Delo na plenarnih zasedanjih in samoiniciativna poročila (sprememba Poslovnika) (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Corbetta v imenu odbora za ustavne zadeve o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta glede na predloge delovne skupine za parlamentarno reformo v zvezi z delom na plenarnih zasedanjih in samoiniciativnimi poročili.
Richard Corbett
poročevalec. - Gospod predsednik, upam, da bodo kolegi potrpežljivi z menoj, ker bom spet govoril o vprašanjih v zvezi s spremembami poslovnika, o katerih očitno vedno govorimo v ponedeljek zvečer.
Kot veste, je imel Parlament delovno skupino, ki jo je zelo dobro vodila kolegica Dagmar Roth Behrendt, ki si je prizadevala izboljšati delo našega parlamenta.
Iz debatnega krožka smo se razvili v zakonodajno telo. To bomo tudi ostali, ne glede na to, kaj se bo zgodilo z lizbonsko pogodbo. Zato je pametno in smiselno, da preverimo, kako je naše delo organizirano.
Najprej smo se ukvarjali s samoiniciativnimi poročili odborov, ki nimajo zakonodajnega učinka, medtem ko smo zdaj že bolj osredotočeni na zakonodajo.
To je prvi in morda najpomembnejši del svežnja predlogov, ki ga imate danes pred sabo. Predlogi delovne skupine so bili seveda obširni, pri čemer moramo le nekatere prilagoditi našemu poslovniku, vendar je ta med njimi.
Glavna zamisel je, da bi morali ločiti med vrstami in pomenom samoiniciativnih poročil. Za nekatere bosta še vedno potrebna poglobljena razprava in glasovanje na plenarnem zasedanju, medtem ko za druge morda res ne bosta potrebna.
Tega parlamenta ne smemo spremeniti v odbor za pripravo osnutkov, ki odstavek za odstavkom popravlja podrobno samoiniciativno poročilo, ki ga je o posebni temi pripravil strokovni odbor.
Šel bom dlje in vprašal, zakaj te vrste samoiniciativnih poročil niso obravnavane enako kot poročila odborov.
Poročila zgornjega doma, o katerih vsi govorimo, pripravijo odbori zgornjega doma. O njih ne glasujejo in zbor zgornjega doma jih ne popravlja, pogosto so to dobra, temeljita in analitična poročila. Zgornjega doma ne uporabljajo za podroben pregled. Tudi mi ne bi smeli početi tega za to vrsto samoiniciativnih poročil.
S to spremembo člena bo to mogoče, pri čemer bomo na podlagi kompromisa še vedno predložili poročilo Parlamentu, da ga odobri ali zavrne. Skupinam, ki se ne bodo strinjale, bomo dovolili, da vložijo nadomestni predlog resolucije, vendar ne bomo glasovali o njih ure in ure ter odstavek za odstavkom, da bomo preoblikovali takšna poročila odborov. Menim, da je to prva in zelo pomembna sprememba.
Druga sprememba je v celoti drugačna, saj bo poživila naše razprave in razpored našega časa za govor. Poročevalec bo imel večjo vlogo, saj bo predstavljal poročilo odbora, ki je v skladu z zakonodajnim predlogom Komisije, in takoj povedal, kaj meni Parlament o predlogu Komisije, uspešno bo končal razpravo in morda odgovoril na izjave poslancev, tako kot to nameravam tudi sam v zvezi s prejšnjo razpravo. To bo poživilo naše razprave, tako da si je za to vredno prizadevati.
Obstaja podrobnost, ki je očitno sprožila veliko komentarjev, tj. predlog, da potrebujemo smernice za parlamentarna vprašanja za pisni odgovor, tako kot že imamo smernice za vprašanja za čas za vprašanja, ki so namenjena drugim institucijam.
Ne vem, zakaj se o tem toliko razpravlja. Ne nameravamo cenzurirati vprašanj. Smernice za parlamentarna vprašanja za pisni odgovor bi morale biti podobne kot za vprašanja v času za vprašanja v okviru pristojnosti institucije, ki mora nanje odgovoriti. To potrebujemo, saj je smiselno in pametno.
