Älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeva toimintasuunnitelma - Tieliikennealan älykkäät liikennejärjestelmät sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapinnat (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Anne E. Jensenin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevasta toimintasuunnitelmasta ja
Anne E. Jensenin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista - C6-0512/2008 -.
Anne E. Jensen
esittelijä. - (DA) Arvoisa puhemies, en tiedä, voinko puhua yhtä innokkaasti kuin jäsen Savary, mutta älykkäät liikennejärjestelmät ovat hyvin kiinnostava aihe. Mitä älykkäät liikennejärjestelmät siis ovat? Kysymykseen vastaaminen ei ole aivan helppoa, koska kyseessä on koko joukko erilaisia järjestelmiä: järjestelmiä, jotka takaavat turvallisemman, tehokkaamman ja ympäristöä säästävämmän liikenteen hyödyntämällä nykyaikaista tieto- ja viestintäteknologiaa. Älykkäät liikennejärjestelmät eli ITS on siis yleisluonteinen termi, joka kattaa monia eri asioita. Älykkäiden liikennejärjestelmien piiriin kuuluu niinkin moninaisia asioita kuin eCall, joka soittaa hätätilanteessa automaattisen puhelun hätäkeskukseen, tietullijärjestelmät, jotka on suunniteltu tiemaksujen keräämistä varten, sekä jo yleisesti tunnetut GPS-järjestelmät, joita monilla on autossa helpottamassa vierailla alueilla liikkumista.
Älykkäillä liikennejärjestelmillä on kuitenkin myös monia muita hyödyntämättömiä mahdollisuuksia, kuten mahdollisuus viestintään ajoneuvojen, ajoneuvon ja tien sekä ajoneuvon ja tietopalvelukeskuksen välillä. Miksi emme sitten ala käyttää tätä tekniikkaa suuressa mittakaavassa, jos se kerran on niin hyvää? Koska vastassamme on kysymys siitä, kumpi tulee ensin, kana vai muna. Tuleeko ensin autoon asennettu teknologia, joka pystyy viestimään tienvarrella olevan lähettimen kanssa? Autonvalmistajat ovat tietoisia tällaisen teknologian mahdollisuuksista, mutta eivät saa sille rahoitusta, jos tienvarsille ei ensin asenneta lähettimiä. Toisaalta taas viranomaiset eivät halua sijoittaa lähettimiin ennen kuin autot on varustettu signaaleja vastaanottavalla tekniikalla. Jotain on kuitenkin tehtävä, sillä asia on saatava etenemään.
Komissio on tähän liittyen laatinut älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevan toimintasuunnitelman ja esittänyt ehdotuksen direktiiviksi, jonka tulisi tukea älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöä käynnistämällä standardoinnin. Meidän tulee onnitella komissiota tästä. Tätä aloitetta tarvitaan. Kaksi älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevaa mietintöä, joista keskustelemme tänään, toimintasuunnitelma ja direktiivi, liittyvät tiiviisti toisiinsa. Näin sen pitää ollakin, koska toimintasuunnitelma ilman direktiiviä ei tuo mitään kovin uutta. Monet toimintasuunnitelman sisältämistä asioista ovat jo käynnissä olevia hankkeita. Direktiivi on kuitenkin ratkaisevan tärkeä, sillä se edistää tärkeiden standardien kehitystä EU:ssa. Toimintasuunnitelman tarkoitus taas on rajata direktiivin soveltamisalaa ja taata, että kanavoimme yhteisistä hankkeista saamamme kokemukset standardointiin.
Yhteisten standardien hyväksyminen Euroopan älykkäiden liikennejärjestelmien komiteassa koskee erityisesti neljää aluetta: ensimmäisenä tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaalista käyttöä, toisena ITS-palvelujen jatkuvuutta liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa, kolmantena tieliikenteen turvallisuutta ja turvatoimia ja neljäntenä ajoneuvon yhteyksiä liikenneinfrastruktuuriin. Lisäksi käsiteltävänä on erittäin tärkeä tietoturvakysymys. Emme halua isoveliyhteiskuntaa, joten tietoturva ja yksilön oikeudet on sisällytettävä standardeihin heti alusta lähtien. Toinen erittäin tärkeä asia on vastuualueet ja niiden jakaminen. Jos jokin menee vikaan, meidän on pystyttävä selvittämään, mistä ongelma johtuu: autoilijasta, satelliittinavigointijärjestelmästä vai ajoneuvon teknologiasta. Muuten emme edisty asiassa ja sen seurauksena emme voi taata tarvittavaa sijoitusta.
