Jednominutové projevy k důležitým politickým otázkám
Předseda
Dalším bodem jsou jednominutové projevy k důležitým politickým otázkám na základě článku 144 jednacího řádu.
Timothy Kirkhope
Pane předsedo, vážíme si vašich laskavých slov o Nicholasi Bethelovi. Jeho smrt před čtrnácti dny vedla k četným projevům úcty napříč politickým spektrem. Při rozpravách o otázce lidských práv, která je, a vždy byla velmi naléhavou, bychom měli vzpomenout jeho mimořádných kvalit. S hrdostí vzpomínáme na rok 2003, kdy byla Nicolasi Bethelovi udělena Schumanova medaile, a kdy navzdory svému podlomenému zdraví přednesl jímavý a výmluvný projev k členům naší skupiny. Pro mnoho lidí zůstane vryt do paměti jako vytrvalý zastánce spravedlnosti v případech Nelsona Mandely a Andreje Sacharova.
Vdova po Andreji Sacharovovi Jelena Bonnerová napsala před několika dny dopis rodině Nicolase Bethela, v němž uznává, že bez jeho pomoci by případ Andreje Sacharova a mnoha dalších disidentů v bývalém Sovětském svazu - a povaha represivního režimu - nebyly v zahraničí náležitě uznány.
Jsem hrdý na to, že jménem delegace britských konzervativců mohu vzdát hold odvážnému a statečnému člověku. My, kteří jsme se ve čtvrtek zúčastnili jeho pohřbu v Londýně, jsme měli možnost vidět a slyšet, s jakou ohromnou hrdostí a láskou o něm hovořilo tolik jeho přátel a kolegů ze světa politiky i mimo něj. V této těžké době jsme myšlenkami a modlitbami u jeho rodiny.
Pro mě a mnoho mých kolegů v tomto Parlamentu bylo nesmírnou ctí pracovat po boku muže tak váženého a lidského.
(Potlesk)
Marianne Mikko
(ET) Dámy a pánové, Rusko začalo dávat mnoha způsoby najevo, kde by podle jeho názoru měly ležet hranice Evropské unie.
V Estonsku, odkud pocházím, stojí na hraničním přechodu Narva od srpna nekonečné kolony aut. V nejhorší dny, kdy na přechodu stojí kolona více než 400 kamionů, čekáte na překročení hranic déle než 100 hodin. Situace na hranici mezi Ruskem a Lotyšskem je ještě horší.
Kreml souhlasil se zahájením diskuse o této otázce 16. listopadu v Moskvě, ale to je až za dva měsíce.
Chtěla bych doporučit Evropské komisi a Evropské radě, aby se zabývaly touto otázkou podstatně dříve, na příštím summitu, který se bude konat 26. října v Portugalsku.
Příjemně mě překvapuje, že strany zde mají vynikající příležitost zlepšovat vzájemné vztahy tím, že zaměřují svou pozornost na řešení praktických otázek, jako je bezproblémový přechod státních hranic.
Volný pohyb zboží je jednou ze základních evropských svobod. Rusko, které se uchází o členství ve WTO, si nemůže dovolit takové chování. Konec konců, potřebuje také podporu naší Unie.
Marco Pannella
(IT) Pane předsedo, dámy a pánové, dne 30. října 1985 Altiero Spinelli pověřil tuto sněmovnu úkolem pokračovat v evropské revoluci v obavě, že Evropa národů, nikoli evropský národ, velmi rychle zničí reformu Evropského parlamentu z roku 1984. Chtěl bych při této příležitosti citovat jeho slova, která pronesl 31. prosince: "Evropský parlament může kritizovat Komisi, může dosáhnout jejího odstoupení, může zamítnout rozpočet, může hlasovat o jiném rozpočtu, než jaký navrhne Komise, ale Evropský parlament musí především předkládat svá stanoviska Radě. Bez těchto stanovisek Rada nemůže činit rozhodnutí!"; Spinelli, který organizoval desítky jednání o této otázce v různých evropských zemích, uzavřel svou řeč slovy "Evropský parlament by měl mít odvahu postavit se na obranu svých stanovisek."
