Võitlus neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu teadustegevuse ühise kavandamise abil (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on suuliselt esitatava küsimuse kohta nõukogule teemal
võitlus neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu teadustegevuse ühise kavandamise abil - B7-0218/2009)
Selle autor Herbert Reul teatas, et ta jääb hiljaks. Kui ta kohale jõuab, antakse talle ehk lõpus sõna.
Françoise Grossetête
autori asendaja. - (FR) Austatud juhataja! Herbert Reuli puudumisel kordan küsimust, mille komisjonile esitame. Vastavalt lepingu artikli 65 õiguslikule alusele kutsub nõukogu ettepanek neurodegeneratiivsete haigustega võitlemise meetmete kohta üles parlamendiga konsulteerima.
Tahame teada, kas nõukogu saab kinnitada oma kavatsust võtta selle teema osas otsused vastu 3. detsembri 2009 konkurentsivõime nõukogul. Lisaks sellele, kuna parlamendiga konsulteeriti komisjoni ettepaneku osas, siis kas nõukogu on valmis oma otsuste koostamisel arvestama ka parlamendi vaadetega?
Järgmiseks, seoses võimaliku tulevase teadustegevuse ühise kavandamisega. Kas nõukogu võib kinnitada oma arvamust, et need algatused tuleks põhimõtteliselt sama õigusliku aluse põhjal vastu võtta?
Tahaksin ära märkida, et oleme resolutsiooni koostanud. Seda resolutsiooni toetavad kõik poliitilised fraktsioonid ning see on tähtis, kuna lihtsalt öeldes rõhutab see vananeva rahvaga kaasnevaid väljakutseid - väljakutseid, mis tähendavad, et praegu kannatab Euroopas üle seitsme miljoni inimese Alzheimeri käes, ning seda arvu nähakse järgmise 20 aasta jooksul kahekordistumas.
Seega on väga tähtis seda valdkonda planeerida, sellesse investeerida ja selles koostööd teha, et reguleerida nende haiguste sotsiaalseid kulusid ning pakkuda lootust, väärikust ja tervislikumat elu miljonitele kannatajatele ja nende peredele. Need tervise- ja sotsiaalprobleemid, mis mõjutavad kogu Euroopat, vajavad koordineeritud meetmeid, mis on mõeldud tagamaks vastavatele inimestele pakutava ennetamise, diagnooside, ravi ja hoolduse tõhusust.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata riiklike ja erategutsejate läbiviidavale teadus- ja arendustööle, et leida uusi ravisid ja vältida haiguste arenemist. Tervishoiualane teadustöö on Euroopa tasandil veelgi rohkem osadeks jagatud ning riikliku ja erasektori partnerlusi tuleb suurendada. Uuendusliku ravimite algatus, mis käivitus 2008. aasta veebruaris, ei tohi jääda ühekordseks eksperimendiks.
Lõpetan, öeldes, et jookseme tõesti ajaga võidu, sest peame neid haigusi takistama nii palju kui võimalik. Praegune teadustegevus näitab, et juba on olemas eeldiagnoosile sunnatud algatused. Nende konkreetsete teemade kohta ootavadki meie kaaskodanikud tervise eest seisvalt Euroopalt signaale, mis peavad andma garantiisid ja ennetama vanusega seotud haiguste tekkimist.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus meetmete kohta võitluseks neurodegeneratiivsete haigustega, eelkõige Alzheimeriga, mille komisjon võttis vastu 22. juulil, põhineb lepingu artiklil 165. Selles artiklis käsitletakse ühenduse ja liikmesriikide vahelise teadustöö ja tehnoloogiliste arendustegevuste koordineerimist, et tagada riiklike poliitikate ja ühenduse poliitika vahel suurem ühtsus.
Artikkel 165 on kooskõlas ühise kavandamise algatuste eesmärkidega. Need eesmärgid põhinevad ideel, et loome ühiselt need väljakutsed, millega meie ühiskonnad ühiselt silmitsi seisavad, ning et liikmesriikide suurema poliitilise pühendumise abil saame kokku leppida ühistes või koordineeritud reaktsioonides nendele väljakutsetele. Eesmärk on loomulikult suurendada teadustegevuse riikliku finantseerimise tõhusust Euroopas.
