AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminta vuonna 2007 (keskustelu) (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Alain Hutchinsonin kehitysyhteistyövaliokunnan puolesta laatima mietintö AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2007.
Alain Hutchinson
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kehitysyhteistyövaliokunnalle laatimassani mietinnössä tarkastellaan AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toimintaa vuonna 2007. Te, jotka osallistuitte aktiivisesti tähän työhön tai jotka olette kiinnostuneita asiasta, tiedätte, että kyseessä ei ole puhtaasti muodollinen tai symbolinen rakenne. Tämä edustajakokous toimii pikemminkin kuin aito parlamentaarinen edustuslaitos. Sen jäsenet osallistuvat sen toimintaan yhä enemmän, siihen osallistuu vaikutusvaltaisia henkilöitä ja sen vuoksi sen poliittinen merkitys korostuu. Tämä on ensimmäinen seikka, jota halusin tähdentää.
Tämän edustajakokouksen poliittinen merkitys johtuu myös siitä, että AKT:n ja EU:n valtioiden välisen yhteistyön peruskysymysten lisäksi siinä keskustellaan yhdessä aiheista, jotka ovat hyvin ajankohtaisia sekä EU:n jäsenvaltioille että AKT-maille. Tämä on kyseessä esimerkiksi Euroopan unionin ja AKT-maiden välillä neuvoteltuja talouskumppanuussopimuksia koskevissa kysymyksissä. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vahvisti tämän asian osalta Kigalin julistuksessa, että johtajat toivoivat komissiolta AKT-maille tarpeeksi aikaa alueellisten kehitysyhteistyösopimusten tekemiseen. Kigalissa osoitettiin, että näitä nykymuotoisia sopimuksia todella vastustettiin ja että vastustus perustui oikeutettuihin huolenaiheisiin, jotka on nyt otettava vakavasti huomioon.
Monet AKT-maiden parlamenttien edustajat saivat ainoastaan osallistumalla edustajakokoukseen tietoonsa, että on olemassa maakohtaisia strategia-asiakirjoja, joissa määritellään EU:n ja heidän omien valtioidensa yhteistyöalueet. Tämä tilanne osoittaa, että monille AKT-maiden parlamentin jäsenille edustajakokous on joskus ainoa mahdollinen paikka, jossa he voivat ilmaista itseään demokraattisesti.
Haluaisin myös korostaa, että vuonna 2007 panimme selvästi merkille, että AKT-maiden kansalaisyhteiskunta osallistuu työhön yhä laajemmin ja että sen toimesta järjestettiin erinomaisia kokouksia ja aloitteita jokaisen yhteisen edustajakokouksen yhteydessä. AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan kehittämisen edistämistä koskevissa toimissa edustajakokouksella on ainutlaatuinen mahdollisuus toimia mielipiteiden vaihdon ja tapaamisten foorumina. Tämän vuoksi unionin pitää voida tukea teknisesti ja taloudellisesti näiden yhdistysten ja kansalaisjärjestöjen työtä yhteisessä edustajakokouksessa.
Haluaisin lopuksi korostaa, että kannustamme mietinnössä yhteistä parlamentaarista edustajakokousta vahvistamaan poliittisten asioiden valiokunnan asemaa. Tämän takana oleva ajatus on tarjota todellinen foorumi konfliktien ehkäisylle ja ratkaisulle sekä kannustaa AKT-maiden ja EU:n parlamenttien jäsenten välisiä toimia unionin vaalitarkkailutehtävien puitteissa.
Olette tietoisia siitä, että edustajakokous kokoontui vuonna 2007 Wiesbadenissa ja sen jälkeen Kigalissa. Kokouksissa annettiin yhdeksän päätöslauselmaa. Pysyvät valiokunnat kokoontuivat neljästi, eli kahdesti istuntojen yhteydessä ja kahdesti istuntojen välillä Brysselissä. Nämä päätöslauselmien seurannasta vastaavat valiokunnat ovat järjestäneet vuodesta 2007 lähtien valiokuntien vastaavien jäsenten kuulemisia asianmukaisilta aloilta.
