Eurooppa-neuvoston valmistelu (11. ja 12. joulukuuta 2008) (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat 11. ja 12. joulukuuta 2008 pidettävän Eurooppa-neuvoston kokouksen valmisteluista.
Jean-Pierre Jouyet
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisat parlamentin jäsenet, ennen kaikkea arvoisa puhemies, haluaisin myös yhtyä surunvalitteluihinne, tunteisiinne ja solidaarisuuteenne Mumbain julmien iskujen uhreille, Intian kansalle, joka myös oli näiden tragedioiden uhri.
Haluaisin myös sanoa, että koska otin vastaan Ignasi Guardans Cambón hänen saapuessaan Roissyn lentokentälle, meidän on EU:ssa opittava eri konsulaattiemme välisestä yhteistyöstä, ja toistan sananne, arvoisa puhemies, meidän on ehdottomasti parannettava tämän alan koordinointia EU:ssa, jopa ennen kuin mitään ulkoasiainhallintoa perustetaan.
Haluaisin lopuksi ilmaista omat myötätunnon sanani espanjalaiselle uhrille ja vakuuttaa neuvoston puolesta solidaarisuudestamme espanjalaisia ystäviämme ja Espanjan viranomaisia kohtaan.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisat parlamentin jäsenet, tuleva Eurooppa-neuvosto 11. ja 12. joulukuuta - pyydän anteeksi, en maininnut Euroopan komission varapuheenjohtajaa Margot Wallströmiä - on erittäin tärkeä. Heillä on hyvin täysi esityslista: Lissabonin sopimuksen tulevaisuudesta, EU:n vastauksesta kansainväliseen talous- ja rahoitustilanteeseen, ilmastonmuutoksen torjunnasta ja energiapaketista on kaikista määrä keskustella.
Lissabonin sopimuksen osalta olemme yhteydessä komissioon ja irlantilaisiin ystäviimme. Irlannissa on tehty muutaman viime päivän aikana monenvälistä työtä, jossa te, arvoisa puhemies, olitte läsnä edustamassa Euroopan parlamenttia. Irlannin parlamentti myös kyseli teiltä tästä aiheesta. Uskon, että tämän ryhmän työ johtaa kolmeen tulokseen.
Ensimmäinen on se, että Irlannin parlamentin jäsenet katsovat, että Irlantia uhkaa tietty syrjäytyminen Euroopan unionissa ja että se joutuu kärsimään siitä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
Toinen asia on se, että Irlannin täysimääräinen ja täydellinen osallistuminen Euroopan unioniin on edelleen heidän mielestään täysin toivottavaa.
Lopuksi kolmas asia, joka on se, että Irlannin on ehdotettava ratkaisua, jotta se voi pysyä eurooppalaisen hankkeen ytimessä ja tarjota samalla vastauksen 12. kesäkuuta järjestetyn kansanäänestyksen aikana ilmaistuihin kysymyksiin.
Kuten tiedätte, Irlannin hallitus ei ole vielä virallisesti antanut kantaa, joka osoittaisi, hyväksyykö se nämä suositukset vai ei, ja haluaako se panna ne täytäntöön vai ei tai millä menetelmällä. Olemme olleet yhteydessä, ja tämän viikon loppuun mennessä neuvoston puheenjohtajavaltion, pääministeri Cohenin ja presidentti Sarkozyn välillä on enemmän yhteyksiä.
Ymmärrätte, etten voi puhua Irlannin viranomaisten puolesta. Neuvoston puheenjohtajavaltio on kuitenkin hyvin kiinnostunut auttamaan irlantilaisia ystäviämme, ymmärtämään heidän mahdolliset pyyntönsä eri aloilla, näkemään, minkälaisia oikeudellisia takuita he tarvitsevat, ja samalla tietysti kunnioittamaan ja harkitsemaan sitä, että 25 parlamenttia on jo ratifioinut tämän sopimuksen, että odotamme 26. ratifiointia vuoden 2009 alussa ja että haluamme antaa selkeän ja myönteisen viestin Lissabonin sopimuksen todellisen voimaantulon osalta. Tämä on koko liikkeellepaneva voima ehdottamassamme etenemissuunnitelmassa, josta keskustelemme tässä Eurooppa-neuvostossa.
Meillä on ollut tässä parlamentissa jo lukuisia keskusteluja talous- ja rahoitustilanteesta. Siksi haluaisin toistaa tärkeimmät asiat, koska taloudellinen taantuma on iskenyt Eurooppaan ankarasti. Meidän on tämän poikkeuksellisen tilanteen edessä näytettävä, että kykenemme vastaamaan siihen. Meidän on osoitettava yhtenäisyyttä, samaa päätöksentekovalmiutta, jota osoitimme viime toukokuussa, kun koko rahoitussektorin kaatumisen uhkaan piti löytää koordinoitu vastaus. Puheenjohtajavaltio johtaa tässä hengessä neuvoston kokousta 11. ja 12. joulukuuta.
Komission puheenjohtaja Barroso ilmaisee tämän minua paremmin; komissio antoi 26. marraskuuta ehdotuksia Euroopan elvytyssuunnitelmaksi ja niitä käsiteltiin maanantain "kilpailukykyneuvostossa" ja talous- ja valtiovarainministerien neuvostossa. Se on koordinoitu eurooppalainen vastaus talouskriisiin, ja sillä mahdollistetaan yhteisön välineiden käyttö ja sallitaan jäsenvaltioiden ryhtyä toimenpiteisiin, jotka ovat niiden tilanteeseen sopivimpia, tiiviissä yhteistyössä toistensa kanssa ja tiettyjä periaatteita noudattaen.
Haluaisin sanoa, että komission ehdotukset ovat nyt neuvoston puheenjohtajavaltion mielestä oikeansuuntaisia. Meidän on yritettävä vapauttaa yhteisön talousarviosta lainojen ja sijoitusten nettotuotot, aina kun ne ovat saatavilla, Euroopan sosiaalirahaston, globalisaatiorahaston ja rakennerahastojen osalta. Meidän on myös otettava käyttöön, komission ehdotuksen mukaisesti, suurempia varoja Euroopan investointipankilta, ja luotamme siihen, että parlamenttinne osallistuu täysimääräisesti siihen, että yhteisön toimielimet saadaan mukaan kriisiin vastaamiseksi.
On pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla ottaa käyttöön kaikki mahdolliset keinot taloudellisen toiminnan tukemiseksi tulevana vuonna ottaen huomioon komission sekä muiden laitosten tuottamat ennusteet. Komissio ehdottaa yhteistä ponnistusta sen välillä, mitä voidaan tehdä yhteisön tasolla ja mitä jäsenvaltioissa, ja se olisi jopa 200 miljardin euron arvoinen eli 1,5 prosenttia yhteisön BKT:stä. Tiedän, että näihin lukuihin suhtaudutaan hieman epäillen. Meistä puheenjohtajavaltiona näyttää siltä, että komission ehdottamalla ponnistuksella vastataan ongelmiin, jotka meidän on kohdattava, ja sillä annetaan tarvittava kannustin.
Tiedämme aivan hyvin, että yhteisön viranomaiset eivät voi taata kaikkea, koska niiden välineet ovat rajallisia, erityisesti talousarvion osalta, erityisesti määrärahojen osalta, ja että kaikkea ei voida tehdä yhteisön tasolla. Viranomaisten on kuitenkin taattava, että kansalliset elvytystoimet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja, jotta saadaan aikaan unionia hyödyttävä taloudellisen elpymisen kokonaisvaikutus.
Komission tavoin katsomme, että tarvitsemme kohdennettuja alakohtaisia siirtymäajan tukitoimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia unionin pitkän aikavälin tavoitteiden ja Lissabonin strategian kanssa, ja ne on pantava nopeasti täytäntöön. Mielestämme ensisijainen toiminta on kohdennettava Euroopan teollisuusperustaan, erityisesti ydinaloihin, kuten autoalaan, johon, kuten tiedätte, taloudellinen taantuma vaikuttaa hyvin ankarasti. Jäsenvaltioiden pitäisi yhdessä Euroopan investointipankin kanssa voida antaa tukea valmistajilleen tukeakseen ponnisteluja uusien teknologioiden, erityisesti puhtaiden autojen, kehittämiseksi.
Meidän on myös, kuten kilpailukykyneuvostossa korostettiin, saatava enemmän liikkumavaraa voidaksemme tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joihin tämä kriisi vaikuttaa erityisen haitallisesti ja joita erityisesti uhkaavat tällä hetkellä luottorajoitukset, kun otetaan huomioon Euroopan rahoitusalan jatkuva tilanne. Pyrimme tässä neuvostossa päättäväisesti saamaan aikaan mahdollisimman kunnianhimoisen yleissuunnitelman sen tulevissa kokouksissa 11. ja 12. joulukuuta.
Ilmasto- ja energiapaketin osalta, arvoisa puhemies, pidämme huomenna keskustelun tässä istuntosalissa. Haluaisin neuvoston puolesta kiittää parlamenttia jälleen kerran sen erittäin rakentavasta asenteesta vuoropuhelussa, jota olemme käyneet energia- ja ilmastopaketista. Tavoitteemme on nyt ja jatkossa sopimus ensimmäisessä käsittelyssä kuun loppuun mennessä. Tämä ei ole puheenjohtajavaltio Ranskan turhamainen hanke, eikä siinä ole kyse siitä, saadaanko puheenjohtajavaltion hattuun vielä yksi sulka lisää. Siitä ei ole kyse. Kyse on siitä, että EU:n on, toistan, oltava valmis täyttämään kansainväliset määräajat ottaen vuoden 2009 aikataulu huomioon, ja sen on oltava valmis ryhtymään toivottuihin aloitteisiin Poznánissa, juuri avatussa konferenssissa, ja Kööpenhaminassa ensi marraskuussa.
Esittelijänne tietävät tämän oikein hyvin. Parlamenttinne ja Jean-Louis Borloon välillä on käyty monia merkittäviä keskusteluja tämän neuvottelun saattamiseksi menestyksekkäästi päätökseen. Se, mitä me haluamme, puheenjohtajavaltion tavoite, on selkeä: komission ehdottamassa paketissa on tavoitteita ja johdonmukaisuutta. Näitä tavoitteita ja tätä johdonmukaisuutta on suojeltava. Emme saa poiketa Euroopan komission ehdottamista alkuperäisistä perusteluista.
Meidän on liitettävä toisiinsa kaksi osaa: ensimmäisessä on kyse siitä, että on oltava riittävän joustava niitä maita kohtaan, joiden on, kun otetaan huomioon niiden maantieteellinen sijainti ja taloudellinen kehitys, ponnisteltava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen alalla, ja ajattelen erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan ystäviämme; toisessa on kyse siitä, että on, talouskriisi muistaen, saatava aikaan riittävä joustavuus niitä talouden sektoreja varten, joihin nämä energiankulutusongelmat vaikuttavat ankarimmin. Näiden linjojen mukaisesti teemme hyvin tiivistä yhteistyötä komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa, ja meidän kaikkien on yhdistyttävä, jotta voidaan saada aikaan konkreettisia tuloksia ja jotta tämä paketti hyväksytään vuoden loppuun mennessä.
Joten, arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, arvoisat jäsenet, tämä on elintärkeää neuvostolle. EU on nyt tienhaarassa monilla aloilla, nimittäin toimielimiin, talouteen ja energiaan liittyvillä aloilla. Tämä on vaikea neuvoston kokous. Siellä on pystyttävä käsittelemään Euroopan unionin tilannetta. Siksi meidän on neuvostossa, komissiossa ja parlamentissa tehtävä ehdottomasti kaikki voitavamme saavuttaaksemme menestyksekkäästi nämä erilaiset tavoitteet. Olemme tietysti kuitenkin tietoisia tehtävämme vaikeudesta.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (FR). Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Jouyet, arvoisat parlamentin jäsenet, ensiksi haluaisin sanoa olevani samaa mieltä kaikesta, mitä te, arvoisa puhemies Pöttering, olette sanonut Mumbain tragediasta, ja sanoa myös, että jaan tunteenne siitä, että EU:n solidaarisuuden henki ja todellinen EU:n kansalaisuuden henki on toteutettava käytännössä.
Mielestäni me kaikki pystymme oppimaan näistä tapahtumista ja osoittamaan, että EU:n kansalaisuuden ja solidaarisuuden hienot ajatukset ovat todellisuutta.
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, muutaman viime kuukauden aikana Euroopan unioni on todellakin kohdannut monia suuria haasteita: Georgian konflikti, ennakoimaton rahoituskriisi ja odottamaton taantuma.
Euroopan unioni on tähän mennessä arvioinut asianmukaisesti näitä poikkeuksellisia tapahtumia ja on, olen siitä ehdottoman vakuuttunut, suoriutunut kiitettävästi. Kolmen toimielimemme yhteisen sitoutumisen ja tiiviin yhteistyön ansiosta ja, minun on lisättävä, puheenjohtajavaltio Ranskan energian ja taitojen ansioista, eurooppalaisen ulottuvuuden hyödyllisyys ja merkityksellisyys on tehty selväksi. Olemme osoittaneet erityisesti eurooppalaisille ja yleisesti maailmalle, että Euroopan unioni on tehtävänsä tasalla: se pystyy antamaan ripeän ja koordinoidun vastauksen, ja se on valmis työskentelemään yhdessä kumppaneidensa kanssa maailmannäyttämöllä.
Mutta olkaamme ehdottoman selkeitä ja rehellisiä toinen toisillemme: tärkein työ on edelleenkin tehtävä tulevien viikkojen aikana. Koska meillä on monia haasteita, erityisesti kolme tärkeintä haastetta, joihin voidaan vastata vain, jos kolme tärkeintä EU:n toimielintä - parlamentti, neuvosto ja komissio - jatkaa edelleen yhteistyötään ja kukin niistä täyttää oman tehtävänsä yhteisiin tavoitteisiin pyrittäessä: ryhtyy ensinnäkin ratkaiseviin toimenpiteisiin, jotka on pantava välittömästi täytäntöön, saadakseen Euroopan taloudellisen elpymisen tielle ja antaakseen vastauksen reaalitalouden kriisiin; toiseksi osoittaa, että EU antaa itselleen resurssit kehittyäkseen maailmanjohtajaksi vähähiilisessä taloudessa ja jotta voimme säilyttää asemamme maailmanjohtajana ilmastonmuutoksen torjunnassa; ja kolmanneksi, laatii etenemissuunnitelman Lissabonin sopimuksen täytäntöön panemiseksi.
Olen varma, että voisin mainita paljon muita aloja, erityisesti ulkosuhteiden alalla, jonka osalta haluaisin sanoa, että olemme tänään komissiossa ylpeinä hyväksyneet tiedonannon, jossa asetetaan huomattavan kunnianhimoiset tavoitteet todelliselle itäistä kumppanuutta koskevalle politiikalle, mutta koska aikaa on vähän, aion nyt keskittyä noihin kolmeen haasteeseen, jotka mielestäni ovat joulukuun Eurooppa-neuvoston suurimmat haasteet.
Katsotaan ensinnäkin Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Ennen tämän vuoden lokakuun Eurooppa-neuvostoa käydyissä keskusteluissa oli jo selvää, että ongelmilla oli sivuvaikutuksia ja että rahoituskriisi oli jo leviämässä reaalitalouteen.
Viikkoa myöhemmin komissio ehdotti hyväksymässämme tiedonannossa EU:n tason poliittisia toimintapuitteita. Sanoimme, että tarvitsemme taloudellisen vastauksen rahoituskriisiin ja että se on saatava aikaan koordinoidusti. Näistä poliittisista toimintapuitteista saavutettiin laaja yksimielisyys, ja ne hyväksyttiin viimeisessä epävirallisessa Eurooppa-neuvostossa ja parlamentissa sen viime kuun täysistunnossa. Mutta näillä poliittisilla puitteilla edistettiin myös G20-huippukokouksessa määriteltyä maailmanlaajuista strategiaa, ja siellä sitä käytettiin keskustelun pohjana. Lopuksi jäsenvaltiot hyväksyivät tässä politiikan viitekehyksessä suositellun lähestymistavan määritellessään omia toimintatapojaan.
Sen lisäksi, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa tarjotaan yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenetelmät, kuten esittelin viime viikolla, sillä myös nostettiin tämä koordinointi uudelle tavoitetasolle.
Haluan kiittää apua, jota parlamentti antoi elvytyssuunnitelmalle parlamentin valiokuntien ja täysistuntokeskustelujen muodossa ja erityisesti puheenjohtajakokouksen kanssa käymäni keskustelun muodossa, ja haluaisin kiittää parlamentin puhemiestä ja eri ryhmien puheenjohtajia heidän panoksestaan, jonka ansiosta tämä keskustelu oli mahdollinen. Tämän suunnitelman täytäntöönpanosta on käytävä samanlainen kestävä vuoropuhelu kuin sen valmistelusta.
