Romaniväestön osallistamista koskeva EU:n strategia (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Lívia Járókan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta.
Lívia Járóka
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia kollegoitani Euroopan parlamentissa ja myös kaikkia kansalaisjärjestöjä tuesta ja arvokkaista kommenteista tämän pitkän mietinnön laatimisessa.
Jos sallitte minun esittää henkilökohtaisen huomion, tämä on oikea paikka ja aika kiittää kaikkia kollegoitani, LIBE-valiokunnan poliittista neuvonantajaani, joka on vastannut tästä strategiasta vuosien ajan, ja kabinettipäällikköäni, joka on taistellut rinnallani viime vuosina.
Olen myös kiitollinen perheelleni, joka on suonut minulle mahdollisuuden olla tämän taistelun eturintamassa - taistelun, joka on lopulta tuottanut tulosta. Olemme saavuttaneet sovun, joka kattaa kuusi poliittista ryhmää, 27 jäsenvaltiota ja viisi erittäin merkittävää parlamentin valiokuntaa. Uskon, että voimme lähettää tällä tavoin komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille viestin, joka niiden on otettava huomioon, ja että olemme näin ollen ottaneet suuren askeleen kohti EU:n tason pyrkimystä lievittää yhden mantereemme suurimman etnisen vähemmistön kärsimää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.
Huomattava osa Euroopan romaneista elää tällaisissa epäinhimillisissä oloissa - lähes täysin irrallaan taloudesta, minkä seurauksena he ovat jääneet perusihmisoikeuksien ulkopuolelle -, minkä vuoksi sosiaalista osallistamista ei voida tarkastella yleisen politiikan ratifioinnin puitteissa, vaan siihen on suhtauduttava yhden kaikista valtavimman kuilun umpeen kuromisena, jonka avulla voidaan toteuttaa perus- ja ihmisoikeudet Euroopassa.
EU:n tason pyrkimyksessä lievittää Euroopan romanien köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tämän vuoksi painotettava ensisijaisesti työpaikkaa, asuntoa, terveydenhoitoa ja koulutusta koskevien perusoikeuksien toteuttamista ja edistämistä.
Haluan lyhyesti kertoa mietintöni tärkeimmät periaatteet ja suositukset. Strategian on oltava ennen kaikkea EU:n sisäinen strategia, minkä vuoksi yhteisön rakenteiden on vastattava painopistealueiden ja tavoitteiden yleisestä valvonnasta. Strategia ei saa aiheuttaa millään tavalla eripuraisuutta EU:ssa tai luoda eroja jäsenvaltioiden välille. Uuden elimen perustaminen strategian koordinointia ja valvontaa varten on päinvastoin tarpeetonta ja aiheuttaisi turhia yleisrasitteita.
Tämän vuoksi komission on vastattava strategian valvonnasta, koordinoinnista ja tarkkailusta, ja tämän vuoksi on syytä harkita romanityöryhmän säilyttämistä pysyvänä elimenä.
Komission on raportoitava vuosittain strategian edistymisestä, arvioitava tulokset ja toimitettava parannusehdotuksensa neuvostolle. Tätä varten voitaisiin luoda yhtenäismarkkinoiden tulostaulumekanismia vastaava EU:n romanistrategian tulostaulu.
Huomattavia käytännön etuja voisi olla myös hallintoelimen tai hallintovirkamiehen nimittämisellä kansalliseksi yhteyspisteeksi strategian tavoitteiden täytäntöönpanoa ja lisäksi komission valvontastrategian neuvonantajana toimimista varten.
Strategiassa on myös otettava huomioon syrjäytymisen alueellisuus, koska sosiaalinen vähäosaisuus ei ole jakautunut maantieteellisesti yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, vaan köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen keskittyvät alikehittyneille mikroalueille, joista monet sijaitsevat uusissa jäsenvaltioissa ja joilla asuu pääasiassa romaniväestöä.
Yhteiset, vertailukelpoiset ja luotettavat indikaattorit ovat välttämättömiä, jotta edistyksestä voidaan suorittaa realistinen analyysi ja jotta tehokkaan valvonnan vaatimukset voidaan täyttää. Suosittelen hyväksymään Laekenin indikaattorit ja niitä täydentävät osatekijät sosiaalisen ja alueellisen syrjäytymisen mittaamiseksi ja edistyksen arvioimiseksi.
Koko Euroopan kattavaa kriisikarttaa tarvitaan mikroalueiden mittaamiseksi ja tunnistamiseksi niiden erityisominaisuuksien perusteella.
Osa koheesiobudjetista on varattava strategian suoritusvarausta varten seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Tällä tavoin voitaisiin tarjota elintärkeitä resursseja ja kannustimia täytäntöönpanoa varten osoittamalla varoja kilpailun perusteella sellaisten kriteereiden mukaisesti, joilla arvioidaan, kuinka ehdotettu hanke tai toimi tukee ja panee täytäntöön strategian tavoitteita.
Tällä tavalla voisimme toisaalta poiketa yleisestä käytännöstä, jossa suuri osa suurista rahoitusosuuksista palautuu käyttämättä jääneistä varoista, ja toisaalta luoda suoran yhteyden varojen osoittamisen ja tulosten lisääntymisen välille.
Nämä ovat periaatteita ja painopistealueita, joihin EU:n romanistrategian on mielestäni perustuttava, ja toivon teidän esittävän mietintöäni koskevia kommentteja.
(Suosionosoituksia)
Zoltán Balog
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, arvoisat kollegani, puheenjohtajavaltio Unkari pitää romaniväestön integraatiota erittäin tärkeänä asiana ja on kiitollinen Euroopan parlamentin tässä asiassa osoittamasta aktiivisesta tuesta.
Meidän ei pidä unohtaa, mistä tässä asiassa on kyse. Puhumme elämänmuutoksista, jotka koskevat miljoonia EU:n kansalaisia, joilla on samanlainen oikeus yhtäläisiin mahdollisuuksiin kuin kaikilla muillakin, eivätkä yhteiskuntamme voi jättää huomiotta heidän tarjoamia mahdollisuuksiaan. Haluan tämän vuoksi onnitella teitä erinomaisesta päätöslauselmaluonnoksesta, jonka pian hyväksytte ja jonka takana seison itse vahvasti. Jaamme tavoitteenne varmistaa, että lupauksia seuraavat myös teot.
Kansainvälistä romanipäivää vietetään maailmanlaajuisesti 8. huhtikuuta. Puheenjohtajavaltio Unkari järjestää samana päivänä Budapestissä viidennen romaniväestön osallistamista käsittelevän EU:n yhtenäisen foorumin, johon moni teistä varmasti osallistuu. Komissio esittelee tämän tapahtuman keskeisenä osana asiaa käsittelevän komission strategisen tiedonannon, ja pyydämme Lívia Járókaa esittelemään tapahtumassa tämän päätöslauselman tärkeimmät kohdat.
Puheenjohtajavaltio Unkari laatii tämän jälkeen luonnoksen neuvoston päätelmistä, jotka työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto toivoaksemme hyväksyy kokouksessaan 19. toukokuuta. Näissä päätelmissä käsitellään ainoastaan romaniväestön integraatiota, ja pyrimme vahvistamaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä romaniväestön taloudellisen ja sosiaalisen integraation osalta.
Lisäksi suunnittelemme järjestävämme keskusteluja komission ajatuksista myös muissa neuvostoissa, ja yleisten asioiden neuvosto järjestää toukokuun lopussa periaatekeskustelun valmistellakseen kesäkuussa järjestettävää Eurooppa-neuvoston kokousta.
Jotta voimme päästä eteenpäin, meidän unohdettava kaikki stereotypiat, yleistykset ja ennakkoluulot. Meidän on tiedostettava, että romaniväestön elinolosuhteet eivät ole lainkaan yhdenmukaisia kaikkialla. Lisäksi meidän on pidettävä mielessämme romaniväestön sosiaalisen syrjäytymisen historialliset syyt. Keski- ja Itä-Euroopassa tapahtuneen poliittisen muutoksen ja markkinatalouteen siirtymisen edut eivät ole yhtäläisesti kaikkien kansalaisten ulottuvilla. Suuri osa romaniväestöstä on ajautunut yhteiskunnan rajamaille viimeisten 20 vuoden aikana.
Nyt on erityisen tärkeää, että tuomitsemme päättäväisesti rasistisista syistä tehdyt vihamieliset teot niiden tekijästä riippumatta. Vaikeassa taloustilanteessa haavoittuvaisten asema heikkenee entisestään, ja he etsivät usein syitä epätoivoiseen tilanteeseensa toisistaan. Meillä on kuitenkin yhteisesti jaetut arvot ja välineet heidän puolustamiseksi, kuten on ollut jo yli kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi rotuun perustuvan syrjinnän kieltävät direktiivit.
Olen erityisen kiitollinen siitä, että erottelun poistamiseen on kiinnitetty erityistä huomiota. Erottelu aiheuttaa noidankehän ja luo yhteiskuntien sisälle virheellisiä rajoja. Olen myös hyvin kiitollinen siitä, että päätöslauselmassa on käsitelty myös sukupuolten välistä tasa-arvoa. Haluan muistuttaa teitä parlamentin aiemmin vuonna 2006 hyväksymästä päätöslauselmasta, jossa käsitellään romaninaisten tilannetta. Kaikkien naisten on voitava hyödyntää hyvin osaamistaan. Tarvitsemme lisää romaninaisia myös päätöksentekoon. Hyvät kollegat, mietinnön esittelijä Lívia Járóka voi innoittaa tässä asiassa meitä kaikkia - erityisesti naisia, mutta myös miehiä.
Haluan jälleen kerran kiittää Lívia Járókaa ja kaikkia teitä tähän keskeiseen prosessiin osallistumisesta ja muistuttaa vielä kerran, että puheenjohtajavaltio Unkarin tavoitteena on saavuttaa merkittäviä tuloksia tässä asiassa. Pyydän teidän kaikkien tukea tässä pyrkimyksessä.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, kuten tiedätte, Euroopan unioni rakentuu oikeuksien ja arvojen pohjalle, ja niihin kuuluvat vähemmistöjen suojelu, vapaan liikkuvuuden periaate ja syrjintäkielto. Nämä kaikki koskevat kokonaisuudessaan myös romaniväestöä.
Romaniväestön sosiaalinen ja taloudellinen integraatio on paitsi moraalinen velvollisuus myös taloudellisesti hyödyllistä eurooppalaisille yhteiskunnillemme, kuten parlamentin mietinnössä oikein todetaan. Tämä on EU:n kannalta ensisijaisen tärkeää, ja se edellyttää kansallisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja EU:n toimielinten sitoutumista ja yhteisiä ponnisteluita.
