Maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimused - maagaasi siseturg - Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu teemal:
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Atanas Paparizovi koostatud raport ettepaneku kohta muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta
- C6-0319/2007 -
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Romano Maria La Russa koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta - C6-0317/2007 -, ja
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Jerzy Buzeki koostatud raport Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta .
Nathalie Kosciusko-Morizet
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra juhataja, raportöör, daamid ja härrad, Euroopa energiasektor peab tulevikus toime tulema kahe probleemiga. Esiteks ohutu, jätkusuutliku, konkurentsivõimelise energiatarnimise tagamine tõhusa, toimiva ja vastastikku seotud võrgustiku abil. Teiseks vajalike muudatuste tegemine kasvuhoonegaasi heite ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks.
Esimese punktiga ja üldiselt kogu selle valdkonnaga seoses tahaksin esile tõsta edusamme, mida on teinud eesistujariik Sloveenia ja mille tulemusena nõukogu juuni istungil võeti tervikliku paketina vastu energia siseturu üldine raamistik. Saavutatud kompromissi tähtsaim osa seondub tootmise tõhusa - rõhutaksin just sõna "tõhus” - eraldamisega ühelt poolt tarnijatest ja teiselt poolt võrguettevõtjatest. Mainiksin siinkohal lahendust, mille nõukogu mutatis mutandis gaasi- ja elektrienergiasektori jaoks vastu võttis.
Kuigi mitu liikmesriiki ja komisjon eelistaksid omandisuhete täielikku eraldamist, soovisid liikmesriigid säilitada mõningast paindlikkust ning nõukogu nõustus lahendusega, mis võimaldab põhivõrguettevõtjate sõltumatust. See lahendus kehtib liikmesriikide kohta, kelle edastusvõrk kuulub määruse jõustumise päeval vertikaalselt integreeritud ettevõttele. Lahendus tähendab olulisi regulatsioone põhivõrguettevõtjate sõltumatuse tagamisel, arvestades mitte ainult otsuste tegemist, vaid ka rahastamist.
Näib, et vastuvõetud mehhanism võimaldab vältida erinevate integreeritud ettevõtete vaheliste huvide kokkupõrget ja tagada tasakaal ühelt poolt põhivõrguettevõtjate sõltumatuse, nende arengukavade ja vajalike investeeringute ning teiselt poolt emaettevõtte finantshuvide vahel.
Sellega seonduvalt oli erilise tähelepanu all süsteemi areng ja võrguettevõtjate diskrimineerimist vältiva kompromissi tagamine. Võrguettevõtjate tegevuse üle hakkavad järelevalvet teostama reguleerivad asutused. Reguleerivate asutuste rolli ja tegevust hakkab tugevdama loodav energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, mida on kaua oodatud ja mille moodustamise Euroopa Parlament eelmisel kuul kinnitas.
Tahaksin esile tõsta veel mõne olulise aspekti siseturu liberaliseerimise kavast: esiteks rõhutaksin infrastruktuuride probleemi ja üleeuroopalise 10aastase investeerimiskava tähtsustamist. See on äärmiselt tähtis uus tegur, mis peaks edendama integratsiooni ja ajakohastamist.
Teine oluline aspekt on kolmandate riikide investeeringud edastusvõrkudesse, mis seostub tihedalt energiavarustuse kindluse küsimusega. Peame leidma pragmaatilise lahenduse, mida saab kohandada iga üksikjuhtumi puhul. Praegu käivad nõukogus selle üle arutelud ja ma olen kindel, et arutelude tulemusena leitakse kõigile liikmesriikidele vastuvõetav kompromiss.
Daamid ja härrad, meie järgmine samm on üldiste suundade kinnitamiseks poliitilise kokkuleppe vastuvõtmine energeetikanõukogus 10. oktoobril, millele järgneb ühise seisukoha edastamine novembris või detsembris, mis võimaldab alustada arutelu institutsioonide vahel saabuva teise lugemise raames.
Jätkaksin nüüd järgmise küsimusega. Usun, et äärmiselt tähtis on kujundada vähe süsinikdioksiidiheidet tekitav majandus, kusjuures liikmesriikidele jääksid kasutatavate energiaallikate valimisel vabad käed. Sellise ulatusliku ülemineku eesmärgid ja selleks vajaminevad investeeringud peavad olema pikaajalised, samas seavad nad järgnevaks kümneks aastaks meie ette arvukalt tehnoloogilisi raskusi.
Märgiksin ära mõned neist: süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kaubanduslik kasutus; suurimate tuuleelektrijaamade toodangu kahekordistamine; fotogalvaanilise ja termodünaamilise päikeseenergia kaubanduslik valmisolek; teise generatsiooni biokütuste jätkusuutlik tootmine; tõhusamat energiakasutust võimaldavate turumehhanismide kasutuselevõtmine ehituses, transpordis ja tööstuses; materjalide, bioteaduse ja infotehnoloogia energiatõhususe tõstmine.
Lugupeetud volinik, tuginedes komisjoni suunistele, võttis nõukogu veebruaris vastu järeldused, milles sisaldus järgmine programm. Esiteks, komisjoni esitatud tööstust käsitleva kuue algatuse ellukutsumine ja käikulaskmine: tuuleenergia; päikeseenergia; bioenergia; süsinikdioksiidi kogumine, transport ja säilitamine; energiavõrgud; jätkusuutlik tuumalõhustumine. Meetmete eesmärgiks on muuhulgas toetada ja õhutada teadusuuringuid, eriti energiatõhususe valdkonnas, ja saavutada strateegilises kavas sätestatud eesmärkide toetamiseks kokkulepped avaliku sektori, tööstusharude esindajate ja teadlaste vahel.
Kokkuvõtteks tänan komisjoni ja raportööri siiani tehtud töö eest ja avaldan lootust, et meie seisukohad siseturu küsimuses ühtivad teise lugemise ajal.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Härra juhataja, olen rõõmus, et saan täna taas siin olla ja osaleda energia siseturu ühte osa, täpsemalt maagaasi, puudutaval arutelul.
Eelmisel kuul arutas täiskogu elektrienergia ja koostööametiga seonduvat. Paljud parandused on sarnased maagaasiga seotud probleemide puhul ja ma ei peatukski elektrienergia käsitlemisel tõstatud küsimustel.
Kõigepealt soovin aga õnnitleda raportööre Romano Maria La Russat ja Atanas Paparizovit suurepäraste raportite puhul, samuti õnnitlen variraportööre ja vastavaid komisjone. Arvestades selle keeruka õigusakti lühikest tähtaega, on teil õnnestunud saavutada esmaklassiline arutelu.
Lubage selgitada, miks on energiavarustuse konkurentsivõimet, jätkusuutlikkust ja kindlust silmas pidades gaasituru liberaliseerimine sama tähtis kui elektrienergiaturu liberaliseerimine. Rõhutan samas, et mõlemate puhul vajame samu õigusloomega seotud meetmeid.
Maagaas on Euroopa Liidus üks peamisi tööstuses ja ka majapidamistes kasutatavaid energiaallikaid. Energiahinnad tõusevad: enam kui kunagi varem vajavad ELi tarbijad praegu konkurentsivõimelist gaasiturgu, mille puhul nad peaksid tasuma vaid tõhusa tarnimise kulud.
Veelgi enam, elektrienergia turg ei toimi tõhusalt, kui gaasiturg ei toimi tõhusalt. Tsiteeriksin Rahvusvahelist Energiaagentuuri: "Paljudes piirkondades määravad sageli elektrihinna gaasiküttega elektrijaamad. Poliitikakujundajad peavad märkama elektri- ja maagaasi tootmise omavahelist seotust ja kujundama vastavalt ka turud ja reguleerimissüsteemid.”
See kehtib isegi enam ajal, mil vajame rohkem taastuvenergiat. Ei päike ega tuul allu alati meie soovidele, seega on elektritoodangut raske ette näha. Vaja on varuallikaid, mille toodangut saab ette ennustada ja mis on paindlik - selleks allikaks on maagaas.
Samas on maagaas ka puhtaim fossiilkütus. Kui tahame vähendada süsinikdioksiidiheidet ja võidelda kliimamuutuste vastu, on maagaas mõjukas vahend, kuid me peame tagama gaasitarnimise konkurentsivõime.
Tarnekindlus on samuti hästi oluline. Parim viis selle saavutamiseks ELis on luua 500 miljoni tarbijaga siseturg. EL suudab end valjult ja kindlalt väljendada, kui ollakse ühisel seisukohal. Oleks täiesti mõistetamatu, kui korraga kostuks 27 häält. Ühisturu tingimustes peame tegema koostööd, sest meil kõigil on üks, ühine huvi.
Kõik need argumendid rõhutavad täna arutuse all olevate meetmete tähtsust. Hea meel on tõdeda, et argumendid toetavad ka enamikku teie poolt esitatud muudatusettepanekuid.
Investeeringute ja optimaalse võrgukasutuse tagamiseks vajame tuntavat võrguettevõtjate sõltumatust.
Komisjoni arvamuse kohaselt on omandisuhete eraldamine tõhusaim viis sellise sõltumatuse saavutamiseks. Kuid kõik ei ole sellega sugugi nõus ja nagu te teate, on nõukogus jõutud kokkuleppele sõltumatu põhivõrguettevõtja võimaluses. Usun, et ka omandisuhete eraldamisele tuleks võimalus anda, rakendati ju ka ELi loomisel järkjärgulist lähenemisviisi.
Olete nõudnud jõulisemat koostööametit. Selles olen põhimõtteliselt teiega nõus, kuid me peame jääma asutamislepingu piiresse. Asutamisleping ja Euroopa Kohtu otsus nn Meroni kohtuasjas seavad meile piirid. Eriti vajame me seadustiku kohustuslikuks muutmiseks komiteemenetlust. Koostööamet saab siis kontrollida nii menetlust kui ka rakendamist. Tugev koostööamet ei ole komiteemenetlusega vastuolus. Vastupidi, koostööamet vajab oma õiguste piiritlemiseks suuniseid, nii et tal oleks võimalik teha eraldi otsuseid üksikute turuosaliste kohustuste kohta.
Juurdepääs ladustamisele ja veeldatud maagaasile on sama tähtis kui juurdepääs võrkudele. Tervitame teie püüdlusi muuta direktiivi abil ladustamisele juurdepääs paremaks. Nende eeskirjade tõhususe tagamiseks vajame võrguettevõtjate õiguslikku eraldamist.
Läbipaistvus on samuti üks olulisi ettepanekuid, mille tähtsust olete eelnevatel hääletustel rõhutanud. Läbipaistvus peaks saama reegliks, erandiks jäägu aga konfidentsiaalsus, mis on seotud mitte ainult võrgukasutusega, vaid ka tasakaalustamise, ladustamise ja veeldatud maagaasiga.
Rõõmustav on näha, et raportis maagaasi kohta käsitletakse ka selliseid horisontaalseid probleeme nagu kaitsetumate tarbijate kaitse ja võitlus energiapuuduse vastu. Need valdkonnad on turu avamise rakendamisel olulised ja neid tuleks tugevdada. Subsidiaarsuse põhimõttest kinnipidamiseks jälgib komisjon hoolikalt sõnastust. Vaja on taas kinnitada, et meie poliitika ei saaks takistuseks kindlatele investeeringutele ega turule sisenemisele.
Arvan, et nõukogu on selgelt väljendanud oma püüet leida teise lugemise ajal lahendused. Kinnitan, et komisjonil on konstruktiivne roll leidmaks lahendust, mis oleks kasulik kõigile ELi kodanikele ja aitaks arendada üht meie tugevust, milleks on energia siseturg.
Teisest raportist kõneldes õnnitlen Jerzy Buzekit suurepärase raporti eest ja tänan tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni toetuse eest energiatehnoloogia strateegilisele kava (SET-kava) algatusele.
Paistab, et olen esinemiseks antud aja ületanud. Oleme teinud tihedat koostööd kolleeg Janez Potočnikuga ja ma jagan tema arvamust selle ülimalt tähtsa ettepaneku kohta, mitte vaid seepärast, et ma hindan väga Jerzy Buzeki panust, vaid põhjusel, et oleme tõepoolest teinud komisjonis tihedat koostööd selle dokumendi edendamisel.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Härra juhataja, soovin paari sõnaga peatuda meie ühisel ettevõtmisel - energiatehnoloogia strateegilisel kaval.
Me kõik teame, et energia ja kliimamuutustega seoses oleme silmitsi tõsise väljakutsega. Ilmselt on tegemist 21. sajandit iseloomustava väljakutsega. Ei maksa luua illusiooni, et sellega on kerge toime tulla. Aastani 2020 seatud eesmärgid on tähtsaks teetähiseks, kuid need on vaid eesmärgid. Pikemas perspektiivis vajame põhjalikumaid muutusi: meile siiani õitsengut ja rikkust toonud energiasüsteemide põhjalik ülevaatamine.
Lubaduste täitmiseks vajame uusi teadmisi ja vahendeid. Neid võivad pakkuda teadusuuringud ja uuenduslikud energiatehnoloogiad. Sellest tuleneb ka SET-kava tähtsus Euroopa jaoks. Peame ärkama viimastel aastakümnetel energeetikalaseid uuendusi iseloomustavast letargiast. Vaja on rohkem ja paremini investeerida. Vaja on uut mõtteviisi, millega Euroopa peaks tegema koostööd uute tehnoloogiate väljaarendamisel ja rakendamisel.
Tervitan soojalt parlamendi raportit energiatehnoloogia strateegilise kava kohta. Raport demonstreerib tugevat ühtsust ELi tasandil selles valdkonnas tõhusaks tegutsemiseks. Loomulikult ei ole me ühel meelel, milliseid tehnoloogiaid me vajame, kuid nagu me teame, peab iga liikmesriik määrama oma eelistused kasutatavate energialiikide, piirkondlike ressursside ja nende kasutamise võimalikkuse suhtes.
Eriarvamustest olulisem on aga see, milles me üksmeelel oleme. Arvame üksmeelselt, et energia säästmine ja energiakasutamise tõhusus on ääretult tähtsad.
Arvame üksmeelselt, et Euroopa teadusuuringute mahtu tuleb suurendada ja tugevdada ning sellele tuleb anda suurem vabadus veelgi dünaamilisemaks ja rahvusvahelisemaks tegutsemiseks. Nõustume, et vaja on paremat rahastamist, nii avaliku kui ka erasektori poolt. Nõustume, et ülemaailmsele väljakutsele vastamiseks on vaja tõhusamat rahvusvahelist koostööd.
Te teate minu ambitsioone ELi teaduspoliitikas ja Euroopa teadusruumi arendamisel.
Energiatehnoloogia strateegiline kava ja teaduspoliitika arendamine käivad käsikäes. Näen seda teerajajana mitmes suhtes, kaasa arvatud teaduspoliitika algatused, nagu näiteks ühine programmitöö. Usun, et energiatehnoloogia strateegiline kava paneb alguse protsessile, millest saab eeskuju teadus- ja uuendustegevuse korraldamisele Euroopas, protsessile, mis muudab teadusuuringute läbiviimist Euroopas ja lõpuks ka Euroopat ennast.
Eelmisel nädalal osalesin DFG - Saksamaa teadusnõukogu aastakoosolekul. Nõukogu juhataja Matthias Kleiner ütles meeldejäävad sõnad: nägemus ilma tegevuseta on unelm; tegevus ilma nägemuseta on õudusunenägu. Parimaks näiteks selle ütluse kinnituseks on täna arutatav energiatehnoloogia strateegiline kava. Vajame selget nägemust ja kohest tegutsemist.
Atanas Paparizov
Härra juhataja, kolmanda energiapaketi arutelu lõpeb juulis täiskogu istungil toimuva edastusvõrkudele juurdepääsu käsitleva määruse ning samuti Romano Maria La Russa raporti arutelu ja hääletamisega.
Sellest lähtuvalt avaldan eelkõige tänu kõigile variraportööridele, kellega koos töötasin raportite ettevalmistamise ajal, ning teistele raportööridele, kellega saavutasime kolmanda energiapaketiga seonduvate probleemide lahendamisel ühise lähenemisviisi. Tahaksin eriti rõhutada fakti, et oma tegevuse käigus kinnitasime komisjoni ettepanekuid, mis on seotud põhivõrguettevõtjate võrgustiku sisseseadmisega, kusjuures nende kohustuste määratlemisel piirdusime vaid tehniliste ülesannete ja võrgustiku arendamisega, hõlmamata kaubanduseeskirjade kehtestamist.