Ker tega še ni, je lahko en poslanec predložil več kot tisoč vprašanj za pisni odgovor o temi, ki sploh nima nič skupnega z Evropsko unijo. To je oviralo sistem, pri čemer smo morali ostali dlje čakati na svoje odgovore in je bilo to zelo drago, saj morajo biti vsa takšna vprašanja prevedena v vsak jezik, razdeljena med komisarje za skupni odgovor in odgovor kolegija, kar je potrata našega časa in finančnih sredstev. Razumno je, da preprosto določimo smernice, s katerimi določimo, da morajo biti vprašanja v okviru pristojnosti Evropske unije in njenih institucij.
In kdo bo o tem odločal? V skladu z mojim predlogom bi moral to storiti predsednik Parlamenta. Če določimo smernice, ne smemo prepustiti Komisiji, da odloča in reče, da ne odgovarja na določeno vprašanje. Sami moramo odločati, saj bomo tako poslancem dali zaščito in zagotovilo. Presenečen sem, da so nekateri poslanci, ki danes niso prisotni, to napadli v elektronski pošti, ki so jo poslali vsem poslancem.
To so skromni in razumni predlogi, ki jih je oblikovala delovna skupina podpredsednikov in Dagmar Roth-Behrendt, pri čemer jih priporočam Parlamentu.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, spremenjen Parlament, ki spodbuja živahnejšo politično razpravo o EU, je v interesu vseh naših državljanov in institucij. Potrebujemo bolj dinamično razpravo o evropskih zadevah, pri čemer spadam med tiste, ki so prepričani, da je razprava temelj vsake delujoče demokracije.
V imenu Komisije čestitam gospodu Corbettu za njegovo poročilo v zvezi z delom na plenarnih zasedanjih in predstavitvijo vprašanj za pisni odgovor. V preteklih letih se je število parlamentarnih vprašanj povečalo. Leta 2007 je Komisija odgovorila na več kot 6 700 vprašanj. To pomeni povečanje za 12 % v primerjavi z letom 2006 in skoraj 35 % v primerjavi z letom 2005, pri čemer predvidevamo nadaljnjo rast.
Ta velika rast je hkrati pomenila pravi izziv, vsaj 25 % vseh vprašanj za pisni odgovor je predložilo osem poslancev. Precej veliko vprašanj ni v zvezi s pristojnostmi Skupnosti. Navedem lahko nekaj primerov.
Komisija izpolnjuje svoje obveznosti in natančno odgovarja na vprašanja. Ta obveznost izhaja iz pogodb in je tudi osrednja značilnost naše odgovornosti do Parlamenta. Komisija se strinja z uvedbo nekaterih smernic in merila dopustnosti za vprašanja v pisni obliki, kot je predlagano v poročilu. Sistem smernic zdaj že velja za vprašanja za ustni odgovor, ki so namenjena Komisiji in Svetu, torej poročilo gospoda Corbetta predlaga metodo, ki jo Parlament že izvaja ter jo Svet in Komisija dobro poznata. Učinkovito izvajanje teh smernic bo povečalo možnosti za posamezne poslance, da bodo lahko vprašanja naslovili na Komisijo in pravočasno prejeli odgovor, kot je že pojasnil poročevalec. Osredotočili se bomo lahko na vprašanja, ki so dejansko v zvezi s pristojnostmi Komisije ali v splošnem interesu.
Naj omenim še eno vprašanje, s katerim se ukvarja poročilo, in sicer vrstni red govorov na plenarnih zasedanjih. Komisija se strinja, da je smiselno, da se zakonodajna razprava začne z izjavo poročevalca. V zvezi z vrstnim redom govorov in časom za govor poudarjam, da je treba še naprej upoštevati načelo enakega obravnavanja Komisije in Sveta.
