Potřeba vypracovat strategii EU pro oblast jižního Kavkazu (rozprava)
Předsedající
. Dalším bodem je zpráva pana Kirilova jménem Výboru pro zahraniční věci o potřebě vypracovat strategii pro oblast jižního Kavkazu (2009/2216 (INI)).
Evgeni Kirilov
zpravodaj. - Pane předsedající, nejprve bych rád poděkoval stínovým zpravodajům a všem kolegům, kteří přispěli k vypracování této významné zprávy, jež nastiňuje potřebu vypracovat strategii EU pro oblast jižního Kavkazu. Jižní Kavkaz není pouze oblastí, která bezprostředně sousedí s Unií - Rumunsko a Bulharsko s ní mají námořní hranici - ale rovněž oblastí, která má pro Unii velký strategický význam z politického, hospodářského a bezpečnostního hlediska.
Hlavním cílem Evropské unie by tedy měla být aktivní účast na stabilizaci situace v Arménii, Ázerbájdžánu a Gruzii a dále podpora jejich rozvoje směrem ke stabilitě a demokracii; Evropská unie by měla usilovat o zavedení dobrých sousedských vztahů a o začlenění těchto zemí do politik EU. Evropský parlament silně podporuje všechny iniciativy, které posilují přítomnost EU v dané oblasti, a zejména nejnovější iniciativu, Východní partnerství. Tato iniciativa nabízí hodnotný rámec pro posílenou regionální spolupráci, zavedení bezvízového cestovního styku s Unií a uzavření komplexních dohod o volném obchodu. Jedná se o dvoustranný proces, jenž vyžaduje úsilí a odhodlání na obou stranách; pokračování v úsilí o další demokratizaci je v zásadním zájmu těchto tří zemí.
Řádná správa věcí veřejných, politický pluralismus, právní stát a respektování lidských práv jsou nanejvýš důležité pro určení jejich budoucích vztahů s Unií. Evropská unie by jim proto měla i nadále poskytovat finanční a technickou pomoc, aby podpořila tyto zásady v rámci politické podmíněnosti. Strategická geopolitická poloha oblasti, její vzrůstající význam jakožto koridoru v oblasti energetiky, dopravy a komunikačních systémů, jenž spojuje oblast Kaspického moře a Střední Asie s Evropou, a rostoucí obava EU týkající se energetické bezpečnosti jsou podnětem k aktivnější účasti na energetických projektech této oblasti, včetně dokončení projektu plynovodu Nabucco.
Těchto ambiciózních politik EU však lze jen sotva dosáhnout, jestliže se nad touto oblastí bude vznášet velký stín nevyřešených konfliktů v Gruzii a Náhorním Karabachu. Tyto konflikty jsou rovněž závažnou překážkou pro demokratizaci, politickou stabilitu a sociální a hospodářský rozvoj. Bohužel kvůli válce, která v roce 2008 vypukla v Gruzii, si Unie uvědomila, že musí hrát v této oblasti aktivnější roli, pokud jde o předcházení konfliktům a jejich řízení. Bezvýchodná situace způsobená těmito konflikty a vstup Lisabonské smlouvy v platnost odůvodňují stále více proaktivní politiku EU. To platí zejména pro konflikt v Náhorním Karabachu, kde je činnost Unie prakticky nulová. Pouhé vyjádření podpory, pokud jde o činnost Minské skupiny, v této fázi není dostatečné, bere-li EU svoji novou, aktivnější roli v zahraniční politice vážně.
Unie je mezinárodním prostředníkem, který je uznáván oběma stranami a jehož přítomnost nevzbuzuje spory. Unie musí v mezinárodním úsilí o obnovu a rekonstrukci v této konfliktní oblasti zaujmout vedoucí postavení, tedy zahájit projekty zaměřené na usmíření, programy související s mezilidskými vztahy a kontakty a vyslat do dané oblasti misi, jakmile bude dosaženo politické dohody.
Konflikty v této oblasti vyžadují rovněž zvláštní úsilí s ohledem na situaci statisíců vysídlených osob, což má závažné humanitární důsledky. Evropská unie má prostředky a zkušenosti, aby mohla přispět k vytvoření tolerantnějšího prostředí na jižním Kavkazu. Měla by rovněž čerpat z vlastní historické zkušenosti a ukázat lidem z této oblasti, že společně mohou žít v míru a prosperitě a mohou obnovit dobré vztahy a důvěru, které zde v minulosti existovaly. Hlavním úkolem Unie je pokusit se přesvědčit vedoucí představitele a občany - srdce a mysl občanů - v dané oblasti, aby podporovali mírové iniciativy, nikoli hrozby, nikoli napětí. Pokusíme-li se to všechno společně uskutečnit, vyhlídky do budoucnosti jsou dobré.
Štefan Füle
člen Komise. - Pane předsedající, těší mě, že se mohu účastnit této výměny názorů s Evropským parlamentem o vztahu Evropské unie s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií, třemi zeměmi jižního Kavkazu. Dne 28. dubna, již krátce poté, co jsem tuto oblast navštívil, jsem vedl velmi důkladnou diskusi o jižním Kavkazu se členy Výboru pro zahraniční věci.
Vítám tuto zprávu jako cenný příspěvek k úvahám o tom, jak může Evropská unie vybudovat ještě silnější a otevřenější vztah s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií. Dovolte, abych připomněl, že máme pevný rámec pro angažovanost, konkrétně se jedná o dobře zavedenou Evropskou politiku sousedství a Východní partnerství zahájené v loňském roce. Evropská politika sousedství je nadále jednou z hlavních priorit Evropské unie, pokud jde o její vnější vztahy. Účinné provádění Východního partnerství s aktivním zapojením partnerských zemí dále posílí naše vztahy, a to na základě společných hodnot.
Dovolte mi, abych zdůraznil dva velmi významné milníky na této cestě.
Minulý týden Komise zveřejnila svoji třetí výroční zprávu o pokroku pro země jižního Kavkazu. Akční plány Evropské politiky sousedství a pravidelné posuzování jejich provádění jsou nadále základním nástrojem pro pokrok politických a hospodářských reforem v těchto zemích, stejně jako spolupráce s Evropskou unií.
Tentokrát jsme se rozhodli pro posouzení balíčku k Evropské politice sousedství po pěti letech. Hlavním cílem je to, že chceme použít daná zjištění jako základ pro rozsáhlé konzultace se členskými státy, s vámi zde v Evropském parlamentu a s našimi sousedními partnery, abychom získali vaši - a jejich - zpětnou vazbu ohledně toho, zda jsme zavedli správné nástroje, zda je výše a rozdělení finančních prostředků odpovídající a zda jsou rychlost a rozsah našeho úsilí správné a míří správným směrem.
Výsledky budou představeny v rámci balíčku na příští rok, což by mělo posílit soudržnost naší politiky a což nepochybně povede k vyššímu stupni spoluúčasti našich sousedů. Bude to rovněž ideální příležitostí, abychom velmi přesvědčivě odůvodnili zajištění odpovídajících prostředků pro příští finanční výhled.
