Ukraine (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Redegørelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Ukraine.
Baroness Ashton kunne ikke blive hos os i dag. Kommissær Füle vil fremlægge sagen på hendes vegne.
Štefan Füle
Hr. formand! Tak for denne mulighed, og jeg undskylder på Catherine Ashtons vegne. Hun har bedt mig viderebringe de ting, hun ville fortælle Dem.
Jeg glæder mig over denne mulighed for at fremlægge en redegørelse om den aktuelle situation i Ukraine. Jeg vil gerne fremsætte mine bemærkninger i lyset af tre vigtige kommende begivenheder, nemlig EU-Ukraine-ministermødet, der finder sted i Luxembourg den 26. oktober, lokalvalget, der finder sted den 31. oktober og det 14. topmøde mellem EU og Ukraine, der afholdes i Bruxelles den 22. november.
På det seneste har Ukraine haft en høj grad af politiske friheder. De forskellige valg har været anerkendt som værende gennemført i overensstemmelse med internationale standarder. Ukraine har udviklet et dynamisk og mangfoldigt civilsamfund og mediemiljø. Der er sket konsekvente forbedringer af respekten for menneskerettigheder i hele samfundet.
Som følge af denne udvikling og de på hinanden følgende regeringers engagement i at slå ind på en vej med tættere bånd til EU har forbindelserne mellem EU og Ukraine virkelig taget fart. Dette afspejles tydeligst i den ambitiøse og vidtgående associeringsaftale mellem EU og Ukraine, som vi forhandler om i øjeblikket, og som sigter mod at nå det dobbelte mål om politisk associering og økonomisk integration med EU.
Præsident Janukovich' regering har gennemført en række vigtige økonomiske reformer i de seneste måneder, hvilket den fortjener ros for. De omfatter vedtagelsen af en lov om offentlige indkøb, som bør spille en vigtig rolle i kampen mod korruption og for styrkelsen af konkurrenceevnen.
Vedtagelsen af reformlovgivningen for gassektoren, der baner vejen for Ukraines snarlige tiltrædelse af traktaten om energifællesskabet, samt landets aftale for nylig med IMF om en standby-aftale er også kritiske skridt med henblik på at sikre makrofinansiel stabilitet, gennemsigtighed og en tilbagevenden til vækst. Disse reformer går i den rigtige retning og bør opretholdes.
Den ukrainske regering har også opnået en grad af stabilitet, som har været fraværende i Ukraines politiske miljø i de senere år. Dette er en vigtig og nødvendig udvikling for at sikre en effektiv forvaltning af landet. Men vi er bekymrede over de vedholdende og udbredte rapporter om en forværring i respekten for grundlæggende friheder og demokratiske principper i Ukraine. Det er særligt bekymrende, at der klages over manglende mediefrihed, forsamlingsfrihed og foreningsfrihed.
Respekt for disse grundlæggende værdier er af central betydning. De er de bedste garantier for individuelle friheder. De sikrer en ægte konkurrence på idéer. De er en central komponent i virkeligt åbne, innovative og konkurrencedygtige samfund.
Den 1. oktober afsagde den ukrainske forfatningsdomstol en dom, der omstødte de forfatningsændringer, der er gennemført siden den orange revolution i 2004. Denne beslutning øger kun behovet for, at Ukraine gennemfører en bredere forfatningsreform gennem en integrerende forfatningsreformproces og rammer i vid udstrækning et centralt tema i Europa-Parlamentets beslutning fra den 25. februar i år. Ved en sådan proces bør man søge at etablere et effektivt og varigt forfatningssystem med kontroller i overensstemmelse med europæiske standarder.
For EU og vores medlemsstater er respekten for menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet grundlæggende principper, der binder os sammen. Disse principper kan vi ikke gå på kompromis med, og det samme gælder vores relationer med nøglepartnere som Ukraine. Hastigheden og dybden af vores tilnærmelser med Ukraine vil blive bestemt af den fuldstændige respekt for disse værdier.
Michael Gahler
for PPE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Ukraines befolkning har igen og igen udtrykt sig til fordel for en europæisk fremtid for deres land. Men foruroligende rapporter fra Ukraine taler imidlertid om en udvikling, der fjerner landet fra Europa. Derfor har vi denne forhandling i dag forud for kommunalvalget. Vi vil kunne diskutere økonomiske reformer i november i forbindelse med topmødet mellem EU og Ukraine.
