Drepturile omului în lume în 2009 și politica UE în această privință (dezbatere) 
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul, întocmit de dna Andrikienė, în numele Comisiei pentru afaceri externe, referitor la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință.
Laima Liucija Andrikienė
raportoare. - (LT) Dnă președintă, dnă Înalt Reprezentant, mă bucur foarte mult să vă văd astăzi aici, participând la această discuție extrem de importantă, mai ales pentru că acestea sunt primele dezbateri politice la care baroneasa Ashton participă de la lansarea noului Serviciu european pentru acțiune externă.
Raportul anual privind drepturile omului în lume, adoptat de Consiliul Uniunii Europene și politica UE în acest domeniu sunt baza acestei discuții și a rezoluției Parlamentului European, care va fi supusă votului mâine. Nu o putem trage la răspundere pe dna baroneasă Aston pentru acțiunile discutate în raportul de mai sus, pentru perioada 2008- 2009, deoarece la acea vreme ea încă nu își preluase postul de Înalt Reprezentant pentru politica externă și de securitate. Înțelegem responsabilitatea majoră care vă revine, acum și pe viitor, și doresc să vă asigur că noi, cei din Parlamentul European, vom face tot ce ne stă în putință pentru a ne asigura că obiectivele de politică externă ale Uniunii Europene sunt realizate.
Baroneasă Ashton, Tratatul de la Lisabona este în vigoare de un an, iar Serviciul european pentru acțiune externă a devenit operațional doar în urmă cu două săptămâni. Prin raportul său, Parlamentul European trimite astăzi un semnal clar către toate instituțiile UE. Parlamentul European și-a exprimat clar poziția conform căreia noul Serviciu european pentru acțiune externă ar trebui să se concentreze în primul rând pe crearea democrației și protejarea drepturilor omului în lume, și că acest lucru ar trebui să se reflecte atât în structura, cât și în finanțarea serviciului. Ar putea exista o Direcție pentru drepturile omului și democrație, o direcție pentru drept internațional, sau o structură cu un alt nume, dar cu aceleași atribuții. Trebuie însă să evităm ca aspectele legate de drepturile omului să fie marginalizate, sau chiar excluse de pe agenda principală a UE și din structura SEAE.
În acest scop, Parlamentul European propune crearea unor funcții de reprezentanți speciali pentru drepturile omului, în cadrul serviciului, care ar lucra în anumite țări și regiuni, mai ales în acelea în care nu există o reprezentanță diplomatică a UE. Acești reprezentanți speciali vor avea ca mandat clar să apere drepturile omului în țările în care lucrează.
De asemenea, doresc să subliniez încă o dată nevoia creării unui Grup de lucru pentru drepturile omului (COHOM), cu sediul la Bruxelles, cu atât mai mult cu cât majoritatea statelor membre sprijină această idee. Raportul asupra căruia se va vota mâine aici, în Parlamentul European, discută și analizează politica UE, activitatea Uniunii Europene și a tuturor instituțiilor sale, referindu-se la o varietate de subiecte și probleme, inclusiv abolirea pedepsei cu moartea, lupta împotriva terorismului și în favoarea drepturilor omului, drepturile copiilor, combaterea violențelor împotriva femeilor, situația susținătorilor drepturilor omului din mai multe țări din lume și libertatea de religie sau credință. Vom prezenta și analiza funcționarea Uniunii Europene în cadrul forurilor internaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite, Consiliul ONU pentru drepturile omului și cooperarea dintre Uniunea Europeană și Curtea Penală Internațională.
Colegii mei din Parlamentul European s-au implicat activ în pregătirea raportului pe care îl dezbatem, care a fost adoptat de Comisia pentru afaceri externe cu o majoritate covârșitoare: 50 de voturi "pentru”, nici unul "împotrivă” și două abțineri. În anexă veți găsi o listă a unor cazuri clare de încălcare a drepturilor omului din mai multe țări, asupra cărora Parlamentul European a atras atenția. Vorbim de nume reale, țări, destine ale unor oameni și vieți pierdute. Prin urmare, doresc să îmi închei discursul făcând referire la câteva cazuri grave de încălcare a drepturilor omului.
Cu siguranță, participând la ceremonie, cunoașteți faptul că astăzi Parlamentul European ar fi trebuit să îi acorde premiul Saharov pentru libertatea de gândire disidentului cubanez Guillermo Farinas. Nu am putut face acest lucru deoarece reprezentanții guvernului cubanez nu i-au permis dlui Farinas să vină la Parlamentul European. Am încredere că, în exercitarea responsabilităților ce vă revin, veți ține cont și de acest lucru și că veți găsi o modalitate de a transmite guvernului cubanez poziția noastră, dezamăgirea, regretul și opoziția noastră în această problemă.
Doresc, de asemenea, să vă atrag atenția asupra unui alt caz dureros prezentat în raport. Tribunalul Khamovinicheskii din Rusia ar fi trebuit astăzi să dea o sentință, însă din motive neclare aceasta a fost amânată pentru finalul lunii. Vorbim de procesul dlor Mikhail Khodorkovskii și Platon Lebedev, care, după părerea mea, reflectă starea precară în care se află sistemul juridic și absența statului de drept în Rusia. Baroneasă Ashton, vă îndemn să nu uitați de aceste cazuri și să întreprindeți toate eforturile pentru a vă asigura că în Rusia dreptatea va deveni o regulă, nu o excepție. Consider că actuala deschidere a Rusiei și obiectivele președinte Medvedev de a moderniza Rusia reprezintă o foarte bună oportunitate de a obține realizarea acestui obiectiv.
Catherine Ashton
Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. - Dnă președintă, distinși deputați, vineri am sărbătorit Ziua internațională a drepturilor omului. Tema de anul acesta s-a axat pe activitatea unor indivizi și a unor organizații din lumea întreagă care luptă împotriva încălcărilor drepturilor omului, în special împotriva discriminării.
În ultimul an m-am întâlnit cu dna Shirin Ebadi, din Iran, laureată a Premiului Nobel și a premiului Front Line și cu comisarul pentru drepturile femeilor din Afghanistan, dna Dr. Soria Sabhrang, precum și cu alți apărători ai drepturilor omului din lume, și voi continua să fac acest lucru și pe viitor.
După cum am menționat deja, mă aștept ca și colegii mei de la Bruxelles și șefii delegațiilor UE să facă același lucru.
În urmă cu șase luni mă aflam în fața dvs. pentru a vă prezenta o primă viziune a modului în care Uniunea Europeană ar trebui să își realizeze politica privind drepturile omului. Astăzi doresc să vă prezint modul în care s-a desfășurat activitatea până în prezent și cum văd eu viitorul, în contextul sprijinului primit din partea Serviciului european pentru acțiune externă.
Însă în primul rând îi sunt foarte recunoscătoare dnei Andrikiene pentru raportul său, care răspunde raportului anual al UE privind drepturile omului și stabilește viziunea Parlamentului European cu privire la modul în care puteam avea o abordare mai eficientă a drepturilor omului în Uniunea Europeană. Este o ambiție pe care o împărtășesc și eu. Diversele acțiuni UE și provocările cu care ne confruntăm sunt bine reflectate în raportul prezentat astăzi în fața Parlamentului: atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului, violența sexuală, utilizarea noilor tehnologii pentru a împiedica libertatea de expresie, pentru a numi doar câteva. Doresc să îmi exprim recunoștința față de dna Andrikienė, pentru faptul că a reunit peste 400 de amendamente în acest raport impresionant, informativ și extrem de util.
Raportul acoperă multe aspecte, însă aș dori să mă opresc asupra a trei lucruri importante din ultimele luni. În primul rând, și cel mai important, UE a lucrat foarte mult pentru a promova cauza drepturilor omului pe scena multilaterală.
În cadrul unei sesiuni de succes a Consiliului ONU pentru drepturile omului, Uniunea Europeană a avut o poziție comună cu privire la rezoluțiile care ar putea provoca disensiune, referitoare la flotila pentru Gaza și la raportul Goldstone. De asemenea, UE și-a atins obiectivele principalele și în cadrul celui de-al treilea comitet al Adunării Generale: rezoluțiile privind Birmania, RPDC și pedeapsa cu moartea au trecut toate, cu o mare majoritate - cum s-a întâmplat, de altfel, și cu rezoluția canadiană privind Iranul - iar rezoluția UE privind eliminarea intoleranței religioase a fost, din nou, primită cu un consens.
În al doilea rând, după cum am anunțat deja în iunie, am început să revizuim politica UE privind drepturile omului. A fost un proces incluziv pentru care am încercat să obțin contribuții ale parlamentarilor din statele membre, mai ales din partea dnei Hautala și Subcomisiei pentru drepturile omului, precum și din partea societății civile, a ONG-urilor și a mediului academic. În următoarele luni voi cere serviciului și echipei mele de experți să analizeze toate aceste aspecte rezultate în urma consultărilor, pentru a vedea cum le putem pune cel mai bine în aplicare. Contez în acest demers pe sprijinul continuu al Parlamentului.
În al treilea rând, am început să lucrăm la coordonarea diverselor politici elaborate în ultimii zece ani și care acum alcătuiesc orientările politicii UE privind drepturile omului: seturi de instrumente, orientările directoare de care dispunem pentru promovarea și protejarea drepturilor omului. Există motive întemeiate pentru care politica s-a dezvoltat în modul acesta organic, însă acesta pare un moment prielnic pentru a face inventarul și pentru a merge mai departe; în ceea ce privește activitatea de revizuire pe care o desfășurăm în prezent, eu întrevăd trei direcții.
În primul rând, nevoia ca Europa să continue să militeze pentru drepturile omului pe plan internațional. Facem demersuri pentru a ne consolida acțiunea în cadrul Organizației Națiunilor Unite și pentru a ne opune încercărilor de a dilua standardele universale, care reprezintă baza acțiunilor noastre. Trebuie să găsim modalități inovatoare pentru a colabora cu parteneri din state terțe, așa cum am reușit cu succes în cazul votului din Adunarea Generală a ONU referitor la rezoluția privind pedeapsa cu moartea. De asemenea, ne implicăm și pentru a ne asigura că propriul nostru istoric poate trece proba unei examinări atente.
În al doilea rând, trebuie să avem o abordare adaptată situațiilor individuale. Ceea ce presupune elaborarea unor strategii locale privind drepturile omului, pentru fiecare țară, revizuirea priorităților și utilizarea instrumentelor de care dispunem în modul cel mai eficient, de exemplu făcând un schimb de experiență în ceea ce privește protecția copiilor pe internet sau modalitatea cea mai bună de a combate exploatarea copiilor prin muncă.
În al treilea și ultimul rând, drepturile omului ar trebui să se situeze în mod clar în centrul acțiunii externe a UE. Acest lucru presupune includerea drepturilor omului în toate activitățile Serviciului pentru acțiune externă, dar și în toate acțiunile externe ale UE: comerț, dezvoltare, PSAC, etc. și la toate nivelurile. Acest lucru va fi integrat în structura de la sediu, dar și în delegațiile noastre, pentru a putea monitoriza situația drepturilor omului și promova atingerea obiectivelor din politica UE privind drepturile omului.