Druhým milníkem je povolení k zahájení jednání o dohodách o přidružení s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií, které Rada minulý týden znova vydala. Přijetí těchto pokynů k vyjednávání je jasným signálem, že jsme pevně odhodláni nadále prohlubovat vztah mezi Evropskou unií a zeměmi jižního Kavkazu na základě společných hodnot a zásad, k nimž patří demokracie, právní stát a respektování lidských práv.
Komise se již na taková jednání připravuje; měla by být zahájena v průběhu příštích několika měsíců. Tyto dvě oblasti jasně ukazují, že EU již disponuje dobře zavedenou a komplexní strategií pro jižní Kavkaz, jejíž potenciál chceme v co největší míře využívat, strategií, která tuto oblast přiblíží Evropské unii.
V souvislosti se zprávou pana Kirilova, která je velmi hodnotným a velmi cenným příspěvkem, dospívám k závěru, že názory Evropského parlamentu se v mnoha ohledech velmi přibližují názorům Komise. Stabilita a bezpečnost jižního Kavkazu mají přímý dopad na Evropu. Evropská unie proto sdílí odpovědnost za podporu mírového vyřešení konfliktu a vytváření důvěry. Oblast jižního Kavkazu je pro Evropskou unii důležitá v neposlední řadě kvůli jejím energetickým a dopravním vazbám. Lepší správa věcí veřejných a silnější systém právního státu usnadní obchod a investice a stejně tak mobilitu osob. Nové dohody o přidružení rozšíří obchodní ustanovení uzavřená v rámci dohod o partnerství a spolupráci.
Domnívám se, že Evropská unie je v posilování vztahů s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií na správné cestě. Dovolte mi však zdůraznit, že odpovědnost za zřízení konstruktivního rámce pro angažovanost je společným úsilím. Závazek našich partnerů z jižního Kavkazu týkající se přibližování se Evropě musí být na místě převeden do podoby dalšího pokroku směrem k demokracii, tržnímu hospodářství a politické stabilitě. Proto Arménii, Ázerbájdžán a Gruzii vyzývám, aby pokročily ve svém úsilí o moderní, pluralistickou, demokratickou a prosperující společnost, která podporuje začlenění a bude žít v míru se svými sousedy.
Metin Kazak
Pane předsedající, dámy a pánové, jako koordinátor skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu jsem měl příležitost předložit stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod k potřebě vypracovat strategii EU pro oblast jižního Kavkazu. Vím, že je tato zpráva v mnoha oblastech složitá a citlivá.
Strategie je zásadně důležitá pro zajištění soudržné a dobré politiky sousedství. Potvrzuje roli Evropské unie jako globálního partnera v této oblasti, pokud jde o obecnou zahraniční politiku a bezpečnostní politiku. Spolupráce s oblastí jižního Kavkazu v odvětví energetiky a v otázce posilování demokracie a řádné správy věcí veřejných musí být začleněna mezi hlavní priority EU.
Je to důležité také pro regionální spolupráci a rovněž kvůli geopolitické situaci Arménie, Gruzie a Ázerbájdžánu na jedné straně a Ruska, Íránu a Turecka jako kandidátské země na přistoupení k Evropské unii na druhé straně. Musí být zrušeny obchodní překážky a obchodní a hospodářské vazby mezi EU a jižním Kavkazem musí být posíleny. To podpoří politickou stabilitu a respekt vůči lidským právům a povede to k udržitelnému růstu a prosperitě v této oblasti.
Toto je dalším důvodem, proč se musí stát podepsání dohody o přidružení a komplexních dohod o volném obchodu klíčovým cílem naší zahraniční politiky pro oblast jižního Kavkazu. Přispěje to k urovnání zamrzlých konfliktů, umožní to Ázerbájdžánu, aby se velmi brzy připojil ke Světové obchodní organizaci, a zlepší to správní a institucionální kapacitu těchto zemí. V tomto ohledu vyzývám Komisi, aby projevila větší angažovanost při dosahování těchto cílů.
Anna Ibrisagic
Pane předsedající, dnes budeme hlasovat o zprávě o potřebě vypracovat strategii EU pro oblast jižního Kavkazu. Je to velmi významné téma. Vzhledem k převládající politické situaci v této oblasti je pro EU zásadní, aby hrála aktivnější politickou roli.
Jako stínová zpravodajka skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) jsem velmi usilovně pracovala zejména na tom, aby byla zdůrazněna role EU v oblasti jižního Kavkazu, a na tom, aby bylo určeno, jaká konkrétní opatření můžeme v Evropské unii přijmout, abychom dotčeným zemím pomohli a přibližovali je EU jejich vlastní rychlostí a podle jejich konkrétních podmínek. Zpráva navrhuje dva důležité kroky, které by měla EU rychle učinit, aby mohla provádět strategii - zvýšení rychlosti jednání o liberalizaci vízového režimu a zřízení oblasti volného obchodu mezi EU a jižním Kavkazem.
Všechny země v této oblasti - Gruzie, Arménie a Ázerbájdžán - jsou bývalé sovětské státy a Rusko tuto oblast nadále ovlivňuje více, než si někteří myslí. Aby bylo možné udržet v budoucnosti bezpečnost, stabilitu a mír, EU musí být v oblasti přítomna více, než jak je tomu v současné době. Je velmi důležité, aby občané těchto zemí měli lepší vyhlídky na připojení k EU, a pro EU je zásadní, aby pochopila, jak důležitá je stabilita na Kavkaze.
Rovněž jsem se usilovně snažila získat jasné zprávy o dlouhodobých sporech, které existují v této oblasti, a o neustále přítomném nebezpečí, že se z nich vyvinou ozbrojené konflikty. Velice mě tedy těší, že znění zprávy jasně opakuje naši bezpodmínečnou podporu vůči územní celistvosti Gruzie a neporušitelnosti jejích mezinárodně uznávaných hranic a rozhodně odsuzuje uznání nezávislosti odtržených gruzínských regionů Jižní Osetie a Abcházie ze strany Ruské federace, které je v rozporu s mezinárodním právem.
Zpráva, o které dnes budeme hlasovat, získala ve výboru širokou politickou podporu, což bylo potěšující. Ráda bych všechny vyzvala, aby hlasovali ve prospěch pozměňovacích návrhů, které předložila skupina PPE společně se Skupinou progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu a skupinou Zelených/Evropské svobodné aliance.
Hannes Swoboda
Pane předsedající, nejprve bych rád mnohokrát poděkoval panu Kirilovovi za jeho komplexní práci, která je, jak již bylo řečeno, cenným příspěvkem k naší strategii v této oblasti.
Když jsem tam nedávno byl - bylo to v Tbilisi - , někdo z jiné země této oblasti řekl, že regionální spolupráce je koncepcí, kterou této oblasti vnucuje Evropa. Ukazuje to postoj mnoha politiků a osob na zodpovědných pozicích v tomto regionu: My vlastně nechceme vůbec spolupracovat, ale když to po nás chce Evropa, potom asi nemáme jinou možnost.
