Tuoteväärennösten torjuntaa koskeva kauppasopimus (ACTA) (keskustelu) 
Puhemies
(HU) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Carl Schlyterin Verts/ALE-ryhmän, Daniel Casparyn PPE-ryhmän, Kader Arifin S&D-ryhmän, Niccolò Rinaldin ALDE-ryhmän, Helmut Scholzin GUE/NGL-ryhmän ja Syed Kamallin ECR-ryhmän puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä väärentämisenvastaisen kauppasopimuksen (ACTA) neuvottelujen avoimuudesta ja tilanteesta - B7-0020/2010).
Carl Schlyter
Arvoisa puhemies, kunkin toimielimen on puolustettava rooliaan. Euroopan parlamentti on EU:n kansalaisten äänitorvi, ja sen on vaalittava kansalaisten etuja. Komissio kutsuu itseään perussopimusten vartijaksi, mutta tässä tapauksessa teidän olisi puolustettava avoimuusperiaatetta, ihmisoikeuksia ja parlamentin oikeuksia. Jos me emme saa oikeutta tutustua asiakirjoihin, mikään EU:n toimielimistä ei täytä tehtäväänsä tai kansalaisten odotuksia.
Eräät komission jäsenistä korostivat kuulemisissaan, että parlamentin on saatava neuvoston kanssa yhtäläinen oikeus tutustua asiakirjoihin, ja parlamentti edellyttää, että komissio pitää lupauksensa. Monet kansalaiset ovat huolissaan siitä, että heidän yksityisyyttään loukkaavan lainsäädännön jatkuva virta, kuten tietojen säilytystä koskeva lainsäädäntö, IPRED I, IPRED II, SWIFT ja niin edelleen, vie heiltä heidän vapautensa ja oikeutensa. EU ei voi jatkaa neuvotteluja ACTA-sopimuksesta, ellei sen kansalaisille anneta mahdollisuutta osallistua prosessiin.
Tärkein kysymys tänään on avoimuus, vaikka myös sisältö on luonnollisesti arkaluonteinen asia. EU:n on todettava selvästi, että avoimuus ja ihmisoikeuksien ja vapauksien puolustaminen ovat ACTA-prosessiin osallistumisemme ehto. Vasta kun olemme määritelleet, mistä loukkaamattomista oikeuksista vapaa ja avoin yhteiskunta muodostuu, voimme näiden oikeuksien puitteissa torjua rikollisuutta ja keskustella siitä, millaisia erilaisten sopimusten olisi oltava.
On täysin järjetöntä ja kestämätöntä, jos meidän on kysyttävä komissiolta suljettujen ovien takana sellaisten sopimusten sisällöstä, joista meidän edellytetään tekevän päätöksiä. Kansalaiset haluavat takeet siitä, että heidän sähköisiä laitteitaan ei tutkita rajoilla, että heillä on oikeus pitää verkkoyhteys kytkettynä ja että heille ei langeteta rikosoikeudellisia seuraamuksia. Odotamme, että lupaatte meille tänään täyden osallistumisoikeuden ACTA-sopimukseen; jos näin ei käy, minun on päätettävä puheenvuoroni klassiseen repliikkiin: oikeudessa tavataan.
Daniel Caspary
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, väärennökset, salakuljetus ja tekijänoikeuksien loukkaaminen ovat kiistämättä valtava ongelma ensinnäkin Euroopan unionille kokonaisuudessaan mutta myös monille jäsenvaltioille. Se, että yhä enemmän väärennöksiä löytää tiensä Euroopan sisämarkkinoille, on ongelma yrittäjille, työntekijöille ja kuluttajille. Nykyisin arvioidaan, että markkinoillemme virtaa väärennöksiä noin 250 miljardin euron arvosta. Jos jokin lääke, esimerkiksi ehkäisypilleri, on väärennetty eikä toimi - kuten äskettäin eräässä tapahtumassa sanottiin - siitä seuraa parhaassa tapauksessa vain raskaus. Pahimmassa tapauksessa toimimaton lääke saattaa kuitenkin olla elämän ja kuoleman kysymys, ja tämä ei voi olla etujemme mukaista.
Meidän on kiireesti tehtävä jotain tekijänoikeuksien loukkaamiselle, salakuljetukselle ja väärennöksille. On mahdotonta hyväksyä, että vuonna 2008 takavarikoimme rajoillamme 178 miljoonaa väärennöstä, joista 20 miljoonaa oli vaarallisia ja joista yli puolet tuli Kiinasta. Tämän vuoksi tällä alalla on ryhdyttävä toimiin. Ongelma on selvä: Lissabonin sopimus tuli voimaan 1. joulukuuta. Neuvottelut ACTA-sopimuksesta ovat jatkuneet kolme vuotta, ja tästä syystä Euroopan parlamentti ei aikaisemmin ole osallistunut niihin läheskään siinä laajuudessa kuin meidän tulevaisuudessa on tarpeen.
Näin ollen toivon, että seuraavien viikkojen ja kuukausien aikana saamme ehdottomasti aikaan enemmän avoimuutta tällä alalla. Meidän on saatava oikeus tutustua tietoihin, joista käy selvästi ilmi, mitä neuvotteluissa tällä hetkellä tapahtuu ja millaisen kannan Euroopan komissio ottaa. Neuvottelujen on jatkuttava. Asianmukainen sopimus on saatava onnistuneesti aikaan. Eri ryhmien arvostelemat seikat ovat parlamentissa riittävän hyvin tiedossa. Työntekijöiden, työnantajien, teollisuuden ja kuluttajien nimessä toivon, että asia saadaan vietyä järkevään päätökseen, mutta että tähän johtavissa neuvotteluissa otetaan huomioon yhteisön säännöstö eikä sen rajoja ylitetä.
Bernd Lange
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mielessäni on kolme kysymystä. Ensimmäinen niistä on, miksi avoimuus yhä on puutteellista, vaikka Lissabonin sopimus on ollut voimassa 1. joulukuuta lähtien ja meillä on ollut komission kanssa toimielinten välinen sopimus 10. helmikuuta lähtien. En ymmärrä, miksi neuvosto istuu neuvottelupöydässä edelleen tarkkailijana, parlamentti ei osallistu lainkaan, ja asiakirjat eivät ole yleisesti saatavilla. Miksi asia siis on näin, arvoisa komission jäsen?
Toinen minua huolestuttava kysymys on tämä: ketkä ACTA-sopimuksesta itse asiassa neuvottelevat? Siitä ei neuvotella jonkinlaisena TRIPS-sopimuksen jatkosopimuksena Maailman kauppajärjestön puitteissa. Siitä neuvottelevat vain yksittäiset valtiot sekä - kuten olemme Yhdysvalloista kuulleet - myös voimakkaat taloudelliset intressitahot. Ihmettelenkin, ollaanko nyt tosiasiallisesti määrittämässä normeja, jotka viime kädessä koskevat kaikkia, vaikka kaikki eivät istu neuvottelupöydän ääressä.
Kolmas minua askarruttava kysymys on tämä: mistä oikeastaan neuvotellaan? Kuulemistilaisuudessanne vastasitte kysymykseeni vakuuttaen, että yhteisön säännöstö on turvattu. Kun kuitenkin luen yksittäisiä neuvotteluista vuotaneita asiakirjoja, minua alkaa valitettavasti epäilyttää. Ymmärrän, että neuvotteluja käydään siitä, että internetin käytön estäminen olisi mahdollista, että palvelujentarjoajia on tarkoitus käyttää eräänlaisina apusheriffeinä taloudellisten etujen puolustamiseksi, että joissain tilanteissa tiedettä ja tutkimusta voidaan rajoittaa ja että jotkut jopa yrittävät ottaa käyttöön yleisiä valvontajärjestelmiä. Näin ollen ihmettelen, mihin yhteisön säännöstö on tässä kaikessa unohtunut?
Myös kysymys vahingonkorvauksesta on ongelmallinen. Se, että neuvotellaan menetettyjen voittojen sisällyttämisestä vahingonkorvaukseen, ei ole politiikkamme mukaista.
Kolmas kysymykseni, arvoisa komission jäsen, on luonnollisesti, mikä on verkkoyhteyttä käyttävän (online) ja yhteydettömän (offline) tilan välinen suhde. Kun luen, että sekä online- että offline-tilojen on määrä edustaa digitaalista maailmaa, ihmettelen, onko rajoilla viime kädessä tarkoitus asettaa rajoituksia kannettaville tietokoneille, iPodeille ja mp3-soittimille ja tarkastaa niitä? Voisitteko ystävällisesti vastata näihin kolmeen kysymykseen?
Niccolò Rinaldi
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni tänä iltana käsittelemässämme aiheessa on eräs perisynti, nimittäin se salailun ilmapiiri, jossa neuvotteluja on tähän asti käyty. Tätä salamyhkäisyyttä on mahdollisesti kärjistänyt epätasapaino, jos on totta, että Yhdysvaltojen elinkeinoelämällä, toisin kuin Euroopan unionin kansalaisilla ja toimielimillä, on ollut käytettävissään useita tietolähteitä luottamuksellisuussopimuksen perusteella. Neuvottelujen puutteellinen avoimuus on ongelma, johon törmätään muissakin tapauksissa - puhuimme tästä Korean kanssa tehdyn sopimuksen yhteydessä - ja se on asia, jolle nyt Lissabonin sopimuksen tultua voimaan on saatava loppu.
Minusta vaikuttaa siltä, että tämä perisynti johtuu myös siitä, että väärennösten vastaista taistelua käytetään hyväksi muissakin taisteluissa ikään kuin se olisi iskulause, jonka nimessä kaikki on sallittua. Lisäksi tämä on ehdottomasti erittäin tärkeä taistelu Euroopan unionin kaltaiselle kauppamahdille. Arvoisa komission jäsen, minä olen kotoisin hyvin tuntemastanne Venetsiasta, jossa väärennöksiä - esimerkiksi Muranon lasia - koskevat säännökset olivat ennen hyvin ankaria (niistä saattoi saada jopa kuolemantuomion). Näin ollen meidän on ehdottomasti suhtauduttava asiaan vakavasti jatkuvasti globaalistuvassa taloudessamme.
