ELi Läänemere piirkonna strateegia (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused ELi Läänemere piirkonna strateegia teemal.
Cecilia Malmström
Austatud juhataja! Mul on väga hea meel, et mul on võimalus tutvustada eesistujariik Rootsi ühte peamist prioriteeti - Läänemere piirkonna strateegia arendamine. Seda ettepanekut inspireeris suuresti Euroopa Parlamendi 2005. aasta algatus, millele pani aluse Cristopher Beazley juhitud fraktsioonideülene töörühm. Rootsi plaanib oma eesistumise ajal koostada piirkonna jaoks selge, laiahaardelise strateegia, mis põhineb komisjoni ettepanekutel.
Üks põhilistest sündmustest on laiaulatuslik tippkohtumine, mis leiab Stockholmis aset homme ja ülehomme. Loomulikult on Rootsi ja ülejäänud Balti piirkonna naabrusriigid piirkonna strateegiast väga huvitatud ning arvame, et see võiks olla eeskujuks ka teistele piirkondadele ja teistele piirkondlikele strateegiatele, mis oleksid kasulikud tervele ELile. Töötades piiriüleselt ja tehes koostööd spetsiifilise piirkonna erinevate sektoritega, saame ühiselt ja tõhusamalt tegeleda ühiste väljakutsetega, nagu näiteks saastatus ja keskkonna hävinemine. Suudame luua uusi ettevõtlusvõimalusi ja uusi töökohti ning parandada transpordiühendusi.
Sellest tulenevalt on oluline, et piirkondlikud strateegid oleksid osa laiemast Euroopa poliitikast. Esitatud Läänemere strateegia on 2007. aastal Euroopa Ülemkogu poolt Euroopa Komisjonile esitatud palve tulemus ning algatust toetas Euroopa Parlament 2007. aasta 12. detsembri resolutsiooniga. Loodetakse, et Euroopa Ülemkogu toetab oktoobri lõpus toimuval kohtumisel seda strateegiat.
Strateegia eesmärk on parandada Läänemere piirkonna keskkonda ja suurendada piirkonnas integreerumist ja konkurentsivõimelisust. Strateegia keskendub neljale väljakutsele: jätkusuutliku keskkonna säilitamine, jõukuse kasvatamine, juurdepääsu ja köitvuse parandamine ning piirkonnas julgeoleku ja kindluse tagamine. Keskkonnaprobleemidega tegelemine on loomulikult üks peamisi prioriteete. Läänemere keskkonda varitsevad väga tõsised ohud, mis omakorda tähendab, et see võib ohustada piirkonna majandusarengut. Tegemist on väga tundliku merekeskkonnaga, mis on avatud mitmesugustele keskkonnamõjudele.
Vaja on määravaid jõupingutusi ja neid on vaja kiiresti. Eriti suureks ohuks Läänemere ökoloogilisele tasakaalule on üleväetamine ja toitainete üleliigsest äravoolust põhjustatud vetikate õitsemine. Samal ajal avaldavad Läänemerele mõju ka maismaalt pärinev roestus, ohtlikud ained ja kliimamuutuse mõjud. Kiireloomuliste ja tõsiste keskkonnaohtude tulemusena on Läänemere piirkond keskkonna valdkonnas ilmselge prioriteet ning loodame, et järeldused kiidetakse heaks detsembris.
Samas ei ole Läänemere piirkonna tõsine tervislik olukord ainuke väljakutse, millega piirkond silmitsi seisab. Majanduskriis on töökohtade ja majanduskasvu teemad väga olulisteks muutnud. Enamik Läänemere ala riike on väikesed ja sõltuvad ekspordist. See tähendab, et terve Läänemere piirikonna konkurentsivõimelisuse tugevdamiseks peame suurendama integreerumist. Meie eesmärgid ja sihid selles osas on selged. Tahame, et siseturg toimiks meie piirkonnas paremini kui kusagil mujal ning tahame, et töökohti ja majanduskasvu puudutavat uut Lissaboni strateegiat rakendataks selles Euroopa piirkonnas efektiivselt.
Peame kriisile tähelepanu pöörama, suurendades koostööd ja lubaduste elluviimist oma lähipiirkonnas. Üleilmne konkurentsivõimelisus eeldab piiriülest koostööd riikide ja ettevõtete vahel, nii teadustöö valdkonnas kui ka innovatsioonis.
Läänemere piirkonna strateegia eesmärk pole uute institutsioonide loomine. Pigem püüame kasutada eksisteerivaid instrumente ja poliitikavaldkondi, et need koos tooksid piirkonnale kasu strateegilisemalt koordineeritud ja intelligentsel viisil. Samuti ei kaasne strateegiaga uute ressursside lisamist piirkonda. See põhineb eksisteerivatel ELi programmidel ja eksisteerivatel struktuuridel ja paremate koordineerimisviiside leidmisel.
Loomulikult ei ole meie eesmärk üleöö saavutatav, kuid meie sihid on ambitsioonikad Väärime puhtamat Läänemerd piirkonna keskel, kus on potentsiaal jätkusuutlikuks majanduslikuks piiriüleseks arenguks, mida toetab kogu EL. Kui me suudame selle saavutada, siis olen veendunud, et me töötame Läänemere piirkonna huvides ning loodan, et loome ka eeskuju, mida saab efektiivselt kasutusele võtta ja rakendada ka teistes piirkondades. Tänan komisjoni positiivse koostöö eest selles küsimuses ja ka Euroopa Parlamenti, kes on lõppude lõpuks see institutsioon, kes algselt initsiatiivi üles näitas ja on Läänemere piirkonna koostööga seoses olnud läbivalt juhtiv jõud.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Alustan sellest, et kõigepealt tänan parlamenti selle eest, et täiskogu istungi päevakorda lisati Läänemere piirkonna uus strateegia.
Strateegiale osaks saav tähelepanu on väga tervitatav. Loomulikult pole see minu jaoks täiesti üllatav, et parlament on strateegiast nii huvitatud. Parlamendi teedrajav töö eriti fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma kaudu oli üheks kogu makroregionaalse straeegia lähenemise katalüsaatoriks.
Läänemere piirkonna strateegia eeldab Euroopa Komisjonilt täiesti uut lähenemist, sest see on esimene kord, kui valmistasime liikmesriikide rühmale ette integreeritud strateegia, kes peavad silmitsi seisma samade väljakutsetega ja võivad samadest võimalustest kasu lõigata. Ma ei eita asjaolu, et ettevalmistava tööga kaasnesid omad väljakutsed, kuid need ületati edukalt.
Strateegia neli sammast moodustavad siduva raamistiku Läänemere piirkonna üldise olukorra parandamiseks. Pöörates tähelepanu keskkonnale, majandusele, energiale ja transpordile ning turvalisuse ja julgeoleku probleemidele, pakub strateegia integreeritud lähenemist, mis katab mitmed poliitikavaldkonnad, tagades samal ajal seotud valdkondade vahel tiheda koostöö.
