Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0001/2011).
Šie klausimai pateikiami Komisijai.
Pirmoji dalis

Tema: ES lėšų naudojimas
Anot neseniai pasirodžiusio "Financial Times" straipsnio, ES išleido tik 10 % iš 347 mlrd. eurų, skirtų iki 2013 m. skatinti neturtingų regionų vystymąsi.
Pasak to paties straipsnio, lėšos, skirtos MVĮ paramai, yra galiausiai įsisavinamos tarptautinių korporacijų (Coca-Cola, IBM, Nokia, Siemens), o kitos didelės bendrovės (Twinings, Valeo) naudoja ES lėšas savo veiklai perkelti į šalis, kuriose darbo jėga pigesnė, nepaisant taisyklių, kurios aiškiai draudžia tokią praktiką.
Ar Komisija galėtų išdėstyti savo nuomonę dėl šiame straipsnyje atskleistos informacijos ir pasiūlyti galimus sprendimus, siekiant, kad tokios situacijos daugiau nepasikartotų?
Johannes Hahn
Komisijos narys. - Pone pirmininke, Komisija palankiai vertina "Financial Times" tyrimą, nes tai yra svarbus indėlis pradedant ir plečiant viešąją diskusiją apie sanglaudos politikos veiksmingumą ir efektyvumą.
Komisija žino, kad lėšos paprastai lėčiau panaudojamos programavimo laikotarpio pradžioje. Tačiau naujausi duomenys rodo, kad Komisija 2010 m. ketvirtąjį ketvirtį atliko daugiau mokėjimų dėl sanglaudos politikos įgyvendinimo nei kada nors anksčiau. Didžioji atliktų mokėjimų dalis buvo tarpiniai mokėjimai, t. y., jau atliktų ir valstybėse narėse patvirtintų išlaidų apmokėjimas. Taigi neabejotina, kad, kaip buvo matyti per ankstesnius programavimo laikotarpius, sanglaudos politikos lėšų panaudojimas spartėja. Lėšų įsisavinimas, kalbant apie Europos Sąjungos mokėjimus valstybėms narėms, dabar yra 21 proc. iš Sanglaudos fondo, 22 proc. iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir 23 proc. iš Europos socialiniame fondo (ESF).
Kalbėdama apie paramą, teikiamą tarptautinėms ir didelėms įmonėms, Komisija norėtų pabrėžti, kad pirminis sanglaudos politikos tikslas yra augimas ir naujų darbo vietų kūrimas tam tikruose regionuose ir valstybėse narėse. Bet kokią paramą investicijoms į gamybą reikia įvertinti atsižvelgiant į šias aplinkybes.
Galima įvairiais būdais skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą - nuo mažų įmonių įkūrimo iki paramos didesnėms bendrovėms. Sanglaudos politikos intervencijomis palaikomos investicijos į gamybą, ir jos pirmiausia skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta ERPF ir ESF reglamentuose. Komisija taip pat pabrėžmažųjų ir vidutinių įmonių vaidmenį per derybas dėl dabartinių programavimo dokumentų. Didžioji investicijų į gamybą ir investicijų į endogeninio potencialo plėtojimą dalis yra skirta MVĮ. Tačiau gali būti atvejų, kai, laikantis reglamentų, bendras finansavimas yra suteikiamas didesnėms bendrovėms, jei tai atitinka susijusių fondų ir programų tikslus.
Iš viso pagal sanglaudos politiką 2007-2013 m. buvo paskirta apie 55 mlrd. EUR kaip parama verslui, didžioji šios paramos dalis buvo skirta MVĮ naujovėms remti. Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad tarptautinės bendrovės negali gauti paramos iš ESF. Darbuotojams suteikiamas bendrai finansuojamas mokymas. ESF remia žmones. Šis fondas siekia suteikti mokymą ir perkvalifikavimą bei patobulinti įgūdžius, kad parengtų žmones ir padėtų jiems rasti darbą. Tada darbuotojas, kuris buvo samdomas tam tikroje įmonėje, gali įsidarbinti kitoje bendrovėje. Todėl svarbiausia yra įgūdžių kapitalas, kurį darbuotojai sugeba sukaupti, kad išsilaikytų darbo rinkoje, o ne mokymą teikiančių įmonių pavadinimas ar tipas.
Komisija mano, kad, vertinant iš politikos perspektyvos, įmonės neturėtų gauti Europos finansavimo investicijoms, dėl kurių ta pati bendrovprarastų darbo vietas kitame Europos Sąjungos regione, nes tokiu atveju galutinis ESF investicijų rezultatas būtų lygus nuliui ar net būtų neigiamas. Tais atvejais, kai sanglaudos politikos paramą gavusi bendrovuždaroma arba nutraukia projekto finansavimą, per penkerius metus - ar per trejus metus MVĮ atveju - šios gautos lėšos turi būti grąžintos.
Paskutinis dalykas - bet jis labai svarbus - yra tai, kad nors neabejotinai yra dalykų, kuriuos galima patobulinti, jie negali ir neturėtų nustelbti esminio teigiamo poveikio, kurį atlieka sanglaudos politika. Norėčiau patikinti jus, kad Komisija nevengia spręsti problemų. Iš tikrųjų anksčiau siūlėme pakeitimus, kai kurie jų buvo priimti, ir toliau tobulinsime sanglaudos politiką. Sanglaudos politika teikia akivaizdžią naudą skurdesniems Europos Sąjungos regionams, bet ji taip pat teikia akivaizdžią naudą ir likusiai Europos daliai.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Noriu padėkoti Komisijos nariui kartu ir už pateiktos informacijos kokybę. Tačiau norėčiau pasakyti šį komentarą. Dalyvaudami tokiose diskusijose kaip ši, kai diskutuojame tokia tema, manau, turėtume labiau susitelkti į būsimas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų išvengta panašių situacijų ir, jei leisite man taip pasakyti, gali būti net svarbiau, kad užduotume sau klausimą, ar nėra tikėtina, kad tokie visuomenei paskelbti skaičiai gali tam tikru mastu sumažinti gyventojų pasitikėjimą Europos Sąjungos institucijų darbu.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, norėčiau ypač padėkoti jums už paaiškinimą, nes jis suteikia pagrindą prasmingai diskusijai ir patvirtina aiškų įsipareigojimą mūsų mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Galų gale jos suteikia du trečdalius Europos darbo vietų ir moka 80 proc. mokesčių. Todėl noriu pateikti klausimą, ar manote, kad ateityje galėsime šiek tiek daugiau pagerinti bendrąsias mokslinių tyrimų sąlygas ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Mano klausimas būtų toks. Iš tikrųjų struktūrinių fondų lėšos ir ypač socialinio fondo lėšos, kurios yra skirtos darbuotojų kvalifikacijai kelti, darbo vietų išsaugojimui, ta prasme, kad jas užimtų kvalifikuoti žmonės, yra labai svarbu. Tačiau ar jūs manote, kad turi lygias sąlygas tarptautinės turtingos korporacijos, kadangi reikia prisidėti sava dalimi norint gauti lėšas iš struktūrinių fondų ar socialinio fondo, ir vidutinės bei mažos įmonės, kurios lygiai taip pat nori apmokyti savo žmones, nori turėti kvalifikuotus darbuotojus. Ar čia jūs nematote kokių nors tam tikrų pasiūlymų, kad didžiosios korporacijos ir mažosios ir vidutinės įmonės turi nelygiavertes sąlygas?
Johannes Hahn
Pone pirmininke, dėkoju už jūsų klausimus.
Kalbant apie mokslinių tyrimų infrastruktūrą, mažosios ir vidutinės įmonės jau gauna didelius išteklius iš Europos regioninės plėtros fondo, ypač naujovių skatinimo srityje, kur jos gauna naujovių subsidijas, siekiančias dešimtis milijardų eurų. 2000-2006 m. iš viso šioje srityje susitelkdaugiau kaip 30 000 įmonių. Atsižvelgiame į tai, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra taip pat turėtų būti laikoma itin svarbia, ypač ateityje, ne vien ekonomikos srityje, bet taip pat ir fundamentinių tyrimų srityje. Gali būti, kad net per dabartinį laikotarpį pirmą kartą tokio dydžio lėšomis subsidijuosime mokslinių tyrimų infrastruktūros projektą, kuris taip pat yra įtrauktas į Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumo (angl. ESFRI) veiksmų planą, nes projekto tyrimai atskleidė, kad jis turi itin ilgalaikį poveikį regionui: tai ne vien paties projekto sukuriamos darbo vietos, ne tik mokslo tyrėjų darbo vietos, bet taip pat ir darbo vietos tiekimo įmonėse, nes netgi paprasčiausiai mokslinių tyrimų infrastruktūrai reikia paslaugų ir tiekimo. Kitaip tariant, tai galėtų būti tikras centras tam tikroje regiono srityje - šiuo atveju Vengrijos regione. Tokie faktai taip pat turėtų būti signalas artėjančiam programavimo laikotarpiui, galbūt universitetams, kurie galų gale taip pat pajunta konkrečius padarinius. Jau šiandien beveik trečdalis universitetų tiriamosios veiklos atliekama taikomųjų tyrimų srityje, ir tai galiausiai duoda naudos ekonomikai ir kuria ilgalaikes darbo vietas.
