Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Herr talman! Hela Europeiska unionen känner av den globala ekonomiska krisen, men det är de baltiska länderna som har drabbats av de allvarligaste konsekvenserna av nedgången. En stor förutsättning för att dessa länder ska kunna ta sig ur den ekonomiska krisen är en fullständig övergång till euron. Men sedan 2005 har alla de baltiska valutorna varit direkt knutna till euron eftersom de fortfarande inte får ansluta sig till euroområdet på grund av de officiella Maastrichtkriterierna. De baltiska länderna skadas därmed av Europeiska centralbankens politik med låga räntor som har blåst upp låne- och fastighetsbubblan, men de kan inte njuta de verkliga frukterna av valutastabilitet. Jag uppmanar er att fatta ett politiskt beslut om att göra ett undantag så att euron kan införas i de baltiska länderna. De små ekonomierna i dessa länder är inte något hot för euroområdet. Hotet utgörs av instabiliteten i området om länderna inte ansluts till euroområdet. Tack för att ni lyssnade.
Alexander Mirsky
(LV) Mina damer och herrar, herr talman! Jag skulle vilja uppmärksamma er på den mycket allvarliga ekonomiska situationen i Lettland. Man planerar nu att stänga 50 procent av sjukhusen i landet. Arbetslösheten är på 25 procent i vissa regioner. I Lettgallen har 50 procent av arbetstagarna sagts upp. Trettio procent av poliserna, 30 procent av lärarna och 30 procent av läkarna har förlorat sina arbeten. Skattereformerna, som syftar till att höja skatterna, kommer att leda till att ekonomin kollapsar fullständigt. Lettland erbjuds lån i stället för stöd i denna situation och detta kräver ännu större nedskärningar i den mycket begränsade budgeten. Det har nu gått så långt att vissa svenska ministrar bokstavligt talat bedriver utpressning mot den lettiska regeringen genom att kräva minskade anslag. Allt detta har lett till en social explosion ...
Luigi de Magistris
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag anser att parlamentet borde vara mycket bekymrat med anledning av den senaste rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).
Flera regeringar i Europeiska unionen, och senast den italienska regeringen, fortsätter att göra invandring till något brottsligt, kränker rätten till asyl och förvägrar urskillningslöst människor inresa. Därför anser jag faktiskt att vi behöver ett starkt samarbete eftersom det är en skam att den fattigdomsnivå som FAO anger fortfarande finns i Afrika, Mellanöstern och Asien. Med samarbete menar jag inte att vi ska genomföra meningslösa projekt som bara skapar affärsverksamhet för samma gamla företag, utan att hjälpa dessa länder så att de kan stå på egna ben.
En annan skam som parlamentet måste göra något åt är den privatisering av vattentillgångarna som vissa regeringar inom EU är involverade i. Vatten är allas egendom. Det är en livsnödvändig resurs och inte någon handelsvara för multinationella företag.
Karima Delli
(FR) Herr talman! Mitt anförande rör de försämrade arbetsvillkoren inom EU.
I dag tjänar nästan hälften av alla arbetstagare i världen mindre än 2 US-dollar per dag, 12,3 miljoner människor hålls fortfarande i slaveri och över 200 miljoner barn tvingas arbeta. Inom EU ökar antalet arbetande fattiga för var dag som går och varje år registrerar Internationella arbetsorganisationen (ILO) 160 000 dödsfall som orsakas av bristen på förebyggande åtgärder.
Jag skulle i detta sammanhang vilja understryka vårt ansvar gentemot alla de som är utan arbete och sociala rättigheter och som har dåliga arbetsvillkor, gentemot alla de miljontals arbetstagare som lider både psykiskt och fysiskt och som ibland är självmordsbenägna eller drabbas av cancer eller kroniska sjukdomar till följd av sina arbetsförhållanden. Det är dags att sätta stopp för övertygelsen om att vi måste arbeta mer och tjäna mer och vara konkurrenskraftiga på kort sikt. Det måste vara EU:s högsta prioritet under de 10 kommande åren att garantera rätten till anständigt arbete och förbättra arbetslagstiftningen.
Janusz Wojciechowski
(PL) Herr talman! FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation offentliggjorde nyligen en rapport där det anges att jordbruksproduktionen i världen måste ha ökat med minst 70 procent år 2050 för att mänskligheten inte ska hotas av hungersnöd. Detta är en bekräftelse på en självklar sanning. De är väl känt att jordens befolkning växer samtidigt som det finns allt mindre odlingsbar mark till vårt förfogande. Europeiska unionens jordbrukspolitik, som ger sken av att den värnar om marknadsprinciper och förbättrar konkurrenskraften inom jordbruket, baseras samtidigt på en systematisk minskning av jordbruksproduktionen inom nästan alla branscher. När det gäller utvecklingen i världen kan denna politik kan visa sig vara dödlig och orsaka hungersnöd inom en inte alltför avlägsen framtid.
Jag anser att den politiska inställningen till jordbruket och problemen på detta område måste ändras i grunden inom EU. Vi måste verkligen intressera oss för livsmedelssäkerheten på vår kontinent. Bort med denna restriktiva jordbrukspolitik, för den är inget annat än en kortsiktig och fantasilös politik.
Bairbre de Brún
(GA) Herr talman! Ungefär vid den här tiden för tre år sedan förband den brittiska regeringen sig att föreslå en irisk språklag för att skydda och utveckla det iriska språket på Nordirland. Lagstiftningen för att skydda de irisktalandes rättigheter är en viktig del i freds- och försoningsprocessen.
