1. Sudaan ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu, mis käsitleb kuut resolutsiooni ettepanekut Sudaani ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta.
Jean Lambert
autor. - Proua juhataja, taas kord pöördume tagasi Sudaani teema ja selle juurde, mida teha, et kutsuda sealset valitsust üles vastutama riigi kodanike kannatuste eest ja tõepoolest ka mõju eest naaberriikidele.
Täna pärastlõunal arutatav resolutsioon käsitleb eelkõige Rahvusvahelist Kriminaalkohut ning asjaolu, et rohkem kui aasta tagasi andis nimetatud kohus välja kaks vahistamiskäsku: üks neist Ahmad Harouni kohta, kes oli siis siseminister ja nüüd on humanitaarasjade minister - mida ma arvan paljud meist peavad ennekuulmatuks - ja teine endise Janjaweedi sõjalise liidri Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani kohta.
Me ei ole näinud mingisugust koostöövalmidust Sudaani valitsuse poolt, et anda nimetatud inimesed üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, ehkki valitsus on täiesti teadlik, et ÜRO liikmelisus hõlmab ka teatavaid kohustusi. Näeme jätkuvalt karistamatuse õhkkonda, kus näib, et kedagi ei võeta kunagi vastutusele isegi kõige jõhkramate kuritegude eest.
Oleme seisukohal, et kõik valitsused peaksid võtma selle suhtes kategoorilise seisukoha ning resolutsioonis öeldakse, et peaksime kutsuma üldasjade ja välissuhete nõukogu üles võtma juunis vastu ELi karistusmeetmed Sudaani selgelt määratletud ametnikerühma suhtes, kes vastutavad kõnealuse koostöövalmiduse puudumise eest, ning nimetatud meetmed peaksid hõlmama muu hulgas konkreetseid finantssanktsioone. Kui inimeste appihüüd ei aita, siis ehk rahavoo peatamine teeb seda.
Meie fraktsioon soovitab nimetatud resolutsiooni täiskogule. Ootame jõulist tegutsemist ning loodetavasti näeme, et nimetatud isikute, aga ka teiste üle mõistetakse siiski kohut.
Erik Meijer
autor. - (NL) Proua juhataja, aasta tagasi toimus meil samuti möödapääsmatu arutelu Sudaani kohta. Alates sellest ajast on olukord muutunud halvemaks, mitte paremaks. Islamistliku põhja ja mitte-islamistliku lõuna vahel pärast pikka aega kestnud kodusõda saavutatud kokkuleppele avaldatakse survet. Ajutine koostöö üleminekuvalitsuses ja iseseisvuse referendumi ettevalmistamine riigi lõunaosas 2011. aastaks on surve all, sest piirid nimetatud piirkondades ei ole lõplikult demarkeeritud. Nüüd seisneb vägivalla põhjus riigi naftarikkas keskosas.
Samuti ei kehti sõlmitud rahu läänes asuva Darfuri kohta, kuna Araabia nomaadid ja põllumajandusettevõtjad on ajanud enamiku mustanahalisest elanikkonnast välja naaberriiki Tšaadi. See ei ole mitte konflikt islami ja kristluse pooldajate vahel, vaid nomaadide ja paikse põllumajandusega tegeleva elanikkonna vahel väikese tootlikkusega põllumaa valdamise pärast. Rahvaarvu suurenemise ja kõrbestumise tõttu kaovad inimeste tavapärased elatusvahendid ning nad pöörduvad üksteise vastu. Valitsus vastutab ka algselt mitte-araabia päritolu elanikkonna väljaajamise eest. Darfuris toimuv vastuhakk ulatub isegi pealinna Hartumini.
Isegi ajal, mil praegust Sudaani tunti Inglise-Egiptuse Sudaani nime all, oli küsitav, kas see suur väga erineva rahvastikuga ala peaks saama iseseisvaks riigiks. Ühtne riik koosneb peamiselt araabia päritolu elanikkonnast riigi põhja-, ida- ja keskosas. Mustanahalisel islamiusku elanikkonnal läänes ja mustanahalistel kristlastel ning animistidel lõunas oli raske saavutada võrdväärset positsiooni. Piirkonnad, mis olid siis vähem arenenud, olid merest kaugel ning neile pöörati vähe tähelepanu rahvusvahelisel tasandil. Lõpuks ei tehtud neid märkamagi ning nüüd näeme koloniaalse lühinägelikkuse tagajärgi.