Naj vas na koncu spomnim, da smo pred nedavnim izrazili svoje mnenje o drugem vmesnem poročilu delovne skupine za parlamentarno reformo in da se veselimo priložnosti za razpravljanje o teh vprašanjih s Parlamentom, preden sprejmete končno stališče v zvezi z reformami. Prepričana sem, da bomo skozi celoten proces reform še naprej delovali v duhu dobrega medinstitucionalnega sodelovanja.
József Szájer
v imenu skupine PPE-DE. - (HU) Gospod predsednik, spet smo od nekaterih slišali, da hočemo s tem priporočilom omejiti delovanje nekaterih poslancev. Evroskeptične poslance želim opozoriti na dejstvo, da morajo najprej prebrati priporočilo in šele nato dajati izjave.
To poročilo bi moralo nastati in te spremembe pravil bi se morale zgoditi že davno, saj ima Evropski parlament že dolgo velika zakonodajna pooblastila. Medtem moramo pogledati dejstvo, da 17,4 % časa, ki ga preživimo na razpravah na plenarnih zasedanjih, namenimo zakonodaji, preostanek pa drugim dejavnostim.
To poročilo omogoča, da se lahko Parlament ukvarja z dejavnostmi, ki so določene v pogodbah. To pomeni, da se bomo lahko dejansko osredotočili na zakonodajo, kar ne pomeni, da bomo razvrednotili samoiniciativna poročila, saj vsebujejo veliko pomembnih točk, vendar moramo vedeti, da imajo občutno manjši vpliv kot zakonodaja.
Z zakonodajo naredimo spremembe, ki bodo v prihodnosti neposredno vplivale na življenja 500 milijonov ljudi, medtem ko pri samoiniciativnih poročilih traja dlje, da se pokažejo spremembe, in tudi vpliv je veliko manjši. To pomeni, da se mora ta parlament več ukvarjati z zakonodajo, kar to poročilo tudi omogoča.
Dosegli smo sporazum v zvezi z vprašanji, saj je pomembno, da se na vprašanja dejansko odgovori. Pogosto poslanci od Komisije ne prejmemo dejanskih odgovorov, čeprav ima vsak poslanec pravico do odgovora na vprašanje, kot je omenila že komisarka, vendar morajo biti vprašanja v okviru Evropske unije in Komisije.
Veseli me, da je Komisija končno zavrnila omejitev, da lahko vsak poslanec postavi le dve vprašanji na mesec. To je bila pametna odločitev, vendar lahko v vsakem primeru dosežemo boljši rezultat, pri čemer bo to novo pravilo pomagalo, da bodo vprašanja učinkovitejša, zato čestitam poročevalcu gospodu Corbettu. Hvala.
Jo Leinen
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, samoiniciativna poročila so v tem parlamentu zagotovo upravičena. Smo Parlament sedemindvajsetih držav in njihovih prebivalcev, pri čemer so ti obremenjeni z veliko vprašanji v zvezi z Evropsko unijo in našimi odnosi z drugimi deli sveta.
Strinjam se z izjavo, da se je Parlament iz svetovalne skupščine razvil v zakonodajno telo. Z lizbonsko pogodbo se bo to še izboljšalo. Zato moramo določiti prednostne naloge. Slišal sem, da zakonodajnemu delu namenimo le 17,4 % svojega časa. To ni dovolj. To je za nas stresno in časovno omejujoče. Hočemo sprejemanje boljše zakonodaje, zato potrebujemo več časa in prednostne naloge.
Strinjam se, da o vsakem poročilu ni treba razpravljati na plenarnem zasedanju. Glasujemo lahko brez predhodne razprave, pri čemer lahko poslanci predložijo pisne izjave, če hočejo izraziti svoje mnenje o poročilu. Tega ni treba storiti ustno na plenarnih zasedanjih.
Gospa podpredsednica, strinjam se, da poročevalec začne in konča razpravo v Parlamentu, ker moramo izraziti svoje mnenje na začetku in na koncu razprave, saj smo neke vrste zbor državljanov. To je dobra novost.
