Politične razmere v Hondurasu v luči volitev 29. novembra 2009 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o političnih razmerah v Hondurasu v luči volitev 29. novembra 2009.
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospod predsednik, danes smo se zbrali, da bi razpravljali o pomembnih zadnjih dogodkih v politični krizi v Hondurasu.
Štiri mesece po odstavitvi predsednika Zelaye politična kriza v Hondurasu žal še vedno ostaja nerešena kljub sporazumu, ki so ga 30. oktobra podpisali odbori, ki zastopajo predsednika, in dejanska vlada.
Izvajanje tako imenovanega sporazuma iz San Joséja, ki bi zagotovil potrebni okvir in pogoje za ponovno vzpostavitev demokracije in ustavnega reda v Hondurasu, ni napredovalo, potem ko je predsednik Zelaya zavrnil vlado narodne enotnosti, imenovano 5. novembra. Poleg tega se kongres še vedno ni odločil, ali naj odstavljeni predsednik ponovno prevzame svoj položaj, in tako ogroža priznanje legitimnosti splošnih volitev 29. novembra - ključnega elementa za izhod iz krize.
Zato smo skupaj s predsedstvom pozivali vse strani, naj nemudoma začnejo izvajati vse določbe sporazuma kot predpogoj za vrnitev naših odnosov, vključno z našim razvojnim sodelovanjem, v običajno stanje.
Evropska komisija je doslej v celoti podpirala posredovanje in spodbujevalna prizadevanja kostariškega predsednika Óscarja Ariasa in Organizacije ameriških držav ter ukrepe mednarodne skupnosti za izvajanje pritiska na sprte strani, da bi našle mirno rešitev. Veleposlanik predsedstva EU je bil poklican na posvetovanje, državo pa so zapustili tudi vsi drugi veleposlaniki EU. Proračunska podpora in razvojno sodelovanje - z izjemo sodelovanja s civilno družbo in sodelovanja humanitarne narave - sta bila ukinjena. Poleg tega je bila odpovedana misija za opazovanje volitev, predvidena za volitve 29. novembra.
Krizo jemljemo zelo resno, saj v demokratičnem smislu predstavlja nazadovanje ne samo za Honduras in preostalo Srednjo Ameriko, ampak za celotno Latinsko Ameriko.
Danes bi tu ponovno poudarila, da bo Komisija podprla normalizacijo političnih razmer v Hondurasu, zaradi tega pa je tudi nujno, da se strani držijo sporazuma. Čeprav zaradi omejenega časa, ki je na razpolago, ni več mogoče odposlati misije za opazovanje volitev, je Komisija za obdobje petih tednov odposlala dva strokovnjaka za volitve, dodeljena delegaciji ES 9. novembra, da poročata o vidikih volilnega postopka in tudi svetujeta glede morebitnih povolilnih ukrepov. Če bodo politične razmere omogočale aktivnejšo udeležbo v podpori volilnega postopka, je Komisija predvidela tudi finančno podporo volilnemu sodišču v skladu s pogodbo Programa ZN za razvoj. Komisija je pripravljena tudi finančno podpreti Organizacijo ameriških držav, če bodo vzpostavljeni pogoji za opazovanje volitev.
Še naprej spremljamo razmere in podpiramo vsa prizadevanja, da bi pomagali ponovno vzpostaviti demokracijo v Hondurasu.
Alojz Peterle
Gospod predsednik, spoštovana gospa komisarka, kolegice in kolegi, pred dobrim mesecem sem se imel priliko natančno seznaniti s političnimi razmerami v Hondurasu kot član posebne delegacije politične skupine Evropske ljudske stranke. Naša delegacija je najprej obiskala predsednika Kostarike, gospoda Ariasa, ki nam je kot mediator krize, priznan s strani mednarodne skupnosti, predstavil sporazum iz San Joséja.
