Revizija Akta za mala podjetja (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o
vprašanju za ustni odgovor o pregledu Akta za mala podjetja, ki so ga Svetu zastavili Bendt Bendtsen, v imenu skupine PPE, Edit Herczog, v imenu skupine S&D, Fiona Hall, v imenu skupine ALDE, Reinhard Bütikofer, v imenu skupine Verts/ALE, Giles Chichester, v imenu skupine ECR, in Niki Cavela (Niki Tzavela), v imenu skupine EFD - B7-0301/2011),
vprašanju za ustni odgovor o pregledu Akta za mala podjetja, ki so ga Komisiji zastavili Bendt Bendtsen, v imenu skupine PPE, Edit Herczog, v imenu skupine S&D, Fiona Hall, v imenu skupine ALDE, Reinhard Bütikofer, v imenu skupine Verts/ALE, Giles Chichester, v imenu skupine ECR, in Niki Cavela (Niki Tzavela), v imenu skupine EFD - B7-0302/2011).
Bendt Bendtsen
Gospod predsednik, gospodarska kriza je vplivala na evropska mala in srednja podjetja. Poleg tega pa obstajajo tudi nova baselska pravila, ki bodo zdaj vključena v prihodnjo direktivo o kapitalskih zahtevah. Zaradi tega bodo mala in srednja podjetja verjetno še težje pridobila kapital za rast, ki jo Evropa potrebuje. V tej resoluciji Evropski parlament Komisiji pošilja jasno sporočilo, da je zdaj treba sprejeti potrebne odločitve, ki bi koristile malim in srednjim podjetjem.
Res je, da politiki ne bi smeli voditi podjetij, vendar pa morajo sodelovati pri ustvarjanju ugodnega okolja za rast evropskih podjetij. Veseli me, da bomo zdaj imeli pregled Akta za mala podjetja. Sprejeti moramo ustrezne ukrepe, namesto da le nazdravljamo našim evropskim podjetjem. Mala in srednja podjetja nujno potrebujejo boljši dostop do financiranja. Potreben je tudi večji dostop do trga, vključno s posodobitvijo sistema standardizacije v EU, ter boljši dostop za mala in srednja podjetja do možnosti javnih naročil.
Za konec bi rad omenil, da moramo zmanjšati upravno breme naših podjetij, na primer v zvezi s poročanjem. Zakaj bi morali lastniki malih podjetij predložiti poročilo več kot enkrat? Enkrat bi moralo zadostovati. Javni organi bi morali sami poskrbeti za nadaljnjo širjenje informacij. Upoštevati moramo dejstvo, da pogosto mala in srednja podjetja še dodatno obremenimo, kadar v EU pripravimo novo zakonodajo in se ta začne izvajati v državah članicah. Zato ne zadošča, da le zmanjšamo število. Vsakič, ko pripravljamo zakonodajo, moramo tudi zagotoviti, da ne ustvarimo dodatnih bremen za mala in srednja podjetja. Na splošno moramo podjetjem olajšati njihovo poslovanje v Evropi in ukrepati moramo takoj.
Edit Herczog
vlagateljica. - (HU) Gospod predsednik, gospod komisar, oprostita. Za trenutek sem pogledala proti javni galeriji, saj imam srečo, da je zdaj tu navzoča tudi skupina obiskovalcev iz Madžarske.
Akt za mala podjetja je v zadnjem času zajet v evropsko razmišljanje. Po praktičnih izkušnjah iz zadnjih dveh let je zdaj čas za pregled, posodobitev in okrepitev Akta za mala podjetja. Mi, ki smo zastavili vprašanje, smo povzeli najpomembnejša vprašanja v 34 točkah predloga sklepa. Rada bi omenila nekatera izmed njih.
Izvajanje je zelo pomembno. Države članice so svoje delo opravile z različno mero učinkovitosti in zavezanosti prihodnjemu uspehu. Želimo si enotne baze podatkov in preglednico rezultatov, da bi lahko izmerili uspešnost in presežke.
Gospod komisar, po našem mnenju je cilj ta, da ne pride do nikakršnih kršitev pravic zaposlenih, temveč da se ustvarijo delovna mesta. Zmanjševanje upravnega bremena ni enako kršenju pravic zaposlenih, a vzpostaviti moramo raje priložnost za sodelovanje mikropodjetij in malih podjetij.
V zvezi z dostopom do finančnih sredstev je zelo pomembna učinkovitejša uporaba skladov, ki so na voljo na ravni Evropske unije. Do zdaj smo dosegli 75-odstotno učinkovitost in na ta način je sredstva prejelo približno 50 tisoč MSP. Hkrati pa je približno 300 tisoč MSP uspel dostop do sredstev programa za konkurenčnost in inovativnost. To moramo vsekakor krepiti in ohraniti.
Zelo pomembno je, da institucionalna mreža pomaga malim in srednjim podjetjem. Zaradi tega je treba okrepiti Evropsko podjetniško mrežo.
Zelo radi bi našli rešitev, ki bi omogočila nadaljevanje programa Erasmus za mlade podjetnike. Želimo si, da bi vseh 23 milijonov malih in srednjih podjetij lahko dodatno zaposlilo vsaj eno osebo. Tako bi lahko veliko prispevali k izboljšanju razmer na trgu dela. Vendar pa je zelo pomembno, da bi bila delovna sila, zaposlena v malih in srednjih podjetjih, bolj usposobljena kot zdaj. Zlasti pomembno je, da lahko sodelujejo pri izvajanju programa zelenega gospodarstva in pridobijo digitalno znanje. Najpomembnejša stvar za nas je, da mladi podjetniki z malimi in srednjimi podjetji drugačnih oblik podjetij ne bi obravnavali kot poražence, temveč kot zmagovalce.
Fiona Hall
vlagateljica. - Gospod predsednik, Akt za mala podjetja so MSP toplo sprejela, a to je bilo pred dvema letoma. Resnično pomembno je, da malim podjetjem zdaj dokažemo, da to ni bil le list papirja.
V zvezi z vprašanjem upravnega bremena ne bi smeli imeti le enkratnega cilja, ki ga, ko ga enkrat dosežemo, opustimo.
To je nekaj, za kar si moramo še naprej prizadevati. Zaskrbljena sem zlasti nad položajem mikropodjetij. Prekomerno urejanje je sprejemljivo - ali delno sprejemljivo - za mala podjetja z 249 zaposlenimi, ki imajo strokovno upravno osebje, v primeru mikropodjetij z enim ali dvema zaposlenima pa lahko onemogoči trgovanje. Ne bi smeli pozabiti, da mikropodjetja z manj kot 10 zaposlenimi v resnici predstavljajo več kot 90 % vseh podjetij EU.
Mikropodjetja je resnično treba obravnavati kot družinske enote in zlasti EU in njene države članice morajo sodelovati pri iskanju možnosti, kako bi lahko mala podjetja dobila vnaprejšnjo pomoč za izboljšave energetske učinkovitosti. Širše vprašanje financiranja MSP je res ključnega pomena.
Tik pred veliko nočjo je več poslancev iz Odbora za industrijo, raziskave in energetiko obiskalo Kalifornijo, da bi videli, kako poteka vlaganje v Silicijevi dolini. Ugotovili smo, da je tvegani kapital tam veliko dostopnejši kot v Evropi in da tisti, ki ga zagotavljajo, veliko bolj tvegajo. Kalifornijski vlagatelji tveganega kapitala pričakujejo, da jim bo pri devetih od desetih naložb spodletelo. Z uspešno desetino odplačajo vse ostale, a vodilo je "propadi hitro". Veliko se lahko naučimo o tem, kako bi lahko bolje podpirali svoja inovativna mala podjetja v Evropi. Ne nazadnje neuspeha morda ne bi smeli stigmatizirati, temveč ga raje uporabiti kot korak do uspeha.