Haluan onnitella Lívia Járókaa hänen tekemästään loistavasta työstä. Hän on pyrkinyt yhdistämään koko Euroopan parlamentin ja saamaan paperille ehdotuksen, johon parlamentin jäsenet kaikista eri poliittisista puolueista ovat saaneet osallistua mielekkäällä tavalla, ja tämä on mielestäni todellinen saavutus. Se auttaa meitä, arvoisa Lívia Járóka, säilyttämään romaniväestön osallistamisen korkealla poliittisella asialistalla. Tämä auttaa meitä ryhtymään tarpeellisiin toimiin romaniväestön tilanteen parantamiseksi ja heidän integroimiseksi sosiaalisesti ja taloudellisesti osaksi yhteiskuntaa.
Minä kerron, mikä tilanne on nyt. Kuten ehkä muistatte, komissio hyväksyi 7. huhtikuuta 2010 tiedonannon romaniväestön sosiaalisesta ja taloudellisesta integraatiosta Euroopassa. Se oli ensimmäinen pelkästään romaniväestöä koskenut poliittinen asiakirja.
Tiedonantoon sisältyi konkreettinen luettelo toimista, joiden avulla jäsenvaltioita voidaan auttaa tehostamaan romaniväestön integroimista koskevia politiikkojaan ja määrittelemään edessä olevat tärkeimmät haasteet, joita ovat syrjintä, köyhyys, huono koulumenestys, työmarkkinoiden esteet, asuminen, erottelu ja niin edelleen. Tätä seurasi komission sisäisen romanityöryhmän arvio, joka suoritettiin 7. syyskuuta 2010 ja jossa osoitettiin hyvin selvästi, että ei ole olemassa todisteita siitä, että jäsenvaltioissa olisi käytössä vahvoja ja oikeasuhtaisia toimenpiteitä, joiden avulla olisi mahdollista ratkaista suurta osaa EU:n romaniväestöstä koskevat sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat.
Tämä tilanne ei ole hyväksyttävä eikä myöskään kestävä, ja tämän vuoksi komissio työstää parhaillaan kansallisia romaniväestön integroimisstrategioita koskevaa EU:n kehystä, jonka se esittelee huhtikuun alussa. Euroopan parlamentti on vaatinut EU:n strategiaa, ja komissio on vastaamassa tähän pyyntöön. Olemme käsittääkseni kaikki yhtä mieltä siitä, että tarvitsemme tehokasta politiikkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja strategisen lähestymistavan. Olemme myös ymmärtääkseni yhtä mieltä siitä, että romaniväestöstä ovat pääasiassa vastuussa jäsenvaltiot, joissa romaniväestöä liikkuu, ja juuri tästä syystä komissio on laatimassa EU:n kehystä, johon on yhdistetty kansalliset romaniväestön integroimisstrategiat, koska tarvitsemme molempia: meidän on tiedettävä, mihin suuntaan me kaikki olemme yhdessä menossa, ja meidän on myös tiedettävä, mihin suuntaan kukin jäsenvaltio on menossa, jotta voimme mukauttaa erityiset politiikat kunkin jäsenvaltion romaniväestöä koskeviin ongelmiin.
Huhtikuussa esiteltävä EU:n kehys perustuu laatimaanne päätöslauselmaan, arvoisa parlamentin jäsen Járóka, komission romanityöryhmän työhön ja tietysti jäsenvaltioilta ja kansalaisyhteiskunnalta saatuihin useisiin kommentteihin. Tarvitsemme konkreettisia toimia, selviä sitoumuksia ja käytettävissä olevien oikeudellisten ja rahoituksellisten välineiden parempaa käyttöä, jotta voimme saavuttaa läpimurron. En puhu tästä kauan, koska kollegani, komission jäsen Andor on vastuussa tästä asiasta, mutta Eurooppa 2020 -strategia johtaa uudelle polulle, jolla tarjotaan jatkuvia taloudellisia ja sosiaalisia toimia syrjäytyneille ihmisille, ja me tiedämme, että köyhyys on erittäin suuri ongelma tälle EU:n suurimmalle vähemmistölle. Tämä edellyttää päättäväisiä toimia sekä jäsenvaltioilta että EU:lta.
Komissio katsoo myös, että on erittäin tärkeää oppia menneisyydessä saaduista opetuksista ja varmistaa kaikkien ja kaikilla tasolla EU:sta paikalliseen tasoon toimivien asianosaisten ponnisteluiden hyvä koordinointi. Meillä on tätä koordinointityötä varten romaniväestön osallistamista käsittelevä EU:n foorumi, joka on ainutlaatuinen ja kaikki asianosaiset yhdistävä mekanismi. Mielestäni tämän foorumin roolin vahvistaminen tulevaisuudessa on tärkeää.
Panin myös erittäin kiinnostuneena merkille parlamentin ehdotuksen kansallisesta yhteyspisteestä. Otamme tämän huomioon, kun valmistelemme EU:n kehystä. Haluan myös vakuuttaa teille, että komissio kiinnittää tätä kehystä laatiessaan erityistä huomiota tarpeeseen valvoa saavutettua kehitystä ja seurata prosessia ja edistymistä kentällä, ja vetoankin tässä yhteydessä parlamenttiin. Tämä ei saa jäädä ainoastaan erittäin onnistuneeksi parlamentin mietinnöksi ja sitä seuraavaksi Euroopan unionin kiinnostavaksi kehykseksi. Tämän on oltava jatkuvaa työtä ja mitattua ja valvottua jatkuvaa työtä, jotta voimme nähdä, mihin olemme tulevaisuudessa menossa, ja tältä osin jatkamme tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin sekä kaikkien asianosaisten kanssa.
(Suosionosoituksia)
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan myös kiittää kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa sen erinomaisesta työstä romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian laadinnassa sekä onnitella esittelijä Lívia Járókaa vaikuttavasta tuesta, jota tämä mietintö on saanut Euroopan parlamentilta.
Mietintö on sekä hyödyllinen että kannustava. Mietintö on hyödyllinen, koska sen avulla edesautetaan meneillään olevaa keskustelua siitä, kuinka romaniväestön integroimisessa osaksi taloutta ja yhteiskuntaa on edettävä. Mietintö on kannustava, koska se osoittaa, että komissio ja parlamentti ovat edenneet samaan suuntaan ja että näkemyksemme tavasta edetä vastaavat suurelta osin toisiaan.
Komissio on ensinnäkin yhtä mieltä siitä, että romanikysymys on yksi EU:n tärkeimmistä strategisista haasteista ja että se tarjoaa samalla mantereelle yhden lupaavimmista mahdollisuuksista. Puhuessamme mahdollisuuksista tarkoitamme myös taloudellisia mahdollisuuksia. Tässä kysymyksessä sosiaalinen ja taloudellinen välttämättömyys todellakin kytkeytyy yhteen moraalisen velvollisuuden kanssa.
Toiseksi parlamentin mietinnössä puolletaan vakuuttavasti tarvetta kokonaisvaltaisen lähestymistavan hyväksymiseksi, jotta romaniväestön sosioekonominen tilanne voidaan ratkaista. Siinä ehdotetaan keskittymistä tiettyihin ensisijaisiin aloihin, joita ovat esimerkiksi koulutus, työllisyys, asuminen ja terveydenhoito. Nämä ovat todellakin erittäin tärkeitä aloja romaniväestön integraation onnistumisen kannalta.
Kolmanneksi olen kiitollinen siitä, että mietinnössä keskitytään siihen, että EU:n varoja on tärkeää käyttää mahdollisimman asianmukaisella tavalla. On välttämätöntä, että politiikkoja tuetaan myöntämällä niille riittävästi rahoitusta. Olemme edistyneet tässä asiassa, mutta meidän on kuitenkin tehtävä enemmän.
Neljänneksi olen yhtä mieltä parlamentin kanssa siitä, että meidän luotava vahva mekanismi, jolla valvotaan kansallisia romaniväestön integroimisstrategioita.
Lopuksi olen pannut tarkasti merkille, että mietinnössä kehotetaan keskittymään köyhyyden alueelliseen ulottuvuuteen ja erityisesti köyhyyteen alikehittyneillä mikroalueilla. Komissio perehtyy huolellisesti tähän mielenkiintoiseen ehdotukseen.
On selvää, että monet jäsenvaltiot eivät kykene edistymään riittävästi Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa, elleivät ne ryhdy konkreettisiin toimiin romaniväestön integraation edistämiseksi. Näin ollen nyt on korkea aika ryhtyä päättäväisiin toimiin sekä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla. Jäsenvaltiot ovat pääasiassa vastuussa romaniväestön integroimisstrategioiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, mutta EU voi todellakin tukea jäsenvaltioita tässä asiassa. Meidän on varmistettava, että kaikentasoiset ratkaisut muodostavat osan johdonmukaisesta ja yhtäpitävästä politiikan kehyksestä.
Luotan siihen, että kansallisia romaniväestön integroimisstrategioita koskeva EU:n kehys - jonka komissio esittelee varapuheenjohtajan mainitseman mukaisesti huhtikuussa - tarjoaa EU:n toimielimille ja kaikille asianosaisille mahdollisuuden yhdistää voimansa ja parantaa merkittävällä tavalla romaniväestön elämänlaatua EU:ssa.
Kinga Göncz
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmisteljia. - (HU) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa puheenvuoroni kertomalla tarinan. Unkarilainen tuomioistuin tuomitsi vuonna 2009 József B:n ja hänen vaimonsa 10 vuodeksi vankeuteen alaikäisten vaarantamisesta. Heidän rikoksensa oli, että heidän kaksi lastaan eivät käyneet koulua. Kun lapset olivat kuitenkin menneet kouluun, heidät oli lähetetty säännöllisesti takaisin kotiin, koska he olivat ilmaantuneet paikalle mutaisissa kengissä ja yltäpäältä liassa. Mustalaisten siirtokunnassa, jossa he asuvat, ei ole päällystettyjä teitä, joten lasten on ylitettävä päivittäin niitty, ja kouluun päästessään heidän jalkansa ovat mudan peitossa. He kestivät torumisesta ja kotiin lähettämisestä aiheutunutta häpeää niin kauan kuin jaksoivat, mutta he alkoivat lopulta vältellä koulua yhä enemmän ja enemmän, minkä vuoksi heidän vanhempansa tuomittiin vankilaan.
József B:n ja hänen vaimonsa lapset eivät jättäneet menemättä kouluun, koska he eivät halunneet oppia. Kyseessä olivat pikemminkin olosuhteet, jotka eivät antaneet heille mahdollisuutta oppia. Ilman asianmukaisia vaatteita ja kenkiä, kotoa puuttuvaa vettä ja sähköä sekä ilman koulutarvikkeita heillä ei ollut mahdollisuutta käydä loppuun edes peruskoulua. Monista vaikeuksista kärsivien yhteisöjen auttaminen erojen kiinni kuromiseksi on monimutkainen prosessi, joka voidaan saavuttaa ainoastaan pitkäjänteisesti vaihe kerrallaan ja paikalliset tarpeet huomioiden.