Drepturile omului sunt esența identității noastre europene și sunt în centrul tuturor acțiunilor pe care le întreprindem la nivel mondial. Am elaborat o serie de mecanisme puternice pentru a promova aceste valori în diferite contexte, cu parteneri diferiți; într-un context multilateral și prin intermediul sprijinului acordat societății civile; prin finanțarea unor proiecte specifice drepturilor omului în peste o sută de țări. La aproape zece ani de la prima comunicare UE privind drepturile omului și prin crearea noului serviciu, doresc să vă asigur că politica noastră privind drepturile omului este eficientă, inovatoare și bine direcționată: un fir roșu care traversează întreaga noastră acțiune externă și un standard superior pentru politica noastră externă..
Tocmai de aceea salut în mod special contribuțiile din acest raport, iar în încheiere doresc să îl felicit pe dl Guillermo Farinas pentru premiul Saharov pentru libertate de gândire.
Inese Vaidere
Dnă președintă, dnă Ashton, în primul rând țin să îi mulțumesc dnei Andrikienpentru raportul său de succes care, practic, a fost adoptat în unanimitate în Comisia pentru afaceri externe. De asemenea, îi mulțumesc dnei Ashton pentru discursul său chibzuit. Raportul privind drepturile omului în lume prezintă situația critică întâlnită chiar și în acele țări cu care Uniunea Europeană poartă de ani buni dialoguri și consultări pe problema drepturilor omului. De exemplu, raportul subliniază faptul că Rusia nu a pus în aplicare decât primul punct din raportul în șase puncte referitor la Georgia. În continuare, o jumătate de milion de persoane nu se pot întoarce la caselor lor din Oseția de Sud și Abhazia. Uniunea Europeană trebuie să rezolve clar aceste situații și tocmai de aceea fac apel către Înaltul Reprezentant pentru a acorda o atenție deosebită acelor aspecte din rezoluția la care m-am referit. Este de neadmis ca Uniunea Europeană să cheltuiască resurse însemnate de timp și fonduri pe dialogul privind drepturile omului, fără a obține, însă, rezultate pozitive. Prin urmare, este clar că politica Uniunii Europene privind drepturile omului trebuie îmbunătățită semnificativ. În primul rând, prin punerea în aplicare a unei strategii clare privind drepturile omului, care definește nu doar sarcinile, ci și structura, care să garanteze o evaluare periodică a rezultatelor și a tacticilor operaționale. În al doilea rând, modul în care Uniunea Europeană evaluează situația drepturilor omului trebuie să se bazeze doar pe experiență și pe niște criterii bine definite. Nu putem permite ca opinia noastră să se modifice ca urmare a presiunilor exercitate de state terțe sau în funcție de interesele economice. În al treilea rând, trebuie să stabilim consultări regulate cu organizațiile non-guvernamentale, la nivelul Uniunii Europene. Garantarea drepturilor omului și a democrației trebuie să reprezinte o prioritate pentru Serviciul de acțiune externă și un criteriu fără echivoc în acordurile cu state terțe. Vă mulțumesc.
Véronique De Keyser
Dnă președintă, acest raport este uriaș, un demers impresionant. Aproape că epuizează subiectul drepturilor omului; însă, în același timp, din cauza calităților sale are și defecte: faptul că este dens și necesită mult timp pentru a-l citi. Cu siguranță nu este vina raportoarei, ci mai degrabă a celor 423 de amendamente pe care a trebuit să le analizeze. Prin urmare, este un aspect pentru care trebuie să o felicităm pe dna Andrikienė.
În același timp, însă, raportul ilustrează faptul că drepturile omului, aflate în centrul politicilor europene, sunt complexe și prezintă mai multe aspecte. În consecință, baroneasă Ashton, atunci când Parlamentul European vă cere un raportor special pentru drepturile omului, o direcție generală pentru drepturile omului, instruire specială pentru personalul delegațiilor UE din străinătate și, în rândul acestora, o persoană care să răspundă de monitorizarea drepturilor omului în țara respectivă - dacă Parlamentul își dorește aceste aranjamente nu o face, cu siguranță, pentru a spori birocrația din acest sector, ci pentru că sunt foarte multe lucruri de făcut.
Și cu toate că raportul nu omite problemele și încălcările grave care continuă să zguduie lumea, el nu este nici o poliloghie a acestor orori. Într-o notă pozitivă, subliniază corect eforturile făcute până în prezent și nu ezită să recomande viitoare direcții de acțiune și subiecte de discuție.
În concluzie, raportul chiar reflectă importanța și fondul acțiunilor întreprinse de Uniunea Europeană. Uniunea Europeană a elaborat o serie de instrumente care pot contribui la promovarea democrației în lume. Mai trebuie doar să își convingă interlocutorii că respectarea drepturilor omului nu împiedică dezvoltarea și comerțul internațional, și că nu este o piatră de moară legată de gâtul fiecăruia în cadrul relațiilor internaționale, ci că, mai degrabă, aduce un plus de valoare în ceea ce privește stabilitatea și prosperitatea.
Baroneasă Ashton, v-ați asumat foarte bine cauza drepturilor omului și v-ați pus amprenta la finalul acestui prim an de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona.
Leonidas Donskis
în numele Grupului ALDE. - (LT) Dnă președintă, doresc să felicit raportoarea și toți deputații care au contribuit cu amendamente și au luat parte la discuții, pentru interesul și eforturile lor de a crea și îmbunătăți acest raport privind drepturile omului în lume și politica UE în acest domeniu.
Cred că raportoarea și colegii noștri din Subcomisia pentru drepturile omului și din Comisia pentru afaceri externe au acceptat provocarea și s-au achitat de ea minunat. Ideile și ajutorul primit din partea organizațiilor non-guvernamentale au ajutat și ele la îmbunătățirea raportului. Prin urmare, îndemn toți deputații din Parlamentul European să voteze în favoarea acestui raport care, după lungi dezbateri, amendamente și discuții reflectă exact poziția Parlamentului European cu privire la drepturile omului.
În ceea ce privește amendamentele înaintate, îmi îndemn colegii să nu insiste prea mult asupra acelor aspecte deja discutate amănunțit în cadrul comisiei. Este adevărat că problemele legate de drepturile omului sunt multiple și că există multe țări la care ne-am putea referi și care ar trebui îndemnate să facă ceva. Cu toate acestea, valoarea raportului este dată de caracterul său concis. Dacă am adăuga tot timpul câte ceva la raport, acesta și-ar pierde din eficacitate, așa că mi se pare că nu este necesar să mai dezbatem anumite amendamente.
În același timp, doresc să le atrag atenția colegilor mei asupra câtorva amendamente importante care nu se regăseau în versiunea anterioară a raportului. Printre acestea se numără și amendamentul înaintat de grupul meu referitor la pentotalul de sodiu, cerând asigurări că producția și vânzarea acestei substanțe, care poate fi folosită pentru aplicarea pedepsei cu moartea, sunt permise doar în scopuri medicale. Adoptarea acestui amendament va reprezenta un pas important în lupta împotriva pedepsei cu moartea din lumea întreagă. De asemenea, fac apel la colegii mei pentru a sprijini un alt amendament înaintat de grupul nostru, prin care Comisia Europeană este îndemnată să întreprindă acțiuni pentru a pune în aplicare angajamentele privind consolidarea eforturilor de combatere a violenței, asumate prin raportul privind drepturile omului din 2007.
Acest document nu reprezintă doar un set de orientări pentru Comisia Europeană, Consiliu și statele membre, ci și un mesaj clar și foarte puternic către vecinii, partenerii Uniunii Europene și către alte state în care drepturile omului nu sunt îndeajuns respectate și apărate. Sper că toate statele și instituțiile interesate îi vor acorda atenția cuvenită și că vor adopta recomandările valoroase de aici.
Heidi Hautala
în numele Grupului Verts/ALE. - Dnă președintă, doresc să îi urez Înaltului Reprezentant bun venit astăzi în Parlamentul European. De asemenea, doresc să o felicit pe dna Andrikienpentru munca sa. A fost o muncă de echipă excelentă, și tocmai de aceea raportul a putut fi adoptat aproape cu unanimitate în Comisia pentru afaceri externe.
În toamnă am avut onoarea de a fi invitată să particip la discuțiile dintre statele membre cu privire la ce s-ar putea face pentru ca politica UE privind drepturile omului să fie mai eficientă și mai coerentă. Și, așa cum ați menționat și dvs., baroneasă Ashton, consider că acum avem șansa istorică de a ne revizui politica privind drepturile omului. Eu propun ca acesta să fie un proces cât mai incluziv și deschis. Prin urmare, vă recomand să trimiteți o comunicare în timp util - desigur, nu prea târziu - către Parlament și Consiliu, pentru a avea cu adevărat discuții și angajamente la nivel înalt.
Un aspect foarte important, care merită menționat astăzi, este faptul că Tratatul de la Lisabona așează respectarea drepturilor omului în centrul politicii externe a Uniunii. Și din acest motiv, trebuie să avem create structurile corespunzătoare. Știm că dvs., dnă Înalt Reprezentant, sunteți în favoarea unor structuri pentru drepturile omului și democrație, la centru. Ați putea să ne spuneți ce înseamnă de fapt acest lucru? Puteți să vă luați un angajament similar cu cel asumat în fața Parlamentului în vară? De asemenea, vă îndemn cu convingere să dați curs deciziei de creare a COHOM, cu sediul la Bruxelles, care este grupul de lucru pentru drepturile omului al Consiliului UE. Dacă avem nevoie de mai multă coerență, și avem nevoie, atunci cu siguranță este necesar ca această structură permanentă să existe.
În final, doresc să vă mulțumesc pentru efortul de a aduna statele membre vinerea trecută la Oslo, cu ocazia ceremoniei de acordare a Premiului Nobel. Am motive să cred că fără eforturile dvs. acest lucru nu ar fi fost posibil. Este un punct de plecare foarte bun al activității noastre legate de drepturile omului, pentru ca Uniunea să aibă o voce mai clară, mai puternică și mai eficientă în lume.
Konrad Szymański
Dnă președintă, doresc să mă alătur celor care îi mulțumesc raportoarei. Am colaborat foarte bine, și rezultatul cred că este un raport foarte bun. Consider că ar trebui subliniat faptul că, în continuare, creștinii reprezintă cel mai persecutat grup religios din lume, că suferă discriminări, sunt atacați și adesea chiar uciși în aproape toate părțile globului. În același timp, însă, nimeni nu spune nimic. Chiar și noi - Uniunea Europeană - facem, în continuare, prea puțin.
Îi sunt recunoscător dnei Ashton pentru reacția avută în câteva cazuri particulare recente, însă acest aspect ar trebui reiterat neîncetat. Țări aflate în vecinătatea noastră, cum sunt Egiptul și Algeria, ar trebui să înțeleagă că nu putem continua dialogul politic fără a include și subiectul minorităților religioase din aceste țări. State precum Sudanul și Irakul ar trebui să fie informate clar că nu vom accepta să elaborăm programe de asistență sau acorduri de liber schimb până ce dreptul fundamental al libertății de religie nu va fi respectat.