Haluan kiittää muiden ryhmien varjoesittelijöitä tiiviistä yhteistyöstä. Meillä on ollut joitakin mielipide-eroja siitä, miten laajasti meidän tulisi keskittyä tieliikenteen liikennemuotovaihtoehtoihin, mutta olemme mielestäni saaneet tasapainoon tieliikenteen ITS-teknologian käytön takaamisen ja sen rajapinnat muiden liikennemuotojen kanssa. Tietotekniikan avulla on mahdollista vertailla helposti eri tapoja siirtyä kohteesta A kohteeseen B ja saada yleisnäkemys nopeimmista, halvimmista ja ympäristön kannalta järkevimmistä vaihtoehdoista. Olisin toivonut meidän pääsevän tästä nopeasti sopimukseen neuvoston kanssa, mutta se ei onnistunut. Puheenjohtajavaltio Tšekki on tehnyt erittäin hyvää työtä, mutta toivon, että komission ehdotukseen tekemämme tiukennukset tekevät direktiivistä hyväksyttävämmän neuvoston silmissä, sillä direktiiviä tarvitaan.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää parlamenttia ja erityisesti esittelijä Jenseniä sekä varjoesittelijöitä erinomaisesta työstä ja tavasta, jolla he ovat ottaneet komission ehdotukset vastaan.
Olen tietysti tyytyväinen tehtyihin valintoihin ja otan huomioon direktiiviluonnokseen ehdotetut tarkistukset. Ennen kaikkea olen iloinen siitä, että parlamentti on vahvistanut Egnos- ja Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmien tärkeyden älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) käytössä. Haluan kuitenkin kysyä parlamentilta muutaman kysymyksen ja yrittää vastata siihen, miksi komissio on vienyt eteenpäin älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa edistävää direktiiviä, ja siihen, ovatko paikalliset ja kansalliset aloitteet alalla riittäviä vai eivät.
Komissio on rahoittanut älykkäisiin liikennejärjestelmiin tähtääviä erityisiä tutkimus- ja kehitysohjelmia vuodesta 1988 lähtien. Niistä on saatu kiistattoman myönteisiä tuloksia, ja ne ovat olleet pohjana lukuisille suosituksille. Nämä tutkimus- ja kehityshankkeet ovat muodostaneet tärkeän perustan teknologian kehitykselle, toimien koordinoinnille ja alustavan käyttöönoton tukemiselle pirstaleisella tavalla.
Siksi nyt on aika siirtyä suosituksista käytännön tomintaan, jonka avulla voidaan hyödyntää älykkäiden liikennejärjestelmien käytön edut. Edut voivat näkyä tieturvallisuudessa, liikenneruuhkien helpottumisessa ja tiejärjestelmän ympäristövaikutusten vähentymisessä. Se on tämän merkittävän direktiiviluonnoksen tarkoitus. Luonnoksella edistetään toimia, joiden pyrkimyksenä on poistaa älykkäiden liikennejärjestelmien laajan ja paremmin koordinoidun käyttöönoton esteitä.
Annan muutaman esimerkin, jotka auttavat selittämään, miksi vapaaehtoiset tai paikalliset strategiat eivät aina riitä. Nykyään Barcelonasta Frankfurtiin kulkevalla tavaraliikenteen kuljettajalla on mukanaan matkapuhelimen ja navigointilaitteen lisäksi myös vähintään kolme erilaista sähköisten tiemaksujen päätelaitetta, jotta hän voi kulkea eri maiden halki ja välttää asuinalueita. Vuonna 2001 komissio suositteli, että jäsenvaltiot julkaisisivat yksityiskohtaiset tiedot tieverkon tietyypeistä ja rajoitetun liikenteen alueista. Valitettavasti vain muutamat paikalliset ja kansalliset viranomaiset ovat toimineet suosituksen pohjalta. Navigointilaitteita seuraavat kuljettajat käyttävät koko tieverkkoa, ja aivan liian usein raskaat tavaraliikenteen ajoneuvot ohjataan täysin sopimattomille teille ja vaarallisille reiteille esimerkiksi koulujen läheisyyteen tai hyvin jyrkille teille.