Giles Chichester
vlagatelj. - Gospod predsednik, v politiki EU na področju malih in srednjih podjetij (MSP) obstaja temeljno protislovje. Po eni strani so deležna skoraj soglasne podpore zaradi svoje pomembne vloge pri gospodarstvu, zaposlovanju, ustvarjanju bogastva, inovacijah in prožnosti ter svojega splošnega obsega znotraj gospodarstva. Če bi pozitivne besede lahko spremenili v naročila in denar na banki, bi bila MSP Unije zelo uspešna. Vendar pa je velik izziv - ki se obravnava v tej resoluciji -, kako spremeniti prijazne besede v uporabna dejanja, ne da bi MSP le zasipali z denarjem - denarjem, ki ga v sedanjem gospodarstvu ni na voljo. Po drugi strani pa EU to naklonjenost združuje z obsežno zakonodajo o zaščiti delovnega mesta in okoljskih zahtevah: z zakonodajo z dobrimi nameni, ki pa najbolj bremeni MSP in povečuje upravno breme malih podjetij, namesto da bi ga zmanjševala.
V tej resoluciji je veliko konstruktivnih predlogov. Zlasti mi je všeč predlog o boju proti temu, kar je v moji državi znano kot gold plating, čezmerno predpisovanje, kar pomeni, da nacionalni organi evropskim ukrepom dodajo dodatne predpise. Po mojem mnenju, mnenju nekoga, ki je 25 let delal v majhnem podjetju, je najboljše, kar lahko storimo za mala podjetja to, da izboljšamo dostop do informacij in financiranja, čeprav bi bilo lepo zmanjšati to upravno breme.
Reinhard Bütikofer
Gospod predsednik, to, da poslanci iz šestih različnih političnih skupin vložijo skupno vprašanje, ki pripelje do razprave, se v Parlamentu ne zgodi vsak dan. Danes smo to doživeli in ni naključje, da se nanaša na vlogo malih in srednjih podjetij. To je splošna in obsežna skrb.
Eno od vprašanj, ki jih zastavljamo, je: kako si Komisija prizadeva za nadaljnjo prihodnjo krepitev posebno uspešnih finančnih instrumentov za mala in srednja podjetja? Eden od teh uspešnih instrumentov je Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost. Kaj se bo zgodilo z njim, ko bo razvit skupni strateški okvir za raziskave in inovacije? Kakšne možnosti bodo imela mala in srednja podjetja v tem kontekstu?
Pojmovanje inovacij zagotovo ne bo moglo biti tako široko in daljnosežno, da bi zajemalo vse ustrezne dejavnosti in vsa mala in srednja podjetja. Vendar pa ne smemo narediti te napake, da bi spodbujali le konkurenčnost tistih malih in srednjih podjetij, ki so bila opredeljena kot posebno inovativna. Zato mislim, da je zelo pomembno, da prave odločitve sprejmemo v skupnem strateškem okviru.
Prav tako bi rad posebej omenil, da je to povezano tudi z vprašanjem meril, na katerih temeljita poenostavitev in zmanjšanje birokracije. Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost je že precej manj birokratski kot sedmi okvirni program. V primeru malih in srednjih podjetij ne bi bilo smiselno uporabiti standardov sedmega okvirnega programa. Najti moramo praktičen način, kako bi lahko še naprej izvajali ukrepe, ki so bili dobri za mala in srednja podjetja, zlasti v programih, kot je Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, tako da na te dejavnosti med reorganizacijo ne bi pozabili.
Niki Tzavela
vlagateljica. - Gospod predsednik, svojim kolegom bi rada čestitala za njihov prispevek k tej zelo uporabni resoluciji in rada bi povedala, da se strinjam z vsem, kar je bilo do zdaj povedanega. Kljub temu pa sem pri nekaj vprašanjih pripravila nekaj sprememb, ki bi bile po mojem mnenju lahko konstruktivni in uporabni prispevki k končnemu besedilu.
Prvič, v besedilu niso omenjeni vplivi nezakonite trgovine na mala podjetja. Žal je v današnjem času nezakonita trgovina resničnost in pojav, ki se v vseh državah članicah širi. Preprosto povedano je nezakonita trgovina ena od največjih ovir za nastanek in rast evropskih malih podjetij.
Moja druga pripomba se nanaša na pobudo Komisije za nove priložnosti za mala in srednja podjetja (MSP). Zlasti v teh časih gospodarskih težav je pomembno, da podpiramo MSP ter jim pomagamo, da se razvijajo.
S tem prehajam na zadnjo točko. Mislim, da je obžalovanja vredno, da nekaj od naših inovativnih MSP raste v večja podjetja in da je v EU manj mladih, inovativnih podjetij, dejavnih na področju raziskav in razvoja, kot v ZDA. Pomembno pomanjkanje znanj na področju inovacij onemogoča, da bi MSP uvedla inovativne pametne poslovne modele in nove tehnologije. To vprašanje moramo obravnavati in tudi v Evropi gojiti duh tveganja, ki ga ima v ZDA mlada generacija Američanov.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospod predsednik, gospod komisar, spoštovani poslanci, Parlamentu sem hvaležna za zanimanje, ki ga je pokazal za Akt za mala podjetja in za priložnost, da posebej razpravljamo o tem, kako bi morali ukrepati glede različnih pobud, omenjenih v zvezi s pregledom Akta za mala podjetja.
Akt za mala podjetja je zelo pomemben instrument, ki nam pomaga ustvarjati ugodnejše poslovno okolje za mala in srednja podjetja. Mala in srednja podjetja pomembno prispevajo k evropskemu gospodarstvu, saj velika večina podjetij spada v to skupino, in v njih je zaposlenih več kot 90 milijonov ljudi po Evropi. Zato sta popolno izvajanje politike za mala in srednja podjetja in zlasti Akt za mala podjetja pomembna prednostna naloga za madžarsko predsedstvo. Uspeh naše strategije za konkurenčnost je odvisen od vpliva naših političnih pobud na mala in srednja podjetja. Eden od ključev za prihodnjo rast je delovanje zelo konkurenčnih in inovativnih malih in srednjih podjetij v Evropi. V skladu s tem Svet z velikim zadovoljstvom sprejema sporočilo Komisije o pregledu Akta za mala podjetja, ki je bilo objavljeno 23. februarja 2011. Komisija v sporočilu predlaga različne nove pobude za nadaljnje ukrepanje na več prednostnih področjih. Te pobude so rezultat obširnega posvetovanja z združenji malih in srednjih podjetij in pristojnimi organi. Tako ustrezno upoštevajo interese podjetij in drugih zainteresiranih strani.
O sporočilu Komisije se je razpravljalo na neuradnem srečanju ministrov za konkurenčnost, ki je potekalo 13. aprila 2011 v mestu Gödöllő na Madžarskem. V teh pogovorih so ministri v celoti podprli mnenje predsedstva, da bi morala biti štiri glavna, prednostno obravnavana vprašanja pametni predpisi, financiranje, internacionalizacija in upravljanje. Potrebnega je več dela, da bi lahko napredovali pri teh vprašanjih. Hkrati pa je predsedstvo trdno odločeno, da bo ohranilo zagon postopka tudi na srečanju Sveta za konkurenčnost, ki bo potekalo 31. maja 2001 in na katerem se bo obravnaval tudi vmesni pregled Akta za mala podjetja. Predsedstvo si želi, da bi Svet na tem srečanju sprejel sklepe, pri katerih bi bilo uporabljeno zlasti načelo "najprej pomisli na male", torej načelo, na katerem temelji sporočilo Komisije.
