Lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Bairbre de Brúni koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid - C7-0035/2009 -.
Bairbre de Brún
Austatud juhataja, see on esimene muudetud määrus, mis esitatakse täiskogule Lissaboni lepingu sätete alusel. Tahaksin tänada variraportööre Catherine Soullie'd, Glenis Willmotti, Adina-Ioana Văleani, Jill Evansit, James Nicholsoni ja Anna Rosbachi abi eest, mida nad osutasid nende keerukate läbirääkimiste ajal. Ma olen tänulik ka suure toetuse eest, mida ma sain Euroopa Parlamendi õigusteenistuselt ja kaasotsustamismenetluse üksuselt. Samuti tahaksin tänada nõukogu ja komisjoni.
Keskkonnakomisjoni raporti sisus lepiti kokku detsembri algul, ja alates selle aasta algusest oleme tegelenud küsimusega, kuidas rakendada kõnealuse õigusakti puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290.
Mõnikord tundus, et me ei jõuagi kunagi kokkuleppele. Kuid see õnnestus meil siiski. Me leppisime lahenduses kokku selle õigusakti osas. Seda tehes me tagasime, et loomaomanikud võivad endiselt oma lemmikloomadega ELi sisepiire ületada, ja nägime samas ette üleminekurežiimi, mis võimaldab teatavatel liikmesriikidel haigusest sõltuvalt kohaldada 18 kuu vältel rangemat kontrolli.
Kavandatava muudetud määrusega tunnustatakse seni tehtud edusamme. Et marutaudiga seotud olukord liidus edaspidi paraneks, pikendatakse üleminekurežiimi viies liikmesriigis kuni 31. detsembrini 2011. Selleks ajaks on lemmikloomade mittekaubanduslikku liikumist käsitlevad õigusnormid kogu ELis ühtlustatud. Tehakse ettepanek, et ka paelussi (Echinococcus multilocularis) ja puuke käsitlevat üleminekurežiimi tuleks kohaldada 31. detsembrini 2011.
Mis puudutab uusi menetlusi, millega asendatakse komiteemenetlus, siis komisjonile tuleks selle määrusega anda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused, mille kaudu Euroopa Parlament ja nõukogu delegeerivad komisjonile õiguse võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi.
Näiteks selleks, et hoida kontrolli all muid haigusi kui marutaud - haigusi, mis võivad levida lemmikloomade liikumise tulemusena, - võib komisjon võtta ennetavaid tervishoiumeetmeid delegeeritud õigusaktide kaudu. Teiseks võiks komisjon tehnoloogia arenguga kaasaskäimiseks võtta delegeeritud õigusaktide kaudu vastu loomade identifitseerimist puudutavate tehniliste nõuete muudatusi. Ja kolmandaks võiks komisjon teaduse ja tehnika arenguga kaasaskäimise eesmärgil võtta delegeeritud õigusaktide kaudu vastu marutaudivastast vaktsineerimist puudutavate tehniliste nõuete muudatusi.
Meil õnnestus saavutada kokkulepe kõigi nende ettepanekute sõnastuses ja selles, kuidas aluslepingu artiklit 290 kõnealuse õigusakti puhul rakendatakse, tagades võimalikult suure kooskõla Euroopa Parlamendi volitustega, mis tulenevad Lissaboni lepingust.
Esimesel lugemisel saavutatud kokkulepe näitab, kui oluliseks ja kiireloomuliseks kõik osalised seda teemat peavad.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et asjaolu, et nii keerulise teemaga tegeles üht väikest fraktsiooni esindav raportöör, kellega tegid aktiivset koostööd variraportöörid teistest fraktsioonidest, edastab olulise demokraatliku sõnumi ja meie institutsioon peaks selle üle uhke olema. Tahan veel kord väljendada tänu kõigi kolme institutsiooni - Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni - esindajatele, kes väsimatult selle teemaga töötasid. Loodan, et kolleegid toetavad seda tööd, andes oma poolthääle.
John Dalli
komisjoni liige. - Austatud juhataja, tahaksin tänada keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni töö eest kõnealuse õigusaktiga. Minu eriline tänu kuulub raportöör de Brúnile jõupingutuste eest, mida ta tegi selles mõne liikmesriigi jaoks tundlikus küsimuses kokkuleppele jõudmiseks. Me hindame kõrgelt ka seda, et lisaks sisulistele küsimustele pidi raportöör suunama keerukaid läbirääkimisi ka delegeeritud õigusaktide küsimuses. Tänan teid väga.
Olen rahul, et kolme institutsiooni vahel peetud pingeliste arutelude tulemusena valmis kompromisstekst, mis kajastab täielikult komisjoni ettepanekus esitatud tehnilisi meetmeid ja käsitleb ka ettepanekute vajalikku kohandamist Lissaboni lepingule viisil, mis on komisjonile vastuvõetav. Meie ühine töö oli tõepoolest keeruline ja see kohandamine aeglustas seda. Nüüd on nõukogul siiski võimalik tagada, et töö viiakse õigeks ajaks lõpule.
Enne kompromissteksti hääletamist on mul hea meel teile kinnitada, et komisjon ei kavatse teha ettepanekut üleminekurežiimi pikendamiseks veel ühe korra. Üleminekurežiim lõpeb 31. detsembril 2011. See tähendab seda, et täielikult ühtlustatud eeskirjad hakkavad kehtima 1. jaanuarist 2012. Küll aga kavatseb komisjon teha ettepaneku vaadata määrus tervikuna uuesti läbi enne 30. juunit 2011, eriti delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide seisukohast.