Musíme zcela jasně ukázat, že v Evropě regionální spolupráce vytvořila základ, abychom se sblížili, a základ pro mírový rozvoj. V tomto regionu to musí znamenat totéž. Mnoho negativních vnějších vlivů, jimž tato oblast podléhá, včetně nátlaku jejího velkého bratra, Ruska, by jistě mělo menší dopad, kdyby země této oblasti dokázaly spolupracovat.
Tato oblast není významná pouze pro Evropu, ale samozřejmě také pro své sousedy. Mám na mysli zejména Turecko, které je sousední zemí, s níž můžeme v této oblasti velmi úzce spolupracovat. Byl bych rád, kdyby bylo v blízké budoucnosti nalezeno společné řešení dvou problémů, za něž Turecko je - nebo může být - částečně odpovědné, jinými slovy, problémů týkajících se jednak jeho sousední země, Arménie, a jednak Náhorního Karabachu.
Arménským jednotkám nic nebrání v tom, aby opustily alespoň ty provincie Ázerbájdžánu, které nejsou součástí Náhorního Karabachu. Položilo by to základy pro lepší vztah mezi Arménií a Tureckem.
Členové této skupiny, a zejména pan Severin a já, jsme opakovaně předkládali myšlenku unie mezi EU a zeměmi v oblasti Černého moře, protože se domníváme, že spolupráce této oblasti s EU, stejně jako s jejími sousedy, Tureckem a Ruskem, je velmi významná. Myslím si, že obsah této zprávy by mohl položit základy takové unie. V této chvíli je to stále vize, ale doufám, že se brzy stane skutečností.
Norica Nicolai
Jako stínová zpravodajka skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu se domnívám, že tato zpráva představuje důležitý výchozí bod pro jednotný přístup ke kavkazské oblasti a je kvalitním referenčním bodem pro zprávy, které budeme vytvářet v budoucnu. Z tohoto důvodu bych panu Kirilovovi ráda poblahopřála a domnívám se, že úsilí vyvinuté všemi politickými skupinami dokázalo vytvořit naprosto soudržný přístup k této oblasti.
Podle mého názoru může rok 2010 nabídnout jak Evropské unii, tak všem zemím v této oblasti vhodnou příležitost, protože aktivnější účast evropské diplomacie ve třech významných záležitostech, které se týkají konfliktu - mám na mysli Abcházii a Osetii, Náhorní Karabach a spor mezi Tureckem a Arménií -, může napomoci k významnému pokroku.
Závěrem této zprávy, který zdůrazňuje klíčový faktor pro naši energetickou politiku, je to, že my, Evropská unie, se musíme více zapojit do normalizování bezpečnostní situace v této oblasti. Domnívám se, že přístup, který je nutné zaujmout, by měl vést k rozšiřování obchodního partnerství, což by však mělo být zároveň doprovázeno významným úsilím Evropské unie o nastolení demokracie a stability v této oblasti, protože svádění k totalitarismu má na tuto oblast stále silný vliv, a rovněž my trpíme celkovým nedostatkem demokracie.
Musíme navrhnout hlavní, dobře podporované politiky a projekty, aby bylo možné v této oblasti odstranit určité jevy, zejména nedostatečnou správu věcí veřejných, šíření konfliktních postojů a v neposlední řadě korupci. Aby bylo možné toho dosáhnout, je zapotřebí demokratické vůle jak z naší strany, tak ze strany vlád v této oblasti.
Zpráva uvádí všechny tyto body, o nichž jsem hovořila, a mnoho dalších, které jsou pro přístup Evropské unie důležité. Poukazuji na práva a svobody jednotlivců. Myslím si také, že je pro Evropskou unii a její členské státy je zásadní, aby uvážily strategické partnerství.
Ulrike Lunacek
Pane předsedající, stejně jako předchozí řečníci bych chtěla poděkovat zpravodaji panu Kirilovovi za dobrou práci a za velice kvalitní zprávu, která je neobyčejně komplexní.
Ráda bych se dotkla několika bodů, které ještě nebyly zdůrazněny, ale které jsou pro mě velmi důležité. Je bohužel pravda, že tři zamrzlé konflikty v této oblasti představují velkou překážku pro úplný rozvoj Evropské politiky sousedství, a nikoli pouze pro rozvoj této politiky, ale i samotných těchto zemí. Máte-li skutečného nebo domnělého vnějšího nepřítele, záležitost je relativně jednoduchá. Vlády a státy v takové situaci často kladou velmi malý důraz na boj proti chudobě, na činnosti prospěšné pro jejich obyvatelstvo a na odpovědnost za jejich občany. To znamená, že potřeba snížit vysoké úrovně vojenských výdajů, které jsou v této zprávě kritizovány a které v posledních letech vzrostly, a zaměřit se na výdaje na sociální služby, kulturu a životní prostředí, což je pro obyvatelstvo prospěšné, je ústředním prvkem této zprávy a těší mě, že bylo do této zprávy začleněno.
Dalším hlediskem, které je zohledněno např. ve zprávě paní Tagliaviniové o konfliktu mezi Gruzií a Ruskem, je potřeba odzbrojení na intelektuální a jazykové úrovni, aby bylo možné působit proti provokativním projevům a manipulaci historie. Toto všechno je nezbytné, abychom dosáhli skutečného pokroku v otázce nastolení míru v této oblasti.
K dalším faktorům patří potřeba posílení demokracie, podpora občanské společnosti, ochrana etnických, sexuálních a náboženských menšin a otázky lidských práv. Všechny tyto záležitosti jsou nadále relevantní. Například v Ázerbájdžánu měli dva mladí bloggeři odvahu kritizovat vládu, a nyní jsou šest měsíců ve vězení a ještě nebyli propuštěni. Svoboda sdělovacích prostředků je problémem ve všech těchto zemích. Všechna tato hlediska jsou naštěstí v této zprávě obsažena a mám na ni stejný názor jako předchozí řečníci. Regionální rozměr a přeshraniční spolupráce jsou důležité, a proto podporujeme Komisi v jejích probíhajících společných činnostech v této oblasti.
Charles Tannock
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, jak jasně ukazuje zpráva pana Kirilova, země jižního Kavkazu mají strategický význam pro naši Unii, v neposlední řadě pokud jde o energetickou bezpečnost, např. produkci kaspické ropy a zemního plynu a jejich přepravu přes země této oblasti. Tento region však bohužel zůstává ochromen zamrzlými konflikty, z nichž posledním je samozřejmě faktická ruská okupace Abcházie a Jižní Osetie, které jsou podle našeho názoru svrchovaným gruzínským územím. Pokud jde o vztahy EU a Ruska, nemůžeme jednoduše předstírat, že se to nestalo.