În ultimii ani s-au înregistrat multe schimbări pozitive în această privință, însă trebuie să fim tot timpul angajați în apărarea libertății religioase din întreaga lume, pentru că nimeni nu o va face în locul nostru. În ultimele zile, în Parlamentul European am avut posibilitatea să întâlnim episcopi veniți aici din Irak, din Mosul și Baghdad, care ne-au împărtășit experiențele lor. Cred că ar trebui să le oferim nu doar sentimentele noastre de solidaritate, ci și garanția unui viitor sigur, pentru ca ei să simtă că există cineva la care pot apela pentru ajutor. Altfel, riscăm să ne pierdem credibilitatea, pentru că dacă nu putem să avem grijă de prietenii noștri, nu mai avem credibilitate în ochii lumii.
Marie-Christine Vergiat
Dnă președintă, se pare că sesiunea noastră este dedicată drepturilor omului.
În această dimineață am adoptat raportul Gál. De asemenea, am adoptat un raport privind traficul de persoane și un altul privind ordinul de protecție european; cu alte cuvinte, drepturile victimelor. Aș pune pe același plan și respingerea permisului unic, prin care Parlamentul European respingea o propunere ca fiind prea discriminatorie față de străini.
Nu o să mai revin la premiul Saharov. Mi-am exprimat deja punctul de vedere în această privință. Totuși, pentru mine, raportul se înscrie în aceeași viziune cu două viteze, aceeași prismă îngustă prin care, din păcate, o parte din colegii mei deputați văd drepturile omului.
Iată câteva exemple: sprijin libertatea de religie, la fel cum sprijin libertatea de a crede sau de a nu crede. Mulți atei sunt și ei persecutați în întreaga lume. Raportoarea noastră a respins amendamente prin care se încerca introducerea conceptelor de libertate de gândire, libertate de credință și libertate de religie, cu toate că acestea se regăsesc în dreptul internațional. De ce există 15 paragrafe despre libertatea de religie, concentrându-se, în principal, pe creștini, și doar șase despre libertatea de expresie? Nu se face nicio referire la sindicaliști. De ce se aplică mereu acest dublu standard și se face întotdeauna referire la aceleași țări: Iran, Irak, Rusia, Belarus sau Cuba, în timp ce abia dacă se menționează situația din multe state africane, mai ales cea din Maghreb, unde apărătorii drepturilor omului și ai democrației sunt persecutați, mai ales în Libia și în Tunisia, într-o indiferență generală? Sau de ce nu se spune nimic despre Columbia?-
Sper că această dezbatere ne va permite să facem progrese. Eu consider că doar dacă ne vom echilibra pozițiile, dacă ne vom adapta cuvintele și acțiunile, vom progresa către o concepție cu adevărat universală asupra drepturilor omului. În continuare mai sunt încă multe lucruri de făcut, și v-am ascultat cu mare atenție, dnă baroneasă Ashton.
Fiorello Provera
Dnă președintă, doamnelor și domnilor, în primul rând țin să îi mulțumesc raportoarei, dna Andrikienė, pentru că a acceptat o parte din amendamentele mele privind libertatea religioasă și o felicit pentru succesul redactării acestui raport.
În întreaga lume au loc din ce în ce mai multe evenimente tragice care au legătură cu libertatea de credință: numărul obstacolelor în calea libertății cultelor, al asalturilor și al crimelor crește de la an la an. Aceste acțiuni criminale țintesc credincioșii de toate religiile, însă în special creștinii. În mod paradoxal, libertatea religioasă devine un subiect din ce în ce mai delicat, în loc să fie una dintre cele mai naturale și mai evidente libertăți.
Pentru toate aceste motive repet propunerea deja făcută mai devreme, ca Parlamentul European să realizeze un raport anual, specific și exact pentru monitorizarea situației libertății de religie în întreaga lume. Acest raport ne-ar oferi informațiile necesare planificării unor intervenții politice corespunzătoare și preventive.
Nicole Sinclaire
Dnă președintă, generații întregi de copii din școlile sovietice au crescut învățând că motorul cu ardere internă a fost inventat de tovarășul Stalin. Se pare că cei din școlile europene vor crește învățând că UE este apărătorul drepturilor omului - dar, în afară de retorică, ce ați făcut de fapt?
Raportoarea subliniază slăbiciunea politicii UE în ceea ce privește junta din Birmania, o slăbiciune vecină cu resemnarea. Raportoarea ne spune că UE este foarte preocupată de abuzurile la adresa drepturilor omului din afara UE - dar ce spuneți de deportarea forțată a cetățenilor romi din Belgia, în 1999, pe vremea când Guy Verhofstadt, care astăzi este aici în calitate de deputat în Parlamentul European, era prim ministru? Ce spuneți de deportarea forțată a romilor din Franța, de anul acesta?
Sau poate că ar trebui să ne așteptăm doar la cuvinte din partea Serviciului pentru acțiune externă. Săptămâna trecută, la Bruxelles, Amnesty International a atras atenția asupra lipsei unui departament pentru drepturile omului, în cadrul Serviciului pentru acțiune externă. Cuvintele sunt frumoase, însă este posibil ca acțiunile să îi ajute mai mult pe cei oprimați și aflați în suferință.
Săptămâna trecută, în comisie, am acuzat Președinția belgiană că este o președinție fantomă. Spre surprinderea mea, Președinția chiar a fost de acord cu mine, afirmând că exact asta își și doresc. Așa că o invit pe baroneasa Ashton să participe la următoarea întâlnire a Subcomisiei privind drepturile omului - și nu doar fizic - la 10 ianuarie, unde va avea ocazia să ia parte la un schimb de opinii referitor la rețeaua democrației și a drepturilor omului și ne va putea explica semnificația cuvântul "acțiune”pentru domnia sa.
Filip Kaczmarek
(PL) Dnă președinte, doresc să îi mulțumesc raportoarei, dna Andrikiene, pentru raportul privind drepturile omului în 2009. Nu a fost o muncă ușoară pentru că, din păcate, respectarea drepturilor omului continuă să necesite întreaga noastră atenție și un angajament deplin. În raportul nostru, facem apel în mod repetat la mai multe state și instituții pentru a întreprinde anumiți pași necesari respectării drepturilor omului. Cred că ar trebui să verificăm mai des dacă aceste instituții chiar înfăptuiesc ceea ce le-a cerut Parlamentul European. Altfel, peste un an vom fi nevoiți să repetăm multe dintre observațiile făcute astăzi.
Avem dreptate atunci când cerem respectarea drepturilor fundamentale, însă acest lucru nu este suficient. Trebuie să fim și eficienți - trebuie să putem convinge autoritățile executive să pună în aplicare eficient instrucțiunile noastre. Sprijin propunerea raportoarei de a avea o direcție pentru drepturile omului și democrație în cadrul Serviciului european pentru acțiune externă și de a crea poziția de Înalt Reprezentant pentru Drepturile Omului. Principiul de bază al unei politici europene consecvente ar trebui să fie acela al promovării valorilor democratice și a drepturilor omului. Probabil că acesta este cel mai important mesaj politic din raport. Dacă va fi posibil să realizăm acest lucru, rapoartele anuale privind respectarea drepturilor omului în lume vor fi din ce în ce mai scurte - și să sperăm că așa se va întâmpla.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Dnă președintă, mulțumesc pentru că mi-ați dat posibilitatea să iau cuvântul. Astăzi analizăm un material care în mod clar este alcătuit din două părți, sau două zone. Prima zonă este o încercare de a evalua respectarea drepturilor omului în 2009, iar cea de-a doua este politica Uniunii Europene în acest sector. Și trebuie să spunem dacă anul trecut s-au făcut progrese în lume în ceea ce privește respectarea drepturilor omului. Din păcate, la această întrebare răspunsul nu este unul afirmativ. În 2009 cu siguranță nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale. Mă gândesc aici la faptul că pedeapsa capitală continuă să fie aplicată și că tortura este folosită în multe țări. Mă gândesc la folosirea violenței împotriva femeilor și la faptul că, în continuare, sute de milioane de copii sunt forțați să muncească precum sclavi.
Cel de-al doilea aspect se referă la Uniune. Nu există nicio dispută asupra valorilor sau obiectivelor. Disputa de bază, și ce ne preocupă cel mai mult, este legată de faptul că ne-am dori ca activitatea Uniunii pentru protejarea drepturilor omului să fie mai eficientă. Sunt de acord cu toate propunerile făcute în acest sens în raport. Dacă toate aceste recomandări pe care le-am făcut ar fi urmate, activitatea Uniunii în domeniul protecției drepturilor omului în lume ar fi cu siguranță mult mai eficientă.
Charles Goerens
(FR) Dnă președintă, raportul dnei Andrikienreprezintă un document de referință remarcabil pentru toți cei care iau cuvântul în numele drepturilor omului. Este bine să împărtășim lecții cu partenerii noștri din lume, pe acest subiect.
Și, deși câteva țări încă trăiesc în Evul Mediu din punctul de vedere al respectării standardelor drepturilor omului, ar fi bine ca Europa să nu adopte o poziție prea arogantă.
Critica adusă de Uniunea Europeană autorităților din țările care continuă că încalce drepturile omului ar fi și mai credibilă dacă cele 27 de state membre ar accepta, fără excepție, să aplice toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului de la Strasbourg.
Care este poziția noastră în această privință? Nu este oare momentul să ne luăm un angajament solemn pentru a elimina astfel și cea mai mică urmă de îndoială cu privire la dorința noastră de a respecta autoritatea organismelor pe care noi înșine le-am creat?
Barbara Lochbihler
(DE) Dnă președintă, dnă baroneasă Ashton, UE dispune de o gamă largă de măsuri care pot fi folosite pentru a îmbunătății politica drepturilor omului din multe state. UE este o putere regională care, în cadrul forurilor multilaterale, ar trebui să facă apel la punerea în aplicare a politicilor privind drepturile omului și să se asigure că se pune un accent mai mare în această direcție. După lansarea Serviciului european pentru acțiune externă, vom profita de această ocazie pentru a analiza dacă politica UE privind drepturile omului are efectele dorite? Sper că da și salut revizuirea politicii pentru drepturile omului, anunțată de baroneasa Ashton.
Totuși, mă îngrijorează faptul că nu vom putea să folosim în mod corespunzător structurile planificate pentru activitățile legate de drepturile omului, în cadrul Serviciului pentru acțiune externă. Există riscul real de a dispune de și mai puține resurse decât în trecut și de a nu avea o politică europeană privind drepturile omului care să fie eficientă, vizibilă și să se facă auzită. Departamentul pentru drepturile omului, care se va crea acum, riscă să devină doar o fațadă dacă politica privind drepturile omului nu va fi reprezentată, sub orice formă, la cel mai înalt nivel. Integrarea drepturilor omului nu va aduce rezultatele cerute, pe cont propriu.