Pane předsedo, pustili jsme se do vojenské, nikoli parlamentní operace, abychom dosáhli nové struktury, nového uspořádání Evropy. Průzkumy nám, zdá se, jasně ukazují, co si o tom a o byrokratické Evropě národů, nikoli o evropském národu, myslí samy národy Evropy.
Předseda
Jsme si vědomi vašeho revolučního nadšení, pane Pannello. Musíme se ale držet našeho jednacího řádu, a ten stanoví na každý projev jednu minutu. Vy mluvíte již téměř dvě minuty.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Pane předsedo, jedna z katolických vysokých škol v Polsku žádá v současné době Evropskou unii o grant. V historii naší země hrálo katolické náboženství významnou úlohu v boji za svobodu v období vlády komunistů, a obecně lze říci, že se zasadilo o rozvoj demokracie. Podle mého názoru lze tuto úlohu přirovnat k úloze socialismu ve frankistickém Španělsku. Polský katolicismus se nikdy nevymezoval vůči židovskému obyvatelstvu. Já jsem ale slyšel, že právě zástupci židovského národa se snaží tento grant zablokovat a že v této věci oslovili předsedu Evropské komise. Toto je vměšování do citlivých záležitostí Polska, které se týkají Evropy, polského národa a náboženství. Evropská unie by měla důvěřovat Polákům a neustupovat tlaku lobbyistických skupin.
Milan Horáček
(DE) Pane předsedo, Angela Merkelová včera přijala v budově spolkového kancléřství tibetského duchovního vůdce Dalajlámu. V souladu se svou strategií založenou na izolaci Dalajlámy na mezinárodní scéně Čína požádala paní Merkelovou, aby se s Dalajlámou nescházela. V minulosti Peking několikrát vyzýval spolkovou vládu, aby tibetskému duchovnímu vůdci odmítla povolit vstup do země. Toto nestoudné vměšování je o to pozoruhodnější, že v příštím roce se Čína chce stát vlídným hostitelem olympijských her. Stali jsme se svědky bezostyšného pokusu o vyvíjení nátlaku nejen proti tibetskému lidu, ale proti lidským právům obecně. Proto podporuji čínského kandidáta na Sacharovovu cenu za letošní rok. Skutečně by mě zajímalo, čeho se ještě v nadcházejícím roce můžeme dočkat, a co se ještě musí stát, než Evropa skoncuje s lehkomyslným rozprodáváním svého systému hodnot výměnou za ekonomické zájmy. Včerejší čin paní Merkelové se tak s ohledem na výše uvedené stává mnohem povzbudivějším!
(Potlesk)
Pedro Guerreiro
(PT) - Chtěl bych využít této příležitosti a vyjádřit naši solidaritu s vojáky a vůdci asociací zastupujících příslušníky ozbrojených sil, proti kterým je vedeno disciplinární řízení v souvislosti s jejich činností v uvedených asociacích, za to, že vykonávali a podporovali legitimní práva příslušníků ozbrojených sil v Portugalsku, zejména v sociální a odborné oblasti, která se uvedené asociace snaží podporovat jako součást nezbytného zvyšování důstojnosti vojenského života.
Závěrem bych chtěl připomenout doporučení Parlamentního shromáždění Rady Evropy z 11. dubna 2006 o lidských právech příslušníků ozbrojených sil, v němž se uvádí, že příslušníci ozbrojených sil jsou občané v uniformách, na které se musejí vztahovat stejné základní svobody, včetně svobod stanovených v Evropské úmluvě o lidských právech a Evropské sociální chartě, a stejná ochrana práv a důstojnosti, jako na každého jiného občana.
Bernard Wojciechowski
V srpnu se předseda tohoto Parlamentu zúčastnil kongresu německého Landsmannschaftu. Jeho rozhodnutí podpořit uvedenou organizaci je jen ukázkou toho, že předseda není schopen jednat nestranně, pokud jde o zájem jeho země na přepsání dějin.
