Mõjuhinnangute sõltumatuse tagamine (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Angelika Niebleri õiguskomisjoni nimel esitatud raport mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta.
Angelika Niebler
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, Viviane Reding! Head kolleegid! Lubage mul teemat tutvustada paari näite varal! Kreeka ja teised riigid on suurtes võlgades, kuigi struktuurifondidest eraldatud miljardeid on pikki aastaid laviinina nendesse riikidesse suunatud. Kuidas saaksime vahendite kasutamist parandada ning kuidas oleks võimalik nende vahendite rakendamist paremini kontrollida?
Minu teine argument on seotud eurovõlakirjadega. Millist mõju avaldavad need Euroopa eelarvele?
Kolmandaks, kui kavatseme Euroopas kehtestada finantstehingute maksu, siis missugused oleksid selle tagajärjed? Kõikide nende küsimuste puhul nõuab parlament oma raportites regulatiivse riskihinnangu andmist. Lõppude lõpuks vajame poliitiliselt õigete otsuste tegemiseks fakte. Seda käsitlebki minu raport mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta.
Tegemist ei ole uue küsimusega. See on meid koos muude seadusandluse parandamise probleemidega töös hoidnud juba üle kümne aasta. Siiski, hoolimata komisjoni katsetest parandada enda mõjuhinnanguid ja ka neid, mida oleme selles suhtes teinud Euroopa Parlamendis, vajab mõjuhinnangute kvaliteet endiselt parandamist. Oma raportis teen ettepanekuid selle parandamise võimaluste kohta, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning selle tehtavaid mõjuhinnanguid ning ka parlamendi mõjuhinnangute uuringuid.
Sisu poolest on raport jaotatud nelja ossa. Esiteks on toodud üldnõuded mõjuhindamiseks Euroopa tasandil. Teises osas on Euroopa Komisjonile suunatud ettepanekud ning loend potentsiaalsetest valdkondadest, kus oleks võimalik teha parandusi. Kolmandas osas arutan seda, kuidas Euroopa Parlament saaks mõjuhindamist instrumendina paremini optimeerida. Viimases osas teen ettepaneku, et moodustaksime parlamendis autonoomse mõjuhindamise struktuuri.
Üldiste mõjuhindamise nõuete kohta Euroopa tasandil on oluline märkida, et peame kaugenema puhtast kuluanalüüsist ning liikuma õigusakti majandusliku, sotsiaalse ja tervisega seotud üleeuroopalise mõju uurimise poole. Teiseks arvan, et väga oluline on seoses kõikide regulatiivsete mõjuhinnangutega teha VKEde hindamine ning uurida mõju tööstuslikule konkurentsivõimele Euroopas. Kolmandaks teeme selles raportis komisjonile ettepaneku avaldada varakult kavandatud õigusakti tegevuskava, et anda parlamendile ja sidusrühmadele võimalus konsultatsiooniperioodil oma arvamust avaldada.
Mis puudutab Euroopa Komisjoni, kutsume eriliselt üles mõnda aega tagasi komisjonis loodud mõju hindamise komitee liikmeid olema sõltumatud ning parlamendikomisjone juba varastest etappidest alates töös kaasa lööma. Parlamendi puhul leiame, et on oluline, et kasutaksime regulatiivset mõjuhinnangut instrumendina. Siiani on seda kasutanud vähesed komisjonid, kuid arvan, et peame seda instrumenti parlamendis peetavatel aruteludel tunduvalt laialdasemalt ära kasutama. Kui meil õnnestub parlamendi omavahendeid arendada ja luua selle täiskogu liikmete juhtimisel autonoomne struktuur, et töötada välja meetod, mis võimaldab teha Euroopa Parlamendis professionaalseid regulatiivseid mõjuhinnanguid, siis usun, et oleme selle raportiga päris palju saavutanud. Loodan homsel hääletusel teie toetusele.