Mis puudutab delegeeritud õigusaktidest teatamist, siis komisjon võtab arvesse institutsioonide puhkusi, tagamaks, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul on võimalik kasutada neile ette nähtud õigusi asjakohastes õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul.
Lõpetuseks võin kinnitada komisjoni lubadust, mida ta väljendab koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et selle määruse sätted ei piira institutsioonide edaspidiseid seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise suhtes ega selliseid sätteid sisaldavate üksikaktide rakendamise suhtes. Loodan, et Euroopa Parlament toetab kompromissteksti, mis minu veendumust mööda käsitleb põhjalikult kõiki Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimusi.
Christofer Fjellner
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Tegemist on väga olulise raportiga, ühelt poolt seetõttu, et selles käsitletakse võimalusi teha loomaomanike jaoks lemmikloomadega riigipiiride ületamine Euroopas lihtsamaks, ja teiselt poolt seetõttu, et selles käsitletakse lemmikloomade liikumise kaudu levivate ohtlike haiguste leviku tõkestamist Euroopas.
Rootsit esindava parlamendiliikmena olen ma sellest küsimusest väga huvitatud, sest on olemas kaks haigust, mida meil Rootsis õnneks veel ei ole, nimelt kääbusviiktõbi ja - mis veelgi tähtsam - marutaud.
Kõnealuse ettepaneku teemal peetud arutelude käigus pani mind korduvalt muretsema oht, et me peame muutma praegu Rootsis kehtivaid eeskirju, mille tulemusena kääbusviiktõbi ja marutaud jõuaksid Rootsi. Sellel oleksid kohutavad tagajärjed kas või juba Rootsis kehtivale iga inimese vabalt ringi liikumise õigusele maapiirkondades, s.t õigusele liikuda vabalt metsades ja väljadel.
Mul on väga hea meel, et Rootsil on võimalik säilitada oma praegused erandid vähemalt üleminekuperioodiks, mis võimaldab meil tagada, et need haigused ei kandu meie kodumaale.
Kogu protsessi vältel ei saanud me sellist lõpptulemust enesestmõistetavaks pidada. Lausa protsessi lõpus leidis komiteemenetluse raames aset arutelu, mille puhul vähemalt mina tundsin muret, et see põhjustab ebakindlust ja võib tekitada lünga menetluse kohaldamises, mille tulemusel tekib oht, et need haigused levivad Rootsi.
Tahaksin südamest tänada kõiki, kes on teinud tublit tööd lahenduste leidmise nimel, et lemmikloomi oleks võimalik transportida kogu Euroopas ja et neis riikides, kuhu teatud haigused ei ole veel jõudnud, võiksid säilida senised erandid. Nii ei pea me kuskil Euroopas kartma, et selle ettepaneku tulemusena levivad uued haigused. Ma tänan raportööri, nõukogu ja ka volinikku.
Linda McAvan
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja, kõigepealt tahan tänada proua de Brúni, kes selle teemaga tegelema hakates eeldas, et see töö saab suhteliselt kiiresti valmis. See muutus aga väga keeruliseks, kuna me leidsime end olukorrast, kus tuli läbirääkimisi pidada täiesti uute delegeeritud õigusaktide üle, ilma et meil oleks olnud tulevaste õigusaktide pretsedenti. Seega ma avaldan raportöörile, nõukogule ja komisjonile tunnustust. Austatud volinik, üks teie esmaseid ülesandeid on leida lahendus.
Suur osa aruteludest oli seotud kõnealuse õigusakti tehniliste aspektidega. Samas on tegemist paljude kodanike jaoks olulise õigusaktiga, kuna see käsitleb nende võimalusi Euroopa Liidu piires vabalt koos oma lemmikloomadega liikuda. Kui me selle õigusakti paar aastat tagasi esimest korda vastu võtsime, siis avaldati sellele suurt toetust. Selles kehtestati ka üleminekuperiood, mida mainis kolleeg Fjellner ja mis on vajalik selleks, et vältida teatavate haiguste levikut riikidesse, kus neid haigusi ei esine.
Mul on hea meel, et komisjon toetab üleminekuperioodi pikendamist, nii et kui meil on olemas uus õigusakt, siis kehtib see kõikides liikmesriikides ühetaoliselt. Selleks ajaks on loomatervishoiu- ja loomade heaolu tase kogu Euroopa Liidus praegusest märksa kõrgem.
Mis puudutab komiteemenetluse küsimust, siis meie fraktsioon toetab kompromissi, mis läbirääkimiste tulemusena saavutati. Me leiame, et Euroopa Parlamendil peaks õigusloomes olema nõukoguga võrdne positsioon. Kogu küsimus seisnes ekspertrühmades ja selles, kes need eksperdid peaksid olema. Tahame öelda seda, et kui me räägime ekspertidega konsulteerimisest, siis see peab tähendama kõiki eksperte. Komisjon uurib asja koos ekspertidega liikmesriikidest ja vabaühendustest ning ehk ka nende ekspertidega, keda soovitab Euroopa Parlament.
