Infotund (küsimused nõukogule) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0001/2009).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.
Teema: Õigus Venemaal
Kuidas suhtub nõukogu eesistuja Venemaa õigussüsteemi, eriti opositsioonipoliitikute - näiteks Platon Lebedevi ja Mihhail Hodorkovski - vangistamisse, kelle kohtuprotsessid ja kinnipidamistingimused kujutavad endast isegi Venemaa õiguse rikkumist? Kui tähtsaks peetakse neid kuritarvitamisi siis, kui partnerlus- ja assotsiatsioonilepingule Venemaaga alla kirjutatakse?
Teema: Õigussüsteem Venemaal
Üks peamisi takistusi sundimatutel poliitilistele ja majanduslikele suhetele Venemaaga ja uuele partnerluslepingule on suured puudused Venemaa õigussüsteemis. Milliseid samme astub nõukogu selleks, et kannustada poliitiliste otsuste - nagu otsused Jukose kohtuasjas, mis lõppesid Hodorkovski, Lebedevi ja Bahmina vangistamisega -, ja nende otsuste sama ebaseadusliku jõustamise läbivaatamist, ning et toetada autoritaarsetest poliitilistest struktuuridest sõltumatu õigussüsteemi loomist?
Teema: Õigusriigi põhimõte ja kohtusüsteem Venemaal.
EL kui väärtuspõhine ühendus peaks tegema õigusriigi põhimõtetest ja inimõiguste austamisest nurgakivi oma suhetele kolmandate riikidega. Venemaa kohtusüsteemi politiseeritakse ja kasutatakse avalikult vahendina Kremli valitsejate kätes. Seadusetus ja korruptsioon peaksid seepärast olema ELi prioriteetide nimekirjas, kui ta püüab tulevikus suhteid arendada.
Pidades silmas viimaseid dramaatilisi kohtuasju seoses Hodorkovski, Lebedevi ja Bahminaga, on mul nõukogule järgmine küsimus: kuidas vastab nõukogu Venemaale selliste ebaseaduslike ja korruptiivsete kohtuotsuste puhul. Kuidas käsitleb nõukogu seda küsimust ELi ja Venemaa vahelistes suhetes ja missuguseid meetmeid nõukogu võtab, et tagada, et Venemaa oma kohtusüsteemi muudab?
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Ma tean, et mu sõber Milan Horáček on mees, kes on olnud kaua aega pühendunud Venemaa inimõiguste olukorra jälgimisele ja ma tahan teda selle eest tänada, sest see on täpselt see, mida see organ, organisatsioon, tegema peaks.
Tahaksin seoses küsimusega selle konkreetse probleemi kohta kinnitada talle, et nõukogu jagab täielikult tema muret arengute pärast seoses õigusriigi põhimõtete ja demokraatiaga Venemaal.
Nõukogu on seisukohal, et meie partnerlus Venemaaga peab põhinema rahvusvahelise õiguse, demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamisel. Seepärast jätkab nõukogu surve avaldamist Venemaale, et Venemaa täidaks täielikult oma kohustust, millele ta Euroopa Nõukogu ja muidugi OSCE liikmena ja ka ELiga sõlmitud partnerlus- ja assotsiatsioonilepingu raames alla on kirjutanud.
Teie ja teie kolleegide osundatud juhtumid on väga murettekitavad ja nõukogu jätkab arengute pingsat jälgimist.
Nõukogu tõstatab Venemaaga seotud mureküsimusi korrapäraselt, osana poliitilisest dialoogist, eelkõige kaks korda aastas toimuval inimõiguste alasel konsulteerimisel, mis viidi sisse 2005. aasta märtsis.
Venemaa tegevust selles valdkonnas ja teistes valdkondades võetakse arvesse läbirääkimistel uue lepingu üle Venemaaga - see on väga oluline - ja teiste aspektide puhul ELi ja Venemaa vahelistes suhetes.
Jõuliste sätete saavutamine inimõiguste kohta uues partnerlus- ja assotsiatsioonilepingus, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse, on üks eelmisel aastal nõukogus heaks kiidetud läbirääkimiste direktiivis sätestatud ELi prioriteete.
Strateegiline partnerlus Venemaaga, millest mõned räägivad, tuleb rajada jagatud väärtustele, vastasel juhul ei ole sellel mingit mõtet. EL vajab uut lepingut, kuid seda vajab ka Venemaa. On ülioluline, et läbirääkimised ja ka lepingu enda tekst peegeldaks meile kalleid väärtusi nagu õigusriik. Mina isiklikult saan lubada, et ma tahaksin rõhutada, et ELi ühtsus on siin tulemuste saavutamiseks täielikult otsustava tähtsusega.
