Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen esittely - 2005 (keskustelu) 
Puhemies
. Esityslistalla on seuraavana tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus. Minulla on ilo toivottaa tilintarkastustuomioistuimen presidentti Weber tervetulleeksi parlamenttiin.
Hubert Weber
Arvoisa puhemies, arvoisa varapuheenjohtaja Kallas, hyvät parlamentin jäsenet, hyvät kuulijat, olen iloinen voidessani tänään osallistua Euroopan parlamentin täysistunnossa käymäänne keskusteluun tilintarkastustuomioistuimen 29:nnestä vuosikertomuksesta, joka koskee varainhoitovuotta 2005.
Esittelin tämän kertomuksen talousarvion valvontavaliokunnalle Strasbourgissa 23. lokakuuta ja talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle (Ecofin) Brysselissä 7. marraskuuta. Tilintarkastustuomioistuimen kukin vuosikertomus on sen monimutkaisen ja perusteellisen tilintarkastustyön huipentuma, jota tilintarkastajamme ovat viimeisten 12 kuukauden aikana suorittaneet eri tarkastuskohteissa EU:n varojen hallinnoinnin kaikilla tasoilla.
Kansainvälisen tilintarkastuskäytännön periaatteiden ja ulkopuolisten asiantuntijoiden vahvistaman käytännön mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen esittämä todentava aineisto perustuu yksittäisten talousarvioalojen maksutapahtumista poimittujen otosten perusteelliseen tarkasteluun sekä menojen sisäisten valvontajärjestelmien toimivuuden arviointiin. Tuomioistuimen tarkastuslausumassa on otettu huomioon ainoastaan vakavat muotovirheet ja virheet, joilla on taloudellisia seurauksia, liian suurina ilmoitetut menot sekä tukeen oikeuttamattomat menot ja tukikelvottomat tuensaajat.
Yksi tilintuomioistuimen ensisijaisista tehtävistä, johon perustamissopimuskin on sen heti perustamisvaiheessa velvoittanut, on tehdä kustannus-hyöty-analyyseja, joiden tulokset tuomioistuin julkaisee erityiskertomuksissaan. Lisäksi arvioinnit, joita tilintarkastustuomioistuin tekee sisäisten valvontajärjestelmien toimivuudesta vuosittaista tarkastuslausumaa varten, muodostavat tärkeän pohjan kustannus-hyöty-analyyseille.
Seuraavaksi siirryn käsittelemään tilintarkastustuomioistuimen suorittaman tarkastuksen keskeisimpiä tuloksia vuoden 2005 osalta. Niillä aloilla, joilla on saavutettu huomattavaa edistystä, tuomioistuin tunnustaa aiheellisesti, että komissio on onnistunut hallinnoimaan ja toteuttamaan siirtymisen maksuperusteisesta suoriteperusteiseen kirjanpitoon. Tuomioistuin on tullut siihen johtopäätökseen, että EU:n yleisen talousarvion toteuttamista koskeva varainhoitovuoden 2005 konsolidoitu tilinpäätös, joka on suuruudeltaan yhteensä 105 miljardia euroa, on luotettava. Minun täytyy kuitenkin sisällyttää tähän lausumaan nettovarojen yliarvostusta ja varainhoitovuoden rajaamista koskevien menettelyiden epäyhdenmukaista soveltamista koskeva huomautus.
Tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksia sisältämättömän tarkastuslausuman ainoastaan EU:n tulojen, maksusitoumusten, hallintomenojen ja liittymistä valmistelevan strategian (Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta) osalta.
Myönteinen lausunto voidaan antaa myös yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä, joka kattaa 56 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan kehykseen kuuluvista menoista. Varainhoitovuoden 2004 tapaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla vähennetään tehokkaasti säännönvastaisia maatalousmenoja, kun järjestelmää sovelletaan asianmukaisesti. Käytännössä näin tapahtuu EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa Kreikkaa lukuun ottamatta. Uusissa jäsenvaltioissa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto on sujunut hyvin, vaikka järjestelmät eivät vielä olekaan täysin toiminnassa.
Lopuilla menoaloilla, jotka muodostavat määrällisesti suurimman osan EU:n talousarviosta, tilien perustana olevien toimien laillisuudessa ja asianmukaisuudessa ilmenee edelleen merkittäviä virheitä, kuten tilintarkastustuomioistuimen yksityiskohtainen todentava aineisto osoittaa. Toisin sanoen muutamien alojen, erityisesti maatalouden (kokonaisuudessaan), rakennetoimien, sisäisten politiikkojen ja ulkoisten toimien osalta tilintarkastustuomioistuin ei taaskaan pysty esittämään huomautuksia sisältämätöntä tarkastuslausumaa. Tämä johtuu siitä, että virhetaso on pysynyt korkeana: menoja on ilmoitettu liian suurina tai laskutettu kahteen kertaan, kaikki tuensaajat ja/tai hankkeet eivät ole olleet tukikelpoisia, kaikkia ilmoitettuja menoja ei ole todellisuudessa aiheutunut ja lisäksi on rikottu hintakilpailumenettelyä koskevia sääntöjä.
Tällaiset säännönvastaisuudet ovat olleet mahdollisia siksi, että EU:n menojen sisäinen valvonta on tällä hetkellä riittämätöntä. EY:n perustamissopimuksen mukaan komission velvollisuutena on varmistaa, että sisäinen valvontajärjestelmä on olemassa ja toimii tehokkaasti käytännössä EU:n hallinnon kaikilla tasoilla. Tilintarkastustuomioistuin on löytänyt todisteita siitä, että jaettuun hallinnointiin perustuvien menojen, eli lähinnä maatalousmenojen, tarkastukset ovat olleet riittämättömiä, mutta lisäksi se on todennut, ettei komissio ole itsekään toiminut kovin esimerkillisesti suoraan hallinnoimiensa EU:n menojen eli sisäisten politiikkojen ja ulkoisten toimien osalta. Esimerkiksi tutkimuksen alalla komissio vähensi vuonna 2005 menoilmoitusten tarkastuksia merkittävästi huolimatta siitä, että virhetaso on pysynyt korkeana ja että tämäntyyppisiin menoihin liittyy väistämättä riskejä.
Komissio väittää, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemilla ja ilmoittamilla virheillä ei ole juuri merkitystä, koska erilaisilla monivuotisilla korjausmenettelyillä pystytään havaitsemaan ja korjaamaan virheet ja säännönvastaisuudet ohjelmien päätyttyä.
Tilintarkastustuomioistuimen suorittama tilintarkastus osoittaa, että käytännössä nämä korjausmenettelyt ovat riittämättömiä ja etteivät ne kohdistu kaikilla aloilla lopullisiin edunsaajiin. Lisäksi takaisinperintämenettelyissä on lukuisia puutteita. Esimerkiksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduista aloista tilintarkastustuomioistuin totesi seuraavaa: maatalousmenoihin kohdistuvat tarkastus- ja hyväksymismenettelyt ovat pahasti myöhässä (viimeisin kokonaan tarkastettu ja hyväksytty varainhoitovuosi on vuosi 1998), ja järjestelmän puutteiden vuoksi sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä määrättiin sakkoja ainoastaan jäsenvaltioiden viranomaisille. Koska useimmissa tapauksissa liikaa maksettuja tukia ei peritä takaisin, kustannukset jäävät jäsenvaltioiden veronmaksajien vastuulle eivätkä lopullisten edunsaajien, jotka ovat ilmoittaneet menonsa liian suurina.
Rakennetoimien osalta voidaan todeta, että kaikkia kauden 1994-1999 ohjelmia ei ole vielä päätetty, ja useissa jo päätetyissä ohjelmissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi olennaisia virhemääriä. Lisäksi komissio päätti useita ohjelmia tekemättä niihin tarvittavia rahoituskorjauksia, vaikka hyväksyttyihin menoihin liittyi merkittäviä varauksia. Tämä osoittaa selvästi, että välittäjäelinten maksupyynnöissä ilmenneitä virheitä ei välttämättä korjata käytännössä.