Povedal bom še nekaj besed v zvezi z vprašanji. Ta sistem je zelo dober, dokler ni zlorab. Slišali smo, da osem poslancev predloži 25 % vprašanj. To je skoraj 1 700 vprašanj od osmih poslancev. Vidimo lahko, da so zelo pridni, čeprav je videti, kot da nasprotniki EU zlorabljajo njen sistem. Uvesti moramo novo pravilo, pri čemer so smernice okvir, po katerem se ravnamo.
Čestitam gospodu Corbettu, ki si vedno znova prizadeva za nadaljnji razvoj Parlamenta. Najlepša hvala.
Andrew Duff
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, veseli me, da sem lahko pri tem govoru manj kritičen, kot sem bil pri prejšnjem. Skupina liberalcev podpira reforme, ki so zajete v teh predlogih, zlasti v zvezi s parlamentarnimi vprašanji.
Menim, da je prav, da smo zavrnili poročevalčev prvi predlog, s katerim bi omejili število parlamentarnih vprašanj.
Predlagal bi dve majhni izboljšavi. Razširiti moramo postopek, da preprečimo, da se slaba poročila odborov, ki žal včasih nastanejo, na plenarnih zasedanjih ne izboljšajo, pri čemer bi lahko samemu odboru odobrili, da vloži predloge sprememb, in ne samo poročevalcu ali dvema političnima skupinama ali 10 % poslancev.
Predlagam, da bi novemu načinu kratke predstavitve, ki ga je predlagal poročevalec, dodali prijavo k razpravi. Menim, da bi ti dve spremembi vsaj malo povečali možnost za parlamentarno razpravo in izmenjavo mnenj, pri čemer ne bi izničili namena delovne skupine, ki usmerja in spodbuja postopke skupščine.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, strinjam se z gospodom Duffom. Kot skupina lahko v nasprotju s prejšnjim podpremo celotno poročilo, saj vsebuje predloge delovne skupine za parlamentarno reformo in jih izvaja kot predloge sprememb k poslovniku Parlamenta.
Na kratko bi rad omenil, da se ne strinjamo s predlogom, s katerim ne bi več dovolili predlogov sprememb k samoiniciativnim poročilom. V naši skupini menimo, da so predlogi sprememb del politične kulture in politična razprave ter zlasti pravic posameznih skupin, pri čemer teh pravic ne smemo zmanjšati.
Naj na koncu dodam, da je smiselno podpreti predloga sprememb 13 in 15, ki sta ju vložili skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze ter skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo. Na plenarnih zasedanjih ne potrebujemo dolgih in podrobnih razprav, vendar je potrebna vsaj kratka razprava, morda z enim govornikom na skupino, kot predlaga skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze, ali s prijavo k razpravi. Če ne bi imeli razprave, bi si naredili škodo. Sebe ne jemljemo resno, če si ne dovolimo razprav, in menim, da to ni dobro.
Hanne Dahl
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Gospod predsednik, vse zakonodajne organe je treba nenehno spremljati in morajo biti pripravljeni, da izvajajo tudi notranje spremljanje. Bojim se, da je notranje spremljanje v tem poročilu preobsežno, saj je to že samocenzura. Če se to poročilo sprejme v tej obliki, bo Parlament sam omejil pravice svojih poslancev v zvezi z zastavljanjem pomembnih vprašanj Svetu in Komisiji. To je samo po sebi smiselno, vendar poročilo navaja, da predsednik odloča, ali se zadevno vprašanje lahko zastavi. Tako predsednik Parlamenta odloča, katero vprašanje je primerno za druge institucije EU. Tako uvajamo dodatno samocenzuro in poleg vsega dovolimo predsedniku Parlamenta, da jo izvaja.
Spomnila bi Parlament, da smo edini neposredno izvoljeni organ, zato imamo določene obveznosti. Naša naloga je izvajane parlamentarnega nadzora, zato ne moremo uvesti samocenzure, ker se lahko zlorabi. Naša moralna obveznost je, da z nepomembnimi vprašanji ne zapravljamo časa institucij, vendar pomembnosti ne moremo določati z "objektivnimi merili". V politiki ni objektivnih meril, in če jih določimo, tvegamo, da bodo zlorabljena.
