Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B7-0002/2010).
Es apsveicu ministru ar šo pirmo jautājumu laiku, kurā piedalās Spānijas prezidentūra.
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.
Uz jautājumu Nr. 1 netiks sniegta atbilde, jo temats, uz ko tas attiecas, jau ir iekļauts šīs sesijas darba kārtībā.

Temats: Kreditēšanas krīze/Aizdevumi uzņēmumiem
Decembrī Vācijas ekonomikas ministrs norādīja, ka Vācijai draud jauna krīze kreditēšanas jomā, ja bankas neturpinās sniegt aizdevumus, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šī problēma varētu kļūt par ļoti izplatītu problēmu visā ES.
Kādus pasākumus Padome veic, lai nodrošinātu, ka bankas dara uzņēmumiem pieejamus kredītresursus, lai tie varētu turpināt darbību, veicinot nodarbinātību un izaugsmi, un tādējādi sekmēt ekonomikas atlabšanu?
Diego López Garrido
Kā jūs zināt, Padome jau kādu laiku ir nobažījusies par problēmām, ko rada pietiekamas finanšu līdzekļu pieejamības nodrošināšana uzņēmumiem, kā arī darbības, ko šajā saistībā veikušas dalībvalstis.
Cita starpā pagājušā gada janvārī Padome novēroja, ka dalībvalstis ir pārliecinoši un apņēmīgi rīkojušās, lai atbrīvotu kredītu tirgus. Pavasarī Eiropadome norādīja to, cik svarīgi ir turpināt ekonomikas atveseļošanas pasākumus, kā arī aicināja Komisiju un Padomi izvērtēt pieņemto pasākumu efektivitāti un jūnijā informēt Eiropadomi.
Faktiski jūnija Eiropadome izvērtēja dalībvalstu pieņemto pasākumu efektivitāti, lai atbalstītu finanšu nozari un situāciju saistībā ar finanšu tirgu stabilitāti un darbību. Iegūtie rezultāti ziņojuma veidā tika iesniegti Eiropadomei. Ziņojumu Eiropas Padomei iesniedza Padome, citiem vārdiem sakot, Ministru padome. Ziņojums bija pozitīvs, norādot, ka dalībvalstīs pastāv kapitāla atjaunošanas garantijas un mehānismi, un rezumējot, ka dalībvalstīm ir bijusi izšķiroša nozīme lejupslīdes apturēšanā. Es vēlos atgādināt, ka 2008. gada beigās visai finanšu sistēmai draudēja sabrukums.
Tādēļ banku piekļuvē pasaules finansēm bija pozitīvas izmaiņas, kas savukārt veicināja kredītu ieplūšanu reālajā ekonomikā. Padome novērtēja, ka dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem ir bijusi liela nozīme, lai kredītu kanālus saglabātu atvērtus.
Pašlaik banku nozare vēl aizvien izjūt zināmu spiedienu saistībā ar kapitāla atjaunošanu, un tādēļ Padome aicināja dalībvalstis individuāli atjaunot kapitālu vai savu bilanci, lai samazinātu nenoteiktību un atvieglotu kredītu izsniegšanu.
Līdz pagājušajam mēnesim - decembrim - Padome varēja pārliecināties, ka dalībvalstis ir piemērojušas daudz dažādu atbalsta pasākumu, lai atjaunotu finanšu stabilitāti. Tomēr tā uzsvēra, ka šī atjaunotā stabilitāte joprojām ir ļoti trausla, un aicināja Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju nodrošināt regulāru informāciju par papildu aizņēmumiem pieejamā kapitāla apjomu.
Tagad mēs esam ieviesuši virkni pasākumu: Padomes veikta uzraudzība no vienas puses un Eiropadomes vadība no otras puses. Tā ir panākti uzlabojumi, un, saprotams, Eiropas Centrālā banka rīkojas, lai galvenokārt nodrošinātu banku likviditāti un uzņēmumu piekļuvi aizdevumiem.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, es gribētu pastāstīt ministram par savu pieredzi, ka dažas bankas - nekādā ziņā ne visas, taču dažas bankas, iespējams, pat daudzas bankas - finanšu tirgus uzplaukuma laikā rīkojās bezatbildīgi, un dažas bankas - atkal, iespējams, ne visas, taču dažas, iespējams pat daudzas bankas - augšupejas nedēļās un atjaunošanas mēnešos turpina rīkoties bezatbildīgi.
Piemēram, man zināms kāds konkrēts, ļoti veiksmīgs uzņēmums Dublinā, kura vadītājs ir gatavs izpildīt savas saistības, taču banka tam ne tuvu nepalīdz. Tā ir izmantojusi iespēju samazināt viņa kredīta konta pārsniegšanas limitu un radījusi spiedienu viņa uzņēmējdarbībai - dzīvotspējīgam uzņēmumam, kas izdzīvos šajā lejupslīdē.
Ministra kungs, lūdzu ņemiet šīs bankas savās rokās, pasakiet tām, ka mēs tām dodam nodokļu maksātāju naudu un sagaidām, ka tās ņems vērā sabiedrības, nevis tikai akcionāru intereses - daži no šiem akcionāriem ir ļoti bagāti.
Diego López Garrido
Man jāsaka, ka es augstu vērtēju to, ko dara Padome un Eiropas iestādes. Es uzskatu, ka tās ir paveikušas labu darbu un ir veikts milzīgs ieguldījums, lai novērstu likviditātes pieejamības sabrukumu visā ekonomikā.
Ekonomikas un finanšu padome (Ecofin) ir sekojusi un turpinās sekot dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem. Ecofin to dara sistemātiski. Piemēram, pašlaik Ecofin novēro, kā bankām piešķirtās garantijas tiek padarītas pieejamas, vai pastāv ierobežojumi, kas noteikti finanšu nozares uzņēmumiem, un kā Eiropas Centrālā banka veic kredītu finansēšanu.
Es vienkārši gribētu pateikt, ka 2009. gada 7. decembrī Eiropas Centrālās bankas prezidents Trichet kungs sacīja, ka bankām nav nekādu ierobežojumu, lai aizņemtos naudu no Eiropas Centrālās bankas. Nav nekādu asignēšanas ierobežojumu. Ja kāda banka to neizmanto, tad tas ir katras attiecīgās finanšu iestādes jautājums; taču, ciktāl tas attiecas uz Eiropas Savienību vai Eiropas Centrālo banku, nekādu ierobežojumu nav.
Jebkurā gadījumā Padome, tāpat kā Eiropas Parlaments, protams, labprāt izskatīs pašreizējās direktīvas, kuras jāapspriež saistībā ar finanšu uzraudzības sistēmām, kā arī ikvienu citu iniciatīvu, ko Komisija varētu ierosināt šajā sakarībā.
Catherine Greze
(FR) Priekšsēdētājas kundze, viena no Padomes prezidentūras prioritātēm ir ES ietekmes palielināšana starptautiskajā arēnā, konkrētāk, Latīņamerikā.
Taču par kāda veida ietekmi mēs runājam? Pašreizējā starptautisko attiecību jēdzienā ir atvēlēta pārāk maza vieta demokrātijai un cilvēktiesībām. Vai Padome vēlas izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai atbalstītu režīmus, kas pastāvīgi pārkāpj cilvēktiesības Latīņamerikā?
Es gribu minēt Peru piemēru, kur Bagvā pastrādātie vardarbības akti šausminoši ilustrē to, kā valdība finansiālos nolūkos sadarbojas ar daudznacionāliem uzņēmumiem, konfiscējot pamatiedzīvotāju zemi. Pašlaik jau gandrīz 70 % zemes pieder daudznacionāliem un kalnrūpniecības uzņēmumiem.
Vēl viens bēdīgi slavens piemērs ir Kolumbija, kura, ņemot vērā simtiem pastrādāto slepkavību, ir visbīstamākā valsts arodbiedrību locekļiem. Mans jautājums ir šāds: vai jūs plānojat vēlreiz izvirzīt cilvēktiesību jautājumu par ES ārpolitikas centrālo prioritāti Latīņamerikā?
Priekšsēdētāja
Man ļoti žēl, bet, manuprāt, jūsu jautājums vispār nav saistīts ar pēdējo jautājumu. Neesmu pārliecināta, vai jūs iepriekš esat piedalījusies jautājumu laikā, bet jums ir tiesības uzdot papildjautājumu, kas attiecas uz galveno jautājumu. Atvainojiet, bet man jūsu jautājums ir pilnībā jāizslēdz no darba kārtības. Ierosinu jums iepazīties ar Reglamentu.