Kvůli takovým organizacím a jejich pomýleným stoupencům mohou němečtí občané uvěřit lži, že Polsko jednalo nečestně, když od velmocí přijalo západní území na Odře a Nise, která historicky náležela k Polsku. Jeden polský politik napsal, že anglosaské smluvní strany Postupimské dohody vytvořily představu, že západní území byla Polsku přiznána jako náhrada za ztrátu východních území. Polský národ tuto představu odmítl, a nepovažuje tato území za náhradu poskytnutou Rusy za východní polovinu naší vlasti. Polský národ se domnívá, že západní území jsou odškodněním za zločiny spáchané Němci, odškodněním, které nemá nic společného se Lvovem a Vilnem.
Od předsedy tohoto Parlamentu, orgánu zastupujícího 27 národů, se očekává objektivita a zastupování společných zájmů. Pokud s tím má Herr předseda problém, pak ať raději zůstane zticha. Evropa nepotřebuje další falešně sentimentální, moralizující pobožnůstkáře, kteří mluví o míru a spolupráci.
Předseda
Pane Wojciechowski, jelikož jste oslovil mě osobně, dovolte, abych vám řekl, že principy Evropské unie jsou založeny na společné diskusi o věcech, na vedení dialogu. Ve svém projevu jsem hovořil o usmíření, a nikdo v Polsku by nemohl říci jediné slovo kritiky na adresu mého projevu, protože to byl projev o usmíření, a hájil jsem také vaše názory. Musím vám říci, že nerozumím tomu, jak můžete kritizovat fakt, že někdo diskutuje s lidmi a snaží se přesvědčovat. Žádám vás, abyste byl korektní a plnil své úkoly k dosažení usmíření v Evropě!
(Potlesk)
Martin Schulz
(DE) Pane předsedo, dovolte mi jednu faktickou poznámku, mrzí mě, že jste právě teď osobně reagoval. Dokáži to pochopit, ale pokládám za naprosto nepřípustné, aby se předseda této komory musel osobně hájit proti tak nepřiměřenému a nevhodnému útoku. Proto chci říci toto: - a doufám, že hovořím za všechny rozumné poslance této sněmovny - jak v tomto projevu, tak v jiných vašich dřívějších projevech, jste mimořádným způsobem pozvedl důstojnost této sněmovny a v každém ohledu jste se ctí hájil základní hodnoty Evropské unie. Za to vám patří dík, stejně jako za váš projev v Polsku!
(Potlesk)
Předseda
Velice vám děkuji, pane Schulzi. Je to až dojemné slyšet taková slova od předsedy velké politické skupiny. Vřelé díky!
Petre Popeangă
(RO) Pane předsedo, je známo, že 25. listopadu 2007 se budou v Rumunsku konat volby do Evropského parlamentu, první svého druhu v historii naší země.
Událost takového politického, společenského a, jak jsem uvedl, historického významu, by měla zmobilizovat celou společnost, aby zajistila uskutečnění této události za co nejlepších podmínek. Bohužel, se tak neděje, protože politická scéna v Rumunsku je zmítána nekonečnými spory, a tato situace, podle mého názoru, nepřispívá k vytvoření ovzduší stability, které je nutné k zajištění normálního průběhu voleb.
Bude-li navíc přijat návrh na vyslovení nedůvěry, který se předkládá dnes, dva měsíce před volbami, a pravděpodobnost jeho přijetí je velmi vysoká, protože byl iniciován nejpočetnější opoziční stranou, pak se politická situace může ještě zhoršit, přičemž jejím hlavním důsledkem bude pokles zájmu obyvatel o volby do Evropského parlamentu.
V této situaci pokládám za vhodné, a možná i nezbytné, aby se politické síly v Evropském parlamentu spojily s rumunskými a normalizovaly podmínky pro konání voleb.
Joseph Daul
(FR) Pane předsedo, chtěl bych jen dodat, že jsem se právě vrátil ze čtyřdenní návštěvy Polska.
Měl jsem možnost se seznámit s tamní situací, hovořil jsem s místními obyvateli, a musím s potěšením konstatovat, že jsem se nesetkal s nikým, kdo by mluvil ve stejném duchu, jako zde náš kolega. Považuji Poláky za naprosto pro-evropský národ. Položil jsem také věnec v Osvětimi-Birkenau: domnívám se, že toto místo navštívili lidé ze všech evropských zemí a věřím, že každý z nás - a vy, pane předsedo, především - je rozhodnut udělat vše pro to, aby se podobné věci nikdy neopakovaly!