V Hondurasu smo se srečali z aktualnim predsednikom Michelettijem, z odstavljenim predsednikom Zelayo, z zunanjim ministrom, s sodniki vrhovnega sodišča, z vrhovnim volilnim sodiščem, s predsednikom nacionalnega kongresa, z državnim tožilcem, kot tudi s štirimi predsedniškimi kandidati in drugimi pomembnimi sogovorniki. Obe strani sta našo misijo pozdravili in izrazili pripravljenost za medsebojni dialog.
Ne glede na različne interpretacije dogodkov konec junija letos se mi zdi zelo pomembno, da po zamenjavi predsednika Zelaye, ki je bila opravljena na podlagi odločitve vrhovnega sodišča, ni prišlo do eskalacije nasilja. V naših pogovorih smo se zavzeli za politični dialog v duhu predloga predsednika Ariasa. Do notranjega dialoga je kasneje tudi prišlo, vendar žal še ni prinesel končnega rezultata. Menim, da je treba še naprej vztrajati, da do političnega sporazuma pride.
V naših pogovorih s ključnimi političnimi akterji smo ugotovili, da volitve 29. novembra niso posledica politične spremembe, ampak so bile sklicane že nekaj prej z avtonomno odločitvijo vrhovnega volilnega sodišča, še v času predsednika Zelaye. Po junijskih dogodkih ni prišlo do novih predsedniških kandidatov. Predsedniški kandidati sami so še posebej poudarili, da ne marajo, da bi politična kriza relativizirala pomen predsedniških volitev, katerih priprave so se začele na podlagi demokratičnih odločitev.
Honduras je ena od srednjeameriških držav, s katerimi želi Evropska zveza skleniti pridružitveni sporazum. Politična kriza je pogajalski proces pridruževanja prekinila. Ker je nadaljnji demokratični razvoj Hondurasa v interesu Evropske zveze, se mi zdi zelo pomembno, da Evropski parlament na predsedniške volitve pošlje svoje opazovalce.
Luis Yáńez-Barnuevo García
Gospod predsednik, po poslušanju komisarke ne morem dodati nič drugega kot "amen", vendar pa imam v resnici pripravljen govor v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu.
Zlom ustavnega reda v Hondurasu pomeni konec dveh desetletij brez državnih udarov v Latinski Ameriki in ustvarja slab precedens za druge države, predvsem najšibkejše, kot je trenutno Paragvaj.
Evropski parlament ne more in ne sme ostati gluh in nem spričo takšne kršitve pravne države. Svet in Komisija sta podala nedvoumni izjavi, v katerih sta obsodila državni udar in podprla posredovanje predsednika Ariasa v skladu s stališčem, ki ga je ob podpori Združenih narodov soglasno sprejela Organizacija ameriških držav.
Samooklicani dejanski predsednik gospod Micheletti ni spoštoval nedavno doseženih sporazumov in se je norčeval iz mednarodne skupnosti, ena od njegovih potez pa je bila preprečitev, da bi odstavljeni predsednik gospod Zelaya ponovno prevzel svoj položaj.
V trenutnih okoliščinah volitve novega predsednika, napovedane za 29. november, že od samega začetka ne bi bile legitimne, njenih izidov pa mednarodna skupnost ne more in ne sme priznati.
Evropski parlament bi storil veliko napako, če bi odposlal delegacijo za opazovanje volitev, saj bi se to razlagalo kot podpora državnemu udaru; Organizacija ameriških držav je že izključila odpošiljanje misije za opazovanje volitev.
Parlament se je opisal kot institucija, ki jamči svobodo, demokracijo, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic. Kot je danes zjutraj dejal Václav Havel, ne moremo imeti dvojnih standardov. Tu smo vsi demokrati in torej borci za svobodo. Posledično mora biti naša razprava, če govorimo o Kubi, Kitajski, Severni Koreji ali zdaj Hondurasu, odločna spričo uničevalcev svobode. Ne dovolimo, da bi nas zaslepile naše ideološke težnje. Ne obstajajo levičarski ali desničarski vodje udara ali diktatorji, ampak zgolj represivni in takšni, ki uničujejo svobodo.