Useiden mietintöjen lisäksi Wiesbadenin istunnossa annettiin päätöslauselma Darfurin tilanteesta. Zimbabwen tilanteesta käytiin erittäin rakentava ja kiireellinen keskustelu. Siirtolaisuutta, ilmastonmuutosta ja laiminlyötyjen tautien hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä käsitelleet työpajat keräsivät runsaasti osallistujia ja herättivät suurta kiinnostusta. Kigalin istunnossa hyväksyttiin pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyvät kolme päätöslauselmaa sekä kaksi kiireellistä päätöslauselmaa luonnonkatastrofeista AKT-valtioissa sekä Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta.
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, tiivistin lyhyesti mietinnön, jolle halusin antaa poliittisen sisällön, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta ja tukemaan tehokkaammin AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työtä.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitos erittäin paljon. Voin vakuuttaa teille, että olen täällä mielelläni ja että kollegani pahoittelee syvästi, että hän ei voi olla läsnä tässä keskustelussa. Tämä keskustelu on hyvin lähellä hänen sydäntään, mutta voin vakuuttaa, että hän ei tuhlaa aikaansa. Hän matkustaa tärkeään kokoukseen Brysselin ulkopuolelle.
Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on ainutlaatuinen elin. Komission jäsen Louis Michel on kollegion kokouksessa vierustoverini, ja tänä aamuna hän selitti minulle kaiken edustajakokouksen toiminnasta, joten nyt voin väittää, että tiedän siitä jonkin verran.
Hän mainitsi, että yhteinen edustajakokous on siellä, missä Cotonoun sopimuksen ytimessä oleva kumppanuuden henki voidaan kokea suoraan ja missä vaaleilla valitut 156 edustajaa Euroopan unionista ja Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioista keskustelee yhdessä keskeisistä yhteistyökysymyksistä. Kyseessä on todellinen pohjoisen ja etelän välinen vuoropuhelu, joka perustuu tasa-arvoon ja molemminpuoliseen kunnioitukseen. Se merkitsee enemmän kuin tavanomainen vastaanottajan ja avunantajan suhde. Kyseessä on omistusta ja valvontaa koskeva parlamentaarinen ilmenemismuoto.
Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on kehittynyt viime vuosina yhä parlamentaarisemmaksi aseman ja menettelytapojen osalta. Se on merkkinä Euroopan unionin ja Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioiden yhteistyön kypsyydestä. Keskustelut ovat avoimempia, ja alueelliset konfliktit vähemmän yleisiä. Kyseessä on todella arvokas saavutus.
Yleiskokouksesta on tullut avoimen poliittisen vuoropuhelun lähtökohta. Siten on osoitettu, että siellä voidaan keskustella erittäin herkistä ja poliittisesti hyvin merkittävistä kysymyksistä, kuten hyvästä hallinnosta, terveyspalveluiden saatavuudesta, ulkomaisten suorien sijoituksien vaikutuksista, ammattitaitoisten työntekijöiden maastamuutosta sekä talouskumppanuussopimuksista.
Alain Hutchinsonin ja kehitysyhteistyövaliokunnan erinomaisessa mietinnössä esitetään tämä kehitys vakuuttavasti. Haluaisin Louis Michelin puolesta ja omasta puolestani onnitella esittelijää hänen työstään. Siinä käsitellään saavutuksia ja haasteita sekä tutkitaan tulevan kehityksen mahdollisuuksia.
Yksi saavutus oli yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen johtotehtävä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluiden seurannassa. Sillä varmistettiin kyseisen vuoden aikana tätä asiaa koskevien tietojen kulkeminen molempiin suuntiin pääasiallisten neuvottelijoiden ja kollegani Louis Michelin välillä.
Toinen tärkeä edistysaskel on se, että komissio toimittaa edustajakokoukselle maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat. Tämä merkitsee, että luotetaan edustajakokouksen mahdollisuuksiin saada poliittisempi rooli. Siten tarjotaan myös mahdollisuus osoittaa, että edustajakokous on kehittynyt edelleen.