Oma ettepanekutes kavandasime me tulevikuks tähtsa rolli loodavale koostööametile koostööks riikide reguleerivate asutustega. Just koostööamet peaks komisjoni juhiste järgi määrama põhisuunad ja suunised energiaturu, kaasa arvatud maagaasituru arendamiseks. Selles mõttes ei oleks ameti ülesanne vaid praegu veel vabatahtlike suuniste heakskiitmine, vaid vastavalt meie viimastele ettepanekutele peaks ametil olema võimalik komisjoni vahendusel komiteemenetluse teel mõned neist suunistest ka kohustuslikuks muuta.
Piirkondlike algatuste seisukohalt on raportitel turu arendamises oluline osa. Piirkondlik investeerimiskava, mis koostatakse kümne aasta investeerimiskavast lähtuvalt, aitab liikmesriikidel teha koostööd piirkondlikul tasandil, mis on üks etapp tulevase ühise energiaturu loomisel. Raport pakub lahenduse ka läbipaistvuse ja turuosaliste suurema koostööga seotud paljudele küsimustele.
raportöör. - Mind julgustas väga volinik Piebalgsi väljendatud seisukoht koostööametit puudutavate ettepanekute kohta ning ma usun, et suudame Meroni kohtuasjas avaldatud põhimõtteid ja parlamendi ettepanekuid arvesse võttes luua elujõulise ameti - ameti, mis vastaks komisjoni jõupingutustele turu väljaarendamisel.
Samuti sain julgustust 6. juunil nõukogus toimunust. Usun, et on pandud alus kompromissile. Olen rõõmus, et volinik Piebalgs mainis täna võimalikku kompromissi, mida me ei kuulnud aga viimasel koosolekul, mil toimus arutelu elektrienergia teemal. Usun, et komisjoni toetusel ja arenevate kolmepoolsete arutelude käigus on võimalik aasta lõpuks ka lahenduseni jõuda.
Mind teevad natuke ettevaatlikuks viivitused Prantsusmaa eesistumise ajal. Usun, et oleme võimelised kiiremini edasi liikuma, et ellu viia Euroopa Ülemkogu soov lõpetada meie töö enne aasta lõppu, mitte enne parlamendi praeguse koosseisu volituste lõppemist, see tähendab enne järgmise aasta suve.
Romano Maria La Russa
raportöör. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, oleme lõpuks kuudepikkuse tööga lõpule jõudnud. See ei ole kerge olnud. Usun, et kahtlustest hoolimata suudavad komisjoni ettepanekud täita raske ülesande, väljakujunenud monopolide lõhkumise. Monopolid on juba pikka aega lisaks konkurentide turule sisenemise takistamisele pidurdanud ka investeerimist ja võrgustike vastastikuse sidumise võimalust.
Kõik, kes kuulasid minu kõnesid parlamendikomisjonis, teavad, et algusest peale olen ma omistanud suurt tähelepanu omandisuhete eraldamisele, et kindlustada maagaasi tarnijate sõltumatus selle tootjatest, kuigi omandisuhete eraldamine ei ole muidugi mingi kõiki haigusi raviv imerohi. On ütlematagi selge, et andes vertikaalselt integreeritud ettevõttele - kas või ajutiselt - võimaluse omada tarnesüsteemi, on vaja kasutusele võtta tõhus reguleeriv kontrollimehhanism, mis ei oleks liialt karm ega vahelesegav.
Teame, et ilmselt erineb maagaasidirektiivi rakendusmeetmete ajakava elektrienergia omast. Erinevus ilmnes selgelt tööstuse komisjonis, kus alternatiivina omandisuhte eraldamisele otsustati sõltumatu põhivõrguettevõtja kasuks. See on kompromissettepanek, mitte minu eelistus, kuid siiski ettepanek, mis viib suurema liberaliseerimiseni. Erinevalt sõltumatust süsteemihaldurist vastutab sõltumatu põhivõrguettevõtja otsese järelevalveõigusega eraldiseisva organi ees. Loodan, et nõukogu võtab tööstuse komisjonis heakskiidetud sõltumatu põhivõrguettevõtja ettepanekut arvesse. Tuleb rõhutada ka koostööametile eelseisva õigusliku raamistikuga antava rolli tähtsust: ametile ei tohiks jääda lihtsalt nõuandev roll - kuigi ma kardan, et just selline võib olla nõukogu kavatsus -, vaid roll, mis paneb ametile tulevikus suurema vastutuse.
Kui seame eesmärgiks saavutada suurem energeetiline sõltumatus, vajame me ühtset energiaturgu ja ühtset integreeritud võrgustikku. Seepärast palun tungivalt kolleege toetada muudatusettepanekuid, mille olen esitanud nii mina kui ka erinevad fraktsioonid seoses võimalusega siduda erinevad tarnijad ühiseks Euroopa võrgustikuks eesmärgiga kindlustada ühtne õiguslik raamistik ning tagada juurdepääs turule kõigile ettevõtjatele, sealjuures ületades takistus, mille seab nõustumine eraldamisega, kuid mitte omandisuhete eraldamisega.
Teine väga tähtis aspekt minu raportis puudutab tarbijate keskset rolli. Võtan lühidalt kokku. Vaja on läbipaistvat, kõikehõlmavat meedet, mis määratleks tariifid, tagaks tarbijaile igal ajal juurdepääsu tarbimisega seotud andmetele ja annaks võimaluse vahetada soovi korral tarnijat. Komiteemenetlusega seoses avaldan heameelt selle üle, et komisjoni nõustus minu seisukohaga: usun, et suunised võiksid kehtestada pigem liikmesriigid, mitte Euroopa Komisjoni arvamust väljendav parlamendikomisjon.
Lõpetuseks sooviksin mainida fraktsioonide vahel saavutatud ja raportis ära märgitud kokkulepet, mis puudutab riiklike reguleerivate asutuste õigusi ja rolli: arvan, et kokkulepe on tähtis, eriti selles sisalduv sanktsioonide kehtestamise võimalus. Meist endist, daamid ja härrad, sõltub, kas tulevikus meenutatakse meid kui alusepanijaid ühisturule, mida Euroopa vajab järgmise aastatuhande väljakutsetele vastamiseks, või lihtsalt kui järjekordseid taganejaid, kelle tegevuse tulemuseks on arglik, argpükslik reformikatse, mis tegelikult lükatakse edasi järgmise koosseisu ametisoleku aega. Loodan siiski, et nõukogu kaalub parlamendi otsuseid põhjalikult. Alati seda ei juhtu.
Jerzy Buzek
raportöör. - Härra juhataja, olin üsna üllatunud, kui lugesin, et energiatehnoloogiate strateegiline kava ja energiapakett on esitatud koos ühes programmis. See on sama, nagu me loeksime teksti, milles käsitletakse koos inimõigusi ja inimestel esinevaid haigusi ainult seepärast, et mõlemad seostuvad inimesega, mis aga ei ole sugugi hea mõte. Fakt, et energia on neid aspekte ühendav lüli, ei ole piisav põhjus energiatehnoloogia ja energiapaketi koos käsitlemiseks, kuna need on väga erinevad teemad.
Kuid nähes siin mõlemat volinikku, olen otsuse üle rõõmus, kuna energiatehnoloogia strateegiline kava on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt tähtis küsimus, mis vajab nii mõne voliniku kui ka kogu komisjoni tugevat toetust. Nagu näete tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis toimunud hääletusest, on teil Euroopa Parlamendi toetus.
Käsitleksin nüüd SET-kava sisu. Kuid arvatavasti on õigem, kui lähen nüüd üle oma emakeelele.
(PL) Euroopa Liit on otsustanud määrata tasud süsinikdioksiidiheite eest. See on üks tähtsamaid otsuseid, millega näitame, et me võitleme kliimamuutuste vastu. Me näitame, et oleme selles lahingus juhtpositsioonil. Teisalt peaksime aga meeles pidama, et süsinikdioksiidiheite tasustamine tekitab raskusi majandusele ja toob peaaegu igas sektoris kaasa tootmiskulude kasvu. Tahaksin rõhutada, et energiasektor on suurim kannataja, eriti riikides, kus elektri ja soojuse tootmiseks kasutatakse kivisütt.
Euroopa Komisjoni esitatud energiatehnoloogia strateegilise kava kohta käiv ettepanek on minu arvates suurepärane vastus Euroopa majandust ähvardavaile ohtudele. Kõik oleneb energiakulude vähendamisest. Euroopa Komisjon on hakanud toetama kas täiesti või peaaegu saastevabu tehnoloogiaid energeetikas, tootmises ja energiatöötluses. Esimest korda on ühes dokumendis esitatud nii kliimamuutuste vastu võitlemise meetodid kui ka energiavarustuse kindlus. See tähendab, et ka tuumaenergia on hõlmatud. Tegelikult on neis dokumentides käsitletud ka meie kolleegide, peamiselt fraktsiooni Verts/ALE liikmete muret tuumaenergia tootmisega seonduvate riskide pärast. Kuid praegused kolmanda põlvkonna tuumaelektrijaamad on täiesti erinevad Tšernobõli ehitatud jaamast.
Tundub, et teise suure probleemi, nimelt süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas valitseb täielik üksmeel. Kuna tegemist on uue tehnoloogiaga, on ka selle puhul stiimulid olulised, nagu iga uue ja paljutõotava tehnoloogia puhul. Parlament on alati toetanud elektrijaamades jätkusuutlike tehnoloogiate kasutuselevõttu, selles ei ole kunagi kaheldud. Parlament käsitleb energiatõhusust ja energiasäästlikkust kui olulisimat probleemi. Võib-olla suudame nii tõhususe kui ka säästlikkuse tõstmise tulemusena ära hoida mõne tuumaelektrijaama ehitamise.
Sooviksin lõpetuseks ära märkida kaht punkti. Euroopa tasandil teadusuuringute läbiviimine on suurepärane mõte, mida me täielikult toetame. Sellest saab esimene sektor, milles Euroopa seda teeb. See märgib ka ühise energiaturu, aga ka teadmiste vaba liikumist algust. Raportis tegin ettepaneku leida spetsiaalselt uusi tehnoloogiaid toetavad rahalised vahendid. Pean seda hädavajalikuks, kui meie sooviks on aidata energiasektorit ja kui tahame, et Lissaboni strateegia õnnestuks.
Christian Ehler
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra juhataja, volinikud, majandus- ja rahanduskomisjonis toimunud maagaasiturgu ja gaasitarne võrgustikku käsitlev arutelu ei olnud niivõrd ideoloogiline. Jõudsime selgele otsusele, mis võeti vastu suure häälteenamusega. Ilmselt ei peaks võrgustiku eraldamist puudutavat kompromissi vaatlema sedavõrd ideoloogilisest vaatenurgast.
Meie raport pöörab enam tähelepanu küsimusele, kui sobivaks osutuvad riiklikud heakskiitmismenetlused tegelikkuses tagamaks tulevikus edusamme piiriülese võrgustiku loomisel, võrgustiku arendamisel ja sellesse investeerimisel. Usume, et selleks on veel palju teha, ja nendime kahjutundega, et näiteks täiskogul võetud seisukoht pöörab liialt vähe tähelepanu heakskiitmismenetluse kiirendamisele riiklikul tasandil.
Teine meie arvates oluline aspekt on reguleerivate asutuste küsimus. Liikmesriigid oleksid meelsamini valmis reguleerivat asutust heaks kiitma, kui sellele antaks suurem iseseisvus. Selles suhtes on väljendatud lepingutega seonduvaid muresid. Kui aga läheneda küsimusele vaid reguleerimist arvesse võttes, võib reguleeriva asutuse poolt kõnelda vaid siis, kui taolisele asutusele antakse ka asjakohane õigus sekkuda.
Sellel teemal kõneldes tänan veel kord siiralt kolleegi Jerzy Buzekit. Oleme pidanud energiapoliitika küsimuses ühiseid arutelusid ja Buzek on teinud mõned SET-kava osaks saanud konstruktiivsed ettepanekud. Majandus- ja rahanduskomisjoni raportöörina olen ka mina andnud oma toetuse, mis nähtub ettepanekuist kaaluka rahastamise kohta.
Niivõrd tulise ja ideoloogilise arutelu järel arvan, et peaksime nüüd keskenduma küsimusele, millised peaksid olema konkreetsed meetmed. See tähendab, et oleme praegu üleminekuajal, mil peame vaatama, kas esitatud meetmed ka tegelikkuses toimima hakkavad. Minu jaoks on see palju olulisem kui ideoloogiast kantud arutelu võrgustiku omandisuhete üle.
Inés Ayala Sender
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Härra juhataja, volinik, nõukogu eesistuja, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon toetab põhimõtteliselt Euroopa energiatehnoloogia strateegilist kava, kuna see aitab kaasa ühise energiaturu loomisele ja toetab Lissaboni lepingut ning eriti seetõttu, et selle abil saab võidelda kliimamuutuste vastu.
Arvame ka, et läbiviidud nõuandemenetlus oli ülimalt positiivne ja seda tuleks meie arvates kindlasti jätkata.
Kahju on vaid sellest, et SET-kava keskendub peamiselt tarnimisega seotud meetmetele, kusjuures vähem tegeletakse energianõudluse vähendamisega seotud meetmetega, eriti energiasäästlikkuse ja -tõhususega, millele me palume rohkem tähelepanu pöörata. Seetõttu sooviksime energiamahukate ettevõtete hierarhia loomist, keskendades jõupingutused just neile ettevõtetele, kellel on suurem potentsiaal lühiajalises perspektiivis saasteainete heitkoguseid vähendada (20%-line vähendamine aastaks 2020), jätmata kõrvale pikaajalisi meetmeid 2050. aastaks seatud eesmärkide täitmiseks.
Nende prioriteetidega seoses arvame ka meie, et arvestada tuleks iga tehnoloogia tööiga ja mõju keskkonnale tootmisprotsessi ajal, samuti arvame, et tuleks kaaluda selliste tehnoloogiate kasutuselevõttu ka kolmandates riikides eesmärgiga vähendada lahknevusi kasutatavates tehnoloogiates. Meie arvates on vaja energiamahukaid ettevõtteid laiendada ka teistesse sektoritesse, millel on potentsiaali oluliselt vähendada saasteainete heidet, näiteks koostootmine, vesinikutehnoloogiad, ehitus (sealhulgas elamuehitus), kütte- ja jahutussüsteemid, paremad infrastruktuurid energia salvestamiseks ja jaotamiseks.
Lõpetuseks soovime märkida, et meie arvamuse kohaselt tuleks neid tehnoloogiaid kindlasti käsitleda ELi poliitikate tulevase rahastamise arutelu ajal ning seetõttu tuleks ka liikmesriikidelt nõuda suuremat jõupingutust, vähemalt samaväärset sellele, mida nägime 1980. aastate energiakriisi ajal.
Bernhard Rapkay
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra juhataja, kohe esitan ma majandus- ja rahanduskomisjoni otsused, mis on mingil määral hullumeelne ettevõtmine, just sama hullumeelne kui viis, mil moel mõni meie selliste tulemustega arutelu oli korraldatud. Seepärast esitan vaid ühe kommentaari, kuna rohkemaks ei ole piisavalt aega.
Volinik tõstis just esile, et komisjoni arvates on omandisuhete eraldamine mingil moel - kasutades tema enda sõnu - tõhusaim lahendus. Kahtleme selles, kuna seda ei ole võimalik ei empiiriliselt ega teoreetiliselt tõestada, empiiriliselt kohe kindlasti mitte, sest võime tuua arvukalt näiteid, mis tõestavad, et eraldatud omandisuhetega ettevõtted ei toimi sujuvalt. Seda ei saa tõestada ka teoreetiliselt. Ettevõte on ja jääb monopoliks, loomult monopoliks, ning monopolide puhul ei saa olla tegemist vaba konkurentsiga.