Kar zadeva status evropskih zasebnih družb, je Evropska komisija najprej podala svoje priporočilo o tem vprašanju v predlogu uredbe Sveta leta 2008. Namen tega predloga je bil olajšati poslovanje malih in srednjih podjetij na enotnem trgu in to mora voditi v zmanjšanje stroškov in povečanje gospodarske rasti. Svet je bil nekoliko zaskrbljen nad nekaterimi vidiki in deli predloga. Kljub hvalevrednim prizadevanjem švedskega in belgijskega predsedstva se državam članicam do zdaj ni uspelo dogovoriti. Spoštovanim poslancem lahko zagotovim, da si madžarsko predsedstvo prizadeva najti pot do napredka pri posebno težavnih vprašanjih tega predloga in da bo še naprej poskušalo storiti vse, kar lahko, da bi to zadevo uspešno zaključili.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospod predsednik, spoštovanim poslancem se najlepše zahvaljujem za to pomembno vprašanje za ustni odgovor in za vašo razpravo. Na vprašanje bom odgovoril v imenu svojega kolega, podpredsednika Antonia Tajanija.
Mala in srednja podjetja dejansko predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij in ustvarjajo večino dodane vrednosti realnega gospodarstva in dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju. EU se opira na MSP in ustvarja pogoje, v katerih se ta lahko razvijajo in rastejo, da bi ustvarili delovna mesta na konkurenčnih trgih. MSP potrebujejo manj birokracije, lažji dostop do finančnih zelenih trgov in znanja, ki ustrezajo potrebam realnega gospodarstva. To so načela, ki so v ozadju naše politike na področju MSP, predstavljene v Pregledu Akta za mala podjetja za Evropo. V svojem odgovoru v imenu Komisije bom na kratko predstavil pet možnosti za delo v okviru vaših petih vprašanj v vprašanju za ustni odgovor.
Komisija v pregledu poziva države članice, naj sistematično ocenijo učinek zakonodaje na MSP z uporabo testa MSP. Evropski parlament in Komisija skupaj proučujeta izvajanje testa MSP v državah članicah in na evropski ravni. Komisija bo ta test uporabila kot podlago za načrtovanje dodatnih ukrepov za podpiranje izvajanja in izmenjavo najboljših praks. Zdaj prav tako zaključujemo študijo o težavah v zvezi z izdajo dovoljenj in uradnimi odobritvami, prenosom podjetij in stečajnimi postopki v državah članicah. Študija bo Komisiji in zlasti državam članicam omogočila načrtovanje ustreznih ukrepov za uporabo načela "najprej pomisli na male" v upravnih službah. To bo mogoče zlasti s širjenjem spletne uprave in storitev "vse na enem mestu" v skladu s priporočili v pregledu.
Drugič, uveden bo nov sistem upravljanja. Komisija je države članice pozvala, naj določijo predstavnika MSP - "gospo ali gospoda MSP" -, ki bo nadziral izvajanje Akta za mala podjetja na nacionalni ravni. Nacionalni predstavniki bodo člani posvetovalne skupine za Akt za mala podjetja, ki bo pomagala ocenjevati in širiti informacije v zvezi s ukrepi za podporo MSP. Prvič se bodo srečali na konferenci o Aktu za mala podjetja, ki bo potekala 24. in 25. maja letos v Budimpešti.
Tretjič, MSP naj bi imela največ koristi od evropskega programa za zmanjšanje upravnega bremena. Komisija je Svetu in Parlamentu podala predloge o zelo velikem zmanjšanju upravnih stroškov - do več kot 30 % ob njihovem izvajanju -, medtem ko se bodo z že sprejetimi predlogi upravni stroški zmanjšali za 22 %.
Komisija se zanaša na pomoč Parlamenta, da se zagotovi, da se naši predlogi sprejmejo čim prej. Nekateri predlogi, kot je pregled četrte računovodske direktive, bodo posebno koristni za MSP. Pregled četrte računovodske direktive bo, ko ga bosta Svet in Parlament sprejela, omogočil državam članicam, da zelo majhna podjetja izvzamejo iz nekaterih računovodskih obveznosti.
Četrtič, z Aktom za mala podjetja se je vzpostavil tudi okvir, s pomočjo katerega se MSP lahko spopadejo z izzivom energetske učinkovitosti z izboljšanjem svojega energetskega upravljanja in izkoriščanjem možnosti okoljskega trga. Uveden bo tudi akcijski načrt za spodbujanje ekoloških inovacij, pri katerem bo MSP namenjena posebna pozornost s spodbujanjem povezovanja, nizkoogljičnih tehnologij in učinkovitega upravljanja rabe virov. Prav tako bomo še naprej razvijali ukrepe, posebej namenjene strokovnjakom za okolje in energetiko v okviru evropske mreže za podporo podjetjem.
Nazadnje, Komisija bo v okviru vodilne pobude Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ocenila prihodnje potrebe po znanjih v mikropodjetjih in obrtniških podjetjih. Pravkar je bila objavljena začetna študija o opredeljevanju prihodnjih zahtev po znanjih v mikropodjetjih in obrtniških podjetjih do leta 2020. Določa potrebne ukrepe za izpolnjevanje prihodnjih zahtev po znanjih, za njihovo učinkovitejše spodbujanje in bolj sistematično vključevanje v programe usposabljanja za mikropodjetja in obrtniška podjetja.
Pilar del Castillo Vera
v imenu skupine PPE. - (ES) Gospod predsednik, gospa Győri, gospod komisar, danes v tem parlamentu razpravljamo o skupnem predlogu resolucije o pregledu Akta za mala podjetja, ki ga je Komisija vložila februarja.
Odnos med malimi in srednjimi podjetji (MSP) in gospodarstvom lahko opredelimo na različne načine, a na nek način so ta os, okoli katere se vrtijo vsi gospodarski sistemi, v tem primeru evropska gospodarstva. Če so močna, gre gospodarstvu dobro; če so šibka, mu gre slabo. MSP ustvarjajo delovna mesta, rast in s tem blaginjo za družbo.
Omenila bom tri dejavnike, ki se mi zdijo ključni za dosego močne mreže podjetij.
Prvi je uvedba informacijske in komunikacijske tehnologije in razvoja tehnologij, kot sta spletna uprava ali računalništvo v oblaku, s katerimi se privarčuje denar, zmanjšajo stroški in trud in tako izboljša konkurenčnost MSP.
Drugi dejavnik so inovacije, ki so v tem sektorju prav tako bistvene. Temu primerno je treba rastoča podjetja v malem in srednjem poslovnem sektorju močno spodbujati.
Tretjič, MSP morajo imeti možnost, da v celoti sodelujejo na notranjem trgu, tako pri čezmejnih javnih naročilih kot pri vseh ostalih značilnostih notranjega trga, ki MSP lahko prinesejo izjemne koristi v zvezi z njihovo konkurenčnostjo, a pri tem za enkrat ni uspeha.
Nazadnje, po vsem tem pride na vrsto vrednost podjetništva, socialna vrednost, ki mora biti močna, saj bo sicer šibka celotna mreža. Na tem področju vlade in Evropsko Unijo čaka veliko dela, zlasti pri izobraževanju.
Teresa Riera Madurell
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospod predsednik, prednost malih in srednjih podjetij (MSP) je vsekakor ta, da so prilagodljiva, prožna in blizu potrošnikom, kar jim omogoča veliko hitrejše sprejemanje odločitev. To so zelo pomembne značilnosti v času krize, ko je zmožnost hitrega odzivanja bistvenega pomena.
Poleg tega, kot vemo, predstavljajo več kot 90 % poslovnega sektorja in so dragocen model, ki ga moramo ohraniti, saj so učinki propada ali selitve velikih podjetij veliko bolj uničujoči, predvsem za zaposlovanje.