Haluan korostaa, että tilintarkastustuomioistuin suhtautuu selkeän myönteisesti liikaa maksettujen tukien perimiseen takaisin EU:n talousarvioon. On kuitenkin syytä muistuttaa, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien puutteita korjataan kiinteämääräisillä rahoituskorjauksilla. Näin ollen näillä korjauksilla ei pääsääntöisesti saada oikaistua tilien perustana olevien toimien laillisuudessa ja asianmukaisuudessa olevia virheitä lopullisten edunsaajien tasolla.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näihin puutteisiin olisi tartuttava useilla erilaisilla toimilla. Tarvitaan loogisesti etenevää ja tehokasta sisäistä valvontaa, joka perustuu yksiselitteisiin ja tarkoituksenmukaisiin sääntöihin sekä yhteisiin periaatteisiin ja standardeihin ja jossa otetaan huomioon toimien luonteeseen ja hallinnointitapaan liittyvät riskit. Lisäksi EU:n talousarvion kaikilla aloilla olisi otettava käyttöön tehokkaat takaisinperintä- ja seuraamusmenettelyt.
Tilintarkastustuomioistuin on osaltaan halukas kartoittamaan entistä tehokkaammin yhteistyömahdollisuuksia kansallisten tilintarkastuslaitosten kanssa. Ensi kuussa Varsovassa pidettävään ylimpien tarkastuselinten johtajien yhteyskomitean kokoukseen tilintarkastustuomioistuin on laatinut ehdotuksen, jossa se esittää nykyisen tasoisen yhteistyön laajentamista kattamaan jäsenvaltioiden sisäisten valvontajärjestelmien arvioinnin.
Euroopan unionilla on vastassaan uudenlaisia haasteita, jotka liittyvät toimintasääntöihin, rakennerahastojen nykyisten meno-ohjelmien päättymiseen ja uusien vuodet 2007-2013 kattavien ohjelmien käynnistymiseen sekä kahden uuden jäsenvaltion liittymiseen Euroopan unionin jäseniksi. Päätän puheenvuoroni hahmottelemalla lyhyesti, miten EU:n varainhoidon tulisi vastata näihin haasteisiin.
Komission on yhdessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa varmistettava, että EU:n hallinnon kaikilla tasoilla on käytössä tehokkaat ja luotettavat sisäiset valvontajärjestelmät. Lisäksi on pidettävä huolta siitä, että näihin järjestelmiin puolestaan kuuluu riittävästi tarkastuksia, jotka suoritetaan asianmukaisesti, joiden tuloksista raportoidaan ja joiden tuloksia seurataan. Järjestelmien pohjana olevia EU:n menoja koskevia säännöksiä on myös yksinkertaistettava.
Meidän on otettava yhteiseksi tavoitteeksemme Euroopan unioni, jonka talousarvio on tehokkaassa valvonnassa kansalaisten edun vuoksi. Kiitoksia mielenkiinnosta.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. (ET) Arvoisa puhemies, arvoisa presidentti Weber, hyvät parlamentin jäsenet, esitin alustavan kantani vuosikertomukseen talousarvion valvontavaliokunnalle 23. lokakuuta. Valiokunta on ryhtynyt toimiin sen osalta ja korjaa havaittuja virheitä. Päivä tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen julkistamisen jälkeen valiokunta lähetti jäsenvaltioille kirjeen, jossa se pyysi niiltä kommentteja ja selvityksiä kussakin jäsenvaltiossa havaituista virheistä sekä virheiden korjaamista.
Otamme näin ollen talousarvion valvontavaliokunnan päätelmät täysin ja viipymättä huomioon. Valiokunta on teidän tapaanne pohtinut kertomuksen julkistamisen jälkeen sen poliittista merkitystä. On selvää, että kertomuksessa ei vielä anneta kokonaisuudessaan myönteistä tarkastuslausumaa.
Kuten tilintarkastustuomioistuimen presidentti Weber totesi, tilintarkastustuomioistuin antaa myönteisen tarkastuslausuman menojen "laillisuuden ja asianmukaisuuden", maksusitoumusten, liittymistä valmistelevan strategian menojen, hallintomenojen sekä yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvien maatalousmenojen osalta. Muiden alojen, esimerkiksi tutkimusohjelmien ja rakennerahastojen osalta tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan anna myönteistä tarkastuslausumaa. Se johtuu pääasiassa siitä, että tilintarkastustuomioistuin on löytänyt liikaa virheitä näiden alojen toimista poimimistaan otoksista. Syynä näihin virheisiin on, kuten presidentti Weber totesi, yksinkertaisesti huolimattomuus tai välinpitämättömyys ja monimutkaisten sääntöjen heikko tuntemus, ja luultavasti kysymys on myös EU:n talousarvioon kohdistuvista petoksista.
Mielestäni viimevuotisten tarkastusten perusteella esitetty tutkimusohjelmiin kohdistuva kritiikki on valitettavasti perusteltua. Tätä virheille altista alaa valvovien tilintarkastajien määrä on lähes puolittunut. Myös perintämenettelyjemme pitäisi olla nopeampia ja tehokkaampia. On totta, että meiltä jäivät huomaamatta monet virheet, jotka tilintarkastustuomioistuin sittemmin havaitsi.
Uskoakseni sekä tällä että muillakin aloilla tärkein syy virheisiin on monimutkaisten sääntöjen heikko tuntemus. Totta puhuen komissio on mielestäni yksinkertaistanut ja selkiyttänyt sääntöjä ja ohjeita liian vähän ja liian hitaasti. Käsittelemme näitä aiheita niin toimintasuunnitelmassamme kuin uudeksi ohjelmakaudeksi laadittavissa ehdotuksissakin. Meistä on hyvä, että tilintarkastustuomioistuin seuraa jatkuvasti tilannetta ja antaa neuvoja tilanteen parantamiseksi.
Haluan myös sanoa muutaman sanan petoksista. Kuinka paljon Euroopan unionin talousarvion toteuttamisessa tapahtuu petoksia? Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) tutkii perinpohjaisesti kaikki petosepäilyt. Sen osoittavat myös kaksi äskettäin tiedotusvälineissä esillä ollutta tapausta, jotka liittyivät Tšernobyl-hankkeeseen ja Brysselissä toimivaan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistoon. Onko koko Euroopan unionin talousarvio kuitenkaan "romahtamaisillaan petosten vuoksi", niin kuin jotkut toimittajat kirjoittavat vuosi toisensa jälkeen?
Saanen siteerata Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen eilen julkaisemaa raporttia, jossa käsiteltiin EU:n varainhoitoa ja tilintarkastusta. Raportissa todetaan, että "tiedotusvälineissä annetaan yleisesti sellainen kuva, että korruptio olisi merkittävä osa EU:n toimielinten toimintakulttuuria. Meidän tutkimuksissamme ei ole paljastunut mitään, mikä tukisi tätä väitettä."
Komissiolla on käytössään jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin perustuvat arviot petosten määrästä kahdella suurimmalla menoalueella eli maataloudessa ja aluetuessa. Nämä arviot osoittavat, että 13-15 prosenttia ilmoitetuista säännönvastaisuuksista on petosepäilytapauksia, mikä vastaa 0,05:tä prosenttia kaikista maatalousrahastojen ja rakenne- ja koheesiorahastojen menoista. Viime vuonna komissio kirjasi lopullisiksi tappioiksi 90 miljoonaa euroa, mikä vastaa 0,09:ää prosenttia talousarviosta. Petosten osuus on siis häviävän pieni. Se ei tietenkään tarkoita sitä, etteikö meidän pitäisi tarttua vakavasti jokaiseen yksittäistapaukseen.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön tulokset vuodelta 2005 näyttäisivät vahvistavan saman. Kaikista niistä tiedoista, tarkastuksista ja noin yhdeksästäsadasta otoksesta, jotka tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 2005, vain neljässä tapauksessa tilintarkastustuomioistuimella oli syytä epäillä petosta tai vakavaa sääntöjen ja säännösten rikkomista ja ilmoittaa asiasta Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF). Tutkimustensa jälkeen OLAF ei kuitenkaan voinut vahvistaa, että missään sille ilmoitetuista tapauksista olisi tapahtunut petosta. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin tapansa mukaan tuottanut jälleen tärkeitä tietoja, joita OLAF voi hyödyntää käytännön työssään.