Ent usun, et probleem ja võti teie küsimusele on selles, et artikkel 165 ei anna nõukogule õigust tegutseda. See artikkel on komisjoni jaoks õiguslik alus tegemaks võimalikke algatusi, et edendada koordineeritust liikmesriikide ja ühenduse poliitika vahel. Teadustegevuse pealkirja all ei ole lepingus mingit muud õiguslikku alust, mida komisjon võiks kasutada, et esitada ühiste kavandamisalgatustega seotud meetmeid.
Loomulikult on nõukogus väga tugev poliitiline kohustus käivitada eelkõige just Alzheimeriga võitlemiseks mõeldud ühise kavandamise pilootalgatusi nii kiirelt kui võimalik. Selles valguses arvab eesistujariik, et nõukogu peaks ühise kavandamise algatuse kohta otsused vastu võtma komisjoni esitatud teksti põhjal.
Tean, et Euroopa Parlament peab võitlust Alzheimeri tõve vastu väga tähtsaks. Veebruaris välja antud deklaratsioonis kutsus parlament komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama seda võitlust kui Euroopa rahvatervise prioriteeti. Te olete loomulikult komisjoni ettepanekuga tutvunud. Eesistujariik üritab tagada, et parlamendi vaateid võimalikult palju ühendataks otsustesse, mis võetakse vastu, kui konkurentsivõime nõukogu selle aasta 3. detsembril kohtub.
Mis puudutab võimalikke ühise kavandamise algatusi, siis jagab nõukogu liikme arvamust, et nende algatuste vastuvõtmiseks teadustegevuse nime all tuleks valida üldine lähenemine. Kahjuks on praegu olemas ainult üks meetod ja selleks on nõukogu otsuste vastuvõtmine iga eraldi algatuse kohta. Seda seetõttu, et leping ei sisalda mingit sobivat õiguslikku alust teiste meetmete vastuvõtmiseks.
Elena Oana Antonescu
fraktsiooni PPE nimel. - (RO) Eesistujariik Rootsi soovib detsembris vastu võtta otsused, mis on seotud neurodegeneratiivsete haigustega võitlemise meetoditega, ilma isegi parlamendi arvamust ootamata.
Olin antud toimiku osas keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamuse raportöör, ning arvestades neid tingimusi, toetan resolutsiooni vastuvõtmist väljendamaks parlamendi seisukohta neurodegeneratiivsete haigustega võitlemise meetmete kohta, eriti Alzheimeri tõve osas, teadustegevuse ühise kavandamise kaudu.
Neurodegeneratiivsed haigused on Euroopas suureks terviseprobleemiks. Arenenud riikides meditsiiniteaduse ja elustandardi arenemine on loonud tingimused, mis pikendavad eluiga, ent kasvanud on ka neurodegeneratiivsete haigustega inimeste arv.
See on mitme eri aspektiga probleem. Mõned aspektid on seotud haigusi põdevate inimeste elukvaliteediga, mõjuga, mida haigus avaldab nende lähedastele või nendele, kes nende eest hoolt kannavad. See on samamoodi ka probleem, mis mõjutab tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust, mis peavad hakkama saama suurema arvu patsientidega ajal, mil vananeva rahvastiku tõttu on mitte enam töötavate inimeste arv tõusmas.
Komisjoni ettepanek keskendub teadustööga seotud aspektidele. Resolutsioon, mille välja pakume, rõhutab ühtemoodi teadustegevuse koordineerimisega saavutatavaid tulemusi ning ka seda, kui palju see praegust olukorda parandada aitab. Seega nõuaksin, et meie pingutused keskenduksid kahele põhilisele valdkonnale: teadustööle ja tagamisele, et tehtud pingutused peegelduvad tulemustes, mis patsientide hooldamise kvaliteedis saavutatakse.
Arvestades huvi, mida parlament aja jooksul selles valdkonnas üles on näidanud, ning selle toimiku tähtsust, mis on pilootprojekt teadustegevuse ühiseks kavandamiseks, on tähtis, et parlamendi seisukohta nõukogu otsuste koostamisel arvesse võetaks.
Parlament tuleb kaasata kõigisse algatustesse, mis on seotud teadustegevuse valdkonnas tulevase ühise kavandamisega. Tegelikult tagab Lissaboni lepingu artikkel 182 selle valdkonna tulevasteks arenguteks sobiva õigusliku aluse.