Parlamentaarisen valvonnan tehostamisen vuoksi komission jäsen Michel pyysi komission valtuuskuntia toimittamaan nämä strategia-asiakirjat myös kansallisten parlamenttien puhemiehille edunsaajamaassa olevan Euroopan kehitysrahaston kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän välityksellä. Kuten tiedätte, komissio ei voi toimittaa niitä heille suoraan, koska Cotonoun sopimuksen mukaan kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on virallinen yhteyspiste kaikille kysymyksille ohjelmoinnista ja Euroopan kehitysrahaston toteutuksesta.
Samalla yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen sihteeristö on toimittanut nämä asiakirjat asianmukaisten valtioiden yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajille. Meillä on siten syytä uskoa, että kansalliset parlamentit saavat tietoa ja voivat osallistua kehitysyhteistyöohjelmien seurantaan.
On totta, että kansallisten parlamenttien mahdollisuudet toimia Euroopan kehitysrahaston valmistelussa ja toteutuksessa ovat usein rajoitettuja. Tämän vuoksi Euroopan kehitysrahasto myöntää toimielintukea monille AKT-maille.
Maakohtaisten strategia-asiakirjojen valvonnan lisäksi paras tapa varmistaa Euroopan kehitysrahaston varojen parlamentaarinen valvonta on ottaa käyttöön yleisiä tai alakohtaisia talousarviotukiohjelmia. Tällä tavoin ulkoiset varat yhdistetään kokonaisuudessaan kansalliseen talousarviomenettelyyn, jossa kansallisilla parlamenteilla on keskeinen tehtävä. Tämä on yksi niistä syistä, joiden takia komissio päätti myöntää noin 45 prosenttia kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta talousarviotueksi, jota myönnetään 44 valtiolle. Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston alussa osuus oli vain 25 prosenttia, joten suuntaus on nouseva.
Haluaisin lopuksi käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni ja onnitella Ruandan hallitusta ja parlamenttia sekä puheenjohtajavaltiota Saksaa viime vuoden edustajakokouksen istuntojen erinomaisesta järjestämisestä.
Filip Kaczmarek
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Alain Hutchinsonia sekä onnitella häntä erittäin hyvästä mietinnöstä. Jaan esittelijän mielipiteet, havainnot ja tyytyväisyyden kysymyksistä, kuten edustajakokouksen jäsenten tiiviimmästä osallistumisesta työhön, keskustelujen laadusta sekä siitä, että keskustelut ovat enemmän ajan tasalla. Olen samaa mieltä siitä, että kansalaisjärjestöjen tiiviimpi osallistuminen edustajakokoukseen on erittäin myönteinen seikka.
En voi kuitenkaan olla mainitsematta joitakin surullisempia näkökohtia, jotka käyvät esille yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työstä. Minusta on sääli, että yhteisiä hankkeita koskevien keskustelujen ja neuvotteluiden aikana AKT-maiden ja Euroopan unionin edustajien välillä kaikkia näkökohtia ei käsitellä yhtä syvällisesti, eikä aina haluta saada aikaan yhteistä kantaa. Vaikutelmani on, että AKT-maiden puolella keskitytään enemmän taloudellisiin kysymyksiin, ja poliittisiin asioihin ei kiinnitetä yhtä paljon huomiota.
Vuonna 2007 osoitettiin harvinaista intoa ja päättäväisyyttä talousasioita koskevissa keskusteluissa ja ennen kaikkea talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Siinä ei ole tietenkään mitään väärää. On kuitenkin vaikeaa havaita samanlaista motivaatiota vaikeiden, mutta tärkeiden poliittisten ongelmien ratkaisemisessa. Alain Hutchinson muistutti, että kävimme keskustelun Zimbabwen tilanteesta, mutta siitä ei annettu päätöslauselmaa. Suuntaus jättää päätöslauselmia tekemättä jatkuu edelleen. Kävimme tänä vuonna keskustelun Tšadista. Päätöslauselmasta hyväksyttiin kompromissiteksti, mutta AKT-kumppanimme hylkäsivät itse päätöslauselman.
