Eiropas Savienības un ASV sarunas par vīzu režīma atcelšanu (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sarunām par atbrīvojumiem no vīzu prasības.
Dragutin Mate
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Es gribētu īsumā informēt par panākto progresu sarunās par vīzu atcelšanu un sarunās par elektronisko ceļošanas atļauju sistēmas (ESTA) ieviešanu. Iesākumā es gribētu teikt, ka Eiropas Savienībai vīzu politika ir ārkārtīgi nozīmīgs jautājums un ka kopš brīža, kad Eiropas Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, gan Komisija, gan visas prezidentūras ir pielikušas lielas pūles, lai visās valstīs un visiem pilsoņiem tiktu piemēroti vienādi nosacījumi iebraukšanai Amerikas Savienotajās Valstīs un lai visi tiktu iekļauti bezvīzu programmā. Vīzu režīma atcelšana, protams, nozīmētu to, ka visi Eiropas Savienības pilsoņi ir vienlīdzīgi.
Šo gadu ASV ir uzsākušas ar konkrētām procedūrām un atvērušas durvis vīzu režīma atcelšanas programmai. Tās sāka ar ekskluzīvām divpusējām sarunām, un tieši tas ir izraisījis pārpratumus. Notika spraigas diskusijas, kurās mēs kā prezidējošā valsts kopā ar Komisiju mazinājām spriedzi šī gada sākumā, un pēc vairākām sanāksmēm tika panākta vienošanās par divējādas pieejas sadarbības sistēmu šajā jautājumā. Šo pieeju apstiprināja arī trīs valstu prezidentūras ES-ASV sanāksmē, kas 12. martā notika Slovēnijā.
Divējāda pieejas sistēma nozīmē to, ka Komisijai tiks piešķirtas sarunu pilnvaras, lai panāktu vienošanos ar Amerikas Savienotajām Valstīm jautājumos, kas skat Eiropas Savienību, un vienlaikus visas valstis var vest sarunas divpusējā līmenī par jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē. 18. aprīlī, savā pēdējā sesijā, arī Tieslietu un iekšlietu padome balsoja par pilnvaru piešķiršanu Komisijai, lai tagad arī Komisija varētu uzsākt šādas sarunas. Mēs ceram, ka šī divējādās pieejas sadarbība būs pārskatāma. Dažas dalībvalstis ir jau uzsākušas divpusējas sagatavošanās sarunas par to, kādiem ir jābūt šiem nolīgumiem, kaut arī pagaidām vēl nekas nav uzlikts uz papīra. Mēs ceram, ka gan dalībvalstu, gan Komisijas rīcība būs pārskatāma, lai mēs varētu rīkoties attiecīgā līmenī.
Aizskarot tēmu par elektroniskajām ceļošanas atļaujām, man jāmin, ka šajā sakarā ir notikušas vairākas diskusijas. Kopā ar amerikāņiem mums ir bijušas tā sauktās izpētes sarunas. No līdz šim pieejamajiem datiem ir skaidrs, ka patlaban Amerikas Savienotās Valstis nepieprasīs nekādu papildu informāciju, kā tikai tos datus, kurus pasažieri brīvprātīgi norāda lidojumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm, aizpildot I-94 veidlapu, kas ir zaļa tiem, uz kuriem attiecas vīzu sistēma. Tas ir ārkārtīgi svarīgi.
Pašreiz notiekošajās sarunās mēs esam panākuši vienošanos, ka šādas pārbaudes būs bez maksas, un pēc izdošanas atļaujas būs derīgas divus gadus. Patiesībā, tiklīdz šī sistēma sāks darboties, iedzīvotāji savus datus tiešsaistē nosūtīs Amerikas Savienoto Valstu iestādēm, kas pēc tam tos turpmāk apstrādās tā, kā to dara jau tagad.
Ir vēl kāds temats, kas ir pelnījis īpašu uzmanību, proti, sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par augsta līmeņa ekspertu komandu saistībā ar personas datu aizsardzību. Līdz šim esam spējuši vienoties par divpadsmit principiem un noteikuši, ka tie ir identiski. Viens princips vēl nav līdz galam izrunāts. Ceru, ka līdz jūnija beigām sasniegsim punktu, kad apgalvosim, ka ir iespējams turpināt diskusijas un piešķirt komandai citas pilnvaras, lai sāktu sagatavošanos sarunām par iespēju panākt pamatnolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm šajā jautājumā.
Kāpēc ir vajadzīgs šis pamatnolīgums? Pirmkārt, mēs vēlamies ievērot rezolūcijas, ko Eiropas Parlaments pieņēma pagājušā gada decembrī un kurās ir īpaši uzsvērts, ka šāds nolīgums ir vēlams. Protams, mēs uzskatām, ka iespēja vest sarunas un panākt vienošanos, pateicoties šādam jumta nolīgumam, ir iespējama tikai gadījumā, ja tiek ievēroti principi un tiklīdz kā ir pieņemts Lisabonas līgums, kas nozīmē, ka tas notiktu kopā ar Parlamentu, Padomi un Komisiju. Tikai vienprātība starp visām trim iestādēm nodrošinās kopīgu principu un kopīgu rīcības principu īstenošanu. Tomēr, protams, tiklīdz kā mums būs šāds jumta nolīgums, mēs individuāli turpināsim lemt par katru informācijas apmaiņas gadījumu atsevišķi. Šis nolīgums neaptvers visu turpmāko, proti, pašreizējā situācija ir tāda, ka ikviena nolīguma dēļ šie principi tiek no jauna celti gaismā un pārrunāti visās sarunās. Ja mums būtu šādi kopīgi principi, kas radītu pamatu, situācija ar konkrētiem nolīgumiem un līgumiem, protams, būtu labāka. Priekšsēdētāja kungs, tas arī īsumā viss, ko gribēju sacīt.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Ministr, dāmas un kungi, Eiropas Savienības-Amerikas Savienoto Valstu tiesiskuma, brīvības un drošības ministru trijotnes sanāksme, kurā martā piedalījās Mate kungs un priekšsēdētāja vietnieks F.Frattini, bija lieliska iespēja pārrunāt konkrētus svarīgus jautājumus ar amerikāņu kolēģiem.
Esam spēruši soli pareizā virzienā, pieņemot ministru deklarāciju par pieeju, kas jāpieņem, saistībā ar jaunu ASV tiesību aktu par vīzu režīma atcelšanu ieviešanu. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem ASV būs jāparaksta drošības nolīgumi ar valstīm, kas ir vai būs vīzu atcelšanas programmas dalībnieces. Amerikas Savienotās Valstis ir atzīmējušas, ka Eiropas Savienības gadījumā ir vajadzīga divpusējā pieeja, kurā kompetences šajā jomā ir sadalītas starp Kopienu un dalībvalstīm. Valstu kompetences jautājumi tiks pārrunāti ar valstu iestādēm; jautājumi, kas ir Eiropas Savienības pārziņā, tiks pārrunāti ar Eiropas iestādēm. Amerikāņu sarunu dalībnieki ir atbalstījuši kopīgu mērķi, ar kuru pēc iespējas drīzāk tiktu ieviesta droša bezvīzu ceļošana starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm.
Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija ir ieteikusi piešķirt pilnvaras Padomei, kas tai ļautu uzsākt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Esmu pateicīgs Mate kungam, kurš vadīja Tieslietu un iekšlietu padomes sēdi 18. aprīlī, jo, pateicoties Padomes lielajai vienprātībai, Padome bija gatava piešķirt šīs pilnvaras Komisijai. Tas ir pierādījums mūsu kopīgajiem centieniem darboties un rīkoties vienoti, jo tas acīmredzot ir efektīvāk.
Komisija uzsāks sarunas pēc iespējas drīzāk. Mēs jau esam sazinājušies ar Amerikas iestādēm. Mums ir jāpanāk straujš progress attiecībās ar Amerikas Savienotajām Valstīm jautājumā par vīzu režīma atcelšanas programmu, kas ir Kopienas kompetencē. Vienlaikus mums saviem iedzīvotājiem ir jāgarantē tiesības un brīvības, lai pēc iespējas drīzāk nodrošinātu dalībvalstu piekļuvi. Mēs grasāmies uzņemties īpašu gādību par to, lai jebkura nolīguma starp Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm pamatā būtu savstarpīguma princips, lai tiktu ievērotas pamattiesības un individuālās brīvības, to skaitā arī datu aizsardzība un tiesības uz privāto dzīvi.