Zato si - to velja zlasti za vlade - ne smemo privoščiti, da bi jih ovirali. Zaradi tega smo sprejeli Akt za mala podjetja in zaradi tega so tudi dejanja, kot je to, bistvenega pomena za nadaljevanje napredka držav članic pri izvajanju političnih in pravnih ukrepov, o katerih smo se dogovorili.
Gospe in gospodje, za evropska MSP je treba trdno politično voljo, da se izboljša njihov dostop do javnih naročil, ki je zajeta v Akt za mala podjetja, nujno spremeniti v resnične in oprijemljive operativne ukrepe.
Pozdravljamo ukrepe nekaterih držav članic, kot so razdelitev razpisov na sklope in izboljšanje elektronskega dostopa do informacij na centraliziranih spletiščih in interaktivnih spletnih straneh, a mislimo, da to ne zadošča.
V tem parlamentu moramo vztrajati pri tem, da tisti, ki so v različnih upravnih organih pristojni za javna naročila, v svoje razpisne zahteve vključijo pogoje, ki omogočajo pozitivno diskriminacijo v korist MSP, in umaknejo pogodbene določbe, ki ovirajo njihovo sodelovanje.
Jürgen Creutzmann
Gospod predsednik, gospod Rehn, skupno vprašanje o pregledu Akta za mala podjetja je dokaz, da je treba še veliko narediti, da bi zagotovili, da srednja podjetja v Evropi lahko svobodno poslujejo, zlasti na nacionalni ravni. Vendar pa me veseli, da nam je v zadnjih letih uspelo izvajati skoraj vse določbe Akta za mala podjetja v Evropski uniji. Pred kratkim, marca, je začela veljati nova direktiva o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, ki bo pomembno prispevala k izboljšanju plačilne prakse v Evropi. Zdaj imajo države članice dve leti časa, da uvedejo novo direktivo. Rad bi pozval k skrajšanju tega časovnega okvira, zlasti v primeru držav članic, kjer to ne bi pomenilo večjih težav. Namesto dveletnega odlašanja z uvedbo bi to, kjer je mogoče, lahko storili v roku enega leta.
Državam članicam se še ni uspelo dogovoriti o Statutu o evropskih zasebnih družbah. Zato sem zelo zadovoljen z dejstvom, da madžarsko predsedstvo spremlja to vprašanje in ga obravnava kot eno od svojih osrednjih nalog. Predvsem taka oblika podjetja bi malim in srednjim podjetjem lahko omogočila, da prihranijo veliko denarja. Mislim zlasti na računovodstvo, ustanavljanje podjetja in stalno pravno svetovanje. Zato bi rad še enkrat izrazil svoje zadovoljstvo nad tem, da se madžarsko predsedstvo osredotoča na to področje.
Pomembno je tudi vprašanje, ki ga je pravkar omenila gospa Riera Madurell, in sicer javna naročila. Tu lahko za mala in srednja podjetja še veliko dosežemo. Na tem področju obstaja veliko birokratskih predpisov in za mala in srednja podjetja je pogosto še posebno težko sodelovati v postopkih javnih naročil. Potrebujemo večjo preglednost in poskusiti moramo tudi čim bolj izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo sodobni mediji in zlasti internet.
Kay Swinburne
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, kot politiki in zakonodajalci bi se morali pri iskanju načinov za pospeševanje nove rasti in oživitev naših gospodarstev osredotočiti prav na Akt za mala podjetja.
MSP v mojem podeželskem volilnem okrožju Wales predstavljajo več kot 98 % podjetij. Ker delovna mesta v javnem sektorju po vsem Združenem kraljestvu postajajo vse bolj negotova in ker se bo več mojih volivcev, upam da, zaposlovalo v malih podjetjih ali pa jih ustanavljalo, popolnoma podpiram in odobravam velikopotezne cilje za zmanjšanje upravnega bremena za MSP in cilje, kot je test MSP za vso zakonodajo. Skupaj s politiko "eden noter, drugi ven" za urejanje, ki ga izvaja moja vlada, bi morali s temi ukrepi začeti izpolnjevati svoj cilj.
Toda zdaj je čas za pogum, ambicije in za to, da dosežemo več. V Walesu, ki se razvija v središče dejavnosti novih podjetij v zelo donosnem globalnem svetu iger in v središče kulturne odličnosti, kar zadeva filmsko produkcijo in produkcijo programov, sem videl veliko ustvarjalnosti, kljub vsemu pa se sprašujem, kako bi ta razvoj lahko pospešili in spodbudili. Z velikimi projekti, kot sta projekt evropskega patenta in digitalna agenda, moramo podpirati ta mala podjetja, ki zagotavljajo delovna mesta in prihodnost za prebivalce Walesa in celotne EU.
Derek Roland Clark
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, med desetimi načeli tega pregleda je pomoč MSP, da izkoristijo možnosti enotnega trga, toda kako naj evrsko območje zagotovi več možnosti, če propada? Prav tako je zaželeno, da bi MSP izkoristila rast trgov. Kakšno rast? Komisarja Andorja sem septembra 2009, po svoji podobni prošnji, ko je v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve govoril o prevzemu resorja, vprašal, kakšne konkretne ukrepe bi uvedel za pomoč MSP. Takrat nisem dobil nobenega odgovora, zdaj pa se zdi, da sem ga.
Pet smernic pregleda za zmanjšanje pritiska na MSP zajema poenostavitev pravil o DDV in znižanje stopenj ter direktivo o zamudah pri plačilih, a to pomeni le šušmarjenje z veljavnimi pravili in predpisi. Prvo načelo pregleda - vzpostavljanje ustreznega okolja - ne bi smelo pomeniti, da se predlagajo nova pravila, kot so evropske zasebne družbe in državne pomoči. Pomeniti bi moralo razveljavitev velikega števila pravil. Ne nazadnje je predsednik Komisije Barroso julija lani v tem parlamentu izjavil: "Birokracija duši MSP."
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospod predsednik, zakonodaja, ki je preveč zapletena ali nerazumljiva, ki je prestroga ali ne sledi zadnjim spremembam, seveda ne vodi v razvoj ali napredek. Kot koordinator Odbora za pravne zadeve bi zato rad opozoril zlasti na to, kako pomembno je v zakonodajnem postopku upoštevati načelo vključevanja malih in srednjih podjetij v predhodne in naknadne ocene učinkov. To bi omogočilo, da se že med zakonodajnim postopkom prepoznajo in odstranijo ovire, ki bi jih novi predpisi lahko ustvarili za sektor, ki je ne nazadnje gibalo evropskega gospodarstva.
Podobno bo upoštevanje načel "najprej pomisli na male" in "vsak podatek samo enkrat" ter omejevanje pretirano strogega prenosa zahtev iz direktiv EU v nacionalne predpise s strani organov v državah članicah, seveda, vodilo v občutno zmanjšanje upravnega bremena za sektor MSP. Tako v delovni skupini gospoda Stoiberja kot v pregledu Akta za mala podjetja, ki ga je predstavila Evropska komisija, je bilo potrjeno, da upravne ovire in pretirana bremena v zvezi z nadzornimi ukrepi pogosto povzročajo zamude in včasih celo preprečijo nadaljnjo širitev malih podjetij, ki imajo potencial za ustvarjanje novih delovnih mest.
Zato se mi tudi zdi upravičeno vprašati, ali je analiza zmanjšanja upravnega bremena na 25 % sedanjega obsega, ki jo je obljubila Evropska komisija, že na voljo. Prav tako se strinjam s predlogi, da bi se tako institucije EU kot države članice pri pripravi nove zakonodaje ali pregledovanju sedanje, ravnale po teh načelih. Zaskrbljujoče je ugotoviti, da pri izvajanju Akta za mala podjetja v državah članicah obstaja veliko ovir, čeprav se je v nekaterih državah pokazalo, da upoštevanje teh načel prinaša dobre rezultate.