Avem nevoie de o echipă substanțială de experți, cu legături la cel mai înalt nivel, și de cerința ca toată lumea să ia această problemă în serios. Abia atunci va fi posibilă o integrare a tuturor sectoarelor acestei politici și la nivel decizional central. Ar fi total lipsit de profesionalism, de neînțeles și regresiv să ne concentrăm doar pe integrare. Oamenii care suferă de pe urma încălcării celor mai fundamentale drepturi așteaptă de la UE o nouă și eficientă politică privind drepturile omului, și nu doar aplicarea unor proceduri administrative în acest sector.
Charles Tannock
Dnă președintă, felicit raportoarea, pe dna Laima Andrikiene, pentru abordarea echilibrată și delicată a acestei probleme.
Grupul meu, ECR, este pe deplin devotat promovării drepturilor fundamentale ale omului în întreaga lume. Totuși, recunoaștem că adesea drepturile omului trebuie puse în balanță cu adevărata politică. De ce altfel ar încheia UE un parteneriat strategic cu China, al cărei guvern manifestă o deplină nepăsare față de libertăți pe care noi le considerăm a fi esențiale? În mod similar, UE are obligația morală de a acorda ajutoare pentru dezvoltare și umanitare statelor în curs de dezvoltare, chiar și celor cu un istoric foarte rău în ceea ce privește drepturile omului, cum este, de exemplu, Pakistanul, acolo unde femeile și minoritățile religioase, în special, suferă din cauza discriminării instituționalizate.
Cu toate acestea, mă bucur că raportul se referă la țări care au reprezentat o adevărată preocupare în cariera mea - Vietnam, Cuba, Venezuela, Iran, Zimbabwe și Coreea de Nord. De asemenea, se menționează corect și problema pedepsirii apărătorilor drepturilor omului din Rusia. Ideea centrală care străbate acest raport este că democrația, drepturile omului și libertatea economică merg mână în mână.
Totuși, am anumite dubii atunci când Parlamentul invocă dreptul internațional pentru a condamna anumite practici dezagreabile, întrucât temeiul juridic pentru acestea este departe de a fi clar. De exemplu, am observat că într-o rezoluție a Parlamentului care va fi dezbătută mâine, practica lovirii cu bastonul, întâlnită în Malaiezia, a fost declarată ca fiind în mod clar o încălcare a dreptului internațional, deși o asemenea afirmație este contestabilă din punct de vedere juridic. Trebuie să rămânem doar la fapte dacă vrem să ne păstrăm credibilitatea ca instituție.
Bastiaan Belder
(NL) Dnă președintă, angajamentul nostru pentru respectarea drepturilor omului nu însemnă nimic fără implicare personală, și exact în acest sens ne încurajează și raportul interesant al dnei Andrikienė. Pe mine mă preocupă în special aici "libertatea religioasă”.
Aș dori să menționez trei încălcări actuale ale dreptului fundamental la libertate religioasă, ca mod de a îndemna Consiliul și Comisia, care aici sunt reprezentate împreună, de o singură persoană, de dvs., dnă Înalt Reprezentant, să le dea glas și, astfel, chip acestor persoane, și tuturor celorlalți cetățeni persecutați, menționați în agenda diplomatică.
Eu consider că există trei cazuri urgente: 1. Dr Fan Yafeng, un proeminent avocat creștin, apărător al drepturilor omului și pastor al unei parohii din Beijing, care de la 1 noiembrie 2010 se află în arest la domiciliu și care săptămâni în șir a fost hărțuit de șicanele și invențiile serviciilor secrete chineze. Direcție de acțiune pentru Europa: ridicarea arestului la domiciliu impus pentru Dr Fan.
2. Aisha Bibi, o creștină pakistaneză, condamnată la moarte conform legilor privind blasfemia din Pakistan, în baza unor acuzații extrem de dubioase. În cadrul unei recente conversații pe care am avut-o la San Francisco cu ministrul pakistanez de externe, acesta nu a vurt să accepte mai mult decât o anchetă amănunțită a poliției privind acuzațiile care au la bază legea referitoare la blasfemie. Direcție de acțiune pentru Europa: să ajute la eliberarea Aishei Bibi și la abolirea legilor privind blasfemia din Pakistan.
3. Yusuf al-Qaradawi, liderul unei parohii din Iran, condamnat la moarte ca urmare a unor acuzații de erezie. Direcție de acțiune pentru Europa: să ajute la eliberarea acestui preot și să pună punct supravegherii permanente a parohiilor de către stat, în Republica Islamică.
Doamnelor și domnilor, Consiliu și Comisie, dnă Înalt Reprezentant, din păcate, dvs. nu scăpați de temă pentru acasă.
Andreas Mölzer
(DE) Dnă președintă, atunci când China face apel la boicotarea ceremoniei de acordare a Premiului Nobel pentru Pace și guvernele din Irak și Afghanistan, care au preluat puterea cu ajutor militar din vest, îi răspund la chemare, eu văd un exemplu clar al problemelor pe care le au regimurile de natură islamică cu drepturile omului. În acest context, persecutarea din ce în ce mai accentuată a minorităților creștine din Orientul Mijlociu și cazurile de intoleranță și discriminare a creștinilor din Europa mă neliniștesc profund. Nu mai putem ignora problemele din ce în ce mai grave din comunitățile musulmane din UE, legate de căsătorii impuse, crime de onoare, violențe împotriva femeilor și invocarea legii Shariei.
În opinia mea, ar trebui să ne opunem vehement acestui tip de relativism cultural care, sub pretextul respectului față de culturi și tradiții străine, tolerează faptul că dreptul la libertate, egalitate și codeterminare este limitat în anumite părți ale zonelor culturale musulmane.
Vittorio Prodi
(IT) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, în general raportul dnei Andrikieneste un raport excelent, la care Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor & Democraților din Parlamentul European a lucrat din greu pentru a oferi idei cu adevărat valoroase. Drepturile omului au constituit unul dintre pilonii fundamentali ai Uniunii Europene încă de la crearea sa și respectarea acestora reprezintă un aspect esențial pe care Parlamentul European trebuie să îl încurajeze în fiecare zi.
Acceptarea mai largă a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, globalizarea și schimbările din societatea noastră impun o perspectivă nouă și diferită, care nu se regăsește în canoanele existente. Prin urmare, devine esențială garantarea accesului egal la resursele naturale, ca unul dintre drepturile fundamentale ale fiecărui individ.
În anii următori, schimbările climatice vor conduce la o creștere majoră a numărului de refugiați care fug din zonele cele mai sărace ale pământului și este de datoria noastră să luăm deja în calcul aceste posibile fluxuri migratorii, astfel încât să putem stabili politicile adecvate care ne vor permite să garantăm respectul demnității acestor oameni.
Expresia "refugiat climatic” nu a intrat încă în vocabularul legislației internaționale actuale. Evident, rămânem angajați în lupta împotriva deșertificării, la fel cum facem cu adaptarea la schimbările climatice. Acestea sunt subiectele pe care am încercat să le adaug la textul raportului, pentru a permite deschiderea unei dezbateri serioase în acest sens.
Marietje Schaake
Dnă președintă, sărbătorim o zi importantă astăzi la decernarea premiului Saharov, dar avem mult mai multă muncă de făcut. Aș dori să evidențiez câteva elemente din acest raport cuprinzător și bine elaborat.
Trebuie să luptăm pentru dreptate condamnând impunitatea, fie prin CPI sau în alt mod. Nu este important doar să aducem făptașii în fața justiției, pentru că adeseori este un proces pe termen lung, ci, la fel de importantă este tragerea la răspundere a celor care încalcă drepturile umane individuale, fapt care reprezintă o recunoaștere a suferinței și a credibilității noastre în UE în ochii celor ce se tem că încălcările drepturilor omului sunt trecute cu vederea sau, de fapt, tolerate de democrațiile liberale.
În acest raport solicităm sancțiuni împotriva oficialităților din Rusia care sunt responsabile de moartea dlui Magnitsky și împotriva oficialităților iraniene responsabile pentru cenzura sistematică, violarea, represiunea și execuțiile cetățenilor care nu au făcut nimic altceva decât să acționeze conform drepturilor lor umane inalienabile și, cu siguranță, universale.
Peter van Dalen
(NL) Dnă președintă, am observat în ultimele decenii că situația drepturilor omului s-a îmbunătățit într-un număr de locuri din lume. Mă refer la America de Sud și Europa de Est, unde acest lucru a fost legat de democratizare și de creșterea nivelului de prosperitate.
Din păcate, nu am observat niciun progres în țările în care este dominant Islamul - dimpotrivă. În Egipt, Irak, Iran, Pakistan, Somalia și alte țări, din ce în ce mai mulți creștini și alte minorități religioase devin victime ale opresiunii.
În aceste țări, extremiștii nu se dau în lături de la nimic. Acuzații de blasfemie, interdicția convertirii la creștinism, hărțuirea zilnică, crima, toate acestea sunt realități cotidiene. Adeseori, aceste acțiuni sunt îndreptate împotriva comunităților care au locuit în aceste țări mai mult decât musulmanii.
Dnă președintă, patru din cinci oameni care sunt persecutați pentru credința lor sunt creștini și situația din țările musulmane este cea mai gravă.
Solicit Uniunii Europene și statelor sale membre să facă mai mult pentru a combate această persecuție religioasă și, dnă Ashton, vă întreb precis, cum va aborda politica dvs. acest aspect?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dnă președintă, trebuie să o felicit pe dna Andrikienpentru raportul integrat pe care l-a depus. Aș reaminti tuturor că, în urmă cu 2 500 de ani, grecii antici au spus că "omul este măsura tuturor lucrurilor”. Două secole mai târziu, romanii au spus că "omul este lup pentru om”. Doresc să văd dacă proverbul grecilor antici este retorică filozofică sau dacă am progresat. Cu siguranță am progresat, doar că nu am atins rezultatul dorit în ceea ce privește apărarea drepturilor omului și, din păcate, criza economică și financiară care a izbucnit în Europa și în întreaga lume a cauzat o problemă uriașă și a afectat în principal cele mai sărace secțiuni ale societății, astfel lipsindu-le de dreptul uman al respectului fundamental de sine. Dnă președintă, dnă baroneasă Ashton, trebuie să mergem dincolo de cuvinte, trebuie să acționăm, să luăm măsurile necesare pentru protecția socială, să combatem excluziunea socială și, mai presus de toate, să găsim locuri de muncă pentru tineri. V-aș reaminti că locurile de muncă nu sunt un mijloc de trai, ci reprezintă un mijloc de câștigare a respectului de sine, a demnității și păcii în Europa.
Angelika Werthmann
(DE) Dnă președintă, o civilizație își dă măsura nu doar prin progresul său tehnic și prosperitate, ci, din ce în ce mai mult, prin respectul pentru drepturile omului. Acesta este un citat dintr-un program pe tema drepturilor omului din secolul al XXI-lea și trebuie să ne servească drept avertisment. Credibilitatea UE în acest domeniu nu este de la sine înțeleasă și politicile noastre nu sunt imune la aplicarea de standarde duble.