Kā jau Mate kungs nupat teica, mēs sarunās pārrunāsim arī ceļošanas atļauju elektroniskās sistēmas izveidi. Saskaņā ar vīzu režīma atcelšanas programmu pasažieriem, kas ceļo uz Amerikas Savienotajām Valstīm ar lidmašīnu vai pa ūdensceļiem, pirms došanās ceļā nāksies atbildēt uz konkrētiem jautājumiem tiešsaistē. Tad viņiem izsniegs elektronisku ceļošanas atļauju. Es gribu norādīt, ka šī sistēma jau darbojas starp Eiropas Savienību un Austrāliju. Amerikas Savienotās Valstis ir vairākkārt mums sniegušas informāciju par sagatavošanās darbiem Elektronisko ceļošanas atļauju sistēmas (ECAS) izveidei, proti, mūsu videokonferencē ar Chertoff kungu, iekšējās drošības ministru.
Acīmredzot ir nepieciešami sīkāki paskaidrojumi, un mēs ar Mate kungu šos jautājumus vēlreiz pārrunāsim ar Chertoff kungu, kad viņš maija vidū ieradīsies Briselē. Mums jāuztur solidaritāte dalībvalstīs visā šajā jautājumā. Divpusējā, divējādā pieeja būs efektīva tikai tad, ja valstu sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir pilnībā pārredzamas. Amerikas Savienotās Valstis drīz iesniegs noteikumus par saprašanās memorandu ieviešanu tajās dalībvalstīs, kuras ir tos parakstījušas, jo šie ieviešanas līgumi ir nepārprotami būtiski, un mūsu pienākums būs tos izvērtēt.
Un visbeidzot - ciešā sadarbībā ar prezidentūru Komisija risinās savu ieilgušo dialogu ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Attiecībās starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm šajā jomā ir nepieciešama pārliecinoša un būtiska partnerība. Mūsu iedzīvotāju drošībai ir vajadzīga kopīga rīcība, kas garantē pamattiesības. Manuprāt, vislabākais kompromiss ir pieņemt sarunu pilnvaras. Tās piešķirs dalībvalstīm rīcības brīvību runāt ar Amerikas Savienotajām Valstīm par jautājumiem, kas ir dalībvalstu prerogatīva, piemēram, sadarbība un informācijas apmaiņa starp izlūkošanas dienestiem, bet, protams, mūsu ziņā ir gādāt, lai ceļošana uz Amerikas Savienotajām Valstīm būtu iespējama visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Vīzu režīma atcelšanas programmas pagarināšana ir kritizēta ASV Kongresā, bet, manuprāt, ar Eiropas Parlamenta un ministra atbalstu mēs spēsim atbalstīt Eiropas Savienības nostāju, jo tā vēlas nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tās iedzīvotājiem.
Tas ir viss, ko šorīt varu pastāstīt Parlamentam. Es uzmanīgi klausīšos jūsu runās, kas sniegs lielāku skaidrību gaidāmajās sarunās.
Urszula Gacek
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, es ļoti atzinīgi vērtēju Padomes un Komisijas iniciatīvu, ar ko tiks ieviesti skaidri un pārskatāmi kārtības principi saistībā ar divpusējiem nolīgumiem par bezvīzu režīmu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm.
Šī gada sākumā konkrētas nepacietīgas dalībvalstis uzsāka individuālas sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm bez Eiropas Savienības piekrišanas. Citas dalībvalstis nolēma gaidīt, līdz tiks noteikti principi Eiropas Savienības noteiktajā kārtībā, jo šīs valstis saprata, ka būs labākā situācijā, ja varēs rēķināties ar visas Eiropas Savienības atbalstu. Šodien Amerikas Savienotajām Valstīm ir nosūtīts nepārprotams ziņojums, kurā ir atzīts, ka nedrīkst izdarīt spiedienu uz kādu no dalībvalstīm, lai tā pārkāptu Kopienas principus. Tas attiecas arī uz jutīgajiem jautājumiem, kas nav Eiropas Savienības kompetencē, piemēram, pasažieru kustības datu publicēšana. Būtiski ir tas, ka tagad katra dalībvalsts var individuāli vest sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tās ir valstis, kurām ir vislielākā motivācija panākt bezvīzu režīma nodrošināšanu saviem iedzīvotājiem. Tomēr šīm valstīm ir jāpatur prātā kopīgi izstrādāto nostāja, kuras pamatā ir savstarpīguma princips, kā arī noteikumu informēt Komisiju par sarunu gaitu.
Būtībā bumba tagad ir Amerikas Savienoto Valstu laukumā. Es aicinu Amerikas Savienotās Valstis uzmanīgi izvērtēt kritērijus, pēc kuriem vīzas tiek piešķirtas Eiropas Savienības austrumu daļas iedzīvotājiem. Vai tiešām būtu tiesa, ka liela daļa šo iedzīvotāju ir potenciāli nelegālie imigranti, kas nepamestu Amerikas Savienotās Valstis pēc vīzu termiņa iztecēšanas? Tas patiesībā ir iemesls, kāpēc vairums vīzu pieteikumu tiek noraidīti, nevis potenciālais drošības apdraudējums. Galu galā Austrumeiropā tikpat kā nav fundamentālo islāmistu terorista grupējumu apmetņu. Agrāk Austrumeiropas pilsoņi juta kārdinājumu nelegāli atrasties Amerikas Savienotajās Valstīs finansiālu apsvērumu dēļ. Situācija tagad ir krasi mainījusies. Austrumeiropieši tagad drīkst likumīgi strādāt vecajā Eiropā, kopš Eiropas Savienības paplašināšanās brīža. Tagad viņi tur var strādāt, nepārkāpjot tiesību aktus un nebaidoties no imigrācijas dienestiem.
Ņemot vērā šīs pārmaiņas, Amerikas Savienoto Valstu negatīvā attieksme ir arvien grūtāk saprotama šo dalībvalstu iedzīvotājiem. Amerikas Savienoto Valstu ieņemtā nostāja kaitē arī to imidžam. Tāpēc arī ASV interesēs ir drīz vien noslēgt sarunas un nodrošināt to, ka vīzu nepieciešamība Eiropas Savienības pilsoņiem paliek vēsturē.
Claudio Fava
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es gribētu atzinīgi vērtēt Padomes priekšsēdētāja un komisionāra teikto. Kā grupa mēs atzinīgi vērtējam Padomes apstiprinājumu sarunu pilnvaru piešķiršanai, kas beidzot ļaus Komisijai vest sarunas ar visām dalībvalstīm - es uzsveru, ar visām dalībvalstīm - par jauno bezvīzu režīma plānu, kā to pērn ir grozījis ASV Kongress.
Vienlaikus mēs vēlamies paust nožēlu par to, ka Vašingtonas administrācija nolēma sākt divpusējas sarunas ar tām valstīm, kas tikai nesen ir pievienojušās Eiropas Savienībai: šādu lēmumu nevar atbalstīt ne nopelnu, ne sistēmas dēļ.
Mūsu grupa uzskata, ka ASV ir būtisks partneris cīņā pret terorismu, bet tajā pašā laikā mēs uzskatām, ka ASV valdībai ir jāievēro Eiropas Savienības politiskā subjektivitāte un vara, kas cildinātas mūsu līgumos. Es riskētu ieteikt, komisār, ka tas ir jāatgādina arī ES dalībvalstīm: tās ir šīs Eiropas subjektivitātes tulki un aizbildņi.
Ir vērts atsaukt atmiņā, kā jūs arī to darījāt, ka vīzu politika, gluži kā mūsu politika par patvēruma piešķiršanu un cīņu pret nelegālo migrāciju, ir Eiropas Kopienas pārziņā. Ir svarīgi, ka Padome ir apvilkusi sarunu pilnvaru jautājumu ar sarkanu, ņemot vērā, ka nav iespējams runāt par divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un Amerikas Savienotajām Valstīm jomās, kas ir ES kompetencē, it īpaši, ja tādi nolīgumi ļauj ASV iestādēm piekļūt Eiropas Savienības datu bāzēm.
Mēs aicinām Komisiju turpināt darbu, lai panāktu vienošanos, vispārēju situācijas atrisinājumu, atceļot vīzu režīmu visām Eiropas valstīm, pamatojoties uz vienlīdzīgas cieņas un, kas pats svarīgākais, uz savstarpīguma principu.
Sophia in 't Veld
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, šīs pilnvaras tiek vērtētas ļoti atzinīgi, un mēs gaidīsim rezultātus. Es tikai prātoju, kāpēc tas viss netika panākts jau agrāk un kāpēc to ir iespējams panākt tagad. Cerēsim, ka tas tomēr tiks panākts.
Tāpat es atzinīgi vērtēju Mate kunga paziņojumu par to, ka vīzu režīma atcelšanai ir jāattiecas uz visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem un nevis uz visām dalībvalstīm, un tā ir būtiska atšķirība. Šajā sakarībā es gribētu vērst uzmanību uz aizliegumu ASV iebraukt HIV slimniekiem. Ceru, ka jūs cīnīsieties par šī iebraukšanas aizlieguma atcelšanu. Tāpat es gribētu uzzināt jūsu viedokli par Chertoff kunga apgalvojumiem šīsnedēļas laikrakstā "Washington Post", ka vīzu režīma atcelšana būs saistīta ar aviosabiedrību veiktajām pirkstu nospiedumu pārbaudēm. Tas ir pavisam jauns faktors, un es vēlētos uzzināt, ko jūs par to domājat.