Tämä sopimus aiheuttaa kuitenkin vakavia uhkia, jotka huolestuttavat kansalaisia, ja komission täytyy tietenkin olla tietoinen tästä. Tämä kysymys, joka oikeastaan kuuluisi kansainvälisen kaupan valiokunnalle, kuuluu sille kuitenkin yhä vähemmän, samalla kun kyseinen valiokunta tekee yhä enemmän kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle kuuluvaa työtä.
Me kannamme huolta kysymyksistä, jotka koskevat tiedonvälityksen ja ilmaisun vapautta internetissä, oikeutta yksityisyyteen sekä internetpalvelujen tarjoajille koituvia mahdollisia rikos- ja siviilioikeudellisia seuraamuksia. On olemassa eräänlainen punainen viiva, jota ei pidä ylittää, ja pyytäisin komissiota etenemään hyvin varovasti tässä asiassa.
Tiukemmin kauppaan liittyen pyydän komission jäseneltä takeita siitä, että väärentämisenvastaista kauppasopimusta (ACTA) ei käytetä estämään saatavilla olevien lääkkeiden myyntiä kilpailukykyisemmin hinnoin. Tarkoitan turvallisia rinnakkaislääkkeitä, jotka eivät loukkaa tekijänoikeuksia ja joihin liittyvä ainoa rikos on se, että ne on tuotettu Intian ja Brasilian kaltaisissa kehittyvissä talouksissa ja saattavat viedä markkinoita länsimaiden lääketeollisuudelta.
Helmut Scholz
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen De Gucht, jos kymmenen hallituksen edustajat kokoontuvat pienessä ryhmässä jossain takahuoneessa sopiakseen maailmanlaajuista valvontaa koskevista säännöistä, jotka sisältävät sellaisia arkaluonteisia otsakkeita kuin "lainvalvonta" ja "siviilioikeudelliset seuraamukset rajavalvonnan ja internetin yhteydessä", on tuskin yllättävää, jos huhut alkavat kiertää ja herää kysymyksiä, joihin kansalaiset perustellusti haluavat vastauksia.
Yhdyn täysin kollegojeni esittämään arvosteluun. Teidän on kuitenkin oltava tietoinen kansainvälisen kaupan valiokunnan esittämien ja kaikkien ryhmien tukemien kysymysten taustalla olevista huolenaiheista, nimittäin siitä, että sopimuksella, jossa alun perin piti olla kyse teknisten saavutusten ja patenttien suojelusta, puututaan nyt voimakkaasti kansalaisoikeuksiin, viestinnän demokraattisuuteen, hajautettuun innovaatiopotentiaaliin ja kulttuurin luomiseen sekä henkilötietojen suojaan. Kuitenkin myös perusoikeuskirjan 7 ja 8 artikla ohjaavat neuvottelujanne, ja aiomme muistuttaa teitä tästä jatkuvasti.
Tällainen sopimus vaikuttaa koko maailmaan. Te jätätte kuitenkin kehittyvät taloudet ja kehitysmaat samoin kuin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, ammattiliitot ja kansalliset parlamentit neuvottelujen ulkopuolelle - yksinkertaisesti koko suuren yleisön, jonka palveluksessa ja valvonnassa teidän pitäisi olla. Käytte neuvotteluja ilman Euroopan parlamentin antamaa valtuutusta. Sumutatte meitä jatkuvasti parisivuisilla tiivistelmillä kokonaisten neuvottelukierrosten tuloksista. Kieltäydytte noudattamasta uutta lainsäädäntöä ja esittämästä meille samoja asiakirjoja, jotka jäsenvaltiot saavat näiden neuvottelujen yhteydessä. Jos nyt väitätte, että ryhmäni huolestuneisuus on perusteetonta, todistakaa se. Lyökää neuvotteluasiakirjat pöytään nyt heti. Jos uneksitte siitä, että parlamentti jonain päivänä hyväksyy neuvottelujenne tulokset, teidän olisi otettava opiksi SWIFT-sopimusta vastaan tehdystä demokraattisesta päätöksestä. Voin vain toivottaa teille tervetuloa demokratiaan. Euroopan parlamentti ei enää salli takahuonekeskusteluja ja -päätöksiä.
Syed Kamall
Arvoisa puhemies, uskon, että komission jäsen huomaa, kuinka vahvasti koko parlamentti ja kaikki poliittiset ryhmät tämän asian suhteen tuntee, kun me kaikki yksimielisesti vaadimme suurempaa avoimuutta huolimatta mahdollisista mielipide-eroistamme ACTA-sopimusta, väärennöskauppaa ja tekijänoikeuksia koskevista eri näkökohdista. Toivon, että tämä on käynyt nyt hyvin selväksi.
Arvoisa komission jäsen, me kaikki olemme huolissamme siitä, että kun käydään neuvotteluja, jotka eivät ole riittävän avoimia - me emme tunne sovellettavia periaatteita tai neuvotteluasemaamme - syntyy tyhjiö, ja me kaikki tiedämme, että tyhjiön syntyessä se täyttyy huhuilla. Olemme nähneet vuodettuja asiakirjoja, joiden väitetään olevan virallisia. Meillä ei ole mitään mahdollisuutta tietää, ovatko ne todellisuudessa virallisia vai keksittyjä asiakirjoja, mutta tämä osoittaa, mitä tapahtuu, kun avoimuutta ei ole tarpeeksi eikä tietoa jaeta.
Uskon, että eräät meistä kyllä ymmärtävät, että joskus tarvitaan myös hieman luottamuksellisuutta. On selvää, että emme neuvotteluissa halua paljastaa kaikkia neuvotteluasemiamme; emme halua paljastaa korttejamme.
Me pyydämme kuitenkin kohtuullista avoimuutta. Miksi me emme voi saada oikeutta tutustua näihin asiakirjoihin? Miksi me emme voi saada oikeutta tutustua näihin teksteihin? Ja jos teistä tuntuu, että avoimuuden ja neuvottelujen vuoksi ette voi meille sitä antaa, esittäkää ainakin yleiset neuvottelukannat ja kertokaa, mitkä meidän perusperiaatteemme näissä neuvotteluissa ovat.
Aiommeko me esimerkiksi kannattaa ainakin blogeissa esitettyjen tietojen mukaan tehtyjä ehdotuksia siitä, että mp3-soittimia ja kannettavia tietokoneita voidaan takavarikoida rajoilla? Määrätäänkö rikosoikeudellisia seuraamuksia? Voiko EU kannattaa tätä? Katson, että meidän on saatava tietää, ja minusta on osoitus parlamentin vahvasta yksimielisyydestä, että olemme kyenneet saamaan aikaan laajan kompromissin hienoisista mielipide- ja vivahde-eroista huolimatta ja sopimaan yhteisestä tekstistä.
Näin ollen, arvoisa komission jäsen, nyt on teidän vuoronne osoittaa avoimuutta ja näyttää, että te tunnustatte demokraattisen vastuuvelvollisuuden, johon me kaikki pyrimme.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, ymmärrän parlamentin jäsenten huolen ACTA-neuvotteluista.
Muistutan aluksi, että neuvottelemme tästä sopimuksesta parantaaksemme "made in Europe" -innovaatioiden suojaa kaikilla aloilla, joilla tekijänoikeuksia voidaan rikkoa. Jos haluamme säilyä kilpailukykyisenä taloutena, meidän on hyödynnettävä innovointia, luovuutta ja merkkien yksinomaista edustamista. Tämä on yksi tärkeimmistä kilpailueduistamme maailmanmarkkinoilla. Siksi me tarvitsemme välineet, joilla varmistetaan, että tätä kilpailuetua suojellaan riittävästi tärkeimmillä vientimarkkinoillamme.
Olemme yrittäneet jo useiden vuosien ajan ottaa tätä kysymystä esille WTO:n ja Maailman henkisen omaisuuden järjestön kaltaisissa monenvälisissä organisaatioissa. Muut maat ovat järjestelmällisesti jarruttaneet näitä yrityksiä. Vaikka mieluimmin haluaisimme todella maailmanlaajuisen ratkaisun, meillä ei siten ole ollut muuta vaihtoehtoa kuin liittyä yhteen halukkaiden valtioiden kanssa.
Lopullinen sopimus sitoo vain sen allekirjoittaneita valtioita, vaikka olisimme tietenkin tyytyväisiä, jos sopimukseen liittyisi myöhemmin lisää valtioita ja etenkin kehittyviä talouksia.
Kuten kuulemistilaisuudessani sanoin, nämä kansainväliset neuvottelut ovat luottamuksellisia. Tämä ei ole epätavallista. Neuvotteluissa pyritään yhteisesti sovittuun tulokseen, ja ne edellyttävät tiettyä luottamuksellisuutta, jotta kukin osapuoli voi tehdä myönnytyksiä ja kokeilla erilaisia vaihtoehtoja, ennen kuin lopullinen sopimus syntyy.
Toisaalta olen samaa mieltä siitä, että parlamentin pitää saada riittävästi tietoja neuvottelujen etenemisestä. Me teemme kaikkemme kahdella alalla: pitääksemme parlamentin ajan tasalla ja saadaksemme neuvottelukumppanimme suostumaan avoimuuden lisäämiseen. Ensinnäkin, mitä tulee parlamentille annettuihin tietoihin, me olemme toimittaneet teille neuvottelusuuntaviivat, kattavat raportit neuvottelukierroksista ja yleensäkin kaikki kaupan pääosaston tuottamat merkitykselliset asiakirjat, jotka on jaettu jäsenvaltioille kauppapoliittisen komitean välityksellä. Tämä on tapahtunut puitesopimuksen mukaisesti. ACTA-sopimuksesta on myös keskusteltu useaan otteeseen kansainvälisen kaupan valiokunnassa kolmen viime vuoden aikana.
Tämän lisäksi komissio on järjestänyt kesäkuussa 2008 ja huhtikuussa 2009 kaksi ACTA-sopimusta käsittelevää sidosryhmäkonferenssia, jotka olivat avoimet kaikille kansalaisille, elinkeinoelämälle, kansalaisjärjestöille ja tiedotusvälineille. Seuraava julkinen konferenssi järjestetään 22. maaliskuuta Brysselissä.
