liknande institutioner i andra medlemsstater, Tyskland och Nederländerna, i händelse av en stor tillströmning av invandrare till gränsen. Vid insatser för att bekämpa olaglig handel används alla de allra senaste metoderna för utredningar och insamling av information. Ett unikt program har utvecklats i EU som gör att uppgifter kan bearbetas i både SIS I och SIS II. Systemet för övervakning av sjögränsen har lyfts fram som ett föredömligt exempel på god praxis. Samtidigt har myndigheterna ägnat särskild uppmärksamhet åt kampen mot korruption. Ständigt samarbete som en del i den särskilda mekanism som inrättats av kommissionen har lett till resultat som visar att Rumänien har den institutionella kapacitet och den politiska vilja som krävs för att uppnå målen på det rättsliga området.
Enligt min åsikt är anslutning till Schengenområdet inte en gåva som erbjuds Rumänien, utan snarare ett erkännande av landets förtjänster och insatser. Jag anser också att Rumäniens medverkan kommer att bli en klar tillgång för säkerheten vid EU:s yttre gränser. Carlos Coelho, tack och gratulationer för ditt sätt att behandla detta ämne.
Tanja Fajon
(SL) Herr talman! Bulgarien och Rumänien har uppfyllt de villkor som ställdes och ansluter sig till Schengenområdet tack vare sina egna förtjänster. Vi kan inte låta politiska dispyter fördröja utvidgningen. Jag är mycket oroad över den populistiska och extremhögervridna nationalistiska retorik som på ett mycket farligt sätt driver EU till intolerans, rasism, diskriminering och tanklöst stängande av dörrar.
Genom varje utvidgande av Schengenområdet utvidgar vi området med frihet, säkerhet och rättvisa. Jag är säker på att tiden liksom många gånger förr kommer att utvisa möjligheter till ekonomisk utveckling och andra former av utveckling. Det är oacceptabelt att vissa EU-medlemsstater i dagsläget manar till återupprättande av inre gränser. Rörligheten för EU-medborgare inom unionen, friheten att resa, är en av de viktigaste friheterna inom EU. Alla former av begränsningar skulle undergräva en av de mest påtagliga fördelarna för våra medborgare med närmare europeisk integration.
Genom att utvidga Schengenområdet till att omfatta Bulgarien och Rumänien bevisar vi att integrationstanken lever och frodas, att EU är på väg framåt och att de länder som knackar på dess dörr har en klar framtid i EU, inklusive länderna på västra Balkan.
David Campbell Bannerman
(EN) Herr talman! Jag må ha flyttat till ECR-gruppen nu i veckan, men mitt sätt att se på EU är oförändrat. ECR:s inställning till Schengensamarbetet har varit att detta i allmänhet är en angelägenhet för de medlemsstater som ingår i Schengenområdet, givetvis inklusive Schweiz som deltar i Schengensamarbetet men inte är medlem i EU. Att Frankrike har stängt gränsen för italienska tåg och att Danmark kräver att Schengensamarbetet ska förändras visar emellertid att det befinner sig i kris.
Pragmatiskt sett är det uppenbart att följderna av att Bulgarien och Rumänien ansluter sig blir djupgående även för länder långt utanför Schengenområdet. En otät gräns kommer exempelvis att innebära att många illegala invandrare med Storbritannien som mål obehindrat kan nå Calais. Bulgarien har inte heller fullgjort sina skyldigheter på området för organiserad brottslighet. Sammanfattningsvis går detta förslag helt enkelt en gräns för långt.
Mara Bizzotto
(IT) Herr talman! Medan EU låtsas som ingenting bekräftar Europols rapport från 2011 om organiserad brottslighet att Rumäniens och Bulgariens inträde i Schengenområdet kommer att medföra att de mäktiga kriminella organisationerna i Turkiet, Ryssland och Albanien kan utvidga sin verksamhet i hela Europa.
Dessutom vill jag citera följande: ”Den illegala invandringen från Turkiet kommer att spridas till Bulgariens kuster och den handel med narkotika och människor som bedrivs av turkiska och albanska kriminella gäng kommer att öka.” Om människohandel står det dessutom: ”Rumäniens och Bulgariens inträde i Schengenområdet kan ge bulgariska kriminella grupperingar och romska grupper nya möjligheter att utöka sin redan betydande smugglingsverksamhet till resten av Europa.” Slutsatsen är att ökad illegal invandring från Turkiet och mer narkotika- och människohandel innebär mindre säkerhet för EU-medborgarna.
EU vill göra den organiserade brottsligheten en enorm tjänst. Lega Nord-partiet är, och kommer alltid att vara, emot denna sorts orättfärdiga val. Var och en som röstar för detta betänkande i morgon kommer att bära ansvaret för att ha röstat för att öppna en motorväg som för organiserad brottslighet rakt in i hjärtat av EU.
Kinga Gál
(HU) Herr talman, fru Győri, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag är glad över att Europaparlamentet genom att rösta på Carlos Coelhos betänkande i morgon tydligt kommer att signalera att det godtar att Rumänien och Bulgarien är redo och att det stöder dessa två länders anslutning till ett av EU:s viktigaste regelverk, Schengenområdet. Detta regelverk betyder mycket för länder i Öst- och Centraleuropa, även av historiska skäl, för det ger möjlighet att resa fritt och utan hinder.
Det viktigaste budskapet till medlemsstaterna i vår debatt i dag måste vara att Rumänien och Bulgarien uppfyller samma anslutningskriterier som EU förväntade sig av de länder som har anslutit sig hittills.
Det måste betonas att vi inte kan införa fler krav för Rumänien och Bulgarien än vad vi gjorde när det gällde tidigare Schengenanslutningar. Medlemsstaterna bör inte tillämpa dubbla standarder, för det bryter ned själva den grund som Schengenregelverket bygger på: ömsesidigt förtroende. Det är just de händelser som inträffat de senaste månaderna som bevisar att EU:s viktigaste regelverk kräver skydd och stöd. Jag vill också betona att vi under inga omständigheter bör bunta ihop två ämnen genom att knyta de två medlemsstaternas anslutning till Schengenområdet till frågan om övervakning av kontrollmekanismen. Det finns stort behov av det senare, men de två ämnena kan inte knytas samman just nu.
Slutligen vill jag gratulera Carlos Coelho som utarbetade detta betänkande. Hans konstruktiva och konsekventa arbete har varit verkligt betydelsefullt i denna fråga. Jag vill också tacka det ungerska ordförandeskapet för dess engagemang och för de konkreta åtgärder det vidtog för att underlätta för de två medlemsstaterna att ansluta sig snarast möjligt.
Anna Hedh
Herr talman! I morgon kommer vi att rösta om Bulgarien och Rumänien ska få ansluta sig till Schengensamarbetet. För mig som socialdemokrat är det en självklarhet att alla länder i EU som uppfyller alla de högt ställda kraven för samarbete ska få delta. Det är naturligtvis viktigt att vi ställer tuffa krav för att få ansluta sig till Schengen, men det måste vara samma objektiva kriterier för alla. Allt annat är politiskt hyckleri.