Arvoisa presidentti Weber, arvoisa puhemies, nyt kun nämä heikkouksiamme, yksinkertaistamisen tarvetta ja petosten määrää koskevat huomiot on esitetty, otaksun, että vastuuvapauden myöntämisestä vastaava viranomainen haluaa myös arvioida virheiden vaikutusta "hinta-laatu-suhteeseen".
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta (sivu 138) käy ilmi, että tuomioistuin tarkasti 95 rakennerahastoista rahoitettua hanketta ja löysi merkittäviä virheitä 60:stä. Tarkoittaako tämä sitä, että kaksi kolmannesta rakennerahoista on heitetty hukkaan? Tarkoittaako tämä sitä, ettei näiden hankkeiden tavoitteita ole saavutettu? On selvää, ettei se tarkoita sitä. Uraauurtavaa tutkimusta on voitu tehdä ilman, että kaikki paperiasiat ovat olleet kunnossa, ja toisaalta taas voidaan löytää hankkeita, jotka on hoidettu mallikelpoisesti sääntöjen mukaan ja kaikki paperit ovat kunnossa, mutta joiden tavoitteita ei silti ole saavutettu.
Valitettavasti kertomuksessa ei anneta mitään tietoja yhteisön rahoituksen todellisista vaikutuksista. Sitä jää miettimään, millaisia johtopäätöksiä parlamentti tai tavallinen jonkun jäsenvaltion kansalainen voi tehdä tilintarkastustuomioistuimen esittämästä yhteenvedosta, jossa luetellaan rakennepolitiikan virheitä.
Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa usein olevansa pelkkä sanansaattaja. Se korostaa, että perustamissopimus velvoittaa tilintarkastustuomioistuimen antamaan tarkastuslausuman joka vuosi koko talousarviosta. Se täyttää tämän vaatimuksen poimimalla otoksia tilien perustana olevista toimista ja tekemällä muita tarkastuksia. Se tutkii, onko sääntöjä noudatettu. Tämän työn tilintarkastustuomioistuin hoitaa ammattimaisesti henkilöresurssiensa asettamissa rajoissa.
Mutta kuka sitten arvioi virheiden vaikutusta politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta? Millä perusteella parlamentin pitäisi tehdä tällaiset arviot? Tehän olette kuitenkin yhdessä neuvoston kanssa budjettivallan käyttäjiä ja teillä on lopullinen päätösvalta tulevien budjettimäärärahojen suhteen. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen pitäisi antaa teille perusta aiemmin hyväksyttyjen talousarvioiden tehokkuuden arviointiin.
Tästä näkökulmasta katsottuna olisi kai viisasta pyytää tilintarkastustuomioistuinta arvioimaan, kuinka vakava vaikutus virheillä on ollut. Me tiedämme, että tilintarkastustuomioistuimella on tähän tarvittava asiantuntemus. Se tekee tällaista "hinta-laatu-arviointia" erityiskertomuksissaan, joita me suuresti arvostamme. Miksi analyysi siis puuttuu vuosikertomuksesta?
Komission kannalta moitteeton varainhoito merkitsee poliittisten tavoitteiden saavuttamista tehokkaasti ja kohtuullisilla kustannuksilla. Komission täytyy tarkastella kutakin tukiohjelmaa useampi vuosi kerrallaan ja varmistaa, että ohjelman valvonnasta aiheutuvat menot ovat tasapainossa kustannusten ja hyötyjen kanssa.
Komissio ymmärtää varsin hyvin, että tutkimusohjelmilleen rahoitusta hakevat yliopistojen professorit eivät ole kirjanpidon ammattilaisia, ja tietää, että jotkut heistä tekevät virheitä EU:lle osoitetuissa rahoitushakemuksissa. Pitäisikö tutkimusrahoitus keskeyttää sillä perusteella? Ehdottomasti ei. Me pyrimme vähentämään virheiden mahdollisuutta, mutta meidän on hyväksyttävä se tosiasia, että kaikkia virheitä ei pystytä koskaan poistamaan. Kielteisen tarkastuslausuman ja vastuuvapauden myöntämisen väliltä puuttuu selvästi jokin välivaihtoehto.
Perustamissopimuksessa - tarkemmin sanottuna Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 248 artiklan 2 kohdassa - edellytetään tilintarkastustuomioistuimen arvioivan varainhoidon moitteettomuutta. Eikö se voisi samalla arvioida, onko komissio kyseisenä vuonna tehnyt kaiken tarpeellisen varmistaakseen, että rahoille saadaan vastinetta? Se ei helpottaisi komission tehtävää, mutta selkiyttäisi asioita meidän kaikkien kannalta!
Teistä tämä saattaa kuulostaa liian radikaalilta. Ehkä se onkin, mutta Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone menee vieläkin pidemmälle eilen julkaisemassaan hyvin vakavasti otettavassa raportissa. Se toteaa, että tarkastuslausuman pohjana olevaan menettelyyn tarvitaan perusteellisia muutoksia, ja ehdottaa muun muassa, että tilintarkastustuomioistuimen olisi tehtävä selkeä ero säännönvastaisuuksien ja petosten välille julkaisemalla erilliset luvut petollisten toimien ja hallinnollisten virheiden määrästä. Lisäksi se ehdottaa, että tarkastuslausumassa olisi esitettävä yksityiskohtainen yhteenveto varainhoidon toteutumisesta kussakin menoluokassa ja jäsenvaltiossa sekä lueteltava ne jäsenvaltiot, joissa on hallinnoitu huonosti EU:n varoja. Komissio aikoo tutkia tarkasti tämän mielenkiintoisen raportin.
Saanen vielä sanoa muutaman sanan tukien takaisinperinnästä tai "karhuamisesta". Tämänvuotisessa tarkastuslausumassa tilintarkastustuomioistuin ilmaisee epäilyksensä siitä, ettei takaisinperinnällä olisi merkitystä tarkastuslausuman kannalta, ja väittää, ettei perinnällä pystytä oikaisemaan vääryyksiä eikä estämään lopullisia edunsaajia tekemästä virheitä.
Komission mielestä tämä ei anna oikeaa kuvaa todellisesta tilanteesta. Joka vuosi komissio perii takaisin huomattavia summia jäsenvaltioilta ja jäsenvaltiot puolestaan lopullisilta edunsaajilta. Tällä järjestelmällä suojataan tehokkaasti Euroopan unionin taloudellisia etuja. Sillä on myös ennaltaehkäisevä vaikutus, koska se kannustaa jäsenvaltioita parantamaan hallinto- ja valvontajärjestelmiään, jotta virheelliset maksut lopullisille edunsaajille voidaan estää, havaita ja periä takaisin.
Meille - tai oikeastaan jäsenvaltioille - kuuluisi kunnia siitä, ja sillä pitäisi olla vaikutusta myös tarkastuslausumaan. Arvoisa puhemies, haluan jatkaa hieman myönteisempään sävyyn. Komissio on saanut aikaan hyvän yhteistyösuhteen useiden kansallisten tilintarkastusvirastojen kanssa ja todennut niiden suhtautuvan myönteisesti jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitujen EU:n varojen tarkastamiseen. Pidän hyvin rohkaisevana presidentti Weberin ilmoitusta siitä, että tilintarkastustuomioistuin aikoo ehdottaa yhteisten tilintarkastusten järjestämistä näiden kansallisten tilintarkastusvirastojen kanssa ensinnäkin rakennerahastojen ja jäsenvaltioissa tehtyjen rahoituskorjausten osalta.
Me voisimme kannustaa todella paljon ponnekkaammin jäsenvaltioita ottamaan enemmän vastuuta EU:n talousarvioon kuuluvista menoista, jos tilintarkastustuomioistuin olisi halukas hyödyntämään - ja loppujen lopuksi jopa käyttämään sellaisenaan - kansallisella tasolla toteutettujen tilintarkastusten tuloksia.