Tad mēs nonākam pie Pasažieru vārdu reģistra (PVR). Ja Amerikas PVR prasības kļūs stingrākas par tām, kas patlaban noteiktas ES-ASV nolīgumā, kurš jebkurā gadījumā vēl nav ratificēts, vai tas nozīmē, ka nolīgums uzreiz vairs nebūs spēkā? Tādā gadījumā mums ir jāzina, kas teikts ieviešanas līgumos, un es tiešām prātoju, kāpēc mums līdz šim par tiem nav sniegta informācija. Man tā šķiet dīvaina situācija.
Tad mēs nonākam pie elektronisko ceļošanas atļauju sistēmai un personas datu aizsardzībai. Mani ne mazākajā mērā nepārliecina tas, ka šis jautājums būtu sakārtots. 12 principi, kurus pagaidām esam redzējuši, protams, ir laba lieta. Tomēr, tāpat trešā pīlāra noteikumiem, arī ar pašas Eiropas Savienības pamatlēmuma problēma nav principos, bet gan garajā to izņēmumu sarakstā. Šajā saistībā es gribu garantijas, nevis tikai principus. Es gribu arī zināt, kā tie darbosies praksē, pirms mēs vienojamies par iedzīvotāju datu atklāšanu citai valstij.
Tad vēl ir arī demokrātiskās leģitimitātes jautājums. Kā jūs nodrošināsiet demokrātisku pārbaudi? Man ekspertu komitejas priekšlikums nešķiet ne demokrātisks, ne pārskatāms. Manuprāt, šis ir tipisks parlamentāras pārbaudes gadījums.
Visbeidzot es ceru, ka Komisija un Padome ir guvusi mācību, ka mēs kā Eiropas Savienība esam daudz stiprāki, ja esam vienoti, nevis sašķelti, un ja mēs risinām šāda veida jautājumus atklāti ar Eiropas Parlamenta atbalstu.
Konrad Szymański
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Komisijai par tās centieniem nodrošināt vienlīdzīgu izturēšanos pret visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem uz ASV robežas. Tomēr es uzskatu, ka sarunas par ASV vīzu režīma atcelšanu nepārprotami norāda par Eiropas Savienības iespējām.
Par spīti paustajam atbalstam Eiropas Komisijai, īpaši ņemot vērā tās valstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. un 2007. gadā, sarunas ir bijušas neveiksmīgas. Amerikas Savienotās Valstis grasās parakstīt divpusējus vīzu režīma nolīgumus ar katru dalībvalsti pēc kārtas, tiklīdz kā attiecīgā dalībvalsts atbilst tikai un vienīgi ASV tiesību aktu kritērijiem šajā jautājumā. Acīmredzot Komisijai ir vienkārši ierobežot dalībvalstu kompetences. Reizēm to panāk ar līgumiem, reizēm ar precedentu. Ir daudz grūtāk gūt panākumus attiecībās ar trešām valstīm. Par spīti tik būtiskam atbalstam Komisijas tiesībām uz ekskluzīvu pārstāvību, dažas dalībvalstis izvēlējās vest individuālas sarunas. Mana valsts nav viena no tām, bet man jāsaka, ka mani nemaz nepārsteidza šo valstu rīcība.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas un Padomes pārstāvji, jūs neesat ne pietiekami daudz mums pateikuši, ne arī pārliecinājuši Eiropas Parlamentu. ASV izvēle parakstīt atsevišķus nolīgumus jautājumā, kas skar Kopienas jurisdikciju, ir apvainojums ES un kā tāds arī jāuztver. Čehijas Republikas lēmums parakstīt šādu nolīgumu ir Kopienas jurisdikcijas pārkāpums. Nevienam nav tiesību atklāt Eiropas iedzīvotāju personas datus amerikāņiem vai kādam citam bez ES un Eiropas Parlamenta veiktas pārbaudes. Runa ir par ko vairāk, nekā tikai par PVR saturu.
Padomes locekļi, tāpēc es lūdzu jūs atzīmēt to, ka iesaistītas ir ne tikai jaunās dalībvalstis. Lai gan Grieķija bija viena no pirmajām 15 ES dalībvalstīm, Grieķijas iedzīvotājiem joprojām ir nepieciešama vīza ceļošanai uz ASV. Mums tas ir jāpārtrauc, bet ar vienotu pieeju, nevis pārkāpjot iedzīvotāju personas datu aizsardzības noteikumus. Lūdzu, iekļaujiet šo savā galīgajā nostājā.
Jana Bobošíková
(CS) Dāmas un kungi, es Parlamentā pārstāvu Čehijas Republiku, kas nesen kā tika te minēta. Čehijas Republika, tāpat kā dažas citas dalībvalstis, uzsāka divpusējas sarunas par ASV vīzu režīma atcelšanu. Es paužu nozēlu par Eiropas Komisijas netaisno manas valsts ārpolitikas kritizēšanu. Komisija ir augstprātīgi pārkāpusi savas faktiskās kompetences un apspiedusi dalībvalstu subsidiaritātes un vienlīdzības principu. Ļaujiet atgādināt arī to, ka divpusējās sarunas par vīzu režīma atcelšanu bija Čehijas Republikas reakcija uz Komisijas pilnīgo nespēju panākt rezultātus jautājumā par vīzu režīma atcelšanu jaunajām dalībvalstīm. Dāmas un kungi, Komisijai ir jāsaprot, ka, lai gan tā ir augsta līmeņa izpildinstitūcija, ir daudzas jomas, kurās tai ir jāievēro Parlamenta un individuālo dalībvalstu politiskā griba.
Visbeidzot, ja Eiropas Komisija vēlas būt Eiropas Savienības aviosabiedrību drošības arbitrs jautājumā par vīzu režīmu ar ASV, tai nevajadzētu nosodīt tās valstis, kas ar informācijas apmaiņu pūlas izjaukt teroristu plānus. Gluži otrādi - tai vajadzētu kritizēt tās valstis, kuras bez sirdsapziņas pārmetumiem ved pārrunas ar Lībijas, Hamas u.c. organizāciju pārstāvjiem.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētāja kungs, ministr Mate, priekšsēdētāja vietniek Barrot, dāmas un kungi, 10. martā es šajā Parlamentā izteicu savas bažas šajā jautājumā. Man jau tad likās un liekas joprojām, ka Amerikas Savienotās Valstis ir izvēlējušās šķeļošu un iekarojošu stratēģiju, piedāvājot divpusējus nolīgumus saistībā ar vīzu režīma atcelšanas plānu. Diemžēl vairākas dalībvalstis nav spējušas pretoties kārdinājumam, cenšoties panākt ātrāku progresu un aizmirstot, ka kopīgā vīzu politika neapšaubāmi ir Kopienas kompetencē, tāpat kā to pienākums ir ievērot solidaritātes principu, kas cildināts Līgumā.
Kad šīs dalībvalstis pievienojās Eiropas Savienībai, tās apņēmās ievērot visas Kopienas acquis, dalot savu suverenitāti kopīgos jautājumos, kuros Eiropas pieejai bija jābūt dominējošai. Tādējādi parakstītie divpusējie nolīgumi ir radījuši precedentu, kas ir pretrunā Eiropas integrācijas būtībai.
Es apsveicu Padomi ar sarunu pilnvarām, kas 18. aprīlī tika piešķirtas Komisijai. Mums jāgādā, lai šis process nesatricinātu Eiropas nostāju sarunās. Martā es iebildu, ka būtu labāk izvēlēties divpusējo nolīgumu iesaldēšanu, līdz sarunas starp Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm ir slēgtas. Es aicinu Komisiju un komisāru J.Barrot nepakļauties kompromisam šādā kopīgu interešu jautājumā. Es viņus aicinu rūpīgi uzmanīt katras dalībvalsts iniciatīvas, nevilcināties ar vēršanos Eiropas Kopienu Tiesā, ja tiek pārkāpti Kopienas tiesību akti, un it īpaši informēt Parlamentu par notikumu gaitu un solidaritātes līmeni vai trūkumu, ko izrāda dažas dalībvalstis.
Martine Roure
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Padomes priekšsēdētāj, mēs atzinīgi vērtējam to, ka Padome beidzot ir piešķīrusi Eiropas Komisijai pilnvaras vest sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par bezvīzu režīma piemērošanu tām 12 valstīm, kurām patlaban tāds netiek piemērots.