När alla experter nu bedömer att Rumänien och Bulgarien uppfyller kraven tycker jag att det är självklart att de ska få ansluta sig. Ikväll har det framförts invändningar med hänvisning till korruptionen i de båda länderna, men det är ju inget som kan bekämpas via Schengensystemet. Kommissionsledamot Cecilia Malmström presenterade i dagarna ett paket för att bekämpa korruptionen som vi kan jobba vidare utifrån. Det är en fråga för hela unionen, inte bara för Rumänien och Bulgarien. På samma sätt kräver kampen mot den organiserade brottsligheten mer samarbete, inte fler stängda dörrar.
(Applåder)
Salvatore Iacolino
(IT) Herr talman, fru kommissionsledamot! Schengensamarbetet är sannerligen en klenod av allra högsta värde för civilisationen.
I dag måste vi välkomna ett viktigt resultat, nämligen att vi anser att medborgarna i Bulgarien och Rumänien är bland dem som kan dra nytta av detta grundläggande instrument. Schengenområdet bör därför konsolideras och stärkas ytterligare. Om det finns något konkret bevis på europeisk civilisation så är det detta: Rätten till europeiskt medborgarskap kommer till konkret uttryck just inom Schengenområdet.
Schengenregelverket är därför ett grundläggande instrument för den lagliga ekonomin. Jag är övertygad om att rådet den 24 juni i år kommer fram till viktiga överväganden genom vad som är avsett att stärka förtroendet och samarbetet mellan medlemsstaterna.
Naturligtvis måste utvärderingsmekanismerna övergå från att vara mellanstatliga system till att vara EU-system, såsom Cecilia Malmström nyligen meddelade, precis som styrningen av Schengensamarbetet tydligt leder till ökat samarbete och dynamisk förstärkning, liksom till modernisering, öppenhet och dialog.
Bulgarien och Rumänien har uppfyllt kraven, och jag gratulerar Carlos Coelho till att ha förenat fri rörlighet med säkerhet för medborgarna i detta väl avvägda betänkande som har antagits av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Herr talman! Arbetsgruppen för Schengenutvärdering beskrev den 130 mil långa bulgariska gränsen som en säker yttre gräns kring EU. Detta är något som flera bulgariska regeringar har arbetat för. Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor rekommenderar att rådet bör godkänna att de två länderna ansluter sig till Schengenområdet. Jag vill tacka alla mina kolleger för det professionella arbete de har utfört.
Vissa medlemsstater fastställer nya politiska kriterier som kommer att fördröja Schengenprocessen. Bulgariens och Rumäniens anslutning beskrevs till och med som att sätta EU-medborgares säkerhet på spel på grund av brottslighet och korruption.
Resultaten på detta område är helt klart inte imponerande. Det är emellertid därför det finns utrikespolitiska kriterier och det är därför det är möjligt att bulgariska ministrar kommer att avgå. Dessa frågor behandlas genom andra utvärderingar, som kommissionens samarbets- och kontrollmekanism. Jag välkomnar också de förslag som Cecilia Malmström framförde i går om ett nytt paket med åtgärder mot korruption.
I nuläget kan emellertid inte Bulgarien och Rumänien göras till syndabockar för EU:s olösta säkerhetsproblem: flyktingvågen från Afrika, de kommande valen i vissa medlemsstater, populistisk retorik och besvikelse på grund av den finansiella och ekonomiska krisen. Numera är ingen intresserad av ett tudelat EU. Därför uppmanar jag er att stödja Carlos Coelhos betänkande och uppmana rådet att fatta ett positivt beslut.
Véronique Mathieu
(FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Först av allt vill jag gratulera min kollega Carlos Coelho som har gjort ett mästerligt arbete med detta betänkande. Gudarna ska veta att det var komplicerat.
Bulgarien och Rumänien har lagt ner mycket arbete på att stärka sina gränskontroller, och de har lyckats. De senaste bedömningarna är mycket tydliga, på alla områden från polissamarbete och rättsligt samarbete till dataskydd, viseringspolitik och politik för gränskontroller vid luft-, land- och sjögränserna. Alla de tekniska villkoren har uppfyllts. Detta kan vi godta som ett faktum. Bulgarien och Rumänien har nu teknisk kapacitet och personalresurser som gör att de är i stånd att genomföra Schengenregelverket.
Även om det inte finns något som hindrar oss från att utvidga Schengenområdet är det värt att notera de rekommendationer som utfärdats till dessa två länder. Jag hoppas att dessa rekommendationer kommer att övervakas noggrant, särskilt när det gäller gränserna mellan Bulgarien, Grekland och Turkiet. Som ni vet är det ömsesidiga förtroendet mellan Schengenstaterna nämligen beroende av att länder fullständigt fullgör sina ömsesidiga skyldigheter. Om någon part inte fullgör sina skyldigheter skadas denna slutna krets och hela systemet rasar samman.
Jag hoppas innerligt att rådet når fram till en överenskommelse så att dessa två länder kan ingå i den privilegierade kretsen av Schengenstater. Här i parlamentet är vi alla medvetna om vilken betydelse denna sorts beslut har för de berörda medborgarna. Jag vill ännu en gång berömma Carlos Coelho för hans betänkande.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Herr talman! Jag anser att de stater som har framfört sina reservationer mot Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet inte får glömma att denna process är en rättslig skyldighet som fastställs i fördraget om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, som alla dessa länder har antagit genom att underteckna fördraget.
Samtidigt måste länderna i EU också vara medvetna om att det ligger i deras intresse att Rumänien och Bulgarien ansluter sig till Schengensamarbetet. Det innebär nämligen att dessa länder själva kommer att kunna bidra till säkerheten för alla medlemsstater och utvidga Schengenområdet, som ska stärka integrationsprocessen inom EU och det gemensamma området med frihet, säkerhet och rättvisa.
EU:s utvärderingsbesök ledde till ett erkännande av hur smidigt Rumäniens och Bulgariens anslutning till och drift av Schengens informationssystem har fungerat. Detta system drivs enligt de högsta av säkerhetsstandarder och utgör ett starkt argument i detta avseende. Anslutningen till systemet kommer att göra det möjligt för alla EU-länder att få tillgång till uppgifter om illegala invandrare som försöker nå Europa och garantera effektivare kontroll vid EU:s yttre gränser.
Hubert Pirker
(DE) Herr talman, fru Győri, fru kommissionsledamot! Vi är alla medvetna om att båda dessa länder - Rumänien och Bulgarien - har investerat en hel del i att säkra EU:s yttre gränser. De håller de standarder som krävs för att delta i Schengensamarbetet. Flera objektiva översyner har alla lett fram till samma slutsats, nämligen att förutsättningarna för anslutning till Schengenområdet har uppfyllts. Vår föredragande utförde också en översyn på plats. Han genomförde en objektiv utvärdering och kom fram till samma slutsats. Därför kommer vi inte bara att rösta för betänkandet utan vi kommer också att ge vårt samtycke till att båda dessa länder ansluter sig till Schengenområdet.
