ELi pangandussektori stressitestid (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
Corien Wortmann-Kooli, Jean-Paul Gauzèsi ja José Manuel García-Margallo y Marfili Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel esitatud suuliselt vastatav küsimus komisjonile ELi pangandussektori 2011. aasta stressitestide kohta - B7-0216/2011);
Sharon Bowlesi, Sylvie Goulardi, Dirk Sterckxi, Carl Haglundi ja Olle Schmidti Euroopa Demokraatide ja Liberaalide liidu fraktsiooni nimel esitatud suuliselt vastatav küsimus komisjonile ELi pangandussektori stressitestide kohta (B7-0219/2011) ja
Udo Bullmann Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis nimel esitatud suuliselt vastatav küsimus komisjonile ELi pangandussektori stressitestide kohta 2011. aastal (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
autor. - (NL) Austatud juhataja! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon tunneb muret juunis toimuva Euroopa pangandussektori stressitesti pärast, kuna eelmise aasta stressitest ei olnud kuigi usaldusväärne ja selle tulemused muutusid valusalt ilmseks, kui testid edukalt läbinud Iiri pangad sattusid peagi pärast seda suurtesse raskustesse. Peame kandma hoolt selle eest, et sellel aastal seda ei juhtuks. Küsimus on, kas meie finantssektor on võimeline tormilise olukorraga tegelema. See teadmine on oluline, kui soovime taastada usku finantssektorisse.
Sellest ka minu küsimus volinikule: millised on kõige olulisemad muudatused, mida on tehtud, et tagada, et sellel aastal ei korduks eelmise aasta stressitesti ebaõnnestumine?
Austatud juhataja! Eelmisel aastal sai iga riik ise otsustada, missugused pangad peaksid stressitesti tegema, kuid sellel aastal on äsjaloodud Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus saanud ülesandeks tagada kõikidele pankadele ja liikmesriikidele võrdsed kriteeriumid. Seekordne stressitest ei kontrolli ainult panku, vaid ka uue järelevalvestruktuuri usaldusväärsust. Kas komisjon on rahul tõsiasjaga, et kuigi mõnes riigis hõlmab stressitest 85% pangandussektorist, on mõnes teises riigis see määr vaid vaevu üle 50%? See on küllaltki märkimisväärne statistika ja kuulaksin heameelega teie selgitust selle punkti kohta.
Austatud juhataja! Vajame piiriülestele pankadele jõulist Euroopa kriisilahendusmehhanismi ja kuigi võime aidata raskustesse sattunud pankasid, saades stressitestide tulemused juba juunis, kaotame ka võimaluse, kuna me ei ole ikka veel rakendanud Euroopa kriisilahendusmehhanismi. Fraktsioon PPE soovitab teil välja töötada põhjalikud ettepanekud ning võite siin parlamendis meie toetusele loota.
Sharon Bowles
autor. - Austatud juhataja! Soovin volinikule öelda järgmist: panganduskriisi lahendust töötatakse välja rahvusvahelisel tasandil ning arvesse tuleb võtta ka olulisi konkurentsiküsimusi, kuid see ei tähenda, et kõik peab ootama, eriti kui meil on kombineeritud riigivõla- ja panganduskriis.
Eelmise aasta testid olid nõrgad. Ütlesime seda siis ja oleme pärast seda korduvalt rõhutanud, et stressitestid peavad olema usaldusväärsed, jõulised ja läbipaistvad. Õigupoolest vajame ka panganduses üldiselt tunduvalt suuremat läbipaistvust. Seega teen ettepaneku võtta õppust USAst ja Dodd-Franki seadusest, mis nõuab USA föderaalreservi likviidsuse andmise avalikustamist kaheaastase viitega. USA avalikustamistes esineb Euroopa nimesid ning üldiselt oleks ELi keskpankadele kasulik uute stressitestide täienduseks seda eeskuju järgida ning 2008. ja 2009. aasta toetused samamoodi avalikustada.
Nüüd on neid stressiteste EBA juhtimisel parandatud, kuid liikmesriikide kaitse ja tõeväänamise tõttu on veel probleeme, mida välditakse. On viimane aeg saada aru, et jõuetu poliitiline tahe ei ole selle kriisi lahendus ja muudab lahendused kallimaks. Milleks püüda varjata pankade täit seotust riigivõlaga, eriti kui me kõik teame, missugune reaalsus tõenäoliselt on?
Pangaportfellile stressitesti tegemata jätmisele ei ole ühtegi vabandust. Sinna paigutati tähtajani hoidmise sildi all arvukalt varasid, mida oleks liigutatud, kui need ei oleks oma väärtust kaotanud. Loomulikult suudavad turgude analüütikud stressitestid ja muu teabe kokku panna ning pangaportfellides toimuvat oletada. Süngem tõlgendus, mis peegeldab mõnd liikmesriiki ennast, tuleneb aga tõsiasjast, et liikmesriigid ei olnud paljastuste tegemisel julgemad - paljudel juhtudel on pahategijad siinkohal järelevalveasutused.
Samal ajal kutsuvad stressitestid tegudele: pangad otsivad kapitali, mõned liikmesriigid tegutsevad ennetavalt ja sunnivad panku kapitali tõstma. Alakapitaliseerituse probleemiga tegelemiseks puudub aga üldine kava. See ei ole lihtsalt loogiline; oleme ju kriisist kahtlemata õppinud, et oleme omavahel väga seotud. Kui pangad üksteist ei usalda ja pankadevaheline laenamine on külmutatud, on meil suur probleem. Seega, kas palun võiksime välja töötada oma vastuse korraliku avaliku koordineerimise?
Ärgem eirakem ilmselget: probleem ei seisne vaid pankades, vaid ka riigivõlgades ja euro stabiilsuses. Need on lahutamatult seotud ja äärmiselt olulised.
Antolín Sánchez Presedo
autori asendaja. - (ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! On aeg teha Euroopa stressitestid, mis on läbipaistvad, paindlikud, usaldusväärsed ja tõhusad: nende kvaliteet ja usaldusväärsus aitab oluliselt kaasa finantsstabiilsusele ja turukindluse taastamisele.
Stressitestid on oluline järelevalvevahend konkreetsete pankade maksujõulisuse ja kogu süsteemi stressitaluvusvõime hindamiseks. Nende väljatöötamise ja rakendamise eesmärk on arvutada, kuidas pangad taluksid stressi teatud ebasoodsates tingimustes, ning tuvastada laastava mõju riski ulatus, et ennetada doominoefekti, mis võib viia kokkukukkumiseni.
Euroopa Liidul on eelnev kogemus stressitestidega, mille tegi Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS). See algas 2009. aasta mais, kui majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu andis CEBSile mandaadi korraldada koostöös Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpangaga finantssüsteemi stressitestid. Eesmärk oli saada summaarne teave Euroopa finantssüsteemi võime kohta tervikuna stressi taluda ning need keskendusid 22 suurimale pangale. Tulemusi ei avalikustatud, kuna - nagu tollel hetkel väideti - turg oli väga tundlik. Avalikustati vaid metoodika, mis andis kolm tulemust - parim, keskmine ja halvim -, ning testide eesmärk ei olnud turu läbipaistvus.
Testide välja töötamise ajal 2009. aasta juulis võeti vastu komisjoni soovitatud suunised, millega kehtestati, et pangad, mis vajavad kriisiga toime tulemiseks finantsabi, peavad samuti tegema stressitestid. 1. oktoobril 2009. aastal saadeti koondtulemused majandus- ja rahandusküsimuste nõukogule, mis sama aasta 2. detsembril palus CEBSil esitada teave pangandussüsteemi tugevuse kohta, mille tarbeks oli tarvis korraldada uued stressitestid.
CEBSi tehtud stressitestide tulemused avalikustati vastavalt Euroopa Ülemkogu 2010. aasta juuni suunistele. Need mõjutasid Euroopa Liidus 91 panka, kuid said kriitika osaliseks, kuna ei keskendunud kuigivõrd Euroopale, kuna iga riik otsustas ise, missugused pangad peaksid testi tegema, kuna stsenaarium oli iga riigi puhul erinev ja kuna esitatud teave ei olnud sageli tõene. Me kõik mäletame Iirimaa juhtumit ja teabepuudust mõnes aspektis, mis puudutas mõne riigi pankade seotust riigivõlaga. Hoolimata mõne liikmesriigi maine parandamisest, ei õnnestunud sellel Euroopa Liidu siseselt kindlustunnet taastada.
