2. Madagaskar
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kuue Madagaskarit käsitleva resolutsiooni ettepaneku arutelu.
Mikel Irujo Amezaga
autor. - (ES) Proua juhataja, nagu resolutsioonist endast näha võib, korraldas Madagaskari pealinna endine linnapea Andry Rajoelina pärast kaht kuud ägedaid kokkupõrkeid käesoleva aasta 17. märtsil riigipöörde. Teda toetasid sõjavägi ja isehakanud üleminekuvõim, mida ta juhib, ning ta peatas rahvusassamblee ja senati töö. Peale selle oli demokraatlikult valitud president sunnitud mässajate surve tõttu Madagaskarilt lahkuma.
Eelmine valitsus oli härra Rajoelina, kes 2007. aasta detsembris valiti pealinna Antananarivo linnapeaks, siiski tänavu veebruaris omakorda jõuga ametikohalt eemaldanud. Tahaksin lisada, et rahva viha võimendas endise valitsuse kava anda Korea ettevõttele riigi lõunaosas rendile üks miljon aakrit maad.
Muidugi mõistame me hukka riigipöörde ja mistahes muud katsed ebademokraatlike vahenditega võimu haarata. Me usume samuti, et ÜRO Julgeolekunõukogu ja rahvusvahelised organisatsioonid, kuhu Madagaskar kuulub, ei tunnista kõnealust de facto riigikorda, ja tahame põhiseadusliku korra taastamist. Me nõuame ka riigis seadusliku ja põhiseadusliku võimu viivitamatut taastamist ning kutsume kõiki Madagaskari parteisid üles järgima kriisi lahendamisel täiel määral Madagaskari põhiseaduse sätteid.
Arvame siiski ka seda, et demokraatia ei koosne üksnes valimiste korraldamisest ning et me peaksime suurtest rahutustest teatama eelkõige Madagaskari seaduspärasele valitsusele.
Sellest hoolimata oleme veendunud, et kui põhiseaduslik kord on taastatud, peaks see põhinema eesmärkidele ja põhimõtetele, mis on käesoleva resolutsiooni põhjenduses K juba esitatud, ja nimelt: selge ajakava vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamiseks; riigi kõikide poliitiliste rühmituste ja sotsiaalsete sidusrühmade, kaasa arvatud seaduspärase presidendi Marc Ravalomanana ning teiste väljapaistvate isikute kaasamine; kolmandaks, üksmeele toetamine Madagaskari parteide vahel; neljandaks, Madagaskari põhiseaduse austamine; ning viimaks, asjakohaste Aafrika Liidu dokumentide ja Madagaskari rahvusvaheliste kohustuste järgimine.
Selge on see, et seisame taas olukorra ees, kus inimõigusi süstemaatiliselt rikutakse. Samal ajal, kui Madagaskari ülemkiht on riigipöörete kaudu hõivatud võimuvõitlusega ja kakleb tähtsate tulutoovate ärilepingute pärast, peab 70% elanikkonnast saama hakkama vähem kui ühe dollariga päevas. See ja üksnes see on olukord, mille peame lahendama. Lootkem siis, et Euroopa Liit mõistab, milline on tema õige roll selles küsimuses.
Proua juhataja, lubage mul täielikult teemat muuta ja kasutada juhust, et volinik Orban käesoleva ametiaja viimasel istungil viibib. Ma tahaksin teda tema peadirektoraadi juhtimise eest isiklikult tänada.
Bernd Posselt
autor. - (DE) Proua juhataja, Baierimaal ja tema kohalikel omavalitsustel on palju kontakte kogu maailmas, samuti ka Eichtätti Katoliiklikul Ülikoolil. Tahaksin seepärast tervitada selle piirkonna linnapeade delegatsiooni.
Madagaskar on riik, millega me tihedat ja intensiivset koostööd teeme. Meil on palju kultuuri-, majandus- ja teadusalaseid kontakte ning tugev ja toetav kiriklik misjonitöö. Sellepärast on veelgi kahetsusväärsem, et niisuguses maaliliselt kaunis ja rikka kultuuriga riigis toimuvad nii kohutavad väärteod. On olemas tõsine oht, et Madagaskar oma strateegiliselt tähtsas asukohas võib muutuda läbikukkunud riigiks, nagu me teame neid Aafrikas teisigi, kellest esmajärjekorras tuleb nimetada Somaaliat.
Sellepärast on oluline, et seal kord ja demokraatlikud suhted võimalikult kiiresti taastataks. Sel põhjusel on mul hea meel, et kohtusime mõned päevad tagasi kontaktrühmas, et arutada läbi esimesed konkreetsed sammud. Me peame looma asjakohase struktuuri uute valimiste ettevalmistamiseks väljaaetud demokraatlikult valitud presidendi juhtimisel, keda me jätkuvalt tunnustame ainsa legitiimse riigipeana.