EU voi auttaa tässä asiassa asettamalla todellisiin tietoihin perustuvia tavoitteita, tarjoamalla tarvittavat työkalut, kehottamalla jäsenvaltioita vastaamaan asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta ja valvomalla romaniväestön tilanteeseen liittyviä muutoksia. EU suunnittelee myös aiempaa epäbyrokraattisempia, nopeampia ja avoimempia menetelmiä ja tukee tällä tavoin yksittäisiä yhteisöjä pitkällä aikavälillä, kunnes ne kykenevät oikeasti vastaamaan omista tarpeistaan.
Koulun rakentaminen József B:n lapsille ei riitä. Heidän on myös tehtävä työtä elääkseen, ja heidän vanhempiensa on kyettävä ruokkimaan ja vaatetuttamaan lapsensa ja lähetettävä heidät kouluun. Tarvitaan kunnollisia asuinolosuhteita, joissa lapset voivat valmistautua oppitunneille ja joissa on valaistus ja lämmitys. Tarvitaan kulkukelpoisia teitä, jotka tarjoavat yhteyden kouluun ja työpaikalle. Lisäksi tarvitaan myös ymmärtäväisiä sanoja, joka voivat pyyhkiä pois häpeän.
EU:n romanistrategia ei tuo välittömiä muutoksia, mutta se tarjoaa mahdollisuuden muutoksille. Todellinen kysymys on, voimmeko luoda sellaiset säännöt ja olosuhteet, jotka auttavat heitä, jotka eivät kykene kilpailemaan resursseista ja jotka kykenevät hädin tuskin huolehtimaan omista tarpeistaan. Syrjimättömyys on taattava työmarkkinoiden lisäksi myös kaikilla muilla sosiaalisen elämän alueilla. Erottelu kaupungeissa ja kouluissa on purettava, todellisia mahdollisuuksia on luotava ja romaniyhteisöjä on osallistettava EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sekä paikallisesti. Ennen kaikkea tarvitaan kaikkien sellaisten ihmisten poliittista sitoutumista, jotka voivat osallistua nykytilanteen parantamiseen myös EU:n tasolla.
Pelkän kehyksen tarjoaminen jäsenvaltioiden romanistrategioille ei riitä, vaan tarvitsemme kunnollista EU:n romanistrategiaa ja EU:n tason vastuunkantoa, kyseenalaistamatta tietenkään jäsenvaltioiden vastuuta. Pyydän komissiota ja neuvostoa sisällyttämään Euroopan parlamentin päätöslauselman sisällön kokonaisuudessaan osaksi asiakirjojaan ja raportoimaan parlamentille säännöllisesti kaikista edistysaskeleista.
Andrey Kovatchev
Arvoisa puhemies, onnittelen Lívia Járókaa hänen erinomaisesta yhteistyöstään. EU:n noin 12 miljoonan romanin integraatiota ei voida saavuttaa ilman sekä romaniväestön että kunkin jäsenvaltion enemmistön tahtoa.
Vastuu romaniväestön integraatiosta on sekä jäsenvaltioilla että Euroopan unionilla. EU:n varoja on käytettävä rakennusinfrastruktuurin parantamiseksi, uusien kotien rakentamiseksi tai nykyisten korjaamiseksi, paremman koulutuksen tarjoamiseksi ja työmarkkinoille osallistumisen helpottamiseksi.
Ei ole olemassa yhtä yleistä ratkaisua, jota voitaisiin soveltaa samalla tavoin kaikkialla. Eri lähestymistapoja voidaan tarvita myös yhden jäsenvaltion sisällä sen eri alueilla. Mielestäni EU:n varojen saajien on osallistuttava oman kotinsa tai ympäristönsä rakentamiseen, jotta he voivat sitoutua heille osoitettuun solidaarisuuteen ja tulla tietysti tällä tavoin hyviksi talonomistajiksi.
Poliittisten johtajien ja liike-elämän on löydettävä uudelleen romaniväestö ja taattava heille parempi pääsy työmarkkinoille, jotta he voivat osaltaan edistää Euroopan unionin talouskasvua ja vaurautta. Toivon todella, että tämä mietintö pannaan täytäntöön asianmukaisella tavalla ja että se auttaa parantamaan romaniväestön sosiaalista ja taloudellista integraatiota mantereellamme.
Hannu Takkula
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FI) Arvoisa puhemies, yhdessä minuutissa asioiden kuntoon laittaminen on melko vaikeaa, mutta muutama ajatus kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan näkökulmasta tähän romanikysymykseen, missä edustaja Járóka on tehnyt erittäin hyvää työtä. Kun osaltani sain olla esittelijänä nimenomaan kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa, niin totesimme siellä hyvin voimakkaasti yhteen ääneen, että kysymyksessä on ihmisoikeuskysymys.
Meillä on 10-12 miljoonaa romania. He ovat Euroopan unionin täysivaltaisia jäseniä. Heillä myös pitää olla täysivaltaiset oikeudet, ihmisoikeudet sanan varsinaisessa merkityksessä. Se tarkoittaa myös sitä, että he voivat osallistua yhteiskuntien päätöksentekoon, eurooppalaiseen päätöksentekoon.
Kun katsomme tulevaisuuteen niin tiedämme, että koulutus on avainkysymys. Koulutuksen kautta voidaan oikealla tavalla integroida myös romanivähemmistö yhteiskuntiin ja toimintaan. Olosuhteet kaipaavat pikaista korjausta, esimerkiksi asuminen ja infrastruktuuri. Ja ennen muuta on tärkeintä painottaa asennemuutosta meillä muilla eurooppalaisilla. Erottelu ja syrjintä, siitä pitää päästä irti. Pitää luoda todellakin täysivaltaiset mahdollisuudet ja ymmärtää se, että jokainen lapsi ja nuori romani on ainutkertainen yksilö, ainutkertainen Euroopan unionin kansalainen niin kuin me kaikki muutkin.
Marian-Jean Marinescu
PPE-ryhmän puolesta. - (RO) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään romanivähemmistöä koskevasta Euroopan unionin strategiasta, joka on merkittävä askel kohti tämän Euroopan unionin suurimman vähemmistöryhmän integroitumista. Euroopan unioni ei saa ummistaa silmiään romaniongelman todelliselta luonteelta, jolle ovat ominaisia romanien yleisen taloudellisen tilanteen lisäksi erityisesti heidän omaan perinteeseensä liittyvät seikat: kiertolaiselämän viettäminen sekä heikko koulutustaso ja siitä johtuva ammattitaidon puute. Koulutus merkitsee mahdollisuuksia pätevyyden, ammatin ja työpaikan saamiseen ja on siten välttämätön askel kohti romanien integroitumista yhteiskuntaan.
Viranomaiset eivät ole yksin vastuussa integroitumisesta. Romaniyhteisön on ymmärrettävä, että myös sen omaa panosta tarvitaan ja että sen on omasta halustaan pyrittävä integroitumaan yhteiskuntaan lähtömaasta tai asuinmaasta riippumatta. Strategian painopistealueisiin on kuuluttava kansalaiskasvatuksen tason parantaminen, romaniväestön kulttuurin ja perinteiden mukauttaminen nyky-yhteiskuntaan sekä ammattikoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen edistäminen. Katson, että koulutuksen ohella on keskityttävä juuri näihin aloihin.
Vaikka suurin vastuu romanien integroinnista kuuluu lähtöjäsenvaltioille, myös EU:n lähestymistavalla on erittäin tärkeä merkitys. Komission tulevassa strategiassa esitettävät puiteohjelmat on mukautettava joidenkin romaniyhteisöjen viettämään kiertolaiselämään. Niitä on kehitettävä ja toteutettava yhtenäisesti kaikisssa jäsenvaltioissa.
Hannes Swoboda
Arvoisa puhemies, ryhmäni on käynyt useiden Euroopan romaniyhteisöjen luona ja nähnyt niiden hirveät olosuhteet. On vaikea kuvitella, millä tavalla nämä ihmiset asuvat joissakin Euroopan pääkaupungeissa. Kyseessä on noidankehä, josta on erittäin vaikea irtautua.
Haluan kiittää molempia komission jäseniä köyhyysongelman mainitsemisesta. Uskon, että romanien auttamiseksi ovat pyrittävä ennen kaikkea torjumaan köyhyyttä, myös romaniyhteisöjen ulkopuolella.Meidän on varmistettava, ettei synny uutta kahtiajakoa ja ettei niillä köyhillä ihmisillä, jotka eivät kuulu romaniyhteisöihin, ole aihetta purnata äkillisestä suurten rahasummien ohjaamisesta romaneille tai mittavan huomion kohdistamisesta heihin. Meidän on varmistettava, että pyrkimykset ovat tasapuolisia ja että niiden tavoitteena on tietysti myös kaikenlaisen syrjinnän torjunta.
Tärkeitä ovat myös paikalliset toimet. Kunnissa tai alueilla toteutetaan varsin usein toimia, joille ei valitettavasti kuitenkaan aina saada valtion tukea. On kehitettävä keinoja EU:n rahoituksen käyttöön ottamiseksi paikallisella tasolla. Sen vuoksi olemme laatineet vaihtoehtoisen päätöslauselmaesityksen, josta aion kertoa lyhyesti. Se perustuu pääasiassa Ioan Enciun ehdotukseen. Hän selittää itse omaa kantaansa tähän aiheeseen ja kertoo tästä ongelmasta.
Toivon, että komissio voi esittää hyvän romanistrategian. Kuten molemmat komission jäsenet aivan oikein totesivat, tarkoituksena on seurata tilanneta ja antaa tukea. He puhuivat kehitettävästä työstä. Meidän on otettava selville, mitä rahoitukselle todella tapahtuu. Olemme jo liian kauan tyytyneet riittämättömien pyrkimysten sivusta seuraamiseen. En halua sanoa, ettei mitään ole saatu aikaan, mutta tulokset ovat varmasti olleet täysin riittämättömiä eikä rahoitusta ole käytetty parhaalla mahdollisella tavalla.
Toivotamme puheenjohtajavaltio Unkarille onnea ja menestystä. Annamme teille tässä asiassa täyden tukemme uuden strategian luomiseksi ja jotta teillä olisi aihetta pitää strategiaa yhtenä puheenjohtakautenne parhaista saavutuksista. Lupaamme olla tukenanne.
Lopuksi haluaisin kiittää esittelijä Járókaa erinomaisesta mietinnöstä. Aiomme peruuttaa vaihtoehtoisen mietintömme, koska haluamme tukea hänen mietintöään. Halusimme vain tuoda esille paikallisviranomaisiiin ja -yhteisöihin liittyvät ongelmat. Haluamme kuitenkin myös tukea esittelijä Járókan mietintöä, joka on Euroopan parlamentin selkeä kannanotto.