Pärast seda, kui komisjon juunis strateegia heaks kiitis, on eesistujariik Rootsi juhtinud nõukogus positiivseid ja konstruktiivseid diskussioone, mille põhjal langetatakse otsuseid eeldatavasti juba oktoobris. Sellised kiired edusammud on olulised, kui soovime säilitada hoogu, alustades strateegia ralendamisetapiga.
Rõhutan seda, sest see peab olema selge, et kogu meie ettevalmistav töö strateegilise raamistiku tarbeks, mida just kirjeldasin, ei ole midagi väärt, kui me ei paku tõelisi silmaga nähtavaid tulemusi selles piirkonnas, mistõttu muutub oluliseks strateegia tegevuskava, mis koostati samuti ettevalmistavate tööde käigus.
Tegevuskava rakendamiseks on vaja liikmesriikide ja piirkonna osaliste reaalset koostööd, pühendumust ja juhtimist, et viia täide selle etapi umbes 80 projekti. Rahastamisolukorrast rääkides, siis kuigi ELi eelarvest pole selle tarbeks täiendavat rahastamist ette nähtud, esitab strateegia ettepaneku kasutada eksisteerivaid ressursse koordineeritumalt ning võtta omaks loomingulisem lähenemine teiste rahastamisallikate suhtes, milleks on näiteks Euroopa Investeerimispank või Põhjamaade Investeerimispank.
Nüüd räägin mõne sõnaga ka plaanitud juhtimissüsteemist, mis strateegia rakendamiseks esitati. Seda teemat on liikmesriigid palju arutanud ning üldine lähenemine on see, et poliitiliste suuniste üle otsustab nõukogu. Koordineerimist monitoorib ja aruandeid selle kohta koostab komisjon ning kohapealset rakendamist juhivad liikmesriigid või Läänemere piirkonna organisatsioonid.
Samuti on komisjon esitanud ettepaneku tegutseda probleemide korral lepitajana. Samas rõhutan, et komisjonil puudub võimalus ja soov tegevuskava elluviimist ise juhtida.
Vastutus lasub vastavatel liikmseriikidel ja teistel kohapeal otse asjaga seotud osapooltel. See on ainuke viis tagamaks, et strateegia omandiõigus kuulub liikmesriikidele ja teistele osalejatele.
Millised on järgmised sammud? Pärast seda, kui oleme saanud nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldused käivitame strateegia rakendamisetapi. Selle käigus loodame näha hulganisti koordineerimiskoosolekuid, mille käigus määratakse kindlaks tegevuskava mitmed prioriteetsed valdkonnad ja individuaalsed projektid.
Esimene ametlik arengute hinnang esitatakse eesistujariik Poola ajal, 2011. aasta teises pooles. Samas enne seda leiab järgmisel aastal aset esimene iga-aastane Läänemere strateegia foorum. See võimaldab kõikidel osalistel järgi mõelda, kuidas strateegia esimesed kuud möödusid ja milliseid järeldusi võiks juba selles staadiumis teha.
Lõpetuseks mainin, et loodan parlamendiga pideva koostöö jätkumist kõikides strateegia aspektides. Komisjon loodab väga, et parlament osaleb aktiivselt erinevatel üritustel, nagu näiteks iga-aastasel foorumil. Teie toetus on oluline, et strateegia suhtes säiliks laiaulatuslik tähelepanu, et säiliks kõrgetasemeline poliitiline toetus ning et säiliks surve liikmesriikidele ja piirkondlikele osalistele tulemuste saavutamisel.
Tunne Kelam
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Fraktsioon PPE õnnitleb eesistujariiki Rootsit Läänemere strateegia elluviimise käivitamise juhtimise eest. Strateegia peegeldab fundamentalset muutust, mis selles piirkonnas viis aastat tagasi aset leidis. 2004. aastal sai Läänemerest ELi sisemeri. Seetõttu vajab liit laiahaardelist lähenemist, et oleks võimalik reageerida koordineeritud viisil, nii võimalustele kui ka väljakutsetele, mis uue olukorraga kaasnevad.
Lisaks on Läänemere strateegia näide ELi peamiste institutsioonide suurepärasest koostööst. Nagu võib olla teate, ja mida ka maniti, pani antud strateegiale kolm aastat tagasi aluse parlament, täpsemalt fraktsioonidevahelise Läänemere töörühm, Cristopher Beazley suurepärasel juhtimisel. Eraldi tänan ka komisjoni presidenti Barrosot. Tema mõistvus ja tugi 2007. aastast alates oli oluline strateegia praktilise versiooni ettevalmistamisel, mis tipnes komisjoni teatisega juunis.
Rõhutan kolme punkti. Esiteks oli algatajate eesmärk muuta Läänemere piirkond ELi üheks kõige konkurentsivõimelismaks ja kiirestiarenevaks piirkonnaks. Kui kasutame Läänemere strateegiat maksimaalselt ära, siis võib sellest piirkonnast saada Lissaboni programmi edulugu.
Teiseks, praegu rohkem kui kunagi varem vajab piirkond paremat juurdepääsu energiavarustusele ja suuremat energiavarustuse julgeolekut. EL ja liikmesriigid nõustusid energiatarnete tarbeks pakkuma alternatiivseid kanaleid. Eelkõige tähendab see ühtse energiasüsteemi loomist Läänemere ümbruses.
Lõpuks tuleks lahendada ka kahepoolse ja peamiselt poliitilise Nord Streami projekti problem, võttes arvesse kõikide Läänemere ümber asuvate riikide õiguspäraseid huve ja kindlasti mitte enne, kui Venemaa valitsus liitub Espoo konventsiooniga.
Constanze Angela Krehl
Austatud juhataja, proua Malmström, daamid ja härrad! Mul on hea meel, et eesistujariik Rootsi on paigutanud Läänemere ala koostöö oma päevakorra etteotsa. Siin pole mitte millegi üle vaielda: peame kaitsma allikaid ja ka meie peame aitama kaitsta kliimat ja loodust. Teisest küljest peame samuti keskenduma Läänemere piirkonna majanduskoostööle ja selles ei saa olla mingit küsimust. Siinkohal on teil meie täielik toetus.
Samas kerkivad mõned küsimused ikkagi esile. Ütlesite just, et puuduvad täiendavad rahastamisvahendid. Nagu me seda komisjonis arutasime, tehakse kõik rahastamisvahendid kättesaadavaks praeguse siduspoliitika raames. Mul tekib küsimus, et kas see tähendab, et rahastamine leiab aset eksisteerivate projektide raames, mida juba rahastatakse sidususvahenditest või uute projektide raames. Kui nii, siis peame küsima, millised juba heakskiidetud sidususpoliitika projektid kaotavad oma rahastuse.