Jim Allister
Gospod predsednik, osnutek tega poročila je bil v primerjavi s končno različico strožji in protidemokratičen. Naš evrofanatični poročevalec se je pokazal v pravi luči, ko je predlagal zmanjšanje pravic izvoljenih poslancev v tem parlamentu, ki si dovolijo zastavljati vprašanja neizvoljeni Komisiji in Svetu, zato je oblikoval nesmiseln predlog, s katerim je omejil poslance na tri vprašanja na mesec.
Na srečo je moral predlog spremeniti, vendar je njegovo poročilo še vedno rahlo omejevalno. Nesprejemljiva je zlasti pravica veta, ki jo želi dati predsedniku, da bo lahko odločal o vsebini vprašanj, saj mu vsi poslanci niso naklonjeni, ker težko prenaša drugačna mnenja, kot smo videli po njegovih kaznovalnih ukrepih do tistih poslancev, ki so zahtevali, v skladu s pravico svojih volivcev, referendum o lizbonski pogodbi.
Predsednik je pokazal svojo nestrpnost, pri čemer bo lahko z možnostjo cenzure zaščitil evropsko elito pred neprijetnimi vprašanji poslancev; tak predsednik bo vesel te možnosti. Zato je neumno, narobe in nedemokratično, da poslance v tem parlamentu omejujemo na način, kot si ga je zamislil naš poročevalec.
Costas Botopoulos
(EL) Gospod predsednik, parlamentarni postopek ni le formalnost pri našem delu, ampak je temelj dela vsakega parlamenta, tudi našega, ki ima 780 poslancev iz različnih držav, ni tako zelo znan javnosti in posledično se javnost tudi ne zanima zanj, pri čemer ima ta parlament znane postopke v zvezi z razpravami, tako da je tudi ta razprava na plenarnem zasedanju preprosto del formalnega postopka glede dejanskega dela odborov.
Tako so dobrodošli kakršni koli predlogi za izboljšanje dela na plenarnih zasedanjih tega parlamenta, seveda v skladu z nekaterimi načeli. Najprej je pomembno načelo učinkovitosti, tako da imamo razprave, na katerih bomo obravnavali različne možnosti in na koncu sprejeli odločitev. Drugo je načelo demokratičnosti, v skladu s katerim veljajo za vse enaki pogoji, ne glede na njihovo moč, tako da lahko vsak izrazi svoje mnenje. Tretje je t. i. načelo vitalnosti, pri katerem se upošteva interes javnosti.
Kako ta načela upošteva predlog v tem poročilu? Menim, da zadovoljivo, čeprav bom predlagal še nekaj manjših izboljšav.
Strinjam se v zvezi z vprašanjem "kratke predstavitve". Kratka predstavitev je dobra zamisel, saj to pomeni, da se bo razpravljalo o vsakem poročilu. Za primer bom navedel zelo zanimivo poročilo gospoda Duffa, o katerem bomo glasovali jutri, v zvezi z načini izvajanja nadzora nad Komisijo, pri čemer o tem sploh ne bomo razpravljali, čeprav bi bila to zelo dobra priložnost za uporabo kratke predstavitve.
Zato se strinjam s tem predlogom, pri čemer bi izpostavil, kako zanimiva je prijava k razpravi, kar smo lahko že večkrat videli, in kako nezanimiva je razprava, če sodelujeta le poročevalec in Komisija, čeprav bi bilo zanimivo slišati tudi druge.
Prepričan sem, da ustrezno ukrepamo v zvezi z vprašanji. Menim, da bi morali razpravljati o predlogih sprememb k samoiniciativnim poročilom.
Gerard Batten
Gospod predsednik, ko pišem te kratke govore, si včasih mislim, da bi potreboval nadarjenost Georgea Orwella, da bi lahko ustrezno obravnaval ta poročila.