Ymmärrän, että tämä ei teistä ehkä ole riittävää, jotta voisitte saada selvän kuvan siitä, mikä meidän kantamme näissä neuvotteluissa on. Olen pyytänyt yksiköitäni järjestämään nimenomaan tätä asiaa koskevia tiedotustilaisuuksia kiinnostuneille parlamentin jäsenille kaikista neuvottelujen näkökohdista. Ne ovat valmiita keskustelemaan kanssanne ennen jokaista neuvottelukierrosta ja niiden jälkeen.
Toiseksi, käsitän, että saadaksenne tietää, mitä näissä neuvotteluissa tapahtuu, teidän olisi parasta lukea neuvottelutekstin luonnos. Näin saisitte hyvin selvän kuvan siitä, missä neuvotteluissa tarkalleen ottaen mennään. Kuten luultavasti tiedätte, ACTA-osapuolien välillä on sovittu, että neuvottelutekstin julkistaminen edellyttää kaikkien osapuolien suostumusta. Komissio kannattaa neuvotteluasiakirjojen mahdollisimman pikaista julkistamista. Muutamat ACTA-neuvottelujen osapuolet kuitenkin vastustavat nopeaa julkaisemista. Olen jyrkästi eri mieltä niiden lähestymistavasta, mutta en voi yksipuolisesti rikkoa luottamuksellisuussitoumusta. Kyseessä on uskottavuuteni neuvottelijana.
Aion kuitenkin huolehtia siitä, että seuraavalla neuvottelukierroksella huhtikuussa komissio painostaa tarmokkaasti neuvottelukumppaneitaan suostumaan tekstin julkaisemiseen, ja otan parlamentin huolenaiheet esille kahdenvälisesti ACTA-osapuolten, esimerkiksi Yhdysvaltojen, kanssa, jotka minun on määrä tavata ennen huhtikuuta. On kaikkien etujen mukaista, että jokaisella on selvä käsitys siitä, mistä näissä neuvotteluissa tarkalleen on kyse, ja mikä vielä tärkeämpää, mistä niissä ei ole kyse.
Lopuksi, sisältöä koskevien huolenaiheidenne suhteen palautan mieleen ne pääperiaatteet, joita komissio noudattaa tästä sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa.
Ensinnäkin sopimuksen tavoitteena on puuttua mittaviin tekijänoikeusrikkomuksiin, joilla on huomattavia kaupallisia vaikutuksia. Se ei johda kansalaisvapauksien rajoittamiseen tai kuluttajien kiusaamiseen.
Toiseksi, ACTA-sopimuksessa on kyse vain tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnasta. Se ei tule sisältämään säännöksiä, joilla muutetaan aineellista teollis- ja tekijänoikeuslainsäädäntöä kuten uusien oikeuksien syntymistä, suojan laajuutta tai sen kestoa. Sillä on kuitenkin tarkoitus asettaa vähimmäissäännöt siitä, miten innovoijat voivat puolustaa oikeuksiaan tuomioistuimissa, rajoilla tai internetissä. Esimerkiksi eurooppalainen muotisuunnittelija, jonka luomuksia on väärennetty Euroopan ulkopuolella, voi varmistaa, että hänen oikeutensa turvataan asianmukaisesti ulkomailla.
Kolmanneksi, ACTA-sopimuksen on noudatettava, ja se tulee noudattamaan, yhteisön säännöstöä, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon yhdenmukaistamisen nykytasoa, sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä, televiestintäalan sääntelykehystä sekä viimeisenä muttei vähäisimpänä tietosuojaa ja piratismia koskevaa EU:n lainsäädäntöä. Mitään takaoven kautta tehtävää yhdenmukaistamista tai EU:n lainsäädännön muuttamista ei tapahdu.
Tässä mielessä ACTA-sopimuksella ei ole vaikutusta Euroopan unionin kansalaisiin, koska se ei synnytä EU:lle uusia velvoitteita eikä tarvetta toimeenpanolainsäädäntöön. Se tarjoaa kuitenkin innovoijillemme paremman suojan ulkomaiden markkinoilla.
Olen tietoinen siitä, että jotkut teistä ovat ilmaisseet huolensa pakollisen "kolmen rikkeen" säännön tai asteittaisen puuttumisen käyttöönotosta tekijänoikeusrikkomusten ja verkkopiratismin torjumiseksi. Väärinkäsitysten välttämiseksi haluan tehdä tämän täysin selväksi. Kolmen rikkeen tai asteittaisen puuttumisen järjestelmät eivät ole pakollisia Euroopassa. EU:n eri jäsenvaltioissa on erilaisia lähestymistapoja, ja me haluamme säilyttää tämän joustavuuden kunnioittaen samalla tinkimättä perusoikeuksia, perusvapauksia ja kansalaisvapauksia. EU ei kannata eikä se hyväksy sitä, että ACTA-sopimuksella velvoitettaisiin katkaisemaan ihmisten verkkoyhteydet laittomien internetistä lataamisten vuoksi.
Vastaavasti aiomme varmistaa, että ACTA-sopimuksella ei haitata rinnakkaislääkkeiden saantia. Tiedän, että EU:n tullilainsäädännön vaikutuksesta rinnakkaislääkkeiden kauppaan on ollut erimielisyyksiä. Kuten kuulemisessani teille jo kerroin, tähän ongelmaan puututaan tullilainsäädäntömme tulevassa tarkistuksessa.
Kysyitte myös ACTA-sopimuksen vaikutustenarvioinnista. Koska komissio ei aio ylittää yhteisön säännöstön rajoja, otimme lähtökohdaksemme tutkimukset, jotka tehtiin teollis- ja tekijänoikeuksia varmistamisesta vuonna 2004 annettua direktiiviä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä rikosoikeudellisista toimenpiteistä vuonna 2005 tehtyä direktiiviehdotusta (jota ei hyväksytty) varten.
Otimme huomioon myös tuoteväärennösten ja laittoman valmistuksen taloudellisesta vaikutuksesta tehdyn OECD:n tutkimuksen päätelmät. Tutkimuksessa arvioidaan fyysisten väärennösten kansainvälisen kaupan arvoksi 250 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä on enemmän kuin 150 yksittäisen valtion BKT. Tutkimus sisältää myös tyhjentävän analyysin digitaalisen sisällön laittomasta valmistuksesta.
Ymmärrän huolenne ja aion toimia niiden hälventämiseksi parhaan kykyni mukaan. Luottamuksenne ja tukenne auttavat minua jatkamaan tätä tärkeää työtä.
Tokia Saïfi
PPE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Lissabonin sopimuksen tultua voimaan meillä on uusia toimivaltuuksia, joita haluamme tästä lähin kunnioitettavan. Näin ollen olemme kuunnelleet teitä ja pyydämme teitä käynnistämään jatkuvan ja avoimen kuulemismenettelyn väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA), jotta varmistetaan, että Euroopan parlamentille ja sen edustamille kansalaisille tiedotetaan säännöllisesti ja kattavasti neuvottelujen etenemisestä kunnioittaen samalla sopimukseen liittyviä luottamuksellisuuslausekkeita. Me haluaisimme nyt saada oikeuden tutustua neuvottelutekstiin ja -tiivistelmään, jotta voimme osallistua täysimittaisesti lainsäädäntöprosessiin.
Lisäksi ryhmäni ja minä kehotamme teitä jatkamaan neuvotteluja sellaisen monenvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi, jolla parannetaan teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamista ja noudattamista ja jonka Kiinan kaltaiset kehittyvät taloudet voivat allekirjoittaa. Väärennökset ovat vitsaus, maanalaista toimintaa ja yksi vilpillisen kilpailun osatekijä, joka on paitsi vaara terveydelle, yhteiskunnalle ja taloudelle, myös vaara mielelle.
Riistämällä tekijöiltä sekä monia vuosia tutkimukseen ja kehittämiseen investoineilta yrityksiltä niiden työn hedelmät se lannistaa muita jatkamasta innovatiivisia ja luovia ponnistuksia. Tiedämme kuitenkin, että juuri tämä on Euroopan unionin kilpailukyvyn ydin.
Lopuksi katson, että digitaalisen ympäristön kehityksen myötä väärennökset ovat kiistämättä muuttuneet aineettomiksi. Tästä syystä olen vakuuttunut siitä, että internetin käyttäjät, varsinkin ne, jotka kaappaavat tekijänoikeuksia, voidaan saattaa vastuuseen loukkaamatta perusoikeuksia ja kansalaisvapauksia. Meidän on työskenneltävä yhdessä löytääksemme tasapainon oikeuksien ja vastuun välille.
David Martin
S&D-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen puheenvuorostaan. Arvoisa komission jäsen, sanoitte puheenvuoronne lopussa, että olette kuunnellut huoliamme ja että aiotte vastata niihin. Ehkä niin, mutta uskoakseni vain "jossain määrin", kuten sanotaan. En ole varma, että olette täysin käsittänyt kaikki ACTA-neuvotteluja koskevat epäilyksemme. On totta, että meillä on yhteisiä näkemyksiä sen suhteen, että teollis- ja tekijänoikeuksien haltijat ansaitsevat oikeuksistaan kohtuullisen tuoton, mutta väärennetyt tuotteet voivat muodostaa ja muodostavatkin joskus uhan ihmisten terveydelle.
Näin ollen me emme, niin kuin ette tekään, vastusta kansainvälistä yhteistyötä piratismin ja väärennösten torjumiseksi ja muiden teollis- ja tekijänoikeuksien väärinkäytön muotojen ratkaisemiseksi. Me toistamme kuitenkin, että sen on tapahduttava voimassa olevan yhteisön säännöstön pohjalta. Jos annatte meille tästä ehdottomat takeet, niin minä hyväksyn ne, mutta te sanoitte, että ette aio muuttaa yhteisön säännöstöä takaoven kautta - minä sain tästä vaikutelman, että voitte silti tehdä sen etuoven kautta. Jos kuitenkin sanotte, että yhteisön säännöstöä ei missään tapauksessa muuteta, olen tähän tyytyväinen ja luotan sanaanne.