Olen väga rahul, et me saavutasime selle kokkuleppe. See võimaldab üleminekuperioodi suhtes kokku leppida aegsasti enne erandi kehtivuse lõppemist, ja me ootame komisjoni uusi ettepanekuid tulevase õigusakti kohta.
Adina-Ioana Vălean
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja, meenutagem, et vaba liikumine on olnud Euroopa ühtse turu üks alussambaid. Selle turu eesmärk on saavutada suurem konkurents ja suurem mastaabisääst ning see on üks peamisi tegureid, mis ELi atraktiivseks muudab. Aja jooksul on inimeste võimalused ELis vabalt ringi liikuda muutunud mitte ainult siseturu üheks põhiosaks, vaid ka põhiõiguseks.
Kui me kaotame erinevate riiklike õigusnormide ja eeskirjadega loodud tõkked, siis on see nii Euroopa kodanikele kui ka ettevõtetele kasulik. Samamoodi on tähtis ELi kodanike võimalus reisida koos lemmikloomadega, ilma et nende suhtes kohaldataks erinevaid riiklikke eeskirju ja standardeid, kuna see võib oluliselt vähendada nende reisikulusid ja asjaajamisi. Mul on hea meel, et komisjoni ettepanekus viidatakse sellele.
Ma pooldan üldist passirežiimi, mis ühtlustab loomatervishoiumeetmed ja kontrollid ning hõlbustab lemmikloomade vaba liikumist. Samas olen nõus, et me peame tagama inimeste ja loomade tervise kõrgetasemelise kaitse. See üleminekurežiim annab rohkem aega sobiva infrastruktuuri loomiseks ja töötajate ümberkoolitamiseks. Seda silmas pidades toetab Euroopa Parlament homme kindlasti üleminekurežiimi pikendamist mõne liikmesriigi puhul 2011. aasta lõpuni, sest neil riikidel on väidetavalt vaja võtta arvesse eriomaseid terviseriske.
Kuid see ei ole esimene kord, mil mõnel liikmesriigil lubatakse kohaldada teistest rangemaid tervishoiunõudeid. Esialgu kehtestati üleminekuperiood 2008. aasta juulini. Siis pikendati üleminekuperioodi 2010. aastani. Nüüd oleme kokku leppinud uues pikendamises. Seega, kuigi ma mingis mõttes mõistan nende liikmesriikide hirme, kelle arvates on nende lemmikloomadel suurem soodumus teatud haigustele, ja saan aru, et kavandatava pikendusega samal ajal viiakse lõpule ELi rahastatud vaktsineerimisprogrammid, mille eesmärk on likvideerida metsloomade marutaud teatud liikmesriikides, olen seisukohal, et seekord peaks nende riikide erikohtlemise pikendamine toimuma viimast korda. Me kõik teame, et asümmeetrilised meetmed ja erandid ei ole siseturule selles valdkonnas kuigi kasulikud. Niisiis lepime kokku, et see üleminekurežiim tuleb lõpetada ja võimalikult kiiresti tuleb tagada võrdsed tingimused.
Huvitaval kombel ei olnud selle raporti puhul suuremaks vaidlusküsimuseks mitte sisu, vaid tuliseid vaidlusi tekitas küsimus, kuidas kohaldada uue Lissaboni lepingu sätteid, mis käsitlevad komiteemenetlust. Tegemist on esimese kaasotsustamismenetluse tulemusena vastu võetava õigusaktiga, mille puhul neid sätteid praktikas rakendatakse. Arvestades, et uus leping annab Euroopa Parlamendile laiemad volitused, oli meie jaoks väga oluline, et see konkreetne määrus ei looks tulevaste otsuste jaoks pretsedenti.
Seoses sellega on mul hea meel kirjaliku avalduse üle, milles Euroopa Parlament ja nõukogu kolmepoolse menetluse käigus kokku leppisid ning milles öeldakse, et seda määrust ei tohi käsitada pretsedendina.
James Nicholson
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja, lubage mul kõigepealt tänada raportööri kogu tema raske töö eest kõnealuse raportiga. Kui alguses tundus paljude jaoks, et tegemist on teemaga, mis ei tekita kuigivõrd probleeme, siis hiljem selgus, et asi on märksa keerulisem, kui me arvasime.
Kahjuks pidi raportöör enamiku läbirääkimistest enda peale võtma ja kindlasti pidi ta tegema palju tööd, tagamaks, et seda raportit menetletaks vajaliku ajavahemiku jooksul. See oli väga oluline, kuna me pidime tagama käesoleva aasta juunis lõppema pidanud erandi pikendamise.
Minu arvates on tegemist väikese, kuid väga tähtsa õigusaktiga, mis kaitseb piirkondi ja riike, keda paneb muretsema marutaudioht; seda haigust esineb endiselt mõningates ELi osades ning loodetavasti on vaktsineerimisprogrammidega 2011. aasta lõpuks saavutatud edu, s.t see haigus on lõplikult likvideeritud.
Kuni selle ajani on meil üleminekuperioodil jätkuvalt võimalik rakendada oma rangemaid nõudeid; seejärel läheme koos teiste ELi liikmesriikidega üle üldisele režiimile.
