Makrofinančna pomoč Gruziji - Makrofinančna pomoč Armeniji - Makrofinančna pomoč Srbiji - Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospoda Moreire v imenu Odbora za mednarodno trgovino o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji - C7-0269/2009 -
poročilu gospoda Moreire v imenu Odbora za mednarodno trgovino o zagotavljanju makrofinančne pomoči Armeniji - C7-0268/2009 -
poročilu gospoda Ransdorfa v imenu Odbora za mednarodno trgovino o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji - C7-0270/2009 -
in
poročilu gospoda Winklerja v imenu Odbora za mednarodno trgovino o zagotavljanju makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, ker prvič govorim na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, mi dovolite, da vas pozdravim in izrazim zadovoljstvo, navdušenost in predanost sodelovanju v tej skupščini, ki zastopa vse evropske državljane.
Kar zadeva nalogo, zaradi katere sem tukaj, danes vam bom predstavil dve poročili o dodelitvi makrofinančne pomoči Gruziji in Armeniji, ki naj bi zmanjšala proračunske težave in zunanje račune teh dveh kavkaških držav. Obe državi sta naši partnerici v okviru evropske sosedske politike in svetovna gospodarska in finančna kriza zadnjih dveh let ju je močno prizadela.
V primeru Gruzije so vpliv krize poslabšale neposredne in posredne posledice lanskega vojaškega spopada z Rusijo, vključno z velikim številom prebivalcev, ki so bili razseljeni po državi.
Gospodarstvo sosednje Armenije je prav tako prizadela kombinacija gospodarske recesije in zlasti hitrega poslabšanja ruskega gospodarstva, ker je armensko gospodarstvo zelo odvisno od trgovine s svojo veliko sosedo na severu. To je ti dve državi pahnilo v zelo težek gospodarski, finančni in socialni položaj.
Predloga za izjemno finančno pomoč, o katerih danes razpravljamo, bosta zmanjšala proračunski primanjkljaj ter imela takojšen pozitiven vpliv na javne finance in plačilno bilanco Gruzije in Armenije pod pogojem, da se začneta takoj izvajati. Zaradi tega naši poročili v celoti podpirata potrebo po zagotavljanju te finančne pomoči Gruziji in Armeniji.
Poleg tega sem kot predsednik Odbora za mednarodno trgovino kolegom v Odboru predlagal, naj ta dva predloga sprejmejo brez sprememb po poenostavljenem postopku, in predlog je bil soglasno sprejet.
Vendar smo v poročilih, ki smo jih predstavili na plenarnem zasedanju, navedli pritožbo glede zamude in malo časa, ki nam ga je Komisija dodelila za razpravo o teh sporazumih. V prihodnje bomo take zamude šteli za nesprejemljive, čeprav priznavamo, da je treba tovrstne zadeve zaradi njihove izjemnosti nujno obravnavati hitreje.
Naše stališče glede tega ne pomeni, da moji kolegi ali jaz nimamo pridržkov in pomislekov glede samih predlaganih sporazumov. Poleg tega bi verjetno nekateri izmed nas, če bi lahko izbirali, izkoristili priložnost, da bi vložili spremembe, v katerih bi poudarili na primer pomen določenih pogojev in meril, povezanih s pomočjo, da bi se izboljšala preglednost njene vsebine in njenega izvajanja.
Vendar bi to pomenilo - končujem, gospa predsednica -, da nam ne bi uspelo odobriti teh sporazumov o teh dveh državah.
Zato ob upoštevanju dejanskih okoliščin in strateškega pomena teh dveh držav v okviru evropske sosedske politike pozivam vse prisotne, naj sprejmejo ta dva predloga za makrofinančno pomoč brez sprememb, kakor je predlagala Komisija.