Cik man zināms, tad laikā, kad es slēdzu pēdējo jautājumu, papildjautājumu nebija. Tādēļ es turpināšu, ja vien nav citu jautājumu, kas attiecas uz kreditēšanas krīzi/aizdevumiem uzņēmumiem.
Zemke kungs, ja jūsu jautājums attiecas uz šo tematu, jūsu rīcībā ir 30 sekundes.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Jā, mans jautājums attiecas tieši uz šo tematu.
Mēs lieliski zinām, ka katrā dalībvalstī ir ļoti atšķirīga situācija. Tādēļ, runājot par palīdzību uzņēmumiem, es vēlos uzdot jautājumu par stāvokli Grieķijā, jo pašlaik krīze šajā valstī ir dziļāka nekā jebkurā citā valstī - vai ir paredzēti kādi konkrēti pasākumi šajā saistībā?
Diego López Garrido
Manuprāt, vēlāk paredzēts jautājums, kas attiecas tieši uz to pašu. Es vēlos lūgt deputātu palikt, līdz es atbildēšu uz šo jautājumu un tādējādi arī uz minēto jautājumu, kurš darba kārtībā ir iekļauts tieši par šo pašu tematu.
Es runāju par Kratsa-Tsagaropoulou kundzes uzdoto jautājumu Nr. 9 manā sarakstā vai jautājumu Nr. 8 pašreizējā sarakstā: ekonomiskā situācija Grieķijā.
Padomes priekšsēdētājs. - (ES) Es runāju par jautājumu Nr. 9 manā sarakstā vai jautājumu Nr. 8 pašreizējā sarakstā, ko iesniegusi Kratsa-Tsagaropoulou kundze: ekonomiskā situācija Grieķijā.
Temats: Kosovas integrācija Eiropas savienībā
Kādus pasākumus Padome plāno veikt, lai īstenotu Eiropas Parlamenta vēlmi attiecināt ES programmas, pirmspievienošanās stratēģijas un Saloniku procesu arī uz Kosovu neatkarīgi no tā, kāds statuss tai atzīts?
Diego López Garrido
Padome vienmēr ir atkārtoti uzsvērusi Rietumbalkānu pievienošanās Eiropai perspektīvu. Tā neapšaubāmi ir bijusi ārlietu politikas, šajā gadījumā - kaimiņattiecību politikas un pat Eiropas paplašināšanās politikas sastāvdaļa.
Tādēļ nesen Padome 2009. gada decembrī apstiprināja nepieciešamību Balkānu stabilizācijas un asociācijas procesā ievērot noteiktus godīgus nosacījumus.
Kas attiecas uz Kosovu, Padome jau ir novērojusi, ka šajā gadījumā dalībvalstis pieņēma lēmumu saskaņā ar katras valsts praksi un starptautiskajām tiesībām.
Kā jūs zināt, Kosovas vienpusējā neatkarības deklarācija pašlaik tiek izskatīta Starptautiskajā Tiesā. Taču jebkurā gadījumā, Padome savās politiskajās attiecībās ar Balkāniem vienmēr ir ņēmusi vērā Kosovu, un šajā saistībā starp dalībvalstīm un valdībām pastāv vienprātība, piemēram, vīzu režīma liberalizēšanas ziņā, no kā Kosova varētu tikai iegūt, jo Padome to vienmēr ir sapratusi. Turklāt atzinīgi ir novērtēts Komisijas paziņojums par līdzekļiem, lai pastiprinātu Kosovas politisko un sociālekonomisko attīstību.
Padome aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu Kosovas progresu virzībā uz Eiropas Savienību saskaņā ar manis jau pieminēto Eiropas perspektīvu attiecībā uz šo reģionu.
Padome mudināja Komisiju sākt Kosovas iesaistīšanu Eiropas Savienības programmās, iekļaujot Kosovu ekonomiskajā un fiskālajā pārraudzībā, īstenojot pirmspievienošanās palīdzības otro komponentu, kā arī pastiprinot stabilizācijas un pievienošanās procesa dialogu, un tas, protams, tika darīts vienprātīgi.
Pēdējā Eiropadome 2009. gada 10. un 11. decembrī atbalstīja šos secinājumus.
Bernd Posselt
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, man ir divi konkrēti papildjautājumi. Pirmkārt, vai jūs ticat, ka Spānijas prezidentūras laikā mums izdosies panākt reālu progresu attiecībā uz vīzu kārtību Kosovai, lai Kosova nepaliktu par cietumu brīvā Balkānu reģionā? Otrkārt, ko jūs ilgtermiņā darīsiet, lai panāktu, ka tās dalībvalstis, kuras patlaban neatzīst Kosovu, to atzītu? Tomēr, kā es jau minēju, galvenais jautājums ir vīzu kārtība.
Diego López Garrido
Es iepriekš pieminēju vīzu sistēmu.
Padome vienmēr ir izteikusi vēlmi, lai arī Kosova iegūtu no vīzu sistēmas un no iespējamās vīzu režīma liberalizācijas visā reģionā. Kā jūs zināt, Komisija detalizēti pie tā strādā. Galvenais ir vīzu režīma atvieglošana un pēc tam pat vīzu režīma liberalizācija, lai Komisija varētu iesniegt priekšlikumu Padomei. Protams, šajā ziņā joprojām ir jāizpilda noteiktas prasības, un Komisija attiecīgi strādā ar iesaistītajām valstīm. Šajā gadījumā Komisija strādā ar Kosovu un regulāri informē Padomi.
Doma par vīzu režīma liberalizēšanu, kas var paplašināties līdz Eiropas Savienības kaimiņu teritorijām, noteikti ir doma, kam piekrīt gan Padome, gan Spānijas prezidentūra, un es uzskatu, ka mums Eiropā nākamajos mēnešos skaidri būtu jāveicina šis politiskais kurss attiecībā uz mobilitāti, saziņas iespējām un pārvietošanos ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī visās teritorijās, kas atrodas pie Eiropas Savienības robežām. Es uzskatu, ka no šādas nostājas acīmredzami iegūs abas puses: Eiropas Savienība, kas izsniegs šīs vīzas, un attiecīgās valstis, kam tas būs jādara, pamatojoties uz savstarpējības principu.
Andreas Mölzer
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, vai visās iniciatīvās, ko Padome īsteno attiecībā uz Kosovu, pienācīgi tiks ņemts vērā arī Serbijas viedoklis un tās sniegtā informācija? Neatkarīgi no teritoriālajiem jautājumiem attiecībā uz Kosovu, Serbija, protams, ir galvenā valsts saistībā ar Rietumbalkānu integrāciju ES, un valsts, kas mums būtu jāiesaista visos mūsu veiktajos pasākumos.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, López Garrido kungs, es atzinīgi vērtēju nostāju, kāda ir jūsu valstij, Spānijai, kura nav atzinusi Kosovas neatkarību, kā arī jūsu neseno lēmumu izvest no Kosovas tur līdz šim dienējošo karaspēku.
Tā kā mēs atrodamies ekonomiskas krīzes periodā, es gribu jums uzdot šādu prozaisku jautājumu: cik Spānijai izmaksāja karaspēka uzturēšanās Kosovā? Vai jūs varat komentēt nostāju, kāda ir manai valstij, Grieķijai, kurai ir tādi paši spēki Kosovā un kurai, kā mēs zinām, ir ekonomiskas problēmas? Vai ir pareizi turēt karaspēku Kosovā?
Diego López Garrido
Kas attiecas uz pirmo jautājumu par Serbiju, protams, Serbija ir spēcīgākā Rietumbalkānu valsts, kas mums patiesi jāņem vērā jebkurā politikas jomā, šajā gadījumā, politikā par Eiropas perspektīvu, kāda ir Eiropas Savienības politika attiecībā uz Rietumbalkāniem.
Protams, kā jums tas ir zināms, nesen notika vienošanās par vīzu režīma liberalizāciju Serbijai, un nesen arī, izkļūstot no strupceļa attiecībā uz pagaidu asociācijas nolīgumu ar Serbiju, Serbija ir iesniegusi oficiālu pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.