Prostřednictvím mechanismů Východního partnerství v rámci Evropské politiky sousedství nyní samozřejmě musíme zdvojnásobit úsilí, abychom odměnili odhodlané úsilí Gruzie o uskutečnění jejích snah o vstup do EU a NATO, a já i moje skupina plně podporujeme případné uzavření dohody o volném obchodu, liberalizaci vízového režimu a dohody o přidružení pro všechny země z oblasti jižního Kavkazu. Jako horlivý přítel Arménie jsem potěšen, že konečné znění zprávy je vyváženější než její původní znění. Jsem však stále znepokojen určitými prvky zprávy, které jsou v rozporu s oficiálním postojem EU vůči řešení záležitosti Náhorního Karabachu, a zejména s postojem Minské skupiny.
Arménie nyní vyvinula odvážné úsilí o vyřešení dlouhodobě bezvýchodné situace týkající se Náhorního Karabachu. Snažila se také o urovnání vztahů s Tureckem, tedy o krok, který by stabilizoval oblast jižního Kavkazu. Kdyby tak jen Turecko reagovalo obdobně konstruktivním způsobem bez kladení podmínek. Kdyby mohla být tato hranice znovu otevřena, neuvolnilo by to pouze embargo uvalené na trpící Arménii, které trvá již velmi dlouho, ale také by to umožnilo hospodářskou prosperitu ve velmi chudém a nedostatečně rozvinutém regionu východního Turecka. Je tedy ve vlastním zájmu Turecka, aby se bez předsudků touto otázkou zabývalo. Podle mého názoru Turecko nemůže přesvědčivě odůvodňovat trvalé uzavření této hranice s Arménií tzv. solidaritou se svým turkickým bratrem, Ázerbájdžánem, v nevyřešeném sporu týkajícím se Náhorního Karabachu. Je to stejně logické, jako kdybychom řekli, že Řecko by mělo uzavřít svoji hranici s Tureckem v Thrákii ze solidarity s kyperskými Řeky, kvůli turecké okupaci Kypru. V EU věříme, že otevřené hranice a volný obchod jsou bezpodmínečně nutné pro mír a stabilitu na našem kontinentu a také v oblasti jižního Kavkazu.
Fiorello Provera
Pane předsedající, dámy a pánové, také já bych rád poblahopřál panu Kirilovovi k vynikající práci, kterou odvedl v oblasti, jež je plná obtíží, ale také příležitostí, jako jsou vztahy mezi zeměmi EU a zeměmi jižního Kavkazu.
Evropa zahájila zajímavý projekt Východního partnerství, který se setkal ze strany Arménie, Gruzie a Ázerbájdžánu s podporou a zájmem. Výzvy, kterým je třeba čelit, jsou však četné a týkají se energetických, hospodářských a politických otázek, a zejména bezpečnostních otázek, jako je tomu v případě Gruzie, otázky Náhorního Karabachu a napětí mezi Tureckem a Arménií.
Rozvíjení vztahů mezi Evropskou unií a těmito třemi zeměmi bude mnohem účinnější, bude-li možné vytvořit mezi Arménií, Gruzií a Ázerbájdžánem klima vzájemné spolupráce v souladu se zásadami územní celistvosti a s rezolucemi OSN, které tvoří základ pro ukončení nevyřešených konfliktů v této oblasti. Je důležité zdůraznit politiku neporušitelnosti státních hranic, kterou EU vždy podporovala: hranice nemohou být za žádných okolností změněny za použití vojenské síly.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pane předsedající, nejprve bych vás rád informoval, dámy a pánové, že zpravodajové, pan Kirilov a pan Kazak, patří ke stranám, které v bulharském Národním shromáždění automaticky hlasují proti uznání arménské genocidy. V této souvislosti není překvapující, jak také přede mnou uvedl pan Tannock, že se zpráva odchyluje od některých postojů, které byly doposud prosazovány. Kontaktovalo mě mnoho seriózních arménských organizací, a to zejména kvůli otázce Náhorního Karabachu, a sdělily mi, že například nebyly o zprávě informovány a že nebyli konzultováni vedoucí představitelé Minské skupiny. Také je skutečností, že zpráva sice odkazuje na madridská kritéria, ale odchyluje se od nich.
Proto jsem chtěl tímto konstruktivním způsobem pana Kirilova kritizovat, protože se domnívám, že přiklánění se pouze k jedné straně nezlepší danou situaci a nepomůže k vyřešení konfliktů. Je třeba zaujmout pružný přístup, který bude na věci pohlížet z naprosto všech perspektiv. Jinak konflikty pouze prohloubíme, místo abychom je vyřešili.
Iuliu Winkler
Pane předsedající, domnívám se, že demokratizace, řádná správa věcí veřejných, právní stát a respektování lidských práv jsou základními kameny, na nichž musí být postaveny naše budoucí vztahy s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií. Přeshraniční spolupráce na regionální úrovni v oblasti jižního Kavkazu rovněž zvýší potenciál této oblasti, pokud jde o spolupráci s Evropskou unií.
Naše hospodářská spolupráce má několik velmi významných rozměrů, k nimž patří spolupráce v oblasti energie a energetická bezpečnost, zejména v souvislosti s cennými projekty, jež podporuje Evropská komise - jako je projekt plynovodu Nabucco. Regiony Kaspického moře a Černého moře jsou zásadní pro evropskou energetickou bezpečnost a strategie EU pro oblast jižního Kavkazu tyto prvky správně uznává.
Rád bych velmi stručně zdůraznil tři velmi specifické prvky. Jedním z nich je zapojení místních orgánů do přeshraniční spolupráce, protože v oblasti jižního Kavkazu potřebujeme velmi silnou regionální spolupráci; poté jde o záležitost přistoupení Ázerbájdžánu ke Světové obchodní organizaci (WTO). Domnívám se, že Komise by měla Ázerbájdžánu poskytnout technickou podporu a veškerou pomoc nezbytnou k dokončení tohoto přistoupení.
Třetím a posledním bodem je mechanismus technické pomoci, kterou bychom pravděpodobně mohli poskytnout, abychom posílili bankovní a finanční systém ve státech jižního Kavkazu. Podnikatelskému prostředí a investorům by to přineslo velmi dobré vyhlídky.
Adrian Severin
Pane předsedající, zpráva pana Kirilova hovoří o potřebě vypracovat strategii EU pro oblast jižního Kavkazu. Skutečně si myslím, že je strategie potřebná, ale strategie potřebuje cíle a cíle předpokládají jasnou geopolitickou identitu. Možná musíme na naší geopolitické identitě pracovat, abychom ji lépe vymezili. Jaké jsou naše cíle v oblasti jižního Kavkazu? Velice stručně se jedná o stabilitu, otevřenost regionu a interoperabilitu, o legislativní, demokratické a politické otázky atd.
Je třeba uznat specifičnost této oblasti v rámci Východního partnerství a odpovídajícím způsobem k ní přistupovat. Je rovněž třeba uznat specifické rysy každé země v této oblasti a řádně je zohledňovat. Musíme uznat a posoudit roli Turecka v této oblasti a využít naše jednání s ním jako rámec pro rozvoj partnerství mezi EU a Tureckem při řešení místních a regionálních výzev. Jak již bylo řečeno, Turecko, a tím jsem si jistý, by mohlo být z tohoto hlediska velmi nápomocné.