Haluan päättää puheenvuoroni kommentoimalla tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen sisältynyttä iloista uutista. Tilintarkastustuomioistuimen presidentti Weber totesi, että "komissio on onnistunut uuden kirjanpitojärjestelmän käyttöönotossa huomattavan nopeassa aikataulussa, ja järjestelmästä saadaan nyt tärkeitä lisätietoja, jotka ovat merkittävästi täsmällisempiä kuin vanhan maksuperusteisen järjestelmän tuottamat tiedot". Olemme ylpeitä tästä saavutuksesta.
Tiivistäen: tarkastuslausuma on jälleen kielteinen. Komissio pahoittelee sitä. Se korjaa tehdyt virheet ja ryhtyy lisätoimiin järjestelmän puutteiden korjaamiseksi, kuten toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi ilmoitettiin. Komissio tunnustaa, että tehtävää on vielä paljon, mutta huomauttaa samalla, että joka vuosi saavutetaan merkittävää edistystä ja että yleisesti ottaen EU:n varainhoito on moitteetonta. Sitä valvotaan, mutta monimutkaisissa säännöissä on vielä yksinkertaistamisen varaa. Kollegojeni tavoin odotan yksityiskohtaisempia alakohtaisia keskusteluja, jotka käydään vastuuvapauden myöntämiseen liittyvien kuulemisten yhteydessä.
Lopuksi komissio haluaa vielä kerran korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamilla virheillä ja vastuuvapauden myöntämisellä ei ole suoraa yhteyttä toisiinsa. Komission mielestä olisi hyvä, että tilintarkastuksessa kiinnitettäisiin huomiota myös tehokkuuteen tai "rahoille saatavaan vastineeseen". Me uskomme, että näin voitaisiin auttaa vastuuvapauden myöntämisestä vastaavaa parlamenttia tärkeän tehtävänsä hoitamisessa.
Kiitos kuulijoille.
Salvador Garriga Polledo
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, arvoisa presidentti Weber, arvoisa komission jäsen, tänä vuonna meille esitellään jälleen tilintarkastustuomioistuimen laatima kertomus yhteisön talousarvion toteuttamisesta, ja jälleen tänäkin vuonna Euroopan parlamentti kiinnittää siihen mahdollisimman paljon huomiota, koska se on uskottavin ja luotettavin käytettävissä oleva kuvaus EU:n julkisen talouden tilasta. Kuten maatalousasioista vastaava komission jäsen Fischer Boel totesi eilen, me aiomme nyt todellakin tehdä Euroopan unionin taloushallinnolle kunnollisen terveystarkastuksen.
En aio vaatia, että toimielimet ottaisivat itselleen tehtäviä, jotka eivät kuulu niiden toimivaltaan. Tilintarkastustuomioistuimella on oma tehtävänsä, johon se saa usein varsin niukasti tukea jäsenvaltioilta ja niiden kansallisilta tarkastuselimiltä. Toivon, että presidentti Weber saavuttaa Varsovassa sen, mihin me emme ole näiden vuosien kuluessa pystyneet.
Puutteistaan huolimatta Euroopan komissio tekee hienoa työtä, äärimmäisen vaikeaa työtä, kun otetaan huomioon sen vähäiset resurssit ja valtava työmäärä. Siksi emme halua, että tästä mietinnöstä tulee kiistakapula, vaan pikemminkin se on tarkoitettu välineeksi, jolla voidaan aidosti parantaa julkisten varojen hoitoa.
Neuvostolla ja jäsenvaltioilla on myös oma vastuunsa, koska nykyisellä toimielinrakenteella varainhoitoa ja menojen toteutumisen valvontaa on vaikea kehittää. Aikaisemmat puhujat ovat sen jo sanoneetkin: 80 prosenttia varoista käytetään jäsenvaltioissa, mutta me emme saa edes jäsenvaltioiden valtiovarainministereitä vahvistamaan menojen luotettavuutta.
Paljon on siis vielä tehtävää. Aion muun muassa käyttää kustannus-hyöty-analyysin pohjana "vastinetta rahoille" -periaatetta. Mietintömme ohjenuorana tulee olemaan moitteeton varainhoito. Aiomme kiinnittää erityistä huomiota hallinnointiin - niin jaettuun, suoraan kuin hajautettuun hallinnointiin - sekä varojen takaisinperintään.
Arvoisa puhemies, lopuksi totean vielä, että mielestäni tarkastuslausumaa olisi hyvä lähestyä uudesta näkökulmasta, mutta siitä puhutaan lisää tulevina kuukausina.
Dan Jørgensen
PSE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, me Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisessa ryhmässä olemme tietenkin myös pahoillamme siitä, että nyt on jo monena perättäisenä vuotena käynyt niin, ettei tilintarkastustuomioistuin ole voinut varauksetta hyväksyä EU:n tilejä ja antaa myönteistä tarkastuslausumaa niiden luotettavuudesta. Haluamme tietenkin aluksi korostaa tätä, mutta samalla haluamme todeta, että vaikka kritisoitavaa on toki paljon, teemme kuitenkin koko ajan työtä hyvässä yhteisymmärryksessä, edistyksellisesti ja aktiivisesti ongelmien ratkaisemiseksi. Kritisoiminen ei yksin riitä. Tärkeintä on pyrkiä hahmottamaan, millaisia ongelmia meillä on ja miten me voimme ne ratkaista.
Mielestäni meidän on syytä onnitella tilintarkastustuomioistuinta yksityiskohtaisesta kertomuksesta. Sosiaalidemokraattinen ryhmä on moneen otteeseen pyytänyt lisätietoja. Olemme pyrkineet erityyppisten virheiden selkeämpään erotteluun. Olemme saaneet pyytämämme, mutta se ei vielä riitä. Olisimme esimerkiksi toivoneet, että varsinaiset petokset ja puhtaat virheet olisi selkeämmin erotettu toisistaan.
Komissio ansaitsee kiitokset uuden kirjanpitojärjestelmän, maatalousmenojen yhdennetyn valvontajärjestelmän, käyttöönotosta. Edistystä on saavutettu useilla aloilla, mutta tietenkin aihetta on myös kritiikkiin etenkin sisäisen valvonnan osalta, jossa tilintarkastustuomioistuimen kertomus osoittaa tilanteen heikentyneen viime vuodesta. Vastuuvapausmenettelyssä sitten luonnollisesti tarkastelemme näitä asioita tarkemmin, vaadimme vastauksia joihinkin kysymyksiin ja oletettavasti myös pohdimme tulevaa ja yritämme löytää parempia ratkaisuehdotuksia. Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä kehottaa vilpittömästi komission jäsentä Kallasia ja tilintarkastustuomioistuinta jatkamaan yhteistyötään näiden ongelmien ratkaisemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.
Jan Mulder
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, vastaavanlaista keskustelua olemme käyneet useana vuonna hieman vaihtelevin aihein. Taaskaan ei ole saatu tarkastuslausumaa, mikä on pettymys kaikille, jotka asennoituvat myönteisesti eurooppalaiseen yhteistyöhön, ja taaskaan ei ole täysin selvää, miksi näin on.
Joka vuosi pyydämme tilintarkastustuomioistuimelta lisätietoja ja joka vuosi saamme eteemme kertomuksen, jossa toistellaan samoja fraaseja, joista lainaan tässä muutamia: "...tilintarkastustuomioistuin havaitsi... että yleisesti ottaen YMP:n menot sisälsivät edelleen olennaisessa määrin virheitä...". Ja rakennerahastoista: "Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kummallakin ohjelmakaudella (1994-1999 ja 2000-2006) menoihin liittyi olennaisia säännönvastaisuuksia." Olemme vuosia yrittäneet kysyä, mihin talousarvion osiin liittyy suuremmat ja mihin vähäisemmät riskit. Eikö tilintarkastustuomioistuimen olisi mahdollista olla hieman tarkempi lausunnoissaan ja esimerkiksi tarkentaa, millaiset virheprosentit olisivat hyväksyttäviä? Näin me pystyisimme mittaamaan saavutettua edistystä.