Laba zīme ir arī tā, ka paralēli šīm sarunām ir uzsāktas sarunas arī par elektronisku ceļošanas atļauju sistēmas ieviešanu un datu apmaiņu. Tomēr vai šīs pilnvaras tiešām aptures divpusējās sarunas par labu patiesi eiropeiskai pieejai? Cerēsim, ka tā notiks.
Es vēlreiz gribētu atgādināt, ka nav pieņemamas nevienas divpusējās sarunas par vīzu režīma atcelšanu un par datu apmaiņu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, piemēram, PVR, un ka vienīgi nolīgumi Eiropas Savienības līmenī var tikt ņemti vērā.
Vai šīs sarunu pilnvaras paredz vispārēju nolīgumu par personas datu aizsardzību? Tas ir tas, ko vēlos jautāt, jo Amerikas tiesību aktos joprojām nav minēti eiropieši un to aizsardzība. Visbeidzot es gribētu norādīt, ka SIS un VIS netika izveidotas īpašam nolūkam un ka piekļuves nodrošināšana šo sistēmu datiem trešām valstīm būtu mērķa atbilstības un proporcionalitātes principu pārkāpums. Mēs uz jums paļaujamies.
Gérard Deprez
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, dalīšos ar dažiem novērojumiem.
Pirmkārt, es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšsēdētāja un dalībvalstu centienus attiecībā uz sarunu pilnvaru apstiprināšanu 18. aprīlī. Šis jautājums tika skatīts neorganizēti un nesen atrisināts, es teiktu, katastrofālā veidā, un šīs ir labas ziņas visas Eiropas iedzīvotājiem.
Tomēr es gribētu minēt divas lietas, par kurām komisārs jau ieminējās. Priekšsēdētāja kungs, komisār, nav taisnīgi, ka ieviešanas nolīgumiem, par kuriem sarunas ved konkrētas dalībvalstis ar Amerikas Savienotajām Valstīm, patlaban nav jābūt pilnībā pārskatāmiem. Tas varētu nebūt pārsteigums Amerikas Savienotajām Valstīm, bet dalībvalstīm tas ir nepieņemami. Es savus izteikumus galvenokārt vēršu uz Čehijas Republiku, kas drīzumā pārņems Eiropas Savienības prezidentūru un kurai vajadzētu rādīt piemēru. Lai gan sarunu pilnvaras nosaka ļoti skaidrus noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību, es tomēr uzskatu, ka šajā jutīgajā jautājumā patiesi pārskatāms nolīgums, nevis noteikti 12 principi, bet patiesi transatlantisks nolīgums, ko, manuprāt, ideālā kārtā pārskatītu kopīgo datu aizsardzības iestāde, atbilstu abu pušu prasībām un mūsu jo īpaši.
Guntars Krasts
(LV) Paldies, prezident! Izmantojot izdevību, vēlos izteikt atzinību Eiropas Komisijai par jauno dalībvalstu interešu pārstāvību sarunās ar ASV par bezvīzu programmu ieviešanu. Komisija šo jautājumu pastāvīgi ir uzturējusi savā dienas kārtībā. Pēc Eiropas Savienības un ASV marta sarunām ar gandarījumu var secināt, ka sekmīgi izdevies likvidēt iespējamās konfliktsituācijas, atsevišķām dalībvalstīm uzsākot divpusējās bezvīzu programmu ieviešanas sarunas ar ASV. Jo, kā zināms, ASV ir paturējusi spēkā pozīciju, ka tā atceļ vīzu režīmu tikai divpusējās sarunās ar katru konkrētu dalībvalsti. Tāpēc apsveicami ir Eiropas Savienības un ASV marta sanāksmes rezultāti, kurā panākta vienošanās par tā saukto twin-track pieeju. Patreizējā situācijā tā ir uzlūkojama kā ideāls risinājums, kas likvidē iespējamās konfliktējošās politikas. Dalībvalstis, kas pašreiz ir sarunu procesā ar ASV par bezvīzu programmu ieviešanu, ir ļoti ieinteresētas, lai līdz šī gada jūnijam izdotos realizēt marta sanāksmē panākto vienošanos ar ASV par elektronisko ceļošanas autorizācijas sistēmu, un tās ieviešanas koordinēšanu ar plānoto Eiropas Savienības sistēmu. Šīm dalībvalstīm kavēšanās nozīmētu bezvīzu programmas ar ASV ieviešanas paildzināšanos. Paldies!
Vladimír Remek
(CS) Dāmas un kungi, mani balsotāji Čehijas Republikā arī prāto, vai personas datu un informācijas apjoms, ko pieprasa ASV tā sauktās cīņas pret terorismu vārdā un vīzas piešķiršanai, ir pieņemams. Vienlaikus es gribētu atgādināt, ka Eiropas Savienība nav bijusi pietiekami aktīva jauno dalībvalstu likumīgo interešu aizstāvēšanā saistībā ar ASV vīzu režīma atcelšanu. Bailes par to, ka vīzu jautājums kļūs sarežģītāks vecajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, vienkārši radīja priekšnoteikumus čehu ierēdņiem gādāt par savām interesēm.
Turklāt jāsaka, ka, lai gan valdība Prāgā to noliedz, ir diezgan pārsteidzoša sakritība, ka ASV vēlas atcelt vīzu režīmu mūsu iedzīvotājiem tieši tad, kad cenšas iegūt čehu piekrišanu par pretraķešu radara bāzes stacijas izveidi šajā valstī. Lai gan ir skaidrs, ka šī ir vistīrākā sakritība un ASV apbalvo Čehijas valdības labo gribu ar dāsnu žestu, aizdomas par politisku valsts suverenitātes tirdzniecību tomēr rodas.
Philip Claeys
(NL) Priekšsēdētāja kungs, visas šīs debates par vīzu režīma atcelšanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību pamazām sāk šķist kā halucinācijas. Vairākām jaunajām dalībvalstīm izdevās parakstīt divpusējus nolīgumus ar Amerikas Savienotajām valstīm. Šāds ceļš tām bija ātrāks un acīmredzot arī vienkāršāks, nekā visas Eiropas Savienības kopīgas vienošanās sagaidīšana. Amerika vīzu režīma atcelšanai izvirza vairākus noteikumus, attiecinot tos uz cīņu pret terorismu. Kur ir problēma?
Eiropas federālisti saka, ka vīzu nolīgumu parakstīšana ir Eiropas kompetencē. Iepriekšējās debatēs par šo tēmu kāds Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas loceklis teica, ka tā sauktajai Eiropas solidaritātei ir jādominē un ka tas vienkārši ir jāizskaidro attiecīgo dalībvalstu iedzīvotājiem, kas ir upuri. Acīmredzot ideoloģijai ir jāgūst pārsvars pār praksi. Dalībvalstis pašas ir atbildīgas, un tām ir jāpaliek atbildīgām par lēmumiem attiecībā uz to, kas iekļūst to teritorijā un kādos apstākļos tas notiek, un vīzu politika ir šī jautājuma būtiska daļa.
Simon Busuttil
- (MT) Paldies, priekšsēdētāja kungs. ASV ceļojumu vīzas atcelšana ir ļoti nozīmīga mūsu iedzīvotāju prioritāte, un mēs kļūdāmies, ja domājam, ka tā nav. Tā ir nozīmīga prioritāte, jo ceļot bez vīzas ir vieglāk un arī lētāk - visiem ceļotājiem. Tā ir arī nozīmīga, jo mēs vairs nevaram paildzināt netaisno situāciju, kurā pusei Eiropas Savienības dalībvalstu nav vajadzīga vīza ceļošanai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, bet otrai pusei ir. Pašam ir jāizjūt, kā ir, kad vajag ASV vīzu, lai novērtētu, cik būtisks ir tās atcēlums. Tomēr visi centieni, vienalga, no kuras puses, atcelt vīzu režīmu, ir labi, pozitīvi un atbalstāmi, nevis kritizējami. Nav svarīgi, kam izdosies atcelt vīzu režīmu tām 12 valstīm, kurām vīzas vēl ir vajadzīgas. Svarīgi ir tas, ka režīms tiks atcelts. Tāpēc Komisijas un dalībvalstu bērnišķīgās spēles par to, kurš ir tiesīgs vest sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ir jāizbeidz. No grūti izprotamā ir jāsaprot viens - tas, ka Amerikas Savienotajām Valstīm ir senas un spēcīgas divpusējas saites ar dalībvalstīm, un ir skaidrs, ka diskusijas notiks ar tām bez starpniekiem. No otras puses ir skaidrs, ka Komisijai ir savs uzdevums - jā, tai ir uzdevums turpināt spiediena palielināšanu pareizajā virzienā. Tomēr tajā pašā laikā mēs visi zinām, ka Amerikas Savienotajām Valstīm līdz šim ir labpaticies runāt ar atsevišķām valstīm, un patiesībā Komisija pati ar to nav vēl tikusi galā. Tomēr jāatceras, ka mēs neturpinām strīdu par to, kuram ir un kuram nav tiesību vest sarunas, jo tādējādi mēs zaudēsim un būsim sašķelti, tā vietā, lai kļūtu stiprāki. Tāpēc es atbalstu divējādo pieeju; svarīgi ir atbalstīt citam citu, lai tad, kad vīzu režīms tiks atcelts, tas tiek atcelts bez kavēšanās un tiek atcelts visiem ES iedzīvotājiem.