Jei galėčiau pereiti prie gerbiamosios ponios klausimo, pagal Europos socialinio fondo veikimo principus mokymo pagalba paprastai teikiama dirbantiems ar laikinai nedirbantiems asmenims, siekiant pagerinti jų perspektyvas darbo rinkoje. Šios paslaugos gali būti teikiamos įmonėje, kurioje jie yra įdarbinti, arba, jeigu jie nėra įdarbinti, šios paslaugos gali būti teikiamos siekiant patobulinti jų įgūdžius ar tiesiog pakelti jų kvalifikaciją kitiems galimiems darbams. Galiu duoti jums pavyzdį - nes galbūt tai turėjote omenyje ir dėl to buvo sulaukta daug kritikos - t. y. kad, pvz., "McDonald" darbuotojams buvo pasiūlytas tolesnis mokymasis. Reikia aiškiai atskirti šiuos dalykus: tai buvo tolesnio mokymosi priemonės "McDonald" darbuotojams, kad jie įgytų aukštesnę kvalifikaciją darbo rinkoje ir darbo pasaulyje. Kaip žinote - galų gale tai buvo šiek tiek pakritikuota - darbo vietos "McDonald" įmonėse, dažnai pravardžiuojamos "McJobs", paprastai būna nepilnos darbo dienos darbo vietos, kurioms nereikia jokios aukštos kvalifikacijos; šiose darbo vietose dažnai įdarbinami studentai. Tai žmonių įgūdžių tobulinimo klausimas. Kalbant apie tolesnį kvalifikacijos kėlimą įmonėje, koks buvo šiame projekte, "McDonald" - pateikiu kaip pavyzdį - patys prisiėmvisas išlaidas. Kitaip tariant, bandome ir siekiame užtikrinti, kad tolesnis darbuotojams siūlomas mokymas būtų sutelktas į jų asmeninę kvalifikaciją. Atsižvelgdamas į tai, manau, kad neturi jokios reikšmės, ar šie žmonės yra samdomi; veikiau mūsų tikslas turi būti toliau gerinti kiekvieno asmens įgūdžių kokybę, kad žmonės taptų tinkamesni vis judesnėje darbo rinkoje, taip kiek įmanoma išvengiant nedarbo.
Tema: Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemon"Progress"
Panašu, kad Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemon"Progress" įgyvendinama lėčiau negu tikėtasi. Dėl šios padėties gali kilti grėsmjos siekiams, be to, akivaizdu, kad ši padėtis visiškai neatitinka priemonės įgyvendinimo tempo 2010 m. kovo mėn.
Kaip Komisija ketina pagreitinti procesą ir užtikrinti, kad Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemon"Progress" pasiektų pažeidžiamiausius žmones ir kartu būtų teisingai atspindėta geografinpusiausvyra?
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija, kad valstybės narės finansuotų mokymo ir lavinimo programas ir užtikrintų, kad, kaip ir buvo nutarta, palūkanų mokėjimai būtų subsidijuojami iš Europos socialinio fondo išteklių? Kaip Komisija ketina užtikrinti, kad informacija apie Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę pasiektų auditoriją, kuriai ši priemonskirta?
Johannes Hahn
Komisijos narys. - Mielieji kolegos, man malonu pranešti, kad abi Europos mikrofinansų skyrimo priemonės "Progress" dalys - garantijų dalis ir grynųjų pinigų produktų dalis - dabar visiškai veikia. Praėjus vos trims mėnesiams po sprendimo įsigaliojimo, Komisija baigrengti įgaliojimą Europos investicijų fondui, kad pradėtų garantijų operacijas mikrofinansų teikėjams.
Praėjusių metų lapkričio mėn. Komisija nustatspecializuotą investicijų priemonę. Todėl pirmieji mikrokreditai bus suteikiami nuo šio mėnesio. Man taip pat malonu pranešti, kad Komisijai pavyko užtikrinti papildomą finansavimą Europos labai mažų įmonių verslininkams. Europos investicijų bankas skirs 100 mln. EUR Europos Sąjungos įnašą, ir tikimasi, kad bus ir kitų rėmėjų. Todėl bendra kreditų pagal mikrofinansų skyrimo priemonę "Progress" suma sieks, kaip planuota, apie 500 mln. EUR. Šie pinigai bus naudingi nedirbantiems žmonėms, žmonėms, susiduriantiems su socialine atskirtimi, ar pažeidžiamiems asmenimis, susiduriantiems su sunkumais turėti galimybių naudotis tradicine kreditų rinka. Komisijos Europos investicijų fondui suteikto įgaliojimo pagrindinės sudedamosios dalys yra šių tikslinių grupių įtraukties užtikrinimas ir geografinio balanso skatinimas.
Pagal iki šiol patvirtintas arba rengiamas operacijas galima daryti išvadą, kad bus įvykdyti abu tikslai. Nuo pat 2011 m. pradžios mikrokreditai bus teikiami per mikrofinansavimo veiklai pradėti skirtą instituciją Belgijoje, kuri orientuojasi į palankių sąlygų neturinčias miesto bendruomenes, ir per fondą Nyderlanduose, skirtą asmenims, neturintiems galimybės pasinaudoti tradiciniais finansavimo šaltiniais. EIF paskelbė, kad rengiamos operacijos taip pat bus subalansuotos geografiniu aspektu. Tikimasi, kad apie 40 proc. operacijų dalyvaus tarpininkai, investuojantys Europoje, ir apie 60 proc. -Vidurio ir Rytų Europoje. Gerai žinoma, kad mikrofinansai veikia veiksmingiausiai, jei naujoms įmonėms ir labai mažoms įmonėms yra teikiamos verslo paramos paslaugos.
Komisija, veikdama pagal savo įgaliojimus, imsis priemonių, kad paremtų Europos socialinio fondo vadovaujančiųjų institucijų ir tarpinių institucijų pastangas skatinant savarankiško darbo vietų ir labai mažų įmonių steigimą.
Per dabartinį ESF programavimo laikotarpį valstybės narės skyrdaugiau nei 2,7 mlrd. EUR verslininkystei skatinti. Verslininkus taip pat galima remti taikant palūkanų nuolaidas. Tačiau atskiros valstybės narės turi priimti sprendimą, ar palūkanų nuolaidos bus subsidijuojamos būtent per ESF. Šiuo metu tik viena valstybnarė, būtent Lietuva, nurodė, kad ji naudojasi šia galimybe.
Galiausiai Komisija skatins informacijos apie mikrofinansų skyrimo priemonės "Progress" sklaidą. Mikrofinansų tiekėjai, esantys arčiausiai tikslinių naudos gavėjų, pateiks informaciją apie galimybes gauti mikrokreditus. Komisija pasinaudos veikiančiais viešųjų įdarbinimo paslaugų, ESF vadovaujančiųjų institucijų ir NVO tinklais, kad suteiktų informaciją apie mikrofinansų skyrimo priemonės įgyvendinimo pažangą.
Paskutinis dalykas, bet jis taip pat svarbus, yra tas, kad kampanija "Judus jaunimas" ypač daug dėmesio skirs įvairių sluoksnių jaunimo galimybėms pradėti nuosavą verslą ir gauti mikrokreditus.
Kinga Göncz
(HU) Pone pirmininke, man buvo malonu išgirsti Komisijos nario pranešimą, ir norėčiau paaiškinti vieną jo dalį. Kai prieš kelias savaites gavome pranešimą iš Komisijos ir Europos investicijų fondo, jame buvo nurodyta, kad visa suma regionui siekia tik 200 mln. EUR. Vienas iš mano klausimų buvo būtent apie tai, kad iš pradžių buvo pažadėta ar suplanuota 500 mln. EUR. Norėčiau sužinoti, iš kur atsirado šios papildomos lėšos. Manau, kad tai labai svarbu, nes tai didelio prioriteto programa, skirta krizės padariniams sušvelninti, ir iš dalies dėl šios priežasties paskubėjome ją priimti. Kitas svarbus klausimas buvo apie tai, ar valstybės narės palaiko palūkanų mokėjimo subsidijas ir mokymo bei konsultavimo elementus iš Socialinio fondo. Tai taip pat buvo pabrėžta pradiniame plane, bet, atrodo, Komisija paskui ignoravo šį klausimą. Informacijos teikimas užtikrinant, kad informacija pasieks žmones, yra labai svarbus dalykas.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pone pirmininke, Komisijos nary, norėčiau padėkoti jums už šią informaciją. Visiškai sutinku su jumis, kad mūsų šiandien aptarta priemonyra labai svarbi. Tačiau verta minėti, kad taip pat turėtume atsakyti į klausimą, kurios valstybės naudojasi mikrofinansų skirstymo priemone. Man sukėlsusirūpinimą tai, jog savo atsakyme išdėstėte, kad turėtume užtikrinti skirtingus skirstymo lygmenis pagal valstybes ir geografines sritis. Ar kokios nors valstybės iki šiol naudojosi šia priemone?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, visi sutinka, kad ekonomikos ir finansų krizlabiausiai smogjaunimui, tačiau neturime užmiršti ir vyresnių kaip 45 metų amžiaus bedarbių. Norėčiau užduoti jums kitą klausimą, nes minėjote, kad 60 proc. Europos mikrofinansų priemonės "Progress" bus skirta Centrinei ir Rytų Europai: ar nustatėte kliūtis, iki šiol trukdžiusias šio Europos regiono šalims pakankamai panaudoti šią priemonę?