Seepärast ei ole asi mitte omandisuhetes, vaid pigem nende reguleerimises. Sektorit tuleb rangelt reguleerida ja see peab kehtima võrdselt nii eraldamata kui ka eraldatud võrguettevõtjate kohta. Oleme majanduskomisjonis teinud mitmeid sellekohaseid ettepanekuid ning loodame, et neid ettepanekuid ka arvesse võetakse.
Emmanouil Angelakas
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. - (EL) Härra juhataja, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostajana tahaksin samuti maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta arvamust avaldada ning õnnitleda Atanas Paparizovit suurepärase töö puhul, mis ta on teinud meie parlamendikomisjonis arutusel olnud ettepanekute paketi läbivaatamisel.
Meie kriteeriumiks oli tarbijakaitse ja sellega seonduvate sotsiaalselt sobivate ning läbipaistvate meetmete heakskiitmine.
Lisaksin, et raportit ei ole mõjutanud ei vastuolud ega negatiivsed reaktsioonid ning see võeti vastu parlamendikomisjonides, kus toimunud arutelu erines ülejäänud energiapaketi arutelust, mille käigus omandisuhete eraldamisest sai keskne küsimus.
Tarbijatega seonduvalt keskendus meie komisjon tarbijakaitsega seotud probleemidele ja ettepanekutele, mis edendaksid ja kindlustaksid Euroopale tõelise maagaasi siseturu.
Meie arvamuse järgi on tõelise sisemise piiriülese turu tagamisel oluline osa tõhusa piirkondliku koostöö edendamine liikmesriikide vahel. Seepärast on vaja luua Euroopa transpordisüsteemihaldurite võrgustik, mille koostöö põhineb Euroopas tõhusa, esindusliku ja läbipaistva maagaasituru kindlustamisel.
Siinkohal soovin rõhutada asjaolu, et transpordisüsteemide koostöö ei nõua võrgustiku tegevuse eraldamist tootmisest ja tarnimisest. Transpordivõrgustik võib kõigis osalevates liikmesriikides toimida tõhusalt ka omandisuhete eraldamiseta.
Oleme väitnud, et Euroopa transpordisüsteemihaldurite kõnelused asjaomaste institutsioonide, eriti tarbijate ja tarbijaühingutega on äärmiselt olulised, kuna tegemist on mõjukate osalistega, kodumaiste lõpptarbijatega.
Toetame teabe ja maagaasi ladustamisvõimaluste läbipaistvust, et tagada tarbijaile kasutoovad õiglased hinnad ja tõeliselt avatud turg.
Toine Manders
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Arvan samuti, et üks minut on tõepoolest liiga lühike aeg, kuid tänan volinikku, ministrit, auväärt parlamendiliikmeid ja ka Romano Maria La Russat tehtud ettevalmistöö eest.
Teen lühidalt. Energiaturg peab olema võimeline toimima Euroopa tasandil peamiselt selleks, et kindlustada lõpptarbija energiaga varustamine turuhinnaga. See on meie eesmärk. Omandisuhete eraldamine ei ole eesmärk omaette, kuid me arvame, et see võiks olla toimiva turu saavutamise viis. Kui nõukogu pakutud niinimetatud kolmanda või neljanda lahenduse abil saaks luua toimiva turu, oleksid ka need muidugi sobivad.
Kui aga siiski mainitud kolmas või neljas viis ei too tulemust, oleme me juba teinud ettepaneku olla valmis võimalikuks alternatiivseks lahenduseks (mis homme loodetavasti teoks saab), nimelt Euroopa võrguhaldur, keda juhib ja kontrollib Euroopa Liit. Loodan, et nii komisjon kui ka nõukogu toetavad seda ja meil on vähemalt alternatiiv mõne aasta pärast olemas. Härra juhataja, oktoobris tahame me pidada ümarlauakõnelusi kõikide huvirühmade osalusel ja me loodame, et see ettepanek leiab laialdast toetust.
Herbert Reul
Härra juhataja, daamid ja härrad, energiapaketi arutelu jääb mulle meelde kui arutelu, mille ajal ei peatutud detailidel, sest me kiirustasime liialt. Me ei pühendanud sellele nii palju aega, kui oleks vaja olnud. Just seda tahtsin ma siin ja praegu öelda. Loodan, et see meile ühel päeval kätte ei maksa.
Olen jälle näinud, kuidas poliitikas tehakse panus ühele kõike parandavale vahendile ja seejärel surutakse see kiiresti ja jõuliselt läbi, lubades inimestele, et sellega lahendame kõik probleemid. Loodan, et lõpuks leiame ka lahenduse meie ees seisvatele probleemidele, nimelt küsimusele, kuidas leida raha investeeringuteks, saavutada mõistlikud hinnad ja tagada Euroopa energiasektorile tarnekindlus. Hommikust õhtuni loeme me ajalehtedest ja kuuleme televisiooni vahendusel murest ja hädadest, mida need probleemid maailmas põhjustavad. Kas oleme arutelu pidanud sellise lahenduse saavutamiseks? Kahtlen selles.
Seepärast olen tänulik, et oleme gaasidirektiiviga edasi liikunud, et oleme lähemal kompromissile, et oleme hakanud vahet tegema ja mõistame, et elekter ja gaas on kaks erinevat asja, et enam ei pakuta mõlemale ühtmoodi sobivat lahendust. On hea, et püüame nüüd leida kolmandat võimalust ja omandi eraldamine ei ole meie esimene valik, et meil on komisjoni ettepanekutesse õnnestunud teha mõned muudatusettepanekud. Aeg näitab, kas sellest piisab.
Olen rõõmus, et nõukogu näitas juunis esitatud uue ettepanekuga, et isegi nii keerulises olukorras oleme me lahenduste leidmiseks valmis üle olema riiklikest huvidest ja arvamuste erinevusest. Loodan, et homme vaadatakse maagaasi käsitlevad otsused uuesti läbi ja me liigume natuke lähemale kompromissile, mis nõukogus on juba saavutatud. Kui me tahame jõuda kiire lahenduseni, tuleb lõpuks komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahel kompromiss saavutada. Usun, et nõukogu esitatud ettepanek on lähedane sellele, mis on praeguseks välja pakutud maagaasi suhtes. Võib-olla peaks selle võtma eeskujuks ka elektrituru suhtes.
Hannes Swoboda
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, esiteks õnnitlen siiralt kolme raportööri suurepärase töö puhul. Andestage, et keskendun vaid oma kolleegi Romano Maria La Russa maagaasidirektiivi käsitlevale raportile. Raportöör La Russa ja mitmed variraportöörid on teinud omavahel head koostööd.
Oleme juba arutanud omandisuhete eraldamist, võrgustiku lahutamist ja gaasitarnimist. Olen leitud kompromissiga rahul vaatamata selle rangusele, sest kuigi see allub rangetele tingimustele, on meil võimalus vältida täielikku eraldamist, teisalt aga võib komisjon igal juhul kasutada läbivaatamisklauslit, et avaldada survet konkurentsi olemasolu tagamiseks ja konkurentsitingimuste alalhoidmiseks.
Loomulikult peame me vaatama kaugemasse tulevikku. Nõustume täielikult hr Mandersi esitatud seisukohtadega selles, et vaja on kindlaks teha, kas on võimalik luua ühist ning rahuldavat Euroopa infrastruktuuri. See on alternatiivne võimalus tulevikuks, mida me aga praegu üksikasjalikult arutada ei saa.
Tähtis on kehtestada piirangud, nagu näiteks piirangud oluliste, suurte summadega seotud investeeringute puhul või juhtudel, mil me ei ole kindlad, kas need ka lahendusi pakuvad, nagu näiteks Nabucco projekt. Siinkohal peame aga olema ka piisavalt paindlikud. Seda laadi investeeringud on pikaajalised ja ei ole täpselt teada, millal jõutakse lepingu sõlmimiseni. See on eriti tähtis.
Loodan, et enamik täiskogul osalejaist toetab homme meie esitatud muudatusettepanekuid. Vastasel juhul võtame vastu raporti, mis sisaldab läbipaistvust, tarbijakaitset, energiat ja vaesust puudutavaid küsimusi, sellisel kujul, nagu selle üle hääletamisel otsustati. Kui vaadata, mida komisjon ja komisjoni president viimati sel teemal ütlesid, on äärmiselt tähtis, et väljendaksime selgelt esiteks tarbijatele läbipaistva teabe andmist, mida mitte alati ei tehta, teiseks võrgustiku kasutajatele teabenõuete esitamiseks abiliini sisseseadmist, kolmandaks sõltumatu kaebuste esitamise võimalust, kuna kaebusi on alati - ja igaüks meist teab selliseid juhtumeid, isegi kui me ei ole isiklikult seotud, mis on samuti tähtis -, ja neljandaks kaitsetumate tarbijate, eriti pensionäride, puudega inimeste jt kaitsmist.
Need on tegelikud mured, eriti tõusvat energiahinda silmas pidades. Mulle jääb arusaamatuks, miks ei esitanud parlamendikomisjon neid teemasid aruteluks, eriti gaasisektori puhul, kuigi konservatiivid ja lõpuks ka komisjoni president Barroso isiklikult on korduvalt kinnitanud, et meie püüe on abistada tarbijaid, eriti kõige kaitsetumaid neist. Ei tahaks spekuleerida, kas mõeldakse subsideeritud hindu või muid vahendeid. See oleks samuti jäetud üksikute liikmesriikide mureks. Liikmesriigid ei peaks alati jätma vastutust komisjonile, vaid peaksid olema valmis ise otsustama. Samas peaksid aga Euroopa Komisjon ja parlament andma suuniseid, näidates, et see on võimalik ja tõenäoliselt ka otstarbekas, kui meie eesmärk on tarbijate sotsiaalsete huvide kaitsmine, eriti ajal, mil energiahind on kõrge.
DanutBudreikaitė
ELil puudub ühine gaasiturg; turg on killustunud ja peamiselt piirkondlik. Samas puudub ELi mõnedel piirkondadel ka piirkondlik gaasiturg. selliseks piirkonnaks on Läänemere äärsed riigid - Leedu, Läti, Eesti ja Soome -, mis on üldiselt integreerimata ja millel puudub side ELi gaasivõrgustikuga.
Sõltumine ühest tarnijast, kel on kalduvus kasutada energiaga varustamist poliitilistel eesmärkidel, on üsnagi ohtlik nii energiavarustuse kindluse kui ka ELi üldise julgeoleku seisukohalt.
ELi energiapoliitika peamiseks eesmärgiks, mida toetaks nii ELi rahalised vahendid kui ka poliitiline tahe, peaks olema selliste energiasaarte kaotamine ja sidemete loomine riikide ja piirkondade vahel.
Vaid ELi abiga saaks rakendada maagaasiturgu käsitlevat kolmandat energiapaketti, mis kujutab endast Euroopa Liidu julgeoleku tagamist võimaldavat vahendit.
Kolmas võimalus - see on viieaastane periood, mille jooksul ELi liikmesriigid peavad leidma poliitilise tahte ja vahendid gaasiturult energiasaarte kaotamiseks.
Roberts Zīle
Tänan, austatud juhataja. Esiteks õnnitlen volinik Piebalgsit ja raportöör La Russat, kes on teinud gaasituru liberaliseerimisel suure sammu edasi, kuigi turg on veel kaugel täiuslikust. Minulegi on suurimaks probleemiks eelkõneleja mainitud energiasaared Euroopa gaasiturul - Baltimaad ja Soome. Mind ei veena täielikult 6. juulil nõukogus saavutatud kokkulepe, kuna tegutsevad omanikud, eriti Gazprom, ei ole kohustatud omandiõigusi eraldama enne, kui neis riikides on loodud ka muud ühendused. Olukord sarnaneb natuke küsimusele "Kumb oli enne - muna või kana?”, kuna on üsnagi tõenäoline, et uusi ühendusi ei teki enne, kui on võimalikud eelnevad kokkulepped ja täielik selgus olemasolevatele võrkudele juurdepääsu suhtes. Seepärast on võimalik, et on vaja kehtestada kindlad tähtajad ning monopoolse seisundi puhul sisse tooma sõltumatud põhivõrguettevõtjad.
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, täna on kaalul gaasiturg. Gaasi puhul peame me kahe turu vahel vahet tegema. Esiteks seetõttu, et peame gaasi Euroopasse sisse tooma. Sellega toimetulekuks vajame stabiilset investeerimispoliitikat, mis arvestaks ka gaasi tarnivate riikidega. Selleks on vaja pikaajalisi lepinguid ning gaasi tarnimiseks Euroopasse peame andma Euroopa ettevõtetele võimaluse investeerida gaasijuhtmetesse. Praegu vajame me - ja selleks peame me kõik rohkem pingutama, eriti liikmesriikide valitsused - Euroopa ühist poliitikat gaasi suhtes, mis võimaldaks ELi 27 liikmesriigil asuda ühisele seisukohale rahvusvahelisel tasandil. Selline on tõenäoliselt meie vajaduste parim määratlus.
Nord Streami ehitamisega saame me gaasi tarnida kaubandusteede ristumispunkti Greifswaldi ja sealt edasi kogu Euroopasse. Meil on ka veeldatud maagaasi turg, mis sisuliselt tähendab Euroopa gaasiturgu. Küsimus on selles, kas kavandame poliitikat Euroopa turuga seotud tarbijate või ettevõtete jaoks.
Mida vajab ettevõte kartelli loomiseks? Esmase tähtsusega on kontroll gaasijuhtmete üle, et piirata konkurentide juurdepääsu kohalikule turule. Teiseks on vaja kontrolli gaasihoidlate üle, sest olles võimeline kindlustama end varudega, ei teki ettevõttel raskusi tarnimisega. Kolmandaks on vaja valitsevat seisundit turul: E.ON kontrollib praegu 60-70% Saksamaa turust, kusjuures Gaz de France'i kontrolli all on 70-80% Prantsusmaa turust, ja meil puuduvad mehhanismid, et selles suhtes midagi ette võtta. Neljandaks, meil on nõrk Euroopa reguleerimissüsteem, mis tähendab riikidevahelisi probleeme ja riiklikke reguleerivaid asutusi, mis alati on paremuselt alles teised. Ning viiendaks jätab läbipaistvus soovida.
Mis on hr Reuli ja teiste ettepanek? Needsamad äsja loetletud tingimused! Teisisõnu kavandame me poliitikat ettevõtete kasuks, mitte tarbijate heaks. Seetõttu pooldame me http://www.greens-efa.orgis kahte peamist lähenemisviisi. Me peame maagaasi Euroopasse sisse tooma, kuid kui gaas on juba Euroopa ühisturu piires, peab gaasiturul olema konkurents: eraldatud võrgustikud, parem juurdepääs hoidlatele ja gaasisektori liberaliseerimise programm.
Kallid konservatiivid ja liberaalid, te ei saa enam lubada olukorda, kus riiklikel turgudel valitseb 70%, 80% või 90%-line ülekaal, ning ainuke relv selle vastu on gaasisektori liberaliseerimine. Oleme esitanud muudatusettepaneku liberaliseerimise programmi taaskasutuselevõtuks ja seda on tõesti vaja teha. Punktiga neli seonduvalt nõuame Euroopa reguleerivat asutust. See tähendab, et nii FDP ja CDU/CSU liikmetele kui ka liberaalide ja konservatiivide jaoks on homme äratundmise päev: kas kavandame poliitikat tarbijate või ettevõtete heaks.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Härra juhataja, volinikud, arutelu all oleva raporti eesmärk on energiaturu, sedapuhku gaasituru liberaliseerimine.
Elektriturgude liberaliseerimisega seoses toetab parlamendi enamus tootmise ja võrgustiku omandisuhete eraldamist. Nõukogu on parlamendi suhtes hoolimatu olnud ja see on isegi hea.
Omandisuhete eraldamine ei taga tarbijatele kindlat hinnalangust. Mis gaasisektoriga ka ei juhtuks, liikmesriikidel on vabad käed omandisuhete eraldamiseks või praegusel viisil jätkamiseks.
Võrgustike ehitamine ja töös hoidmine ei ole tulutoov äritegevus ja kui praegused omanikud on valmis tegevust sel alal peatama, tuleb neist ka aru saada. Ettevõtte kasum tuleneb elektri ja gaasi hinnast ja komisjoni ettepanek selles suhtes kaitset ei paku, samuti nagu see ei kaitse ka tarbijat energiapuuduse eest.