Nendes oludes on kätte jõudnud aeg teha ettepanek uueks stressitestide vooruks, kuid täielikult muutunud olukorras ja koos uute Euroopa järelevalveasutustega. Esimest korda on olemas uus Euroopa järelevalveraamistik, millel on kogemusi kahe eelneva testiga, võimaldades läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja loomulikult ka tõhususe edendamist, mis on kolmandate testide tähtsaim aspekt.
Loomulikult soovime kõigepealt teada, mida kavatsetakse teha, et ennetada kahe eelmise testiga tehtud vigu. Teiseks soovime teada, mida kavatsetakse teha, et katta ja ohjata märkimisväärse riski potentsiaali kõikides liikmesriikides. Vajame adekvaatset hinnangut. Välja töötatav meetod peab olema ka kooskõlas pankade eri ärimudelite ja struktuuridega, et stressitestid suudaksid anda teavet, mida on tarvis sobivate sammude astumiseks.
See on väga oluline aeg, kuna tegevusega alustavad uued finantsjärelevalve organid. 18. märtsil avaldas Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus kokkuvõtte, mis hõlmas ka metoodikat, ning sooviksime teada, millal oleks Euroopa Ülemkogu arvates tulnud see teave avalikustada, missuguseid meetmeid...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Tänan Corien Wortmann-Kooli, Sharon Bowlesi ja ka äsja kõnelenud Antolín Sánchez Presedot nende kolme küsimuse eest, mis puudutavad väga olulist teemat, nimelt pankade stressitestide usaldusväärsust.
Lugupeetud parlamendiliikmed! Oleme olukorras, kus finantstööstus taastub tasapisi kriisist, seniolematust võitlusest - kuigi mõne panga jaoks näib kriis olevat juba lõppenud. Me ei ole sellest veel kõiki õppetunde saanud ning me kõik oleme kaasatud olulisse seadusandlikku ülesandesse.
Selleks et võtta käsile kriis ja õppetunnid, mida peame sellest omandama, vajame järelevalveraamistikku, mis meil on ka jaanuarist alates olnud - eriti just tänu teile. Vajame vahendeid probleemide ennetamiseks ning nende asutuste paremat valitsemist. Samuti vajame suuremat kapitaliseeritust - selle teema juurde tuleme hiljem tagasi. Seejärel peaksime mõõtma, temperatuuril silma peal hoidma, pidevalt pulssi jälgima. Nagu mõned teist äsja ütlesid, vajame just seetõttu usaldusväärseid mõõtevahendeid. Stressitest on selles kontekstis kõige olulisem meede ja vahend, mida me ei ole arutanud vaid siin, vaid ka paljudel muudel juhtudel nõukogu rahandusministritega - õigupoolest ka alles aprillis.
Nagu te juba ütlesite, ei olnud stressitestid ilmselgelt piisavad, ning ka komisjon ise on seda mitmel korral öelnud uuele järelevalveorganile Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusele (EBA), mis testi koostöös riiklike järelevalveorganitega koordineerib. Seetõttu on teil õigus tunda huvi uute paar nädalat tagasi aprillis alanud 2011. aasta testide kvaliteedi ja - kordan veel kord - usaldusväärsuse vastu ning sooviksin teie küsimusele vastata ja jagada teiega meie viie punkti analüüsi.
Esiteks on vastavalt teie soovile 2011. aasta stressiteste põhjalikult parandatud, eriti kuues valdkonnas, millest teile peagi räägin.
1. Rakendatav ebasoodne makromajandusliku stsenaarium simuleerib tunduvalt raskemaid tingimusi kui 2010. aasta stsenaarium. Muu hulgas on sellesse lisatud mitu kinnisvaralööki ning üksikasjalik mõju rahastamiskuludele.
2. Täideviimise sidusust on märkimisväärselt parandatud tänu eelnevale konsolideeritud metoodikale ja rangele hindamisele, mis allub võistlevuse põhimõttele - teisisõnu vastastikusele eksperdihinnangule.
3. Suurenenud läbipaistvuse põhimõttest lähtuvalt parandatakse juunis tulemuste avalikustamist ning neid täiendatakse eraldi üksikasjalike pangakontosaldode avalikustamisega. See hõlmab ka riigivõlgade ja kapitalistruktuuride avalikustamist.
4. Pankasid testitakse ka ülemise kapitalikünnise, esimese taseme põhikapitali alusel.
5. Metoodika avalikustamine enne stressitestide tulemuste avaldamist parandab tegevuse üldist usaldusväärsust.
6. Viimasena on märkimisväärselt parandatud ja täiustatud koostööd riikide ametiasutuste vahel, mille ülesanne on rakendada nn toetuslahendusi pankadele, mis sellest testis läbi ei saa.
Niisugused on tehtud edusammud, eelmise aasta testide parandused, mida täiesti õigustatult ootasite ja mis on sellel aastal ellu viidud.
Austatud kaasparlamendiliikmed! Sooviksin teisena rõhutada seda, et meil peab olema suurem selgus riigivõlgadega seotuse kohta. Mitmed teist, eriti Euroopa Demokraatide ja Liberaalide liidu fraktsioon, on minult küsinud selles kontekstis rakendatava metoodika kohta, nagu äsja ka Corien Wortmann-Kool. Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse EBA pakutud ebasoodne stsenaarium kujutab riigivõlgade hinnakõikumiste ja nende rahastamiskulude kujul endast märkimisväärset lööki.
Nagu te märkisite, ei laiene see stsenaarium aga juhtumitele, kus riigivõla tagasimaksed peatatakse. Seda seetõttu, et EBA kujutataval löögil oleks mõju vaid riigivõlgadele, mis asuksid pankade kauplemisportfellides.
Sellegipoolest on sel aastal tehtud valikule põhjendus olemas. Kordan, et stressitestid simuleerivad äärmuslikke stsenaariume, kuid sellest hoolimata tuleb nendesse suhtuda kui võimalikesse variantidesse. Täna, uue Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi hiljutise kasutuselevõtu kontekstis, mis annavad euroalale mitu juhtimisvahendit, arvame üsna mõistlikult - nagu ka Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus -, et praegu on palju kasulikum tagada riigivõlgadega seotud nõuete täielik läbipaistvus nii, nagu need on panga- ja kauplemisportfellis. Seega avaldatakse need järgmisel aastal palju üksikasjalikumal kujul.
Kolmandaks olete juhtinud meie tähelepanu ka vajadusele kõikjal liidus stressitesti stsenaariume järjepidevamalt rakendada. See on nende elluviimise seisukohalt tõepoolest hädavajalik. Pangandusjärelevalve Asutus teeb märkimisväärseid jõupingutusi ja hindab rangelt selle toimingu tulemusi. See tagab järjepidevuse pankade rakendatavates metoodikates ja minu arvates asjakohase lähenemise viiside vahel, kuidas makromajanduslikud stsenaariumid kantakse üle vastavate riskide parameetritesse. See lähenemisviis ei enneta võimalust, et pangad peegeldavad teatud konkreetseid kauplemisportfelli aspekte või kindlat haldusmudelit.
Selle toimingu järjepidevuse seisukohalt on oluline veel üks asi: ühiste definitsioonide kasutamine kapitalikünniste kohta, mille põhjal osalevaid pankasid hinnatakse. EBA avaldatud viide kapitalile põhineb suures osas kapitalinõuete direktiivi praegustel nõuetel, mis võtavad juba arvesse Euroopas leiduvaid eri pangandusstruktuure ja haldusmudeleid.
Neljandana küsisid Sharon Bowles ja teised sõnavõtjad liidusisese pangandussektori kaasatuse erinevuste kohta. Pangandusjärelevalve Asutus on näinud palju vaeva, et töötada välja piisavalt näitlik valim nii riiklikel tasanditel kui ka kõikjal Euroopa Liidus, tagades samas, et testide elluviimise protsess oleks endiselt hallatav. Austatud kaasparlamendiliikmed! 2011. aasta jooksul testitavad pangad moodustavad koguvarade kujul 65% Euroopa pangandussektorist. Kõikides liikmesriikides määrati valim nii, et see hõlmaks vähemalt 50% riigi pangandussektori koguvaradest.
Sellest ka minu viies märkus, millele juhtis eriti suurt tähelepanu Antolin Sánchez Presedo ja mis puudutab parandusmeetmeid - toetuslahendusi -, millele pangad võivad loota, kui peaks selguma, et need on haavatavad või potentsiaalselt alakapitaliseeritud. Need pangad peavad oma nõrkade kohtade parandamiseks rakendama teatud meetmeid ning pöörduma just erasektori poole, rahastades ennast otse turgudelt või varade müügi kaudu. Kui - ma rõhutan, kui - need meetmed peaksid osutuma ebapiisavateks, võib kavandada ka avalikku toetust, seda loomulikult eeldusel, et see vastab Euroopa riigiabipoliitika õigusnormidele. Minu kolleeg Joaquin Almunia ja kogu tema meeskond teeb selles küsimuses liikmesriikidega koostööd.