Elvytyssuunnitelmamme, jossa on kymmenen yksityiskohtaista painopistealaa, osoittaa EU:n tasolla ennennäkemätöntä yhteisen toiminnan tasoa, sillä siinä ehdotetaan 200 miljardin euron lisäämistä taloutemme käyntiin polkaisemiseksi. Haaste oli valtava, kuten oli epäonnistumisen riskikin, koska piti laatia tarpeen laajuutta vastaava kunnianhimoinen suunnitelma. Suunnitelma ei perustu pienimpään yhteiseen nimittäjän eikä siinä jätetä huomiotta eri jäsenvaltioiden hyvin erilaisia talousarvioon ja talouteen liittyviä tilanteita, vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat osa yhteismarkkinoita ja vaikka suurimmalla osalla niistä on yhteinen valuutta. Meidän on siksi tunnustettava, että se ei ole helppo tehtävä, että on todella sangen vaikeaa saada sekä älyllisestä että tietysti poliittisesta näkökulmasta aikaan taloudellinen vastaus 27 jäsenvaltiolle, joilla on niin erilaiset lähtökohdat.
Siksi emme ole laatineet kaikkiin sovellettavaa suunnitelmaa vaan koordinoidun suunnitelman, joka perustuu EU:ssa jo käytössämme oleviin välineisiin, vakaus- ja kasvusopimukseen ja Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaan, ja määrittelemällä yhteiset tavoitteet, joihin pyritään koordinoidusti päämääränä talouden elpyminen.
Tämä suunnitelma on nyt toteutettava käytännössä. Koordinoinnin käsite ei saa olla vallitsevana vain sopimuksen aikana vaan myös täytäntöönpanon aikana, koska toimimattomuudesta aiheutuvaa hintaa ei voida hyväksyä. Voimme todistaa sitä itse: työpaikkoja menetetään päivittäin: Emme voi odottaa taantuman pahenemista ja sen muuttumista vakavaksi lamaksi.
Mielestäni voimme kaikki nähdä asennemuutoksen, vaikka tämä asennemuutos ei olekaan vielä johtanut täysimääräisesti konkreettisiin päätöksiin. Kaikki ovat hyvin tietoisia siitä, ettemme käsittele tavallista taloudellisen toiminnan vähenemistä. Olemme täysin erilaisessa tilanteessa, joka ei ole tavallinen taloudellisen toiminnan lasku, olemme, toistan, keskellä poikkeuksellisia olosuhteita, ja nyt on aika toimia.
Kaikkien toimielinten on täytettävä velvollisuutensa. Komissio on tehnyt niin esittämällä tämän suunnitelman ja jatkaa niin tekemistä sen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Luotan parlamentin valppauteen, että se muistuttaa kaikkia toimielimiä niiden sitoumuksesta. Tällä elvytyssuunnitelmalla tarjotaan tarpeelliset poliittiset puitteet päättäväiselle ja kunnianhimoiselle toiminnalle. Mielestäni se on samaan aikaan sekä kunnianhimoinen että realistinen; sellaisten kunnianhimoisten ehdotusten tekeminen, joilla ei ole mitään mahdollisuuksia tulla hyväksytyksi, on hyödytöntä. Meidän on kuitenkin myös säilytettävä tämä kunnianhimo.
Tämä suunnitelma osoittaa, että vakaus- ja kasvusopimuksella ja Lissabonin strategialla vahvistetut perusperiaatteet ovat tehneet meistä kykeneviä todellisen eurooppalaisen ratkaisun tarjoamiseen.
Tämä on loistava tilaisuus, johon EU:n on tartuttava. Mielestäni se on todellinen testi EU:lle. Sillä ei testata pelkästään sen taloudellista vastausta, joka on jo tarpeeksi vaativaa, vaan myös koko EU:n ajatusta. Mikä on ajatuksemme EU:sta? Haluammeko eurooppalaiset vastaukset eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin taloudellisiin ongelmiin vai emme?
Toiminnassaan yhtenäinen EU voi osoittaa, että se pystyy tarjoamaan tarvittavan koordinoinnin, jotta kaikki voivat ottaa taistelussa kaikki voimansa käyttöön; tarjoamaan räätälöidysti tarvittavat talousarvion kannustimet, joilla taataan todellinen vaikutus ja takaamaan samalla julkisten menojen tason keskipitkän ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden; varmistamaan lyhyen aikavälin välineiden älykkään käytön pitkän aikavälin kilpailukyvyn edistämisessä nappaamalla kaksi kärpästä yhdellä iskulla: elvytyksellä on rajoitettava kriisin vaikutuksia kotitalouksiin, työntekijöihin ja yrityksiin lyhyellä aikavälillä ja samalla helpotettava siirtymistä kohti vähemmän energiaa kuluttavaa taloutta ja tuettava EU:n kilpailukykyä edistäviä uudistuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, varmistettava, että kaikkien toimiemme innoittajina ovat solidaarisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden keskeiset vaatimukset ja että niissä keskitytään ensisijaisesti heikoimmassa asemassa oleviin tänä kriisiaikana.
Olemme siksi asettaneet kolme selkeää painopistealaa, kolme peruskiveä strategialle, jonka perustana olevana kaikenkattavana painopisteenä ovat yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevat.
Nyt ei ole oikea aika rajoittaa toimia kansalliselle tasolle. Tehkäämme tämä aivan selväksi. Tämän viestin haluaisin lähettää Eurooppa-neuvostolle, ja tiedän, että voin luottaa parlamenttiin, että se yhtyy viestiini. Vain EU:n tason ratkaisu on riittävän laaja asioiden muuttamiseksi niin, että kaikki hyötyvät.
Parlamentin tuki on olennainen. Haluaisin siksi pyytää teitä tutkimaan uusia ehdotuksia, nopeuttamaan menettelyjä ja muokkaamaan EU:n talousarvion puitteita. Tässäkin meidän on oltava selkeitä. Mielestäni olisi täysin ristiriitaista, jos nyt pyytäisimme jäsenvaltioita ryhtymään täydentäviin ponnistuksiin talousarvioidensa ja talousarviokannustimien osalta, kun me emme EU:n tasolla pysty käyttämään kaikkia yhteisön talousarviossa käytettävissämme olevia määrärahoja.
Komissio on siksi, mielestäni, tehnyt hyvän ehdotuksen sanomalla, että kaikki käyttämättömät määrärahat pitäisi käyttää tiettyjen ohjelmien tueksi ja tiettyjen EU:n toimien käynnistämiseksi, koskevatpa ne sitten yhteenliittymiä, innovointia, ilmastolle suotuista energiaa tai talouden elvytyspolitiikkaa, joka on myös täynnä mahdollisuuksia keskipitkällä aikavälillä. Mielestäni tämä on vähintä, mitä pitäisi tehdä.
Mutta ennen kaikkea kehotan teitä selittämään kansalaisillenne, miten Euroopan unioni tarjoaa suojelua, ei jäsenvaltioiden puolesta toimimalla vaan aivan päinvastoin, lisäämällä valtioiden toteuttamien toimien tehokkuutta, yhdistämällä ponnistelumme kysynnän edistämiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi kaikkien kansalaistemme eduksi.
(EN) Toinen kohta Eurooppa-neuvoston esityslistalla on ilmastonmuutos. Tiedän, miten paljon aikaa ja huomiota tämä parlamentti on omistanut ilmastonmuutosta koskevalle energiapaketille. Olette osoittaneet, miten se on todella yksi aikamme tärkeimmistä politiikkaan, talouteen ja "sivilisaatioon" liittyvistä hankkeista. Kun katsomme taaksepäin siihen, mikä on oleva historiallinen päätös, teidän tukenne tavoitteelle ja teidän panoksenne siihen, miten se pitäisi saavuttaa, osoittautuvat korvaamattomiksi.
Nyt on kulunut miltei vuosi siitä, kun komissio teki ehdotuksensa. Sinä aikana olemme kokeneet merkittävän taloudellisen taantuman. Olemme kuulleet teollisuuden ymmärrettävät huolet suuren paineen aikana.
Mutta sitoutuminen ydintavoitteeseen ei ole horjunut: täyttää 20-20-20-tavoite vuoteen 2020 mennessä, näyttää tietä maailmanlaajuiselle sopimukselle Kööpenhaminassa ensi vuonna ja osoittaa, että olemme vakavissamme ja että puhumme asiaa, kun keskustelemme näistä asioista.
On tietysti paljon tehtävänä ennen kuin neuvosto ja parlamentti pääsevät lopulliseen sopimukseen. Näin sen pitäisi olla. Nämä ovat kaikkien eurooppalaisten elämään vaikuttavia kriittisiä päätöksiä. Ne ansaitsevat tulla vakavasti otetuksi. Meidän on tehtävä ne oikein.
Ensi viikon Eurooppa-neuvosto on avainasemassa 27 jäsenvaltion valtion ja hallitusten päämiesten välisen sopimuksen aikaansaamisessa. Mutta vaikka 27 jäsenvaltion sopimus on välttämätön ennakkoehto sopimukselle, se ei yksin riitä. Uskokaa minua, kukaan ei tiedä komissiota paremmin, miten olennainen asema parlamentilla on toisena lainsäätäjänä. Olette aina uudestaan osoittaneet, että panoksenne on välttämätön, ei pelkästään EU:n lainsäädännön demokraattisen oikeutuksen takia vaan myös sen tehokkuuden takia.
Teidän työnne on olennainen puolueiden rajat ja maiden rajat ylittävän laajan yksimielisyyden rakentamisessa olennaisten asetusten osalta. Tarvitsemme teitä täyttämään tämän tehtävän myös ilmasto- ja energiapaketin osalta. Viimeaikaisissa kolmenvälisissä vuoropuheluissa on saavutettu jo paljon. Luotan siihen, että voimme taittaa myös loppumatkan yhdessä. Uskon todella, että voimme ja että meidän pitäisi saada sopimus aikaan Eurooppa-neuvostossa - ja pidän hyvin ankarasti työskentelevän neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan, jonka kanssa komissio tekee aktiivista yhteistyöstä, ponnisteluja hyvin myönteisinä. Siksi aion heti Eurooppa-neuvoston jälkeen ehdottaa sen tulosten ottamista esiin kolmenvälisissä vuoropuheluissa Euroopan parlamentin kanssa, jotta jäljellä olevia eroja voidaan hioa ja muuttaa poliittinen sopimus lakiteksteiksi.
Luotan siihen, että pystymme saattamaan työn päätökseen hyvissä ajoin ja osoittamaan, että ilmastoa koskevaa toimintaa, energiavarmuutta ja talouskasvua voidaan ja pitää edistää toisiaan tukevalla tavalla. Se on paras viesti, jonka voimme antaa ennen Euroopan parlamentin vaaleja, mutta myös ennen Yhdysvaltain seuraavan presidentin virkaanastumista ja Kööpenhaminan alla. Annan sitoumukseni, että Euroopan komissio työskentelee kanssanne väsymättä tehdäkseen tämän mahdolliseksi.
Lopuksi, epäilemättä on joitakuita, jotka sanoisivat, että Lissabonin sopimuksesta keskusteleminen tässä tilanteessa on häirintää. He olisivat väärässä. Euroopan unioni todistaa tällä hetkellä olevansa tärkeämpi kuin koskaan kansalaistensa taloudellisen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin edistämisessä. Ei ole häirintää antaa välineitä, jotta tämä tehtävä voidaan tehdä tehokkaammin, demokraattisemmin. Se on pakollista. Kaikki kokemamme kriisit ovat korostaneet tätä tarvetta.
Mielestäni Euroopan unioni on osoittanut olevansa hyvin kypsä vastatessaan Irlannin ei-ääneen kunnioittamalla tulosta ja antamalla Irlannin viranomaisille aikaa sulatella ja analysoida sitä, aikaa päättää, miten tilannetta pitäisi käsitellä.
EU on ennen kaikkea osoittanut päättäväisyytensä jatkaa työtään kohti uuden sopimuksen tarjoamaa palkintoa. Jäsenvaltiot ovat jatkaneet ratifiointia. Komissio on tämän parlamentin lailla jatkanut sopimuksen edistämistä. Ja me olemme työskennelleet yhdessä Irlannin kanssa - emme sitä vastaan - löytääksemme oikean tien eteenpäin.
Sopimus on edelleen saatava kiireellisesti voimaan. Edelleen on kunnioitettava niiden 25 kansallisen parlamentin päätöksiä, jotka ovat ratifioineet. Ja Eurooppa-neuvoston ehdottomana tavoitteena on oltava sellaisen uskottavan eteenpäin johtavan suunnitelman laatiminen, jonka nojalla myös Irlanti voi ratifioida. Ensi viikon loppuun mennessä meillä on oltava etenemissuunnitelma, joka johtaa meidät ulos tästä umpikujasta.
Vuosi 2008 jää historian kirjoihin vuotena, jolloin Euroopan unioni kohtasi jotkin vaikeimmista testeistään. Mutta myös, uskon niin, vuotena, jolloin se osoitti olevansa riittävän päättäväinen, riittävän päämäärätietoinen ja riittävän rohkea kohdatakseen haasteen. Käytetään seuraavat muutamat viikot jättääksemme tulevaisuutta varten perintö vahvemmasta ja kunnianhimoisemmasta Euroopan unionista.
(Suosionosoituksia)
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Jouyet, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät kollegat, ensi viikon Eurooppa-neuvostossa käsitellään pääasiassa vastausta nykyiseen talouskriisiin, ja haluaisin ensin osoittaa kunnioitukseni Euroopan komission työlle. Rahoituskriisin alusta alkaen se on esittänyt monia asiakirjoja, joilla pyritään uudistamaan maailmanlaajuisia rahoitusrakenteita. Viime viikolla esitetty elvytyssuunnitelma, jota pidämme myönteisenä, täydentää kaikkia näitä toimenpiteitä ja on sopiva väline nykyisiin vaikeuksiimme vastaamiseksi.
Komission tavoin katsomme, että elvytyssuunnitelma on pantava täytäntöön mahdollisimman nopeasti, ja komission tavoin katsomme, että näiden elvytystoimenpiteiden koordinointi on menestyksen avain. Maidemme taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on perustavanlaatuinen painopisteala. Ratkaistaksemme ongelmamme pitkällä aikavälillä meidän on lisäksi osoitettava sekä päättäväisyyttä että vastuullista asennetta. Komission ehdotukset, joilla pyritään kokoamaan yhteen kaikki EU:n tasolla ja kansallisilla tasoilla saatavissa olevat poliittiset välineet kriisin torjumiseksi, ovat erinomainen lähestymistapa.
Ensisijaisena tavoitteenamme on oltava kaiken voitavamme tekeminen, jotta voidaan estää laskevan kierteen muuttuminen lamaksi. Meidän on palautettava kuluttajien luottamus, koska vain siten tilannetta voidaan muuttaa nopeasti. Olen hyvin surullinen siitä, että jotkin poliittiset ryhmät eivät ole samaa mieltä tästä lähestymistavasta ja että ne aikovat käyttää tätä kriisiä hyväkseen ja yrittävät saada poliittista etua. Keskustaoikeiston tavoite, meidän tavoitteemme, ei ole iskulauseiden julistaminen vaan vakauden, kasvun ja työpaikkojen palauttaminen, piste.
Tavoitteemme on osoittaa eurooppalaisille, mitä pitää puolustaa mihin hintaan hyvänsä: sosiaalisen markkinatalouden malliamme, joka aiheuttaa kateutta maailmalla ja jonka edestä meidän on taisteltava, koska vain sillä voidaan varmistaa ja taata sosiaalinen yhteenkuuluvuutemme. Jos minä olisin kapitalisti, kaikki tietäisivät sen!
Tässä kriisissä, joka edellyttää kiireellisiä, realistisia ja pragmaattisia toimenpiteitä, jotkut ihmiset syyttävät mieluummin vastapuolta salatakseen omat syntinsä. Olemme hyvin tietoisia tämän kriisin vakavuudesta, mutta olemme myös tietoisia velvollisuudestamme ryhtyä toimiin arvojemme ja pragmaattisten toimintatapojemme perusteella, jotta lyhyen ja pitkän aikavälin välille voidaan saada aikaan asianmukainen tasapaino.
Niillä toimenpiteillä, joista on tullut välttämättömiä nykyisten ongelmiemme takia, ei saa vaarantaa tulevaisuuttamme. Siksi tuemme komission lähestymistapaa, jossa toimitaan Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian puitteissa. Kyseinen strategia on todellakin paras takuu sosiaalisen mallimme säilyttämiselle; mikä tahansa muu strategia olisi vastuuton. Elvytystoimenpiteiden hyväksyminen ei kuitenkaan tarkoita, että jäsenvaltiot voivat perua niiden talouksien mukauttamiselle välttämättömät rakenteelliset uudistukset.