Samoin sanoitte, että ette aio kriminalisoida henkilöitä, jotka lataavat materiaalia internetistä, mutta puhuitte sitten yhteisön ulkorajoista ja siitä, mitä voi tapahtua, kun ihmiset poistuvat EU:sta sen sijaan että tulevat sen alueelle, ja tässäkään suhteessa emme halua ACTA-sopimukseen mitään, mikä kriminalisoisi ketään henkilökohtaisen käytön vuoksi. Vaikka emme hyväksykään tekijänoikeuden alaisen aineiston henkilökohtaista käyttöä, ketään ei pidä kriminalisoida sen vuoksi.
Kaikkien ACTA-sopimukseen perustuvien toimien on luonnollisesti oltava oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden. Sopimus ei ole avoin valtakirja tekijänoikeuksien haltijoille. Ongelmana on, kuten muut jäsenet ovat sanoneet, että asiaa ympäröivän salailun vuoksi me emme tiedä, mikä tilanne on.
Olen tyytyväinen siihen, että olette antaneet vahvan sitoumuksen neuvottelutekstin luonnoksen saamiseksi ja että aiotte painostaa muita osapuolia asiassa. Mielestäni teidän on kuitenkin kerrottava muille osapuolille, että tämä ei vahvista neuvotteluasemaanne: jos ette voi julkistaa tekstiluonnosta, se päinvastoin heikkenee, koska teillä ei ole - kuten tänä iltana on käynyt hyvin selväksi - parlamentin tukea, ellemme saa nähdä tekstiluonnosta, jonka pohjalta neuvotellaan.
Lopuksi myönteinen seikka: olen tyytyväinen kommentteihinne rinnakkaislääkkeistä ja odotan kiinnostuneena tulliasetuksen tarkistusta.
Sophia in 't Veld
Arvoisa puhemies, valmistautuessani tähän keskusteluun teollis- ja tekijänoikeuksista ja siitä, miten aiomme puolustaa kansalaistemme luovaa ja älyllistä panosta, mieleeni muistui pari vuotta sitten sattunut tapaus, jossa uusia Harry Potter -kirjoja kuljettanut kuorma-auto varastettiin vain muutama päivä ennen kirjan julkaisua. Tänä päivänä varas ei vaivautuisi viemään kuorma-autoa; hän lataisi kirjan vain laittomasti kannettavalle tietokoneelleen tai mp3-soittimeensa ja kuljettaisi sen rajan yli.
Olen tyytyväinen komission sitoutumiseen avoimuuteen, mutta yksiköidenne ystävällisesti toimittaman neuvottelumuistion mukaan väite siitä, että neuvottelijoita vaadittiin allekirjoittamaan salassapitosopimus, ei pidä paikkaansa. Sanoitte juuri, että te allekirjoititte, tai että edellinen komissio allekirjoitti, tällaisen sopimuksen, joka siten sitoo teitä. Haluaisin tietää, kumpi näistä lausunnoista pitää paikkansa. Jos tällaista salassapitolauseketta ei ole, kaikki asiaan liittyvät asiakirjat on asetettava välittömästi yleisesti saataville.
Jos taas tällainen lauseke on olemassa, meidän on saatava kuulla komission jäseneltä, mitä hän aikoo tehdä taatakseen täysin avoimen tiedottamisen yleisölle, ei vain Euroopan parlamentille, sillä vain parlamentin jäseniin rajoitettu luottamuksellisuussääntöjen alainen tutustumisoikeus ei riitä. Euroopan unionin kansalaisilla on oikeus tietää päätöksistä, jotka vaikuttavat syvällisesti heidän oikeuksiinsa ja vapauksiinsa. Joka tapauksessa tällaisista salassapitosopimuksista on jatkossa luovuttava. EU:n pitää tulevaisuudessa vaatia eurooppalaisten avoimuusnormien noudattamista.
Näiden neuvottelujen demokraattinen legitiimiys on heikko. Minkäänlaista keskustelua EU:n tavoitteiden ja periaatteiden määrittämiseksi ei ole käyty. Neuvotteluvaltuutus ei ole saanut minkäänlaista parlamentaarista hyväksyntää. Voitte väittää, että mikään oikeudellinen vaatimus ei edellytä tätä, mutta se ei kuulu tähän, sillä jos 27 henkilöä - jäsenvaltioiden ministeriä - katsoo, että he voivat antaa itsellensä valtuutuksen neuvotella salassa Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuksista ja -vapauksista, voin vain todeta, että heidän käsityksensä demokratiasta on tyystin erilainen kuin minun.
Euroopan parlamentti on tosissaan. Ei "kolmen rikkeen" sääntöä; ei perusteettomia tarkastuksia ja kannettavien tietokoneiden tai matkapuhelimien takavarikointeja. Parlamentille on annettava vedenpitävät takeet siitä, että tällaisia lausekkeita ei ujuteta takaoven kautta kansainväliseen sopimukseen.
Lopuksi toivotan teille oikein hyvää matkaa Uuteen Seelantiin ensi kuussa, ja huolehtikaa siitä, ettei iPodissanne ole mitään laittomasti ladattua aineistoa!
Christian Engström
Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi onnitella komissiota siitä, että se on saanut aikaan sen, mistä EU:n johtajat ovat puhuneet vuosikymmeniä. Se on tosiaan onnistunut saamaan tavalliset kansalaiset kiinnostuneiksi EU:n politiikasta.
ACTA-sopimus on asia, josta ihmiset internetissä todella välittävät. Tästä huolimatta katson, että minun on kritisoitava komissiota sen käyttämän menetelmän vuoksi. Syy siihen, että niin monet kansalaiset seuraavat ACTA-kysymystä, on se, että he ovat raivoissaan. He ovat raivoissaan ehdotuksista, joilla pyritään rajoittamaan heidän vapauttaan ja loukkaamaan heidän yksityisyyttään vain koska jotkut suuryritykset pyytävät sitä.
He ovat raivoissaan, koska he näkevät, että heidän perustavanlaatuiset kansalaisvapautensa häviävät vastakkainasettelussa teollisuuden etujen kanssa. He ovat raivoissaan täydellisestä avoimuuden puutteesta. Näin ei demokratiassa saisi olla.
Huomenna parlamentti äänestää päätöslauselmasta, jossa kehotetaan komissiota noudattamaan perussopimusta ja julkistamaan kaikki ACTA-asiakirjat. Toivon, että päätöslauselma hyväksytään vakuuttavalla ääntenenemmistöllä. Oikeus yksityisyyteen, oikeus tiedonvälityksen vapauteen sekä oikeus oikeudenmukaiseen ja asianmukaiseen oikeudenkäyntiin ovat vapaan ja avoimen yhteiskunnan kulmakiviä.
Huomenna näytämme, että Euroopan parlamentti on valmis puolustamaan näitä oikeuksia tiedon aikakaudella. Vaadimme tietoa, joka on sekä meidän oikeutemme että velvollisuutemme vaaleilla valittuina edustajina, ja muistutamme kunnioittavasti komissiota siitä, että tämä on Euroopan parlamentti, ei kynnysmatto.
Edvard Kožušník
Arvoisa puhemies, halusin alun perin kiittää komission jäsentä Karel De Guchtia siitä, että hän on tehnyt pesäeron edeltäjäänsä, joka kiersi ainoan suorilla vaaleilla valitun Euroopan unionin toimielimen, Euroopan parlamentin, eikä toimittanut tietoja tätä sopimusta koskevasta neuvotteluprosessista. Olen kuitenkin nyt varsin hämilläni, sillä minut kasvatettiin osoittamaan kunnioitusta tärkeille henkilöille, ja se, että komission jäsen De Gucht mielenosoituksellisesti puhdisti silmälasejaan kollegani Kamallin puhuessa, sai minut aika lailla tolaltani. Menen nyt kuitenkin asiaan.
Henkilökohtaisesti olen tyytyväinen tämän sopimuksen aikaansaamiseen, sillä teollis- ja tekijänoikeudet ansaitsevat nykyistä paremman suojan. Tästä huolimatta olen huolissani siitä, että tekijänoikeusrikkomusten tärkeimmät lähdemaat Venäjä ja Kiina eivät kuulu sopimuksen allekirjoittajavaltioihin. Suhtaudun epäillen myös sopimuksen todelliseen tehokkuuteen. Loska sopimuksen sisältö on jatkuvasti hämärän peitossa, kuten monet jäsenet ovat todenneet, kehotan komissiota, joka neuvottelee sopimuksesta jäsenvaltioiden puolesta, varmistamaan, että se ei ole väline, jolla Ranskan digitaaligiljotiinia viedään muihin valtioihin, eikä siitä myöskään tule ohjelmistopatentteja Euroopan unioniin tuova väline.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen yllättynyt ja syvästi huolissani siitä, että komissio puolustaa luottamuksellisia neuvotteluja, kun kysymys on kansalaisten vapauksia, perusoikeuksia, yksityisyyttä ja muuta sellaista koskevasta lainsäädännöstä. Kieltäytyminen antamasta kansalaisille tietoja tällaisista neuvotteluista ei ole missään tapauksessa puolustettavissa.
Vaadin, että neuvottelut keskeytetään välittömästi. Voimme jatkaa niitä, kun ACTA-osapuolet suostuvat siihen, että neuvotteluja käydään avoimesti ja demokraattisesti. Haluan kaikki asiakirjat julkisiksi välittömästi, kaikille kansalaisille. Avoimuus ja tiedotus ovat demokratian tärkeimpiä periaatteita, varsinkin perusvapauksien ja kansalaisten oikeuksien suhteen. Tästä syystä me vaadimme, että kaikki asiakirjat julkistetaan välittömästi kaikille kansalaisille, sillä tämä on luonnollisesti vähintä, mitä demokratialta voidaan odottaa.
Laurence J.A.J. Stassen
(NL) Arvoisa puhemies, kun asioita keitellään kokoon suljettujen ovien takana, ryhmässäni alkavat hälytyskellot soida. Väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) on yksi tällainen asia. Monet maanmieheni ihmettelivät, miksi Alankomaiden vapauspuolue (PVV) piti valita Euroopan parlamenttiin, ja tässä on syy. Meidät valittiin, jotta voisimme vastustaa EU:n keittiötä, joka on valmiina kokkaamaan kaikenlaisia inhottavia keitoksia suljettujen ovien takana ilman että kansalaisilla on asiaan mitään sanomista.