Takšen primer je tudi poročilo gospoda Corbetta, ki je satirik in humorist, ne da bi se tega zavedal. Kako nedemokratično in predrzno je predlagati, da bi bilo treba cenzurirati vprašanja, ki jih poslanci tega parlamenta zastavljajo Svetu in Komisiji. To naj bi preprečilo zlorabe in preprečilo uporabo neprimernega jezika.
Morda je gospod Corbett zaskrbljen, da bomo spraševali o kazenskih evidencah nekaterih komisarjev ali njihovih nekdanjih karierah v partijah vzhodnoevropskih komunističnih režimov ali domnevnih karierah nekdanjih predsednikov EU kot agentov KGB.
Nedavno je predsednik Parlamenta zahteval neomejena pooblastila, da bi nadziral pravico do govora poslancev v tem parlamentu. Zdaj hoče gospod Corbett cenzurirati izjave poslancev, ki jih v imenu svojih volivcev naslovijo na Svet in Komisijo.
V zvezi s komentarjem gospoda Corbetta o mojem govoru na zadnji razpravi bi poudaril, da sem takrat govoril o njegovih predlaganih pravilih o oblikovanju političnih skupin v zvezi s sedanjo sestavo skupine Neodvisnosti/Demokracije. V Združenem kraljestvu se laburistična stranka sooča s propadom. Eden od razlogov za to je njen evropski fanatizem, pri čemer vam zagotavljam, da se bodo poslanci britanske neodvisne stranke leta 2009 vrnili še v večjem številu.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z vprašanji lahko zajamemo točno tiste informacije, ki jih državljani hočejo od EU. Ker je danes tukaj komisarka Wallström, jo prosim, da dovoli, da predelamo ta vprašanja ter morda naredimo brošuro z vprašanji in odgovori, ki bo dostopna vsem državljanom Evrope tudi prek medmrežja, tako da bodo videli, kako Komisija in Svet odgovarjata na vprašanja, ki jih zastavijo poslanci. Za novinarje in državljane bi bilo zelo dobro, če bi lahko to naredili pred volitvami.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, odgovoriti želim gospodu Leinenu. Gospod Leinen, če bi mi lahko za trenutek prisluhnili. Govoril bom o vaših pripombah v zvezi s samoiniciativnimi poročili. Kakovost predlaganih samoiniciativnih poročil, o katerih razpravljamo tukaj, je vprašljiva, vendar jih ne bomo mogli izboljšati, če ne boste dovolili predlogov sprememb. Naj vas spomnim, da Parlament nima pravice do zakonodajne pobude. Pri tem smo odvisni od Komisije. Kako bomo pojasnili Komisiji, kakšne pobude želimo, če samoiniciativna poročila skrajšamo ali jih ne izboljšamo? Če prav razumem Pogodbo ali ustavo, nimamo pravice do zakonodajne pobude. Imamo samo možnost, da v samoiniciativnih poročilih povemo, kaj hočemo. Če nam to vzamete, nimamo več te možnosti. Menim, da bi morala gospod Leinen in poročevalec o tem ponovno premisliti.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Gospod predsednik, poročevalec ne potrebuje nikogar, da bi ga branil, saj se lahko sam, vendar menim, da so nekateri pri govorih pretiravali.
Menim, da morajo tukaj v Parlamentu potekati razprave in se predstavljati različna stališča. Ravno sem poslušal govor gospoda Graefa zu Baringdorfa, pri čemer vem, gospod predsednik, da se v zvezi s tem ne strinjava, vendar menim, da nekateri opisi, žalitve in karikature škodijo tej instituciji in zlasti njihovim avtorjem. Mislim, da je francoski pisatelj dejal, da pretiravanje nima pomena. Danes smo poslušali govore, ki niso imeli pomena.
Cenimo delo gospoda Corbetta, saj izraža delo skupine podpredsednikov tega parlamenta, v kateri so zastopane vse parlamentarne skupine. To se kaže v uredbi, o kateri smo z njim razpravljali, pri čemer cenimo njegovo delo.
