Campania jäätmekriis (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Margrete Auken ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel komisjonile Campania jäätmekriisi kohta - B7-0667/2010);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Bairbre de Brún ja Willy Meyer fraktsiooni GUE/NGL nimel komisjonile Campania jäätmekriisi kohta - B7-0801/2010);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Judith A. Merkies ja Victor Boştinaru fraktsiooni S&D nimel komisjonile Campania jäätmekriisi kohta - B7-0805/2010); ning
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Mara Bizzotto and Lorenzo Fontana fraktsiooni EFD nimel komisjonile Napoli ja Campania maakonna jäätmekriisi ning ELi rahastamisvahendite kasutamine kohta - B7-0806/2010).
Margrete Auken
Austatud juhataja! Tahaksin väga tänada volinik Potočnikut asjaolu eest, et lõpuks paistab komisjoni poole pealt natuke järjekindlust. Tahaksin nõuda selle kohta ka tõendusmaterjali. Mul on kõrged ootused tänase reaktsiooni suhtes, sest kui midagi kindlat nüüd ei juhtu ja Itaalia ei saa selle eest vajaduse korral suurt trahvi, puutume veel selle probleemiga kokku paljudes teistes kohtades. Mitte ainult Itaalial ei ole suuri probleeme jäätmetega. Kui kõigile jääb mulje, et midagi ei juhtu, kui nad kasutavad ainult prügilaid, seisame peagi silmitsi väga suure katastroofiga. Seega ootan reaktsiooni.
Tahaksin kasutada ülejäänud aega oma sõnavõtust Itaalia käsitlemiseks. Olen hästi kursis sellega, et Itaalia valitsus ei ole siin otseselt esindatud, aga on siiski oluline, et Itaalia ise hakkaks tunnistama, et see probleem vajab lahendamist. See on suurepärane riik, mis on jäätmetesse uppumise ääre peal. Tekib palju konflikte ja hiljuti on olukord ainult hullemaks muutunud. Itaalia ei tohi nüüd sattuda olukorda, kus inimestele pannakse veel enam koormaid trahvide kujul. Selle asemel tuleb tagada, et pannakse paika plaan, mis on usutav, ning seeläbi kasutada paljusid aktiivseid kodanikke osana lahendusest, selle asemel et neid alati kriminaliseerimise sihtmärgiks muuta jne. Me ei saa lahendada jäätmete probleemi, kui kodanikud meid ei toeta, ning on palju kodanikke, kes on rohkem kui valmis tegema Itaalias palju head tööd.
Kasutage sõjaväge ja politseid - mitte inimeste allasurumiseks, mitte kohalike ametivõimude eemalehoidmiseks - vaid tõeliste süüdlaste kättesaamiseks. Loomulikult on üks pool, kes sellest kasu saab, suurtööstused Põhja-Itaalias, mis saab suurt korralikku kasumit sellest, et ta saab lihtsalt vabaneda jäätmetest odavalt, selle asemel et maksta selle eest. Teised kasusaajad on maffia gangsterid, kes saavad samuti suurt kasumit. Seega peab see kohe lõppema ja ma loodan, et Itaalia suhtub sellesse küsimusse tulevikus väga tõsiselt.
Søren Bo Søndergaard
Austatud juhataja! Kui eelarvekontrollikomisjoni delegatsioon külastas Itaaliat eelmisel sügisel, kohtusime Campania piirkonna presidendiga. Kui küsisime temalt, miks ei ole kohutavat jäätmetega seotud olukorda Campanias veel lahendatud, ütles ta, et see on poliitiline probleem.
See vastus selgitab paljutki. Loomulikult oleks ta võinud ükskõik mida öelda - et see oli tehniline probleem, logistiline probleem või rahaline probleem. Ei, probleem oli poliitiline. Probleem on selles, et puudub poliitiline tahe. Selle poliitilise tahte puudumise tõttu ei ole Itaalia suutnud täita oma kohustusi vastavalt jäätmedirektiivile. Selle poliitilise tahte puudumine on ka põhjus, miks võis oktoobris näha, et mitte ühtegi Euroopa Kohtu nõutud parandust ei olnud rakendatud. Jällegi, selle poliitilise tahte puudumise tõttu ei olnud EL aasta lõpuks ikka veel saanud jäätmete sorteerimise kava.
Vastupidi - oleme näinud ametivõimude poliitilist tahet hoida neid skandaale saladuses, kasutades julgeoleku templeid. Seega võtab meie fraktsioon küsimuse kohta väga selge seisukoha. Toetame kõiki - ja neid on palju - häid Itaalia mehi ja naisi, kes võitlevad avatuse eest selles küsimuses ja selle eest, et olukorra nii kaugele jõudmise eest vastutavad inimesed vastutusele võetaks. Siiski usume ka seda, et enne kui see juhtub, peame täielikult loobuma ideedest, et Euroopa maksumaksjad peaksid maksma ainsagi euro rohkem jäätmekatastroofi eest Itaalias. Me ei tohi raisata rohkem head raha halvaks otstarbeks.
Judith A. Merkies
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Eelmisel aastal külastasime Campaniat ja Napolit koos petitsioonikomisjoniga, et olla ise tunnistajaks jäätmekriisi olukorrale - olukorrale, mida paljud petitsioonide esitajad olid kirjeldanud väga raskena. Ka meie leidsime, et kohapealne olukord on väga raske. Nägime prügimäge rahvuspargis Vesuuvil. Nägime paljusid ebaseaduslikke jäätmehoidlaid ja põlevaid prügihunnikuid. Leidsin isegi tööstusjäätmeid mäe pealt, mis oli määratud olmejäätmete prügimäeks, ning nägime ka korrast ära põletusahju või vähemalt midagi sellesarnast.
Üks on selge: praegu seal asjad ei toimi ja nõustun eelmiste sõnavõtjatega, et näib olevat palju poliitilisi vaidlusi selle üle, kes täpselt olukorra eest vastutab. Oleme tegelikult kutsunud sealseid poliitikuid ja kodanikke üles jätma kõrvale kõik oma poliitilised erimeelsused ja ühendama jõud, et olukord lahendada.
Siiski ei ole ma sellest ajast alates näinud ühtegi märki lahendusest ega ka mingi kava koostamisest - vähemalt mitte avalikult - ning loodan, et saate meile selgitada, kas kava on tegelikult olemas. Campania inimesed ütlesid meile eelmisel aastal väga selgelt järgmist: "Me oleme igalt poolt abi taotlenud ja koputanud igasugustele ustele siin meie provintsis ja piirkonnas, kogu Itaalias ja Itaalia valitsuse seas, kuid kõikjalt oleme lahkunud tühjade kätega. Euroopa Liit on meie viimane lootus ja ajal, mil keegi teine meid ei kuula, tuli Euroopa Liit kuulama, mis meil öelda on”.