Musíme rovněž uznat, že je tato oblast součástí našeho společného sousedství s Ruskem, a musíme se pokusit nalézt způsoby, jak prosazovat v rámci tohoto společného sousedství společné politiky. Bezpečnostní otázky a možná i některé otázky týkající se energetiky by určitě bylo možné řešit na základě třístranného jednání, což by nám pravděpodobně napomohlo při prosazování řešení místních tzv. "zamrzlých" konfliktů. V tomto ohledu musíme připustit, že tyto konflikty jsou pouze součástí souvislejšího, širšího a složitějšího problému, který má větší, globální význam. Měl by proto být možná uvážen ucelený návrh. Stejně tak si myslím, že bychom se měli zbavit několika nejasností a pochopit, že zásady sebeurčení a územní celistvosti nelze vždy uplatňovat společně.
Na závěr - myslím si, že musíme uvážit uspořádání konference o bezpečnosti a spolupráci v oblasti jižního Kavkazu s ohledem na vypracování paktu stability pro tuto oblast.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Jako stálý zpravodaj Evropského parlamentu pro Arménii bych rád zdůraznil potřebu vymezit jasnou a účinnou strategii Evropské unie pro oblast jižního Kavkazu. Do této oblasti vkládáme velké naděje, protože budujeme svobodnou a demokratickou Evropu. Abychom toho dosáhli, musíme velmi důsledně podporovat země v této oblasti a povzbuzovat je k provádění dalších reforem týkajících se volného trhu.
V této souvislost má zásadní význam to, aby byl co nejrychleji dokončen proces jednání o novém druhu dohody o přidružení mezi zeměmi jižního Kavkazu a Evropskou unií. Jsem přesvědčen, že tyto dohody budou pro danou oblast podnětem, aby pokračovala v úsilí o zavedení demokratických standardů. Příklad Gruzie ukazuje, že takové reformy již přinesly výsledky. Ve zprávě Světové banky nazvané Doing Business 2010, v níž je sestaven žebříček států s přívětivým podnikatelským prostředím, se Gruzie umístila na 11. místě, což znamená, že za čtyři roky pokročila o celých 101 míst. Organizace Transparency International uvedla, že v důsledku snížení byrokracie, čehož bylo dosaženo během funkčního období prezidenta Saakašviliho, se index vnímání korupce pro Gruzii snížil na polovinu.
Evropská unie by měla ocenit skutečnost, že prezident Saakašvili důsledně uplatňuje politiku volného trhu a jeho reformy jsou dobrým příkladem pro ostatní kavkazské státy.
Bernd Posselt
(DE) Pane předsedající, dne 9. května zde ve Štrasburku předseda Buzek a dalších 20 000 lidí oslavili 60. výročí prohlášení Roberta Schumana. V této souvislosti bych rád řekl, že jižní Kavkaz stojí před dvěma možnostmi: první je stát se něčím, jako byly balkánské země před první světovou válkou, ale v celosvětovém měřítku, a druhá je stát se něčím, jako bylo Evropské společenství uhlí a oceli po druhé světové válce. Ve zprávě poslance Kirilova se vyslovujeme pro druhou z těchto dvou možností.
Souhlasím s panem Swobodou, že pokud by tyto tři státy jižního Kavkazu spolupracovaly úžeji, dopad vnějších vlivů, jako je ruský vliv, by se zmenšil. Je proto v zájmu všech těchto tří zemí, aby se spojily. Podporuji Arménii v úsilí o to, aby byla uznána existence genocidy páchané Osmanskou říší, Arménie by však byla mnohem důvěryhodnější, kdyby konečně stáhla své jednotky z Ázerbájdžánu. Naléhavě potřebujeme mírové řešení pro situaci v Náhorním Karabachu a na okupovaných ázerbájdžánských územích. A co je stejně důležité, potřebujeme, aby byla stabilnější Gruzie, protože dojde-li k jejímu rozpadu, jak si přeje mnoho lidí v Moskvě, pak bude destabilizována celá oblast.
Z tohoto důvodu patří mezi nejdůležitější otázky mírová jednání, řešení národnostních konfliktů a především návrat vysídlených lidí do jejich domovů. Ve 21. století již nesmí být vysídlení používáno jako politický nástroj a lidé by se neměli pokoušet o zachovávání tohoto postupu. V této oblasti musíme projevit mnohem více citlivosti a aktivity.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Rád bych poděkoval svému kolegovi, panu Evgenimu Kirilovovi, za jeho důkladnou a velmi významnou zprávu. Evropská unie vyzývá Arménii, Ázerbájdžán a Gruzii, aby učinily vše, co je v jejich silách, a zajistily, že se stanou stabilními, mírovými a skutečně demokratickými státy, kde jsou zaručena lidská práva a práva menšin a kde existuje civilizovaná soutěž mezi vládou a opozicí.
Není jednoduché mluvit o regionální spolupráci, když velmi dobře víme, že všechny tři země jsou postiženy zamrzlými nebo naprosto nedávnými konflikty. Evropská zkušenost (zejména vzpomeneme-li si na počátky Evropské unie po krvavých válkách) je však výmluvným důkazem skutečnosti, že jediným řešením je diskutovat, jednat, hojit rány a postupovat s pohledem upřeným do budoucnosti, nikoli do minulosti. Země jižního Kavkazu získají jasnější evropskou perspektivu, jestliže budou schopny spolupracovat mezi sebou a v rámci širšího regionu. To samozřejmě závisí také na chování sousedních zemí.
Evropská unie má příležitost hrát na jižním Kavkazu aktivnější politickou roli, aby zajistila především provádění programů na snižování chudoby, zmírnění sociální izolace, rovnost pohlaví a práva žen a investice do vzdělávání a zdravotní péče.
Je důležité urychlit vývoj přímého kontaktu mezi občany jižního Kavkazu a občany členských států Evropské unie. Zejména bychom měli navýšit počet studentů, učitelů a výzkumných pracovníků, kteří se účastní programů mobility.
Je to společným zájmem nás všech.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pro Evropský parlament to znamená významný krok směrem k otevření dveří národům, které jsou zjevně evropské, jako jsou např. Gruzínci nebo Arméni. Upřímně řečeno je to krok, který byl jistě potřebný již dávno. Je škoda, že k němu nedošlo před dvěma roky, když se Gruzie stala předmětem ruské vojenské intervence. Nicméně je to krok správným směrem. Doufám, že se mu dostane konkrétního politického obsahu a také, že Parlamentní shromáždění EURONEST bude mít úlohu nástroje na podporu ambicí těchto států, které jsou jasně evropské.
Na závěr bych byl velmi rád, kdyby ti z nás, kteří dnes hovoří o demokratickém deficitu v zemích tohoto regionu, mluvili stejně tak jasně o demokratickém deficitu v jeho sousední zemi, tedy v Rusku, abychom zde neměli dvojí standard.