See on väga oluline teema, sest ma juba tean, et linnad, kohalikud asutused ja piirkonnad tulevad ning küsivad, mida me peaksime tegema, et Läänemere piirkonna strateegia osaliseks saada? Kust leiame rahastamisvahendid, et seda projekti töös hoida? Kui me ei suuda neile pakkuda head vastust ja ei suuda demonstreerida, kuidas seda koostööd tuleks organiseerida, siis muutub kodanike entusiasm Läänemere koostöö suhtes tõenäoliselt kiiresti frustratsiooniks. See pole eesmärk, mida me püüame koostöös saavutada ja seetõttu peame korraldama väga tõhusaid arutelusid selle üle, kuidas seda koostööd organiseerida.
Seetõttu soovin, ning soovin, et volinik edastaks minu palve komisjonile, et mitte ainult nõukogu ega komisjon ei osale Läänemere strateegias, vaid ka parlament on selle koostöö ja strateegia rakendamisega tihedalt seotud, sest me soovime, et ka teised piirkonnad saaksid kasu, nagu Musta mere poliitika või Doonau ümbruse riikide koostöö korral. See oleks meie jaoks väga oluline.
Anneli Jäätteenmäki
Austatud juhataja! Minu fraktsioonil on väga hea meel selle üle, et komisjon koostas ELi esimese Läänemere strateegia dokumendi. See on ka selle piirkonna esimene omalaadne strateegiadokument ja me loodame, et eriti aitab see kaasa eutroofse Läänemere puhastamisprotsessi kiirendamisele. Piirkonna probleeme saab kõige paremini lahendada rahvaste, riikide, organisatsioonide ja ettevõtete koostöö läbi. Minu fraktsioonil on eriti hea meel selle üle, et Rootsi rõhutab inimkaubanduse ja kuritegevuse vastast tegevust. Eraldi tänan selle eest Cecilia Malmströmi, sest arvan, et ka tema käsi oli siin mängus. See on oluline probleem ja on üpris kummaline, et 2009. aastal on meil vaja rääkida inimkaubandusest Läänemere piirkonnas. Inimkaubanduse lõpetamiseks vajame nüüd Läänemere piirkonna tegevuskava.
Satu Hassi
Austatud juhataja, daamid ja härrad! See on suurepärane, et komisjon koostas ettepaneku Läänemere piirkonna strateegia jaoks ja Rootsi on lisanud selle oma töökorda. Loodan, et Rootsi püüdlused merekeskkonna kaitsmise küsimuses muutuvad käegakatsutavamateks, eelkõige põllumajanduse laevanduse valdkonnas. Läänemeri on ju üks kõige reostunumaid meresid ja suurim keskkonnaprobleem on eutrofeerumine. Kõige rohkem põhjustab seda põllumajanduse ehk teisisõnu ELi riikide põldudelt vette sattuv lämmastik ja fosfor. Lämmastik ja fosfor omandavad merepõhjast hapnikku ja toidavad mürgiseid vetikaid pinnal. Otsus, kas Läänemeri puhastada, on suuresti ELi kätes. Komisjon kinnitab seda oma strateegias, kuid meetmete ettepanekud jäävad umbmäärasteks. Peaaegu ainukene täpne meede on keelata fosfaatide kasutamine puhastusainetes. See otsus on vajalik, kuid vajame hädasti uusi reegleid ka põllumajanduse jaoks, et saaksime toota toitu, ilma et lämmataksime samal ajal Läänemerd.
Marek Gróbarczyk
Austatud juhataja! Juhin tähelepanu asjaolule, et oma juhistes pidi Euroopa Läänemere strateegia soodustama kõikehõlmavat programmi, millega arendada seda Euroopa osa, rajades muu hulgas kõige loomulikumad ja lühemad transpordimarsruudid, et tasakaalustada "vana" ja "uue" Euroopa riikide arengut. Seetõttu olen üllatunud komisjoni ja nõukogu ettepanekust muuta Kesk-Euroopa marsruudi plaani.
Kõige kokkuhoidlikum ühendustee Aadria mere ja Läänemere vahel on Kesk-Euroopat läbiv marsruut mööda Odrat, mille maismaa marsruut lõpeb Szczecin-Úwinoujúcie sadamas. Seetõttu esitan selge memorandumi, taasaktiveerimaks strateegiat oma algsel kujul, kus märgitakse ära Kesk-Euroopat läbiv marsruut, mis ei kustuta Euroopa arenguplaanidest suuri sadamaid nagu Szczecin-Úwinoujúcie, mis juba kannatab Euroopa Komisjoni otsuse tõttu lõpetada sadamas laevaehitustööstus.
Rolandas Paksas
fraktsiooni EFD nimel. - (LT) Täpselt 2564 tunni pärast suletakse reaktor Ignalina tuumaelektrijaamas Leedus - Leedu viimases iseseisvas energiaallikas. Euroopa on juba selle tuumajaama ohutusse 200 miljonit eurot investeerinud. Ent selle sulgemiseks peavad Euroopa riigid andma veel 800 miljonit eurot. Juriidilisest vaatenurgast on Euroopal tõenäoliselt õigus; iga riik peab oma kohustustest kinni pidama, ent kas see on tõesti õige? Kas see on õiglane Leedu ja teiste riikide kodanike suhtes? Minu meelest mitte. Reaktori sulgemiseks tuleb raha võtta inimestelt, keda on tabanud majanduskriis. Kas on loogiline või õige sulgeda töötav tuumajaam, mis on ohutu, ma kordan, ohutu, ajal, mil Euroopas on kriis, mil Leedu sisemajanduse kogutoodang on langenud 22% võrra, mil tööpuuduse tase on jõudnud 15%ni ning tulemas on talv? Ei, see on vale. Olles oma sõna andnud, rakendab Leedu liitumislepingu tingimusi, ent see saab olema suur ohver. Selle ohvri järel on Leedul märksa raskem majanduskriisist välja saada. Tööpuudus kasvab veelgi ja vaesus suureneb.
Head kolleegid, öelge mulle, kas Euroopa vajab praegu sellist ohvrit? Kas meil ei ole praegu paremat moodust 800 miljoni euro kulutamiseks? Rõhudes teie kõigi südametunnistusele, majanduslikule loogikale ja kainele mõistusele, kutsun teid üles lisama täna arutatavale strateegiale sätet, et Ignalina tuumaelektrijaam jääks avatuks kuni aastani 2012 ehk oma ohutu eluea lõpuni. Loodan, et kiites heaks president Buzeki poliitilise programmi energia valdkonnas ehk siis energiaga varustamise mitmekesistamise ning liikmesriikides tuumaelektri arendamise, astub Euroopa Parlament vajalikke konkreetseid samme. Head kolleegid, reaktori sulgemiseni on aega vaid 2563 tundi ja 58 minutit.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid, teoorias tuleb sellised piiriülese koostöö regionaalse edendamise projektid heaks kiita ning need on igati mõistlikud. Ent strateegiatel on sageli see nõrk külg, et kuigi eesmärgid on seatud ja nendeni on isegi jõutud, eiratakse nende jätkusuutlikkust, isegi rakendamise ajal. Seega tuleb jätkusuutlikkus hõlmata kohe planeerimisetapist alates.