Nad loodavad teie ja meie peale lootuses, et ühel või teisel viisil aitame lõpuks leida lahenduse nende piirkonnas. Loomulikult peavad nad asja kohapeal ise ära lahendama. Ehkki me ei saa kahjuks minna sinna prügi oma kätega ära koristama, on meil selles küsimuses tähtis roll. Kas võiksite selgitada, kas on olemas kava ja kui on, kas see on kvaliteetne, ning kui mitte, mida kavatsete sel puhul ette võtta? Millised on tähtajad? Mis ajaks peab see olema rakendatud ja kui kaua olete valmis ootama? Millal kavatsete lõpuks nõuda Euroopa Kohtu sanktsioonide kehtestamist ning mis toimub struktuurifondidega, mis on praegu endiselt külmutatud?
Tegemist ei ole üksnes jäätmekriisiga - need asjad võivad viia olukordadeni, mis on ohtlikud inimeste tervisele. Milline on Euroopa Komisjoni seisukoht selles? See ei ole ehk teie valdkond, aga võib-olla ütleksite meile siiski, kas olete alustanud selle käsitlemist või mitte.
Ilmselgelt on ka maffial siin käsi mängus. Tuleb siiski öelda, et ei Euroopa Komisjon ega meie ei saa otseselt sel puhul midagi ette võtta; ainuke asi, mida lõppkokkuvõttes teha saame, on meie direktiivide rakendamise jälgimine Euroopa Liidus. Mil viisil saaksime pakkuda täiendavat toetust, võib-olla jagades parimaid tavasid? Kuidas saavad liikmesriigid siin üksteist aidata? Kas te ei nõustu, et sel juhul tuleks jäätmeid näha pigem võimaluse kui probleemina? Campania võiks astuda üleöö suure sammu taaskasutavaks kogukonnaks saamise suunas. Olen seisukohal, et peaksime tegelikult Euroopa tasandil propageerima jäätmete kaadamise täielikku keeldu ning prügimägede keeldu.
Mara Bizzotto
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kahjuks on nüüd kõik väga teadlikud olukorrast, milles Campania ja eelkõige Napoli linn on elanud aastaid ning Euroopa Liit on pidanud selle küsimusega palju kordi tegelema.
Olles vastamisi selle praeguse paradoksaalse kolmanda maailma olukorraga, tahaksin teada komisjonilt, milliste tagajärgedega peab Itaalia silmitsi seisma Euroopa õiguse seisukohast ning milliseid rahatrahve võib talle määrata, kui jäätmekriisi Campanias peagi lõplikult ei lahendata.
Samuti tahaksin teada, kas komisjon saab esitada üksikasjalikku teavet Euroopa rahaabi kohta, mida Campania piirkond seni on saanud integreeritud jäätmete kogumise ja kõrvaldamise süsteemi loomiseks. Vaadake, volinik, kui me tavaliselt kriisidest räägime, räägime traagilistest äärmuslikest olukordadest, aga nad lahendatakse siiski mõistliku aja jooksul. Kui nn kriis kestab üle 15 aasta, on midagi ilmselgelt valesti.
Viimastel aastatel on Itaalia valitsus püüdnud teha kõikvõimaliku, et lahendada kaua kestnud jäätmete kogumise ja kõrvaldamise küsimust. Siiski on asjaolu, et Napoli tänavad on täna mattunud tonnide ja tonnide kaupa prügi alla, selgelt eelkõige Campania kohalike ametivõimude ja nende täieliku ebapädevuse või soovimatuse süü töötada lahenduse leidmise nimel.
On selge - tegelikult kristallselge -, et Napolis ja Campanias valitsevad tingimused tulenevad vastutuse vältimisest, mis on iseloomustanud omavalitsust, provintsi ja piirkonda jäätmehoolduse teemal palju aastaid. Keskvalitsust ei saa süüdistada selles, et ei ole kehtestatud lahuskogumist, mis on tõhusa jäätmekava esimene oluline punkt. Keskvalitsust ei saa selgelt süüdistada selles, et ta pidi saatma mõned nädalad tagasi, aga ka teistel eelnevatel juhtudel, armee asendama sadu jäätmekogujaid, kes jäid äkitselt ühel ajal haigeks.
Asjaolu, et kriis on tabanud Napolit ja seejuures on olukord väga erinev ülejäänud Itaalias, näiteks minu päritolupiirkonnas Venetos, kus lahuskogumine on toimunud aastaid ilma probleemideta ja väga kõrge ringlussevõtu määraga, tähendab seda, et vastutus kriisi eest lasub Campania poliitika kujundamisel, kohalike omavalitsuste ametnikel ja eelkõige kardetaval kokkumängul allilmaga, kes on alati püüdnud jäätmeärist suurt kasumit saada tänu Camorra läbilaskvale kohalikule poliitika kujundamisele ja kohalikule valitsusele.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Esiteks tahaksin tänada kõiki parlamendiliikmeid, kes juhtisid minu ja mu teenistuste tähelepanu sellele olulisele küsimusele! Mul on hea meel, et Euroopa Parlament on võtnud aktiivse rolli jäätmehooldusega seotud olukorra järelevalves Campanias, nagu näitab näiteks petitsioonikomisjonis vastuvõetud raport pärast nende külastust Campaniasse eelmise aasta aprillis. Parlamendil on siin tõesti tähtis roll ja ta on selle täielikult omaks võtnud.
Kohe pärast Euroopa Kohtu otsust 4. mail 2010. aastal kirjutas komisjon Itaalia ametivõimudele ja küsis, milliseid meetmeid nad on nõuete täitmiseks kavandanud või võtnud. Pärast seda on komisjonil olnud mitmeid kontakte ja kohtumisi Itaalia ametivõimudega, hiljuti missioonil Napolisse, mille korraldas 22. ja 23. novembril 2010. aastal läbi keskkonna peadirektoraadi delegatsioon.
Meie seisukoht on see, et Itaalia ametivõimudel on veel pikk tee käia, et otsus täide viia. Eelkõige peavad nad esiteks laiendama ja ajakohastama jäätmehoidlaid kogu Campanias ja teiseks koostama tõhusa jäätmekava olmejäätmete jaoks Campanias, võttes muu hulgas arvesse ELi jäätmehierarhiat.
Komisjon ei ole rahul meetmetega, millest Itaalia ametivõimud on teatanud alates kohtuotsusest, sest need ei hõlma üksikasjalikku kalendrit, milles on näidatud ettenähtud seadmete ehitustööde vahe-eesmärgid.