Tällä kertaa me emme edes tiedä, mitä tästä EU:n keittiöstä tulee ulos; Euroopan parlamentin odotetaan ottavan kantaa johonkin, joka on yhä käärepaperien peitossa. Voiko tämän naurettavampaa tilannetta olla? Tämä on osoitus äärimmäisestä halveksunnasta parlamenttia ja kansalaisia kohtaan. Tiedot, joita tästä ACTA-sopimuksesta tähän asti on saatu, ovat hyvin masentavia. Kuluttaja joutuisi uhriksi, kun on mahdollista sulkea kansalaisia pois internetistä: tämä on hyvin vakava asia.
Eurooppa on aina ollut maanosa, jossa kansalaisten vapaus kerätä tietoa on ollut kunniapaikalla. Tämä vapaus vaarantuisi nyt vakavasti, ja näin ei voi eikä saa käydä. Lisäksi tämä loukkaisi toissijaisuusperiaatetta. Jäsenvaltioilla ei ole tässä asiassa enää mitään sananvaltaa. Ryhmäni kannattaa täyttä avoimuutta ja vastustaa jyrkästi kansalaisten kriminalisointia. ACTA-sopimus edistää tukahduttavan valvonnan ja syytösten kulttuuria; valtio valvoo sinua. ACTA-sopimuksella kierretään kaikki olemassa olevat kansainväliset elimet, kuten Maailman kauppajärjestö (WTO).
Mitä komissio oikein tässä salaisessa keittiössä tekee? Miksi neuvotteluihin osallistuu lähes yksinomaan yhdysvaltalaisia yhtiöitä; mitä ne niissä tekevät? Ovatko ne siellä turvaamassa kaupallisia etujaan? Entä Euroopan unionin kansalaisten edut? Voivatko ne olla vähemmän tärkeitä? Juuri tässä PVV-puolueen merkitys käy selväksi. Me taistelemme kansalaisten etujen puolesta aina, kun havaitaan salailua ja kabinettipolitikointia.
Haluan pöytäkirjaan merkittävän, että PVV-puolue vastustaa lääke- ja tuoteväärennöksiä. Siitä tässä keskustelussa ei ole kysymys; kysymys on siitä, että parlamentin jäsenet eivät pysty ottamaan kunnolla kantaa tähän asiaan pelkästään siksi, että se on pidetty salassa emmekä tunne sen sisältöä. Räikeämpää parlamentin mandaatin loukkaamista ei voi kuvitella. Meidän puolestamme koko haisevan ja salailevan keittiön saisi sulkea, ja sen ovelle pitäisi ripustaa suuri kyltti, jossa lukee: "Suljettu sääntöjen rikkomisen vuoksi".
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, me tiedämme, että globalisaatio ja varsinkin Kiinan liittyminen WTO:hon ovat aiheuttaneet valtavan ongelman. Eurooppa on tulvillaan väärennettyjä tuotteita, jotka ovat jatkuvasti vaarallisempia ihmisten terveydelle ja aiheuttavat suuria taloudellisia tappioita yrityksille. Kansalaiset ja yritykset eivät katso hyvällä silmällä sitä, että jäsenvaltioiden valvontamekanismit ovat täysin riittämättömät, ja ne vaativat perustellusti tehokkaampia Euroopan unionin tason toimia, muun muassa väärentäjille määrättäviä suuria sakkoja. Tällä sopimuksella on tarkoitus parantaa huomattavasti väärentäjien paljastamiseen tähtäävää kansainvälistä yhteistyötä, mutta minusta tavoitteenamme ei pidä olla internetistä pelejä lataavien lukiolaisten syytteeseen asettaminen. Yli kahden vuoden ajan neuvotellun sopimuksen sisältö on salainen, joten tietoja eurooppalaisten nykyisiin oikeuksiin, yksityisyyteen ja henkilötietoihin mahdollisesti vaikuttavista kiistanalaisista artikloista on vain tihkunut. Tällaiseen me emme antaneet komissiolle valtuutusta.
Tästä syystä pelkään, että tämän erittäin tarpeellisen sopimuksen ratifiointi saatetaan Euroopan parlamentissa hylätä SWIFT-sopimuksen tapaan, ellei komissio voi tiedottaa parlamentille säännöllisesti neuvotellun sopimuksen rakenteesta ja rajoista. En halua, että joudumme jälleen ottamaan kantaa valmiiseen tuotteeseen, eli säädökseen, joka meidän on vain joko hyväksyttävä tai hylättävä voimatta keskustella sen sisällöstä yksityiskohtaisesti ja hälventää kansalaisten huolestuneisuutta.
Minusta on myös strateginen virhe, että Kiinaa, joka on väärennösten suurin lähde, ei kutsuttu tästä sopimuksesta käytäviin neuvotteluihin. Tästä syystä pyytäisin teitä, arvoisa komission jäsen, selittämään asiaan liittyvää taktiikkaa ja kertomaan, neuvotteletteko kiinalaisten kanssa Kiinan liittymisestä sopimukseen myöhemmin. Uskotteko todella, että näin tapahtuu?
Gianluca Susta
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan tavoite pysyä maailman suurimpana taloutena on kytkettävä yhä suuremmassa määrin sen kilpailukyvyn elvyttämiseen, sen teollisuusjärjestelmän laatuun ja sen kykyyn valloittaa uusia markkinoita.
Väärennösten ja kaupallisten rikkomusten torjunta on tässä yhteydessä hyvin tärkeää. Tuotemerkkien, patenttien ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu eivät kuitenkaan ole vain järjestelmän kilpailukykyä parantavia ei-taloudellisia välineitä, vaan myös konkreettinen esimerkki siitä, miten teolliseen talouteen sovelletaan viime vuosina kansainvälisen rahoituskeinottelun paineessa rikottujen sääntöjen kunnioittamiseen perustuvan demokraattisen oikeudellisen kulttuurin periaatteita.
Väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) on keskeinen väline väärennösten torjumiseksi. Väärennökset tuottavat vuosittain uskomattomat 500 miljardia dollaria, niillä on yhteyksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja ne haittaavat - ja jopa uhkaavat - terveyden kaltaisia perusihmisoikeuksia, jos ajatellaan esimerkiksi lääkeväärennöksiä. Jos meidän on tarkoitus arvioida ACTA-sopimusta, meidän on pidettävä mielessä tämä kansainvälinen toimintaympäristö.
Toisaalta meidän on vaadittava, että tämä sopimus noudattaa myös tiettyjä rinnakkaiselon perusperiaatteita, jotka perustuvat sääntöjen noudattamiseen. Emme voi peittää huolestuneisuuttamme sopimuksen oikeusperustasta, neuvotteluvaltuutuksesta ja avoimuudesta. Niille, jotka Euroopan parlamentin tavoin edustavat 500 miljoonaa kansalaista, on tiedotettava asioista virallisesti, ei luottamuksellisesti. Komission neuvottelijoiden on raportoitava parlamentille työn etenemisestä, ja parlamentille on annettava oikeus tutustua asiakirjoihin ja saada tietoa, jotta se voi antaa yksityiskohtaisen lausunnon.
Parlamentin ja komission välinen vaikea mutta hedelmällinen yhteistyö voi auttaa Euroopan unionia hyödyntämään potentiaalinsa mahdollisimman hyvin. Päätöslauselma on tämänsuuntainen ja siksi puoltoääniemme arvoinen.
Alexander Alvaro
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen De Gucht, peritte raskaan perinnön, ja ellei käsiteltävä aihe olisi niin vakava, voisin melkein hymyillä ACTA-sopimuksen käynnistämille spekulaatioille. On kuitenkin kaksi syytä, joiden vuoksi hymyni hyytyy. Ensinnäkin väärennökset ja tekijänoikeuksien ja tavaramerkkilainsäädännön rikkomiset vaarantavat sekä talouden eheyden ja ihmisten terveyden.
Väärennösten sekä tekijänoikeuksien ja tavaramerkkilainsäädännön rikkomisten arvioidaan pelkästään vuonna 2007 aiheuttaneen maailmanlaajuisesti 185 miljardin euron tappiot. Tämä on selvästi enemmän kuin Euroopan unionin talousarvio. Se vaarantaa yrityksemme, edistää rikollisuutta ja tuhoaa työpaikkoja. Tämä ei todellakaan voi olla etujemme mukaista.
Lisäksi väärennetyt lääkkeet voivat olla hengenvaarallisia niille, jotka ottavat tällaisia lääkkeitä tietämättä niiden olevan väärennettyjä. Tämäkin on riski, jota ei voida hyväksyä.
On myös sanomatta selvää, että meidän on oman etumme vuoksi ryhdyttävä toimiin tässä asiassa. Toiseksi, on oltava täysin selvää, että Euroopan komission neuvotteluvaltuutus rajoittuu ehdottomasti yhteisön säännöstöön, jotta taataan, että lyhenne ACTA ei tulevaisuudessa tarkoita sanoja "another crazy treaty agreed".
Lissabonin sopimuksen tultua voimaan yhteisön säännöstöön kuuluu kattavien ja tapauskohtaisten tietojen antaminen Euroopan parlamentille sopimusneuvottelujen edistymisestä. Meiltähän sopimukselle kuitenkin viime kädessä hyväksyntää pyydetään. Toisin sanoen Euroopan parlamentti edellyttää täyttä avoimuutta ja neuvotteluasiakirjojen sekä muiden asiaan kuuluvien asiakirjojen julkistamista. Jos komissio haluaa välttää uusia huhuja ja oletuksia ACTA-sopimuksesta, en näe sillä olevan muuta vaihtoehtoa kuin antaa kiinnostuneille kansalaisille yksityiskohtaiset tiedot.
Minulla on tästä asiasta kolme tärkeää kysymystä. Ensinnäkin - vaikka jo sivusittekin tätä - voiko komissio taata, että "kolmesta rikkeestä ulos" -sääntöä ei oteta käyttöön? Se olisi luonnollisesti vastoin uutta sähköisen viestinnän puitedirektiiviä.