Patrizia Toia
fraktsiooni S&D nimel. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Algatus, mille käivitada kavatseme, on väga tähtis kahel põhjusel: esimene on teadustegevuse teema, mis puudutab võitlust neurodegeneratiivsete haigustega, ning teine on meetodite ühine kavandamine teadustegevuseks.
Loomulikult oleksime eelistanud, et parlament oleks pilootprojekti otsesemalt hõlmatud - seda on öeldud ja see on meie küsimuse teemaks. Kuigi peame nüüd jätkama ja mitte laskma asjadel seiskuda, küsime sellegipoolest garantiid, et meie arvamust võetakse konkurentsivõime nõukogu arutlusel arvesse, ja et tulevikus määratletakse kindlam õiguslik alus, et parlamendi saaks täielikult kaasata ja teadustegevuse valdkonnas oleks suurem omanditunne.
Peame nüüd sobivate vahendite ja ressursside abil sekkuma, et vältida ja vabaneda Alzheimeri tõve, Parkinsoni tõve ja muude haiguste levinud nuhtlusest, mis meie rahva vananemisega üha enam kaasneb. Teeme ettepaneku, et pingutused keskenduksid laialdastele ja suuremahulistele uuringutele, mille eesmärk on nii diagnoos kui ka ravi leidmine. Biomarkerite ja multidistsiplinaarsel lähenemisel põhinevate varajase diagnoosimise meetodite uurimine, suurte andmebaaside koostamine ning ravimeditsiini, sobivate ravi- ja teenindusmudelite leidmine on hädavajalik.
Tahan siin ülemkojas esitada vaid ühe palve: et me ei eiraks patsientide individuaalseid tingimusi, mis sageli selliste haiguste kontekstis kõrvale jäetakse, ega ka patsientide ja sugulaste ühenduste hõlmamist. Metodoloogilisest vaatenurgast usume, et ühised teadustööprojektid on väga tähtsad, kuna täidavad tähtsat nõuet: pingutuste ja ressursside kokkukogumist ning nende erimeelsuste ja kordamiste ületamist, olles seega võimelised looma kriitilist massi, mis on piisav sellisest teadustegevusest rahuldavate tulemuste andmiseks.
Kui arvestame, et maailma teistes osades investeerivad ühised riiklikud ja eraüritused kümneid miljoneid eurosid, mõistame, kui palju meil veel teha on, suunates oma pingutused ühisprojektidesse, strateegilistesse tegevusliinidesse ja ühisprogrammidesse liikmesriikide ja Euroopa vahel ning ühisprogrammidesse riiklike ja erategijate vahel, hülgamata rahvusvahelist raamistikku, mis annab meile rahvusvahelisel tasandil kokkupuute peamiste teadusalaste arengutega.
Jorgo Chatzimarkakis
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja! Täna arutleme neurodegeneratiivsete haiguste resolutsiooni ettepaneku üle. Selle eesmärk on tegelikult direktiiviks saada, nii et järgmine kord peaksime arutama ka selleteemalist direktiivi. Tõved, mida täna arutame - Alzheimer, kuigi tekstis viidatakse ka Parkinsonile - on ajutõved, mis on Euroopa jaoks suureks probleemiks. Pikaajalised kulud muudkui tõusevad ja teha on veel palju teadustööd. Kahjuks on Euroopas palju korduvaid uuringuid ja bürokraatiat. Seega tahame selle resolutsiooni ettepanekuga kaotada korduvad uuringud, bürokraatia ja killustatuse.
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon esitas ettepaneku, et teadusuuringute tulemused avalikkusele kättesaadavaks tehtaks. Arvan, et see on hea ettepanek. Kahjuks on sõnastus vale, mistõttu paluksin selle ümbersõnastamist, et seda paremini ühendada saaks. Põhiliselt on probleem seotud Euroopa patentidega. Oleks hea, kui komisjon ja ka nõukogu võtaks üles Euroopa patentide teema ravimite ja biouuringute valdkonnas ning teeks selgeks, et me vajame seda. Igal juhul toetab Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioon seda resolutsiooni ettepanekut.
Philippe Lamberts
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Selle toimiku raportöör oleksin pidanud olema mina, nii et olen veidi pettunud. Ent olen siiski õnnelik, et edasi liigume. Praegu ei ole aeg asutustevaheliseks vaidluseks. Mul on hea meel, et nõukogu on valmis tegutsema.
