ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētāja kungs, esmu ļoti priecīga, ka man ir dota iespēja pastāstīt par vienu no Zviedrijas prezidentūras galvenajām prioritātēm - stratēģijas izstrādi Baltijas jūras reģionam. Šī priekšlikuma pamatā lielā mērā bija iniciatīva, ko Eiropas Parlaments 2005. gadā pieņēma partiju darba grupā, kuru vadīja Christopher Beazley. Zviedrija izmantos prezidentūras laiku, lai, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, izstrādātu saskaņotu un visaptverošu stratēģiju šim reģionam.
Viens no svarīgākajiem notikumiem ir plašā augsta līmeņa sanāksme, kas notiks rīt un parīt Stokholmā. Zviedrija un Baltijas jūras reģiona valstis, protams, ir ļoti ieinteresētas šādas stratēģijas izstrādāšanā, taču, mūsuprāt, šī stratēģija varētu būt arī kā paraugs citiem reģioniem un citām reģionālajām stratēģijām, kuras būtu svarīgas visai ES. Darbojoties pārrobežu līmenī un konkrēta reģiona dažādās nozarēs, mēs varam kopīgi un efektīvāk risināt problēmas, ar kurām saskaramies ikdienā, piemēram, saistībā ar piesārņojumu un vides iznīcināšanu. Mēs varam radīt jaunas uzņēmējdarbības iespējas un jaunas darba vietas un varam uzlabot transporta sakarus.
Tāpēc ir svarīgi, lai reģionālās stratēģijas ir plašākas Eiropas politikas daļa. Baltijas jūras reģiona stratēģijas priekšlikums ir atbilde uz lūgumu, ko Eiropadome izteica Komisijai 2007. gada decembrī. Eiropas Parlaments atbalstīja šo iniciatīvu 2007. gada 12. decembra rezolūcijā. Mēs ceram, ka stratēģija tiks atbalstīta Eiropadomes sanāksmē oktobra beigās.
Stratēģijas mērķis ir uzlabot vides situāciju un veicināt integrāciju un konkurētspēju Baltijas jūras reģionā. Stratēģija jo īpaši attiecas uz četriem aspektiem: ilgtspējīgas vides nodrošināšana, labklājības uzlabošana, pieejamības un pievilcīguma uzlabošana un drošības un noteiktības nodrošināšana reģionā. Viena no galvenajām prioritātēm, protams, ir vides jautājumu risināšana. Baltijas jūras vide ir nopietni apdraudēta, tas savukārt var negatīvi ietekmēt šī reģiona ekonomisko attīstību. Baltijas jūras vide ir ļoti jutīga vide, kas pakļauta dažāda veida ietekmēm.
Steidzami ir jāveic izlēmīgi pasākumi. Baltijas jūras ekoloģisko līdzsvaru jo īpaši apdraud eitrofikācija un aļģu ziedi, kurus rada pārmērīgais piesātinājums ar barības vielām. Baltijas jūru ietekmē arī piesārņojums, ko rada sauszemes avoti un bīstamās vielas, un klimata pārmaiņu sekas. Šo akūto un nopietno vides draudu dēļ Baltijas jūras reģions neapšaubāmi ir prioritāte vides jomā, un mēs ceram, ka decembrī tiks pieņemti secinājumi.
Tomēr vides veselības nopietnais stāvoklis nav vienīgā Baltijas jūras reģiona problēma. Ekonomiskās krīzes dēļ ļoti aktuāls ir kļuvis darba vietu un izaugsmes jautājums. Lielākā daļa Baltijas jūras reģiona valstu ir nelielas un atkarīgas no eksporta iespējām. Tāpēc mums ir jāveicina integrācija, lai stiprinātu konkurētspēju visā Baltijas jūras reģionā. Mums ir konkrēti mērķi šajā sakarā. Mēs vēlamies, lai iekšējais tirgus mūsu reģionā darbotos veiksmīgāk nekā jebkur citur un lai šajā Eiropas daļā efektīvi tiktu īstenota jaunā Lisabonas stratēģija izaugsmei un darbavietām.
Mums ir jāstājas pretī krīzei, palielinot sadarbību un veicinot saistību uzņemšanos mūsu tuvākajā apkārtnē. Lai nodrošinātu globālo konkurētspēju, ir nepieciešama pārrobežu sadarbība starp valstīm un uzņēmumiem pētniecības jomā un ar inovāciju palīdzību.
Baltijas jūras reģiona stratēģijas mērķis nav izveidot jaunas iestādes. Mēs cenšamies jau esošus instrumentus un politikas jomas izmantot tā, lai tie dotu labumu reģionam stratēģiski koordinētākā un saprātīgākā veidā. Stratēģija neparedz arī jaunu līdzekļu iepludināšanu reģionā. Tās pamatā ir esošās ES programmas un struktūras un labāku koordinācijas veidu meklējumi.
Protams, mūsu mērķi nav iespējams sasniegt vienā dienā, bet mūsu ieceres ir ļoti vērienīgas. Mēs esam pelnījuši, lai reģionā, kurā ir iespējama ilgtspējīga ekonomikas attīstība pāri robežām, kuru atbalsta visa ES, būtu tīrāka Baltijas jūra. Esmu pārliecināta, ka mēs kalposim Baltijas jūras reģiona interesēm, ja mums izdosies sasniegt šos mērķus, un es ceru, ka mēs radīsim paraugu, ko varēs pielāgot un efektīvi izmantot citos reģionos. Vēlos pateikties Komisijai par veiksmīgo sadarbību šajā jautājumā. Liels paldies arī Eiropas Parlamentam, kas sākumā uzņēmās iniciatīvu un kas attiecībā uz sadarbību Baltijas jūras reģionā visu laiku ir bijis virzītājspēks.
Paweł Samecki
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties Parlamentam par to, ka tas ir iekļāvis jauno Baltijas jūras reģiona stratēģiju plenārsēdes darba kārtībā.
Atpazīstamība, kas šādi stratēģijai tiek nodrošināta, ir ļoti nepieciešama. Protams, es neesmu pārsteigts par to, ka Parlaments izrāda tik lielu interesi par šo stratēģiju. Novatoriskais darbs, ko Parlaments aizsāka, izveidojot Baltijas valstu parlamentu sadarbības grupu, lielā mērā bija viens no tiem faktoriem, kas veicināja makroreģionālās stratēģijas attīstību kā tādu.
Attiecībā uz Baltijas jūras stratēģiju Eiropas Komisijai nācās izmantot pilnīgi jaunu pieeju. Šī bija pirmā reize, kad izstrādājam integrētu stratēģiju tādu dalībvalstu grupai, kurām ir līdzīgas problēmas un kuras var gūt labumu no līdzīgām iespējām. Neslēpšu, ka pats sagatavošanas darbs bija saistīts ar zināmām problēmām, bet tās tika veiksmīgi pārvarētas.
Četri stratēģijas pīlāri piedāvā iespēju uzlabot vispārējo situāciju Baltijas jūras reģionā. Sniedzot risinājumus vides, ekonomikas, enerģētikas un transporta, drošības un drošuma jautājumiem, šī stratēģija piedāvā integrētu pieeju, kas aptver vairākas politikas jomas, vienlaikus nodrošinot ciešu savstarpējo saikni starp attiecīgajām nozarēm.
Kopš Komisija jūnijā stratēģiju pieņēma, Zviedrijas prezidentūra ir vadījusi veiksmīgas un konstruktīvas pārrunas Padomē, un jau oktobrī tiks izdarīti secinājumi. Šāds ātrs progress ir ļoti svarīgs, ja tādu pašu tempu vēlamies saglabāt stratēģijas īstenošanas posmā.