Milan Horáček
(DE) Proua juhataja, mul on probleem asjaoluga, et nõukogu on meile varem korduvalt rääkinud, et suhted Venemaaga on prioriteetsed, kuid konkreetses Mihhail Hodorkovski, Platon Lebedevi ja Svetlana Bahmina kohtuasjades ei ole näha mingeid edusamme.
Bernd Posselt
(DE) Härra Vondra, ma pean teist kui kogenud inimõiguste aktivistist väga lugu ja ma hindan ka Tšehhi loomingulisust väga kõrgelt; seega minu küsimus: kas te saate aidata meil leida uusi viise, kuidas Jukose vangide küsimust pärast aastatepikkusi kõnelusi lahendusele lähemale tuua, teisisõnu, kujundada välja teatavas ulatuses aktsionism. Kuidas me saame inimõiguste küsimust läbirääkimistel Venemaaga praktilises mõttes teataval määral teravamasse fookusesse asetada?
Tunne Kelam
Minister, tänan teid vastuste eest. Kas te nõustuksite sellega, et kui nõukogu oleks seda probleemi Venemaa poolele jõuliselt ja veenvalt tutvustanud, näidates, et EL suhtub sellisesse õiguse raskesse rikkumisse väga tõsiselt, oleks ka majanduslikud suhted olnud täna paremal alusel?
Kas te nõustuksite sellega, et kui Hodorkovski ja Lebedevi kohtuasjas õiglast ja läbipaistvat lahendust ei leita, ei saa EL eeldada, et Venemaa ka oma majanduslikke kohustusi täidab?
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Ma arvan, et Tšehhimaa eesistumisel ei saa eeldada, et me vait oleme. Mina ei olnud vait, kui me arutasime energia varustuskindlust, ja ma ei olnud vait varem, kui me Hodorkovski kohtuasja ja teisi kohtuasju arutasime.
Te arvatavasti teate, et meil toimub veebruaris kolmikkohtumine, kus eesistujariiki esindab välisminister Karel Schwarzenberg. Kindlasti kaalume teie viidatud kohtuasjade puhul meetmete võtmist, kuid loomulikult on see, kas tulemusi on või mitte, täielikult Venemaa kätes. Me saame lihtsalt luua teatava keskkonna, et survet hoida, kuid vastamine on Venemaa otsustada.
Daniel Hannan
Ma tahaksin öelda ministrile tere tulemast Euroopa Parlamenti ja öelda Tšehhi Vabariigile tere tulemast eesistujariigiks. Ma soovin, et iga selle parlamendi liige saaks sama öelda. Pean ütlema, et mind šokeeris mõne Tšehhi peaministrile täna suunatud küsimuse sisu. Üks meie kolleegidest, härra De Rossa Iiri Vabariigist kutsus teda üles võtma tagasi oma märkus, et Lissaboni leping ei pruugi olla nii suurepärane, kui härra De Rossa arvas, mis oli lisaks kõigele enamiku jaoks härra De Rossa valijaskonnast pigem solvav...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Teema: Maailmakaubanduse liberaliseerimine
Tšehhi vabariik on osana eesistujariik Tšehhi prioriteetidest esitanud eesistujariigi veebilehel üldjoontes oma ambitsioonid seoses maailmakaubanduse liberaliseerimisega. Kas eesistujariik saab täpsustada oma ambitsioone seoses sellega ja eelkõige just sammudega, mida ta soovitab astuda seoses toiduainetega kindlustatusega ELis?
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Ma tänan teid selle konkreetse küsimuse eest, sest olen pärit riigist, mis on vabakaubanduse suur sõber. See on meie majanduse alustala - umbes 80% meie SKPst on ühel või teisel moel toodetud tegevuse käigus, mis on selle kaubandusega seotud. Seega võite olla kindel, et meie eesistujariiki huvitab, et liit oleks edaspidigi täielikult pühendunud tasakaalustatud, ambitsioonika ja kõikehõlmava kokkuleppe saavutamisele WTO läbirääkimiste Doha arenguvoorus. Me teeme sellega kõvasti tööd.