Olen saanut sen vaikutelman, että komissio on alkanut pitää puoliaan hieman hanakammin, ja mielestäni täysin oikeutetusti. Kysymys ei ole vain kirjanpidosta vaan myös tehokkuudesta. Parlamentin kannalta on valitettavaa, ettei sen paremmin tilintarkastustuomioistuimen presidentti kuin komission jäsen Kallaskaan ole puhunut sanaakaan uusista rahoituskehyksestä. Se on uutta. Me pyytäisimme, että joku, jolla on ainakin jonkintasoista poliittista vastuuta, antaisi vuosittain tarkastuslausuman. Parlamentin kannalta olennaisin kysymys on: Kuinka komissio aikoo sen tehdä? On valitettavaa, ettei komissio ole antanut siitä mitään viitteitä, eikä tilintarkastustuomioistuinkaan ole asiaa maininnut. Koska rahoituskehys muodostaa osan monivuotista talousarviota, jäsenvaltioiden ja komission velvollisuutena on panna ne täytäntöön.
Bart Staes
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa presidentti Weber, arvoisa komission jäsen Kallas, haluan ennen kaikkea kiittää tilintarkastustuomioistuinta kertomuksesta, jota pidän luotettavana. Olen myös sitä mieltä, että sen laatimisessa on edistytty jatkuvasti. Kertomus on kirjoitettu selkokielellä ja ennen kaikkea siinä on vältetty syyttelemästä ketään, mitä arvostan suuresti. Vastuuvapauden myöntämisessä on tällä kertaa tiettyä omaleimaisuutta, koska kyseessä on ensimmäinen varainhoitovuosi, jolloin laajentuneessa Euroopan unionissa on koko vuoden ajan ollut 25 jäsenvaltiota ja joka kuuluu kokonaisuudessaan nykyisen komission vastuulle.
Tässä mielessä minun täytyy sanoa, että olen hieman hämmästynyt, jopa järkyttynyt, siitä jossain määrin puolustelevasta puheenvuorosta, jonka komission jäsen Kallas käytti täällä tänään. Järkyttynyt olen siksi, että hän juuri se sama mies, joka astuessaan virkaansa julisti tältä samalta puhujakorokkeelta, että hänen virkakaudellaan koittaisi viimein aika, jolloin tarkastuslausuma olisi myönteinen. Ja mikä onkaan tulos? Tilintarkastustuomioistuimen kritiikki talousarvion keskeisimpiä kohtia kohtaan on pysynyt muuttumattomana, ja komission jäsen Kallas lähtee puolustautumaan Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen raportilla, jonka luin viime yönä, ja joka todella on lukemisen arvoinen. Tällä tavalla asioita ei tietenkään pitäisi hoitaa.
Luettuani tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen voin kertoa komission jäsenelle Kallasille, että se sisältää hyvinkin yksityiskohtaisia tietoja. Esimerkiksi maatalouden yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toimii vallan hyvin niissä jäsenvaltioissa, jotka sitä käyttävät. Kreikka ei käytä. Tämä mainittiin jo tilintarkastustuomioistuimen viimevuotisessa kertomuksessa ja se oli keskeisesti esillä Mulderin laatimassa mietinnössä viime vuoden vastuuvapaudesta. Mitä olette sittemmin tehneet tälle asialle? Mitä olette tehneet saattaaksenne Kreikan vastuuseen? Saman tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan vientitukiin liittyy vakavia ongelmia. Tanskassa ja Alankomaissa viejät voivat muitta mutkitta sinetöidä rekkansa ilman tullivirkailijan läsnäoloa. Mitä olette tehneet tämän estämiseksi? Nämähän ovat niitä yksityiskohtaisia kysymyksiä, eikä siis ole mitään syytä asettua puolustuskannalle.
Minulla on kaksi tarkentavaa kysymystä Weberille. Ensimmäinen kysymys kuuluu: puhuessanne talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle 7. marraskuuta teittekö viimeinkin selväksi ministereille, että heidän on ehdottoman tärkeää ottaa täysi vastuu omista tileistään? Toiseksi, aiotteko ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen vaatimuksen, jonka mukaan olisi laadittava musta lista niistä jäsenvaltioista, jotka eivät hoida EU:n varoja hyvin? Arvoisa presidentti Weber, haluaisin saada vastauksen molempiin näihin kysymyksiin.
Kartika Tamara Liotard
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (NL) Tänään parlamentilla on jälleen ilo saada keskustella Euroopan tilintarkastustuomioistuimen valaisevasta kertomuksesta, jossa käsitellään EU:n varojen käyttöä vuonna 2005. Se ei taaskaan tehnyt kovinkaan hyvää vaikutusta tilintarkastajiin. Tapaan, jolla EU:n varoja käytetään, liittyy edelleen liikaa virheitä, jotka ovat liian merkittäviä ja liian rakenteellisia. Siinä mielessä kertomus ei juurikaan eroa yhdestätoista edeltäjästään. Se mikä sen sijaan on erilaista, on reaktio tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon.
EU:n toimielimet, komissio niiden mukana, olisivat aikaisemmin antautuneet säännöllisiin katumusharjoituksiin ja luvanneet parannusta. Tällä kertaa komissio on lähtenyt täysimittaiseen vastahyökkäykseen, ja tilintarkastustuomioistuinta syytetään liiallisesta kriittisyydestä ja ympäripyöreän kertomuksen laatimisesta. Väitetään jopa, että meidän täytyy oppia elämään joidenkin virheiden kanssa.
Tosiasia on kuitenkin, että EU on 200 000 virtuaalilehmän ylpeä omistaja: lehmille maksetaan tukia, vaikkei niitä ole olemassakaan. Tosiasia on, että oliiviöljyn, vientitukien ja rakennerahastojen aloilla on jälleen havaittu merkittäviä virheitä. Tosiasia on, että tämän seurauksena varat eivät päädy sinne, missä niitä eniten tarvitaan. Tosiasia on myös se, että kaiken tämän seurauksena yhä useammat Euroopan kansalaiset pettyvät Euroopan unioniin. Kypsästi käyttäytyvä toimielin pystyisi kääntämään kritiikin hyödykseen. EU:n toimielimet osoittavat, että vielä 50 vuoden iässäkään ne eivät ole riittävän kypsiä siihen.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kaikki täällä parlamentissa tuntuvat olevan sitä mieltä, että tilintarkastustuomioistuin on laatinut hyvän kertomuksen: se on informatiivinen ja selkeämpi kuin tavallisesti. Mitä kertomuksessa sitten sanotaan? No, siinä sanotaan, että säännönvastaisuuksia esiintyy aivan yhtä paljon kuin ennenkin, ja meidän onkin kysyttävä itseltämme, aiommeko me jatkossakin sietää niitä. Sellainen on tietenkin täysin järjetön tapa suhtautua ongelmiin. Sen sijaan on tutkittava, miten ja miksi asiat ovat päässeet tälle tolalle, ja komission on annettava selkeitä ehdotuksia siitä, mitä pitäisi tehdä. Tällaisen tarkastelun tuloksena huomaa väistämättä, että suurin osa siitä, mikä on mennyt pieleen, liittyy maatalouspolitiikkaan. On sitä paitsi monia muitakin syitä, joiden vuoksi maatalouspolitiikkaa pitäisi muuttaa, tai itse asiassa siitä pitäisi hankkiutua kokonaan eroon. Jos niin kävisi, suuri osa nyt nähtävissä olevista ongelmista yksinkertaisesti häviäisi.
Haluaisin kuitenkin edelleen muistuttaa parlamentille, että se on myös suurelta osin syypää siihen, että EU on menettänyt hyvää mainettaan Euroopan kansalaisten silmissä. Parlamentti antaa aina äänestyksissä tukensa kaikille, muttei koskaan käytännössä pidä kiinni velvollisuuksistaan. Oli pateettista, kun Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän ja Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän johtajat seisoivat parlamentin edessä lähes kyyneleet silmissä kertomassa meille, että heidän oli pakko lykätä vastuuvapauden myöntämistä parlamentille itselleen Strasbourgin parlamenttirakennuksiin liittyvän skandaalin vuoksi. Minä sen sijaan huomautin, ettei alueiden komitealle voida myöntää vastuuvapautta, mutta se myönnettiin siitä huolimatta. Me emme voi jatkaa näin.