Riik vastutab paljude kuritegude eest, kuid samal ajal on see suurel määral ühe vaenupoole vahend. See teeb koostöö tegemise karistusmeetmete suhtes raskeks. Ilmselgelt püüame me säilitada resolutsioonis esitatud väljavaadet, kuid praeguses olukorras on vähe põhjust optimismiks.
Filip Kaczmarek
autor. - (PL) See on tõesti hämmeldust tekitav, et Sudaani valitsus on nimetanud Ahmad Harouni (endine siseminister, kes vastutas Darfuri eest aastatel 2003-2004) humanitaarasjade ministriks. See on nagu halb nali, et talle on antud vastutus Darfuri inimeste elude ja julgeoleku eest, sest see on seesama inimene, kes neid varem taga kiusas, ning et UNAMIDi rahuvalvejõudude juhitud suurima humanitaarabioperatsiooni otsused on tema teha. Ärgem unustagem, et nimetatud operatsiooni eesmärk on tsiviilelanike kaitsmine kuritegude eest, mis on aga just selline tegevus, milles Ahmad Haroun osales.
Rahvusvaheline üldsus, Euroopa Liit, Aafrika Liit ja Araabia Liiga on organisatsioonid, mis peaksid avaldama maksimaalset survet Sudaani valitsusele, et kõnealused isikud seisaksid viimaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ees.
Leopold Józef Rutowicz
autor. - (PL) Proua juhataja, Sudaan on väga suur riik, mille pindala on 2,5 miljonit ruutkilomeetrit ja rahvaarv 42 miljonit inimest. Seda on laastanud kaks kodusõda, mis tõid kaasa arvukad ohvrid ja mille tagajärjel sandistati miljoneid elanikke ja alandati neid ning mille käigus hävitati miljonite inimeste vara. Üks konflikti põhjus seisnes etnilistes erinevustes - 52% elanikkonnast on aafriklased, 39% araablased, ja teine usulistes erinevustes: 70% elanikkonnast on sunniidid ning 30% on animistid.
Kõnealuste sõdade ajal kogesid inimesed kõikvõimalikke metsikusi nende poolt, kes omasid relvi ja võimu, sealhulgas mõrvad, piinamised, vägistamised, röövid ja kodust väljaajamine, mis on kuriteod, mille toimepanijaid karistab Rahvusvaheline Kriminaalkohus. Kahjuks ei ole aga kõnealusel kohtul vahendeid, et tuua kuriteo toimepanijad kohtusse. Resolutsioon esindab Euroopa seisukohta praeguse olukorra suhtes ning ma toetan seda. Siiski arvan, et antud oludes tasuks kaaluda radikaalsemat lähenemisviisi, näiteks kasutada ÜRO erijõude, et tuua süüalused Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, pärast süüdimõistmist vangistada ja saata nad eluks ajaks tagasipöördumise õiguseta kuhugi kaugel asuvale kõneka nimega saarele, näiteks Kurjategijate saarele. Arvan, et sellest oleks abi.
Marios Matsakis
autor. - Proua juhataja, ÜRO hinnangute järgi on Sudaani konflikt põhjustanud ligikaudu 300 000 inimese surma ning selle tagajärjeks on 2,5 miljonit põgenikku.
Viimastel aastatel on esitatud arvukalt teateid piirkonnas toimunud ennekuulmatustest metsikutest tegudest. Süütute tsiviilkodanike kannatused on olnud äärmuslikud. Inimesed, kes väidetavalt vastutavad sõja- või inimsuse vastaste kuritegude eest või need toime panid, tuleb kohtu alla anda ning süüdi mõistmise korral vastavalt ka karistada.
See ei ole vajalik mitte üksnes loomuliku õigusemõistmise seisukohalt, vaid ka selleks, et takistada nimetatud isikutel selliseid kuritegusid taas korda saatmast ja hoiatada teisi võimalikke kurjategijaid ning takistada neid sarnaseid kuritegusid toime panemast.
Rahvusvaheline Kriminaalkohus loodi selleks, et takistada sõjakuritegude ja inimsuse vastaste kuritegude toimepanijate pääsemist karistamatult. Sudaan on allkirjastanud Rooma statuudi, mille alusel Rahvusvaheline Kriminaalkohus asutati, kuid ei ole seda veel ratifitseerinud.