Seoses küsimusega minu eesistujariigi ambitsioonide kohta seoses maailmakaubanduse liberaliseerimisega, on eesistujariik määratlenud selgelt oma peamise prioriteedi seoses selle teemaga nõukogu eesistujariikidele Prantsusmaale, Tšehhile ja Rootsile mõeldud 18 kuu pikkuse programmi raames ja ka tema enda tööprogrammis, mis avaldati eelmisel nädalal ja mida peaminister ka siin täna mingil määral tutvustas.
Vastavalt sellele programmile jääb kaubanduspoliitika väga oluliseks vahendiks globaliseerumise võimaluste ja väljakutsetega tegelemisel ja majanduskasvu, töökohtade ja majandusliku jõukuse edendamisel kõigile Euroopa kodanikele. Tuleb toetada jõupingutusi, et edendada kõigi huvides avatud, turule orienteeritud ja eeskirjadepõhist maailma kaubandussüsteemi.
Kaubanduspoliitika peaks samuti aitama kaasa liidu keskkonna- ja kliimaalasele eesmärgile, eelkõige toetades kaubanduse laiendamist keskkonnaga seotud toodetele ja teenustele. Liit on edaspidigi täielikult pühendunud tasakaalustatud, ambitsioonika ja kõikehõlmava kokkuleppe saavutamisele WTO läbirääkimiste Doha voorus.
Lisaks sellele on minu riik kehtestanud oma eesistumise ajaks nõukogus kolm prioriteetset valdkonda. Üks nendest prioriteetidest on Euroopa Liit maailmas. Selles kontekstis rõhutab minu riik kaubanduspoliitika tähtsust vahendina, millega edendatakse välist konkurentsivõimet, majanduskasvu ja uute töökohtade loomist vastavalt ELi uuele kaubanduspoliitika strateegiale nimega Globaalne Euroopa ja ka uuendatud majanduskasvu ja strateegia alusel.
Paralleelselt mitmepoolse süsteemiga toetab Tšehhi Vabariik komisjoni jõupingutusi läbirääkimiste pidamiseks kaubanduslepingute üle paljutõotavate partnerite või piirkondadega - nagu Korea, India, ASEAN (Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsioon), Mercosur ja Andide Ühenduse riigid ning Kesk-Ameerika ja võimalik, et ka Hiina - ja läbirääkimiste pidamiseks vabakaubanduslepingute üle ELi lähinaabrite (näiteks Ukrainaga) või läbirääkimiste alustamiseks, kui eeltingimused on täidetud (nagu Venemaal).
Eesistujariik esitab komisjonile rahvusvahelise kaubanduse komisjonile oma programmi kaubanduspiirkonna kohta 20. jaanuaril 2009.
Seoses toiduainetega kindlustatusega ELis on eesistujariik arvamusel, et protektsionism ei aita tagada toiduainetega kindlustatust Euroopas ega maailmas. Seepärast toetab eesistujariik maailmakaubanduse liberaliseerimist Doha arengukava ja ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate läbirääkimiste raames, eesmärgiga muuta Euroopa põllumajandus konkurentsivõimelisemaks. See tähendab eksporditoetuste kaotamist.
Need elemendid, nagu maailmakaubanduse läbipaistev liberaliseerimine ja konkurentsivõimeline põllumajandus, on ka aluseks toiduainetega kindlustatuse edendamisele. Toiduainetega kindlustatus ELis on vägagi seotud rahvusvahelise toiduainetekaubandusega, mis teeb toiduained kättesaadavaks konkurentsivõimeliste hindadega ja kehtestab õiged stiimulid nendele liikmesriikidele, kus toiduaineid on võimalik kõige tõhusamalt toota.
Toiduainetega kindlustatus ei peitu ainult kohalikus toiduainete tootmises, vaid ka riigi suutlikkuses teiste kaupade ekspordi kaudu toiduainete importi rahastada. Selles mõttes võib avatud mitmepoolne kauplemissüsteem erinevate toiduaineid tarnivate riikidega olla parem tagatis stabiilsele ja tagatud varustatusele.
Mairead McGuinness
Tänan, nõukogu, üksikasjaliku vastuse eest, mida mul tuleb uurida, kuigi ma ei arva, et me sellega nõustume. Ma juhiksin teie tähelepanu selles parlamendis hääletatud raportile ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta, mille raportöör ma olin ja milles öeldakse väga selgelt, et turg ei taga meile toiduainetega kindlustatust ega paku ühelgi juhul põllumajandustootjatele stabiilset sissetulekut, mida nad vajavad. Kas te saaksite seega selgitada mulle, kas te usute, et vabakaubandus põllumajanduses on tee edasi ja et see on meie prioriteet teie eesistumise ajal?