(Suosionosoituksia)
Renate Weber
Arvoisa puhemies, on lopultakin aika äänestää tästä mietinnöstä. Katson, ettei tällä hetkellä kuitenkaan välttämättä ole aihetta juhlia, koska meidän on nyt otettava järki käteen, tarkasteltava tähänastisia saavutuksia ja pohdittava, mitä haluamme vielä saavuttaa. Koska kuitenkin tiedän, että tämän mietinnön hyväksi on tehty valtavasti työtä, haluaisin onnitella ja kiittää niin esittelijää ja muita työhön osallistuneita jäseniä kuin myös kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan henkilöstöä ja poliittisia neuvonantajiamme.
Kun alun perin käynnistimme keskustelun tästä kysymyksestä, jokainen meistä toivoi, että unionissa todella alettaisiin soveltaa romaniväestön osallistamista koskevaa EU:n strategiaa. Sen sijaan tulokseksi saadaankin vain puitteet, minkä jälkeen jäsenvaltiot päättävät, laativatko ne omat strategiansa. Aiempien kokemusten perusteella pelkään - ja saanen olla tältä osin pessimistinen - että tätä prosessia ohjaavat pääasiassa raha ja rahoituksen saanti. Se, että kehittyneiden maiden ihmiset ovat "havahtuneet huomaamaan" romanit, ei mielestäni välttämättä johdu niiden kehnojen olojen tiedostamisesta, joissa romanit ovat asuneet lähtömaissaan, vaan kyllästymisestä romanien oleskeluun kaduilla ja kaupunkien laitamilla.
Tässä ei ole kyse pelkästään rahoituksesta. Kyse on erityisesti tämän väestöryhmän perusihmisoikeuksista. Komission jäsen puhui kehitettävästä työstä. Toivon, että tulemme näkemään työn lisäksi myös todellista kehitystä.
Hélène Flautre
Arvoisa puhemies, lehdissä kerrotaan päivittäin romaneihin kohdistuvasta syrjinnästä ja rasistisista teoista. Tätä viestiä komissiolta ovatkin odottaneet innokkaasti tietysti romanit itse ja lisäksi kaikki heidän tukijansa sekä kaikki muut, jotka pitävät tärkeinä Euroopan unionin perusarvoja.
Komission on siksi luotava puitteet, EU:n strategia kansallisille toimintasuunnitelmille. Komission vastuu ulottuu kansallisia toimintasuunnitelmia koskevien EU:n puitteiden luomista paljon laajemmalle, koska jäsenvaltioiden edistyminen tässä asiassa edellyttää, että komissio tarjoaa vahvoja kannustimia tukemaan niiden sitoutumista. Tähän tarvitaan, kuten mietinnössä tuodaan selvästi esille, saatujen tulosten erittäin huolellista arviointia käyttämällä vertailuarvoja ja indikaattoreita. Tarvitaan myös kaikkien asianomaisten osapuolten ja ennen kaikkea romaniyhteisöjen osallistumista. Mielestäni on hyvin tärkeää luoda yhteys romanisovittelijoiden kouluttamista koskevaan Euroopan neuvoston ohjelmaan. Tämä on välttämätön edellytys osallistamishankkeiden menestymiselle alueellisella tasolla.
Seuraavaksi Euroopan komission on panostettava myös itse toteuttamiinsa hankkeisiin, koehankkeisiin, kuten mietinnössä ehdotetaan. Hankkeita voitaisiin toteuttaa esimerkiksi aiemmin mainituilla mikroalueilla. Esimerkilliset ja merkittävät hankkeet voivat tällä tavoin saada kaikki asianomaiset osapuolet vakuuttumaan osallistamisprosessiin mukaantulosta.
Uskon, että Euroopan komisssiolla olisi sen jälkeen myös oikeus puuttua asiaan silloin, kun arvot, EU:n lainsäädäntö ja kansalliset toimintasuunnitelmat eivät ole sellaisia kuin niiden pitäisi olla, jotta yhdenvertaiset mahdollisuudet nauttia kaikista oikeuksista, syrjimättömyys ja vapaa liikkuvuus voisivat toteutua.
Cornelia Ernst
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DEL) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, lyhyesti sanottuna kyseessä on yhden yhtenäisen, pakollisen EU:n strategian käyttöönotto jäsenvaltioiden 27:n yksittäisen, keskenään erilaisen strategiaan sijaan. EU:ssa asuvia romaneita voidaan kohdella tasavertaisina EU:n kansalaisina vain, jos panemme täytäntöön tällaisen yhtenäisen strategian.
Mistä tässä oikein on kyse? Kyse on vapaan liikkuvuuden takaamisesta kaikille. Kyse on romanien erityiskoulujen lakkauttamisesta välittömästi ja rohkenen jopa sanoa, romaneihin kohdistuvan rotuerottelun lopettamisesta Euroopassa. Kyse on tasa-arvoisesta oikeudesta koulutukseen, terveydenhoitoon ja sosiaalipalveluihin. Ei ole kyse armopaloista vaan laillisista oikeuksista.
Me Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmässä / Pohjoismaiden vihreässä vasemmistossa vastustamme jyrkästi ajatusta romaneja koskevasta erityispolitiikasta. Tarvitsemme politiikkaa, jossa sovelletaan heti alusta alkaen yhtenäistä lähestymistapaa ja korvataan haitat, joita romaneille on aiheutunut esimerkiksi työnsaannin, sijoittautumisoikeuden tai EU:n rahoituksen käytön yhteydessä. Lisäksi haluaisin kuitenkin mainita vielä yhden asian. Edellä mainitut pyrkimykset ovat täysin turhia, jollemme saa kuriin kaikkialla Euroopassa vallitsevaa rasismia ja romanien leimaamista. Meidän onkin pidettävä tätä yhtenä Euroopan keskeisistä tehtävistä ja ryhdyttävä torjumaan rasismia suorasukaisin toimin. Emme saa suvaita kaksinaamaisuutta jäsenvaltioissa ja koko EU:ssa. Meidän on puhuttava yhdellä äänellä.
Mario Borghezio
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, en hyväksy mietinnön sitä osaa, jonka mukaan komission olisi saneltava jäsenvaltioissa toteutettava romanipolitiikka. Tässä lähestymistavassa ei noudateta toissijaisuusperiaatetta, jos ja kun lähtökohdaksi otetaan todellinen tilanne, jossa nämä toimenpiteet on suunniteltava ja toteutettava paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, koska niiden vaikutus kohdistuu alueisiin ja alueiden alkuperäisväestöön.
Olen täysin samaa mieltä osallistamisesta ja syrjimättömyydestä mutta odotan edelleen kuulevani komission jäsen Redingiltä romanileirien sallimisesta lopultakin myös hänen kotimaassaan Luxemburgin suurherttuakunnassa. Ellen erehdy, leirit eivät ole siellä sallittuja. Tämä mietintö ei vaikuta täysin tasapuoliselta, koska sen monessa kohdassa vaaditaan tukea romaneille, niin miehille, naisille ja lapsille kuin myös vanhuksille (...). Missään kohdassa ei kuitenkaan vaadita toimenpiteitä, joilla tosissaan rangaistaisiin esimerkiksi yhteiskunnan periaatteiden vastaisesti toimivia romaneja. Kuka estää romanilasten koulunkäynnin elleivät heidän vanhempansa?
Medän on mielestäni uskallettava tuoda nämä asiat esille selkeästi ja poliittisesta korrektiudesta piittaamatta. Hymistelyn sijaan tarvitaan tositoimia, kirurgin veistä, jolla puhkaistaan laittoman toiminnan mätäpaiseet, kuten lasten hyväksikäyttö ja elinten laiton kauppa.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, keskustelun varsinaisesta aiheesta riippumatta kaikki puhuvat aina romaneista. Syypää tähän on mielestäni presidentti Sarkozy joka on karkottavinaan romanit.
Pidin itsestään selvänä, että romanit mainittaisiin myös transaktioverosta käydyssä keskustelussa. Aina kun romaniväestöön kuuluva hevoskauppias yrittäisi veloittaa pari ylimääräistä euroa hevosen yhtä jalkaa kohti, esiin putkahtaisi knallipäinen pahantekijä, veronkerääjä, joka vaatisi yhtä eläinparan raajoista puheenjohtaja Barroson osuudeksi.
Kun käytiin keskustelua EU:n strategiasta Atlantin aluetta varten, olin aivan varma, että joku ehdottaisi valtameren yhden pätkän varaamista tähän jaloon heimoon kuuluville merenkulkijoille. He voisivat myydä ongenkoukkuja ohikulkeville aluksille ja tarjota mereen purkamaansa öljysoraa alusten runkojen suojaukseen.
Meidän pitäisikin löytää joku tietty romaniväestöön kuuluva henkiö, mieluiten vammainen ja seksuaaliselta suuntauneisuudeltaan poikkeava. Voisimme tehdä hänestä komission puheenjohtajan. Alkajaisiksi hän panisi tämän putiikin myyntiin, eikä kukaan uskaltaisi valittaa.
Edit Bauer
(HU) Arvoisa puhemies, heti aluksi haluan kiittää esittelijä Járókaa. Hän on tänään saavuttanut merkittävän virstanpylvään monen vuoden työn jälkeen. Pitkän kädenväännön jälkeen on nyt tullut selväksi, että romanikysymys on koko Eurooppaa koskeva kysymys. Tämä pätee, vaikka - kuten kollegani Borghezio korosti - ratkaisuja onkin etsittävä jäsenvaltioissa. Yhteinen eurooppalainen alue edellyttää kuitenkin ehdottomasti myös yhteistä strategiaa. Emme voi ottaa romanistrategian lähtökohdaksi puhtaasti kulttuurista näkökulmaa. Tämä ei ole vain vähemmistökysymys. Siksi sitä ei voida ratkaista yksinomaan sosiaalipoliittisin keinoin. On siis tärkeää sisällyttää strategiaan kokonaisvaltaisia ja kohdennettuja toimia ja täsmällisiä tavoitteita, Strategian keskeisistä aloista on korostettava koulutusta ja mahdollisuuksia koulutukseen, koska koulutus on työnsaannin kannalta ratkaiseva tekijä. Useissa jäsenvaltioissa on suuri määrä köyhyysloukkuun jääneitä romaniryhmiä. Näille romaneille ei koskaan voida tarjota riittävästi työpaikkoja, koska ammattitaidottomia romaneja on käytännössä mahdoton työllistää. Romanityttöjen kouluttamiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota, koska he näyttävät keskeyttävän koulunkäynnin poikia useammin ja heidän joutumisensa kotitöihin on paljon yleisempää kuin poikien.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Arvoisa puhemies, käsittelemme nyt toista hyvin arkaluonteista aihetta, ja olen sitä mieltä, että ratkaisun löytäminen on Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston käsissä, koska romanien osallistaminen ei enää ole mahdollista yksinomaan EU:n jäsenvaltioiden tasolla.
Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä on jo hyvin pitkän ajan osallistunut tämän kysymyksen ratkaisemiseen. Työryhmämme on yksistään kahdeksan viime kuukauden aikana vieraillut lähes kaikissa jäsenvaltioissa, joissa romanien tilanne on usein todella monimutkainen. Kävimme asuinalueilla, joilla romanit elävät äärimmäisen kehnoissa oloissa, mutta näimme myös hyviä esimerkkejä. Jälkimmäisiin kuuluivat tapaukset, joissa yhteistyö paikallisviranomaisten ja kyseisillä asuinalueilla elävien romanien kanssa oli sujunut erittäin hyvin. Näimme myös hyviä esimerkkejä, joissa paikalliset poliitikot olivat tosissaan pyrkineet ratkaisemaan tilanteen romanien hyväksi.
Ongelmana ovat yhteiskunnissamme vallitsevat mittavat ennakkoluuulot. Tarkoitan nyt niitä jäsenvaltioita, joissa romaneihin liittyvät ongelmat ovat ehkä pahempia kuin muissa jäsenvaltioissa. Tässä on kyse valtaväestön ennakkoluuloista. Niinpä toimintasuunnitelmaan, jonka saamme teiltä, arvoisa komission jäsen, on mielestäni sisällytettävä keinot valtaväestön suurten ennakkoluulojen torjumiseen. Lisäksi siinä on oltava keinoja selittää valtaväestölle, että romaneille annettavasta avusta ja romanien osallistamisesta yhteiskuntaan hyötyy romanien ohella koko muu yhteiskunta ja siten myös valtaväestö.
Raül Romeva i Rueda
(EN) Arvoisa puhemies, suhtaudun hyvin myönteisesti Lívia Járókan mietintöön, koska se antaa meille mahdollisuuden mainita eräitä erityisiä näkökohtia.
Romaniväestön osallistamista koskevan strategian ohjenuorana pitäisi käyttää romanien romaneille suunnitelemaa lähestymistapaa, jonka perusteella romanien vaikutusvaltaa lisätään, heidät otetaan mukaan päätöksentekoprosessiin, ja romanihenkilöstöä ja -sovittelijoita palkataan keskeisiin paikallisiin, kansallisiin ja EU:n virkoihin. Lisäksi on lopetettava laittomat menettelyt, jotka jäävät edelleen rankaisematta EU:n jäsenvaltioissa: romaneihin kohdistuva väkivalta, romanien oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen koskevat loukkaukset, poliittisia äärisuuntauksia edustavien puolueiden ja poliitikkojen yleistyvä toiminta, romanilasten järjestelmällinen erottelu koulutusjärjestelmässä, romanien yleinen erottelu omille asuinalueilleen, ihmiskauppa, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen saannin epääminen sekä romaninaisten pakkosterilisaatiot.
Mietinnölle on siis paljon ja strategialle vielä enemmän perusteluja, joten suhtaudun mietintöön ja strategiaan hyvin myönteisesti. Jatkakaamme siis työtä, kuten tekin, arvoisa komission jäsen, sanoitte.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, samalla kun valtaväestö ikääntyyy hyvää vauhtia EU:ssa, romaniväestön määrä kasvaa nopeasti. Unkarissa, jossa romanien osuus koko väestöstä on nykyään noin 6-8 prosenttia, heidän osuutensa työikäisestä väestöstä on yli 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Tilannetta tietysti vain pahentavat entisestään ne piirteet, jotka ovat nyt ja ovat aina ennenkin olleet tunnusomaisia romanien elämälle EU:ssa: työttömyys, keskimääräistä huomattavasti heikompi koulutustaso, järjestäytynyt rikollisuus ja prostituutio sekä vetäytyminen rinnakkaisyhteiskuntaan.
Mietinnössä käsitellään osaa näistä ongelmista, vaikkakin yksipuolisesti. Osallistaminen ei ole yksisuuntaista. Romanien on hoidettava oma osuutensa tästä kaikesta. Heidän on lähetettävä lapsensa kouluun ja integroiduttava työmarkkinoille. Rakenteeltaan vanhanaikaisten romaniyhteisöjen naiset ovat usein erityisen heikossa asemassa.
Naisten tilanne - kouluttamattomuus ja työmarkkinoilta syrjäytyminen - pahenee, jollemme puutu siihen nyt, ja johtaa väestörakenteen muutosten aiheuttamien integraatio-ongelmien kärjistymiseen.
Marco Scurria
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, olemme iloisia ja ylpeitä keskustellessamme tästä strategiasta tänä iltana täällä parlamentissa: iloisia siksi, että esittelijä Járóka on tehnyt erinomaista työtä, josta kiitän häntä, ja ylpeitä siksi, että me Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmässä olemme kovasti toivoneet juuri tätä aloitetta.
Mietintö on erinomainen, koska siinä tuomitaan tietysti kaikenlainen romaneihin kohdistuva syrjintä ja rasismi. Se on mielestämme hyvä, koska sillä edistetään todellista integroitumista soveltamalla ihanteellista kulttuurista lähestymistapaa. Pidämme siitä, koska siinä ei ainoastaan pyritä oikeuksien ajamiseen vaan tuodaan myös esille tiettyjä tarpeita.
Olemme käsitelleet tätä asiaa myös lausunnossa, jonka annoimme kulttuuri- ja koulutusvaliokuntana. Haluan erityisesti tuoda esille romanilasten koulutusta koskevan osan, jossa korostamme, että koulutus on paitsi oikeus, myös velvollisuus, josta lasten perheidenkin on omalta osaltaan vastattava.
Haluaisin myös korostaa, että romanivähemmistöä koskevassa tulevassa strategiassa olisi keskityttävä koulutukseen, koska se on keskeinen keino edistää sosiaalista osallistamista. Romanikulttuurin edistämisen ohella on tärkeää ymmärtää myös se, että romanien olisi opeteltava tuntemaan tavat ja kulttuuri, joita noudatetaan niiden kansojen keskuudessa, joiden kanssa ne elävät. Näin helpotetaan romanien todellista integroitumista.
Viittaus EU:n kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevaan direktiiviin 2004/38/EY lienee ainoa tästä mietinnöstä puuttuva seikka. Olemme jo kauan odottaneet, että komisio antaisi meille tulkinnan direktiivin soveltamisesta käytäntöön. Meidän on nyt saatava tietää, millaisia toimia on oikein ja kohtuullista odottaa jäsenvaltioilta. Muilta osin kiitän toistamiseen esittelijää hänen onnistuneesta työstään.
Ioan Enciu
(RO) Arvoisa puhemies, arvostan esittelijä Járókan erityisen hienoa työtä, jota hän on tehnyt tämän mietinnön parissa, ja onnittelen häntä vilpittömästi. Haluan kuitenkin korostaa, että syynä romanien integrointipolitiikan tähänastiseen epäonnistumiseen ei ole ollut strategioiden, julkaistujen suunnitelmien eikä edes varojen puute.
Asianmukainen integraatio voidaan saavuttaa vain ottamalla mukaan romaniyhteisö, romanit itse eli ihmiset, joilla on paikallisviranomaisten ohella kyly ja erityisesti halu panna ohjelmat täytäntöön. Kukapa voisi olla paremmin perillä tämän yhteisön syvälle juurtuneista ongelmista kuin yhteisö itse. Kokonaan oma lukunsa on paikallishallinto, joka käsittelee ongelmia päivittäin. Tulevan strategian täytäntöönpanon on perustuttava romaniyhteisöjen, paikallisviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen väliseen jäsenneltyyn vuoropuheluun ja yhteistyöhön. Romanien on vaihdettava sivustakatsojan rooli aktiivisen toimijan rooliin ja osallistuttava heihin kohdistettavien toimien käytännön toteuttamiseen. Meidän on aika siirtyä sanoista tekoihin.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen esittelijä Járóka, arvostan mietintöänne suuresti. Olette tehnyt paljon työtä sen hyväksi ja veitte meidät myös vierailuille omalle kotiseudullenne Unkariin. Sen jälkeen aluekehitysvaliokunta kävi Romaniassa ja näki sikäläisen tilanteen. Näin on pystytty selvittämään asioiden todellinen tila. Vieraat toivotetaan paikan päällä sydämellisesti tervetulleiksi, myös musiikkesityksin. Mitalin toinen puoli on kuitenkin takapajuisuus ja integroitumisen puute. Käsittelin sen vuoksi esittelijänä viime vuoden alussa muutosta aluekehitysrahastossa.
Nykyään 4 prosenttia aluerahastojen määrärahoista voidaan osoittaa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, tässä tapauksessa romaneille. Meidän on myönnettävä, että rahoitus ei riitä kattamaan tarpeita ja että ohjelmista saatava hyöty ei ensisijaisesti kohdistu romanien asumiseen liittyviin tarpeisiin. Tilanne on täysin järjetön. EU tarjoaa mahdollisuuksia, joita kukaan ei kuitenkaan hyödynnä. Tämä koskee myös sosiaalirahastoa. Meidän olisi ehdottomasti keskusteltava tästä.
Romanialainen ministeri Elena Udrea osallistuu tulevassa aluekehitysvaliokunnan kokouksessa käytävään keskusteluun. Valiokunnan puitteet tarjoavat mahdollisuuden parempaan hallintoon, kun valtiot eivät tue alueita ja paikallisviranomaisia. Minulla on itse asiassa suuret odotukset tältä osin. Joskus on turvauduttava jopa pakottamiseen, jos tavanomaiset keinot eivät riitä. Esittämänne koehankkeet vaikuttavat varsin hyvältä ratkaisulta.
Corina Creţu
(RO) Arvoisa puhemies, minäkin haluan antaa tunnustusta tänään käsittelemämme mietinnön laatijoiden ponnistelulle ja työlle. Meidän on kuitenkin oltava myös realistisia ja otettava huomioon, että romanien tilanteesta on jo laadittu paljon asiakirjoja, jotka eivät aina ole johtaneet konkreettisiin ja paikan päällä näkyviin tuloksiin.
Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei virallisesti ole lainsäädännöllisiä esteitä tai syrjiviä politiikkoja, joilla olisi epäsuoria tai nimenomaisia vaikutuksia romaneihin. Syrjinnän muotoja on kuitenkin todellisuudessa olemassa, mikä on annettu ymmärtää täällä parlamentissa, kun olemme viitanneet Euroopan unionin julistamiin ja hyväksymiin arvoihin. Meidän on myös myönnettävä, että on olemassa kulttuurisia eroja, joiden yhteensovittaminen vaikuttaa joskus mahdottomalta. Katson, että tämän yhteisön tilanteen parantamiseksi koulutus on tehokkaampi kuin mikään muu yhteiskuntaan integroitumiseen tähtäävistä politiikoista.
Samalla meidän on kuitenkin pidettävä mielessä tämän etnisen ryhmän erityispiirteet, jotka ovat varsin monissa tapauksissa syynä sen jäsenten ongelmiin. Esimerkiksi Romania on pannut täytäntöön positiivisen syrjinnän mekanismeja, joihin kuuluu opiskelupaikkojen varaaminen toisen asteen koulutuksesta ja yliopistoista. Monia näistä julkisin varoin rahoitetuista opiskelupaikoista ei valitettavasti kuitenkaan ole otettu vastaan.