Det iriska språket som sådant skulle få samma rättsliga skydd som de inhemska språken i södra Irland, Skottland och Wales.
Det har nu gått tre år sedan dess och lagstiftningen har fortfarande inte införts.
Jag skulle uppskatta om ni kunde tala med det medbeslutande förvaltningsutskottet i Belfast om den betydelse och inverkan som flerspråkighet har i allmänhet.
Det är elva år sedan långfredagsavtalet undertecknades och tre år sedan St. Andrews-avtalet undertecknades. Det är nu angeläget för oss att det införs en irisk språklag så att de irisktalandes rättigheter fastställs i lag på Nordirland.
Talmannen
Tack. Vänligen inge en skriftlig begäran om detta.
John Bufton
(EN) Herr talman! Wales är nu en av de största mottagarna av EU-stöd inom ramen för strukturfondsprogrammet för 2007-2013. Pengarna går främst till att nå en hållbar ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen. West Wales and the Valleys får med rätta de högsta stödbeloppen inom ramen för de nuvarande strukturfonderna.
Många betraktar Storbritannien som ett bra land att leva i. Det är mycket få som vet hur det verkligen ligger till med fattigdomen och arbetslösheten i Wales. The Valleys har så gott som förstörts på grund av att stora industrier har lagts ner. Dessa industrier var en gång i tiden ryggraden i solida, hårt arbetande samhällen. I dag är gruvorna stängda. De fabriker som har ersatt gruvorna lägger ut arbetet till andra länder. Människorna i de samhällen som växte och frodades tack vare denna sysselsättning har inte bara förlorat sina arbeten utan även känslan av meningsfullhet och tillhörighet.
Eftersom alltfler länder ställer sig i kö för att gå med i EU är jag orolig över att nya medlemsstater kommer att få det stöd som Wales så väl behöver. Jag uppmanar kommissionen och rådet att garantera att Wales får tillräckligt stöd genom ett bindande övergångsavtal när den nuvarande strukturfondsperioden går ut 2013.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Det extremt farliga kärnkraftverket Temelín, där det redan har skett 127 olyckor sedan 2000, ligger mycket nära den plats som jag kommer ifrån i Oberösterreich och det finns ett annat kärnkraftverk nära Wien i Mochovce i Slovakien. Tillsammans utgör de en otrevlig blandning av en design från gamla Sovjet och amerikansk ingenjörskonst. Från ett rättsligt perspektiv är det hela problematiskt eftersom det inte har gjorts någon miljökonsekvensbeskrivning i något av länderna i enlighet med EU-lagstiftningen. Parterna har ingen möjlighet att få någon rättslig prövning av det slutgiltiga beslutet. Detta strider mot artikel 10 i gemenskapsdirektivet om miljökonsekvensbeskrivning.
Jag skulle vilja ta tillfället i akt och uppmana gemenskapen att starkt motsätta sig detta byggprojekt.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! Med hänsyn till återupptagandet och intensifieringen av förhandlingarna i Doha-rundan och inför WTO:s ministerkonferens i Genève i slutet av november efterlyser vi en grundlig debatt med kommissionen så att vi kan fatta ett gemensamt beslut om Europeiska unionens förhandlingsposition mot bakgrund av genomförandet av Lissabonfördraget. Vi uppmanar även kommissionen att, när det gäller jordbrukssektorn, fullständigt respektera sitt förhandlingsmandat och inte kräva ytterligare reformer för sina förslag och, närmare bestämt, att inte förekomma översynen 2013. Med andra ord vill vi inte ha någon förhastad reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som görs via bakdörren eller som begärs uppifrån.
Alajos Mészáros
(HU) Herr talman! Det är berömvärt att en politiker vill göra det så bra som möjligt för sitt land. Detta är något som vi alla vill eftersom vi tar hänsyn till våra väljares intressen. Detta får dock inte ske på andras bekostnad och får inte under några omständigheter ske genom utpressning.
Tjeckiens president Václav Klaus har överraskat oss alla med sin taktik för att blockera Lissabonfördraget. Denna man, som inledde sin politiska karriär som en reformvän, har ställt krav som drar skam både över honom och över hans land. Jag finner det oacceptabelt att sätta undertecknandet av Lissabonfördraget i samband med Beneš-dekreten. I Beneš-dekreten från 1945 tillämpades principen om kollektiv bestraffning, vilket är oförenligt med EU:s rättsordning. I enlighet med dessa rättsakter fick miljontals oskyldiga civilpersoner sitt medborgarskap återkallat och fördes med tvång från sitt födelseland bara för att de hade tyska eller ungerska som modersmål.
Enligt EU:s rättsordning får vi inte tolerera någon som helst kränkning av de mänskliga rättigheterna och den personliga friheten. Detta är dock vad Václav Klaus kräver av oss.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Herr talman! Kidnappningen nyligen av Athanasios Lerounis, chefen för den icke-statliga organisationen med grekiska volontärer, är den senaste i en rad kidnappningar i det oroliga området mellan Pakistan och Afghanistan av polska, brittiska, spanska, kinesiska och kanadensiska medborgare, varav de flesta har mördats. De boende i detta område, som även är känt som Nuristan vilket betyder ”de otrognas land”, kämpar för att upprätthålla sina principer, traditioner och sedvänjor i en fientlig omgivning som växer sig allt starkare.