Derfor skal vi tale om trusler fra det hemmelige politi og restriktioner på pressefriheden og muligheden for uhindret at deltage i valget. Tendenser som disse kan ikke opvejes af positive nyheder på det økonomiske område. "Økonomisk fremgang gennem autoritær styre" er en kinesisk metode, ikke en europæisk. Magthaverne i Ukraine må ikke få lov til at tro, at de slipper fri, blot fordi den brede europæiske offentlighed ikke bemærker noget, eller fordi den foregående regering havde sine mangler med hensyn til forsvarlig forvaltning og bekæmpelse af korruption. Det er korrekt, men der var ikke en stemning af overvågning, der var ingen besøg af det hemmelige politik, som rektoren for det katolske universitet i Lviv og unge mennesker, der er medlemmer af ngo'er og oppositionspartier, har oplevet. Afbrydelse af strømmen til virksomheder, beslaglæggelse af computere, besættelse af partikontorer begrundet med risikoen for angreb - hele spektret af et deja-vu er til skue i Ukraine. Der ligger en metode bag. Det hemmelige politi ledes af hr. Khoroshkovskij, som rent faktisk har et medieimperium og nu også er medlem af det udvalg, der skal udpege den øverste dommer i landet. Det adskiller også Ukraine fra Europa. Der er ikke mange lige muligheder tilbage i valgkampen forud for kommunalvalget. Oppositionen udelukkes delvis fra valget, mens marionetpartier dannes spontant af lydige lokale myndigheder til at deltage i valget. I Kiev afskaffes distriktsrådene uden videre, så der ikke skal afholdes valg der - regeringspartiet ved, at det ikke vil vinde der i øjeblikket. Magthaverne har som mål at opnå kontrol med regioner, som tidligere har udtrykt uenighed med dem.
Vi fremfører vores europæiske erfaringer som et alternativ. Vores medlemsstater traf vigtige beslutninger i demokratisk enighed mellem regeringen og en opposition, der er parat til at tage ansvar - for europæiske reformer, for retsstatsprincippet, for en konkurrencedygtig markedsøkonomi, for europæisk integration. Vi ønsker, at Ukraine skal fortsætte ad denne vej sammen med os.
(Taleren accepterede et spørgsmål i henhold til forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Tak, fordi De giver mig mulighed for at stille mit spørgsmål. Det er også godt at kunne starte en sådan diskussion. De har rent faktisk tegnet et ret dystert billede af det, der foregår i Ukraine i øjeblikket, og De går endda så langt som til at sammenligne landet med Kina. Mener De virkelig, at den aktuelle situation i Ukraine er så alvorlig, at vi skal udslynge så alvorlige beskyldninger mod dette land? Hvad er Deres syn på Rusland i denne sammenhæng? Er man ikke uretfærdig over for Ukraine, når man sammenligner Ukraine og Rusland?
Michael Gahler
Hr. formand! Jeg sagde, at forsøge på at opnå økonomisk fremgang gennem et autoritært styre, ikke er en vej, som vi kan gå ad i Europa. Vi kender det fra Kina. Jeg foretog ikke en sammenligning, jeg sagde blot, at det ville være den forkerte vej at tage, at det ikke ville være en europæisk vej. Det billede, jeg tegnede, er meget realistisk for landets befolkning, mener jeg. De formodede økonomiske resultater der skal stadig bevise deres effektivitet.
Adrian Severin
for S&D-Gruppen. - Hr. formand! Ukraine er et meget vigtigt land for os. Det er et land, der står over for en lang række udfordringer. Jeg vil gerne takke kommissæren for en perfekt beskrivelse af situationen og for en perfekt beskrivelse af vores forventninger.
En ny regering blev valgt ved frie og retfærdige valg, som vi alle anerkendte. I dag er tiden inde til at bede denne regering levere varen og ikke have forudfattede meninger om dens resultater eller mangel på samme allerede fra starten af dens regeringsperiode. Det virkelige problem med denne forhandling er et problem, vi har her. Vi var hurtigt ude med at opdele landet i provestlige og proøstlige. Nu har vi et problem, eftersom de provestlige ikke er ved magten, og vi skal anerkende de proøstliges evne til at levere varen og hjælpe landet med at fremme dets europæiske forventninger. Det er det virkelige problem med dagens forhandling, og vi må forstå, at de virkelige proeuropæere er proukrainerne - de, der kan bringe retsstatsprincippet, demokrati og europæisk modernisering til deres land.
Jeg vil afslutte med at bede kollegerne beslutte at udsætte beslutningsforslaget, som vi forventes at vedtage, fordi ukrainerne står over for et valg, og de står over for forhandlinger med os. Vi bør ikke vedtage beslutningsforslag midt i en politisk proces, og før vi har kendsgerningerne, som vi kan bruge til at udlede konklusioner.
Adina-Ioana Vălean
for ALDE-Gruppen. - Hr. formand! Vi har tilsyneladende problemer med at finde ud af, hvordan vi skal håndtere vores østlige nabo, Ukraine.
Det er lige så vanskeligt for Ukraine, der den ene dag behandler Europa som en allieret og den næste som et problem. Derfor mener jeg, at vi skal være pragmatiske, anerkende den faktiske situation på stedet og finde fælles punkter for vores dagsordenen for at nå til aftaler.
Økonomisk samarbejde har altid været Europas kraftigste motor for større integration, og Europa skylder denne pragmatiske fremgangsmåde sin succes siden 1956.
Så vi skal fortsætte med at fokusere på både institutionelle og økonomiske reformer, som Ukraine skal gennemføre sideløbende. Denne tosidede fremgangsmåde er kun mulig, hvis vi ønsker at skabe en positiv spiral, der kan føre til demokratisk stabilitet i landet og i det østlige naboskab.
Vi bør prioritere at støtte et sundt erhvervsklima og indførelsen af en fungerende markedsøkonomi i Ukraine ved at tilskynde dem til ejendoms- og momsreformer og deres bestræbelser på at bekæmpe korruption på højt plan sammen med andre prioriteringer.