Ja tas notiks, mēs esam par to, ka tiek piemēroti Kopienas noteikumi, ka Komisija to izmeklē, sniedz tehnisku atzinumu un noteiktā laikā izlemj, vai pievienošanās sarunu sākšana, piemērojot Kopenhāgenas kritēriju izpildi, ir reāli iespējama. Protams, līdz ar to Serbija ir valsts, kurai ir acīmredzama ietekme reģionā un kurai, mūsuprāt, ir Eiropas perspektīva. Padomes vairākums, kas pašlaik ir vienprātīgs, atbalstīja pagaidu nolīguma atbloķēšanu, un tas labprāt redz sevi asociācijā ar Serbiju.
Par Kosovu, godājamais deputāt, jūs man uzdevāt jautājumu, kas attiecas uz iekšpolitiku un Spānijas valdības iekšējiem lēmumiem. Jūs zināt, ka es šajā gadījumā pārstāvu Padomi - nevis atsevišķu valsti, bet Padomi - un tāpēc šajā gadījumā neatkarīgi no tā, vai man ir konkrēti dati, kuri, manuprāt, nav īpaši saistīti ar jūsu pieminētajiem rādītājiem, es uzskatu, ka šajā gadījumā es nedrīkstu runāt vienas valsts vārdā, jo es runāju Eiropas Padomes vārdā, Eiropas Savienības iestādes, kas pārstāv 27 valstis, vārdā.
Temats: Tropu lietus mežu iznīcināšana
Ņemot vērā decembra Kopenhāgenas sanāksmes klimata pārmaiņu jautājumiem veltīto starptautisko sarunu rezultātus, vai Padome piekrīt, ka - lai gan Eiropas lauksaimniecība ir viens no CO2 emisijas pieaugumu veicinošiem faktoriem - Amazones tropu lietus mežu iznīcināšana CO2 emisijas ziņā tomēr ir daudz lielāka problēma par Eiropas lauksaimnieciskās ražošanas radīto negatīvo ietekmi?
Diego López Garrido
Padome jums pilnīgi piekrīt, Higgins kungs, ka lauksaimniecība un mežu izciršana ir faktori, kas ietekmē CO2 emisijas atmosfērā.
Grūti pateikt, kuram no šiem abiem faktoriem ir lielāka ietekme. Tās būtu drīzāk zinātniskas nekā politiskas debates. Tomēr jebkurā gadījumā jāveic darbības vienlaicīgi abās minētajās jomās, un tas vienmēr ir darīts.
Risinot ilgtspējīgas lauksaimniecības jautājumus, mēs vienmēr esam progresējuši abās jomās. Tā rezultātā ir veikti grozījumi pat Eiropas Savienības lauku attīstības politikā. Kā daļa no KLP reformas pārskatīšanas, tā tiek ņemta vērā, risinot tādas problēmas kā klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām, un, kā jūs zināt, Eiropas politikas attīstībā kopējā lauksaimniecības politika tiek uzskatīta par svarīgu faktoru, kas jāņem vērā saistībā ar plašāku klimata pārmaiņu apkarošanas politiku.
Padome 2008. gadā atbalstīja Komisijas priekšlikumus par mežu izciršanu, un Komisija ierosināja, lai izciršana mežu teritorijās, kuras joprojām nemitīgi strauji izzūd, tiktu apturēta, vēlākais, līdz 2030. gadam un ka tropisko mežu masveida izciršana līdz 2020. gadam tiktu samazināta vismaz par 50 % salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni.
Tāpēc mums jāpalīdz veicināt ilgtspējīgu mežu pārvaldību. Spānijas prezidentūras mērķos nepārprotami ietilpst to jautājumu risināšana, kas saistīti ar cīņu pret mežu izciršanu un mežu iznīcināšanu, un mēs apzināmies, ka nepieciešams piemērot dažus no Eiropas Savienības rīcībā esošajiem instrumentiem, piemēram, juridiski nesaistošo instrumentu visu veidu mežiem un Eiropas Savienības Rīcības plānu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību, kurš, piemēram, nosaka tiesiskā pamata izveidi, lai novērstu nelegāli izcirstu koku importēšanu.
Eiropas Savienības nostāja šajā jautājumā bija līdzīga, un par spīti atšķirīgām vilšanās pakāpēm saistībā ar neizdošanos izpildīt dažus Kopenhāgenas mērķus tika noskaidroti konkrēti tehniski jautājumi par tropisko mežu milzīgo nozīmi, kuri kā galvenais CO2 emisiju novēršanas faktors jārisina attīstības valstīs.
Turklāt jāpiebilst, ka konferencē pieņēma lēmumu par pasākumiem, kas paredzēti, lai samazinātu mežu izciršanu un mežu iznīcināšanu, palielinot atbalstu attīstības valstu iespēju paplašināšanai.
Jim Higgins
Es gribu novēlēt veiksmi Spānijas prezidentūrai. Manuprāt, jūs šonedēļ esat gatavs ļoti labam startam. Un tā, ¡viva España! Lai dzīvo Spānija!
Saistībā ar šo jautājumu es gribētu tikai pateikt, ka koki ir oglekli absorbējošas ekosistēmas, līdz ar to tie absorbē CO2 emisijas. Traģēdija saistībā ar Amazones līci, no kura 60 % atrodas Brazīlijā, ir acīmredzama nežēlīga Amazones skaisto mežu iznīcināšana: piemēram, patlaban ir iznīcināts jau 4,1 miljons km 2. Tas izjauc oglekli absorbējošo sistēmu; tas sagrauj cilvēku dzīvesveidu tā iemesla dēļ, ka Amazones indiāņi tiek iznīcināti; treškārt, no lauksaimnieciskās ražošanas viedokļa mēs zinām, ka šie ražošanas standarti nekādā veidā neatbilst ES noteiktajiem standartiem.
Galarezultātā, vai mēs varam kaut ko patiešām darīt, vai arī mēs tikai runājam?
Diego López Garrido
Padomes priekšsēdētājs. - (ES) Higgins kungs, es vēlos pateikt, ka mēs ļoti lielā mērā piekrītam jūsu pārdomām, kā arī tam, ka bioloģiskās daudzveidības ziņā Spānijas prezidentūras mērķis ir pastiprināt dabas aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, tā teikt, izveidot progresīvu, plašu redzējumu bioloģiskās daudzveidības kontekstā. Šis redzējums būs viens no mūsu galvenajiem aspektiem, viena no mūsu prezidentūras prioritātēm.
Es lepojos par to, kā jūs novērtējāt mūsu prezidentūras darbības sākumu, turklāt, man jums jāpavēsta, ka Komisijai ir nodoms šā gada sākumā iesniegt Zaļo grāmatu par mežu aizsardzību. Tā varētu būt ļoti nozīmīga iniciatīva, un šajā jomā tiks ieguldīts darbs, lai reaģētu uz parādību, kas iznīcina šīs teritorijas. Jūs pieminējāt dažus no šiem elementiem, taču ir arī citi, piemēram, postījumi, ko rada mežu ugunsgrēki.
Jāapsver arī daudzi citi elementi, bet ir skaidrs, ka šis ir nozīmīgs laiks cīņai pret koku iznīcināšanu, ka šis aspekts lieliski iederas bioloģiskās daudzveidības stratēģijā un tas, bez šaubām, būs viens no Eiropas Savienības šajā gadā veikto darbību galvenajiem elementiem.
Chris Davies
Es jūs silti apsveicu, jo viens no nedaudzajiem Kopenhāgenas konferences veiksmīgajiem iznākumiem bija plaša vienošanās par mehānismu, kas attīstītajām valstīm ļaus dot finansiālu ieguldījumu, lai pasargātu tropiskos lietus mežus no iznīcināšanas.
Tātad, vai ministrs piekrīt, ka vienam no Spānijas prezidentūras mērķiem jābūt šīs vienošanās satura izveidei un Eiropas labu norāžu nodrošināšanai attiecībā uz to, cik lielā mērā mēs esam gatavi uzņemties saistības, lai novērstu lietus mežu iznīcināšanu?
Franz Obermayr
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, kā mēs visi zinām, sertifikāti tika radīti, lai panāktu CO2 emisiju samazinājumu, un mans jautājums attiecas tieši uz to. Ne pārāk sen atklājās, ka ir bijuši negodīgi darījumi un emisiju tirdzniecības sistēmas pārkāpumi. Kādā mērā apsūdzības ir izmeklētas, vai tās tiek izmeklētas un vai šajā saistībā ir plānotas kādas izmaiņas?