Mul on mitu tähelepanekut. Loodame siin parlamendis tõepoolest, et nõukogu on nõus ideedega resolutsioonides, mille üle homme hääletame.
Rõhutaksin vajadust saada õige tasakaal - nagu kliimamuutustegagi - leevendamise ja kohandumise vahel. Siin pean silmas selle tõve ennetamist ja mõistmist, miks see tekib, millised on tegurid, nii et saame seda tõesti edukalt ennetada, sest see on alati kõige tõhusam ja ka odavam viis mingi haigusega võitlemiseks.
Kas ühise kavandamise algatus on piisav? Noh, mitte selles mõttes, et see peaks normiks saama, et sellistes suurtes ettevõtmistes oleks koos töötamine norm, mitte vabatahtlik asi, vaid midagi, mis tõepoolest paneks kõik liikmesriigid koos tõhusalt töötama.
Teiseks, rahandusalaste prioriteetide kohta on järgmine küsimus: kas kulutame nendele haigustele piisavalt palju? Meie arvates see nii ei ole ja soovitaksime tulevaste raamprogrammide raames kindlasti võtta veidi raha suurtelt programmidelt, nagu ITER, mis parimate teadlaste arvates tasub end ära ehk 60 aasta jooksul, ning suunata osa sellest rahast Alzheimeri tõve ja teiste taoliste haiguste uurimiseks. Minu arvates oleks seda väga vaja.
Marisa Matias
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Kõigepealt tahaksin väljendada oma täielikku toetust Herbert Reuli esitatud küsimusele ning märkida ka ära, et põhiküsimus - siinne põhiline poliitiline küsimus - on just teadustegevuse ühise kavandamise teema.
Neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise teema osas juhtus see, et reegleid muudeti protsessi keskel. Me saime raportist resolutsiooni, mis võttis seega meilt selle teema osas ära kaasotsustamisõigused. Me ei olnud enam Euroopa Parlamendi liikmed, vaid hoopis nõuandjad. Seega tahaksin teada vähemalt seda, kas meie soovitusi võetakse arvesse või mitte.
Teadustegevuse kavandamine on igas valdkonnas poliitiline valik, mitte tehniline, ning selles suhtes tuleks parlamendi rolli rõhutada ja tugevdada. Minu arvates tähendab poliitiliste prioriteetide määratlemine seda, et neid tuleks uurida ning need peaksid olema läbipaistvad ja demokraatlikud. See, mis juhtus ühise otsustamise ja ühise teadustegevuse kavandamisega seoses Alzheimeri tõvega, on protsess, mis ei tohi korduda. Kui see peaks kunagi korduma, siis palun hoiatage meid piisavalt ette. Seega loodan, et viimane asi, mis võib juhtuda, on, et parlamendi selle teema kohta esitatud otsuseid ja soovitusi ei võeta arvesse.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Minu valijaskonnas Põhja-Iirimaal on praegu 16 000 dementsust põdevat inimest. Nemad, nende perekonnad ja hooldajad tervitavad proaktiivset lähenemist, tegeledes selle haigusega, mis võib olla väga laastav nii selle põdejatele kui ka nende peredele.
Usun, et sellistes valdkondades on hea näha koostööd Euroopa riikides. Usun, et koordineeritud lähenemine haigusega tegeledes võib tuua uusi tõendeid, uusi meditsiinilisi läbimurdeid ning loodetavasti parandada aja jooksul hooldust ja ravi.
Ühendkuningriigis põeb praegu veidi üle 400 000 inimese Alzheimeri tõbe. 2025. aastaks on see arv tõenäoliselt kusagil 750 000 ringis. Seega on tähtis midagi ära teha, et täiustada meie diagnoose, ravi ja ennetamist ning sotsiaalset teadustegevust, mis on seotud patsientide ja nende perekondade heaoluga, eriti hooldajatena tegutsevate perekondade heaoluga. Koordineeritud lähenemine ja teadustegevuse jagamine on väga tähtsad seni, kuni teadustegevus austab inimelu pühadust kõigis selle vormides.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Kiidan heaks Euroopa tasandil ette võetud algatusi ja tegevusi neurodegeneratiivsete haiguste ja eriti Alzheimeri tõvega võitlemiseks. Liikmesriigid on selles valdkonnas teadusuuringuid arendanud. Liikmesriikides on tähtis julgustada koostööd, et tagada seoses teadustöö ja tehnoloogilise arenguga suurem koordineeritus ning vältida killustatust.