Uusi direktiivi mahdollistaa sellaisten menettelyjen käyttöönoton, joilla voidaan välttää tällaiset tilanteet ja vähentää näin ongelmia. Komissio odottaa parlamentin ja neuvoston pääsevän sopimukseen direktiiviluonnoksesta, joka on keskeinen työkalu toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa.
Teemme tiivistä yhteistyötä niin teidän kuin neuvostonkin kanssa, jotta sopuun päästäisiin mahdollisimman nopeasti. Toivon, että Tšekin Litoměřicessa ensin viikolla pidettävä epävirallinen neuvoston kokous, jossa käsitellään älykkäitä liikennejärjestelmiä, tuo edistystä asiaan. Anne E. Jensen on kutsuttu kokoukseen ja uskoakseni osallistuu siihen, vaikkakin epävirallisessa ominaisuudessa. Tärkeintä on kuitenkin, että pystymme vertailemaan komission, parlamentin ja neuvoston kantoja ja yritämme nopeuttaa toivon mukaan helppoon sopimukseen pääsemistä, jotta voimme antaa käytännön vastauksen kansalaisille ja hyväksyä yhteisen tekstin mahdollisimman pian..
Giovanni Robusti
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen seurannut älykkäiden liikennejärjestelmien suunnitelmaa aluekehitysvaliokunnan lausunnon valmistelijan näkökulmasta. Valiokuntamme yksimielisesti hyväksyttyä kantaa tuetaan pitkälti myös liikenne- ja matkailuvaliokunnassa siinä yhteistyön hengessä, että onnistumme luomaan pitkäaikaisia hankkeita. Haluan kiittää kaikkia, jotka ovat antaneet työpanoksensa ja jakaneet ajatuksiaan.
Olemme kaikki pyrkineet välttämään pitkiä, raskaita sanoja, joita turhan usein käytetään periaatteen julistuksissa. Olemme yrittäneet ilmaista, ettemme ole keskustelemassa siitä, miten monia teitä tai mitä teitä suunnitellaan, vaan selvittämässä yksikertaisesti, miten voimme liikkua ympäriinsä koordinoidummalla, turvallisemmalla, ihmisten kannalta miellyttävämmällä ja ympäristöä säästävämmällä tavalla eli älykkäällä tavalla, mikä ei itsessään ole aivan vaatimaton saavutus. Olemme yrittäneet osoittaa, mikä merkitys teknologialla, turvallisuudella, reuna-alueilla, vesiväylillä ja, mikä tärkeintä, yhteistyöllä rakennerahastojen kanssa on, jotta suunnitellut aikataulut ja kohteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. Olemme suunnitelleet entistä tärkeämmän roolin liikenteen ja ennen kaikkea kuljetettavien ihmisten turvallisuudelle ja yhdennetylle hallinnoinnille. Olemme mielestäni onnistuneet laatimaan johdonmukaisen ja vakuuttavan lähestymistavan.
Nyt toivon kahta asiaa: että komissio ei pelkästään "ota huomioon" ja jatka sitten itse haluamaansa suuntaan, kun tulee aika tehdä käytännön päätöksiä, ja että suunnitelmassa esitetyt käytännön strategiat muodostavat pohjan kaikkien aiheeseen liittyvien toimien toteuttajien valinnoille. Liian usein olemme katsoneet kristallipalloon ja nähneet joukon mainioita suunnitelmia, mutta jokainen on ollut toista luoksepääsemättömämpi.
Olisi pettymys, jos rahoittaisimme edelleen teitä, vaikka olemme päättäneet, että niillä tulisi olla vähemmän autoja. Olisi pettymys, jos rahoittaisimme edelleen ajoneuvoja, joissa ei ole otettu huomioon yhteenliittämistä, passiivista turvallisuutta tai polttoaineen kulutusta ja samalla ympäristön säästämistä. Olisi pettymys, jos päättäisimme yhdessä valita tietyn suunnan ja vastuullamme olevat varat ja resurssit päätyisivätkin toiseen suuntaan ja kuluisivat ilman ajallista koordinointia.