Hyvät kollegat, Eurooppa-neuvostossa omistaudutaan laajasti myös ilmasto- ja energiapaketille, josta puheenjohtajavaltio Ranska on aivan oikein tehnyt yhden ensisijaisista painopistealoistaan. Neuvottelut jatkuvat edelleen suurimmasta osasta paketin asiakirjoja, ja kehotan kaikkia neuvotteluissa mukana olevia tekemään kaiken voitavansa, jotta saadaan aikaan tyydyttävä sopimus.
Ilmaston lämpeneminen on todellisuutta, jota rahoituskriisi tai nykyinen talouskriisi ei ole muuttanut. Euroopan unionin on näytettävä tietä kumppaneilleen maailmassa omaksumalla vastuullinen poliittinen asenne, joka vastaa nykyistä tilannetta. Sen on jatkettava kuitenkin ilmastonmuutoksen torjuntaa.
Se, että yhden ilmasto- ja energiapakettia koskevan asiakirjan osalta on edistytty, on hyvin myönteinen merkki ja osoitus siitä, että näiden tekstien osalta halutaan todella edetä, mitä pidän myönteisenä. Osoitan myös kunnioitusta puheenjohtajavaltio Ranskan päättäväisyydelle, sillä se ole säästellyt voimiaan sopimuksen aikaansaamisessa. Haluaisin myös ilmaista toiveeni, että irlantilaiset ystävämme esittävät Eurooppa-neuvostolle etenemissuunnitelman, joka on sekä realistinen että kunnianhimoinen ja jossa annetaan aikataulu tämän institutionaalisen umpikujan selvittämiseksi.
Tämä kriisi osoittaa meille jälleen kerran seuraavaa: EU:n on pystyttävä tekemään päätöksiä tehokkaammin ja demokraattisemmin. Lopuksi haluaisin kiittää komissiota itäistä kumppanuutta koskevasta hankkeesta, jota se aikoo ehdottaa neuvostolle.
Puhemies
(DE) Jos sanoisin nyt, että olette aina esimerkillinen, se voitaisiin tulkita puolueellisuudeksi.
Poul Nyrup Rasmussen
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopassa on nyt 17 miljoonaa työtöntä. Ellemme tee jotakin, vuoden sisällä Euroopassa on 21 miljoonaa työtöntä ja vuoden 2010 alussa 25 miljoonaa työtöntä.
Tämä ryhmä sanoi 14. marraskuuta, että meillä on oltava selkeä päämäärä, ja sosialistinen ja sosialidemokraattinen puolue sanoi samaa viikonloppuna. Päämääränämme on oltava työllisyystason laskemisen estäminen. Tämä selkeä päämäärämme ihmisten pitämisestä työssä määrittelee rahoituskannustimemme. Emme menetä työpaikkoja vaan luomme uusia pitääksemme ihmiset työssä. Se, mikä mielestäni puuttuu komission ohjelmasta, ei ole suunta, vaan kunnianhimo ja todellinen koordinointi.
Tiedän, että se on vaikeaa. Olkaa hyvä älkääkä sanoko, että pelkästään ponnistusten yhdistäminen - mitä hallitukset ovat aina tehneet - on koordinointia, koska se ei ole. Olen samaa mieltä koordinointia koskevasta tavoitteestanne, mutta yhdistäkäämme voimat - tämä parlamentti ja te ja neuvoston puheenjohtaja - pyytääksemme hallituksia käsittämään heti, miten paljon lisäarvoa voidaan saada tekemällä tämä koordinoidusti. Te ja minä tiedämme, että jäsenvaltioissa vaikutus on kaksinkertainen.
Toinen kohtani on tämä. Jos teette sen, voisitteko te ja neuvoston puheenjohtaja esittää tämän kysymyksen kollegoillenne, valtion ja hallitusten päämiehille neuvostossa: jos haluamme taata työllisyystason, paljonko tarvitsemme? Olen tehnyt joitakin makrotaloudellisia laskelmia, jotka osoittavat, että meidän on investoitava - kuten Espanjan hallitus teki - yksi prosentti BKT:stä, ei vain ensi vuonna vaan myös vuosina 2010 ja 2011. Muuten emme säilytä tätä tasoa.
Joten miten teemme tämän? Ehdottaisin seuraavaa: että te, komission puheenjohtaja, laaditte luettelon painopistealoista, jotka on määritelty älykkään vihreän kasvun strategiassamme ja Lissabonin tavoitteissa, joissa 27 jäsenvaltiota sanoo, että ne ovat teidän ja neuvoston kanssa samaa mieltä tästä luettelosta. Osoittakaa sitten Saksalle, Ranskalle, Italialle - meille kaikille - miten paljon lisäarvoa saamme tekemällä tämän yhdessä. Laatikaa sitten aikataulu, jossa todetaan esimerkiksi, että jos teette päätöksenne ennen joulua, tapaamme uudelleen helmikuussa, ennen kevättä, arvioidaksemme, mitä vaikutukset ovat olleet. Sitten olemme keväällä valmiita laatimaan toisen paketin ja syksyllä kolmannen paketin osana tavoitteidemme saavuttamista koskevaa pitkän aikavälin strategiaa.
En sano, että se on helppoa. Sanon, että olen samaa mieltä tavoitteestanne, mutta mielestäni tavoitteita ei ole toteutettu käytännössä. Yhdistäkäämme voimat ja tehkäämme se.
Graham Watson
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, edellisellä kerralla ylistimme neuvoston nopeaa vastausta rahoituskriisiin. Mutta tässä Eurooppa-neuvostossa nopeus ei enää näytä olevan olennaista. No, sen pitäisi olla. Unionin kohtaamat haasteet ovat todellisia. Taantuma tukahduttaa yrityksiä ja ilmastonmuutos käy koko ajan selvemmäksi.
Neuvoston ja komission on tunnustettava se, mitä Martin Luther King kutsui tämän hetken sanelemaksi kiivaaksi pakoksi. Eilen valtiovarainministerimme eivät onnistuneet käsittelemään elvytyssuunnitelman pakkoa. Kannustinelvytys on menossa ojasta allikkoon. Puheenjohtajavaltion pitäisi kertoa meille, mitkä jäsenvaltiot vastustavat. Meidän on pysyttävä vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa, säilytettävä kilpailua ja valtiontukea koskevat säännöt ja vastattava Lissabonin ohjelman haasteeseen, mutta meidän on toimittava nopeasti.
Neuvosto tietysti pyrkii oikeudellisesti sitoviin puitteisiin hiilidioksidipäästöjen leikkaamiseksi. Edistystä on saatu aikaan: päästörajoituksiin perustuva päästökauppajärjestelmä "cap and trade", ei sääntelyä ja rasituksia, poikkeuksia pienen mittakaavan päästölähteille, yksittäisten valtioiden olosuhteiden ottaminen huomioon ja päästöoikeuksien huutokaupan liukuva asteikko - kaikki nämä ovat järkeviä. Järkevää ei olisi minkä tahansa jäsenvaltion mikä tahansa yritys ampua pitkän aikavälin suunnitelma alas lyhyen aikavälin oman edun takia. Jos emme puutu ilmastonmuutokseen nyt, lasku paisuu. Viime viikon sopimus autojen hiilidioksidipäästöistä osoittaa, miten helppoa on valita pienimmän vastarinnan tie ja antaa omien etujen mennä maailmanlaajuisten etujen edelle. Ilmastonmuutosta koskevasta sopimuksesta koituu kustannuksia, mutta siinä on myös mahdollisuuksia. EU voi olla maailmanjohtaja vihreässä innovaatiossa. Rohkea vie voiton ja EU:lla on oltava rohkeutta toteuttaa vakaumuksensa.
Irlanti julkaisi viime viikolla ajatuksia herättävän raportin Lissabonin sopimusta koskevista vaihtoehdoista. Nyt pääministerin on esitettävä konkreettinen suunnitelma ja selkeä aikataulu etenemiselle, koska EU:n kansalaiset haluavat tehokkaan Euroopan unionin. Ketään ei saada luottamaan enemmän unioniimme, jos se ei toimi. Ja viime viikolla näimme esimerkin unionista, joka ei toimi. Mumbain viime viikon pommituksia paenneet tämän parlamentin jäsenet tapasivat EU:n jäsenvaltion konsulin, joka kertoi heille auttavansa vain oman maansa kansalaisia. Mikään ei osoita selvemmin, että tarvitaan välittömästi koordinoitua EU:n konsuliviranomaisten suojelua.
Unionimme on suojeltava kaikkia kansalaisiaan heidän hätänsä hetkellä. Komission puheenjohtaja on sanonut, että uppoamme tai uimme yhdessä. No, jotkut saattavat haluta polkea paikallaan, mutta EU on tehnyt sen aiemmin eikä se toimi. Nyt tarvitaan toimintaa Eurooppa-neuvostolta.
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, viikkoa ennen kuin Euroopan parlamentin valtuuskunta lähtee Poznániin, pitäisi arvioida, onko se, minkä toistamista komissio nyt jatkaa, todella totta, nimittäin se, että reagointi reaalitalouden kriisiin ja rahoitusmarkkinoiden kriisiin on yhteydessä kunnianhimoiseen ilmastonsuojelustrategiaan. Totean tässä kohdassa jälleen kerran, että kaikki, mitä komissio on tähän mennessä tästä sanonut, on kumottu nykyisissä kolmenvälisissä neuvotteluissa ilmastopaketista. Autosopimuksen alkuviikolla antama viesti on tämä: EU on todella luvannut kunnianhimoista ilmastonsuojelua ja maailman pelastamisen. EU haluaa muuttaa kaiken mutta ei autojaan. Mielestäni olemme antaneet erittäin huonon viestin.
Jatketaan päästökauppaan. Tiedämme, että päästökauppa on EU:n ilmastonsuojelupolitiikan tärkein väline, että tarjoaminen on toiminnan ratkaiseva tekijä. Nyt energiateollisuudelle jopa neuvotellaan poikkeusta ja energiaintensiivinen teollisuus jätetään pois melkein koko ensi vuosikymmeneksi. Minusta tämä on erittäin huono ilmoitus, vain viikkoa ennen kuin menemme Poznániin. Ainakin puolet kunnianhimoisista ponnisteluista hiilidioksidin vähentämiseksi pitäisi tehdä kehitysmaissa, ei itse Euroopassa. Emme kuitenkaan halua myöskään rahoittaa näitä toimenpiteitä kehitysmaissa.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluaisin pyytää vilpittömästi, että laaditte viimeinkin vihreän New Dealin, josta komission jäsen Dimas aina puhuu niin paljon. Haluaisin myös sanoa teille, että mielestäni Euroopan unionin kansalaisten hyväksyntä olisi laajempi ja se kasvaisi, jos Euroopan komission vanhoissa talousstrategioissa tehdyt virheet, virheet, jotka koskevat myös rahoitusmarkkinoita, arvioitaisiin, jos te tunnustaisitte tehneenne vuosi sitten epäasianmukaisia arvioita.
Ehkä sitten ihmiset uskoisivat uuteen alkuun, ja Lissabonin sopimuksellekin voitaisiin saada laajempi hyväksyntä. Tässä kohdassa, kuten kaksi viikkoa sitten Strasbourgissa, pyytäisin teitä todella olemaan tässä asiassa rehellinen. Onko vihreää New Dealiä olemassa vai aiotteko jatkaa edellisen vuosikymmenen strategioilla?
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää neuvoston puheenjohtajaa Jouyet'a ja komission puheenjohtajaa heidän tämän päivän puheenvuoroistaan.
Puhun hyvin lyhyesti talouden elvytyssuunnitelmaa koskevasta kysymyksestä, koska juuri se koskee monin tavoin kansalaisia ja ihmisiä erityisesti sen osalta, miten aiomme reagoida ja vastata ennakoimattomiin maailmanlaajuisiin kysymyksiin, jotka ovat kohdanneet meitä monen viime kuukauden aikana. Pidän komission elvytyssuunnitelmaa ja ehdotusta myönteisinä. Se todella liittyy ja sopii hienosti siihen, mitä jäsenvaltiot jo tekevät ja todellakin siihen, mitä jäsenvaltiot sopivat tekevänsä koordinoidun suunnitelman mukaisesti puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla.
On sangen ainoalaatuista - ja eräässä mielessä sangen ironista - että tarvittiin tämä kriisi, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus liittyi joukkoon nähdäkseen, miten voimme tehdä yhteistyötä ja koordinoida yhdessä, huolimatta monista vuosista, jolloin se on pyrkinyt olemaan ulkopuolella ja seuraamaan omaa erillistä kurssiaan.
Enemmän kuin mitään muuta tästä asiasta käy ilmi sen tunnustaminen, että kyllä, olemme itsenäisiä, kyllä, voimme tehdä asioita itsenäisesti, mutta kun toimimme yhdessä, kun kokoonnumme ja tuomme 27 jäsenvaltion loistavat aivot, innovoinnin, lahjakkuuden ja energian yhteen, sitten maailma voidaan todella muuttaa tuon yksittäisen yhteisen ponnistuksen avulla. Onnittelen komission puheenjohtajaa Barrosoa ja neuvoston puheenjohtajaa siitä, että vuonna 2008 pystyimme kypsymään Euroopan unionina, vastaamaan aikuismaisesti ankariin kriiseihin ja arvosteluun EU:n toimintakyvystä.
Se johtaa minut toiseen kohtaan, josta neuvostossa keskustelemme, Lissabonin sopimusta koskevaan kysymykseen. Selvästikin monet ihmiset ovat valtavan huolissaan siitä, miten aiomme ratkaista kysymykset, jotka jäivät jäljelle, kun Lissabonin sopimusta ei onnistuttu ratifioimaan kaikissa jäsenvaltioissa. Olen sangen vakuuttunut siitä, että Irlannin hallitus esittää suunnitelman siitä, miten asioiden pitäisi tapahtua. Siinä suunnitelmassa kehotetaan myös muita jäsenvaltioita tekemään tiettyjä asioita. Irlantilaiset eivät ole ainoita, joiden on käsiteltävä tätä ongelmaa. Kaikkien jäsenvaltioiden - jälleen yhdessä toimien - on käsiteltävä tätä ongelmaa.
Kannustan kaikkia jäseniä tutkimaan raporttia, jonka Irlannin parlamentin, Oireachtasin, erityisvaliokunta esitti. On huomattavaa, että ainoat ihmiset, jotka vastustivat kyseistä raporttia, olivat samoja ihmisiä, jotka vastustivat Lissabonin sopimusta ja kaikkia sitä edeltäneitä sopimuksia. Nämä ovat niitä samoja hämäriä hahmoja, jotka mielellään piileskelevät pimeydessä ja väittävät, että on olemassa parempi tie, mutta jotka eivät ikinä sano, mikä tuo parempi tie olisi; juuri niitä samoja ihmisiä, jotka eivät koskaan esitä mitään, mikä olisi Irlannin etujen ja Euroopan etujen mukaista vaan vain jotakin, josta he itse saavat pientä poliittista etua. Todellisuutta on se, että yhdessä voimme saavuttaa suurempia ja parempia asioita, mutta myös se, että se edellyttää kompromissia, ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta niiden erilaisten näkökulmien osalta, joita esitetään.
Mary Lou McDonald
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, EU:n johtajat tapaavat Brysselissä ensi viikolla ja jos pääministeri Brian Cowan ehdottaa, että Irlannin tuki Lissabonin sopimukselle voidaan varmistaa sopimalla poliittisista julkilausumista tai ääntelemällä rauhoittavasti asiavalikoimasta, hän on ollut hyvin harhaanjohtava. Pääministeri on pyrkinyt kääntämään huomion pois syvästä tyytymättömyydestä, jota ihmiset, ei pelkästään Irlannissa vaan paljon laajemmin, tuntevat siitä suunnasta, johon EU on menossa. Mielipidekyselyt Irlannissa ja todellakin hallituksen oma tutkimus ei-äänestä ovat korostaneet ihmisten huolia työntekijöiden oikeuksista, julkisista palveluista, militarisoinnista ja demokratiasta, ja miljoonat työntekijät ja perheet koko unionissa jakavat nämä huolet.
Kohtaamamme talouskriisi osoittaa, että julkisia palveluja ja työntekijöiden oikeuksia on suojeltava enemmän kuin koskaan esteettömiltä ja sääntelemättömiltä markkinavoimilta. Hallitusten painiskellessa kriisin kanssa käy koko ajan selvemmäksi, että Lissabonin sopimus on vanhentunut. Hallitukset ovat jälleen käsittäneet, että yleisen edun takia tarvitaan valtion toimia sekä joustavuutta ja harkintaa kansalaisten tarpeisiin vastaamisessa, ja ne ovat saaneet kalliin oppitunnin. Ne ovat oppineet, että markkinat eivät ole kuningas. Ne eivät voi tarjota kaikkia ratkaisuja, ja silti Lissabonin sopimuksella pyritään kruunaamaan tämä vapaita markkinoita koskeva lähestymistapa, joka on saanut aikaan niin paljon hävitystä.