Vēlos uzsvērt šo aspektu, jo ir jāsaprot, ka visi sagatavošanas darbi attiecībā uz stratēģisko sistēmu, ko tikko raksturoju, būs veltīgi, ja tie nedos reālus, redzamus un konkrētus panākumus. Tāpēc sagatavošanas darbu laikā izstrādātais stratēģijas rīcības plāns ir tik nozīmīgs.
Šī rīcības plāna īstenošanā būs nepieciešama dalībvalstu un reģionālo ieinteresēto pušu reāla sadarbība, atdeve un vadība, lai realizētu aptuveni 80 šī posma projektu. Lai gan netiek piešķirts papildu finansējums no ES budžeta, finansiālajā ziņā stratēģija piedāvā koordinētāku esošo līdzekļu izmantošanu un radošāku pieeju citiem finansējuma avotiem, tādiem kā Eiropas Investīciju banka vai Ziemeļvalstu Investīciju banka.
Tagad vēlos teikt dažus vārdus par iecerēto pārvaldības sistēmu, kas tika piedāvāta, lai nodrošinātu operatīvu stratēģijas īstenošanu. Šī ir viena no jomām, par kurām dalībvalstis ir daudz diskutējušas, bet vispārējā nostāja ir tāda, ka politisko vadību uzņemsies Padome. Koordinācijas pārraudzības un ziņojumu sniegšanas pienākumus veiks Komisija, bet īstenošanas darbus vadīs dalībvalstis vai Baltijas jūras reģiona organizācijas.
Komisija ir gatava uzņemties arī veicinātāja lomu problēmu gadījumā. Tomēr vēlos uzsvērt, ka Komisijai nav nedz iespēju, nedz vēlēšanās vadīt paša rīcības plāna īstenošanu.
Šī atbildība jāuzņemas attiecīgajām dalībvalstīm un citām tieši iesaistītajām pusēm. Tikai šādā veidā mēs varam nodrošināt, ka stratēģija paliek dalībvalstu un citu ieinteresēto pušu rokās.
Kas būtu jādara tālāk? Tiklīdz būs pieejami Padomes un Eiropadomes secinājumi, mēs virzīsim tālāk stratēģijas īstenošanas posmu. Mēs plānojam, ka šajā posmā notiks vairākas koordinācijas sanāksmes, lai steidzami sāktu darbu vairākās prioritārajās jomās un uzsāktu atsevišķus projektus, kas paredzēti rīcības plānā.
Pirmais oficiālais progresa novērtējums tiks sniegts Polijas prezidentūras laikā 2011. gada otrajā pusē. Taču pirms tam, nākamgad, notiks pirmais ikgadējais Baltijas jūras reģiona stratēģijas forums. Tā būs iespēja visām ieinteresētajām pusēm izvērtēt, kādi ir bijuši pirmie stratēģijas īstenošanas mēneši un kādas mācības var gūt jau šajā posmā.
Nobeigumā vēlos teikt, ka ceru arī turpmāk cieši sadarboties ar Parlamentu attiecībā uz visiem stratēģijas aspektiem. Komisija ļoti cer, ka Parlaments aktīvi iesaistīsies tādos pasākumos kā ikgadējais forums. Jūsu atbalsts ir ļoti svarīgs, lai nodrošinātu plašu stratēģijas atpazīstamību un augsta līmeņa politisko atbalstu stratēģijai un lai mudinātu dalībvalstis un reģionālos dalībniekus gūt rezultātus.
Tunne Kelam
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, PPE grupa vēlas apsveikt Zviedrijas prezidentūru ar to, ka tā ir uzņēmusies vadību Baltijas jūras reģiona stratēģijas īstenošanā. Šī stratēģija atspoguļo būtiskās izmaiņas, kas šajā reģionā notika pirms pieciem gadiem. Kopš 2004. gada Baltijas jūra ir kļuvusi par ES iekšējo jūru. Tāpēc Eiropas Savienībai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, lai koordinēti reaģētu uz izaicinājumiem un iespējām, ko piedāvā šī jaunā situācija.
Baltijas jūras reģiona stratēģija ir piemērs galveno ES iestāžu veiksmīgai sadarbībai. Iespējams, jūs to zināt, turklāt tas jau tika minēts, ka šo stratēģiju pirms trim gadiem aizsāka Parlaments, konkrētāk, Baltijas un Eiropas intergrupa izcilā priekšsēdētāja Christopher Beazley vadībā. Vēlos pateikt īpašu paldies Komisijas priekšsēdētājam Barroso kungam. Viņa izpratne un atbalsts visu šo laiku kopš 2007. gada ir bijis ļoti svarīgs, lai mēs varētu sagatavot praktisku stratēģijas priekšlikumu, kas tika iekļauts Komisijas jūnija paziņojumā.
Vēlos akcentēt trīs lietas. Pirmkārt, šīs stratēģijas iniciatoru mērķis bija panākt, ka Baltijas jūras reģions kļūs par reģionu, ko raksturo vislielākā konkurētspēja un visstraujākā attīstība ES. Ja pratīsim maksimāli izmantot Baltijas jūras reģiona stratēģijas piedāvātās iespējas, tad šis reģions, iespējams, kļūs par tā dēvētās Lisabonas programmas lielu panākumu.
Otrkārt, patlaban vairāk nekā jebkad iepriekš šajā reģionā ir nepieciešama uzlabota energoapgādes pieejamība un drošība. ES un dalībvalstīm ir jāvienojas par alternatīvu energopiegādes kanālu nodrošināšanu. Svarīgākais uzdevums ir izveidot vienotu energosistēmu visā Baltijas jūras reģionā.
Treškārt, ņemot vērā visu piejūras valstu likumīgās intereses, ir jāatrisina jautājums par divpusējo un galvenokārt politisko Nord Stream projektu, taču to noteikti nedrīkst darīt, kamēr Krievija nav pievienojusies Espo konvencijai.
Constanze Angela Krehl
Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, dāmas un kungi, priecājos, ka Baltijas jūras reģiona valstu sadarbību Zviedrijas prezidentūra ir izvirzījusi par prioritāti. Nav šaubu, ka mums ir jāsargā resursi un jāpalīdz aizsargāt dabu un klimatu. Mums neapšaubāmi ir jārūpējas arī par to, lai sadarbība Baltijas jūras reģionā būtu vērsta uz ekonomikas attīstību. Šajā ziņā mēs jūs pilnīgi atbalstām.
Tomēr ir daži neskaidri jautājumi. Jūs tikko teicāt, ka netiks piešķirts papildu finansējums. Pārrunājot šo jautājumu komitejā, mēs nospriedām, ka visi līdzekļi tiks piedāvāti saskaņā ar pašreizējo kohēzijas politiku. Man šajā sakarā rodas jautājums, vai ir runa par esošajiem projektiem, kas jau tiek finansēti no kohēzijas fonda līdzekļiem, vai jauniem projektiem. Ja ir runa par jauniem projektiem, tad mēs vēlamies jautāt, kuriem no jau apstiprinātajiem kohēzijas politikas projektiem tiks atņemts finansējums.
Šis ir ļoti svarīgs jautājums, jo es zinu, ka pilsētu, vietējo iestāžu un reģionu pārstāvji man jautās, kas viņiem ir jādara, lai iesaistītos Baltijas jūras reģiona stratēģijā, un kā viņi var iegūt finansējumu šāda veida projekta virzīšanai. Ja nespēsim sniegt viņiem pienācīgas atbildes un nespēsim paskaidrot, kā šī sadarbība tiks organizēta, iedzīvotāju entuziasms attiecībā uz Baltijas jūras reģiona valstu sadarbību, iespējams, ātri vien pārtaps sarūgtinājumā. Ne jau šāds ir mūsu kopīgā darba mērķis, tāpēc mums ir ļoti aktīvi jārunā par to, kā organizēt šo sadarbību.