Ashley Mote
- (EN) Arvoisa puhemies, tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut, ettei näille tileille ole miltään osin tehty riippumatonta tilintarkastusta, ei edes kassanhallinnasta vastaavissa yksiköissä, jotka hallinnoivat joskus jopa 20 miljardin euron suuruista pottia. Haluaisin tilintarkastustuomioistuimen ilmoittavan täsmällisesti, kuinka monta vuotta siitä on, kun se on viimeksi tehnyt kassanhallinnan täydellisen ja yksityiskohtaisen tilintarkastuksen, ja haluaisin sen myös vahvistavan, kuinka usein - esimerkiksi vuosittain - se aikoo suorittaa kyseisen tehtävän jatkossa.
Tilintarkastustuomioistuin on myös vahvistanut, että yksittäiset jäsenvaltiot pitävät EU:n varoja hallussaan siihen saakka, kunnes ne on jaettu käyttöön. Kyseisellä menettelyllä on merkittäviä ja toistaiseksi tuntemattomia vaikutuksia kassavirtoihin ja koron kertymiseen. Nettomaksajat, kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa, ovat muita heikommassa asemassa, koska suuri osa niiden varoista on varastoituna vastaanottajamaissa. Ranskalaiset puolestaan pitävät aina nettomaksajien varat itsellään ja keräävät rutiininomaisesti korkoa yön yli -talletuksista. Kuinka suuria summia brittiläiset ja saksalaiset veronmaksajat ovat menettäneet tämän järjestelmän takia?
Lopuksi huomauttaisin vielä, että olen esittänyt nämä kysymykset Weberille jo puoli vuotta sitten ja odotan edelleen vastausta.
Daniel Caspary
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, komission talousarvion valvonnan lisäksi parlamentti on vastuussa niin kutsuttujen "muiden" toimielinten talousarvioiden valvonnasta, ja jotta niille voitaisiin myöntää vastuuvapaus, on varmistettava, että ne ovat käyttäneet eurooppalaisten veronmaksajien rahoja asianmukaisesti. Tähän liittyen meillä on paljon keskusteltavaa.
Jos otamme valvontatehtävämme vakavasti, meidän on tarkastettava myös ne menoerät, jotka aiemmin jätimme huomiotta, esimerkiksi neuvoston ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot. Pahoittelen, ettei neuvosto ole tänään paikalla kuulemassa tätä, sillä otan tämän politiikan alan tänään esiin täysin tietoisesti ja hyvässä yhteisymmärryksessä ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan Brokin kanssa ja vaadin neuvostolta avointa yhteistyötä.
Alueiden komitean osalta useat seikat vaativat lähempää tarkastelua. Esimerkkinä mainitsen, ettei se ole pannut sisäisen tilintarkastajan suosituksia täytäntöön ja että sillä on kyseenalainen tapa käyttää korjauskertoimia, puhumattakaan siitä, miten epäasianmukaisesti komitea itse on tätä aihetta käsitellyt.
Alueiden komitean, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä yhteisöjen tuomioistuimen kiinteistöpolitiikkaan liittyy myös kysymyksiä, jotka kaipaavat lähempää tarkastelua, ja myös monet muut asiat olisi saatava ratkaistua.
Myös Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF on viime vuosina valvonut tehokkaasti Euroopan unionin toimielinten toimintaa, ja ihmettelenkin, mikseivät oikeusasiamies eikä tietosuojavaltuutettu ole vielä tehneet sopimusta sen kanssa. Myös näiden elinten on vastattava tähän kysymykseen.
Vaadin kaikkia asianomaisia vastaamaan kysymyksiin avoimesti ja tekemään oman osuutensa, jotta parlamentti saisi asioista kattavan kuvan, sekä etsimään yhdessä keinoja tilanteen parantamiseksi. Ainoastaan näillä edellytyksillä voimme myöntää vastuuvapauden vuoden 2005 osalta.
Szabolcs Fazakas
(HU) Arvoisa puhemies, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa, joka on edellisvuosien tapaan syntynyt hyvin perusteellisen ja ammattitaitoisen työn tuloksena, todetaan, että EU:n talousarvion menot on toteutettu pääosin laillisesti ja asianmukaisesti. Haluan korostaa tämän lausunnon merkitystä, koska tänäkään vuonna tilintarkastustuomioistuin ei voinut antaa varauksetonta myönteistä lausumaa, niin kuin ei kertaakaan kahteentoista vuoteen.
Syynä tähän on se, että noin 80 prosenttia Euroopan unionin talousarviosta käytetään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituihin toimiin, joissa tilintarkastustuomioistuin on perusteellisten tutkimustensa tuloksena havainnut suhteellisen runsaasti virheitä, joilla on taloudellista merkitystä. Tämä ei missään tapauksessa tarkoita sitä, että kaikki Euroopan unionin talousarvion menot olisivat täynnä virheitä, eikä näidenkään virheiden voida tulkita merkitsevän petoksia.
Ensireaktionaan Euroopan komissio vastustaa tilintarkastustuomioistuimen käyttämää menettelyä, mutta pitää edelleen tavoitteenaan myönteisen tarkastuslausuman saavuttamista vuoteen 2009 mennessä. Tätä varten se on käynnistänyt uudistusohjelman, jonka puitteissa se on kehittänyt yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen. Merkittäväksi edistysaskeleeksi voidaan laskea myös määrätietoisempi asenne talousarvion hallinnointiin. Nyt kun jäsenvaltiot ovat tunnustaneet - parlamentin vaatimuksesta - että niiltä vaaditut lausumat ovat tarpeellisia, voimme jatkossa odottaa tilintarkastustuomioistuimelta hyvin myönteisiä tuloksia.
Jeffrey Titford
- (EN) Arvoisa puhemies, tekisi mieleni pyytää teitä vain lukemaan puheen, jonka pidin viime vuonna. Tilintarkastustuomioistuimen presidentti tiivistää kommenteissaan tilanteen varsin nasevasti. Yleisesti ottaen tilanne ei ole merkittävästi muuttunut viime vuodesta. Itse asiassa tilintarkastustuomioistuimen lehdistötiedotteesta käy varsin hyvin selväksi, ettei mikään ole muuttunut. Siinä käytetään sellaisia ilmauksia kuin "virhetaso on pysynyt korkeana" tai tämä varsinainen makupala "tilintarkastustuomioistuin ei voi päätellä kaiken olevan kunnossa, koska sen toimittamien yksityiskohtaisten tarkastusten tulosten perusteella löytyy liian usein virheitä". Ainoa todellinen ero tänä vuonna on se, että komissio on ollut kärkkäämpi kieltämään vastuunsa koko sotkusta. Minun täytyy oikein kiittää komission jäsentä Kallasia siitä, että hän tarjosi minulle vuoden parhaat naurut toteamalla, että EU:n varainhoidon syyttäminen petoksista on "erittäin epäreilua" ja että EU:n varojen käyttö on tiukassa valvonnassa. Näin on, ja pukki tosiaan tulee savupiipusta!
Jäsenvaltioiden syyttäminen suurimmasta osasta petoksia on helppo ratkaisu. Komission kuuluisi panna säännöt täytäntöön ja valvoa varojen käyttöä. Sen vuoksi sen on otettava syyt niskoilleen kaikista Slovenian näkymättömistä lehmistä; maa on ollut jäsenenä vasta kaksi vuotta ja on nopeasti omaksunut pelin hengen. Mitään ei ole opittu ja samoja virheitä toistetaan yhä uudelleen.
José Javier Pomés Ruiz
(ES) Arvoisa puhemies, kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todetaan, olemme edistyneet monella alalla. Haluan kiittää tuomioistuinta sen kertomuksesta. On kuitenkin yksi asia, jossa emme ole edistyneet lainkaan: jäsenvaltioiden yksilöllinen arviointi. Me olemme 25-jäseninen ryhmä, eikä koko luokalle voi antaa samaa arvosanaa.