Tarvitsemme uuden suunnan, ja totuus on se, että Lissabonin sopimus ei sitä tarjoa. Irlannin hallitus ei ole onnistunut saamaan aikaan keskustelua muissa hallituksissa, se ei ole onnistunut pyrkimään parempaan sopimukseen, ei vain Irlannille vaan koko unionille. Irlannin hallituksen pitäisi ottaa oppia kansalaisistaan, sen pitäisi oppia johtamaan. Ja sen on näytettävä tietä. Mutta kaikilla EU:n johtajilla on vastuu käsitellä, todella käsitellä, ihmisten huolia.
Kyynisillä poliittisilla liikkeillä ja tyhjillä puheilla ei voiteta Irlannin tukea Lissabonille, ei käsitellä Lissabonin sopimuksen vakavia puutteita eikä ennen kaikkea tarjota uusia polkuja, joita EU tarvitsee. Johtajat voivat valita. He voivat johtaa kansojensa sydänten ja mielten mukaisesti tai he voivat tehdä päätöksiä, jotka ovat lobbaajien ja byrokraattien etujen mukaisia. EU:n johtajille sanon: tehkää oikea valinta; kuunnelkaa Irlantia ja kuulkaa sen äänessä Ranskan ja Alankomaiden kaiku, vaatimus uudistuksesta, uudistamisesta, vaatimus muutoksesta.
Hanne Dahl
Arvoisa puhemies, nyt on alkamassa hahmottua kuva siitä, miten mätä kompromissi Irlannin kanssa on saavutettava, jotta se saadaan hyväksymään Lissabonin sopimus. Olen tässä parlamentissa nähnyt kaiken manipulaatiosta vaivoin peiteltyihin uhkauksiin, kuten "kenen te muka luulette menettävän komission jäsenen, koska meidän on pantava täytäntöön se, mitä Nizzan sopimuksessa sanotaan komission jäsenistä, joita on jäsenvaltioita vähemmän?" Olen kuullut näkyvien mielipidejohtajien puhuvan Irlannin heittämisestä ulos unionista, mukaan luettuna jopa sanomalehden päätoimittaja kotimaassani. Puheenjohtajakokouksessa päätettiin, että perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnassa Irlannista ja Lissabonin sopimuksesta tehdystä päätöksestä ei keskustella eikä äänestetä täysistunnossa. Valiokunta kuitenkin päätti maanantain kokouksessaan, että juuri tuo päätös olisi perusta puhemiesten ja siten parlamentin viralliselle kannalle. Parlamentilla ei kuitenkaan voi olla yhteistä kantaa tästä asiasta.
Kun tästä päätöksestä järjestettiin äänestys, 16 kannatti sitä ja kuusi vastusti. Tämä on hyvin heikko perusta yhteisen kannan muodostamiselle ottaen erityisesti huomioon, että parlamentissa ei ole keskusteltu siitä. Demokratian kannalta on törkeää, että se lakaistaan sivuun tässä parlamentissa, samassa parlamentissa, jossa me niin mielellämme heristämme sormeamme moralisoidessamme maita, joissa ei ole demokratiaa, ja jossa me kunnioitamme demokratian puolustajia sillä, mitä julkeamme kutsua Saharov-palkinnoksi. Demokraattisen Euroopan tie eteenpäin ei koostu mädistä kompromisseista, halpamaisista lupauksista ja moraalittomista uhkauksista. Tie eteenpäin on oikeudenmukainen ja avoin keskustelu.
Niissä harvoissa jäsenvaltioissa, joissa hallinto on uskaltanut kuunnella, mitä ihmiset ajattelevat, vastaus on ollut sekä perustuslain että Lissabonin sopimuksen selkeä torjuminen - ei-ääni Ranskassa, Alankomaissa ja Irlannissa. Mitä vielä tarvitaan, jotta parlamentti herää ja näkee, että olemme menettäneet täysin kosketuksen äänestäjiimme? Missä ovat kaikki kukonpojat, jotka pöyhistelevät ja uhkailevat irlantilaisia ja tšekkejä? Eivätkö he uskalla kohdata äänestäjiä ja antaa heidän päättää tästä Euroopan tulevaisuudennäkymästä?
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, tässä huippukokouksessa pitäisi keskittyä täysimääräisesti meihin kaikkiin vaikuttaneeseen talouskriisiin, mutta surullista kyllä, paljon aikaa käytetään siihen, miten irlantilaisten äänestäjien demokraattisesti ilmaisema tahto voidaan nujertaa.
Pienen maan lainmukaisesti ilmaiseman mielipiteen halveksunta on kouriintuntuvaa. Kukaan ei julkeaisi yrittää sellaista tuhoisaa, Mugaben tyylistä lähestymistapaa suuressa maassa. Mutta Irlannin tasavallan äänestäjät ovat luvallista riistaa, jota EU:n eliitti voi heitellä ympäriinsä, koska sille sen kallisarvoinen Lissabonin hanke on merkittävämpi kuin kansallisvaltion demokratia. Se on ylimielisyyttä, heidän suunnitelmansa tyhjäksi tehneiden ilmeistä pakottamista, ja se on saattanut EU:n niin kauas kansalaisistaan. Koko tämä sopimaton tarina on enemmän kiusaajan politiikkaa kuin demokratiaa.
Jean-Pierre Jouyet
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisat ryhmien puheenjohtajat, arvoisat parlamentin jäsenet, ensin mainitsen sen, mitä Joseph Daul sanoi, ja hänen laillaan haluan osoittaa kunnioitusta komission tekemälle työlle, erityisesti rahoitusrakenteiden vahvistamisen osalta: nyt on itse asiassa neljä keskeistä direktiiviä, jotka komissio pystyi esittämään ja talous- ja valtiovarainministerien neuvosto hyväksymään hyvin lyhyessä ajassa syyskuusta alkaen.
Joseph Daul oli ehdottoman oikeassa korostaessaan tätä työtä ja myös sangen oikeassa korostaessaan sitä, että luottamus on palautettava ja että luottamuksen pitää näkyä asenteessamme. Tämä luottamus löydetään, kuten monet arvoisat jäsenet ovat maininneet, yhtenäisyydestä ja koordinoinnista.
Haluaisin rauhoitella Joseph Daulia, tunnen hänen hyvin ja tiedän, että hän on paljon lähempänä sosiaalisen markkinatalouden arvoja, eikä hän ole missään nimessä hillitön kapitalisti. Haluaisin vakuuttaa kaikille, että lyhytkin yhteydenpito hänen kanssaan varmistaisi tämän. Haluaisin siksi kiittää häntä tästä ja myös sanoa, että me olemme todellakin alkaneet laatia institutionaalista etenemissuunnitelmaa ja että olemme ymmärtäneet hänen mainitsemansa huolet ja hänen ryhmänsä huolet tällä alalla.
Haluaisin myös sanoa Poul Nyrup Rasmussenille, että työllisyystasoja koskeva tavoite on tietenkin puheenjohtajavaltio Ranskan huolten ytimessä, että se, mitä hän sanoi ja mitä myös muut arvoisat jäsenet ovat korostaneet, eli se, että olemme tietoisia siitä, että suuremmalla koordinoinnilla voimme kaksinkertaistaa ja jopa enemmän kuin kaksinkertaistaa lisäarvon, jonka voimme saada aikaan, ja että menetelmän osalta, toisin sanoen erityisten hankkeiden käynnistämisen, käytännön tavoitteiden ja aikataulun osalta olemme samaa mieltä Poul Nyrup Rasmussenin huomioista.
Haluaisin myös rauhoittaa Graham Watsonia, jolla on erittäin pragmaattinen ja säntillinen mielenlaatu; Graham Watson korosti aivan oikein sitä, että meidän on edelleen toimittava nopeasti. En usko, että minun tarvitsee sanoa sitä uudelleen neuvoston puheenjohtajalle, mutta pyydän häntä toimimaan vielä nopeammin. En todellakaan usko, että hän on unohtanut, että on toimittava nopeasti. Haluaisin rauhoittaa Graham Watsonia, että kiire ei ole kadonnut, olemme täysin tietoisia siitä, samoin, kuten sanoitte, emme saa, erityisesti ilmastonmuutoksen torjunnan osalta, sanon tämän myös Avril Doylelle, joka on täällä salissa, uhrata pitkän aikavälin tavoitteita, kuten myös Rebecca Harms korosti, lyhyen aikavälin etujen vuoksi, emmekä saa antaa periksi joidenkin ilmaisemalle itsekeskeisyydelle sen sijaan, että osoittaisimme solidaarisuutta erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan ystävillemme, erityisesti Puolalle, Baltian maille ja muille maille, ja myös tästä kysymyksestä keskustellaan Eurooppa-neuvostossa 11. ja 12. joulukuuta.
Olen kertonut Rebecca Harmsille, että emme saa luopua näistä tavoitteista. Puheenjohtajavaltio ei missään nimessä aio luopua tavoitteistaan. Sanoin, että komission paketti oli johdonmukainen, että siinä oli monia tavoitteita, jotka on laadittu asianmukaiseen aikaan, eikä puheenjohtajavaltio Ranska ole laatinut niitä, ja että näitä tavoitteita on kunnioitettava. Se on tämän kriisin moraalinen vaatimus; emme voi aloittaa kansainvälisiä neuvotteluja uskomalla, että kehitysmaiden on tehtävä kaikki ponnistelut. Myös meidän on tällä alalla osoitettava solidaarisuutta kehitysmaita kohtaan.
Euroopan parlamentin kanssa käytyjen kolmenvälisten neuvottelujen osana aikaansaadusta sopimuksesta, josta kiitän parlamenttianne, katson, että se on tasapainoinen sopimus ja hyvin tarkka pitkän aikavälin tavoite, joka on laadittu autoja varten, ja toiseksi, siinä on käytössä edistyksellinen ja kannustava seuraamusjärjestelmä, joka on monien valmistajien laatima, ja kolmanneksi siihen on sisällytetty vihreiden innovaatioiden edistäminen.
Rahoitusmarkkinoiden osalta viittaan Rebecca Harmsiin siinä, mitä sanoin sen tueksi, mitä Joseph Daul korosti. Pidän myönteisenä Brian Crowleyn mainintaa välttämättömästä koordinoinnista. Ymmärrän, mitä hän sanoi Irlannin hallituksen käynnistämien aloitteiden osalta. Teemme tiivistä yhteistyötä ja seuraamme tätä hyvin tiiviisti, ja voitte luottaa siihen, että puheenjohtajavaltio osoittaa ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta, kuten mainitsitte.
Haluan sanoa Mary Lou McDonaldille, että tunnemme Irlannin vaaleihin ja yhteiskuntaan liittyvät puitteet, että voimme myös ymmärtää Irlantia ja että tähän kaikkeen tai Irlannin viranomaisten kanssa käymäämme keskusteluun ei liity mitään kyynistä ohjailua ja että kaikki osapuolet yrittävät olla rakentavia, jotta, kuten puheenjohtaja Barroso korosti, voimme pitää suunnan, suunnan, joka, kuten kriisi selkeästi osoittaa, on ehdottoman välttämätön institutionaalisten puitteiden ja Lissabonin sopimuksen osalta.
Haluan sanoa Hanne Dahlille, että toimimme yhdessä Irlannin kanssa, ja meidän on tietysti osoitettava sille solidaarisuutta, mutta että jokaisen osapuolen on osoitettava vastuuntuntoa, ja todellakin haluan rauhoitella Jim Allisteria siitä, että voimme ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin näillä eri aloilla.
Puheenvuoroni lopuksi haluaisin sanoa, että sen osalta, mitä eri puhujat ja puheenjohtaja Barroso ovat sanoneet, olen näitä keskusteluja kuunnellessani hämmästynyt ylitsevuotavasta tarpeesta pysyä yhtenäisenä ja osoittaa solidaarisuuttamme: solidaarisuutta ja koordinaatiota talous- ja rahoitusasioissa; solidaarisuutta ilmastouhan edessä; solidaarisuutta niitä maita kohtaan, joilla on suurimpia vaikeuksia energiavarmuuden alalla; solidaarisuutta myös kaikissa puolustusasioissa, solidaarisuutta myös kehitysmaita ja etelää kohtaa - Välimeren unionin suuntaan; solidaarisuutta Irlannille, mutta myös vastuuta löytää ratkaisu ja toimia niin, että Lissabonin sopimus pannaan täytäntöön mahdollisimman pian; solidaarisuutta myös itää ja idässä naapureinamme olevia maita kohtaan komission itäistä kumppanuutta koskevan aloitteen perusteella, ja olen varma, että aloite hyväksytään seuraavassa Eurooppa-neuvostossa. Tämä näyttää minusta olevan tärkeää vastatessamme tällä hetkellä kohtaamiimme haasteisiin.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, keskittyäkseni kohtaan, joka oli julkilausumani osalta tärkeintä - Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan - haluaisin kiittää kaikkia hyvin laajasta tuesta komission esittämälle suunnitelmalle, erityisesti Joseph Daulin, Poul Nyrup Rasmussenin, Graham Watsonin ja Brian Crowleyn puheenvuoroja - kiitos erittäin paljon tuestanne. Olen varma, että puheenjohtajavaltio Ranskan aktiivisen toiminnan avulla - ja tässä haluan korostaa Jean-Pierre Jouyet'n sitoutumista - voimme uskoakseni saada aikaan todellista edistystä.
Poul Nyrup Rasmussen puhui kunnianhimosta ja päätti puheenvuoronsa sanomalla, että jaatte tavoitteemme. Kiitän häntä hänen huomioistaan. Ennen kaikkea olen samaa mieltä siitä, että työllisyyden pitäisi olla keskeinen kohta. Se on täysin yhteensopivaa Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteiden kanssa. Olen samaa mieltä siitä, että mittaamalla työllisyyttä voimme vähän ajan kuluttua arvioida, miten tehokas vastauksemme on ollut. Se on kriittistä, vaikeaa aikaa, hyvin haastava tehtävä. Koordinoinnin osalta voitte luottaa komissioon: haluamme mahdollisimman paljon koordinointia ja meillä on sitä varten joitakin välineitä. Kuten olemme tiedonannossamme sanoneet, pyydämme uutta lähentymisohjelmaa jäsenvaltioita varten vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa, ja meillä on myös oma tehtävämme EU:n strategiassa, eli Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategia. Joten Lissabonin maakohtaisten suositusten - ja palaamme tähän välittömästi Eurooppa-neuvoston jälkeen 18. joulukuuta - ja uusien vakaus- ja lähentymisohjelmien avulla voimme varmistaa, että jäsenvaltiot myös koordinoivat tapaa, jolla ne panevat sen täytäntöön.
Mutta nyt aion olla, kuten aina, hyvin suora ja avoin kanssanne. Te sanotte kannattavanne sitä. Olkaa hyvä ja kannattakaa myös meitä, eri poliittisia perheitä sekä omaa poliittista perhettänne, kun puhutte joidenkin hallitustemme valtiovarainministerien kanssa. Se on hyvin tärkeää. On tärkeää saada hallitustemme kanssa aikaan maiden ja puolueiden rajat ylittävä sopimus, jos haluamme onnistua.
Siitä on kyse, koska perinteisesti, kuten tiedätte, jäsenvaltiot vastustavat suuresti koko koordinoinnin ajatusta. Kun tarkastimme Lissabonin strategian Wim Kokin raportin jälkeen, jotkin jäsenvaltiot torjuivat täysin koko ajatuksen koordinoinnista. Jokin aika sitten, kun tämä kriisi oli lähestymässä, jotkut hyvin merkittävät poliitikot torjuivat koko ajatuksen eurooppalaisesta suunnitelmasta ja etenkin koordinoinnista.
On oikeudenmukaista sanoa, että elvytyssuunnitelmaa koskevan suunnitelman koordinoinnista on jonkinlainen yksimielisyys. Mutta vielä ei ole, ollakseni teille rehellinen, täysimääräistä sopimusta esimerkiksi siitä, että Euroopan yhteisön talousarvion käyttämättömät rahat on saatava käyttöön. Siitä keskusteltiin eilen talous- ja raha-asioiden neuvostossa, mutta sopimukseen ei vielä päästy. Siellä saatiin hyvin merkittävä sopimus, mutta se koski ehdotustamme lisätä Euroopan investointipankin pääomaa. Siellä saatiin aikaan myös muita hyvin merkittäviä sopimuksia.
Lopuksi haluaisin sanoa, että kannatamme vahvistettua yhteistyötä, mutta tiedätte, että perinteisesti sitä vastustetaan jonkin verran. Minun poliittinen näkemykseni on seuraava: jos emme nyt kriisin keskellä pysty sopimaan koordinoinnin lisäämisestä, milloin sitten? Siksi sanoin avauspuheenvuorossani, että tämä on testi EU:lle. Vastauksen tärkeiden, konkreettisten taloudellisten ehtojen lisäksi se on myös testi EU:lle, jotta voidaan nähdä, haluaako EU todella muuttaa tällaisen huolen todelliseksi koordinoinniksi tulevaisuudessa. Se on Euroopan komission kanta, jonka esitän Eurooppa-neuvostolle.