Diego López Garrido
Es piekrītu pirmajai runai. Manuprāt, tā atbilst mūsu paustajai nostājai. Mums jācīnās pret tropisko mežu izciršanu attīstības valstīs. Tas ir būtisks faktors attīstības valstu iespēju uzlabošanā, arī šo valstu pašu labā, un tas ir jāpaveic ar vietējo iedzīvotāju un pamatiedzīvotāju līdzdalību, kā arī izveidojot valsts mežniecību kontroles sistēmas.
Tādējādi es uzskatu, ka šajā jomā Kopenhāgenā ir panākts nozīmīgs progress, un nevar noliegt, ka Eiropas Savienība saglabā avangarda un līdera pozīcijas šajā ziņā un citos aspektos, kas saistīti ar cīņu pret klimata pārmaiņām. Saistībā ar Kopenhāgenu Eiropas Savienībai varētu veltīt kritiku, ka tā ir tālu apsteigusi to, ko izdevās panākt Kopenhāgenā.
Eiropas Savienība vēlas risināt šo jautājumu daudz fundamentālāk, un tā, protams, ņem vērā jūsu izvirzītos jautājumus, kas ir cieši saistīti ar Eiropas Savienības darbībām cīņā pret klimata pārmaiņām.
Pieminētais konkrētais gadījums, protams, attiecas uz to, kas ir praktiski īstenots, uz pasākumu īstenošanu, lai apkarotu klimata pārmaiņas. Tā, protams, ir daļa no darbībām dabas izpostīšanas novēršanai, ļaunprātīgi izmantojot atsevišķus instrumentus, un tā ir daļa no grūtībām, kas var izrietēt no šī pasākuma vai citiem pasākumiem, un, protams, tā ir daļa no saistībām, kuras mums visiem ir cieši jāuzrauga.
Temats: Eiropas līmeņa rīcība cīņā ar Alcheimera slimību
Lēš, ka 8,6 miljoni cilvēku Eiropā cieš no neirodeģeneratīvajām slimībām, tostarp Alcheimera slimības, un slimojošo skaits turpinās palielināties, jo Eiropas iedzīvotāji noveco.
Vai Padome var sniegt papildu informāciju par nesen izziņoto kopīgas plānošanas ierosmi neirodeģeneratīvo slimību apkarošanas jomā? Kādu Eiropas līmeņa rīcību Padome iecerējusi, lai mazinātu pašu slimnieku, viņu piederīgo un aprūpētāju slogu?
Diego López Garrido
Padome piešķir vislielāko nozīmi Alcheimera slimībai un neirodeģeneratīvajām slimībām kopumā.
Šīs slimības kontrolei jābūt nozīmīgam Eiropas Savienības mērķim, vienlaikus paturot prātā, ka šīs slimības izplatība ar gadiem strauji palielinās un ka sākot no 75 gadu vecuma, katrus 5 gadus tās izplatība divkāršojas. Saskaņā ar Eurostat prognozēm Eiropas Savienībā no 1995. gada līdz 2050. gadam divkāršosies to slimības skarto cilvēku skaits, kuriem ir 65 gadi vai vairāk.
Aylward kungs, jūsu uzdotajam jautājumam ir divi aspekti. No vienas puses, neirodeģeneratīvām slimībām un jo īpaši Alcheimera slimībai ir nepieciešama kopīgas plānošanas izmēģinājuma programma, ko Padome jau ir uzsākusi. Tas ir noteikts jums pazīstamajā Spānijas prezidentūras programmā. Un uz šāda pamata Komisija iesniedza priekšlikumu, kurš, kā jūs zināt, tika pieņemts Padomes secinājumos 2009. gada decembrī. Turklāt Padome šajā izmēģinājuma ierosme ir ņēmusi vērā šī Parlamenta, Eiropas Parlamenta rezolūciju. No otras puses, attiecībā uz Eiropas darbību koordināciju, arī Padome piekrīt nostājai, ka mums Eiropas līmenī ir skaidri jāsadarbojas, lai cīnītos pret šo un citām līdzīgām slimībām, galvenokārt tāpēc, ka mums ir jāatvieglo pacientu un viņu ģimeņu ciešanu nasta. Lēš, ka katrai personai, kas cieš no šīs slimības, tiek ietekmēti trīs ģimenes locekļi, jo uz viņiem gulstas aprūpes slogs. Tādēļ šajā saistībā svarīga ir Eiropas līmeņa sadarbība.
Kopīgajā paziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu, ko Padome pieņēma 2008. gadā, dalībvalstis uzņēmās saistības palielināt piekļuvi augstas kvalitātes pakalpojumiem, līdzsvarojot valsts un privātās kompetences, kā arī oficiālu un brīvprātīgu aprūpi. Dalībvalstis izjuta, ka pakalpojumu sniegšana dzīvesvietā vai kopienas apstākļos ir labāka vai vēlamāka par iestāžu aprūpi, lai gan patiesībā šie augstas kvalitātes pakalpojumi joprojām ir liels izaicinājums daudzām dalībvalstīm.
Padome un Eiropas Savienība ir panākušas to, ka ir izvirzītas šīs pamatnostādnes saistībā ar minēto slimību.
Liam Aylward
Kā jūs pareizi norādījāt, tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam ar demenci sirgstošo cilvēku skaits Eiropā būs divkāršojies.
Tādēļ ir būtiski, lai dalībvalstu valdības pievērstos ar demenci sirgstošo cilvēku īpašajām vajadzībām un nodrošinātu būtisku atbalstu aprūpes sniedzējiem.
Tomēr pašlaik daudzām Eiropas Savienības valstīm nav plānu, lai izstrādātu valsts stratēģijas attiecībā uz demenci; tādēļ man ir šāds jautājums: Kā Padome konkrēti atbalstīs dalībvalstis, lai padarītu demenci par sabiedrības veselības prioritāti?
Diego López Garrido
Spānijas prezidentūras laikā mēs plānojam veicināt direktīvu par progresīvu terapiju un palīdzību hronisku un nelipīgu slimību gadījumā; mēs šo direktīvu uzskatām par izšķiroši svarīgu. Tas ir jārisina visaugstākajā līmenī, un tādēļ tam būtu jāiet rokrokā ar iniciatīvu veicināšanu pacientu aprūpes kvalitātes un drošības uzlabojumu jomā, kā arī to darbu, ko Augsta līmeņa kopējā plānošanas grupa (GPC).
Tāpēc mums ir jānodrošina palīdzība - jo Eiropas Savienībai bieži vien nav vajadzīgo pilnvaru, lai spētu to darīt - vadot, koordinējot, sadarbojoties, radot sinerģiju starp dalībvalstu darbībām attiecībā uz neirodeģeneratīvām slimībām, īpaši Alcheimera slimību, kā arī sniedzot netiešu palīdzību.
Taisnība, ka dalībvalstis ir atbildīgas, piemēram, par vistiešākās palīdzības nodrošināšanu ģimenēm un pat nevalstiskām organizācijām, lai gan saskaņā ar ES Sabiedrības veselības aizsardzības programmu nevalstisko organizāciju vārdā faktiski ir iespējams piekļūt īpašiem līdzekļiem, kas īstenībā arī ir saistošs, kaut arī netiešs veids, kā palīdzēt slimojošajiem un viņu ģimenēm, kuras ļoti tieši ietekmē Alcheimera un citas deģeneratīvas slimības un kuras šajā ziņā ir ļoti atkarīgas.
Jim Higgins
Es gribu pateikties Padomei par atbildi. Vēlos pajautāt Komisijai, kāda ir tās attieksme pret Alcheimera slimnieku barošanu caur zondi, kas ir izplatīta prakse Apvienotajā Karalistē un Īrijā? Es nezinu par pārējo Eiropu.