Stavros Lambrinidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, esat mūs iepazīstinājuši ar apkaunojošo divpusējo vīzu režīma atcelšanas programmu. Saskaņā ar to ASV atbrīvojumu no vīzas prasības padarīs par privilēģiju un ratificēs īpašas prasības, ko piemēros Grieķijai un jaunajām dalībvalstīm, kurām būs jāsniedz, protams, ar Eiropas saņemtu apstiprinājumu, pat vēl sīkāki pasažieru dati, nekā to visā pasaulē teorētiski pieprasa PVR. Būs iespējama pat tūlītēja pieeja iedzīvotāju kriminālajai vēsturei. Jūs sakāt, ka tas nav Kopienas kompetencē un ka katrai dalībvalstij ir jārīkojas tā, kā tā vēlas. Citiem vārdiem sakot, jūs pametat pusi dalībvalstu, pakļautas draudiem par atteikšanos no personas datiem, kurus ASV nepieprasa no otras dalībvalstu puses. Jebkurā gadījumā ticamākais, bet arī ciniskākais šķiet Rosenzweig kunga, ASV valsts sekretāra vietnieka, teiktais. Viņš ASV Senātā 28. februārī teica:
"Šīm astoņām kandidātvalstīm [...] ir spēcīgs stimuls uzņemties visa drošības standartu kopuma ieviešanu.”
Citiem vārdiem sakot, šīm valstīm tik izmisīgi ir nepieciešamas vīzas, ka mēs varam piespiest tās pieņemt jebkādus noteikumus.
Komisār, saskaņā ar Eiropas kopējās vīzu politikas teorētisko un praktisko aspektu pašreizējais vīzu vai bezvīzu statuss nav jāpiešķir ikvienam; visiem iedzīvotājiem ir tiesības uz to, ņemot vērā vienus un tos pašus nosacījumus. ASV ir pietiekami spēcīga politiskā ziņā, lai atceltu Eiropas kopējo politiku. Diemžēl ne Padome, ne Komisija nav izrādījusi politisko gribu, lai apturētu ASV.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Priekšsēdētāja kungs, kad runa ir par vīzu režīma atcelšanas programmu, šie paziņojumi, godīgi sakot, nav pārliecinoši, un daži jautājumi jau ir apstiprinājuši šo pieņēmumu. Līdz šim Komisijas pilnvaras laika gaitā ir apturētas. Īsāk sakot, nekāda rezultāta. Jebkurā gadījumā sešas dalībvalstis un, iespējams, tagad arī Malta ir parakstījušas saprašanās memorandu ar amerikāņiem. Ieviešanas noteikumi vēl nav zināmi, tāpat kā nav skaidras arī valsts politikas aprises.
Šajā sakarībā man ir šāds jautājums, kas skar arī nepilnīgās Komisijas pilnvaras: kāpēc dalībvalstis jau ir Eiropas Savienībā? Vai joprojām ir dzīvs Kopienas gars? Mēs amerikāņiem varam līdzināties tikai tad, ja 27 dalībvalstis rīkojas līdzīgi. Mums kā Eiropas Savienībai ir jāraida nepārprotams signāls pāri Atlantijas okeānam. Mums ir jābūt drosmīgiem un jāizmanto sava nelokāmā nostāja sarunās. Ņemot to visu vērā, man dažu dalībvalstu rīcība šajā jautājumā šķiet nepieņemama. Arguments, ka Komisija ir panākusi pārāk mazu progresu pēdējos gados attiecībā uz konkrētajām dalībvalstīm, izklausās pieņemams, bet tas ir nesamērīgs, ja runa ir par līdz šim redzēto rīcību. Ir pēdējais laiks rīkoties pašiem, nevis visu atstāt Amerikas Savienoto Valstu pārziņā. Šādi ES tik tiešām sevi padara par pilnīgu apsmieklu.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Eiropas Komisijai un it īpaši komisāram F.Frattini, kurš diemžēl nevar šodien būt kopā ar mums. Komisārs F.Frattini sarunu gaitā lika skaidri saprast, ka vīzu jautājumi ir Briseles kompetencē un ka tās valstis, kas ved sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, pārkāpj Eiropas Savienības solidaritātes principu.
Līdz šim 14 turīgākās Eiropas Savienības dalībvalstis kopā ar Slovēniju ir ieguvušas šo privilēģiju, bet to cer iegūt visas Eiropas Savienības dalībvalstis, it īpaši tās, kas atrodas tajā Eiropas daļā, no kuras nāku es. Vienprātība ir obligāts priekšnoteikums vīzu jautājuma nokārtošanai, kas nāks par labu visām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Vislabākā pieeja šķiet kopīga rīcība ar viena pārstāvja, proti, komisāra F.Frattini, palīdzību. Viņš ir pierādījis savu vēlmi cīnīties par vienlīdzīgu attieksmi pret visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Šī pieeja pierāda arī to, ka Eiropas Savienība ir spējīga paust vienotu nostāju. Tomēr ir žēl, ka konkrētas valstis ir gatavojušās pieņemt pašas savus lēmumus šajā jautājumā un parakstīt individuālus vīzu memorandus ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ASV un vienas atsevišķas valsts parakstīts nolīgums par vīzu režīma atcelšanas programmu (VWP) izrādīsies briesmu pilns. Tas ļaus ASV piekļūt ES datu bāzēm, kurās ir ceļotāju personas dati, nodokļu maksāšanas dati un pat kriminālā vēsture. Dalībvalstīm šajā jautājumā jābūt īpaši piesardzīgām, jo tiek skartas Kopienas jurisdikcijas jomas, piemēram Šengenas līgums un Eiropas kopējā vīzu politika. Tāpēc es pilnībā nepiekrītu Čehijas Republikas iniciatīvai parakstīt divpusēju saprašanās memorandu ar ASV.
Citas valstis ir sekojušas Čehijas Republikas piemēram: saprašanās memorandus jau ir parakstījusi Igaunija, Latvija, Ungārija, Slovākija un Malta. Komisāra paskaidrojumi un paziņojumi man šķiet nepietiekami: viņš nespēja pateikt, kas notiktu, ja jau iepriekš minēto valstu parakstītajos nolīgumos būtu punkti, kas būtu pretrunā Eiropas nostājai.
Mana valsts, Grieķija, ir viena no ES 15 sākotnējām dalībvalstīm. Kaut arī tai ir nesakārtots vīzu jautājums, tā tomēr nesekoja šim piemēram. Jo, ja mēs tiešām uzskatām, komisār, ka katra ES dalībvalsts var darīt to, kas ir labākais tās interesēm, tad nekādas savienības nemaz nav.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, Ungārijas un pārējo jauno dalībvalstu vārdā man ir jāiebilst šeit dzirdētajai kritikai un apsūdzībām. Vecās Eiropas Savienības dalībvalstis pamet jaunās dalībvalstis novārtā. Eiropas solidaritātes princips nedarbojas - ne jauno dalībvalstu, ne Grieķijas gadījumā. Tāpēc visas šīs kritiskās piezīmes nav saprotamas. Ir viena īpaša joma, kurā Eiropas Savienības solidaritāte līdz šim nav darbojusies un arī tagad nedarbojas, un ir ļoti svarīgi, lai šis jautājums beidzot tiktu atrisināts. Mums jānoskaidro, kas ir dalībvalstu un kas ir Kopienas kompetencē, kad tiek vestas sarunas par bezvīzu režīmu ieviešanu. Mēs ceram, ka šogad Ungārijai un visām pārējām jaunajām dalībvalstīm beidzot būs tādas pašas tiesības, arī uz ceļošanu bez vīzas uz ASV, kā vecajām dalībvalstīm. Šīs debates pierāda, ka solidaritāte Eiropas Savienībā nedarbojas. Paldies par uzmanību.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētāja kungs, man ir skaidrs, ka ES joprojām nav teikšanas sarunās ar ASV. Divpusējā pieeja ir tikai pierādījums tam, ka Padome un Komisija nespēj aizstāvēt Eiropas intereses un iedzīvotājus.