Tilintarkastustuomioistuimen 300-sivuisessa kertomuksessa mainitaan Kreikka, mutta ei missään vaiheessa kerrota, mitkä jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa siitä, ettemme ole saavuttaneet tavoitettamme - tai jos ette halua syytellä ketään - missä jäsenvaltioissa asiat ovat hyvin tai kohentuneet huomattavasti.
Muut toimielimet tekevät niin: Euroopan keskuspankki mainitsee yksittäiset jäsenvaltiot nimeltä. Ette te ole kansallisia etuja puolustavia diplomaatteja. Teidän pitäisi lehdistötiedotteissanne kertoa esimerkiksi, mitkä jäsenvaltiot hoitavat asiat hyvin ja mitkä eivät.
Puheenjohtajavaltio Suomi ei ole edes edustettuna täällä, mutta suuresti arvostamani Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen raportin perusteella aion Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän koordinaattorin ominaisuudessa pyytää sitä laatimaan alustavan selvityksen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäytännöistä.
Muistan, kuinka yksi tilintarkastustuomioistuimen jäsenistä, belgialainen Pinxten, otti tehtävän vastaan luopumatta mistään muista taloudellisista tai poliittisista tehtävistään. Loppujen lopuksi hänen oli pakko erota vähin äänin, kun hänet uhattiin haastaa oikeuteen. Tuo häpeällinen tapaus ei valitettavasti ole parasta mainosta tuomioistuimelle, jonka kunnianarvoisa presidentti te olette.
Varapuheenjohtaja Kallasille haluan sanoa yhden asian. Talousarvion valvontavaliokunnalle 23. päivä pitämässänne puheessa sanoitte, että 2,1 miljardia on peritty takaisin. Kritisoitte tilintarkastustuomioistuinta ankarasti - oliko se sitten parasta mihin pystyitte - ja haluankin teidän tarkentavan, jos mahdollista, mihin aloihin, ohjelmiin ja jäsenvaltioihin takaisinperityt 2,1 miljardia liittyvät.
Herbert Bösch
(DE) Arvoisa puhemies, haluan onnitella tilintarkastustuomioistuinta hyvästä kertomuksesta, joka nostaa nähtävillemme useita asioita. Yksi vain on varmaa: niitä ei haluta nähdä.
Minun täytyy sanoa komission jäsenelle Kallasille, ettei ole hyväksyttävää, että uusi komissio näyttää "ampuvan viestintuojan" ja sulkevan korvansa Luxemburgista kantautuvilta huonoilta uutisilta. Jos luemme perussopimuksia hieman tarkemmin, huomaamme, että niissä todetaan komission - ja komission yksin - olevan vastuussa EU:n talousarvion täytäntöönpanosta.
Arvoisa komission jäsen Kallas, teidän saa kuitenkin jatkuvasti lukea ilmoittaneen, ettette ole vastuussa tästä tai tuosta asiasta, esimerkiksi erillisvirastoista - joista meillä olisi paljonkin sanottavaa - tai siitä, ettei Kreikka ole pystynyt panemaan täytäntöön yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. Joka suunnassa komissio näyttää vetäytyvän näyttämöltä, ja se on asia, josta meidän on keskusteltava vakavasti, nyt kun olemme ensi kertaa tekemisissä uuden komission kanssa. Komission jäsen Kallas, teidän on alettava kantaa vastuunne tai sitten olette väärässä tehtävässä.
Hubert Weber
Arvoisa puhemies, haluan aloittaa kiittämällä parlamentin jäseniä, jotka ovat puhuneet myönteiseen sävyyn kertomuksestamme. Erityisesti haluan mainita jäsenet Staes, Lundgren, Pomés Ruiz ja Bösch.
Jos palaan vielä varapuheenjohtaja Kallasiin, hän on valittanut, että tiedotusvälineiden mielenkiinto pyörii jatkuvasti petosten ympärillä. Voin vakuuttaa teille, että monien tänään puhuneiden parlamentin jäsenten - muiden muassa Jørgensenin, Fazakasin ja Titfordin - tavoin mekin annamme komissiolle täyden tukemme. Ei voida hyväksyä, että samaa vanhaa virttä "petoksia, petoksia ja lisää petoksia" kelataan aina uudestaan. Sille ei ole perusteita, se on vahingollista ja tulemme varsin hyvin toimeen ilman sellaisia puheita. Meillä on sääntömme.
Siirryn sitten seuraavaan asiaan, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen antama suositus, jota meidän Kallasin mielestä pitäisi noudattaa. Meillä on oma järjestelmämme. Kertomuksessamme ei voitu vahvistaa, että petoksia olisi tapahtunut. Se kuuluu tuomarien eikä tilintarkastustuomioistuimen päätettäväksi. Aiomme toki tutkia huolellisesti parlamentin ylähuoneen raportin, jonka saimme käsiimme vasta eilen päivällä. Olen itse ollut laatimassa sopimusta, jonka teimme komission kanssa. Sen mukaan ne tapaukset, joissa epäillään petosta, siirretään OLAF:n tutkittavaksi. Kuten olen jo sanonut, menettelyissä noudatetaan tiettyjä sääntöjä.
Voin vilpittömästi sanoa olevani samaa mieltä siitä, mitä jäsen Garriga Polledo äsken totesi: että yhteistyö rinnakkaisviranomaisten kanssa on ehdottoman tärkeää. Viemme Varsovaan terveisenne, joista olemme hyvin kiitollisia.
Jäsen Mulder kysyi, miksei tilejä ole taaskaan hyväksytty varauksetta, ja vastaus siihen on hyvin yksinkertainen. Syy on se, että tilien perustana olevissa toimissa ei useinkaan ole noudatettu asianmukaista riskienhallintaa. Vasta sitten jos ja kun noudatetaan, niistä voidaan antaa myönteinen tarkastuslausuma. Tässäkin virheiden korostuminen johtuu siitä, että tiedotusvälineet ovat jälleen kerran ottaneet petokset valokeilaansa.
Olen hyvin kiitollinen jäsen Staesillle siitä, että hän muistutti, että yhtenä seurauksena sisäisten tilintarkastusjärjestelmien parantamisesta olisi myös myönteinen tarkastuslausuma, ja hän antoi myös useita esimerkkejä. En voi muuta kuin yhtyä hänen sanoihinsa. Tein asiani hyvin selväksi Ecofin-neuvostolle. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone nosti tosiaan esiin useita ongelmia, joista voidaan mainita varmentaminen ja musta lista. Saimme raportin vasta eilen ja meidän täytyy ensin tutustua siihen hyvin tarkkaan.
Jäsen Moten kommentteihin vastaan, että tänään aiheenamme on tarkastuslausuma, vaikka hänenkin esiin nostamansa aiheet ovat toki erittäin tärkeitä, ja jatkan mielelläni jo aloittamaamme keskustelua niistä.
Nyt olen vastannut olennaisilta osin useimpiin minulle esitettyihin kysymyksiin.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia jäseniä heidän kommenteistaan. Tämä on vain osa prosessia, ja ensi viikolla aloitamme yksityiskohtaisemmat kuulemiset talousarviomme täytäntöönpanosta.
Vastauksena muutamiin kommentteihin haluan sanoa, ettei komissio ole osoittelemassa ketään sormella. Tavoitteenamme on muodostaa tilanteesta täsmällinen kuva, joka mahdollistaa asianmukaisen, tasapuolisen arvion tekemisen EU:n talousarvion täytäntöönpanosta. Olemme täysin vastuussa kaikista toimistamme ja myös halukkaita kantamaan tuon vastuun.