Anna Rosbach
fraktsiooni EFD nimel. - (DA) Lugupeetud juhataja, ma sooviksin tänada Bairbre de Brúni suurepärase töö eest, mida ta tegi kõnealuse tehnilise määruse ajakohastamisel, mis käsitleb koos lemmikloomadega ELi territooriumil reisimist. Paljude tavaliste perede jaoks on keeruline teha kõik vaktsineerimised ja hankida kõik dokumendid, mis on nõutavad selleks, et kõik pereliikmed saaksid ühiselt puhkusereisile minna. See kõik on siiski vajalik, sest mõned riigid peavad visa ja pikaajalist võitlust kontrollimatult levivate loomahaiguste vastu. On võetud mitmesuguseid meetmeid: näiteks rakendatakse eri pikkusega karantiiniperioode, sõltuvalt sihtkohaks olevast riigist tehakse topeltkontrolle loomaarstide juures nii enne kui ka pärast reisi ning riiklikul tasandil viiakse läbi kulukaid metsloomade kohustuslikke vaktsineerimisi. Seetõttu mõistan ma hästi, miks mõned liikmesriigid kardavad rangete riigisiseste eeskirjade lihtsustamist. Minu arust peaksime nende riikide rangeid ohutusnõudeid austama ja teised riigid võiksid neist eeskuju võtta.
Seega tahaksin küsida komisjonilt, kas ei oleks hea mõte rakendada piiridel siiski veterinaarkontrolli, mille puhul lemmiklooma omanik peab tõendama, et temaga reisiv loom ei põe ohtlikke haigusi ja on vaktsineeritud ning sihtriigis nõutavad paberid on korras. See annaks võimaluse kontrollida ka sigade ja muude loomade vedu, mis ei vasta ELi nõuetele. Samuti võiks nii piirikontrolli käigus ilmsiks tulla liiga noorte kutsikate ja kassipoegade ebaseaduslik toimetamine üle piiri.
Horst Schnellhardt
(DE) Aitäh, austatud juhataja. Lugupeetud volinik, tere tulemast Euroopa Parlamenti! Kolleegid, minagi tahaksin tunnustada raportööri tema asjatundliku töö eest. Kõnealune dokument hõlmab mitut valdkonda. Lemmik- ja koduloomade arv on viimastel aastatel suurenenud ning muidugi on suurenenud ka soov võtta neid reisile kaasa. See on õige ja peakski nii olema, sest võimalus võtta lemmikloom endaga reisile kaasa suurendab heaolutunnet. Selleks peavad meil Euroopas olema aga eeskirjad, mille abil on võimalik tõkestada loomahaiguste epideemilist levikut. Meil on need eeskirjad olemas. Tõhusad eeskirjad on kehtestatud direktiivis 998/2003 ja alates 2011. aastast on meil kasutusel Euroopa vaktsineerimiskaart, millel dokumenteeritakse täpselt, millised vaktsineerimised loom on saanud. Lisaks aitab alates 2011. aastast kehtima hakkav elektrooniline märgistamissüsteem vältida segadusi ja pettusi.
Me oleme viimastel aastatel palju ära teinud selleks, et loomaepideemiad, eelkõige marutaud, Euroopas kontrolli alla saada. Selles on olnud suur osa ka Euroopa Komisjonil, kes esimesena tegi ettepaneku rebaste vaktsineerimiseks ja rahastas seda. Tegemist on väga tähtsa teemaga ja me peame seda mõistma. Need erieeskirjad, mida mõne riigi puhul korduvalt heaks kiidetakse, on kodanike jaoks koormavad. Tulude ja kulude suhe on siin täiesti paigast ära. Ma olen saanud kirju paljudelt kodanikelt, kes kaebavad ärritava käitumise üle piiridel. Lubage mul näiteks tuua Ühendkuningriik: kui te kavatsete selles riigis viibida pool aastat, ent saabute kaks päeva liiga vara, siis tuleb maksta 3000 eurot trahvi ja loom pannakse kuueks nädalaks karantiini. Me peaksime kaaluma, kas selline käitumine on õige. Seetõttu, volinik, ma arvan, et see erand võib kehtida kõige rohkem veel üks aasta, kuid siis peab see kaduma. Meil on olemas Euroopa eeskirjad, mis kehtivad kõigile. Haiguste levimise ohtu - kui loomaepideemiatega seotud olukord jääb selliseks, nagu ta on, siis tuleb sellega alati arvestada - lemmik- ja koduloomade puhul enam sellisel kujul ei eksisteeri.
Jo Leinen
(DE) Aitäh, austatud juhataja. Tere tulemast Euroopa Parlamenti, volinik! Tahaksin ühineda kolleeg Schnellhardtiga ja öelda, et teil on kõnealuses valdkonnas täita suur ettevõtmine, nimelt luua 2011. aastaks tõeliselt võrdsed tingimused kõigile 27 liikmesriigile, nii et lemmikloomi oleks võimalik takistusteta transportida ja ühest riigist teise viia.
2003. aasta määruse eesmärgiks oli kindlasti tagada koerte ja kasside vaba liikumine. Nüüd teeme juba kolmandat korda erandi. ELis võtavad mõned asjad ikka tõesti palju aega: 10 aastat on kulunud selliste eeskirjade viimistlemiseks. Ükski ELi liikmesriik ei taha enda territooriumile haigusi. Ma ei saa aru, miks 22 riiki nõustuvad, et koerad ja kassid võivad koos omanikuga reisida, viis riiki on aga selle vastu.