Minusta vaikuttaa siltä, että tavoitteena pitäisi olla paremman tasapainon aikaansaaminen taloudellisten ja poliittisten päämäärien välille. Ymmärrän, että joskus on helpompi keskittyä taloudellisiin asioihin, sillä ne vaikuttavat tärkeämmiltä ja helpommin ratkaistavilta poliittisesta näkökulmasta. Euroopan unionin puolella pitäisi kuitenkin keskittyä painottamaan sitä, että kestävä kehitys ei ole mahdollista ilman rauhaa, vakautta, ihmisoikeuksia, oikeusvaltiota ja parempaa hallintotapaa.
Marie-Arlette Carlotti
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella Alain Hutchinsonia hänen erinomaisesta mietinnöstään.
Vuonna 2007 on käynyt selväksi, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen merkitys on lisääntynyt ja sen tehtävä on asianmukaisempi pohjoisen ja etelän välisen vuoropuhelun tärkeissä kysymyksissä. Poliittiset kriisitilanteet, esimerkiksi kiireelliset keskustelumme, ovat avanneet perusteellisen ja rakentavan vuoropuhelun, jossa ei karteta asioiden käsittelyä Haitin, Zimbabwen ja Etiopian tilanteen kaltaisista kysymyksistä. Yleisen parlamentaarisen edustajakokouksen alueellisilla kokouksilla - joista ensimmäinen pidettiin Namibiassa - syvennetään mielestäni edelleen tätä poliittista vuoropuhelua.
Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanokertomukset sekä maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat on toimitettu AKT-maiden hallituksille vuoden 2007 lopusta saakka. Yleisen parlamentaarisen edustajakokouksen on nyt otettava käyttöön strategia ja työskentelytapa, joilla varmistetaan näiden varojen käytön parempi seuranta ja valvonta.
Yleinen parlamentaarinen edustajakokous teki - talouskumppanuussopimuksia koskevissa keskusteluissa ja kokouksissa taloudellisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa sekä avoimessa poliittisessa vuoropuhelussa edustajakokouksen etelää edustavien kollegoiden kanssa - talouskumppanuussopimuksista poliittisen painopisteen vuonna 2007. Kigalin julistus, jonka Alain Hutchinson mainitsi aikaisemmin, on tästä osoituksena.
Olen pahoillani, että Euroopan parlamentti hylkäsi tämän julistuksen, vaikka siitä neuvoteltiin ja siitä äänestivät yksimielisesti eri poliittisten puolueiden edustajat. Minusta vaikuttaa sille, että joillekin on joskus hankalampaa panna täytäntöön Afrikassa hyväksyttyä kantaa, kun palaamme Eurooppaan.
Olen myös pahoillani, että komissio ei ota huomioon yhteisessä parlamentaarisessa yleiskokouksessa olevien AKT-maiden parlamenttien jäsenten kantoja ja että pitää enemmän pakottavista toimista. Komissio kieltäytyy siten tarkastelemasta talouskumppanuussopimuksien neuvottelemista uudelleen tai niiden kohdentamista uudelleen. Ehdotus uuden parlamentaarisen elimen luomisesta Karibianmeren maita koskevan sopimuksen perusteella lisää sekaannusta.
Lopuksi, en voi unohtaa sitä, että vuonna 2007 koko Euroopan unionin virallinen kehitysaputuki väheni ensimmäisen kerran vuoden 2000 jälkeen. Katson, että meidän on pidettävä kansainvälistä solidaarisuutta koskevat lupauksemme. Monet jäsenvaltiot, oma kotimaani mukaan lukien, eivät pidä lupauksiaan. Yhteisen parlamentaarisen edustajankokouksen pitäisi jatkaa vuonna 2008 talouskumppanuussopimuksia koskevia toimia päättäväisesti ja valppaasti sekä pyytää, että väliaikaiset sopimukset neuvotellaan uudelleen, jos valtiot sitä haluavat. Tämä on toteutettava komission jäsenen Barroson kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa koskevien lupausten mukaisesti. Kehitysrahasto siirtyy aktiiviseen toteutusvaiheeseen juuri nyt, mutta vaarana on se, että määrärahat siirretään talouskumppanuussopimuksien rahoitusta varten.
Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on ainutlaatuinen paikka ja ainutlaatuinen pohjoisen ja etelän välisen vuoropuhelun väline. Sillä tarjotaan mahdollisuus oikeudenmukaiselle, kestävälle ja solidaariselle kehitykselle. Kollegani Alain Hutchinson on jo maininnut tämän kaiken, ja haluaisin onnitella häntä vielä kerran.
Juan Fraile Cantón
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa kiittämällä Alain Hutchinsonia siitä, että hän antoi mietinnössään selkeitä tietoja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tekemästä työstä.
Edustajakokouksesta on kehittymässä Euroopan unionin ja Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioiden yhteistyön vahvin tuki. Haluaisin korostaa, että tämä on ainoa kansainvälinen edustajakokous, johon osallistuu säännöllisesti eri valtioista peräisin olevia vaaleilla valittuja edustajia edistämään pohjoisen ja etelän välistä yhteistoimintaa.
Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on avannut tien talouskumppanuussopimuksille. Ne ovat AKT-maiden alueellisen kehityksen ja yhdentymispolitiikan välineitä sekä keino sisällyttää ne asteittain maailmanlaajuiseen talouteen kestävällä tavalla.
Talouskumppanuussopimuksista ei voida kuitenkaan neuvotella samalla tavalla kuin pelkistä vapaakauppasopimuksista. Ryhmäni vaati mahdollisuutta neuvotella sopimuksissa uudelleen asioita, jotka koskevat palveluita, teollis- ja tekijänoikeuksia ja niin kutsuttuja ”Singaporen kysymyksiä”, eli investointeja, toimivaltaa ja julkisia markkinoita samoin kuin työ- ja sosiaalisia säännöksiä sekä muita kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä.
Alessandro Battilocchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, onnittelen Alain Hutchinsonia hänen työstään sekä mietinnön poliittisesta lähestymistavasta, jota voin tukea. Pidän myönteisenä vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevaa valintaa.
Haluaisin korostaa yhtä seikkaa. Jotta vastataan AKT-valtioiden kansalaisten tarpeisiin ja saavutetaan kunnianhimoiset vuosituhannen kehitystavoitteet, on tarpeen, että talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa kansallisella ja alueellisella tasolla suhtaudutaan yhä avoimemmin demokraattiseen osallistumiseen ja valvontaan. Vahvistan siten, että Kigalissa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 14. istunnossa tekemämme sitoumukset ovat keskeisiä toimissamme.
Pidän myös myönteisenä viittausta siitä tarpeesta, että kun uusia sopimuksia neuvotellaan ja toteutetaan, on otettava asianmukaisesti huomioon demokraattisten elinten ja ihmisoikeuksien turvaaminen ja puolustaminen. Ponnistelujamme ei saa supistaa pelkästään taloudelliseksi tueksi.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin myös onnitella Alain Hutchinsonia hänen erinomaisesta mietinnöstään.
Minusta on erittäin tärkeää, että kiinnitetään huomio siihen, mikä merkitys on tämänkaltaisilla yhteyksillä parlamenttien ryhmien ja Euroopan parlamentin sekä AKT-maiden ja Latinalaisen Amerikan parlamentaaristen edustajakokouksien välillä maailmanlaajuisessa vuoropuhelussa. Minusta tuntuu, että yhteydenpitomme pitäisi olla juuri tämän mallin mukainen. Hallitusten välinen yhteydenpito on jonkin verran erilaista. Parlamenttien välisessä vuoropuhelussa on kyse paljon laajemmasta vuoropuhelusta. Siinä käydään laajempia keskusteluja, ja minusta vaikuttaa, että siinä tarkastellaan paremmin vuoropuheluun osallistuvien maiden etuja ja huolenaiheita. Tämänkaltainen vuoropuhelu on mielestäni erityisen arvokasta. Tärkeitä ovat myös ne poliittiset näkökohdat, jotka haluaisimme säilyttää, eli rauhan ylläpitäminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä kansalaisyhteiskunnan toimiminen.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen kuunnellut kiinnostuneena parlamentin jäsenten puheenvuoroja. En pidä asianmukaisena, että komissio vastaa tai häiritsee tehtäväänne ja painopisteitänne, joten en mainitse, mitä ajatuksia meillä on asiasta. Asia on riippuvainen teistä.