Anna Záborská
(FR) Austatud juhataja, paruness Ashton! Mõjuhindamine võimaldab meil seadusandjatena oma ülesannet täita. Nende halba mainet saab mõneti selgitada manipuleerimisohuga. Võime neid avaliku arvamuse valguses nõuda. Need võivad olla tõsiseltvõetavad ja teaduslikult korrektsed. Võtame näiteks mõjuhinnangu, mille tellis naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi tarbeks. See oli nii kasutuskõlbmatu, et meil oli kahju, et kulutasime maksumaksja raha.
Tänan teid, Angelika Niebler, töö eest, mida olete selle resolutsiooni ettevalmistamisel teinud! Teie jõupingutused aitavad meil liikmesriikide kodanike huvides paremini seadusi luua.
Richard Falbr
(CS) Austatud juhataja! Esitan raporti Euroopa Liidu välismõõte ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta. Selle raporti koostamisel kasutasin äärmiselt kriitilist lähenemisviisi, kuna väga sageli juhtub nii, et läbirääkimistel riikidega, mis ei kuulu ELi, võetakse silmakirjalikke seisukohti. Kui tahame nõuda, et nad austaksid samu põhimõtteid, mida meie Euroopa Liidus austame, on hädavajalik, et teeksime ise sedasama. Me ei saa nõuda vastavust Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonidega ning lasta siis teatud liikmesriikidel neid konventsioone rikkuda. Samuti märgin oma raportis, et...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Tatjana Ždanoka
Austatud juhataja! Edastan meie raportöör Richard Falbrile tehtud töö eest soojad tänusõnad. Esialgsetest kahtlustest hoolimata on raport väga tõsiseltvõetav. Rääkides Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel, rõhutaksin veel kord, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rolli tuleks tugevdada. Ettevõtete vabatahtlik sotsiaalne vastutus on hea asi, kuid inimõiguste edendamise ja kaitse põhiroll lasub riikidel ning rahvusvahelistel organisatsioonidel.
Me ei leia, et ettevõtete vastutuse valdkonnas tuleks vältida õiguslikult siduvaid standardeid: peaksime Euroopas ettevõtete raportite esitamisele looma täiendavad standardid. Teisest küljest ei tohi inimõiguste põhimõtete ja peamiste õiguste rikkumist tööl kasutada legitiimse suhtelise eelisseisundina. Euroopa peaks enda sotsiaalset mudelit edendama ning nii seesmiselt kui ka välimiselt sotsiaalseid standardeid pigem parandama kui vähendama.
Angelika Niebler
(DE) Austatud juhataja! Palun veel kord vabandust, et sõna võtan, kuid mulle tundub, et tekkinud on mõningane segadus, kuna kaasparlamendiliikmed ei aruta hetkel minu raportit, vaid sotsiaalse vastutuse raportit, mida arutatakse hiljem.
Ehk lõpetaksime esmalt arutelu mõjuhinnangu teemadel - minu teada on Raffaele Baldassarre palunud luba võtta sõna minu raporti teemal - ning siis saame minna edasi järgmise raporti juurde.
Juhataja
Tänan teid, Angelika Niebler! Ka mina sain tasapisi tekkinud probleemist aru. Meil on väike probleem Internetiga. Mul ei ole ka õiget sõnavõtjate nimekirja. Ekraanil kuvatakse endiselt Klintzi raportit. Seepärast olid ka ilmselt mõned parlamendiliikmed pisut ärritunud. Niisiis arutame praegu Angelika Niebleri raportit mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta.
Gerard Batten
Austatud juhataja! Jah, olen nõus, et on väga oluline, et meil oleksid ELi määrustest sõltumatud majandusmõju hinnangud. Need on märkimisväärselt kulukad nii ettevõtetele, majandusele kui ka loomulikult tavakodaniku kukrule.
Avaldasin hiljuti uusima täienduse oma perioodilisele uurimusele "How Much Does the European Union Cost Britain?” (ee "Kui kalliks läheb Euroopa Liit Suurbritanniale maksma?”), mida on võimalik lugeda minu veebilehel. Vaid üks punkt nendest kulutustest on loomulikult ELi ülereguleeritus. Kasutades valitsuse enda arve - Ühendkuningriigi valitsuse arve -, on Open Europe mõttekoja arvutuste kohaselt kõigest tähtsaima 99 hetkel kõikjal Suurbritannias kehtiva direktiivi maksumus 20 miljardit Inglise naela aastas.