Te peaksite uurima, kas tegelik olukord ja takistused on ikka veel nende erisätetega kooskõlas. Ma tean, et riikide tasandil peetakse sel teemal tuliseid vaidlusi, kuid me oleme nüüd ühes õigusruumis ja on aeg tagada, et hiljemalt 2011. aastast hakkaks kehtima vaba liikumine, lemmikloomade ühtne turg. Loomaasjatundja Schnellhardt juba rääkis tingimustest, nimelt et on olemas vaktsineerimiskaart ja et kasutama hakatakse selliseid vahendeid nagu elektrooniline märgistamine. See tagab sissepääsu kõnealusesse viide riiki, kui te sõidate puhkusele või tööle ja soovite oma lemmiklooma kaasa võtta.
See lemmikloomi käsitlev määrus läheb ajalukku. Tegemist on esimese õigusaktiga pärast Lissaboni lepingu jõustumist ja me tahtsime endale nõukoguga võrdset positsiooni komisjonile delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volituste andmisel. Võitlus oli raske, kuid asi oli seda väärt. Õnnitlen Bairbre de Brúni selle raporti puhul ja muidugi ka selle menetluse puhul, millest saab alguse uus ajajärk. Seepärast ongi see nii oluline: meil on aastas arutusel ehk sada õigusakti, kuid 6000 delegeeritud õigusakti, ja see näitab, kui tähtis on seada uus menetlus algusest peale õigetele rööbastele.
Chris Davies
Lugupeetud juhataja, ma tahtsin vaid mõne sõnaga kiita seda õigusakti, mida me arutame. Ma saan aru, et selle aluseks on Ühendkuningriigis rakendatav lemmikloomade reisisüsteem, mis võeti kasutusele umbes kümme aastat tagasi. See süsteem võimaldas meil märkimisväärselt leevendada Ühendkuningriigis kehtestatud karantiinieeskirju, mis põhjustasid palju kannatusi nii lemmikloomadele kui ka nende omanikele. Minu teada oli esimene loom, kelle suhtes lemmikloomade reisisüsteemi kohaldati, koer nimega Frodo Baggins. Pärast teda on sajad tuhanded loomad saanud vabamalt reisida.
Seejärel kehtestas EL umbes viis aastat tagasi kõnealuse õigusakti, mille aluseks on väga sarnased põhimõtted ja mis on osutunud väga edukaks. Igal aastal reisivad nüüd sajad tuhanded loomad koos oma omanikega kõikjal Euroopas. Olen kuulnud, et 60% neist loomadest on pärit Suurbritanniast. See ütleb ilmselt üht-teist brittide iseloomu kohta, aga see pole tänase arutelu teema. Me oleme muidugi asjad kenasti tasakaalus hoidnud. Eesmärk oli võimaldada liikumist selliselt, et haigused ei leviks, ja tegelikkuses ongi marutaud väga kindlalt kontrolli all hoitud: 20 aastat tagasi oli marutaudijuhtumeid 2700, eelmisel aastal aga alla 300 ja ükski neist polnud seotud koduloomade liikumisega nimetatud süsteemi alusel.
Olen veidi pettunud, et tuhkruid ei liigu nii suurel arvul, kui ma alguses arvasin. Kui seda õigusakti esmakordselt arutama hakati, võtsid mitmed Ühendkuningriigi tuhkruomanikud minuga ühendust ja küsisid, miks ei võiks see õigusakt ka nende lemmikloomadele laieneda. Nad tahtsid viia oma loomi tuhkrunäitustele kõikjal Euroopas. Volinik näib üllatunud, kuid selline arutelu toimus tõesti. Kuuldavasti saab tuhkruid marutaudi vastu vaktsineerida, kuid see ei tule kontrollimisel välja, nii et see küsimus oli problemaatiline. Lõpuks otsustasime, et kuna valgetuhkrute seas esineb marutaudi väga vähe, siis võib need loomad selle õigusaktiga hõlmata. Sellegipoolest reisitakse tuhkrutega kuuldavasti üsna vähe. Üks põhjus - see on vastus Jo Leinenile - võib seisneda selles, et mõnes riigis, näiteks Portugalis, liigitatakse tuhkrud endiselt kahjurite alla, mistõttu lemmikloomade omanikud ei kipu oma loomi nendesse riikidesse viima. Arvatavasti võiks olukord olla veelgi hullem - nagu Hiinas.
Lõpetuseks, lugupeetud volinik, on mul väga hea meel selle üle, et kui minu valijad minult küsivad, mida Euroopa Liit on nende heaks teinud, saan ma nüüd öelda, et me oleme neil võimaldanud oma lemmikloomad - kassid, koerad või tuhkrud - puhkusereisile kaasa võtta.
John Stuart Agnew
Austatud juhataja, kuuldavasti pärines lemmikloomapassi kasutuselevõtu idee Ühendkuningriigi erakonnalt Official Monster Raving Loony Party (pööraste hullude ametlik erakond), mis ilmselt iseloomustabki seda ohtlikku süsteemi parimal moel.