Etelka Barsi-Pataky
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Arvoisa puhemies, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän mielestä älykäs liikenneteknologia on yksi Euroopan liikennepolitiikan tärkeimmistä pilareista. Kun keskustelimme tästä asiasta parlamentissa kaksi vuotta sitten itse esittelemäni liikennepolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan väliarvioinnin aikaan, asetimme yhdeksi keskeisistä tavoitteista älykkäiden teknologioiden käyttöönoton välineenä, jolla parannetaan teidemme tehokkuutta ja nostetaan palvelujen tasoa. Ne älykkään kehityksen tulokset, jotka tekevät teistämme turvallisempia ja tieliikenteestämme ympäristöä säästävämpää, ovat jo olemassa.
Tarvitsemme kuitenkin tämän toimintasuunnitelman ja direktiivin, jotta voimme taata teknologian tulosten käyttöönoton. Ehdotin asetuksessa, että asettaisimme älykkäiden sovellusten vähimmäistason, jotta voimme tarjota TENT-T-verkon ainakin vähimmäistasolla. Sovellukset tukevat sitten tehokkuutta ja turvallisuutta. On selvää, että odotamme komissiolta rahoitusta niille älykkäille ratkaisuille, joita ei toteuteta yksityisen rahoituksen avulla. Odotamme komissiolta myös ehdotuksia siitä, miten ulkorajat ylittävä liikenne voidaan sovittaa saumattomasti Euroopan älykkääseen infrastruktuuriin, sillä toivomme sen onnistuvan. Euroopan komissio on direktiivin yhteydessä saanut poikkeavan paljon luottamusta, kun otetaan huomioon, että direktiivi on puitedirektiivi. Siksi on tärkeää, että parlamentti osallistuu komiteamenettelyjen muodossa täytäntöönpanomääräysten laatimiseen.
Arvoisa puhemies, olemme tänään äänestäneet TEN-T-politiikan tulevaisuutta koskevan vihreän kirjan arvioinnista. Voimme olla varmoja siitä, että Euroopan laajuisen liikenneverkon tulevaisuus perustuu älykkääseen liikenteeseen. Paljon kiitoksia.
Silvia-Adriana Ţicău
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aloittaa onnittelemalla jäsen Jenseniä laadukkaasta työstä ja kahdesta mietinnöstä.
Älykkäät liikennejärjestelmät ovat kehittyneitä sovelluksia, jotka pyrkivät tarjoamaan liikennemuotoja ja liikenteen hallintaa koskevia innovatiivisia palveluja ja mahdollistavat, että useat käyttäjät saavat paremmin tietoa liikenneverkoista ja voivat hyödyntää niitä turvallisemmin, koordinoidummin ja "älykkäämmin". Mielestäni on kuitenkin tärkeää, että älykkäitä liikennejärjestelmiä käytetään kaikenlaisessa liikenteessä, eikä vain kaupunkiliikenteessä. Siksi olen esittänyt asiaan liittyviä tarkistuksia. Lisäksi kaupunkiliikenne kuuluu pitkälti kaupunkikehitykseen. Siksi olen iloinen siitä, että paikalla on myös kollegamme aluekehitysvaliokunnasta. Pidän tärkeänä sitä, että älykkäiden liikennejärjestelmien käyttö voi tehokkaasti vähentää polttoaineenkulutusta ja parantaa näin myös kaupunkien ilmanlaatua ja liikenteen sujuvuutta.
Mielestäni on tärkeää antaa matkustajille tietoa, suojata henkilökohtaiset tiedot ja tietysti taata tietojen nimettömyys käyttäjien suojelemiseksi. Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä: tämä on askel eteenpäin, mutta alalla tarvitaan kuitenkin vielä suuria investointeja.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, meidän on periaatteessa kannatettava direktiivin yleistä tavoitetta. Parempien tietojärjestelmien luominen matkustajille ja tieinfrastruktuurin toimijoille, jotta esimerkiksi ruuhkista aiheutuneet onnettomuudet vähenevät ja liikenteestä tulee edullisempaa ja tehokkaampaa, on varmasti hyvä ajatus, kuten on myös ympäristötietojen kerääminen. Mielessäni on kuitenkin kolme huolenaihetta.