Tuleb alustada dialoogi, millesse on hõlmatud ka peaminister, kes praegu vanglas viibib ja viivitamata vabastada tuleb. Mitte ainult humanitaarabi, vaid ka eluliselt tähtsa arenguabi, sealhulgas arstiabi andmist tuleb jätkata täies ulatuses.
Kõigil neil põhjustel on meid Euroopa Liidust kutsutud läbirääkimistest osa võtma mitte ainult humanitaartegurina ja mitte ainult majandustegurina, vaid eelkõige poliitilise tegurina, mis piirkonda rahu toob. Selle saavutamiseks arvestame Aafrika Liidu abiga, kellel avaneb taas kord võimalus ennast tasapisi maksma panna demokraatliku tasakaalustamistegurina - sest tegelikult võib tasakaalustamine olla ju ka ebademokraatlik - ja keda me hakkame oma käsutuses olevate vahenditega intensiivselt toetama.
(Aplaus)
Erik Meijer
autor. - (NL) Proua juhataja, Madagaskaril sunniti ametis olnud president rahva protesti tõttu tagasi astuma. Ta sõlmis välismaiste äriühingutega kokkuleppeid, mis tõid lühiajalist tulu tema valitsusele, kuid olid rahvale kahjulikud. See muutis ta positsiooni ebakindlaks.
Pärast seda määrati sõjaväe abiga ajutiseks presidendiks opositsiooni liider, kes oli varem olnud pealinna linnapea, vaatamata asjaolule, et seaduse kohaselt oli ta sellele ametikohale määramiseks liiga noor. Kõik see, eriti sõjaväe sekkumine, on tekitanud kriitikat. Aafrika Liit on seda nimetanud ebaseaduslikuks võimuhaaramiseks ja keeldub uut valitsust tunnustamast.
Arvan siiski, et võiksime tõmmata võrdlusjooni nende sündmuste ja ühes kindlas Euroopa riigis, Islandil, hiljuti toimunu vahele. Ka selles riigis pidi valitsus üldsuse protesti tõttu tagasi astuma. Siis võttis võimu täiesti erineva poliitilise meelestatusega vähemusvalitsus, kuid keegi ei pidanud seda riigipöördeks. Pärast seda on korraldatud uued valimised ja uus valitsus on kindlustanud endale suure enamuse. Selline lahendus on võimalik ka Madagaskaril, tingimusel et valimised peetakse lähimas tulevikus.
Glyn Ford
autor. - Proua juhataja, ma kõnelen Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel ning Euroopa Sotsialistide Partei variraportöörina majanduskoostöö lepingu (EPA) kohta Lõuna-Aafrika riikide rühmaga, millesse kuulub ka Madagaskar. Aprillis me kiitsime selle majanduskoostöö lepingu ülekaalukalt heaks, tehes reservatsioonid Zimbabwe olukorra suhtes. Kui me täna seda EPAt arutaksime, siis peaksime lisama reservatsioonid ka Madagaskari suhtes.
Aga kõigest 15 aastat tagasi tundus, et Madagaskaril on potentsiaali olla hoopis teistsugune. Mäletan 1993. aastal tookord värskelt valitud presidendi Albert Zafy visiiti. Kuid muidugi võeti ta korruptsiooni ja võimu kuritarvitamise eest 1996. aastal vastutusele. Pärast seda on Madagaskar pidevalt hädas olnud ebastabiilsete valitsustega, millega kaasneb lahkulöömise oht ja jõhkrate poliitikute aeg-ajalt vastutusele võtmine.
Nüüd on meil olukord - sõjaväeline riigipööre - mille osaliselt vallandas endise valitsuse kava anda Korea ettevõttele riigi lõunaosas rendile üks miljon aakrit maad intensiivpõllumajanduseks, kui elanikkonna rõhuv elamus elab vähem kui ühe euroga päevas. See põhiseadusevastane valitsusevahetus on tõsine tagasilöök demokratiseerimises.
Me tervitame tõsiasja, et ÜRO on esitanud taotluse anda ligi 36 miljoni USA dollari eest humanitaarabi, eeldades, et Madagaskarit ootab hiljutiste poliitilise sündmuste tagajärjel aasta lõpus ees toidupuudus, kuid me mõistame sügavalt hukka riigipöörde ja kõik katsed haarata võimu ebademokraatlike vahenditega. Me kutsume üles seadusliku ja põhiseadusliku võimu viivitamatule taastamisele riigis ning nõuame, et kõik malagassi parteid järgiksid täiel määral põhiseaduse sätteid. Me tahame näha rahvusassamblee ja senati töö peatamise lõpetamist ning nõuame tungivalt, et parlamendiliikmete volitusi ja puutumatust austataks.