Arvame, et Campania jäätmekava peab täielikult vastama ELi keskkonnaseadustele ning seadma prioriteediks jäätmete vähendamise, taaskasutuse ja ringlussevõtu; tagama lahuskogumise rakendamise kogu piirkonnas; tagama Campaniale vajaliku kompostimise suutlikkuse ning kehtestama meetmed enam kui seitsme miljoni tonni kuhjunud jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks mõistliku aja jooksul eri Campania linnades, mis tähendab ka seda, et Itaalia ametivõimud peavad teostama kuhjunud jäätmete ehk nn ökopalli analüüsi enne, kui nad otsustavad turvalisima viisi üle nende kõrvaldamiseks.
Kui puudub piisav ja tõhus jäätmekava, naaseb komisjon kohtusse ja teeb ettepaneku trahvide määramiseks Seega peame hoolikalt hindama jäätmekava projekti, mille Campania ametivõimud on äsja komisjonile esitanud - ja äsja tõepoolest tähendab äsja - ning jälgima tähelepanelikult, et nad tõesti kava vastu võtavad ja rakendavad. Otsus selle kohta, kas ja millal algatada artiklis 260 sätestatud menetlust Itaalia vastu sõltub peamiselt jäätmekava sisust ja kasutatud meetmete ajastusest probleemi koheselt veenval viisil käsitleda.
Mis puudutab olemasolevaid prügilaid, on komisjon algatanud uurimise ning palunud Itaalia ametivõimudel anda aru Terziano ja Cicciano prügilate tegevuse kohta. Itaalialt veel vastust ei ole ning kui see saabub, hindab seda komisjon.
Praeguses staadiumis ei ole komisjonil tõendeid Euroopa Liidu keskkonnaseaduste rikkumise kohta. Asjaolu et prügila asub looduskaitsealal, ei ole iseenesest ELi õiguse rikkumine, tingimusel muidugi et teisi eeskirju kohaldatakse ning pädevad riigi ametiasutused hindavad asjakohaselt keskkonnamõju ja rakendavad vajalikud leevendus- ja ka kompensatsioonimeetmed.
Mis puutub jäätmekäitlusmeetmete kaasrahastamisse Campanias, pühendati programmiperioodil 1994-1999 jäätmekäitlusprojektidele 88,1 miljonit eurot, peaaegu 49% ERFi kaasrahastust. Siiski kasutati ainult 90% kogueraldisest raskuste tõttu, mis olid seotud ka jäätmekäitluskriisi ning Itaalia ametivõimude erakorralise käitluse kehtestamisega 1994. aastal.
Programmiperioodil 2002-2006 eraldati jäätmekäitlusprojektidele kokku 140 miljoni eurot rahalisi vahendeid, millest 50% oli taas ERFi kaasrahastatud. Pärast jäätmekäitluskriisi otsustas komisjon siiski võtta konkreetsed meetmed tagamaks, et ERFi Campaniale eraldatud rahalisi vahendeid nõuetekohaselt kasutatakse.
Esiteks muutus kulutuste juhtimine kaasfinantseerimiseks alates 1. jaanuarist 2005. aastal mittesobivaks. Teiseks, pärast Itaalia ametlikku teavitamist rikkumismenetluse algatamise kohta jäätmekäitluse eest 29. juunil 2007. aastal teavitas komisjon Itaalia ametivõime, et jäätmekäitluse puhul ei ole kaasrahastamine enam lubatud.
2007.-2013. aasta Campania piirkondlikus tegevusprogrammis nähakse jäätmekäitluseks ette 270 miljoni euro suurust koguinvesteeringut, millest 50% on taas ERFi kaasrahastatud. EÜ rahaliste vahendite väljamaksmine projektide jaoks jäätmesektoris sõltub siiski eelkõige tingimusest, et Itaalia ametivõimud võtavad vastu piirkondliku jäätmekava, mille peab loomulikult kinnitama komisjon.
Homme avaldame komisjonis aruande jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu temaatilise strateegia rakendamise kohta. Selles raportis on näha jäätmekäitluse tulemuste märkimisväärsed erinevused liikmesriikide vahel. Sellest on selgesti näha, et asjakohase jäätmekäitlusstrateegia abil on võimalik prügilatesse ladustamine peaaegu kaotada ning põletamist saab oluliselt vähendada, suurendades jäätmete kompostimist ja ringlussevõttu. Lisaks prügi muutmisele ressurssideks loob see töökohti ja majanduslikku tegevust, vähendades samal ajal jäätmekäitluse keskkonnamõju. Seega loodan väga, et lõpuks saab kriisist võimalus, selleks et pädevad asutused saaksid käivitada Campanias korralikud lahuskogumise- ja ringlussevõtukavad.
Kokkuvõttes loodab komisjon, et Campania jäätmekava on veenev. Seni kuni oleme kindlad tõhusas kavas, mille abil käivitatakse vajaliku infrastruktuuriga süsteem, ja kuni meil on tugevad garantiid, et projekte tõhusalt rakendatakse, peatatakse asjaomaste jäätmekäitlusprojektide komisjonipoolne rahastamine Campanias.
Käsitlen mõnd teie juba tõstatatud küsimust oma lõpumärkustes.
Erminia Mazzoni
Austatud juhataja! Head kolleegid! Olen tänulik volinikule, et ta juhtis tähelepanu sellele, et petitsioonikomisjon on andnud siinsele parlamendile aktiivse rolli näitamaks, et nendel, kes siin sõna võtavad, ja nende esindatud fraktsioonidel on suur huvi selle olukorra vastutustundliku käsitlemise, kõikide menetluste läbipaistvaks muutmise ja avalikkuse kaasamise vastu dialoogi, mis annab kõikidele vastutustunde.
Nagu on juba öeldud, on maakonna valitsus, mis - tuletaksin teile meelde - loodi alles 2010. aasta mais, pidanud viimastel kuudel tihedat dialoogi Euroopa Komisjoniga, alustades protsessi, mida võime kindlasti pidada eelnevate aastate mahajätmiseks. Siiski ei ole juhtunud imesid; lihtsalt võeti vastutus vapustava olukorra eest, mida on toidetud 15 aasta jooksul ebatõhusa või puuduva tegevusega. Tuletaksin teile meelde, et Euroopa Kohus tegi Itaalia kohta otsuse 2010. aasta märtsis, aga tegude kohta, mis avastati ja käsitleti 2007. aastal.