Miloslav Ransdorf
Odbor je razpravljal o tem poročilu in predlagan je bil poenostavljen postopek, saj je to izjemno nujna tema. Moja tema je makrofinančna pomoč Srbiji, ki jo štejem za osrednje gospodarstvo Balkana. Menim, da je veliko razlogov, zakaj bi morali tej državi zagotoviti znatno podporo, saj si prizadeva za članstvo v EU v težkem obdobju, ki ga zaznamuje velika finančna nestabilnost. Tu je upad državnih prihodkov, tu so inflacijski pritiski in država se seveda spopada s celo vrsto posledic preteklih dejanj, na primer veliko težavo z okoljsko škodo, ki je nastala v času Natovih letalskih napadov. Tu je tudi humanitarna težava, saj je v državi 750 000 beguncev iz drugih delov nekdanje Jugoslavije, sedanja finančna kriza pa je seveda razkrila vse strukturne pomanjkljivosti srbskega gospodarstva. Poleg tega so vojna leta 1999 in letalski napadi zmanjšali delež končne proizvodnje v skupnem proizvodu Srbije in to je poslabšalo tudi zunanjetrgovinsko bilanco. Povrhu vsega je bila lani slaba letina, ki je še dodatno oslabila srbske državne prihodke. Razmere so zdaj zelo težke.
Menim, da je nujno, da pospešimo to pomoč, tako da se bo lahko začela izvajati na začetku naslednjega leta, in zato sem prek predsednika našega Odbora predlagal poenostavljen postopek. Rad bi poudaril, da je to tudi vprašanje, ki je v interesu sosednjih držav Srbije, vključno z nekaterimi državami, ki še niso članice EU, kot sta Bosna in Hercegovina ter Hrvaška, ki pa so zaprosile za članstvo. Vendar so tu tudi države, ki so že članice EU in ki bi jih nestabilnost v Srbiji utegnila ogroziti, to so Madžarska, Romunija in Bolgarija. Zaradi stabilnosti tega krila EU in zaradi notranje stabilnosti Srbije s poudarkom na krepitvi ozemeljske celovitosti države predlagam, da dejansko pospešimo izvajanje makrofinančne pomoči.
Csaba Sógor
namestnik poročevalca. - Gospa predsednica, imam čast, da Parlamentu predstavim poročilo Odbora za mednarodno trgovino o makrofinančni pomoči Bosni in Hercegovini.
Gospodarstvo Bosne in Hercegovine je tako kot druge države, za katere je Komisija predlagala zagotavljanje makrofinančne pomoči, močno prizadela sedanja gospodarska in finančna kriza. Njeno gospodarstvo je v težkem položaju in jasno je, da je treba najti pot iz te krize. Zato je Bosna in Hercegovina zaprosila za pomoč EU in Komisija je predlagala, da se pomoč zagotovi v obliki posojila v višini do 100 milijonov EUR, ki bo predvidoma na voljo v dveh obrokih v letu 2010.
Zdaj se moramo odločiti, ali podpiramo to zahtevo ali ne. V skladu s sedanjimi pravili iz Pogodbe imamo samo posvetovalno vlogo. Zato bi po eni strani lahko rekli: zakaj ne počakamo na začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in ne obravnavamo spremenjenega predloga že po rednem zakonodajnem postopku? Po drugi strani kljub večjemu pomenu našega dela po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe menim, da moramo kot Parlament namesto, da bi na dolgo razpravljali o pomoči in bi pomoč lahko zagotovili šele enkrat v prihodnosti, pokazati odgovornost in politično zavezo ter opraviti svoje pri tem, da se tej balkanski državi že na začetku naslednjega leta zagotovi pomoč, ki jo potrebuje zdaj.
Zaradi omenjenih razlogov Odbor za mednarodno trgovino predlaga, da se predlog o makrofinančni pomoči Bosni in Hercegovini sprejme pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe brez sprememb in po poenostavljenem postopku.
Moji kolegi v Odboru so soglasno podprli ta predlog in zdaj prosim tudi za podporo celega Parlamenta.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, najprej bi rad pripomnil, da Komisija toplo pozdravlja pozitivni in konstruktivni odnos Parlamenta pri postopku sprejemanja predlogov Komisije o makrofinančni pomoči za štiri partnerske države: Armenijo, Gruzijo, Srbijo ter Bosno in Hercegovino.
Komisija ceni, da se je Evropski parlament odločil za postopek, ki omogoča, da se bo o poročilih za te štiri države glasovalo - že jutri - brez sprememb k predlogom Komisije. Hitro in odločno ukrepanje Parlamenta bo omogočilo, da bo Svet sprejel sklepe o štirih ukrepih v naslednjih nekaj dnevih, Komisija pa bo potem lahko začela izvajati programe.