Viimeinen kohta koskee älykästä vihreää kasvua. Kyllä, sen olemme panneet ehdotukseemme. Kiitän teitä siitä tekemistänne huomioista. Olemme tehneet hyvin konkreettisia ehdotuksia energiatehokkuudesta, vihreiden tuotteiden nopeasta käyttöönotosta, puhtaiden teknologioiden kehittämisestä autoja ja rakentamista varten, erityisesti siksi, että haluamme korostaa yhtä kohtaa: se, mitä ehdotamme jäsenvaltiolle, ei ole kuluttamista vain kuluttamisen vuoksi.
Kuluttaminen kuluttamisen vuoksi ei ole ratkaisu. Tärkeää on se, että se on älykästä kuluttamista: kuluttamista, jolla vastataan välittömiin, lyhyen aikavälin tarpeisiin kysynnän edistämisestä - syistä, joita ei uskoakseni tarvitse esitellä - ja myös kuluttamista, joka on todellinen sijoitus tulevaisuuteen, vihreään ohjelmaamme, ilmastonmuutoksen torjuntaamme, energiatehokkuuteen, yhteenliittymiin, innovaatioon. Tätä me ehdotamme: kuluttamista, joka ei lyhyellä aikavälillä ole ristiriidassa keskipitkän ja pitkän aikavälin kanssa. Se on se ehdotus, jonka yritämme saada hyväksytyksi Eurooppa-neuvostossa. Uskon todella, että nyt olemme huomattavasti lähempänä sitä, ja toivon, että seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehdään historiallisia päätöksiä.
Timothy Kirkhope
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen voidessani puhua tälle parlamentille jälleen Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivien valtuuskunnan vastavalittuna johtajana. Vakuutan teille, että Euroopan parlamentin vaalien alla puhun vahvasti sellaisen EU:n puolesta, jonka puolueeni haluaa nähdä, ja että olen todella myös kriittinen sellaisen sosialistisen EU:n puolesta, jonka Poul Nyrup Rasmussen - joka juuri lähti - ja hänen kollegansa haluavat tällä viikolla julkaistussa vaalijulistuksessaan. Se on todella masentavaa luettavaa.
Kaksi kollegaani oli viime viikolla Mumbaissa kauppavaltuuskunnan kanssa, ja he olivat suuressa vaarassa. Haluaisin ilmaista noiden julmuuksien tuomitsemisen lisäksi myös kiitokseni erityisesti puheenjohtajavaltio Ranskalle ripeästä toiminnasta ja suojelusta, jota se tarjosi kyseiseen valtuuskuntaan kuuluneille Euroopan parlamentin jäsenille, myös omille kollegoilleni Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
Neuvoston esityslista on täynnä: talous- ja rahoituskriisi, Lissabonin sopimus, ilmastonmuutos ja YMP:n tulevaisuus. Käsittelen nyt vain talousasioita. Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallitus on ilmoittanut historiamme suurimmasta lainaustasosta. Valtiovarainministerimme aikoo kaksinkertaistaa valtion velkamme biljoonaan Englannin puntaan viiden seuraavan vuoden aikana. Hän on myös ilmoittanut 20 miljardin Englannin punnan arvoisista kylkiäisistä samalla, kun hän ottaa niitä takaisin 40 miljardin arvosta korkeampina veroina. Hänen niin sanotulla finanssipoliittisella elvytystoimellaan taataan, että taantumamme - kuten komissio on aivan oikein sanonut - on pisin ja syvin koko EU:ssa. Vain maissa, jossa julkinen talous on terveellä pohjalla, tällaiset elvytystoimet voivat olla avuksi. Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa meille on nyt sälytetty kannettavaksi valtava laina ennalta arvattavaan tulevaisuuteen.
Saimme viime viikolla tietoja komission merkittävästä elvytyssuunnitelmasta, jonka uskon sisältävän joitakin hyvin myönteisiä kohtia, mutta pelkään, että yksin tällä aloitteella ei voida käsitellä välittömiä ongelmia. Olisi keskityttävä siihen, että pankit lainaisivat toisilleen ja yrityksille ja tavallisille ihmisille. Kun työttömyys lisääntyy huimasti, meidän on rakennettava luottamusta eikä jätettävä velan ja korkeampien verojen perintöä lasten ja lastenlastemme ratkaistavaksi.
Jo Leinen
(DE) Arvoisa puhemies, toisin kuin Timothy Kirkhope haluaisin sanoa, että Madridin vaalijulistus on toivon asiakirja ja merkki siitä, että kriisistä on aina tie ulos, ja meidän on tuettava sitä kaikin voimin.
Parlamentti tukee puheenjohtajavaltio Ranskaa ensi viikon huippukokouksessa, jotta viimeinkin saataisiin selkeyttä Lissabonin sopimuksen ratifiointiin. Emme voi mennä Euroopan parlamentin vaaleihin tietämättä, tuleeko kyseinen sopimus voimaan vai ei. Se olisi kehotus kaikille EU:n vastustajille käyttää näitä vaaleja epäasianmukaisesti hyödykseen näytösotteluun sellaisen sopimuksen puolustamisesta ja vastustamisesta, jonka 25 jäsenvaltiota on jo ratifioinut. Tämän takia perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta on laatinut päätöslauselman, jossa meitä kehotetaan tekemään kaikki voitavamme ratifioinnin toteuttamiseksi, ehkä jopa ennen vaaleja. Meidän on viimeinkin saatava selkeyttä huippukokouksessa. Tätä ei saa lykätä ensi vuoteen.
Arvoisa varapuheenjohtaja, Irlannissa järjestetään toinen kansanäänestys. Julkilausumamme, kumppanuuden tiedonanto, on kokeilutapaus siitä, voimmeko tiedottaa ihmisille. Emme saa hylätä EU:ta sen vastustajille.
Andrew Duff
(EN) Arvoisa puhemies, uskon, että edistymme viimeinkin hieman Lissabonin sopimuksen osalta. Tšekin tuomioistuin ja Irlannin parlamentti ovat kattavasti ja päättäväisesti heikentäneet nationalististen ja taantumuksellisten voimien sopimukseen kohdistamaa hyökkäystä. Sinn Féinin huomattava edustus tietenkin erottui, mutta en puhu tästä kysymyksestä lobbaajana tai byrokraattina vaan demokraattina.
Nyt Tšekin parlamentin ja Irlannin hallituksen on otettava seuraavat ratkaisevat askeleet. Tarvitsemme pääministeriltä selkeän sitoumuksen siitä, että hän järjestää toisen kansanäänestyksen tiettyyn aikaan, ja tarvitsemme ammattimaisemman kampanjasuunnitelman. Parlamentti vetoaa nyt Irlannin kansan suureen jalouteen ja sen terävään älykkyyteen, jotta se ymmärtäisi toisen ei-äänen seurausten vakavuuden.
Konrad Szymański
(PL) Arvoisa puhemies, Puola on tehnyt paljon, jotta ilmastonmuutospaketista saadaan aikaan kompromissi. Ehdotimme perusvuoden muuttamista ja metsien vastaanottaman hiilidioksidin mukaan ottamista taseeseen. Nyt haluamme ehdottaa järjestelmää, joka perustuu parhaisiin teknisiin vertailuarvoihin ja joidenkin haavoittuvien alojen jättämiseen pois huutokauppajärjestelmästä.
Seuraava vaihe riippuu puheenjohtajavaltiosta. Koska pystyimme löytämään ratkaisun Saksan moottoriteollisuudelle, miksi emme voi löytää ratkaisua Keski-Euroopan maille? Maamme ei voi suostua ilmeiseen kompromissiin, jolla vain hidastetaan Puolan edistymistä huutokauppajärjestelmän osalta.
Emme voi suostua hypoteettisiin ilmastonmuutostavoitteisiin, jotka saavutetaan energian hinnan kasvun kustannuksella, siirtämällä energiantuotanto ja sementin, metallin ja lasin tuotanto unionin ulkopuolella, jotta tavoitteet saavutettaisiin hitaamman talouskehityksen ja joukkoirtisanomisten kustannuksella. Kukaan Puolassa ei voi suostua siihen. Hallitus ei voi eikä voi oppositiokaan.
Bernard Wojciechowski
(EN) Arvoisa puhemies, nykyaikainen maailmantalous perustuu jättiläismäiseen velkapyramidiin: valtioiden, pankkien, yhtiöiden ja yritysten velkoihin. Velat ovat yhteyksissä toisiinsa. Kokemamme talousjärjestelmän rakenteelliset puutteet ja vääristynyt markkinatalousjärjestelmä liittyvät pääasiassa rahan luottojärjestelmään.
Talouden puutteellinen toiminta johtuu järjestelmästä, jossa rahaa luodaan luotolla. Maurice Allais vertasi sitä syöpään, joka armottomasti syö kapitalistisen talouden pois. Tämä järjestelmä koskee ostovoiman luomista ilman todellista vastaavuutta. Siksi on pantava täytäntöön pankki- ja rahoitusjärjestelmien vakavia uudistuksia. Verojärjestelmää on uudistettava, ja pörssin toimintatapoja on myös muutettava.
Suunnitelma, jonka mukaan rahoituskriisin aukkoja paikataan rahan lisäämisen avulla - niin aiotaan ilmeisesti tehdä myös kotimaassani - voidaan mielestäni työntää sinne, minne aurinko ei paista.
Jana Bobošíková
(DE) Arvoisat kollegat, toivon, että unionin eri jäsenvaltioiden hallitusten johtajat torjuvat ensi viikolla komission ehdotuksen yhtenäisestä vastauksesta talouskriisiin. Sillä, että kulutetaan 200 miljardia euroa veronmaksajien rahaa vihreisiin investointeihin ja innovaatioihin, ei paranneta 27 erilaista taloutta. Niitä ei paranneta myöskään lisäämällä tai leikkaamalla veroja keskitetysti ja sääntelemällä talousarviovajetta ja hallituksen takeita. Olen lujasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä, mutta niiden pitäisi määritellä omat erityiset toimenpiteensä sen tilanteen mukaan, jossa ne ovat, eikä niitä pitäisi sanella Brysselistä.
Hyvät kollegat, neuvoston pitäisi myös kieltäytyä painostamasta jäsenvaltioita saattamaan Lissabonin sopimuksen ratifiointi loppuun. Sen pitäisi tunnustaa, että sopimus ei ole kuollut irlantilaisten takia. Pelkään, että Lissabonin sopimus voisi muuttaa tämän päivän EU:n ristiriitojen, petosten ja jakojen alueeksi. Se johtuu siitä, että sillä annetaan suurille mahdeille lailliset valtuudet pienempien kansojen nujertamiseen, ja se voi johtaa vain väkivaltaan, sotaan ja köyhyyteen. Lissabonin sopimus uhkaa siten Euroopan unionin olemassaoloa vapauden, vaurauden ja rauhan hankkeena.
Karl von Wogau
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vaikeudet, joita oli EU:n kansalaisten evakuoimisessa Mumbaista, ovat osoittaneet, että Euroopan unionissa tarvitaan ehdottomasti tiiviimpää koordinointia turvallisuus- ja puolustusasioissa. Yhteistyö neuvoston kanssa on sujunut erittäin hyvin viime kuukausina. Yhteistyö puheenjohtajavaltio Ranskan ja neuvoston kanssa oli hyvin hedelmällistä.
Keskeinen tapahtuma oli epäilemättä Georgian kriisi. Siinä neuvoston puheenjohtajavaltio toimi nopeasti. Se neuvotteli tulitauon ja varmisti, että tarkkailijat saapuivat Georgiaan hyvissä ajoin, ja Euroopan unioni oli tapahtumien keskipisteessä. Samalla paljastui kuitenkin myös puutteita. Huomasimme, että Brysselin kriisinhallintavälineet olivat tässä tapauksessa todella saavuttaneet valmiuksiensa rajat. On sangen selvää, että meidän on edelleen parannettava sekä Euroopan unionin ehkäisevää analyysia koskevia valmiuksia että kriisinhallintavalmiuksia.
Kuten tiedämme, Euroopan unioni tarkistaa tällä hetkellä turvallisuusstrategiaansa vuoden loppuun asti. Tämä turvallisuusstrategia on osoittautunut nimensä veroiseksi. Periaatteet on säilytettävä. Yksittäisiä kohtia on tarkistettava ja mukautettava viimeaikaisiin tapahtumiin. Turvallisuusstrategian mukauttamista tärkeämpää on kuitenkin tämän turvallisuusstrategian täytäntöönpano. Siksi pyydämme Euroopan parlamentissa laatimaan valkoisen kirjan turvallisuudesta ja puolustuksesta. Ehkä Ranskan tästä aiheesta laatima valkoinen kirja voisi olla mallina, koska tarvitsemme hyvin laajaa keskustelua tämän valkoisen kirjan laatimisesta - julkista keskustelua näistä Euroopan turvallisuuteen liittyvistä asioista. Sillä Euroopan turvallisuus ei ole asia, josta pitäisi päättää vain suljettujen ovien takana - se on asia, joka koskee kaikkia kansalaisia.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, Irlannissa halutaan yleisesti pysyä EU:n asioiden ytimessä ja varmistaa, että EU voi toimia tehokkaasti ja avoimesti jäsenvaltioiden eduksi. Niin on erityisesti ja enemmän kuin koskaan nykyisessä rahoitus- ja talouskriisissä.
Irlannin kansalaiset tarvitsevat kuitenkin vakuutuksia siitä, että ei-puolen harhaanjohtavilla väitteillä Lissabonin sopimuksesta komission, abortin, asevelvollisuuden, sotilaallisen puolueettomuuden, työntekijöiden oikeuksien ja julkisten palvelujen osalta ei ole mitään todellisuuspohjaa.
Lissabonin sopimuksen ratifiointimahdollisuuden edistämiseksi huomattavasti valtion päämiesten on tehtävä päätös, että kun Lissabonin sopimus on voimassa, sen mekanismeja käytetään varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot saavat oikeuden nimittää rajoituksetta komission jäsen. Pelkästään tuon oikeuden pidentäminen vuodesta 2014 vuoteen 2019 ei mielestäni riitä varmistamaan ratifiointia Irlannissa.
Lisäksi sitoutumisella siihen, että työntekijöiden lähettämisestä annettuun direktiiviin liitetään vastaava työoikeuksia koskeva lauseke kuin palveludirektiiviin, edistettäisiin huomattavasti niiden uhkien käsittelyä, jotka aiheutuvat asioissa Laval, Viking ja Rüffert annetuista tuomioista, jotka myös aiheuttivat suurta huolta Irlannissa. Kehottaisin neuvostoa ja komissiota käsittelemään näitä asioita kiireellisesti tulevassa huippukokouksessa.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, komission ja eri jäsenvaltioiden hyväksymä kriisinvastaisten toimenpiteiden paketti tuhoaa vakaussopimuksen. Olin tyytyväinen sen ehdotettuun tarkistukseen, mutta on tärkeää varmistaa, että uudesta sopimuksesta ei tule nopeasti taas uutta kuvitelmaa ja taas uutta syytä kiistattomalle hämmennykselle.
Eikö meidän samalla, kun tarkistamme vakaussopimusta, pitäisi tarkistaa euroalueen jäsenyyskriteerejä? Jotkin valtiot perustavat toivonsa valuutan vakauttamisesta tähän toimenpiteeseen pelätessään äskettäisten valuuttaansa kohdistuvien spekulatiivisten hyökkäysten toistumista. Toinen asia: tilanteessa, jossa sopimukseen kuuluvien eri alojen avusta rangaistaan, miten meidän pitäisi käsitellä Euroopan unionin ankaruutta Puolan telakoita koskevan ongelman osalta?
Lopuksi: voiko todella olla niin, että kun hiilidioksidipäästöt ovat kyseessä, osoittautuu mahdottomaksi löytää ratkaisu, jolla varmistetaan, että Puolan ei tarvitse tuoda halpaa sähköä Ukrainasta ja Venäjältä?
Inese Vaidere
(LV) Hyvät kollegat, ensiksi haluaisin kiittää Euroopan komissiota talouden elvytyssuunnitelmasta ja ilmaista toiveeni, että sitä ei käytetä epäonnistuneiden pankkiirien ja heidän palkkojensa tukemiseen, vaan sillä todella tuetaan yrityksiä. Yrittäjämme työskentelevät ehkä vaikeimmissa olosuhteissa, koska valtava määrä byrokratiaa on saartanut heidät. Nyt, samoin kuin toteutamme yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen, meidän pitäisi toteuttaa myös direktiivien ja asetusten terveystarkastus nähdäksemme, onko yrityksillämme liikaa hallinnollisia esteitä ja onko kyseisten asetusten ja direktiivien täytäntöönpanosta tullut jäsenvaltioissa liian byrokraattista. Vain yrittäjämme voivat saada meidät ulos tästä kriisistä. Joten terveystarkastus pitäisi toteuttaa "kohta kohdalta".