Runa ir par zondes ievietošanu vēdera dobumā. Padome runāja par pamatnostādnēm. Pamatnostādnes un standarti ir ļoti svarīgi, bet šīs konkrētās procedūras pamatojums ir tāds, ka tas sniedz pacientam pietiekamu uzturu, lai nodrošinātu to, ka, par spīti demencei - viņi ir atteikušies no uztura un tā tālāk - viņi patiešām dzīvos, bet, manuprāt, tajā visā ir kaut kas ļoti dīvains. Kāda ir jūsu attieksme pret to, un vai jūs plānojat noteikt standartus?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paturot prātā, ka neirodeģeneratīvās slimības ietekmē lielu skaitu cilvēku un diemžēl dažām valstīm nav atbilstīgu šo slimību diagnosticēšanas un ārstēšanas iespēju, es gribētu jums pavaicāt, vai jūs atbalstāt Eiropas aprūpes centru izveidi, kuri, pamatojoties uz pacientu skaita pieaugumu, varētu mudināt pētniecību šajā jomā, lai atklātu risinājumus šo slimību novēršanai un ārstēšanai.
Diego López Garrido
Šie divi jautājumi, ko izvirzījuši divi deputāti, tā sakot, acīmredzami prasa zinātnisku viedokli. Es uzskatu, ka šajā sakarībā Eiropas Savienībā ir grupas un iniciatīvas, kas ir piemērots forums, lai strādātu pie jūsu izvirzītajiem ierosinājumiem un novērojumiem. Piemēram, izmēģinājuma programma neirodeģeneratīvo slimību un jo īpaši Alcheimera slimības apkarošanai; par šo programmu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes ieteikumam, kas pašlaik tiek izskatīts.
No otras puses, kā jūs zināt, es iepriekš esmu pieminējis, ka pastāv Augsta līmeņa kopējā plānošanas grupa (GPC), kuras uzdevums ir kopīga plānošana saistībā ar šīm šajā gadījumā hroniskajām un nelipīgajām slimībām. Šī grupa cieši novēro šo izmēģinājuma iniciatīvu, lai noteiktu un precizētu konkrētus jautājumus, kas ļautu pieņemt daudz specifiskākus lēmumus, piemēram, tādus, par kādiem jūs runājat savas uzstāšanās laikā. Es domāju, tā ir īstā vieta šī jautājuma risināšanai.
Līdz šim šī augsta līmeņa grupa ir vienojusies par pieeju un stratēģisku pētniecības programmu. Programmā piedalās 24 valstis, un pašlaik tās izstrādā savas vadības struktūras un lemj par to rīcības plānus. Nākamā šīs grupas tikšanās notiks Spānijas prezidentūras laikā, un es uzskatu, ka pēc tam šī grupa spēs nekavējoties tieši risināt ļoti specifiskus jautājumus, piemēram, jūsu izvirzītos jautājumus.
Esmu pārliecināts, ka tā ir īstā vieta un īstais forums. Tieši tam tas ir paredzēts. Tāpēc šī augsta līmeņa grupa tika izveidota: lai strādātu un pieņemtu tālākos lēmumus.
Priekšsēdētāja
Es varu saprast, ka Higgins kungs, iespējams, nav apmierināts ar atbildi, taču es uzskatu, ka tas ir sarežģīts jautājums, kuru, iespējams, kādreiz ir vērts iesniegt kā atsevišķu jautājumu.
Temats: Uzņēmumu sociālā atbildība (CSR)
Saistībā ar konferenci "Protect, Respect, Remedy” ("Aizsargāt, ievērot, novērst”), kas notika Stokholmā 2009. gada 10. un 11. novembrī, pašreizējā prezidentūra un nākamā (Spānijas) prezidentūra aicināja Eiropas Savienību un tās dalībvalstis uzņemties vadību uzņēmumu sociālās atbildības jomā. 2007. gada martā Parlaments prasīja ieviest mehānismu, kas no uzņēmumu nelikumīgas rīcības cietušajiem atvieglotu kompensācijas prasību iesniegšanu Eiropas tiesās, paplašināt uzņēmumu vadītāju pienākumu pēc iespējas samazināt savas darbības negatīvo ietekmi uz vidi un cilvēktiesībām un ieviest precīzi definētus starptautiska līmeņa standartus attiecībā uz pārskatu sniegšanu. Padome savā deklarācijā uzsver sasniegto progresu, taču iesaka arī strādāt pie kopējām shēmām, kas izskaidrotu dalībvalstu pienākumu aizsargāt, nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu darījumu pasaulē un sankcijas to pārkāpšanas gadījumā.
Kādus juridiski ierobežojošus instrumentus Padome ierosina, lai uzņēmumi ievērotu uzcītības principu un pārskatu sniegšanas principu un lai tiem tiktu piemērotas sankcijas cilvēktiesību un vides tiesību pārkāpšanas gadījumā to atbildības jomā?
Diego López Garrido
Man jāatsaucas uz konferenci par uzņēmumu sociālo atbildību, kas notika Stokholmā 2009. gada 10. un 11. novembrī.
Zviedrijas prezidentūra, kas organizēja šo konferenci, un toreiz nākamā, bet patlaban pašreizējā Spānijas prezidentūra nonāca pie secinājuma, ka attiecībā uz šo aspektu Eiropas Savienībai ir jāuzņemas globālā vadība un jābūt piemēram šajā svarīgajā jautājumā, kuru izvirzījis Désir kungs. Šis temats ir uzņēmumu sociālā atbildība saistībā ar tirgu veidošanu, korupcijas apkarošanu, vides aizsardzību, un cilvēka cieņas aizsargāšanu un cilvēktiesību ievērošanu darba vietā, jo īpaši ņemot vērā, ka Eiropas Savienība ir pasaules lielākā ekonomika un sadarbības attīstības jomā veicinātāja. Eiropā atrodas daudzi starpvalstu uzņēmumi. Tā ir ļoti piemērota vieta, lai uzņemtos šo vadību.
Sociālo atbildību veido trīs galvenie komponenti - aizsardzība, ievērošana un novēršana. Valstij ir jāizsargā, un tas nozīmē tiesību aktus, noteikumus attīstībai attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši, ja pārkāpumus veic uzņēmumi. Uzņēmumu atbildība ir ievērot šīs cilvēktiesības, un visu iesaistīto pušu atbildība ir garantēt atbilstīgu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību, lai aizsargātu un uzlabotu šīs cilvēktiesības.
Es vēlos norādīt, ka tagad mūsu rīcībā ir vēl viens instruments, proti, Eiropas iedzīvotāju Pamattiesību harta, kas ir tiesiski saistoša, un tas nozīmē, ka pirmo reizi arī Eiropas līmenī ir nodrošināta šī aizsardzība jautājumos, uz kuriem attiecas sociālā atbildība.
Nepieciešams, lai piedalītos visas ieinteresētās puses. Ir nepieciešams turpināt dialogu ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ar pilsonisko sabiedrību, apvienībām, uzņēmumiem, arī maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai īstenotu šo koncepciju, šo trio, ko mēs minējām: aizsargāt, ievērot un novērst. Spānijas prezidentūra turpinās to veicināt. Konkrētāk, 25. un 26. martā tā Palma de Maljorkā organizēs konferenci, kurā tiks risināts uzņēmumu sociālās atbildības institucionalizēšanas jautājums, raugoties no tā saistības ar sociālo dialogu viedokļa.
Šajā konferencē tiks pētītas iespējas iekļaut šo shēmu to instrumentu sarakstā, ko ES un tās dalībvalstis varēs izmantot savu darbību īstenošanā, tostarp tā jautājuma kontekstā, kas šorīt tika norādīts Spānijas prezidentūras programmas prezentācijā, proti, ES stratēģijas 2020. gadam kontekstā. Arī tajā jābūt iekļautam sociālās atbildības mērķim.
Harlem Désir
(FR) Ministra kungs, pateicos jums par atbildi. Es apsveicu jūs ar jūsu iniciatīvu rīkot šo konferenci Palma de Maljorkā martā, jo tā būs Stokholmā organizētās konferences turpinājums.
Problēmu rada tas, ka mums jācīnās ar starpvalstu uzņēmumiem; kā jūs teicāt, Eiropai jāuzņemas vadība uzņēmumu sociālās atbildības jomā, bet tai arī ir jāuzņemas vadība attiecībā uz to Eiropas uzņēmumu vadīšanu, kuri ir izvietoti ārpus Eiropas. Problemātiski ir tas, ka šie meitasuzņēmumi ir atsevišķas juridiskas personas. Vai jūs esat gatavi paredzēt juridisku instrumentu, kas mātesuzņēmumiem uzliktu par pienākumu uzņemties atbildību par citās pasaules daļās izvietoto meitasuzņēmumu uzvedību, ja šie uzņēmumi nepilda savus pienākumus saistībā ar vides tiesībām vai cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību ievērošanu? Jo gadījumā, ja šādas saistības netiks piemērotas, Eiropas uzņēmumi izslīdēs cauri šim uzņēmumu sociālās atbildības tīklam, ko Eiropa vēlas veicināt šo uzņēmumu citviet pasaulē izvietoto meitasuzņēmumu vadības dēļ.