Schengenområdet är emellertid också ett område som bygger på förtroende. Detta innebär att allt inte är slutfört genom en enda engångshandling utan att förtroende kontinuerligt måste byggas upp med tiden. Investeringar i säkerhet måste garanteras på lång sikt. Jag vill påpeka att detsamma gäller alla stater, inte bara Rumänien och Bulgarien. Jag hoppas att detta förtroende kommer att bestå på lång sikt så att vi kan bevara denna frihet att resa, denna fria rörlighet inom EU, som en stor tillgång för allmänheten i det långa loppet.
Jag är emellertid upprörd över något som jag hörde i dag, även om det är något som jag inte kan få bekräftat, nämligen att polislönerna i Rumänien ska sänkas med ungefär en tredjedel. Vi vet alla att en förutsättning för omutlighet och hederligt polisarbete är att poliserna är väl avlönade. Jag hoppas därför att de uppgifter jag fått är felaktiga och att poliserna, vars arbete är viktigt för dessa länder och för hela EU:s säkerhet, kommer att förbli väl avlönade även i framtiden, så att de inte är mottagliga för mutor.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Herr talman, fru kommissionsledamot! Enligt Carlos Coelhos betänkande är Rumänien och Bulgarien tillräckligt förberedda för att kunna tillämpa bestämmelserna i Schengenregelverket för sina land-, sjö- och luftgränser. Denna bedömning grundas på utvärderingsrapporterna. De båda länderna uppfyller de grundläggande kraven och samma kriterier som andra medlemsstater för att integreras fullständigt i Schengenområdet. Genom att stödja fullständig integration av dessa länder visar vi vår solidaritet som gemenskap samt stöder tanken bakom EU och den grundläggande rättigheten till fri rörlighet inom EU för medborgarna. Därmed skapar vi ett starkare Europa.
I betänkandet nämns farhågor om ökande invandringstryck i det känsliga område som består av Bulgarien, Turkiet och Grekland. Detta är aktuella utmaningar för EU och medlemsstaterna. Vi behöver hitta övergripande, alleuropeiska lösningar för att effektivt stärka de yttre gränserna, för att stärka Frontex, för att visa den solidaritet vi som gemenskap är skyldiga att visa och för att stödja medlemsstaterna i södra Europa dit invandrarna anländer. I den aktuella dialogen om uppdatering av Schengenavtalet måste dessa utmaningar tas med i beräkningen.
Ivailo Kalfin
(BG) Herr talman, fru kommissionsledamot! Att delta i Schengenområdet innebär att ta på sig ansvar. Bulgarien och Rumänien måste få ansluta sig så att de kan ta sin del av ansvaret, tillsammans med de övriga medlemsstaterna, för att skydda Europas gränser.
Jag vet att Schengensamarbetet numera är ett känsligt ämne i många medlemsstater och ger upphov till många offentliga debatter. Det har blivit än mer betydelsefullt de senaste månaderna på grund av inflödet av utvandrare från Nordafrika. Faktum är att det har varit svårt till och med för långvariga och stora medlemsstater att hantera strömmen av migranter.
Dessa problem kommer emellertid inte att lösas genom att inte låta Bulgarien och Rumänien ansluta sig till Schengenområdet - tvärtom. Det rätta tillvägagångssättet borde vara att stärka solidaritetsprincipen inom migrationspolitiken och förmå alla medlemsstater att förbinda sig att tillämpa den. Vi behöver inte bara erbjuda Bulgarien och Rumänien en möjlighet, utan också begära att dessa länder tar sitt ansvar och fullgör sina skyldigheter vid EU:s yttre gränser.
Cecilia Malmström nämnde förtroende. Det är det som är kärnan i det hela. Regeringarna i båda länderna måste få möjlighet att ta sig an utmaningen och visa att de framgångsrikt kan bevaka Europas gränser.
Rovana Plumb
(EN) Herr talman, kära kolleger! För en månad sedan kom jag till Bryssel med bil, och vid den ungerska gränsen såg jag en enorm kö av lastbilar. Jag minns att jag räknade till 87. De kom från Tyskland, Italien, Danmark och Ungern, och var lastade med varor som folk väntade på. De försenades av en procedur som inte längre tillämpas i resten av EU.
Jag vill betona hur viktig Rumäniens och Bulgariens anslutning är för detta viktiga område. Det är viktigt för hela Europa, eftersom vi måste återskapa de europeiska medborgarnas förtroende för EU och dess institutioner. Fru kommissionsledamot, du sade att Schengensamarbetet är en viktig gåva till alla europeiska medborgare, men det är även ett viktigt verktyg för ”mer” Europa i stället för ”mindre”.
Jag är övertygad om att Europaparlamentet kommer att anta detta betänkande i morgon och att rådet kommer att följa detta så snart som möjligt.
(Applåder)
Csaba Sógor
(HU) - Herr talman! I Carlos Coelhos betänkande fastställs att både Rumänien och Bulgarien har bevisat att de har förberett sig ordentligt för att korrekt kunna tillämpa bestämmelserna i Schengenregelverket. När de kommer att ansluta sig till Schengenområdet är dock fortfarande oklart, eftersom vissa medlemsstater fortfarande tror att dessa länders anslutning skulle kunna orsaka problem i Schengensystemet, trots att flera av EU:s institutioner vid upprepade tillfällen har försäkrat att så inte kommer att bli fallet. Visst finns det brister i det rumänska rättssystemet, men jag vill ändå betona för mina ledamotskolleger och rådet att det beslut de fattar direkt påverkar vardagen för 30 miljoner EU-medborgare. Avskaffandet av inre gränskontroller är en enorm framgång för integrationen i EU. Rumänska och bulgariska medborgare förväntar sig med rätta att de ska få åtnjuta fördelarna med Schengenregelverket som fullvärdiga medlemmar i EU. Jag är övertygad om att hela Europa skulle stärkas om Bulgarien och Rumänien skulle ansluta sig till Schengensamarbetet i år.
Katarína Neveďalová
-(SK) Herr talman! Jag står här i dag för att visa att jag fullt ut stöder Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet.
Jag anser att Carlos Coelhos betänkande i stor utsträckning styrker uppfattningen att dessa två länder är helt förberedda och har uppfyllt alla villkor. Bulgarien och Rumänien har varit EU-medlemmar i fyra år nu, men vissa ledamotskolleger tycks inte ha märkt det. Vissa av deras frågor och rasistiska påpekanden om dessa länder oroar mig som EU-medborgare, för om vi talar om att olagliga invandrare från dessa länder på något sätt invaderar vårt territorium, talar vi i verkligheten om medlemmar och medborgare i EU, och de kan sannerligen inte vara olagliga invandrare.