Ensinnäkin luottamus niin kutsuttuun älyteknologiaan saa ihmiset helposti siirtämään vastuunsa koneille ja laitteille.
Toiseksi kerättyjen tietojen väärinkäytön vaara kasvaa jatkuvasti. Ihmisten yksityisyys on entistä suuremmassa vaarassa.
Kolmanneksi direktiivissä keskitytään liikaa autoihin. Yhteentoimivuus muiden liikennejärjestelmien, kuten julkisen liikenteen, kanssa olisi paljon tärkeämpää kuin taidokas kissa-hiiri-leikki, jota teollisuus yrittää kanssamme pelata.
Dieter-Lebrecht Koch
(DE) Arvoisa puhemies, annan ehdottoman tukeni komission tavoitteelle luoda lainsäädäntökehys älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoidulle käyttöönotolle ja käytölle tieliikenteen alalla. Oma pitkäaikainen taisteluni sähköisen eCall-hätäpuhelujärjestelmän laajamittaisen käyttöönoton puolesta pitää asian kiireellisyyden mielessäni lähes päivittäin. Älykkäät liikennejärjestelmät voivat vielä enemmän tehdä niin. Ne edistävät ympäristön kestävyyttä, parempaa tehokkuutta ja turvallisuutta sekä syrjimätöntä kilpailua teiden matkustaja- ja tavaraliikenteessä. Lisäksi ne tukevat liikennemuotojen yhdistämistä muun muassa kehittämällä rajapintoja muiden liikennemuotojen, kuten rautatie-, vesi- ja lentoliikenteen, kanssa, jotka aloittivat älykkäiden liikennejärjestelmien käytön jo pitkän aikaa sitten.
Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä kaikkea yksin. Se on tehtävä yhteisön tasolla. EU:n laajuisiin pakollisiin vähimmäisvaatimuksiin ja ohjeisiin perustuvat älykkäät liikennejärjestelmät tekevät ympäristöstä innovaatiota suosivamman ja luovat suunnitteluvarmuutta erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. Suhtaudun erityisen myönteisesti suunniteltuun älykkäiden liikennejärjestelmien avoimeen ajoneuvon sisäiseen järjestelmäalustaan.
Toimintasuunnitelma sisältää lopultakin aikataulun sellaisten yksittäisten järjestelmien käyttöönotolle, jotka koskevat a) tieliikenteen turvallisuutta (tällaisia ovat muun muassa ESP ja eCall), b) liikenteen hallinnan jatkuvuutta (esimerkiksi ruuhkamaksuista tiedottaminen ja pysäköinninhallinta vähentävät pysäköintipaikkaa etsivien kiertelevien autojen määrää) ja c) tie-, liikenne- ja matkatietojen reaaliaikaista käyttöä, josta on hyötyä sekä ammattilaiskuljettajille että kaikille muilla teillä kulkeville.
Direktiivissä asetetaan yksityiskohtaisia vaatimuksia standardoitujen älykkäiden liikennejärjestelmien pakolliselle ja koordinoidulle käyttöönotolle koko EU:ssa ja niiden soveltamiselle jäsenvaltioissa. Lisäksi se suojaa henkilötietojen käytön. On kuitenkin otettava huomioon, että älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto on kallista, koska infrastruktuurit ja ajoneuvot on varustettava tarvittavilla tieto- ja viestintäteknologioilla. Meillä on edelleen liian vähän tietoa siitä, ovatko mahdolliset käyttäjät halukkaita tai kykeneviä maksamaan.
Gilles Savary
(FR) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää jäsen Jenseniä hänen jatkuvasta erinomaisesta työstään, joka on hyvin avointa ja ottaa hyvin huomioon kaikki ilmaissut näkökannat.
Aloitan sanomalla, että älykkäiden liikennejärjestelmien taustalla ovat EU:n varat ja että hämmästyin huomatessani, että ne kaikki on käytännössä suunnattu autoihin.