Derfor ser jeg associeringsaftalen som et effektivt reforminstrument, og derfor bør vi fortsætte vores forhandlinger om indførelsen af et omfattende frihandelsområde og om Ukraines tiltrædelse til energifællesskabstraktaten.
I den forbindelse glæder jeg mig over Ukraines deltagelse i WTO, hvilket bør ses som et vigtigt skridt i Ukraines accept af europæiske økonomiske standarder.
Jeg håber, at vi vil kunne løse problemerne med den løbende udsættelse af frihandelsaftalen og tilskynde til den positive spiral af gensidig tillid, som er gavnlig for hele regionen og for Europa.
Rebecca Harms
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg deler bekymringen over den stadig mere spændte situation og den udemokratiske udvikling Ukraine. Der kommer flere og flere beretninger om undertrykkelse af journalisternes ytringsfrihed, regelmæssige trusler mod individuelle medlemmer af ngo'er og folk, der arbejder for en demokratisk udvikling. Det hemmelige politis rolle giver også anledning til bekymring. Men jeg tror ikke, at skænderierne om pressefriheden og den demokratiske udvikling i almindelighed startede ved sidste valg, men snarere - og det har jeg sagt ofte - fordi alle de ledende aktører i Ukraine gentagne gange har misbrugt deres beføjelser for at pleje deres egne interesser. Dette misbrug bliver værre, og det skal vi virkelig være bekymrede over.
Vi ville heller ikke gøre os selv en tjeneste, hvis vi vedtog dette beslutningsforslag uden at være bekymrede over en bestemt økonomisk udvikling i Ukraine. Jeg iagttager med lige så stor bekymring, hvordan Ruslands indflydelse på den ukrainske økonomi, landets energisektor, men også andre sektorer, systematisk er blevet forstærket. Derfor vil jeg også henstille til, at vi ikke stemmer i morgen, men i stedet, når delegationen har besøgt Kiev - en delegation skal dertil næste weekend igen - og før vi har topmødet her, så vi efter grundige overvejelser af alle områder kan blive enige om, hvad Europa-Parlamentets holdning til situationen i Ukraine rent faktisk skal være.
Jeg har været med fra de præ-demokratiske tider til de nye tider med mange ukrainske venner. Ukraine var slået ind på den virkelig gode vej. Det var vores indtryk, at det seneste valg fandt sted i overensstemmelse med demokratiske konventioner. Hvis situationen nu ikke bliver bedre, men værre, skal vi ikke desto mindre nøje overveje, hvordan vi kan gribe ind, og hvordan vi ikke skal gribe ind. Under alle omstændigheder vil jeg fraråde, at vi træffer en beslutning, inden vores næste besøg i Ukraine. Vores stemme bliver tydeligere, hvis vi tager diskussionen om de ting, vi har talt om i beslutningsforslaget.
Som sagt er jeg virkelig bekymret. Jeg får mange rapporter, der alle går i en negativ retning. Men vi vil gøre os selv en bjørnetjeneste, hvis vi udelukker muligheden for at diskutere på stedet og træffer en forhastet beslutning.
Michał Tomasz Kamiński
Hr. formand! Mange af os her har spillet en aktiv rolle i den orange revolution ved at hjælpe ukrainske demokrater i den hårde tid. Men vi har altid understreget, at målet med vores engagement i Ukraine ikke var at støtte nogen bestemt politisk retning, men at hjælpe Ukraine med at blive et demokratisk og frit land. I dag skal vi huske, at Europa-Parlamentet ikke spillede en rolle i Ukraines indenrigspolitik, men fungerede som vogter på to meget vigtige områder. På den ene side ved at fastholde og bistå ukrainernes europæiske forhåbninger og på den anden side ved at fastholde demokrati, menneskerettigheder og alle de værdier, vi anser for europæiske værdier i Ukraine. Jeg vil sige, at tonen i beslutningsforslaget ikke vil være til megen hjælp for dem, der anser sig for venner af Ukraine. Dagens beslutningsforslag vil kun skubbe Ukraine tættere på Rusland og dem, der siger "der kan I se, der er ikke plads til os i Vesten. De lukker døren for os".
Vi har været åbne over for Ukraine, vi skal fortælle landet, hvad europæiske standarder er, og vi skal fastholde presset for at sikre, at de overholdes, og på den anden side skal vi helt klart forhindre, at Ukraine vender tilbage til Øst. Jeg vil gerne spørge hr. Gahler, hvis engagement i menneskerettigheder og international politik jeg virkelig værdsætter, hvorfor han finder det nødvendigt at bruge så fordømmende ord om Ukraine. Jeg vil gerne høre ham, om hans kollega, Angela Merkel, brugte ligeså fordømmende ord om Rusland på hendes seneste møde med hr. Putin.