Lerounis och hans arbetsgrupp har arbetat effektivt med kalashfolket under cirka 15 år och har under denna tid lyckats förbättra levnadsvillkoren för denna isolerade folkgrupp.
Vi uppmanar ledamöterna i Europaparlamentet att utnyttja sin makt och hjälpa till att rädda en volontär som har ägnat en stor del av sitt vuxna liv åt att lära känna en utrotningshotad folkgrupp i Centralasien.
Harlem Désir
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Två medlemsstater - Frankrike och Storbritannien - har uppgett att de tänker skicka tillbaka afghanska flyktingar som har kommit till Europa i ett försök att undkomma döden.
Jag anser inte att vi kan fortsätta att förhålla oss passiva inför detta mycket allvarliga hot mot deras liv. I oktober rapporterade den brittiska tidsskriften The Guardian om att några afghanska flyktingar, som hade förvisats från Australien, mördades när de återvände till sitt land.
Jag anser att allt detta fullständigt strider mot våra internationella åtaganden.
Kommissionen sade själv i en handlingsplan från juni 2008 att sådana legitima åtgärder som vidtas för att minska den olagliga invandringen inte får leda till att flyktingar nekas skydd inom Europeiska unionen. Vidare har Förenta nationernas flyktingkommissariat avrått EU från att på något sätt underminera Genèvekonventionen och andra skyddsformer för att säkerställa att afghanska flyktingar inte förvisas till Afghanistan.
Ett stort antal parlamentsledamöter från fyra olika grupper har undertecknat en vädjan om detta. Jag uppmanar er, herr talman, att tala med Europeiska kommissionen, Storbritannien och Frankrike. Vårt parlament, vår kammare, måste ta upp denna fråga för att förhindra denna kränkning av asylrätten.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja berätta om restriktionerna mot katalanskan i Spanien. Jag tänker särskilt på den autonoma regeringen i Valencia som 2007 stängde signalförstärkarna La Carrasqueta och Mondúver. Under de kommande månaderna kommer även andra signalförstärkare att stängas.
Signalförstärkarna gör att man kan se katalansk tv i Valencia. Den autonoma regeringen i Valencia bryter mot direktivet om audiovisuella medietjänster som garanterar fri rörlighet av tv-innehåll mellan EU-länderna. Inom EU finns det kulturell frihet, men inom Spanien - för katalansk tv - finns det inte. Det här är det sorgliga motsatsförhållande som jag ville informera er alla om denna eftermiddag.
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Principen om lika lön för lika arbete kommer från 1957 års fördrag om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Denna princip är aktuell ännu i dag eftersom det fortfarande finns påtagliga löneskillnader trots att antalet kvinnliga chefer ökar. Det är obegripligt att kvinnor, bara för att de är kvinnor och inte män, får lägre lön för samma typ av arbete, särskilt när det gäller likvärdigt arbete. Fördelarna för ett modernt demokratiskt samhälle som till slut genomför denna princip till fullo, vilket vi snarare borde kalla för ett krav, borde vara tydliga och uppenbara för alla. Jag anser därför att det är viktigt att något görs för att förbättra den befintliga lagstiftningen och öka insynen i lönesättningen. Ett exempel på detta är Österrike där inkomstskillnaden motsvarar cirka 28 procent.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Herr talman! Jag vill fördöma en händelse utan motstycke under kung Mohammed VI:s tioåriga regeringstid i Marocko, nämligen att en marockansk militärdomstol kommer att ställa sju västsahariska frihetskämpar inför rätta för att ha samarbetat med fienden. Detta är ett brott som skulle kunna leda till dödsstraff.
Detta har inte hänt sedan kung Hassan II:s tid. En civilperson har aldrig förr ställts inför en militärdomstol. Detta vittnar om att förtrycket ökar på nytt i denna före detta spanska koloni.
Europeiska unionens medbrottsliga tystnad är påtaglig, men vad som är ännu allvarligare är den spanska regeringens tystnad. Det är denna regering som främst är ansvarig för den nuvarande situationen i Västsahara eftersom den har övergett området.
Min fråga är därför mycket direkt. Är det detta Marocko som vi vill ha privilegierade förbindelser med? Är det detta Marocko som vi vill upprätta en relation präglad av vänskap och ömsesidig respekt med? Hur många fler gånger kan och måste vi under tystnad bevittna det som sker i Västsahara?
Är det så här de avser att lösa de problem som hela befolkningen nu står inför? Jag anser att det är precis nu i dessa förhandlingar som vi borde komma med en tydlig och bestämd lösning på denna situation.
Petru Constantin Luhan
(RO) Europeiska unionen har 1 636 gränsövergångar som används som kontrollpunkter vid inresa till EU:s territorium och varje år passeras dessa 900 miljoner gånger. Jag kommer faktiskt från en region vid EU:s yttre gräns och jag är mycket medveten om de problem som tullmyndigheterna har. Därför anser jag att vi på största allvar måste ta itu med denna fråga och göra en översyn av Frontex mandat.
Frontex möter nu ett antal problem. Till exempel måste medlemsstaterna samarbeta mer aktivt vid EU:s yttre gränser. Mer uppmärksamhet måste ägnas åt samarbete med tredjeländer som i många fall är ursprungs- eller transitländer för den olagliga invandringen. Stockholmsprogrammet bidrar faktiskt till att stärka Frontex deltagande så att denna byrå kan ha en ledande roll i den framtida integrerade mekanismen för att övervaka EU:s gränser.