Aicinot komisāra kungu ņemt vērā šo viedokli, es lūdzu, lai Baltijas jūras reģiona stratēģijas jomā darbojas ne tika Padome un Komisija, bet lai šajā sadarbībā un šīs stratēģijas īstenošanā tiek atbilstoši iesaistīts arī Parlaments, jo mēs vēlamies, lai šī stratēģija dod labumu arī citiem reģioniem, piemēram, Melnās jūras politikai un sadarbībai Donavas baseina valstu starpā. Mūsuprāt, tas ir ļoti svarīgi.
Anneli Jäätteenmäki
Priekšsēdētāja kungs, mana grupa ļoti priecājas par to, ka Komisija ir izstrādājusi ES pirmo Baltijas jūras reģiona stratēģijas dokumentu. Šis ir arī pirmais tāda veida stratēģiskais dokuments attiecībā uz šo reģionu, un es ceru, ka tas jo īpaši palīdzēs paātrināt eitrofiskās Baltijas jūras attīrīšanas procesu. Reģiona problēmas vislabāk var atrisināt, sadarbojoties tā iedzīvotājiem, valstīm, organizācijām un uzņēmumiem. Mana grupa ir ļoti apmierināta ar to, ka Zviedrija ir vērsusi uzmanību uz to, cik svarīga ir cīņa pret cilvēktirdzniecību un noziedzību. Īpaši par to vēlos pateikties Malmström kundzei, jo, manuprāt, tas ir arī viņas nopelns. Šis ir ļoti svarīgs jautājums, un ir mazliet dīvaini, ka 2009. gadā mums ir jārunā par cilvēktirdzniecības problēmu Baltijas jūras reģionā. Baltijas jūras reģiona rīcības plānam ir jāpieliek tam punkts.
Satu Hassi
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, brīnišķīgi, ka Komisija ir izstrādājusi priekšlikumu Baltijas jūras reģiona stratēģijai un ka Zviedrija ir iekļāvusi šo jautājumu savā darba kārtībā. Es ceru, ka Zviedrija sasniegs reālākus panākumus savos centienos aizsargāt jūras vidi, jo īpaši lauksaimniecības un kuģniecības jomās. Baltijas jūra ir viena no pasaules piesārņotākajām jūrām, un tās būtiskākā vides problēma ir eitrofikācija. To galvenokārt rada lauksaimniecība: no ES laukiem jūrā nonāk slāpeklis un fosfors. Slāpeklis un fosfors piesaista jūras dibenā esošo skābekli un kļūst par barības vielu indīgajām aļģēm virsējos slāņos. Tas, vai Baltijas jūra tiks attīrīta, lielā mērā ir ES rokās. Komisija savā stratēģijas priekšlikumā to atzīst, taču ierosinātie pasākumi ir pārāk nekonkrēti. Būtībā vienīgais konkrētais pasākumus ir aizliegums izmantot fosfātus mazgāšanas līdzekļos. Šis pasākums ir nepieciešams, taču ļoti vajadzīgi ir arī jauni noteikumi lauksaimniecības jomā, lai mēs varētu ražot pārtiku, neiznīcinot Baltijas jūru.
Marek Gróbarczyk
Priekšsēdētāja kungs, vēlos vērst uzmanību uz to, ka pamatnostādnēs bija paredzēts, ka Eiropas Baltijas jūras stratēģijai ir jāsekmē visaptverošas programmas izveide šīs Eiropas daļas attīstības veicināšanai, cita starpā izveidojot dabiskākos un īsākos transporta ceļus, lai izlīdzinātu "vecās” un "jaunās” Eiropas valstu attīstības atšķirības. Tāpēc mani pārsteidz Komisijas un Padomes priekšlikums mainīt Centrāleiropas transporta koridora plānu.
Nozīmīgākā ekonomiskā saikne starp Adrijas jūras un Baltijas jūras reģionu ir Centrāleiropas koridors, kas iet pa Oderu un kura sauszemes daļa beidzas Szczecin-Świnoujście ostā. Es piedāvāju skaidru memorandu, kura mērķis ir atjaunot stratēģiju tās sākotnējā veidolā un kurā ir pieminēts Centrāleiropas koridors, jo šis koridors nepazudīs no tādu Eiropas lielāko ostu attīstības plāniem kā, piemēram, Szczecin-Świnoujście osta, kas jau tagad cieš no Eiropas Komisijas lēmuma likvidēt tās kuģu būves nozari.
Rolandas Paksas
Tieši pēc 2564 stundām tiks apturēta darbība Ignalinas kodolspēkstacijas reaktorā, kas ir pēdējais neatkarīgais enerģijas avots Lietuvā. Eiropa jau ir ieguldījusi 200 miljonus eiro šīs spēkstacijas drošuma nodrošināšanā. Lai spēkstaciju slēgtu tagad, Eiropas Savienībai būs jāiegulda vēl 800 miljoni eiro. No juridiskā viedokļa Eiropai, iespējams, ir taisnība - katrai valstij ir jāpilda saistības, ko tā uzņēmusies. Bet vai tiešām tas ir pareizi? Vai tas ir pareizi attiecībā pret Lietuvas un citu valstu iedzīvotājiem? Nedomāju vis. Nauda, kas nepieciešama reaktora darbības apturēšanai, būs jāņem no cilvēkiem, kurus skārusi ekonomiskā krīze. Vai laikā, kad Eiropā ir krīze, kad Lietuvas IKP ir krities par 22 % procentiem, kad bezdarba līmenis ir sasniedzis 15 % un kad tuvojas ziema, ir loģiski un pareizi slēgt strādājošu kodolelektrostaciju, kas ir droša, es vēlreiz atkārtoju - droša. Nē, tas nav pareizi. Lietuva ir solījusi veikt šos pasākumus, tāpēc mēs izpildīsim pievienošanās līguma nosacījumus, taču tas prasīs milzīgus upurus. Pēc šī pasākuma īstenošanas Lietuvai būs ievērojami grūtāk pārvarēt ekonomisko krīzi. Valstī vēl vairāk pieaugs bezdarba līmenis un nabadzība.
Dāmas un kungi, sakiet, vai Eiropai patlaban ir vajadzīgi šādi upuri? Vai šos 800 miljonus eiro mēs nevarētu iztērēt lietderīgāk? Vēršoties pie jūsu sirdsapziņas, ekonomiskās loģikas un veselā saprāta, es aicinu jūs iekļaut stratēģijā, ko šodien apspriežam, noteikumu, ka Ignalinas kodolspēkstacija var turpināt darbību līdz 2012. gadam, proti, tik ilgi, kamēr tās darbība ir droša. Es ceru, ka apstiprinot priekšsēdētāja J. Buzek politisko programmu enerģētikas jomā, kas paredz energoapgādes dažādošanu un kodolenerģijas attīstīšanu dalībvalstīs, Eiropas Parlaments veiks konkrētos pasākumus, kas ir nepieciešami. Dāmas un kungi, līdz reaktora slēgšanai atlikušas tikai 2563 stundas un 58 minūtes.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, teorētiski šādi projekti, kas paredz pārrobežu sadarbības veicināšanu reģionālā līmenī, ir atbalstāmi un lietderīgi. Tomēr stratēģijas bieži raksturo kāds trūkums: šo stratēģiju mērķi tiek izvirzīti un pat sasniegti, taču tiek aizmirsts par ilgtspējību, pat īstenošanas posmā. Tāpēc ilgtspējības aspektu būtu jāsāk ņemt vērā jau plānošanas posmā.