Jag anser att alla som uppfyller kraven ska ha möjlighet att bli medlem i Schengenområdet. EU bygger på denna grundläggande princip om likabehandling, och den som tvivlar på detta tvivlar också på EU:s grundläggande principer.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Efter Bulgariens anslutning till EU väntar vi med spänning på anslutningen till Schengensamarbetet. Vi väntar på rättvisa.
Då Bulgarien och Rumänien har gjort mycket och hanterat de tekniska kriterierna för Schengensamarbetet på ett imponerande sätt, skulle det gå helt emot EU:s bestämmelser att försena båda ländernas anslutning. De villkor som har bestämts inom EU är samma för alla. Samma kriterier som har tillämpats på de andra medlemsstaterna måste tillämpas på våra länder. Allt annat vore diskriminering.
Många medlemsstater har problem med korruption. EU måste bekämpa detta i sin helhet, eftersom fyra av fem europeiska medborgare anser att korruption är ett grundläggande problem i deras land. Europa har problem med det ökade antalet utvandrare. Vi måste hitta gemensamma lösningar på dessa problem samtidigt som vi följer våra värderingar och värnar om våra principer.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Herr talman! Det talas mycket inom EU om krisen. Hittills har vi framför allt talat om den ekonomiska krisen. Det som händer nu med Schengenområdet gör att människor säger att det inte bara är ekonomin som är hotad utan även medborgarnas grundläggande rättigheter. Efter vad som har hänt i Italien, Frankrike och Danmark i samband med Schengenområdet måste vi därför skicka en väldigt tydlig signal som säger att Schengenområdet inte är hotat, att vi inte vill att det ska upphöra, att vi vill att det ska stärkas och utvidgas, och att vi verkligen vill ha ett öppet Europa.
Vi måste visa att vi vet hur vi ska lösa kriser. Jag vill tacka kommissionsledamoten för att man snabbt publicerade ett meddelande om den gemensamma asyl- och invandringspolitiken när Danmark ville införa gränskontroller. Nu måste vi dock ta ett steg till. Det handlar inte bara om att rösta för att godkänna Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet. Det handlar om att göra detta så fort som möjligt.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! I dag utsätts Schengensystemet för stark press. Å ena sidan har vissa stater, mot bakgrund av den aktuella invandringsvågen från Nordafrika, där EU uppmuntrar till demokratiska förändringar, bett om och beviljats ett tillfälligt upphävande av detta regelverk. Samtidigt har andra stater, av skäl som tycks återspegla deras egna inskränkta intressen gentemot de ansökande, beslutat att utnyttja det faktum att Rumänien och Bulgarien ännu inte ingår i Schengenområdet för att än en gång försöka stänga dem ute.
Spelreglerna har alltså ändrats under pågående match, till nackdel för de två spelarna. Jag personligen stöder de positiva slutsatserna i betänkandet och vill berömma författaren för dem. Även om jag kan förstå de politiska skälen till att ändra rekommendationen - grunden till all politik är trots allt kompromisser - kan jag dock inte blunda för det faktum att de nya föreslagna villkoren kan bidra till en subjektiv tolkning av rekommendationen. Jag ber till Gud att jag har fel.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Herr talman! Betänkandet vi har framför oss i dag är objektivt och rättvist, och betonar att Rumänien och Bulgarien är tekniskt förberedda för att ansluta sig till Schengenområdet. Dessutom kan Rumänien i vissa avseenden fungera som en förebild, något som har antytts i de granskade dokumenten.
Jag är övertygad om att Rumäniens och Bulgariens anslutning till området inte kommer att påverka säkerheten vid gränserna negativt. Tvärtom. Det kommer att stärka Europas förtroende för Schengenområdet. Det talas ofta om ömsesidigt förtroende, som också har nämnts i denna debatt. Men hur kan vi tala om ömsesidigt förtroende när vissa medlemsstater ändrar spelets regler halvvägs genom att införa nya kriterier för anslutning till Schengensamarbetet?
De argument som i dag används mot Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet har inte använts för något annat land som tidigare har anslutit sig till Schengensamarbetet. Det enda rumäner och bulgarer förväntar sig är att de behandlas rättvist i förhållande till de övriga länderna, och att de får en objektiv bedömning baserad på samma kriterier. Parlamentet måste sända en tydlig signal till rådet om detta och insistera på att man fastslår ett datum för anslutningen.
Petru Constantin Luhan
(RO) Herr talman! Jag vill tacka föredraganden som här har utarbetat ett ytterst viktigt betänkande, men samtidigt ytterst svårt på grund av det faktum att det finns motstridiga uppfattningar när det gäller Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet.
Parlamentskolleger, jag vill också tacka alla som har insett att EU:s utvidgning grundas på värderingar. Sist men inte minst handlar Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet om att garantera, vilket båda länder gjorde år 2004, att man uppfyller de villkor som sedermera har visat sig vara uppfyllda enligt kommissionens utvärderingsrapporter.
I dag frågade jag en ledamotskollega från ett land som har motsatt uppfattning när det gäller vår anslutning till Schengenområdet varför han motsatte sig detta. De tekniska förutsättningarna tycks vara uppfyllda, men skälet var att det är en kontroversiell fråga i hemlandet. Denna situation är oacceptabel.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Jag anser att EU:s trovärdighet vilar på att reglerna tillämpas enhetligt. Jag tycker att det är uppenbart att Rumäniens och Bulgariens integrering i Schengenavtalet måste accepteras genom att följa samma regler som följdes när andra länder gick med i samarbetet.
Jag välkomnar Carlos Coelhos betänkande och hans förslag om att Bulgarien måste vidta ytterligare åtgärder, genom att förbereda en särskild handlingsplan med Grekland och Turkiet på grund av problemet med olaglig invandring vid gränsen mellan Grekland och Bulgarien. Jag vidhåller min fasta övertygelse att Dublin II måste omarbetas och att Frontex operativa avdelning i Grekland måste bli permanent.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman, fru kommissionsledamot! Schengenavtalet som vi känner det får inte främja massinvandring till de sociala systemen, och den fria rörligheten får inte leda till ökad brottslighet och olaglig invandring. Kampen mot organiserad brottslighet och förstärkt gränsskydd måste värderas högre inom EU.
Om Italien och dess gränspolis säkerhetssystem enligt rapporterna ligger långt bakom allmän Schengenstandard finns anledning att frukta att nykomlingar som Rumänien och Bulgarien snart också blir mindre effektiva.
Dessa länders förhastade anslutning till Schengensamarbetet bör därför avslås, eftersom det främst skulle kunna gynna organiserad brottslighet från Östeuropa och även från Kaukasusområdet. Jag anser att Danmark med sitt sätt att bekämpa asylproblem har blivit en banbrytare för enhetliga EU-regler. Det är förmodligen därför som kommissionen har reagerat så kraftigt mot införandet av skärpta gränskontroller för att bekämpa den ökande brottsligheten. Vi måste klargöra att detta, trots att Schengen kräver öppna inre gränser, är det enda fallet där de externa gränserna verkligen är säkra.