Tas, ka dalībvalstis ir spiestas pašas vest divpusējas sarunas ar ASV, apdraud mūsu ticamību un varu starptautiskā mērogā, un tas var kaitēt mūsu iedzīvotājiem, kuru dati var tikt apmainīti bez jebkādas demokrātiskas pārbaudes veikšanas.
Es uzskatu, ka dalībvalstīm ir jārīkojas kā vienotai Eiropai, un es vēlos, lai Komisija izrādītu apņemšanos un liktu mūsu partnerim, ASV, saprast, ka par vienlīdzīgām tiesībām un vienlīdzīgu attieksmi nekaulējas.
Elektroniskās ceļošanas atļaujas, kuras sāks izmantot, būs pozitīva attīstība, jo ieceļošanas atļaujas tiks izvērtētas, ņemot vērā katru indivīdu, nevis izcelsmes valsti. Tas būs pirmais solis vienlīdzīgas attieksmes virzienā.
Lai kāda arī nebūtu valstpiederība, mums Eiropā ir jānojauc iekšējās robežas un jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visiem eiropiešiem. .
Józef Pinior
(PL) Priekšsēdētāja kungs, svarīgākais jautājums, kas mums pašreiz ir jārisina, ir vienošanās panākšana vīzu jautājumā ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru visas Eiropas Savienības dalībvalstis tiktu uztvertas vienlīdzīgi. Tas pilnīgi noteikti ir būtiskākais jautājums. Polija paļaujas uz kopējo Eiropas politiku šī jautājuma sakarā. Es uzskatu, ka solidaritāte starp visām Eiropas valstīm, kuras pārstāv Eiropas Komisija, ir būtiskākā šajā lietā. Cerēsim, ka šāda pieeja nozīmēs to, ka vienošanās par jaunu vīzu režīmu, kas ļaus ar vienādiem nosacījumiem Amerikas Savienotajās Valstīs iekļūt visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem, beidzot tiks panākta sammitā 12. jūnijā.
Es gribētu bilst vēl ko. Izstrādājos politiku saistībā ar vīzu režīmu, Eiropas Komisijai ir jānodrošina tas, ka tiek ievēroti Eiropas tiesību pamatprincipi, lai ar personas informācijas sniegšanu saistībā ar vīzu režīmu netiktu pārkāpta Eiropas Pamattiesību harta.
Libor Rouček
(CS) Dāmas un kungi, šodienas debašu galvenā tēma ir vienlīdzība, vienlīdzīgi nosacījumi un vienlīdzīga attieksme. Jautājumā par ceļošanu uz Amerikas Savienotajām Valstīm gandrīz 20 gadus pēc komunisma sabrukšanas un četrus gadus pēc tam, kad jaunās dalībvalstis no centrālās un austrumu Eiropas ir pievienojušās ES, joprojām pastāv nevienlīdzība. Šīm jaunajām dalībvalstīm kopā ar Grieķiju joprojām ir nepieciešamas vīzas ceļošanai uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Kaut arī tas, manuprāt, ir apkaunojoši, es uzskatu arī to, ka tieši Amerikas Savienotajām Valstīm vajadzētu kaunēties, nevis Eiropas Savienībai. Galu galā šajā situācijā viena demokrātiska valsts šādi izturas pret Poliju, Čehijas Republiku, Ungāriju un citām valstīm, vienlaikus saucot tās par saviem tuvākajiem sabiedrotajiem.
Runājot par sarunām un sarunu metodēm, es pilnībā piekrītu saviem kolēģiem, ka Eiropas Savienībai ir jāpauž vienota nostāja. Tikai tā var panākt vienlīdzību; gan Eiropas Savienības dalībvalstu vienlīdzību, gan divpusēju vienlīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, tajā skaitā arī tādās jomās kā datu apmaiņa, personas datu aizsardzība u. c.
Jan Zahradil
(CS) Priekšsēdētāja kungs, es priecājos, ka tas, ko vienmēr šeit sakām, piepildās: neviens nav pārkāpis saistības, ko uzliek nolīgumi, ES tiesību akti vai Eiropas Savienības kompetence, un var notikt divpusējas sarunas, kā arī daudzpusējas vai Eiropas sarunas. Dāmas un kungi, es izsaku nožēlu, ka mana valsts, Čehijas Republika, tiek vainota solidaritātes un pārskatāmības trūkumā. Tā nebūt nav patiesība. Mēs pildām saistības, ko mums uzliek nolīgumi, Kopienas tiesību akti un subsudiaritātes princips, precīzi un tieši tā, kā vajadzīgs; ne mazāk, ne vairāk. Tāpat es gribētu lūgt dažiem saviem kolēģiem nemoralizēt par eiropeiskumu. Mēs visi esam vienlīdzīgi eiropieši: nav tādu, kas būtu vairāk vai mazāk eiropeiski.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šis tiešām ir gadījums, kad vīzu politika ir daļa kopējās Eiropas politikas, un es no tiesas vēlos, lai Komisija pierādītu, ka tās rīcība ir efektīva, ņemot vērā tai piešķirtās sarunu pilnvaras. Cerēsim, ka tiks panākta veiksmīga vienošanās, jo tas nozīmētu kopīgus panākumus.
Tomēr līdz šim mēs esam ļāvušies nevienprātībai šajā jautājumā. Amerikas Savienotās Valstis ir sadalījušas Eiropas Savienības iedzīvotājus divās grupās. Vienu varētu dēvēt par augstāka līmeņa grupu, un tai piederīgiem ir ļauts ieceļot ASV teritorijā bez jebkādām grūtībām.
Es gribētu izteikt savu protestu pret šo situāciju, kā arī minēt, ka Amerikas Savienotajās Valstīs tā jau pamazām iegūst bēdīgu slavu. Vīzu jautājums ir punkts ASV vēlēšanu kampaņā. Nav pareizi, ka viens no kandidātiem sola, piemēram, vīzu režīma atcelšanu maniem tautiešiem, proti, poļiem, tādējādi cerot uz milzīgās poļu diasporas atbalstu. Mēs to nedrīkstam pieļaut.
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs, es gribu zināt, vai Komisija un Padome varēs apgalvot, ka sarunu gaitā ES liegs piekļuvi ES datu bāzēm, tādām kā Šengenas informācijas sistēma un Vīzu informācijas sistēma (VIS). Kā referente VIS jautājumos esmu panākusi vispārīgu datu apmaiņas aizliegumu uz trešām valstīm no VIS datubāzes, un es gribu zināt, vai tā kaut kādā mērā ir apdraudēta.
Otrkārt, vai Komisija un Padome pieņems to, ka šī masu novērošana un personas datu vākšana par ikvienu - no kuriem 99% būs pavisam nevainīgi - neriskē kļūt par uzmanības novēršanu tā 0,1% notveršanā, kas varētu izrādīties draudīgs terorists vai organizētas noziedzības dalībnieks?
Patlaban kāds ievērojams pretmafijas prokurors Itālijā brīdina, ka mafijas pastrādātie noziegumi kļūst arvien izplatītāki Eiropā, jo tai nav pienācīgas sadarbības pārrobežu jomā, un krimināltiesību sistēmas nesadarbojas. Vai tad tā nav mūsu galvenā prioritāte? Un tā tiek ignorēta, jo šis ir daudz cietāks rieksts.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Eiropas Komisija ir palielinājusi savas spējas vest sarunas, pateicoties pilnvarām, ko tai pagājušajā nedēļā piešķīra dalībvalstu iekšlietu ministri.
Turklāt mums ir bijušas vairākas veiksmīgas sanāksmes ar Amerikas pārstāvjiem, no kurām pēdējā bija Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu tieslietu un iekšlietu trijotnes sanāksme 13. martā.
Es uzskatu, ka mums pēc iespējas vairāk jāuzstāj uz šajā jautājumā trim pieņemtajiem principiem, it īpaši uz kopīgo mērķi par vīzu režīma atcelšanu pēc iespējas drīzāk.
Lai arī ir manāms būtisks progress, atteikto vīzu skaits dažās dalībvalstīs turpina pieaugt.
Rumānijā šis līmenis ir sasniedzis 37%, gandrīz par 10 procentiem vairāk nekā pērn, lai gan tajā pašā laikā mūsu valsts ir kļuvusi par Eiropas Savienības dalībvalsti.
Diemžēl šī statistika liedz mums sasniegt 10% robežu, lai piedalītos vīzu režīma atcelšanas programmā.
Patlaban tikai visu dalībvalstu saskaņota rīcība var atrisināt šo savstarpīguma problēmu jautājumā par vīzām starp Eiropas Savienību un ASV.