Na koncu bi želel opozoriti še na pomembnost tekočega dela v zvezi z evropskim pogodbenim pravom in dela v zvezi z vzpostavitvijo evropskega sistema patentnega varstva, ki se je začelo v Odboru za pravne zadeve. Dobri predpisi na tem področju bodo nedvomno neposredno spodbudili razvoj inovacij, zlasti v zvezi z dejavnostmi in rastjo malih in srednjih podjetij.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, konec marca 2011 je stopnja brezposelnosti v Evropski uniji znašala 9,5 %, v evrskem območju pa 9,9 %. Še bolj zaskrbljujoče pa je, da je stopnja brezposelnosti mladih skoraj dvakrat višja od stopnje brezposelnosti celotnega prebivalstva. Izboljšanje poslovnega okolja in dostopa do finančnih sredstev ter olajšanje dostopa MSP do strukturnih skladov bosta pospeševala razvoj podjetniškega duha. MSP potrebujejo zakonodajno in fiskalno stabilnost. Ponavljajoče se spremembe davčne zakonodaje ali spremembe pogojev za dostop do različnih vrst skladov jim otežujejo poslovanje. Druga stvar, zlasti v času krize, je, da na MSP vplivajo zamude javnih institucij pri plačilu njihovih računov. Vsi ti dejavniki vplivajo na napovedi MSP za izpolnjevanje njihovih poslovnih načrtov ter tudi na njihovo poslovanje in zlasti njihovo inovativno sposobnost.
Med letoma 2006 in 2008 je MSP uspelo pridobiti le 33 % celotne vrednosti pogodb javnih naročil. Glede na to, da pogodbe javnih naročil znašajo 17 % BDP Evropske unije, mislimo, da morajo MSP povečati svoje sodelovanje na trgu javnih naročil. Zato pozivamo Komisijo in države članice, naj do leta 2015 sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da se vsaj 50 % transakcij javnih naročil izvede elektronsko, v skladu z zavezo vlad držav članic, sprejeto v Manchestru leta 2005.
Poudariti moram, da enotni trg v storitvenem sektorju še ne deluje, kar negativno vpliva na poslovne dejavnosti MSP v Evropski uniji. Leta 2008 je Komisija kot del evropskega načrta za oživitev gospodarstva predstavila program, ki je zajemal ponudbo globalnega svežnja Evropske investicijske banke v višini 30 milijard EUR v posojilih, namenjenih MSP. EIB je nameravala dopolniti posojila za srednja podjetja z eno milijardo EUR na leto. Komisijo bi rada vprašala, na kateri stopnji izvajanja je ta program, ali je treba finančna sredstva povečati in ali so ta enakomerno porazdeljena med vse države članice.
Mara Bizzotto
(IT) Gospod predsednik, v primerjavi z več milijoni evrov, vloženih v politike za podporo, je bilo ukinjenih tri milijone delovnih mest. To je v smislu učinka na mala in srednja podjetja (MSP) katastrofalen rezultat zmagovitega lizbonskega projekta in kasneje "fotokopije" strategija Evropa 2020, v zvezi s katero se celo odločamo o usmeritvi sredstev iz naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020.
Zato moram poudariti to, kar se sprašuje več tisoč evropskih državljanov in davkoplačevalcev: kakšno korist imamo od Evrope, če ne more rešiti gospodarskih težav celine, če nima enotnega stališča do vprašanj zunanje politike in če razsipa z denarjem? Upam, da se bo to, kar je komisar Tajani večkrat povedal, uresničilo. Upam, da bomo s pregledom kodeksa MSP res lahko poenostavili birokracijo, zagotovili dostop do kredita in njegovo odplačevanje ter spodbudili internalizacijo.
Z direktivo o zamudah pri plačilih smo dosegli resničen, konkreten cilj, a s pomočjo politične volje in ne z evropropagando. Če bomo s stroški že ne vem katere strategije še vedno financirali le besedičenje, pozivam evropske institucije, naj se opravičijo desetinam malih podjetnikov v moji regiji, Venetu, ki so si raje vzeli življenje, kot da bi doživeli propad svojih malih podjetij.
Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, gospod komisar, starši zelo pogosto posvetijo svojo pozornost otroku, ki najglasneje joče, čeprav bi jo morali v resnici popolnoma posvetiti drugemu otroku. Podobno se politiki in novinarji najpogosteje posvetijo velikim podjetjem, ki imajo veliko denarja in so bolj upoštevana, čeprav bi morali pozornost posvetiti raje drugim, se pravi malim podjetjem. Za nas v Evropi so velika podjetja kot velika drevesa, a ta velika drevesa ne predstavljajo celega gozda podjetij. Naj omenim nekaj številk. Več kot 90 % podjetij iz vse Evrope spada med mala in srednja podjetja in ne med velika. Približno tri četrtine vseh zaposlenih dela v malih in srednjih podjetjih, ki proizvedejo enak delež bruto domačega proizvoda Evrope. Čas je, da svojo pozornost preusmerimo z velikih podjetij, ki so glasna - ne želim reči tako kot otroci, a vendarle so glasna - , in se posvetimo tišjim, katerih večina navsezadnje posluje z malimi. Gospod komisar, v zvezi s tem vas pozivam, da se bolj posvetite zavezam vaše Komisije za zmanjšanje upravnega bremena za mala in srednja podjetja. To lahko storite tako, da ocenite svojo zakonodajo, in ne z uvedbo predpisov, ki dražijo upravno breme. S podpiranjem malih in srednjih podjetij bomo hitreje spodbujali gospodarsko rast po vsej Evropski uniji. Hvala za vašo pozornost.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, Akt za mala podjetja, ki je bil sprejet leta 2008, naj bi spodbudil razvoj malih podjetij in izboljšanje poslovnih pogojev v Evropi. Veliko je bilo narejenega za izboljšanje poslovnega okolja in poenostavitev upravnih zahtev in dokaz za to sta na primer direktiva o e-računih in direktiva o zamudah pri plačilih. Vendar pa to ni dovolj. Danes lahko vidimo, da rezultati niso takšni, kakršne so pričakovala mala podjetja.
Glavne prednostne naloge, kot sta financiranje in poenostavitev regulativnih sistemov za izboljšanje poslovnega okolja, se niso izvajale sistematično in dosledno. Poslovno okolje v posameznih državah članicah pa je zelo različno. Različni pravni režimi, ki zajemajo varstvo pravic potrošnikov in še vedno obstajajo, zmanjšujejo zaupanje potrošnikov v enotni trg in podjetij ne spodbujajo k širitvi njihovega poslovanja v druge države članice. To v bistvu preprečuje vzpostavitev notranjega trga v Evropski uniji, ki bi bil bolj usmerjen v mala podjetja in ugodnejši za njih.
Prav mala podjetja je gospodarska in finančna kriza najbolj prizadela. Vidimo, kako podjetja propadajo ali pa se spopadajo z bremenom velikega dolga. Zagotovili smo ukrepe, da bi jim pomagali, a na žalost ti niso bili vedno uspešni. Evropski mikrofinančni instrument Progress, ki ga je vzpostavila Komisija, je bil resnično zelo ustrezen korak za zagotavljanje možnosti malim podjetjem, da v času krize pridobijo finančna sredstva. Vendar pa so, kot se je pokazalo v različnih študijah, nacionalne banke v nekaterih državah članicah posojilne pogoje še bolj poostrile, namesto da bi podjetjem zagotovile posojila.
Evropska investicijska banka, ki je dve leti upravljala ta posojila, na splošno ni imela informacij o izvajanju teh instrumentov. Pri tem se poraja vprašanje: zakaj sploh potrebujemo takšnega posrednika? Jasen zaključek je, da mora v prihodnosti Komisija prevzeti odgovornost za nadzor nad izvajanjem tako pomembnih pobud v državah članicah.