Sellest ajast alates on olukord muutunud. Piirkonna omavalitsuse liige on juba kolm korda Brüsselis käinud ning täitnud suure osa tööde ajakavast, mis kavandati petitsioonikomisjoni ees peetud istungil juulis. Käin nimekirja kiiresti läbi: ta on kinnitanud jäätmete erikava; ta on viinud lõpule tahkete olmejäätmete kava ning 31. detsembril esitas ta veel ühe kava komisjoni nõutud parandustega, mis kinnitatakse 30. aprillil, nagu on juba teatatud.
Kava on juba osaliselt rakendatud: jäätmete energiaks muutmise tehas Acerras töötab; Salerno tehase pakkumismenetlused on lõppenud; Ida-Napoli tehase leping on välja kuulutatud ning 182 jäätmete eraldamise ja ringlussevõtu piirkonda, 7 taaskasutusrajatist, 9 kompostimisrajatist, 4 mitme materjali eraldamise rajatist, 1 elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete töötlemise rajatis, 2 aeroobset käitlusrajatist, 34 kinnitatud platvormi ja 5 prügilat toimivad nüüd täielikult ning mul on hea meel, et komisjon need üle vaatab.
Viie provintsiga on sõlmitud leping, et tagada kogunenud jäätmete kõrvaldamine, ning kokkulepped on sõlmitud ka viie piirkonnaga, et tagada nende jäätmete ajutine ümberpaigutamine, kuni kava on lõplikult rakendatud. Erakorraline käitlusprotsess on nüüd läbi ning osa rahalisi vahendeid saadi piirkonna eelarvest.
Nagu Pia Bucella oma hiljutisel istungil keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ees ütles, varieerub tähtaeg otsuse nõuete täitmiseks tavaliselt 12-24 kuu ulatuses, mistõttu peame kenasti ajakavast kinni. Komisjon võiks siiski kasutada oma äranägemist, et hinnata, kas tähtaega peaks pikendama, et see oleks reaalselt kooskõlas tööde edenemisega.
Usun, et vastused kõikidele küsitud küsimustele on praeguseks juba antud, ja nagu volinik ütles, ei ole alust täiendavate rahatrahvide kehtestamiseks. Komisjon on õigustatult valvas ja loodan, et praegust arutelu ei kasutata selleks, et töötada veelgi institutsioonide ja poliitiliste fraktsioonide vastu.
Kui see on põhjalik arutelu, mille eesmärk on aidata Campania piirkonda ja püüda leida lahendus pikaajalisele probleemile, võib resolutsioon, mida eeldatavasti hääletame veebruaris, ju kindlasti olla ühisresolutsioon. Kui mitte, on see taas kord aja raiskamine ja põhjustab veel rohkem kahju.
Mario Pirillo
Austatud juhataja! Head kolleegid! On loomulik, et oleme mures keerulise jäätmekriisi pärast, mille all Campania on nüüd aastaid kannatanud, eelkõige kui võtame arvesse selle suurt mõju kohaliku elanikkonna elukvaliteedile.
Euroopa institutsioonina on meil kohustus sekkuda tagamaks, et olukord ei veniks liiga pikale. Peame olema väga valvsad ja jälgima tähelepanelikult kohalikke ametivõime, soovitades neil kõhklematult võtta kasutusele usutavad meetmed, mis võimaldavad Campanial lõpetada see raske kriis.
Tõsi on see, et oleme rääkinud pikalt jäätmekriisist, teadmata, kuidas asjad tegelikult on. Campania piirkond võttis kohustuse esitada piirkondlik kava 2010. aastaks, aga seda on nüüd edasi lükatud 2011. aasta märtsini. Olukord muutub kontrollimatuks, kui tekib veel täiendavaid viivitamisi: oht rahvatervisele suureneb ning organiseeritud kuritegevus lõikab kriisist jätkuvalt kasumit.
Vastavalt dekreetseadusele nr 195/2009 kuulutas Itaalia valitsus kriisi lõppenuks ja delegeeris vastutuse jäätmekäitluse eest provintsidele. Me ei toeta seda otsust; seda on raske rakendada sellises provintsis nagu Napoli, kus elab 52% Campania elanikkonnast.
Omavalitsused peavad olema asjade keskmes, sest nemad üksi suudavad tagada sihipärased ja tõhusad lahendused. Mitu Campania ametiühingut on alustanud lahuskogumist, investeerides märkimisväärseid jõupingutusi ning saavutades olulisi tulemusi. Neile tuleks anda ressursse, mis on piirkonda juba saadetud.
Kohalike omavalitsuste kuulamine on olulisem kui kunagi varem: nemad on eesliinil ja omavad tõelist ulatuslikku ülevaadet oma piirkonnast. Nemad on need, kes löövad häirekella täis saanud prügilate kohta. Saabuvatel aastatel läheb vaja uusi prügilaid ja uusi põletusseadmeid ning selleks on vaja leida vastavad kohad. See tuleneb osaliselt Vitiello Quarry väljajätmisest Terzignos, mida kohalik kogukond ja meie parlament taotlesid, et vältida kogu olmejäätmete kogumise süsteemi seiskumise ohtu.
Ootame komisjoni reaktsiooni Campania piirkonna esitatud kavale.
Sonia Alfano
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Vaatamata Itaalia valitsuse propagandale, mille komisjon peagi ümber lükkas, on jäätmekriis Campanias struktuuriline probleem, mis ei ole kaugeltki lahendatud.
Jättes küsitavad loetelud kõrvale, peame ühest asjast aru saama: Campania inimesed elavad ja surevad jätkuvalt ümbritsetuna prügist. Kohalikel, piirkondlikel ja riigi poliitikutel paremal ja vasakul lasub tohutu vastutus. Probleemi lahendamise ülesannet ei saa veeretada kodanike kaela, kes kannatavad juba täielikult ebatervislike elamistingimuste tõttu. Euroopa Liit peab nõudma, et leitaks vääriline lahendus. Vastasel juhul on selle sekkumine olnud asjatu.
Põletusseadmete ehitamine, mida muide rahastatakse taastuvenergia allikatena ja seega rikutakse kehtivaid Euroopa õigusakte, ei lahenda probleemi. Prügi muudetaks tuhaks, mis põhjustab kahjulikke ja surmavaid heitkoguseid. Vastavalt jäätmedirektiivile on põletusseadmed viimane võimalus integreeritud jäätmesüsteemi hierarhias, mis pakub tõhusaid alternatiive, millel ei ole mõju rahvatervisele ja keskkonnale, vaid hoopis loovad töökohti.
Mis puutub maffia imbumisse, arvan, et tuleks tunnistada, et samal ajal kui maffia imbumine, eriti jäätmete valdkonnas, toimub lõunas, toimub see põhiliselt põhjas. Eriti on see ilmnenud viimase paari aasta jooksul.