Resnično se bojimo, da se zadeve v Hondurasu ne bodo spremenile in da so ti dogodki ustvarili zelo nevaren precedens ter bo zmago slavila doktrina dobrega, pravočasnega in ne pretirano krvavega udara.
Izaskun Bilbao Barandica
Gospod predsednik, 30. oktobra so strani v sporu podpisale Sporazum iz San Joséja in odločile, da bo do 5. novembra vzpostavljena vlada narodne enotnosti in sprave ter bo kongres ponovno imenoval gospoda Zelayo do konca trenutnega vladnega obdobja 27. januarja 2010.
Toda kaj se je zgodilo? Gospod Micheletti je poskusil oblikovati vlado enotnosti brez udeležbe gospoda Zelaye, kongres pa je odložil glasovanje, da ne bi ponovno prevzel funkcije. Gospod Micheletti ni spoštoval sporazuma in razmere se slabšajo. Volitve so bile razpisane in kandidati se umikajo, kot vidimo v vseh medijih, saj lahko vidijo, da ne obstajajo demokratični pogoji za izvedbo volitev. Prihaja tudi do nasilja: danes smo bili obveščeni, da sta bila ustreljena župan iz opozicijske stranke in varnostnik.
Mednarodna udeležba je še naprej potrebna in podpiramo ukrepe, ki jih je sprejel generalni sekretar Organizacije ameriških držav, predsednik Lula, posredovalno misijo Združenih držav in posrednika gospoda Ariasa. Z vsemi temi ukrepi zahtevamo spoštovanje sporazuma in ponovno imenovanje gospoda Zelaye, da se ponovno vzpostavijo demokracija, institucionalna legitimnost in miroljubno sožitje med prebivalci Hondurasa.
Strani pozivamo, da pokažejo svojo velikodušnost in se vrnejo k dialogu, čeprav je Organizacija ameriških držav že povedala, da ta postaja vse težji. Gospod predsednik, Evropa mora dodati svoj glas mednarodnemu pritisku na vodje udara in uporabiti vse razpoložljive diplomatske in politične ukrepe, da spodbudi upoštevanje sporazuma.
Catherine Greze
Gospod predsednik, gospe in gospodje, po vojaškem udaru in odstavitvi legitimnega predsednika se je Sporazum iz San Joséja verjetno zdel dobra novica. To upanje je zdaj mrtvo. Z oblikovanjem svoje vlade narodne enotnosti je pučist Roberto Micheletti vztrajal pri svojih nezakonitih in avtoritarnih dejavnostih. Evropska unija mora odločno obsoditi to držo in pozvati k takojšnjemu ponovnemu imenovanju predsednika Zelaye.
V trenutnih razmerah volitev ne more organizirati nezakonita diktatura. Volitev z dne 29. novembra ni mogoče priznati. Čeprav je Organizacija ameriških držav to že storila, moramo odkloniti odpošiljanje opazovalcev. Čeprav se je opozicija umaknila, zavračamo priznanje izidov volitev, ki so postale marionetne volitve.
Zaskrbljeni smo zaradi številnih kršitev človekovih pravic, o katerih smo bili obveščeni. Zdaj mora Evropa bolj kot kdaj koli prej zavzeti odločno stališče o demokraciji. Zavračamo vsak sporazum z nezakonito vlado. Sporazume GSP+ je treba razveljaviti. Če se bo spor nadaljeval, bo prišel čas za sankcije. Dolžni smo zagotoviti, da bodo milijoni prebivalcev Hondurasa lahko izbrali demokracijo in da Latinska Amerika ne bo ponovno potonila v dobo pronunciamientos.