Upam, da nam bo pregled Akta za mala podjetja pomagal razumeti in oceniti, na katerih področjih so potrebna večja prizadevanja, da bomo lahko vzpostavili za mala podjetja ugodnejše okolje.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospoda Balčytisa sem hotel vprašati, kakšno je njegovo mnenje o programu Erasmus za mlade podjetnike, saj je omenil, da so kot posledica krize finančne razmere na tem področju postale zelo negotove. Slišal sem, da Komisija namerava omejiti obseg tega programa. Ali ne mislite, da bi bilo bolj smiselno, da bi glede na finančno krizo zagotovili, da bi imeli lastniki malih in srednjih podjetij možnost, da bi izvedeli za nova poslovna področja?
Zigmantas Balčytis
(LT) Najlepša hvala za to vprašanje. Kako bomo prestrukturirali našo družbo in kdo bo v prihodnosti moral obravnavati glavna vprašanja, ne le za mala podjetja, temveč tudi za velika, je resnično prednostno vprašanje za našo prihodnost.
Program Erasmus, ki ste ga omenili, je prav tako zelo pomemben in mislim, da bi morali Komisija, Svet in Evropski parlament vsi povečati svoja prizadevanja, da bi zagotovili, da takšnih programov ne bi omejevali in da bomo odslej imeli bolje pripravljene ljudi, ki bodo udejanjali številne teoretične želje, ki smo jih danes tukaj izrazili. Navsezadnje nekdo mora spremeniti teorijo v prakso. Popolnoma se strinjam z vami, da Parlament v prihodnosti ne bi smel dopustiti, da se obseg takšnih programov zmanjša.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Gospod predsednik, pri delu, ki pravkar poteka v zvezi s pregledom Akta za mala podjetja, bi se morali usmeriti zlasti v vzpostavitev Statuta o evropskih zasebnih družbah, s čimer bi olajšali čezmejne operacije gospodarskih subjektov na trgu EU. Čeprav se je čas, ki je potreben za ustanovitev podjetja, v zadnjih mesecih skrajšal, je analiza Evropske komisije pokazala, da več kot polovica držav članic še vedno ne izpolnjuje zahtev za to, da bi bilo to mogoče narediti v treh dneh. Poleg tega večina držav članic še vedno ne izvaja ocen učinka prihodnjih zakonodajnih in upravnih pobud na MSP in tudi načelo "vsak podatek samo enkrat" se ne uporablja v celoti.
V zadnjih dveh letih je seznam držav, v katerih je bilo mogoče podjetje v celoti zapreti v roku enega leta, ostal enak. Zato bi predlagal, naj bo Evropska komisija še bolj vključena v prizadevanja za zagotavljanje, da države članice izvajajo te določbe. Poleg tega mislim, da bi nadaljnji ukrepi v okviru Akta za mala podjetja morali zajemati tudi boljšo razpoložljivost finančnih sredstev, dostop do trgov tveganega kapitala in razvoj enotnih kontaktnih točk v državah članicah, da bi olajšali upravne postopke.
Poudariti velja, da je za dosego našega cilja 75-odstotne stopnje zaposlenosti, kot je zapisano v strategiji Evropa 2020, nujna podpora MSP. Ta MSP so zaradi gospodarske krize obremenjena z vrsto dodatnih izdatkov, namesto da bi ustvarjala delovna mesta.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, Akt za mala podjetja je treba uskladiti s prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020, da bi izboljšali regulativno okolje za izpolnjevanje potreb MSP. To pomeni, da je treba predstavljene ukrepe uvesti hitro in v celoti, kar še zlasti velja za načelo "najprej pomisli na male". Mislim, da moramo posebno pozornost nameniti podpiranju obsežnega financiranja inovativnih podjetij. Glede na oceno Komisije je Romunija primer dobre prakse pri uporabi načela spodbujanja podjetništva s programom ustanovitve podjetja. Program s proračunom 21,2 milijona EUR je namenjen razvoju vodstvenih sposobnosti med mladimi.
Opazila sem tudi napredek pri izvajanju načela dostopa do finančnih sredstev za MSP. Vlada podpira ustanovitev in razvoj vsaj 1 100 MSP za mlade.
George Sabin Cutaş
(RO) Gospod predsednik, najprej bi rad pozdravil predloge Evropske komisije za pregled Akta za mala podjetja za Evropo. V praktičnem smislu Evropska komisija v svojem sporočilu z dne 23. februarja 2011 omenja precej pomemben napredek, ki je bil dosežen od sprejetja Akta za mala podjetja junija 2008 naprej, a opozarja na izzive, ki še ostajajo. MSP imajo torej še vedno težave pri širjenju svojih dejavnosti, izboljševanju svoje inovativne sposobnosti, dostopu do trgov in pridobivanju finančnih sredstev ter se spopadajo s pretirano birokracijo. Pri prenosu direktiv v nacionalno zakonodajo se v večini primerov določijo zahteve, ki so dejansko večje od birokratskih zahtev Evropske unije. Da bi zagotovili večjo preglednost, bi morala vsaka država članica pripraviti tabele, v katerih bi primerjala nacionalne birokratske ukrepe z zahtevami iz direktiv EU. Oceniti je treba tudi učinek, ki bi ga lahko imeli novi zakonodajni predlogi EU na MSP.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, od sprejetja pobude Akt za mala podjetja sta minili več kot dve leti in zato je prav in primerno, da je Komisija februarja izdala sporočilo o pregledu te pobude. Zdi se, da naša prizadevanja za spodbujanje ugodnejšega zakonodajnega okolja za mala in srednja podjetja (MSP) do zdaj niso naredila dovolj vtisa na poslovni sektor. Komisija je zato na podlagi razprav s predstavniki organizacij, ki zastopajo MSP, pripravila prihodnje ukrepe, s katerimi lahko pomagamo izboljšati njihov položaj.
Po mojem mnenju se moramo predvsem bolj osredotočiti na izvajanje novih pravil v nacionalni zakonodaji. Izkušnje iz moje države mi kažejo, da so nacionalne birokracije neverjetno zaviralne in da se trmasto upirajo vsem spremembam, ki bi omejile njihovo zmožnost zatiranja malih podjetij. Zato verjamem, da moramo potrpežljivo in nepopustljivo vztrajati pri poenostavitvi pravil za MSP in zaupati, da bodo naša prizadevanja nekako prinesla pričakovani rezultat.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, ena posebno pozitivna značilnost Akta za mala podjetja je določba, ki omogoča lažjo ustanovitev podjetij, tako z vidika časa kot stroškov. Pozdravljam tudi obveznost javnega sektorja, da račune plača v roku 30 dni.
Vendar pa nekatere birokratske ovire ostajajo, na primer pri denarnem toku. Oceniti moramo, do kolikšne mere bi lahko baselska pravila povzročila resne kreditne omejitve za mala in srednja podjetja. Kar zadeva čezmejno področje, bi morali končno uvesti evropske zasebne družbe. Z vidika dejavnika stroškov in koristi bi bila ta oblika podjetij v prihodnosti lahko pomembnejša od evropske družbe. Pri tem imam v mislih podružnice in prenose sedežev družb po Evropi.
Za konec bi rad le povedal, da moramo nadaljevati z ukrepi, da bi malim in srednjim podjetjem zagotovili dostop do kitajskega in drugih azijskih trgov.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Gospod predsednik, strinjam se z izjavo v pregledu, da so potrebni nadaljnji ukrepi. Mislim, da je pomembno, da ima Evropska unija boljši pregled nad tem, kako vlade držav članic izvajajo Akt za mala podjetja. Pomemben je tudi vmesni pregled, saj se zdi, da težave malih in srednjih podjetij - težave pri pridobivanju finančnih sredstev, obseg upravnih bremen, prekomerno zakonsko urejanje in težave pri dostopu do trga - postajajo trajne.