Bastiaan Belder
Hr. formand! Først på ugen kom Ukraine i overskrifterne i den nederlandske presse - og jeg vil sige det i denne sal - desværre med lidet flatterende overskrifter. Det var i mandags. Ukraine er kort sagt Østeuropas vilde vesten. Udenlandske investorer siges at frygte lovløsheden, der hersker i dette land, hvor ikke færre end 3 000 bygninger og virksomheder blev eksproprieret gennem svindel og vold i sidste uge. Denne proces omfatter halvkriminelle i ledtog med landets politikere, der snyder iværksættere. I mellemtiden har EU's medlemsstater været de største direkte udenlandske investorer i Ukraine siden 1991.
Kommissær Füle, er De klar over de store bekymringer, der påvirker europæiske investorer i Ukraine, og hvilke specifikke skridt har Kommissionen taget for at beskytte legitime, lovlige europæiske erhvervsinteresser i ukrainsk økonomi? Det ville være at udvise engagement. Vi har intet imod Ukraine. Mit parti anbefaler endda på det kraftigste Ukraines medlemskab af EU på et tidspunkt, men vi skal naturligvis bevare det rette perspektiv. Vi er vidner til en bekymrende udvikling, ikke kun inden for menneskerettigheder, men også inden for økonomi og erhvervsliv.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand! Inden for få måneder efter præsidentvalget i februar i år, hvor hr. Janukovich fejrede sin tilbagevenden, er de demokratiske resultater af den orange revolution helt klart ved at gå tabt. Men når selv finansmarkederne vurderer den nye regering til at være mere stabil og forudsigelig end regeringen efter den orange revolution, er det formentlig et tegn på, at demokrati efter den vestlige - efter vores europæiske - opfattelse ikke kan overføres direkte til alle lande, herunder landene i den postkommunistiske indflydelsessfære. Den aktuelle beslutning fra forfatningsdomstolen vil rent faktisk styrke præsidenten og svække parlamentet, det kan vi være sikre på. De, der kender regionen, siger, at der allerede var indført et de facto præsidentielt system inden proformaafgørelsen fra domstolen. Stadig strammere restriktioner på pressefriheden og opinionsfriheden skaber tvivl om hr. Janukovich' forsikringer om, at de demokratiske standarder vil blive opretholdt. Hvis det både lykkes præsidenten at styrke sin egen magtbase og opnå økonomisk genopretning ved at gennemføre centrale reformer i Ukraine, som jo er et af de fattigste lande på dette kontinent, vil han måske forblive på sin præsidenttrone i længere tid, og jeg mener, at det er noget, som EU ganske enkelt bare må tage til efterretning.
György Schöpflin
(EN) Hr. formand! Udviklingen i Ukraine er en klar illustration af den gamle talemåde om, at magt korrumperer, og absolut magt korrumperer absolut. Den siddende magtelite har siddet på magten siden valget af præsident Janukovich, og meget af det, der er sket, peger i retning af en yderligere koncentration af magten.
Dette er så meget desto mere slående, hvis vi tænker på resultaterne af præsidentvalget, hvor Janukovich fik et snævert flertal, og som viste, at han kun havde stor opbakning i den sydlige og østlige del af landet. Men - og det er det slående ved ukrainsk politik i øjeblikket - der er sket en konstant bevægelse i retning af at marginalisere alternative magtcentre. Medierne, retsstaten, oppositionen, statsadministrationens selvbestemmelse er alle blevet berørt. Det, der især vækker bekymring, er, at det hemmelige politi har fået mulighed for at gribe meget kraftigt ind i landets affærer.
Alt dette lover ikke godt for fremtiden, især hvis ukrainerne virkelig ønsker en europæisk fremtid, fordi det system, som Janukovich er ved at opbygge, peger væk fra Europa og ikke i retning af Europa.
Det bedste, man kan sige om forandringerne, er, at de har skabt en vis stabilitet i landet, men denne stabilitet er i stigende grad et forvarsel om stilstand og ubevægelighed. Samtidig har Janukovich bestemt forbedret forholdet til Rusland, men har samtidig accepteret en grad af underkastelse under Moskva, hvilket er nyt. Om det ukrainske samfund vil acceptere denne forandring på længere sigt, er et åbent spørgsmål.
Marek Siwiec
(PL) Hr. formand! Vi må spørge os selv, hvad der rent faktisk skete i Ukraine. Et statskup eller måske et militærkup? Det vil være de eneste situationer, hvor vi burde sidde oppe hele natten for at forfatte beslutningsforslag og sætte os til forhandlingsbordet næste dag. Vi forhandler på en sådan måde, at det absolutte flertal ganske enkelt dominerer beslutningsforslagets ordlyd. Sproget i beslutningsforslaget fra Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) er den sprogbrug, der anvendes til at fordømme afrikanske diktatorer og sydamerikanske regimer. Det er ikke den rette sprogbrug om situationen i Ukraine. Jeg vil gerne bede medlemmerne af PPE beslutte, om vi skal beskrive Ukraine med kommissær Füles sprogbrug, idet han siger "ja, men...", eller med andre ord at nogle ting er gode, men der findes en masse ting, vi ikke bryder os om, eller om vi skal anvende negativ sprogbrug, hvor vi ikke kan lide noget som helst, og alting skal fordømmes.