Krzysztof Lisek
(PL) Arménie, Ázerbájdžán a Gruzie nepochybně jsou evropskými státy, nepochybně jsou evropskými národy. Tyto státy jsou členy Rady Evropy a účastní se mnoha mezinárodních misí ve spolupráci se zeměmi Evropské unie. Evropská unie musí uznat základní právo všech států na sebeurčení a právo národů rozhodovat o vlastní budoucnosti. Nemůžeme akceptovat zastaralou zásadu, která prosazuje oblasti a sféry vlivu.
Chtěl bych se několik vteřin věnovat otázce gruzínské územní celistvosti. Je velmi správné, že Unie v této záležitosti vyjádřila svoji podporu. Na Unii se pohlíží nejen ve světě, ale také - a co je důležitější - v těchto zemích jako na garanta bezpečnosti v této oblasti. To si musíme pamatovat. Některé části dohod o příměří ze dne 12. srpna a 8. září 2008 bohužel nejsou uplatňovány. Chápu, že v Ženevě probíhají jednání, ale možná bychom na to měli znovu upozornit při našich dvoustranných jednáních s Ruskou federací.
Druhá záležitost se týká víz. Souhlasím s paní Malmströmovou, která uvedla, že je to způsob, jak sblížit lidi a umožnit evropským občanům, aby mohli cestovat. To by se mělo nepochybně vztahovat rovněž na Gruzii, Arménii a Ázerbájdžán.
George Sabin Cutaş
(RO) S ohledem na geopolitickou situaci v Arménii, Gruzii a Ázerbájdžánu ve vztahu k Evropské unii, Turecku jakožto kandidátské zemi pro vstup do Evropské unie, Rusku a Íránu je nezbytné vypracovat strategii Evropské unie pro oblast jižního Kavkazu, která bude zaměřena na podporu hospodářského růstu, politické stability a respektování lidských práv.
Jedním z klíčových nástrojů pro dosažení těchto cílů, kterými EU disponuje, je obchod. Uzavření dohod o volném obchodu s těmito státy by podpořilo zahraniční investice, vedlo k vytváření nových pracovních míst a povzbudilo hospodářský růst v této oblasti. Zajištění energetické bezpečnosti je společným zájmem Evropské unie a oblasti jižního Kavkazu.
Je třeba posílit spolupráci v oblasti energetiky, a to zejména co nejrychlejším dokončením projektu Nabucco a poskytnutím podpory EU na projekty týkající se energetiky, které prosazují energetickou účinnost a rozvoj alternativních zdrojů energie v oblasti jižního Kavkazu.
Paweł Robert Kowal
(PL) Gruzie a Arménie dynamicky a úspěšně provádí evropskou strategii, strategii politiky sousedství, jak zdůrazňují autoři zprávy. Měli bychom na to reagovat a v každém případě bychom měli zohlednit specifika jednotlivých zemí v oblasti jižního Kavkazu. Tato strategie pro jednotlivé země by měla obsahovat oblasti, jako je doprava, životní prostředí, kultura a společnost.
Pane předsedající, v souvislosti s jižním Kavkazem jsou velmi často zmiňovány zamrzlé konflikty a etnické problémy. Je velmi správně, že o nich hovoříme. Správnou reakcí Evropské unie na tyto problémy jižního Kavkazu by však mělo být kladení důrazu na modernizaci a změnu těchto zemí, aby tyto konflikty nehrály tak velkou roli.
V této rozpravě velmi často zapomínáme, že Gruzie nedávno skončila válku. Zvažujeme, co v takovém případě dělat. Chceme-li, aby se na jižním Kavkaze nevedly války, musíme přistoupit k modernizaci, protože přinejmenším Gruzie, ale také Arménie a Ázerbájdžán, zaznamenaly za poslední roky tak vysoký hospodářských růst, že si zaslouží naši podporu. Děkuji.
Andrey Kovatchev
(BG) Pane předsedající, vítám zprávu pana Kirilova, která zdůrazňuje, že je třeba, aby Evropská unie hrála aktivnější roli na jižním Kavkazu, v oblasti, která má značný geopolitický význam. Pozitivní vývoj jižního Kavkazu je prospěšný jak pro sousední oblast Černého moře, pro kterou Evropská unie ještě bohužel nemá jasnou strategii, o níž bychom zde mohli v brzké době diskutovat, tak pro Evropskou unii jako celek.
Rád bych vyjádřil svou obavu ohledně zpoždění v procesu ratifikace protokolů podepsaných mezi Tureckem a Arménií loni v říjnu. Domnívám se, že žádná ze stran by neměla stanovovat podmínky pro ratifikaci těchto protokolů, které jsou v zájmu jak tureckých, tak arménských občanů. Jak zpráva správně uvádí, jednání mezi Arménií a Tureckem o otevření hranice a navázání diplomatických vztahů a jednání, která jsou vedena v rámci Minské skupiny Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) o Náhorním Karabachu, je třeba chápat jako oddělené záležitosti.
Evropská unie se rozhodně musí aktivněji zapojit do budoucího urovnávání konfliktu v Náhorním Karabachu. Díky našim zkušenostem s balkánskými zeměmi a také nedávné zkušenosti z Gruzie má dobrou pozici, aby v této oblasti mohla hrát klíčovou roli. Stabilní, bezpečný a prosperující jižní Kavkaz je v našem zájmu a nastal nejvyšší čas, abychom převzali odpovědnost.
Lisabonská smlouva Evropské unii poskytuje rámec pro to, aby se stala skutečným globálním hráčem. Konkrétním příkladem by bylo, kdyby byla Evropská unie oficiálním členem Minské skupiny, a nikoli aby byly členy této skupiny pouze některé jednotlivé členské státy.
Předsedající
Dámy a pánové, je zde osm žádostí o možnost hovořit v rámci postupu zvednutí ruky. Není čas na to, aby promluvili všichni, protože musíme přistoupit k hlasování. Umožním proto hovořit pouze šesti členům.
Andrzej Grzyb
(PL) Zpráva o oblasti jižního Kavkazu je dobrá. Rád bych zdůraznil, že věnuje zvláštní pozornost roli, kterou má Evropská unie jako prostředník a propagátor hodnot, a především propagátor spolupráce mezi zeměmi dané oblasti. Problémy, které musíme vyřešit, jsou v zásadě otázky územní celistvosti těchto zemí, ale rovněž jde o to, jak je posílit z hospodářského hlediska. Jako Evropská unie jim v tom můžeme pomoci.
Rád bych zdůraznil, že jedním z hlavních problémů je nevyřešená záležitost uprchlíků. Pan Posselt o tom hovořil. Domnívám se, že je skutečně ostudné, že v dnešní době není možné tento problém vyřešit. Myslím, že určitým nedostatkem zprávy je skutečnost, že neodkazuje na Rámcovou úmluvu o ochraně národnostních menšin, ačkoli všechny země v dané oblasti jsou konec konců jejími signatáři. Mnohokrát děkuji.