Turgude liberaliseerimisega seoses tahaksin teile meenutada olukorda USAs. Valitsusvälise organisatsiooni Public Citizen andmetel on 14 osariigis, kus elektrihinda ei reguleerita, hind 52% kõrgem kui 36 osariigis, kus seda reguleeritakse. Liberaliseerimine, konkurents ja omandisuhete eraldamine ei too automaatselt kaasa hinnalangust.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, arutelul on võetud eelduseks, et EL toetub elektrienergia saamiseks suures osas maagaasile. Vaidlustaksin selle peamiselt seepärast, et peame peaaegu kogu vajamineva maagaasi importima. Seetõttu muutume sõltuvaks teistest riikidest, kellest osa ei ole just sõbralikud. Kas on vaja meenutada, kuidas Venemaa katkestas kaks aastat tagasi jõuludeks gaasitarned Ukrainasse?
Kuidas oleks alternatiivsete kohalikku päritolu ressurssidega? Lääne-Euroopas leidub rikkalikult kivisütt, mis ei paikne elektrijaamadest kaugel. Kivisöel on halb maine, osaliselt saastuse ja osaliselt suurema süsinikdioksiidi heitega kilovati kohta võrreldes maagaasiga.
Kuid te olete ajast maha jäänud. Kivisütt saab tänapäeval tõhusamalt põletada, tekitades vähem süsinikdioksiidiheidet kui vanemate meetoditega. Eelistaksin ka ise mitte kivisöe põletamist, vaid sellest koksi tootmist, mille tulemuseks on kaks suitsuvaba toodet: gaas ja koks, mille nõuetekohasel koospõletamisel saadakse rohkem energiat kui nende tootmiseks kulunud kivisöest, suhe on viis neljale. Veelgi enam, kui gaas puhastatakse korralikult kõrvalainetest, eemaldatakse seejuures ka saasteained. Kõrvalsaadused on tegelikult samad mis nafta puhul. Ja kõik see leidub siinsamas meie jalge all.
Lisaks on elektrienergia tootmiseks olemas tuumaelektrijaamad. Ka neil on halb maine peamiselt Tšernobõlis juhtunud tõsise õnnetuse tõttu, kuid seal oli tegemist vana ja madala kvaliteediga nõukogudeaegse tehnika paigaldamisega operaatorite poolt, kes püüdsid ilma järelevalveta reaktori tööd lõpetada, mis neil aga ebaõnnestus.
Miks tekitab aga tuumaenergia kõhklusi, eriti siin, Prantsusmaal, kus tuumaelektrijaamades toodetakse 70% elektrienergiast? Märgiksin ka, et Soomes, kõrge keskkonnateadlikkusega riigis, kiideti äsja heaks kolmanda tuumaelektrijaama ehitamine.
Hilisemast ajast võib tuua näiteks ka ELis praegu küsitavusi tekitavate biokütuste propageerimine. Biokütuste tootmiseks võetakse kasutusele uued maa-alad, hävitades seejuures vihmametsi või võttes üle põllumajandusmaad. Esimese puhul tekitatakse suurem kogus süsinikdioksiidiheidet kui biokütuste kasutamisega säästetakse, teine meetod põhjustab toiduainete puudust, eriti vähemarenenud maades.
Loomulikult vajame me maagaasi, vähemalt kohalikuks kasutamiseks, kuid raportiga surutakse peale gaasi tarnimist ELile, kusjuures seda kontrolliks EL enda kehtestatud määrustega. Kui peaks minema nii, nagu läks ühise kalanduspoliitikaga, mille puhul kalapüügikohtade säilitamiseks kavandatud määruste rakendamine oleks peaaegu lõppenud hoopis nende hävitamisega, siis aidaku meid taevas. Pole kahtlust, et gaasitarneid käsitlevatest määrustest saab bürokraatlik õudusunenägu, just nüüd, mil komisjon on välja öelnud, et tahab seda piirata. Kuidas muidu saavutada olukord, kus gaasi tarnimine on kaheks jagatud: transpordiks ja ladustamiseks? Kahtlemata on tõhusaimaks süsteem, mille puhul ladustaja saab ka tarnida - kuid ei, te tahate protsessi kaheks jagada ja seega suurendada bürokraatiat.
Raportis sisaldub ettepanek litsentsida gaasijuhtmete haldurid, samas kui teise otsa paigaldatakse valvsad mõõturid selleks, et saaks teraselt jälgida tarbijaid. Kes aga seda jälgib? Sellega kõrgendatakse riigi järelevalvet, kuna energiavarustuse häire on avaliku korra küsimus, mis annab politseile õiguse sekkuda.
Lisaks tarbijate ebakindla korralduse meelevalda jätmisele suurendatakse nende raportitega riigi kontrolli üksikisiku üle. Lühidalt, küsimus on kontrolli saavutamises.
Samal ajal tuleb märkida, et täna mõnda aega tagasi toimus parlamendis hääletus Läänemerre kavandatava gaasijuhtme keskkonnamõjude uuringute üle. See võrdub heakskiidu andmisega projektile, mille abil Venemaa maagaas toimetatakse otse Saksamaale, minnes mööda Poolast, säilitades nõnda nende endi varud, rääkimata meist ülejäänutest. Kas see ongi nende arvates solidaarsus?
Luca Romagnoli
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, toetan täielikult Romano Maria La Russa koostatud raporti meetodeid ja sisu. Lõpuks otsustame me eraldada omandisuhted, millega keelatakse omada samaaegselt kontrolli gaasitootmise ja transportimise üle, või vähemalt usaldame ümberjagamise eraldiseisva halduri kätesse. Õigemini tähendab see parlamendi muudatusettepaneku ehk sõltumatu põhivõrguettevõtja läbisurumist.
See on tervitatav püüe lõhkuda ohtlikud monopolid - nagu hr Zile just ütles - ja seega lahendada huvide konflikt tõhusaimal viisil: tarnekindluse tagamiseks on seda kindlasti vaja. Veelgi enam, tehakse kiiduväärne katse tõkestada geomajanduslik ja geopoliitiline sekkumine, keelates kolmandate riikide ettevõtjatel - kuigi loobumistega, mis loodetavasti on lühiajalised - ELi jaoks strateegilise tähtsusega gaasijuhtmete võrgustikku kontrollida.
Üks La Russa koostatud raporti teeneid on järgmine: kui vastab tõele, ja kindlasti ka vastab, et kogu ühendust hõlmava maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda tarbijaile vabadust valida tarnijat ja luua samaaegselt uusi ettevõtlusvõimalusi, võime me loota paremat pakutavat teenust, mis peegelduks ka konkurentsivõimelises hinnas. Ka tarnekindluse tagamisele kaasaaitamine on ilmne. Lõpuks väärib märkimist veel üks suure sotsiaalse tähtsusega aspekt ehk tarbijate, täpsemalt kõige kaitsetumate ja äärepoolsetes või kaugemates piirkondades elavate tarbijate kaitse tugevdamine riiklikul tasandil. Selline kaitse võib saada teoks tänu eelistatavatele tarnehindadele.
Õnnitlen kolleegi ja loodan, et raport leiab laialdast toetust, mida see ka väärt on.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Härra juhataja, homme pannakse hääletusele energiaturu liberaliseerimist käsitleva õigusaktide paketi teine ja ka viimane osa, teisisõnu gaasisektorit puudutav osa.
Täiskogu on alati väitnud, et gaasiturg erineb tegelikkuses elektrienergia turust, kuna sektor, mis juhib kõiki tegevusvaldkondi tootmisest turustamiseni, erineb sektorist, mis allub tugevale geopoliitilisele survele tootmisprotsessi ajal ning omab kontrolli vaid transpordi ja lõppmüügi üle.
Seepärast arvab ka enamus Euroopa Parlamendist jätkuvalt, et peaksime kaaluma ka mõnda muud võimalust peale omandisuhete eraldamise. Sel põhjusel esitas tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon Romano Maria La Russa raporti kohta kompromissmuudatusettepaneku, mis kinnitab parlamendiliikmete enamuse seisukohta, mille kohaselt see on tõsiselt võetav alternatiiv; alternatiiv, mis tagab süsteemihalduri tuntava iseseisvuse, kuna vaid sel viisil saab kindlustada enam investeeringuid mahtude suurendamisse, mis omakorda eemaldab piirangud uutele ettevõtjatele ja võimaldab tugevamat konkurentsi.
Need, kes toetavad omandisuhete eraldamist, on alati öelnud, et me võiks aktsepteerida tõsiselt võetavat alternatiivi, mis annaks sama tulemuse. Arvan, et koostatud maagaasi käsitleva kompromissi näol on meil sobiv kava olemas.
Siiski oleme teadlikud, et osa inimesi eelistab nõukogu pakutud alternatiivkava, mis ei toeta sõltumatu halduri kontseptsiooni, ja et nõukogu kavatseb teha ettepaneku korraldada eraldi hääletamine. Tahaksin neile selgitada, et ilma väljapakutud halduri kontseptsioonita ei ole see tõeline alternatiiv omandisuhete eraldamisele, vaid pigem õiguslik mudel, mis võimaldab turgude avanemist arvestades teatud liikmesriikidel olla võrdsemad kui teised. Loomulikult ei tundu see võimalus eriti sidus.
Lõpuks avaldan täielikku toetust Atanas Paparizovi koostatud gaasi reguleerimist käsitlevale raportile ja tänan teda abi eest, mida ta meile esimesel lugemisel osutas.
Teresa Riera Madurell
(ES) Härra juhataja, volinikud, nõukogu eesistuja, soovin alustada Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kavaga ning õnnitleda Jerzy Buzekit ja tänada teda selle eest, et ta lisas muudatusettepanekud, mida meie fraktsioon pidas olulisteks. Oleme rahul sellega, kuidas me koos käsitlesime rahastamist, mis on niivõrd tähtsa kava puhul meie ühine mure. Peame tähelepanu pöörama ka inimressurssidele, mitte vaid seetõttu, et neid tuleb suurendada, vaid ka seepärast, et kavas sisalduvad näiteks väljaõpet, liikuvust ja koordineerimist puudutavad aspektid.
Oleme täitnud ühe äärmiselt tähtsa eesmärgi ning andnud olulise rolli energiatõhusust parandavatele tehnoloogiatele ning teadusuuringutele üldiselt, kasutades täielikult ära Euroopa teadusruumi potentsiaali. Raportis tõstetakse esile energiatehnoloogia valdkonnas edukuse saavutamiseks vajalikke teadusuuringuid ja peamisi teadusharusid ning kutsutakse erasektorit üles investeerima enam teadusuuringutesse ja võtma suuremaid riske, et muuta EL selles sektoris liidriks.
Ka tehnosiiret tuleb paremaks muuta, mis peaks olema Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ülesanne, ning teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni arendamiseks erinevates piirkondades on enam tähelepanu vaja pöörata liikmesriikidevahelisele koostööle. Koostöö peab laienema kõigile valdkondadele, mis oma multidistsiplinaarse iseloomu tõttu omavad suurt tähtsust tehnoloogiauuringutes ja -arengus, eriti info- ja sidetehnoloogia valdkonnas.
Maagaasiga seonduvalt tuleb öelda, et maagaasi veeldusjaamade ja veeldatud maagaasi ladustamise infrastruktuurid, eeldusel, et need on seotud transpordivõrgustikuga, toimivad lisavõimalustena, millel on suur osa uutele ettevõtjatele juurdepääsu tagamisel ja ELi tõelise siseturu loomise kiirendamisel. Seega tundub samaväärse kohtlemise rakendamine kõnealuses valdkonnas loogilise sammuna.
Praeguses olukorras tundub täiskogu toetatav põhimõte "kogu teenus ühest kohast” ehk sõltumatute infrastruktuuride ühine haldur olevat tõhusaim võimalus. Ühe halduriga tagatakse kasutajatele juurdepääs maagaasi infrastruktuuridele, kuna nad seotakse sarnaste lepingute ja seadustikega, neile kehtivad ühesugused läbipaistvuse tingimused ja neil on võimalus pakkuda teenust mitmekesi koos.
Sellised on meie põhjendused kolmele muudatusettepanekule, mille esitame täiskogu istungil ja mille poolt ma palun teil hääletada.
Adina-Ioana Vălean
Härra juhataja, SET-kava variraportöörina tervitan seda algatust soojalt. Kehtestame Euroopa jaoks uue energeetikauuringute eesmärgi, mida järgmise kümnendi väljakutseid silmas pidades väga vajame.
Komisjon usub, et Euroopas tuleb alandada kulutusi puhtale energiale ja seada tööstus madala süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate valdkonnas esiplaanile. Nõustudes täielikult nende eesmärkidega, pean aga siiski märkima, et ka parimad kavatsused ei saa teoks piisava rahastamiseta. Seepärast on mul kahju, et komisjon ei avaldanud teatist madala süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate rahastamise kohta. Kuidas kavatseb komisjon sellist tegevust rahastada? Kinnitan aga teile, et parlament ei nõustu rahaliste vahendite ümberjagamisega seitsmenda raamprogrammi või ühise põllumajanduspoliitika arvel.
Rahastamise küsimus tõstatati ka süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise 12 projektiga seoses. Kuigi ma usun, et nimetatud tehnoloogiate abil on tööstusel võimalik vähendada süsinikdioksiidiheidet, ei saa ma nõus olla sellega, et Euroopa maksumaksjate rahaga finantseeritakse süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks vajalike infrastruktuuride väljaarendamist, mis lõpuks aga kellegi jaoks äritegevuseks saab. Liberaalina usun, et peame turul laskma toimida ja areneda, kui vaja, siis ausas partnerluses tööstusega.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Härra juhataja, Euroopa Liidu lähenemisviis energeetikaküsimustele on tulvil vastuolusid. Me kuuleme üha rohkem üleskutseid sõbraliku, ühtse, pikaajalise koostöö ja strateegia vastuvõtmiseks, samal ajal aga oleme tunnistajateks näidetele koordineerimata tegevusest, erapoolikutest ettepanekutest ja investeeringuist, mis toovad kasu vaid ühtedele teiste arvelt.
Esitatud raportid on katse tegeleda nende probleemidega või pöörata tähelepanu küsimustele ja valikutele, mida ei ole piisavalt arutatud. Sellega on raportöör ära teeninud kiituse. Siiani ei ole maailmas teada ühtegi teist tarbekaupa, mille hind on nii lühikese ajaga nii palju tõusnud kui nafta ja gaasi hind. Seepärast peame tunnistama, et tuleviku hindamisel on tehtud vigu.
Pole kahtlust, et sellise majandusliku dilemma lahendamine peab toimuma kahes suunas: esiteks tuleb suurendada energiaga varustamise allikate, kaasa arvatud uute ja tõhusamate energiaallikate arvu, teiseks on vaja aeglustada nõudluse kasvu, võttes kasutusele uued, säästlikumad tehnoloogiad. Euroopa Liit ise peab selles suhtes tõhusamalt tegutsema ja mitte lubama olukorda, kus monopolid kontrollivad toorainele juurdepääsu või enamusaktsionärid teevad turuolukorda puudutavaid otsuseid. Seepärast on maagaasi jaotusvõrkudele juurdepääsu, uusi tehnoloogiauuringuid ja uusi ameteid puudutavad ettepanekud kasulikud.
Praegu on aeg otsustavateks tegevusteks ja nende rakendamiseks. Seetõttu vajame uut teaduslikku analüüsi, mis kinnitaks süsinikdioksiidiheite ohtlikkust kliima stabiilsusele, et mitte hiljem avastada, et samal ajal, kui hävitatakse kivisöetööstus, toob heite vähendamine kasu vaid väikesele hulgale väljavalituile, kelleks osutuvad suurettevõtted ja mitte tarbijad.
Rebecca Harms
- (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, hiljuti saime Jaapanist uudise, mis teeb kindlasti rõõmu raportöör Buzekile. Uudise sisuks on, et seoses tuumaenergia kasutamisega isoleeriti minu kodumaa Saksamaa täielikult. Mõnikord paneb imestama, miks selline uudis üldse sünnib ja kas inimesed tõesti ei tea, kui vähesed riigid üldse tuumaenergiat kasutavad.