Neuvotteluiden uudelleen avaamista koskevan kysymyksen osalta on oltava selvää se, että väliaikaiset sopimukset ovat ainoa tapa säilyttää kauppavirrat 1. tammikuuta 2008 määräajan jälkeen, ja niitä ei voida avata uudelleen. Kuitenkin, keskustelu ja siten neuvottelu yksityiskohtaisista talouskumppanuussopimuksista - alueellisista ja täysimittaisista - on jatkuvaa.
Alain Hutchinson
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, kiitän teitä vastauksistanne ja huomautuksistanne. Haluaisin vain huomauttaa, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on parlamentin edustajien laitos, mutta että komissiolla on luonnollisesti merkittävä tehtävä Euroopan tason kehitysyhteistyöpolitiikassa. Toivon tämän seikan vuoksi, että komissio ei katsoisi - ja uskon, että komission jäsen Michel kuuluu näihin henkilöihin - että tämän edustajakokouksen työ on sattumanvaraista ja että se on eräänlainen varaventtiili, missä käsitellään meidän välistä jännitystämme. Toivon sen sijaan, että se ottaa todella huomioon täällä esitetyt mielipiteet, koska monille AKT-maiden kollegoillemme se on ainoa foorumi, jossa he voivat ilmaista itseään.
Haluaisin tämän asian vuoksi korostaa, että AKT-maiden parlamenteissa ei ole meidän tähänastisten havaintojemme mukaan käyty minkäänlaista keskustelua talouskumppanuussopimuksista tai maakohtaisista asiakirjoista. Vaikka tuemme kansan valitsemia edustajia - rahoitamme kaikkialla vaaleja ja viemme sinne demokraattista malliamme - meillä ei ole aikaa kuulla näitä vaaleilla valittuja parlamentteja. Jotkut komission kollegoistanne, kuten Marie-Arlette Carlotti totesi, soveltavat pakottavia toimia. Toivon siten, että komissio ottaa todella huomioon tämän työn ja että se tunnustaa sen laadun.
Minua on kiitetty mietinnöstäni. Haluaisin kiittää kollegoitani ja haluaisin myös kiittää Glenys Kinnockia, joka ei ole läsnä, koska hän on edustajakokouksen yhteispuheenjohtajana Karibianmeren alueella. Haluaisin onnitella häntä erinomaisesta työstään tämän yhteisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajana.
Puhemies
(PT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Richard Seeber  
kirjallinen. - (DE) Euroopan unionin ja AKT-maiden hyvä suhde on minulle hyvin tärkeä. Olen siksi hyvin tyytyväinen siihen, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous muotoutuu poliittisemmaksi ja laadukkaammaksi.
Talouskumppanuussopimusten sekä yleisesti EU:n ja AKT-maiden välisen yhteistyön kysymysten, kuten kestävän kehityksen, ihmisoikeuksien, demokratian sekä toimivien perustuslaillisten järjestelmien luomisen on oltava asialistalla.
Emme saa missään nimessä unohtaa ympäristönsuojelua ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuntaa. Jopa AKT-maiden alueella ilmastonmuutoksen vaikutukset voisivat olla tuhoisia.
EU:n on näytettävä esimerkkiä ja vastattava vuoden 2007 tavoitteisiin ja sitoumuksiin. Vasta sen jälkeen voimme olettaa, että myös AKT-maat ryhtyvät tähän.
Meidän on käsiteltävä myös toista kysymystä, vettä. Vesivarojen niukkuus ja kuivuus on keskeinen ongelma AKT-maissa. Asia on saatava ratkaistua siten, että ympäristöongelmat eivät aiheuta muuttoliikettä.