Wim van de Camp
(NL) Herr talman! Alla som har följt ärendet vet att frågan om att godkänna Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet är en mycket svår fråga i Nederländerna. Vi har dock ett europeiskt ansvar. Mot bakgrund av detta vill jag ställa en fråga till kommissionsledamoten: hur stämmer tillämpningen av Schengenkriterierna överens med allmän kontroll i enlighet med korruptionspolitiken? Nyligen hörde vi om gränskontrollen mellan Bulgarien och Ukraina, där bulgariska gränskontrolltjänstemän hade mutats för att släppa igenom människor över EU:s externa gränser, som inte hade något att göra där.
Jag har en andra fråga som Hubert Pirker också ställde, nämligen vad de omfattande nedskärningarna inom polismyndigheten i Rumänien innebär för tillämpandet av Schengenkriterierna? Detta har inte diskuterats med fackförbunden. Hur ser situationen ut just nu?
Monika Smolková
(SK) Herr talman! Bulgarien och Rumänien har på tre år vidtagit alla åtgärder som krävs för att kunna gå med i Schengensamarbetet. Kriterierna och åtgärderna för att säkra de externa gränserna är inte enkla. Båda stater har uppfyllt dessa och har rätt att bli medlemmar av det gemensamma Schengenområdet, oberoende av det faktum att Europa nu står inför en ström av invandrare från Afrika.
Det är viktigt att utvärderingskommittén, vars medlemmar personligen har besökt båda länderna, har fastställt att både Rumänien och Bulgarien uppfyller kraven i Schengenavtalet.
Jag är övertygad om att parlamentsledamöterna kommer att anta detta betänkande, och att det därefter tydligt godkänns av rådet. Jag önskar att medborgarna i Rumänien och Bulgarien själva får uppleva den fantastiska känsla som jag själv fick när gränskontrollen revs den 22 december 2007, när Slovakien gick med i Schengensamarbetet.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Herr talman! Utvidgningen av Schengenområdet uppfyller alla standarder, men det handlar också om förtroende. Ansökningarna från Bulgarien och Rumänien har kommit i en intressant tid, då EU har börjat ifrågasätta principen med fri rörlighet.
Även tidigare gjordes interna gränskontroller, men skälet till detta var då att vissa evenemang ägde rum, t.ex. idrottsevenemang, fotbolls-EM, världsmästerskap eller vissa toppmöten. I dag utför många Schengenländer poliskontroller inom ramen för den nationella lagstiftningen på flygningar inom Schengenområdet, till exempel.
Nu har debatten dock förändrats. Nu ska kontrollerna inte längre utföras på grund av särskilda evenemang, utan på grund av en företeelse. Det är en känslig fråga eftersom den ifrågasätter föreställningen om fri rörlighet och ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Mariya Nedelcheva
(BG) Herr talman! Jag vill gratulera Carlos Coelho för hans välavvägda och objektiva betänkande. Texten återspeglar inte bara det som föredraganden kom fram till när han besökte Bulgarien och Rumänien, utan uttrycker även Europaparlamentets önskan att förbli Europas anda troget. Med andra ord är det enbart uppfyllandet av de tekniska kriterierna som ligger till grund för om ett land är redo för Schengenmedlemskap. Så är fallet.
Att Bulgarien och Rumänien är tekniskt förberedda tack vare det goda arbete de har gjort är en positiv slutsats som även vi drar här i dag. Nu är det viktigt att vi skickar ut ett tudelat budskap under morgondagens omröstning med en övertygande majoritet.
Först och främst är det ett budskap till ministerrådet. Genom att tillhandahålla relevant information, föra en konstruktiv dialog och ta hänsyn till parlamentets åsikter kommer rådet inte bara att visa sin goda vilja när det gäller att samarbeta med oss, utan vi kommer också att sända ett kraftfullt budskap om en av beskyddarna av europeiska värderingar, och om ett öppet samarbete och partnerskap.
Ett kraftfullt budskap kommer även att sändas till medborgarna i Bulgarien och Rumänien. Vad EU säger till dem är: ”Ja” till att alla medlemsstater behandlas lika, ”ja” till lika regler och ”ja” till att de uppnådda resultaten bedöms på samma sätt. Jag är övertygad om att rådet kan fästa vikt vid positiva insatser.
Nadezhda Neynsky
(BG) Herr talman! Först av allt vill jag tacka Carlos Coelho för det omfattande betänkandet. Jag talar här nu eftersom jag är oroad över de högljudda försöken att använda Bulgarien och Rumänien för att lösa interna problem och bemöta en intern rädsla.
När visumkravet slopades för Bulgarien och Rumänien för över tio år sedan möttes det med samma rädsla. Då visade de europeiska ledarna dock mod och framsynthet även när Bulgarien och Rumänien inte var medlemmar i EU. De hade inte fel.
Därför måste vi i dag komma ihåg att den aktuella debatten handlar om regler som måste vara lika för alla, om jämlikhet mellan medlemsstaterna som är förankrat i fördraget om Europeiska unionen, och sist men inte minst om den hyllade europeiska solidariteten.
Länderna i Europa är definitivt mer olika i dag än de var för 20 år sedan. Detta kan inte komma som en överraskning för någon. Men om det råder en kris i Schengenområdet får det tas upp i en annan debatt. Om det leder till att villkoren förändras måste de förändras för alla. Låt oss därför komma ihåg att enorma grupper av olagliga invandrare korsar ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Metin Kazak
(BG) Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden, Carlos Coelho, till ett utmärkt, välavvägt och positivt betänkande. Det är resultatet av den allmänna inställningen och visionen som majoriteten av parlamentskollegerna i denna kammare delar, och som är att Bulgarien och Rumänien förtjänar och måste vara en del av Schengenområdet.
Naturligtvis ska problemen inte flyttas till områden där inga problem finns. Korruption och brottslighet förekommer i alla EU:s medlemsstater. Om vi ska lyckas hantera dessa problem måste dock alla 27 länder göra en gemensam insats. Ansvaret och bördan får inte förflyttas till bara en grupp europeiska länder.
Bulgarien och Rumänien har bevisat att de kan arbeta för ett enat Europa. Jag anser att de kommer att vara värdiga medlemmar även i Schengenområdet.
Traian Ungureanu
(EN) Herr talman! Bulgarien och Rumänien har bevisat att de kan garantera säkerheten vid EU:s gränser, och detta är fullt - jag upprepar - fullt dokumenterat. Förresten greps tjänstemännen i Rumänien och Bulgarien för korruption. Kan någon i denna kammare hävda att till exempel en nederländsk tjänsteman, en korrupt nederländsk tjänsteman, inte skulle gripas för korruption i Nederländerna?
För det andra siktade Rumänien och Bulgarien inte på att vinna första pris i internationella öppenhetstävlingen. De ingick ett rättsligt avtal och uppfyllde alla dess kriterier. Om någon försöker förändra spelets regler under spelets gång tror jag att det är olagligt enligt EU:s lagar, och det är hur som helst orättvist utifrån sunt förnuft.