Serviciul european pentru acțiune externă ne oferă oportunitatea de a transforma în acțiuni cuvintele pe care le aprobăm în fiecare joi după-amiaza cel mai târziu. Drepturile omului trebuie să fie reflectate în fiecare domeniu al politicii externe a UE. Salut evaluarea cuprinzătoare a eficienței tuturor instrumentelor UE în acest domeniu, deoarece nu ne lipsește, categoric, voința politică pentru a face cereri stricte, ci pur și simplu voința de a le pune în aplicare.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Dnă președintă, Uniunea Europeană se bazează pe valori precum libertatea, democrația, egalitatea, principiile statului de drept și respectarea drepturilor omului.
Dacă însă Uniunea dorește să joace un rol important și în promovarea drepturilor omului în toată lumea, este esențial să dezvolte o politică externă coerentă, la care toate statele membre trebuie să contribuie în mod hotărât. Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona este o oportunitate unică pentru progresul important în drepturile omului și democrației, care, de acum înainte, trebuie să devină un element central în diferite domenii ale politicii externe, în special.
Decizia de a încorpora drepturile omului în structurile Serviciului european pentru acțiune externă are, prin urmare, o importanță clară și decisivă. Am însă convingerea că înființarea unei funcții de reprezentant special pentru drepturile omului ar contribui la o coeziune mai mare și, mai presus de orice, la vizibilitatea necesară a acțiunilor externe ale UE în acest domeniu.
Aș dori să închei prin a o felicita pe raportoare, dna Andrikienė, pentru activitatea sa excelentă în elaborarea raportului anual al UE privind drepturile omului 2008-2009, care oferă un rezumat detaliat al diverselor activități ale Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului și democrației în lume.
Michael Cashman
Dnă președintă, mulțumesc raportoarei pentru elaborarea unui raport excelent. Baroneasă Ashton, sunt extrem de încântat că sunteți acum în funcție, deoarece istoricul dvs. a demonstrat că nu aveți absolut nicio ezitare în apărarea oamenilor care nu au voce și ale căror drepturi sunt negate.
Drepturile omului, cu siguranță, nu cunosc granițe naționale. Nu cunosc frontiere naționale. Sunt universale. Această universalitate nu este însă un dat în întreaga lume. Avem acorduri cu țări, cum ar fi țările din Africa, Caraibe și Pacific în care drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale sunt incriminate. Drepturile nu le sunt respectate și chiar în cadrul Acordului de la Cotonou se ridică întrebarea dacă ar trebui ca drepturile persoanelor LGBT să fie respectate.
Acesta este motivul pentru care avem nevoie de o direcție pentru drepturile omului puternică în cadrul Serviciului pentru acțiune externă, care să facă posibilă această coerență în politica de dezvoltare, comerț și afaceri externe - după cum ați spus în declarația dvs.
Avem acordurile de liber schimb în care articolul 2, clauza legată de drepturile omului, nu a fost de fapt niciodată aplicată. Parlamentul face recomandări, pe care mi-e teamă că Consiliul le ignoră. Prin urmare, contăm pe dvs. să oferiți un exemplu foarte puternic în apărarea drepturilor omului în toate aceste țări cu care avem relații.
De asemenea, aș dori să îmi exprim felicitările pentru adoptarea de către Consiliu în 2009 a setului de instrumente LGBT. Setul de instrumente permite Serviciului pentru acțiune externă al UE să lucreze pentru drepturile fundamentale ale persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale. Vă doresc numai bine, am încredere în dvs. și acest Parlament are încredere în dvs.
Edward McMillan-Scott
Dnă președintă, vorbesc în calitate de vicepreședinte al Parlamentului European pentru democrație și drepturile omului și îi mulțumesc dnei Andrikienpentru raportul său excelent.
În discursul său, dna Ashton a vorbit despre noile structuri din cadrul SEAE - sau cel puțin nu a vorbit despre acestea. Când am înființat Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului în urmă cu mulți ani, am considerat că a fost necesar să avem o structură care să asigure democrația și drepturile omului. Acesta încă mai există. Întâmplător, Comisia a dorit să îl desființeze și să integreze drepturile omului și democrația prin toate programele externe. Dna Ashton nu discută despre integrare în discursul său, dar îmi e teamă că, atunci când discută despre un conducător atât de subțire încât riscă să se rupă la prima presiune, discută despre un tip de politică externă în filigran. Consider că avem nevoie de mai mult decât atât. Am dori să vedem - după cum au spus alții, chiar în jurul Parlamentului - o direcție pentru drepturile omului și democrație în cadrul SEAE și, posibil, un reprezentant special.
La fel ca dna Hautala, am fost la Oslo săptămâna trecută și aș dori să menționez un singur aspect. Au fost aproximativ o mie de persoane - am stat chiar în spatele dnei Pelosi - unite în jurul Atlanticului: politicieni, diplomați, funcționari publici și ONG-uri, reuniți în mod fericit în jurul Uniunii Europene. Când a fost o ovaționare în picioare, a fost unanimă - niciun val, nicio abordare fragmentată. Toată lumea s-a ridicat în picioare, deoarece reprezentam un set de principii pe care este construită societatea civilă occidentală. Așadar, în viitor, când UE își proiectează abordarea diplomatică, va trebui să proiecteze și principii. Așteptăm cu nerăbdare, dnă baroneasă Ashton, să le prezentăm.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Dnă președintă, raportului dnei Andrikieneste, într-adevăr, lung, dar convingerea mea profundă este că raportul nu epuizează toate chestiunile referitoare la respectul drepturilor omului în lume în 2009. Dedică un spațiu extrem de mic fenomenului tot mai frecvent al persecutării creștinilor, care se manifestă acum nu doar în terțe țări, dar și în Europa. Uniunea Europeană are suficiente instrumente politice și diplomatice atât pentru a preveni aceste fenomene, cât și pentru a le condamna în mod categoric și ferm.
A doua chestiune în legătură cu care Uniunea nu trebuie să păstreze tăcerea se referă la respectarea drepturilor omului în Rusia. Cred că acordul de cooperare care se negociază în prezent cu Rusia reprezintă ocazia ideală de a ridica, într-o manieră fermă și specifică, problema respectării drepturilor omului în această țară Nu trebuie să uităm oamenii care sunt persecutați în Rusia - politicienii, reprezentanții organizațiilor non-guvernamentale și oamenii de afaceri care sunt persecutați doar pentru că au avut curajul și puterea de a cere adevărul despre modul în care funcționează țara lor.
David Campbell Bannerman
Dnă președintă, deși condamnăm la unison încălcările flagrante ale drepturilor omului în țări cum ar fi Iranul și China, trebuie să începem să le distingem de industria extravagantă a drepturilor omului inspirată de UE. Publicul este acum păcălit de acest festival al drepturilor omului. Există Carta drepturilor fundamentale a UE din Tratatul de la Lisabona; există o Curte Europeană a Drepturilor Omului, care urmărește să le dea deținuților britanici dreptul de vot - chiar criminalilor și pedofililor. Există drepturi excesive în UE în materie de ocupare a forței de muncă și drepturi în stil american pentru daune, și există legislații naționale, precum dezastruoasa Lege privind drepturilor omului din Regatul Unit, care permite teroriștilor și criminalilor străini să locuiască în Marea Britanie, pentru că drepturile lor sunt acum considerate a fi mai importante decât cele ale cetățenilor decenți pe care îi amenință.
Adevărul este că nobila cauză a drepturilor omului a decăzut de multe ori, cu avocați milionari care se îmbogățesc apărând drepturile false ale teroriștilor, criminalilor și ale lacomilor. Această situație trebuie să înceteze.
Franz Obermayr
(DE) Dnă președintă, faptul că UE își intensifică activitățile în domeniul drepturilor omului și faptul că problema persecuției și discriminării minorităților creștine este abordată specific în aceste rapoarte reprezintă un pas în direcția corectă. Creștinii sunt supuși unei persecuții grave în multe țări, unele dintre ele având legături strânse cu UE. Exemplele includ Egiptul, Iranul, Irakul și, desigur, Turcia, unde, în unele cazuri, creștinii sunt nevoiți să lupte pentru supraviețuire, atât în termeni economici, cât și fizici. Nu avem nevoie de un nou post, cum ar fi Reprezentantul special pentru drepturile omului, pentru a forța aceste țări să dea dovadă de mai multă toleranță și să își protejeze minoritățile. Acest lucru ar genera costuri inutile și nu există nicio garanție că ar fi eficient, noi dispunând deja de destule mijloace pentru a exercita presiune. Trebuie să luăm măsuri concrete. Trebuie să ne asigurăm că UE nu semnează niciun tratat și nu oferă niciun ajutor financiar fără angajamentul de respectare a drepturilor omului și de protejare a minorităților, în special a creștinilor.
Doamnelor și domnilor, argumentele financiare sunt foarte puternice, în special când argumentele umanitare nu funcționează. Mai ales că toată lumea le înțelege.
Kinga Gál
(HU) Dnă președintă, baroneasă Ashton, în primul rând, permiteți-mi să o felicit pe colega mea, dna Laima Andrikienė, pentru activitatea sa excelentă. Numărul de amendamente, care a atins proporții record, i-au impus o sarcină considerabilă, pe care a gestionat-o excelent și într-un mod foarte elegant, rezultatul fiind un raport excepțional. Sunt încântată să spun că raportul pune accent pe cele mai vulnerabile grupuri, care necesită cel mai mare nivel de protecție, cum ar fi copiii, populația indigenă și minoritățile naționale. Sper foarte mult că mesajele noastre formulate în raport vor fi întâmpinate cu deschidere în ceea ce privește structura Serviciului pentru acțiune externă și a viitorului Înalt Reprezentant pentru drepturile omului. Mă aștept ca dna Înalt Reprezentant Ashton să garanteze că drepturile omului au un loc special în noua structură și că, pe lângă furnizarea condițiilor organizatorice necesare, întreaga activitatea a Serviciului pentru acțiune externă trebuie să fie inspirată de integrarea drepturilor omului.
Spiritul Tratatului de la Lisabona a creat un moment nou, unul care ne va solicita să luăm măsuri mai consistente și în acest domeniu și incapacitatea de a respecta acest spirit nu trebuie să permită subminarea credibilității UE. În calitate de raportor pentru raportul referitor la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, sunt încântată în special că această dezbatere a avut loc în plenul Parlamentului în același timp și că raportul privind situația drepturilor fundamentale din Uniunea Europeană, care a fost adoptat astăzi, cât și raportul privind drepturile omului care este în prezent dezbătut, transmit mesajul că noi considerăm că protecția și aplicarea consistentă a drepturilor fundamentale și umane și evitarea unui standard dublu sunt în egală măsură importante în interiorul și în afara UE.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dnă președintă, mă bucură două lucruri. În primul rând, faptul că drepturile omului au devenit o parte integrantă din activitatea Serviciului european pentru acțiune externă și acesta este un lucru foarte bun. Aparatul Serviciului european pentru acțiune externă trebuie folosit în exact acest scop - pentru a promova drepturile omului și pentru a proteja apărătorii drepturilor omului din întreaga lume. Al doilea lucru care mă bucură este acesta: în calitate de membru al Delegației Uniunii Europene în Rusia, sunt foarte încântat să observ că în acest raport există secțiuni dedicate respectării drepturilor omului în Rusia și că au fost menționați anumiți apărători ai drepturilor omului. Acest sprijin de la Bruxelles și Strasbourg pentru oamenii care luptă pentru drepturile omului din Rusia este extrem de important și consider că acest raport merită sprijin și numai pentru că tratează acești oameni cu respect. Consider că trebuie să ne îndreptăm în această direcție și fac apel la dna Ashton în acest sens.