Edvard Kožušník
Gospod predsednik, komisarka, gospoda Yańezeja zelo spoštujem in spremljam njegovo kariero, vendar pa se ne morem strinjati z načinom, na katerega je uporabil besede Václava Havla, ki ga vsi v tej dvorani zelo spoštujemo. Bil sem eden izmed milijonov ljudi na ulicah, ko je z odra, pod katerim smo stali, govoril Václav Havel - takrat sem bil star 18 let - in smo si ne glede na svoja politična stališča želeli samo eno, in sicer svobodne volitve. To je bil slogan tistega časa in mislim, da je to slogan, s katerim se zagotovo vsi strinjamo. Govorimo o volitvah, ker so volitve demokracija. Po mojem mnenju razmere v Hondurasu niso enostavne in jih zagotovo ne bomo rešili samo z vidika EU: preučiti jih moramo s svetovnega vidika. Menim, da bi morale biti volitve izhodiščna točka in EU bi morala tam imeti svoje opazovalce, saj se bodo volitve izvedle, upati pa moramo, da bodo izvedene na demokratičen način.
Ilda Figueiredo
Obsojamo vojaški udar 28. junija v Hondurasu in tudi nenehne kršitve Sporazuma iz Tegucigalpe/San Joséja z dne 30. oktobra s strani tistih, ki so izvedli udar. Nesprejemljivo je, da tisti, ki so izvedli udar, sledijo strategiji sistematičnih odlogov in opravičil, da bi odložili ponovno vzpostavitev oblasti ustavno izvoljenega predsednika Zelaye.
Evropska unija mora zahtevati brezpogojni in takojšnji prevzem funkcije s strani predsednika Zelaye. Brez tega je nemogoče nadaljevati z volilnim postopkom, saj ta v primeru, odsotnosti minimalnih pogojev, da se državljanom zagotavlja univerzalna pravica, da volijo neposredno, tajno in brez prisile ali kakršnih koli groženj, postane neizvedljiv in nezakonit. Evropska unija morata jasno obsoditi in zavrniti stališča tistih, ki so izvedli udar. Zahtevati mora tudi takojšnjo ponovno vzpostavitev demokracije v Hondurasu in se sporazumeti, da ne odpošlje evropskih opazovalcev ali sprejme izidov volitev, izvedenih v takšnih okoliščinah.
Filip Kaczmarek
(PL) Gospod predsednik, komisarka, volitve so lahko pot iz politične krize ali brezizhodnega položaja. Primere tega smo v preteklosti imeli v Evropi.
Primer so volitve na Poljskem leta 1989. To niso bile demokratične volitve. Bile so volitve, ki so predstavljale politični kompromis, vendar niso bile demokratične volitve. Bile so odločilne, posebne in zelo pomembne. Volitve morajo, da bi imele posebno, pozitivno vlogo, izpolnjevati določene pogoje. Osnovni pogoj je dosledno upoštevanje političnih dogovorov, ki so sploh omogočili izvedbo volitev. Najpogostejša ovira za spoštovanje dogovorov so vprašanja tolmačenja dogovorov.
Da bi preprečili, da različna tolmačenja povzročajo spore, je potrebno nekaj posebnega, nekaj, kar je komajda zaznavno in težko opisljivo. Potrebna je dobra volja obeh strani v sporu in to velja tudi v primeru Hondurasa. Brez dobre volje obeh strani se volitve sploh ne bodo izvedle ali pa ne bodo izpolnile pričakovanj. Zato pozivam k dobri volji, premisleku o prihodnosti in nenazadnje k odgovornosti. To vse je še toliko bolj pomembno, ker sta v preteklosti gospod Zelaya in tudi gospod Micheletti naredila politične in pravne napake. Volitve zagotavljajo priložnost in upanje za popravo teh napak. Prepričan sem, da si to želimo.
Volitve so lahko odločilne in pozitivne za demokratični Honduras. Evropska unija podpira ta postopek in je zadovoljna z njim. Vsi podpiramo ta postopek, ker smo prepričani, da sta demokracija in demokratizacija vrednoti, za kateri si je vredno prizadevati. Danes je v tej dvorani Václav Havel rekel, da se ne smemo umakniti spričo zla, saj je v naravi zla, da izkoristi vsakršno popuščanje. Trenutne razmere v Hondurasu so začasne in ne morejo dolgo trajati. Volitve so priložnost za spremembo.