Autoilla on selvästi omat etunsa - onhan autoala erittäin vahva taloudellinen ala Euroopassa. Mielestäni älykkyyttä tulee kuitenkin lisätä hieman kaikkiin liikennemuotoihin.
Olen kyllä huomioinut sen, että meillä on ERTMS rautatieliikenteessä sekä SESAR ja GALILEO. Mielestäni meiltä kuitenkin puuttuu käyttäjään keskittyvä lähestymistapa, joka liittyisi käyttäjätietoihin, liikuntarajoitteisten mahdollisuuksiin ja kaupunkiajoneuvojen nykyaikaisiin muokkausmahdollisuuksiin, energiaa säästävän kaupunkiajoneuvon käyttöönottoon, liikennealan turvallisuuteen - erityisesti julkisen liikenteen yhteydessä, joka on erittäin tärkeä asia -, käyttäjätietoihin sekä lippujärjestelmään - alueisiin, joilla on mentävä paljon eteenpäin.
Siksi olen sitä mieltä, että resurssit tulisi tulevina vuosina suunnata monipuolisemmin. Toivon, että huomiota kiinnitetään erityisesti henkilötietojen suojaamiseen. Meidän on estettävä Orwellin Vuonna 1984 -teoksen tilanne: pyrkiminen kuvitteelliseen mahdollisuuteen korvata ihmiset täysin koneilla. Näimme, mitä tapahtui Hudsonjoella viime talvena. Jos koneessa ei olisi ollut lentäjää, mikään mekanismi ei varmasti olisi pystynyt suoristamaan sitä. Lopuksi totean, että mielestäni etusijalle on asetettava myös muut liikennemuodot kuin autot.
Näistä varauksista huolimatta tuen esitettyä mietintöä.
Zita Gurmai
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat. Älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto tuo useita selviä etuja. Se tekee Euroopan liikenteestä turvallisempaa ja tehokkaampaa ja edistää samalla myös ympäristönsuojelua ja energiatehokkuutta. Meidän tulisi myös kunnioittaa komission toimintasuunnitelmaa ja sille asetettua selvää määräaikaa. Lisäksi mielestäni on tärkeää, että järjestelmien käytön yhteydessä sovelletaan yhteensopivuuteen, yhtenäisyyteen ja sääntelyyn liittyviä näkökohtia. Mitä tulee kuluttajiin, heillä on taloudellisten mahdollisuuksien lisäksi oltava vapaa valinnanmahdollisuus. Lisäksi on laadittava lakeja, joilla taataan, ettei yksityishenkilöiden tietoja voida millään tavalla väärinkäyttää. Käyttöön tulee ottaa looginen ja korkeatasoinen älykäs järjestelmä, jota voidaan kehittää edelleen ja jossa voidaan tehokkaasti hyödyntää uusia tekniikan kehityssuuntia. Tämän toteuttaminen on meidän kaikkien etujen mukaista. Samalla on ratkaisevan tärkeää Euroopan autoteollisuuden kannalta, että pidämme pyörät pyörimässä. Lopuksi haluan vielä kiittää esittelijää hänen tekemästään työstä.
Den Dover
(EN) Arvoisa puhemies, puhun nyt rakennusinsinöörinä, jonka pojalla on Yhdistyneen kuningaskunnan halki ulottuva liikennetutkimusyritys.
Aihe on erittäin tärkeä, koska voimme Euroopasta käsin varmistaa, että uusimmalla teknologialla parannetaan tieliikenteen kaikkien muotojen hyödyllisyyttä ja tehokkuutta. Tämä on ala, joka kasvaa paljon vuosittain. Jopa taantuma-aikana ennustetaan esimerkiksi tavarakuljetusajoneuvoille noin 55 prosentin ja henkilöautoille noin 35 prosentin kasvua vuoteen 2020 mennessä. Samalla tietysti energiankäyttö kasvaa.
Me vaaleilla valitut edustajat kierrämme usein vaalipiireissämme ja juutumme liikenneruuhkiin. Kuinka usein meidän pitääkään soittaa puheluita tiedustellaksemme, millainen tilanne edempänä on. Tarvitsemme enemmän tietoja automme tuulilasiin, jotta voimme suunnitella reittimme tehokkaammin.