Mietinnössä ehdotetaan tärkeitä ja tarpeellisia toimenpiteitä. Toivon, että kaikki jäsenvaltiot panevat ne täytäntöön. Yhteistyöhalukkuutta vaaditaan myös romaniyhteisöltä, jonka on kannettava vastuunsa ja muutettava tilannettaan parempaan suuntaan.
Sari Essayah
(FI) Arvoisa puhemies, hyvät komissaarit, haluan aluksi kiittää erityisesti esittelijä Járókaa ja varjoesittelijöitä hyvästä mietinnöstä, joka antaa parlamentin vahvan ohjauksen EU:n yhteisen romanistrategian rakentamiseksi. Komission on valmisteltava tältä pohjalta strategia, joka täydentää ja tukee jäsenvaltioiden omia toimia, sillä jäsenvaltioilla on ja tulee myös jatkossa olla päävastuu omista kansalaisistaan.
Tulevan strategian tulee rakentua kokonaisvaltaiselle ja konkreettiselle lähestymistavalle sekä komission jäsenvaltioiden ja erityisesti romanijärjestöjen väliselle yhteistyölle. Oma kotimaani Suomi on ollut valmis tarjoamaan oman kansallisen romanistrategiansa yhteiseen käyttöön. On myös ensiarvoisen tärkeää, että romanien tulee voida osallistua ja tosiasiallisesti vaikuttaa heidän asemansa parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden suunnitteluun. Heistä ei saa tulla ylhäältä johdetun politiikan kohteita.
Lyhytjänteinen, projektiluonteinen romanien sosio-ekonomisen aseman parantaminen ei sekään tuota rakenteellisia yhteiskunnallisia muutoksia, minkä vuoksi romanipolitiikan toimeenpano on kytkettävä vahvasti eri elämänaloilla tehtävään kansalliseen kehittämiseen. Samoin erilaiset EU:n rahoitusjärjestelmät tulee sitoa vahvasti vertaisarviointimenettelyihin. Komissiolle haluan vielä jättää sen idean, että romanipolitiikan seuranta, siihenkin olisi saatava pysyvä seurantajärjestelmä. Meidän tulisi kehittää romaniasioiden toimenpanoon jäsenvaltioiden seurantajärjestelmä, joka olisi pysyvä rakenteeltaan.
Kinga Gál
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen Reding, arvoisa komission jäsen Andor, haluaisin aluksi kiittää esittelijä Járókaa hänen erinomaisesta mietinnöstään ja kaikesta työstä, jota hän on tehnyt johdonmukaisesti Euroopan romaniyhteisöjen suojelun puolesta täällä parlamentissa vuodesta 2004 lähtien.
Haluaisin ottaa tämänpäiväisen keskustelun lähtökohdaksi lasten näkökulman, koska nykyään kaikille Euroopan lapsille olisi taattava yhtäläiset mahdollisuudet, myös käytännössä, ja sosiaalisen nousun mahdollisuudet riippumatta siitä, kuuluvatko he valtaväestöön vai vähemmistöön. Tämä tarkoittaa, että kaikille lapsille olisi annettava fyysisen ja henkisen kehittymisen mahdollisuudet, millä puolestaan tarkoitetaan paitsi oikeutta opetukseen, myös päivittäisiä lämpimiä aterioita.
Kaiken tämän, minkä pitäisi tietysti kuulua lasten, myös romanilasten, oikeuksiin, pitäisi toisaalta muodostaa myös velvoitteita ja vastuita valtiolle ja ennen kaikkea vanhemmille. Monista haitoista kärsivien äärimmäisessä köyhyydessä elävien lasten osuus on EU:ssa nykyään 19 prosenttia, ja huomattava osa heistä on romaneja. Lívia Járókan mietintöön perustuvassa EU:n romanistrategiassa on sen vuoksi lujitettava jäsenvaltioiden ja yhteiskunnallista yhteisvastuuta esimerkiksi kriisikarttojen avulla sekä kannustettava paikallisia aloitteita. Loppujen lopuksi on meille kaikille eduksi, jos pystymme muuttamaan asennoitumistamme ympärillämme oleviin asioihin. Olen tyytyväinen siihen, että puheenjohtajavaltio Unkari pitää tämän romanistrategian laatimista yhtenä tärkeimmistä tavoitteistaan ja tekee tässä asiassa tiivistä yhteistyötä esittelijä Járókan kanssa.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, romanien sosiaalisesta syrjäytymisestä sekä taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen tilanteeseen liittyvistä ongelmista on keskustelu siitä lähtien, kun Keski- ja Itä-Euroopan maaat liittyivät EU:hun. Tämä ilmiö oli kuitenkin laajalti tunnettu jo ennen niiden liittymistä. Asun itse yhdessä EU:n jäsenvaltiossa, Romaniassa, jossa monimuotoinen romaniyhteisö on vuosikymmeniä asunut rinnakkain romanialaisten ja unkarilaisten kanssa. Keskinäisissä suhteissa on aina ollut jonkin verran kitkaa, mutta jännitteet ovat entisestään kasvaneet kahden viime vuosikymmenen aikana kommunismin romahdettua. Entisissä kommunistimaissa juuri romanit ovat itse asiassa olleet suurimmat häviäjät markkintalouteen siirryttäessä, koska näille yhteisölle perinteisesti elannon tarjonneet toiminnot ovat kadonneet kokonaan tai hiipuvat vähitellen. Kannamme vastuun yhdessä. Meillä kaikilla on vastuu, mutta myös romaniyhteisöillä on vastuu omasta kohtalostaan. Myös Euroopan on kannettava vastuu siitä, ettei se ole tähän mennessä myöntänyt ongelmaa. Esittelijä Járókan mietinnön keskeinen viesti on, että syrjinnän kieltäminen ja kokonaan poistaminen ei vielä ollenkaan riitä tämän - toistan vielä - koko Eurooppaa koskevan ongelman ratkaisemiseen.
Csaba Sándor Tabajdi
- (FR) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puheenjohtajavalto Unkaria sekä komission jäseniä Andoria ja Redingiä hyvin vilpittömästä sitoutumisesta. Arvoisa komission jäsen Reding, meidän on kuitenkin selvitettävä perusperiaatteet, jotka koskevat Euroopan kansallisten vähemmistöjen oikeuksien suojelua.
Kansallisen vähemmistön asema ei ensinnäkään ole pelkästään kansallinen kysymys, vaan koko Eurooppaa koskeva ksysymys. Toiseksi, kansalliset vähemmistöt voitaisiin integroida tehokkaaasti jakamalla vastuu epäsymmetrisesti enemmistön ja vähemmistön kesken Enemmistö kantaa suuremman vastuun, mutta myös vähemmistö huolehtii omastaan. Kansalliset vähemmistöt olisi integroitava ilman pakkosulauttamista. Syrjinnän kieltäminen ei yksinään riitä. Vain erityiskohtelu ja positiiviset toimet voivat edistää kansallisten vähemmistöjen todellista integroitumista.
Iosif Matula
(RO) Arvoisa puhemies, romaniväestön yhteiskunnallis-taloudellinen integrointi on haasteena valtaosassa EU:n jäsenvaltioita. Kyseessä on monimuotoinen ja runsaslukuinen väestö, jota on kuitenkin kohdeltava kokonaisuutena. Tämän yhteisön kohtalo on varsin monissa tapauksissa otettu vaalikampanjoiden aiheeksi.
Jotta voitaisiin asianmukaisesti edistää romanikansalaisten hyvinvointia, painopisteenä on rakennerahastojen määrärahojen asianmukainen käyttö ja hyödyntäminen. Uusien talojen rakentaminen ja olemassa olevien kunnostaminen sekä julkisten palvelujen ja koulutuksen, terveydenhoidon ja työpaikkojen saantimahdollisuuksien parantaminen ovat toteuttamiskelpoisia ratkaisuja tavoitteisiin pääsemiseksi. Samalla meidän on käytettävä hyödyksi romaniväestön erityispiirteitä, heidän tapojaan, kulttuuriaan ja perinteisen käsityöläisyyden taitoja.
Romanien integroinnin eurooppalaisen teemavuoden avulla voisimme auttaa lisäämään tietoisuutta tämän yhteisön ongelmista. Ruohonjuuritaso ja suorituskeskeiset urheilulajit ovat myös konkreettisia tapoja romaniväestön integrointiin.
Rovana Plumb
(EN) Arvoisa puhemies, Romaniassa on noin 1,5 miljoonaa romanivähemmistön edustajaa, ja Romania onkin Euroopan suurimman romaniyhteisön kotimaa. Romanien integroimisessa yhteiskuntaan ollaan jälkijunassa, ja monet romaniyhteisön ja hallinnon edustajat pitävät sitä haihatteluna. Romanian hallitus pyrkii todella kaikin keinoin tämän vähemmistön integrointiin. Tarvitsemme sen vuoksi EU:n strategian puitteiksi kansallisille toimille, joiden tavoitteena on romanien yhteiskunnallis-taloudellinen osallistaminen, koulutus, ammattikoulutusmahdollisuudet ja työtuki erityisesti naisille.
On ratkaisevan tärkeää tukea toimia, joilla romaneja autetaan pysymään työelämässä ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä. Tuen vahvasti ehdotusta, jonka mukaan komission pitäisi esitellä vuosittain romanien osallistamista koskevan EU:n strategian seuranta. Haluan kiittää esittelijä Járókaa ja myös Kinga Göncziä ja olen tyytyväinen neuvoston ja komission sitoumukseen.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, se, että keskustelemme täällä tänään romanikansalaisia koskevan EU:n strategian laatimisesta, tarkoittaa, että tämän ongelman myönnetään lopultakin kuuluvan myös EU:n eikä yksinomaan kansalliseen toimivaltaan. Kannatan tämän strategian paremman täytäntöönpanon varmistamiseksi ajatusta Euroopan romaniviraston perustamisesta. Sen avulla voisimme lopettaa etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kaikkine seurauksineen.
Jos strategian täytäntöönpanon seuraamiseen on tarkoitus käyttää jotain järjestelmää, sitä on sovelletava kaikkin jäsenvaltioihin eikä vain niihin, joissa tämä väestö on runsaslukuinen. Vaarana on, ettei kansalaisjärjestöjen hallinnoimalla EU:n rahoituksella saada aikaan konkreettisia tuloksia. Viranomaisten olisi toimittava hankkeiden edunsaajajärjestöinä. Kannatan myös tässä mietinnössä esitettyä ajatusta eurooppalaisen kriisikartan luomisesta. Siinä esitettäisiin mikroalueet, jotka kärsivät köyhyydestä, sosiaalisesta syrjäytymisestä ja syrjinnästä eniten koko Euroopassa.