Asja lähemalt uurides selgub, et kolm neljandikku kogu maailmas toodetavast tuumaenergiast toodetakse vaid kuues riigis ning ainult mõnele muule riigile kuulub väike osa tuumaenergia turust. See tähendab, et maailma tasandil on tuumaenergia panus väga väike või puudub see üldse. Tuumaenergial on oma roll vaid osadel Euroopa aladel ja Põhja-Ameerikas, kus seda laialdaselt toodetakse.
Kas olukord muutub või mitte, sõltub mitmest tegurist, üks neist teguritest on sellesse hääbuvasse tööstusesse suunatavate riiklike vahendite suurus. USA, kes Hokkaidos äärmiselt silmatorkavalt esines, on nüüd - tänu peatselt ametist lahkuvale president Bushile - lubanud eraldada 18 miljonit USA dollarit kahe või kolme tuumareaktori projekti edendamiseks. Viimase kahekümne aasta jooksul ei ole seal midagi sellesarnast enam ehitatud ja turu kunstlikuks alalhoidmiseks vajab tuumaenergiatööstus rohkelt riiklikke vahendeid.
Suurbritannia on teatanud 6 miljardi euro eraldamisest. Just niipalju läheb sealne reaktor arvatavasti maksma, kui Saksamaa ettevõte E.ON selle ehitab. Mujale vaadates näeme, et Belene tuumaelektrijaama ehitus on odavam, kuigi Bulgaaria soovib oma plaanide teostamiseks Brüsselilt 600 miljonit eurot.
Peame otsustama, kas peaksime tulevikus kasutama riiklikke vahendeid uute tehnoloogiate ja uute turgude loomiseks või soovime jääda möödunud sajandist pärineva tehnoloogia juurde, millega kaasnevad tohutud riskid. Mina pooldan tulevikku ja olen tuumaenergia vastu, sest olen veendunud, et sellest tehnoloogiast tulenevaid riske on raske ennetada. Tänane teade õnnetusest Ungaris Paksi tuumaelektrijaamas ainult kinnitab mu arvamust. Tänan teid tähelepanu eest.
Miloslav Ransdorf
(CS) Daamid ja härrad, volinikud, nõukogu esindajad, tahaksin mainida, et oleme täna samas olukorras nagu olid tegelased John Bunyani teoses "Palveränduri teekond”, milles esitatakse küsimus: "Olete te tegijad või räägite ainult?”. Arvan, et käes on aeg tegudeks ja Euroopa valijad ootavad meilt meetmete vastuvõtmist, mille tulemuseks oleksid õiglased hinnad energiaturgudel. Hetkel ulatub spekuleeritav osa umbes 30-40%ni koguhinnast ja õige oleks kehtestada moratoorium energiahinnale, mille aastane kasv on praegu üle 30%. Arvan, et inimesed ootavad, et me seda teeksime. On selge, et lahendus ei peitu vaid turgudes ja vana ütlus, et rahastajad toetavad riiki samuti, nagu köis toetab poodut, on leidnud kinnitust. Minu arvamus on, et liberaliseerimine meid praeguses olukorras ei aita. Meid aitab hoopi uute võimsuste loomine (kaasa arvatud hukkamõistu leidnud tuumaelektrijaamad) ja investeeringud, ulatuslikud investeeringud uutesse tehnoloogiatesse. Siin on meie tõeline väljakutse: energiasektorile uue pikaajalise tehnoloogilise baasi loomine. Kriise, sealhulgas energiakriise, saab ületada uuenduste abil.
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, kardan, et täna lahendame me energiaturu üksikuid probleeme, keskendumata kompleksselt strateegilistele probleemidele. Kas me ka tegelikult teame, millised on Euroopa Liidu liikmesriikide energiavajadused järgmistel kümnenditel ja kas need teadmised kajastuvad ka meie määrustes ja direktiivides? Kas me teame, milline peaks Euroopa stabiilne energiaolukord tervikuna olema? Kas me oleme võimelised nimetama riigid, kes aktiivselt otsivad energiavajaduste rahuldamiseks lahendusi, ja samal ajal ära tundma tülitekitajaid, kes on vaid energia importijad, aga samas kritiseerivad häbi tundmata energiatootjaid ja eksportijaid? Kas suhtume Maailmapanga viimase uuringutulemuste valguses vähemalt veidigi realistlikumalt ELi absurdsetesse eesmärkidesse biokütuste valdkonnas?
Daamid ja härrad, mitte üksi turg ei toimi, kui nõudlus ületab pakkumise. Energeetika valdkonnas võib Euroopa Liiduga aga see varsti juhtuda. Järelikult peame me hakkama toetama teadus- ja arendustegevust ning eelkõige leidma lahendused energiaahela erinevate lülide, nimelt tootmise, ülekande, turustamise ja tarbimise korraldamiseks. Mis puutub varudesse, kas see meeldib meile või mitte, vaja on alustada uute hoidlate ehitamisega, et asendada olemasolevad oma aja ära elanud hoidlad sellistega, mis vastaksid kasvava energianõudluse vajadustele. Usun, et on aeg alustada arutelusid erinevate energialiikide kogumi üle, kus ei diskrimineerita ühtki energiaallikat, sealhulgas tuumaenergiat, austades geograafilist ja poliitilist tooraine valdajate jaotust ning tuginedes kaasaegsetele, praktiliselt rakendatavatele teadmistele, mitte rohelistele unistustele.
Daamid ja härrad, loomulikult toetan ma niinimetatud kolmandat võimalust, mille kohaselt liikmesriikidel säilib õigus määrata vabalt energiatootjate ja edastusvõrkude omandisuhteid. Tervitan ka võimalikele põhivõrguettevõtjatele pädevuse ja kohustuste sõltumatuse andmist. Usun, et sel viisil õnnestub meil ära hoida suurenev ühepoolne sõltuvus Venemaast ja samas investeerida turustamisse ja maagaasitarne kindlusesse.
Paul Rübig
- (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, energia on tulevikuressurss ja seepärast on oluline Euroopa energiaga varustamist arutada pikaajalisest perspektiivist lähtudes. Eriti tähtis on aga mitte välistada pikaajalisi lepinguid, vaid pigem kindlustada nende arvessevõtmine Euroopale vajamineva energiaga varustamise stabiilsuse kavandamisel.
Peaksime mõtlema ka kogu Euroopat katva võrgustiku tootmis- ja tarnetingimustele. Pakkudes toetust ja soodustusi, võiksime ka nõuda, et eraldamine, isegi omandisuhete eraldamine, võetaks tootmis- ja tarnetingimuste kehtestamisel aluseks. Tulevikuturgude kindlustamiseks on loendamatu arv mudeleid.
Võtmeküsimus - ja seda on täna ka juba arutatud - on tuumaelektrijaamade funktsioneerimine. On ülim aeg, et Euroopa Komisjon hakkaks aktiivselt selles valdkonnas tegutsema, asutades ameti või reguleeriva asutuse, mis vastutaks tuumaelektrijaamade paigaldamise ohutuse ja julgeoleku eest. Sellisel reguleerival asutusel peaks olema piisavad volitused kõrvaldada ohtlikud tuumaelektrijaamad võrgustikust.
Prantsusmaa asutus võiks aga olla näiteks. Prantsusmaad võib võtta kui suurepärast näidet sellest, kuidas rakendada sõltumatut reguleerivat asutust. Oleks kasulik, kui Prantsusmaa reguleerivale asutusele antaks õigus kaasa rääkida 26 ülejäänud liikmesriigi reguleeriva asutuse töös. See tugevdaks riiklikke reguleerivaid asutusi ja aitaks tegeleda Euroopas tervishoiu- ja ohutusalaste küsimustega. Meil kõigil lasub selle eest vastutus. Peame mõtlema ka Euroopa kodanike kaitsmise pikaajalisele strateegiale.
Reino Paasilinna
(FI) Härra juhataja, volinikud, daamid ja härrad, raportöörid ja variraportöörid, gaasidirektiivi kompromiss on hea ja me peaksime seda toetama.
Siiski on liialt vähe tähelepanu pälvinud kliendid ja tarbijad, kelle positsioon on nõrk; see kehtib nii vaeste kui ka äärepoolsetes piirkondades elavate inimeste kohta. Seetõttu palun teil toetada esitatud muudatusettepanekuid. Teiseks on hea, et nõukoguga on jõutud kompromissile, mis tagab, et riigid, mida ei läbi torujuhe teistesse ELi liikmesriikidesse, ei jätaks rakendamata siseturu eeskirju lihtsalt seetõttu, et nad ei osale siseturgudes.
Energiatehnoloogia strateegilist kava on tõepoolest vaja ja ma sooviksin õnnitleda raportööri selle puhul, et raportisse on kaasatud energiatõhusus. Energiatehnoloogiaid ei ole piisavalt rahastatud. Selle tagajärjel ei ole suudetud pakkumist ja nõudlust kooskõlla viia. Energiatööstuse kõigis sektorites ilmnenud kriisi tagajärjel ei suuda kliimamuutustega silmitsi olev tööstus soetada vajaminevat tehnoloogiat piisavalt kiiresti. Lihtsalt ei jätku vajalike koostisosade tarnijaid.
Kliimamuutuste tegelikkuse mõistmine on näidanud, kui halvasti me selleks ette oleme valmistatud. Siiski on selgelt märgata kodanike suhtumise muutumist, seega on vaja koostööd ühenduse, ELi, ELi liikmesriikide ja tööstuse vahel ajal, mil meie kohuseks on takistada arengumaadel rikkuda saastusega meie elutingimusi.
Keskkonnaküsimustes peame me parandama koostööd USAga ja samal ajal tuleb sõlmida energiaalase koostöö leping Venemaaga. Sel põhjusel on oluline arvesse võtta tarbijaid, tööstuse arengut ning koostööd Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga.
Anne Laperrouze
(FR) Härra juhataja, gaasituruga seoses tahaksin rõhutada kaht komponenti. Esimene puudutab pikaajalisi lepinguid. Sellised lepingud on tähtsad tarbijatele, olgu siis kodu- või tööstustarbijad. Sellega võtaksime turu suhtes pikaajalise seisukoha, mis tagab turu stabiilse ja tõhusa toimimise.
Teine komponent puudutab süsteemide kindlust, eelkõige gaasitarne kindlust. Maagaasi edastusvõrgud on strateegiliselt isegi tähtsamad kui elektrijaotusvõrgud. Omandisuhted on Euroopa mudeli väljakujundamise seisukohast äärmiselt tähtsad, kuna seda mudelit iseloomustab suur sõltuvus väljaspool Euroopat paiknevatest tootjariikidest.
Neil põhjustel toetan ma kolmandat valikut pooldavat muudatusettepanekut, mis tagab diskrimineerimiseta juurdepääsu võrgustikule. Lisaks sellele tegi meie fraktsioon, nagu me tegime seda ka elektrienergia puhul, ettepaneku luua ühtne Euroopa põhivõrguettevõtja, millega kaitseksime oma strateegilisi huve. Sellega seoses tahaksin rahustada kolleeg Claude Turnesi. Gaasituru direktiiviga ei püüta kaitsta ajalooliselt kujunenud riiklikke ettevõtjaid, vaid pakkuda neile võimalust saada olulisteks energiahiidudeks Euroopas.
Liam Aylward
(GA) Härra juhataja, investeerimine uutesse ja puhtamatesse tehnoloogiatesse peab olema Euroopa strateegiates kesksel kohal, et täita ELi eesmärk tõsta taastuvenergia sektori osakaal 25%ni kogu energiavarudest ELis. Sama tähtis on, et teisedki kaubandusblokid üle maailma seoksid end lähitulevikus samasuguste kohustustega. Siiski on naftahind praegu Euroopa riikide kodanike tõsiseim mure. Naftahinna tõusu peatamiseks peab Euroopa Liit ellu viima uuenduslikud poliitikad. Suurenenud naftatootmine on selle protsessi peamine komponent.
Härra juhataja, rahvusvahelisel finantsturul valitseb praegu selge ebakindlus. Paljud spekuleerijad on oma strateegilised investeeringud tarbekaupade turule viinud ja selline spekuleerimine on spiraalina kaasa aidanud naftahindade survestamisele. Kerkivad naftahinnad on küll viimane, mida Euroopa ettevõtted ja tarbijad üha raskemas majanduslikus olukorras vajavad. Euroopa Liidul peab olemas olema progressiivne naabruspoliitika, mis kindlustab energiavajaduste rahuldamise tulevikus.
Jacky Hénin
(FR) Härra juhataja, kui rääkida gaasist ja energiast üldiselt, oleme me silmitsi kahe radikaalselt erineva lähenemisviisiga. Liberaalne lähenemisviis seisneb gaasi ja selle tarnimise eelistamises, käsitledes teenuse pakkumist just nagu kõike muud, mis toob kaasa kontrollimatu konkurentsi ja integreeritud avalike teenuste osutamise ettevõtete ülemäärase lõhkumise.
Paratamatult tõusevad hinnad, halvenevad pakutavad teenused ja kasvavad investeeringud turustamisse teadus- ja arendustöö arvelt, samuti kindluse arvelt. Halvemgi veel, sellega kaasneb kahjutoov konkurents erinevate energialiikide vahel, millega õhutatakse ka lühiajaliste valiku tegemist, kusjuures ainsaks põhimõtteks on maksimaalne kasum minimaalse ajaga.
Selline lähenemisviis ongi meile esitatavate raportite alus. Siiski on olemas ka teistsugune lähenemisviis, mis käsitleb energiat, maagaasi ja nende tarnimist kui avalikku teenust, mida tuleks pakkuda kõigile võrdsuse ja piirkondliku kohandamise põhimõttest lähtudes. Sellise lähenemisviisi tulemuseks oleks tõeline Euroopa siseturg, mis põhineb koostööl ja üldistel huvidel. Turu keskmeks peaks olema Euroopa energiaagentuur, mis koordineeriks ja koondaks liikmesriikide teadusuuringute valdkonnas tehtud jõupingutused ning kindlustaks kõigile kodanikele võrdse juurdepääsu energiale. Turg põhineks Euroopa energiaettevõtteid, nii riiklikke kui ka eraettevõtteid koondaval majandushuviühingul, mis viiks koostöö raamistiku piires läbi peamised tööstusprojektid ELi tasandil ja võimaldaks koondada meie ressursid.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Energeetika valdkonnas oleme silmitsi vähemalt kolme väljakutsega: keskkond, Euroopa majanduse konkurentsivõime tagamine ja regulaarse energiavarustuse kindlustamine.
Nende väljakutsetega toimetulekuks on oluline ja vajalik, et turuosalised tegutseksid läbipaistva siseturu tingimustes ja ühtsete reeglite järgi.
Loomulikult erineb elektrienergiasektor gaasisektorist. Gaasisektori puhul sõltume me impordist nii palju kui 60%, ja mõnede hinnangute järgi kasvab aastaks 2030 sõltuvus 80%ni. Ainuüksi Venemaalt impordime me 40% kogu imporditavast gaasist ning mõned liikmesriigid impordivad kogu vajamineva gaasi, mis tähendab, et nende sõltuvus impordist on 100%. Just sel põhjusel on ülimalt tähtis, et me kannaksime hoolt selle eest, et integreerunud Euroopa oleks Venemaale pädev ja võrdne partner.
Energiasektori liberaliseerimisega toome sisse mitu sõltumatut peategelast. Eeldades, et Euroopa jaoks on hea väljaõppega tööjõu kriitilise massi tagamine juba praegu tõsine väljakutse, saab liberaliseerimise tõttu asjatundjatega kindlustamine tulevikus veelgi raskem olema. Eriti kehtib see väiksemate, vähese arvu energiatootmisettevõtetega liikmesriikide kohta. Seda arvesse võttes lisandub veel üks väljakutse: vaatamata muutustele Euroopa energiaturgudel tuleb säilitada poliitiline vastutus heaolu eest riigi piires.