Ent see saab juhtuda üksnes siis, kui rahvusvaheline üldsus suudab teha koostööd, et suurendada pingutusi ja avaldada survet selles riigis poliitilise vägivalla lõpetamiseks.
Thierry Cornillet
autor. - (FR) Proua juhataja, me ei saa vaikida olukorrast Madagaskaril ja me ei ole ainsad, kes seda hukka mõistavad. Aafrika Liit, Lõuna-Aafrika Arenguühendus, prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvaheline organisatsioon, Parlamentidevaheline Liit, komisjoni kaudu kõnelev Euroopa Liit, Ühendriigid ja suur hulk muid riike, nende hulgas ka minu kodumaa ja Norra - kui rääkida Euroopa riikidest - on hukka mõistnud Madagaskaril toimunud riigipöörde.
Me ei saa vaikida ja me nõuame tagasipöördumist põhiseadusliku korra juurde. Me nõuame lihtsalt tagasipöördumist endise olukorra juurde, kusjuures vajaduse korral toimib malagassi rahvas nõupidamistel vahekohtunikuna presidendivalimiste või referendumi vormis. Madagaskari assambleede ja poliitikute ülesandeks on otsustada nõupidamiste kõige tõhusama vormi üle.
Niisiis, me tahame selle resolutsiooni ühisettepanekuga lisada rahvusvahelise üldsuse häältele ka oma hääle, et teha selgeks neile, kes on võimu haaranud täiesti ebademokraatlikul viisil, riigipöörde abil - olgugi et maskeeritud kujul - et Madagaskari põhiseaduslik kord tuleb taastada kui üks tagatistest selle India ookeani suure saare edasiseks arenguks.
Ewa Tomaszewska
autor. - (PL) Proua juhataja, Madagaskari poliitiline kriis on viinud põhiseadusevastase valitsusevahetuseni. Sellega kaasnesid rahutused, milles kaotas oma elu rohkem kui 130 inimest.
Madagaskar oli kuni 1960. aastani Prantsusmaa võimu all. See riik on raskes olukorras. See vajab humanitaarabi, eriti toiduabi, ja seda abi on Madagaskarile ka antud. Sõjavägi toetas ametivõime ja nende korraldatud valimisi. President Ravalomanana kaotas toetuse ning astus 17. märtsil 2009. aastal tagasi. Võimu haaras Rajoelina, kelle määras ametisse sõjavägi.
Euroopa Liit ei tunnusta uut valitsust ebademokraatliku mooduse tõttu, mille abil see vahetus tehti. Aafrika Liit on peatanud Madagaskari liikmeksoleku ning suhtub kriitiliselt Ravalomanana jõuga kõrvaldamisse. Liit on ähvardanud kehtestada sanktsioonid, juhul kui põhiseaduslikku korda kuue kuu jooksul ei taastata.
Me nõuame Madagaskaril põhiseadusliku korra taastamist. Me pöördume rahvusvahelise üldsuse poole toetuse saamiseks oma jõupingutustele, et taastada selle riigi toimimine õiguslikel alustel. Arvan, et valimisprotsessi peaksid hoolikalt valvama ja jälgima rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, nende hulgas eelkõige Euroopa Parlamendi liikmed.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Proua juhataja, olime märtsi esimestel nädalatel tunnistajaiks dramaatilisele riigipöördele Madagaskaril. Aastaid kestnud rivaalitsemine võimult kõrvaldatud presidendi ja opositsioonijuhi vahel viis saareriigi kodusõja äärele. 17. märtsil 2009, päeval pärast seda, kui sõjavägi vallutas presidendipalee, kuulutas Andry Rajoelina ennast riigipeaks. Malagassi Ülemkohus teatas, et endine Antananarivo linnapea on ametisse määratud kooskõlas põhiseadusega. Selle kohta on kerkinud kahtlused juba ainult sellepärast, et põhiseaduses on klausel, mis ütleb, et presidendiks saamiseks peab isik olema vähemalt 40 aastat vana, aga uus president on kõigest 34.