Toivotan jäsen Jensenille ja komission jäsenelle menestystä.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni meidän on katsottava tulevaisuuteen myönteisin mielin, sillä mitä tulee kyseessä olevan direktiivin hyväksymiseen, uskon, että puheenjohtajavaltio Tšekin tehokkaan yhteistyön lisäksi myös Ruotsi on puheenjohtajavaltiona halukas saamaan aikaan myönteisen sopimuksen komission, parlamentin ja neuvoston välille. Tämä antaa minulle toivoa, ja uskon, että se saattaa myös kannustaa parlamenttia huomenna äänestämään keskustelun aiheena olevien tekstien puolesta.
Haluan nyt vastata joihinkin esitettyihin huomioihin ja vakuuttaa jäsen Ţicăun tavoitteistamme. Aloitamme toimintasuunnitelmasta ja direktiivistä, jossa tarkastellaan liikennejärjestelmää yleiseltä kantilta. Tästä näkökulmasta katsomme sitten kaupunkiulottuvuutta ja keskitymme siihen. Ensin on kuitenkin otettava huomioon yleinen taso, ja sen jälkeen voidaan siirtyä yksityiskohtiin.
Haluan vastata myös jäsen Kusstatcherille liittyen liikennealaan ja muihin liikennejärjestelmiin. Tällä hetkellä Euroopassa ei ole älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton ja käytön yhtenäistä kehystä tieliikennealalla, kun taas muille liikennemuodoille on, kuten jäsen Savary totesi, luotu yksityiskohtaisia suunnitelmia: uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmä SESAR, jokiliikenteen RIS ja meriliikenteen VTMIS sekä rautatieliikenteen RTMS. ITS-toimintasuunnitelma koskee siis pääasiassa tieliikennealaa, mutta siihen kuuluu myös tiettyjä toimia ja aloitteita, joilla pyritään takaamaan tieliikenteen yhteenliitettävyys muiden liikennemuotojen kanssa ja parantamaan sitä asianmukaisten rajapintojen avulla.
Halusin korostaa - enkä vähiten jäsen Savarylle -, että ITS-toimintasuunnitelma sisältää vanhempia kuljettajia koskevien toimien lisäksi myös muita "suojattomiksi" määriteltyjä tienkäyttäjiä, kuten polkupyöräilijöitä ja jalankulkijoita, koskevia toimia. Muun muassa nämä kuuluvat niihin toimiin, joita valiokunta voi hyväksyä direktiivissä määriteltyihin älykkäisiin liikennejärjestelmiin. Ne koskevat erityisesti älykkäiden liikenneverkkojen käyttöä käyttäjien turvallisuuden hyväksi, esimerkiksi näkövammaisille tarkoitettujen älykkäiden merkkien muodossa.
Tämän valossa voimme direktiivin avulla ottaa käyttöön tiettyjä sääntöjä. Ongelmana on kuitenkin se, että myös kuljettajien on oltava älykkäitä. Älykkäät järjestelmät eivät riitä, vaan myös auton tai kuorma-auton ratin takana istuvan kuljettajan ja moottoripyörän tai polkupyörän ajajan on käytettävä järkeään. Tätä ei valitettavasti voida säännellä direktiivillä, asetuksella tai toimintasuunnitelmalla. Käyttöön on yksinkertaisesti otettava järkeviä sääntöjä, joilla Euroopan kansalaiset saadaan käyttämään järkeään ja jättämään alkoholi ja huumeet sivuun ajamaan lähtiessään.
Anne E. Jensen
esittelijä. - (DA) Arvoisa puhemies, mielestäni komission jäsen Tajani osui puheessaan oikeaan, sillä juuri siitä tässä kaikessa on kysymys. Autoilijat on saatava toimimaan järkevämmin. Olemme keskustelleet asiasta paljon, ja jäsen Kusstatscher on myös todennut useita kertoja, että sen sijaan, että järjestelmät saavat ihmiset käyttäytymään entistä tyhmemmin, meidän on taattava, että ne auttavat ihmisiä saamaan enemmän tietoa ja toimimaan järkevämmin. Tämä on hyvin tärkeää. Samoin mielestäni on tärkeää, että pidämme mielessä esimerkin rekka-autosta ajamassa Euroopan halki. Nykyään rekka-auton kuljettajat valittavat, etteivät he pian enää näe tuulilasin läpi kaikkien niiden vekottimien vuoksi, joita he tarvitsevat erilaisten tiemaksujärjestelmien ja muiden tietojärjestelmien käyttämiseen. Tarvitsemme yhteisen järjestelmäalustan, jotta rekka-auton kuljettaja saa kaikki tietokoneeseen syötetyt tiedot omalla kielellään. Mahdollisuudet ovat olemassa. Hyviä mahdollisuuksia on itse asiassa uskomattoman paljon.