Mislim, da je prav tako dobra zamisel malim podjetjem omogočiti, da se registrirajo kot evropske zasebne družbe, s čimer bi zmanjšale upravna bremena, hkrati pa je uresničitev pametne ureditve časovno zelo primerno vprašanje. Pri tem je zelo pomembno po Evropi razširiti načelo "vsak podatek samo enkrat" in proučiti, ali je regulativni okvir nekaterih področij politik takšen, kot mora biti, in če ni, kakšne spremembe so potrebne.
Seán Kelly
Gospod predsednik, dejstvo je, da bi v Evropi odpravili brezposelnost, če bi vsako MSP ustvarilo eno dodatno delovno mesto. To pravzaprav ni nemogoče. Namesto tega pa mnoga od njih delovna mesta ukinjajo, delno zaradi recesije, a tudi zaradi obsežnega zakonskega urejanja in birokracije. To je vsekakor treba nujno obravnavati.
Z veseljem lahko povem, da je naša nova vlada včeraj napovedala ukrepe za pomoč MSP - ukrepe v zvezi z DDV, socialnim zavarovanjem, vezanim na plačo (PRSI), davkom na potovanja in pripravništvi -, ki so bili danes deležni širokega odobravanja poslovne skupnosti. Nujno je, da se na evropski ravni borimo zlasti proti goljufijam. Gospodarstvo črnega trga se širi in proti njemu se je treba boriti na evropski ravni. Prav tako moramo spodbujati podjetja, da izkoristijo možnosti elektronskega poslovanja, in uvesti evropski patent. Če bomo to storili, lahko dejansko odpravimo brezposelnost in tudi pripomoremo k ustanovitvi številnih novih podjetij.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pregled Akta za mala podjetja je odlična priložnost, če temelji na razumevanju pomembnosti naših malih in srednjih podjetij. V italijanskem gospodarstvu mala in srednja podjetja predstavljajo velik, bistveni del trga proizvodnje.
Ta so še toliko pomembnejša v južni Italiji, od koder prihajam, saj je tam celotna proizvodnja organizirana okrog malih in srednjih podjetij. V preteklosti so bila celotna industrijska območja polna malih podjetij, ki so zagotavljala več tisoč delovnih mest. Zdaj so mnoga od njih šla v stečaj ali se zaprla, ne nazadnje zaradi nepoštene konkurence, kot študenti iz Barlette, ki so danes tukaj, dobro vedo.
Evropa mora zato poslati močno, učinkovito sporočilo, da bi zagotovila zmanjšanje birokracije, znižanje stroškov, večjo preglednost in manjše zamude pri plačilih ter stabilnost, ki jo mala in srednja podjetja zahtevajo in močno potrebujejo.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospod predsednik, najlepša hvala spoštovanim poslancem za zelo resno in izčrpno razpravo. Komisija se zaveda, da je potrebnega več dela; to je poudarilo več poslancev in popolnoma se strinjam, da je dobro poslovanje malih in srednjih podjetij ključnega pomena za oživitev Evrope, rast in zaposlovanje.
Če gre našim MSP dobro, gre dobro tudi evropskemu gospodarstvu. Lahko vam zagotovim, da je uporaba načela "najprej pomisli na male" in ukrepov, predlaganih v Aktu za mala podjetja, najpomembnejša prednostna naloga za Komisijo. Rad bi se vam zahvalil za vašo podporo v zvezi s tem.
Komisija se veseli tesnega sodelovanja z vsemi zadevnimi akterji, zlasti z Evropskim parlamentom, da bi zagotovili učinkovito izvajanje Akta za mala podjetja na evropski in nacionalni ravni, v državah članicah. Evropski teden MSP oktobra bo dobra priložnost za skupna prizadevanja za povečanje ozaveščenosti o politiki MSP in potrebah MSP povsod v Evropski uniji. Ta dogodek organiziramo skupaj s Parlamentom in Komisijo.
Enikő Győri
Gospod predsednik, gospod Bendtsen je rekel: "Ukrepajmo tukaj in zdaj!" Močno se strinjam z njim. Slišali smo, da so mala in srednja podjetja tudi pomembni delodajalci v Evropski uniji in po gospodarski krizi je proučevanje in pregledovanje, da bi ugotovili, kako jim lahko pomagamo pri oživitvi, še zlasti pomembno. Madžarsko predsedstvo verjame v gospodarstvo in družbo, ki temeljita na delu, in uvršča mala in srednja podjetja med svoje ključne partnerje pri tem. Gospodarsko okolje se je od leta 2008 dramatično spremenilo, zato je pregled resnično potreben. Tudi mi pozdravljamo šeststranski dogovor, ki ga je omenil gospod Bütikofer, in smo tudi hvaležni, da je več govornikov priznalo prizadevanja madžarskega predsedstva in dejstvo, da madžarsko predsedstvo to vprašanje resnično prednostno obravnava.
Dovolite mi, da vas opozorim na nekaj specifičnih zadev. Po tem, ko smo pozorno prisluhnili poslancem, z veseljem lahko rečemo, da glede načel resnično popolnoma soglašamo. Mala in srednja podjetja so temelj evropske gospodarske rasti in zaposlovanja. Zato je izboljšanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij tudi prednostna naloga Sveta. S tem namenom in da bi to izrazili, se Svet za konkurenčnost pripravlja, da bo na svojem prej omenjenem zasedanju 30. in 31. maja 2011 sprejel sklepe Sveta, v zvezi s katerimi bo predsedstvo Svetu predložilo svoj osnutek. Glavni elementi tega naj bi vsebovali rešitve za težave, ugotovljene pri pregledu Akta za mala podjetja. Katere so? Te so: boljši dostop do posojil in trga, tako v evropskem kot svetovnem merilu, ter izboljšanje pogojev za dostop do trga in zmanjševanje upravnih bremen.
Svet misli, da je čimprejšnji prenos direktive o zamudah pri plačilih - ki je bila, kot veste, sprejeta - pomemben in to pozdravljamo. Svet si prizadeva to doseči in spodbuja države članice, da to storijo, saj bi to zelo olajšalo poslovanje malih in srednjih podjetij in močno izboljšalo njihovo likvidnost. Z zadovoljstvom tudi sporočam, da je Svet že skoraj dosegel dogovor o ciljih Komisije za zmanjšanje stroškov ustanovitve podjetja. Bistvo tega je, da se podjetje lahko ustanovi v največ treh dneh, za vsoto največ 100 EUR in da je dovoljenja mogoče dobiti v manj kot enem mesecu.
Rada bi omenila še dve drugi specifični zadevi. Ena je vprašanje evropskega patenta. Triindvajset držav članic se je že pridružilo okrepljenemu sodelovanju in Svet zdaj razpravlja o osnovni uredbi. To se nam zdi z vidika konkurenčnosti EU, predvsem z vidika konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, velik dosežek. Gospoda Creutzmanna je zanimalo vprašanje evropske zasebne družbe z omejeno odgovornostjo in je pozval k temu, da se prednostno obravnava. Dosegli smo znaten napredek. Zdaj le zelo majhna skupina držav članic ne soglaša s tem. Sprejetje tega bi bilo prava prelomnica za mala in srednja podjetja, zato si zelo prizadevamo za to in se tudi zanašamo na to, da bodo poslanci lahko izvedli nekakšen politični pritisk in k temu spodbujali prek svojih kanalov, da bi dobili potrebno večino. O tem smo se kot zavezniki večkrat pogovarjali z uglednimi predstavniki Odbora za pravne zadeve.