Hea väljaõppega tööjõudu vajame ka SET-kava pakutavate võimaluste ärakasutamiseks. Teadus- ja arendustegevuse edendamiseks energiasektoris oleme vaid viimase nelja aasta jooksul vastu võtnud mitu mehhanismi. Seepärast ootan, et komisjon pühendab piisavalt tähelepanu ka erinevate lepingute kooskõlla viimisele.
Daamid ja härrad, Sloveenia eesistumise ajal tehti tõsiseid katseid kolmanda, turu liberaliseerimise paketi edendamiseks. Loodan, et Prantsusmaa eesistumise ajal jätkub töö samasuguse pühendumusega.
Šarūnas Birutis
(LT) Ainus viis sujuvalt töötava ja kindla gaasituru saavutamiseks on monopolide vertikaalse eraldamise kasuks otsustamine. Kahtlemata on elektri- ja gaasituru vahel erinevus ja ka oma dokumentides peaksime me neid eristama, nagu seda on õigustatult teinud tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon. Siiski on meil vaid vähe gaasitarnijaid ja kui me ei võta midagi ette sõltuvuse maksimaalse vähendamise saavutamiseks, jääme me nendest suuresti sõltuvaks nii olevikus kui ka, tõenäoliselt suurel määral, tulevikus. Sõltuvuse vähendamine on elulise tähtsusega ja arutelu all olevatel dokumentidel on selles protsessis suur osa.
Vaatame olukorda realistlikult ja valime kolmanda viisi. Vaja on kaaluda liikmesriikide gaasiturgude tegelikku seisundit. Näiteks Leedu ja teistegi Baltimaade gaasiga varustatus sõltub ainult ühes tarnijast, Gazpromist. Pole kahtlust, et Kreml püüab säilitada ja suurendada oma võimu ELi gaasitarnesektoris. Rahalisi vahendeid kokku ei hoita. Kõik on märganud Nord Streami ja teiste projektide jaoks tehtavat lobitööd. Tegemist pole majandusega, see on puhtalt poliitika, sealjuures küllalti agressiivne poliitika.
Sellisele diktatuurile saame vastu astuda vaid solidaarselt tegutsedes, luues ühtse Euroopa energiasüsteemi ja toetades ning rakendades alternatiivseid, sealhulgas tuumaenergiaprojekte. Selleks vajame me poliitilist tahtejõudu ja ühtset rahastamist.
Guntars Krasts
(LV) Tänan, härra juhataja. Käes on aeg, mil Euroopa Liit peaks gaasihinna tõusule vastama turu liberaliseerimisega, mis on ainus pakkumise ja nõudluse vahelist suhet täpselt peegeldav vahend. Kahjuks peame ikka veel tõdema, et energiasektor on vertikaalselt integreeritud ja riikliku poliitika tasandil eksisteerivate Euroopa energiaettevõtete haardes. Sooviksin seetõttu väljendada parlamendi nimel tänu asjaomasele komisjonile selle püüete eest suunata reformi turu liberaliseerimise suunas. Piebalgsil on siiski õigus, kui ta ütleb, et peaksime andma omandisuhete eraldamisele võimaluse. Selle poolt räägib ka asjaolu, et seitse liikmesriiki on selle sammu juba astunud. Nõukogu on kavandanud direktiivis mööndusi väikestele, isoleeritud gaasiturgudele. Igal juhul Läti, keda mina Euroopa Parlamendis esindan, ei saa rääkida täielikust isoleeritusest, kuna ta jagab gaasiturgu ja seal asuvat piirkonda varustavat gaasihoidlat kahe teise ELi liikmesriigiga. Need on piisavad eeltingimused piirkonnas turukomponentide loomiseks. Seepärast kutsun teid üles mitte toetama nõukogu sellekohaseid ettepanekuid, vähemalt Baltimaadega seoses, vaid teha meile erand. Balti riikidel on vaja teha ettevalmistusi ELi integreeritud gaasituruga ühinemiseks.
Ilda Figueiredo
(PT) Härra juhataja, peamine arutlusküsimus on siin maagaasituru liberaliseerimine, millega kaasneb surve liikmesriikidele kiirendada riikliku omandi erastamisprotsessi. Selle kiiremaks teostamiseks nõuavad ettepaneku toetajad võrgustike omandisuhete eraldamist, muretsemata üldse energiavarustuse kindluse pärast.
On tõsiasi, et elektrituru liberaliseerimisega kaasnenud tulemused näitavad selgelt, et ei töötajad ega ka tarbijad ei ole turu liberaliseerimisest võitnud. Vastupidi, vähenenud on õigustega tagatud töökohad ja tõusnud on hinnad, mida tarbijad peavad tasuma. On selge, et suurenenud on elektrienergiasektoris tegutsevate majandusrühmade kasumid, kuid samuti on suurenenud kütusepuudus, teisisõnu võitleb üha suurem arv inimesi ja perekondi juurdepääsu eest energiale. Seepärast on meil kahju, et maagaasiga on kavas sama teed minna. Kuigi on tegemist erinevate sektoritega, on majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed täpselt samad, millest tuleneb ka meie vastuseis.
Gunnar Hökmark
Härra juhataja, ükskõik, kas me räägime keskkonna- või julgeolekuküsimustest, kliimamuutustest või Euroopa konkurentsivõimest, energiaturg ja selle funktsioneerimine on ka tulevikus ikka olulised. See kehtib ka arutelu alla tuleva süsinikdioksiidiheidet puudutava õigusnormi järgmist etappi käsitleva arutelu kohta: kuidas jagada koormust ja milliseks kujundada saastekvootidega kauplemise süsteem Euroopas.
Seepärast tahangi pöörduda eesistuja poole ja rõhutada, et pärast energiapaketi teise osa tänast arutelu ja homset hääletamist on ülimalt tähtis, et eesistuja algataks arutelu parlamendi ja nõukogu vahel. Sellega ei tohi viivitada, sest nende turgude tööd tuleb alustada uute kehtivate õigusaktidega. Võime endalt küsida, kas Euroopa energiaturud toimivad nii, nagu nad peaksid. Vastus on väga lihtne: ei toimi.
Elektri- ja gaasiturg erinevad üksteisest. Elektriturg sõltub erinevatest energiaallikatest ja erinevatest tootjatest, kusjuures gaasiturg kipub rohkem sõltuma turustajatest. Sellest tuleneb ka arutletava õigusakti erinevus - nimelt kehtib elektri puhul täielik omandisuhete eraldamine ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni pakutud kava on vastuvõetav. Kuid tähtis on kindlustada, et see arutelu ja läbirääkimised selles valdkonnas algaksid niipea kui võimalik. On oluline, et maagaasi käsitlev õigusakt võimaldaks eraldada tootmise ja turustamise, mis omakorda annab jõu energiapaketi kolmandaid riike puudutavale klauslile.
Tahaksin veel kord eesistujale südamele panna, et läbirääkimised peavad algama nii ruttu kui võimalik. Ärge oodake oktoobrini. Me peame kohe sellega algust tegema.
Catherine Trautmann
(FR) Härra juhataja, kuigi ma räägin kohe pärast kolleeg Hömarki, ei jaga ma tema esitatud seisukohta. Usun, et olles kohe vastu võtmas energiapaketti, peame me silmas pidama kolme väljakutset.
Esimene neist on energia- ehk kliimaküsimus, mis tõstab esile, kui hoolikalt me peame järgima gaasi kui energiaallika iseloomu ja sellest tulenevalt seda ka vastavalt käsitlema. Teine väljakutse on hind, millele ka meie kaaskodanikud on tähelepanu pööranud. Naftahind mõjutab kodanike maksejõudu, nad soovivad juurdepääsu kõrgekvaliteedilistele ja kindlatele allikatele ning eriti ootavad kodanikud nende huvide kaitsmist. Ja kolmas väljakutse puudutab ettevõtteid ja töötajaid. Praegu valitsevad selles valdkonnas tõsised kartused: tarbijad muretsevad energiale juurdepääsu pärast, töötajad on mures gaasiettevõtete osadeks eraldamise pärast. Seepärast, härra juhataja, usun, et peame tähelepanelikult suhtuma kõigisse lahendusi pakkuvatesse ettepanekutesse.
Kuna see on oluline arutluspunkt, peatuksin kolmanda valiku küsimusel. Kõigepealt tänan kolleege tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonist, kes eelmisel kuul talitasid targalt ja võtsid vastu kompromissi, mille esitasid Vidal-Quadras ja Laperrouze. Usun kindlalt, et konsensuslik lähenemisviis, mis võimaldab liikmesriikidel parandada nende gaasiturge vastavalt kehtivaile traditsioonidele, paneb kasutoova aluse aruteludele nõukoguga, ning ma palun kolleegidel neid põhialuseid toetada.
Loomulikult tõstavad kõrgenenud hinnad meie teadlikkust kliimamuutuste olemusest. Sellele vaatamata peame me vastama mainitud kolmele väljakutsele, ökoloogia ja tarnekindlusega seotud probleemidele, ning seejuures valima parima lahenduse, milleks on kolmas võimalus.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Kutsun komisjoni üles arvestama uute liikmesriikide, sealhulgas Bulgaaria võimalusi uute energiatehnoloogiate väljaarendamisel ja rakendamisel. Komisjon peaks kasutusele võtma teadusuuringuid toetavad mehhanismid, et suudaksime täita aastaks 2020 seatud eesmärgid ja vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heidet 60-80%. Elektri- ja soojatootmises peaksid turule jõudma madala süsinikdioksiidiheitega ja vähe süsinikdioksiidiheidet tekitavad tehnoloogiad.
Neid eesmärke ja ka taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu on võimalik saavutada vaid kogu ELi uuendusalase potentsiaali koordineeritud kasutamise kaudu. Palun liikmesriikidel tõhustada koostööd uute energiatehnoloogiate väljaarendamisel. Riiklike eeskirjade ja tehniliste kirjelduste erinevused lahutavad turge ja tõkestavad tööstuslike investeeringute jõudmist riskitehnoloogiatesse. Seepärast palun veel kord komisjonil arvesse võtta uute liikmesriikide, sealhulgas Bulgaaria võimalusi uute energiatehnoloogiate arendamisel ja rakendamisel.
Nathalie Kosciusko-Morizet
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra juhataja, tänan võimaluse eest sõna võtta, kuna mul on väga tihe päevakava ja pean peagi lahkuma, et jõuda rongile, mistõttu palun täiskogu ees vabandust.
Kõigepealt tahaksin tänada Euroopa Komisjoni ja parlamendiliikmeid huvitava arutelu eest ja kogu töö eest, mis on tehtud energia siseturu paketiga tegelemisel.
Nagu mitmed teist on juba esile tõstnud, on paketi vastuvõtmisel otsesed tagajärjed meie kaaskodanike elule. Käsitletav teema peegeldab Euroopa kodanike ootusi. Minu arvates võivad kodanike ootustele vastavad täiustused tuleneda kahest aspektist. Esiteks vajadus kogu Euroopas kehtivate eeskirjade ja mehhanismide järele, mille saavutamisele pakett kindlasti kaasa aitab.
Teiseks vajadus pakkuda turuosalistele ja tarbijatele selgust ja nähtavust. Tarbijatega seoses peavad liikmesriigid üle võtma direktiivi A lisad; neis sisaldub rohkem teavet, tõsisem hoolivus kodanike vastu ja samuti kaitsetumate tarbijate olukorra vastu.
Töö ei ole siiski veel lõppenud. Konsensus tuleb saavutada mitmes punktis, nimelt tõhusa eraldamise rakendamine mitte ainult gaasiga seonduvalt, kuna selles küsimuses on meie seisukohad küllalt sarnased, vaid ka elektrienergiaga seoses. Prantsusmaa eesistumise ajal kinnitatakse 10. oktoobril üldraamistik, mis võeti vastu 6. juunil energeetikanõukogus. Kuni selle kuupäevani ei ole meil nõukogus kindlat seisukohta. Eelkõige peame me liikmesriikide muresid arvesse võttes töötama kolmandaid riike puudutava klausliga.
Eesistujariik esitab seejärel oma ühise seisukoha Euroopa Parlamendile, et oleks võimalik enne parlamendi ametisoleku aja lõppemist siseturupakett vastu võtta; selline on vähemalt meie kavatsus. Loodan, et meie ühiseid jõupingutusi saadab konstruktiivne õhkkond ja soov leida kõiki institutsioone rahuldav kompromiss.
Jan Březina
(CS) Härra juhataja, volinikud, tahaksin kõigepealt tänada kõiki aruteluga seotud raportööre nende jõupingutuste eest. Kaks maagaasiturgu käsitlevat raportit pooldavad Euroopa turu liberaliseerimist. Õigusakt pakub alternatiivina omandisuhete eraldamisele sõltumatute süsteemihaldurite mudelit. Positiivsete joontena sisalduvad selles riigiasutuste kohustus kaasata edastusvõrkudesse ka taastuvad energiaallikad, kolmandate riikide juurdepääsu suunised, võrkudele juurdepääsu tariifide kehtestamine ja sanktsioonide kehtestamine diskrimineeriva kohtlemise korral. Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine maagaasi sektoris, st koostööd organiseeriva organi ja energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti loomine on samuti positiivne. Nende institutsioonide loomine on maagaasi ühtse turu loomise eeltingimuseks.
Siiski peame lisama, et turu liberaliseerimise eelised kannavad vilja vaid seal, kus juba eksisteerib mitmekülgne tarneturg, see tähendab enamikes Lääne-Euroopa riikides. Vastupidiselt sellele on maagaasi tarnijad uutes liikmesriikides monopoolses seisundis. Paradoksaalselt võivad need riigid lõpuks liberaliseerimispaketi tulemusel kannatada, kuna väljapakutud õigusakt nõrgendab põhivõrguettevõtjaid, kes on sõlminud lepingud monopoolsete tootmisettevõtetega. Niinimetatud kolmas võimalus sobib niisuguste majandussuhetega mudelile paremini. Toetan turu liberaliseerimist, kuid maagaasiga seonduvalt tuleb uutes liikmesriikides kõigepealt vabaneda turumonopolidest ja võimaldada juurdepääs suuremale arvule tarnijaile; alles siis saame riskeerimata edasi liikuda näiteks omandisuhete eraldamisele.
Kokkuvõtteks ütleksin mõne sõna Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta. Kava on tihedalt seotud energiatarbimisega liidu piires, süsinikdioksiidiheite vähendamisega, Euroopa energiasõltuvusega. Kuid nagu raportööridki esile tõstsid, on vähe tähelepanu pälvinud säästev tootmine, koostootmine või mitmiktootmine, lõpptarbijatepoolne säästev tarbimine ja tööstusenergia tõhusus, samuti on eelarve seatud eesmärkide täitmiseks liialt väike. Rahalisi vahendeid ei piisa ka tehnoloogiate, näiteks süsinikdioksiidi kogumis- ja säilitamistehnoloogiate tutvustamisele. Oleks hea, kui Euroopast pärinevaid jalustrabavaid žeste ja teateid energeetikaalastest teadusuuringutest saadaksid ka vastavad eelarvevahendid.
Adam Gierek
(PL) Härra juhataja, igasugune kava peaks sisaldama aega ja kohta arvestavaid otsuseid, kuid komisjoni kõnealused otsused aeglustavad eelmiste kavade rakendamist, näiteks hoiab turg tagasi investeeringuid koos- ja mitmiktootmise rakendamisse, sest soojusetootmisjaamu ei ole kasulik muuta tõhusaiks soojusetootmis- ja elektrijaamadeks, mida koormavad saastetasud ja võrgustikuprobleemid. Veelgi enam, komisjon on jaotanud liikmesriigid headeks, kes tohivad heitkoguseid suurendada, ja pahadeks, kes peavad neid vähendama. Viimaste hulka kuuluvad loomulikult Kesk- ja Ida-Euroopa riigid. Kyoto protokolli kohaselt peaks arvutuste aluseks olema 1995. aasta, mitte 2005. aasta, mille komisjon on peale surunud. See oleks palju õiglasem ja näitaks ka suuremat solidaarsust. Saasteainete heite küsitavat mõju kliimamuutustele käsitleva valdkonna liidriks olemine ei peaks toimuma vaesema elanikkonna arvel. Tõhusus ja energia tarbimise vähendamine peaksid siiski jääma meie põhimureks, kusjuures taastuvenergia peaks olema pigem täiendav, mitte alternatiivne võimalus. Keskpikas perspektiivis tulevikku kuulub kivisöest toodetud puhas energia, pikemas perspektiivis tulevikku, nagu praegu juba selgunud on, jääb tuumaenergia.