Mul on seega komisjonile kolm küsimust: milliseid meetmeid kavatseb ta võtta tagamaks, et lahendus probleemile ei mõjuta inimeste tervist, ning kuidas kavatseb ta takistada seda, et otsuseid ei suruta avalikkusele peale ning piirkondi reaalselt ei militariseerita?
Kas ta arvab, et vähktõve registri viivitamatu loomine kogu piirkonna kohta peaks olema üks rikkumismenetluse lõpetamise tingimusi?
Mis on komisjoni hinnang 2008. aasta seaduse nr 210 ja eelkõige artikli 9 algatuste kohta põletusseadmete ehitamiseks, milles Euroopa õigusakte ja riigiabi selgelt rikutakse?
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Pärast Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni Itaalia liikmete muinasjutte tuleksime ehk maa peale tagasi. Tõsi on see, et Itaalia vastu algatatud menetlus ja seda õigustatult. Kohus otsustas süüasjas Itaalia vastu - jällegi, õigustatult. Itaalia ei pidanud tähtajast kinni. Ilmselt esitas valitsus kava, aga seda ei edastatud õigel ajal. Tuleme jätkuvalt tagasi sama olukorra juurde. Jääb paratamatult selline mulje, et vastutavad isikud viivitavad ja viivitavad nii kaua, kuni tekib erakorraline olukord, et saaks siis reageerida ning teha otsuseid, kasutades Itaalia erakorralise olukorra õigusakte, mis kaaluvad üles kõik muud normid. Kui tänavatel on palju prügi ja kui see on segamini ka tööstusjäätmetega põhjast või lõunast, võib selle kiiresti viia kuskile kindlustamata prügilasse, võtmata või suutmata võtta piisavaid ettevaatusabinõusid. Austatud parlamendiliikmetele Itaalias ütlen ma, et see ei ole Itaalia arutelu. See on arutelu selle kohta, et Euroopa õigust ei järgita ega rakendata.
Kui selline viis asju käsitleda leviks teistesse riikidesse, oleks sellel tagajärjed kogu Euroopa jaoks. See, mis seal toimub, ei ole meeldiv pühapäeva pärastlõunane jalutuskäik. See on skandaal. Küsimus ei ole selles, et pidevalt määrata 536 uut asukohta ja kasutada politsei vägivalda, et peatada kodanike protesteerimine, sest nad ei taha, et mürgiste tööstusjäätmetega segatud olmejäätmeid visatakse nende ukselävele. Sellest ei piisa! Peavad olema tagajärjed ja need tagajärjed peavad ennast tunda andma. Hea on see, et rahalisi vahendeid ei saa enam kasutada selles ulatuses, nagu see varem oli võimalik. Juba piisavalt on kaduma läinud. Peame lõpuks kehtestama käegakatsutavad tagajärjed, sest räägime siinkohal mõistlike, vajalike ja heade Euroopa õigusaktide rakendamisest.
Oreste Rossi
Austatud juhataja! Head kolleegid! Koostatud jäätmekava tuleb rakendada viisil, mis tagab lahuskogumise, ringlussevõtu ja alles viimase võimalusena põletamise.
Oleks vale kaaluda lisatrahvide kehtestamist. Lisaks tahaksin teile meelde tuletada, et süüdi ei ole ei põhi ega teised poliitilised fraktsioonid; üks eelnevatest ministritest kuulus isegi Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni, mille liige te ise olete - seega palun mõelge, mida te räägite. Aastakümneid on inimesed rääkinud jäätmekriisist Napolis ja Campania piirkonnas. Ehkki kõrvale on pandud olulisi summasid, on tõsi, et ikka valitseb kriisiolukord. Selleks ei ole siiski ühtegi vabandust. Öelda, et Põhja-Itaalia on vastutav või isegi - nagu mu kaasparlamendiliige ütles -, et jäätmeid põhjast on täna võimalik leida Napolis, ei ole lihtsalt tõsi.
Vastutus lasub selgelt eelmistel kohalikel omavalitsustel, kes ühelt poolt lubasid organiseeritud kuritegevusel vabalt tegutseda jäätmete valdkonnas ja teiselt poolt ei suutnud tagada sobivaid ja piisavaid kogumis- ja kõrvaldamisalasid.
Meil on vaja, et Campania ja Napoli inimesed oleksid vaprad ja hääletaksid, et asendada oma ebapädevad ametnikud, nagu on juba juhtunud piirkondlikul tasandil.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Jäätmekriis Napoli linnapiirkonnas on nüüdseks kestnud juba kokku 14 aastat.
Olemasolevad prügila asukohad on liiga täis, samal ajal kui uute rajatiste ehitamist tõkestavad asjaomased kogukonnad. Usaldamatust, mida kodanikud mis tahes jäätmeprojekti suhtes üles näitavad, saab siiski seletada asjaoluga, et poliitilisel tasandil on praegusel ajal palju lubatud, aga praktiliselt ühtegi neist lubadustest ei ole täidetud.
Praktikas on seda probleemi seni käsitletud lühiajaliste vahelahenduste abil. Loodud on erikomisjone, aga neil ei ole olnud isegi kohustust teavitada kohalikke omavalitsusi ja elanikke. Teisest küljest on ühekordse kasutusega asjad osa igapäevasest elust Itaalias. Selle tulemusena on riigi igapäevane jäätmete tootmine kõvasti üle Euroopa keskmise, kuid samal ajal pannakse väga vähe rõhku jäätmete eraldamisele ja ringlussevõtule.
Selle keskkonnateadlikkuse puudumise kurb tagajärg mõlemal pool on see, et Campania on täna suurte saastatuse aladega piirkond ning vähktõve määr selle elanike seas ja hingamisteede haiguste määr Napoli linnapiirkonna laste seas on mõlemad palju kõrgemad kui Itaalia keskmine.
Seega on hädasti vaja leida lahendusi ja neid rakendada.
Crescenzio Rivellini
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Olen tänulik Richard Seeberile ja kõikidele oma kaasparlamendiliikmetele mulle määratud ülesande eest, aga tahaksin rõhutada, kui tohib, et Campanias astutakse juba mõned väga head sammud.
Seega usun, et asutamislepingu artikli 260 kohaldamine rahatrahvide saamiseks, nagu mõned on teinud, on olukorra ärakasutamine. Piirkondlik nõukogu, mis on ainult mõned kuud ametis olnud, on juba koostanud ohtlike jäätmete kava ja kava integreeritud jäätmesüsteemi kohta. Lisaks on käivitatud lahuskogumise poliitika ja vastu on võetud ettepanekud vähendada toodetud prügi üldkogust. Põletusseadme ehitamiseks Salernos on käimas hange ning toimingud Ida-Napoli põletusseadme pakkumismenetluse avalikustamiseks on lõppjärgus.