Naj za konec omenim povezavo s strategijo Evropa 2020. Mislimo, da je pri tem pomembno, da cilje, navedene v strategiji, spremenimo v zakone, dejanja in ukrepe, ki izboljšujejo položaj malih in srednjih podjetij, seveda pa morajo tudi države članice opraviti svoje delo. Evropski okvir sam po sebi ne zadošča in zato na primer mislimo, da je davčne sisteme treba poenostaviti in jih narediti prijaznejše do malih in srednjih podjetij. Več držav članic deluje v tem duhu. Med njimi je tudi Madžarska, ki predseduje Svetu.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 12. maja 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Cristian Silviu Buşoi
Pozdravljam sporočilo Komisije o pregledu Akta za mala podjetja, saj obširno obravnava težave, s katerimi se spopadajo MSP in za katere je treba v okviru evropskih in nacionalnih politik najti rešitve.
V Aktu za enotni trg se močno poudarja podpiranje MSP. V tem sporočilu najdemo veliko število predlaganih ukrepov, kot je pregled direktiv o računovodstvu, zmanjšanje birokracije, izboljšanje dostopa do trga kapitala in javnih naročil itd.
Ena od glavnih težav, s katerimi se spopadajo MSP, je pomanjkanje dostopa do finančnih sredstev, kar ne ovira le inovacij, temveč tudi rast teh podjetij. Zlasti inovativna MSP potrebujejo širši dostop do neformalnega financiranja in tudi do financiranja na podlagi tveganega kapitala, ki je glavni vir financiranja novih podjetij.
MSP lahko podpiramo tudi z domačimi ukrepi davčnih spodbud, zlasti v prvih mesecih poslovanja.
Nazadnje bi še izrazil svoje mnenje, da je za MSP direktivo o zamudah pri plačilih treba pravilno izvajati. Poleg tega bo treba za to, da bi MSP pomagali razširiti njihove čezmejne dejavnosti, zagotoviti proces čezmejne izterjave dolgov in brez odlašanja sprejeti Statut o evropskih zasebnih družbah.
Nessa Childers
v pisni obliki. - Pobuda irske vlade za delovna mesta je pravilno osredotočena na z delovnimi mesti bogat sektor turizma; Akt za mala podjetja EU pa lahko v prihodnjih letih to dopolni na področju MSP. Namen Akta za mala podjetja je bil zmanjšati upravno breme pri poslovanju in izboljšati dostop do financiranja MSP. Komisar Rehn je danes zvečer poročal, da so se z njim stroški poslovanja na nekaterih področjih zmanjšali za 22 % in da bo ostal osredotočen na to pobudo. Glavno sporočilo Akta za mala podjetja je "najprej pomisli na male" - da se poslovna zakonodaja v vsej EU osredotoči na mala in srednja podjetja - in EU se je nocoj zavezala, da se bo še naprej osredotočala na to področje. Zaradi tega je pomembno, da so irski podjetniki popolnoma obveščeni, kako lahko najbolje izkoristijo Akt za mala podjetja.
Jan Kozłowski
Mikropodjetja, mala in srednja podjetja pri rasti evropskega gospodarstva igrajo osrednjo in ključno vlogo; so glavni vir zaposlovanja in bistveno vplivajo na razvoj evropske konkurenčnosti in inovativnosti. V dobri veri lahko torej rečemo, da nam ne bo uspelo doseči ciljev strategije Evropa 2020, če ne podpremo malih in srednjih podjetij in jim olajšamo, da v celoti izkoristijo enotni trg. Rešitve, določene v Aktu za mala podjetja, med katerimi so zmanjšanje števila birokratskih ovir, izboljšanje dostopa do virov financiranja in olajšanje dostopa do trga, so posebno pomembni in po mojem mnenju učinkoviti ukrepi za vzpostavitev čim boljših pogojev za razvoj MSP. Vendar pa težave, ki se pojavljajo pri izvajanju teh rešitev na ravni držav članic, lahko ogrozijo njihovo učinkovitost. Zato tudi upam, da si bodo države članice, ki teh ukrepov še niso začele izvajati v celoti, kar najbolj prizadevale zagotoviti, da se ta postopek čim prej zaključi.
Marian-Jean Marinescu
MSP imajo težave pri dostopu do finančnih sredstev in trga. V prihodnjem večletnem finančnem okviru moramo zagotoviti ukrepe za rešitev teh težav. Treba je bolj podpirati finančne programe in instrumente, ki že uspešno delujejo, a so se izkazali za neustrezne, kot je program za konkurenčnost in inovativnost. Treba je izboljšati dostop do finančne pomoči za nova inovativna podjetja v obliki zagonskih skladov. MSP bosta koristila tudi vzpostavitev evropskega sklada za tvegani kapital in razširitev trajnih proizvodov deljenega tveganja, ki jih prek sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja nudi Evropska investicijska banka. V zvezi z vprašanjem dostopa MSP do trga pozivam Komisijo, naj predlaga načrt za uvedbo inovativnih izdelkov na trg in njihovo prodajo. Poleg tega je potrebna vrsta ukrepov za podporo MSP pri izvajanju novega načrta za energetsko učinkovitost.
Nikolaos Salavrakos
To pobudo Parlamenta pozdravljam, ker široko soglasje med političnimi skupinami o začetku razprave o malih in srednjih podjetjih odraža njihovo ključno vlogo gibala rasti v EU. Zaradi recesije mala in srednja podjetja še težje pridobivajo kapital. Njihov dostop do trgov, financiranja in informacij je nujno treba izboljšati. Upravno breme moramo omejiti s poenostavitvijo regulativnega okolja. Pomembno je da se na evropski ravni borimo proti gospodarstvu črnega trga in spodbujamo mala in srednja podjetja. Komisija je pred kratkim napovedala 12 ukrepov za spodbujanje enotnega trga za leto 2012 , med katerimi so ukrepi za financiranje MSP in mobilnost delavcev, ukrepi, ki so po mojem mnenju pravilno usmerjeni. S celostno uporabo enotnega trga in izkoriščanjem njegovih prednosti lahko okrepimo rast in blaginjo na evropski ravni ter podjetništvu damo nov zagon. Ukrepe, kot sta evropski patent in evropska poklicna izkaznica, je treba okrepiti in široko uporabljati, da bi okrepili konkurenčnost in zaposlovanje.
Dominique Vlasto
Evropska mala in srednja podjetja (MSP) so gibalo naše gospodarske dejavnosti. Njihov razvoj, njihovo posodabljanje in njihova konkurenčnost morajo biti v središču naše gospodarske strategije. Zato pozdravljam pregled Akta za mala podjetja, ki ga je predlagala Komisija, ki si prizadeva za sprostitev potenciala rasti MSP. Potrebnega je še veliko dela, da bi poenostavili regulativno okolje in birokratske postopke, ki močno omejujejo delovanje in dinamičnost naših podjetij.
Poleg tega podpiram vzpostavitev Statuta o evropskih zasebnih družbah, ki bi našim MSP pomagal v celoti izkoristiti enotni evropski trg, saj bi jim omogočil izvajanje čezmejnih dejavnosti brez zahtevanega izpolnjevanja pogosto obremenjujočih in odvračajočih obveznosti. Zato pozivam Svet, naj hitro sprejme odločitev o tej pobudi.
Nazadnje bi povedala, da moramo podpirati inovativna MSP tako, da jim zagotavljamo boljši dostop do raznovrstnih finančnih sredstev, kar vključuje predvsem precejšnjo poenostavitev uporabe evropskih sredstev, ki so še vedno premalo prožna. Ta sredstva so že na voljo in jih je po mojem mnenju treba uporabiti, da bi zagotovili učinkovitejšo podporo razvoju realnega gospodarstva, inovacij in zaposlovanja.