Lena Ek
(SV) Härra juhataja, Euroopa energiaturul valitsevad suured probleemid. Meie impordinõudlus võib 2030. aastaks tõusta 65%ni. Meie tarbijad ei saa otsustada, millist liiki energiat nad kasutavad, ja nad peavad taluma tõusvat energiahinda ja kasvuhoonegaasi heite ning kliimamuutuste tagajärgi.
Paparizovi raportis, mida täna arutatakse, jõutakse järeldusele, et vaja on võrguettevõtjate vahelist koostööd ja suuremaid investeeringuid gaasiturule. Kõik see on õige, kuid sellest ei piisa. Teadusuuringuid ja uuendusi käsitlevas Buzeki raportis sisaldub järeldus, et me investeerime liiga vähe. Tuletan meelde, et ka parlament tahtis suurendada investeeringuid teadusuuringutesse ja et varsti alustame me uut eelarvet puudutavaid läbirääkimisi. La Russa raportis käsitletakse monopolide eraldamist ja gaasituru toimimise paremaks muutmist. Need, kes on eraldamise vastu, arvavad, et eraldamine ja monopolide lõhkumine toovad kaasa hinnatõusu. Seega pean ma esitama küsimuse: kui oleme tõstnud energiahinda ja suurendanud kliimamuutuste mõju, kas kavatseme lahendada probleemi enamate monopolide abil? Loomulikult mitte! Parlamendikomisjoni hääletuse tulemusel oleme midagi küll andnud, kuid siiski on veel samme astuda, enne kui saavutame Euroopas tõhusalt toimiva ja keskkonnasõbraliku energiaturu.
Roberta Alma Anastase   -
(RO) Tahaksin tänada raportööre selle eest, et maagaasi küsimustes ja energeetika valdkonnas läbiviidavate teadusuuringute käsitlemisel on võetud pikaajaline strateegiline lähenemisviis.
Euroopa Liitu imporditava gaasi kogus oli 2006. aastal 62% ja nõudlus ning sõltuvus gaasiimpordist tõuseb 2030. aastaks 80%ni. Seepärast on oluline leida konkreetsed lahendused energiavarustuse kindluse tagamiseks Euroopa Liidus ja tõhusalt toimiva energiaturu loomiseks.
Minu arvamuse järgi on raportööride esitatud ettepanekutest kolm eriti tähtsad. Esiteks, Musta mere sünergiat käsitleva raporti koostajana rõhutaksin piirkondliku koostöö arendamise ja piiriüleste sidemete olulisust. Piirkondlik mõõde on sobiv raamistik ühiseeskirjade ja põhimõtete kehtestamiseks ning samuti gaasisektoris koostöö ja läbipaistvuse kindlustamiseks.
Teiseks on oluline rakendada sarnased eeskirjad ka kolmandate riikide ettevõtetele, kes oma tegevust Euroopa Liidu energeetika valdkonnas aktiviseerivad.
Lõpuks avaldan toetust mõttele koondada energeetika valdkonnas teaduslikud uuringud, mis on kõnealuse pikaajalise poliitika olulisim komponent.
Giovanna Corda
(FR) Härra juhataja, volinikud, daamid ja härrad, meie eesmärk peab olema diskrimineerimist keelavate eeskirjade kehtestamine, millega määratakse tingimused juurdepääsuks gaasiedastusvõrkudele, veeldusjaamadele ja hoidlatele.
Eeskirjade abil peame püüdma muuta ettevõtetevahelised suhted läbipaistvamaks, ühtlustades seejuures tariifid, tariifide arvestamise meetodid ja gaasiedastusvõrkude toimimise. Sellele lisaks peavad võrguettevõtjad koonduma Euroopa ühtsesse võrgustikku, mis tagab investeeringud optimaalse koguse gaasi Euroopasse tarnimiseks.
Uue Euroopa õigusakti koostisosad on olulise tähtsusega kodanikele ajal, mil energiahind plahvatuslikult tõuseb. Variraportöörina rõhutan ma eriti tarbijate õigusi. Konkurents peab toimima tarbijate kasuks; vajame meetmeid turu reguleerimiseks ja hindade kontrollimiseks, pidades eriti silmas kõige kaitsetumaid elanikke.
Anni Podimata
(EL) Härra juhataja, volinik, kuigi tänasel arutelul on loomulikult keskendutud energia sisseturule, tahaksin ma tasakaalu huvides peatuda Euroopa energiatehnoloogia strateegilisel kaval, lähtudes Euroopa suutlikkusest toime tulla energeetika ja keskkonna valdkonnas esinevate tohutute väljakutsetega.
Peame läbi vaatama oma prioriteedid, kuid ka ümber sõnastama oma praeguse arengumudeli, et jätkata madala süsinikdioksiidiheitega või seda üldse tekitamata, luues samal ajal arenguvõimalused Euroopa tööstuse jaoks, mis oleks suuteline suunama kiiresti arenevat madala süsinikdioksiidiheitega või süsinikdioksiidivaba tehnoloogiasektorit.
Praeguste väljakutsetega toimetulekuks tuleb kindlasti suurendada ELi eelarvet energeetikasektori teadusuuringuteks ja edendada uuenduslikkust sellistes valdkondades nagu näiteks taastuvad energiaallikad ja aruka võrgustiku loomine.
(Aplaus)
Pierre Pribetich
(FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, tahan alustuseks tänada kõiki kolleege, eriti Jerzy Buzekit koostatud raporti eest.
Aristoteles ütles kord: "Hea algus on pool võitu”. Tegelikult ongi pigem algus kui rida tervitatavaid eesmärke põhjapanev samm aluseks kliimamuutuste vastu võitlemisele pühendumisel.
Pakiline väljakutse nõuab uut sõnastust Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale, mis põhineb kahel uuesti defineeritud tugisambal: seoses süsinikdioksiidiheitega tõhusam ja puhtam tootmine uute tehnoloogiate abil; väiksemate energiakoguste kasutamine, vähendades kõigi energialiikide tarbimist ja edendades kõiki lahendusi. Meie peamised poliitikad aga selliseid elementaarseid häid mõtteid piisavalt ei tunnusta ja ei SET-kava ega peamised struktuuripoliitikad ei toeta vajalikul määral energiatarbimise vähendamiseks võetud meetmeid.
Teine ülimalt oluline punkt on tungiv vajadus suurendada Euroopa eesmärkide täitmiseks vajaminevaid inim- ja rahalisi ressursse. Millal me lõpuks leiame konkreetse vastuse olulise nõudmise täitmiseks, mida kujutab endast hirmuäratav väljakutse kliimamuutuste näol? Madala süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate rahastamisel oleme teistest maha jäänud. Kasutades jälle Aristotelese sõnu, härra juhataja, kui me alustame nende tehnoloogiate uuringute ulatuslikku rahastamist, oleme poole lahingust praeguses muutunud maailmas juba võitnud. Me saavutame kõikehõlmava energiatõhususe ja üsna pea ka erakordse energiatõhususe.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopa Liit vajab ühtset energiapoliitikat.
Nõukogu poolt eelistatavad projektid, nagu näiteks Nabucco projekt, mitmekesistavad Euroopa Liidu gaasitarneallikaid ja nende projektide elluviimine on vajalik.
Liidu energiaga varustamisel on olulise tähtsusega piirkondlik koostöö. Seepärast arvan ma (ja nõudsin ka sellekohast muudatusettepanekut), et komisjon peaks piiritlema piirkondliku koostööstruktuuri hõlmatud geograafilised piirkonnad alles pärast konsultatsioone vastavas piirkonnas asuva liikmesriigiga.
Sel põhjusel palusin ma oma muudatusettepanekus komisjonil ja nõukogul läbi viia keskkonnamõju uuringud liidu merepiire ületava gaasijuhtme iga projekti puhul.
Pean äärmiselt tähtsaks, et avalike teenuste osutamise kohustused ja neist tulenevad ühised miinimumnõuded muudetakse püsivamaks, et tagada gaasiteenuste kättesaadavus elanikkonnale ja väikese ning keskmise suurusega ettevõtetele.
Dragoş Florin David
(RO) Täna arutame kolme Euroopa Liidu energiapoliitika seisukohalt tähtsat raportit, raporteid, milles käsitletakse energeetika ja kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamise olulisi tegureid - energiatehnoloogiat, energiavarustuse kindlust ja energiapuuduse vastu võitlemist.
Kolleeg Paparizovi raportis määratakse kindlaks maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu uus mõiste; La Russa raport annab olulise panuse maagaasi siseturgu käsitleva keskmise tähtajaga ja pikaajalise strateegia sõnastamisele; kolleeg Buzeki raportis rõhutatakse vajadust välja arendada strateegilised energiatehnoloogiad.
Nende raportite kiire rakendamisega ehitame üles tõhusama ja läbipaistvama siseturu, millel on otsene mõju konkurentsivõime suurendamisele, lõpptarbija poolt tasutavate hindade läbipaistvusele ja tarbijate õiguste kaitsele.
Praegu on aeg, mil komisjon ja nõukogu peaksid selgesõnaliselt ja konkreetselt õhutama tarneallikate mitmekesistamist ja uute gaasihoidlate väljaehitamist, et tagada liidule energiasõltumatus ja -kindlus.
Lõpetuseks õnnitlen kolme kolleegi selle eest, kui hästi neil on raportite koostamine õnnestunud.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Härra juhataja, täna arutusel olevate määruste eesmärk on lihtsustada gaasituru üksikute osade integreerimist ja suurendada täitevvõimu järelevalvet Euroopa tasandil. Kuna Euroopa Liit sõltub impordist, peaks gaasiturgu käsitlema elektriturust eraldatuna. Omandisuhete eraldamine võib olla ülimalt kasulik vahend Euroopa Liidu ühtse gaasituru loomise tagamiseks ja ELi energiaturul tõelise konkurentsi loomiseks, samuti võib see kaasa tuua energiahinna langemise või vähemalt stabiliseerumise.
Siiski peame olema ettevaatlikud. Liberaliseerimisprotsess nõuab konkreetseid struktuurimuutusi, milleks kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ei ole veel valmis. Turu liberaliseerimine ainult Poolas ja mitte kõigis energiat tootvates riikides võib anda Lääne-Euroopa riikidele Poola suhtes eelise. Euroopa vajab energeetikamudelit, mis tagaks konkurentsi piirkondlikel turgudel ja Euroopa ühisturul, kuid samal ajal kindlustaks ka lõpptarbijate kaitse ja eelkõige energiavarustuse kindluse.
Ioan Mircea Paşcu
Härra juhataja, lubage mul vaadelda arutluse all olevat küsimust laiemas poliitilises perspektiivis. Praegusel ajal on energia saanud peaaegu välispoliitika sünonüümiks ning paistab tähtsuselt isegi kliimamuutusi ületama. Ilmselt on praegune olukord tabanud Euroopat ootamatult. Meie riiklikud energiasüsteemid on piiratud, monopoolsed, keerukad ja ebaselged. Järelikult on riikidel vastupandamatu kiusatus tulla praeguste väljakutsetega iseseisvalt toime. Seega ollakse üha tugevamini vastu ka püüetele luua ühtne integreeritud energiaturg ja Euroopa püstitatud eesmärk vähendada sõltuvust välismaistest tarnijatest paistab peaaegu kättesaamatu. Samavõrra raskendab ülesannet püüe integreerida uued lahendused vanasse raamistikku. Seepärast peab Euroopa kindlasti läbi vaatama kehtivad meetmed, püüdlema vankumatult ühtse energiaturu poole ja alustama ulatuslikke investeeringuid alternatiivsete energiaallikate uuringutesse. Euroopa jaoks on see ellujäämise küsimus.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Soovin õnnitleda kolme raportööri ja samas ka teatada, et Rumeenia on täielikult järginud ühtse maagaasituru nõudeid, eraldades täielikult, ka omandisuhteid silmas pidades, tarnimise maagaasi tootmisest ja turustamisest.
Kahjuks puudub meil siiani Euroopa Liidus ühtne, konkurentsi loov maagaasiturg ja mõned liikmesriigid on tugevalt vastu tootmise eraldamisele turustamisest.
Ühtse siseturu puudumine annab peamistele gaasitarnijatele võimaluse käituda erinevalt läbirääkimistel iga liikmesriigiga, mõnikord surudes peale või püüdes mõjutada poliitilisi otsuseid.
Neil põhjustel arvan, et direktiivid tuleks nii ruttu kui võimalik vastu võtta ja täies ulatuses rakendada.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, üks peamisi küsimusi, mida kindlasti arvesse tuleks võtta, on tarnekindluse tagamine. Energiapoliitikas tuleb arvesse võtta asjaolu, et liikmesriikide võimalused imporditava gaasi allikate mitmekesistamiseks erinevad oluliselt. Tooraine ostmise ja kättesaamise võimalused on erinevad. Olen korduvalt rõhutanud, et ülimalt oluline on ette valmistada energiapoliitika, mis tagaks energiavarustuse kindluse igale liikmesriigile. Meetmed, mis on suunatud gaasiturul omandisuhete eraldamisele, suurendavad kindlasti konkurentsi ja parandavad tarneteenuste kvaliteeti. Kuid gaasi- ja energiaturu märkimisväärse erinevuse tõttu toetaksin ma raportööri ettepanekut, et neid turge tuleks eraldi reguleerida. Gaasiturg on konkurentsile rajatud vaid siis, kui tarbijatel on täielik juurdepääs tarbitava maagaasi kogust puudutavale teabele ja võimalus vahetada tarnijat.
Inés Ayala Sender
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Härra juhataja, ajapuudusel ei olnud mul võimalik tänada raportöör Buzekit selle eest, et ta lahkelt nõustus lisama keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni esitatud ettepanekud, eelkõige energiatõhusust, erinevate energialiikide olelustsüklit ja eriti inimressursse, väljaõpet ja arengumaadega tehtavat koostööd käsitlevad ettepanekud.
Seepärast väljendan suurt tänu Jerzy Buzekile, kuna enne ei saanud ma seda ajapuudusel teha.
Paul Rübig
- (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, gaasitarnijatesse puutuvalt on ülimalt tähtis tagada nende tegevuse kaasamine sobivasse konkurentsil põhinevasse keskkonda. Ühelt poolt on siin oluline osa taastuvenergial, teiselt poolt aga pakub maagaas taastuvenergiale konkurentsi. Usun, et just konkurents annab meile võimaluse juhtida hindu õiges suunas ja toetades seda tõhusust tagavate meetmetega, võime saavutada ka vastava hinnalanguse.
Oleme seadnud eesmärgiks, et järgmiste aastate jooksul peab nõuetele vastaval turustamisel olema tähtsam roll ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted annavad suurema panuse energiatõhususe saavutamisel, sest hoonete remontimisel ja vanade majade restaureerimisel on siin oma tähtis osa ning ka kodutarbijate turul peab gaasitarnijate vahel piisaval tasemel konkurents valitsema.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Härra juhataja, selgelt on toimunud vaadete lähenemine kolme raporti suhtes. Tahan veel kord tänada raportööre Buzekit, La Russat ja Paparizovit sellise üksmeele saavutamise eest. Tean, et püüame leida turvalist, jätkusuutlikku ja taskukohast energiaga varustamist ja samal ajal mõistame, et muutused energiasektoris leidsid aset varem kui oodatud. See nõuab meilt kiiremat tegutsemist ja suuremat otsusekindlust.
Mainiksin üht sünergiat, mida olen näinud ja mida pean asjakohaseks. Külastasin eile tehnilise termodünaamika instituuti, mis asub Stuttgardis, mitte kaugel Strasbourgist. Neil on töös teaduslik uurimus energiavarustuse tõhususe tõstmisest, kombineerides tsükliliselt töötavad gaasiturbiinid ja kütuseelemendid, teisisõnu püüavad nad ära kasutada olemasolevaid energiaallikaid, tõstes nende tõhusust uue tehnoloogiaga. Nad teevad edusamme, kuid on silmitsi tõsiste tehniliste väljakutsetega. Selleks et kiiremini edasi liikuda, peame me selliseid projekte toetama. Samas me mõistame, et puuduv konkurents turul jätabki uuringud alatiseks laboratooriumitesse. Seega tuleb edu saavutamiseks tegutseda mõlemal suunal.