See ei ole aga põhjus, miks mitte teha kohtuga täielikku koostööd kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1593. Rahvusvaheline Kriminaalkohus väljastas kaks vahistamismäärust Sudaani endise siseministri Ahmad Harouni ja sõjavälise liidri Ali Mohammed Ali Abd-al-Rahmani kohta. Määrused seonduvad väidetavate sõjakuritegude ja inimsuse vastaste kuritegude 51 punktiga. Rohkem kui aasta on Sudaani ametivõimud keeldunud nimetatud isikute väljaandmisest ja takistanud seega rahvusvahelise kohtu tööd.
See on täiesti vastuvõetamatu. Kõnealune käitumine teeb Sudaani valitsusest väidetavate kuritegude kaassüüdlase. Kutsume Sudaani üles kiiresti järele mõtlema tõsise olukorra üle, millesse nad end asetanud on väidetavaid massimõrvareid rahvusvahelise õiguse eest kaitstes. Loodame, et nad mõtlevad siiski järele ja täidavad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nõudmise viivitamata.
Tadeusz Zwiefka
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) See on üsna uskumatu, et ÜRO liikmesriik ei täida julgeolekunõukogu poolt riigile esitatud taotlust teha koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Mida saab rahvusvaheline üldsus teha, kui Sudaani välisminister keeldub koostöö tegemisest ja teatab, et asjaomasel kohtul ei ole õigust mõista kohut ühegi Sudaani kodaniku üle ning et Sudaani valitsus ei luba ühegi Sudaani kodaniku üle kohut mõista ega neid kohtulikult karistada väljaspool riiklikke kohtuid?
Oleme üsna keerulises olukorras, kuna teatava määrani ei sõltu Sudaan ei Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide ega teiste lääne demokraatlike riikide abist, vaid on rajanud oma arengu Hiinast saadavale abile. Hiina on aga riik, mis ei käsitle kahjuks inimõiguste küsimusi, isegi mitte oma riigi piires. Ainus võimalik vastus meilt oleks taotleda Sudaani liidrite varade külmutamist.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Alates 2003. aastast on Sudaani konflikt nõudnud 300 000 inimelu. 2,5 miljonit inimest on kodudest lahkunud, et vägivalla eest pääseda. Hoolimata riigi osalisest stabiliseerumisest, toimuvad siiski pidevad kokkupõrked valitsusjõudude ja mässuliste vahel, mis teeb ÜRO rahuvalvejõudude kasutamise ja humanitaarabi andmise keeruliseks. Sudaani konflikti ei saa lahendada püsivalt ilma ÜRO osaluseta ja ÜRO rahuvalvajate arvu suurendamiseta piirkonnas. Laste värbamine kaitseväkke ja tsiviilelanikkonna, iseäranis naiste vastu suunatud vägivallaaktid on ilmselge rahvusvaheliste standardite ja inimõiguste rikkumine.
Iseäranis murettekitav on asjaolu, et valitsus ei tee koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ja jätab võimuvolitused alles sõjakurjategijale, kes - ja see kõlab nagu halb nali - vastutab muuhulgas humanitaarabi jagamise ja suhete eest rahuvalvajatega. Sudaani valitsuselt tuleb nõuda, et nad alustaksid viivitamata koostööd kõnealuse kohtuga, et käsitleda sõjakuritegusid, sest see on demokraatia loomise ja õigusriigi põhimõtete kehtestamise eeltingimus. Mis tahes püüdlused rahulepingut katkestada ja sõjaline abi kolmandatest riikidest ükskõik kummale konflikti osapoolele tuleb hukka mõista.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, alates 2003. aastast on Sudaanis toimunud sõjaline tegevus usuliste ja etniliste erinevuste tõttu. Darfuri konflikti tagajärjel lahkus rohkem kui kaks ja pool miljonit inimest oma kodudest. Konflikti tsiviilelanikest ohvreid tapeti, peksti ja vägistati. Valitseb ulatuslik nälg ja hügieenivahendite puudus. Lapsed, kellest paljud on vaeslapseks jäänud või kadunud, ei saa haridust ja neil puudub väljavaade normaalsele tulevikule. Humanitaarmissioonidele seatakse suuri piiranguid. Sudaani konflikt põhjustas Darfuri ja Tšaadi ühiskonna kokkuvarisemise.
Sudaani valitsus on keeldunud koostööst Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, mis väljastas sõjakurjategijate vahistamiskäsu, ning ei suuda või lihtsalt ei taha olukorda parandada. 10. ja 11. mail toimunud Omdurmani rünnaku tagajärjel kaotas elu veel 200 inimest.