Cecilia Malmström
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Tack för denna värdefulla debatt. Det finns ett tydligt behov av att stärka förtroendet för och tilliten till Schengensamarbetet genom att förbättra kontrollen och utvärderingsmekanismen, som kommissionen föreslog långt före jul, genom att göra oberoende experter och kommissionen mer delaktiga, och genom en ökad öppenhet när det gäller parlamentet och alla steg som tas där. Vi måste dessutom bli mycket bättre på att ge omedelbar hjälp till medlemsstater som av ett eller annat skäl har svårigheter, och vi måste klargöra under vilka omständigheter gränskontroller eventuellt kan återinföras.
Allt detta måste göras. Vi måste även bekämpa korruptionen och förstärka denna kamp. Visst förekommer korruption i Bulgarien och Rumänien, men det finns korruption i alla medlemsstater, och kommissionen föreslog senast i går ett betänkande om hur vi ska stärka kampen mot korruption. Några av er var vänliga nog att hänvisa till detta.
Men under tiden måste vi inse vilket enormt arbete Bulgarien och Rumänien har gjort för att uppfylla de tekniska kraven i Schengensamarbetet. Kraven är tydliga och mycket öppna. Därför måste dessa länder ges ett tydligt perspektiv, ett tydligt ramverk för vad som förväntas av dem, så att medlemsstaterna känner sig redo att välkomna dem in i Schengengemenskapen.
Enikő Győri
Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Först av allt vill jag tacka de som uttalat sig positivt om det ungerska ordförandeskapets arbete. Det har varit viktigt för oss att känna ert stöd under de senaste fem månaderna. Dagens debatt har tydligt visat att det finns en stark majoritet i Europaparlamentet till stöd för Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet, eftersom de har gjort sin hemläxa.
Under de senaste fem månaderna, och under den återstående tiden framför oss, kommer vi att kämpa för att uttrycka detta, och för att rådet ska fastslå att Rumänien och Bulgarien när det gäller de tekniska standarderna är redo att gå med i Schengenområdet. Båda länderna har arbetat hårt och förtjänar all uppskattning för detta. Många har uttryckt sin åsikt under debatten - både de som är för anslutningen och de som är emot den eller vill skjuta fram den - att ömsesidigt förtroende är nyckelordet i frågan. Jag håller också helt med om detta, och det ungerska ordförandeskapet har strävat efter att bygga upp ett förtroende under hela tiden.
Hur har vi då försökt uppnå detta? Å ena sidan har vi haft en löpande dialog med båda länderna, iakttagit deras arbete och försökt hjälpa dem att hitta bättre sätt att få erkännande för sitt arbete. Å andra sidan har vi hela tiden varit i kontakt med länder som har uttryckt tvivel när det gäller Rumäniens och Bulgariens anslutning. Vi har därefter försökt uppmuntra dessa länder att själva ta kontakt med kandidatländerna. Resultatet har varit en löpande dialog bakom kulisserna med syfte att få parterna att förstå varandra bättre och lita mer på varandra. Detta är det ömsesidiga förtroende på vilket den största delen av EU:s politik grundas. Utan detta kan medlemsstaterna inte ta detta politiska beslut som kräver enhällighet. Det är en tidskrävande process.
Vi har haft sex månader på oss att uppnå detta. Jag är säker på att vi under dessa sex månader kommer att nå en punkt där medlemsstaterna om exakt två dagar kommer att säga ”ja, hemläxan är gjord”. Vad kan bidra till att skapa ett ömsesidigt förtroende? Å ena sidan de samråd som jag redan har nämnt. Å andra sidan att båda kandidatländerna fortsätter sitt arbete och bevisar att de klarar att försvara EU:s yttre gränser. Dessa länder måste fortsätta på samma sätt inom den närmaste framtiden också, i kombination med deras enorma tillväxt, takt och rytm.
Å andra sidan är jag övertygad om att samarbets- och kontrollmekanismen - den berömda mekanismen som kommissionen kommer att publicera en rapport om i juli som tar upp exakt samma frågor som vi har talat om i denna debatt - kan vara användbar även om den officiellt inte ingår i villkoren för Schengenanslutning. Kommissionen kommer att utfärda ett certifikat som handlar om kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Vi har hela tiden kämpat för att detta inte ska fastslås som ett villkor, men det kommer definitivt att bidra till att bygga upp ett ömsesidigt förtroende. Jag är övertygad om att en positiv samarbets- och kontrollmekanism kommer att främja ett positivt politiskt beslut även om utvidgningen av Schengenområdet.
Om ni frågar mig om hur stämningen är allmänt gentemot anslutningar till Schengenområdet, vet vi alla att vi knappast kan säga att stämningen inom EU i dagsläget är särskilt välkomnande. Flera kommentarer under debatten har tydligt visat detta. Vissa säger till exempel att den romska befolkningen kommer att börja flytta från Rumänien och Bulgarien när dessa länder ansluter sig. Jag ska vara tydlig: fri rörlighet är en av EU:s grundprinciper, den är verklig och gällande, och vår politik bygger på denna rätt. Nu åtnjuter de rumänska och bulgariska romerna denna rätt, precis som alla andra i EU:s alla hörn. Alla kan röra sig fritt, det finns inga visumkrav, och om någon skulle vilja flytta nu kan han eller hon göra det.
Jag är dock stolt över det faktum att man under det ungerska ordförandeskapet utarbetade en strategi för romerna som tydligt fastställer varje medlemsstats skyldigheter i samband med denna utsatta befolkningsgrupp. Vi måste ta itu med problemet från grunden: genom att tillhandahålla bättre möjligheter till arbete och utbildning för dem kommer detta interna migrationstryck att minska även inom EU. Låt mig säga en sak till: om någon skulle förneka de svagaste vår mest grundläggande rätt till frihet skulle denna rätt vara hotad för oss alla.
Då även den pågående utvärderingen av Schengensystemet har diskuterats länge och väl vill jag slutligen säga att det ungerska ordförandeskapet redan från början har klarlagt detta tydligt, och att det är något vi fortsatt tror på. Frågan om utvidgningen av Schengenområdet måste tydligt separeras från den typ av utvärdering som vi kommer att göra av Schengensystemet. Låt oss inte förväxla dessa båda saker. Vi måste bevara regelverket om fri rörlighet, och vi måste använda de medel vi har bättre för att till exempel se till att den ömsesidiga kontrollen av våra externa gränser blir bättre. Därför arbetar vi med Frontexförordningen; därför arbetar vi för att minska migrationstrycket från Nordafrika genom att ta itu med de lokala orsakerna; därför finns det en ny grannskapspolitik; därför arbetar vi med att öka Europeiska investeringsbankens utlåningskapacitet. Vi närmar oss slutet. Det är bara ett juridiskt problem som hindrar oss från att nå ett avtal med er: det vanliga problemet med ”delegerade akter”. Först därefter kan vi granska Schengensystemet och titta på hur det kan justeras eller förbättras, eftersom vi ser att det finns problem med det, men låt oss ta saker och ting i denna ordning.