Johannes Hahn
Labai dėkoju už jūsų susidomėjimą ir komentarus. Mikrofinansų tema iš tiesų apima daug generalinių direktoratų, o kalbant apie patį dalyką, viskam vadovauja L. Andor. Tačiau mus kai kas domina ir pačioje regioninėje politikoje. Kalbant apie palūkanų normas, kai kurios valstybės narės nustat"lubas" - kitaip tariant, kaip sąlygą, - jos yra nuo 8 iki 9,5 procento. Tačiau čia taip pat reikėtų atsižvelgti, kad natūraliai - ir tai visada būdavo diskusijų klausimas, įskaitant rengimąsi visam tam, - pridėtinės išlaidos yra gana didelės, palyginti su faktinėmis paskolomis, todėl atsiranda išlaidų, kurias reikia padengti. Reikia rasti protingą vidurio kelią, ir manau, kad mums tai pavyko.
Pereidamas prie antrojo klausimo, galiu jums pasakyti, kad priemon"Jasmine" - ji skirta padėti tinkamai parengti mikrofinansus ir paruošti dirvą tarpininkams kuriant jų pareigybes ir juos rengiant - šiuo metu naudojama parengti 15-ai institucijų 15-oje skirtingų šalių, 11 iš jų Centrinės ir Rytų Europos, o keturios - Vakarų Europos šalys. Negaliu dabar mintinai išvardyti visų šalių, bet iš esmės tai daugiausia naujosios ES valstybės, ir tikimės, kad per artimiausius metus pagal "Jasmine" programą bus parengta atitinkamai dar 20 tarpininkų.
Dėl paskutinio klausimo turiu paprašyti atleisti, kad negaliu atsakyti iš karto. Atsiųsime rašytinį atsakymą, smulkiai išdėstydami pasinaudojimo galimybių apribojimų priežastis. Tačiau tikrai manyčiau, kad čia dažnai kyla bendravimo problemų ir dažnai esama kliūčių dėl to, kad daugelis potencialių paskolos gavėjų yra asmenys, daugiau negalintys gauti paskolų iš įprastų bankų, ir dėl to kreipiantis dėl tokių paslaugų neretai kyla rūpesčių ar kas nors nutylima. Jei yra būtent taip ir tai tampa įsisenėjusiu ir įprastu dalyku, teks šioje srityje prireikus imtis informacinės veiklos.
Tema: Papildomos pagalbos MVĮ priemonės įgyvendinant turizmo politiką
Turizmo pramonė, kaip ir bet kuris kitas ekonomikos sektorius, susiduria su vis didesne pasauline konkurencija. Europos Sąjunga, siekdama išlikti konkurencinga turizmo srityje, Lisabonos sutartyje įtvirtino siekį skatinti šio sektoriaus įmonių konkurencingumą ir sukurti įmonių plėtrai palankią aplinką. Šiam tikslui pasiekti numatyti uždaviniai: skatinti naujoves turizmo sektoriuje, gerinti visų turizmo paslaugų kokybę, tobulinti profesinius darbuotojų įgūdžius. Tačiau ne visada turizmo sektoriaus įmonės, kurių didžiąją dalį sudaro MVĮ, yra pajėgios savarankiškai siekti šių tikslų. Tam daro įtaką riboti finansiniai ištekliai, nepakankama darbuotojų kvalifikacija, nesugebėjimas greitai reaguoti į kintančią situaciją, kuriai esant reikalingi ir papildomi finansiniai ištekliai.
Ar Komisija nemano, kad būtų tikslinga parengti nuoseklią strategiją kartu su detaliu veiksmų planu, kuriame būtų numatytos konkrečios pagalbos MVĮ priemonės ir galimi finansavimo mechanizmai, kurie galėtų prisidėti prie atsirandančių sunkumų šiame sektoriuje šalinimo?
Antonio Tajani
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Europos turizmo pramonė, kaip ir daug kitų ekonomikos sektorių, susiduria su didesniu nei kada nors globalizacijos iššūkiu.
Tai iššūkis, kurį Komisija ne kartą jau pabrėžir skyrjam daug dėmesio, ypač komunikate "Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika". Be to, praėjusių metų birželio 30 d. Komisija priėmspecialų komunikatą dėl turizmo, kuriame siūlo - pagal Lisabonos sutartį ir naująją strategiją "Europa 2020" - konsoliduotą politinę sistemą šio sektoriaus konkurencingumui stiprinti, siekiant paversti Europos turizmą iš tiesų konkurencinga, šiuolaikiška, tvaria ir atsakinga pramone.
Principas, kuriuo remiasi ši konsoliduota sistema, yra labai mažų įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių įkūrimui palankios aplinkos turizmo sektoriuje sukūrimas. Šiam tikslui pasiekti pasiūlėme tris konkrečias priemones, skirtas, pirma, Europos turizmo sektoriaus konkurencingumui didinti; antra, tvaraus, atsakingo ir aukštos kokybės turizmo kūrimui skatinti; ir, trečia, Europos, kaip tvarių ir aukštos kokybės lankytinų vietų visumos, įvaizdžiui ir profiliui stiprinti ir, žinoma, ES finansų politikos ir turizmo plėtros priemonių potencialui didinti.
Skatinamos iniciatyvos turėtų suteikti šiam sektoriui priemones, kurių reikia prisitaikyti prie iššūkių, su kuriais susiduria šio sektoriaus darbuotojai, ir tvariai plėtoti turizmą, kad jis būtų konkurencingas. Žinoma, bus imtasi konkrečių priemonių naujovėms turizmo sektoriuje skatinti, turizmo paslaugų kokybei gerinti ir profesiniams turizmo sektoriaus darbuotojų įgūdžiams tobulinti, nes neturime turizmo vertinti kaip sektoriaus, kurį sudaro vien šeimų verslas; turime taip pat apsvarstyti, kaip padaryti jį šiuolaikiškesnį ir konkurencingesnį.
Pateiksiu kelis pavyzdžius dėl mokymo ir profesinių įgūdžių ugdymo: bus pradėta įgyvendinti platforma "IKT ir turizmas", skirta turizmo sektoriaus ir jo įmonių prisitaikymui prie naujųjų informacijos technologijų rinkos plėtros palengvinti ir jų konkurencingumui pagerinti. Visi šie pasiūlymai ir mintys pateikti Komisijos komunikate, kuriam pritarTaryba ir kurį svarstome Parlamente - pranešėjas šiuo metu yra šiuose rūmuose.
Pramonės operatorius tai skatins geriau pasinaudoti įvairiomis Europos Sąjungos programomis, kaip antai "Leonardo", Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa, "ERASMUS jauniesiems verslininkams", Europos socialinio fondo ir kitoms programoms. Be to, turistinių paslaugų įvairinimo ir virtualios elektroninės Europos turizmo observatorijos sukūrimo skatinimo strategija turėtų padėti sukurti šio sektoriaus operatoriams palankią aplinką.
Be to, turiu pabrėžti, kad mažosios ir vidutinės įmonės gali gauti naudos iš kitų svarbių iniciatyvų, siūlančių galimybę gauti finansavimą. Norėčiau paminėti JEREMIE, bendrą Komisijos, Europos investicijų fondo ir Europos investicijų banko iniciatyvą, skirtą gerinti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą, ypač rizikos kapitalo, paskolų, vertybinių popierių, mikrokreditų ir kitų grąžintinos paramos formų kanalais.
Galiausiai norėčiau pabrėžti, kad mažosioms ir vidutinėms turizmo sektoriaus įmonėms visiškai galima taikyti priemones, siūlomas pagal Smulkiojo verslo aktą, skirtą tokių įmonių verslo aplinkai skatinti. Po kelių savaičių Parlamentas gaus atnaujintą tekstą.
Taigi Smulkiojo verslo aktas kartu taps priemone apsaugoti mažąsias ir vidutines įmones, siūlančias didžiulį potencialą, kalbant apie šio sektoriaus plėtrą, ir viliuosi, kad šis sektorius per kitus metus sustiprės, nes esu visiškai įsitikinęs, kad Europos politika, kaip išdėstyta Sutartyje, gali suteikti pridėtinę vertę puikiam darbui, kurį jau atlieka Europos regionai ir valstybės narės.
Todėl jaučiuosi galįs dar kartą patikinti klausimą pateikusį gerbiamąjį Parlamento narį, kad Komisija ir aš esame įsipareigoję užtikrinti, kad visos mažosios ir vidutinės šio sektoriaus įmonės būtų remiamos ir joms būtų padedama, kai jos siekia pasinaudoti Europos Sąjungos ekonominėmis priemonėmis, kurios yra politinės strategijos, skirtos paversti turizmą vienu iš pagrindinių mūsų ekonomikos ir pramonės politikos sektorių, dalis.
Zigmantas Balčytis
(LT) Turbūt mes visi šiandien čia salėje susirinkę tikimės, kad jūsų išsakytos prognozės dėl turizmo plėtros ateityje taps iš tikrųjų įgyvendintos ir ši sritis bus ne tik vystoma, bet ir bus palanki investuoti. Kaip jūs žinote, iki šiol vis dėlto turizmas yra išvystytas nevienodai Europos Sąjungoje ir tam yra objektyvios ir subjektyvios priežastys. Norėčiau paklausti. Baltijos jūros strategijoje Baltijos regiono patrauklumas ir prieinamumas yra įvardijamas kaip vienas iš pagrindinių tikslų. Kas konkrečiai per metus yra pasiekta šitoje srityje?
Carlo Fidanza
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, noriu padėkoti Z. Balčyčiui už šį klausimą, grąžinantį prie pagrindinio mūsų diskusijų klausimo, kurį Parlamentas turės galimybę spręsti per artimiausius mėnesius rengdamas Parlamento pranešimą, už kurį esu atsakingas.