Richard Corbett
poročevalec. - Gospod predsednik, po prejšnji razpravi sem vesel, da se še pogovarjamo in lahko v zvezi s temi vprašanji še vedno dosežemo širši sporazum.
Naj pojasnim nekaj točk, ki so se vam zdele sporne. V zvezi s parlamentarnimi vprašanji ne predlagamo omejitve, ampak menimo, da bi morali za vprašanja za pisni odgovor veljati enake smernice, kot jih imamo v Parlamentu za vprašanja v času za vprašanja, kar pomeni, da morajo biti v okviru področij Evropske unije in institucij, od katerih se zahteva odgovor.
Vprašanja o bolnišnicah v Združenem kraljestvu, ki so v pristojnosti nacionalne zdravstvene službe, in razporejanje zaposlenih iz bolnišnice v bolnišnico, kar sploh ni povezano z Unijo, ne smejo biti parlamentarna vprašanja, saj stanejo veliko denarja na evropski ravni. To se mi zdi razumno. Samo neodvisna stranka iz Združenega kraljestva in njihovi zagovorniki lahko v tem vidijo zaroto in cenzuro. Kaj pa cenzura? V zvezi z merili, ki jih določimo sami in v skladu s katerimi odloča naš predsednik ter ne Komisija ali Svet. Če je to cenzura, potem ...
Naslednje sporno vprašanje je bil čas za govor. Morda prej tega nisem v celoti pojasnil. Ohranili bomo obe obstoječi možnosti za organiziranje razprave in jima dodali še tretjo. Zdaj lahko imamo poglobljeno razpravo, ki je lahko tudi kratka, če imamo le po enega govornika iz vsake skupine. Imamo tudi možnost poenostavljenega postopka, ki vključuje dvominutno izjavo poročevalca med glasovanjem. To bomo ohranili.
Predlagamo, da se doda tretja možnost, tj. kratka predstavitev, če je poročilo sporazumno in samoiniciativno ter ne potrebuje poglobljene razprave, čeprav je tudi ta še vedno mogoča. Pri kratki predstavitvi poročevalec predstavi sklepe odbora, Komisija izrazi svoje mnenje, medtem ko lahko drugi predložijo dodatno pisno izjavo. To poveča število razpoložljivih možnosti Parlamenta in ne omejuje pravic nobenega poslanca. Poveča prožnost, ki jo potrebujemo pri obravnavanju teh vprašanj, zato jo ponovno predlagam Parlamentu.
Odgovoril bom še na nekaj kratkih vprašanj. Gospod Rübig, vprašanja in odgovori so že na medmrežju. Vidijo jih lahko vsi poslanci, pri čemer bi lahko to možnost morda bolje izkoristili. Gospod Baringdorf, strinjam se, da poročilo razlikuje med različnimi vrstami samoiniciativnih poročil. Zakonodajne pobude ne spadajo pod predlagani poenostavljeni postopek, ampak so del običajnega postopka, kot to zahteva ta vrsta zakonodajne pobude. Za to smo torej poskrbeli.
V zvezi z nenavadnimi izjavami gospoda Battena iz neodvisne stranke iz Združenega kraljestva in njegovim namigovanjem glede naslednjih evropskih volitev lahko rečem le, da bomo videli, kaj bo. Njegova stranka ima po zadnjih evropskih volitvah v Združenem kraljestvu res toliko sedežev kot liberalni demokrati, pri čemer so dosegli veliko boljše rezultate kot liberalni demokrati; očitno imam prav, glede na prikimavanje gospoda Duffa. Videli bomo, koliko milijonarjev bo tokrat prispevalo za njihovo kampanjo, pri čemer upam, da se tokrat volivci bolj zavedajo, kaj pomeni, če na to mesto izvolijo nekoga iz neodvisne stranke iz Združenega kraljestva, saj so videli, kaj so v preteklih petih letih počeli v Evropskem parlamentu. Pri čemer menim, da volivci tega ne bodo ponovili.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri.