Emine Bozkurt
(NL) Gospod predsednik, 28. junija je predsednika Zelayo, zakonito izvoljenega predsednika Hondurasa, odstavila vojska. Ta vojaški udar najodločneje obsojam. V Hondurasu je treba ponovno vzpostaviti demokratično pravno državo, to pa je treba storiti mirno in s pomočjo dialoga.
Pred skoraj dvema tednoma - slučajno točno takrat, ko je naša delegacija za odnose s srednjeameriškimi državami obiskala regijo - se je zdelo, da je bil po mesecih intenzivnih pogajanj z dialogom v Hondurasu dosežen zgodovinski sporazum, ki pomeni vzpostavitev demokracije in pravne države, vrnitev zakonito izvoljenega predsednika in vzpostavitev vlade narodne enotnosti ter nazadnje tudi komisijo za resnico, ki bi preučila razmere. Ta sporazum bi, če bi se ga izvajalo, bližnjim volitvam dal legitimnost, vendar pa je trenutno umaknjen.
Pozvati želim, da se zadevne strani v Hondurasu vrnejo za pogajalsko mizo, da bi uvedle sklenjeni sporazum in z dialogom razveljavile vojaški udar. To so dolžne prebivalcem Hondurasa, ki jih je ta politična kriza najbolj prizadela. Če demokratične rešitve ne bo mogoče doseči, se trenutno zdi, da volitve ne bodo splošno priznane. To bi imelo daljnosežne posledice za postopek srednjeameriškega povezovanja in za pogajanja o pridružitvenem sporazumu ter bi pomenilo mnogo let stagnacije, trpeli pa bi ljudje.
Tistim kolegom poslancem, ki že predlagajo priznanje bližajočih se volitev, moram povedati naslednje: Hondurasu, Srednji Ameriki in ostalemu svetu ne smemo posredovati sporočila, da dopuščamo državne udare. Zdaj morajo vsi vpleteni vso svojo energijo usmeriti v ponovno vzpostavitev demokracije. Če bodo poslanci Evropskega parlamenta vnaprej izjavili, da so pripravljeni podpreti volitve, Manuel Zelaya in Roberto Micheletti ne bosta imela nobene spodbude, da se vrneta za pogajalsko mizo. S tem pa bi mi postali del problema namesto del rešitve in bi delovali v korist nedemokratičnih sil in neenotnosti.
Willy Meyer
(ES) Gospod predsednik, komisarka, Evropski komisiji in Svetu čestitam, da sta skupaj z mednarodno skupnostjo dosegla soglasje o zelo trdnem stališču, s katerim obsojata državni oziroma vojaški udar, in kakršno koli mednarodno ukrepanje pogojujeta z brezpogojnim ponovnim prevzemom funkcije s strani predsednika Zelaye.
Globoko obžalujem, da Parlament še ni obsodil vojaškega udara. Opozoril bi na odgovornost največje parlamentarne skupine v Evropi, skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), ki celo v današnji razpravi še naprej meni, da so vodje prevrata in zakonita vlada ena in ista stvar. Nesprejemljivo je, da Parlament še ni obsodil državnega udara. Zato se strinjam, da ni mogoče odposlati opazovalcev in ni mogoče priznati izidov novembrskih volitev, saj se izvajajo v pogojih odsotnosti svobode, zakoniti predsednik pa se zadržuje na brazilskem veleposlaništvu.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Gospod predsednik, vesel bi bil, če bi določeni levičarski poslanci Parlamenta, ki odločno obsojajo Honduras, podobno odločno obsodili dogodke na Kubi ali to, kar gospod Chávez dela v Venezueli in v Latinski Ameriki, saj nekateri ljudje žal še vedno hrepenijo po in podpirajo berlinski zid, Stalinove čistke in celo Leninovo mumijo bolj kot demokratične volitve v državi, v tem primeru v Hondurasu. Glede na bližajoče se volitve bo treba resno razmisliti o tem, kaj se je zgodilo v srednjeameriških državah.