Bogusław Sonik
(PL) Dnă președintă, dezbaterea privind raportul referitor la drepturile omului în lume a coincis cu evenimentele triste care confirmă faptul că drepturile omului sunt constant încălcate. Câștigătorii Premiului Nobel pentru pace - Liu Xiaobo - și ai Premiului Sakharov - Guillermo Fariñas - nu au putut să își primească premiile, deoarece regimurile în care trăiesc le-au interzis să părăsească țara. Vizita de ieri în Parlamentul European a episcopilor din Irak este dovada că încă avem o mare problemă cu persecutarea grupurilor religioase. Persecutarea creștinilor din Orientul Mijlociu, inclusiv recentul atac terorist asupra catedralei din Bagdad, demonstrează că apar noi metode de încălcare a drepturilor fundamentale și Uniunea trebuie să reacționeze corespunzător și eficient.
Aș dori să mă alătur apelului făcut de Președintele Parlamentului European, dl Jerzy Buzek, pentru a face din problema siguranței creștinilor în Irak o prioritate. Nu putem fi de acord cu faptul că creștinii sunt tratați ca cetățeni de categoria a doua. Cum putem continua negocierile de aderare cu Turcia, dacă singurul seminar creștin din țară rămâne închis? Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, serviciul diplomatic al UE oferă oportunitatea de a îmbunătăți activitatea Uniunii în domeniul drepturilor omului. Această activitate trebuie să se concentreze pe consolidarea cooperării internaționale și creșterea nivelului de securitate. Promovarea valorilor democratice și a drepturilor omului trebuie să fie principiul de bază al unei politici externe coerente a Uniunii Europene.
Iva Zanicchi
(IT) Dnă președintă, baroneasă Ashton, doamnelor și domnilor, în calitate de vicepreședinte al Comisiei pentru dezvoltare, sunt angajată în problemele multor țări, în special în Africa, unde drepturile omului sunt încălcate în mod frecvent și călcate în picioare, dacă nu uitate cu totul.
Duminica trecută tocmai m-am întors din misiunea oficială în Republica Democrată Congo unde, în afară de întâlnirile mele instituționale, am dorit să mă întâlnesc cu reprezentanții organizațiilor non-guvernamentale care funcționează în țară și să vizitez unele centre în care lucrează. Trebuie să spun că într-adevăr fac o treabă excelentă. M-am întâlnit cu victimele dintr-o țară în care violul este văzut ca un instrument de război, unde grupuri armate continuă să practice violurile în masă și alte crime sistematice împotriva societății civile, în special împotriva femeilor, bătrânilor și copiilor.
Am dorit să menționez exemplul Republicii Democrate Congo, pentru că a fost o experiență foarte recentă pentru mine. În general, totuși, aș dori să atrag atenția asupra necesității de a condamna ferm și continuu încălcarea brutală a drepturilor femeilor. Comunitatea internațională trebuie să sporească semnificativ finanțarea pentru campaniile de protejare a femeilor de viol și alte forme de violență, cum ar fi mutilarea genitală, care este o altă încălcarea gravă a drepturilor omului și a integrității fizice a femeilor.
Barbara Matera
(IT) Dnă președintă, dnă baroneasă Ashton, doamnelor și domnilor, crearea Serviciului european pentru acțiune externă este o oportunitate istorică de abordare a problemelor legate de drepturile omului și democrație. Trebuie să garanteze, în special, că respectarea și promovarea drepturilor omului sunt aspecte centrale ale diferitelor părți ale politicii externe a Uniunii Europene.
Este nevoie de sinergie mai mare între delegațiile Uniunii Europene și ambasadele statelor membre, în scopul adoptării unei strategii privind drepturile omului adaptată la fiecare țară, dat fiind faptul că detaliile specifice diferă foarte mult de la țară la țară.
Pedeapsa cu moartea, care se practică în multe părți ale lumii, este una dintre cele mai inumane forme de aplicare a legii.
Folosirea pedepsei capitale este o preocupare în Belarus, singura țară din Europa care încă aplică pedeapsa cu moartea.
Este important să punem capăt diferitelor forme de încălcare a drepturilor omului suferite de femei, inclusiv mutilarea genitală a femeilor. În același timp, trebuie utilizate toate mijloacele politice pentru a sprijini rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, care solicită un moratoriu internațional privind mutilarea genitală a femeilor.
Închei prin a face apel la intensificarea eforturilor Comisiei și Consiliului de a difuza raportul anual al Uniunii Europene privind drepturile omului.
Csaba Sógor
(HU) Dnă președintă, dnă baroneasă Ashton, aș dori să subliniez faptul că, deși Uniunea Europeană a realizat o integrare fără precedent a statelor sale membre în diferite domenii, în codificarea drepturilor omului rămâne mult în urma altor organizații internaționale. Sprijin total declarația prin care se solicită statelor membre să semneze și să ratifice toate convențiile referitoare la drepturile fundamentale ale omului ale ONU și ale Consiliului Europei, cât și protocoalele opționale anexate. Dintre acestea, aș dori să subliniez Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru Protecția Minorităților Naționale și Carta Europeană a limbilor regionale sau minoritare, pentru care semnarea viitoare a Convenției privind drepturile omului de către UE ar putea servi ca exemplu. Consider că o mai bună coordonare a activității organizațiilor internaționale având competență în domeniul drepturilor omului este în egală măsură importantă și ar putea fi unica garanție pentru afirmarea drepturilor și obligațiilor formulate.
Maria Eleni Koppa
(EL) Dnă președintă, Uniunea Europeană apără drepturile omului în lume, în conformitate cu principiile și valorile sale. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut și Tratatul de la Lisabona a îmbunătățit eficiența noastră în acest sector. Noi toți de aici, din Parlamentul European, suntem convinși că acțiunea pentru apărătorii drepturilor omului trebuie să continue. Aplicarea corectă a instrumentelor disponibile poate oferi un cadru pentru protejarea acestora. Principala prioritate trebuie să fie ratificarea tuturor convențiilor internaționale împotriva torturii și a oricărei alte forme de tratament inuman. Includerea clauzei drepturilor omului în toate acordurile comerciale cu țările terțe și monitorizarea aplicării sale sunt măsuri esențiale care permit exercitarea de presiune, motiv pentru care trebuie să insistăm în acest sens. Consider că trebuie să se facă o referire specială la protejarea esențială a drepturilor femeilor și fetelor, inclusiv la protejarea sănătății lor sexuale și reproductive.
Antonyia Parvanova
Dnă președintă, ca parte din dezbaterea noastră de astăzi privind drepturile omului în politicile interne și externe ale UE, aș dori să mă refer în mod special la situația femeilor din zonele de conflict și, în special, din Congo, Gaza și Iran, unde această problemă nu mai poate fi ignorată.
Femeile și copiii sunt cei care suferă cel mai mult de consecințele devastatoare ale situațiilor conflictuale. Nu trebuie să permitem ca încălcări ale drepturilor omului care afectează femeile să fie o problemă secundară: UE trebuie să acorde prioritate apărării drepturilor femeilor în afacerile sale externe și în politicile sale umanitare. Considerațiile privind drepturile omului - și, în special, statutul femeilor - într-un număr mare de țări terțe sunt adeseori sacrificate de dragul intereselor economice ale unor state membre UE. Sunt necesare și solicităm astăzi măsuri corespunzătoare și concrete pentru a transforma principiile UE care acționează în interiorul și în afara Uniunii într-un real instrument de promovare a drepturilor omului, cu un accent specific pe drepturile femeilor.
Rui Tavares
(PT) Dnă Ashton, cum vă simțiți când guverne precum cel francez și cel portughez deviază cursul demonstrațiilor atunci când demnitari chinezi se află în vizite în capitalele lor, pentru ca aceștia să nu le vadă? Ideea unui Înalt Reprezentant nu era justificată tocmai prin nevoia ca Europa să vorbească cu o singură voce despre drepturile omului în străinătate, de exemplu în China? Nu credeți că asta înseamnă că vorbim pe mai multe voci?
Din curiozitate, de ce sunteți mereu alături de Consiliu? Care este filozofia sau teoria constituțională din spatele acestei alegeri? A treia chestiune: Aș dori ca diplomații noștri europeni să considere drepturile omului ca pe o prioritate zilnică, nu ca pe a doua, a treia sau a patra prioritate, ci ca primă prioritate. Ce veți face pentru a vă asigura că unii dintre diplomații noștri abordează drepturile omului ca pe o muncă cu normă întreagă, în fiecare zi? Nu ar fi bine să avem, după cum au sugerat câțiva colegi aici, o direcție permanentă care să se ocupe cu acest aspect?
Andrew Henry William Brons
Dnă președintă, când am ascultat înregistrarea dlui Fariñas din Cuba în această dimineață, am fost impresionat de faptul că s-a identificat pe sine și pe colegii săi ca opoziția "non-violentă” a regimului cubanez. Consider că este deosebit de important să se respecte drepturile oamenilor care nu comit nici acte de violență, nici nu încurajează violența altora.
Cu toate acestea, înainte de a deveni prea pioși în această privință, trebuie să recunoaștem faptul că, în unele țări ale UE, oameni precum dl Geert Wilders din Olanda, sunt persecutați pentru că au opinii politice divergente sau opinii eretice despre subiecte academice fără o aluzie la încurajarea violenței. În plus, un partid politic fără nicio legătură cu mișcări violente a fost interzis în Belgia. O încercare de a interzice un partid din Germania a eșuat în curtea constituțională, dar doar pentru că a fost dezvăluit faptul că dovada a fost fabricată de agenții de stat. În Regatul Unit, un organism al statului a desfășurat o acțiune civilă împotriva propriului nostru partid, în scopul expres de a ne închide.
Salvatore Iacolino
(IT) Dnă președintă, dnă Ashton, doamnelor și domnilor, drepturile omului și politica Uniunii Europene sunt la o răscruce de drumuri. Raportul dnei Andrikientrebuie să fie, cu siguranță, încurajat și sprijinit, pentru că stabilește specific ce acțiuni concrete trebuie încă să fie întreprinse. Serviciul european pentru acțiune externă al UE poate să își desfășoare eficient activitățile, bazându-se în plus pe sensibilitatea recunoscută a statelor membre, dar noi avem nevoie de o politică cuprinzătoare și decisivă care să aibă forța necesară, atunci când situația o impune.