Kui tarvis on avalikkuse toetust, peaksid sellest kasu saavad pangad vastavalt 2010. aasta detsembri teatisele riigiabi käsitlevate määruste rakendamise kohta pankasid abistavate meetodite toetamiseks esitama komisjonile probleemiga tegelemiseks sobivate ümberkorralduste kava, eeskätt selleks, et oma pikaajalist elujõulisust tugevdada ja taastada.
Viimasena - ootasite põhjendatult strateegiat, mis ebaõnnestuvad pangad rekapitaliseeriks ja ümber korraldaks, nagu Elisa Ferreira enda kriisiohjamist käsitlevas raportis soovitas. Austatud parlamendiliikmed, nagu te isegi teate, töötate kriisi ohjamist käsitleva õigusraamistiku, nimelt pangandusresolutsiooniga, mida on meil olnud võimalus mitu korda arutada. Minu eesmärk on anda järelevalveorganitele ja nende piiriüleste institutsioonide tulevasele lahenduskomiteedele vahendid, mille abil võtta ennetavad meetmed ja vältida riske, mida nähti ette juba üsna varakult pärast kriisile pöördumist, ning ennetada nende kriiside endi muutumist katastroofideks.
Peame seda korrakohaseks lahenduseks, et tagada varajane sekkumine - ja vajaduse korral ka rahastamine - ning kindlustada, et pangad maksaksid pankadele. Kavatsen selle ettepaneku ka enne suve lõppu esitada nii ministrite nõukogule kui ka teile.
Need olid tehnilised vastused, mida soovisin anda võimalikult täpsel viisil kolmele väga olulisele küsimusele, mis selle arutelu alguses esitati.
Jean-Paul Gauzès
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Nagu te just tunnistasite, ei olnud eelmise aasta testidel soovitud tulemusi. Peaksime vältima samu kavandamis- ja rakendamisvigu. Uurimisvaldkonnad peavad olema järjepidevad ja samalaadsed. Mingit stabiliseerumist ei toimu, kui hinnang on vale. Valitsused peaksid seda meeles pidama.
On selge, et testid peavad olema realistlikud. Lahendused, mille meile just eriti üksikasjalikul moel andsite, suudavad meie küsimustele vastused anda. Nüüd on Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse ülesanne nende testide tulemuste järelevalvel ja uurimisel selle tõhusus esimest korda proovile panna.
Testid peavad võimaldama meil paremini määratleda pankade võimalikke rekapitaliseerimise vajadusi ning rakendada meetmeid, mida äsja mainisite. Usaldusväärsete stressitestide tegemine on aga parim viis rahustada finantsturge ning piirata reitinguagentuuride mõju ja nende otsuste negatiivseid mõjusid kogu meie majandusele.
Nende testide tulemuste usaldusväärsus võib lõpetada sõltuvuse nendest agentuuridest või seda vähemalt vähendada. Järelevalveasutustel ei ole muud võimalust kui testide edukus tagada, st esitada veenvaid tõendeid.
Austatud volinik, lubage mul kasutada endale eraldatud aega, et juhtida teie tähelepanu minu arvates tõsisele faktile, et äsja jõustunud reitinguagentuure puudutavat õigusakti ei ole rakendatud ning võimud, millele need agentuurid oma toimikud esitasid, ei astunud samme nende teavitamiseks lepingu nõudmiste kohta. Kavandasime üleminekuperioodi, mis paneks ootele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse loomise, kuid sellest hoolimata käitume täna nii, nagu ei oleks midagi juhtunud.
Anni Podimata
fraktsiooni S&D nimel. - (EL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kui oleme Euroopa hiljutisest finantskriisist üldse midagi õppinud, on selleks see, et meie krediidiasutuste täielik kapitalipiisavus ja nende võetavate riskide taseme tõhus järelevalve on üldise majandusliku - mitte ainult rahandusliku - valitsemise alused. Euroopa majanduskasvu kestev ja sidus taastamine sõltub paratamatult usalduse taastamisest pangandussektoris ning üleüldise finantssüsteemi taastamisest, mis toimib sujuvalt ja läbipaistvalt ning taastab oma põhirolli reaalmajanduse rahastusallikana.
Nagu me oleme praktikas näinud ja eri sõnavõtjad on välja toonud, ei saavutatud eelmise aasta stressitestidega eesmärki tuua välja, missugused pangad võivad tunda rõõmu oma klientide, võlausaldajate ja riiklike reguleerimisasutuste vajaliku usalduse üle.
Sel aastal oleme teistsuguses olukorras. Stressitestid korraldab uus järelevalveorgan Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus ning peame iga hinna eest vältima eelmise aasta ebaõnnestumisi. See sõltub põhimõtteliselt pankadele ühiste stressikriteeriumide määramisest, mida tõlgendatakse ning rakendatakse ühiselt ja laialdaselt, et katta eri riske, mis iga riiklikku turgu ohustavad.
Austatud volinik, see on kahtlemata stressitesti etapi suurim prioriteet. Siiski sooviksin juhtida tähelepanu, et teises etapis peab täielik ja põhjapanev ennetav järelevalve hõlmama sobivaid mehhanisme, et tegeleda sellega, mis tänaseni on olnud eriti varjatud pangandussektor.
Sylvie Goulard
Austatud president, lugupeetud volinik! Palju on räägitud metoodikast. Vastasite üksikasjalikult. Sooviksin anda kõigest lühida kommentaari selle kohta, mis hakkab toimuma pärast stressiteste, peegeldades pisut Jean-Paul Gauzèsi sõnu - oma soove ei ole võimalik täita seadusi vastu võttes: nendest tuleb kinni pidada.
Enda seisukohalt näen neid teste kui majandusjuhtimise paketi täiendust. Võime riigivõlaga teha mida tahes, kuid kui me pangandussektorit korda ei tee, ei saavuta me midagi. Soovisin lihtsalt juhtida teie tähelepanu sellele, mis hakkab toimuma ning kuidas need kuulsad toetusmeetmed võimaldavad sammude astumist stressitestide lõppemisel.
Samuti soovisin juhtida teie tähelepanu sellele, mis juhtus arutelul Mervyn Kingi ja Andrea Enriaga, kelle väga otsusekindlale tegevusele ma aplodeerin. Nad külastasid meid tööülesannetes Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aseesimeestena ning meil oli rõõm nendega rääkida, eriti Mervyn Kingiga - see oli üpris lõbus, kui meenutate eelmise aasta läbirääkimisi, austatud volinik -, ja kuulda, et kaitseklauslid, mille liikmesriigid komisjoni välja töötatud paketti lisasid, ei takista neil järgimast Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) rekapitaliseerimise suuniseid.
Soovisin sellele väikesele punktile teie tähelepanu juhtida. Süsteemsest vaatenurgast peab Süsteemsete Riskide Nõukogu ise seda oluliseks ning mina leian, et kui teie toel ja Süsteemsete Riskide Nõukogu järelevalvel EBA tehtud töö kvaliteet tähendab seda, et saame kõrvale heita need läbinisti naeruväärsed kaitseklauslid, mida liikmesriigid soovisid järelevalvepaketti lisada, oleme astunud sammu õiges suunas. Seetõttu loodan, et komisjon ja juhatus teevad kõik selleks, et liikmesriigid - olgu need siis suured või väikesed - need konkreetsed meetmed rakendamine võtaksid. Hispaania on olnud eeskujuks ja teinud teatud määral tööd - loodan, et teised järgnevad sellele eeskujule.
Vicky Ford
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Eelmise suve stressitestid olid mõeldud pankade vastu usalduse taastamiseks. See oli Euroopa katse öelda maailmaturgudele: "Rahune, kallis”. See ebaõnnestus. 19 nädalat hiljem kukkusid Iiri pangad kokku ja maksumaksjad üle kogu Euroopa olid sunnitud pankasid välja aitama ning alles eelmisel nädalal saime teada, et kavandatavast Portugali päästeprogrammist suunatakse 12 miljardit eurot pankadesse. Riigivõlakriis ei lahene enne panganduskriisi lõppemist - ning panganduskriis ei lahene enne, kui turud julgevad kapitali ja likviidsust pankadele anda.