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Ma saan anda teile lühikese vastuse - jah! Kui põllumajanduses on vabakaubandus, ei ole maailmas enam nälga.
Bernd Posselt
(DE) Härra Vondra, alati öeldakse, et põllumajanduspoliitika on olemas vaid 3% jaoks, kes tegelevad põllumajandustootmisega, kuid meid, kes me sööme, on 100%. Mina näiteks söön isukalt ja ma tahaksin esitada väga selgelt oma usku, et toiduainetega kindlustatus on eksistentsialistlik. Me näeme praegu energiasõltuvuse probleeme. Ma pooldan vaba maailmakaubandust, kuid me peame suutma toita end omaenda pinnasest ja seega on meil vaja oma põllumajandusstruktuure säilitada: seda ei saa jätta üksnes turu hooleks.
Syed Kamall
Tahaksin esiteks nagu kolleeg enne mind, härra Hannan, tervitada eesistujariiki Tšehhit - see on huvitav kontrast ELi eelmise eesistujariigiga - ja vabandada veel kord häbiväärse käitumise eest, mida mõni mu kolleeg siin istungisaalis üles on näidanud.
On väga hea öelda, et me tahame alustada WTO läbirääkimisi, kuid meil on valimised Indias, valimised USAs ja Euroopa Parlamendi valimised. Kuidas me kõigi nende käimasolevate valimiste ja muutuste juures administratsioonis WTO läbirääkimisi üldse alustada saame?
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Arvan, et ühise põllumajanduspoliitika reformiga seoses kuulusime nende hulka, kes püüdsid lükata komisjoni ette valge raamatu, õhutamaks seda esitama uusi eelarvereformi ettepanekuid. Ma tahtsin isegi kavandada mingisugust ühist jõupingutust kolleegidega Rootsist, sest 2009. aasta on Tšehhi ja Rootsi eesistumiste aasta ja meil on üsna sarnased vaated. Õigusloomega seotud ettepaneku esitamine pole aga meie otsustada.
Ma ütlen oma sõber Bernd Posseltile: meil on sarnane kultuuriline taust, kuid ma arvan, et sa tead, et me oleme mõlemad elavad näited selle kohta, et Euroopas ei ole nälga lihtsalt tänu faktile, et põllumajandustoodetega kauplemine on viimase paari aastakümne jooksul suurenenud. Ma tean, et me vajame ka mõningaid maitsvaid tooteid, et sellist turgu nagu Böömimaa ja Tšehhi õlu säilitada, kuid üldiselt arvan jällegi, et vabakaubandus edendab jõukust nii Euroopas kui ka maailmas.
Siin on küsimus ühise põllumajanduspoliitika kohta. Nõukogu tuletab meelde, et poliitilise kokkuleppe raames, mis saavutati nõukogus eelmise aasta 20. novembril ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli suhtes, lepiti nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis kokku, et Prantsusmaal Annecy's 23. septembril alanud kõneluste raames, milles käsitleti tulevast ühist põllumajanduspoliitikat pärast 2013. aastat, ja ilma et see piiraks selle perioodi uut finantsperspektiivi, on nõukogu ja komisjon kohustunud uurima hoolikalt võimalusi otsemaksete arenguks ühenduses, ja tegelema liikmesriikide vaheliste otsemaksete eri tasemetega.
Ma võin teile öelda, et alustav eesistujariik Tšehhi kavatseb korraldada kõnelused kõnealuses küsimuses põllumajandusministrite mitteametlikul kohtumisel, mis peetakse maikuus Brnos. Minu kolleeg Petr Gandalovič valitsusest tahab tõesti väga seda arutelu avada.
Meie eesmärk on vahendada kõnelusi ühise põllumajanduspoliitika üle, mille eesmärk on uurida agraarpoliitika instrumente, eelkõige otsemaksete valdkonda, mis võimaldaks Euroopa maksumaksjatelt kogutud ja ühisele põllumajanduspoliitikale kulutatavate rahaliste vahendite mittediskrimineerivat ja tõhusat kasutamist, tugevdades Euroopa põllumajandustootjate konkurentsivõimet, parandades Euroopa põllumajandus- ja toiduainetetööstuse positsiooni globaliseerunud ja avatud maailmaturul, parandades põllumajandustoodete kvaliteeti ja mitteturustatavate põllumajandussaadustega varustamist ning aidates kaasa säästvale maaelu arengule.