Diego López Garrido
Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāsekmē laba prakse visā Eiropā, un tas ļaus izstrādāt priekšlikumus tādiem tiesību aktiem, kuri var uzlabot šo situāciju.
Mums jāņem vērā tā sociālās atbildības daļa, ko mēs sauksim par juridiski saistošu, kura pirmkārt attiecas uz cilvēktiesību ievērošanu. Tāpat ir brīvprātīgā daļa, ko veido neobligātas darbības. Tādēļ ir būtiski izveidot Eiropas līmeņa un augstāka līmeņa forumus, kas nodarbotos ar šiem jautājumiem. Daži no tiem jau darbojas. Patiesībā, piemēram, dalībvalstu augsta līmeņa grupa tiekas ik pēc sešiem mēnešiem, lai dalītos ar sociālo atbildību saistītā pieredzē.
Tāpat es uzskatu, ka ekonomiskās krīzes kontekstā ir jo svarīgāk strādāt saskaņā ar šiem mērķiem un strādāt virzībā uz konkurētspēju un vides aizsardzību, saistot to ar sociālo iekļaušanos. Sevišķi svarīgi tas ir 2010. gadā, kurš ir Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību.
Manuprāt, tam ir jābūt sākuma punktam un šajā kontekstā tas joprojām zināmā mērā ir pilnīgi jauns sākums, kad šie forumi ir jāveido, kad visām iesaistītajām pusēm ir jāpiedalās dialogā, kura rezultātā būtu jāizstrādā turpmākie pasākumi. Taču es domāju, ka šis dialoga posms, kurš ir absolūti būtisks, mums būtu jārisina kopīgas rīcības ceļā, kādai līdz šim praktiski nav bijis precedenta.
Ádám Kósa
(HU) Es gribu izteikt atzinību par ministra ierosinājumu uzsvērt labāko praksi. Mēs visi zinām, ka Eiropas iedzīvotāji būtiski noveco, un uzņēmumiem ir pienākums saglabāt cilvēku ar ilgstošu invaliditāti veselību. Vai Padome plāno izdarīt spiedienu uz uzņēmumiem, lai tie sabiedrībā izmantotu pensionāru pieredzi? Tas ir, ļaut viņiem palikt aktīviem un neapturēt viņu dzīvi pēc pensionēšanās.
Hans-Peter Martin
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, mūs ļoti ilgi ir nodarbinājis jūsu minētais jautājums. Daudz no teiktā varētu būt izskanējis pirms 10 vai 15 gadiem. Šajā saistībā man ir konkrēti jautājumi. Vai jūs piekrītat, ka, lai uzņēmumu sociālās atbildības pieņemšanu pienācīgi īstenotu un padarītu redzamu, sankcijas, būs nepieciešamas gan sankcijas, gan arī stimuli? Vai jūs domājat, ka Eiropas Savienībā varētu ieviest saukšanas vārdā un kaunināšanas sistēmu? Ja mēs padomājam, cik bieži produkti tiek marķēti, vai jūs varētu arī paredzēt skaidru atsauci uz uzņēmuma produktiem attiecībā uz to, vai šie uzņēmumi ievēro uzņēmumu sociālās atbildības pamatnoteikumus vai arī tos pārkāpj? Mēs esam pieraduši pie tik daudziem citiem marķējuma veidiem. Kāpēc neizmantot šo metodi arī attiecībā uz sociāliem jautājumiem?
Diego López Garrido
Es pievienojos pirmajam runātājam, tādējādi uzskatot, ka tas ir pamats tam, ko es saucu par Eiropas Savienības dialogu ar valstīm, kuras nav dalībvalstis, pilsonisko sabiedrību, apvienībām, uzņēmumiem un visām iesaistītajām pusēm, un protams, ļoti būtiska, godājamais deputāt, ir to cilvēku līdzdalība, par kuriem jūs runājāt.
Es uzskatu, ka pienācis laiks apspriest šo dialogu, kā arī to, par ko jūs runājāt, bet, manuprāt, tai vajadzētu būt daļai no kopīgas, visaptverošas pieejas jautājumam, kurš, iespējams, pirmo reizi vai gandrīz pirmo reizi tiks risināts manis pieminētajā augsta līmeņa grupā, kā arī marta konferencē. Es uzskatu, ka tieši tur jānotiek šīm diskusijām, un tas ir labākais veids mūsu mērķu sasniegšanai.
Dažreiz labāk darbojas stimuli, citreiz labāk darbojas sankcijas. Ne vienmēr sankcijas ir labākais iedarbības veids. Manuprāt, tam nepieciešams integrēts pētījums, jo es domāju, ka mums vajadzīgs vienots redzējums un pasākumu virkne, nevis secīgi atsevišķi pasākumi, bet visbeidzot integrēts redzējums attiecībā uz šo problēmu un jautājumu, kuru tā aktualizē, kas ir lieliska iespēja: sociālā atbildība.
Temats: Finanšu uzraudzība Eiropas Savienībā
ECB vadītājs Jean-Claude Trichet pirmdien, 2009. gada 7. decembrī, uzstājoties Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārajā komitejā par finanšu uzraudzību Eiropas Savienībā un ES dalībvalstu finanšu ministru vienošanos, teica: "To nevar viennozīmīgi uzskatīt par labāko risinājumu”, jo paredzētajām ES iestādēm, piemēram, nav noteiktas tiešas norādījumu sniegšanas pilnvaras.
Kā Padome paredzējusi nodrošināt, lai bankas, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu pakalpojumu sniedzēji, ieguldījumu fondi un riska ieguldījumu fondi, kas darbojas starpvalstu līmenī, sadrumstalotu valsts kompetenču dēļ neizvairītos no efektīvas uzraudzības?
Diego López Garrido
Padomes priekšsēdētājs. - (ES) Martin kungs, es viennozīmīgi uzskatu, ka ES veic pienācīgu Eiropas līmeņa finanšu sistēmas pārraudzību, un, protams, šajā gadījumā mums bija jāizkļūst no smagas krīzes. ES šo pārraudzību veic no divām būtiskām dimensijām, kuras ir noteiktas finanšu pārraudzības direktīvās, tajās sešās direktīvās, kuras Komisija izklāstīja pagājušajā gadā un kurām pašlaik ir nepieciešama Padomes un Parlamenta vienošanās. Mēs plānojam Spānijas prezidentūras laikā panākt šīs vienošanās parakstīšanu. Tāpēc šo jautājumu mēs apspriedīsim galvenokārt ar Parlamentu.
No vienas puses, pastāv Eiropas Sistēmisko risku komitejas īstenota makrouzraudzība, kuras mērķis ir novērst nopietnas krīzes, garantēt finanšu stabilitāti un samazināt traucējumus finanšu sistēmā. Un, no otras puses, pastāv mikrouzraudzība, uz kuru, manuprāt, Martin kungs galvenokārt atsaucās šajā jautājumā.
Šīs ir trīs Eiropas iestādes banku, apdrošināšanas un fondu tirgus jomās. Šīs uzraudzības mērķis ir padziļināta uzraudzība, piedodiet par atkārtošanos, un traucējumu samazināšana citās finanšu vienībās, tādējādi aizsargājot klientus no šādām vienībām.
Kā jau es teicu, Padome reizi par visām reizēm šajā saistībā apstiprināja kopēju nostāju. Pirmkārt, pagājušā gada oktobrī Padome sniedza politisku apstiprinājumu un pauda politisku uzticību šai makrouzraudzībai, bet decembrī - mikrouzraudzībai un visam tiesību aktu kopumam. Kā es jau minēju, tālāk jāpiemēro parasta likumdošanas procedūra, tāpēc turpmākais ir atkarīgs no tā, par ko Parlaments vienosies ar Padomi.