Stressitestid on mõeldud riskide väljatoomiseks. Turumurede leevendamiseks peavad need rõhutama riske, mille pärast turgudel muretsetakse, ning praegusel hetkel on selleks riigivõlgade kõrge määr. Kogu pangabilansis sisalduva riigivõla osakaalu testimisest keeldumine ei taasta usaldust. Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus on loomulikult nurka surutud: avalikult tunnistamine, et olemas on võimalus, et laenu vähendatakse, võib süvendada selle toimumise ohtu, kuid selle olemasolu täielik eitamine oleks reguleeriva asutuse suhtes äärmiselt vastutustundetu.
Ja siis on veel biljoni dollari küsimused. Suletud uste taga on arutelu keskendunud lugejale. Millist tüüpi kapitali on pankadel? Mida kauem riigid oma loobumisõiguse nimel võitlevad, seda teadlikumaks muututakse sellest, et mitte kõik pangad ei ole võrdsed, ning probleemid turgudel mitmekordistuvad. Peaksime muretsema ka nimetaja pärast. Missugune on bilansivarade risk ja kas nendele varadele rakendatavaid riskikaalusid saab usaldada? Kui USA pankade riskikaal on 50% kõrgem kui Euroopa ametikaaslastel, siis kas Euroopa pankadel lubatakse põhimõtteliselt oma bilansiandmetes riske valesti esitada?
Finantskriis oleks pidanud meile kõikidele õpetama, et läbipaistvust tuleb hinnata. Need stressitestid investoritele, laenajatele ja maksumaksjatele seda ei paku ning see on naeruväärne.
Sven Giegold
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, Michel Barnier, head kolleegid! Põhjus, miks pankade stressitestide teema on sedavõrd olulise tähtsusega ja meie kodanikud sellesse sedavõrd kriitiliselt suhtuvad, on see, et pangad on selle kriisi keskmes. Just pangad investeerisid riske kaalumata suuri rahasummasid ning tekitasid kinnisvaramulle paljudes liikmesriikides, mida nüüd see kriis on tabanud. See miski, mida alati võimatuks pidasime, nimelt tõsiasi, et turud võivad olla halvemini teavitatud kui paljud välisvaatlejad, on tegelikult juhtunud, ning turud said asjadest väga valesti aru. On selge, et kriisi põhjustanud pangad ei suutnud kriisi ajal õigeid otsuseid langetada.
Nüüdseks on selgeks saanud ka see, et languse ajal on tohutult suurenenud ka riigivõlad, seda esmalt pankade päästmisele ja sellega seotud garantiidele tehtud kulutuste pärast ning teise ja tähtsamana languse enda kulumaksumuse tõttu. Seega on põhiküsimus see, kas panganduskriisist on saadud ka tõelisi õppetunde? Asi ei ole pelgalt selles, et pangad vastutava minevikus toimunu eest, vaid need on süüdi ka praegustes raskustes, kuna turud ei tegutse veel korralikult.
Kokku 427 biljoni euro ulatuses tasumata nõudeid on nüüd Euroopa Keskpanga ja süsteemi TARGET2 arvetel keskpankade vahel kuhjunud; seda seetõttu, et süsteem on mittetoimivate turgude asemel keskpankade vahele sekkunud.
Pangandussüsteemi nõrkuse tõttu kõhkleme võlgade restruktureerimise meetmete kasutuselevõtus, mida oleks nõrgemates riikides pakiliselt tarvis. Lühidalt öeldes: Kreeka, Iirimaa ja Portugali inimestel on tunne, et nad kannatavad, kuna meie pangandussüsteemil on nõrk struktuur. Euroopa stressiteste on tehtud viimased kaks aastat. Uskusime, et suudame lõpuks ometi tõe välja selgitada. Nagu juba palju kordi öeldud, olid 2010. aasta stressitestid nõrgad, eriti valitsuse riskide kohta, mida peaaegu täielikult eirati. Pankade stressitestid ei peegeldanud tegelikkust.
2011. aastal on olukord väga sarnane. Kuigi oleme teie panuse eest, Michel Barnier, väga tänulikud, ei ole te selgitanud, miks riigi võlakirjadega seotud riskid on esitatud kauplemisportfellis, kuid mitte pangaportfellis. Selgitus on alati sama: meil on alati päästepaketid, millele toetuda. Ometi on see vaid hulljulge viis poliitilist otsust ennetavalt ära kasutada. Lõppude lõpuks ei saa päästepakette enesestmõistetavalt võtta - riikide parlamendid peavad need esmalt heaks kiitma. Kui nendele päästepakettidele viidatakse kui põhjusele, miks riskide maksumust korralikult ei määrata, on see praktiliselt kõneldes justkui erariski fait accompli'na natsionaliseerimine.
Samuti ei ole meil ikka veel korralikku kindlustusturu jaoks mõeldud stressitesti. Pöördun teie poole, Michel Barnier, et vaatleksite lähemalt ka seda valdkonda. Olen pettunud, et meie loodud Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus, mis stressitestide eest vastutab, kukkus tegelikult läbi iseenda stressitestis.
Michel Barnier, palun püsige asja juures ja tegelege selle probleemiga kiiremas korras! Kogu see probleem näib illustreerivat Bertolt Brechti sõnu: panga asutamine on palju suurem kuritegu kui panga röövimine. Kuid ta eksis. Nüüd oleme sunnitud kogema, et panga võlakoorma kandmine on veel palju hullem.
Paul Murphy
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Austatud juhataja! Pakutavate stressitestide kõige põhjapanevam nõrkus on nüüd välja toodud. Selleks on ulatuslike suveräänsusvigade võimalikkus. Loomulikult on see väga tõenäoline suundumus, arvestades uskumatut võlgade taset, mis on laotud selga majandusriikidele, mis lihtsalt ei suuda maksta. Näiteks võlgneb Iiri Vabariik samal kursil jätkates 2014. aastaks 750 biljonit eurot ning selle riigivõlg on üle 120 000 euro töötaja kohta.
Sõltumata võimalikust intressimäära langetamisest ja meie nn päästeprogrammidest, ei ole see jätkusuutlik ja Iiri riik ei suuda oma kohustusi kanda. Saan aru, et Saksamaa pangad on seotud Kreeka, Iirimaa, Portugali ja Hispaaniaga ehk nn PIGS-riikidega umbkaudu 400 biljoni euro ulatuses. Prantsuse pangad on kahjustatavad umbes 260 biljoni ja Briti pangad 300 biljoni euro ulatuses. See ulatuslik seotus selgitab komisjoni ja Euroopa Keskpanga raevukaid kasinusmeetmeid, mida nad rakendavad perifeersete majandusriikide töölisrahvale.
Minu arusaamise kohaselt eeldavad stressitestid, et pankade rahastusvajadused püsivad stabiilsed. Arvestades kriisi süvenemise potentsiaali, on see ebatõenäoline. Näiteks 2010. aasta viimase kolme kuu jooksul kadus kuuest Iiri kohalikust pangast 34 biljonit eurot, sundides neid lootma oletatavasti lühiajalisele toetusele ECBst umbes 160 biljoni euro ulatuses.
Pangandussektori ümberkorraldamisel on kahtlemata kõige olulisem viimaste aastate ja suure kriisi õppetund, et tähtsaimaid finantsasutusi ja pankasid ei saa jätta erakätesse. Nende eraasutuste kasumijanu on mänginud märkimisväärset rolli meie majanduse lõhkumises, mille eest inimesed on kohutavat hinda maksnud. Peamised finantsasutused suuremad pangad tuleb võtta demokraatlikusse avalikku omandisse. Finantsturgude diktaatorlusele tuleb teha lõpp ja nende massiivseid ressursse tuleks kasutada tavaliste inimeste hüvanguks, andes väikeettevõtetele laenu, aidates koduostjaid taskukohaste kodulaenudega jne.
Jaroslav Paška
fraktsiooni EFD nimel. - (SK) Austatud juhataja! 18. märtsil avalikustas uus Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus stressitestide stsenaariumid, mille kaudu Euroopa üritab pankasid kontrollida.
Kui tahame, et asjatundjad nende testide tulemusi tunnistaksid, peame vältima pealiskaudsust ja vasturääkivusi, mis 2010. aasta juulis pangandussektori teste iseloomustasid. Pidades silmas tõsiasja, et kogu Euroopa finantssektori usaldusväärsust hinnatakse ilmselt vastavalt nende testide rangusele, oleks hea, kui testid oleksid võimalikult kõikehõlmavad ning peegeldaksid oma ranguses tegelikke ohte, millega finantssektor võib selle perioodi jooksul kokku puutuda. Seega ei tohiks need testid minu arvates vältida adekvaatset hinnangut pankade haavatavusele konkreetse riigi võlgade või teiste pankade võlgade suhtes, et võtta testides arvesse halvimaid võimalikke stsenaariumeid, näiteks riigi pankrotistumine. Samuti peame tagama tasakaalustatud ja õiglase tegutsemisviisi eri pangandusstruktuuride ja ärimudelite hindamisele igas liikmesriigis eraldi, ning püüdma tagada, et uued stressitestid on võimalikult palju seotud iga riigi täieliku pangandussektoriga. Alles siis taastame finantsekspertide usalduse.