László Andor
Arvoisa puhemies, olen kiitollinen tästä parlamentissa käytävästä keskustelusta. Uskon, että komissio hyötyy suuresti sen antamasta nosteesta EU:n puitekehyksen laatimiselle, ja se merkitsee paljon minulle henkilökohtaisesti, kun me kehitämme tulevaa koheesiopolitiikkaa ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuutta.
Tämän keskustelun perusteella olen ymmärtänyt, että meidän on jatkettava yksinkertaistamistyötä. Meidän on edelleen tehtävä ESR:ssä enemmän tilaa sosiaaliselle osallisuudelle. Meidän on kehitettävä alueellinen lähestymistapa, joka soveltuu niiden alueiden erityisiin sosiaalisiin oloihin, joilla suurin osa romaneista asuu, ja meidän on lisättävä toimiamme ammattitaidottomien tai vähäisen ammattitaidon omaavien ihmisten työllistämiseksi.
Haluan kuitenkin selkeyttää lyhyesti kahta seikkaa. Köyhyys on ensinnäkin merkittävä tekijä, mutta emme saa ajatella, että romanit ovat ihmisryhmänä samassa tilanteessa kuin köyhät yleensäkin, koska köyhyys ja työttömyys ovat paljon yleisempiä romanien kuin valtaväestön keskuudessa. Eurooppa 2020 tarjoaakin mielestäni hyvän puitekehyksen ja auttaa kehittämään tarkoituksenmukaisia strategioita, politiikkoja ja taloudellisia tukitoimia.
Meidän on lopuksi mietittävä myös kysymystä siitä, miksi komissiossa laaditaan EU:n puitekehystä varsinaisen EU:n strategian sijasta. Minulla ei ole aikaa käsitellä tätä yksityiskohtaisemmin, mutta syynä on yksinkertaisesti kentän todellisen tilanteen moninaisuus. EU:lla on yhteinen ongelma, mutta se ilmenee eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ja sen ratkaisukeinot kansallisissa strategioissa ovat vaihtelevat Romaniasta Ranskaan ja Slovakiasta Portugaliin, ja tämä meidän on ymmärrettävä.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, lisäisin kollegani puheenvuoroon, että tämänpäiväinen keskustelu oli mielestäni hyvin arvokas, ja samoin oli suurin osa kirjallisesta esityksestänne. Se otetaan huomioon komission työn valmisteluissa.
EU:n puitekehys romaneja koskeville kansallisille strategioille esitellään ensin romanien osallistamista käsittelevälle eurooppalaiselle foorumille, koska meidän on - kuten monet parlamentin jäsenet totesivatkin - otettava romaniväestö mukaan työhömme, jotta he kantaisivat siitä oman vastuunsa. On myös hyvin tärkeää - ja tältä osin katson puheenjohtajavaltion suuntaan - että tulevien kuukausien työmme johtaa jatkotoimiin, jotta näemme, miten kaikki hankkeet toteutetaan käytännössä. Yhdyn niihin parlamentin jäseniin, joiden mielestä alueellisia varoja ei valitettavasti käytetä niin kuin niitä voitaisiin, ja yhdyn myös niihin, joiden mielestä paikallisviranomaisilla on toisinaan parhaat edellytykset ratkaisun löytämiseen. Meidän on autettava heitä etenemään asiassa.
Eräät parlamentin jäsenet ovat kyseenalaistaneet vapaan liikkuvuuden direktiivin. Arvio direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä on saatu valmiiksi kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Kävimme 21 jäsenvaltiossa vuonna 2010, ja kuusi vierailua on suunnitteilla. Merkittävä osa jäsenvaltioista on muuttanut säännöksiään tai on parhaillaan muuttamassa niitä, joten vapaan liikkuvuuden direktiiviä sovelletaan tulevaisuudessa paljon paremmin kuin aiemmin.
Zoltán Balog
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, tämänpäiväinen keskustelu ei todellakaan olisi voinut sattua parempaan aikaan. Tämä on paras mahdollinen ajankohta, koska komissio julkistaa huhtikuussa tiedonantonsa, ja haluamme tuolloin sisällyttää kyseisen tiedonannon neuvoston työhön. Toimivaltaisissa neuvoston kokoonpanoissa käytyjen neuvottelun jälkeen pyydämme siis myös Eurooppa-neuvoston tukea sen hyväksyessä päätelmänsä. Romanikysymykseen on toisin sanoen sitouduttava Euroopan unionin taholta korkeimmalla tasolla - valtion tai hallitusten päämiesten tasolla.
Haluan lisätä muutaman ajatuksen keskusteluun siitä, onko käsiteltävänämme etninen kysymys vai eräänlainen sosiaalinen tai taloudellinen haaste. Minä en halua enkä voi ratkaista tätä keskustelua. Mielestäni kyse on molemmista, ja molemmat lähestymistavat on säilytettävä. Komission jäsen Andor on jo todennutkin, että se, että äärimmäinen köyhyys on yhä yleinen ongelma monin paikoin EU:n jäsenvaltioissa, on sosiaalinen ja taloudellinen kysymys. Äärimmäisen köyhyyden sisällä esiintyy kuitenkin myös eräänlaista etnistä syrjintää, ja sen vuoksi meidän onkin mahdollisuuksia tarjotessamme kiinnitettävä erityistä huomiota romaneihin. Jos kuitenkaan emme tarjoa mitään, meidän ei ole mitään järkeä vaatia vähäisten tai olemattomien mahdollisuuksien tarjoamista ihmisoikeuksien perusteella, koska mitään ei ole tarjolla. Jos kuitenkin tarjoamme mahdollisuuksia, niitä luotaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että ne ovat myös romanien saatavilla ja että heitä ei sysätä syrjään.
Meidän on mielestäni kaikkien omaksuttava uusi lähestymistapa. Olisi hyvä, jos voisimme määrittää tässä ongelmassa piilevät mahdollisuudet; jos voisimme siirtyä romanikysymyksessä tarkastelemaan ongelman sijaan mahdollisuuksia. Kuvitelkaa, miten suunnattoman työvoimaperustan, minkä työvoimaedun ja potentiaalin tämä ihmisryhmä, tämä joukko tarjoaa sisäiselle työvoiman tarjonnalle.
Kuten useissa yhteyksissä on todettukin, koulutukseen tehdyt parannukset ovat parhaimpia investointeja. Koulutus on nimittäin investointi tulevaisuuteen, ja tämä on ensiarvoisen tärkeää puhuessamme ihmisistä, jotka eivät ole työelämän ulkopuolella ainoastaan siksi, että heillä ei ole työpaikkoja tai opiskelumahdollisuuksia, vaan jotka ovat ulkopuolisia laajemmassa merkityksessä, koska he ovat luopuneet toivosta. He uskovat, että heillä ei kuitenkaan olisi mitään mahdollisuuksia, ja siksi he eivät enää odota mitään elämältä. He ovat ehkä tulleet siihen pisteeseen, jossa he odottavat valtiolta ainoastaan tukea. On hyvin tärkeää, että näitä ihmisiä autetaan ottamaan enemmän vastuuta tukitoimenpiteistä niin, että he eivät ole pelkästään niiden kohteita vaan osallistuvat niihin myös itse yhteistyökumppaneina.
Tänään ei ole juurikaan puhuttu hyvistä käytännöistä. Mielestäni on tärkeää, että pidämme kirjaa hyvistä käytännöistä, ja aivan yhtä tärkeää on pitää kirjaa huonoista käytännöistä, koska voimme usein oppia enemmän huonojen käytäntöjen virheistä kuin hyvistä käytännöistä. Uskon myös, että rahoituksen tutkiminen, varojen käytön tutkiminen - ja tarkoitan tällä Euroopan unionin varoja - osoittaa, että on olemassa sekä hyviä että huonoja käytäntöjä.
Ja lopuksi ehkä tärkeimpänä tehtävänämme on saada enemmistö vakuuttuneeksi, vakuuttaa Euroopan valtaväestö siitä, että yhteiskuntaan integroituminen ei ole yksinomaan jonkinlainen humanitaarinen ohje vaan siitä on perustavanlaatuista hyötyä romaneille itselleen. Eurooppahan kuuluu loppujen lopuksi meille kaikille, ja enemmistö voi hyvin ainoastaan, jos myös vähemmistö voi hyvin. Kiitän suuresti tästä keskustelusta ja luotan siihen, että voimme jatkossakin luottaa tukeenne.
Lívia Járóka
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, esitän asiani hyvin lyhyesti. Haluan kiittää teitä suuresti kaikista arvokkaista kommenteistanne. Ne vahvistavat omaa ja erinomaisten varjoesittelijöideni näkemystä siitä, että poliittiset iskulauseet eivät koskaan toteudu ilman kunnollista oikeusperustaa, rahoitustukea ja kannustimia sekä EU:n mekanismia, joilla sidosryhmien toimia koordinoidaan paikallishallinnosta neuvoston tasolle ja joilla monitasoisen hallinnon tarjoamat edut saadaan käyttöön. Tämä asettaa koko tilanteen uuteen valoon. Olen vakaasti sitä mieltä, että kaikissa perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa määriteltyjen tehtävien, tavoitteiden, periaatteiden ja välineiden perusteella ja myös yhteisten toimivaltuuksien sekä unionin tuki-, koordinointi- ja liitännäistoimien perusteella voidaan saada aikaan hyvin vankka romanien osallistamista käsittelevä strategia.
Lopuksi halua tuoda julki kuuden viime vuoden aikana muotoutuneen toiveeni siitä, että näitä näkökohtia voidaan tukea tulevassa komission tiedonannossa ja että siitä tulee hyvä perusta, jonka varaan puheenjohtajavaltio Unkari voi perustaa sitoumuksensa tämän eurooppalaisen romanistrategian käynnistämisestä. Olen siitä hyvin kiitollinen. Tiedän kyllä, että tämä Euroopan strategia ei ratkaise ongelmaa; tiedän, että asia on paljolti riippuvainen meistä romaneista. Sanat ja lupaukset eivät tarkoita mitään ilman Brysselin ulkopuolella, romanien asuinalueilla toteuttavia toimia.