Visų pirma turime pareikšti pagarbą Komisijos pirmininko pavaduotojui A. Tajani už tai, kad jis labai aktyviai palaiknaująją Europos turizmo politiką, išdėstytą Lisabonos sutartyje, bei už praėjusį birželio mėn. priimtą komunikatą ir prieš kelias savaites pateiktą su juo susijusį įgyvendinimo planą. Šiuose dviejuose teisės aktuose daugiausia dėmesio skiriama būtent mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei šio sektoriaus konkurencingumui, ypač atsižvelgiant į naujoves ir su mokymu susijusius klausimus.
Kalbant apie finansavimą, turime veikti dviem kryptimis: pirma, turime didinti informuotumą apie jau esamas lėšas ir užtikrinti, kad jos būtų geriau panaudojamos, ir, antra, Parlamentas turi aktyviai pasisakyti už - jau baigiu, pone pirmininke, - turizmo politikai skirtos specialios biudžeto eilutės įtraukimą į 2014-2020 m. perspektyvinį finansinį planą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kai kurios šalys turizmui plėtoti naudojasi, pvz., regionine konkurencingumo ir inovacijų programa arba veiklos programa, o JungtinKaralystir Graikija - Regioninės plėtros veiklos programa. Norėčiau jūsų paklausti, ar ketinate sukurti Europos sistemą MVĮ dalyvavimui didinti, siekiant gauti Europos lėšų turizmui plėtoti.
Antonio Tajani
Pone pirmininke, ponios ir ponai, noriu padėkoti Z. Balčyčiui, nes jis suteikman galimybę kalbėti klausimu, kuris iš visų klausimų, už kuriuos esu atsakingas kaip Europos Komisijos narys, yra ypač man artimas, ir, būdamas pirmasis už turizmą atsakingas Europos Komisijos narys, manau, kad turizmo politika, kartu su pramonės politika ir kosmoso politika, yra prioritetinė.
Tačiau pateikiant konkretų atsakymą pagrindinproblema, nekalbant apie politikos iniciatyvas, kurias mėginau įgyvendinti prieš tapdamas Komisijos nariu, yra ta, kurią C. Fidanza iškėlsavo kalboje: kadangi Europos Sąjunga nebuvo atsakinga už turizmo politiką prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, dabartiniame perspektyviniame finansiniame plane nenumatytos lėšos, kurių reikia Europos Sąjungai norint prisidėti prie pastangų skatinti turizmą.
Mes turime įdomių programų, kaip antai "Calypso", kurią Ispanijoje papildė, man regis, kai kurios labai teigiamos regioninės iniciatyvos. Tačiau, kadangi aiškiai supratau dalyką, išsakytą C. Fidanza pranešime, kurį Parlamentas turi pateikti, parama bus, nes kitame perspektyviniame finansiniame plane turizmo politikai bus skirta daugiau lėšų. Jų daugiau gali būti skirta Aštuntojoje bendrojoje programoje ar įtraukiant specialias ad hoc biudžeto eilutes. Tačiau svarbus dalykas yra tas, kad Parlamentas atskleidžia problemą, nes sunku pateikti konkrečius atsakymus, jei finansinės priemonės nėra tinkamos.
Vis dėlto tai nereiškia, kad neveiksime ryžtingai. Kaip žinote, buvo imtasi daugybės iniciatyvų, Tarybai pirmininkaujanti Belgija organizavo svarbų renginį Maltoje, o Tarybai pirmininkaujanti Vengrija jau paskelbė, kad organizuos turizmui specialiai skirtą svarbų renginį - tai buvo mūsų pirmojo susitikimo, prieš keletą dienų įvykusio Budapešte, tema.
Džiaugiuosi, kad Z. Balčytis iškėlturizmo Baltijos regione klausimą: turizmas nėra problema, susijusi vien su Viduržemio jūros šalių - Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Graikijos ir Maltos - ekonomika. Tai nepaprastai svarbūs ištekliai visai Europos Sąjungai, įskaitant Centrinės ir Rytų Europos šalis, turinčias savo įžymybių ir savo plėtotiną potencialą.
Kalbant apie Baltijos valstybes, manau, kad viena iš problemų - kuri, beje, nagrinėjama tekste, patvirtintame pernai birželio 30 d., - yra santykis su naujomis besiformuojančiomis klasėmis, su naująja Rusijos viduriniąja klase. Milijonai rusų planuoja leistis į turistines keliones, norėdami vykti už savo šalies ribų.
Mums kyla problemų dėl vizų. Manau, ta pati problema iškyla kalbant apie Kiniją. Europos Komisija ir turizmo ministrai nutarpamėginti spręsti šią problemą dėl potencialių lankytojų iš Rusijos ir Kinijos. Norime paspartinti šiuos reikalus ir padaryti juos lengviau pripažįstamus mūsų šalyse. Be to, Baltijos valstybės, būdamos artimesnės Rusijai, taip pat gali gauti potencialios ekonominės naudos, priimdamos besiformuojančios viduriniosios klasės turistus.
Mūsų veiklos esmyra skatinti turizmo politiką, ir man teikia ryžto tai, kad daug ministrų iš įvairių valstybių narių, įskaitant Jungtinę Karalystę - prieš kelias savaites Londone susitikau su naujuoju Jungtinės Karalystės turizmo ministru - ir Prancūziją, yra tvirtai įsipareigoję remti Europos Sąjungos turizmo politiką.
Svarbu nustatyti patekimo į šalis galimybes, nes Europa turi atstovauti pridėtinei vertei. Man malonu, kad Komisijos narA. Vassiliou siekį tekstą, kuris šiandien buvo priimtas, įtraukti sporto klausimą, tad pagrindiniai sporto renginiai, kaip antai būsimosios Londono olimpinės žaidynės, yra puiki galimybvisai Europos Sąjungai.
Trumpai tariant, turime užtikrinti, kad kiekviena ES valstybgalėtų tapti vartais turistams, norintiems atvykti aplankyti tą šalį, tačiau paskui ketinantiems išvykti ir aplankyti kitas Europos šalis, baigus šią kelionę.
Tai papildomi veiksmai, kurių gali imtis Europos Komisija, ir Parlamento palaikymas, mano manymu, yra be galo svarbus. Taigi norėčiau dabar padėkoti už būsimas jūsų pastangas, įskaitant ir diskusijose apie turizmo politiką, taip pat visose diskusijose dėl būsimojo biudžeto veiklos.
Antra dalis
Tema: Aukštojo mokslo modernizavimo programos ir iniciatyvos
Kai kuriose Europos Sąjungos valstybėse narėse buvo atlikti tyrimai siekiant nustatyti, kaip aukštojo mokslo institucijos prisitaikiusios prie naujų darbo rinkos poreikių ir kokios sudarytos galimybės absolventams įsidarbinti tik pabaigus aukštąsias mokyklas. Deja, tyrimas parodė, kad daugelis universitetų paruošia specialistus, kurių rinka jau yra perpildyta. Aukštųjų mokyklų programos ne visada sudaromos atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius, ir nuo to labiausiai nukenčia ką tik studijas baigę jaunuoliai. Komisijos darbo programoje 2011 metams užsimenama apie aukštojo mokslo modernizavimą. Joje teigiama, kad gali būti pateikti pasiūlymai dėl aukštojo mokslo įstaigų veiklos skaidrumo ir vertinimo sistemos.
Taigi kokias konkrečias programas ir pavyzdines iniciatyvas teiks Komisija, siekdama modernizuoti aukštąjį mokslą Europoje? Ar Komisija planuoja parengti atskirą aukštojo mokslo modernizavimo veiksmų strategiją, siekdama, kad jaunuoliai, baigę aukštojo mokslo įstaigas, galėtų kuo greičiau įsidarbinti? Kiek Komisija ruošiasi investuoti į tokias jaunimo programas ir šiam tikslui skirtas iniciatyvas ateityje?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pone pirmininke, išsilavinimas yra vienas pagrindinių įsidarbinimo galimybes lemiančių veiksnių. Aukštąjį mokslą baigusių asmenų nedarbo rizika yra 40 proc. mažesnnei vien tik vidurinį išsilavinimą turinčių asmenų. Vis dėlto šiuo metu aukštas jaunimo nedarbo ir nepakankamo užimtumo lygis yra nepriimtinas. Pernelyg daug diplomuotų specialistų patiria sunkumų stengdamiesi patekti į darbo rinką ir užsitikrinti gerą, jų išsilavinimą atitinkantį darbą.
Žinoma, įsidarbinimo galimybių gerinimas prasideda kur kas ankstesniu nei aukštojo mokslo etapu. Komisija dirba kartu su valstybėmis narėmis siekdama išsiaiškinti, kokių įgūdžių ar pagrindinių gebėjimų jaunimas turi išmokti mokykloje. Norint klestėti šių laikų globalizuotos ekonomikos sąlygomis, jaunimui reikia kur kas įvairesnių nei anksčiau įgūdžių. Dauguma jaunimo dirbs tokiose darbo vietose, kurių dar nėra sukurta. Daugeliui prireiks gerų kalbinių, tarpkultūrinių ir verslumo įgūdžių. Technologijos ir toliau keis pasaulį mums neįsivaizduojama linkme, todėl gebėjimas nuolatos mokytis ir diegti naujoves taps esminiu įsidarbinimo galimybes lemiančiu veiksniu.