Nepieciešams, lai šīs trīs komitejas būtu izveidotas un darbotos. Mēs gribētu, lai šīs direktīvas tiktu pieņemtas pat, ja vien iespējams, Spānijas prezidentūras pirmajā pusgadā, bet jebkurā gadījumā, lai tās būtu izveidotas un darbotos līdz 2010. gada beigām. Šāds ir Padomes mērķis.
Tātad mēs sagaidām auglīgu sadarbību ar Eiropas Parlamentu, lai mēs varētu noslēgt šo svarīgo soli uz priekšu, kurš, manuprāt, ir vēsturisks un atbilst tām pieejām, kas radušās ārpus Eiropas, G20, jo ASV izstrādā līdzīgu regulējumu. Pēc mūsu domām šis ir viens no tiem izaicinājumiem, ar kuriem mums jāsaskaras, lai izvairītos no citas, līdzīgas finanšu sistēmas krīzes, kuras iemesls bija regulējuma trūkums un bezatbildība, un kā jau deputāts iepriekš minēja, konkrēti vadītāji finanšu sistēmā.
Hans-Peter Martin
(DE) López Garrido kungs, pateicos jums par jūsu paziņojumiem. Jūs minējāt Eiropas Sistēmisko risku komitejas makrouzraudzības jomu. Jūs noteikti zināt, ka šajā sakarībā jau ir izteikts daudz kritikas, pirmkārt, saistībā ar komitejas lielumu, jo, es atkārtoju, to izveidoja saskaņā ar tipisku Eiropas proporcionalitātes principu. Vai arī jūs, tāpat kā daudzi citi, šajā apstāklī redzat risku, ka šī komiteja nespēs efektīvi strādāt?
Otra problēma saistībā ar šo Eiropas Sistemātisko risku komiteju ir tās neatkarības trūkums. Vai jūs uzskatāt, ka jūs Spānijas prezidentūras laikā varētu spert soli uz priekšu un mēģināt nodrošināt lielāku šīs komitejas neatkarību un veikt visus atbilstīgos uzlabojumus komitejas lieluma ziņā, jo tādai, kāda tā ir pašlaik, komitejai būs gandrīz neiespējami rezultatīvi strādāt?
Diego López Garrido
Es uzskatu, ka Komisija ir izteikusi priekšlikumu. Padomē beidzot tika panākta vienošanās, pilnīga vienprātība, un tas nebija viegli. Zviedrijas prezidentūrai un Komisijai bija smagi jāstrādā, lai panāktu šo vienošanos Ekonomikas un finanšu padomē, un te nu tā ir. Tagad tā ir šeit, Eiropas parlamentā, un, kā jau jūs un citi deputāti norādījāt, Parlamentam ir jāieņem šī nostāja.
Šī ir vieta, kur panākt vienošanos starp šīm divām sfērām. Padomes līmenī valda vienprātība, un mēs redzēsim, vai mums izdosies panākt vienprātību ar Eiropas Parlamentu.
Es uzskatu, ka par šiem jūsu aktualizētajiem jautājumiem, līdzīgi kā par citiem jautājumiem, var nopietni strīdēties un debatēt, un es esmu pārliecināts, ka mēs nonāksim pie vienošanās, kura ir absolūti nepieciešama, proti starp divām Eiropas Savienības likumdošanas iestādēm: Padomi un Eiropas Parlamentu.
Seán Kelly
Vai kā ierosinātās finanšu uzraudzības daļu Spānijas prezidentūra apsvērs ieteikumu sniegšanu attiecībā uz labu praksi, lai noteiktu maksimālās lielāko banku vadītāju algas, kā arī ierobežotu grotesko prēmiju kultūru, kura ir lielā mērā veicinājusi šīs problēmas un kuras dēļ mēs pašlaik esam iestiguši šajā dumbrājā?
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, López Garrido kungs, es gribu sasaistīt Eiropas Savienības finanšu uzraudzības jautājumu ar spekulatīvajiem darījumiem, ko veic kopieguldījumu fondi, tostarp fondi, kuru juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā, Londonas Sitijā. Laikraksti ziņo, ka fondu pārvaldītāji slēdz derības par eiro, Grieķijas valdības un citu parādzīmju vērtības kritumu, kā arī parādiem un deficītu, tādējādi saasinot aizņēmumus.
Tāpēc, vai jūs spējat man pateikt, kādus īpašus pasākumus var veikt, lai aizsargātu Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomikas no augsta riska kopieguldījumu fondu, arī Eiropas Savienībā bāzētu fondu, spekulatīviem uzbrukumiem?
Diego López Garrido
Jā, es uzskatu, ka ir pilnībā iespējams diskutēt par labu praksi saistībā ar finanšu iestādēm. Mēs sākam debates, kas ir fokusētas uz šīm finanšu uzraudzības sistēmām, un es uzskatu, ka šī ir ideāla vieta, lai strādātu pie šiem jautājumiem un spētu dot ieguldījumu dažos elementos, uz kuriem jūs atsaucāties, Kelly kungs, kas var būt pat daļa no minētajām direktīvām.
Tāpat es domāju, ka šajās direktīvās ir iespējams iekļaut otrā runātāja priekšlikumu, ko jūs varēsiet apspriest šajā plenārsēžu zālē, piemēram, saistībā ar riska ieguldījumu fondu regulējumu, kas ietilpst apspriestajās uzraudzības prasībās, vai saistībā ar nodokļu paradīzes izskaušanu, ko šorīt šeit pieminēja Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs.
Visām šīm izvirzītajām idejām ir sava vieta, un tās lieliski iederēsies debatēs, kas dažos turpmākajos mēnešos risināsies šajā plenārsēžu zālē par reformām, jo Eiropadome patlaban aicina izstrādāt pilnīgu un reālu finanšu sistēmas uzraudzības reformu. Tāpēc tiks īstenota pamatīga un svarīga reforma, ņemot vērā visus jūsu jautājumus un debates.
Temats: Eurozonas nozīme saistībā ar finanšu stāvokli Grieķijā
Paziņojumi, ko izteica nesenajā Eiropas valstu augstākā līmeņa sanāksmē par finanšu stāvokli Grieķijā, kā arī par atbalstu valstīm, kas atrodas līdzīgā situācijā, bija pretrunīgi. Merkeles kdze gan uzsvēra visu eurozonas valstu kopējo atbildību par to, kas notiek kādā no tās dalībvalstīm, savukārt Reinfelda kgs paziņoja, ka situācija Grieķijā ir "valsts iekšēja problēma, kas jārisina, pieņemot lēmumus valsts līmenī”.
Kā prezidentūra saprot solidaritāti starp dalībvalstīm, jo īpaši eurozonas dalībvalstīm, ja kāda no valstīm bankrotētu? Vai prezidentūra atbalsta, ka valdības izmanto ECB garantijas un aizdevumus, lai izvairītos no spekulācijas un nelabvēlīgam sekām, kādas var būt tam, ka samazinās to dalībvalstu spēja aizņemties, kuras iekļuvušas viltīgajā valsts parādu lokā?
Vai prezidentūra uzskata, ka bez sankcijām, ko paredz SIP , nepieciešams ieviest pastiprinātas profilaktiskas kontroles un pasākumus, kas veicinātu nodarbinātību un izaugsmi dalībvalstīs, uz kurām gulst parādu slogs, pirms finanšu stāvoklis šajās valstis nav kļuvis pārāk problemātisks?
Diego López Garrido
Eiropas Savienības līgumos ir skaidra kompetenču sadale. Dalībvalstu ekonomikas politika ir būtiska Eiropas Savienības kopējām interesēm, bet, tajā pašā laikā, valsts budžets ir katras dalībvalsts kompetencē.
Ņemot vērā, ka 16 Eiropas Savienības valstīs ir vienota valūta, un vienlaikus ir nolūks šo valūtu ieviest arī citās dalībvalstīs, jo Māstrihtas līgumā kā iespējami visaptverošākais mērķis ir iekļauta doma par monetāru savienību, protams, tiek ievēroti dalībvalstu noteikumi attiecībā uz to budžetiem, jo tas ietekmē ekonomiku un monetāro sistēmu kopumā.
Tāpēc ir nepieciešams izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta, kas ir ļoti būtiski ekonomiskās savienības un monetārās savienības funkcionēšanai, un, jāatzīst, ka no abām monetārā savienība ir attīstījusies labāk nekā ekonomiskā savienība.