Kutsume Sudaani ametivõime üles tegema viivitamata koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Ootame, et Euroopa Nõukogu võtaks ette otsustava sammu ja takistaks juurdepääsu Euroopa Liidu pankadele neile, kelle kohta tehakse kindlaks, et nad rahastavad Darfuri konflikti, ning külmutaks nende varad.
Jana Hybášková
(CS) Osalesin Euroopa Parlamendi teabekogumismissioonis Darfuris ja Tšaadis 2004. aastal ning olen vastutustundlik poliitikust reisija. Sattusin lähedal olema, kui kaheteistkümneaastane laps vägistas oma ema ja kui emalt küsiti lapse nime, vastas ta, et ei tea, sest tal ei ole nime. Seetõttu kutsume Sudaani üles ratifitseerima Rooma statuut, tegema viivitamata koostööd kooskõlas resolutsiooniga 1593 ning andma kohtule üle Ali Kushayb ja Ahmad Harun. Eelkõige aga kutsume eurooplasi üles nõudma läbirääkimistes Araabia Liiga ja iseäranis Hiinaga, et Hiina ja Araabia Liiga võtaksid kasutusele ranged meetmed suhetes Sudaaniga. Nad on partnerid, kes võivad meid aidata. Kutsume nõukogu ja komisjoni üles teavitama meid läbirääkimiste olukorrast.
Marianne Mikko
(ET) Kolleegid, Sudaan on riik, mis on võtnud endale õiguse olla teistsugune. Riik, kus vägivald, terror ja laialdased vägistamised on igapäevane ja karistamatu nähtus. Riik, mis lähtub teistest väärtustest kui inimõigused. Olukord on kriitiline: Darfuri konflikti algusest alates viie aasta jooksul on surma saanud üle 200 000 inimese. Inimsusevastaseid ja sõjakuritegusid toime pannud isikud viibivad vabaduses - vähe sellest -, nad on auväärsetel ametikohtadel Sudaanis.
Sudaani kohtusüsteem ei ole võimeline ega soovi Darfuris valitseva olukorraga tegelda. Vaja on reforme, süsteem peab rajanema rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigusnormidel. Karistamatusele tuleb teha lõpp. Sudaani valitsuse koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga on hädavajalik. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut tuleb ratifitseerida, sõjakurjategijad kohtu ette tuua. Olukord peab muutuma mitte kohe, vaid otsekohe.
Marcin Libicki
(PL) Nagu paljudel teistel kordadel, kui oleme arutanud tapmisi ja inimõiguste rikkumisi maailmas, nii ka täna räägime sellest, kes vastutab olukorra eest kohapeal. Mulle näib aga, et olukord nõuab põhjalikumat analüüsi, sest selliste konfliktide taga on alati relva- ja naftakaubandus. Nimetatud kaubandust ei korralda aga kohalikud inimesed, keda me sageli peame väga halbadeks inimesteks, üksinda, vaid seda korraldab rühm inimesi, kellel on kõrgemalt arenenud vastutustunne ning nad peaksid olema vastutustundlikumad ka teiste suhtes. Kui see ei oleks nimetatud inimeste huvides, siis ei pandaks tõenäoliselt toime kuritegusid, mida me siin neljapäeva pärastlõunati, nagu täna Sudaani puhul, arutame.
Kathy Sinnott
Proua juhataja, neljapäeva pärastlõunati oleme korduvalt arutanud Sudaani olukorda, sest seal jätkuvad inimõiguste julmad rikkumised: mõrvad, vägistamised, inimröövid, lasteröövid ja varade konfiskeerimised. Puudulik julgeoleku olukord tekitab jätkuvalt probleeme Sudaani meestele, naistele ja lastele, aga ka humanitaartöötajatele.
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu õigusemõistmise eiramise tagajärjel saavad kurjategijad, iseäranis kõrge staatusega inimesed, nagu endine siseminister ja Janjaweedi endine sõjaline liider, kõndida vabalt ringi. Peame avaldama Sudaanile survet kõigi meie käsutuses olevate vahenditega, et ta ratifitseeriks Rooma statuudi.
Kutsun jätkuvalt Euroopa Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles käituma moraalselt ja sotsiaalselt vastutustundlikult ning võtma otsustavaid meetmeid - mis hõlmavad Hiina asetamist vastamisi rolliga, mida ta mängib Sudaanis ja relvakaubanduses, mille tagajärjel kõnealune olukord Sudaanis jätkub -, et kaitsta Sudaani inimesi ja põgenikke naaberriigis Tšaadis ning lõpetada see konflikt.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Proua juhataja, 2004. aastal kutsus Euroopa Liit ÜROd üles asutama Darfuris toime pandud metsikuste ja kuritegude uurimise komisjon. Kõnealuse komisjoni soovituste alusel palus Euroopa Liit ÜRO Julgeolekunõukogul pöörduda Darfuri olukorraga seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole, mida julgenõukogu ka tegi, võttes 2005. aastal vastu resolutsiooni 1593.