Gairės taip pat labai svarbios. Jauni žmonės turi vis daugiau galimybių rinktis, kur ir kaip mokytis. Kad galėtų priimti pagrįstus sprendimus, jie turi būti tinkamai informuoti. Todėl reikia gerinti informavimą apie švietimo ir mokymosi galimybes, įskaitant aiškias darbo perspektyvas. Turime plėtoti kokybiškas profesinės veiklos planavimo ir profesinio orientavimo paslaugas, aktyviai įtraukiant darbo rinkos institucijas.
Kalbant apie aukštąjį mokslą, kaip žinote, Komisija neseniai pradėjo strategijos "Europa 2020" pavyzdinę iniciatyvą "Judus jaunimas", kuria siekiama švietimą ir mokymą priartinti prie jaunimo poreikių. Šiuo metu pradedame įgyvendinti įvairias šios strategijos dalis. Šiais metais Komisija planuoja pristatyti naują komunikatą dėl aukštojo mokslo modernizavimo. Apžvelgsime pažangą, padarytą siekiant, kad aukštasis mokslas labiau atitiktų žinių visuomenės poreikius, įskaitant įsidarbinimo galimybių klausimą. Nustatysime pagrindinius ateities iššūkius ir parengsime reikiamą atsaką į juos.
Komisija taip pat stiprins universitetų ir verslo dialogui skirtą Europos forumą, siekdama padidinti studentų įsidarbinimo galimybes ir plėtoti švietimo vaidmenį žinių trikampyje. Globalizuotame ir judžiame pasaulyje aukštojo mokslo įstaigų veiklos skaidrumas gali skatinti tiek konkurencingumą, tiek bendradarbiavimą ir būti nuolatinio tobulinimo bei modernizavimo varomoji jėga. Tačiau iš dabartinių tarptautinių reitingų galima susidaryti klaidingą vaizdą apie universitetų veiklą. Šiais metais Komisija pristatys alternatyvios daugiamatės reitingavimo sistemos, kurioje atsižvelgiama į aukštojo mokslo institucijų įvairovę, galimybių studijos rezultatus.
Europa turi tiksliau numatyti įgūdžius, kurių reikės ateityje. Todėl Komisija pradėjo iniciatyvą "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė", kuri bus vykdoma kartu su "Judaus jaunimo" iniciatyva. Iniciatyvos "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė" tikslas - padėti jaunimui didinti savo įsidarbinimo galimybes. Svarbiausia - suteikti jaunimui reikiamą įgūdžių įvairovę, kad jis galėtų prisitaikyti prie sparčiai kintančios visuomenės. Nuo 2012 m. pradės veikti mūsų nauja ES įgūdžių panorama, kuri ne tik leis sužinoti apie įgūdžius, kurių darbdaviams reikia šiandien, bet ir padės prognozuoti tuos, kurių reikės ateityje.
Šių metų pavasarį Komisija ketina pateikti pasiūlymą dėl naujų europinių judumo mokymosi tikslais lyginamųjų standartų ir dėl švietimo vaidmens gerinant jaunimo įsidarbinimo galimybes žiniomis grindžiamoje darbo rinkoje.
Galiausiai ES švietimo, mokymo ir jaunimo rėmimo programos, įskaitant judumo programas, pvz., "Erasmus", suteikiančios vertingos tarptautinės patirties ir plėtojančios intelektinius gebėjimus, taip pat gali padėti jauniems žmonėms didinti savo galimybes darbo rinkoje.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū, Komisijos nare, už jūsų išties išsamų atsakymą, tačiau noriu dar užduoti papildomą klausimą. Europos Sąjunga turi garantuoti visiems piliečiams teisę į kokybišką aukštąjį mokslą. Tačiau valstybėse narėse yra nemaži skirtumai tarp aukštojo mokslo sistemų, jo kainų bei tarp paskolų teikimo studijoms apmokėti. Didelės paskolų palūkanos siekiant apmokėti už studijas ir nepalankios paskolų grąžinimo sąlygos neretai sulaiko jauną žmogų nuo aukšto mokslo siekimo savo šalyje bei skatina protų nutekėjimą į kitas šalis. Ar Europos Komisija planuoja išleisti rekomendacines gaires dėl priimtiniausių sąlygų studijų paskolų teikimui?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pone pirmininke, norėčiau pateikti tik vieną klausimą, nors šiuo metu galėtume diskutuoti dėl daugelio dalykų. Gerb. Komisijos nare, norėčiau jūsų paklausti, ar kas nors padaryta, kad būtų padidintos studentų pasikeitimo programoms Europoje skirtos lėšos. Man susidaro įspūdis, kad "Erasmus" ir kitoms programoms skirtos lėšos jau keletą metų išlieka tokios pačios. Šiuo metu tos stipendijos tikrai yra labai mažos.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gerb. Komisijos nare, šis konkretus klausimas iš tikrųjų priklauso subsidiarumo sričiai. Tačiau Europos Sąjunga skiria valstybėms narėms lėšų jų mokymo programoms modernizuoti. Pvz., pagal ankstesnę, trečią, Bendrijos paramos sistemą nemažai valstybių narių pasinaudojo Bendrijos lėšomis šiam tikslui siekti. Mano klausimas labai konkretus: ar Komisija turi duomenų apie valstybėms narėms jau skirtų lėšų ir lėšų, kurios bus skirtos, panaudojimo veiksmingumą?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Visų pirma dėl klausimo apie aukštojo mokslo įstaigų skirtumus: visiškai teisingai! Dėl šios priežasties mes ir siekiame universitetų apskaitos skaidrumo. Todėl šiuo metu baigiame atlikti galimybių studiją, kuria remiantis įsigilinsime į universitetų reitingus, universitetų pasiskirstymą bei jų standartus ir suteiksime studentams daugiau informacijos, kad jie galėtų rinktis. Mūsų tikslas - pasiekti, kad jauni žmonės tiksliai žinotų, kur ir ką studijuoti ir kokie universiteto, į kurį jie nori stoti, standartai.
Dėl mokesčio už mokslą sutinku su jumis, kad dideliems mokesčiams padengti turėtų būti teikiamos priimtinos paskolos. Bet esu tikra, jog žinote, kad tai priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai. Visi žinome, kad dėl vieno dalyko ekonomistai sutaria - investicija į švietimą duoda ilgalaikių rezultatų ir skatina ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, todėl visada raginu vyriausybes nemažinti investicijų į universitetus ar švietimą apskritai.
Taip pat sutinku su gerbiamu Parlamento nariu, iškėlusiu klausimą apie nepakankamas judumo programų, pvz., "Erasmus", dotacijas. Dėl šios priežasties užsakėme galimybių studiją, kurią atlieka Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokykla (angl. London School of Economics) ir kuri, tikiuosi, po poros mėnesių bus baigta. Remdamiesi šia studija kartu su Europos investicijų banku išnagrinėsime galimybę įkurti Europos studento paskolą judumui mokymosi tikslais. Esu tikra, kad visiems studentams - tiek turtingiems, tiek neturtingiems, atsiras galimybpasinaudoti šiomis puikiomis judumo dotacijomis.
Dėl G. Papanikolaou klausimo, jis kalba apie struktūrinius plėtros fondus, kurių pagrindu vyriausybės gali kurti savo švietimo infrastruktūrą. Deja, struktūriniai fondai nepriklauso mano atsakomybės sričiai, bet aš pasiteirausiu Komisijos nario Johanneso Hahno, ar yra kokių nors valstybių narių ataskaitų dėl šių dotacijų, ir jei taip, būtinai jums apie tai pranešiu.
Tema: ES valstybių narių moksleivių pasiekimai
EBPO neseniai paskelbti pagal Tarptautinę studentų vertinimo programą (PISA 2009) atliktų penkiolikamečių moksleivių pasiekimų tyrimų rezultatai iš esmės rodo, kad ES konkurencingumui kyla reali grėsm- pagal aukščiausius skaitymo gebėjimų rezultatus (5-6 lygis) tik dvi ES valstybės patenką į geriausiųjų dešimtuką. O pagal aukščiausius matematinio raštingumo rezultatus į dešimtuką patenka tik 3 ES valstybės, iš kurių nviena nepatenka į penketuką. Įvertinę tai, kad tiek šie jaunuoliai, tiek jų jaunesni kolegos 2020 m. bus aktyviai įsitraukę arba beįsitraukiantys į darbo rinką, turime suprasti, kad nedelsdami privalome imtis šalyse veiksmingų priemonių, jei norime gerokai pakoreguoti mokinių ugdymo kokybę.
Ar Komisija neplanuoja parengti nuodugnių minėto tyrimo rezultatų įvertinimų ir konkrečių gerosios patirties rekomendacijų valstybėms narėms? Ar neplanuojama organizuoti tokios gerosios patirties sklaidos programos ar tiesiog diskusijų forumo esamiems iššūkiams aptarti? Ar planuojama su valstybėmis narėmis aptarti, kokių priemonių jos planuoja imtis siekdamos taisyti savo rezultatus?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Kaip žinote, kiekviena valstybnarpati sprendžia, kaip organizuoti savo švietimo sistemą. Tai nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnyje. Nepaisant to, Komisija dirba su valstybėmis narėmis, skatindama tarpusavio mokymąsi ir geriausios patirties mainus.