Elisa Ferreira
(PT) Austatud juhtaja, lugupeetud volinik! 2010. aastal tehtud pankade analüüsis tunnistati üksmeelselt, et nende testide probleem on olnud domineeriv riiklik loogika, olgu see seotud metoodika, diagnostika või kriteeriumide valimisega. Hiljem palus see parlament raportis, mida lahkelt mainisite ja mille raportöör ma olin, Euroopa mõõte tugevdamist pangakriiside ohjamiseks.
Vahepeal on loodud Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus (EBA), mis viitavad, et lõpuks ometi anname pangandussektorile Euroopa mõõte.
Stressitestidele, mida arutame, viitas Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsil järgnevalt. Loen selle ette inglise keeles, kuna minu käsutuses olev dokument on just selles keeles.
"Liikmesriigid valmistavad enne tulemuste avaldamist ette konkreetsed ja põhjalikud strateegiad haavatavate finantseerimisasutuste restruktureerimiseks, mis hõlmavad muu hulgas erasektoripõhiseid meetmeid (...), kuid samuti riigiabi eeskirjadele vastavat kindlat raamistikku vajaduse korral valitsuse toetuse andmiseks.”
(PT) Meie praegune stressitestidega seotud tegevus - ilma selge kõikehaarava raamistikuta, mis ühtlustaks eri riiklikke tavasid - annab aimu sellest, et taas sõltub kõik liikmesriikidest: kindlustame taas riiklikku mõõdet lahenduse leidmiseks ja stressitestide parandamiseks pangandussektoris.
See viib mu põhiküsimuseni. Kas me ei ole seda tüüpi metoodikaga kaotanud kuldset võimalust luua regulatsiooniprobleemi lahendamiseks viimaks Euroopa, mitte riigi raamistik?
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! Elame keerulisel ajal. Finantskriis on meile näidanud, kui oluline on kodanike usaldus pankade ja maksusüsteemide vastu. Seetõttu on pankade stressitestid oluline vahend pankade vastupidavuse uurimiseks ootamatute löökide korral. Finantsstabiilsus sõltub sellest, kui kapitaliseeritud ja vastupidavad on pangad. Meie kogemus näitab, et ranged testid suurendavad usaldust pangandussektorisse ning need peaksid olema rasked, usaldusväärsed, laiaulatuslikud ja selgete nõuetega. Iirimaa näide demonstreerib kahjuks vastupidist.
Sooviksin rõhutada avatuse ja läbipaistvuse tähtsust stressitestide tulemuste avaldamisel. Eraldiseisvate testide avaldamine on väga oluline, et aidata tugevdada kodanike ja turu usaldust pankade vastu. Nagu ka Michel Barniergi ütles, on asi usalduses.
Tulevased stressitestid vajavad pidevat arendamist, et nendes oleksid rakendatud tõelised turutingimused ja -riskid. Esitades andmed riigivõlaga seotuse taseme kohta, saavad turu osapooled ise riskihinnanguid anda. See on oluline, et tugevdada turu usaldust testide ülesehituse ja usaldusväärsuse vastu. Komisjon, Euroopa Süsteemsete Riskide nõukogu (ESRB) ja Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus (EBA) peaksid selgelt avaldama, mida stressitestid peaksid näitama, ning kontrollima ja tagama, et stressitestide oletused peegeldaksid riske korrektselt.
Kui stressitestid paljastavad, et konkreetsed pangad nõuetele ei vasta, peavad liikmesriigid viivitamatult tegutsema. Rootsi laienemisvõimeliste pankade näide Balti riikides näitab, et kasvavate tasakaalustamatuste tõttu võivad riskid kiiresti kuhjuda. Ajalugu on meile õpetanud, et tarvis on olla ettevaatlik, kuid viivitused või kõhklused ebarahuldavate tulemuste taustal võivad olla laastava mõjuga. Tänan teid!
Philippe Lamberts
(FR) Austatud president, lugupeetud volinik, head kolleegid! Stressitestid on uusim mood. Meil on sügav majandus- ja finantskriis, mistõttu laseme oma pankadel stressiteste teha. Meil on tuumakriis, mistõttu laseme oma tuumaelektrijaamadel stressiteste teha. Justkui ainuüksi mõte stressitestidest peaks meie kaaskodanikke või finantsturgu rahustama. On selge, et kõik sõltub võimalustest, mida nemad pakuvad, ning - nagu te juba ütlesite, lugupeetud volinik - me ei saa sellest vaatevinklist väita, nagu oleksid eelmise aasta stressitestid olnud kuigi usaldusväärsed.
Veelgi enam, ka tuumajaamade stressitestid on vähemalt siiani üks suur nali - nagu teie kolleeg Günther Oettinger täna pärastlõunal tunnistas -, kuna arvesse ei ole võetud võimalust, et tuumaelektrijaama kukub lennuk. Seetõttu sooviksin öelda, et niisugusel juhul, kui tuumaelektrijaama kohal kukub alla lennuk, valitseb selge oht, et arvestatud võimalused ei ole piisavad.
Lugupeetud volinik, ütlete, et arvesse tuleks võtta usutavaid võimalusi, mistõttu ei võta me arvesse võimalust, et üks Euroopa riik jätab oma kohustused täitmata. Seetõttu tahaksin lisaks öelda järgmist: ükskõik kas loete seda võimaluseks, mis tuleb kõrvale heita - ja kui te seda teete, ütleksin, et eitate tegelikku olukorda, kuna Kreeka ja Iiri võlgade näitajad demonstreerivad selgelt, et varem või hiljem peavad need riigid oma võla restruktureerima -, või kasutate venitamistaktikat, mille puhul ütleksin, et see on täpselt sama vastutustundetu, kuna mida kauem probleemiga tegelemiseks aega kulub, seda kallimaks läheb see maksma ühiskonnale tervikuna. Seetõttu, lugupeetud volinik, loodan selles küsimuses teie reaalsustajule ja vastutustundele.
Olete ambitsioonikas eurooplane; te teate, et inimesed, kelle stressitaset iga päev mõõdetakse, on meie endi kaaskodanikud, kes teavad liigagi hästi, et kuni me härjal sarvist ei haara, ei suuda me tagada nende ega ka finantsturu turvalisust. Täna tähendab härjal sarvist haaramine Euroopa finantstööstuse radikaalset restruktureerimist. Ma tean, et olete sellega algust teinud, kuid see viitab ka vajadusele Euroopa eelarveliidu järele. Igal juhul arutame seda küsimust homme uuesti.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja, Michel Barnier, head kolleegid! Kõigepealt sooviksin väljendada tänu üksikasjaliku vastuse eest minu 8. veebruaril parlamendis esitatud küsimusele Iiri pankadele tehtavate stressitestide kohta.
Olete täna midagi selgeks teinud: usaldusväärsus tekitab usaldust. Samuti aitab tõsine sirgeseljaline ja otsusekindel käitumislaad meil usalduskriisist üle saada. Just sellel põhjusel olen sunnitud ütlema, et ma ei usu, et viimast stressitesti adekvaatselt hinnati. Tagajärjed on teadmata. Hoolimata loogilistest järeldustest, mille täna esitasite, ei ole ma endiselt kindel eelseisva testi tagajärgedes. Sel põhjusel on mul kolm küsimust.
Esimene on järgmine: lugupeetud volinik, kuidas saate praegusel hetkel garanteerida, et kasutusele võetakse pikaajaline lähenemisviis, mitte lühiajaline, mida eelmisel korral Iiri pankadele kohaldati?
Teiseks, kas Euroopa välisvõlakriis väljub meie endi silme all kontrolli alt, nagu Sven Giegold kirjeldab? Seda allakäiku testitakse praegustes stressitestides vaid pankade kauplemisportfellides. Ent pangaportfellis on loetletud pankade nimetused kuni lõpptähtajani. Sellest hoolimata ei lisata stressitesti pangaportfelli. Kuidas te seda eristust õigustate?
Kolmandana - kas see ei anna taas kord alust tundele, et pankade pikaajaline ellujäämine on tagatud, kuna meie põhiprobleemi, võlakriisi, ei hinnata asjakohaselt?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Soovin teid vastuse eest tänada!