Hallitusten ja romanien on toimittava sitoumustensa mukaisesti: ryhdyttävä määrätietoisiin toimiin konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi. Tiedämme vastuumme tässä asiassa ja puollamme täysin yhteistä kumppanuuttamme. Tässä prosessissa on meille romaneille, ja uskoakseni koko Euroopan unionille, kyse paljon enemmästä kuin keskinäisestä luottamuksesta. Se tarkoittaa myös, että rakennamme meille kaikille yhteisen ja kaikille hyvää tuottavan arvoyhteisön, jotta voisimme todellakin tarttua niihin ongelmiin, joista olemme keskustelleet täällä kuuden viime vuoden aikana. Suuret kiitokset kaikesta tuestanne. Haluan yhtyä Renate Weberiin ja muihin varjoesittelijöihin kiittääkseni kansalaisvapauksien valiokunnan sihteeristöä ja kaikkia neuvonantajia, jotka ovat yhdessä kanssamme nähneet paljon vaivaa tämän eteen.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Olen pahoillani, että olen joutunut olemaan niin säälimätön puheajan suhteen, mutta, kuten huomaatte, olemme tavattoman paljon myöhässä siirtyessämme esityslistan seuraavaan kohtaan, kyselytuntiin.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Vilija Blinkevičiūt
Viime vuoden tapahtumat, joiden yhteydessä romaneja karkotettiin yhdestä maasta toiseen, ja tähän etniseen ryhmään kohdistui syrjintää ja se eristettiin yhteiskunnasta, ovat saaneet Euroopan unionin ryhtymään konkreettisiin toimiin. Niihin kuuluu romanien osallistamista koskeva Euroopan unionin strategia, josta aloite tehtiin Euroopan parlamentissa. Tämän etnisen ryhmän osallistaminen ei ole pelkästään ihmisoikeudellinen velvoite vaan myös taloudellinen välttämättömyys, eikä se ole ainoastaan moraalinen vaatimus vaan myös kaikkien jäsenvaltioiden tiukan taloudellisen edun mukaista. Koska romanien syrjäytyminen on hyvin yleistä, heidän osallistamisessaan on ennen kaikkea kyse ihmisoikeuksista. Haluan korostaa, että hyväksyessämme romanien osallistamista koskevan yhteisen strategian koko Euroopalle, me Euroopan parlamenteissa osoitamme, että Euroopan unioni ei jätä romanien integroimiseen liittyviä ongelmia yksinomaan jäsenvaltioiden itsensä ratkaistavaksi. Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että näitä ongelmia on mahdoton ratkaista yksinomaan kansallisella tasolla, joten Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välillä on tehtävä tiivistä yhteistyötä. On myös hyvin tärkeää, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot käyttävät nykyisiä EU:n strategioita ja toimenpiteitä koordinoidakseen toimia ja löytääkseen niille yhteistä maaperää romanien sosiaalisen ja taloudellisen osallistamisen varmistamiseksi. Strategia voidaan toteuttaa tehokkaasti vasta, kun on löytynyt yhteinen eurooppalainen tapa käsitellä Euroopan romanien osallistamiseen liittyviä kysymyksiä. Meidän on lisäksi otettava romaniyhteisön edustajat mahdollisimman paljon mukaan romanikysymyksiä koskevan EU:n politiikan laadintaprosessiin.
Robert Dušek
Romanien osallistamista koskevasta EU:n strategiasta laaditussa mietinnössä luetellaan ne ongelmat ja vaikeudet, joita romaniyhteisöt kohtaavat EU:ssa. Köyhyyden luonne on kahden viime vuosikymmenen aikana muuttunut suuresti Keski- ja Kaakkois-Euroopassa. Poliittiset ja taloudelliset muutokset ovat johtaneet perinteisten yhteisöjen hajoamiseen, ja romanit ovat sen vuoksi menettäneet liikkumismahdollisuutensa, ja heistä on tullut yhteiskunnan syrjäytynein ja vähiten koulutettu ryhmä. Romaniväestö on lisäksi noudattanut väestökasvun tyypillistä suuntaa. Valtaväestö on ikääntymässä, mutta romanien osuus yhteiskunnassa kasvaa voimakkaan väestönkasvun ansiosta. Kaikki tämä osoittaa selvästi, että ellei romanien työllisyysastetta kyetä kohottamaan ja elleivät he integroidu paremmin valtaväestöön, tilanteen säilyttäminen siedettävällä tasolla maksaa yhä enemmän. Siitä aiheutuu kustannuksia muun muassa sosiaaliavun ja -etuuksien muodossa sekä huomattavia koulutuskustannuksia, turvallisuuden varmistamisesta aiheutuvia lisäkustannuksia, sosiaalimenojen valvonnasta aiheutuvia hallinnollisia kustannuksia ja myös korkeampia terveydenhoitokustannuksia. Romanien integroiminen ei siis ole pelkästään moraalinen velvollisuus ja ihmisoikeuksien suojeluun liittyvä velvollisuus vaan ennen kaikkea myös taloudellinen välttämättömyys. Valtaosa tähän mennessä toteutetuista toimenpiteistä on määräyksiä, joita ei voida panna oikeudellisesti täytäntöön. Jos tässä asiassa kuitenkin aiotaan edetä, romanien osallistamista koskevassa EU:n strategiassa on mentävä niin sanottuja ei-sitovia säädöksiä pidemmälle, ja se on sisällytettävä primaarilainsäädännössä vahvistettuihin säädöksiin.
Katarína Neveďalová
Kaikki tietänemme, että romanikysymys ei ole vain joidenkin jäsenvaltioiden tai potentiaalisten ehdokasmaiden ongelma. Se on yleiseurooppalainen ongelma, joka on ratkaistava viipymättä.
Suurin este romanien integroimiselle valtaväestöön on köyhyys ja alhainen koulutustaso. Koulutus on avain elintason parantamiseen ja jatkuvasti tavoiteltuun kansalaisyhteiskunnan luomiseen. Uusien työpaikkojen luominen on äärimmäisen vaikeaa, ja useiden nuorisojärjestöjen jäsenenä tiedän, mikä on nuorten tilanne työmarkkinoilla. Tilanne on monin verroin pahempi romaniväestön keskuudessa ja johtaa romanien marginalisoitumiseen ja rikollisuuden kasvuun, mikä vain pahentaa tilannetta entisestään.
Aivan hiljattain Ranska karkotti bulgarialaisia ja romanialaisia romaneja. Nämä toimet otettiin suurennuslasin alle, koska Ranskan epäiltiin rikkovan perusihmisoikeuksia ja lisäksi EU:n asetuksia. Yhdynkin täysin komission julkilausumaan, jossa todetaan, että asianomaisten osapuolten välistä yhteistyötä on edistettävä kansallisella, kansainvälisellä ja erityisesti EU:n tasolla.
Algirdas Saudargas
Vaikka romaniyhteisö muodostaa suurimman etnisen vähemmistön, se kärsii Euroopan unionin jäsenvaltioissa yhä syrjinnästä ja eristämisestä. Olen samaa mieltä useiden kollegoideni kanssa siitä, että EU:n tasolle on erittäin tärkeää luoda romanien osallistamista koskeva strategia. Meillä on jokaisessa jäsenvaltiossa erinomaisia esimerkkejä siitä, miten romanien syrjäytymistä olisi vähennettävä monilla eri osa-alueilla: koulutuksessa, kulttuurissa, työllisyydessä, terveydenhuollossa ja jopa heidän osallistumisessaan poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Tällaiset aloitteet eivät kuitenkaan ole riittävän näkyviä. Euroopan unioni olisikin mielestäni oikea paikka parantaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, koota ja välittää tietoa hyvistä käytännöistä ja kokemuksista tai tarjota rahoitusta. Vaikka toiminta EU:n tasolla onkin hyvin tärkeää, tehokkaimmat tulokset saadaan mielestäni aikaan paikallisen tai alueellisen tason toimilla. Ainoastaan tietyiltä paikkakunnilta tai tietyistä kaupungeista saamme kyseisten osa-alueiden ongelmista, tarpeista ja yhteiskunnallisesta toimintaympäristöstä parempaa tietoa, jonka avulla toteutettavina olevat hankkeet tavoittavat ne, joille ne on tarkoitettu.
Monika Smolková
Seuraan romanikysymystä hyvin tarkkaan, koska elän Itä-Slovakiassa, jossa romanit ovat enemmistönä. Annan tukeni romanien osallistamisstrategiaa koskevalle päätöslauselmaluonnokselle.
Tänään, 8. maaliskuuta juhlimme naisten oikeuksien puolustamisen satavuotispäivää. Keskustelemme tänään myös naisiin kohdistuvasta syrjinnästä, ja tämän strategian osalta käytävän keskustelun yhteydessä on näin ollen myös tärkeää puhua etenkin vähemmistöryhmiin kuuluvien naisten syrjinnästä. Romanit kuuluvat kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin kaikkialla Euroopassa. Olen toki lukenut kollegani Járókan lausunnon, jonka mukaan uuden sukupolven uhkana on köyhyys - joka ei johdu heidän romanialkuperästään vaan heidän vanhempiensa työttömyydestä. Lisäisin tähän vielä, että se johtuu myös sosiaalisesta syrjäytymisestä. Varsinkin romaniväestö kärsii jatkossakin työttömyydestä, mutta me tiedämme, miten romanit voidaan saada välittömästi mukaan kulttuuri- ja kansalaistoimintaan.
Sukupuolten tasa-arvoon liittyvästä ongelmasta kärsitään pahemmin vähemmistöryhmissä. Emme siis saa romanien osallistamisen yhteydessä unohtaa vuoropuhelua romaninaisten kanssa, jotka vaikuttavat tunnetasolla enemmän lapsiinsa ja tulevaan sukupolveen.
László Tőkés
Haluan aluksi kertoa arvostavani vilpittömästi sitä, että EU:n puheenjohtajavaltio Unkari on ottanut romanien osallistamisen yhdeksi keskeisistä tavoitteistaan. Vaikuttava todistus Unkarin hallituksen sitoutumisesta tähän asiaan on se, että mietinnön esittelijä Lívia Járóka, joka on ainoa romanijäsen Euroopan parlamentissa, on myös yksi Euroopan kansanpuolueen unkarilaisista valtuutetuista ja että asian esittelijä, Zoltán Balog, joka on hiljattain perustetun osallistamista koskevan valtionkanslian päällikkö, on sitoutunut parantamaan moninaisista epäkohdista kärsivien romanien asemaa. Näiden seikkojen perusteella voimme aivan perustellusti todeta, että EU:n puheenjohtajavaltio Unkari asettaa Euroopalle hyvän esimerkin romaneihin liittyvien kysymysten ratkaisemisesta. Romanistrategian osalta on mielestäni tärkeää painottaa, että EU:ssa asuvan 12 miljoonan romanin integroiminen yhteiskuntaan on koko Euroopan yhteinen asia, jonka ratkaiseminen vaatii sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että EU:n toimielinten panosta. Unkarin pääministeri Viktor Orbán totesikin osuvasti, että jos emme halua "viedä" äärimmäisen köyhien ja sosiaalisesti ja etnisesti syrjäytyneiden romanien ongelmia EU.n teollisuusmaihin "kiertolaisuuden" välityksellä, meidän on löydettävä ratkaisu heidän nykyiseen kestämättömään tilanteeseensa yhteisin toimin ja voimin. Toivon, että Euroopan parlamentti, Euroopan komissio, Eurooppa-neuvosto ja etenkin EU:n puheenjohtajavaltio Unkari onnistuvat löytämään kesäkuuhun mennessä lopullisen ratkaisun tähän tärkeään strategiaan, joka koskee romanien integroimista yhteiskuntaan.