Ukraine befandt sig i kaos i fem år. Vi var vidner til dette kaos. Vi hjalp demokraterne, og vi hjalp alle, der ønskede at bevæge sig i retning af EU. Vi har haft seks måneder med konsolidering, en konsolidering, der kan ende negativt, og det er vores opgave at pege på disse negative resultater, men ikke nu og ikke på denne måde. Jeg forstår, at PPE beklager, at Julia Timoshenko tabte valget, men jeg vil sige til Dem, at . det er uheldigt, for måske havde hun en chance for at vinde, men hun tabte. Nu hvor hun har tabt, må vi erkende, hvad der virkelig sker, og vi skal holde de ukrainske myndigheder under nøje opsyn, men vi må ikke smide barnet ud med badevandet.
Paweł Robert Kowal
(PL) Hr. formand! Jeg er kommissær Füle meget taknemmelig for hans konstruktive indstilling. Det er en indstilling, der vil medføre store ændringer i forholdet mellem EU og Ukraine. Jeg takker også fru Harms for hendes afbalancerede holdning og hendes - som altid - kloge ord om Ukraine. Alle oplysninger fra OSCE viser, at Ukraine er et af de få lande fra det tidligere Sovjetunionen, hvor der indtil videre er afholdt rigtige valg. Det er en sejr for Ukraine, både for den orange og den blå side. Det er en sejr, som vi ikke kan drage i tvivl, inden det næste valg er overstået. Det ville være en alvorlig politisk fejl fra EU's og Parlamentets side, hvis vi lytter til stemmerne i Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) og sår tvivl om, at der kan afholdes valg i et af de meget få lande i Øst. Lad os hjælpe Ukraine med at afholde normale valg. Vi må ikke dømme, før valget har været afholdt.
Jeg vil gerne tale til de ukrainske gæster, som er til stede her i Parlamentet i dag. Ukraines plads er her i denne sal, og derfor underlægger vi Dem de samme standarder, som vi anvender for landene i EU. Det er det, De har kæmpet for sammen, hvad enten De er blå eller orange. Alle spørgsmål, selv de allermindste, vedrørende menneskerettigheder eller pressefrihed vil blive gransket her. De skal ikke være overraskede - jeg taler til vores ukrainske brødre. Det er, fordi De bliver behandlet som et europæisk land, i henhold til europæiske standarder.
Min sidste appel til Dem er, at De skal handle i fællesskab med de europæiske institutioner og Parlamentet. Vi tror alle på, at De en gang i fremtiden vil være at finde blandt os. Vi ved, at det ikke kommer til at ske lige med det samme, men vi ønsker at hjælpe Dem med dette. Jeg er enig med fru Harms i, at tidspunktet for beslutningsforslag er efter valget. Det er på det tidspunkt, før EU-topmødet, at vi vil kunne diskutere spørgsmålet åbent og fastlægge en holdning, som kommer til at være Europa-Parlamentets fælles holdning.
Inese Vaidere
(LV) Hr. formand, mine damer og herrer! Ukraine er et land, der har stor strategisk betydning for EU. Derfor kan vi ikke være ligeglade med, hvad der sker i det land. Den 1. oktober gik i titusindvis af ukrainere på gaden for at protestere mod de forfatningsændringer, Janukovitj havde iværksat og fået bekræftet af forfatningsdomstolen, hvis sammensætning var blevet ændret kort efter præsidentvalget. Disse reformer blev gennemført uden demokratisk debat og uden Venedigkommissionens samtykke. Ændringerne svækker magtbalancen og den dømmende magts uafhængighed i Ukraine. Økonomiske reformer er også truet. Vores ukrainske venner har udtrykt bekymring over afholdelsen af de kommende valg, over regeringskoalitionens urimelige repræsentation i den centrale valgkommission, begrænsningerne for ngo'er og statens indblanding i oppositionspartiernes aktiviteter. Det er netop derfor, der er brug for denne beslutning i dag. Desværre forkastede regeringskoalitionen oppositionens forslag i det ukrainske parlament om at prioritere EU-medlemskab højt i Ukraines udenrigspolitik. Vi må imidlertid fortsat understrege betydningen af samarbejdet med Ukraine og overvåge gennemførelsen af de aftaler, der er indgået. EU må kræve, at korruptionen bekæmpes - og samtidig hjælpe med denne kamp - og at pressefriheden sikres. En situation, hvor en mediemagnat på samme tid både er leder af statens sikkerhedstjeneste og er medlem af det høje retsråd, som har magt til at udpege og afskedige dommere, er ikke kendetegnende for en demokratisk stat. Afslutningsvis må vi også træffe positive foranstaltninger og ikke kun indføre en visumfri ordning i fremtiden, men også økonomisk samarbejde, især på energiområdet, samtidig med at vi afventer den demokratiske udvikling i Ukraine. Det bør være målet for den næste beslutning, som vi bør udarbejde efter valget, og som bør dække energi, økonomi og andre emner af betydning for Ukraine.
(Taleren accepterede at tage et spørgsmål, jf. proceduren med blåt kort, i henhold til art. 149, stk. 8)
Marek Siwiec
(EN) Hr. formand! Jeg har et meget enkelt spørgsmål. Måske er det et tolkningsproblem, men De sagde, at den nuværende ukrainske regering forkastede fremtidigt medlemskab af EU.