Seetõttu on selle Läänemere piirkonna integreeritud strateegia rakendamisel - see on väga tähtis Euroopa Liidu näidisprojekt - oluline, et piirkonnad ja organisatsioonid toimiksid võrgustikuna, kuna need organisatsioonid teavad kõige paremini, mis neile erinevates sektorites, nagu loodus, sotsiaalne struktuur ja infrastruktuur oluline on; nad teavad, mida parima nimel teha. See on 100 miljoni elaniku ja 50 miljardi eurose investeerimiseelarvega ala. Peame siin väga ettevaatlikult edasi liikuma, kui tahame, et see pilootprojekt õnnestuks. See pilootprojekt, nagu juba mainitud, on väga tähtis ka teiste Doonau jõe äärsete projektide jaoks, riikide jaoks, mis ääristavad Doonaud Kesk- ja Kagu-Euroopas.
Andrzej Grzyb
(PL) Makroregioon vajab jätkusuutliku arengu koordineeritud poliitikat. Seda uskus Euroopa Parlament, ja seejärel ka nõukogu aastal 2007, kui soovitas, et Euroopa Komisjon koostaks Läänemere strateegia ja tegevuskava. Siin tahaksin rõhutada rolli, mis oli volinik Danuta Hübneril selle strateegia koostamisel. Seda strateegiat jätkab nüüd volinik Samecki, kelle soovin samuti südamest õnne.
Muuhulgas vastab strateegia ka siin nimetatud peamistele väljakutsetele, näiteks vähese innovatsiooni või ettevõtluse arendamisega piirkonnas jõukuse saavutamine või suutmatus tunnistada Balti riike ühisvarana ilma jätkusuutliku keskkonna loomiseta, või piirkonna julgeolek, kaasa arvatud energiajulgeolek, ilma uue põlvkonna vahendite ja võrkude loomiseta. Sama toimub ka kodanike julgeoleku ja piirkonnale juurdepääsetavusega tänu üleeuroopaliste kommunikatsioonisidemete loomisele.
Tahaksin rõhutada suurt rolli - ja see on tõesti suur panus - mida mängivad arvamusliidrid, kellega selle strateegia eelnõu osas konsulteeriti, eriti kodanikeorganisatsioonid, kohalikud ja piirkondlikud valitsused, riiklikud valitsused ja Balti organisatsioonid. Nende organisatsioonide aktiivne osalus peaks olema nende strateegiate elluviimisel väga kasulik.
Läänemere strateegia on hea näide sellest, kuidas saame ühenduse poliitika vahendeid kasutada poliitilise tahte täideviimiseks Euroopa Liidu suurel makropiirkondlikul alal.
Lugupeetud volinik, tahaksin mainida nelja punkti. Esiteks usun, et on tähtis võtta eesmärgiks Läänemere strateegia haldamine nii, et saaks vältida huvi kadumist nii kohalikul, valitsuse kui ka Euroopa Liidu tasandil. Peaksime keskenduma ka strateegia enda rakendamise ja toimimise korralikule finantseerimisele - selle teema osas on kokku lepitud eelarvemuudatus. Teiseks on vajadus makropiirkonnas täielikult rakendada ühisturu põhimõtteid, võttes arvesse kogemusi ja tegevusi kohalikul ning piirkondlikul tasandil. Kaks viimast teemat on institutsiooniline tugi strateegia ulatusse jäävate ettevõtmiste rahastamiseks ning heade suhete säilitamine piirkonna partneritega, kaasa arvatud Venemaa, Norra ja Valgevenega.
Diana Wallis
Austatud juhataja, minu arvates on suurepärane, et nii komisjon kui nüüd eriti ka eesistujariik Rootsi on toonud uut hingamist parlamendi ideedesse ja ambitsioonidesse selles õrnas valdkonnas.
Me kõik oleme teadlikud Läänemere keskkonnaga seotud probleemidest ja piirkonna konkreetsetest majandusraskustest. Ent parlament jääb ambitsioonikaks ning arvan, et see tahab sekkuda. Üks mehhanisme, mida te ei maininud, oli võimalus parlamendile korrapäraselt aru anda, et saaksime korraldada arutelu nagu täna, et näha, kuidas asjad edenevad.
Omalt poolt on mul hea meel parlamendi asepresidendina osaleda konverentsil, mille reedel korraldate. Arvan, et rahastamisega seoses on ikka veel mure selle osas, kas parlament näeb strateegia väljateenitud tulemusi.
Makropiirkondlik majandusstrateegia võiks olla edasitee teistes suundades, teistes kohtades, Euroopas. Loodame, et see töötab hästi.
Isabella Lövin
(SV) Austatud juhataja, mul on hea meel, et keskkonnaküsimused on uue Läänemere piirkonna strateegia peamine prioriteet. Läänemerd ohustavad kaks peamist tõsist keskkonnaprobleemi. Esimest - üleväetamist - on proua Hassi juba maininud. Teine probleem on ülepüük. Teadlased on selle osas üksmeelel. Suhteliselt hiljutised uuringud näitavad, et toiduahela tipus olevate röövkalade, nt tursa puudus on viinud veekogude suurema õitsemiseni. Probleem seisneb selles, et Läänemeri vajab tervislikku ökosüsteemi. Seega oleks väga hea, kui uue Läänemere strateegia raames saaks koostada pilootprojekti - kiirprojekti - mis hõlmaks piirkondlike kalanduse juhtimist Läänemere piirkonnas. Peaksime keelustama ka tursa vette tagasilaskmise ja see peaks koheselt jõustuma. Praegu lastakse merre tagasi suuri koguseid noort turska, mis on just Läänemerre jõudnud. Kutsun eesistujariik Rootsit üles minu väljakutset vastu võtma ja selle probleemiga tegelema.
Oldřich Vlasák
(CS) Austatud juhataja, head kolleegid, juba eelmise parlamendi ajal lepiti kokku, et Läänemere piirkond on sobiv pilootprojektiks, mis on suunatud sisemise Euroopa Liidu strateegia rakendamisele makropiirkonna jaoks. Pean seda õigeks, et see strateegia, mis põhineb eesmärgil ühenduse õigust järjepidevamalt rakendada ja Euroopa Liidu finantside tõhusamal kasutamisel, ei loo uusi seadusi ega asutusi ega sõltu mingist konkreetsest rahastamisest.
Näen säästmist kohalike ja piirkondlike organite ühendamisel. Läänemere strateegia praktilisel rakendamisel on väga tähtis ümber korraldada erinevate haldusorganite vastutusalad mitmekihilise valitsuse süsteemis, et erinevate organite ja organisatsioonide tegevused ei kattuks. Tulevastes aruteludes eelseisva ühtekuuluvuspoliitika üle oleks kasulik samal ajal selgitada, kuidas erinevad makropiirkondlikud strateegiad ja peamised Euroopa Liidu regionaalpoliitikad üksteise kõrval eksisteerivad. Samuti oleks kasulik selgitada, kuidas Läänemere strateegia mõjutab territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika planeeritud rakendamist.