Tādēļ Stabilitātes pakts un Māstrihtas līgums, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 123. pants aizliedz deficītu vai aizliedz Eiropas Centrālajai Bankai un tām dalībvalstu centrālajām bankām, kuru valūta ir eiro, piešķirt kredītu, lai nosegtu šo deficītu. Tāpat līgumā noteikts, ka ne Eiropas Savienība, ne tās dalībvalstis neuzņemas citas dalībvalsts centrālās valdības vai citas valsts iestādes saistības vai nerisina šīs saistības.
Tāpēc katrai dalībvalstij ir jānoraksta savas parādu saistības, un Padome ir paziņojusi, ka tas jādara visām dalībvalstīm; tāpat Padome pauž pārliecību, ka Grieķija un pārējās dalībvalstis pieņems nepieciešamos lēmumus savas ekonomiskās nelīdzsvarotības labošanai, lai saglabātu savas valsts ekonomiskās un finanšu vides stiprumu.
Jāatceras, ka pārmērīga deficīta procedūra pamatotos gadījumos paredz ekonomiskās politikas uzraudzību. Mēs ceram, ka februārī Padome rīkos debates par Grieķijas gadījumu. Iespējams, ka tad, kamēr tas ir atkarīgs no Komisijas iniciatīvas tiesībām, tiks pieņemti ieteikumi, un līdz ar to stratēģijas tiks izklāstītas tā, lai Eiropas Savienība varētu paust savu interesi un līdzdalību sarežģītās situācijās vai apstākļos, ko var piedzīvot dažas dalībvalstis.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, López Garrido kungs, jūs esat mums atgādinājuši par tiem līguma pantiem, kuri attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta procedūru. Parlaments zina šos pantus. Tomēr man šķiet, ka jūs varētu sniegt vairāk informācijas par to, ko domāja Zapatero kungs, runājot par solidaritāti eurozonā, par solidaritāti valstīs ar īpašām finanšu problēmām. Varbūt pastāv iespēja, ciktāl tas saistīts ar subsīdijām, apspriest labāku finanšu koordināciju starp centru un reģioniem? Vai pastāv labākas fiskālās koordinācijas iespēja, lai izvairītos no fiskālā un sociālā dempinga, kas jau noslogo Eiropas Savienību un kam dažās valstīs jau ir noteiktas sekas? Vai jūs varat sīkāk paskaidrot, ko jūs iepriekš teicāt saistībā ar to, ko Zapatero kungs saprot ar solidaritāti?
Diego López Garrido
Eiropas Savienība ir pasaules reģions, kurā solidaritāte tiek īstenota ļoti uzskatāmi. Piemēram, Grieķijas gadījumā vai manas valsts, Spānijas, gadījumā mēs esam izjutuši lielu Eiropas Savienības solidaritāti ar Eiropas fondu un struktūrfondu starpniecību, kuri ir būtiski elementi Eiropas solidaritātes politikā, kas tiks īstenota arī turpmāk.
Tam nav nekā līdzīga visā pasaulē. Tas ir nodrošinājis ievērojamu progresu daudzās valstīs, un valstis kopumā no tā gūst labumu, atverot tirgus. Vienlaikus noteikti līdzekļi ir nodoti reģiona modernizācijai. Tas ir ļoti skaidrs solidaritātes piemērs. Šie ir fondi, kuri, protams, ir pareizi jāizmanto un kurus pārrauga Eiropas Savienība, kas ir pilnīgi loģiski. Lūk, tā ir solidaritāte.
Vēl viens solidaritātes veids ir tas, ko mēs ļoti skaidri varam redzēt līgumā. Jūs īpaši atsaucāties uz līgumu. Līgums nosaka dalībvalstu pienākumu koordinēt savu ekonomikas politiku, savu sociālo politiku un savu nodarbinātības politiku. Tas ir skaidri izklāstīts līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā, un arī šeit izpaužas Eiropas Savienības solidaritāte: kopīgās diskusijās un kopīgā mērķu noteikšanā, lai izveidotu koordinētu ekonomikas politiku.
Ja ekonomikas savienība būtu pastāvējusi krietni agrāk, daudzas pašreizējās problēmas kā krīzes sekas dažādās Eiropas valstīs nebūtu tik asas, taču ekonomikas savienība attīstībā iestājās pārtraukums. Monetārā savienība virzījās uz priekšu, bet ekonomikas savienība apstājās, un šī ekonomikas politikas koordinācijas sinerģija Eiropas Savienībā neradās, kam, īsi sakot, bija jānotiek. Tieši tas beidzot ir ierosināts līgumā.
Elementi, par kuriem ir jāvienojas un kuri ir būtiski solidaritātei, ir arī Europe 2020 stratēģija, mērķi, par kuriem mums jāvienojas attiecībā uz investīcijām izglītībā, darba specializāciju un dalīšanu, kā arī cīņu pret klimata pārmaiņām. Arī šajā jomā kontinentā, Eiropas Savienībā, kurai vienmēr ir jābūt pēc iespējas vienotākai, solidaritāte ir ļoti skaidri izteikta. Taču tas, protams, neliedz līgumam pieprasīt dalībvalstu atbildību par to parādu līmeni vai ņemtajiem kredītiem, kas ir gluži loģiski. Tā, protams, ir katras valsts atbildība. Taču kopumā pastāv tirgus, sociālās politikas, strukturālās politikas, reģionālās politikas un, es ceru, ka nākotnē arī ekonomikas, sociālās un nodarbinātības politikas konteksts, kas neapšaubāmi ir solidaritātes konteksts.
Tas ir vispiemērotākais, visdziļākais un tālejošākais solidaritātes politikas veids Eiropas Savienībā.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Es joprojām gribētu uzdot jautājumu, jo jūs, ministr, minējāt, ka šā gada februārī Komisijas sanāksmē tiks izskatīta ļoti nopietnā situācija Grieķijā. Tā ir patiesība, ka krīze Grieķijā ir ļoti nopietna, bet mēs visi zinām, ka tā diemžēl var izplatīties. Es gribētu pajautāt: vai papildus Komisijas forumam jūs nesāksiet šī jautājuma izskatīšanu pēc būtības kopīgi ar Eiropas Centrālo Banku? Manuprāt, arī tā ir svarīga iestāde, kurai attiecībā uz situāciju Grieķijā vajadzētu būt daudz aktīvākai.
Diego López Garrido
Es uzskatu, ka katrai iestādei ir sava darbības joma. Tā ir viena no vissvarīgākajām Eiropas ekonomikas un monetārās savienības struktūras iezīmēm, un turklāt tā ir iezīme, kas piešķir tai uzticamību.
Taisnība, ka Padome apspriedīs Grieķijas gadījumu, un tas ir pietiekami loģiski, jo Grieķija ir viena no Eiropas Savienības dalībvalstīm, un acīmredzami vienā Eiropas valstī notiekošais ietekmē mūs visus. Mūs ietekmē tas, kas notiek valstīs ārpus Eiropas, nemaz nerunājot par vietu, kurā ir vienots tirgus un vienota valūta 16 valstīs.
Loģiski, ka debates par to notiek saistībā ar līgumā noteiktajiem ierobežojumiem un ka tas turklāt tiek darīts, pamatojoties uz budžeta un ekonomikas stratēģiju, kas uzskatāma par piemērotu pašreizējiem apstākļiem un kas šajā gadījumā ir ieteikta Grieķijai, kura no tā viennozīmīgi iegūs.
Eiropas Centrālajai Bankai līgumā no neatkarīgas pozīcijas noteikti pašai savi pienākumi finanšu stabilitātes un cenu stabilitātes jomā. Eiropas Centrālās Bankas neatkarība ir būtisks Eiropas Savienības princips, kas garantē lielu mūsu ekonomikas un finanšu sistēmas, kā arī mūsu kopējās valūtas, eiro, uzticamību. Šis neatkarības kritērijs ir jāievēro, jo tas ir tās ekonomikas un monetārās savienības pamatelements, ko mēs Eiropas Savienībā pirms dažiem gadiem pieņēmām.
Priekšsēdētāja
Ministr, liels paldies par jūsu līdzdalību šajā pirmajā jautājumu laikā ar jūsu prezidentūras piedalīšanos.
Uz jautājumiem, uz kuriem laika trūkuma dēļ nav sniegta atbilde, tiks sniegta rakstiska atbilde (sk. pielikumu).
Jautājumu laiks tiek slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.15 un atsāka plkst. 21.00)