Herr talman, mina damer och herrar, jag litar på man under RIF-rådets kommande sammanträde, som ska hållas om två dagar, kommer att fatta viktiga beslut om Schengenfrågan, både när det gäller utvidgningen och kontrollaspekterna, men på ett sätt som garanterar våra medborgares fria rörlighet.
Carlos Coelho
Under debatten sade en av våra ledamotskolleger att det skulle vara ett barnsligt beslut att låta Rumänien och Bulgarien ansluta sig till Schengensamarbetet. Jag håller verkligen inte med. Jag tror att vi, när vi blir vuxna, uppskattar rationella argument, och att vi om vi har fostrats väl inser när rationella argument är rättvisa. För att kunna handla rättvist kan vi inte använda oss av dubbla måttstockar.
Vi måste fråga oss om Bulgarien och Rumänien uppfyller kraven för anslutning till Schengensamarbetet eller inte. Om de gör det ska de ansluta sig. Deras medborgare har all rätt att se sig själva som fullvärdiga europeiska medborgare. Människorna i Bulgarien och Rumänien får inte bli offer för populistisk retorik.
Vi vet att allt inte är som det ska när det gäller Schengen. Vi förespråkar därför ett nytt utvärderingssystem för Schengensamarbetet för att kunna identifiera problem, ta itu med dem, och fatta beslut om problemen kvarstår. Men debatterna om det nya utvärderingssystemet för Schengen får inte leda till att medborgarna i Bulgarien och Rumänien hålls som gisslan i denna lagstiftningsprocess. Det handlar om olika processer, och var och en av dem har sin egen gång.
Slutligen vill jag tacka fru Győri för att du var vänlig nog att nämna Portugal och Schengens informationssystem (SIS) One for all, som har underlättat för flera länder, inklusive ditt eget, att ansluta sig till Schengenområdet. Tack för att du påminde oss om det och för att du var vänlig nog att ta upp detta. Jag vill att rådet ska få ett sammandrag av denna debatt och, hoppas jag, en översikt över våra röster i morgon, som jag tror kommer att bli mycket upplysande. Jag hoppas att rådet inser att det, när församlingen som representerar de europeiska medborgarna med en stor majoritet säger ja till Bulgarien och Rumänien - vilket jag hoppas blir fallet - bör följa rekommendationen så snart som möjligt.
Talmannen
Kära kolleger! Utifrån den övervägande majoriteten positiva kommentarer och utvärderingar från parlamentsledamöterna i denna kammare i dag, och utifrån kommissionens och rådets utvärderingar, tror jag att vi kan ge våra varmaste gratulationer till Bulgarien och Rumänien.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum den 8 juni 2011.
Elena Oana Antonescu
Rumänien och Bulgarien har än en gång visat att de är kapabla att vidta alla de åtgärder som krävs för att kunna säkerställa en hög skyddsnivå vid EU:s östra gräns, om nu någon någonsin betvivlat detta. Med tanke på de finansiella, tekniska, institutionella och administrativa insatser som Rumänien gjort för att kunna ansluta sig till Schengenområdet anser jag att man under tiden som kommer måste reagera positivt på dessa framsteg genom att fastställa en exakt tidpunkt för Schengenanslutningen.
Man bör undvika att skapa osäkerhet genom att ändra reglerna under spelets gång, trappa upp den euroskeptiska retoriken och ta upp en ny fråga som har att göra med behovet av att kunna kontrollera den olagliga invandringen. Tekniskt sett är Rumänien mer redo än någonsin att bevaka EU:s östra gräns.
Denna dubbelmoral i samband med bedömningen av vissa parametrar är inte värdigt eller ens karaktäristiskt för EU-projektet. Jag är fast övertygad om att så snart Rumänien har integrerats i Schengenområdet kommer man att kunna visa alla medlemsstater hur seriöst och noggrant man kan garantera att gränsen i öster skyddas. De resultat som uppnås kommer dessutom att övertyga hela Europa om att man lyckats öka säkerheten för hela unionen.
Vilija Blinkevičiūt
Den fria rörligheten är ett av de viktigaste europeiska värdena för EU:s samtliga medborgare, och Schengenområdet karaktäriseras dels av att det inte finns några kontroller vid medlemsstaternas gemensamma gränser, dels av den fria rörligheten inom området. Vi måste därför respektera rätten till fri rörlighet för alla EU-medborgare, utan undantag. Om det ställs högre krav på Bulgarien och Rumänien än på övriga medlemsstater för att anslutas till Schengenområdet innebär detta att man använder sig av dubbelmoral. Vi måste undvika ett system baserat på en sådan dubbelmoral och som är mycket strikt gentemot kandidatländer och mycket slapphänt gentemot länder som redan är Schengenmedlemmar. Bestämmelserna i Schengenregelverket måste gälla lika för alla länder, och bedömningssystemet måste baseras på principen att reglerna ska respekteras kontinuerligt och inte bara vid anslutningstillfället. De länder som ansluter sig till Schengenområdet måste fortsätta uppfylla samtliga säkerhetskrav, eftersom säkerheten inom Schengenområdet är beroende av hur strikt och effektivt varje enskild medlemsstat utför sin kontrollfunktion vid sina yttre gränser och även av kvaliteten och snabbheten när det gäller utbyte av information via Schengens informationssystem. För att kunna avskaffa kontrollerna vid de inre gränserna måste därför medlemsstaterna samarbeta så mycket som möjligt och vidta de åtgärder som krävs, inte minst när migrationsströmmarna ökar, eftersom säkerheten inom Schengenområdet är beroende av hur strikt och effektivt varje enskild medlemsstat utför sin kontrollfunktion vid sina yttre gränser.
Kinga Göncz
skriftlig. - (HU) Enligt kommissionens bedömning är Rumänien och Bulgarien redo för en Schengenanslutning, varför rådet utan dröjsmål bör fatta beslut om att de två medlemsstaterna ska anslutas. Vi kan inte vare sig låta oss styras av dubbelmoral, eftersom detta skulle undergräva EU:s trovärdighet, eller införa nya villkor. En anslutning till Schengenavtalet och ett avskaffande av gränserna är den aspekt av EU:s regelverk som medborgarna är mest positiva till. Vid sidan av euron är detta även själva symbolen för EU. Den fria rörligheten är en av förutsättningarna för en framgångsrik gemensam marknad. Naturligtvis måste vi ha ett tillförlitligt skydd för EU:s yttre gränser, men detta uppnås inte genom att utestänga medlemsstater som är redo för en anslutning, utan genom att införa ett kontinuerligt och öppet övervakningssystem för Schengen, som - tillsammans med en gemensam europeisk invandrings- och flyktingpolitik baserad på intern solidaritet - skulle kunna utgöra lösningen på ett stort antal problem. Jag uppmanar därför rådet att snarast möjligt agera på dessa områden.