Oluline on anda õige diagnoos, kuid pärast seda on tähtis ka rakendada õiget ravi. Seetõttu peame muutma stressitestid läbipaistvamaks ja usaldusväärsemaks - ning oleme õigel teel -, kuid samas peame tõhustama ka reageerimist.
Vajame likviidseid finantsinstitutsioone, stabiilset finantssüsteemi ja ennekõike krediidivoolu taastamist reaalmajandusse.
Stressitestid edukalt teinud pankasid ei vabastata igakülgsetest püüdlustest ebasoodsate stsenaariumide vastu võidelda ja üha nõudlikumaks muutuvaks regulatiivseks olukorraks valmistuda. Pangad, mis stressitestidest läbi kukuvad, peaksid viivitamatult lahendusi otsima, et olukorraga tegeleda, ning liikmesriigid, mis ei ole seda veel teinud, peaksid rakendama algatusi nende aitamiseks ning aitama kaasa nende rekapitaliseerimisele või lahendusvõimaluste otsimisele.
Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus võib väljastada soovitusi tuvastatud riskide parandamiseks, et leida sel moel süsteemset riski kujutavad institutsioonid, millele võidakse kohaldada tugevamat järelevalvet, ning tagada pääste-, taastamis- ja lahendamismenetluste järgmine.
Lugupeetud volinik! Teil on nendes menetlustes meie toetus, et edasiminemiseks loodaks põhjalik Euroopa raamistik, kuna rahaliit nõuab suuremat finantsintegratsiooni, kuid ka paremat fiskaalset ja poliitilist integratsiooni.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Austatud juhataja! Stressitestid on pangandussüsteemi tervise hindamise seisukohalt olulised. Seejuures on aga absoluutselt vältimatud kaks tingimust. Esiteks nende testide kvaliteet ja reaalse hindamisprotsessi täpsus. Sooviksin märkida, et pangad on eri riikides kasutanud erinevaid ärimudeleid. Rumeenias ei olnud pangad kaasatud toksiliste varadega seotud tehingutega, nagu teistes riikides. Ent teisest küljest andsid nad pikaajaliseks rahastuseks ekspansiivseid laene, mis põhinesid välistel vahenditel, mida eraldati lühiajaliselt. Tulemused olid sellegipoolest samad: kahjud, eriti haavatavus asjakohastes riikides, ning loomulikult vastutustunde puudumine riskijuhtimisel. Teine tingimus on pangandussüsteemidele rakendatavate testitulemuste läbipaistvus. Seda läbipaistvust nõuavad nii finantsturud kui ka kodanikud.
Olle Ludvigsson
(SV) Austatud juhataja! Selle tormilise perioodi jooksul, mida oleme viimastel aastatel seoses oma riikide rahandustega tunda saanud, oleme kaotanud silmist kogu kurja juure. Oma töös nõrgimate riikide majanduse päästmisel kipume unustama, et just pangad on meie suurim probleem.
Osaliselt tuleneb see tõsiasjast, et pikk jada katastroofe pangandussektoris on peamine põhjus, miks nii paljude riikide majandus on muutunud sedavõrd hapraks, ning osaliselt sellest, et paljud pangandussüsteemi olulised nõrkused ei ole kuhugi kadunud. Peame leidma Ateena, Dublini ja Lissaboni rahandustele rakendatavad lahendused. Need lahendused ei ole aga kuigi palju väärt, kui me ei toeta samal ajal neid Euroopa panku, mis ei suuda endiselt iseseisvalt jalgel püsida. Kui me ei tee praeguses etapis vajalikke pingutusi jätkusuutliku pangandussektori loomiseks, on varem või hiljem tulemuseks koormus riikide rahandusele, millega isegi tugevaimad riigid suurte raskustega toime tulevad.
Selle taustal on eriti araks tegev tõsiasi, et mitu riiki, mille rahandus on hetkel kõikumatu, ei tee oma pangandussüsteemide nõrkustega tegelemiseks eriti midagi. Nad nõuavad valjuhäälselt, et Kreeka, Iirimaa ja Portugal oma olukorda parandaksid, kuid ei tee enda kodutööd ära hoolimata sellest, et vahendid on neil olemas. See on vastuvõetamatu!
On selge, et praegune stressitest tuleb teha jäigal ja läbipaistval viisil, mis suurendab usaldust. Sama selge on ka, et stressitestidele peavad järgnema sobivad algatused, mis tegeleksid tuvastatud puudustega. Siinkohal oleks väga väärtuslik ühine Euroopa strateegia. Eeldan, et komisjon teeb peagi sellise algatuse, põhinedes kriisiohjamist käsitlevatel suunistel pangandussektoris, mille parlament esitas Elisa Ferreira raportis. Lõppude lõpuks jääb põhivastutus siiski riiklikule tasemele. Kõik riigid - ja eriti just kõige tugevamad - peavad tagama, et tegelevad pangandussüsteemi alles jäänud puudustega. Tänan teid!
Thomas Mann
(DE) Austatud juhataja, Michel Barnier! Eelmisel suvel pankadele tehtud ELi stressitestid vajavad radikaalset ülevaatust. Ilmselgelt ei piisa sellest, kui keskenduda vaid pankade kapitalibaasile. Uurida tuleb ka kriisi mõju pankade likviidsusele. Tuletan kõigile meelde, et Lehman Brothersi taolised pangad kukkusid kokku, kuna seisid silmitsi ränkade likviidsusprobleemidega. Ma ei mõista arutelu teemal, kas likviidsuskontrolli tulemused tuleks avalikustada või mitte.
Kõik, kes nõuavad nende andmete salajas hoidmist, õõnestavad selle testi eesmärke. Kavandatavas ei ole kahtlustki: eesmärk on peatada turgude usalduse kahanemine pankade vastu, mis testidest läbi ei saa. Testitulemuste avalikkuse eest varjamise tulemuseks oleks veelgi suurem ebakindlus. Niisuguses keskkonnas hakkavad vohama kuulujutud ja pooltõed.
Kuigi inimesed hakkavad uut metoodikat ja eri parameetreid kritiseerima, peab ühine eemärk selge olema. Läbipaistvus on hädavajalik, et teha kindlaks Euroopa pankade kriisitundlikkus. On pakiline vajadus laiapõhjalise usalduse järele ja pangad peavad enese huvides selles oma osa mängima.
Antonio Cancian
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Tänan Michel Barnieri suurepärase töö eest! Peame taastama stabiilsuse ja usalduse ning minu arvates tehakse selle suunas tohutuid jõupingutusi. Kriisi ohjamise õigusraamistik annab Michel Barnierile vahendid, et rakendada mitmesuguseid ennetavaid meetmeid ning ohjata ka praegust olukorda. Peame olema tähelepanelikud bürokraatliku ahvatluse suhtes luua organeid, agentuure või muid instrumente, mis võivad elu tulevikus keerulisemaks muuta, ning sellele ahvatlusele vastu seisma.
Koordineeritud lähenemisviis üldise Euroopa Liidu õigusraamistiku siseselt on väga oluline probleemide ja tulevaste finantskriiside ennetamiseks ning võimaldab pankadel tegutseda kõikjal Euroopas kavakindlamalt ja samade tingimuste alusel. Olen arvamusel, et läbipaistvuse saavutamiseks peavad reguleerivad asutused töötama pidevalt välja standardreegleid ja -menetlusi.
Siiski sooviksin rõhutada, et tulemuste avalikustamisel tuleb olla ettevaatlik. 2010. finantsaasta näitas selgelt, kui tundlik ja oluline on nende tulemuste avalikustamine järjepidevuse seisukohalt. Need võivad turgudel esile kutsuda ka takistavaid reaktsioone ning põhjustada segadust. Seetõttu tuleb sellele küsimusele tähelepanu pöörata ning seda tõsiselt arvesse võtta.
Seán Kelly
- Austatud juhataja! Olid ajad, mil Iirimaal panku austati. Nüüd neid kirutakse ning selle põhjustel ei ole tarvis pikemalt peatuda. Olen siin pigem küsimusi esitamas kui kaemusi jagamas ning küsimusi on mul mitu.
Esiteks, kas kõikidele pankadele on tarvis teha stressitest? Teiseks, kas võime olla nüüdsest kindlad, et stressitestid peegeldavad pankade tegelikku olukorda? Ja kolmandaks, missugused volitused on Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusel eksiteele sattunud pankade, liiga kahjustatavate pankade, hooletute pankade jne ohjamisel?