Makrofinančna pomoč je že po svoji naravi kratkoročen instrument za odzivanje na krizo in za predloge o makrofinančni pomoči je običajno potrebno hitro ukrepanje. To očitno velja za države, ki jih preučujemo danes. Armenija, Gruzija, Srbija in Bosna spadajo med države, ki so jih posledice krize najbolj prizadele, ne glede na njihove različne gospodarske strukture in stopnje razvitosti. Spadajo tudi med države, ki so s podporo Mednarodnega denarnega sklada izvajale programe močnega prilagajanja, in države, ki so zaprosile za finančno podporo EU. In Komisija vsekakor meni, da so pogoji za razširitev makrofinančne pomoči na te države v celoti izpolnjeni.
Naj se zdaj posvetim instrumentu makrofinančne pomoči in njegovi prihodnosti v okviru Lizbonske pogodbe. Sprememba, ki jo uvaja Lizbonska pogodba, predvideva redni zakonodajni postopek za makrofinančno pomoč z enakovredno vključenostjo Evropskega parlamenta in Sveta.
Obenem menim, da se vsi strinjamo, da dolgotrajen zakonodajni postopek, ki vključuje dolg, ponavljajoč se proces med različnimi institucijami, ni prilagojen instrumentu makrofinančne pomoči ali pravzaprav kriznim razmeram.
Zato Komisija meni, da je treba nujno preučiti, kako se bo makrofinančna pomoč obravnavala v prihodnosti, zlasti v okviru Lizbonske pogodbe. To bi radi naredili v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, da se zagotovi, da se bodo predlogi o makrofinančni pomoči v prihodnosti obravnavali na način, ki je po eni strani hiter in dopušča učinkovit odziv na krizo, po drugi strani pa izpolnjuje zahteve Lizbonske pogodbe za natančen nadzor s strani zakonodajalcev v okviru skupnega postopka odločanja.
Komisija je že v preteklosti podpirala okvirno uredbo, ki ureja instrument makrofinančne pomoči. Službe Komisije so začele na tehnični ravni preučevati obliko take okvirne uredbe v skladu z Lizbonsko pogodbo.
Taka okvirna uredba bi potencialno lahko imela znatne prednosti. Do sprejetja take okvirne uredbe bosta o posameznih predlogih Komisije o programih makrofinančne pomoči za vsak primer posebej soodločala Evropski parlament in Svet. Predlogi - začenši z nedavno sprejetim predlogom Komisije za Ukrajino - bodo dober preskus medinstitucionalnega sodelovanja. Upam, da bosta Parlament in Svet lahko hitro dosegla dogovor.
Za konec bi rad pripomnil, da se Komisija z veseljem strinja s predlogi Parlamenta o izboljšanju pretoka informacij o programih makrofinančne pomoči. Komisija je pripravljena narediti vse, kar je v njeni moči, da Parlamentu zagotovi večji dotok informacij o programih makrofinančne pomoči.
George Sabin Cutaş
Najprej bi rad čestital poročevalcem za odlično opravljeno delo. Prav tako želim izraziti priznanje tem pobudam, ki sta jih predlagala Evropska komisija in Svet in katerih namen je zagotoviti makrofinančno pomoč Bosni in Hercegovini ter Srbiji. Ta finančna podpora Evropske unije se ponuja v izjemno težkem času za obe državi.
Po grozljivem trpljenju, ki ga je ta del Balkana doživljal v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je bilo prelito toliko krvi, je regija vstopila v obdobje obnove, ki pa jo je onemogočila sedanja gospodarska kriza. Obe državi je recesija prizadela s polno močjo, proračunski primanjkljaj in stopnja brezposelnosti pa sta bila že tako ali tako visoka. Kriza je prisilila tuje vlagatelje, da so umaknili svoje naložbe v številne vzhodnoevropske države, pri čemer je Srbija ena od držav, ki jih je primanjkljaj, ki ga je sprožil velik odtok tujega kapitala, najbolj prizadel. Upad gospodarske rasti je v povezavi s tem, da morajo države hitreje izpolnjevati svoje obveznosti glede odplačevanja kratkoročnih dolgov, povečal potrebo po zunanjih finančnih sredstvih.
Zato se ta podpora Evropske unije zagotavlja v času, ko se občuti poln učinek primanjkljaja zunanjih sredstev, da ne omenjam, da so gospodarski in socialni obeti slabi. Po ocenah bo največja stopnja brezposelnosti zabeležena samo v naslednjih dveh do treh četrtletjih.