Īstenojot šo integrēto stratēģiju Baltijas jūras reģionam, kas ir ļoti nozīmīgs ES paraugprojekts, ir svarīgi, lai reģioni un organizācijas sadarbojas vienotā tīklā, jo šīs organizācijas vislabāk zina, kādas problēmas ir aktuālas dažādās jomās (daba, sociālā struktūra un infrastruktūra). Tās vislabāk zina, kādi pasākumi ir nepieciešami, lai sasniegtu vislabākos rezultātus. Šajā reģionā ir 100 miljoni iedzīvotāju, un šī reģiona ieguldījumu budžets ir 50 miljardi eiro. Šajā ziņā mums jābūt ļoti uzmanīgiem, ja vēlamies, lai šis izmēģinājuma projekts ir sekmīgs. Kā jau iepriekš tika minēts, šis izmēģinājuma projekts ir ļoti nozīmīgs arī citiem projektiem Donavas baseinā - centrālās un dienvidaustrumu Eiropas valstīm, kas atrodas Donavas krastos.
Andrzej Grzyb
(PL) Makroreģionos ir jāīsteno koordinēta ilgtspējīgas attīstības politika. Tāds bija Eiropas Parlamenta un arī Padomes viedoklis 2007. gadā, brīdī, kad Parlaments ieteica Eiropas Komisijai izstrādāt Baltijas jūras reģiona stratēģiju un rīcības plānu. Es vēlētos uzsvērt tālaika komisāres Danuta Hübner nozīmi šīs stratēģijas izstrādāšanā. Patlaban darbu pie šīs politikas turpina komisārs P. Samecki, kuru es arī sirsnīgi apsveicu.
Stratēģija piedāvā arī risinājumus šodien pieminētajām pamatproblēmām. Proti, mēs nevaram nodrošināt labklājību reģionā, neattīstot inovācijas un uzņēmējdarbību, mēs nevaram atzīt Baltijas jūru reģionu par kopēju bagātību, nenodrošinot ilgtspējīgu vidi, un mēs nevaram nodrošināt drošību reģionā, tajā skaitā energoapgādes drošību, nebūvējot jaunās paaudzes iekārtas un starpsavienojumus. Pateicoties Eiropas sakaru tīkla būvniecībai tiek risināts arī iedzīvotāju drošības un reģiona pieejamības jautājums.
Vēlos uzsvērt, ka ļoti liela nozīme bija viedokļu veidotājiem, ar kuriem tika apspriests šis stratēģijas projekts, jo īpaši iedzīvotāju organizācijām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, valstu valdībām un Baltijas jūras reģiona organizācijām. Aktīva šo organizāciju dalība būs svarīga arī šīs stratēģijas realizēšanā.
Baltijas jūras reģiona stratēģija ir labs piemērs tam, kā mēs varam izmantot Kopienas politikas instrumentus politiskās gribas īstenošanai plašā Eiropas Savienības makroreģionā.
Komisāra kungs, vēlos vērst uzmanību uz četriem aspektiem. Pirmkārt, manuprāt, ir ļoti svarīgi Baltijas jūras reģiona stratēģijas pārvaldību īstenot tā, lai nepieļautu intereses zudumu vietējā, valdību un Eiropas Savienības līmenī. Mums jākoncentrējas arī uz atbilstošu stratēģijas īstenošanas un darbības finansēšanu. Šajā jautājumā ir panākta vienošanās par grozījumiem budžetā. Otrkārt, makroreģionā ir nepieciešams pilnībā īstenot vienotā tirgus principus, ņemot vērā to pieredzi un vēlmi iesaistīties, kas ir raksturīga vietējā un reģionālā līmenī. Divi pēdējie aspekti ir šādi: ir nepieciešams institucionālais atbalsts uzņēmumu finansēšanai stratēģijas darbības jomā un draudzīgu attiecību uzturēšana ar mūsu partneriem šajā reģionā, tostarp Krieviju, Norvēģiju un Baltkrieviju.
Diana Wallis
Priekšsēdētāja kungs, es ļoti priecājos, ka Komisija un jo īpaši Zviedrijas prezidentūra ir iedzīvinājusi Parlamenta idejas un mērķus šajā trauslajā jomā.
Mēs visi labi zinām, kādas ir Baltijas jūras reģiona vides problēmas un kādas ir tā ekonomiskās grūtības. Bet Parlaments nezaudē apņēmību, un, manuprāt, tas patiešām vēlas būt iesaistīts šajā procesā. Viens no mehānismiem, kas netika pieminēts, ir iespēja regulāri sniegt ziņojumus Parlamentam, lai līdzīgās debatēs kā šodien mēs varētu izvērtēt šī procesa norisi.
Es kā Parlamenta priekšsēdētāja vietniece ar prieku piedalīšos konferencē, ko jūs organizējat piektdien. Manuprāt, vēl ir jāatrisina daži ar finansējumu saistīti jautājumi, ja vēlamies, lai Parlaments redz tādus šīs stratēģijas rezultātus, kādus tas ir pelnījis.
Makroreģionālu ekonomisko stratēģiju citā veidā varētu īstenot arī citviet Eiropā. Cerēsim, ka šis projekts izdosies.
Isabella Lövin
(SV) Priekšsēdētāja kungs, priecājos, ka vides jautājumi ir viena no galvenajām prioritātēm jaunajā Baltijas jūras reģiona stratēģijā. Baltijas jūru skar divas nozīmīgas akūtas vides problēmas. Pirmkārt, eitrofikācija, kuru jau minēja Hassi kundze. Otrkārt, pārmērīgā nozveja. Visi pētnieki ir vienisprātis šajā jautājumā. Salīdzinoši nesen tika atklāts, ka galveno plēsoņu, piemēram, mencu, trūkums ir veicinājis aļģu ziedu savairošanos. Baltijas jūrai ir nepieciešama veselīga ekosistēma. Tāpēc būtu ļoti labi, ja ar jauno Baltijas jūras reģiona stratēģiju tiktu īstenots operatīvs izmēģinājuma projekts, kas attiektos arī uz reģionālās zivsaimniecības pārvaldību Baltijas jūras reģionā. Steidzami būtu jāaizliedz arī izbrāķēto mencu izmešana. Patlaban lieli daudzumi jauno mencu, kas tikko ir parādījušās Baltijas jūrā, tiek šādā veidā iznīcinātas. Es aicinu Zviedrijas prezidentūru ņemt vērā šo problēmu un risināt to.
Oldřich Vlasák
(CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, jau iepriekšējā parlamenta sasaukumā tika panākta vienošanās, ka Baltijas jūras reģions ir piemērots, lai tajā īstenotu izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir ieviest iekšēju ES makroreģionālo stratēģiju. Uzskatu par pareizu to, ka šī stratēģija, kuras pamatā ir mērķis konsekventāk piemērot Kopienas tiesību aktus un efektīvāk izmantot ES līdzekļus, neparedz jaunu tiesību aktu vai iestāžu ieviešanu un ka tai nav piešķirts īpašs finansējums.