Mums jāgādā, ka līdz nākamajam Eiropas un Amerikas Savienoto Valstu sammitam mūsu nostāja ir kļuvusi vienota un nelokāma saistībā ar vīzu režīma atcelšanu visiem Eiropas iedzīvotājiem, pamatojoties uz kārtīgi saskaņotu grafiku.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs, gan Padomes, gan Komisijas centieni uzsvērt savu apņemšanos vest sarunas ar ASV par vīzu režīma atcelšanu visu Eiropas iedzīvotāju vārdā, kā arī šajā sakarībā speramo tehnisko soļu sagatavošana ir apsveicama. Tomēr jau ir parādījusies plaisa divpusējās sarunās, kuras ES gatavojas uzsākt un kas visticamāk prasīs laiku, un dažas ES dalībvalstis jau ir guvušas konkrētus rezultātus divpusējās sarunās ar ASV. Galu galā mēs visi vēlamies panākt vienu un to pašu rezultātu - vīzu režīma atcelšanu ceļošanai uz ASV. Bet mums ir dota iespēja - vai nu gaidīt, līdz tiek uzsāktas daudzpusējas sarunas starp ES un ASV un gaidīt režīma atcelšanu, vai arī uzsākt divpusējas sarunas ar ASV un to panākt ātrāk. Piespiest ES dalībvalstis izvēlēties mazāk pievilcīgo iespēju neīstas solidaritātes vārdā, ko daudzas dalībvalstis tāpat neievēro savstarpējās attiecībās daudz svarīgākos jautājumos, piemēram, enerģijas jomā, ir morāli nepareizi, vēl ”o vairāk tāpēc, ka puse Eiropas iedzīvotāju jau tagad ir atbrīvoti no vīzas prasības, kas panākts agrākās divpusējās sarunās ar ASV.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Es uzskatu, ka starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm ir īpašas attiecības. Vairums ES dalībvalstu ir NATO dalībnieces un nepieciešamības gadījumā kopīgi uztur drošību Eiropā un citās valstīs, un tās neatšķiras cita no citas.
Tomēr atšķirības ir manāmas jautājumā par vīzām ieceļošanai ASV, kurš pamatots ar kritērijiem, kas šobrīd nav pietiekami skaidri un pārskatāmi. Galvenais kritērijs, mazāk nekā 10% atteikto vīzu, ir kritērijs, kas ir atkarīgs no Amerikas iedzīvotājiem un nevis no tiem, kas pieprasa vīzas.
Eiropas iestādes vēl nav spējušas noslēgt sarunas ar Eiropas iedzīvotājiem vēlamu rezultātu. Tāpēc katrai dalībvalstij ir jāmeklē savas metodes, lai atrisinātu šo situāciju.
Tas, ka šīs sarunas pēdējā laikā ir kļuvušas spraigākas un ka tās var vest Eiropas Savienība un tās dalībvalstis vienlaikus, ir pozitīvi.
Ir svarīgi, lai šīs sarunas attiektos uz vīzu piešķiršanas kritērijiem. Tikai skaidri un it īpaši pārskatāmi kritēriji nodrošinās iedzīvotājiem prasīto informāciju vīzu pieteikumu iesniegšanai.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs,
lēmums atteikt vīzu acīmredzot ir atkarīgs no ASV ierēdņiem. Tas, ka tiesības ieceļot ASV tiek noteiktas, ņemot vērā atteikto pieteikumu skaitu, noved pie šāda viedokļa: ļaujiet mums darīt to, ko vēlamies, no jums nekas nav atkarīgs, bet mēs to izmantosim, lai pakļautu jūs pazemojošai attieksmei un procedūrām un lai piespiestu jūs pieņemt šādu degradējošu sistēmu. Tas vienkārši ir nepieņemami, norāda uz partnerības trūkumu un uz to, ka par spīti visiem centieniem mēs neko nevaram ietekmēt.
Tomēr es tiešām ceru, ka Kopienas pieeja šim jautājumam un vēršanās pie citiem instrumentiem, kas radušies no Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu attiecībām, kaut kādā mērā atrisinās šo problēmu.
Monika Beňová
(SK) Mēs atzinīgi vērtējam Eiropas Komisijas iniciatīvu un uztveram to kā soli pretī vienlīdzības nodrošināšanai visiem Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotājiem, arī tiem, kas par spīti pastāvīgai dzīvošanai Eiropas Savienībā četrus gadus, šī gada maijā joprojām ir pakļauti striktai ASV vīzu politikai.
Slovākijas Republikas valdība ir no tām, kas ved divpusējas sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, patiesi ticot, ka šo diskusiju dēļ Vašingtona rīkosies daudz ātrāk un būs daudz izpalīdzīgāka.
Tāpēc es būtu ļoti priecīga, ja Slovākijas divpusējās sarunas Eiropas aprindās tiktu uztvertas kā pozitīvs solis: kā papildinājums Eiropas iestāžu darbībām, nevis to aizvietošana. Tāpat es gribētu uzsvērt - šeit runa nav par to, ka mūsu valdības būtu kļūdījušās: mēs vēlamies, lai tiktu ievēroti Kopienas principi, un visu iedzīvotāju vienlīdzība ir viens no tiem.
Titus Corlăţean
(RO) Rumānija ir viena no tām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru iedzīvotājiem ir nepieciešama vīza ieceļošanai Amerikas Savienoto Valstu teritorijā.
Pretēji citu valstu rīcībai līdz šim Rumānija ir vairījusies uzsākt divpusējas sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai gan noslēgtais partnerības nolīgums ar šo valsti un Rumānijas armijas atrašanās Irākā un Afganistānā būtu pietiekami iemesli vīzu jautājuma risinājuma divpusējā panākšanā.
Es atbalstu ES dalībvalstu kopīgo pieeju un Eiropas Komisijas pilnvarošanu ātrai ASV vīzu režīma atcelšanas risinājuma rašanā visiem Eiropas Savienības pilsoņiem, arī rumāņiem.
Ir nepieciešams, lai Eiropas Komisija izrādītu reālus, pastāvīgus un efektīvus centienus vest sarunas. Citādi beigās, ņemot vērā spiedienu, ko radījis Rumānijas sabiedriskais viedoklis, kuru nevar ignorēt, Rumānijai nāksies meklēt ātru risinājumu divpusējās sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm, gluži kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis ir atrisinājuši ASV vīzu problēmu, neņemot vērā Briseles kopējo nostāju.
Un visbeidzot es izsaku nožēlu par Frattini kunga nepiedalīšanos debatēs, jo viņa pienākums būtu cīnīties par pareizu attieksmi pret Eiropas un Rumānijas pilsoņiem un viņu brīvu kustību, nevis sekmēt diskriminējošas politikas nostādnes, kas vērstas pret Rumānijas iedzīvotājiem, Kopienas iedzīvotājiem, kas dzīvo un strādā Itālijā un no kuriem daudzi ir pienācīgi integrējušies Itālijas sabiedrībā.
Dragutin Mate
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Es centīšos atbildēt uz konkrētām dilemmām un jautājumiem, kurus esat īpaši uzsvēruši. Pirmkārt, es gribētu teikt, ka ļoti būtisks ir 18. aprīlī notikušajā Padomes pēdējā sēdē panāktais konsenss, un ir svarīgi, ka Komisijai ir piešķirtas pilnvaras sarunu uzsākšanai. Tas ir ļoti svarīgi, lai mēs varētu darboties tādā veidā, kā jūs paši atkārtoti šodien to uzsvērāt - tā, lai visiem Eiropas iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas tiesības un, protams, vienlīdzīgi pienākumi.
Ja man jārunā par kaut ko konkrētu, kas te tika minēts iepriekš, es gribētu teikt, ka sarunu sākumā, kā jau kāds no Parlamenta deputātiem minēja, mums nav izdevies pieņemt stratēģiju, kas zināmā mērā Eiropai ir uzspiesta. Jāsaka, ka, varbūt ņemot sākotnējo spiedienu, kas valdīja, kad tika veidota šī stratēģija, mums izdevās tam pretoties. Mēs esam noslēguši vienošanās, esam atraduši risinājumus, esam panākuši divpusēju sadarbības pieeju nākotnē, un zināmā mērā mēs esam atklāti pateikuši gan Amerikas Savienotajām Valstīm, gan ES dalībvalstīm, kā mēs varam sadarboties un kur ir robežas tam, kas ir un kas nav pieņemams.
Es īpaši gribētu parunāt par jautājumiem, kas skar pirkstu nospiedumus, un, protams, par dilemmām, kas ir dažiem jums, Eiropas Parlamenta deputātiem pirmām kārtām kā ES iedzīvotājiem. Noteikti nedrīkst jaukt divas sistēmas - ESTA un PVR. PVR sistēma paliks nemainīga, tāda, kāda tā ir tagad, tāda, kādu to pieņēma un apstiprināja, un tai nav sakara ar pirkstu nospiedumu ņemšanu ceļojumu aģentūrās vai citur. Te nekas nemainīsies, un tas nebūs diskusiju temats. Es uzskatu, ka tas tiešām ir svarīgi.