Eelpool nimetatud dialoogi tulemuseks peaks olema tee sillutamine - tahaksin rõhutada - kaasajastatud ühisele põllumajanduspoliitikale, tagades kõikidele liikmesriikidele võrdsed tingimused.
Teema: Ühise põllumajanduspoliitika tulevik 2013-2020
Üks eesistujariik Tšehhi prioriteete on ühine põllumajanduspoliitika. Milliseid meetmeid eesistujariik Tšehhi ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle läbirääkimiste pidamiseks võtab?
Seán Ó Neachtain
(GA) Härra juhataja, tahaksin tänada ametisolevat eesistujat vastuste eest. Tahaksin küsida temalt küsimuse eesistujariigi Tšehhi plaanide kohta toetada ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi. Nagu ma aru saan, on väga vaja täiendavat abi, iseäranis Euroopa ühise põllumajanduspoliitikaga hõlmatud ebasoodsas olukorras olevatel piirkondades. Tahaksin välja selgitada, mida eesistujariik selles suhtes ette võtta kavatseb.
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Kogu Euroopas ebasoodsas olukorras olevate piirkondade probleem on üks konkreetsetest probleemidest, mida pidevalt seoses ühise põllumajanduspoliitikaga arutatakse. Ma arvan, et me kõik või peaaegu kõik oleme nõus, et peaksime protektsionistlike meetmetega jätkamise asemel minema pigem üle otsemaksetelt maksetele arenevatele maapiirkondadele juhul, kui toimub mingi ümberjaotamine.
Seega on olemas viisid ja vahendid ning me teeme volinik Fischer Boeliga kindlasti tihedat koostööd. Ma ei ole põllumajandusekspert, aga ma arvan, et teil on kindlasti võimalus pöörduda ka meie põllumajandusministri poole ja seda üksikasjalikult arutada.
Avril Doyle
Ma soovin eesistujariigile Tšehhile tema ametiajal igati edu. Tahaksin, et minister kommenteeriks Tšehhi põllumajandustootjate ja Tšehhi põllumajandus- ja toiduainetetööstuse seniseid kogemusi seoses ühise põllumajanduspoliitikaga - kas nad on rahul ja kas see on nende konkreetseid maatükke erinevates ettevõtetes paremaks muutnud? Kuidas nad - ja kuidas teie, Tšehhi inimesed - suhtute ühisesse põllumajanduspoliitikasse sellisel kujul, nagu seda Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kahjuks toob majanduskriis kaasa töökohtade kaotuse. Ostujõud väheneb. Elukvaliteet tähendab ka siiski tervislikku toitu.
Rumeenial on väga palju põllumajandustootjaid, kuid nende talumajapidamised on väikesed. Ma tahaksin küsida, millist toetust te väikeste põllumajandustootjate puhul, eriti uutes liikmesriikides, silmas peate.
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Uutes liikmesriikides on erinevaid olusid. Näiteks minu kodumaal ei ole nii palju väiketalumajapidamisi kui teatavates teistes Euroopa riikides. Meil on väga konkurentsivõimeline suurte põllumajandusettevõtetega põllumajandustööstus, kuid kui te lähete näiteks naaberriiki Poolasse, on olukord mõnevõrra erinev.
Vastuseks härra Doyle'i küsimusele, kuidas meil läheb: minu valimisringkonnas Põhja-Böömimaal on mõni põllmajandustootja, ja teisalt läheb neil paremini, sest nad saavad rohkem raha. Seega on meil nüüd Hugo Bossi lipsudega põllumehed. Sellist asja meil viis või kümme aastat tagasi ei olnud. Teisalt tunnetavad nad ka maksete erinevuste tõttu vanemate ja uute liikmesriikide vahel omamoodi ebaõiglust. See on küsimus elementaarsest õiglusest süsteemis ning seda tuleks parandada.
Samal ajal usume, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleks reformida. See on ainus viis, kuidas Euroopat konkurentsivõimelisena hoida. Meil on seega keeruline probleem. Ma ei ole ekspert, kes saab detailidesse laskuda, kuid ma usun, et peaksime vähemalt olema suutelised põhijoontes kokku leppima.
Juhataja
Ja proua Ţicău küsimus?
Vabandage, minister, ma ei olnud kindel, kas te käsitlesite mõlemat küsimust.
Alexandr Vondra
nõukogu ametisolev eesistuja. - Ma püüdsin vastata mõlemale küsimusele.
Juhataja
Küsimuste aeg on lõppenud.
- Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