Manuprāt, lietderīga būtu vietējo un reģionālo iestāžu apvienošana. Ir svarīgi, lai, ieviešot Baltijas jūras reģiona stratēģiju praksē, šajā daudzlīmeņu pārvaldības sistēmā tiktu ieviestas izmaiņas dažādu administratīvo iestāžu pienākumos, nepieļaujot dažādu iestāžu un organizāciju darbības pārklāšanos. Turpmākajās diskusijās par jauno kohēzijas politiku būtu lietderīgi noskaidrot, kā dažādās makroreģionālās stratēģijas un galvenie ES reģionālās politikas virzieni ietekmēs cits citu. Būtu lietderīgi noskaidrot arī to, kā Baltijas jūras reģiona stratēģija ietekmēs plānoto teritoriālās kohēzijas politikas īstenošanu.
Anna Rosbach
(DA) Priekšsēdētāja kungs, mēs runājam par 1200 km garu gāzes vadu Baltijas jūrā, kas stiepsies no Viborgas Krievijā līdz Greifsvaldei Vācijā un šķērsos ekoloģiski jutīgu iekšējo jūru, kurai raksturīgs ļoti dažāds gultnes reljefs un kurā pastāvīgi tiek atklāta nesprāgusī munīcija no abiem pasaules kariem un indīgas vielas, kas ir papīra nozares mantojums. Aptuveni 100 miljoni eiro ir iztērēti par vides analīzi, ko veica uzņēmums, kas būvēs Nord Stream gāzes vadu, ar kuru plānots īstenot vienošanos starp Gerhard Schröder un Vladimir Putin par gāzes piegādi. Es nerunāšu par drošības jautājumiem, kas saistīti ar Krievijas ietekmes palielināšanos Baltijas reģionā šī gāzes vada izbūves rezultātā, bet pievērsīšos vides problēmām, kas ar to saistās. Diemžēl Somija projektu jau ir apstiprinājusi, bet Timo Soini un savā vārdā es vēlētos jautāt, kur ir tā informācija par projektu, kas visu Baltijas jūras reģiona valstu iedzīvotājiem ir nepieciešama pirms būvniecības darbu sākuma.
Inese Vaidere
(LV) Cienījamā ministres kundze, komisāra kungs, kolēģi! Baltijas jūras reģiona stratēģijas izveide ir ļoti nozīmīgs Eiropas Parlamenta sasniegums, kurā pirmšķirīga loma ir bijusi Baltijas intergrupas deputātiem. Šī stratēģija ir līdzīga Vidusjūras stratēģijai, kas savulaik izraisīja strauju ekonomisko attīstību dienvidos, tā kalpos par labu instrumentu Baltijas reģiona un līdz ar to visas Eiropas Savienības attīstībai. Runājot par prioritātēm, man vispirms gribētos atzīmēt kopīgas Eiropas Savienības enerģētikas politikas, tai skaitā konkurētspējīga Baltijas enerģijas tirgus, izveidi. Tas sevī ietver gan enerģijas piegāžu drošības, gan energoefektivitātes aspektus, gan, protams, arī atjaunojamo enerģijas avotu attīstību.
Latvija, Lietuva un Igaunija ir jāintegrē kopējā reģiona enerģētikas tīklā, tai skaitā NORDEL. Otra prioritāte ir tālāka infrastruktūras attīstība. Ceļi dažās Baltijas jūras reģiona valstīs, ievērojot gan klimatiskos apstākļus, gan arī dažkārt neefektīvo politiku, ir visai sliktā stāvoklī. Tranzītkoridoru, komunikācijas tīklu attīstīšana veicinās uzņēmējdarbību, kā arī radīs jaunas darbavietas. Lai varētu runāt par efektīvu ekonomisko attīstību un vides aizsardzību, trešā prioritāte ir inovatīva ekonomika, kas nozīmē līdzsvarotu, uz zināšanām balstītu izaugsmi. Stratēģijas īstenošanai ir nepieciešams papildu finansējums, kurš noteikti jāparedz vismaz nākamajā Eiropas Savienības finanšu perspektīvā.
Patlaban jāizmanto gan piecu miljardu enerģētikas programma, gan globalizācijas fonds un citi finanšu instrumenti. Svarīgs ir arī efektīvs stratēģijas īstenošanas un uzraudzības mehānisms. Tam ir jābūt vienkāršam, caurskatāmam un bez liekas birokrātijas. Ir nepieciešami regulāri stratēģijas ieviešanas pārskati un starpposmu ziņojumi. Pirmajam jābūt jau 2010. gadā. Varu apsveikt Zviedrijas prezidentūras aktīvo lomu šīs stratēģijas uzsākšanā. Atļaujiet izteikt cerību, ka būsim efektīvi un elastīgi konkrētā rīcības plāna īstenošanā.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētāja kungs, pirms pieciem gadiem Baltijas jūra kļuva par Eiropas Savienības iekšējo jūru. Šodien mēs apspriežam stratēģijas projektu, kas dos mums iespēju sākt izmantot reģiona milzīgo neizmantoto potenciālu un kas ir Eiropas Parlamenta iniciatīva. Tomēr ne visus Parlamenta ieteikumus Komisija ir atbalstījusi. Vislielākais zaudējums ir tas, ka netika atbalstīta atsevišķas budžeta pozīcijas izveide Baltijas jūras reģionam. Komisija cenšas mūs pārliecināt, ka finansējums tiks piešķirts no esošajiem instrumentiem, galvenokārt struktūrfondiem. Tomēr baidos, ka bez atsevišķa finansējuma, kas paredzēts tieši šim nolūkam, mums neizdosies sasniegt visus mūsu mērķus.
Stratēģijas izstrādātāji norāda, ka ir nepieciešama cieša sadarbība ar Krieviju. Tomēr mums jādomā arī par lielāko draudu Baltijas jūrai, proti, Nord Stream gāzes vada būvniecību. Pagājušajā gadā Eiropas Parlaments šo projektu neatbalstīja. Es ceru, ka jaunā Komisija, ieviešot stratēģijas rīcības plānu, paturēs prātā šo rezolūciju.
Danuta Maria Hübner
Priekšsēdētāja kungs, šī patiešām ir unikāla Eiropas reģionālās politikas iniciatīva un novatorisks projekts. Uz inovācijām balstīta labklājība, vide, pieejamība transporta un enerģētisko sakaru ziņā, drošība un drošums ir četras galvenās jomas, kurās kopīgi darbojas visi šīs stratēģijas sagatavošanā iesaistītie partneri - visas trīs Eiropas iestādes (Parlaments, Komisija un Padome) un arī valstu valdības, reģionālās un vietējās iestādes, uzņēmējdarbības un akadēmisko aprindu pārstāvji un nevalstiskās organizācijas. Stratēģijas sagatavošanas darbi ir izveidojuši patiesas partnerattiecības starp visām šīm struktūrām.
Attīstības problēmām nav administratīvo vai politisko robežu. Šī stratēģija dos iespēju bieži vien ļoti sadrumstalotos politiskos risinājumus aizstāt ar kopīgu risinājumu kopīgām attīstības problēmām un iespējām.
Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komiteja, kas ir vadošā Parlamenta komiteja saistībā ar šo projektu, piešķirs tam lielu nozīmi savā darbībā. 6. oktobrī mums būs debates ar Komisiju un Padomi. Tuvākajos mēnešos tiks sagatavots pašiniciatīvas ziņojums. Mēs sekosim arī stratēģijas īstenošanai, un es ceru, ka šī uz rīcību vērstā stratēģija vairos Eiropas Savienības iespējas sasniegt mērķi izveidot veselīgu, mūsdienīgu un konkurētspējīgu ekonomiku.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Priekšsēdētāja kungs, Baltijas jūras jautājumu Eiropas Savienība sāka skatīt diezgan vēlu. Baltijas jūras krastos dzīvo 100 miljoni cilvēku, ar Baltijas jūru robežojas arī Krievija, un tas ir svarīgi. Šī stratēģija lielā mērā būs virzīta uz vides jautājumu risināšanu, un tas ir tikai pareizi, jo Baltijas jūras vides problēmas ir milzīgas: eitrofikācija, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, Sanktpēterburgas notekūdeņi, Kaļiņingradas problēmas un citas. Šodien tika minēts, ka stratēģija izmainīs arī Eiropas Savienības kohēzijas politiku. Tas, manuprāt, ir ļoti svarīgi, un es ceru, ka par to vēl tiks runāts. Malmström kundze varētu pastāstīt, kā šī politika mainīsies, jo šīs izmaiņas var radīt draudus, ka, piemēram, koncentrējoties uz Donavas stratēģiju un Melnās jūras stratēģiju, daļa Eiropas, tostarp ziemeļu reģioni, tiek aizmirsti. Patiesībā arktiskajos rajonos jau patlaban notiek straujākās pārmaiņas pasaulē, un ir svarīgi to ņemt vērā.
Riikka Manner
(FI) Priekšsēdētāja kungs, ministres kundze, komisāra kungs, Baltijas jūras reģions ir īpašs daudzējādā ziņā, un arī es ļoti priecājos, ka Zviedrija ir noteikusi šo stratēģiju par vienu no prezidentūras laika prioritātēm. Ir svarīgi turpināt darbu pie stratēģijas un galu galā arī īstenot to. Baltijas jūra ir nozīmīga ne tikai no vides viedokļa, manuprāt, tai ir arī būtiska ietekme uz reģionālo politiku. Prezidentūras laikā Zviedrija šos reģionālās politikas jautājumus ir cieši integrējusi Baltijas jūras reģiona stratēģijā. Šī stratēģija galvenokārt tiek uztverta kā dokuments, kas attiecas uz valstīm, kas atrodas Baltijas jūras krastos, bet uz šo stratēģiju noteikti varam raudzīties daudz plašākā reģionālajā dimensijā. Mūsu lēmumi attiecībā uz vides tehnoloģisko zināšanu, jautājumu, kas attiecas uz iekšējiem ūdeņiem, un stratēģijas milzīgās ietekmes uz transporta politiku integrēšanu šajā stratēģijā arī lielā mērā ietekmēs iekšzemes teritorijas. Tāpēc Baltijas jūras stratēģija ir jāiekļauj kopējā Eiropas darba kārtībā. Es ceru, ka Parlaments atbalstīs šos ierosinājumus, lai nodrošinātu, ka stratēģija nav tikai tukši vārdi un mēs varam gūt reālus panākumus.
Tatjana Ždanoka
Priekšsēdētāja kungs, es kā Latvijā ievēlēta Eiropas Parlamenta deputāte atzinīgi vērtēju to, ka pirmā makroreģionālā stratēģija ir izstrādāta tieši Baltijas jūras reģionam. Tomēr, manuprāt, tajā ir aizmirsti vairāki Kopienas mērķi, piemēram, augsta līmeņa sociālā aizsardzība. Dažas reģiona dalībvalstis, tostarp Latviju, smagi ir skārusi ekonomiskā krīze. Mūsu finanšu nozare ir saistīta ar Skandināvijas finanšu nozari. Mūsu problēmas radīs problēmas arī Skandināvijā, tātad šis nav tikai vienas valsts jautājums.
Nesen Komisija piešķīra Latvijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību maksājumu bilances līdzsvarošanai. Diemžēl attiecībā uz šādu palīdzību nav izvirzīti nekādi sociālie nosacījumi. Tāpēc valdība samazina pensijas un pabalstus, bet Komisija uz to noraugās.
Esmu nobažījusies arī par pamattiesību jautājumu. Lielais bezvalstnieku skaits un minoritāšu aizsardzība joprojām ir aktuāli jautājumi divās reģiona dalībvalstīs: Latvijā un Igaunijā. Uzskatu, ka stratēģijai ir jābūt vēl vērienīgākai. Ar to ir jācenšas sasniegt visus Eiropas Savienības mērķus.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Komisijai un Zviedrijas valdībai par aktīvo darbību Baltijas jūras reģiona stratēģijas izstrādē, un es uzskatu, ka šī ir laba un nozīmīga stratēģija. Tomēr bez atbilstoša finansējuma projekts cietīs neveiksmi. Tādā gadījumā līdz ar stratēģijas pieņemšanu viss šis process apstāsies. Parlaments daudzus gadus domāja, kā organizēt šīs stratēģijas finansējumu, un pagājušajā gadā tas vienprātīgi vienojās par budžetu, kurā ir atsevišķa Baltijas jūras reģiona stratēģijas pozīcija. Tas ir veids, kā apkopot visus tos neskaitāmos projektus, kas ir jāīsteno saistībā ar Baltijas jūras reģiona stratēģiju, ja vēlamies, lai šis process virzās uz priekšu. Zinu, ka Budžeta komiteja ir nākusi klajā ar priekšlikumiem par nelielu naudas līdzekļu atlikšanu šai pozīcijai. Es ceru, ka Padome un Komisija arī to atbalstīs, jo citādi projekts nebūs veiksmīgs. Ja vēlamies izglābt Baltijas jūras vidi, mums ir jādara vēl kas - jāpanāk Krievijas iesaistīšanās šajā projektā. Es nespēju saprast, kā daži ir bijuši gatavi piekrist gāzes vada būvniecībai Baltijas jūrā, nenosakot Krievijai pienākumu uzņemties saistības, kas izklāstītas Espo konvencijas secinājumos. Tas ir mazākais, kas mums ir jāizdara.
Victor Boştinaru
Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu domu īstenot Melnās jūras reģiona stratēģiju kā izmēģinājuma projektu makroreģionālo stratēģiju jomā.
Šāda veida iniciatīvas dod iespēju koordinēt ES politikas instrumentus, lai nodrošinātu saskaņotu, stabilu un ilgtspējīgu attīstību attiecīgajos reģionos.
Iepriekšējā Padomes sanāksmē tika minēts, ka stratēģija Melnās jūras reģionam tiks izstrādāta līdz 2009. gada beigām. Šī ir ļoti nozīmīga iniciatīva, jo tā var palīdzēt nodrošināt saskaņotu attīstību un labklājību reģionā, kas salīdzinājumā ar Melnās jūras reģionu ir daudz sarežģītāks iesaistīto dalībnieku skaita ziņā un būtiskāks drošības, stabilitātes, enerģētikas un vides jomā.
Tāpēc es vēlos jautāt Zviedrijas prezidentūrai, kad tiks izstrādāta šāda stratēģija Melnās jūras reģionam, kad Parlaments tiks informēts par šo jautājumu un kad tas tiks iesaistīts šī jautājuma risināšanā.
Werner Kuhn
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, Samecki kungs, kā jaunievēlēts deputāts no Meklenburgas-Priekšpomerānijas Vācijā es ļoti atbalstu Baltijas jūras reģiona stratēģijas un ar to saistītā rīcības plāna izstrādi. Komisārs jau iepriekš pieminēja 80 inovatīvos projektus.
Mūsu kopējie mērķi, protams, ir uzlabot mūsu ekonomikas konkurētspēju Baltijas jūras reģionā, jo īpaši pievēršot uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu atbalstīšanai un tādas kopējas enerģētikas politikas veicināšanai, kas attiecas arī uz atjaunīgajiem enerģijas avotiem. Rodas jautājums, ko mēs iesāksim ar iekārtām, kas atrodas atklātajā Baltijas jūrā. Ūdens tīrības nodrošināšana saistībā ar zivsaimniecību un tūrismu ir ļoti nozīmīgs jautājums, jo ūdens ir viens no mūsu pamatresursiem. Tāpēc ir jāveicina ieguldījumi attīrīšanas iekārtās.
