Aplikativne raziskave na področju skupne ribiške politike (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospe Miguélez Ramos v imenu Odbora za ribištvo o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike.
Rosa Miguélez Ramos
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, uskladitev ohranjanja ekosistemov s trajnostnim izkoriščanjem morskih virov, preprečevanje in nadzor vplivov različnih človeških dejavnosti na morsko okolje, izboljšanje ravni znanja, tehnološki razvoj in inovacije so naloge, ki jih ni mogoče uresničiti brez sodelovanja evropske znanstvene skupnosti.
Raziskovanje na področju ribištva je prav tako nujno za pripravo priporočil in znanstveno svetovanje oblikovalcem politike. Za učinkovitejšo in trajnostno skupno ribiško politiko so potrebna večja vlaganja v raziskave in razvoj ter v zbiranje in obdelavo zanesljivih podatkov.
Čeprav stavek, ki sem ga slišala iz ust znanstvenika ("Ni problem denar, ampak človeški viri"), pravilno opisuje stanje, nikakor ne trdim, da je za raziskave na področju ribištva na voljo obilo finančnih sredstev. Pač pa trdim, da imamo dvojni problem.
Prvič, komisar, zneski, predvideni v sedmem okvirnem programu za morske raziskave, ki naj bi bile medsektorsko vprašanje, so videti nezadostni za celovit pristop, ki je za to področje zaželen.
Še več, komisar, znanstveniki - in zagotavljam vam, da sem se pri pripravi tega poročila, pred samim pisanjem in med njim, pogovarjala s številnimi od njih - imajo težave pri prijavljanju projektov za sedmi okvirni program. Te probleme lahko deloma pripišemo razliki v pristopu, ki je na področju ribogojstva predvsem industrijski, na področju ribištva in morske znanosti pa multidisciplinaren in dolgoročnejši.
Do sedmega okvirnega programa sta bili obe področji financirani iz istih sredstev in sta spadali v pristojnost Generalnega direktorata za ribištvo, kar je omogočalo njuno medsebojno dopolnjevanje. Zdaj je zanju pristojen Generalni direktorat za raziskave, zato znanstvena skupnost težje posreduje vprašanja in potrebe sektorja uradnikom, ki sestavljajo smernice za razpise za prijave projektov.
Poleg tega ima znanstvena skupnost vtis, da se je Generalni direktorat odločil, da bo financiral predvsem temeljne raziskave, namesto da bi podprl raziskave, usmerjene k javnim politikam. Dal vam bom primer: ali naj z znanstvenimi izsledki obogatimo morsko strategijo Skupnosti ali pa naj raziskujemo razmerje med ribištvom in podnebnimi spremembami?
Če povzamemo, je za uresničitev cilja pomorske politike Evropske unije, ki je produktivno ribištvo v čistem morskem okolju, treba zagotoviti, da bodo vsi znanstveniki, ki delujejo na tem področju, imeli dostop do horizontalnih mehanizmov financiranja iz sedmega okvirnega programa.
Za zaključek bi rada omenila drugi problem: zaskrbljujoče pomanjkanje mladih znanstvenikov na področju raziskav v ribiškem sektorju zaradi manj privlačnih poklicnih možnosti v primerjavi s temeljnimi raziskavami.
Nujno moramo uvesti zanimiv in ustrezno ovrednoten univerzitetni študij, ki bo zagotavljal donosno zaposlitev. Videti je, da je treba tudi poenotiti različne modele aplikativnih raziskav, ki se uporabljajo v državah članicah, da bi zagotovili bolj primerljive rezultate in lažje združevanje podatkov, ter okrepiti sodelovanje med nacionalnimi raziskovalnimi ustanovami. Seveda je po mojem mnenju nujno v proces oblikovanja znanstvenih mnenj, na katerih temeljijo politične odločitve v okviru skupne ribiške politike, vključiti tudi izkušnje in strokovno znanje ribičev.
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospod predsednik, cenim priložnost, da lahko spregovorim tudi o področju, za katerega neposredno odgovarjam. Komisija pozdravlja poročilo Parlamenta o aplikativnih raziskavah v zvezi s skupno ribiško politiko in bi se rada zahvalila poročevalki, gospe Rosi Miguélez Ramos, ter Odboru za ribištvo za njuno odlično delo.
Poročilo prihaja ob pravem trenutku, saj ravno zdaj tečejo priprave za skupni razpis za morske in pomorske raziskave. Sovpada tudi z delovnim programom 2010 za sedmi okvirni progam in izdajo zelene knjige o reformi skupne ribiške politike, ki vključuje tudi poglavje o raziskavah. Komisija se načeloma strinja z glavnimi elementi poročila.
Pozdravljamo izraženo podporo evropski strategiji za morsko in pomorsko raziskovanje, katere prednostne naloge so povečevanje zmogljivosti, nova infrastruktura, nova znanja in pobude na področju izobraževanja, krepitev integracije obstoječih vej morskega in pomorskega raziskovanja, spodbujanje sinergije med državami članicami in Komisijo ter novo upravljanje raziskovanja.
Komisija se zaveda pomena ustreznega financiranja raziskav na področju ribištva in ribogojstva v sedmem okvirnem programu, ob primernem ravnovesju z drugimi raziskovalnimi področji, zlasti v kmetijstvu, gozdarstvu in biotehnologiji: Tema 2 - na znanju temelječa bio-ekonomija in Tema 6 - okolje. Letni proračun za sedmi okvirni program bo v zadnjih treh letih programa postopoma naraščal in to bo gotovo ugodno vplivalo tudi na oba obravnavana sektorja, ribištvo ter ribogojstvo.
Komisija bo tudi v prihodnje podpirala raziskave, v skladu s poročilom, tako da bo zagotovila raziskavam v ribištvu in ribogojstvu večji poudarek v sedmem okvirnem programu, zagotovila boljšo uravnoteženost med raziskavami, usmerjenimi k javnim politikam, in bolj temeljnimi raziskavami, krepila družbene znanosti v delovnih programih, spodbujala razširjanje rezultatov in spodbujala boljše usklajevanje med nacionalnimi raziskovalnimi programi.
In na koncu, Komisija bo omogočila združitev raziskav na področju ribištva in na področju ribogojstva v širšem okviru programa strateških raziskav, evropskega raziskovalnega prostora in strategije Evropske unije za morsko in pomorsko raziskovanje.
Ob upoštevanju pobud, ki sem jih pravkar opisal, menim, da imamo trdne temelje, na katerih lahko pomagamo našemu ribištvu in ribogojstvu z inovativnimi raziskavami v okvirnem programu. Področjema bosta koristili tudi boljše usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi raziskavami prek različnih pobud evropskega raziskovalnega prostora in prek usmeritev skupne ribiške politike.
Naj dodam še lastno misel: zagotavljam vam, da stvari niso nič bolj zapletene, kot so bile prej, preprosto zato, ker na njih delajo isti ljudje in ker s kolegom gospodom Borgom zares odlično sodelujeva. Mislim, da je to pravi način za raziskovanje v prihodnje. Sodelujemo med področji in to dejansko zagotavlja boljše rezultate, kar bi težko dosegli, če bi delali bolj sektorsko. Iskreno se vam zahvaljujem za opravljeno delo.
Predsednica
Točka se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 19. februarja 2009.