Mohu tedy s potěšením prohlásit, že to, co jsme právě slyšeli, nebyl hlas Polska, ani běžného polského občana, byl to hlas nebezpečných osob, jejichž nebezpečné smýšlení by nás mohlo vrátit zpět do časů koncentračních táborů.
Své mínění zde budu říkat bez obalu. Nikdy tomu už nesmí být jinak! A již nikdy nepřipusťme, aby na půdě Evropského parlamentu zněla podobná slova nenávisti!
(Potlesk)
Vladimír Maňka
(SK) Možná o tom, o čem chci mluvit, budeme dnes ještě diskutovat. Bývalý maďarský premiér Viktor Orbán vystoupil v roce 2002 před zahraničním výborem Evropského parlamentu. Prohlásil, že dekrety prezidenta Beneše nejsou v souladu s právem Evropské unie.
Evropská komise následně provedla analýzu tohoto problému s tímto závěrem: Evropská komise považuje otázku dekretů prezidenta Beneše za vyřešenou a uzavřenou. Na základě neustálých snah o otevření této otázky Národní rada Slovenské republiky schválila usnesení o nedotknutelnosti poválečných dokumentů. Usnesení, které odsuzuje princip kolektivní viny, bylo podpořeno poslanci z koaličních i opozičních stran.
Dějiny se nedají zvrátit, ani změnit. Skutečnosti, které se odehrály za výjimečných okolností, je třeba vnímat v kontextu doby, v níž se odehrály. Zpochybňování a revize poválečného uspořádání Evropy není to, co od nás většina pokrokově a pozitivně smýšlejících Evropanů očekává. Naším společným cílem je mír, spolupráce a řešení problémů lidí, kteří tu dnes žijí.
Markus Ferber
(DE) Pane předsedo, dámy a pánové, chtěl bych vás upozornit na usnesení, které minulý čtvrtek schválil slovenský parlament. Toto usnesení není odrazem evropského ducha, není odrazem ducha usmíření a porozumění, ale namísto toho se v něm říká, že dekrety, které vstoupily v platnost po druhé světové válce, Benešovy dekrety, jsou dnes stále v platnosti. V odůvodnění je maďarská a německá menšina označována za zrádce a nepřátele. Chtěl bych zdůraznit, že my, členové Evropského parlamentu - a již jsem v této souvislosti napsal panu předsedovi - bychom měli vyslat jasný signál, že toto není cesta, kterou bychom se v Evropě měli ubírat, ale že bychom se všichni měli podílet na budování společné Evropy a společné budoucnosti.
(Potlesk)
Martin Schulz
(DE) Pane předsedo, protiví se mi mluvit o této věci, ale mám prosbu adresovanou všem přítomným poslancům, kteří jsou členy mé skupiny, ať je to pan Ferber nebo pan Maňka. To, co se v posledních týdnech odehrává v některých členských státech a jejich parlamentech, je důvodem k obavám.
Každý z nás v této sněmovně ví, že i když slovenský parlament schválí usnesení tohoto druhu, Benešovy dekrety nemohou již nadále mít žádnou právní účinnost. V rámci přistoupení k Evropské unii se všechny státy, které do Unie vstupovaly, zavázaly respektovat určité základní hodnoty, díky nimž se jakákoli další diskuse o otázce vznesené panem Ferberem, stává bezpředmětnou. To nás staví před otázku: co my v Evropském parlamentu děláme pro to, aby se situace zklidnila?
Podle mého názoru, bychom neměli začínat s výkladem textu - a mimochodem, jsem nenašel formulace, které jste v textu použil - ale zaujmout odlišný přístup. Namísto přilévání oleje do ohně kontroverzními rozpravami by Evropský parlament mohl rozhodnout o odlišném přístupu a uplatnit i v tomto případě postupy pro řešení sporů, které používáme v každodenní práci. Tím chci říci, že posláním tohoto Parlamentu 60 let po skončení války není vyvolávat duchy z roku 1945, ale vnášet mezi své členy ducha spolupráce z roku 2007.