Teadustegevuse ühine kavandamine on väärtuslik vahend killustatuse vähendamiseks, hõlmates Euroopa tasandil liikmesriike, avalikku ja erasektorit. See ühise kavandamise vahend on Euroopa teadusruumi tuleviku jaoks väga tähtis. Lissaboni lepingu teaduspoliitika keskmes on Euroopa teadusruumi arendamine.
Ent tunnen muret ühise kavandamise vahendi rakendamise üle seoses bürokraatliku keerukusega ning viivitustega haldustoimingutes. Seega tahaksin küsida, millised on plaanid kasutada mastaabisäästul põhinevat protsessi, ühendades haldustoimingute tõhususe, lihtsustamise ja kiirendamise, et edendada kvaliteeti ja soodustada koostööd Euroopa tasandil, mida nõuab selle teema tähtsus.
Nessa Childers
Austatud juhataja! Endise tervishoiutöötajana, kellel on üle 30 aasta pikkused kogemused, oli häiriv teada saada, et parlamendiga ei räägitaks seoses komisjoni uute ettepanekutega Alzheimeri tõve kohta läbi. Ent peame edasi liikuma.
Kui Euroopa rahvas vananeb, süveneb ka Alzheimeri mõju. Eeldatakse, et Alzheimeri juhtude arv kogu maailmas kasvab 2050. aastaks praeguselt 35 miljonilt 107 miljonile.
Üks Alzheimeri tõve kõige piinavamaid aspekte on see, et lisaks haigele mõjutab see veel väga paljusid inimesi. Näiteks Iirimaal on Iirimaa 44 000 haige kohta registreeritud 50 000 hooldajat. Seda tõbe nimetatakse sageli perehaiguseks, sest lähedase aeglase hääbumise kõrvaltvaatamine tekitab kroonilist stressi.
Euroopa Parlamendi edasist rolli võitluses Alzheimeri tõve vastu ei tohi alahinnata. Igasugune Euroopa Liidu uus suund peaks arvestama selle teema osas parlamendi ainulaadse häälega ning tegutsema, et aidata mitte ainult Alzheimeri põdejaid, vaid ka paljusid hooldajaid, kes töötavad nende elukvaliteedi tõstmise nimel.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Teadustegevuse koordineerimine selles valdkonnas on loomulikult tähtis ja mitte ainult Alzheimeri tõve osas, sest termin "neurodegeneratiivsed” katab mitmeid haigusi.
Parlamendil on tegelikult väga tähtis roll selles, kuidas teadustegevust läbi viiakse. Juhin tähelepanu parlamendi ja nõukogu vahel toimuvatele kestvatele aruteludele, mis käsitlevad teaduslikes katsetes kasutatavate loomade heaolu. Tunnen muret - ja ka lootust meie raportööri ja kõneluste suuna tõttu -, et lubame vajalike uuringute läbiviimise jätkumist loomade abil ning moel, mis on võib-olla küll loomade heaolu sõbralikum kui praegu. Seda seetõttu, et vajame antud valdkonnas uuringuid, et teha asju, millest kõneldud on, et ennetada haigusi ja ravida inimesi - ja me võime millalgi ka ise nende hulgas olla -, kes kahjuks nende haiguste tõttu kannatavad.
Loodan, et saavutame selle väga tähtsa direktiivi teisel lugemisel varajase kokkuleppe. Kuigi me ei ole sellesse konkreetsesse teemasse võib-olla väga palju panustanud, oleme seda teinud kestvate uuringute puhul.
Bogusław Sonik
(PL) Austatud juhataja! Küsimus selle tõvega võitluse kohta tõstatati - ja selle eest tuleb sellele au anda - Prantsuse eesistumise ajal. Siis öeldi, et Euroopa Liit peaks selle teema osas tegutsema. Oleks hea, kui järgmine eesistujariik selle teema üles võtaks ja kohtleks seda samasuguse tähtsusega. Siin on juba öeldud, et see probleem mõjutab miljoneid inimesi ja nende peresid, kes kõik kannatavad.