Artur Zasada
(PL) Herr talman! Med tanke på de alltfler frakterna från norr till söder på vår kontinent och det otillräckliga antalet transportkorridorer skulle jag vilja betona vikten av väg 65 i den centraleuropeiska transportkorridoren (CETC). Den omfattar transporter på vägar, inlandsvattenvägar och järnvägar genom ett område som förbinder Östersjön och Adriatiska havet, från Sverige genom Polen, Tjeckien, Slovakien, Ungern och Kroatien.
Korridoren skulle vara ett nav för regional utveckling i hela det område som den löper igenom. Den skulle vara helt i linje med principerna om intermodalitet och skulle ha en balanserad inverkan på den naturliga miljön. Den skulle främja en snabbare social och ekonomisk utveckling i en stor del av Europeiska unionen genom att öka tempot och volymerna i handeln mellan länderna kring Östersjön, Medelhavet och Adriatiska havet.
Det är min plikt som parlamentsledamot, men även som en fackman som under flera år har arbetat med transportsektorn, att begära stöd för CETC-projektet. Det är väl värt att ta med detta i det befintliga TNT-nätet av paneuropeiska transportkorridorer.
Sylvie Guillaume
(FR) Herr talman! Till följd av avslöjandena om det så kallade djungellägret i Calais i slutet av september vill jag nu fördöma Frankrikes och Storbritanniens organiserade verksamhet med tvångsförvisningar till Afghanistan, som är ett land i totalt kaos.
Liksom min kollega, Harlem Désir, som just talade, uppmanar jag också kommissionen att utöva påtryckningar på medlemsstaterna så att de upphör att försätta dessa människor i omedelbar livsfara genom att tvångsförvisa dem till Afghanistan.
Vi vet att dessa invandrare inte kan ansöka om asyl i Frankrike i enlighet med Dublin II-förordningen eftersom de riskerar att förvisas till Grekland eller Italien. I dessa länder är villkoren för kvarhållande oacceptabla och chanserna att beviljas asyl små.
Det enda som avslöjandet av djungellägret har lett till är att situationen för dessa invandrare, som är i behov av skydd, har förvärrats. I motsats till de franska myndigheternas mål har dessa invandrare blivit mer utsatta till följd av stängningen av lägret och riskerar i ännu högre grad att överlämnas till människosmugglare, som för sin del inte är det minsta oroade.
Vi måste nu mer än någonsin komma ihåg att trovärdigheten i ett asylsystem äventyras om det inte ger skydd åt de människor som behöver det.
Proinsias De Rossa
(EN) Herr talman! Jag välkomnar att FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) stöder rekommendationerna i Goldstone-rapporten och vädjar om ett slut på den olagliga ockupationen av Gaza, som orsakar så mycket mänskligt lidande. Jag föreslår att behöriga parlamentsutskott omedelbart undersöker vilka åtgärder som EU bör vidta för att se till att rekommendationerna i Goldstone-rapporten genomförs på ett effektivt sätt.
Jag blev chockad över att fyra EU-medlemsstater - Italien, Nederländerna, Ungern och Slovakien - röstade mot människorättsrådets resolution. Mänskliga rättigheter och internationell rätt är inte några valfria bonusar som kan försvaras eller ignoreras beroende på de politiska fördelarna i fråga. Alla medlemsstater måste försvara den internationella rätten och de mänskliga rättigheterna utan rädsla eller egen vinning. Annars förstörs vår trovärdighet som förespråkare av rättvisa i världen - och faktiskt som en uppriktig medlare för fred i Mellanöstern.
Avslutningsvis skulle jag vilja be om att ni, i enlighet med Lissabonfördraget, kräver att inga nya avtal ingås av kommissionen eller rådet med Israel nästa vecka.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Herr talman! Under senare hälften av september i år genomförde ryska och vitryska styrkor stridsövningar med kodnamnen West 2009 och Lake Lagoda 2009. Det var den största övningen av detta slag vid Rysslands västra gräns sedan det kalla krigets slut. Liknande anfallsövningar genomfördes 1981 mitt under det kalla kriget. Det är intressant att notera att West 2009 inleddes den 18 september, nästan exakt på 70-årsdagen av den sovjetiska invasionen av Polen. En del av övningarna genomfördes i inloppet till Gdanskbukten och Lake Lagoda 2009 har enligt samstämmiga experter karaktären av förberedelser för en potentiell attack mot de baltiska länderna och Finland.
Trots öppet fientliga handlingar från Ryska federationens sida förhåller både Europeiska unionen och Nato sig passiva. De har fortfarande inte tagit fram en försvarsstrategi för en invasion från öst eftersom några länder och Natoländer ser frågan som alltför politiskt känslig.
Med tanke på det förestående toppmötet mellan EU och Ryssland och även de omständigheter som jag har nämnt, har jag lämnat in en fråga om detta till rådet.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Herr talman! Avtal bör hållas och samma regler bör gälla för alla. Detta kan verka självklart, men det är inte lika självklart när vi talar om associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Marocko, som innehåller många oegentligheter, vilket Europeiska byrån för bedrägeribekämpning har erkänt.
Spanska tomatproducenter, särskilt på Kanarieöarna, har svåra tider och är beroende av att avtalet hålls. De vill även veta vad kommissionen planerar att göra med det nya avtal som fortfarande är under förhandling, nämligen om förmånskvoten för tomater har höjts och villkoren för detta, om systemet med ingångspriser kommer att förändras för att förhindra ytterligare överträdelser i framtiden och om de växtskyddsbestämmelser som EU-producenter måste följa kommer att upprätthållas.