Anna Rosbach
(DA) Austatud juhataja, arutame 1200 km pikkust gaasijuhtme rajamist Balti riikide alla Viiburist Venemaal Greifswaldini Saksamaal läbi ökoloogiliselt tundliku sisemere, kus merepõhja tase suuresti varieerub, läbi ala, kust pidevalt leitakse kahe maailmasõja aegseid õhkimata lõhkeained ning ka paberitööstuse mürgiseid kemikaale. Umbes 100 miljonit eurot on kulutatud keskkonnaanalüüsile, mille viis läbi ettevõte, mis gaasijuhet paigaldama hakkab, nimelt Nord Stream - gaasiga varustamise leping Gerhard Schröderi ja Vladimir Putini vahel. Ma isegi mitte ei maini julgeolekuküsimusi, mis on seotud suure kasvuga, mille see lisab Venemaa mõjule Baltikumi üle, vaid jään keskkonnaprobleemide juurde, mis see kaasa toob. Kahjuks on Soome juba projekti heaks kiitnud, ent Timo Soini ja ka minu enda nimel tahaksin nüüd kindlaks teha selle projektiga seotud teabe asukoha, mida kõigi Balti riikide kodanikud enne ehitustöö algust vajavad.
Inese Vaidere
(LV) Proua Malmström, volinik, head kolleegid, Läänemere piirkonna jaoks strateegia koostamine on parlamendi jaoks väga tähtis saavutus, milles Balti ühisrühma liikmed on juhtivat rolli mänginud. See strateegia on võrreldav Vahemere strateegiaga, mis omal ajal stimuleeris lõunas kiiret majanduskasvu. See on hea vahend Balti piirkonna ja seega ka kogu Euroopa Liidu arendamiseks. Prioriteetidest rääkides tahaksin kõigepealt mainida üldise Euroopa Liidu energiapoliitika arendamist koos konkurentsivõimelise Balti energiaturuga. See ei hõlma mitte ainult energiavarustuse kindluse ja energiatõhususe aspekte, vaid loomulikult ka taastuvenergia arendamist.
Läti, Leedu ja Eesti tuleb integreerida üldisesse piirkondlikku energiavõrku, kaasa arvatud NORDELisse. Meie teine prioriteet on infrastruktuuri edasine areng. Mõnede Läänemere piirkonna riikide teed on kliimatingimuste ja mõnikord ka nõrkade poliitikate tõttu üsna kehvas olukorras. Transiidikoridoride ja sidevõrkude arendamine stimuleerib ettevõtlust ja tekitab uusi töökohti. Et võiksime rääkida tõhusast majandusarengust ja keskkonnakaitsest, on kolmas prioriteet innovatiivne majandus, mis tähendab tasakaalus ja teadmistepõhist kasvu. Et strateegiat ellu viia, on täiendav rahastamine väga vajalik, ja seda tuleb järgmises Euroopa Liidu finantsraamistikus kindlasti pakkuda.
Peame nüüd ära kasutama nii 5 miljardi eurost energiaprogrammi kui ka Globaliseerumisfondi ja teisi rahalisi vahendeid. Tõhus mehhanism strateegia rakendamiseks ja jälgimiseks on samuti tähtis. See peab olema lihtne, läbipaistev ja vaba liigsest bürokraatiast. Vajalikud on korrapärased ülevaated strateegia elluviimisest ja ka vahearuanded. Esimene tuleks koostada juba aastal 2010. Kiidan heaks Rootsi eesistumise aktiivse rolli strateegia käivitamisel. Lubage mul loota, et oleme selle konkreetse tegevuskava elluviimisel tõhusad ja paindlikud.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Austatud juhataja, viis aastat tagasi muutus Läänemeri edukalt Euroopa Liidu sisemereks. Täna me arutame ettepanekut strateegiaks, mis võimaldab meil vallandada selle piirkonna tohutu tukkuva potentsiaali, projekti, mille algatas Euroopa Parlament. Komisjon siiski ei aktsepteerinud kõiki meie täiskogu soovitusi. Kõige märkimisväärsem oli keeldumine sätestada Läänemere piirkonna jaoks eraldi eelarverida. Komisjon kinnitab meile, et rahastamine hakkab toimuma olemasolevatest instrumentidest, eeskätt struktuurifondidest. Kardan siiski, et konkreetselt selleks otstarbeks ettenähtud erirahastamiseta ei suuda me kõiki oma eesmärke saavutada.
Strateegia autorid mainisid vajadust teha tihedat koostööd Venemaaga. Sellega seoses ei tohi me siiski unustada praeguse hetke suurimat ohtu Läänemerele, nimelt Nord Streami torujuhtme ehitamist. Eelmisel aastal võttis Euroopa Parlament selles suhtes negatiivse hoiaku. Loodan, et komisjoni uus koosseis peab meeles ka seda resolutsiooni, kehtestades strateegiaga seotud tegevuskava.
Danuta Maria Hübner
Austatud juhataja, kahtlemata on see unikaalne Euroopa regionaalpoliitika algatus ja teedrajav projekt. Innovatsioonil põhinev heaolu, keskkond, transpordi- ja energiaühenduste kättesaadavus ning ohutus ja turvalisus on neli peamist valdkonda kõigi partnerite koostööl, kes on strateegia ettevalmistamisse kaasatud: kõik kolm Euroopa institutsiooni - parlament, komisjon, nõukogu -, aga ka riikide valitsused, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, äriringkonnad ning akadeemilised ringkonnad ja valitsusvälised organisatsioonid. Strateegia ettevalmistamise protsess on viinud tõelise partnerluseni kõigi nende vahel.
Arengualased väljakutsed arvestavad üha vähem haldus- ja riigipiiridega. See strateegia võimaldab asendada enamasti väga killustatud ja eraldiseisvad poliitilised reageeringud tõeliselt ühise vastusega ühistele arenguprobleemidele ja -võimalustele.
Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjon, mis on selle projekti puhul parlamendi juhtiv komisjon, omistab sellele oma töös suurt tähtsust. Meil toimub 6. oktoobril komisjoni ja nõukoguga arutelu; omaalgatuslik raport valmistatakse ette lähematel kuudel. Me jätkame ka läbivaadatava strateegia rakendamist ning ma usun, et see tegevusele suunatud strateegia tugevdab liidu võimalusi üles ehitada keskkonnasõbralikud, moodsad ja konkurentsivõimelised majandused.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Austatud juhataja, Euroopa Liit sai üpris hiljuti teada Läänemere probleemist. Selle kallastel elab kokku 100 miljonit inimest ja siis on seal veel Venemaa, mis on oluline. Sellel strateegial saab olema tugev keskkonnamõõde ja see on üksnes õige, kuna Läänemere keskkonnaprobleemid on tohutud: eutrofeerumine, bioloogilise mitmekesisuse hääbumine, Peterburi reoveed, Kaliningradi probleemid ja nõnda edasi. Siin on juba nimetatud, et see muudab ka Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikat, ning ma arvan, et see on üpris oluline, ja loodan, et siin sellest rohkem räägitakse. Minister Malmström ütleb, mismoodi see muutub, sest ühtekuuluvuspoliitika muudatuste tagajärjeks võib olla näiteks oht, et sel ajal, kui me kõneleme Doonau strateegiast ja Musta mere strateegiast, jäetakse kõrvale osa Euroopast, sealhulgas põhjapiirkonnad, kuid tegelikult toimuvad Arktika aladel praegu maailma kiireimad muutused ja seda on tähtis märgata.
Riikka Manner
(FI) Austatud juhataja, minister, volinik, Läänemeri on mitmes mõttes eriline piirkond ning sellepärast on mul väga hea meel, et Rootsi on eesistumise ajal võtnud selle strateegia üheks oma prioriteediks. On tähtis, et me seda strateegiat edasi arendaksime ning samuti ka rakendaksime. See pole ainult Läänemeri, millel on selles väga tugev keskkonnamõõde; ma arvan, et strateegial on tugev mõju ka regionaalpoliitikale. Oma eesistumise ajal on Rootsi integreerinud need regionaalpoliitika küsimused tihedalt ka Läänemere strateegiaga. Strateegia all mõistetakse tavaliselt dokumenti, mis on seotud riikidega piki kaldajoont ja rannikupiirkondades, ent kindlasti on sel ka tugev regionaalmõõde. See, kuidas meil õnnestub selle strateegiaga integreerida keskkondlik tehnoloogiline oskusteave, siseveekogude probleemid ja selle tohutu mõju transpordipoliitikale, kajastub tugevasti ka sisemaa piirkondades. Sellepärast peab Läänemere strateegia moodustama osa ühisest Euroopa tegevuskavast. Ma loodan, et see saab parlamendilt tugeva toetuse, et strateegia ei jääks üksnes tühjadeks sõnadeks ja et võiksime saavutada midagi käegakatsutavat.
Tatjana Ždanoka
Austatud juhataja, Lätist valitud parlamendiliikmena tervitan ma fakti, et esimene makroregionaalse strateegia näide on seotud Läänemere piirkonnaga. Sellele vaatamata on minu meelest siin unustatud mitu ühenduse eesmärki - näiteks sotsiaalkaitse kõrge tase. Mõnd selle piirkonna liikmesriiki, nende hulgas Lätit, tabas majanduskriis väga raskelt. Meie finantssektor on läbi põimunud Skandinaavia omaga. See tähendab, et meie probleemid hakkavad ka seal probleeme tekitama, nii et see pole ainult ühe riigi küsimus.
Hiljuti sai Läti maksete tasakaalustamiseks komisjonilt keskmise tähtajaga rahalist abi. Õnnetuseks puuduvad meil sotsiaalsed tingimused sellise abi saamiseks. Selle tulemusena vähendab valitsus pensione ja abirahasid, kuid komisjon laseb sel sündida.
Mu teine mure on seotud põhiõigustega. Massiline kodakondsusetus ja vähemuse kaitse on ikka veel päevakajalised probleemid kahes selle piirkonna liikmesriigis: Lätis ja Eestis. Ma arvan, et see strateegia peab olema ambitsioonikam ning püüdma saavutada kõiki Euroopa Liidu eesmärke.
Ville Itälä
(FI) Austatud juhataja, ma tahan tänada komisjoni ja Rootsi valitsust väga aktiivse rolli eest, mida nad on täitnud, ning arvan, et Läänemere strateegia on üks hea ja tähtis strateegia. Ilma korraliku rahastamiseta see projekt aga siiski ei õnnestu. Niisugusel juhul tuleb pärast strateegia vastuvõtmist kõigele lõpp. Parlament on palju aastaid pead murdnud, kuidas rahastamist korraldada, ning eelmisel aastal kiitis ta ühehäälselt heaks, et eelarves peaks Läänemere strateegial olema oma eelarverida. See on vahend, instrument, et koondada kõik lugematud projektid, mida Läänemere strateegia praegu edasiliikumiseks vajab. Ma tean, et eelarvekomisjon on nüüd teinud ettepaneku sellesse lahtrisse pisut raha kõrvale panna, ning ma loodan, et nõukogu ja komisjon seda samuti toetavad, sest vastasel korral ei tule projektist lihtsalt midagi välja. Veel miski, mida peame tegema, kui tahame Läänemere keskkonda päästa, on saada Venemaalt lubadus end selle projektiga siduda. Ma leian, et on täiesti arusaamatu, kuidas mõned olid valmis andma nõusoleku läbi Läänemere jooksvale torujuhtmele ilma ainsagi Venemaa-poolse kohustuseta, isegi lubaduseta täita Espoo konventsiooni kokkuvõtteid. See on kõige väiksem asi, mille peame ära tegema.
Victor Boştinaru
Austatud juhataja, ma tervitan mõtet Musta mere piirkonna strateegiast kui makroregionaalse strateegia pilootprojektist.
Sedalaadi algatused võimaldavad ELi poliitikainstrumentide koordineerimist, et saavutada asjaomaste piirkondade ühtne, stabiilne ja jätkusuutlik areng.
Ülemkogu viimasel kohtumisel öeldi, et Musta mere piirkonna strateegia tuleks välja töötada 2009. aasta lõpuks. See on äärmiselt oluline algatus, sest võib kaasa tuua harmoonilise arengu ja heaolu piirkonnale, mis Musta mere piirkonnaga võrreldes on tunduvalt komplitseeritum, kui kõnelda kaasnevatest teguritest, mis on vajalikud turvalisuse, stabiilsuse, energia ja keskkonna jaoks.
Seega tahan ma eesistujariigilt Rootsilt küsida, millal selline Musta mere piirkonna strateegia valmis saab ja millal parlamenti sellest teavitatakse ning küsimuse lahendamisse kaasatakse.
Werner Kuhn
(DE) Austatud juhataja, proua Malmström, volinik Samecki, Mecklenburg-Vorpommernist valitud uue parlamendiliikmena toetan ma tugevalt Läänemere strateegia ja sellega seotud tegevuskava väljatöötamist. Volinik viitas enne eesrindlikele projektidele, mida on kokku 80.
Meie ühine eesmärk on muidugi parandada majanduse konkurentsivõimet Läänemere piirkonnas, võttes eriti arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning ühise energiapoliitika edendamist, mis omakorda võtab arvesse taastuvenergiaid. See tõstatab küsimuse, kuidas me saame hakkama avamererajatistega Läänemeres. Seejuures on eriti oluline vee puhtana hoidmine, mis on kõige alus ja meie ressurss, kui mõtleme kalandusest ja kui mõtleme turismist. Sellepärast tuleb soodustada investeerimist veepuhastusjaamadesse.