2006. aastal hindas volinik Günter Verheugen ELi määruste keskmiseks maksumuseks 3,5% SKPst; 3,5% Ühendkuningriigi SKPst on peaaegu 49 miljardit Inglise naela aastas. See on ettevõtetele ja tarbijatele jalustrabav koorem. Sõltumatut mõjuhinnangut tuleks loomulikult teha riiklikul tasemel, kuid väljaspool Euroopa Liitu oleks Suurbritannial vabad käed otsustada omaenda reguleerituse taseme üle ning see ei maksaks kindlasti 49 miljardit GBPd aastas.
Gay Mitchell
Austatud juhataja! Ma teen väga lühidalt. Esiteks arvan, et see on oluline ettepanek. See mõjuhinnang on meile oluline kahel põhjusel. Esiteks peame kindlustama, et võtame vastu vajaliku ja tõhusa määruse, kuid see on tähtis ka selleks, et lõppeks nn Brüsseli süüdistamine kõiges, mis valesti läheb. Riikide valitsused ja parlamendid võtavad vastutuse, kui kõik läheb plaanipäraselt, kuid kui midagi on halvasti, süüdistatakse Brüsselit. Arvan, et need mõjuhinnangud peaksid täpselt näitama, kes on vastutav ja süüdi, sest nõnda käituda on liiga mugav. Lisaks, kui heidate pilgu sellele, mis juhtus enne Euroopa Liidu loomist, siis selle hind oli täiesti laastav.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Komisjon tervitab seda raportit ning toetab ka meie aruka reguleerimise kava ning võtab eemärgiks tugevdada selles valdkonnas ELi institutsioonide jagatud vastutust.
Lisaks on komisjonil hea meel tõsiasja üle, et raport toetab mõnda selle aruka reguleerimise teatise kaudu Euroopa Parlamendile esitatud soovitust, kuid oleme kursis ka paari väga problemaatilise ettepanekuga. Komisjon on oma aruka reguleerimise teatises juba selgeks teinud, et ei saa ega kavatse vastu võtta palveid, mis mõjutavad selle mõjuhinnangute tegemise autonoomiat - näiteks mõju hindamise komitee pakutavate teenuste sisseostu -, kuna see mõjutaks komisjoni algatusõigust.
Lubage meenutada, et Euroopa Kontrollikoda on enda hiljutises eriaruandes mõjuhinnangute kohta ELi institutsioonides kinnitanud, et komisjoni mõjuhindamise süsteem on olnud tõhus nii ELi institutsioonide sisese otsuselangetamise toetamisel kui ka meie ettepanekute kvaliteedi tõstmisel. Kontrollikoda leidis ka, et komisjon on rakendanud arukaks reguleerimiseks vajalikud struktuurid ning mõju hindamise komitee aitab selgelt parandada meie mõjuhinnangute kvaliteeti.
Komisjon võtab selle raporti kohta seisukoha pärast resolutsiooni vastuvõtmist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 7. juunil kell 12.00.
Palun kõikidelt parlamendiliikmetelt praeguste lahknevuste puhul kannatlikkust, kuna ekraan ei tööta.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Véronique Mathieu
kirjalikult. - (FR) Mõjuhinnangutel on märkimisväärne mõju seadusandlikele tegevustele, mis on ka põhjus, miks on tarvis uusi arengusuundi, mille tulemusena luuakse nendest hinnangutest vaba mehhanism. Seetõttu ei tohiks need õigustada seadusandlikku ettepanekut, vaid pigem võimaldama faktide objektiivset vaatlemist. Sama kehtib ka Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslike arvamuste kohta, mille metoodikat on mitmel korral kahtluse alla seatud, ning avalike konsultatsioonide kohta, mille puhul võib küsimuste sõnastus panna ootama vastuseid, mida komisjoni teenistused kuulda soovivad. Nende kuritarvituste vastu võitlemiseks seadusandliku protsessi raames kutsume üles tagama selget metoodikat, alternatiivide analüüsi ja võimalust üldse mitte tegutseda, lisaks veel maksimaalset läbipaistvust ja parlamendi tihedat kaasatust.