Ilmastonmuutoksen osalta tuen todella sitä, että päästöpolitiikan alalla olisi joustavuutta, koska esimerkiksi minun kotimaani saavutti ja ylitti uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan 20 prosentin tavoitteen jokin aika sitten. En haluaisi, että kotimaalleni, joka tarvitsee kipeästi talouskehitystä, säädettäisiin ylimääräisiä esteitä.
Irena Belohorská
- (SK) Siitä huolimatta, että ajan kannalta vuoden toinen puolisko ei ole ihanteellisin, Ranska on unionin puheenjohtajakautensa aikana osoittanut, että sitä pidetään oikeutetusti unionin johtajana ja liikkeellepanevana voimana. Olen ollut Euroopan parlamentin jäsen neljä ja puoli vuotta. Voin ehdottomasti sanoa, että Ranskalla on ollut aktiivisin lähestymistapa unionin kaikkien 27 jäsenvaltion ongelmien ratkaisemiseen.
Karismaattisen ja erittäin aktiivisen presidentti Sarkozyn valinnan aikaansaama historiallinen muutos on eittämättä myönteinen. Hänen kykynsä näkyivät hänen välittömässä vastauksessaan Venäjän ja Georgian ongelmaan. Myös rahoituskriisi puhkesi tuolloin, ja siihen Ranska vastasi ripeästi ilmoittamalla, että tarvitaan rakenteellista ratkaisua ja unionin valvonta- ja rahoitusmekanismien tarkistusta, myös maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Ranskan puheenjohtajakauden aikana Euroopan unioni saavutti maineen maailmanpolitiikan aktiivisena toimijana, kun Ranskan presidentin ja puheenjohtaja Barroson aloitteesta kutsuttiin koolle G8- ja G20-huippukokoukset.
Uskon, että tuleva Eurooppa-neuvoston kokous on menestyksekäs ja että kaikki EU:n toimielimet etenevät yhdessä.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoston pyynnöstä ja parlamentin odotuksiin vastaten komissio on laatinut ja paljastanut tänään itäistä kumppanuutta koskevan asiakirjan, joka esitetään huippukokoukselle, kuten neuvoston puheenjohtaja ministeri Jouyet totesi.
Haluan onnitella ja kiittää komissiota tästä asiakirjasta. Parlamentti on kehittänyt ja edistänyt ajatusta suhteiden syventämisestä itäisten naapureidemme kanssa jo jonkin aikaa. EU:n on oltava vahvasti läsnä itäisissä naapureissamme, vuorovaikutuksessa Välimeren naapureidemme kanssa. Meidän pitäisi tarjota konkreettisia tulevaisuudennäkymiä lähimmille naapureillemme lähiympäristömme vakauden takaamiseksi. Siksi tuemme ajatusta luoda edistynyt kumppanuus, jolla katetaan pääasiassa viisi alaa: assosiaatiosopimukset, monenväliset yhteistyöpuitteet, kattava ja perusteellinen vapaakauppa-alue, viisumivaatimusten lieventäminen, joka johtaa viisumittomaan matkustamiseen, ja viimeisenä vaan ei vähäisimpänä energiavarmuus.
Pidän erityisen myönteisenä ehdotusta lisätä ENP:n itäiselle ulottuvuudelle varattua taloudellista tukea. Kaksi vuotta sitten me esitimme parlamentissa ajatuksen Euroopan naapuruuspolitiikan parlamentaarisen itäisen ulottuvuuden vahvistamisesta. Ehdotuksellamme pyrittiin perustamaan yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, jossa olisi jäseniä Euroopan parlamentista ja kuuden maan parlamenttien edustajia. Sellainen foorumi olisi meille erinomainen tilaisuus luoda yhteyksiä kumppaneihimme, mutta myös kumppaneillemme luoda yhteyksiä toisiinsa.
Me unionina tarvitsemme ystäviä ympärillemme, mutta myös niiden on oltava ystäviä keskenään. Siksi olen erityisen iloinen ajatuksesta kutsua koolle Euronest - edustajakokous - joka, jos komissio ryhtyy toimeen, tarjoaa välineen itäisen kumppanuuden hankkeiden demokraattiselle ja parlamentaariselle valvonnalle.
Mielestäni itäisen kumppanuuden hanke ei ole vain uusi edistynyt muoto, vaan sillä myös vahvistetaan unionia sekä sisäisesti että ulkoisesti. Suhteiden, poliittisten ja taloudellisten, laajentaminen ja parantaminen itäisten kumppaneidemme kanssa edistävät taloutemme dynamiikkaa ja poliittista ja kansainvälistä vaikutusta.
Jan Andersson
(SV) Arvoisa puhemies, eurooppalaisten poliitikkojen tärkein tehtävä tulevina vuosina on työllisyyden ja hyvinvoinnin turvaaminen. Takanamme on joitakin hyviä vuosia, mutta nyt työttömyys lisääntyy nopeasti. Olen samaa mieltä komission kanssa siitä, että tarvitaan koordinoituja ponnisteluja ja lyhyen aikavälin sitoumusten ja ponnistelujen yhdistämistä pitkän aikavälin sitoumuksiin. Tuen myös Poul Nyrup Rasmussenin ehdotuksia selkeistä tavoitteista työllisyyden säilyttämiseksi.
Lyhyen aikavälin ponnistelujen osalta on tärkeää, että kuluttajat luottavat talouteen. Meidän on ennen kaikkea suojeltava heikoimmassa asemassa olevia ja heidän kulutustaan.
Pidemmän aikavälin ratkaisujen osalta on tärkeää edistää investointeja, jotka olisi joka tapauksessa tehty, ympäristön kannalta kestävämpään infrastruktuuriin ja ympäristön kannalta kestävämpään rakentamiseen sekä niitä, joilla kehitetään palkansaajien taitoja, jotta meillä on tulevaisuudessa vahva asema. Meidän on yhdistettävä EU:n tason välineemme jäsenvaltioiden koordinoituihin ponnistuksiin. Emme saa tehdä niin kuin jotkut ehdottavat - nimittäin liian vähän - koska silloin vaarana on talousarvion suurempien alijäämien lisäksi myös suurempi työttömyys ja huonompi sosiaaliturva. Meidän on toimittava nopeasti ja riittävän voimakkaasti.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Arvoisa puhemies, myös ilmastonmuutospaketti kuuluu tulevassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa käsiteltäviin aiheisiin.
Hiilidioksidipäästöistä ja kaikista niin kutsuttuun ilmaston lämpenemiseen liittyvistä asioista on tulossa koko ajan enemmän ideologian kaltaista. Me kaikki välitämme puhtaasta ilmasta ja luonnonympäristöstä. Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että ihmisen vaikutus ilmastonmuutokseen on mitätön.
Jos on totta, että ihmisen toiminta aiheuttaa niin vähän kuin neljä prosenttia maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä ja että Euroopan unionin osuus siitä on 15 prosenttia, se tarkoittaisi, että haluamme tuhlata satoja miljardeja euroja vähentääksemme maailmanlaajuisia hiilidioksidipäästöjä alle 0,5 prosentilla, kun samalla ne lisääntyvät Intian ja Kiinan kaltaisissa maissa.
On vaikeaa uskoa, että unionin päätöksentekijät eivät pysty ymmärtämään näitä johtopäätöksiä. Ei luultavasti ole mikään sattuma, että jotkin maat, kuten esimerkiksi Ranska, myyvät hiilidioksidipäästöoikeutensa muille. Tämän toiminnan tulos voidaan ennustaa: lyhyen ajan sisällä myyjät valtaavat käytännössä muun muassa Puolan voimalat.
Tämän takia meidän on määriteltävä uudelleen solidaarisuuden merkitys Euroopassa.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, tulevassa huippukokouksessa käsitellään monia vakavia asioita, ei vähiten koordinoitua EU:n tason vastausta vakavan taloustaantuman aiheuttamaan maailmanlaajuiseen haasteeseen. Sen lisäksi on vielä suuri luottamuskriisi pankkijärjestelmiemme osalta, mikä johtuu siitä, että ne eivät pystyneet säilyttämään hyväksyttävää maksuvalmiustasoa, joka tarvitaan tukemaan päivittäisiä kauppaan ja talouteen liittyviä liiketoimia kaikissa jäsenvaltioissamme. Joten miljoonat elinkelpoiset työpaikat ja tuhannet vakaat yritykset ovat kaatumisvaarassa puhuessamme. Kyllä, meidän on saatava kaikki EU:n toimielimet liikkeelle vastataksemme tähän kriisiin ja - kuten komission elvytyssuunnitelmassa todetaan - tämä kriisi tapahtuu sellaisen suuren rakenteellisen muutoksen edellä, jossa siirrymme vähän hiilidioksidipäästöjä synnyttävään talouteen ja josta syntyy uusia taloudellisia tilaisuuksia ja todellakin todellisia ensimmäisen markkinoille tulijan etuja.
Tämä johtaa minut huippukokouksen keskusteluun ilmasto- ja energiapaketista, josta meillä on pitkä keskustelu huomenna, joten tyydyn sanomaan vain yhden asian. Se on neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyn täysimääräisen kunnioittamisen merkityksen korostaminen, sen korostaminen, että jatkuvasti ahkeroivan puheenjohtajavaltion Ranskan on esitettävä kaikki valtion ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa neuvottelemat ja päättämät poliittiset sopimukset jäljellä olevista asioista - hakasulkeissa olevista asioista - kompromissitarkistuksina seuraavissa kolmenvälisissä vuoropuheluissa, ja parlamentti saattaa hyväksyä ne tai olla hyväksymättä. Me annamme hyväksyntämme, ja vaikka kannatan täysimääräisesti ensimmäisen käsittelyn sopimusta koskevaa tavoitetta, muistakaa, että siihen ei pyritä mihin hintaan hyvänsä.
Nyt kysymykseen Lissabonin sopimuksesta. Kyllä, meillä on ollut aikaa sulatella ja analysoida kesäkuun 12. päivän vaaleja, mutta ei, arvoisa ministeri Jouyet, me emme ratifioi - eikä meidän edes pitäisi yrittää ratifioida - uudelleen ensi vuoden alussa tai olemme vaarassa epäonnistua erittäin epäsuositun hallituksemme kanssa. Älkää pidättäkö henkeänne odottaessanne, että pääministerimme etenemissuunnitelmassa - siis jos edes saatte sellaisen - ilmoitetaan kansanäänestyksen päivämäärä. Olen tänään istunut täällä ja kuunnellut Sinn Féinin kyynisiä luentoja vaarasta, että militarisointi hiipii sisään Lissabonin sopimuksen pienen präntin kautta, ja Jim Allisterin valheellisia huolia Irlannin äänestäjistä - lisää esimerkkejä älyllisen epärehellisyyden tasosta, jota Irlannin äänestäjät joutuvat sietämään. Ja kuitenkin monet ovat todella huolissaan. Kiitän puheenjohtajavaltio Ranskaa sen tarjouksesta antaa mitä tahansa apua ja oikeudelliset vakuudet ja mitkä tahansa tarvittavat takuut. Kiitän kaikkia parlamentin jäseniä ja teitä, arvoisa puhemies, ymmärryksestänne, kun edelleen koettelemme kärsivällisyyttänne.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitän puheenjohtajavaltio Ranskaa sen onnistumisista ja toivotan sille onnea huippukokoukseen. Puheenjohtajakautensa alussa Ranska ei tiennyt, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi puhkeaisi ja että tuosta kriisistä tulisi sen suurin haaste. Kunnioitan Ranskan vastausta ja Euroopan unionin vastausta kriisiin.
Toisen huippukokouksessa käsiteltävän asian eli ilmastonmuutoksen osalta olen iloinen, että puheenjohtajavaltio Ranska ymmärtää, ja toivon, että se ottaa huomioon, vaikeudet, joita joillekin maille aiheutuu siitä, että hiilestä on pyrittävä nopeasti eroon energiantuotannossa. Se, että ilmastonmuutoskonferenssi pidetään Poznánissa, osoittaa Puolan halukkuuden osallistua hiilidioksidipäästöjen vähentämisprosessiin. Tarvitsemme kuitenkin aikaa muuttaaksemme energianhallintajärjestelmiämme ja luotamme tässä asiassa koko Euroopan unionin solidaarisuuteen.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin ottaa toisenlaisen lähestymistavan. Huippukokous järjestetään aikana, jolloin kansalaisten luottamus Euroopan unioniin on kasvussa. Yli kaksi kolmasosaa Itävallan väestöstä - vaikka he eivät ole yksin - katsoo, että me voimme selvitä kriisistä vain Euroopan unionin avulla - ja se tarkoittaa yhdessä.
Tietoisuus yhteisvaluutan, euron, merkityksestä kasvaa euroalueen lisäksi myös ennen kaikkea sen ulkopuolella. Ihmiset ovat sitä mieltä, että vain yhdessä Euroopan maanosana voimme täyttää osamme ja meillä voi olla mahdollisuuksia maailmassa. Energiariippuvuuden vähentäminen, sitoutuminen ilmastonmuutoksen torjuntaan, rahoituskriisin käsittely, luotettavan puolustus-, turvallisuus- ja ulkopolitiikan luominen edellyttävät suurempaa Euroopan yhtenäisyyttä, päättäväisyyttä ja toimintavalmiutta.
Jos hyödynnämme tämän tilaisuuden, vastaamme kansalaisten odotuksiin vastuullisesti. Laatikaamme yhteinen etenemissuunnitelma uudistussopimuksen ratifioimiseksi. Luokaamme johdonmukainen, tehokas ja ammattimainen lainsäädäntö vastauksena rahoituskriisiin. Perustakaamme eurooppalaisia sääntelyviranomaisia Euroopan keskuspankin mallin perusteella. Osoittakaamme, miten sosiaalinen markkinatalous toimii vastuullisesti eurooppalaisena sääntelykehyksenä ilmastonsuojelun alalla.
Meillä ei ole vain kriisiä tai monia rakennuspaikkoja, meillä on myös tilaisuus. Hyödyntäkäämme sitä, oppikaamme aiemmista virheistä. Tiesimme paljon ja teimme liian vähän ja liian myöhään. Nyt on tullut aikaa ryhtyä uuteen alkuun Euroopan kansalaisten kanssa.
Umberto Pirilli
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käsittelemämme kriisi on kuin tsunami: ankara ja tuhoisa. Tähän mennessä se on aiheuttanut rahoitusmarkkinoiden romahtamisen ja heikentänyt reaalitalouden perustoja. EU:n huippukokouksissa päätetty yhteensä 200 miljardin euron osoittaminen on nöyrän mielipiteeni mukaisesti täysin riittämätöntä. Tämä luku on vähemmän kuin määrät, jotka menetettiin Euroopan pörsseissä yhtenä noista monista päivistä, jolloin ne sulkeutuivat jyrkästi alijäämäisinä. Meidän on oltava rohkeampia, urheampia, eurooppalaisempia.
Kannatan ryhmäni hyväksymänä sitä, ja puheenjohtaja Barroso on jo suoraan valtuutettu tekemään se, että jäsenvaltiot luottavat omiin rahastoihinsa ja saavat vastineeksi eurooppalaisen joukkovelkakirjan vaihdettavaksi markkinoilla. Niiden on kuitenkin investoitava sama määrä infrastruktuureihin ja politiikkaan, joilla tuetaan yhteiskunnallisista vaikeuksista kärsiviä ja tuotantojärjestelmää. Näiden joukkovelkakirjojen, jotka vakautetaan valtion rahastojen arvoon, pitäisi luoda luottamusta ja auttaa saavuttamaan vaadittu maksuvalmiustaso - 2-5 prosenttiyksikköä BKT:stä - jotta voidaan edistää politiikkaa, jonka tarpeellisuudesta olemme kaikki samaa mieltä. Kaikki tämä toteutetaan Maastrichtin sopimuksen ulkopuolella asianmukaisen elvytyssuunnitelman mukaisesti.
Vito Bonsignore
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämä rahoituskriisi on todella ennakoimaton, mutta se olisi kuitenkin mielestäni voitu, ja se olisi pitänyt, ennustaa ja välttää. Talouskriisi on, kuten puheenjohtaja Barroso aiemmin kuvaili, ollut "äkillinen ja odottamaton". Arvoisa puheenjohtaja Barroso, sallikaa minun olla eri mieltä. Talouskriisi on ollut äkillinen, mutta kaikki merkit olivat nähtävissä alkaen Kansainvälisen valuuttarahaston huomioista keväällä 2007. Nyt neuvoston puheenjohtajan ja puheenjohtaja Barroson käyttämä kieli on kuitenkin asianmukaisempaa ja siinä otetaan, nöyrimmästi sanottuna, täysin huomioon tilanteen vakavuus.