Kaip teigėme strategijoje "Europa 2020", Europos, kaip integruotos žinių visuomenės, ateičiai gyvybiškai svarbu, kad jos švietimo sistemos būtų reformuotos, modernizuotos ir prilygtų geriausioms pasaulio sistemoms. EBPO PISA apklausa - svarbus tokių mainų šaltinis. 2010 m. gruodžio mėn. paskelbti naujausi PISA apklausos rezultatai rodo nevienodą padėtį ES valstybėse narėse. Yra kai kurių sistemų žymaus pagerinimo ženklų, bet apskritai dar reikia daug pažangos. Šie rezultatai - svarus indėlis į būsimus Komisijos ir valstybių narių informacijos mainus.
2009 m. gegužės mėn. Tarybos priimtu Europos lyginamuoju standartu siekiama tinkamo pagrindinių skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų gebėjimų lygio, raginant, kad iki 2020 m. žemo pažangumo 15 metų amžiaus asmenų procentindalis būtų sumažinta tiek, kad nesiektų 15 proc.
Dabar norėčiau iš PISA ataskaitos perskaityti informaciją, kuri yra labai svarbi. Prastų skaitymo gebėjimų moksleivių procentindalis, išaugusi nuo 21 proc. 2000 m. iki 24 proc. 2006 m., 2009 m. sumažėjo iki 20 proc. Vis dėlto EBPO 2010 m. lyginamasis standartas, kurio tikslas - 2000 m. nustatytą procentinę tokių moksleivių dalį sumažinti 20 proc. ir pasiekti 17 proc., nebuvo įgyvendintas.
Prastų matematinių ir gamtos mokslų gebėjimų moksleivių procentindalis mažėja nuo 2006 m. Daugiau pažangos matyti gamtos mokslų nei matematikos srityje, ir šiandien yra mažiau prastų gamtos mokslų gebėjimų moksleivių, palyginti su prastų matematinių gebėjimų moksleiviais.
Jei 2006 m. laikysime gera pradžia, ES sėkmingai siekia 2020 m. žemo pažangumo moksleivių lyginamojo standarto. Vidutiniškai, vertinant turimus trijų disciplinų duomenis 25 ES valstybėse, 2006 m. buvo 22,5 proc. žemo pažangumo moksleivių, o 2009 m. jų procentindalis sumažėjo iki 19,6 proc. Taigi matome, kad apskritai Europos Sąjungoje padarėme pažangą.
Žinoma, Komisija išnagrinės PISA rezultatus ir paskelbs savo išvadas kitoje metinėje pažangos ataskaitoje dėl 2011 m. lyginamųjų standartų. 2010 m. lapkričio mėn. Taryba paragino Komisiją ir valstybes nares nukreipti bendras pastangas į šias sritis: mokymo programų kūrimą; skaitymo, raštingumo, matematikos, gamtos mokslų žinių ir technologijų skatinimą; naujų technologijų poveikį pagrindiniams gebėjimams ir jų naudojimą padedant žemo pažangumo asmenims įgyti savarankiškumo ir išlaikyti motyvaciją; lyčių skirtumus pažangumo ir požiūrio į mokymąsi srityje; ryšį tarp moksleivio šeimos ir pagrindinių įgūdžių įvaldymo ir galiausiai klausimus, susijusius su mokytojais bei mokytojus rengiančiais specialistais, taip pat su mokyklų veiklą reguliuojančiomis normomis ir jų ypatumais.
Savo išvadoje Taryba taip pat paragino Komisiją įkurti aukšto lygio grupę raštingumo klausimais ir teminę darbo grupę matematikos, gamtos mokslų ir technologijų klausimais.
Vasario 1 d. planuojama pradėti aukšto lygio grupės raštingumo klausimais darbą. Ji pasiūlys geriausia patirtimi ir moksliniais tyrimais pagrįstų politikos priemonių, kurios padės valstybėms narėms, laikantis mokymosi visą gyvenimą strategijų, nuosekliau ir veiksmingiau teikti pagrindinius įgūdžius. 2012 m. viduryje ši grupbaigs savo darbą ir paskelbs ataskaitą.
Be to, jau įkurta temindarbo grupmatematikos, gamtos mokslų ir technologijų klausimais. Jos nariai - nacionalinės politikos formuotojai ir ekspertai - dirba mokydamiesi vieni iš kitų ir keisdamiesi geriausia patirtimi. Temindarbo grupnustatys ir išplatins politikos priemones, skirtas pagerinti prastų pagrindinių gebėjimų asmenų padėtį nacionaliniu lygmeniu.
Taip pat turėčiau pabrėžti, kad mokymosi visą gyvenimą sistemos pavienių moksleivių judumo programa "Comenius", be kitų dalykų, skirta didinti motyvaciją gamtos mokslų ir matematikos srityje bei gerinti raštingumo įgūdžius.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Aš norėčiau paklausti, galbūt yra padarytas tyrimas kai kuriose šalyse, kurios galbūt nerodo gerų rezultatų būtent moksleivių tarpe, jų pasiekimuose, nuo ko tai priklauso? Ar tai yra finansiniai dalykai, ar tai yra struktūriniai dalykai? Ką jūs galvojate apie pradinį mokymą? Tyrimas buvo darytas su vyresnių klasių moksleiviais, o kalbant apie dar jaunesnius žmones, kurie ketina tęsti toliau mokslus?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Galiu jums pateikti visus mūsų turimus išsamius duomenis apie įvairias valstybes nares. Mes jų nenagrinėjome, nes aiškintis, kodėl kai kurių valstybių narių rezultatai, palyginti su kitomis, yra blogesni, - ne mūsų darbas, bet dirbdami pasikeitėme geriausia patirtimi. Man labai malonu pranešti, kad kai kurios šalys pasinaudojo geriausia patirtimi ir nuo 2006 m. pagal daugelį rodiklių padarlabai didelę pažangą.
Dėl pradinių mokyklų, deja, neturime panašių į PISA tyrimų. Tokių tyrimų nėra atlikta.
Tema: Skaitmeninės rinkos susiskaidymas, poveikis švietimo sistemai ir investicijoms į atokias vietoves
Anot Komisijos komunikato dėl skaitmeninės strategijos Europoje, pastaroji lieka vien tik nacionalinių interneto rinkų sankaupa ir europiečiai negali pasinaudoti bendros skaitmeninės rinkos teikiamais privalumais dėl problemų, kurios galėtų būti išspręstos, kaip antai investicijų į tinklus stoka. Taigi švietimas daugelyje atokių vietovių (kalnų vietovių ir salų) atsilieka technologijomis ir dėl to kenčia investicijos į šias geografines vietoves. Ar Komisija galėtų atsakyti į šiuos klausimus::
Kadangi IRT sektorius tiesiogiai sukuria 5 proc. ES BVP, jo rinkos vertkasmet sudaro 660 mlrd. eurų ir kadangi jis dar labiau prisideda prie bendro našumo padidinimo (20 proc. iš IRT sektoriaus ir 30 proc. iš investicijų į IRT), kaip Komisija ketina kovoti su skaitmeninių rinkų susiskaidymu?
Ar ES įgyvendina tikslinius veiksmus Bendrijos lygmeniu, kad išspręstų menko valstybių narių investavimo į tinklus, ypač atokiuose regionuose, problemą?
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Komisijos komunikatuose dėl "Europos 2020" ir dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės nustatytas tikslas -iki 2013 m. visiems europiečiams suteikti bazinį plačiajuostį internetą, taip pat siekti užtikrinti, kad iki 2020 m. visi europiečiai galėtų naudotis dar spartesniu internetu, kurio greitis didesnis kaip 30 megabaitų per sekundę, ir kad 50 proc. ar daugiau Europos namų ūkių naudotųsi spartesniu kaip 100 megabaitų per sekundę interneto ryšiu.
Pone pirmininke, Komisija supranta, jog, nesant aktyvaus valstybės įsikišimo, kyla neoptimalaus interneto diegimo rizika, t. y. kad spartaus interneto tinklai bus telkiami didelio gyventojų tankumo zonose, o atokių ir kaimo vietovės padėtis taps nepalanki. Be to, tai turėtų neigiamų padarinių švietimo sistemoms bei informacinių ir ryšių technologijų integravimui į mokymo procesą. Naujausi duomenys iš visos ES rodo, kad tik 67 proc. mokyklų turi plačiajuosčio interneto prieigą, taip pat yra didelių skirtumų tarp valstybių narių ir tarp tankiai ir retai apgyvendintų vietovių, atitinkamai 73,7 proc. ir 60,6 proc.
Siekdama išvengti neoptimalaus interneto diegimo rizikos, Komisija parengplačiajuosčio ryšio priemonių paketą ir jame bendrais bruožais apibrėžbendras nacionalinių ir regioninių politikos krypčių, kurias reikia išplėtoti norint pasiekti tikslus, gaires. Tos politikos kryptys, užtikrinant tinkamą planavimą ir koordinavimą bei mažinant administracinę naštą, visų pirma turėtų padėti sumažinti plačiajuosčio interneto diegimo kainą visoje ES teritorijoje.
Pagal ES sanglaudos politiką Komisija jau ėmėsi veiksmų didinti investicijas atokiose vietovėse ir regionuose ir yra suplanavusi 2007-2013 m. tam skirti apie 2,3 mlrd. EUR. Komisijos komunikatas dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano taip pat leido per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai skirti 360 mln. EUR plačiajuosčiam internetui diegti kaimo vietovėse. Savo programos pakete Komisija paskelbketinanti iki 2014 m., pasitelkdama ES priemones, stiprinti ir racionalizuoti sparčiojo plačiajuosčio ryšio diegimo finansavimą ir nagrinėti, kaip pritraukti kapitalą investicijoms į plačiajuostį ryšį didinant kredito vertę (su Europos investicijų banko ir ES finansine parama). Tikimasi, kad Europos Komisijos ir EIB pasiūlymas šiuo klausimu bus pateiktas 2011 m.