Kui kohtume oma valijatega, kuuleme sageli küsimust: mida Euroopa Liit Euroopa kodanike heaks teeb? Milleks te olemas olete? Mille eest te vastutate? Mida te teete? See on lihtsalt selline küsimus, mis peaks olema keskmeks pingutustes luua Euroopa Liidu jaoks võimu ja tähtsuse võrdkuju.Meie kodanikud vajavad seda. Ühised pingutused taoliste haigustega võitlemisel peavad Euroopa Liidu asutuste jaoks olema esiplaanis.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Võtan neurodegeneratiivsete haiguste - ja eriti Alzheimeri tõvega - võitlemise probleemi äärmiselt tõsiselt.
Seega on väga kasulik saada ja saavutada Euroopa Liidu liikmesriikide vahel koordineeritud tegevus võitlemaks haiguste põhjuste vastu ning tegelemaks tagajärgede vältimise ja ravimisega, mida sellised haigused avaldavad patsientidele, ühiskonnale üldiselt ning Euroopa Liidu kodanike rahvatervisele.
Usun, et prioriteet ja peamine lähenemine peaksid olema ennetamise mitte ravimise valdkonnas. Samuti tuleks liikmesriike julgustada üles seadma patsientide ja nende hooldajate jälgimiskeskusi ning tagama liikmesriikide võrdset teadusalast osalemist nendes Euroopa Liidu teadusuuringutes.
Nõukogu ja liikmesriikidega kooskõlas koostatav andmebaas peab riiklike süsteemide raames olema avalikus ja riigiomanduses ning otsused tuleb avaldada avalikul maailmafoorumil. Kokkuvõttes reguleerime ju meie antud teema eelarvet.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Loomulikult olen nõus, et praegu on eriti tähtis pöörata tähelepanu teadusuuringutele, et tagada abi Alzheimeri tõbe põdevatele inimestele, sest meie Euroopa Liit ühendab 27 liikmesriiki ja kõik riigid ei suuda Alzheimeri põdejatele võrdselt abi pakkuda. Sellise patsiendiga perekondadele on olemas teistsugused tervishoiusüsteemid, teistsugused sotsiaalteenuste süsteemid ning teistsugune tugi. Seega on teadusuuringud väga tähtsad ning peame koondama ja leidma eelkõige finantse, koordineeritud tööd ja tegevusi. Teiseks on väga tähtis, et on olemas finantsid selle teadustöö läbi viimiseks ja seda tõbe põdevatele inimestele ning nende peredele tõelise toe pakkumiseks.
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja! Teen väga lühidalt. Selle teema tähtsust on juba mitu sõnavõtjat rõhutanud. See on haigus, mis mõjutab paljusid inimesi ning nende arv on kasvamas. On väga tähtis, et liikmesriigid koostööd teeksid ja jõud ühendaksid, et olla tõhusad. Mis sellesse puutub, siis on see õige ja mõistlik tee.
On kahju, et meil on toimingute osas raskusi parlamendi kaasamisega. On kahetsusväärne, et see resolutsioon tuli koostada viimasel hetkel. Ent kui lõpuks hea tulemus saavutatakse, siis see ongi tähtis.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Alzheimeri tõbi ja teised dementsusega seotud haigused on kohutavad. Usun, et paljud meist, kelle sugulane põeb Alzheimerit, teavad, et see võib hävitada eelnevalt täiesti terve olnud inimese ja seda, kui valus on see nende peredele ja teistele sugulastele, ning arvan tungivalt, et peame selle kohutava tõve uurimisse rohkem ressursse investeerima.
On selge, et peame astuma mõned sammud Euroopas oma teadmiste ja uuringute paremaks koordineerimiseks, ning komisjoni pilootalgatuse eesmärk on koondada meie parimad uurijad, et mõista, ravida ja ennetada nii Alzheimerit kui ka teisi dementsusega seotud haigusi.
Praeguse Prantsusmaa, Tšehhi Vabariigi ja nüüd Rootsi kolmiku raames arutasime varajases etapis Alzheimeri ühiseks prioriteetseks teemaks võtmise tähtsust rahvatervisega seotud töö kontekstis. Eesistujariik Prantsusmaa korraldas väga tähtsa konverentsi, nagu mainis üks auväärne liige, ning eesistujariik Rootsi korraldas septembris konverentsi väärika vananemise teemal ning Alzheimeri tõbi oli päevakorras üks teemadest.