Så vidt jeg ved fra præsidentens erklæring og den officielle redegørelse for det ukrainske parlaments langsigtede politik, er EU-medlemskab en af deres topprioriteter.
Så spørgsmålet er, om jeg har misforstået Dem, eller om De har misforstået den ukrainske præsiden.
Inese Vaidere
(LV) Hr. formand! Ja, jeg skal med glæde afklare dette punkt. Det har tydeligvis været en upræcis oversættelse. Ukraines præsident har erklæret sig villig til at fortsætte konvergensprocessen med EU. Ikke desto mindre er EU-medlemskab efter det ukrainske parlaments beslutning ikke blevet deres første prioritet.
(Taleren accepterede at tage et spørgsmål, jf. proceduren med blåt kort, i henhold til art. 149, stk. 8)
Rebecca Harms
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge fru Vaidere: Nu hvor vi sort på hvidt har nedfældet alle de punkter, der vedrører vores bestyrtelse over magtmisbruget og undertrykkelsen i Ukraine, hvad er der så i vejen for at tage denne tekst med til Kiev om en fjorten dages tid for at drøfte den og derefter beslutte, hvordan vi går videre derfra? Jeg vil gerne have et svar på det spørgsmål, da jeg ud fra vores delegations tidligere erfaringer tror, at det er den bedste og mest frugtbare måde at gå frem på, især hvis vi ønsker at få demokratisk indflydelse.
Inese Vaidere
(LV) Hr. formand! Ja, jeg vil gerne svare. Personligt, og jeg ved egentlig ikke hvorfor, men personligt er jeg bekymret, selv efter vores deltagelse i Ukrainetopmøderne, over de signaler vi i øjeblikket modtager fra vores ukrainske venner om sammensætningen af den centrale valgkommission, mediefrihed og begrænsningerne på ngo'erne. Det findes alt sammen, og det er netop, hvis vi giver udtryk for vores bekymringer herom, at regionalvalgene efter min mening kan komme til at finde sted i en meget bedre atmosfære. Der er ingen, der forhindrer os i at tage til Ukraine i næste uge, selv med vores beslutning. Ingen forhindrer os i at udfærdige en ny beslutning, som jeg sagde, om økonomiske spørgsmål. Det må vi afgjort gøre, men med hensyn til disse bekymringer om forværringen af den demokratiske situation, skal vi desværre, dvs. jeg tror, vi ...
(Formanden afbrød taleren)
Kristian Vigenin
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne sige, at kvaliteten af forhandlingen i dag viser, at den ikke var forberedt. Vi havde ikke brug for den forhandling, og det er ikke tidspunktet nu at vedtage beslutninger om Ukraine, hverken i dag eller i morgen.
Jeg må minde om, at landet for et halvt år siden var i frit fald og på randen af kaos. Vi havde politisk, økonomisk og finansiel ustabilitet - endog en dyb krise - men nu er billedet meget anderledes. Vi må erkende, at det på nogle få måneder er lykkedes den ukrainske regering at bringe landet tilbage på sporet, tilbage til politisk, økonomisk og finansiel stabilitet.
Der er problemer. Det nægter vi ikke. Men vi må indrømme, at de lytter til, hvad vi siger, der er truffet afhjælpende foranstaltninger, f.eks. vedrørende valgloven og nogle valgmetoder. I den forstand vil vores stemme blive hørt der, så længe vi ikke råber op ved enhver lejlighed, men indtager en anstændig holdning til Ukraine.
Derfor synes jeg, vi gør vores parlamentsudvalg, der skal til Ukraine om en halv snes dage, en bjørnetjeneste. Vi gør os selv en bjørnetjeneste ved at underminere vores rolle, når vi vedtager den slags beslutninger 10 dage før valget. Sådan et initiativ er aldrig taget før. Det er et klart forsøg på at påvirke valget. Vi bør ikke tillade, at Parlamentet indgår i dette spil.
Derfor foreslår jeg, at vi udsætter vedtagelsen af beslutningen, og at vi beder vores kolleger i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine om at tjekke med kollegerne der, at drøfte disse spørgsmål ...
(Formanden afbrød taleren)
Traian Ungureanu
(EN) Hr. formand! De nye ukrainske myndigheder er kun nye af navn. En tilbagegang i retning af autoritære metoder fejer over landet. De juridiske rammer for det kommende lokalvalg er blevet ændret og kan bringe oppositionspartiernes deltagelse i fare. Forfatningen er blevet ændret, og man er vendt tilbage til et de facto præsidentstyre. Medierne og civilsamfundet er under konstant pres, og den ukrainske efterretningstjeneste synes at genopleve sine sovjetdage.
Det er på tide, at vi klart udtrykker vores bekymring gennem en beslutning. De ukrainske myndigheder bør få det budskab, at tættere bånd til EU ikke kan garanteres gennem venlige erklæringer alene. En udemokratisk ukrainsk regering kan ikke være en pålidelig partner for EU, især i det strategisk følsomme Sortehavsområde.