Kitas skaitmeninės darbotvarkės ramstis skirtas skaitmeniniams įgūdžiams. Šioje srityje mes siūlome, pvz., skaitmeninį raštingumą ir gebėjimus priskirti Europos socialinio fondo reguliavimo prioritetams kitu finansinio programavimo laikotarpiu ir skaitmeninius gebėjimus, siekiant užtikrinti jų skaidrumą, laikyti Europaso sistemos priedu. Kaip žinote, švietimas labai svarbus ugdant mūsų visuomenės skaitmeninius gebėjimus, ir mes pritariame nuomonei, kad be tinkamo investavimo kai kurie regionai gali atsilikti šioje srityje.
Naujausi duomenys iš visos ES, kalbu apie 2006 m., rodo, kad tik 67 proc. mokyklų turi plačiajuosčio interneto prieigą ir kad yra didelių skirtumų tarp valstybių narių bei tarp tankiai ir retai apgyvendintų vietovių. Netrukus pradėsime naują apklausą dėl mokyklų ir jos rezultatus pateiksime šių metų pabaigoje.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gerb. Komisijos nare, dėkoju už labai išsamų atsakymą. Norėčiau pridurti štai tokį papildomą klausimą: strategijoje "Europa 2020" teigiama, kad mūsų tikslas - užtikrinti, kad namų ūkiai ir įmonės galėtų naudotis bendra skaitmenine rinka, o tai reiškia vienodas prieigos galimybes, taip pat ir vienodas vystymosi galimybes.
Keletą kartų kompetentingų komitetų, pvz., Kultūros ir švietimo komiteto, surengtuose klausymuose jūs asmeniškai sakėte, kad per ateinančius penkerius metus šiuose sektoriuose prireiks apie 500 000 naujų darbo vietų. Turiu konkretų klausimą: ar kalbama apie visas priemones, reikalingas užtikrinti, kad šios naujos darbo vietos būtų paskirstytos sąžiningai, neatmetant geografiškai atokių vietovių?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Pone pirmininke, atsakymas yra "taip".
Pirmininkas
Puikus atsakymas. Labai jums dėkoju!

Tema: Informavimo apie dingusius vaikus telefono linija 116 000
Neseniai Komisija galutinai paragino ES valstybes nares kuo greičiau aktyvuoti informavimo apie dingusius vaikus telefono liniją 116 000. Šis telefono numeris padėtų suteikti vaikams būtiną pagalbą ir paramą, kai jiems to reikia..
Šiuo metu telefono linija 116 000 visiškai veikia tik 12 valstybių narių. Ar Komisija nemano, jog vaikai gali atsidurti pavojuje dėl to, kad paslauga nėra visiškai ir tinkamai teikiama visoje ES? Ar žmonės bus informuoti, kad ši paslauga neteikiama jų šalyje arba šalyje, kurioje jie lankosi? Ar neprivalo kiekviena valstybnarteisingai ir visiškai įdiegti šią paslaugą? Ar nemanoma, kad vaikai gali atsidurti pavojuje dėl nesugebėjimo teikti tinkamą paslaugą visose valstybėse narėse šiuo numeriu?
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, Komisija laikosi tos pačios kaip ir gerbiamas Parlamento narys nuomonės, kad karštajai pranešimų apie dingusius vaikus linijai 116 000 įdiegti reikia tolesnių pastangų daugelyje valstybių narių. Šiuo klausimu pagal peržiūrėtas telekomunikacijų taisykles - čia visų pirma kalbu apie Universaliųjų paslaugų direktyvos 27 straipsnio a dalį - reikalaujama, jog valstybės narės dėtų visas pastangas, kad piliečiai galėtų susisiekti su karštosios linijos tarnyba ir pranešti apie dingusius vaikus. Todėl Komisija padeda valstybėms narėms ir atidžiai stebi šios nuostatos perkėlimo į nacionalinę teisę procesą, kuris turėtų būti baigtas 2011 m. gegužės 25 d.
Pernai lapkričio 17 d. Komisija priėmkomunikatą "Numeris 116 000. Europos karštoji pranešimų apie dingusius vaikus linija". Komunikato tikslai - pakartoti Komisijos raginimą valstybėms narėms prioritetine tvarka įdiegti karštąją pranešimų apie dingusius vaikus liniją ir teikti praktinę paramą valstybėms narėms, siekiant užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje būtų teikiama tokios pačios aukštos kokybės paslauga.
Komunikate pabrėžiama geriausia valstybėse narėse sukaupta patirtis, kaip spręsti pagrindines problemas, susijusias su karštosios linijos 116 000 veikimo užtikrinimo ir telekomunikacijų išlaidomis. Komisija siūlo pasinaudoti šia geriausia patirtimi nustatant bendrus minimalius standartus, kurie užtikrintų aukštos kokybės paslaugą visoje ES ir tokią pačią pagalbą tėvams bei vaikams, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos. Šis didžiulis darbas susijęs su platesne sritimi nei elektroninės komunikacijos klausimai, už kuriuos esu atsakinga, jį koordinuoja mano kolegViviane Reding.
Liam Aylward
Gerb. Komisijos nare, anksčiau esate nurodžiusi, kad pagrindinės kliūtys šiai karštajai linijai įdiegti kai kuriose valstybėse narėse yra didelės išlaidos ir informacijos trūkumas. Kokių priemonių ketinate imtis šioms kliūtims pašalinti, taip pat ar numatote šią paslaugą diegti visa apimtimi visose valstybėse narėse? Ir galiausiai kokios yra valstybių narių, turinčių šios karštosios linijos finansavimo sunkumų, pasirinkimo galimybės, siekiant užtikrinti, kad linija veiktų visoje Europos Sąjungoje?
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Žinoma, mes stengiamės daryti viską, kas įmanoma. Gerbiamo Parlamento nario nuomonyra suprantama. Aš iš tiesų anksčiau laikiausi nuomonės, kad viena iš problemų yra išlaidos. Pati karštoji linija sudaro mažiausiai sunkumų. Problema - tolesnis darbas. Klausimas, kuriam turime skirti daugiausia dėmesio, yra ne pati karštoji linija, o tolesnveikla.
Mes atidžiai stebime, kaip valstybės narės diegia karštąją liniją, joms padedame ir suprantame, kad joms priklauso iniciatyva nacionalinės teisės srityje. Mes taip pat suprantame, kad dėl dabartinės finansų krizės valstybėms narėms dar sunkiau rasti tolesnio su karštąja linija susijusio darbo finansavimo galimybių.
Kai kurios organizacijos gavo ES lėšų tam tikriems projektams finansuoti. ES finansavimas nėra skirtas visoms karštosios linijos veikimo ir išlaikymo išlaidoms padengti, jo paskirtis - padėti plėtoti karštosios linijos 116 000 paslaugas remiant konkrečius projektus.
Žinoma, turime būti kūrybingi. Turi būti kūrybingi šiuose projektuose dalyvaujantys asmenys, taip pat nacionalinės vyriausybės, ieškodamos biudžeto išteklių, reikia pasitelkti įmonių socialinės atsakomybės priemones ir privačias aukas, galų gale turime siekti, kad būtų padaryta tai, ko visi norime.

Tema: Alpių geležinkelio magistralės
Kokia Komisijos nuomonapie esamą padėtį, susijusią su pagrindinio Brenerio tunelio statyba, jam būtinų atšakų abiejose pusėse tiesimu ir geležinkelio linijos Miunchenas-Miūldorfas-Frailasingas-Zalcburgas plėtra?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, eismo per Alpes klausimas ypač svarbus, tačiau neatrodo, kad šiuo etapu padėtis būtų labai bloga. Nepaisant finansinių sunkumų, padaryta pagrindinio Brenerio tunelio ir jo šiaurinės bei pietinės prieigos ruožų statybos pažanga. Šiam projektui teikiamas didžiausias prioritetas, todėl Komisija nusprendjam skirti beveik 1 mlrd. EUR biudžetą.
Pirma, dėl paties pagrindinio Brenerio tunelio, 2010 m. lapkričio 19 d. Austrijos ir Italijos vyriausybinės komisijos posėdis, kuriame dalyvavo ES koordinatorius Pat Cox, leido pasiekti lemiamą pažangą. Austrija ir Italija patvirtino susitarimą dėl visų pagrindinio Brenerio tunelio projekto išlaidų, kurios siekia 8 mlrd. EUR. Austrija patvirtino optimizuotą darbų planą, pagal kurį parengiamieji pagrindinio tunelio darbai bus pradėti 2011 m. Italijos vyriausybdavleidimą pradėti darbus, prisiimdama įsipareigojimą, kuriuo garantuoja išlaidų padengimą visą statybų laikotarpį.
Antra, galima patvirtinti, kad padaryta gera pažanga abiejų pusių prieigos ruožuose. Italija davleidimą pradėti darbus pietiniame prieigos ruože - nuo pirmosios jo atkarpos, Forteca-Pont Gardena. Austrija taip pat padarpažangą šiauriniame prieigos ruože. Austrijai priklauso geležinkelio ruožas Žemutinio Ino slėnyje, kuris bus baigtas statyti 2013 m. ar netgi anksčiau.