Gospod predsednik, predsedniške volitve v Hondurasu so bile razpisane pred 16 meseci. Člani volilnega sodišča, ki je telo, odgovorno za vodenje volitev, so bili imenovani pred 28. junijem - torej so bili imenovani med mandatom gospoda Zelaye. Šest predsedniških kandidatov je šlo skozi postopek predvolitev in večina od njih hoče volitve v Hondurasu.
Zakaj torej nekateri nočejo priznati volilnega postopka, če je bil naravni izid ne glede na to, ali je gospod Zelaya na oblasti v Hondurasu ali ne?
30. oktobra so se pogajalci na obeh straneh s podpisom sporazuma zavezali, to je res, da bodo iskali rešitev krize. Sporazum je vseboval vrsto ključnih točk, ki sta jih podprli obe strani. Vendar pa pogajalci odstavljenega predsednika Zelaye niso določili, kdo mora voditi vlado enotnosti.
Zato je jasno, da je Evropska ljudska stranka za izvedbo volitev pod pogojem preglednosti, demokracije in svobode, in jih bomo podprli z opazovalci iz naše skupine. Ne pozabimo, da je posrednik Óscar Arias, predsednik Kostarike, zahteval, da gredo. Delegaciji Srednje Amerike je odgovoril, da jih je bilo nujno poslati nazaj, ker bo Fundacija Óscarja Ariasa sama poslala opazovalce v Honduras. Storili bomo točno to, ker mednarodni pogajalec Óscar Arias to tudi zahteva.
Bogusław Sonik
(PL) Gospod predsednik, menim, da so volitve 29. novembra priložnost za Honduras, Evropski parlament pa je dolžen na volitve poslati opazovalce. To pa ne zato, da bi postale legitimne, kot pravi levica, saj bi bilo to nezakonito, ampak zato, da vidimo, kako bodo izvedene.
Obenem bi povedal, da je Honduras z letalom samo eno uro oddaljen od Kube, od Havane. Tam ni bilo volitev 50 let. Kubi vlada komunistični tiran, ki vse svoje nasprotnike strpa v zapor. Evropski parlament je velikokrat pozval k njihovi izpustitvi in nagrado Saharov celo podelil "Damam v belem", vendar jim Fidel Castro ni dovolil obiskati Evropskega parlamenta, da bi prevzele nagrado. Pozivam, da Komisija, Svet in levica v tej dvorani z enako odločnostjo zahtevajo pravice in svoboščine za državljane Kube.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, izrazil bi svojo izredno zaskrbljenost zaradi prekinitve Sporazuma iz San Joséja. Na srečanju Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine konec oktobra v Panami smo ponovno poudarili našo obsodbo vojaškega udara in našo podporo prizadevanjem za posredovanje Organizacije ameriških držav.
Nujno moramo pozvati k miru in dialogu. Razmere v Hondurasu so kritične ne samo v političnem, ampak tudi v socialnem in gospodarskem smislu. Ne sme se dopustiti, da bi se problemi, kot so revščina, gospodarska kriza in zunanji dolg, še naprej odlagali zaradi postopka reševanja političnega spora.