Olemme keskustelleet jonkin verran myös siitä, miten paljon rahoitusta tähän on varattava. Olemme päätyneet noin 300 miljoonaan euroon, josta suurin osa - ensisijaisesti komission rahoitusta - osoitetaan EasyWayhin. Tässä yhteydessä voin mainita, että kotimaassani Tanskassa on juuri hyväksytty suunnitelma kohdentaa 40 miljoonaa euroa maan ITS-järjestelmään seuraavien viiden vuoden aikana. 40 miljoonaa euroa on paljon pieneltä valtiolta, jossa on viisi miljoonaa asukasta, mutta se mahdollistaa huomattavan edistyksen. Siksi uskon, että tarkastelemalla eri jäsenvaltioita voimme saada näkökulmaa asiaan. Tämä on juuri sellainen asia, joka on saatava käyntiin, ja toivon, että kyseinen aihe sisällytetään liikenneministerien esityslistalle, kun kokoonnumme 29. päivän kokoukseen.
Lopuksi haluan sanoa muutaman sanan tarkistuksista. Ehdotus direktiiviksi on saanut huomattavaa tukea, ja mietintöön liittyviä tarkistuksia on huomenna vain neljä. Henkilökohtaisesti kannatan sosialistiryhmän esittämää tarkistusta 57 ja vihreiden esittämää tarkistusta 59, mutta vastustan tarkistuksia 58 ja 60. Mielestäni se, että tarkistuksia on niin vähän, on osoitus parlamentin asialle antaman tuen vahvuudesta. Komission jäsen Tajani, olette siis päässeet liikkeelle vakain neuvotteluvaltuuksin.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Mieczysław Edmund Janowski
kirjallinen. - (PL) Liikenteen on nykyaikana sopeuduttava nopeasti sen käytön ja yhteiskunnan odotusten räjähdysmäiseen kasvuun. Älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) käyttöönottamisesta on siksi mielestäni suurta hyötyä. Meidän tulisi ottaa huomioon, että tieliikenteen nykytilanne on hyvin huolestuttava. Tämä ilmenee seuraavanlaisista tilastoista:
Vuonna 2006 tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden määrä oli EU:n alueella 43 000, joista 5 500 Puolassa.
Tieliikenteen ruuhkien vuosittaiset kustannukset EU:ssa ovat noin 1 prosentti bruttokansantuotteesta.
Tieliikenteestä syntyvät hiilidioksidipäästöt kattavat noin 70 prosenttia kaikista liikenteen hiilidioksidipäästöistä.
Näistä syistä seuraavat toimet ovat tarpeen:
tie- ja tieliikennetietojen optimaalinen käyttö
ITS-palvelujen jatkuvuuden ja luotettavuuden takaaminen eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa
sellaisten telemaattisten sovellusten kattava käyttö laajoilla kaupunkialueilla, jotka yhdistävät liikenneasiat tietotekniikkaan ja televiestintään
tieliikenteen turvallisuutta edistävien sovellusten, kuten eCallin ja ADASin, nopea ja yhdenmukaistettu käyttöönotto
liikenneinfrastruktuurin yhteyksien parantaminen ajoneuvoihin ja ajoneuvojen välillä
Euroopan laajuinen koordinointi, jossa hyödynnetään johtavien valtioiden kokemuksia ja hyviä käytäntöjä.
Yrittäkäämme siksi ottaa älykkäät liikennejärjestelmät käyttöön koko EU:ssa, kaikkien liikennemuotojen ja matkustajien sekä julkisen ja yksityisen liikenteen yhteydessä.