Arvan, et tuleb heaks kiita kõigi Läänemere piirkonna liikmesriikide ühine planeerimiskava, sest meil on tarvis vastata järgmistele küsimustele: kus hakkavad tulevikus asuma liikumisteed? Kuhu ehitatakse avamererajatised? Kuidas käsitletakse mereohutust? Sellepärast peame ka selgust saama selles, kus hakkavad asuma energialiinid Nord Streami jaoks, elektrivarustuse jaoks ja paljudeks muudeks asjadeks.
(Juhataja katkestab sõnavõtja)
Cecilia Malmström
Austatud juhataja, tahaksin tänada kõiki parlamendiliikmeid selle suure toetuse eest, mida olete andnud meie pidevale tööle Läänemere strateegiaga. On ainult loomulik, et Euroopa Parlament peaks meid toetama, sest tegelikult olite teie terve Läänemere piirkonna strateegia idee väljamõtlejad ning mul on hea meel, et aitate tagada ka selle strateegia tegelikkuseks saamise. See võib olla ainult edukas - see võib ainult teoks saada ning mitte jääda vaid ilusateks sõnadeks ja retoorikaks -, kui kõik liikmesriigid selle tõepoolest enda omaks tunnistavad ning projekti realiseerimise pärast tõesti vastutust tunnevad.
Edu saab tagada nende projektide kallal töötamisega ning selgete ajakavade seadmisega nende elluviimiseks ja regulaarsete kontrollide tegemiseks. Olen kindel, et ka parlament, samamoodi nagu komisjon, jätkab meile surve avaldamist tagamaks, et see asi tõepoolest vilja kandma hakkab.
Kõnealuses piirkonnas elab sada miljonit inimest. Iga hetk viibib Läänemerel 2000 laeva. On selge, et meie ees seisab tohutu väljakutse. Alustamisprotsess on olnud väga laiahaardeline ning ma tahaksin tänada komisjoni - kõigepealt proua Hübnerit ja nüüd volinik Sameckit - kogu nende tehtud töö eest. Selle eesmärgi saavutamiseks on meil väga suur toetus Läänemere ümbruse kodanikuühiskonnas ja omavalitsustes.
Mõned parlamendiliikmed, nagu proua Krehl ja härra Itälä, on tõstatanud rahastamise küsimuse. Meil polnud plaanis strateegia jaoks mingeid uusi fonde ette näha. Siiski on selles piirkonnas küllaga rahalisi vahendeid, mida võime kasutada. Olemasoleva eelarve raames on piirkonna jaoks ette nähtud 55 miljonit eurot. Teame ka, et võime loota toetusi sellistelt rahvusvahelistelt institutsioonidelt nagu EIB, mis on Läänemere piirkonna vastu suurt huvi üles näidanud. Eesmärgiks on hoida kõik halduskulud võimalikult madalad ning teha koostööd nendega, kellel jätkub vastutustunnet osaleda mitmesugustes kohalikes ja riiklikes eesrindlikes projektides.
Üks neist puudutab salakaubavedu - seda valdkonda nimetas proua Jäätteenmäki. On olemas projekt, mis hõlmab selle piirkonna tollitöötajate ja politseinike väljaõppe tugevdamist, et olla suutelised salakaubanduse küsimust paremini identifitseerima ja sellega tegelema. Proua Hassi ja proua Lövin nimetasid merekeskkonna-, põllumajandus- ja kalandusprobleeme. Nendega seoses on meil siin palju projekte ja ma tahaksin väga neid rohkemgi näha. Usun ka, et strateegia võiks anda võimaluse saada parem ülevaade meie keskkonnaalastest jõupingutustest ning kalandus- ja põllumajanduspoliitikast ning tagada, et need töötavad sama eesmärgi nimel.
Läänemere piirkonnas on muidki partnerlusi. Meil on laialdane ja kasvav energiapoliitika partnerlus, mille abil me püüame liita energia infrastruktuuri seal piirkonnas, et vähendada sõltuvust ja suurendada tõhusust. Loomulikult jätkab liit sel alal edasitöötamist. Ignalina tuumajaamal pole Läänemere strateegiaga mingit tegemist. See oli üks vana otsus, mis pärines juba Leedu liitumisläbirääkimiste päevilt. Ka Nord Streamil pole strateegiaga mingit tegemist. Loomulikult on torujuhe seotud Läänemerega, kuid ei ole strateegia osa. See on äriprojekt, mida on uuritud kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste keskkonnakonventsioonidega ja asjakohaste riiklike õigusaktidega.
Läänemere strateegia on ELi sisemine strateegia. See saab olema niisugune, milliseks me ta ise teeme. On siiski tähtis - nagu sellele on viidanud mitu parlamendiliiget -, et kaasatud oleksid ka kolmandad riigid. Oleme taganud, et kaasatakse sellised riigid nagu Venemaa ja Norra ning et räägiksime neile oma tööst strateegiaga, samuti anname neile märku, et tahaksime nende partnerlust konkreetsetes projektides, mille vastu meil on ühine huvi.
Ootame väga homset ja reedest konverentsi ning meil on hea meel, et asepresident Wallis Stockholmi tuleb. Konverentsil hakkame arutama Läänemere piirkonna strateegiat ning loodame saada asjaomastelt riikidelt kindlad lubadused teha koostööd selle teokssaamiseks, samuti arutame makroregioonide küsimust üldiselt. Sellega seoses on nimetatud Doonau piirkonda ja Musta mere piirkonda. Ma usun, et selles osas on veel palju ära teha ning on ka väga palju, mis meid innustab. Loodame, et suudame läbirääkimistega edasi minna, kuigi praegu on veel natuke vara tegelikke ajakavasid paika panna. Tahaksin veel kord tänada parlamenti tema tugeva toetuse eest Läänemere strateegiale ning ootan huviga võimalust, et seda edaspidi parlamendiliikmetega arutada.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Austatud juhataja, tahaksin parlamendiliikmeid kõigepealt tänada strateegia eri aspektide kohta tehtud kommentaaride ja märkuste eest. Teie pühendumise tase näitab, et lähimatel aastatel hakkab strateegia suurt huvi pakkuma, mis on väga hea.
Ma ei suuda vastata kõigile kommentaaridele ja küsimustele, mis arutelul ja kirjalikes avaldustes tõstatati. Tahaksin ainult viidata kolmele suurele küsimuste rühmale. Esiteks vorm. Tahaksin öelda, et strateegia on kujundatud liikmesriikide eesmärkidele ja kavatsustele vastavaks. Prioriteetide valikusse komisjon ei sekkunud. Komisjon prioriteete ei kujundanud, nii et ideed teatavate projektide lisamise kohta või teatavate prioriteetide muutmise kohta on muidugi võimalikud. Tuleb siiski kokku leppida tulevikus strateegia rakendamisel tehtav töö.