Minu kodumaal kehtis lemmikloomadele kohustuslik kuuekuuline karantiiniperiood. ELi lemmikloomapassi süsteemi alusel kaotati see haiguste leviku takistamiseks vajalik tõke kiiresti ära. Euroopa Komisjonil, keda rahvas ei ole valinud, õnnestus n-ö üle sõita demokraatlikult valitud Briti valitsusest ja kehtestada süsteem, mille puhul ei rakendata karantiini ning mis tugineb vaktsineerimistele ja paberimajanduse korrektsusele.
Mina kui talunik tean vaktsineerimisest nii mõndagi. Vaktsineerimine ei anna mingit garantiid, et loomad ei levita haigusi üle riigipiiride. Vaktsineerimise tõhusust võivad vähendada mitmed tegurid, näiteks see, kui vaktsiini manustatakse loomale, kes juba põeb seda haigust, mille vastu kaitsepookimist tehakse. Samuti võivad vaktsineeritavad loomad olla haiguse kandjad, ilma et neil ilmneks mingeid sümptomeid. Ka kõikuva kvaliteediga vaktsiinipartiid ja võltsitud dokumendid on tõenäoliselt võimalikud.
Ma saan aru, et süsteemi rakendamine on ühtlustamata. Mõned riigid nõuavad ametlikku passi, teised aktsepteerivad mis tahes vormis dokumente, kolmandad aga ei tunnista passi vaktsineerimise tõendina. Paljud lennufirmad ei suuda esitada ametlike protseduuride üksikasju ja töötajad on kehvasti koolitatud.
Teisisõnu, see asi lõpeb halvasti. Minu kodumaal on selline ütlus: "Kui asi ei ole katki, siis milleks seda parandada?". Komisjon sellist nõuannet muidugi kuulda ei võta.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Chris Davies
Lugupeetud juhataja, ma tahaksin austatud kolleegilt vaid küsida, kas ta ei arva, et see Euroopa Liidu vastu suunatud tiraad oleks mõjuvam, kui Briti valitsus ei oleks sarnast õigusakti juba enne Euroopa Liitu kehtestanud?
John Stuart Agnew
Austatud juhataja, ma leian, et Euroopa Liit on muutunud liiga suureks, selles on liiga palju kultuure ja ma lihtsalt ei usalda seda süsteemi vähimalgi määral ning olukord muutub aina hullemaks.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja, ma ütlen volinikule tere tulemast ja tänan raportööri tema töö eest. Jätkates kolleeg Agnew mõtet, et "kui asi pole katki, siis ära seda paranda", arvan, et just seda me siin teeme: me pikendame erandeid, kui liikmesriigid on seda palunud, ent lubame lemmikloomade liikumist. Külaliste rõdul olevad inimesed arvasid kindlasti, et lemmikloomadega liikumine üle liikmesriikide piiride on üsna lihtne küsimus, kuid see ei ole nii, sest see küsimus puudutab nii loomade kui ka inimeste tervist. Me vajame rangeid eeskirju ja kontrolle, tunnistades samas, et paljud ühendkuningriiklased, aga ka inimesed teistest liikmesriikidest, tahaksid reisida koos oma lemmikloomadega.
Mind pani selle raporti puhul muretsema, et see võib takerduda Lissaboni lepingu jõustumise järgse olukorra tehnilistesse üksikasjadesse, mis väga paljudele inimestele väljaspool Euroopa Parlamenti ausalt öeldes ei peaks korda minema ja mida nad ei peagi teadma. Need on tähtsad meile kui parlamendile. Ma arvan, et raportöör on selle küsimuse meie nimel väga hästi lahendanud ja teda on selle eest ka tunnustatud. Oli oht, et ei õnnestu kehtestada meetmeid, reageerimaks Rootsi, Iirimaa, Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide muredele. Ent kõik läks hästi.
Ma leian, et tulevik on palju olulisem. Lugupeetud volinik, te mainisite, et plaanite selle teemaga seoses uut õigusakti. Ma arvan, et sellest me peaksimegi praeguses etapis rääkima. Kogu Euroopa Parlament soovib loomade ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset ning see uus õigusakt, mida te olete lubanud, peaks selle tagama.
Niisiis, raportöör ja kõik asjaosalised, tänu kellele see raport on selline, nagu ta on, väärivad tunnustust. See lahendab kõik mureküsimused - ehkki võib-olla mitte kõigi, näiteks äärmusvasakpoolsete puhul, kuid meist enamiku jaoks. Loodan, et te peate arukalt ja laialdaselt nõu neis küsimustes, mida me vajame uuelt lemmikloomade liikumist käsitlevalt õigusaktilt. Põllumajandusloomade puhul on meil õigusaktid olemas ja me vajame lihtsustatud, kuid tõhusaid eeskirju ka lemmikloomade jaoks.
Marita Ulvskog
(SV) Austatud juhataja, komisjon on esitanud hea ettepaneku lemmikloomade liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid käsitleva määruse muutmise kohta. Olen väga rahul, et see annab meile võimaluse pikendada perioodi, mille vältel mitmed riigid, sealhulgas Rootsi, võivad säilitada oma rangemad eeskirjad seoses marutaudi ja kääbusviiktõvega.
Rootsi asjaomane asutus ehk riiklik põllumajandusamet on öelnud, et ilma võimaluseta kohaldada erikontrolle oleks näiteks kääbusviiktõbi ilmselt juba Rootsi jõudnud. Sellel oleks olnud halb mõju maapiirkondades vabalt ringi liikumise õigusele, mis on Rootsi elanike igapäevaelus tähtsal kohal.