Mis puutub siseturu paketti, siis usun, et pärast hääletamist on äärmiselt oluline, et kõik kolm institutsiooni liiguksid kiiresti edasi praeguse dokumendi lõpetamiselt selle rakendamise etappi.
Komisjon on valmis tegema kõik, et leida kiiresti kompromiss teisel lugemisel ja jõuda paketi suhtes kokkuleppele.
Strateegilisest energeetikaülevaatest rääkides: see on veel algstaadiumis. Tehnoloogiakava on alles lähtepunkt. Tõeliseks edasiliikumiseks vajame veel palju meetmeid. Üks neist, mida lubasin oma kolleegidele ja ka parlamendile, on teatis vähese süsinikdioksiidiheitega energiaallikate kohta, kuid see ei jää ainukeseks meetmeks. Usume, et vajame veel palju meetmeid, kui soovime edu saavutada. Esimese naftakriisi päevil öeldi välja targad sõnad. Meil ei ole küll palju naftat, aga see-eest on meil häid mõtteid.
Usun - vähemalt on selline minu arvamus ning seda mainiti ka arutelu käigus - peame kindlasti oma head mõtted teoks tegema. Euroopa Liidu pinnasesse ei ole väga palju naftat jäänud.
komisjoni liige. -
Komisjoni seisukoht seoses Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekutega
Paparizovi raport
Komisjon nõustub järgmiste muudatusettepanekutega: 2, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 12, 14, 16, 17, 25, 31, 39, 41, 43, 44.
Komisjon nõustub osaliselt järgmiste muudatusettepanekutega: 1, 11, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 46, 47, 49, 50, 51, 53.
Komisjon ei nõustu järgmiste muudatusettepanekutega: 4, 7, 13, 15, 23, 28, 40, 42, 45, 48, 52, 54.
La Russa raport
Komisjon nõustub järgmiste muudatusettepanekutega: 2, 3, 7, 16, 20, 24, 27, 31, 32, 33, 34, 36, 40, 44, 50, 56, 60, 64, 73, 74, 87, 92, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 112, 120, 122, 124, 136, 140, 142.
Komisjon nõustub osaliselt järgmiste muudatusettepanekutega: 5, 6, 8, 9, 11, 12, 13, 17, 21, 23, 25, 26, 28, 29, 35, 45, 46, 48, 49, 51, 52, 53, 55, 61, 63, 64, 68, 69, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 84, 85, 86, 88, 91, 93, 94, 95, 96, 104, 107, 111, 115, 117, 118, 119, 125, 127, 132, 135, 138, 139, 141, 143.
Komisjon ei nõustu järgmiste muudatusettepanekutega: 1, 4, 10, 14, 15, 18, 19, 22, 30, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 47, 54, 57, 58, 59, 62, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 79, 82, 83, 89, 90, 97, 105, 106, 108, 109, 110, 113, 114, 116, 121, 123, 126, 128, 129, 130, 131, 133, 134, 137, 144, 145.
Atanas Paparizov
raportöör. - Proua juhataja, sain julgustust nii toimunud arutelust kui ka kolleegide sõnadest eeskirjade, kohustuslikuks muutuda võivate rangete nõuete, tugeva ameti toetuseks. On selge, et gaasituru puhul ei saa rääkida vabast konkurentsist; 90% lepingutest on pikaajalised, seega on tähtis kehtestada ranged eeskirjad ja mitte püüda lahendada probleeme omandisuhete eraldamise lihtsa mudeli abil. See öeldi välja siin istungisaalis ja ma arvan, et see on läbirääkimiste järgmiseks etapiks positiivne sõnum.
Äärmiselt tähtis oli toetus minu ettepanekule 10aastase investeerimiskava kohta ning toetus piirkondlikele algatustele, mis saavad ühisturu aluseks: me ei peaks jääma ideoloogia tasandile; nagu paljud kolleegid on öelnud, peaksime olema pragmaatilised ja välja töötama läbipaistva, selge reeglistikuga turu.
Samuti on suur tähtsus avaldatud arvamustel erinevate turuosaliste rolli kohta. On tõsi, et uus struktuuriüksus ENTSOG (maagaasi põhivõrguettevõtjate Euroopa võrgustik) võib välja töötada palju tehnilisi eeskirju, kuid tõsi on ka see, et amet, mis tugineb riiklike reguleerivate asutuste algatustele ja kogemustele, võib eeskirjade suhtes välja töötada olulisi põhimõtteid ning koos komisjoniga tagada turu reguleerimise eeskirjad, mida rakendavad kõik.
Mind ei rõõmustaks eriti erinevates ettevõtetes sisemiste kontrollimehhanismide liigne laiendamine, seega usun, et nõukogus välja töötatud kompromiss võetakse aluseks nii gaasi kui ka elektrienergia puhul ja see avab tee kolmanda energiapaketi resolutsiooni kiiremale vastuvõtmisele, kuna kompromiss sisaldab palju täiustusi, mis puudutavad nii tarbijaid kui ka läbipaistvust. Oleks kahju vaid ideoloogilistel põhjustel edasi lükata pakett, mis on ülimalt oluline ja vajalik meie energiasõltumatuse saavutamiseks.
Romano Maria La Russa
raportöör. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, teadsin ette, et sellest ei tule kerge ja otsekohene arutelu. Kahtlemata on raske direktiivi täide viia, kuid pärast tänast arutelu - mis on olnud pingeline ja suure tähtsusega - usun, et me kõik võime olla kindlamad, et suudame positiivse lahenduseni jõuda.
Paljud kolleegid on sõna võtnud ja kõigile vastamine võtaks vähemalt veel ühe tööpäeva. Meie päevakord seda aga ei võimalda. Oleme lisaks kuulnud ka palju - liiga palju - minu aadressil öeldud kiidusõnu ja meelitusi: loodan, et see mind liialt uhkeks ei muuda. Arvan, et minu kohta öeldud kiidusõnad peaksid olema suunatud pigem kogu tööstuskomisjonile, kes on nende pikkade kuude vältel kohusetundlikult töötanud.
Tänan siinkohal eriti hr Manderesit, hr Swobodat ja hr Reuli, loomulikult volinik Piebalgsi ja ka hr Vidal-Quadrast. Suur tänu teile kõigile. Arvan, et meie töö sel perioodil on olnud täiesti läbipaistev ja koostöövalmis, oleme püüdnud direktiivi küsimustes kõigiga konsulteerida ja kõiki kaasata. Usun tõepoolest, et oleme saavutanud selguse ja läbipaistvuse. Mõnel juhul võib-olla palusin mõnel kolleegil kõrvale heita riikliku parlamendiesindaja rüü, teisisõnu, mõelda vähem riiklikele huvidele ja käituda täiskogu liikmena, kes on kõigi Euroopa Liidu kodanike teenistuses.
Kokkuvõtteks tahaksin vaigistada kartusi, mida väljendas hr Zile, kes tõstatas küsimuse Gazpromi ja Venemaa kohta. Loomulikult oleme teadlikud, et tegemist on äärmiselt tõsise probleemiga, mis nõuab hoolikat ja eelkõige põhjalikku käsitlemist, uurimist ja lahendamist.
Tarbijatega seoses usun, et olen nende kuude vältel igas oma sõnavõtus ja ka koostatud raportis rõhutanud läbipaistvust ja tarbijate abistamist, unustamata seejuures ettevõtjaid, kes selle samuti on ära teeninud. Seepärast ei tohigi me järele anda põhijõududele ehk Euroopa, ja mitte üksnes Euroopa monopolidele.
Jerzy Buzek
raportöör. - Proua juhataja, tänan kõiki kolleege arutelu eest, mis oli suurepärane ja põhjalik arutelu. Eriti tänan variraportööre ja kõiki kolleege, kes parlamendikomisjonide arvamused koostasid. Õnnitlen raportööre Paparizovit ja La Russat. Toetan täielikult teie raporteid - ja loomulikult toetan enda koostatud raportit, aga selle suhtes ei ole ma ilmselt eriti objektiivne.
Nagu ilmneb toimunud arutelust, ei tekita SET-kava eriti palju lahkarvamusi, kuid on siiski üks probleem, millel sooviksin peatuda. Adina-Ioana Vălean ei poolda süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise käitisi (kaubandusliku tutvustamise käitisi), sest meie poolt toetatavate ettevõtete jaoks oleks see äritegevus.
Tooksin ühe näite. Samad ettevõtted saavad kodanike maksurahast tulevat abi taastuvenergia kasutamiseks. On olemas ka taastuvenergia ettevõtted, kes ajavad äri - ei midagi muud - ja ma toetan tugevalt neile taastuvenergia jaoks pakutavaid stiimuleid. Kui tahame tõepoolest lahendada kliimamuutuste probleemi, peame lahendama ka süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise probleemi, sest meil puuduvad tõsiselt võetavad vastused, kuidas seda probleemi lahendada. Sellest vaatenurgast lähtuvalt peaksime taastuvenergia puhul pakkuma stiimuleid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas esimestele tegutsejatele.
Tänan ja õnnitlen mõlemat volinikku. Teete suurepärast tööd energeetikaküsimustes, aga ka teadus- ja arendustegevuse ja uuendustegevuse valdkonnas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 9. juulil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Adam Bielan  
kirjalikult. - (PL) Proua juhataja, Euroopa suurim nõrkus suhetes Venemaaga tuleneb vaba ja ühtse energiaturu puudumisest. Euroopas on praegu palju energeetikakeskuseid, mida juhivad riiklikud reguleerivad asutused. On täiesti loomulik, et riikide valitsused soovivad tagada oma riigi odava energiaga varustamist, samuti hoida ka töökohti sektoris, mida nad käsitlevad prioriteetsena. Olles aga riikliku isekuse tõttu sel viisil lõhestunud, jääme Gazpromi rünnakus Euroopa vastu kaotajaks. Ühine Euroopa turg ja ühine vastuseis väljaspool Euroopat paiknevaile tarnijatele kindlustaks olukorra, kus meil on energiavarustuse kindlus isegi enne, kui me mitmekesistame energiavarusid.
Siiani on Venemaa kahtlemata ära kasutanud olukorda, kus Euroopa ei ole suutnud luua vabalt tegutsevat ja konkurentsile rajatud energiaturgu. Euroopa maagaasi siseturu avamine konkurentsile toob kaasa suurema tõhususe ja nii tarbijate kui ka riiklike reguleerivate asutuste õiguste tugevama kaitse. Ühise hoidlate süsteemi loomine aitab reageerida, kui liikmesriikides esineb kriis energiaga varustamises ning energia kaudu väljapressimine muutub vähem tõenäoliseks.
Peame ära hoidma Venemaa ettevõtete laienemise Euroopasse ja nõudma Venemaalt vastastikust austust energeetikasektoritesse tehtavate investeeringute käsitlemisel.
Nõustun täielikult raportööriga selles suhtes, et liikmesriigid peaksid toetama riiklike turgude ühinemist ja põhivõrguettevõtjate vahelist koostööd nii Euroopa kui ka piirkondlikul tasandil.
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Hüppeline energiahinna tõus paneb meid enam kui kunagi varem märkama energiaturu tõhusa reguleerimise puudumist. Gaasisektoris on olukord sarnane. Just seepärast võib pidada suureks edusammuks, et Euroopa Parlament on peagi vastu võtmas gaasiturgu käsitlevat raportit. Tunneme, et Euroopa Komisjoni koostatud dokument on esimene asjakohane samm tõhusama reguleerimise suunas.
Uus õigusaktide pakett võib kaasa aidata tõelise konkurentsi kujunemisele Euroopa turul. Seda on aga väga vaja, kuna liikmesriigid on sageli välistarnijate meelevallas. Maagaasi impordist kõneldes on Euroopa juba 50% ulatuses sõltuv ja see arvnäitaja võib lähimate aastakümnete jooksul isegi suureneda. Tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et mõne liikmesriigi kaitsetus koguni ületab selle kriitilise taseme. Näiteks Ungari sõltub oma ainsast tarnijast Venemaast 80% ulatuses. Uus määrus ei kaota koheselt seda sõltuvust, kuid loob siiski läbipaistvamad suhted. See soodustab jõulisemat konkurentsi ja vähendab tarbijate koormust.
Arvame, et väljapakutud uute õigusaktide kehtestamine on juba kehtivate meetmete jõulisema rakendamise seisukohast suur samm edasi. See on eriti oluline, sest me teame, et tõusev energiahind on saanud üheks peamiseks vaesuse põhjuseks. Loodame, et uus määrus loob olukorra, kus tarbijad ei peaks tulevikus olema silmitsi talumatult kõrge hinnaga.
Małgorzata Handzlik  
kirjalikult. - (PL)
Maagaasituru liberaliseerimine kujutab endast ülimalt olulist osa püüdest luua ühine energia siseturg. Praegu domineerivad maagaasiturul suured kontsernid, kes kontrollivad nii gaasi tootmist kui ka selle turustamist.
Tõhus energia siseturg on oluline Lissaboni strateegia eesmärkide elluviimise ja tarbijatele kättesaadava hinna tagamise seisukohast. Arutelu käigus ei tohiks me aga unustada energiavarustuse kindlust, mis tuleb tagada energiatootmiseks vajamineva imporditava tooraine tarnete mitmekesistamise abil.
Kõik see ei tähenda, et energiaturg on igal pool ühesugune. Gaasiturg erineb olulisel määral elektrienergia turust ja seepärast ei ole võimalik elektrisektori jaoks väljatöötatud eeskirju üle kanda maagaasisektorisse.
Maagaasituru tõeline liberaliseerimine peaks põhinema põhivõrguettevõtjate omandisuhete eraldamisel. Ainult sel viisil saame vältida huvide konflikti ja tagada õiglase ja mittediskrimineeriva juurdepääsu võrgustikule. Õiglase konkurentsi saavutamise seisukohast on oluline, et kolmandate riikide investoritele kehtiksid omandisuhete eraldamisega seonduvalt samasugused kriteeriumid ja sõltumatus nagu Euroopa Liidu ettevõtetele ning sellele peaksime me suurt rõhku panema.
Loodan, et Euroopa turust saab peagi avatud turg, kus energiatootmise ja -tarnimisega seotud tegevus on tõhusalt eraldatud võrguhaldusest, millega kindlustame turu parema läbipaistvuse.
Dominique Vlasto  
kirjalikult. - (FR) Gaasiturul on iseloomulikud tunnused, millega tuleb arvestada. Need on seotud oluliste tarnepiirangutega, millest tuleneb vajadus sõlmida tarnivate riikidega pikaajalised lepingud, kuid samuti on gaasiturule iseloomulik suured investeerimiskulud edastus- ja turustusvõrkudesse, mis peavad tarbijale pakkuma turvalisuse kõrgeima taseme. Järelikult seisneb poliitiline väljakutse eelkõige investeeringute ja uuenduste stimuleerimises, uute teadmiste ja oskuste edendamises ning tarnekindluse tagamises.
Sellele väljakutsele ei vastanud aga mingil moel Euroopa Komisjoni ettepanek, mis keskendub omandisuhete eraldamisele ja kinnisideele konkurentsist. Ettepaneku tekst destabiliseeris spetsiifilise strateegilise turu: sõltume suurel määral impordist ja ettevõtetest, kellega me peaksime olema võimelised pidama läbirääkimisi tugevalt positsioonilt, mitte positsioonilt, mida on nõrgestanud tööstuse lagunemise väljavaated.
Kinnitades tõhusat ja toimivat tegevusvaldkondade eraldamist käsitleva muudatusettepaneku, mis oleks alternatiiviks omandisuhete täielikule eraldamisele, oleksime võimelised saavutama tasakaalustatuma ja eelkõige erapooletuma teksti. Seepärast on oluline toetada seisukohta, mis kindlustab ka investeeringute, võrgustikele juurdepääsu ja süsteemihaldusega seonduva suurepärase töö. Sel moel võivad turvalisus ja konkurents eksisteerida külg külje kõrval.