Hannes Swoboda
(DE) Hr. formand! Jeg tror, vi alle skal leve op til vores ansvar. Regeringen i Ukraine skal gennemføre retsstat og mediefrihed, og den skal gøre det effektivt, men også oppositionen må vise, at den er ansvarlig og skal ikke udsende falsk information. Når jeg ser på, hvor mange af påstandene i beslutningsudkastet, der omgående blev afvist af de pågældende personer, viser det, hvor meget falsk information der ofte gives videre her. Også vi skal vise, at vi er ansvarlige. Vi kan ikke tillade os at rode os ind i interne politiske skænderier. Jeg vil gerne sige det her til især medlemmerne af Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) - der er ingen mening i, at vi forsvarer den ene eller den anden gruppe i Ukraine af partipolitiske årsager. Det er ikke vores opgave.
I næste uge har vi drøftelser med udenrigsministeren, så er der valg, så rejser Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine til Ukraine, og det har altid været sådan - og her appellerer jeg til hr. Gahlers sans for rimelighed - at vi siger, om det gik godt efter valget eller ej i stedet for at foregribe valget ved at sige, at det ikke vil gå godt. Det er ikke vores opgave, og jeg appellerer til Deres sans for rimelighed - noget, De normalt altid udviser - og jeg beder Dem om at være retfærdig også i dette tilfælde.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Hr. formand! Kun de, der har levet under et socialistisk styre, kan fuldt ud forstå de nationer, som oplevede manglende personlig frihed og manglende presse- og mediefrihed eller den vanskelige vej, disse nationer måtte følge. Jeg forstår dem, der i dag udtrykker deres bekymringer og taler om den manglende respekt for menneskers rettigheder og de mangesidede problemer, som Ukraine kæmper med i dag. Men vi må også anerkende de små, men positive, ændringer, bl.a. det nylige demokratiske valg, hvor vi som repræsentanter for Europa-Parlamentet var observatører.
Jeg opfordrer til følsomhed over for millioner af ukrainske borgeres og hundredevis af ukrainske unges situation. De regner med EU, med vores hjælp til at opbygge demokrati og med vores hjælp til at opbygge et civilsamfund. Det er meget let at kritisere, men som polsk kvinde husker jeg, at vi engang blev hjulpet.
(Formanden afbrød taleren)
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Hr. formand! Også jeg vil gerne føje min stemme til dem, som har hævdet, at der ikke er nogen grund til sådan en hurtig beslutning, især før valget, før besøget og, mere vigtigt, før Europa-Parlamentet er til stede i Ukraine. Denne regering blev valgt her for nylig. Det er en kendsgerning, at der er problemer, men vi må erkende, at den blev demokratisk valgt, og give den lov til at videreføre sine bestræbelser. En beslutning vil først give mening efter det kommende valg i Ukraine.
Siiri Oviir
(ET) Hr. formand! Jeg havde et spørgsmål til min kollega, fru Vaidere, men jeg vil gerne tale om det, der ligger mig på sinde. Det er ikke et godt tidspunkt at vedtage beslutningen om Ukraine nu og ikke i morgen, og den ukrainske befolkning, der ser på Europa-Parlamentet med taknemmelighed, vil ikke kunne forstå os. Det skyldes, at det, der står i udkastet i dag, for det første ikke er det bedste med hensyn til tone, det er ikke det mest præcise, og der er også nogle faktuelle fejl.
Fru Vaidere nævnte her, at formanden for Venedigkommissionen har kritiseret forfatningsændringen. Jeg har et brev fra ham dateret i dag, hvori han siger, at han er forbløffet over, at dette punkt kommer frem i vores beslutning, og han siger klart, at han hverken har gjort det her, der eller andre steder.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Jeg synes i modsætning til hr. Vigenin, at dagens forhandling har været glimrende og meget nyttig. Det er sjældent, at der føres en så interessant forhandling i Parlamentet, og jeg vil gerne takke alle for den. Fru Łukacijewskas tale viser, at selv Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) er splittet i dette spørgsmål, hvilket er en god nyhed. Vi bør takke socialisterne, og især hr. Swoboda, hr. Severin og hr. Siwiec, fordi de forstår, at beslutninger, som er så ugunstige for vores ukrainske venner, ikke bør træffes før valget. Kommissær Füle og fru Harms har også ret i at bringe visse forhold frem, der giver anledning til bekymring, og som vi også er opmærksomme på.
Jaromír Kohlíček
(CS) Hr. formand! Tag Dem sammen, mine damer og herrer, og prøv at tænke for en gangs skyld. I en uge er der ikke sket nogen lovændringer eller ændringer i valgkommissionens sammensætning. Det er interessant, at visse politiske kræfter, når de føler, at deres allierede i et land uden for EU ikke har vundet, straks udtrykker deres bekymringer over demokratiets tilstand i det pågældende land. Jeg er enig i, hvad hr. Kamiński og andre har sagt. Vi har afgjort brug for, at Europa-Parlamentet handler for at bidrage til udviklingen af demokrati og forbedring af vilkårene for gensidig udvikling af relationer. Bestræbelserne på at støtte den ukrainske regerings stabiliserende foranstaltninger kom tilsyneladende på tværs af nogle af dem, der nyder kaos og lovløshed. Mine kolleger anser dem formentlig for bedre partnere end den nuværende regering. Jeg anbefaler, at vi udsætter beslutningsudkastet og vender tilbage til en drøftelse af dette emne, når delegationen er vendt tilbage fra Kiev.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Jeg mener, at Ukraine er en af EU's nærmeste potentielle partnere.