Nu när vi ändå är inne på avtal vill jag även nämna att bananproducenter också följer de i vissa fall bilaterala förhandlingarna som förs med tredjeländer med stort intresse, eftersom sådana uppgörelser skulle kunna få irreparabla följder om de inte åtföljs av kompensationsåtgärder.
Kommissionen får inte i något av dessa fall svika sina producenter, för det vore oacceptabelt.
Françoise Castex
(FR) Herr talman! Jag skulle vilja uppmärksamma er på gripandet av Mohammad Othman, en 33-årig palestinsk människorättsaktivist och anhängare av ickevåldskampanjen inom det civila samhället för bojkott, avståndstagande och sanktioner (BDS-kampanjen).
Mohammad Othman greps den 22 september av israeliska myndigheter. Den israeliska armén har sedan vid upprepade tillfällen förlängt frihetsberövandeperioden. Tisdagen den 20 oktober, det vill säga i morgon, ska detta frihetsberövande prövas i militärdomstol.
Herr talman, på Europaparlamentets vägnar uppmanar jag er att vidta åtgärder för att se till att denna människorättsaktivist frisläpps, vars enda brott är att ha uttryckt sina åsikter.
Denna vecka ska vi dela ut Sacharovpriset. Vi kan tråkigt nog inte ge Sacharovpriset till alla människorättsförespråkare, men låt oss åtminstone erbjuda dem vårt stöd när deras frihet äventyras.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Herr talman! Jag talar i dag i egenskap av ledamot av utskottet för kultur och utbildning och även som ledamot av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. Jag vädjar därför om fortsatta, omfattande samråd och effektiva åtgärder när det gäller digitaliseringen av böcker och Googles roll. Vi får inte tillåta monopol på vår marknad och allt som vi har uppnått på detta område inom EU. Vi måste ta fram lämpliga rättsliga instrument för att skydda våra författares och utgivares intressen. EU måste göra detta tillsammans med andra, särskilt med Förenta staterna men även med andra länder i dagens globaliserade värld.
Det handlar om vår europeiska litteratur, vår kultur och vår identitet. Vi måste utveckla dessa saker och gemensamt skydda dem. De är våra europeiska författare och våra europeiska utgivare. Problemet med digitalisering är för stort för att bara hanteras på andra sidan Atlanten. Vi måste upprätta denna lagstiftning tillsammans och ägna största uppmärksamhet åt detta.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Dessa dagar är avgörande för den demokratiska utvecklingen i Moldavien. Det nya parlamentets presidentval, som var planerat till den 23 oktober, sköts upp på grund av ett för litet antal kandidater. Genom att ta till en omstörtande taktik och inte ta fram en kandidat försöker kommunistpartiet återigen att sabotera vägen till demokrati.
Det är vår skyldighet att nära övervaka processen för att se till att de konstitutionella bestämmelserna iakttas och att Moldavien klarar det demokratiska test som val utgör.
Förstärkningen av demokratin i detta land måste vara en av Europeiska unionens prioriteringar inom ramen för grannskapspolitiken. Detta kan sedan tjäna som ett exempel för hela området öster om EU. Det är vår skyldighet att ge denna demokratiska regering en ny möjlighet genom att ge den det moraliska och tekniska stöd som den behöver. Att föreslå en hållbar lösning för att ge de moldaviska medborgarna tillträde till EU vore det mest uppskattade tecknet på detta stöd.
Jelko Kacin
(SL) Efter allvarligt och noggrant övervägande röstade det irländska folket för Lissabonfördraget med två tredjedelars majoritet. Vi tog emot denna nyhet med glädje och stolthet eftersom det i och med fördraget kommer att bli möjligt att utvidga EU ytterligare. De enda som fortfarande inte har bestämt sig är president Václav Klaus och den tjeckiska konstitutionsdomstolen.
Jag kommer från forna Jugoslavien och jag minns när vi hejade på Tjeckoslovakien, inte bara när de spelade ishockey mot Sovjetunionen, utan varje gång och i alla sammanhang. Vi visade alltid solidaritet med Tjeckoslovakien från det att landet invaderades av Warszawapaktens styrkor under Pragvåren. Nu får och kan jag dock inte göra detta eftersom det skulle vara till nackdel för Europeiska unionen, mitt eget land och framtida kandidatländer.
Jag måste offentliggöra vår ståndpunkt och säga att vi inte kommer att låta oss bli föremål för utpressning. Därför uppmanar jag de politiska ledarna och allmänheten i såväl befintliga och framtida kandidatländer att låta Tjeckiens president få veta att han leker med våra och deras öden. Det är hög tid att denna lek upphör.
Csanád Szegedi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! För tre år sedan, den 23 oktober 2006, samlades tiotusentals människor i Budapest för att värdigt fira och uppmärksamma den ungerska revolutionen 1956 och den frihetskamp som vårt folk förde mot kommunistdiktaturen. För tre år sedan använde terrorister i polisuniformer utan identifieringsmärken sig av förbjudna vapen för att skingra den folksamling som höll en fredlig demonstration. Detta skedde förmodligen på politiskt uppdrag av det parti som tog över efter kommunistdiktaturen.