Lõpuks on paika pandud poliitika eesmärk lisaks linna puhastamisele ka integreeritud jäätmesüsteemi loomine, mis hõlmab lahuskogumist, jäätmete vähendamist, nüüdisaegsete rajatiste ehitamist - mitte üksnes nn ökopallide või suurte hunnikute kokkupressitud prügi kõrvaldamiseks - ning vanade prügimägede ümberkorraldamist.
Karistada tuleks inimesi, kes on tõepoolest süüdi selles, mis minevikus juhtus. Kindlasti on nende seas endiselt vasakpoolsed ja eelkõige rohelised Campania ametnikud, aga ka mõned ametnikud, kes kasutasid Põhja-Itaalias kohalikku allilma toodetud mürgiste jäätmete ladestamiseks.
Euroopa Liit peab Campaniat eelarvamusteta aitama ja kutsun kõiki üles töötama poolt, mitte vastu - ärge töötage vastu ainult selleks, et vastata meedia kuvandile oma fraktsioonist või ideoloogiast. Kas usute siiralt, et rahatrahvide kehtestamine Campaniale lahendab kriisi?
Luigi de Magistris
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Pärast 2008. aastal ametisse asunud Berlusconi valitsuse itaallastele räägitud valesid, et jäätmeprobleem on lahendatud, teeb Euroopa Liit õigesti, keeldudes andmast Itaaliale rahalisi vahendeid enne, kui on esitatud keskkonnasõbralik jäätmesüsteem, mille aluseks on jäätmete ringlussevõtt ja kompostimine.
Seda süsteemi ei taga kindlasti Stefano Caldoro kava, mille aluseks on taas kord kontrollimata prügilad, nagu Chiaianos, Taverna del Res ja Terzignos asuvad prügilad - Terzigno prügila asub tegelikult Vesuuvi rahvuspargi alal -, ega põletusseadmed, mis põhjustavad surma, vähktõbe ja ulatuslikke tervisekriise. 13 aasta jooksul, kui keskkonnakriis on kestnud, on avalikud vahendid Campanias tugevdanud kriminaalseid sidemeid poliitikute, nii vasak- kui ka parempoolsete, ärimeeste ja Camorra vahel.
Lisaks ei saa keskkonnaküsimusi lahendada kriminaliseerides meeleavaldusi või kriminaliseerides kohalikke kogukondi, perekondi ja piirkonda, nagu Itaalia valitsus on teinud, kasutades kumminuiasid, et hoida vaos kõiki, kes kaitsevad keskkonda ja maad.
Francesco Enrico Speroni
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa, tsentralistlik ja bürokraatlik nagu ta on, ei tunnista erinevusi piirkondade ja haldusstruktuuride vahel liikmesriikides.
Vastutus katastroofilise olukorra eest Campanias lasub peamiselt Campania inimestel ning mina, olles pärit Padaniast, lükkan tagasi need süüdistused ja suunan need nende vastu, kes Campanias hääletasid kohalike ametnike poolt, kes ei olnud suutelised probleemi lahendama ning kes kordasid oma viga, valides nad uuesti hilisematel hääletustel. Padania on valmis aitama Campania inimesi, aga ta ei aktsepteeri tema vastu esitatud süüdistusi.
Raffaele Baldassarre
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Minu sõnavõtu eesmärk ei ole kindlasti eitada olukorra tõsidust, mis on ilmselge haldusliku ja poliitilise ebaõnnestumise vältimatu tagajärg, mis on ohustanud ja endiselt ohustavad matta kogu linna ja selle ümbruse prügisse.
Søren Bo Søndergaard ja Eva Lichtenberger! Kriis Campanias sai alguse ja arenes siis nii järsult piirkondliku nõukogu ja vasakpoolse Napoli linnavolikogu suutmatuse tõttu koos rohelistest omavalitsuse liikmetega võtta vastu otsuseid - sealhulgas ebapopulaarseid ja julgeid otsuseid - luua keskkonnasõbralik jäätmete kogumise ja kõrvaldamise süsteem. Vastutustundetus, otsustusvõimetus, poliitiline kasu, kuri kokkumäng ja raiskamine iseloomustasid poliitilist ja halduslikku etappi, mis on nüüd kindlasti lõppenud.
Tahan rahustada neid, kes esitasid suulisi küsimusi, ja poliitilisi fraktsioone, kes neid toetasid, et poliitiline olukord on elujõuline ja täielikult muutunud. Riigi valitsus ja uus piirkondlik nõukogu on oma kohustustest kinni pidanud ja neil on poliitilist sihikindlust kriis lahendada. Dialoogi abil asjaomase elanikkonna ja vajaliku otsusekindlusega ületavad nad takistusi ja vastuväiteid, mida sageli põhjustab Nimby sündroom või idee, et inimesed ei taha teiste prügi oma hoovi.
Selle tulemusena on nad koostanud integreeritud jäätmete kogumise ja kõrvaldamise kava, mis peagi tagab ajendid lahuskogumiseks ja vajalike rajatiste ehitamiseks.
Seega oleks väga ebaõiglane, ebatulemuslik ja ekspluateeriv teha nii, nagu Luigi de Magistris soovib: keelavate trahvide ja meetmete kehtestamine praegu kahjustaks asutusi, mis teevad täielikku koostööd Euroopa Liiduga, püüdes lõpetada seda kohutavat peatükki Napoli ja Campania igivanas ajaloos, kasutades tõhusalt Euroopa ja riiklikke vahendeid.
Horst Schnellhardt
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Minu soov on - ja loodetavasti nii ka juhtub -, et tänane arutelu on alguspunkt jäätmekäitluse ulatuslikule läbivaatusele Campanias. Euroopa Kohtu otsust või korraldust tuleb lõpuks rakendada ning Euroopa eeskirju jäätmete kogumise ja kõrvaldamise kohta tuleb selles piirkonnas rakendada.
Teiseks tuleb käsitleda ka kahju, mida on põhjustanud ebaseaduslikud prügilad. Ma tean, millest ma räägin. Ida-Saksamaal peame veel praegugi - 20 aastat pärast taasühinemist - tegelema saastatusega, mis on põhjustatud ebaseaduslikust või halvast jäätmete kõrvaldamisest.
Siiski ei usu ma, et see kõik meil õnnestub, kui me ei tegele probleemi põhjusega. Rääkige juhtimisest nii palju, kui tahate; fakt on see, et seal on maffia struktuurid! Peame need hävitama, sest vastasel juhul ei ole me selles edukad.