Lõpetuseks: Jean-Paul Gauzès viitas vajadusele vabastada ennast reitinguagentuuridest sõltumisest. Kuidas oleks võimalik seda idüllilist olukorda võimalikult kiiresti saavutada?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Tänan teid väga võimaluse eest sõna võtta! Sooviksin teha selgeks, et kui Euroopa Komisjon ja teie ise, lugupeetud volinik, ei oleks võtnud teatud meetmeid, siis ei ole kahtlustki, et oleksime praegu Euroopa pangandussüsteemi puhul halvemas olukorras. See olukord on aga väga dünaamiline. Õnneks oleme suutnud lahendada mõned pankade likviidsusega seotud probleemid, kuid esile kerkivad uued probleemid ja ohud. Sel teemal sooviksin küsida, lugupeetud volinik, kas võiksite meiega jagada oma praegusi mõtteid hetkel ilmnevate ohtude ning selliste ohtude kohta, millega peame lähitulevikus tegelema. Soovin äärmiselt ühemõtteliselt rõhutada, et mõned probleemid on meil õnneks juba seljataga, kuid järjest kerkivad esile uued probleemid.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Selleks et me ei unustaks, et need probleemid mõjutavad inimesi, kohtusin täna Frankfurdi lennul ühe noore iirlasega, kes oli üheotsapiletiga teel Austraaliasse, ning tema on vaid üks tuhandetest, kes meie majandus- ja pangandusprobleemide tõttu seda teed lähevad.
Kas komisjon on nõus - ütlen seda suurima kahetsusega -, et esimeste panganduse stressitestide sepitsemisega Euroopa usaldusväärsusele tehtud kahju on peaaegu korvamatu? Euroopa Liidu kodanikud vaatavad meeleheites pealt seda, mis on meie pangandusega juhtunud. Oleme kahjustanud usaldust Euroopa Liidu ja euroala vastu.
Nagu teate, tehti Iiri pangandussektorile just teine stressitestide voor ning uus valitsus on välja töötanud restruktureerimiskava. Nõutav lisakapital oli 24 biljonit eurot. Selle praegune mõju Iiri majandusele on see, et head ettevõtted vaevlevad kapitalipuuduses ning pangad on erinevate nõudmiste täitmisel raskustes. See on võimatu stsenaarium ning palun volinikul sellega tegeleda.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Tõsiasi, et eelmised stressitestid ei olnud usaldusväärsed, muudab järgmiste testide tegemise keeruliseks. Iirimaa kriis on muutnud märkimisväärselt uusi andmeid Euroopa pangandussüsteemis. Selle taustal peavad edasised testid teabe jagamise suhtes palju täpsemad olema. Riiklikud ametiasutused peavad juba tegevuskavasid rakendama. See lahendaks stressitestidest üldiselt tulenevad probleemid. Me ei tohiks eeldada, et pangad testis läbi kukuvad. Uued testid peaksid tooma välja pangandussüsteemi nõrgad küljed, tuvastades samas, kus tuleb kapitali konsolideerida. Rõhutaksin, kui oluline on, et komisjon võtaks vastu õiglase kava stressitestide rakendamiseks absoluutselt kõikides liikmesriikides.
Lõpetuseks leian ka, et komisjoni teave enda soovitatud suurte muudatuste kohta on kasulik.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Austatud juhataja! Selle teema tähtsust rõhutab kõige paremini tõsiasi, et kolm parlamendiliiget on komisjoni poole pöördunud sarnase küsimusega. See ei ole juhus, sest kui teeme stressitesti samamoodi kui eelmisel aastal, kui meil ei õnnestunud taastada usaldust Euroopa pangandussektori vastu, võib see kahjustada Euroopa Liidu usaldusväärsust. ESRB ja EBA töö testi ettevalmistamisel näib olevat kvaliteetne, seda nii ühtse metoodika kui ka selle tegemiseks kasutatava meetodi osas.
Minu jaoks on ka pärast voliniku vastust siiski selgusetud veel paar küsimust. Näiteks see, kas valikuprotsess haldab lisaks eri ärimudelitele ka piiriülest ettevõtlust ja aktsionäride suhteid? Teine küsimus on selle kohta, kas saab täie kindlusega väita, et niisugused stressitestide jadad ei eira ühtegi panka, mille tegevus võib Euroopa majandust ohustada.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Olen tänulik kõikidele sellel hilisel tunnil sõnavõtnutele, et demonstreerida Euroopa Parlamendi valvelolekut, ja ütleksin isegi, et intelligentsust selles keerulises küsimuses.
Esiteks, tulles kohe tagasi äsja Ildikó Gáll-Pelczi tõstatatud küsimuse juurde komisjoni vastutuse kohta - olen harjunud oma kohustustega silmitsi seisma -, märgiksin ära, et praegused stressitestid on loonud ja nende eest vastutab meie ühiselt rajatud uus asutus, nimelt Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus. Loomulikult teeme selle asutusega tihedat koostööd ning sarnaselt Euroopa Keskpangaga oleme ka meie aidanud EBA-l uut testimisvooru ette valmistada, kuid peamiselt vastutab selle eest EBA.
Janusz Władysław Zemke esitas tulevaste ohtude ja riskide kohta üpriski laiahaardelise küsimuse. Esiteks olen seisukohal, et selles valdkonnas või keskkonnavaldkonnas ei ole olemas nullriski. Arvan, et tulevikku ennustada on väga keeruline, ning lõppude lõpuks, Janusz Władysław Zemke, teame, et turud liiguvad tunduvalt kiiremini kui demokraatia ajastu, meie ajastu - ükskõik kui kiiresti me liigume või kui kiiresti ja tõhusalt soovime edasi liikuda.
Kuidas saaksime aga olla paremini ette valmistatud kui neli aastat tagasi, kui seisime silmitsi Ameerika Ühendriikidest alguse saanud kriisiga, mis peaaegu kõik hävitas? Luues tööriistu, valitsemisraamistikke, järelevalvet, vastutustunnet, läbipaistvust - kõike, millest siis puudus oli; kõike, mis oli olnud osa väga võimsast ultraliberalismi lainest, mis käis esimest korda üle maailma 1990ndatel; kõike, mis oli osaliselt maatasa tehtud rumala idee pärast, et turud suudavad ennast ise reguleerida.
Taastame praegu G20 raamistikus ja võib-olla ka mõnes valdkonnas G20 nõuetest kaugemale minnes kannatlikult valitsemist, reguleerimist, läbipaistvust - kavatsesin kokkuvõtvalt kasutada sõna "moraal”, kui tohin seda teha - või eetilisi raamistikke ja tööriistu, mis on umbes 15 aastat finantsturu ülesehitusest põhimõtteliselt puudunud.
Just seetõttu on teie arusaam sellest olukorrast oluline, nagu ka teie roll korralike Euroopa järelevalveasutuste - Sylvie Goulard mainis Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu - loomisel.
Just seetõttu - suunan selle vastuse ka Jean-Paul Gauzèsile, kes mainis reitinguagentuure - kaasame selle tegevuse, tänase istungi teema, kõik, mida teeme kannatlikult nädal nädala järel, suurde Euroopa finants- ja majandusjuhtimise projekti, ning meil on ees veel palju tööd. Ma ei näe probleemi, kui selle suure projekti raames kasutatakse sõna "föderatsioon”. Arvan, et see oli vist Sven Giegold, kes seda sõna ennist kasutas. Peame oma poliitika ja energia rohkem kokku koondama ning mõnikord on tarvis minna pelgast koordineerimisest kaugemale.
Nõustun Jean-Paul Gauzèsiga, et reitinguagentuuride vallas on tähtis reforme jätkata. Töötame kolmanda reformiga, mis täiendab kaht eelmist. Rääkides teie tõstatatud probleemist, mis on seotud liigse sõltuvusega reitingutest, Jean-Paul Gauzès, siis saame üsna pea, juuli alguses, paljudest reitingutest lahti. Vabaneme mitmest viitest nendele, et ennetada seda liigset sõltuvust pankade reitingutest - ja õigupoolest mitte ainult pankade omadest. Seega töötame selle küsimusega.
Sylvie Goulard viitas Mervyn Kingi ja Andrea Enria kommentaaridele - kirjutasin need üles. Tänan teda selle eest, et ta juhtis mu tähelepanu neile kommentaaridele, mis näitavad ennetavat ja muutvat lähenemisviisi, mis teeb mulle suurt rõõmu. Samuti soovin teda tänada Süsteemsete Riskide Nõukogu väga olulise rolli mainimise eest - teame, kui palju teile võlgneme, Sylvie Goulard! Peame tegema koostööd kõikide nende sidusrühmade ja EBAga ning loomulikult peame arvestama ka Süsteemsete Riskide Nõukogu rolli, et rakendaksime stressiteste järjepidevalt ning õpiksime nendest.