Dobro vemo, da socialno nezadovoljstvo lahko škodljivo vpliva na stabilnost države, zlasti kadar se pridruži že obstoječim napetostim in izvira iz tako občutljivega vprašanja, kot je etnični izvor. Zato pozdravljam te predloge za makrofinančno pomoč. Poudariti moram tudi, da so zelo potrebni, predvsem kot dejavnik pri ohranjanju in utrjevanju stabilnosti v regiji, ki je močno prizadeta in je v občutljivem ravnovesju. Prav tako moramo nujno upoštevati tudi obete za širitev Evropske unije na Balkan, kar je še en razlog, zakaj moramo podpreti te države, ki si želijo evropskega združevanja.
Preden končam, bi rad poudaril nujnost te finančne podpore, glede na gospodarski položaj v Srbiji ter Bosni in Hercegovini, ki se čedalje hitreje poslabšuje. Nujnost te pomoči bi po mojem mnenju morala imeti prednost pred postopkovnimi pomisleki, ki jih narekuje začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. Zato podpiram predlog, ki sta ga predložila poročevalca, da se sredstva Skupnosti prenesejo pravočasno in da se preprečijo zamude zaradi potrebe po tem, da Evropska komisija spremeni pravno podlago določb.
Paweł Robert Kowal
Gospa predsednica, kot države članice Evropske unije smo odgovorni za položaj v Gruziji. Dobro je, da so nas predlagatelji resolucije opomnili, da je bil gospodarski položaj v Gruziji pred spopadom zelo dober. Spopad v Gruziji leta 2008 je močno poslabšal gospodarski položaj v državi. Opraviti imamo z državo, ki si želi tesno sodelovati z Evropsko unijo in v prihodnosti imeti tudi možnost za razvoj te evropske perspektive.
Rad bi vas opozoril na to, da ruske sankcije, splošne razmere na Kavkazu in posledice lanskega spopada Gruziji onemogočajo, da bi se normalno razvijala ali vzpostavila normalno gospodarstvo. To je dodaten in poseben razlog za to, in to moramo poudariti, da se Gruziji zagotovi makrofinančna pomoč in da se okrepi proračun Gruzije - tako da bo Gruzija imela možnost za gospodarski razvoj v skladu s svojimi željami. To pomoč Gruziji je treba, kolikor je mogoče in če obstaja potreba po tem, še povečati in to želim jasno poudariti. Najpomembnejše je, da se finančna pomoč dodeli v letu 2009. Z našega vidika se nikakor ne sme dopustiti, da bi postopkovna vprašanja in različne postopkovne podrobnosti preprečile, da bi Gruzija prejela pomoč letos.
Gruzija si zasluži prejeti našo pomoč. To je obveznost nas kot Evropske unije, zlasti v položaju, ko se Sarkozyjev načrt za Gruzijo ne izvaja in ko kot arbiter, kot Evropska unija ne moremo zagotoviti, da se odnosi med Gruzijo in Rusijo urejajo v skladu z mednarodnim pravom.
Tomasz Piotr Poręba
Gospa predsednica, makrofinančna pomoč, ki jo Komisija predlaga za Gruzijo, Armenijo, Bosno in Hercegovino ter Srbijo, je gotovo korak v pravo smer. Vendar obseg te pomoči še zdaleč ne dosega tega, kar je potrebno. Mislim predvsem na Gruzijo, ki naj bi prejela 46 milijonov EUR. Glede na dejanske težave, s katerimi se mora spopadati država, gospodarsko krizo in tudi težave zaradi vojne z Rusijo, ki je precej oslabila zagon za gospodarski razvoj v Gruziji, ta pomoč gotovo ni prav velika.
Kajti zavedati se moramo, da države, kot so Gruzija, Armenija, Azerbajdžan in Kazahstan, za Evropsko unijo niso pomembne samo s političnega vidika, temveč so tudi strateško pomembne v smislu zanesljive oskrbe z energijo. Kajti te države bodo odločale in tudi že odločajo o tem, kakšna bo v prihodnosti raznolikost oskrbe z viri energije v Evropski uniji.