Ausalt öeldes kehtestaksin ma neli tingimust. Esiteks tuleb koostada jäätmekava. Tundub, et see on nüüd tehtud. Komisjon peaks siiski samuti sellele kaasa aitama. Teiseks tuleb uute ringlussevõturajatiste ja jäätmerajatiste loomiseks muuta kättesaadavaks rahalised vahendid. Kolmandaks tuleb kehtestada karmimad karistused ebaseadusliku kõrvaldamise eest ning samuti arvan - ning suunan oma märkused praegu komisjonile -, et Europol ja Eurojust peaksid toetama Itaalia politseid ning prokuröre nende võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu.
Olemasolevad ressursid tuleks blokeerida seniks, kuni need tingimused on täidetud. Siis oleksin õnnelik, hääletades nende ressursside uuesti kasutuselevõtmise poolt.
Lara Comi
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Võttes sõna, tahan selgelt öelda, et jäätmetega seotud olukord Campanias on parem kui enne ning olukord lahendatakse.
Küsimus on väga keeruline; see toob kaasa eri tüüpi probleeme ning sobiva ja lõpliku lahenduse leidmine võtab aega. Suulised küsimused, mida arutame, nõuavad asutamislepingu artiklis 260 sätestatud menetluse kohaldamist, aga rahatrahvi kehtestamine ei lahenda olukorda Campanias. Sel viisil jätkates varitseks meid oht toetada stsenaariumi, kus liikmesriik mõistetakse rikkumises süüdi puhtalt objektiivsel alusel lihtsalt seetõttu, et ta ei ole veel objektiivselt täitnud Euroopa õigusest tulenevat kohustust.
Arvesse tuleb võtta ka riigi subjektiivset käitumist. Kindlasti ei saa öelda, et Itaalia ei ole suutnud täita siira koostöö kohustust, kuid nagu volinik on kinnitanud, on komisjoni töötajad pidevas ühenduses Itaalia riiklike ja piirkondlike ametivõimudega ning jälgivad tähelepanelikult olukorra arengut.
Ei saa eitada Itaalia tahet ja pühendumist. On oluline rõhutada, et praktiline roll on liikunud piirkondadelt provintsidele, et oleks võimalik koostada kava, mis vastab erinevatele piirkonna nõuetele. Euroopa peab üles näitama solidaarsust Itaaliaga nii, et mõlemad osapooled teevad koostööd täielikus sünergias.
Tahaksin lõpetada mainides, et Campania piirkondlikku nõukogusse kuulus ka fraktsioon Italy of Values, millel on praegusel ajal liiga halb mälu - liiga halb mälu, et meelde tuletada, mida ta tegi, või pigem, mida ta ei teinud.
Barbara Matera
- (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma ei võta sõna üksnes selle pärast, et kaitsta oma piirkonda. Pigem tahan jagada teiega Itaalia reaktsiooni ühenduse rikkumisele ja juhtida tähelepanu sellele, et meie mure on kaitsta kodanike ja oma rahva huve.
Campania piirkond ja Itaalia riik üldiselt töötavad jäätmete kõrvaldamise rajatiste võrgustiku nimel vastavalt Euroopa õigusaktidele. Tahan juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa jäätmete kõrvaldamiseks Campanias eraldatud rahalisi vahendeid on kasutatud 2000-2006 piirkondliku tegevusprogrammi meetme ja 2007-2013 piirkondliku tegevusprogrammi sihteesmärgi tegevuse jaoks.
2000.-2006. aasta piirkondliku tegevusprogrammi puhul on Campania piirkond andnud aru saadud 140 miljoni euro suuruse rahastamispaketi kohta; raha on kasutatud hoiustamis-, käitlemis- ja taastamisrajatiste, jäätmete energiaks muutmise rajatiste, ning märgade ja kuivade eraldamise rajatiste loomiseks, prügilate ohutuse tagamiseks, jäätmematerjali taastamise rajatiste ehitamiseks või laiendamiseks ning lahuskogumise meetmete rakendamiseks. 2007.-2013. aasta piirkondlikust tegevusprogrammist pärit 110 miljon eurot on eraldatud jäätmekäitlusrajatiste ehitamiseks ning 50 miljonit eurot omavalitsuste lahuskogumise rajatiste rahastamiseks.
Tegevusi 2007.-2013. aasta ERFi piirkondliku tegevusprogrammi sihteesmärgi 1.1 ja 2000.-2006. aasta piirkondliku tegevusprogrammi meetme 1.7 raames on olnud tõkestatud, kuna seati kulutamise piirangud, mis kehtestati Campania jäätmekäitluse olukorra kohta algatatud rikkumismenetluse tagajärjena. Selle tagajärjel on seni eraldatud raha alakasutatud valdkondade fondist, et tagada tegevuste jätkumine, millele on kohaldatud Euroopa keeld kasutada piirkondliku tegevusprogrammi rahalisi vahendeid.
Kokkuvõtteks arvame, et on oluline suuta näidata komisjonile ja parlamendile tõelisi raskusi, mis kaasnevad Euroopa Kohtu otsuse nõuete kiire täitmisega.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Austatud juhataja! Tahaksin lihtsalt kasutada seda võimalust juhtida tähelepanu teistele jäätmekäitlusega seotud probleemidele Euroopa Liidus. Need probleemid tulenevad eelkõige kesk- ja kohalike valitsusasutuste hooletust suhtumisest jäätmekäitluse prioriteetidesse. Näiteks eksitavad ühes Leedu linnas äriinimesed, kes tahavad ehitada jäätmete põletusseadme, avalikkust kinnitades, et jäätmete põletamine on sama või parem kui teised jäätmekäitlusmeetodid, nagu vältimine või sorteerimine. Kahjuks ei suuda kohalikud omavalitsused ega jäätmekäitluse eest vastutavad juhid juhtida eriti tähelepanu sellisele valeteabele. Käsitledes jäätmekäitlusega seotud probleeme Euroopa Liidus, kutsun seega komisjoni üles juhtima tähelepanu sellistele rikkumistele, kus Euroopa Liidu jäätmeid käsitlevas direktiivis sätestatud jäätmekäitluse prioriteete ei järgita ja nende mittejärgimist julgustatakse.