Lõpuks sõltub pigem liikmesriikidest kui EBAst see, kas suudame olukorrast õppust võtta, kehtestades tingimusi ja toetuslahendusi, mida vahetult pärast stressitestide lõppu hoolikalt jälgime.
Ajal kui kolm Euroopa järelevalveorganit ja Süsteemsete Riskide Nõukogu loodi, ütlesin, et kavatsen maapinna tugevust testida sellel kõndides. Seda me ka teeme. Usun, et EBA teeb Andrea Enria juhtimisel head tööd; sama kehtib ka teiste asutuste, Süsteemsete Riskide Nõukogu ning, Sven Giegold, ka Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse (EIOPA) kohta. Mainisite ennist kindlustussektori teste; EIOPA valmistab hetkel sellekohaseid arvukaid teste ette, nii nagu EBA seda pankade puhul tegi.
Sven Giegold, tõstatasite tundliku ja väga olulise küsimuse, nagu ennist ka Othmar Karas ja Olle Schmidt, nimelt riigivõlgasid puudutav löök. Olen seda juba öelnud ega kavatse täna õhtul sellel teemal midagi enamat öelda - EBA-le on antud ülesanne testid välja töötada ja neid arendada. EBA oli arvamusel, et pangaportfelli löök oli ebarealistlik, mistõttu ei olnud selles faasis mõtet pangaportfelli teste teha. Võin vaid öelda, et oleme EBAga dialoogis, oleme otsusekindlad - Sven Giegold on sellest uuest testimisvoorust saanud kõik õppetunnid, just nii nagu meie saime õppetunnid eelmisest mitterahuldavast testimisvoorust - ja sihikindlad - Antolin Sánchez Presedo palus mul sihikindlust üles näidata -, oleme selle dialoogi käigus paljunõudvad ja ranged, pidades samas lugu EBA volitustest ja sõltumatusest, just nagu meie komisjonis nõuame enda iseseisvuse austamist. Sven Giegold, minu eesmärk on otstarbekalt peegeldada seda, mida oleme selles juunis lõppevas testide voorus õppinud, ning saada dialoogis EBAga võimalikult palju teadmisi, et järgmist vooru parendada.
Thomas Mann! Sven Giegold mainis nagu teiegi likviidsusriski hindamist. Nagu te teate, ei ole likviidsusriski hindamine stressitesti enda osa, mille tulemused avalikustatakse. Aasta alguses teatas Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus, et vaatab 2011. aasta esimeses kvartalis tavapärase riskihindamistsükli raames eraldi läbi ELi pangandussektori temaatilised likviidsusriskid. Seega tegeleb see probleemiga n-ö paralleelses kontekstis.
Othmar Karas kutsus kaasparlamendiliikmeid ja komisjoni üles kogu oma tegevust pikaajalistesse strateegiatesse kaasama. Sooviksin Othmar Karasele öelda, et sellest üldisest põhimõttest ma ka lähtun ning selles vaimus töötan oma meeskondadega, et teha ettepanek uuteks õigusaktideks, mis on osa finants- ja majandusjuhtimisest, mida vajame. Ütlesin ennist ka Elisa Ferreirale pangakriiside lahendamise teemal, et eriti kehtib see valitsemisküsimuse ja aktsionäride vastutust puudutavate küsimuste kohta - töötame pikaajalisest perspektiivist lähtuvalt -, ning ka selle kohta, mida soovime teha. See kehtib ka ühe teise punkti kohta. Kuigi te ei ole seda maininud, on see üks kriisi põhjustajaid või põhjuseid: koletuslikud tasud ja boonused, mis olid veelgi kõrgemad, kui mindi suuremale riskile, kuna riskijad teadsid, et kõik teised maksavad neile.
Kui vaatame läbi praeguste palka ja boonuseid käsitlevate suuniste rakendamise ning näeme, kus on nende puudujäägid, tagan, nagu paljud teist on soovinud, nende kindla ümberpaigutamise ja rakendamise kõikides liikmesriikides järgnevate nädalate jooksul. Kui ütlen, et kaalun selles küsimuses uusi suuniseid, on need suunised mõeldud just selleks et tegeleda kriisi ühe põhjusega, selle hullumeelse riskimisega, ning muuta asjaosalised pangandussektoris taas ettenägelikumaks ja vastutustundlikumaks.
Elisa Ferreira ja Philippe Lamberts tõid välja, et stressitestid ei olnud järjepidevad. Olen oma arvamust eelmiste testide puuduste kohta juba avaldanud. Vajame suuremat järjepidevust, vajame nende testide rakendamisel rohkem Euroopat ning just seetõttu on vastastikune eksperthinnang EBAga väga kasulik.
Mis puudutab ühtlustatud pangakriiside lahendamise raamistikku, siis just sellega me praegu töötamegi, Elisa Ferreira. Võin teile kinnitada, et esitame oma ettepaneku enne suve lõppu ning tugineme väga reaalselt ja siiralt paljudele teie tehtud ettepanekutele.
Paljud teist, näiteks Olle Ludvigsson, Vicky Ford, Antonio Cancian ja Elena Băsescu, kutsusid just äsja üles testide - kordan kuuldut - rangusele, usaldusväärsusele ja läbipaistvusele. Ütlen veel kord, et finants- ja majandusjuhtimise üldises kontekstis, mida me koos välja töötame, on 2011. aasta testid rangemad, usaldusväärsemad ja läbipaistvamad kui eelmise vooru testid, ning kavatseme tugineda 2011. aasta vooru õppetundidele ja kokkuvõttele tagamaks, et pangandussektori stressitestide järgmised voorud oleksid veelgi tõhusamad, rangemad, usaldusväärsemad ja läbipaistvamad, just nii, nagu olete soovi avaldanud.
Juhataja
Tänan teid väga, Michel Barnier! Meie arutelu on pisut liiga kaua kestnud. See et vastasite igale sõnavõtjale eraldi, näitab teid väga heas valguses. Siiski võiksime tulevikku silmas pidades hariduslikel põhjustel kokku leppida, et viimases sõnavõtus vastab volinik vaid nende sõnavõtjate küsimustele, kes viibivad reaalselt istungisaalis. See hoiaks pisut aega kokku. Viimane arutelu on meid viinud täpselt enda käsutuses oleva aja lõpuni.
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Zigmantas Balčytis
Nagu täna näeme, ei suutnud eelmisel aastal Euroopa Liidu liikmesriikide pankades tehtud stressitestid selle sektori tõelist olukorda paljastada. Iirimaa juhtum on näidanud, et kontroll oli olemuslikult ebausaldusväärne. Sellel aastal tehti pisut parandatud test ning me kõik ootame selle tulemusi. Olen arvamusel, et ELi kodanike usu taastamiseks pangandus- ja finantssüsteemi üldiselt ning kogu Euroopa finantsinstitutsioonilise raamistiku usaldusväärsuse tagamiseks peab äsjaloodud Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus saama palju suuremad volitused ja olulisema rolli. Usun, et teste tuleks teha süstemaatiliselt ning need peaksid hõlmama võimalikult laialdase riskielementide skaala - need on liikmesriigiti erinevad. Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus peaks kehtestama ka selged menetlused ning sellel peaks olema võimalus esitada otsuseid, mis on pankadele kohustuslikud, kui tehtud kontrollid paljastavad panga finantsilise ebastabiilsuse või ebausaldusväärsuse.
Csanád Szegedi
kirjalikult. - (HU) On huvitav, et pärast stressitesti läbikukkumist oli meedia veel eelmisel aastalgi üle ujutatud võltsidest eduraportitest - ilmselgelt ka Euroopa Komisjoni mahhinatsioonide tõttu. Ja nüüd ei nõua mitte ainult meie, vaid ka kõik teised alates liberaalidest ja lõpetades PPEga sellele ebaõnnestumisele selgitust. Siiski otsivad nad lahendusi valedest vastustest, näiteks täiendavatest valitsuse kapitalisüstidest pankadesse või Brüsseli edasisest tsentraliseeritusest. Ebaõnnestumise tõeline põhjus on aga just nimelt see, et Brüsseli demokraatia ei ole võimeline meid enamikus eluvaldkondades abistama. Seega ei tohiks nad pärast fiaskot tahta liikmesriikidelt järjekordseid lubasid ära võtta ning raisata biljoneid eurosid täiendavate mammutasutuste loomiseks; selle asemel peaksid nad tunnistama, et Euroopa ei saa eksisteerida Euroopa Ühendriikidena, ning mida enam võimu Brüsselile anda, seda enam tõhusus kaob.