Olisi kuitenkin epärealistista odottaa, että komissio vastaisi EU:n talousarvion täytäntöönpanosta esitettyyn arvioon, jonka ydinajatus on, että komissio on hoitanut hommansa huonosti, toteamalla, ettei se ole hoitanut asioita huonosti vaan vielä huonommin. Se olisi kohtuutonta, vaikka tunnustammekin täysin heikkoutemme. Heikoin kohta vuoden 2005 toimissa on sisäpolitiikka. Niissä kolmessa vastuuvapausmenettelyssä, joissa olen itse ollut mukana, olen nähnyt tapahtuvan todellista edistystä ja tiedän, miten tilannetta voidaan tehdä parantaa entisestään. Teemme kaikkemme tilanteen parantamiseksi. Tavoitteenamme on tehdä EU:n talousarvion täytäntöönpanosta kattava, asianmukainen, ammattimainen arvio, joka kattaa kaiken, niin saavutukset kuin heikkoudet, virheet sekä petokset ja niin edelleen. Yritämme ja haluamme osoittaa kaikille, että vaikka koneisto on valtava ja siinä on parantamisen varaa, asiat eivät ole lainkaan huonolla tolalla. Tunnen jäsenvaltioiden kokemukset julkisen hallinnon alalla ja tiedän miten eri jäsenvaltioissa ja muissa kansainvälisissä järjestöissä toimitaan, joten voin kertoa, että asiat eivät ole lainkaan huonosti. Toivomme, että myös suuri yleisö, parlamentin jäsenet ja tilintarkastustuomioistuin näkisivät tämänkin puolen toiminnastamme.
Mitä tulee jäsen Mulderin kysymykseen rahoituskehyksestä ja ajatukseen jäsenvaltioiden tiiviimmästä osallistumisesta prosessiin - toisin sanoen jäsenvaltioilta vaadittavista lausumista - voin vain todeta, että pidän asenteiden muutosta tervetulleena. Kun aloitimme keskustelut tästä aiheesta, vain yksi tai kaksi jäsenvaltiota oli sitä mieltä, että jäsenvaltiot voisivat ottaa lisää vastuuta. Tuo asenne on muuttumassa, mutta sen rajallisen tietämyksen perusteella, mitä minulla on EU-asioista, luulen, että se vie ilman muuta aikaa. Olemme tyytyväisiä siihen, että jäsenvaltiot ovat luvanneet toimittaa yhteenvedot maksajavirastojen antamista lausumista, mikä on edistysaskel, ja teemme työtä jäsenvaltioiden kanssa asioiden viemiseksi eteenpäin.
Varsinaisen lausuman osalta olen tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, ettei se sinällään ratkaise mitään. Se on osa paljon laajempaa kysymystä valvonnan ja tarkastusten systematisoimisesta ja rakenteiden uudistamisesta, jonka pitäisi tuoda toivottuja tuloksia.
Keskustelkaamme siis kaikista näkökohdista jättämättä mitään keskustelun ulkopuolelle. Keskustelkaamme myös menetelmäkysymyksistä sekä toimistamme ja heikkouksistamme. Käykäämme kattava, ammattimainen ja asianmukainen keskustelu tästä aiheesta, jotta kaikki ovat tyytyväisiä.
Ashley Mote
(EN) Arvoisa puhemies, minut keskeytettiin kesken puheeni ilmeisesti siksi, ettei teillä ollut oikeaa tietoa käytettävissäni olevasta puheajasta. Siksi en saanut sanottua yhtä mielestäni hyvin tärkeää seikkaa. Tarkoituksenani oli kiinnittää parlamentin huomio Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen viime yönä julkistetun raportin kohtaan, jonka komission jäsen Kallas unohti mainita. Siinä sanotaan, että komission olisi vaadittava, että virkamiehet ja olemassa olevat tarkastuselimet ottavat vastuun omista järjestelmistään ja tileistään. Tämän pitäisi huipentua siihen, että komission pääsihteerin olisi allekirjoitettava lausuma, jossa vahvistetaan komission tilinpäätöksen antavan oikean ja riittävän kuvan varojen käytöstä. Minusta tämä on yksi tärkeimmistä lausunnoista, joita menettelyjen parantamisesta käydyn keskustelun yhteydessä on esitetty tässä parlamentissa, ja haluaisin varmistaa, että se on täysin ymmärretty.
Puhemies
. Käytitte puheenvuoron ryhmänne puolesta, jolle oli varattu minuutin puheaika tässä keskustelussa, joten keskeytin teidät aivan oikealla hetkellä, eikä ole oikein eikä kohtuullista, että käytätte nyt työjärjestyspuheenvuoroa saadaksenne itsellenne vielä lisää puheaikaa.
Jan Mulder
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin vain pyytää komission jäseneltä Kallasilta pientä selvennystä. Hän vastasi hieman epämääräisesti kysymykseeni, joten kysyn uudelleen: milloin komissio aikoo muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuuksista rahoitusnäkymien suhteen?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, olemme jo muistuttaneet jäsenvaltioita tästä velvollisuudesta niille lähettämässämme kirjeessä ja toistamme muistutuksen neuvoston kokouksessa, kun näistä asioista keskustellaan seuraavan kerran. Yritämme viedä ajatusta eteenpäin ja tehdä voitavamme, mutta aivan niin kuin parlamentillakin, meillä on rajalliset vaikutusmahdollisuudet tässä asiassa.
Puhemies
. Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Richard Corbett
(EN) EU:n rahankäyttöä vaivaa sama ongelma kuin monia muitakin isoja organisaatioita valtionhallinnossa, ministeriöissä ja kansainvälisissä järjestöissä: rahaa käytetään niin moniin erilaisiin toimiin ja niin monissa paikoissa, etteivät tilintarkastajat voi taata, että tietyt rahasummat on aina käytetty oikeisiin tarkoituksiin. Yhdysvaltain liittovaltion talousarviosta ei ole annettu myönteistä tarkastuslausumaa noin kahdeksaan vuoteen. Yhdistyneen kuningaskunnan työ- ja eläkeministeriö ei ole saanut vastaavaa lausumaa viimeiseen 15 vuoteen - ja sen talousarvio on suurempi kuin koko EU:n!
Kuten Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone totesi eilisessä raportissaan, EU:n talousarvioon näyttäisi sisältyvän suhteellisen vähän varsinaisia petoksia. Tilintarkastajat ovat pikemminkin löytäneet tapauksia, joissa teknisiä sääntöjä on rikottu, mikä tavallisesti johtaa joka tapauksessa takaisinperintään. Tai sitten on havaittu viivästyneitä maksuja tai puutteellisesti täytettyjä papereita, joiden perään kysellään myöhemmin. Sensaatiohakuisissa lehtiartikkeleissa nämä kaikki tapaukset luokitellaan "petoksiksi", mitä ne eivät ole.
Tällaisia virheitä on pyrittävä edelleen poistamaan. Minusta sellainen järjestelmä olisi hyvä, jossa komission pääosastoista ja kustakin 25 jäsenvaltiosta olisi annettava erillinen vuosittainen tarkastuslausuma yhden koko EU:n kattavan lausuman sijaan.
Véronique Mathieu
(FR) Tilintarkastustuomioistuin antaa vuosikertomuksessaan myönteisen tarkastuslausuman EU:n vuoden 2005 tileistä ja onnittelee komissiota uuden kirjanpitojärjestelmän käyttöönotosta varainhoitovuoden aikana. Tilien perustana olevien toimien - toisin sanoen EU:n rahakirstuun tulevien ja sieltä lähtevien maksujen - laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta tuomioistuin sen sijaan toteaa, että tärkeilläkään menoalueilla ei ole aina noudatettu asianmukaista riskienhallintaa.
Suuri osa virheistä johtuu siitä, ettei sovellettavia sääntöjä tunneta ja että menot eivät ole tukikelpoisia, tai joskus myös lopullisten edunsaajien (viljelijöiden, paikallisviranomaisten tai projektipäälliköiden) petosyrityksistä.
Ketä tästä on syyttäminen? Ensinnäkin komissiota, joka perustamissopimusten mukaan on suoraan vastuussa EU:n talousarvion täytäntöönpanosta. Sen on parannettava sisäistä valvontaansa. Menettelyjä on yksinkertaistettava, jotta vältytään menoilmoituksilta, jotka eivät ole tukikelpoisuusperusteiden mukaisia, menojen laskuttamiselta kahteen kertaan ja menojen ilmoittamiselta liian suurina. Myös jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa, sillä 76 prosenttia varoista käytetään kansallisessa tai paikallisessa hallinnossa. Minusta tärkeintä on, että jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vuosittain lausuman siitä, miten niiden hallinnoimat EU:n varat on käytetty.