Toiseksi, voiko komissio taata, että käyttöön ei oteta internetpalvelujen tarjoajien vastuuta niiden välittämästä sisällöstä kolmansiin osapuoliin nähden? Se olisi luonnollisesti vastoin sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä.
Kolmanneksi, voiko komissio antaa takeet siitä, että ACTA-sopimuksen puitteissa ei oteta käyttöön rikosoikeudellisia toimenpiteitä, jotka eivät kuulu Euroopan unionin toimivaltaan, ja tiedän hyvin, että vastuun niistä ottavat jäsenvaltiot. Edellytän kuitenkin, että perussopimusten vartijana hoidatte tehtävänne.
Jan Philipp Albrecht
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen De Gucht, yli vuosi sitten Euroopan parlamentti pyysi teitä, komissiota, hyvin selvin sanoin tekemään ACTA-sopimusneuvotteluista jatkossa avoimet ja kutsumaan kansalaiset ja parlamentit osallistumaan niihin. Kehotimme teitä myös edelleen keskittymään tiukasti väärennösten torjuntaan, kuten sopimuksen nimi edellyttää. Mitä te olette sen jälkeen tehneet? Ette yhtään mitään. Päinvastoin, te neuvottelette yhdessä etenkin rikkaista teollisuusvaltioista koostuvan niin sanotun halukkaiden epäpyhän allianssin kanssa sopimuksesta erittäin epädemokraattisen ja jopa laittoman salaisen diplomatian keinoin, ja sopimus ylittää monilla aloilla selvästi Euroopan unionissa voimassa olevat säännökset teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen valvonnasta. Emme tietenkään voi olla tästä varmoja, koska emme ole saaneet teiltä mitään tietoja.
Todellinen skandaali on kuitenkin vielä edessä. Viime vuoden joulukuun 1. päivästä lähtien te ette monilla aloilla voi enää jättää meitä huomiotta ja harjoittaa takahuonepolitiikkaanne neuvoston kanssa, koska kansalaiset - joita Euroopan parlamentti edustaa - ovat aivan oikein panneet lopun tällaiselle toiminnalle Lissabonin sopimuksella. Näin ollen ihmettelen, mitä te tämän asian suhteen oikein teette? Komissiona te olette perussopimusten vartija. Teidän vastuullanne on siten varmistaa, että selvästi muotoiltua EU:n perussopimusta myös todella noudatetaan. Jos ette kykene takaamaan perussopimuksen noudattamista kaikilta osin, saatte parlamentilta jälleen kerran kieltävän vastauksen. Jos ette usko, että voitte taata perussopimusten noudattamisen näissä neuvotteluissa, olkaa hyvä ja keskeyttäkää neuvottelut, kunnes voitte taata sen. Tästä syystä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä sanoo: Toimikaa nyt! Act on ACTA!
Patrick Le Hyaric
. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, me kaikki vastustamme väärennöksiä ja laitonta valmistusta. Te, arvoisa komission jäsen, olette kuitenkin juuri kertoneet meille satuja oikeuttaaksenne sen, että neuvottelette kansainvälisestä sopimuksesta kansalaisten ja heidän edustajiensa selän takana.
Muistutan teitä, arvoisa komission jäsen, että Lissabonin sopimuksen 218 artiklassa sanotaan seuraavasti: "Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa" kansainvälisistä sopimuksista käytävien neuvottelujen tai niiden tekemisen yhteydessä. Väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) on juuri tällainen sopimus, joten pitäkää sananne ja noudattakaa omaa perussopimustanne! Olemme hyvin huolissamme perusvapauksista. Näyttää siltä, että yhden rikoksen - laittoman valmistuksen - ja sen rankaisemisen tulkinta ei tulevaisuudessa enää kuulu oikeusviranomaisille vaan internet-palvelujen tarjoajille.
Lisäksi sopimuksen allekirjoittajavaltioiden tullilaitokset saavat ilmeisesti tulevaisuudessa laittoman valmistuksen torjunnan tekosyyllä luvan tarkastaa puhelimia, kannettavia tietokoneita ja kannettavia stereolaitteita pankkien maailmanlaajuista rahoitusviestintäyhdistystä koskevan SWIFT-sopimuksen mukaisesti, jolla oli tarkoitus torjua terrorismia. Muistakaa kuitenkin tämä, arvoisa komission jäsen: Euroopan parlamentti löi teidät SWIFT-sopimuksessa, ja se lyö teidät tarvittaessa myös ACTA-sopimuksessa.
Tästä syystä halutaan yhdistää väärennösten ja laittoman valmistusten torjunta, yksityisyyden loukkaaminen, teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaukset ja lääkkeiden tapauksessa jopa oikeutta terveyteen loukkaavat rikkomukset. Arvoisa komission jäsen, julkistakaa tämä sopimus välittömästi.
Cristiana Muscardini
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, väärentämisenvastainen kauppasopimus (ACTA) on erittäin tärkeä, jotta toimenpiteet Euroopan kaupan suojelemiseksi väärennöksiltä ja laittomalta valmistukselta saadaan täysin yhdenmukaistettua. ACTA-sopimusneuvottelut koskevat arkaluonteisia Euroopan unionin lainsäädäntökysymyksiä kuten teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen takaamista, tiedonsiirtoa ja tietosuojaa, ja tästä syystä me jälleen kerran vaadimme suurempaa avoimuutta.
Komission on sitouduttava tähän täysin, luottamuksellisuuden tason mukaisesti. Nykyiset neuvottelutekstit on asetettava parlamentin saataville, jotta se voi valvoa sopimuksia ja mahdollisesti tehdä ehdotuksia ACTA-sopimukseen osallistuville. Komission jäsenen tämäniltaiset sanat antavat meille toivoa, mutta haluamme, että niistä seuraa myös tekoja.
Parlamentti on aina taistellut puolustaakseen eurooppalaisia kuluttajia ja valmistajia väärennöksiä ja yksityisyyttä internetissä loukkaavia toimenpiteitä vastaan. Tästä syystä on erittäin tärkeää, että komissio toimii edelleen aktiivisesti nykyisissä neuvotteluissa ja houkuttelee niihin enemmän osallistujia; niitä on tällä hetkellä valitettavasti vain kaksitoista. Toivomme, että yhä useammat valtiot - niin kehitysmaat kuin kehittyvät valtiot - haluavat osallistua neuvotteluihin ja allekirjoittavat lopullisen sopimuksen, jotta asioihin saadaan laajempi näkökulma.
Valtioiden on noudatettava ja kunnioitettava yhteisiä velvoitteitaan, jotta väärennöksiä ja laitonta valmistusta voidaan torjua nykyistä tehokkaammin. Tämä talouden vitsaus tuhoaa monia teollisuudenaloja, jotka toimivat sääntöjä noudattaen. Näin ollen kuluttajille, jotka ovat myös alttiina huomattaville terveysriskeille, on annettava selvät säännöt, sillä ilman selviä ja valvottuja - myös internetin käyttöä koskevia - sääntöjä internet ei enää ole mahdollisuus, vaan sillä on pikemmin bumerangivaikutus. Meidän kaikkien on sitouduttava tekemään tästä loppu, koska kyse ei ole vain yksilöiden yksityisyydestä vaan myös valtioidemme turvallisuudesta.
Emine Bozkurt
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan kansalaiset eivät ansaitse eivätkä halua suljettujen ovien tehtyä sopimusta. Euroopan unioni neuvottelee parhaillaan hyvin tärkeästä kauppasopimuksesta, väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA), ja taas kerran tämä tapahtuu takahuoneissa. Kansallisilla parlamenteilla ja Euroopan parlamentilla ei ole ollut missään vaiheessa mahdollisuutta valvoa demokraattisesti neuvottelujen sisältöä tai laajuutta, koska neuvotteluosapuolet ovat sopineet luottamuksellisuuslausekkeesta.
Näin ollen parlamentti ja Euroopan kansalaiset sivuutetaan jälleen, mikä vahingoittaa taas kerran kansalaisten luottamusta Euroopan unioniin. Tällä kertaa kyse on kauppaintresseistä pikemmin kuin terrorismin torjunnasta. Älkää käsittäkö minua väärin: Euroopan taloutta on elvytettävä, ja teollisuus- ja tekijänoikeudet ovat tässä yhteydessä tärkeä näkökohta. Neuvotteluasiakirjojen luottamuksellisuuden tällä hetkellä synnyttämä epävarmuus on kuitenkin herättänyt useita huhuja.
Haluaisin kysyä, kuinka kaupasta ja perusoikeuksista vastaavien komission jäsenten välinen viestintä tämän suhteen toimii. Aikooko komission jäsen De Gucht missään vaiheessa tiedottaa kollegoilleen sopimuksen sisällöstä? Aikooko komission jäsen Viviane Reding missään vaiheessa pyytää kollegaltaan, kaupasta vastaavalta komission jäseneltä, avoimuutta? Euroopan parlamentti vaatii tällaista avoimuutta, ja nyt on aika antaa sitä, ennen kuin parlamentin on hyväksyttävä tämä kauppasopimus.
Eva Lichtenberger
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, uusien komission jäsenten kuulemisissa avoimuus oli yksi eniten käytetyistä sanoista. Taas tänään olette sanonut, että kaikki on jo avointa. Minun on sanottava teille suoraan, että tällaiseen avoimuuden määritelmään minä valitettavasti en voi yhtyä. Sama koskee selvästi myös hyvin monia kollegoitani täällä parlamentissa. Avoimuus on enemmän kuin se, että heitetään muutamia tiedonmurusia ja sanotaan: "Valitettavasti emme voi paljastaa enempää, koska lupasimme, että kaikki pidetään luottamuksellisena."