Tahan teile kinnitada, et strateegia on mõnes mõttes nagu elus loom, ja see tähendab, et väga suures ulatuses vastuvõtlik tulevikus tehtavatele muudatustele, kui liikmesriigid ja sidusrühmad neid peaksid soovima.
Teine punkt: juhtimine ja haldus. Siin tahan rõhutada, et on tarvis selgelt jaotada ülesanded, selgelt jaotada töö ja vastutus. Arvan, et me ei peaks ennast petma. Liikmesriikide, komisjoni ja muude organisatsioonide kohustused on seotud juhtimisega.
Praegusel hetkel lisaksin veel, et me tahame strateegia rakendamise protsessi kaasata kohalikud valitsused, samuti kolmandad riigid, nagu minister juba ütles.
Muidugi näeme ette aruandluse parlamendile seoses rakendamisel tehtud edusammudega.
Lõpetuseks, viimane küsimus on rahastamine. Mitu liiget mainisid täiendavate rahaliste vahendite vajadust uute projektide jaoks jne. Tahan selgitada, et põhimõte mitte kasutada uut täiendavat rahastamist võeti vastu päris selle strateegia loomise alguses.
Praegu on meil enam-vähem kolm võimalust. Võime reguleerida olemasolevate ELi fondide kasutamist, näiteks muutes uute projektide valikukriteeriume. Teine võimalus on saada vahendeid muudest allikatest, näiteks rahvusvahelistest finantsasutustest, ning viimasena võime ikkagi proovida kasutada riikide ressursse, kuigi majandussurutise ajal on see keeruline. Selles osas ootan väga Stockholmis peetavat konverentsi, sest see võib kujundada liikmesriikide ja komisjoni edaspidise suhtumise makroregionaalsesse lähenemisviisi tulevikus ning samuti peaks see hõlmama potentsiaalsete tulevikustrateegiate rahastamist. Sellepärast ma tunnen, et Stockholmis on lähimatel päevadel sobiv hetk vaadelda üldist makroregionaalset lähenemisviisi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Eija-Riitta Korhola  
Austatud juhataja, tahaksin tänada eesistujariik Rootsit, et neil oli julgust teha omaenda piirkonnast, Läänemerest, ja sellega seotud probleemidest niisugune oluline küsimus oma eesistumisaja programmis. On väga sobiv, et Läänemere strateegiaga, mida oleme nii kaua ette valmistanud, praegu tegelema hakatakse: sest aega pole raisata. Läänemere strateegia ja tegevuskava keskset eesmärki - parandada piirkonna keskkonnatingimusi ja konkurentsivõimet - tuleb tõsiselt võtta, pidades silmas selleks eraldatud rahalisi vahendeid ja rakendatud meetmeid. Eesmärgid tuleb ellu viia: strateegia ei tohi jääda kõigest kenaks deklaratsiooniks. Eriti loodame, et strateegia kiirendab eutrofeerumise all kannatava Läänemere puhastamist ning aitab leida piiriülestele probleemidele ühiseid lahendusi. Just nende eesmärkide tõttu on kõigi silmad praegu pööratud Soome poole, kus varsti otsustatakse, kas lubada või mitte lubada Nord Streami gaasijuhtme ehitamist oma territoriaalvetesse. Läänemere strateegia kohaselt tuleb uurida taoliste projektide avaldatavat keskkonnamõju, kasutades selleks õiguslikult siduvat rahvusvahelist menetlust, et probleemi ei saaks õlakehitusega lihtsalt eirata. Sellepärast peame nõudma, et Venemaa ratifitseeriks piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni, millele ta 1991. aastal alla kirjutas, ning Soome valitsus peaks selle seadma tingimuseks gaasijuhtme ehituse lubamise otsustamisel. Venemaa, kes Läänemere strateegiast samuti kasu saab, täidab lepingute tingimusi üksnes siis, kui see talle sobib. Nii ei saa kauem kesta: panused on liiga kõrged ja me peame Läänemerele kahjulikest projektidest teada saama enne, kui on liiga hilja.
György Schöpflin  
kirjalikult. - Eesistujariigi Rootsi algatatud Läänemere strateegia on väga teretulnud. See võiks varmalt omaks võtta mudeli, mis töötab hästi Euroopa teistes makroregioonides, näiteks Doonau basseinis. On siiski üks Läänemere piirkonna arenguaspekt, mis nõuab kiiret ümberotsustamist. See on Venemaa ja Saksamaa vaheline merepõhjas asuv Nord Streami gaasijuhe. See torujuhe on mitte ainult tõsiste keskkonnamurede põhjustaja, vaid see on ka - ja isegi veel rohkem - projekt, mis on ajale jalgu jäänud. Tulevik ei kuulu maagaasi fikseeritud kohaletoimetamisvahenditele - torujuhtme kaudu -, vaid veeldatud maagaasi transpordile. Nord Streamil on kõik võimalused täiesti tarbetuks valgeks vareseks saada ning selle eestvõitlejad peaksid oma projekti uuesti kaaluma, enne kui sellesse pannakse veel rohkem raha ja rohkem ressursse, jõupingutusi ja energiat.
Bogusław Sonik  
Läänemere strateegia, mis kuulutati välja 2009. aasta juunis, seab eesmärgiks muuta see piirkond keskkonnasõbralikuks, jõukaks, kergesti ligipääsetavaks, atraktiivseks ja turvaliseks. See on eriti oluline kasvavate väljakutsete taustal, mis seisavad Läänemere piirkonna ees alates ELi laienemisest aastal 2004.
On tähtis võtta piirkonna keskkondliku seisundi parandamisele suunatud meetmed, kuna praegusel hetkel on see üks enim saastatud merealasid maailmas. Tuhanded tonnid mürgiseid sõjakemikaale lamavad miinidesse, kuulidesse, pommidesse, konteineritesse ja vaatidesse kätketuina merepõhjas. Hinnangud nende kemikaalide koguste kohta jäävad vahemikku 30 000 tonnist 60 000 tonnini, millest üksnes ipriiti arvatakse olevat kuni 13 000 tonni. Keemiarelvad uputati siia pärast II maailmasõda 1940. aastate lõpus. Need konfiskeeriti Saksa okupatsiooni tsoonidest ning kuna nende mahamatmine oli keeruline, tehti otsus need lihtsalt merre uputada.
Läänemere põhjas lebavate keemiarelvade rahu rikkumine mis tahes infrastruktuuride ehitamisega võib lõppeda keskkonnakatastroofiga ning eriti II maailmasõja keemiarelvade rahu rikkumine Läänemere torujuhtme ehitamisel on üks suurimaid ohte ökosüsteemile. Sellepärast on tarvis mõjuhinnangut torujuhtme ehitamisele Läänemere basseini looduskeskkonda.