Det tog 50 år efter händelserna 1956 innan ungerskt blod på nytt spilldes på Budapests gator. Kl. 15.00 på fredag denna vecka, den 23 oktober, kommer flera tusen människor att uppmärksamma 1956 års händelser igen på Deák-torget. Vi parlamentsledamöter från Jobbik kommer tillsammans med flera andra kolleger, till exempel Andreas Mölzer och Bruno Gollnisch, att övervaka den fysiska säkerheten på platsen för dem som deltar i demonstrationen. Jag skulle dock vilja att Europaparlamentet sänder ut observatörer och jag skulle särskilt vilja be Jerzy Buzek att påminna de ungerska polischeferna om att respektera Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.
Simon Busuttil
(MT) En rad våldsamheter har ägt rum de senaste veckorna i Al Aksa-området i den heliga staden Jerusalem. Båda sidor pekar finger åt varandra när det gäller vem som är skyldig, vem som har orsakat det hela och vem som är ytterst ansvarig för dessa våldshandlingar. En händelse kan lätt eskalera till en krissituation, vilket ofta är fallet i detta område. Vi får inte glömma att den senaste intifadan ägde rum strax efter händelserna i Al-Aksa. I en situation som denna anser jag att vi måste analysera vilka skyldigheter vi har som ledamöter av Europaparlamentet. Vi är skyldiga att inta en tydlig hållning mot alla slags ensidiga åtgärder och se till att vi omedelbart sätter stopp för samtliga överträdelser av den internationella rätten. Erfarenheten har lärt oss att vi inte får vara tysta i situationer som denna.
Vladimír Maňka
(SK) Slovakien har under tre och en halv månads tid blivit föremål för en brutal misstroendekampanj i fråga om ändringen av den nationella språklagen.
Viktor Orban, vice ordförande för PPE, sade i Rumänien i juli att detta problem måste hanteras som ett allvarligt fall av ”casus belli” (ung. ”anledning till krigsförklaring”) inom ramen för den ungerska utrikespolitiken. En vecka senare uppgav Jenö Kaltenbach, den före detta ungerske ombudsmannen för etniska minoriteter, att alla minoriteter i Ungern hade förlorat hela sin identitet, att de inte kunde tala sitt eget språk och att de inte kände till sin egen historia. Den före detta ombudsmannens uttalande gav inte upphov till den minsta politiska eller mediala debatt.
Inflytelserika ungerska nationalister intresserar sig inte för minoriteternas rättigheter i Ungern utan bara för ungerska minoriteters rättigheter i andra länder. De oskyldiga människor som bor i södra Slovakien har på detta sätt blivit gisslan hos dessa nationalister och deras drömmar om en politiskt enad ungersk nation.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Regionala skillnader är fortfarande ett problem inom det utvidgade EU. Det är därför mycket viktigt att sammanhållningspolitiken stöder mindre utvecklade regioner och medlemsstater. Detta är skälet till att vi är ytterst oroliga över den nya ändring av den allmänna förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden som Portugal har föreslagit till kommissionen.
I och med denna ändring införs undantag till den allmänna regeln om geografiskt stödberättigande utgifter avseende verksamhet med spridningseffekter och verksamhet som rör tekniskt stöd. Undantagen medför att de medel som är avsedda för konvergensregionerna i de nordcentrala delarna av Portugal, Alentejo och Azorerna, i själva verket kan delas ut i Lissabonområdet.
Denna ändring kan utgöra en överträdelse av principen om ekonomisk och social sammanhållning - en princip som är en hörnsten i EU-projektet.
Mitro Repo
(FI) Herr talman! Jag oroar mig över religionsfriheten i Turkiet. Turkiet måste uppfylla samtliga Köpenhamnskriterier för ett eventuellt EU-medlemskap. Landet har den senaste tiden verkat vara mindre villigt att förbättra situationen när det gäller mänskliga rättigheter och religionsfrihet på grund av inre spänningar. Man har kunnat konstatera stora brister i utredningar av religiösa brott. Den ortodoxa kyrkan till exempel kan fortfarande inte välja sitt patriarkat fritt och utan krav på en viss nationalitet, och aldrig förr har det gjorts så många försök att begränsa prästernas rätt att bära sin prästdräkt offentligt.
Under medlemskapsförhandlingarna förväntas Turkiet presentera konkreta åtgärder för att visa att landet är medvetet om och erkänner värdet av det europeiska kulturarvet, även på turkisk mark. Turkiet borde därför omedelbart se till att Halki-seminariet kan fortsätta och återupprätta skyddet av kyrklig egendom.
George Sabin Cutaş
(RO) Enligt kommissionens undersökningar förväntas underskottet i bytesbalansen i de allra flesta EU-medlemsstater överskrida gränsen på 3 procent av BNP under 2009 och 2010. Den genomsnittliga statsskulden förväntas uppgå till 80 procent under 2010 för de 27 medlemsstaterna och över 80 procent för länderna i euroområdet.
När det gäller de östeuropeiska länderna kolliderar behovet av att bromsa konjunkturnedgången med skyldigheten att respektera Maastrichtkriterierna. Man kan faktiskt urskilja en diskrepans mellan kraven i stabilitets- och tillväxtpakten för länderna i euroområdet, där underskotten och statsskulderna ökar, och de ytterst hårda krav som ställs på de länder som vill ansluta sig till euroområdet.