Jednou z možností, jak toho dosáhnout, je vést dialog, který se nemusí odehrávat zde, na plenárních zasedáních. Vyzývám proto všechny kolegy ze své skupiny a ze všech ostatních skupin, aby namísto zhoršování situace prohlášeními, která nejsou vedena ničím jiným, než touhou zviditelnit se v médiích, usilovali o její zklidnění.
Předseda
Teď nevedeme rozpravu. Pane Ferbere, neexistuje ustanovení, které by stanovilo, že poslanci musí jeden druhému odpovídat.
(Skákání do řeči)
Markus Ferber
(DE) Pane předsedo, chtěl bych požádat poslance, aby si uvědomili, o čem tento bod jednání vlastně je. Pokud si pan Schulz myslí, že musí komentovat každý druhý nebo třetí příspěvek, je to jeho problém. Má-li ale skutečný zájem na tom, aby se zde vedla řádná rozprava, pak bych byl rád, kdyby podpořil žádost naší skupiny o vedení rozpravy na toto téma v této sněmovně, a to v co nekratším termínu.
(Výměna názorů při vypnutých mikrofonech)
Předseda
Doufám, že tato záležitost bude vyřešena smírně.
Alojz Peterle
(SL) Velice vám děkuji, pane předsedo.
Minulý týden bylo několik slovinských provincií postiženo přírodní katastrofou - nejhoršími záplavami, jaké pamatujeme. Šest lidí přišlo o život, a hmotné škody se podle počátečních odhadů pohybují nejméně kolem 200 milionů eur.
Lidé zahájili práce na obnově postižených oblastí. Pomáhá jim vláda a spousta dobrovolníků, ale rozsah škod je takový, že oprávněně spoléháme také na solidaritu z Evropské unie.
Jsem potěšen, že Evropská unie již oznámila, že bude této záležitosti věnovat náležitou pozornost z hlediska poskytnutí pomoci.
Velmi vám děkuji také za vaši pozornost.
István Szent-Iványi
(HU) Pane předsedo, minulý týden Národní rada Slovenské republiky schválila usnesení potvrzující nedotknutelnost Benešových dekretů. Na základě zásady kolektivní viny byli v souladu s těmito dekrety etničtí Maďaři a Němci zbaveni svého majetku, možnosti uplatňovat svá občanská práva, a často i osobní svobody.
Dokonce i v té době to byl ostudný akt, ale zvláště ostudné je, že by 60 let po těchto událostech mohl členský stát Evropské unie předložit takové usnesení a potvrdit jeho platnost. Samozřejmě, že není překvapením, že se takové věci dějí na Slovensku, kde v současné době probíhá ratifikace zákona, podle něhož je Hlinka, vůdce polofašistického Slovenského štátu, označován za otce slovenského národa. Na Slovensku, kde Ján Slota mimo to prohlašuje, že chybou je, že nebyli schopni zbavit zemi Maďarů, a že toto je zdroj všech jejich problémů.
Myslím, že povinností každého demokrata je - a toto říkám i s náležitou úctou k panu Schulzovi - odsoudit všechny takové snahy o vzkříšení oněch hrozných a ostudných událostí z před 60 let. Děkuji.
Irena Belohorská
(SK) V srpnu tohoto roku se v Maďarské republice vytvořil spolek extrémní pravice známý jako "Maďarská garda". Garda si klade za cíl ochraňovat Maďarsko před útoky z okolních zemí, ale její funkcionáři prohlašují, že se nikdy nevzdají nároku na to, aby všichni Maďaři žili v jednom státě.