Olen samaa mieltä Othmar Karasin kanssa. EU:n kansalaiset katsovat meihin ja meidän on ryhdyttävä toimeen. Euroopan suunnitelma, jossa te, arvoisa komission jäsen, olette esittänyt 200 miljardia euroa, on, minun on sanottava, riittämätön. Meidän on oltava tässä selkeitä. Ehkä se on kaikki, mitä voitte tehdä, mutta se ei riitä. Mielestäni asia, jota teidän on käsiteltävä, on täydentävien, erillisten varojen saaminen lainaamalla, tänä poikkeuksellisena aikana, suoraan markkinoilta.
Käsitellään myös hetken ajan Euroopan keskuspankkia. Tästä laitoksesta ollaan keskusteluissa hyvin vähäsanaisia, mutta ei mennä sen syihin. Minun mielestäni Euroopan keskuspankin pitäisi huomenna laskea ohjauskorkoa yhdellä prosenttiyksiköllä. Jos lasketaan vain puolella yksiköllä, markkinat pettyvät jälleen. Sen tehtävä - kuten te komissiossa ja kaikki muut ovat sanoneet - on pitää hinnat vakaina. Luulen kuitenkin, että tämä tulos voidaan saavuttaa siten, että ohjauskorkoa koskevat toimet eivät seuraa inflaatioindeksiä; joskus tarvitaan enemmän joustavuutta ja ennakointia toteutettujen toimien osalta.
Olen puheenjohtaja Barroson kanssa samaa mieltä siitä, että kulutusta on käsiteltävä tiukasti. Meidän on edettävä siihen suuntaan EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa, mukaan luettuna me itse Euroopan parlamentissa. Ehkäpä meidän on annettava itsellemme välineet antaaksemme enemmän tukea rohkeudelle, jota komissio tällä hetkellä osoittaa.
Elmar Brok
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluaisin kiittää neuvoston puheenjohtajavaltiota Ranskaa siitä, että se on osoittanut ja ratkaissut monia ongelmia viime kuukausien vaikeina aikoina. Tiedämme kuitenkin, että toimintavalmiutemme on todella riippuvainen Lissabonin sopimuksesta. Näemme, että molemmat Irlannin parlamentit ovat laatineet raportin. Te, arvoisa puhemies, olette todennut, että se on hyvin vastuullinen, kaukonäköinen ja älykäs raportti, jossa on huolenaiheita mutta myös tapoja, joilla me eurooppalaiset voimme ratkaista tämän ongelman yhdessä.
Haluaisin kehottaa puheenjohtajavaltio Ranskaa ryhtymään kehittämään etenemissuunnitelmaa, jolla voidaan ottaa mukaan ja ottaa vakavasti Irlannin kannat ja huolet, joilla ei ole mitään tekemistä sopimuksen kanssa, kuten komission jäseniä koskeva kysymys, mutta myös keinot selvitä demokratiavajeesta, jonka he itse toivovat korjaavansa parlamentin ja Irlannin hallituksen parempien suhteiden avulla. Tällä perusteella meillä on mahdollisuus ratifioida sopimus, jos seuraamme tietä, jonka Irlannin parlamentti on sangen selvästi viitoittanut. Mielestäni meidän pitäisi seurata tätä tietä rohkaistaaksemme irlantilaisia ystäviämme ja niin tehdessämme meillä pitäisi olla aikataulu selvillä välttääksemme mahdollista jälkeen jäämistä, jos Yhdistyneen kuningaskunnan vaaleja mahdollisesti aikaistetaan. Rahoituskriisi osoittaa selkeästi, että yhä useammat kansalaiset tunnustavat, että EU on välttämätön, kuten puheenjohtajavaltio Ranska on todistanut Georgiassa ja rahoituskriisissä.
Neena Gill
(EN) Arvoisa puhemies, ministeri Jouyet mainitsi aiemmin Mumbain terroristi-iskun ja osoitti solidaarisuutta Intialle. Pidän sitä vilpittömästi myönteisenä. Lämpimiä sanoja on kuitenkin tuettava toiminnalla. Kun terroristi-iskujen takia menetetään koko ajan enemmän ihmishenkiä koko maailmassa ja kun syyttömät ihmiset idästä, lännestä, pohjoisesta ja etelästä ovat koko ajan useammin kohteita, mielestäni on saamattomuutta neuvostolta, että se ei ole ottanut tätä asiaa ensi viikon neuvoston kokouksen esityslistalleen. Se ei ole yhtään merkityksettömämpi asia kuin muut asiat, joista keskustelemme. Yhdysvallat toimii mutta EU ei.
Kun me puhumme, Condoleezza Rice on siellä, mutta missä on Javier Solana? Jännitteet lisääntyvät kahden ydinasevaltion välillä. EU:n pitäisi tehdä ja se voisi tehdä enemmän, erityisesti tarkastelemalla sopimuksia, kuten sen strateginen kumppanuus Intian kanssa, ja antamalla riittävästi resursseja ilmaistuille tunteille, jotta niihin voidaan vastata ja muuttaa todellisuudeksi.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, huippukokous miettii, miten Lissabonin sopimus saataisiin voimaan. Yksi ratkaisun avain olisi se, että kullakin jäsenvaltiolla säilytettäisiin oma komissaari. Toivon, että tämä olisi asia, joka otettaisiin vakavasti harkintaan ja se toteutettaisiin. Ranskan puheenjohtajakaudella Ranska tuskin voi vastustaa ajatusta sillä perusteella, että komissio olisi liian suuri, kun tiedämme, että Ranskan hallituksessa istuu tällä hetkellä 37 ministeriä. Se perustekin, että komissio on liian suuri, jos kullakin jäsenmaalla olisi komissaari, ei ole ollut kestävä. Mielestäni se toisi jäsenvaltiot lähemmäksi ja lisäisi legitimiteettiä, ja toivoisin, että tässä asiassa voitaisiin ottaa järki käteen ja pyörtää aikaisemmat päätökset, varsinkin silloin, kun ne eivät ole olleet aivan järkeviä.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, Kioton pöytäkirjan allekirjoittamispäivämäärästä alkaen Puola on vähentänyt hiilidioksidipäästöjään 33 prosentilla. Samana aikana Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden päästötasot nousivat huolimatta siitä, että niiden energiantuotantoala ei yleisesti perustu hiileen. Tämän takia yritykset asettaa päivämäärä, josta alkaen päästötasot mitataan, Kioton pöytäkirjan allekirjoittamispäivämäärää myöhemmäksi, osoittavat, miten epäoikeudenmukaisesti ongelmaa käsitellään.
Samalla rahoituskriisin vaikutusten lieventäminen riistämällä 80 000 puolalaiselta telakkatyöläiseltä heidän työpaikkansa on todella eriskummallinen ajatus. Toivon edelleen, että komissio pyörtää tämän päätöksen, joka nykyisissä olosuhteissa on niin kohtuuton.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, pahoittelen, että ääneni ei ole erityisen hyvä, vaikka ehkä se on myös oikeudenmukaista. Olisin saattanut vihastua joistakin huomioista, joita kollegani Sinn Féinistä esittivät Lissabonin sopimuksesta.
Haluan vain sanoa, että me Irlannissa aloitamme väärästä päästä. Olemme itse asiassa käyneet erittäin hyvää keskustelua Lissabonin sopimuksesta äänestyksen jälkeen. Olisipa se ollut toisin päin! Nyt Irlannissa on siitä puhumisessa jonkinlaista logiikkaa ja järkeä.
Ja voinko sanoa lyödyille byrokraateille ja lobbaajille, että olen päättänyt, että te olette parhaita asioita, mitä meillä on. Teidän pitäisi oikeasti iskeä takaisin, koska on ironista, että Sinn Feínin puhuu julkisista palveluista, joita byrokraatit tuottavat, ja kuitenkin se tuomitsee juuri näiden laitosten byrokraatit.
Me odotamme, mitä Irlannin hallitus sanoo ensi viikolla. Sillä ei ole paljon kansan luottamusta tällä hetkellä, joten nyt ei ole ehkä paras aika puhua uudesta äänestyksestä, jos sellainen aiotaan järjestää. Mutta mielestäni nyt Irlannissa vallitsee järki, ja ihmiset miettivät tilannetta, jossa olemme, ja he tietävät, että meidän on oltava Euroopan ytimessä, kohtaamamme kriisin takia.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, tilanteessa, jossa 25 tai 26 maata on sanonut Lissabonin sopimukselle "kyllä" ja vain yksi on sanonut "ei", eikö ole kohtuutonta tai jopa epädemokraattista kysyä, haluaisiko se yksi harkita uudelleen, mutta edellyttäen, että loput meistä ovat halukkaita käsittelemään huolenaiheita, jotka he ilmaisivat äänestäessään "ei". Siinä ei jätetä huomiotta Irlannin kansanäänestystä, siinä vastataan Irlannin kansanäänestyksen tulokseen, tarkastellaan esitettyjä huolenaiheita ja yritetään vastata niihin.
Mutta silloin Irlannin on tietysti kerrottava meille, kerrottava muille maille, mitä huolia erityisesti esitettiin, määriteltävä niiden vaatimusten luettelo, joihin voimme sitten vastata tai joista voimme ainakin neuvotella. Kaikkien 27 jäsenvaltion on tietysti voitava hyväksyä ratkaisu. Se tarkoittaa mieluiten, että koko sopimusta ei neuvotella uudelleen vaan sitä tulkitaan, selkeytetään, mukautetaan tapaa, jolla se voidaan panna täytäntöön huoliin vastaamiseksi. Minä luotan omasta puolestani siihen, että se voidaan tehdä, mutta se vaatii ensimmäistä askelta Irlannilta. Olen iloinen, että Irlannin parlamentti on tehnyt tästä aloitteen sen sijaan, että se jättäisi sen hallitukselle.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Arvoisa puhemies, Romaniassa on juuri pidetty parlamenttivaalit, ja voin vakuuttaa teille, että muodostettava hallitus toteuttaa moitteetonta talouspolitiikkaa.
Haluaisin kiittää puheenjohtajavaltio Ranskaa ja Euroopan komissiota tavasta, jolla ne ovat toimineet ripeästi ja taidokkaasti vastatessaan maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin aiheuttamiin ongelmiin.
Olisin halunnut, että toimenpidepaketissa olisi puhuttu enemmän jäsenvaltioista, jotka eivät kuulu euroalueeseen, ja siitä, miten hätätilanteessa saadaan rahoitusta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisella taataan asianmukaiset ja kunnolliset työskentelyolosuhteet kaikille eurooppalaisille työntekijöille ja tarjotaan tehokkaat keinot sosiaalisen polkumyynnin ja veronkierron torjumiselle.
Kehottaisin, että Eurooppa-neuvoston esityslistaan lisätään erityinen kohta romanialaisten ja bulgarialaisten työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisesta. Kaksi vuotta näiden maiden liittymisen jälkeen siitä on mielestäni tullut välttämätöntä erityisesti talous- ja rahoituskriisin takia.
Eurooppa-neuvoston esityslistaan on myös sisällytettävä energiavarmuus ja energia- ja ilmastopaketti. Kyse ei ole siitä, että EU:n on tuotettava vähemmän, vaan yksinkertaisesti ympäristön kannalta suotuisammin ja tehokkaammin. Tämän takia jäsenvaltioita on tuettava sellaisten huomattavien investointien tekemisessä, joilla pyritään nykyaikaistamaan laitteita energiasektoriin vahvasti liittyvillä aloilla, vauhdittamaan tuottavuutta ja kehittämään liikenneinfrastruktuuria.
Jean-Pierre Jouyet
Arvoisa puhemies, arvoisa varapuheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, keskustelu on kattanut kolme asiaa, joihin palaan, mutta aivan ensiksi haluan kiittää Karl von Wogauta ja Timothy Kirkhopea, jotka kiittivät puheenjohtajavaltio Ranskaa siitä, mitä Mumbain tragedian kohdanneiden EU:n kansalaisten puolesta tehtiin.
Olemme työskennelleet lujasti Euroopan parlamentin pääsihteeristön kanssa siellä olleiden edustajienne ja hallitusten virkailijoiden osalta, mutta minun on sanottava, että, kuten monesti on korostettu, meidän on edelleen tehtävä työtä konsulaattien ja paikallisten diplomaattisten palvelujen koordinoinnin parantamiseksi tällaisissa kriiseissä, joita muuten tapahtuu Thaimaassa tällä hetkellä. Olemme onnistuneet tekemään sen ja meidän on jatkettava sen tekemistä. Olin Roissyn lentokentällä, kun Mumbain kone laskeutui, ja pystyin näkemään, että samat 11 Euroopan kansallisuutta oli edustettuina tuossa tilauslentokoneessa.
Haluaisin myös toistaa, mitä Neena Gill ja Karl von Wogau sanoivat siitä, että EU:n on oltava todellakin läsnä, sen on tehtävä enemmän näiden terroriuhkien osalta tuossa maailman osassa sekä muilla alueilla. Ja tämä aiheuttaa ongelman, johon ei viitattu tässä keskustelussa, mutta josta keskustellaan Eurooppa-neuvostossa, eli Euroopan turvallisuusstrategiaa koskevan ongelman. Meidän on mukautettava ja nykyaikaistettava tätä strategiaa terroristiuhkiin vastaamiseksi, verkkorikollisuuteen vastaamiseksi, uusiin uhkiin vastaamiseksi. Meidän on myös parannettava - ja olen iloinen, että Neena Gill esitti tämän kysymyksen - järjestelmiämme suunnittelun ja siviili- ja sotilasoperaatioiden toteuttamisen osalta EU:n tasolla. Nämä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan näkökohdat ovat, kuten hyvin tiedätte, tärkeitä, ja puheenjohtajavaltio Ranska haluaa varmistaa, että voimme edistyä tällä alalla ja että myös tällä alalla voidaan ottaa selkeä suunta ennen vuoden loppua.
Nyt palaan siihen, mitä on sanottu institutionaalisista ongelmista ja sopimuksesta. Kuulin ja kiitän Avril Doylea ja Mairead McGuinnessia heidän puheenvuoroistaan, jotka olivat erittäin selkeitä ja täynnä vastuuntuntoa. Kuulin tästä aiheesta myös Elmar Brokia, Richard Corbettia, Karl von Wogauta, Andrew Duffia ja Jo Leineniä.
Ensiksi: mielestäni me edistymme. Edistymme suhtautumalla Irlannin pyyntöihin vakavasti, ja osoitan tämän huomioni Avril Doylelle ja Mairead McGuinnessille. Ymmärrämme heitä ja ymmärrämme myös Irlannin parlamentissa luotua Irlannin poliittista tilannetta ja minkälaisia ponnisteluja tällä tiellä on toteutettu. Voimme nähdä tämän selkeästi. Kaikkien on kuitenkin osoitettava vastuuntuntonsa. Me osoitamme tämän, me ehdotamme tasapainoista ratkaisua, jonka avulla voimme edetä ja edistyä yhdessä, ja sanon yhdessä, kohti Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanoa, kun aika on oikea, mutta ymmärrän täysin irlantilaisten ystäviemme aikarajoitukset. Näitä rajoituksia on kunnioitettava - on myös poliittisia määräaikoja - ja ne on otettava huomioon.
Jo Leinen korosti tätä. Tiedotusta tarvitaan enemmän, meidän pitäisi olla lähempänä itse kenttää, ja sitä me teemme varapuheenjohtaja Wallströmin kanssa, ja hän on tällä alalla minua toimivaltaisempi ja hän on ponnistellut paljon. Olemme saaneet aikaan sopimuksen viestintäpoliittisesta strategiasta parlamenttinne kanssa, neuvoston ja komission välillä, ja varapuheenjohtaja Wallström on myös kehittänyt strategiaa, jonka kaikki, näin sen Dublinissa, ottivat hyvin lämpimästi vastaan. On totta, että tällä alalla on tehtävä enemmän ponnisteluja, mukaan luettuna viestintä.
Kaiken ilmasto- ja energiapaketista sanotun osalta, erityisesti puolalaisten ystäviemme sanoman osalta, meidän on tavoitteiden saavuttamiseksi otettava ilmiselvästi huomioon erityinen tilanne, kuten olen sanonut, niissä maissa, joissa energiarakenteet ovat ongelmallisempia. Meidän on pidettävä nämä tavoitteet. Mielestäni saatavilla on keinoja, joiden avulla saadaan aikaan tarvittavaa joustavuutta, jotta erityiset tilanteet ja puolalaisten ystäviemme esittämät pyynnöt voidaan ottaa huomioon. Puheenjohtajavaltio Ranska tekee kaiken voitavansa saadakseen tarvittavat kompromissit aikaan ja säilyttäen samalla nämä tavoitteet, mutta voitte olla varmoja, että otamme huomioon Puolan, muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Baltian maiden erityispiirteet ja niiden pyynnöt energiavarmuuden alalla.