Galiausiai dėl tarpvalstybinio susisiekimo tarp Austrijos ir Vokietijos. Pradinis tikslas - užbaigti darbus vėliausiai iki 2012 m. - nebus pasiektas. Vokietijos pusėje darbai nebus pradėti anksčiau nei 2012 m. ir užtruks apie trejus metus. Tačiau 2010 m. lapkričio mėn. Vokietija paskelbsavo nacionalinių investicijų įvertinimo dokumentą, kuriame išdėstyta teigiama nuostata dėl šiaurinio prieigos ruožo tarp Miuncheno ir Austrijos sienos plėtros. Jame vieno bėgių kelio atkarpa bus atnaujinta ir visas ruožas elektrifikuotas. Kitas žingsnis - Vokietijos ir Austrijos susitarimo dėl šio ruožo memorandumas, po kurio prasidės infrastruktūros valdymo planavimas.
Bernd Posselt
(DE) Gerb. Komisijos nary, dėkoju už atsakymą. Tačiau jūs neatsakėte į antrąją klausimo dalį, kurioje minėjau Miuncheno-Miūldorfo-Frailasingo atšaką. Tai pagrindinės geležinkelio linijos iš Paryžiaus į Budapeštą dalis, kuri ypač svarbi Bavarijos chemijos pramonės trikampiui ir eismo Brenerio prieigos ruože sumažinimui.
Baigus pagrindinio Brenerio tunelio statybą, bus pernelyg apkrauta Rozenheimo atkarpa. Tuomet iškils būtinybplėtoti Miuncheno-Miūldorfo-Frailasingo-Zalcburgo atšaką, o šiam projektui Komisija taip pat teikia didžiausią prioritetą. Privalau jūsų paklausti, ar manote, kad būtų įmanoma jam skirti papildomą finansavimą kitoje finansinėje perspektyvoje, nes juk tai - tarpvalstybinis klausimas.
Nikolaos Chountis
(EL) Gerb. Komisijos nary, tai, kas daroma Alpėse, yra puiku. Tačiau dėl šio memorandumo Graikijos vyriausybmažina ir riboja geležinkelio paslaugas, taip atkirsdama Graikiją nuo Europos ir Balkanų geležinkelių tinklo, ir visa tai kartu su Komisija aiškina dideliais Graikijos geležinkelių įsiskolinimais.
Todėl mano klausimas yra toks: kokia jūsų nuomonapie šiuos pokyčius, turiu galvoje geležinkelio paslaugų mažinimą? Antra, ar į Graikijos geležinkelių skolą įeina bendro su Europos Sąjunga infrastruktūros darbų finansavimo lėšos?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Negaliu atsakyti dėl Graikijos, nes nežinau smulkmenų. Nesu gavęs jokios informacijos apie tuos sunkumus.
Dėl Miuncheno-Miūldorfo-Frailasingo-Zalcburgo prioritetinio projekto Nr. 17, jis - vykdomas. Pirminiai darbai pradėti 2007 m. Kai kurie iš jų jau baigti. 2010 m. balandžio 19 d. pradėti dviejų bėgių kelių tilto, kertančio upę Miūldorfe, statybos darbai, kurie bus baigti. Jie visiškai finansuojami pagal Vokietijos ekonomikos atkūrimo planą. Darbai kainuos 11,7 mln. EUR, jie atliekami toliau ir šiuo metu tai nekelia kokių nors didesnių rūpesčių.
Tema: Kelių eismo sauga - trumpųjų SMS žinučių rašymas vairuojant
Yra 23 kartus didesntikimybė, kad vairuotojas padarys avariją, jei vairuodamas jis rašo trumpąsias SMS žinutes. Manoma, kad dėl žinučių rašymo vairuojant tūkstančiai žmonių kasmet žūsta keliuose, o sužalojimų skaičius kasmet didėja nerimą keliančiu tempu.
Nors Komisija pripažįsta, kad reikia didinti kelių eismo saugą ir užtikrinti tinkamas kelių eismo saugos taisykles, visos ES mastu nėra teisės aktų, kuriais būtų draudžiama rašyti SMS žinutes, elektroninius laiškus ir naršyti internete vairuojant transporto priemones viršijant tam tikrą iš anksto sutartą greitį.
Turint omenyje, kad jau egzistuoja technologijos, kuriomis galima užkirsti kelią žinučių, elektroninių laiškų rašymui ir naršymui internete vairuojant, ar Komisija ketina pristatyti visoje ES galiojančius teisės aktus, kad būtų pašalinta labai pavojinga žinučių, elektroninių laiškų rašymo ir naršymo internete vairuojant praktika?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Komisija pritaria gerbiamo Parlamento nario nuomonei, kad trumpųjų SMS žinučių rašymas vairuojant, kaip ir bet kokia pašalinveikla, yra ypač pavojingas. 2009 m. Komisija pateikataskaitą apie naudojimąsi mobiliaisiais telefonais vairuojant. Ši ataskaita paskelbta Europos kelių eismo saugos tinklalapyje. Tačiau neturime statistinių duomenų apie šios veiklos sukeltų avarijų skaičių.
Visos valstybės narės turi teisės aktų, kuriais, bent jau netiesiogiai, draudžiama rašyti trumpąsias SMS žinutes ir elektroninius laiškus ar naršyti internete vairuojant. Nors tiesiogiai nenurodomas mobiliųjų telefonų naudojimas, valstybės vidaus teisės aktais nustatyta, kad visas vairuotojų dėmesys turi būti sutelktas į vairavimą. Esant tokiai padėčiai, Komisija neketina siūlyti papildomų teisės aktų ES lygmeniu, kuriais būtų draudžiamas trumpųjų SMS žinučių ir elektroninių laiškų rašymas ar naršymas internete vairuojant motorinę transporto priemonę. Mes tikimės, kad valstybės narės tinkamai išspręs šį klausimą.
Jim Higgins
(GA) Pone pirmininke, esu nusivylęs gerb. Komisijos nario S. Kallaso atsakymu. Atskirų valstybių narių bendradarbiavimas yra ypač svarbus. Turime padaryti viską, kad sumažintume mirčių ir sunkių sužalojimų skaičių keliuose. Vienas iš naujų reiškinių Europos keliuose - asmenys, kurie vairuodami rašo trumpąsias SMS žinutes. Visose valstybėse narėse nustatytos skirtingos taisyklės. Turime siekti glaudesnio bendradarbiavimo; esu nusivylęs, kad gerb. Komisijos narys šioje srityje mums negali pažadėti ko nors daugiau.
Seán Kelly
Norėčiau pagirti savo kolegą poną J. Higginsą, iškėlusį šį labai svarbų klausimą. Pritariu jo susirūpinimui dėl gerb. Komisijos nario neparodyto entuziazmo, siekiant užtikrinti, kad geriausia patirtimi būtų remiamasi visoje Europos Sąjungoje. Norėčiau jo paklausti, kodėl Komisijai nepabandžius bent jau paraginti valstybes nares priimti tas pačias taisykles ir reglamentus visoje Europos Sąjungoje ir užtikrinti, kad dėl saugos ir gyvybių išsaugojimo jų būtų laikomasi?
Inés Ayala Sender
(ES) Pone pirmininke, paprašiau žodžio vien tam, kad jus, ponios ir ponai, informuočiau, jog esu pranešėja tarpvalstybinių nuobaudų klausimu. Šiuo klausimu Tarybai buvo suteikta galimybsudaryti pažeidimų sąrašą (tai buvo nurodyta pirminiame Komisijos pasiūlyme), ir jį svarstant iškilo naudojimosi mobiliaisiais telefonais problema. Deja, nei JungtinKaralystė, nei Airija nedalyvauja keičiant teisinį pagrindą, kaip nustatyta Tarybos susitarime, nes jos gali naudotis atsisakymo nuostata. Tai viena iš problemų, kurią mes Parlamente galbūt galėtume sušvelninti. Tikiuosi, kad diskusijose su Taryba šios šalys aiškiai išdėstys savo interesus, nes mes nieko apie juos nežinome. Atrodo, kad JungtinKaralystšiuo metu ketina pasinaudoti sutikimo nuostata.
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Komisija teikia didžiausią prioritetą plačios apimties saugos veiksmų planui ir to veiksmų plano įgyvendinimui, ir šioje srityje pasiekta milžiniška pažanga: mes iš esmės sumažinome avarijų skaičių Europoje. Galiu jums pranešti, kad mano šalyje praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžioje mirčių skaičius per metus siek400, o pernai - 78, ir tai, kaip žinote, pasiekta automobilių skaičiui keliuose padidėjus dešimt kartų. Tai - žymus pokytis.
Tai turi didelę reikšmę, ir esu jums, ponia I. Ayala Sender, labai dėkingas už tai, kad mums priminėte tarpvalstybinę eismo pažeidimų priežiūrą, kuri yra ypač svarbi gerinant kelių eismo saugą. Šį sprendimą Taryba priėmgruodžio mėnesį, ir mes jį įgyvendinsime.
Nemanau, kad daugiau Europos lygmens teisės aktų yra panacėja, t. y. kad iškilus bet kokiai problemai privalome parengti europinį teisės aktą.
Visi kritikuoja, kad turime per daug ES teisės aktų, tačiau, mano nuomone, tai - klausimas, keliantis nerimą valstybės narėms ir plačiajai Europos visuomenei, ir jei tarpvalstybineismo pažeidimų priežiūra gali sukurti europinę saugaus kelių eismo erdvę, tai - labai svarbu.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valandą baigėme.
(Posėdis nutrauktas 20.15 val. ir pratęstas 21.00 val.)