Zdaj je čas, da Evropski parlament bolj kot kdaj koli prej pokaže svojo brezpogojno podporo demokraciji, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic in da gospod Zelaya ponovno prevzame svoj položaj, kar je nujen predpogoj za legitimnost volilnega postopka.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospod predsednik, na dan, ko je Václav Havel v tem Parlamentu govoril o svobodi, za katero so se pred 20 leti borili v vzhodni Evropi, bi vse iz vrst skupine Evropske ljudske stranke, ki so danes zagovarjali, naj Evropski parlament v Honduras pošlje opazovalce volitev, vprašala, kaj bi storili, če bi pred več kot 20 leti Evropska unija izjavila, da pošilja opazovalce volitev v njihovo državo, da bi spremljali nezakonite volitve - kjer po besedah vseh ni bilo svobode, kjer je vladalo nasilje in ni bilo varnosti. Kaj bi rekli takrat, pred več kot 20 leti, če bi EU dejala "da, tja bomo poslali opazovalce volitev, ker trenutni vladajoči režim pravi, da je v redu"?
Vsi bi rekli, da je nezakonito, da Evropska unija tja pošlje opazovalce. Zato vas, gospe in gospodje iz skupine EPP, danes pozivam, da uporabite enaka merila za to, kar se trenutno dogaja v Hondurasu. Z drugimi besedami, ne pošiljajte tja opazovalcev volitev za nezakonite volitve.
Komisiji sem hvaležna, da je zavzela točno takšno stališče.
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospod predsednik, bom razmeroma kratka - ne zato, ker ne priznavam pomembnosti vprašanja, ampak predvsem zaradi pozne ure.
Z velikim zanimanjem sem prisluhnila gorečnosti, s katero so govorili spoštovani poslanci, in pomislekom, ki so bili izraženi v zvezi z odnosi, ki jih moramo kratkoročno imeti s to izredno revno državo, ki se mora, če sem odkrita, čim prej vrniti v normalno stanje.
Pomisleki, ki jih imajo spoštovani poslanci različnih prepričanj glede zagotavljanja vloge, ki jo bomo v Evropski uniji odigrali v bližajočih se volitvah in v prihodnjih tednih, so umestni. Posredovala jih bom svojim kolegom in bomo razpravljali o njih.
Nobeno presenečenje ni, da je po mojem mnenju zelo pomembno, da še naprej zelo pozorno spremljamo razmere v Hondurasu, da zagotovimo, da smo seznanjeni z dogajanjem, da uvedemo potrebne ukrepe ter čim prej zagotovimo podporo prizadevanjem za iskanje mirne rešitve krize.
Kot sem rekla, to je revna država. Rešitev te krize je že dolgo potrebna in zelo pozdravljam podporo, ki so jo spoštovani poslanci izkazali Komisiji za delo, ki si ga prizadevamo opraviti, da bi dosegli zaključek in odigrali vlogo v zagotavljanju, da se v Hondurasu čim prej vzpostavi stabilnost.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - Velik del razprave o Hondurasu se razumljivo osredotoča na politično krizo - vendar pa učinki presegajo politiko. Honduras je druga najrevnejša država v Latinski Ameriki, zaradi gospodarskih in socialnih učinkov politične krize pa je prizadetih 70 odstotkov prebivalstva, ki že živi v revščini. Turizma skoraj ni več, ukinitev tuje pomoči ima neposreden vpliv na javne naložbe, preobremenjene in slabo opremljene bolnišnice se trudijo spopadati ne samo z običajnimi problemi, ki jih povzročajo slabe sanitarne razmere, nezadostna prehrana in bolezni, ampak zdaj tudi z žrtvami naraščajočega uličnega nasilja, vključno s pretepanjem in celo uboji s strani vladnih sil. Organizacije za človekove pravice in razvojne organizacije ne morejo opravljati svojega dela, ker njihovega osebja ne ščitijo običajne ustavne pravice. Namesto tega se soočajo s policijsko uro, pridržanjem brez obtožbe in drugimi kršitvami posameznih svoboščin. Ta kriza presega politični zastoj in boje med ključnimi političnimi akterji. Gre za navadne ljudi, katerih vsakodnevna borba je v zadnjih štirih mesecih postala še neizprosnejša. Storiti je treba vse za zagotovitev svobodnih in poštenih volitev ter takojšnjo obnovitev ustavnih pravic in tuje pomoči, da se olajša trpljenje navadnih ljudi.