Nagu ütlesin, kavatseb nõukogu selle osas 3. detsembril otsused vastu võtta, ning loomulikult võtame arvesse teie esitatud suurepärast resolutsiooni, mille üle homme hääletate. Olen kindel, et Alzheimeri tõve küsimus kerkib lähitulevikus teadusprogrammi ja sarnaste algatuste raames taas üles, nii et tänan teid väga selle tähtsa küsimuse tõstatamise eest.
Juhataja
Vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5 on arutelu lõpetamiseks esitatud resolutsiooni ettepanek.
Arutelu lõpetati.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Cristian Silviu Buşoi  
kirjalikult. - (RO) Tervitan ettepanekut võtta vastu komisjoni soovitus neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas ühise teadustegevuse kavandamise kohta. Rahva vaimne tervis on hea elukvaliteedi tagamise juures tähtis teema. Sellist tüüpi haigused mõjutavad järjest rohkemaid inimesi Euroopa Liidus. Seetõttu ongi tarvis näha vaeva, et võidelda neid haigusi tekitavate teguritega. Ent nende teguritega võitlemiseks tuleb need uuringute teel tuvastada. Usun, et pilootprojekt teadustegevuse ühiseks kavandamiseks pakub kindlat eelist seoses nende pingutuste koondamisega teadustegevuse rahastamiseks, mis toob kaasa selles valdkonnas uurimistegevuseks eraldatud finantside tõhusama kasutamise. Lisaks sellele on riiklike uurimiskeskuste loodud võrgustikel põhinev koostöö ja vajaliku infrastruktuuri ühine kasutamine seda kasulikumad, arvestades, et mitte kõigil liikmesriikidel ei ole vajalikke ressursse uurimistegevuse omal kulul korraldamiseks, isegi kui nendes riikides neurodegeneratiivsete haiguste juhtumite arv järjest suureneb. On väga tähtis, et uurimistulemusi kasutataks rahva teavitamiseks vaimse tervise toetamise meetoditest, aidates sellega vähendada patsientide arvu ja säilitada riiklike rahvatervisesüsteemide elujõulisust.
António Fernando Correia De Campos  
kirjalikult. - (PT) Austatud juhataja, head kolleegid! Komisjoni teatises parlamendile esitatakse optimistlik analüüs koostöö oodatud eelistest uurimistegevuses liikmesriikides ning koordineerimisest, mida komisjon seitsmenda raamprogrammi kontekstis seoses neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeriga läbi viia saab. Teatises esitatud meetmed puudutavad ainult põhimõtet kasutada olemasolevaid ressursse ja programme paremini ära: terviseprogramm, seitsmes raamprogramm, Euroopa Liidu tegevuskava puuetega inimeste heaks, avatud koordineerimismeetod ja statistikaprogramm. Kas meiepoolse nende ressursside kasutamise optimeerimine on piisav, et saavutada oodatavaid tulemusi? Milliseid koordineerimismehhanisme komisjon välja pakub, mida ei oleks enne teatist saanud rakendada? Millist lisaväärtust see pakub? Milliseid uusi praktilisi meetmeid plaanib komisjon vastu võtta, et stimuleerida uurimistegevusealast koostööd olukorras, kus ressursid ja meeskonnad on juba olemas, kuigi need on killustatud? Kas teemale suurema nähtavuse andmine ja olemasolevate vahendite kasutamine on selle lahendamiseks piisav?