Haluan sanoa Avril Doylelle, joka myös korosti puheenvuorossaan tätä, että kuten hän tietää, yhteispäätösmenettely on itse asiassa Ranskan puheenjohtajakauden avainkysymys. Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat aloittaneet neuvottelumenettelyn, kolmenvälisen vuoropuhelun, joka on viime kuukauden aikana kehittynyt tehtyjen suurten investointien tuloksena, ja tämän kolmenvälisen vuoropuhelun tulokset - kuten Avril Doyle hyvin tietää - ovat käytännössä 90 prosenttia paketista. Nyt meillä on jäljellä enää viimeinen pinnistys, loput kymmenen prosenttia ongelmista, joihin monet arvoisat jäsenet ovat viitanneet näiden keskustelujen aikana.
Talous- ja rahoituskriisin osalta se, mitä on sanottu, vaikuttaa minusta merkittävältä, ja kuten on jo todettu, neuvosto ja komissio jakavat kiireen tunteen. Se, mitä haluaisin sanoa, on, että haluaisin kiittää Umberto Pirilliä hänen omaperäisistä ehdotuksistaan varojen käytöstä, sanoa Vito Bonsignorelle, että suunnitelma riippuu myös siitä, mitä yhteisön välineiden tasolla on saatavilla. Suunnitelman rakentaminen olisi yhteisön tason valmiuksien, olemassa olevien välineiden ja saatavilla olevan talousarvion huomiotta jättämistä, eikä niin voida tehdä. Näin pitkälle voimme mennä.
Toisaalta, Euroopan keskuspankki on mielestäni ollut reagointikykyinen, ja se on toiminut hyvin. Tällä hetkellä itse asiassa odotetaan merkkiä korkotasoista. Saamme nähdä, mikä on Euroopan keskuspankin päätös. Kaikki tämä on myönteistä, enkä kommentoi enempää.
Othmar Karas on täysin oikeassa korostaessaan - ja Itävalta on tästä täydellinen esimerkki - että meidän on myös pystyttävä tarttumaan kriisiin liittyviin mahdollisuuksiin, että euro - ja tämä on vahvistettu ja komission jäsen Almunia tietää minua paremmin - että tunne Euroopan unioniin kuulumisesta - erityisesti teidän kotimaanne kaltaisissa maissa, olen tästä hämmästynyt - on muotoutunut ja muuttunut tämän talous- ja rahoituskriisin takia, ja että eurosta on tullut sekä euroalueeseen kuuluville että sen ulkopuolisille maille vertailukohde ja symboli, mikä on hyvin rohkaisevaa.
Haluaisin sanoa Irena Belohorskálle, että kaikki, mitä sanoitte, kerrotaan tarkasti presidentti Sarkozylle, ja haluaisin kiittää häntä siitä, mitä hän sanoi puheenjohtajavaltio Ranskasta ja sen toimista, ja lopuksi sanoa Jacek Saryusz-Wolskille, että kaikki, mikä liittyy itäisiin naapureihimme, on tärkeää, ja keskustelemme itäistä kumppanuutta koskevasta ehdotuksesta, joka on Euroopan komission aikaansaama erinomainen ehdotus, ulkoasiainministerien neuvostossa maanantaina, "ulkosuhdeneuvostossa" ja tietysti Eurooppa-neuvostossa.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää kaikkia osallistujia hyvin rakentavista, merkityksellisistä ja mielenkiintoisista huomioistanne. Haluaisin vastata ensiksi kahteen erityiseen kysymykseen ja sitten ehkä keskittyä Lissabonin sopimukseen.
Ministeri Jouyet on jo maininnut, että - ja tämä on vastaus Karl von Wogaulle - neuvosto hyväksyy kertomuksen Euroopan turvallisuusstrategian viidestä vuodesta. Haluaisin lisätä siihen, mitä ministeri Jouyet sanoi, että tietysti Lissabonin sopimus auttaisi myös vahvistamalla ja yksinkertaistamalla paljon institutionaalista rakennetta tällä alalla. Tämä on neuvostolle tilaisuus tarkastella, miten voidaan auttaa takaamaan kaikkien välineidemme johdonmukaisuus ja tasapaino kovan ja pehmeän turvallisuuden välillä. Se oli vastaus Karl von Wogaulle.
Bernard Wojciechowski kysyi itäisestä kumppanuudesta. Voimme kertoa komission tämän päivän kokouksesta, että hyväksyimme ehdotuksen itäisestä kumppanuudesta, mukaan luettuna toimien suurempi rahoitus, jolla katetaan taloudellinen yhdentyminen, liikkuvuusasiat, sosiaalinen ja taloudellinen kehityspolitiikka, yhteistyöfoorumit, vapaa kauppa ja opiskelijoiden liikkuvuus - kaikki tämän itäisen kumppanuuden osia. Pidän myös myönteisenä sitä, että olemme nyt keskustelleet kyseisestä suunnitelmasta ja hyväksyneet sen.
Tämä keskustelu on osoittanut, että tämä on tärkeä hetki Euroopan unionille. Se on näyttänyt kestävyyden koko käsitteen. Kestävä kehitys tarkoittaa, että emme voi ottaa velkaa ja sitten pyytää tulevia sukupolvia keksimään ratkaisu. Emme voi jättää saasteita, jätettä ja ympäristön- tai ilmastonmuutosta koskevia ongelmia tuleville sukupolville, jotta ne ratkaisisivat ne puolestamme. Emme voi luoda sosiaalisia ongelmia, jotka seuraavat sukupolvet selvittävät puolestamme. Koko kestävän kehityksen määritelmä on se, että meidän on tutkittava tapoja tyydyttää tarpeemme tavalla, joka ei vaikuta tuleviin sukupolviin ja heidän toiveisiinsa omien tarpeidensa tyydyttämisestä.
Meillä on ensi kuussa ratkaistavana kolme keskeistä ja toisiin liittyvää kysymystä - jotka ovat selkeästi jo tulleet etualalle: Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, jossa EU:n päättäväisellä toiminnalla voi olla todellinen vaikutus Euroopan sosiaaliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin tulevana vuonna; ilmasto- ja energiapaketti, jolla EU saadaan johtamaan maailmaa uskottavan ja saavutettavissa olevan vähähiiliseen tulevaisuuteen johtavan tien määrittelyssä; ja Lissabonin sopimus, jossa meidän on laadittava tie eteenpäin sopimuksen aikaansaamiseksi, jotta eurooppalaiset voivat nauttia demokraattisemman ja tehokkaamman Euroopan unionin hyödyistä.
Uskon täysimääräisesti kollegoilleni komission jäsenelle Almunialle ja komission jäsenelle Dimasille yksityiskohtaisemman keskustelun elvytyssuunnitelmasta - koska niin monet teistä ovat kommentoineet sitä - ja ilmasto- ja energiapaketista. Käsitän, että se tapahtuu myöhemmin tänään ja huomisaamuna, joten esitän vain muutaman huomion Lissabonin sopimuksesta.
Mielestäni nämä kaksi asiaa ovat täydellinen osoitus siitä, miksi me tarvitsemme Lissabonin sopimusta. Ilmastonmuutos ja talouskriisi edellyttävät Euroopan unionia, joka voi tehdä oikeat päätökset nopeasti, tehokkaasti ja demokraattisesti. Jos EU:n on tehtävä raskasta työtä saadakseen aikaan sellaisen perustavanlaatuisen muutoksen, se tarvitsee oikeat välineet kyseiseen työhön.
Tämän parlamentin ja komission sitoutuminen Lissabonin sopimukseen on aina ollut selvää. Halusimme todellisen askelen kohti Eurooppaa, enemmän valtuuksia tälle suoraan valitulle parlamentille. Kansallisten parlamenttien osalta halusimme kansalaisille suuremman äänivallan, valtavirtaistettuja toimielimiä ja enemmän selkeyttä sen osalta, kuka tekee mitä EU:ssa. Kaiken tämän viivästyminen on tietysti pettymys, mutta sen ei pitäisi kääntää huomiotamme pois keskeisestä tavoitteestamme saada Lissabonin sopimus voimaan. Se tarkoittaa, että toivomme voivamme jatkaa kohti täysimääräistä ratifiointia koskevaa tavoitetta, ja se merkitsee voittoa Irlannissa.
Olin itse Irlannissa viime kuussa ja yritin selittää, miksi me mielestäni tarvitsemme sopimusta. Sanoin myös ymmärtäväni, miksi irlantilaiset äänestäjät suhtautuvat siihen varauksellisesti. Kuulemani oli hyvin samansuuntaista näkemiemme mielipidetiedustelujen tulosten kanssa. Joistakin asioista - kuten verotuksesta ja puolustusasioista - äänestäjillä oli huolia, jotka eivät todellisuudessa liity sopimukseen. Toisista, kuten irlantilaista komission jäsentä koskevasta kysymyksestä, he valitsivat pahimman mahdollisen vaihtoehdon, joka voisi seurata sopimuksen täytäntöönpanosta. Monien mielestä tietoa ei ollut tarpeeksi tai se ei ollut selkeää, ja ei-ääntä pidettiin turvallisimpana vaihtoehtona.
Irlannin parlamentin erityisalivaliokunnalta saamassamme erinomaisessa raportissa edistetään erittäin huomattavasti näiden huolien selkeyttämistä ja hahmotellaan myös mahdollisia vaihtoehtoja niiden ratkaisemiseksi. Kun minulta kysyttiin, kerroin heille, että käsitykseni oli, että Euroopassa on paljon hyvää tahtoa auttaa irlantilaisten huolien käsittelyssä. Komissio aikoo tehdä voitavansa ja työskennellä parlamentin ja Irlannin viranomaisten kanssa EU:ta koskevan tiedotuksen parantamiseksi Irlannissa. Olemme laatimassa yhteisymmärryspöytäkirjaa varmistaaksemme, että voimme aloittaa sen välittömästi, hallituksen ja Irlannin kansan kanssa.
Tein kuitenkin myös selväksi, että puhuttuani eri jäsenvaltioissa käsitykseni oli, että ei ollut mitään halua aloittaa uudelleen institutionaalista sovittelua, joka oli vienyt seitsemän pitkää ja uuvuttavaa vuotta kompromissin aikaansaamiseksi, ja että sopimuksen ratifioineet 25 jäsenvaltiota, joista monet olivat aiemmin ratifioineet perustuslain - ja muistakaa, kaksi kansanäänestyksellä - ei halua aloittaa tuota prosessia uudelleen. Kun Euroopan parlamentin vaalit lähestyvät, meidän on aika lopettaa puhuminen toimielimistä ja alkaa puhua EU:n politiikasta, jolla on merkitystä kansalaisille, ja siitä, miten nämä suuret haasteet ja ongelmat ratkaistaan.
Ensi viikon Eurooppa-neuvoston pitäisi antaa meille selkeä etenemissuunnitelma, jotta tätä prosessia voidaan edistää pian. Olen vakuuttunut siitä, että siitä saadaan yhteinen sysäys, joka tarvitaan sopimuksen täysimääräisen ratifioimisen aikaansaamiseksi. Yritämme komissiona edistää sitä parhaalla mahdollisella tavalla.
Puhemies
- (IT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Euroopan unionin johtajat eivät hyväksy kansan ääntä ainoassa kansanäänestyksessä, joka oli mahdollista järjestää - koska sitä edellytetään maan omassa perustuslaissa - Lissabonin sopimusluonnoksesta ja jossa ihmiset toistivat EI-päätöksen, jonka Ranskan ja Alankomaiden kansat olivat jo tehneet EU:n perustuslaista. Näemme jälleen kerran tässä demokratian vastaisessa asenteessa, joka osoittaa täydellistä välinpitämättömyyttä kansalaisten äänistä, painostuksen ja kiristyksen paluun, kun Irlantia yritetään pakottaa järjestämään uusi kansanäänestys tai - vielä pahempaa - muuttamaan omaa perustuslakiaan kansanäänestyksen ja kansalaisten äänestämisen välttämiseksi. Toistamme vastustavamme erittäin lujasti tällaista kantaa.
Tällainen politiikka on hylättävä kiireellisesti. Haluamme Portugalille ja Euroopalle uuden suunnan, jossa ihmiset ovat ensisijaisia, jossa yleistä hyvinvointia parannetaan ja jossa kunnioitetaan vaurautta tuottavien ihmisarvoa. Tässä uudessa suunnassa on torjuttava se, mitä presidentti Sarkozy sanoo kapitalismin uudelleen muotoilemiseksi, ja siinä on sanottava ei talous- ja rahaliiton politiikalle sekä siihen liittyvälle vakaussopimukselle ja Euroopan keskuspankin (EKP) valheelliselle riippumattomuudelle. Tämä ei tapahdu niin sanotun Euroopan talouden elvytyssuunnitelman nojalla.
Pedro Guerreiro  
kirjallinen. - (PT) Tuleva Eurooppa-neuvosto on jälleen yksi vaihe kestämättömässä prosessissa, jossa yritetään pakottaa hyväksymään sopimusluonnos, jonka Euroopan kansat ovat jo kolme kertaa torjuneet.
Sen sijaan, että Euroopan unionin toimielimet (Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio) kunnioittaisivat Ranskan, Alankomaiden ja Irlannin kansojen tahtoa, ne ovat osoittaneet, että niiden oikea luonne on demokratian vastainen, vaatimalla sopimusluonnoksen (parlamentaarisen) ratifiointiprosessin (jota ei ole tähän mennessä saatettu loppuun vain Saksassa, Puolassa ja Tšekin tasavallassa) jatkamista ja välttämällä kansanäänestysten (kuten äskettäin Ruotsissa järjestetyn) järjestämistä "kuin ruttoa".
Euroopan suuret yritykset ja sen politiikan täytäntöön panijat - oikeisto ja sosialidemokraatit - eivät välitä Irlannin kansan riippumattomasti ja demokraattisesti ilmaisemasta tahdosta, ja ne pyrkivät "eristämään" Irlannin kansan voidakseen paremmin painostaa ja kiristää sitä ja vaatiakseen uuden kansanäänestyksen järjestämistä, aivan kuten ne tekivät Nizzan sopimuksen kanssa.
Ei tarvitse katsoa kauemmas kuin Euroopan parlamentin (niin kutsutun) perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan laatimaan 17. marraskuuta 2008 annettuun päätöslauselmaan, jota on mahdonta hyväksyä ja jossa Euroopan parlamentti "toistaa ja vahvistaa tukevansa Lissabonin sopimusta" (aivan kuin sillä olisi valtuudet tehdä niin) "ja katsoo, että sen ratifointi on tarpeen saada valmiiksi unionin jäsenvaltioissa"... mahdollisimman pian.
EU näyttää todellisen karvansa!
Tunne Kelam  
kirjallinen. - (EN) Haluaisin muistuttaa neuvostoa ja myös komissiota siitä, että EU perustuu demokratian, oikeusvaltion periaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kaltaisille perusarvoille.
Tuomitsen siksi lujasti äskettäisen EU:n ja Venäjän Nizzassa järjestetyn huippukokouksen hengen. Ei voida hyväksyä, että asioita hoidetaan taas tavalliseen tapaan, koska väitetään, että vaihtoehtoa ei ole.
Ihmisoikeuksien ottaminen mukaan ulkosuhteisiin ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittaminen ovat kulmakiviä kaikissa suhteissa kolmansien maiden kanssa.
Venäjä ei voi olla poikkeus, erityisesti siksi, että se ei ole täyttänyt kaikkia velvollisuuksiaan, joista säädettiin Georgiaa vastaan tehdyn hyökkäyksen jälkeisessä sopimuksessa.
Olen huolestunut siitä, että EU menettää arvostuksensa vakavana ja riippumattomana toimijana kansainvälisissä asioissa. Lisäksi se, että EU epäröi asettaa selkeitä rajoja kyseisessä ennakolta suunnitellussa kansainvälisten menettelysääntöjen loukkauksessa kannustaa todennäköisesti Venäjää samanlaisiin hyökkäyksiin tulevaisuudessa.
Siksi kehotan lujasti komissiota ja neuvostoa harkitsemaan vakavasti uudelleen päätöstään jatkaa asioita tavalliseen tapaan.
Rareş-Lucian Niculescu  
Haluaisin viitata komission äskettäin antamaan tiedonantoon EU:n talouden elvytyssuunnitelmasta.
Haluaisin korostaa tämän suunnitelman tiettyjen säännösten merkitystä, erityisesti niiden, jotka liittyvät talojen ja julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymiseen.
Komissio ilmoitti, että se aikoo ehdottaa tarkistusta rakennerahastoista annettuun asetukseen näiden toimenpiteiden tukemiseksi, jotta tällä alalla saatavilla olevia mahdollisuuksia voidaan lisätä.
Mielestäni on olennaisen tärkeää, että tämä tarkistus suunnataan Euroopan aluekehitysrahaston tarjoamien resurssien käyttöön asumisen parantamiseksi ja tällä hetkellä säädetyn kahden prosentin tason nostamiseksi.