Det är därför nödvändigt att anpassa Maastrichtkriterierna efter den klimatmässiga och ekonomiska verklighet som kännetecknas av större konjunktursvängningar. Genom att anpassa Maastrichtkriterierna och ge de östeuropeiska länderna möjlighet till snabbare anslutning till euroområdet skulle man stärka Europeiska unionen och fortsätta integrationsprocessen.
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman! Jag skulle vilja tala om arbetsolyckor i Grekland och EU. Det är beklagansvärt att se de brister och den nonchalans som aktieägare, tillsynsorgan samt myndigheter på medlemsstats- och EU-nivå uppvisar när det gäller tillämpningen av arbetsmiljöbestämmelser. Statistiken för mitt land, Grekland, är tragisk. Under 2008 skedde 142 dödsolyckor och över 56 stycken har inträffat sedan början av 2009.
Samtidigt som liv går till spillo hanterar företag, nationella myndigheter och kommissionen detta problem på ett mycket slappt sätt och brott begås praktiskt taget ostraffat, till exempel brott för egen vinning som France Telecom har begått sedan februari 2008. Förra veckan begick en annan, blott 25 år gammal arbetstagare självmord på grund av outhärdliga arbetsvillkor. Vad är kommissionens kommentar till detta? Om det hade rört sig om något annat hade kommissionen ingripit. Därför uppmanar jag presidiet och mina kolleger att hålla en tyst minut någon gång under det tre dagar långa plenarsammanträdet för dem som har förolyckats på grund av France Telecom och till följd av andra arbetsolyckor.
Ioannis Kasoulides
(EN) Herr talman! Förra månaden informerade jag parlamentet om upptäckten av kvarlevorna av de cypriotiska soldater som fotograferades när de överlämnades till den turkiska armen under invasionen 1974. Soldaterna var då friska och vid liv. Vid en ny utredning har Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna funnit att Turkiet gjorde sig skyldigt till ett grymt och omänskligt beteende gentemot de saknade soldaternas släktingar under den här tiden, genom att inte utreda eller informera släktingarna om soldaternas öde. Turkiet har dömts till att betala skadestånd. Jag uppmanar återigen parlamentet att vädja till Turkiets armé att tillgängliggöra sina register för FN:s kommitté för saknade personer, så att vi kan nå en lösning i frågan.
Rosario Crocetta
- (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag tacka er för att ni har bett de belgiska och franska myndigheterna att ge mig polisskydd.
Jag tycker verkligen att det är viktigt att känna institutionernas solidaritet när man kämpar på fronten mot ett sådant fenomen som den italienska maffian, som har orsakat många offer genom åren, och jag är er innerligt tacksam för detta. Under en tid har maffiaorganisationerna varit ett globalt fenomen, inte bara genom penningtvätt, utan också genom sin ständiga närvaro i flera europeiska länder samt genom immigration.
Den 16 juli i år begärde jag att det skulle inrättas en undersökningskommitté för maffiaorganisationer i Europa. Jag gjorde inte detta enbart i syfte att tjäna mitt eget land utan även Europeiska gemenskapen, i tron att bristen på vaksamhet i fråga om organiserade brottsliga organisationer som maffian skulle kunna få en negativ inverkan på medborgarnas livskvalitet och säkerhet samt på utvecklingsmekanismer. Och det är konstigt, men jag är färdig, herr talman ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Talmannen
Tack. Jag vill tala om att jag även har bett myndigheterna i Bryssel att öka vaksamheten omkring Europaparlamentet, eftersom vi nyligen hade en olycklig incident här. Myndigheterna i Bryssel har svarat mycket positivt på Europaparlamentets begäran och diskuterar för närvarande frågan.
Corina Creţu
(RO) Den rapport som offentliggjorts för att uppmärksamma Världslivsmedelsdagen visar att en av sex personer lider av svält och att antalet undernärda människor i världen har passerat en miljard, samtidigt som antalet människor som dör av svält har ökat med 100 miljoner på bara ett år.
Under hela denna period har Världslivsmedelsprogrammet fått erfara en halvering av internationella donationer jämfört med 2008, vilket får allvarliga följder för mängden livsmedelsbistånd till fattiga länder.
EU går i spetsen för kampen mot världssvälten. I och med åtagandet vid G8-toppmötet i L'Aquila stärktes EU:s ståndpunkt att bidra med två miljarder euro utöver livsmedelsmekanismen på en miljard euro. Detta är en stor summa, men fortfarande långtifrån vad som skulle behövas för att nå FN:s målsättning att halvera antalet människor som lider av endemisk svält.
Det krävs en mycket bredare politisk insats för att mobilisera alla de stora industrimakternas resurser i världen. Jag anser att en Marshall-plan är absolut nödvändig, som innehåller en mycket mer specifik och konkret målsättning och som hjälper den miljard av våra medmänniskor som lider av svält att nå över existensminimum.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Den före detta amerikanska administrationens missilförsvarsprojekt som Europa gjorts delaktigt i har stött på starkt motstånd från Ryssland, som valt att se projektet som ett drag riktat mot det egna landet, och även från vissa europeiska medborgare, som varit upprörda för att ryssarna har varit det.
President Barack Obamas administration försöker få bukt med motståndet genom att lägga om försvaret från ett hot i form av långdistansmissiler till ett hot i form av medel- eller kortdistansmissiler, vilket ökar Europas skydd, och även genom att uppenbarligen godta ett samarbete med ryssarna genom att förse Kaukasien med en radaranläggning.