Iosif Matula
Rumänien är redo att montera ned de interna kontrollerna vid sina lands-, luft- och sjögränser. Efter de studiebesök på fältet och de tekniska bedömningar som gjorts kom inte bara Europaparlamentets föredragande utan även sakkunniggruppen fram till att Rumänien uppfyller samtliga de kriterier för en anslutning till Schengenområdet som fastställdes genom anslutningsavtalet 2005. Samtliga brister som identifierats tidigare har åtgärdats. Mitt hemland har till och med bidragit med exempel på god praxis i vissa fall. När det gäller invändningarna från vissa ledamöter av Europaparlamentet vill jag påpeka att de har att göra med frågor som inte direkt rör Schengenregelverket, vilket betyder att de inte kan användas som skäl för att blockera Rumäniens anslutning till Schengen. Jag har förståelse för att vissa parlamentskolleger är måna om att säkra EU:s yttre gränser, i synnerhet som vissa länder kan betecknas som favoritdestination för invandringsströmmar. Jag vill dock erinra om att EU:s bestämmelser måste gälla lika för alla medlemsstater och inte får ändras under spelets gång, eftersom detta skulle innebära att rumänska medborgare diskrimineras. Med tanke på den positiva tekniska bedömningen måste rådet (rättsliga och inrikes frågor) ge grönt ljus för Rumäniens integration i Schengen från och med i höst.
Franz Obermayr
skriftlig. - (DE) Om man tror på vad som står i detta betänkande är allt frid och fröjd, och Rumänien och Bulgarien har visat att de är redo att tillämpa samtliga Schengenbestämmelser. Men vi som känner till Europols rapport Octa 2011 om organiserad brottslighet frågar oss om man inom utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor är både blind och döv, och varför i hela världen vi över huvud taget spenderar pengar på Europol om vi ändå bara ignorerar deras varningar. Enligt Europols rapport utgör Rumänien och Bulgarien transitländer för narkotikasmuggling, olaglig vapenhandel och människohandel. Verksamheten inom de organiserade kriminella gängen, som blir allt mer etniskt blandade, är förknippad med extremt våld. Många har paramilitär bakgrund. Europol skriver uttryckligen i sin rapport att dessa grupper försöker utvidga sina intresseområden inom EU och att de kan komma att utnyttja de möjligheter som en eventuell anslutning av Bulgarien och Rumänien till Schengenområdet innebär. Europolchefen Rob Wainwright har i en intervju sagt att Bulgariens och Rumäniens eventuella anslutning till Schengen och viseringslättnader för Ukraina kan ses som nya möjligheter för den organiserade brottsligheten. Det är vår plikt mot medborgarna att ta Europols varningar på allvar. Redan nu innebär Schengenavtalet att alla dörrar till EU öppnas för organiserad brottslighet och olaglig invandring. Innan vi utvidgar avtalets räckvidd bör det därför snarast ses över.
Debora Serracchiani
Jag vill tacka föredraganden Carlos Coelho för ett utmärkt betänkande som ligger i linje med den senaste debatten om Schengenavtalets genomförande. Effektiva kontroller längs våra yttre gränser måste utgöra en viktig faktor med tanke på att säkerheten inom Schengenområdet beror på hur effektivt varje enskild medlemsstat kontrollerar sina yttre gränser. Även om vissa problem kvarstår har Rumänien och Bulgarien lyckats visa att de är redo att tillämpa Schengenregelverkets samtliga bestämmelser. Vi har fört ingående diskussioner om hur effektiv statsapparaten i dessa två länder är i praktiken och även om korruptionsnivån där. Jag anser ändå att detta inte är något som bör beaktas när det gäller tillämpningen av Schengenavtalet, med tanke på att det, precis som när det gäller övriga medlemsstater, är tillräckligt att basera ett beslut på hur effektiva gränskontrollerna är och hur förberett polisväsendet är. Om ytterligare krav införs skulle detta innebära att man agerar diskriminerande på ett sätt som aldrig tidigare skett, inte ens i samband med den stora utvidgningen 2007.
Adrian Severin
Det frågan egentligen rör är huruvida alla EU-medborgare, oavsett nationellt ursprung, ska behandlas lika och omfattas av samma grundläggande rättigheter inom EU. I den globala ekonomiska krisens kölvatten befinner sig EU nu i kris när det gäller demokrati och solidaritet. Vi ser hur Europa håller på att ”åternationaliseras”. Debatten om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet har i detta sammanhang gett upphov till starka reaktioner präglade av pseudoargument och dubbelmoral.
Problemet gäller inte tekniska aspekter eller säkerheten vid EU:s yttre gränser, och inte heller migration eller rättsväsendets effektivitet. Vi har här ett europeiskt politiskt problem av strategisk natur. Det gäller EU:s sammanhållning. Att tala om bristande förberedelser vid våra gränser i öster är rent löjeväckande med tanke på våra sydliga gränsers genomsläpplighet. Att främja olika nationella politiska agendor på bekostnad av Bulgariens och Rumäniens EU-medborgares strävanden är skandalöst. Naturligtvis behöver vi bättre bevakade gränser, en bättre migrationspolitik, bättre administrativ kapacitet och hederliga tjänstemän inom offentliga myndigheter. Men för detta krävs det mer, inte mindre EU. Ett steg i rätt riktning vore att omedelbart utvidga Schengenområdet till att omfatta Rumänien och Bulgarien.
Kristian Vigenin
Vi kan helt klart konstatera att Bulgarien, eller Bulgariens invånare för att vara mer exakt, varken nu eller potentiellt utgör något hot mot säkerheten, ordningen eller freden inom Schengenområdet. Vårt land har, låt vara något försenat, uppfyllt samtliga tekniska krav när det gäller kontrollen av de yttre gränserna.
Misstron är emellertid stor och man befarar att allvarliga störningar kommer att uppstå när kontrollåtgärderna väl genomförs. Denna misstro kommer till uttryck i kommissionens rapporter om samarbets- och kontrollmekanismen, i Europols rapporter och i en rad uttalanden som gjorts av höga representanter från olika medlemsstater. Med tanke på att smuggelverksamheten och den informella ekonomin ökat i en tidigare aldrig skådad omfattning och med tanke på korruptionen och oförmågan att hantera den organiserade brottsligheten finns det ingen godtagbar anledning för oss att bli upprörda över det faktum att vår anslutning har blockerats genom att ytterligare hinder införts.
Europaparlamentet måste inta en principiell ståndpunkt som går ut på att spelreglerna inte får ändras mitt under spelets gång. När det gäller de formella kraven är Bulgarien och Rumänien redo för en anslutning till Schengenområdet, och rådet måste snarast möjligt besluta till fördel för en sådan anslutning. Jag räknar med att Carlos Coelhos betänkande antas av en stor majoritet, så att en tydlig politisk signal sänds till medlemsstaterna.
(Sammanträdet avbröts en kort stund.)