Uzskatu, ka ir jāvienojas par kopēju plānošanas programmu, kas attiektos uz visām Baltijas jūras reģiona dalībvalstīm, jo mums ir jāatbild uz šādiem jautājumiem. Kāds būs transporta ceļu izvietojums nākotnē? Kur tiks būvētas atklātās jūras iekārtas? Kā tiks risināts jautājums par drošību jūrā? Mums ir jātiek skaidrībā par to, kur būs izvietoti Nord Stream projekta enerģijas ceļi, par elektroenerģijas piegādi un daudziem citiem jautājumiem.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Cecilia Malmström
Priekšsēdētāja kungs, es pateicos visiem deputātiem par lielo atbalstu, ko jūs paudāt mūsu ilgstošajam darbam pie Baltijas jūras reģiona stratēģijas. Ir tikai dabiski, ka Eiropas Parlaments mūs atbalsta, jo tieši jūs bijāt pamatlicēji idejai par Baltijas jūras reģiona stratēģiju, un es priecājos, ka jūs plānojat nodrošināt šīs stratēģijas ieviešanu praksē. Baltijas jūras reģiona stratēģija tiks veiksmīgi īstenota praksē un nebūs tikai vārdi un retorika vienīgi tad, ja visas dalībvalstis izjutīs piederību projektam un patiesu atbildību par šī projekta īstenošanu.
Panākumus nodrošinās darbs pie šiem projektiem, skaidru termiņu noteikšana to īstenošanai un pastāvīga pārbaužu veikšana. Esmu pārliecināta, ka Parlaments tāpat kā Komisija turpinās mūs mudināt sasniegt mērķus, kas ir izvirzīti attiecībā uz šo stratēģiju.
Šajā reģionā dzīvo simt miljoni cilvēku. Baltijas jūrā pastāvīgi atrodas 2000 kuģu. Ir skaidrs, ka mums ir jāstājas pretī milzīgiem izaicinājumiem. Esam aizvadījuši ilgstošu sagatavošanās procesu, un es vēlos pateikties komisāram Samecki par Komisijas ieguldīto darbu. Šī uzdevuma veikšanā mums palīdzēja atbalsts, ko saņēmām no Baltijas jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības un pašvaldībām.
Daži deputāti, piemēram, Krehl kundze un Itälä kungs, aizskāra finansējuma jautājumu. Stratēģijai nav paredzēts piešķirt jaunus līdzekļus, taču reģionā ir daudz līdzekļu, kurus mēs varam izmantot. No pašreizējā budžeta reģionam ir piešķirti 55 miljoni eiro. Mums ir cerības iegūt līdzekļus arī no tādām starptautiskām iestādēm kā EIB, kura ir izrādījusi lielu interesi par Baltijas jūras reģionu. Mūsu mērķis ir panākt, lai administratīvās izmaksas būtu pēc iespējas mazākas, un sadarboties ar struktūrām, kuras vietējā un valsts līmenī ir atbildīgas par dažādiem inovatīviem projektiem.
Jäätteenmäki kundze pieminēja cilvēktirdzniecības jautājumu. Ir paredzēts īstenot projektu, kura mērķis ir stiprināt muitas un policijas darbinieku apmācību reģionā, lai cilvēktirdzniecības problēmu varētu labāk konstatēt un risināt. Hassi kundze un Lövin kundze pieminēja jūras vides, lauksaimniecības un zivsaimniecības problēmu. Šajā jomā ir paredzēti vairāki projekti, taču es vēlētos, lai to būtu vēl vairāk. Es uzskatu, ka stratēģija varētu piedāvāt iespēju gūt labāku ieskatu mūsu centienos vides jomā un mūsu zivsaimniecības un lauksaimniecības politikā, kā arī nodrošināt, ka šie centieni ir vērsti uz kopēju mērķu sasniegšanu.
Baltijas jūras reģionā ir arī citas partnerības. Ir plaša un augoša partnerība enerģētikas politikas jomā, ar kuru mēs plānojam savienot reģiona enerģētisko infrastruktūru, lai mazinātu enerģētisko atkarību un palielinātu efektivitāti. Protams, Eiropas Savienība turpinās darbu šajā jomā. Ignalinas spēkstacijai nav nekāda sakara ar Baltijas jūras reģiona stratēģiju. Lēmums par Ignalinas slēgšanu tika pieņemts jau Lietuvas pievienošanās sarunu laikā. Arī Nord Stream projektam nav nekāda sakara ar šo stratēģiju. Saprotams, ka Nord Stream projekts ir saistīts ar Baltijas jūru, taču tas neietilpst stratēģijā. Tas ir komerciāls projekts, kas ir izvērtēts saskaņā ar pašreizējām starptautiskajām vides konvencijām un attiecīgajiem valstu tiesību aktiem.
Baltijas jūras reģiona stratēģija ir ES iekšējā stratēģija. Tā būs tāda, kādu paši to veidosim. Tomēr, kā vairāki deputāti norādīja, ir svarīgi, lai tajā iesaistītos arī trešās valstis. Mēs esam nodrošinājuši, lai tādas valstis kā Krievija un Norvēģija tiktu iesaistītas šajā projektā. Mēs esam informējuši tās par mūsu darbu pie šīs stratēģijas un likuši noprast, ka mēs vēlētos, lai tās kļūst par mūsu partneriem tādu projektu īstenošanā, kas ir mūsu kopējās interesēs.
Mēs ar nepacietību gaidām rītdienas un piektdienas konferenci un priecājamies, ka priekšsēdētāja vietniece D. Wallis arī ieradīsies Stokholmā. Konferencē mēs apspriedīsim Baltijas jūras reģiona stratēģiju, un mēs ceram, ka attiecīgās valstis būs apņēmības pilnas darboties, lai nodrošinātu, ka šī stratēģija kļūst par realitāti. Mēs apspriedīsim arī makroreģionu jautājumu kā tādu. Šodien tika pieminēts Donavas reģions un Melnās jūras reģions. Uzskatu, ka šajā jomā vēl ir daudz darāmā un daudz tādu aspektu, no kuriem varam iedvesmoties. Mēs ceram, ka mums izdosies panākt progresu šajās diskusijās, taču patlaban ir pāragri runāt par konkrētiem termiņiem. Es vēlreiz vēlos pateikties Parlamentam par lielo atbalstu Baltijas jūras reģiona stratēģijai, un es ceru, ka mums vēl būs iespēja apspriest šos jautājumus ar deputātiem nākamajās sanāksmēs.
Paweł Samecki
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties Parlamenta deputātiem par komentāriem un piezīmēm, kas tika izteiktas par dažādiem stratēģijas aspektiem. Tas, ar kādu interesi jūs iesaistāties šī jautājuma apspriešanā, liecina, ka šī stratēģija būs uzmanības centrā arī turpmākajos gados, un tas ir labi.
Es nespēšu atbildēt uz visiem komentāriem un jautājumiem, kas izskanēja debatēs vai ir pausti jūsu ziņojumos. Pievērsīšos tikai trim plašām jautājumu grupām. Pirmkārt, jautājums par stratēģijas veidolu. Vēlos norādīt, ka stratēģija ir izstrādāta saskaņā ar dalībvalstu mērķiem un iecerēm. Komisija nenoteica prioritāšu izvēli. Komisija arī nenoteica prioritātes, tāpēc, protams, ir iespējams iekļaut stratēģijā noteiktus projektus vai mainīt atsevišķas prioritātes. Taču par to ir jāvienojas turpmākajā darba gaitā, strādājot pie stratēģijas īstenošanas.