Ioan Mircea Paşcu
Pane předsedající, dnes diskutujeme o velmi významné a dobře zpracované zprávě o důležité oblasti, která je EU blízká, o jižním Kavkazu. Tato oblast dokonale odůvodňuje obecná doporučení bezpečnostní strategie EU. Má strategickou polohu; umožňuje přepravu kaspické ropy a zemního plynu do EU a má vlastní významné zásoby. To vyžaduje naši plnou pozornost a odhodlání jednat. Nicméně právě proto, že je tato oblast ze strategického a energetického hlediska důležitá, je intenzivně napadána cizími mocnostmi, které využívají její vnitřní rozpory a konflikty bez ohledu na to, zda jsou "zamrzlé" nebo "rozmrzající".
Pokud má EU zájem o plné využití potenciálu jižního Kavkazu, pak musí jednat společně, nikoli jednotlivě, a musí být při svých činnostech odhodlanější, ačkoli to znamená, že jiní budou méně spokojení. Proto potřebujeme strategii.
Graham Watson
Pane předsedající, blahopřeji panu Kirilovovi a panu Kazakovi k jejich práci.
Pokud budou naše vztahy vnímány čistě z hlediska toho, že potřebujeme ropu a zemní plyn, zhoršíme napětí a nedosáhneme bezpečnosti v ostatních oblastech. Naši politiku by měla vést potřeba míru a hospodářského rozvoje na jižním Kavkazu; to znamená spojit se s NATO, aby bylo možné zajistit, že to bude odrážet jejich nová strategická koncepce, a spojit se s Ruskem a Tureckem, jež jsou v dané oblasti mocnostmi, aby bylo možné usilovat o maximální prosazení dohody a podat obyvatelstvu skutečně přátelskou ruku prostřednictvím dohod o přidružení a vízového režimu atd.
Měli bychom uvítat prohlášení pana Medveděva a pana Janukovyče o Moldavsku, které ukazuje, jak velkého pokroku lze dosáhnout diplomatickou cestou, a blahopřeji komisaři Fülemu k dosavadnímu vývoji Východního partnerství. Vzhledem k tomu, že Evropská unie rozvíjí společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, těším se na aktivnější zapojení Unie ve všech aspektech vztahů s oblastí Černého moře.
Cristian Dan Preda
(RO) Rovněž já bych rád poblahopřál panu Kirilovovi a poděkoval mu za jeho spolupráci při sestavování zprávy. Chtěl bych zdůraznit dva body. První se týká otázky demokracie. Bernd Posselt před chvílí řekl, že země v této oblasti musí spolupracovat. Tyto země mohou spolupracovat, jestliže se Ázerbájdžán, Gruzie a Arménie budou řídit zásadami právního státu, jestliže to budou předvídatelné a pluralistické státy. Pokud se tak stane, EU z toho bude mít prospěch.
Druhý bod se přirozeně týká energetické otázky. V této souvislosti bych chtěl zdůraznit, že Gruzie a Ázerbájdžán hrají roli jako tranzitní země pro energetické zdroje a mají význam pro diverzifikaci zdrojů dodávek energie. Rád bych však řekl, že je správné, že do těchto projektů bude zahrnuta také Arménie, včetně projektů souvisejících s přepravou. V tomto ohledu je klíčovým slovem transparentnost.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, abychom snížili závislost Evropy na dodávkách energie z Ruska, měli bychom zemní plyn pro EU vést z Kaspické nížiny oblastí jižního Kavkazu. To dává Kavkazu klíčovou roli. Tento region není pouze největším tranzitním místem pro obchodování s ropou a zemním plynem na světě. Je rovněž místem, kde se střetávají zájmy Ruska a západu a kde se chce zapojit také Turecko, takže se snaží kromě smluv o poskytování ropy a zemního plynu uzavřít i pakt o stabilitě a spolupráci.
Stabilita na Kavkazu patří nepochybně také mezi zájmy EU, ale odpovědnost za tento plán nesmíme ponechat Turecku, jinak se v procesu přistoupení objeví nové závislosti a dokonce nátlak. Jak ukazuje příklad Kypru, Ankara není zrovna zdrženlivá. Probíhající spory o moc nad evropskými dodávkami zemního plynu již zpozdily výstavbu dlouho plánovaného rozsáhlého projektu plynovodu Nabucco. Doufám, že konkurenční projekt South Stream bude úspěšnější a zdroje z kaspické oblasti se neztratí v Číně.
Jaroslav Paška
(SK) Zástupci arménské vlády mě včera varovali, že ve zprávě o potřebě vypracovat strategii pro oblast jižního Kavkazu, v části týkající se konfliktu v Náhorním Karabachu, se nacházejí formulace, které nejsou v souladu s oficiálním postojem EU, jak je stanoven v prohlášení přijatém ministry zahraničních věcí všech států OBSE a v prohlášení vydaném ministry států OBSE v Aténách dne 2. prosince 2009.
Zejména body 8 a 10 obsahují formulace, které neodpovídají madridským zásadám, které byly dohodnuty mezi signatáři Minské skupiny OBSE. Pokud by tyto body byly v navrhovaném znění přijaty, mohly by se stát vážnou překážkou pro další pokrok v procesu mírového urovnání konfliktu v Náhorním Karabachu.
Aby bylo možné uvedené obavy posoudit, rád bych navrhl, abychom zvážili jednu z těchto dvou možností: buď sporné odstavce ze zprávy vypustit, nebo odložit hlasování o této zprávě na pozdější datum a dát tak našim kavkazským přátelům čas, aby mohli Evropskému parlamentu vysvětlit svoje postoje k této zprávě.
Štefan Füle
člen Komise. - Pane předsedající, poslední řečník, pan Paška, poukázal na velmi důležitý bod. Rád bych učinil tři velmi krátké poznámky.
Zaprvé se domnívám, že máme strategii, jež nám umožňuje prostřednictvím Východního partnerství přiblížit tyto země Evropské unii - a tyto země skutečně říkají "tak blízko, jak to jen jde".
Zadruhé si myslím, že pro to máme nástroje: dohody o přidružení, dohody o hospodářské integraci, mobilitu (záležitost víz) a v neposlední řadě jinou Evropskou unii - Evropskou unii, která může kombinovat přístup Společenství s přístupem společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Moje třetí poznámka zní, že se těším na diskusi s váženými poslanci, která se bude týkat balíčku opatření v oblasti politiky sousedství, přičemž budeme moci prodiskutovat také otázku, zda koncepce "co nejblíže Evropské unii" potřebuje nějaké institucionální vymezení.
Evgeni Kirilov
zpravodaj. - Pane předsedající, ještě jednou velice děkuji za připomínky a za plodnou spolupráci v tomto procesu. Děkuji za všechny vaše připomínky a za podporu, které se mi dostalo od většiny kolegů, kteří hovořili.