Ma tahaksin tänada komisjoni, raportööri ja variraportööre selle eest, et nad meie vajadusi kuulda võtsid ja võimaldasid kehtestada selle ajutise lahenduse.
Nessa Childers
Austatud juhataja, lubage mul kõigepealt tänada kolleeg de Brúni tema visa töö eest kõnealuse raportiga.
Eelmisel aastal Belfastis Royal Victoria Hospitalis surnud 38-aastane naine on üks väike meeldetuletus jätkuvast marutaudiohust Iirimaal. Arvatakse, et ta nakatus, püüdes lahutada kahe koera vahelist kaklust Lõuna-Aafrikas, kus ta viibis tööga seoses.
Veidi vähem aega tagasi tuli Dublinis teha kaitsesüst neljale inimesele pärast seda, kui ebaseaduslikult riiki toodud kassipoeg hakkas imelikult käituma ja hammustas neid.
Marutaud on üks vanimaid zoonootilisi haigusi, mis mõjutab ka inimesi ja mis pärast sümptomite tekkimist lõpeb alati surmaga. Harjumus reisida kõikjal maailmas tähendab, et see haigus ei ole meist kunagi kaugel.
Just seetõttu rakendab Iirimaa riiki toodud loomade puhul ranget karantiini ja ainult tänu neile rangeile meetmetele on meie riigil õnnestunud jääda marutaudivabaks. Et see nii jääks, on oluline tagada, et üleminekurežiimil, mida kõnealuse ettepaneku kohaselt on kavas pikendada kuni järgmise aasta lõpuni, ei lastaks 2010. aasta juulis lõppeda.
Kavandatav lisakaitse on vajalik nii inimeste kui ka loomade tervise seisukohalt, sest see aitab tõkestada marutaudi ning lisaks ka teatud puukide ja paelusside levikut, mida Iirimaal praegu veel ei esine.
Selle ettepanekuga nõustumisega hõlbustaks Euroopa Parlament võitlust marutaudi vastu ja võimaldaks selle kogu Euroopas likvideerida. Selle küsimuse olulisust ei saa niisiis alahinnata.
Miroslav Mikolášik
(SK) Ma olen nõus ettepanekuga muuta määrust, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid, sest nii muudetakse Euroopa Liidu sisepiiride ületamine reaalselt lihtsamaks.
Tahan ka tunnustada raportööri, kes on koostanud väga sisuka raporti, mis hõlmab vaktsineerimist marutaudi ja muude haiguste vastu ning samuti muid ennetavaid meetmeid. Olen kindel, et just selle sammuga õnnestub meil täielikult ühtlustada Euroopa Liidu siseturul kehtivad standardid ja liikuda selles suunas, et võimalikult suures ulatuses likvideerida kõnealuste haiguste leviku oht.
Samas olen teadlik alalistest riskidest ja ohtudest, mis loomade transportimisega kaasnevad, ning seetõttu toetan rangemate riiklike eeskirjadega liikmesriikide, nagu Malta, Iirimaa ja Rootsi, puhul üleminekuperioodi mõistlikku pikendamist. See on otstarbekas lähenemisviis, mille puhul rõhutatakse ennetamist ja võetakse arvesse vastavate riikide eripära.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Kõigepealt tahaksin tunnustada raportööri tema keerulise töö valmimise puhul ja kiita kõiki neid, tänu kellele see kompromiss saavutati. Mul on hea meel, et raport võimaldab liikmesriikidel jätkuvalt rakendada oma kaitsemeetmeid marutaudi leviku tõkestamiseks ning et pärast 2011. aastat saab teoks lemmikloomade vaba ja ohutu liikumine kõikjal Euroopas.
Ma leian, et saavutatud on hea kompromiss, mis võimaldab tõhusalt reageerida juhul, kui liikmesriigid on õigustatult mures teatud haiguste levimise pärast, pakkudes samas garantiid, et delegeeritud volituste kasutamisel konsulteerib komisjon paljude ekspertidega - komisjoni enda, liikmesriikide, valitsusväliste organisatsioonide või riikide parlamentide ekspertidega.
Laiemas kontekstis oleme saanud kirjaliku kinnituse, et see raport ei loo pretsedenti delegeeritud volituste kasutamiseks tulevikus. Seega võetakse arvesse Euroopa Parlamendi muret selle pärast, et antud raportiga võidakse luua pretsedent Lissaboni lepingust tuleneva uue komiteemenetluse jaoks.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja, Euroopa Liidu jõupingutused loomaepideemiate ja selliste haiguste nagu marutaud leviku peatamiseks või täielikuks likvideerimiseks on muidugi äärmiselt kiiduväärsed ning kindlasti on väga teretulnud, et võetakse meetmeid koos lemmikloomadega üle piiride reisimise lihtsustamiseks.
Euroopa vaktsineerimiskaart, vaktsineerimisprogrammid ja isegi lemmikloomade elektrooniline märgistamine on tõepoolest mõistlikud meetmed, mis võivad muuta reisimise lihtsamaks. Kuid ma tean Austria kogemuste põhjal, et on olemas nähtusi, mis seda eesmärki ohustavad. Näiteks lemmikloomade poegade ebaseaduslik toimetamine odavatest Ida-Euroopa riikidest Kesk-Euroopasse või mujale Euroopa Liitu toob enesega kaasa ka haiguste leviku.