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja! Olen ise saanud näha jäätmehooldusega seotud olukorda Campanias osana petitsioonikomisjoni delegatsioonist. Peab ütlema, et sealsed asutused seisavad silmitsi väga keerulise ülesandega. Lisaks sellele, et nad peavad tegelema minevikust pärit jäätmetega seotud probleemidega - nn ökopallid on seejuures eriline probleem -, peavad nad tegelema ka oleviku ja tuleviku probleemidega. Minu mulje sellelt reisilt oli selline, et praeguste jäätmete käitlemine oli enam-vähem lahendatud meie külastuse ajal, kasutades osaliselt sõjalist sekkumist. Lahendatud selles mõttes, et jäätmed olid viidud linnast minema ja ladestatud prügilasse; kahjuks - tuleb mainida - osaliselt ebaseaduslikesse prügilatesse. Vajame strateegilisi lahendusi mineviku, kuid eelkõige tuleviku jaoks.
ELi pakkumine on hea, arusaadav ja õiglane. Kui piirkond esitab sidusa jäätmekava, lubab Euroopa Liit rahalised vahendid kasutusele. Peaksime julgustama ka kohalikke ametivõime seda tegema. Ütlen veel kord: minu teada ei ole ei komisjon ega Euroopa Parlament rahatrahvidest huvitatud. Oleme huvitatud sellest, et jäätmeprobleemid lahendatakse kohapeal, Campanias. Peaksime üksteisega sellise tehingu tegema ja koos töötama.
Crescenzio Rivellini
- (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Rahalised vahendid, mis Euroopa Liit on blokeerinud, on konkreetselt ette nähtud maaparanduseks.
Imestan, kuidas keegi saab üldse mõelda vahendite blokeerimise peale, ning kutsun eelkõige itaallastest parlamendiliikmeid üles, kes valiti lisaks kõigele Campania inimeste poolt, mitte sattuma ideoloogilise raevu küüsi ega karistama oma kaaskodanikke.
Soovitan neil tungivalt esindada kogukonna huve enda huvide asemel!
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahaksin väga tänada parlamendiliikmeid kõikide nende seisukohtade eest!
On kolm või neli küsimust, mida tahaksin käsitleda. Esiteks küsimus, mida paljud teist on üsna kirglikult käsitlenud. Olukord on kriitiline; kiiret lahendust ei ole. On olnud rõõmustavaid arengumärke, aga on ilmselge, et vajame probleemile endiselt süstemaatilist lahendust. See ei ole lihtne, aga see on hädavajalik. Sel puhul on meie partner lahenduse leidmisel loomulikult Itaalia, aga koostöö piirkondlike ametivõimudega selles vallas on kahtlemata vajalik.
Seega ootan suure huviga uue jäätmekava projekti hindamist, millest me siiralt loodame, et see on selline, nagu me kõik usume, et see peab olema. Seda hindavad minu teenistused, eksperdid ning võin teile kinnitada, et seda tehakse nii, et Itaaliat koheldakse samal viisil kui kõiki teisi liikmesriike, sest on ülioluline, et säilitaksime usalduse liikmesriikide vahel.
Seega, kui räägime nende probleemide käsitlemisest, võiks minu käsitlusviisi tegelikult kokku võtta nelja sõnaga. Tahan olla abivalmilt range ja rangelt abivalmis. Mõte ei ole kindlasti trahvide määramises. Nagu mõned teist mainisid, seisneb mõte probleemide lahendamises, aga seda trahve määrates, kui ei ole teist viisi probleemide lahendamisest, sest see on minu kohustus.
Seega teen kõike koostöös Itaalia ametivõimudega, et leiaksime nõuetekohased lahendused. See on minu siiras lootus. Lõppkokkuvõttes räägime Itaalia kodanike tervisest ja Itaalia keskkonnast.
Teine asi, millest tahan rääkida, on seotud jäätmete raamdirektiiviga. See on uus direktiiv, mis on hiljuti vastu võetud. Selles direktiivis on üsna selge, et kõik riigid peavad seaduse järgi võtma kasutusele jäätmehierarhia. See tähendab, et parim on jäätmete puudumine; olemas on taaskasutus, ringlussevõtt, energia taaskasutamine ja - kui muud võimalust ei ole - prügilad.
See on pilt, mis on võetud homme avaldatavast raportist selle kohta, kui tõhusad liikmesriigid Euroopa Liidus on. See räägib suundadest olmejäätmete prügilatesse ladestamisel, sest meie parimad olemasolevad andmed on olemjäätmete kohta.
Uskuge või mitte, on viis liikmesriiki, kus olmejäätmetest alla 5% ladestatakse prügilatesse, kuid on ka seitse liikmesriiki, kus prügilatesse ladestatakse üle 80%, seega meil on tõepoolest Euroopas nende kavade käsitlemisel, mida me kindlasti tahame käsitleda, väga erinevad olukorrad. See pilt puudutab olukorda 1995. ja 2007. aasta vahel ning kui see midagi näitab, siis seda, et kui riigid tahavad, on nad võimelised muutuma. Kui nad oma tegevust nõuetekohaselt korraldavad, on nad tõesti võimelised muutuma.
Põhimõtteliselt saab Euroopa jagada kaheks: üks osa, kes näeb jäätmeid probleemina, ja teine osa, kes näeb jäätmeid suure ressursside, aga ka uue rahalise kasumi allikana, sest see on reaalsus. Olen kuulnud palju lugusid vajadusest küsimusele, kes saab jäätmed, vastata riigihangete alusel, sest vajalikust arvust on rohkem kasutajaid, kes seda endale tahavad, et seda kasutada. Sel eesmärgil tuleb jäätmed siiski sorteerida kohe alguses. See on peamine ja kõige olulisem vajadus.
Viimane asi, mida tahaksin mainida, on austatud parlamendiliige, kes ütles, et peaksime olema ettevaatlikumad jäätmekäitlusprobleemidega mujal Euroopa Liidus. Rikkumiste juhtumite puhul sektorite kaupa 2009. aastal moodustavad jäätmed 19%, vesi 20%, loodus 19%, õhk 16% ja ülejäänud vähem. Vaatame horisontaalselt kõiki rakendusprobleeme ja peame seda tegema. Võin teile kinnitada, et teeme seda ka tulevikus.
Kokkuvõtteks peaksime tõepoolest andma endast parima, teie parlamendiliikmetena ja mina keskkonnavolinikuna, et levitada üle Euroopa sõnumit jäätmetest tuleviku võimalusena. Vajame hädasti seda sõnumit piiratud ressursside kontekstis, millega päev-päevalt üha rohkem silmitsi seisame. Ressursitõhusus on probleemi olemus ja ressursitõhusus on tulevikus meie konkurentsivõime keskmes Euroopas. Kui te mind ei usu, esitage mulle küsimus uuesti kümne aasta pärast. Võin tagada, et nii see on.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub järgmisel osaistungjärgul.