Maďarské úřady nezpochybnily působení tohoto nacionalistického spolku, umožnily jeho registraci a tím legalizovaly jeho činnost. Prvního veřejného vystoupení spolku se zúčastnila i poslankyně maďarského parlamentu za stranu FIDESZ. Vznik tohoto spolku vyvolává znepokojení a obavy v okolních státech, především na Slovensku, v Rumunsku a Srbsku. Vzhledem k radikalizaci postojů některých maďarských politických kruhů přijal slovenský parlament prohlášení o nedotknutelnosti poválečných dokumentů, které upravují poválečné uspořádání ve střední Evropě.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedo, tato rozprava znovu ukazuje, že my, nově přistoupivší národy, bychom měly následovat příkladu starých členských států Evropské unie a poučit se ze způsobu, jakým německý a francouzský národ dosáhly usmíření, jakým Italové dosáhli dohody s Rakušany o Jižním Tyrolsku a jakým Nizozemci a Němci, Němci a Dánové, Němci a Belgičané vyřešili celá staletí trvající konflikty.
Můj vzkaz adresovaný všem v této sněmovně zní: na nacionalismus nelze reagovat zesíleným nacionalismem, ale odsouzením nacionalismu, ale především odsouzením a potíráním nacionalismu vlastního.
Padesátiletá historie Evropské unie je historií vzájemného usmiřování evropských národů a etnických skupin, nápravy křivd a sebezpytování národů Evropy po druhé světové válce. Historické gesto pokleknutí Willyho Brandta ve Varšavě možná přispělo k tomu, že německý národ mohl opět pozvednout hlavy a stát se znovu velkým a uznávaným národem v Evropě. Žádostí o odpuštění, uznáním vlastních chyb a zločinů, kterých se lid nebo národ v minulosti dopustil na jiných národech nebo etnických menšinách, se nikdy nezmenší velikost toho či onoho lidu nebo národa, právě naopak, jedině tak se lid nebo národ může stát znovu velkým.
Dobře víme, že teorie kolektivní viny vedla k všeobecnému vzplanutí vášní, k vyhlazování a pokořování národů. Můj vzkaz tedy zní: neexistuje žádná alternativa k historickému usmíření Maďarů a Slováků, ani pro slovenskou většinu, pro maďarskou menšinu na Slovensku nebo pro vztahy mezi Maďarskem a Slovenskem. Děkuji vám za pozornost.
Roberta Alma Anastase
(RO) Pane předsedo, 14. září jsem předložila soukromé kanceláři předsedy Evropského parlamentu návrh usnesení týkající se dodržování jazykových práv rumunských komunit v Evropě a zachování rumunského jazyka v rámci podpory mnohojazyčnosti a kulturní rozmanitosti.
Na konci srpna se bezprecedentním příkladem stala výměna názorů se členy Ilaşcuovy skupiny, která se odehrála na půdě Subkomise pro lidská práva. Hovořili o uzavírání rumunských jazykových škol a o tom, že v Podněsterském regionu Moldávie jsou páleny knihy psané v rumunském jazyce. Dostala jsem také řadu stížností do mé kanceláře v Parlamentu od rumunské komunity Valea Timocului v Srbsku, které se týkaly zákazu práva vzdělávat se a modlit se v rumunském jazyce. Ve stejné situaci se ocitly rumunské komunity v Bulharsku a na Ukrajině.
V souvislosti se začátkem roku 2008, který byl vyhlášen rokem mezikulturního dialogu, v němž se Evropská unie zaměří na podporu kulturní rozmanitosti, a v souvislosti s vytvořením funkce komisaře odpovědného za mnohojazyčnost v roce 2007, se domnívám, že nemůžeme nečinně přihlížet ustavičnému porušování jazykových práv rumunských komunit. Musíme usilovat o ochranu těchto práv, jak v rámci zahraniční, tak vnitřní politiky Evropské unie, abychom nalezli řešení ke zlepšení současné situace.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Pane předsedo, v evropském tisku se objevila řada případů závažného porušování pracovněprávních předpisů ze strany zaměstnavatelů, kteří zaměstnávají pracovníky z nových členských zemí na dobu určitou i neurčitou. Uvedené politováníhodné případy se mohou stávat proto, že pracovníci přicházející z nových členských zemí neznají svá práva na trhu práce, příslušné právní předpisy a především příslušné instituce, které je mají chránit.