Jautājumā par datu aizsardzību un saistībā ar augsta līmeņa ekspertu komandas darbībām man jāsaka, ka, kopš es vadu Ministru padomi un esmu bijis Padomes priekšsēdētājs, kopā ar Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, mana rīcība ir bijusi ārkārtīgi pārskatāma. Par šo tēmu esmu sniedzis divus ziņojumus attiecīgajām komitejām, un šodien Parlamentā esmu izteicies par aktuālajiem notikumiem.
Manuprāt, šajā sākumfāzē mēs esam rīkojušies saskaņā ar principu, ka esam noskaidrojuši, kur slēpjas grūtības, kur slēpjas mūsu kopīgās grūtības, kur valda kopīgi principi, ja tādi ir, un kur ne. Ņemot to vērā, mēs spēsim rīkoties turpmāk. Turpmākās darbības un sarunas sāksies 2009. gadā, un ir ļoti svarīgi, ņemot vērā, ka tās vispār sāksies, lai mums, Parlamentam, Padomei un Komisijai, būtu kopēja nostāja. Tikai tā mums būs pietiekami daudz varas, lai panāktu vienošanos. Domāju, arī jūsu parlamentam ir skaidrs, ka šī vienošanās mums ir ļoti svarīga, lai mums būtu datu aizsardzības "jumts” un lai ikreiz, kad vedam sarunas par vienošanos, mums nebūtu jāsāk viss no gala - tāds ir mūsu mērķis. Tās nebija kaut kādas sarunas par kaut kādas vienošanās panākšanu. Ir pētīti konkrēti principi. Pamatojoties uz to, mēs redzēsim, un mēs jau zinām, ka divpadsmit principi ir tikpat kā identiski. Lai sarunas varētu sākties, principu, kas nav identisks, arī būs jāpārrunā. Ceru, ka mūsu sarunas būs veiksmīgas.
Tāpat es gribētu uzsvērt tēmu par sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un prezidentūru jautājumā par memorandiem, turpmākajām sarunām un programmu ieviešanu. Ir skaidri jāsaprot, ka memorandi nav nolīgumi. Saprašanās memorandi ir politiskās gribas apliecinājumi par to, ka kāda valsts vēlas, lai tai piešķir bezvīzu režīmu. Tiem nepiemīt nekā tāda, kas šim dokumentam piešķirtu starptautiska nolīguma statusu.
Saistībā ar turpmākajām sarunām un ieviešanas līgumiem un/vai ieviešanas noteikumiem mums ir ļoti cieši sakari ar dalībvalstīm. Pirms pāris dienām, piemēram, man bija atklāta saruna ar Jan Langer no Čehijas Republikas par šīm sarunām un to gaitu. Patlaban nav nekādu rakstisku dokumentu saistībā ar sarunām un ieviešanas noteikumiem, ko Amerikas Savienotās valstis izvirzītu kādai no dalībvalstīm.
Manuprāt, vissvarīgākais ir tas, ka dalībvalstu darbs, kā arī Komisijas un prezidentūras darbs, joprojām ir pārskatāms. Tikai šādā trijstūrī un, protams, sadarbībā ar Eiropas Parlamentu var panākt piemērotu veidu, kādā atrisināt šo jautājumu. Tomēr domāju, ka ļausim komisāram, priekšsēdētāja vietniekam, sniegt atbildes uz vairākiem jautājumiem, kas ir Komisijas kompetencē.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, ir vajadzīgs līdzeklis šīs netaisnās situācijas atrisināšanai. Nav iespējams dalīt Eiropas iedzīvotājus divās kategorijās, no kuriem vieniem ir vajadzīga vīza, bet otriem tā netiek prasīta. Manuprāt, šādi domājam mēs visi.
Otrkārt, personīgi es ticu kopīgu sarunu spēkam. Eiropa ir daudz spēcīgāka, ja pauž kopīgu nostāju un ja visi tās iedzīvotāji izrāda solidaritāti. Kā Māte kungam jau ir zināms, es citā jautājumā riskēju norādīt, ka, runājot nosacīti, patiesībā šis atšķiras no jautājuma par "atvērtajām debesīm”, jo Komisijai konkrētajā laikposmā bija pilnvaras, un mēs varējām pabeigt "atvērto debesu” pirmo posmu.
Tāpat es ticu kopīgu sarunu spēkam, un jāsaka, ka kopā ar Mate kungu mēs strādāsim smagāk un ar lielāku apņēmību.
Jāpiebilst, ka Komisija jau iepriekš ir noteikusi savstarpējus pasākumus ar vairākām valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Šie pasākumi ir ļāvuši mums sasniegt labus rezultātus attiecībās ar Kanādu, Austrāliju un citām valstīm, tāpēc nav iemesla tam, lai mēs nespētu apturēt šo diskrimināciju.
Vajadzētu paskaidrot, ka Komisijas pārstāvji būs Vašingtonā jau otrdien un trešdien, lai sāktu oficiālas sarunas. Citiem vārdiem sakot, tas pierāda mūsu apņēmību pilnībā izmantot šīs pilnvaras. Tik daudz varu jums pastāstīt iesākumā.
Tagad es gribētu atbildēt uz Deprez kunga jautājumiem, it īpaši saistībā ar ieviešanas līgumiem. Kā jau Mate kungs teica, mums vēl nav ieviešanas līgumu, tāpēc ir ļoti grūti tos izvērtēt. Tomēr mūsu pienākums būs rūpīgi tos izvērtēt, ņemot vērā Kopienas noteikumus. Gribu piebilst, ka mūsu darbība būs pārskatāma, īpaši sadarbībā ar Parlamentu, sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm - es nevienu neapvainošu, nevienu dalībvalsti - bet visām dalībvalstīm, kas ved divpusējas sarunas, arī vajadzētu rīkoties pārskatāmi. Mums ir vajadzīga savstarpēja uzticēšanās, ja vēlamies, lai rīcība būtu efektīva. To es vēlos uzsvērt.
Ja ieviešanas līgumi vēlāk cels gaismā kaut ko nepieņemamu no Kopienas tiesību aktu viedokļa, redzēsim, ko vajadzēs darīt, bet mēs noteikti kaut ko darīsim.
Treškārt, daži no jums jau minēja datu jautājumu. Es gribu norādīt, ka PVR datu apmaiņu regulē 2007. gada nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. Noteikumi ir minēti tur, tie patlaban ir saistoši, un nav iemesla domāt par iebiedēšanu no mūsu amerikāņu draugu puses. Ņemot to vērā, es pamanīju Deprez kunga komentārus par to, ka galu galā bez šaubām būtu derīgi, lai kāda neatkarīga iestāde ar vispārēju transatlantisku nolīgumu uzraudzītu datu aizsardzību.
Šie ir tikai daži paskaidrojumi, bet es varu apgalvot, ka Parlaments, protams, sekos mūsu sarunu gaitai, un mūsu spēks radīsies no pabeigta iestāžu nolīguma, kas parādīs mūsu amerikāņu draugiem, ka Eiropas Savienība ir apņēmības pilna pieprasīt pienācīgu attieksmi pret visiem tās iedzīvotājiem un darīs to ar neizsīkstošu apņēmību.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks maija sesijā Strasbūrā.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Tunne Kelam  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju prezidentūras paziņojumu par vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES iedzīvotājiem. Ir pienācis laiks piešķirt parlamentāras pilnvaras Komisijai, lai panāktu visaptverošu vienošanos par ES-ASV vīzu režīma atcelšanas programmu. Mērķis ir nodrošināt drošu bezvīzu ceļošanu visiem ES iedzīvotājiem bez izņēmuma pēc iespējas drīzāk. Tāpat mēs cerams, ka Komisija sarunu laikā darbosies pēc iespējas pārskatāmāk. Patlaban mēs neredzam nekādu iemeslu sniegt papildu datus, kā to pieprasa ASV puse. Tāpat ir svarīgi, lai iedzīvotāji pieteikumu un personas datu iesniegšanai varētu izmantot elektroniskos sakaru līdzekļus.
Vairāki kolēģi ir izrādījuši neapmierinātību par dažu dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, lai paātrinātu bezvīzu režīma nolīgumu parakstīšanu ar ASV iestādēm divpusēju apspriežu ceļā. Tas nesašķeļ ES. Neaizmirsīsim, ka gandrīz visām vecajām dalībvalstīm jau ir noslēgts bezvīzu režīms, kamēr gandrīz visām jaunajām dalībvalstīm šādas iespējas nav.
Šo valstu parakstītie saprašanās memorandi ir jāuztver kā politiskās gribas akti ceļā uz bezvīzu režīma ieviešanu; tās noteikti nav separātiskas vienošanās.
(Sēdi pārtrauca plkst. 11.25 un atsāka plkst. 11.30)