Me olemme siirtyneet uuteen aikakauteen. Enää ei ole mahdollista sopia kauppakumppanien kanssa tehtävissä kansainvälisissä sopimuksissa niiden sokeasta täytäntöönpanosta, joka myöhemmin vaikuttaa Euroopan unionin lainsäädäntöön. Nyt Lissabonin sopimuksen tultua voimaan tämä ei enää ole mahdollista. Tämä merkitsee sitä, että sokeat sopimukset samoin kuin salailu ja avoimuuden puute, on pysäytettävä Euroopan parlamentin ovella. Tarvitsemme uskottavuutta innovoinnin suojelemiseksi, jota te käytätte tässä pääargumenttina. Ette kuitenkaan luo uskottavuutta, jos neuvottelette kaikesta suljettujen ovien takana ja sitten yritätte lohduttaa kansalaisia sanomalla, että eivät asiat nyt niin pahasti ole. Tämä, arvoisa komission jäsen, on väärä etenemistapa.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, meidän on todettava selvästi: Euroopan parlamentti ei voi hyväksyä tapaa, jolla neuvotteluja väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta käydään.
Koska olemme tässä asiassa nyttemmin toinen lainsäädäntövallan käyttäjä, Lissabonin sopimuksessa taataan meille oikeus saada täydet tiedot yhtä aikaa neuvoston kanssa. Tähän asti "vuotaneet" asiakirjat ovat osoittaneet meille, että tätä ulottuvuutta ei muotoseikkojen osalta todellakaan ole noudatettu.
Mitä sisällöstä voidaan sanoa? Internet-palvelujen tarjoajille ilmeisesti tarjottu hölmönkauppa on seuraavanlainen: jos ne suostuvat tekemään yhteistyötä niiden verkoissa siirrettävän sisällön järjestelmällisessä valvonnassa, niiden nykyistä vastuuvapautta tällaisesta sisällöstä jatketaan. Muutoin ne altistaisivat itsensä oikeuksien omistajien kanteille ja niitä rankaistaisiin järjestelmällisesti.
Tällainen suunnanmuutos on mielestäni erittäin vaarallinen, sillä se kyseenalaistaisi koko yhteisön säännöstön, ei ainoastaan sähköistä kaupankäyntiä koskevaan direktiiviin sisältyvän pelkän siirtotoiminnan periaatteen osalta, vaan myös kansalaisten perusoikeuksien kunnioittamisen suhteen, jota käsiteltiin äskettäin televiestintäpaketista käymässämme keskustelussa.
Muistutan teitä lopuksi siitä, että Euroopan parlamentti on jo osoittanut sitoutumisensa näihin periaatteisiin hylkäämällä pankkien maailmanlaajuista rahoitusviestintäyhdistystä (SWIFT) koskevan sopimuksen. Minulla ei ole epäilystäkään siitä, etteikö se voisi tehdä tätä uudelleen. Tästä syystä painotan voimakkaasti tänä iltana käsittelemämme päätöslauselman merkitystä. Kiitän koordinaattoriamme Kader Arifia hänen työstään sekä kaikkia kansainvälisen kaupan valiokunnan neuvottelijoita, jotka ovat varmistaneet, että Euroopan parlamentin huomenna lähettämä viesti on erittäin symbolinen, koska se on yksimielinen.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, väärennetyt tuotteet vahingoittavat eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä, ja lisäksi ne vaarantavat ihmisten terveyden. Ratkaisu asiaan on tehostaa teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamista maailmanlaajuisesti.
Mahdollisimman monen kauppakumppanimme olisi liityttävä nyt käsiteltävään monenväliseen sopimukseen. Parhaillaan neuvoteltavan sopimuksen on noudatettava täysin asianomaista yhteisön säännöstöä, kunnioitettava perusvapauksia ja suojeltava henkilötietoja sekä taattava vapaa tiedonkulku, eikä se saa rasittaa perusteettomasti laillista kauppaa.
Lopuksi, Euroopan parlamentin olisi saatava käyttöönsä kattavat ja merkittävät tiedot neuvottelujen kaikissa vaiheissa kohtuullinen luottamuksellisuus asianmukaisesti huomioon ottaen.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan komission johtamasta hämärästä prosessista on syntynyt jotain suhteellisen selkeää, nimittäin aikomus kasvattaa teollis- ja tekijänoikeuksien alaa ja kustannuksia ja tuottaa siten entistä enemmän voittoa suurille yrityksille.
Tarvittaessa tämän tavoitteen saavuttamiseksi jätetään piittaamatta demokraattisten ja avoimien menettelyjen perussäännöistä, ja tietoja on salailtu eikä niitä ole päästetty demokraattisen tarkastuksen ja valvonnan kohteiksi. Tarvittaessa tämän tavoitteen saavuttamiseksi on rajoitettu turvallisten lääkkeiden, myös rinnakkaisversioiden, kaltaisten elintärkeiden tuotteiden maailmanlaajuista saatavuutta ja loukattu oikeutta yksityisyyteen ja kirjesalaisuuteen sekä henkilötietojen suojaan.
Markkinoiden läsnäolo kaikkialla ja omia tavoitteitaan aloillaan ajavien taloudellisten intressien puolustaminen eivät sovi yhteen yhteisen hyvän puolustamisen ja turvaamisen kanssa. Tämän politiikan tulokset on nyt helppo nähdä.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, minun on sanottava, että kuunnellessa oman puheenvuoroni jälkeen käytettyjä puheenvuoroja tulee mieleen, että te ette kuunnelleet kunnolla, mitä sanoin, koska totesin hyvin selvästi, että me aiomme kunnioittaa yhteisön säännöstöä, että yritän saada muut sopimuspuolet suostumaan parhaillaan neuvoteltavana olevan tekstin julkistamiseen; totesin selvästi, että se koskee vain teollis- ja tekijänoikeuksien kaupallista rikkomista, ja voisin jatkaa tätä listaa hyvän aikaa. Näin ollen en aio vastata uudelleen kaikkiin esitettyihin kysymyksiin, sillä rehellisesti sanoen vastasin niihin mielestäni jo ensimmäisessä puheenvuorossani.
David Martin kysyi, mitä tapahtuu, kun henkilö on lähdössä ei vain Euroopan unionista vaan valtiosta, joka on ACTA-sopimuksen sopimuspuoli. Tämä on mielenkiintoinen kysymys, koska asia riippuu luonnollisesti siitä, mihin hän on menossa. Jos hän on menossa valtioon, joka ei kuulu ACTA-sopimukseen, asia riippuu kyseisen valtion tullista ja poliisista, mutta tähän me emme voi vaikuttaa. Sikäli kun voimme asioihin vaikuttaa, varmistamme, että näin ei käy, mutta emme luonnollisesti voi puhua muiden puolesta.
En ole aivan samaa mieltä Sophia in 't Veldin koko päättelyketjusta, joka koski parlamentin hyväksyntää ja valvontaa, mutta haluan todeta täysin selvästi, miten asia mielestäni on Lissabonin sopimuksessa. Asia on niin, että neuvosto antaa komissiolle neuvotteluvaltuutuksen, joka sitten neuvottelee, ja neuvosto on tehnyt päätöksen valtuutuksesta oman työjärjestyksensä mukaisesti. Se, tarvitseeko ministerineuvostossa istuva ministeri etukäteen oman kansallisen parlamenttinsa hyväksynnän, ei ole Euroopan unionin lainsäädännön vaan kansallisen lainsäädännön piiriin kuuluva kysymys, ja kansallinen lainsäädäntö vaihtelee maasta toiseen. Tiedän, että esimerkiksi teidän kotimaassanne ministerit tarvitsevat tämänkaltaisiin kantoihin parlamentin ennakkohyväksynnän - hyvä, mutta on muita valtioita, joissa näin ei ole. Meidän ei mielestäni pidä arvostella neuvoston tapaa tehdä päätöksiä. Sikäli kun neuvosto noudattaa perussopimusta ja omaa työjärjestystään, tämä on mielestäni sen oma asia eikä kuulu suorasti meille.
Suojelitte minua tietyssä mielessä siltä, että iPodini tarkastettaisiin. Minulla ei ole iPodia, joten ongelmaa ei toistaiseksi ole. Tai itse asiassa sain sellaisen juuri eilen, mutta en ole vielä käyttänyt sitä enkä ole lähdössä Uuteen Seelantiin. Se on hieman liian kaukana. Tähän tehtävään tarvitaan virkamiehiä, joilla on hiukan enemmän aikaa lähteä sinne.
(NL) Jätän koko keittiökeskustelun jäsen Stassenille...
(EN) Mielenkiintoinen kysymys: mitä Kiinasta? Kuten tiedätte, jäsen Roithová, Kiina ei ole osapuolena näissä neuvotteluissa. Kiina on vakava ongelma, sillä kuten aivan oikein totesitte, se on väärennösten tärkein lähde.
Käymme nyt useita neuvotteluja ja keskusteluja Kiinan kanssa, myös korkean tason talousvuoropuhelua. Me korostamme toistuvasti teollis- ja tekijänoikeuksia, jotka ovat yksi suurimmista ongelmista paitsi verkkokaupankäynnissä myös monissa muissa toiminnoissa. Kun ACTA-sopimus on saatu päätökseen, kaikki valtiot voivat allekirjoittaa sen, ja toivon, että Kiina tulee siihen tulokseen, että myös sen oman teollisuuden vuoksi olisi hyvä parantaa teollis- ja tekijänoikeuksia ja että ennemmin tai myöhemmin näin tapahtuu. Katsokaa muita valtioita, jossa näin myös aiemmin tapahtui: nyt ne ovat paljon kiinnostuneempia teollis- ja tekijänoikeuksista.
En ole aivan samaa mieltä Patrick Le Hyaricin ja Catherine Trautmannin tulkinnoista 218 artiklasta. Siinä sanotaan, että parlamentille on tiedotettava menettelyn kaikissa vaiheissa; no, teille tiedotetaan, ja enemmänkin. Tiedotustoimemme menevät paljon 218 artiklassa tarkoitettua pidemmälle, mutta minulla ei ole mitään sitä vastaan. Tein aloituspuheenvuorossani selväksi, että aiomme vaatia muita osapuolia suostumaan siihen, että voimme julkaista nykyisen tekstiluonnoksen, mutta ei ole totta, että me emme noudattaisi 218 artiklaa.
Haluan sivumennen sanoen todeta Sophia in 't Veldille, että lähetimme teille kaikkien ACTA-sopimuksen osapuolien yhteisesti sopiman lausunnon liitteen 16, joka koskee asiakirjojen salassapitoa. Pääjohtaja David O'Sullivan lähetti sen teille 21. tammikuuta 2009. Se tapahtui luonnollisesti edellisen parlamentin aikana, mutta henkilöt ovat samat. Davis O'Sullivan on edelleen sama ja Sophia in 't Veld on edelleen sama, joten te olette saanut sen. On siis hieman hankalaa kysyä minulta, mistä tässä oikein on kysymys.