Z tohoto důvodu důrazně žádám, aby Evropská unie neprodleně zřídila ve všech členských státech kanceláře, které budou bezplatně poskytovat poradenské služby v oblasti pracovního práva pracovníkům pocházejícím z jiných členských států. Domnívám se také, že z hlediska právní úpravy podobných situací Komise musí vzít v úvahu také opatření podporující a usnadňující migraci pracovních sil mezi členskými státy.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Pane předsedo, pro nás Poláky nejsou gdaňské loděnice pouhým rodištěm "Solidarity", jsou také symbolem změn, které se odehrály na národní i mezinárodní úrovni. Jsou také symbolem svobody a partnerství.
V současné době trvá konflikt mezi představenstvem loděnice a Evropskou komisí, která požaduje drastické snížení kapacity loděnice a uzavření dvou lodních skluzů, nebo v opačném případě navrácení státní podpory. Chtěl bych zde veřejně prohlásit, že gdaňské loděnice obdržely nejnižší subvence, a přesto jako jediné dokázaly hospodařit se ziskem v prvních šesti měsících tohoto roku.
Pokud by se loděnice podřídily a přijaly uvedené podmínky, byl by to de fakto konec tohoto symbolu, který si díky svému historickému přínosu zaslouží pomoc. Dozorčí rada loděnic se rozhodla navýšit počáteční kapitál o 300 milionů polských zlotých, které budou přiděleny na dodatečné investice. Ještě stále existuje možnost loděnice zachránit. Věřím, že záchrana tohoto podniku by byla činem hodným úcty nejen pro Poláky, ale také pro Evropskou unii. Dnes zde jménem tohoto podniku i jménem svým žádám poslance, aby podepsali prohlášení č. 81 o budoucnosti gdaňských loděnic.
Když mám slovo, mohl bych, pane předsedo, přednést ještě jednu poznámku k formálnímu postupu? Chtěl bych se zeptat, kdo přidělil panu Schulzovi funkci censora? Vykonává tuto funkci bez známky zdvořilosti a slušného chování, zasahuje do rozpravy a bere si slovo mimo pořadí. K tomu bych dodal, že zcela jistě nemá podporu většiny, jak tvrdí.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Pane předsedo, minulý týden jsme se vrátili z Palestiny, kde jsme jako členové Výboru pro rozvoj měli to štěstí, že jsme se mohli seznámit se současnou situací na Západním břehu i v pásmu Gazy.
Pásmo Gazy dosáhlo vrcholu krize. To, co dříve bylo otevřeným vězením, je nyní místem katastrofy, protože izraelské orgány se rozhodly zakázat dovozy. Nemocnice mají sice léky, ale nemají náhradní součásti k přístrojům a zařízení.
Silnice jsou zavaleny odpadky a hrozí nebezpečí vylití nádrží s odpadními vodami. Stručně řečeno, humanitární situace je zoufalá. Lidé v Gaze žijí na hranici existenčního minima; rozdíl mezi oběma palestinskými územími začíná být nápadný.
Proto my, jako Parlament, musíme učinit opatření k osvobození pásma Gazy z izolace a k dosažení udržitelného řešení vycházejícího z potřeb celého národa, nikoli z potřeb obyvatel jedné strany.
Thomas Mann
(DE) Pane předsedo, stejně jako můj kolega a přítel Milan Horáček bych se chtěl dotknout události, která se odehrála včera. Kancléřka Angela Merkelová je prvním německým předsedou vlády, který v Berlíně přijal Dalajlámu. Hrdě čelila slovním útokům a pohrdavým osobním poznámkám čínské strany. Opakovaně prohlásila, že je připravena podporovat tibetský lid v úsilí o dosažení kulturní a náboženské identity a skutečné autonomie. Náš Evropský parlament, který je hlasem lidských práv na celém světě, také podporuje nenásilný postoj, který Dalajláma důsledně zastává. Nechť je včerejší návštěva příkladem pro celou Evropskou unii. Měla by se stát povzbuzením pro vlády všech členských států, aby nikdy neustupovaly Číně, ani pod ekonomickým a politickým tlakem.