Če jih danes ne bomo finančno in politično podprli, če jim ne damo možnosti za razvoj, bo to hitro naredila Rusija, ker imajo te države izjemno velik in strateški pomen za Rusijo. Zato ocenjujem, da je predlog Komisije konstruktiven in dober. Vendar je raven finančne podporo bistveno prenizka.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, naša sosedska politika lahko v veliki meri zagotovi finančno pomoč državam v našem sosedstvu, ki so v težavah, zato sem zelo vesel, da so poslanci Parlamenta soglasno podprli ta predlog Komisije. Delamo vse, kar je v naši moči, da podpiramo naše sosednje države.
Eden od poslancev je omenil, da nas postopkovne podrobnosti ne smejo ovirati, vendar pa morajo postopki dejansko zagotoviti, da se denar ustrezno porabi. Vedno je treba najti ravnovesje med doseganjem ciljev in upoštevanjem postopkov. Pomembno je, da se pri zagotavljanju te pomoči upoštevajo jasna pravila.
Kakor sem rekel, v zelo bližnji prihodnosti bomo imeli možnost razviti okvirni sporazum, ki bo vzpostavil določen okvir za tovrstno pomoč, in znotraj tega okvira za pomoč bomo lahko zagotovili hitro pomoč. To je danes velika težava: zdaj se odločamo za vsak primer posebej in to zahteva ogromno časa, tako kot pri toliko drugih postopkih v naši veliki Evropski uniji.
To bo ključno vprašanje. Obstajal bo okvirni sporazum in obstajal bo mehanizem za hitro odločanje o obsegu pomoči. Vedno obstajajo omejitve, ki jih postavljajo države članice, in vedno bo tako. Obseg za pomoč državam ni nikoli neomejen, saj je treba obenem zagotavljati denar za naše projekte.
Vital Moreira
Gospa predsednica, to priložnost bi rad izkoristil za tri končne pripombe.
Prvič, makrofinančna pomoč sosednjim državam EU je upravičena iz dveh razlogov: prvič, sama po sebi ima politično vrednost kot način, da si Unija pridobi ugled s pomočjo državam v težavah v okviru politike dobrih sosedskih odnosov.
Drugič, upravičuje jo interes EU, da prispeva k finančni, socialni in politični stabilnosti naših sosednjih držav, ki je pogoj za njihov razvoj in utrditev demokracije, saj je to tudi predpogoj za našo politično stabilnost.
Moja druga pripomba je, da mora biti makrofinančna pomoč vseeno skrbno povezana z dvema pogojema: pomoč mora biti namenjena odzivu na izredne in začasne finančne težave v teh državah in ne za druge namene. Poleg tega te države sredstev, ki jim jih dodelimo, ne smejo preusmeriti za namene, ki niso združljivi z razlogom za pomoč EU, zlasti ne za povečanje vojaških izdatkov.
V moji tretji in zadnji pripombi bi rad poudaril pomen in potrebo po splošnem regulativnem okviru za dodeljevanje makrofinančne pomoči in izvajanje ustreznih sporazumov z zadevnimi državami in priznavam in pozdravljam zavezo komisarja Kallasa temu vprašanju.
Upam tudi, da bo naslednja Komisija pripravljena spoštovati to zavezo in da bomo kmalu imeli splošno ureditev makrofinančne pomoči.
Miloslav Ransdorf
Velik pisatelj je nekoč dejal, da so si balkanske države vedno naložile več zgodovinske odgovornosti na pleča, kot so je bile sposobne nesti. Podobno bi lahko rekli za narode na Kavkazu, da so si naložili več zgodovine na pleča, kot so je bili sposobni nesti. Zato menim, da bi EU morala sneti nekaj tega zgodovinskega bremena z njihovih pleč. To bi koristilo tako njim kot nam, ker je EU brez Balkana nepopolna in ker so se Srbi nedavno šalili, da so njihovi edini prijatelji bog in Grki, menim, da bi jim morali pokazati, da imajo prijatelje tudi v Evropskem parlamentu.
Csaba Sógor
namestnik poročevalca. - Gospa predsednica, vse štiri države, za katere je Komisija danes predlagala zagotavljanje makrofinančne pomoči, je močno prizadela sedanja gospodarska in finančna kriza. Njihova gospodarstva so v težkem položaju in jasno je, da je treba najti pot iz te krize.
V primeru Gruzije je predlagana makrofinančna pomoč v višini 46 milijonov EUR v obliki donacij v več obrokih namenjena podpori obnove Gruzije potem, ko je ta država zapadla v hudo gospodarsko recesijo po izbruhu vojaškega spopada z Rusijo in svetovni finančni krizi.