Stratēģija ir kā dzīvs organisms, un to lielā mērā būs iespējams pārveidot, ja dalībvalstis un ieinteresētās puses to vēlēsies.
Otrkārt, jautājums par vadību un pārvaldību. Vēlos uzsvērt, ka ir nepieciešama skaidra uzdevumu, veicamo darbu un pienākumu sadale. Mēs nedrīkstam sevi maldināt attiecībā uz dalībvalstu, Komisijas un citu iesaistīto organizāciju pienākumiem vadības jomā.
Vēlos piebilst, ka stratēģijas īstenošanā mēs vēlamies iesaistīt vietējās pašvaldības un, kā ministres kundze minēja, arī trešās valstis.
Protams, mēs informēsim Parlamentu par to, kas ir sasniegts attiecībā uz stratēģijas īstenošanu.
Treškārt, jautājums par finansējumu. Vairākas dalībvalstis norādīja, ka ir nepieciešams papildu finansējums jauniem projektiem un citiem mērķiem. Vēlos paskaidrot, ka princips, kas paredz nepiešķirt papildu finansējumu, tika pieņemts stratēģijas izstrādes pašā sākumā.
Patlaban mums ir trīs iespējas. Mēs varam regulēt esošo ES fondu izmantošanu, piemēram, izmainot jaunu projektu atlases kritērijus. Otra iespēja ir meklēt citus finansējuma avotus, piemēram, starptautiskās finanšu iestādes. Visbeidzot, mēs varam mēģināt piesaistīt valstu līdzekļus, lai gan ekonomiskās lejupslīdes laikā to nav viegli izdarīt. Es ar nepacietību gaidu Stokholmas konferences darba rezultātus, jo šī konference varētu veidot dalībvalstu un Komisijas nākotnes attieksmi pret makroreģionālo pieeju, turklāt tajā tiks runāts arī par potenciālo nākotnes stratēģiju finansēšanu. Uzskatu, ka Stokholmas konference, kas notiks tuvākajās dienās, ir īstais brīdis, lai apspriestu jautājumu par vispārējo makroreģionālo pieeju.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Eija-Riitta Korhola  
Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties prezidējošajai valstij Zviedrijai par tās drosmi izveidot savu reģionu - Baltijas jūras reģionu - un risināt ar to saistītos jautājumus. Šis ir ļoti nopietns Zviedrijas darba kārtības jautājums ES prezidentūras pilnvaru laikā. Uzskatu, ka šis ir īstais laiks risināt jautājumu par Baltijas jūras reģiona stratēģiju, kuru esam tik ilgi gatavojuši. Mēs nedrīkstam zaudēt laiku. Galvenais Baltijas jūras reģiona stratēģijas un rīcības programmas mērķis - uzlabot reģiona vidi un konkurētspēju - ir jāuztver nopietni tam piešķirtā finansējuma un īstenoto pasākumu ziņā. Šie mērķi ir jāsasniedz, šī stratēģija nevar palikt tikai vēlmju līmenī. Jo īpaši mēs ceram, ka stratēģija veicinās Baltijas jūras attīrīšanu, jo jūra cieš no eitrofikācijas, un palīdzēs rast kopējus risinājumus pārrobežu problēmām. Tieši šo mērķu dēļ patlaban visi ir pievērsuši uzmanību Somijai, kurā drīz tiks lemts jautājums par to, vai atļaut Nord Stream gāzes vada būvniecību tās teritoriālajos ūdeņos. Saskaņā ar Baltijas jūras reģiona stratēģiju šādu projektu ietekme uz vidi būtu jāizvērtē, izmantojot procedūru, kas ir tiesiski saistoša starptautiskā mērogā, lai no šī jautājuma nevarētu vienkārši izvairīties. Tāpēc mums ir jāuzstāj, lai Krievija ratificē Espo konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, ko tā parakstīja 1991. gadā, bet Somijas valdībai šī ratifikācija ir jānosaka par priekšnosacījumu gāzes vada būvniecības atļaujas piešķiršanai. Krievija, kurai arī ir labums no Baltijas jūras reģiona stratēģijas, rīkojas saskaņā ar šo vienošanos tikai tad, kad tai tas ir izdevīgi. Turpmāk to nedrīkst pieļaut. Uz spēles ir likts pārāk daudz, un mums ir jābūt informētiem par projektiem, kas kaitē Baltijas jūrai, pirms ir par vēlu.
György Schöpflin  
rakstiski. - Zviedrijas prezidentūras virzītā Baltijas jūras reģiona stratēģija ir atbalstāms pasākums. Tā noteikti varētu kļūt par paraugu citiem Eiropas makroreģioniem, piemēram, Donavas baseina reģionam. Tomēr steidzami ir jāpārskata kāds Baltijas jūras reģiona stratēģijas izstrādes aspekts - Nord Stream jūras dibena gāzes vads starp Krieviju un Vāciju. Šis gāzes vads rada bažas saistībā ar vides jautājumiem, taču vēl būtiskāk ir tas, ka laiks to ir apsteidzis. Nākotne netiek saistīta ar fiksētiem dabas gāzes piegādes veidiem, proti, cauruļvadiem, bet ar sašķidrinātu dabas gāzi. Nord Stream gāzes vadam ir lielas iespējas kļūt par pilnīgi nevajadzīgu objektu, un šī projekta atbalstītājiem būtu jāpārskata nodoms to īstenot, pirms projektā tiek ieguldīts arvien vairāk līdzekļu, pūļu un enerģijas.
Bogusław Sonik  
2009. gada jūnijā piedāvātās Baltijas jūras reģiona stratēģijas mērķis ir izveidot videi draudzīgu, viegli pieejamu, pievilcīgu un drošu reģionu, kurā valda labklājība. Tas ir jo īpaši svarīgi saistībā ar pieaugošajām problēmām, kas skar Baltijas reģionu kopš ES paplašināšanās 2004. gadā.
Ir svarīgi veikt pasākumus, lai uzlabotu reģiona vides stāvokli, jo Baltijas jūras reģions patlaban ir viens no piesārņotākajiem jūras reģioniem pasaulē. Tūkstošiem tonnu toksisku kara laika vielu guļ jūras dibenā, ietvertas mīnās, lodēs, granātās, konteineros un mucās. Aprēķināts, ka ķīmisko vielu daudzums sasniedz 30 000 līdz 60 000 tonnu, no kurām 13 000 tonnu ir iprīts. Pēc Otrā pasaules kara, 20. gadsimta 40. gadu beigās, Baltijas jūrā tika nogremdēti ķīmiskie ieroči. Tos ieguva okupācijas zonās Vācijā, un, tā kā to apglabāšana pazemē bija pārāk sarežģīta, tika pieņemts lēmums tos nogremdēt jūrā.
Baltijas jūras dzīlēs gulošo ķīmisko ieroču kustināšana, būvējot jebkāda veida infrastruktūru, varētu izraisīt vides katastrofu. Jo īpaši Otrā pasaules kara ķīmisko ieroču kustināšana, būvējot Baltijas jūras gāzes vadu, nopietni apdraud ekosistēmu. Tāpēc ir nepieciešams novērtēt, kāda būs gāzes vada būvniecības ietekme uz Baltijas jūras baseina dabisko vidi.