Võimuhaaramine ja Ülemkohtu otsus on tekitanud üldise vastuseisu. Ametisse vannutamise tseremooniat boikoteeris enamik välisriikide diplomaate ja Aafrika Liit peatas Madagaskari liikmeksoleku. Poliitiline kriis on viinud üldise kaoseni ja ebastabiilsuseni riigis, kus enamik inimesi peab elama kohutavas vaesuses, kulutades ühe dollari päevas, ning neil on piiratud võimalused saada toitu ja vett, põhilisi tervishoiuteenuseid ja haridust. Elasin Madagaskaril kuus aastat ja tutvusin põhjalikult nende probleemidega ning sellepärast toetan ma väga tungivalt ÜRO taotlust anda Madagaskarile kiiret humanitaarabi.
Euroopa Parlament peaks sügavalt hukka mõistma riigipöörde ja kõik võimuhaaramise katsed, mis rikuvad demokraatlikke põhimõtteid. Euroopa Liit peaks taotlema parlamendi mõlema koja töö taastamist, mille uus valitsus peatas. Peaksime toetama ka Aafrika Liidu erisaadiku ja ÜRO esindajate pingutusi nende läbirääkimistel kohalike poliitiliste parteide ja kõigi huvirühmade esindajatega põhiseadusliku korra viivitamatuks taastamiseks riigis ning rahvusvaheline üldsus peaks otsustavalt suurendama oma pingutusi humanitaarabi toomisel saareelanikele, kes elavad vaesuse äärel.
Marios Matsakis
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, Madagaskar, mis on endine Prantsuse koloonia, paistab läbi elavat kurba - aga mitte ebaharilikku - koloniaalajastu järgset segadust oma poliitilises elus koos sellest tulenevate rahva kannatustega.
Paljud teised Euroopa riikide kolooniad on kannatanud - või kannatavad praegugi - samal põhjusel. Selle kohta on palju näiteid. Üks neist on mu enda kodumaa Küpros. Saavutasime 1960. aastal küll koloniaalisandast Suurbritanniast sõltumatuse, kuid Briti välispoliitika jahikullid oskasid 1963. aastal manipuleerida kogukondade vaheliste rahutustega, mille tagajärjeks sai viimaks saare kaheks jaotamine 1974. aastal.
See on jagunemine, mis püsib tänapäevani, ja asjade seis, mis sobib Suurbritanniale. Jagunenud Küprosel ei õnnestu teha edukalt katseid saada lahti kahest allesjäänud Briti koloniaalpiirkonnast Akrotirist ja Dhekeliast, mida Suurbritannia kasutab sõjalistel eesmärkidel ja mida Briti valitsus on suutnud tegelikult häbiväärselt säilitada väljaspool Euroopa Liitu, nii et acquis'd ei saa kohaldada tuhandetele Küprose eraisikutele - nüüd juba ELi kodanikele - kes seal elavad.
Leonard Orban
komisjoni liige. - Proua juhataja, tahaksin kõigepealt rõhutada komisjoni suurt muret praeguse ebakindla olukorra pärast Madagaskaril. Tahaksin samuti rõhutada komisjoni jätkuvat pühendumist malagassi rahvale.
Olukord selles riigis pärast president Ravalomanana sunnitud lahkumist 17. märtsil väärib ja nõuab meie täit tähelepanu ning, nagu ka Euroopa Parlament, jälgib komisjon edaspidiseid sündmusi väga tähelepanelikult.
Komisjon on täielikult heaks kiitnud 20. septembril eesistujariigi Tšehhi Vabariigi Euroopa Liidu nimel esitatud avalduse, milles võimu ülevõtmine mõistetakse hukka ning kutsutakse malagassi parteisid üles täiel määral järgima Madagaskari põhiseaduse sätteid.
Komisjon leiab, et on toimunud Cotonou lepingu tähtsate osade ilmselge rikkumine ning tegemist on eriliselt pakilise juhtumiga selle lepingu artiklis 96 sätestatud tähenduses. Seetõttu on komisjon algatanud menetluse, tegemaks nõukogule ettepanek alustada võimul olevate jõududega läbirääkimisi, et uurida kriisi võimalikke lahendusi, mis oleksid suunatud põhiseadusliku korra taastamisele.
Komisjon jätkab kõigi oma käsutuses olevate dialoogivahendite kasutamist, et praegusele kriisile üldist lahendust leida. Sel eesmärgil tugevdab see Cotonou lepingu artiklil 8 põhinevat poliitilist dialoogi Madagaskari kõigi asjaomaste huvigruppidega.
See võtab osa ka peamistest jagatud rahvusvahelistest jõupingutustest, eelkõige Aafrika Liidu hiljuti loodud rahvusvahelise kontaktrühma raames. Praegusel etapil valitseb arvamus, et malagassi asjaomased poliitilised huvigrupid nõustuvad põhiseadusliku korra taastamise tegevuskavaga ja valimiste korraldamisega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub pärast arutelu lõppemist.