100 milijonov EUR za Armenijo bo po napovedih nemudoma vplivalo na armenske plačilne bilance in tako zmanjšalo finančne omejitve pri izvajanju vladnega gospodarskega programa ter olajšalo financiranje proračunskega primanjkljaja.
Srbija, ne glede na to, kako močno jo je prizadela finančna in gospodarska kriza, hitro spet postaja politično stabilna. Kot balkanska država je morebitna država kandidatka za članstvo v EU in je podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum. Zaradi tega bi bilo treba tudi tej državi pomagati.
Na politični ravni je Bosna in Hercegovina morebitna država kandidatka, ki je prav tako podpisala stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, in v interesu Evropske unije je, da ji pomaga.
Za konec, ponavljam svoje mnenje, da mora Evropski parlament namesto, da bi na dolgo razpravljal o tej pomoči po rednem zakonodajnem postopku, pokazati odgovornost in politično zavezo s tem, da tem državam zagotovi makrofinančno pomoč, ki jo potrebujejo zdaj. Zaradi omenjenih razlogov v imenu skupine PPE predlagam, da predlog o makrofinančni pomoči tem državam sprejmemo zdaj. Kolege pozivam, naj ga soglasno podprejo.
Predsednica
Skupna razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Cristian Silviu Buşoi  
Najprej bi rad povedal, da se strinjam z načelom zagotavljanja makrofinančne pomoči Armeniji. Menim, da je ta pobuda del evropske sosedske politike. Armenija, ki je zaradi finančne krize v posebej težkem gospodarskem položaju, nujno potrebuje ta sredstva, ki bi ji lahko omogočila, da bi izpolnila obveznosti, ki jih je sprejela v okviru aranžmaja "stand-by" z Mednarodnim denarnim skladom. Pozdravljam dejstvo, da je poročevalec prepoznal nujnost te potrebe in za rešitev izbral mnenje brez sprememb. Vendar se strinjam tudi s pridržki, ki jih je mogoče izraziti na postopkovni ravni. Člen 308 Pogodbe o delovanju Evropske unije je namenjen ukrepom, ki so sprejeti kot del notranjega trga in ki niso neposredno predvideni v nobeni pogodbi in niso nujno podobni ukrepom, ki jih je treba sprejeti, da se zagotovi makrofinančna pomoč tretjim državam. Menim, da je treba medinstitucionalne postopke pojasniti, da se sprejmejo ukrepi za makrofinančno pomoč, ki so prilagojeni vsem časovnim omejitvam, tako da v prihodnosti nikoli več ne bomo v položaju, ko mora Parlament odstopati od običajnega postopka. Poleg tega bi bilo zame normalno, da bi tudi Svet EU ukrepal hitreje in v takih postopkih ne bi ignoriral vloge Parlamenta.
Indrek Tarand  
v pisni obliki. - Želim izraziti naše nezadovoljstvo s tako imenovanim poenostavljenim postopkom za dokumenta o makrofinančni pomoči za Gruzijo in Armenijo. Medtem ko je bil Parlament v preteklosti hiter pri obravnavanju dokumentov o makrofinančni pomoči, sta Komisija in Svet počasna. Poenostavljeni postopek skorajda izključuje Parlament. Ali nam, prosim, lahko razložite, zakaj Komisija - ki je vedela, da prvo plačilo zapade že pred letom 2009 - zamuja? Skupina Zelenih zagovarja, da moramo zagotoviti, da se makrofinančna pomoč ne bo uporabila za vojaške namene, in tudi jaz si to želim. Obenem pa francoska letalonosilka vpluje v pristanišče Sankt Peterburg z namenom, da se sklene največji dogovor o prodaji orožja kakšne države članice EU Rusiji. Več kot očitno je, da je Rusija največ prispevala k vzroku za to, da Gruzija nujno potrebuje finančno pomoč. In to, da se od ene strani v sporu zahteva, da zmanjša količino svojega orožja, z drugo roko pa se drugi strani prodaja ultramoderna tehnologija, ne bo samo destabiliziralo strateškega položaja v črnomorski regiji, temveč bo imelo tudi resne posledice v baltski regiji.
(Seja je bila prekinjena ob 21.10 in se je nadaljevala ob 21.20)