Fortfarande motarbetas projektet av vissa europeiska medborgare som ignorerar den nya inriktningen. Ryssland har inte yttrat sig ännu. Jag skulle önska att Europas ställning inte enbart präglas av detta, utan att man verkligen försöker hitta det bästa sättet att skydda Europa på mot det här faktiska hotet, genom ett samarbete med USA och även med Ryssland, om Ryssland är villigt till detta.
Philip Bradbourn
(EN) Herr talman! Förra året debatterade vi här i kammaren användningen av helkroppsskanning på flygplatser, och kommissionen drog därefter tillbaka sitt förslag i frågan.
Nyligen inleddes ett nytt försök på Manchesters flygplats. Den juridiska rådgivningen har nu visat att användningen av sådana maskiner på minderåriga kan utgöra ett brott mot barns säkerhet och mot lagstiftningen om skydd av barn på grund av karaktären på de bilder som framställs. Barnrättsgruppen ”Action on Rights for Children” hade liknande fall 2005 och 2006, vilket fick till följd att användningen av kroppsskanning på barn under 18 år förbjöds.
Jag skulle vilja vända mig direkt till kommissionsledamot Jacques Barrot och fråga om det inte är dags att kommissionen fastställer att all sådan skanning förbjuds inom EU, nu när maskinernas själva existensberättigande har ifrågasatts genom den juridiska rådgivningen? Inte är det väl meningen att mina väljare ska utsättas för denna opassande och förnedrande behandling när de reser inom unionen? Jag efterlyser även ett förbud över hela världen mot sådan teknik, i syfte att skydda alla EU-medborgare.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Förra året protesterade jag mot religiös fanatism och förföljelse av kristna minoriteter. Jag gör samma sak även i år. Efter det att jag har fått höra om de allra senaste handlingarna mot kristna i Indien, Bangladesh, Afghanistan, Pakistan och Turkiet vill jag återigen uttala mig mot de fortsatta grymheter som begås i religiösa gruppers namn, för det mesta av muslimska eller hinduiska fanatiker, mot våra kristna medmänniskor.
I Indiens båda delstater Orissa och Gujarat lider både praktiserande kristna och muslimer av svår förföljelse. I Transsylvanien i Rumänien, där jag kommer ifrån, förkunnades religionsfrihet av ediktet i Turda 1568. Religionsfrihet är både en individuell och en gemensam mänsklig rättighet. Jesus säger: ”Barmhärtighet vill jag se och inte offer”. I enlighet med lärorna i vår tro uppmanar jag Jerzy Buzek, underutskottet för mänskliga rättigheter och kommissionen att ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Nessa Childers
(EN) Herr talman! Den nära förestående nedläggningen av den Dublinbaserade nyhetsbyrån Independent Network News, som tillhandahåller en förstklassig nationell och internationell nyhetstjänst för större delen av Irlands lokala radiostationer, ger upphov till viktiga och berättigade frågor om ägarskap, mångfald och bestämmelser inom mediebranschen på Irland. Lokala radiostationer på Irland måste se till att de har 20 procent nationellt och internationellt nyhetsinnehåll. Detta innehåll har under de senaste åren till stor del tillhandahållits av INN.
Till följd av INN:s nedläggning har radiostationen Newstalk, som ägs av Communicorp - en stor aktieägare i INN, fått kontrakt på att tillhandahålla en ersättningstjänst under de närmaste sex månaderna. Tv-kanalen UTV, som dragit sig ur INN, vilket påskyndat nedläggningen av tjänsten, har varit högst delaktig i arbetet med att hitta en ersättningstjänst. Det nationella journalistförbundet har väckt viktiga frågor om det lämpliga i att dessa två enheter är delaktiga i förfarandet, mot bakgrund av mångfalden i samband med ägarskap inom mediebranschen på Irland. Dessa frågor måste undersökas noggrant.
Sergej Kozlík
(SK) Jag vill varna för att ungerska företrädare försöker provocera Slovakien. Den 21 augusti för tjugo år sedan invaderades före detta Tjeckoslovakien av en sovjetisk-ungersk armé.
På exakt samma dag i år planerade den ungerska presidenten László Sólyom att utföra den provocerande handlingen att avtäcka en staty av en ungersk kung på Slovakiens etniskt blandade territorium, trots reservationer från tre höga företrädare för Slovakien. I dag beklagar han sig över att han nekades inresa i Slovakien.
Viktor Orban, som är ledare för det ledande politiska partiet Fidesz, besökte i förra veckan Slovakien och uppmanade då den ungerska minoriteten att ta initiativ till självstyre. Han efterlyste en gemensam planering för ungrarnas framtid i Karpaterna. Detta är ett återupplivande av begreppet Storungern och en provokation som inte hör hemma i vårt moderna Europa. Här leker man med elden, något som EU-institutionerna inte får blunda för.
George Becali
(RO) Jag vill påpeka att idrotten inte nämns på något särskilt ställe i Lissabonfördraget, inte ens fotbollsverksamheten, som har ett starkt socialt och kulturellt inflytande. Jag vill upplysa er om att det inte finns någon rättslig grund för EU-politik i fråga om idrott.
Faktum är att idrotten styrs av de regler som sätts upp av de berörda idrottsförbunden. Jag anser dock att det tydligt måste anges i fördraget att all idrottsverksamhet och alla idrottsevenemang bör genomföras i enlighet med de berörda idrottsförbundens regler, samtidigt som all verksamhet som är knuten till idrottsverksamheten bör genomföras i enlighet med civilrätten.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