Lopuksi, haluan todeta erittäin selvästi, että se, mitä olen sanonut tänään ja mitä sanoin kuulemisessa, olisi otettava vakavasti. Teen kaikkeni saadakseni sopimuspuolten suostumuksen siihen, että voimme antaa teille täydet tiedot. Tätä ennen en voi julkistaa teille sopimusluonnoksia, koska tämä rikkoisi luottamuksellisuussopimusta, ja sen rikkomisella olisi vaikutuksia, jotka eivät rajoittuisi vain ACTA-neuvotteluihin vaan myös moniin muihin neuvotteluihin, joita me käymme kyseisten valtioiden kanssa. Se rikkoisi luottamuksellisuuden sinänsä, ja tämä tekisi kaikista neuvotteluista hyvin vaikeita ellei jopa mahdottomia, mutta teen parhaani, jotta saatte tiedot.
Puhemies
(HU) Olen vastaanottanut viisi työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 10. maaliskuuta 2010.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Françoise Castex  
Samalla kun parlamentti on kuukausien ajan vaatinut saada tutustua teksteihin, väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA) on neuvoteltu äärimmäisen salassa kansalaisten ja heidän edustajiensa selän takana, ja tätä ei voida hyväksyä. Itse komission puheissa ei ole päätä eikä häntää. Se kertoo meille, että se on jo lähettänyt meille asiakirjat ja samalla että se aikoo pyytää neuvosto julkistamaan kaiken. Ketä se yrittää huijata?
Avoimuuskysymyksen lisäksi me haluamme muistuttaa komissiota ja neuvostoa siitä, että niiden on saatava parlamentin hyväksyntä neuvottelujen päätteeksi. Meille tihkuneista tietovuodoista päätellen näyttäisi siltä, että kyseessä on Troijan hevonen: täysin oikeutetun väärennösten torjunnan tekosyyllä jäsenvaltiot, Ranskan hallitus etunenässä, haluavat saada äänestyksessä läpi tekstin, joka voisi heikentää lääkkeiden saatavuutta, sananvapautta, internetin puolueettomuutta ja verkkopalvelujen tarjoajien oikeudellista vastuuta.
Tosiasia on kuitenkin, että parlamentti vastustaa kaikenlaista yhteisön säännöstön vesittämistä. Jos komissio ja neuvosto eivät muuta strategiaansa, me puolustamme kansalaisten yksilön vapauksia hylkäämällä ACTA-sopimuksen aivan kuten hylkäsimme pankkien maailmanlaajuista rahoitusviestintäyhdistystä (SWIFT) koskevan sopimuksen.
Ioan Enciu  
Suhtaudun myönteisesti komissiolle esitettyyn kysymykseen väärentämisenvastaista kauppasopimusta (ACTA) koskevien neuvottelujen avoimuudesta ja tilanteesta. Mielestäni on ryhdyttävä pikaisesti toimiin sen tilanteen ratkaisemiseksi, jossa nyt olemme. Euroopan parlamentti ei voi hyväksyä sitä, että komissio sulkee sen ACTA-sopimuksen laatimista koskevien neuvottelujen ulkopuolelle, koska meidän on hyväksyttävä tämän sopimuksen määräykset. Kuten jo todettiin, komission on julkistettava mahdollisimman pian ACTA-sopimuksen yhteydessä käydyt neuvottelut sekä huhtikuun kokousta varten hahmotellut suunnitelmat. Sellaisilla seikoilla kuin verkkopalvelujen tarjoajien pakottamisella valvomaan verkkoliikennettä ja asettamaan rajoituksia omissa verkoissaan voi olla haitallisia vaikutuksia kansalaisille niin yksityisyyden suojan kunnioittamisen näkökulmasta kuin käyttäjille aiheutuvina lisäkustannuksina. Tällaisesta kysymyksestä on keskusteltava avoimesti, ja siitä on kysyttävä kansalaisten mielipidettä. Euroopan kansalaisten ja Euroopan elinkeinoelämän kanta näihin toimenpiteisiin on selvitettävä ja sitä on kunnioitettava, jotta vältetään kaikenlaiset väärinkäytökset ja demokratianvastainen toiminta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjallinen. - (PL) Hyvät parlamentin jäsenet, väärentämisenvastainen kauppasopimus, josta Euroopan komissio parhaillaan neuvottelee, ylittää EU:n lainsäädäntöön kirjatun suhteellisuusperiaatteen rajat. Tämän periaatteen mukaan unioni ei toiminnassaan saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Internetiä koskeva kappale on erityisen huolestuttava. Väitetään, että sopimus sisältää määräyksiä, jotka voisivat rajoittaa yhtäältä sananvapautta internetissä ja toisaalta kaupallista toimintaa. Tämä olisi tulosta siitä, mitä väitetään ehdotetun verkkopalvelujen tarjoajien saattamisesta vastuuseen siirrettyjen tietojen sisällöstä sekä rikosoikeudellisista seuraamuksista tiedostojen lataamisesta yksityiskäyttöön. Sanon "väitetään", koska tiedot sopimuksen sisällöstä eivät tule virallisista lähteistä vaan ainoastaan huhuista ja vuodoista, sillä komissio ei tiedota parlamentille neuvottelujen edistymisestä. Lissabonin sopimuksessa kuitenkin säädetään nyt tällaisesta menettelystä. Lisäksi kaikki neuvoston tekemät sopimukset edellyttävät parlamentin enemmistön hyväksyntää. Uudessa perussopimuksessa otetaan myös käyttöön toimivalta, jonka perusteella on mahdollista toimia teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, ja se kuuluu yhtäläisesti parlamentille ja neuvostolle. Näin ollen yhdyn niihin kollegoihini, jotka vaativat suurempaa avoimuutta nyt käytävistä neuvotteluista, ja mielestäni toimielinten välisen yhteistyön ACTA-kysymyksessä olisi osoitettava, että kaikki toimielimet suhtautuvat uuteen perussopimukseen, joka nyt on voimassa, vakavasti. Tällä hetkellä näin ei ole.
Alan Kelly  
Väärentämisenvastaisella kauppasopimuksella on teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun kannalta elintärkeä mandaatti. Kriisin jälkeen intellektuelleille ja taiteilijoille on voitava tarjota kannustin käyttää luovuuttaan ja julkaista uutta aineistoa pelkäämättä verkossa. Tämä oikeus on tasapainotettava yksilöiden tiedonsaantioikeuden kanssa, ja lisäksi seuraamukset olisi kohdistettava vain tekijänoikeuden alaisen materiaalin suuriin kaupallisiin väärinkäyttäjiin. Tästä on kuitenkin keskusteltava joskus toiste. Juuri nyt minua huolestuttaa eniten, kuinka vähän parlamentille tiedotetaan neuvotteluista. Lissabonin sopimuksen mukaan kyseinen sopimus edellyttää parlamentin hyväksyntää, ja kollegojeni puheenvuorosta päättelen, että siten kuin sopimus nyt kehittyy, se saa varsin viileän vastaanoton. ACTA-neuvottelujen on oltava avoimempia, ja komission ja neuvoston on osoitettava olevansa valmiita tähän varmistamalla, että parlamentti saa laajan tutustumisoikeuden tätä kysymystä koskeviin asiakirjoihin.
Stavros Lambrinidis  
Toivon, että ACTA-sopimusta koskeva kirjallinen kannanotto, jonka jätin kaksi viikkoa sitten kollegojeni Françoise Castexin, Alexander Alvaron ja Zuzana Roithován kanssa, sekä tämän päivän keskustelu toimivat myöhäisenä herätyskellona neuvostolle ja komissiolle. Parlamentti ei katso hiljaa sivusta, kun miljoonien kansalaisten perusoikeuksia neuvotellaan pois suljettujen ovien takana. Me vastustamme kaikenlaista kansainvälisellä tasolla harjoitettavaa "lainsäädäntöpesua" sellaisista kysymyksistä, joita olisi hyvin vaikea saada läpi useimmissa kansallisissa lainsäädäntöelimissä - saati sitten Euroopan parlamentissa. Viittaan tällä tietysti pahamaineisiin "kolmen rikkeen" lakeihin. Euroopan parlamentti uskoo vakaasti, että teollis- ja tekijänoikeuksia on suojeltava, mutta ei antamalla yksityisille yhtiöille kattavia oikeuksia valvoa mielivaltaisesti kaikkien kansalaisten toimintaa internetissä - me emme salli tätä edes poliisille sen torjuessa terrorismia - eikä todellakaan suhteettomilla rangaistuksilla, joilla kokonaisten kotitalouksien verkkoyhteydet katkaistaan. Internetin käyttöoikeus on itsessään perusoikeus. Sitä on kohdeltava ja suojeltava kuin perusoikeutta.
Michael Theurer  
kirjallinen. - (DE) Euroopan komission käymät neuvottelut väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA) ovat herättäneet muutamia kysymyksiä. Vaikka sopimuksessa käsitellään perusteltuja huolenaiheita, eli väärennösten ja tuotteiden sekä tavaramerkkien salakuljetuksen torjuntaa, sen on perustuttava vakaammin meidän eurooppalaisiin periaatteisiimme. Se ei saa johtaa tekijänoikeus-, patentti- tai tavaramerkkilainsäädännön yhdenmukaistamiseen EU:ssa - päinvastoin, toissijaisuusperiaatteen on säilyttävä tärkeimpänä periaatteenamme. Kauppasopimuksia ei saa käyttää väärin perusoikeuksien ja yksilön vapauksien rajoittamiseksi. Ennen kuin parlamentti voi antaa sopimuksen ratifioinnin edellyttämän hyväksyntänsä, on vielä tehtävä huomattava parannuksia, eikä vain sisällön suhteen. Parlamentti on kutsuttava osallistumaan laajemmin neuvotteluihin, ja neuvotteluasiakirjat on annettava meille tutustuttaviksi kaikilta osin.