Viimaste kuude jooksul on Euroopa Liit kutsunud Sudaani valitsust korduvalt üles tegema tingimusteta koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga.
31. märtsil 2008. aastal ehk ÜRO Julgeolekunõukogu poolt Darfuri olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse esitamise aastapäeval võttis ELi eesistujariik vastu Euroopa Liidu nimel deklaratsiooni, milles väljendati pahameelt Sudaani valitsuse keeldumise pärast teha kohtuga koostööd. Euroopa Liit väljendas ka valmisolekut toetada uute asjaomaste meetmete vastuvõtmist isikute suhtes, kes vastutavad Sudaani-poolse koostööst keeldumise eest Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, kui Sudaani valitsus ei järgi ikka veel ÜRO resolutsiooni.
6. mail 2008. aastal osalesin Oslos peetud abiandjate ja Sudaani valitsuse kohtumisel ehk Sudaani konsortsiumil. Kohtumisel tuletasin Sudaani osapoolele meelde, pöördudes konverentsi poole, et meie arenguabi eesmärk on toetada Sudaani arengut üleminekul demokraatlikule korrale riigis, nagu on sätestatud üldises rahukokkuleppes. Toonitasin, et üldise rahukokkuleppe aluspõhimõtteid tuleb kohaldada ka Darfuri suhtes ning et nimetatud piirkonnas on vaja kiiresti taastada turvalisus, käivitada ÜRO missioon ja hõlbustada humanitaartegevuse juurdepääsu. Hiljutine vägivallapuhang Abyeis, mis on keeruliste probleemidega koormatud piirkond ja suurim takistus üldise rahukokkuleppe elluviimisele Sudaanis, toob esile nimetatud rahukokkuleppe täieliku rakendamise olulisuse. Avaldasin hiljuti pressiteate, milles kutsusin mõlemaid osapooli toimima kooskõlas rahukokkuleppe kõigi sätetega, sealhulgas kehtestama viivitamata relvarahu ning viima Abyei linnast välja kõik relvastatud osapooled.
Sudaani valitsus peab teadma, et rahvusvaheline üldsus tervikuna pooldab üldises rahukokkuleppes esitatud seisukohta saavutada rahumeelne, stabiilne ja demokraatlik Sudaan, milles näidatakse üles austust õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste vastu. See sõnum ei ole suunatud üksnes Sudaani valitsusele, seda peavad mõistma ka mitmesugused relvastatud vastupanuliikumise organisatsioonid, kelle poliitiline alus, mis iganes see ka on, ei õigusta kuritegude sooritamist. Kohus on väljastanud mitu vahistamismäärust, sealhulgas Janjaweedi sõjalise liidri Ali Kushaybi vastu.
5. juunil toimuv ÜRO Julgeolekunõukogu kohtumine, milles osaleb ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja Luis Moreno-Ocampo, võib olla oluline võimalus rahvusvahelisele üldsusele esindada ühist rinnet ning saata kohtu töö toetuseks selge sõnum. Juuni lõpus toimuvas välissuhete nõukogus arutatakse tõenäoliselt samuti kõnealust küsimust.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelude lõpus.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Glyn Ford  
kirjalikult. - Ühinen hukkamõistuga Sudaani jätkuva keeldumise suhtes teha koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ja anda kohtule välja Ahmad Harun ja Ali Kushayb.
Tänaseks on Sudaani konflikt nõudnud 300 000 inimelu ning selle tagajärjel on riigisiseselt ümber asustatud kaks ja pool miljonit inimest. Siiski aga jätkame abi andmist Ahmad Haruni juhitud humanitaarasjade ministeeriumi kaudu. Palun komisjonil ja liikmesriikidel lõpetada niisugune abi andmine kõnealuse ministeeriumi kaudu, avaldada Sudaani valitsusele survet, et kõrvaldada nimetatud isik ametist, vahistada ta viivitamata ja anda ta välja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule.
Samuti peaks pöörduma Hiina poole, näitamaks talle, missugused on tema tegevusetuse tagajärjed Darfuri konflikti lahendamisel, kuid sellel teemal on ELil niisama vähe tahet kui ülejäänutel.