Trebuie să protejăm cu adevărat drepturile omului: tineri, femei, bătrâni, persoane cu handicap, oameni cu orientări religioase și politice speciale, și cei cu diferite orientări sexuale trebuie să fie protejați, așa cum drepturile oamenilor de exprimare liberă a gândurilor lor proprii trebuie să fie protejate. Astăzi, totuși, Parlamentul a adoptat câteva măsuri importante și, prin urmare, considerăm că orice program care are ca scop real protejarea drepturilor omului nu poate fi dezvoltat cu adevărat și eficient decât printr-un dialog puternic și solid cu țările terțe.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Dnă președintă, baroneasă Ashton, este o plăcere să ascultăm cum Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe al Uniunii Europene declară în termeni siguri că suntem în favoarea aplicării libertăților fundamentale și drepturilor omului și că în Uniunea Europeană trebuie să facem tot ce putem pentru a garanta aplicarea principiilor și libertăților care sunt comune pentru întreaga lume, astfel încât să putem să ne îndeplinim acest rol pozitiv.
Cunoașteți poziția noastră: dorim cu disperare un serviciu special pentru libertățile omului și, mai exact, supraveghere și reprezentanți. Cu toate acestea, aș spune, dnă Ashton, că trebuie să privim atât în interior, cât și în exterior. Fiind din Cipru, aș sublinia faptul că avem două sute de mii de refugiați ciprioți greci privați de drepturile lor fundamentale (accesul în casele lor) și că avem o comunitate cipriotă turcă oprimată de ocupația turcă. Configurați serviciul dvs. Un sfat și o cerere: trimiteți primul dvs. reprezentant în Republica Cipru:
Olle Schmidt
(SV) Dnă președintă, unul dintre candidații la Premiul Sakharov, Dawit Isaak, este încă în închisoare în Eritreea, fără a fi avut parte de un proces. Este închis de 3 370 de zile. Aderarea la Convenția Europeană pentru Drepturile Omului va oferi UE o oportunitate mai mare de a-și demonstra în mod real angajamentul său pentru drepturile omului și apărarea acestora în afara frontierelor UE.
Apelez la dvs., baroneasă Ashton, să folosiți această ocazie pentru a intensifica presiunea exercitată asupra statului Eritreea pentru a elibera prizonierul european de conștiință, Dawit Isaak. Acum trebuie să demonstrăm că nu glumim și trebuie să avem un mesaj clar pentru președintele Eritreei. Cerința esențială este ca toate negocierile purtate cu Eritrea să ducă la eliberarea lui Dawit Isaak. Am încredere în dvs. Exact cum a declarat dl Cashman:
Cred în dvs., am încredere în dvs., dnă Ashton.
Andrzej Grzyb
(PL) Dnă președintă, în primul rând, aș dori să-i mulțumesc dnei Andrikienpentru raportul său. De asemenea, aș dori să spun că, odată cu Tratatul de la Lisabona, situația drepturilor omului s-a schimbat. Întrebarea este cum vom folosi acest instrument. Astfel, nu trebuie să ne limităm doar la a discuta direct despre drepturile omului, ci trebuie să le includem în alte contexte, cum ar fi cele în care discutăm despre politica comercială cu numeroase țări. Sunt aceste drepturi ale omului importante pentru partenerii noștri? Consider că reacțiile la ceea ce declară Parlamentul European, sau, de exemplu, la decernarea de astăzi a Premiului Saharov, demonstrează că opiniile Parlamentului sunt importante, deoarece sunt ascultate.
De asemenea, aș dori să discut despre drepturile creștinilor în lume. Am sentimentul că în prezent există atât de multe exemple de persecutare a creștinilor, încât trebuie să reacționăm ferm. La rândul meu, consider că este important să cooperăm, printre alții, cu Consiliul Europei, ONU, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, cu ombudsmenii și reprezentanții drepturilor omului atât ai Consiliului Europei, cât și ai numeroaselor state membre, deoarece avem multe exemple foarte bune ale efectului activității lor în privința schimbărilor de atitudine față de drepturile omului.
Kristiina Ojuland
Dnă președintă, cu toate că raportul cuprinde multe chestiuni importante, aș dori să mă refer doar la cazul lui Sergei Magnitsky. Tragedia sa reprezintă un număr mare de cazuri similare care nu au fost încă în atenția noastră.
Este esențial ca autoritățile rusești să înțeleagă că astfel de incidente trebuie să fie investigate în conformitate cu principiul statului de drept. În schimb, anchetatorii și procurorii implicați în moartea lui Sergei Magnitsky au fost promovați și recompensați.
Un astfel de curs al acțiunii este, pur și simplu, o incredibilă pervertire a justiției și Uniunea Europeană și statele sale membre nu trebuie să închidă ochii la acest aspect. Trebuie să ținem seama de angajamentele internaționale ale Federației Ruse. Prin urmare, stimați colegi, vă încurajez să sprijiniți Amendamentul 25, care propune să impună sancțiuni pentru 60 de oficiali ruși implicați în caz, până când este efectuată o anchetă obiectivă a morții lui Sergei Magnitsky
Jacek Protasiewicz
(PL) Dnă președintă, în calitate de membru al Subcomisiei pentru drepturile omului, aș dori să transmit felicitări sincere dnei Andrikienpentru redactarea un proiect de raport foarte bun. În plus, în calitate de președinte al delegației Parlamentului European pentru relațiile cu Belarus, aș dori să-mi exprim marea satisfacție pentru faptul că raportul conține referiri la situația din această țară. Mă gândesc, în special, la referirile la modul în care libertatea de asociere este permanent limitată în Belarus, și acest lucru include libertatea de asociere a minorităților naționale și etnice și, de asemenea, modul în care activitatea organizațiilor religioase este limitată.
Sunt încântat, de asemenea, că raportul reflectă, de asemenea, libertatea limitată de acces la Internet și faptul că Belarus este un tip de lider rușinos în acest domeniu în Europa. Sper, de asemenea, că dna Ashton, care este prezentă, astăzi, la această dezbatere, va depune toate eforturile pentru a se asigura că dialogul pe tema drepturilor omului, care a început cu Belarus anul trecut, are rezultate tangibile, în special în ceea ce privește încetarea represiunii apărătorilor drepturilor omului și jurnaliștilor independenți bieloruși.
Heidi Hautala
Dnă președintă, aș dori să abordez o chestiune care a fost ridicată de mulți colegi, și anume suprimarea drepturilor creștinilor. Doresc foarte mult, în numele consecvenței, ca și colegii mei să fie la fel de interesați de reprimarea drepturilor reprezentanților altor religii, deoarece ni se reproșează foarte adesea de către alte țări că suntem unilaterali și părtinitori, consider, așadar, că este o chestiune de coerență reală și credibilitate.
Aș dori ca linia directoare a politicii externe privind drepturile omului a UE să fie evitarea oricăror standarde duble și sper că Parlamentul European va respecta acest lucru.
În cele din urmă, aș dori să o întreb pe baroneasa Ashton dacă va intenționa să răspundă la multele întrebări pe care le avem despre noile structuri ale drepturilor omului în cadrul SAE, deoarece acestea vor fi întrunite în viitorul foarte apropiat.
Catherine Ashton
Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. - Dnă președintă, aș dori să le mulțumesc tuturor pentru toate contribuțiile la această dezbatere pe care o consider extrem de utilă.
Aș dori doar să precizez că acum stau lângă Consiliu, dar că am fost de partea Comisiei mai devreme. Merg dintr-o parte în alta și noi ținem o evidență pentru a ne asigura că merg dintr-o parte în alta, deci trebuie doar să remarcați când sunt aici.
Din nou, aș dori să-i mulțumesc dnei Andrikienfoarte mult pentru activitatea sa și să o felicit pentru raportul care a fost extrem de util.
Doresc să mă refer la trei domenii speciale. Voi începe cu chestiunea ridicată de dna Hautala la final, menționată și de un număr de alți colegi.
Dați-mi voie să încep prin a fi foarte clar: Vorbesc despre integrare, pentru că am văzut mult prea adesea în viața mea, cum drepturile omului sunt uitate în hățișurile unei organizații și tratate ulterior într-un mod care nu va schimba nimic. Nu sugerez că aceasta ar fi fost atitudinea UE până în prezent. Sugerez faptul că sunt hotărâtă să mă asigur că acest lucru nu se va întâmpla din nou. După cum veți vedea în structura care urmează a fi finalizată, drepturile omului vor fi recunoscute pe deplin în cadrul acesteia și ne vom asigura că va dispune de expertiza invocată de colegii de aici. Dar nu doresc să fie pusă în umbră. Doresc să fie parte din tot ce facem: un fir conducător, nu filigran, un fir conducător puternic, dar care strălucește și este vizibil pentru toată lumea. Asta doresc să realizez în timpul mandatului meu și sunt 100 % angajată să încerc să realizez acest lucru.
Va fi nevoie de timp și vor fi lucruri pe care nu le vom putea face așa cum aș dori, dar vom face absolut tot posibilul. Pentru mine contează, însă, ca acest Parlament să înțeleagă ceea ce încerc să fac și că încerc să mă asigur că toată lumea își asumă responsabilitatea. Da, trebuie monitorizat; da, avem nevoie de expertiză; dar nu este doar responsabilitatea câtorva persoane din cadrul SAE. Este responsabilitatea tuturor. Acesta este primul lucru pe care doresc să-l spun. Al doilea lucru este că veți vedea structurile foarte curând, și există acolo. Există acolo pentru ca toți să fiți martori ca parte a ceea ce vom face.
În prezidiile grupurilor de lucru, vom prezenta propunerile noastre pentru numiri. Voi numi președintele grupului de lucru care va fi responsabil cu drepturile omului, ceea ce le va permite să decidă dacă pentru capitale trebuie adunați oameni din capitale sau dacă sediul trebuie să fie în Bruxelles. Vom ridica acest subiect în respectiva conversație.
În cele din urmă referitor la structuri: am realizat deja programul de formare pentru noii șefi ai delegațiilor, o sesiune fiind despre drepturile omului. Și-au înțeles foarte bine responsabilitățile și așteptările pe care le avem cu toții în acest sens. Prin urmare, vă rog să acceptați că aceasta este parte - și una fundamentală - a structurii, dar sunt hotărâtă să fac astfel încât toată lumea să își asume responsabilitatea.
Al doilea punct s-a referit la amploarea problemelor. Recunosc ceea ce s-a spus despre credința religioasă și accept că este o chestiune importantă. Este, de fapt, o chestiune care a fost discutată și în cadrul Consiliului Afaceri Externe săptămâna aceasta.
Colegii au menționat, de asemenea, necesitatea de a aborda drepturile femeilor, ale copiilor și ale persoanelor lesbiene, homosexuale, transsexuale și bisexuale. Din tot ceea ce s-a spus despre diferite persoane și diferite țări, am reținut elementul fundamental despre drepturile omului, și anume: pentru ca aceste drepturi să-ți fie recunoscute, singura condiție este să fii om și prezent. Acestea sunt criteriile pentru drepturile omului și, din nou, aceasta va fi modalitatea de abordare în cadrul Serviciului pentru acțiune externă. Ele aparțin tuturor.