Rád bych poděkoval navrhovateli Výboru pro mezinárodní obchod (INTA), panu Kazakovi, za konstruktivní myšlenky, které předložil jeho výbor, a za příspěvek Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE), jehož mnoho návrhů si v této zprávě našlo své místo. Můj vděk náleží rovněž sekretariátu Výboru pro zahraniční věci (AFET) a mnoha odborníkům, nevládním organizacím a dalším organizacím, které aktivně působí v této oblasti a které přispěly svým hodnotným podílem a podporou.
Chci říci pouze jednu věc. Měli bychom uplatňovat tytéž zásady. Od několika kolegů jsem slyšel určitou kritiku. Měli bychom vědět, že tento Parlament by nás rozhodně nepodpořil, kdybychom hovořili o územní celistvosti a sebeurčení Gruzie. Měli bychom vědět, že univerzální uplatňování zásad je nejlepším základem pro zahájení a budování vztahů. Doufám, že Rada a Komise přijmou doporučení Parlamentu uvedená v tomto textu a vypracují pro EU komplexní strategii vůči oblasti jižního Kavkazu, a rád bych zdůraznil, že komisař Füle si návštěvu této oblasti velice dobře načasoval.
Chtěl bych vyzvat paní baronku Ashtonovou, aby učinila totéž a pokusila se zapojit do předcházení konfliktům v této oblasti. Dovolte mi říci, že vítáme a podporujeme rozhodnutí Rady z minulého týdne o přijetí pokynů pro jednání o budoucích dohodách o přidružení s těmito třemi zeměmi a věříme, že rozšíření smluvních vztahů s těmito třemi zeměmi představuje významný krok. Nastal ten pravý čas posílit opatření, jež budou předcházet negativnímu vývoji v této oblasti a stupňování napětí. V opačném případě budeme znovu riskovat, že zasáhneme, až když bude již příliš pozdě. Neměli bychom čekat, až se to stane znovu.
Evropa se velmi poučila a tímto poučením pro ni byla integrace. Je to jediný udržitelný způsob, jak se smířit s minulostí a investovat do lepší budoucnosti.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Nyní přistoupíme k hlasování.
Písemná prohlášení (článek 149)
Elena Băsescu  
Přijetím této zprávy Evropský parlament potvrzuje zvláštní význam jižního Kavkazu pro Evropskou unii a také potřebu vypracovat strategii pro tuto oblast. Tři země v oblasti jižního Kavkazu, Gruzie, Arménie a Ázerbájdžán, jsou součástí iniciativy Černomořská synergie a Východního partnerství. Máme tedy rámec a nástroje, abychom Evropské unii umožnili aktivnější působení v této oblasti.
Evropská komise musí předložit zvláštní iniciativy týkající se spolupráce v následujících oblastech: energetická bezpečnost, doprava, hospodářský rozvoj a ochrana životního prostředí. Oblast jižního Kavkazu je obzvláště důležitá pro jižní koridor, a tudíž i pro energetickou bezpečnost celé Evropy. Rumunsko se podílí na zvláštních projektech, jejichž cílem je rozvoj jižního koridoru.
V tomto ohledu zástupci mojí země, Gruzie a Ázerbájdžánu podepsali dohodu AGRI, která zajišťuje výstavbu dvou terminálů zkapalněného zemního plynu ve dvou černomořských přístavech, jeden je v Gruzii a druhý v Konstanci v Rumunsku. Ráda bych zdůraznila, že nemůžeme přehlížet zamrzlé konflikty v této oblasti, protože situace se může zhoršit, což by danou oblast destabilizovalo.
Tunne Kelam  
písemně. - Situace v oblasti jižního Kavkazu vyžaduje zejména nyní proaktivní přístup Evropské unie, protože Lisabonská smlouva dává EU mandát k mnohem větší angažovanosti a přítomnosti v této oblasti. Rozsáhlá ruská vojenská invaze na gruzínské území v říjnu 2007 dramaticky ukázala, že tzv. zamrzlé konflikty se mohou snadno stát zdrojem ničivých regionálních konfliktů, nejsou-li v oblasti aktivně angažovány hlavní mocnosti, jako je EU. Jak EU, tak NATO byly v roce 2007 zjevně nepřipravené na novou situaci. V rámci Východního partnerství má EU dobrou pozici, aby se mohla významným způsobem podílet na budování důvěry, rekonstrukci a obnově. To především znamená posílení přítomnosti EU v oblasti. Plně podporujeme konstruktivní misi našeho zvláštního představitele Petera Semnebyho. Nesmíme se však omezovat na pozorovatelské mise. Kromě toho nebyl pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM) v rozporu s dohodami z roku 2007 dosud umožněn vstup do separatistických územních jednotek, které jsou pod kontrolou Ruska. Taková situace je jak nepřijatelná, tak ponižující. Ve spolupráci s ruskými orgány můžeme pokračovat pouze za podmínky, že zcela splní své závazky.
Marek Siwiec  
Konflikty v oblasti jižního Kavkazu dosáhly velmi nebezpečné hranice, kdy jsme si zvykli na představu, že jsou neřešitelné. Ať je vyvinuto jakékoli úsilí - skutečné nebo předstírané -, jeho záměrem je pouze určitým způsobem zamlžit jednání, což k vyřešení konfliktů jistě nepovede. Platí to pro územní spory mezi Gruzií a Ruskem a specifickým způsobem také pro Náhorní Karabach.
Podle mého názoru se situace mezi dvěma z těchto zemí - Arménií a Ázerbájdžánem, které jsou v rámci Východního partnerství a Evropské politiky sousedství našimi partnery - vyvíjí v duchu nepřijatelné politiky, která souhlasí s tím, že jsou tyto konflikty neřešitelné.
Evropská unie musí jednat ve shodě s Ruskem, které je v této otázce velmi významným partnerem, a navodit situaci, v níž budou jasně vyjádřeny postoje. K tomu by mělo patřit především vyslání jasné zprávy těm zemím, které chtějí usilovat o členství v EU, že vyřešení územních problémů a alespoň částečné vyřešení záležitosti uprchlíků jsou základními podmínkami, aby bylo možné v blízké či vzdálené budoucnosti vážně uvažovat o členství.
Podle mě je budoucnost a způsob, jakým se přistupuje ke konfliktu v Náhorním Karabachu, zkušebním testem toho, co chtějí zúčastněné strany ukázat v souvislosti s evropskými otázkami, a jak projevují v této oblasti svoji věrohodnost.
Indrek Tarand  
písemně. - Bylo na čase prodiskutovat strategii pro Kavkaz a tato strategie by neměla přehlížet nepříjemný proces, jenž probíhá mezi Ukrajinou a Ruskem. Jde o prodloužení pronájmu námořní základny Sevastopol do roku 2050. Prohlášení ruských vedoucích představitelů, že Černomořská flotila nebude nikdy použita proti jejich sousedům, nezní příliš upřímně. Proč tam flotila tedy je - k pobavení dětí a seniorů na Krymu? Ostatně, Francie se rozhodla prodat válečnou loď typu Mistral Rusku; domníváme se, že bude svého kroku upřímně litovat.