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Toetan seda resolutsiooni, mis tervitab esitatud pilootprojekti teadustegevuse ühiseks kavandamiseks neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas. Neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimer ja Parkinsoni tõbi, mõjutavad rohkem kui seitset miljonit Euroopa Liidu kodanikku. Praegu ei ole neurodegeneratiivsetele haigustele ravi ning teadmised riskitegurite vältimise, ravimise ja tuvastamise kohta on väga piiratud. Enamiku uurimistegevusest neurodegeneratiivsete haiguste valdkonnas viivad tõepoolest läbi liikmesriigid ning riikidevahelise koordineerimise tase on suhteliselt madal, viies killustatuseni ja piiratud teadmiste ja tavade jagamiseni liikmesriikide vahel. Ühine kavandamine võiks olla väga väärtuslik teadustegevuse killustatuse vähendamisel, viies kriitilise oskuste massi, teadmiste ja finantsallikate kokkukoondamiseni. Ent Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 182 lõige 5, mis lisati Lissaboni lepinguga, mis sätestab vajalikud meetmed Euroopa teadusruumi rakendamiseks, võiks anda uurimistegevuse valdkonnas tulevasteks ühise kavandamise algatusteks sobivama õigusliku aluse. Komisjon peaks kaaluma artikli 182 lõike 5 kasutamist õigusliku alusena kõigi tulevaste ühise teadustegevuse kavandamise ettepanekute jaoks.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Austatud juhataja! Alzheimeri tõbi on segadust tekitav haigus, mis muudab patsiendi maailma tundmatuks ja ohtlikuks. Elu muutub väga ohtlikuks nüüd, kui ole mingeid minevikumälestusi ja õppetunde, millele rajada turvasild praeguse hetkega. Lisaks sellele muudab saatusliku inimtragöödia hullemaks tõsiasi, et tõvele ei ole praegu mingisugust ravi. Tõve tõttu kannatavad ka patsiendi lähisugulased. Mõnikord nimetatakse seda perekonnahaiguseks, sest sugulased kannatavad sageli kroonilise stressi käes. Sotsiaalne mõju on väga suur ja põhjustab suurt kahju. Euroopa rahvastiku vananemisega muutuvad neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimer ja Parkinson, järjest rohkem rahvatervise teemaks: praegu on nende haiguste käes kannatajaid üle seitsme miljoni ning arvatakse, et järgmise aastakümne jooksul see arv kahekordistub. Meditsiiniteadus aga ei mõista täielikult veel isegi haiguse põhjuseid. Uuringutel on mõned paljutõotavad tulemused, ent läbimurde saavutamiseks vajame koordineeritud tegevust. Et koondada kokku era- ja avalike organisatsioonide ning liikmesriikide uuringuandmed ja koordineerida nende uuendusi, vajame ühenduse kavandamist: niimoodi on lootust, et tõhusam ennetamine, diagnoosid ja ravi seoses nende haigustega saavad praktilises hooldustöös võimalikult kiiresti reaalsuseks.Olen veendunud, et neurodegeneratiivsete haigustega kokku puutuvad inimesed - patsiendid, nende sugulased ja hooldajad - toetavad agaralt kõiki koostööüritusi, et otsida uusi võimalusi nende tingimustega tegelemiseks. Täpselt sellised projektid ütlevadki meie kodanikele, miks täna üldse siin oleme: need õigustavad kogu liidu olemust. Nõustun oma kolleegi Herbert Reuliga, et menetlus ja pädevus järgnevad siis, kui keegi tõesti õiges suunas liigub.
Sirpa Pietikäinen  
kirjalikult. - (FI) Austatud juhataja, head kolleegid! Suvel võttis komisjon vastu nõukogu soovituse, milles kutsuti Euroopa Liidu liikmesriike üles tegelema ühise teadustegevuse kavandamisega neurodegeneratiivsete haiguste uurimiseks. See on tähtis selleks, et kasutada veelgi paremini ära piiratud uuringuallikaid. Peame aga meeles pidama, et lisaks uuringutele vajab Euroopa ka laiemat dementsuse tegevusprogrammi. Sel aastal mõni aeg tagasi kiitis Euroopa Parlament heaks kirjaliku avalduse, mis kutsus komisjoni üles koostama Alzheimeri tõve kohta tegevuskava. Parlamendi avalduses rõhutati nelja teema tähtsust: arengud teadustegevuses, varajane diagnoos, patsientide ja nende hooldajate parem elukvaliteet ning Alzheimeri assotsiatsioonide olek. Tahaksin kõigile meelde tuletada, et programm on kiireloomuline ja komisjon peab alustama tegevust, mida parlament palus sellel läbi viia.
Richard Seeber  
kirjalikult. - (DE) Meie järjest vananevas ühiskonnas kasvab selliste neurodegeneratiivsete haiguste arv nagu Alzheimer või dementsus pidevalt. Et olla selleks võimalikult ette valmistunud, peame looma paremad uurimisstruktuurid ja olemasolevaid võimalusi paremini ära kasutama. Selles valdkonnas kavandatav pilootprojekt on ideaalne alguspunkt uuringutegevuste paremaks vastastikuseks sidumiseks. Ent koos mõjutatud inimestele parima võimaliku hoolduse pakkumisega on ennetamine samuti tähtis. Liikmesriigid peavad oma aktiivset elustiili puudutavate kampaaniatega usinamalt tegelema.