Al treilea lucru pe care aș dori să-l spun pe scurt se referă la unele lucruri care vedem că încep să prindă contur și în care suntem implicați. Este vorba în special de activitatea pe care o desfășurăm pe plan internațional. Anul acesta, patru țări au recunoscut și ratificat statutul Curții Penale Internaționale. Este un aspect foarte important, având în vedere implicarea noastră: personal am scris miniștrilor din fiecare țară care încă nu ratificaseră, solicitându-le să facă acest lucru. Sunt țări care ne-au răspuns direct și care au ratificat.
În egală măsură, aș menționa cât este de important să obținem, în cadrul Adunării Generale ONU, extinderea sprijinului pentru moratoriul referitor la pedeapsa cu moartea. Consider că este o parte esențială și fundamentală a activității pe care trebuie să o desfășurăm. Este universal, este ceva în care credem cu toții și trebuie să fim pragmatici în drumul pe care îl urmăm.
Așadar trei domenii: primul, structuri funcționale și oameni care știu și înțeleg activitatea esențială pe care trebuie să o desfășoare; al doilea, garantarea faptului că toată lumea este implicată în activitatea pe care o desfășurăm în materie de drepturi ale omului; și al treilea, modalitățile prin care putem schimba ceva.
Ultimul punct pe care aș dori să-l aduc în discuție este faptul că eu consider că, în cadrul revizuirii, este esențial să căutăm modalități practice și inovatoare de transmitere a mesajelor noastre. Doresc să fim într-adevăr creativi atunci când lucrăm cu oamenii pe teren în diferite țări unde întâlnim apărători ai drepturilor omului - și îi întâlnesc peste tot. Doresc să fim inovatori și creativi pentru a găsi noi metode de abordare a acestor probleme ale drepturilor omului, metode care nu se limitează la ceea ce oricum este mereu extrem de important: declarațiile pe care le fac, declarațiile pe care le facem în numele a 27 de state membre și declarațiile pe care le facem ca instituții ale Uniunii Europene. Este vorba despre a găsi căi de abordare care să ne permită să facem tot ce ne stă în putință pentru a reacționa în fața îngrijorărilor. Este vorba despre indivizi, organizații și voința colectivă de a schimba ceva cu adevărat.
Laima Liucija Andrikienė
raportoare. - Dnă președintă, în primul rând, mi s-a spus că traducerea în limba engleză a discursului meu nu a fost corectă, lucru pe care îl regret. Imediat după această discuție voi traduce eu însămi discursul în limba engleză și îl voi trimite colegilor interesați, precum și Înaltului Reprezentant.
În al doilea rând, doresc să le mulțumesc tuturor colegilor care au participat la dezbaterea de astăzi pentru evaluarea lor pozitivă și pentru remarcele critice făcute. În ceea ce îi privește pe colegii mei, dl Obermayr și dl Poręba, care au vorbit despre minoritățile creștine din diverse țări, spunând că acest aspect nu este menționat în raport, doresc să le atrag atenția asupra paragrafului 126, printre altele. Există un capitol care se referă la libertatea religioasă, iar minoritățile creștine sunt menționate în anumite paragrafe specifice.
În fine, doresc să o asigur pe baroneasa Ashton că Parlamentul va continua să analizeze cu atenție activitatea Serviciului european pentru acțiune externă și va critica lipsa de acțiune sau ineficacitatea măsurilor luate în domeniul drepturilor omului. În raportul de anul acesta, afirmăm clar că nu suntem mulțumiți de faptul că UE încă nu a stabilit puncte de referință precise pentru a evalua dacă acțiunile privind drepturile omului au dat rezultate. De asemenea, ne-am exprimat dezamăgirea față de faptul că dialogurile și consultările pe tema drepturilor omului nu au înregistrat progrese.
Baroneasă Ashton, Parlamentul a muncit mult pentru a găsi puncte comune în privința chestiunilor legate de drepturile omului, în special în privința celor mai sensibile dintre acestea. Acest lucru demonstrează că Parlamentul este unit în demersul de promovare a democrației și protejare a drepturilor omului în lume. Demonstrează, de asemenea, că s-a dus vremea când Parlamentul nu făcea altceva decât să aplaude Comisia sau Consiliul. Parlamentul este în prezent un actor serios în domeniul drepturilor omului. Toate părțile care acționează în acest domeniu trebuie să aibă în vedere acest lucru.
Doresc să le mulțumesc tuturor celor care au participat la această dezbatere.
Președintă
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc mâine, la ora 12:00.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Franz Obermayr
în scris. - (DE) Faptul că UE vrea să-și intensifice activitățile din domeniul drepturilor omului și faptul că problema persecutării și discriminării minorităților creștine este abordată în mod special în acest raport reprezintă pași importanți făcuți în direcția corectă.
Creștinii încă suferă din cauza unor persecutări grave în multe țări, dintre care unele au legături strânse cu UE. Permiteți-mi să vă dau doar câteva exemple: În Egipt, Iran, Irak și Turcia creștinii luptă pentru a supraviețui, atât fizic, cât și din punct de vedere economic.
Nu este nevoie să înființăm o funcție nouă, așa cum este cea propusă, de Reprezentant special pentru drepturilor omului, pentru a încuraja sau chiar obliga aceste țări să fie mai tolerante și să își protejeze minoritățile. O astfel de acțiune va genera costuri inutile și nu prezintă garanții că va fi eficientă.
Avem suficiente mijloace de a exercita presiune în cazul intereselor economice și al relațiilor comerciale internaționale. Trebuie să luăm măsuri concrete. Trebuie să ne asigurăm că nu se semnează tratate cu UE și că nu se acordă niciun fel de ajutor financiar în lipsa unui angajament de a respecta drepturile omului și de a proteja minoritățile, în special creștinii.
Argumentele de natură financiară sunt printre cele mai puternice și sunt înțelese în întreaga lume.
Joanna Senyszyn
Respectarea drepturilor omului reprezintă unul dintre fundamentele democrației și principala valoare pe care se bazează rațiunea de a fi a Uniunii Europene. Acestea sunt motivele pentru care drepturile omului ocupă un loc special în activitatea Uniunii și a Parlamentului nostru. În raportul său anual privind drepturile omului, Parlamentul European pune accentul pe angajamentul său de a proteja aceste drepturi în întreaga lume. Din 1988, Parlamentul acordă Premiul Saharov unor persoane și organizații care se remarcă în cadrul activităților de protejare a drepturilor omului. Laureatul din acest an al premiului ne va fi prezentat în această săptămână.
În contextul raportului pe anul 2009, fac apel la statele membre să semneze și să ratifice principalele convenții ale ONU și ale Consiliului Europei privind respectarea drepturilor omului. Pentru a putea fi eficienți în lupta împotriva încălcării drepturilor omului în lume, trebuie să acționăm împreună în conformitate cu principiile legii și ale ordinii care sunt acceptate la nivel internațional în acest domeniu. Prin urmare, este important pentru Uniune, în calitate de lider în domeniul apărării drepturilor omului, ca statele membre să respecte obligațiile internaționale existente în acest sens.
Nerespectarea drepturilor copiilor lipsiți de apărare este un comportament absolut abominabil. Acesta este motivul pentru care susțin interzicerea definitivă a exploatării copiilor prin muncă și alocarea de fonduri suplimentare pentru lupta împotriva folosirii copiilor în câmpul muncii. Este îngrozitor faptul că în secolul XXI în lume există 215 milioane de copii care sunt obligați să muncească, iar dintre aceștia aproximativ 115 milioane sunt supuși la munci forțate dificile. Nu putem permite ca situația acestor copii să se înrăutățească din cauza crizei economice.
Indrek Tarand
Sunt bucuros că Parlamentul European a adoptat astăzi sancțiunile necesare împotriva ofițerilor ruși implicați în procesul și moartea lui Magnitski. Rusia, o țară unde nu se respectă principiul statului de drept și unde drepturile omului sunt încălcate zilnic, nu merită atenția pe care i-o acordă Franța. Prin urmare, condamn cu convingere faptul că Franța a vândut Rusiei o navă de război din clasa Mistral și regret această acțiune.
Traian Ungureanu
în scris. - Raportul dnei Andrikieneste un pas făcut în direcția bună. Relația dintre UE și Rusia este într-adevăr una specială și trebuie să rămână așa, însă nu aberant de specială. Rusia este obligată, prin propriile sale angajamente, să protejeze drepturile omului și să își apere cetățenii de abuzurile statului. Cazul Magnitski, la care se face referire în raport, vine după asasinatele din cazurile Politkovskaia, Estemirova și Barburova. Avem de-a face cu un tipar, nu cu o succesiune de accidente tragice care depășește abilitățile sistemului judiciar din Rusia. Și, totuși, asasinat după asasinat, autoritățile ruse spun lumii din afară că de data aceasta vinovatul va fi sigur găsit și pedepsit. Care este rezultatul? Absolut niciunul! Duma rusă de Stat chiar a acuzat Parlamentul European că s-ar fi amestecat în afacerile interne ale Rusiei și s-a folosit de minciuni pentru a denigra raportul Andrikienė. Dacă Europa vrea să își păstreze credibilitatea în calitate de apărător al democrației și al drepturilor omului, raportul Andrikientrebuie adoptat așa cum este, fără prevederi speciale pentru abuzurile constante ale Rusiei. O rezoluție a parlamentului canadian a susținut deja interdicția de a călători și înghețarea conturilor persoanelor ale căror nume sunt legate de cazul Magnitski. Trebuie să urmăm și noi acest exemplu și să transmitem Rusiei un mesaj clar și hotărât. Destul!
Jarosław Leszek Wałęsa
în scris. - Protecția continuă a drepturilor omului asigurată de Uniunea Europeană a generat rezultate bune în lume și trebuie să ne sporim eforturile în această eră a globalizării. Este adevărat, este un proces lent și uneori dificil, însă este important să ne extindem obiectivele și să analizăm scenarii realiste pentru a putea dezvolta strategii eficiente. Mai mult, doresc să îmi exprim susținerea pentru protecția apărătorilor drepturilor omului și pentru politici care să asigure răspândirea continuă a democrației în acele țări care trebuie să facă această schimbare. Așa cum am văzut odată cu alegerea laureaților Premiului Nobel și Premiului Saharov, protecția acestor apărători ai drepturilor omului este extrem de importantă, iar aceste măsuri reprezintă un pas făcut în această direcție. Eforturile Parlamentului de a răspândi democrația și de a proteja drepturile omului continuă să înregistreze progrese, iar în lumea globalizată de astăzi aflăm mai repede despre nedreptățile comise. Acest acces la informații facilitează activitatea de monitorizare și ne ajută să reacționăm la situații din întreaga lume. Prin urmare, trebuie să profităm și să ne continuăm eforturile pentru a ne asigura că oamenii beneficiază de drepturile fundamentale pentru păstrarea cărora am muncit atât de mult.