(Potlesk)
Ioan Mircea Paşcu
Pane předsedo, můj příspěvek je prostý: jelikož energie se stává ústředním tématem mezinárodní politiky, a jelikož úsilí EU o vytvoření jednotného evropského trhu s energií je stále více blokováno stávajícími národními monopoly, mohlo by dojít i k následnému podkopání úsilí téže Unie o další integraci zahraničních politik jejích členských států do jedné společné zahraniční a bezpečnostní politiky, protože z hlediska dovozů, členské státy usilují o zachování preferenčních obchodních ujednání s hlavními dodavateli, a z hlediska vývozů se snaží vytěžit maximum z jednostranné politiky. Účinky jsou již dnes viditelné: navzdory nesnadným jednáním na úrovni Unie, je stále více zřejmé, že namísto snižování současné energetické závislosti, Evropská unie zvyšuje svou závislost na ruských a/nebo Ruskem kontrolovaných dodávkách energie. Ne že by významné vztahy s Ruskem byly samy o sobě něčím špatným, ale čím jsou významnější, tím jsou také nevyváženější. Jako občan země s nemalou zkušeností v tomto ohledu vím, jak obtížné je udržet politiku stranou snah o maximální využití takové ekonomické závislosti.
Ljudmila Novak
(SL) Pane předsedo, při řadě příležitostí jsem upozorňovala na situaci slovinských menšin v Itálii a Rakousku, ale dnes bych při této příležitosti chtěla přivítat opatření italské vlády z loňského roku zaměřená na provádění zákona na ochranu slovinské menšiny, jmenovitě zřízení seznamu 32 obcí v regionu Friuli-Venezia Giulia, a podporu pro vybudování slovinské školy v obcích San Pietro al Natisone a Slavia Veneta. Tato opatření usnadní život slovinské menšině žijící v Itálii a přiznají jejím příslušníkům alespoň některá práva a uspokojí některé jejich potřeby.
Vyzývám ale také rakouskou vládu a naše kolegy rakouské poslance, aby se zasadili o provádění článku 7 Rakouské státní smlouvy v plném rozsahu, a to v nejkratším možném termínu. Mám na mysli především odstavec 3, v němž je v zásadě slovinské menšině zaručeno právo na dvojjazyčná označení. Tím by došlo k podpoře nejen vzájemného soužití, ale i ke zlepšení vztahů mezi oběma zeměmi, a také vztahů uvnitř Evropské unie.
Proinsias De Rossa
Pane předsedo, chtěl bych vznést protest a návrh. Chci protestovat proti opatřením polské vlády, kterými blokuje rozhodnutí Rady o evropském prohlášení o zrušení trestu smrti z 10. října 2007. Domnívám se, že tento přístup vysílá velmi špatný signál mnoha zemím na celém světě, které tvrdošíjně lpí na zachování trestu smrti, a z nichž některé umožňují popravy dětí a osob s mentálním postižením. Každým rokem je v těchto státech popraveno přibližně 5 000 lidí, a 28 000 lidí čeká na popravu v celách smrti, proto je neomluvitelné, když plnoprávný členský stát Evropské unie jakýmkoli způsobem předloží stanovisko, které usiluje o zvrácení argumentů pro zrušení trestu smrti.
Chtěl bych navrhnout, abyste za Evropský parlament vznesl podnět směřující ke zvláštnímu označení 10. října, a abyste podpořil členské státy Evropské unie a všechny parlamenty členských států, aby tuto iniciativu následovaly.
Neil Parish
Pane předsedo, chci mluvit o chorobě zvířat, zvané mor skotu, která se rozšířila v Evropě - přes Francii, Německo, Lucembursko a Belgii, a nyní jsme zaznamenali jeden případ ve Spojeném království. Jedná se o chorobu, kterou lze obtížně zjistit a diagnostikovat, a na kterou existuje dlouhodobý lék ve formě očkovací látky.
Doporučuji tomuto Parlamentu, Komisi a Radě, abychom udělali vše, co je v našich silách, pro zahájení vakcinace, protože za posledních deset let tato choroba zahubila v Evropě již více než 1,8 milionů kusů dobytka a ovcí. Takže je na čase, abychom se tímto problémem začali vážně zabývat. Chtěl bych vás naléhavě požádat, abyste vyvinul potřebný tlak na Komisi, Radu a tento Parlament s cílem zajistit příslušnou vakcínu.
Předseda
Tento bod je ukončen.