Ka loomade massiline vedu läbi ELi, sealhulgas Austria, võib tuua kaasa ohtlike nakkushaiguste taasesinemise. Lisaks ei ole võimalik kontrollida metsloomade liikumist ja ka nende tõttu võivad levida sellised loomaepideemiad nagu marutaud. Selles valdkonnas on vaja võtta meetmeid.
John Dalli
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja, ma arvan, et me kõik võime olla uhked kiire ja tulemusliku töö üle kõnealuse õigusaktiga, arvestades erakordseid ajalisi piiranguid ja keerulist õiguslikku konteksti.
Lemmikloomade liikumisega seotud üleminekurežiimi pikendamine viie liikmesriigi puhul 18 kuu võrra annab neile riikidele aega selleks, et teha ülejäänud Euroopa Liidus kehtivale režiimile üleminekuks vajalikud kohandused. Ma olen ka kinnitanud, et komisjon ei kavatse teha ettepanekut pikendada üleminekurežiimi veel ühe korra.
Praegune pikendus annab ka komisjonile aega, et valmistada ette terviklik ettepanek kogu määruse läbivaatamiseks ja muu hulgas ka selleks, et viia vanad komiteemenetluse sätted kooskõlla Lissaboni lepingu sätete ja eesmärgiga.
Pean nõustuma, et see õigusakt on Euroopa kodanike jaoks tähtis, ja mul on hea meel, et me jõudsime eduka lõpptulemuseni.
Bairbre de Brún
Austatud juhataja, minagi tervitan volinik Dallit Euroopa Parlamendis ja tahan väljendada heameelt võimaluse eest temaga koostööd teha. Mul on hea meel avalduse üle, mille ta täna õhtul Euroopa Parlamendile tegi. Volinik ütles, et minu raporti sisu on kooskõlas komisjoni ettepaneku mõttega.
Samuti tahaksin tänada kõiki, kes tänases arutelus sõna võtsid; enamik neist pooldab kavandatavat süsteemi ja vaid vähesed on selle vastu.
Komisjoni ettepaneku ja minu raporti aluseks on teaduslikult põhjendatud seisukoht. Arvestades, et marutaudiga seotud olukord on liikmesriikides erinev, valis komisjon ohutu, ettevaatusel põhineva lähenemisviisi. On mõistlik, et kavandatava pikenduse kehtivuse lõpp langeb kokku ajaga, mil komisjon eeldatavasti lõpetab ELi rahaliste vahendite eraldamise vaktsineerimisprogrammidele, mille eesmärk on likvideerida metsloomade marutaud mõnedes liikmesriikides.
Nagu volinik Dalli ja kolleeg Vălean kavandatava kuupäevaga seoses ütlesid, on loodud struktuuri võimalik muuta ja olemasolevad töötajad saab ümber koolitada. Üleminekurežiimi pikendatakse viies liikmesriigis 2011. aasta lõpuni. Selleks ajaks kehtivad kogu Euroopa Liidus lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise valdkonnas ühesugused õigusnormid. Vahepealsel ajal on inimestel võimalik koos oma lemmikloomadega ELi sisepiire ületada, kuid üleminekurežiim võimaldab mõnel liikmesriigil kohaldada kõnealusel ajavahemikul rangemat kontrolli.
Lubage mul veel kord tänada kõiki, kes mind selles töös abistasid. See kohati keeruline ja raske töö tasus end lõpuks ära. Tänan teid kõiki.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, teisipäeval, 9. märtsil 2010.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Pavel Poc  
Lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid käsitlev määrus (EÜ) nr 998/2003 jõustus 3. juulil 2003 ja selle eesmärk oli muuta loomaomanike jaoks koos lemmikloomadega reisimine lihtsamaks. Selle eesmärgi saavutamiseks nähti ette, et kasutusele võetakse pass, millest ilmneb, kas loom on vaktsineeritud marutaudi vastu. Samuti sätestati loomade märgistamise kohustus, et nad oleksid selgesti identifitseeritavad. Kavandatava muudatusega täpsustatakse esialgse määruse tehnilisi aspekte ning pikendatakse veel kord perioodi, mille vältel koerte ja kassidega Soome, Iirimaale, Maltale, Rootsi ja Ühendkuningriiki reisimise suhtes kohaldatakse rangemaid nõudeid. Nimetatud liikmesriikide kaitsemeetmete erisused, eriti teistsugused vaktsineerimiste, seroloogiliste uuringute ja parasiiditõrje tähtajad muudavad ELis koos lemmikloomadega reisimise tarbetult keeruliseks ja suurendavad reisikulusid. Praktikas tähendab see seda, et suurt hulka ELi kodanikke diskrimineeritakse ELi riikide vahel vaba liikumise õiguse teostamisel tarbetult veel pooleteise aasta vältel. Üleminekuperioodi korduv pikendamine võib osutada sellele, et komisjon seadis esialgses õigusaktis tähtaja valesti, võtmata arvesse tegelikku olukorda, või et teatud liikmesriigid ei ole suutnud või tahtnud määrust nr 998/2003 õigel ajal rakendada. Igal juhul ei näita need erandid komisjoni erapooletut suhtumist Euroopa Liidu liikmesriikides üldise korra rakendamise suhtes.