Ukrainerne er med hensyn til civilisation langt tættere på Europa end tyrkere eller albanere. Den ukrainske befolkning har frit valgt en ændring, fordi de demokratiske orange magthavere havde kørt landet ud i fattigdom, håbløshed og forfald. Janukovitj var længe i opposition, og hans holdning til den nuværende opposition afspejler den behandling, han fik af de orange ledere. Endvidere må vi også erkende, at han formentlig husker den tidligere periode, da han var offer for den orange liga, og EU bare reagerede ved at smile velvilligt. Medmindre vi ønsker at miste Ukraine som fremtidigt medlem, må vi være tålmodige og koncentrere os om økonomisk samarbejde. Lad os opbygge et klima med gensidig tillid. Vi skal forklare regeringen, at oppositionen har sin legitime plads i et demokratisk samfund, og oppositionen, at medmindre den får tilstrækkelig støtte fra befolkningen, har den ingen ret til at konkurrere om magten.
Michael Gahler
(DE) Hr. formand! Da man henvendte sig direkte til mig, vil jeg faktisk gerne svare i et minut under catch-the-eye-proceduren. Er det i orden?
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand! Med grundlæggelsen af Energifællesskabet i 2006 blev der etableret et integreret europæisk energimarked for gas og elektricitet, og den planlagte inddragelse af Ukraine har til formål at sikre energiforsyningen til Østeuropa. Det er en god ting, da der bestemt har været nogle alvorlige problemer i de seneste år, og især uoverensstemmelserne på gasområdet mellem Rusland og Ukraine havde en alvorlig indvirkning på EU-medlemsstaternes gasforsyninger. Efterfølgende var det naturligvis klart, at Rusland indstillede gasforsyningerne under prisdrøftelserne, og alene mit hjemland, Østrig, oplevede et fald på 33 % i gasforsyningerne fra Rusland, mens Frankrig, Ungarn og Italien også registrerede fald på 20-40 %. Det kræver, at Kommissionen - som koordinator for Energifællesskabet - tager fat i Ukraine og minder det om dets forpligtelser, når det handler om Europas forsyningssikkerhed. Vi kan simpelthen ikke tillade, at vores medlemsstaters energiforsyning bliver en brik i priskrigen mellem Rusland og Ukraine. Lad os så få gode drøftelser, men jeg beder om, at vi også tager fløjlshandskerne af og sikrer vores medlemsstaters energiforsyninger.
Mariya Nedelcheva
(BG) Hr. formand! Europa-Parlamentet har altid støttet Ukraine på landets vej mod demokrati på grundlag af retsstatsprincipperne og fælles værdier om europæisk integration.
Valg fungerer som et barometer i ethvert demokrati. Det giver os mulighed for at vurdere kvaliteten af den demokratiske proces, institutionernes stabilitet, de politiske partiers modenhed og civilsamfundets synspunkter. Jeg ser positivt på de ukrainske myndigheders beslutning om at invitere observatører til valget den 31. oktober.
Jeg har tillid til, at deres mission vil skabe større tillid til valgprocessen, og deres observationer vil bidrage til at bekræfte gennemsigtigheden og upartiskheden i de ukrainske institutioners arbejde. Bortset fra valget skal forfatningen, som den højeste lov i Ukraine, garantere myndighedernes balance og deres gensidige kontrol.
Ukraine kan regne med, at dets europæiske partner konsekvent støtter dets bestræbelser på at opnå reform og stabilitet. EU's opinion og civilsamfund tilfører en ekstra dynamik og garanti for succes i den sidste ende.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. formand! Sidste uge aflagde den ukrainske præsident, Viktor Janukovitj, officielt besøg i mit land, Litauen, og bekræftede endnu en gang, at Ukraines mål er at blive medlem af EU. Det vil uden tvivl vare adskillige år, og der skal gøres en masse hjemmearbejde, og der skal gennemføres mange reformer på forskellige områder såsom sikring af menneskerettigheder, bekæmpelse af korruption, nedbringelse af fattigdom og styrkelse af demokratiet. Imidlertid er jeg enig med mine kolleger, der talte her i Europa-Parlamentet. Vi skal ikke omgående fordømme Ukraine som land, og vi bør ikke stoppe det i at blive en ligeværdig partner, og derfor gentager jeg, at vi i Europa-Parlamentet virkelig skal samarbejde som ligeværdige partnere og hjælpe Ukraine med at bevæge sig i retning af EU.
Ivo Vajgl
(SL) Hr. formand! Ukraine er en stor og vigtig partner for EU og et land, som utvivlsomt har en europæisk fremtid. Den værste tjeneste, jeg tror, vi kan gøre Ukraine, et land med en kompliceret intern struktur og en vanskelig historie, ville være at tale om det, som om det var genstand for vores ideologiske byttehandel på tværs af partier.
Af den grund skal hvert dokument, vi vedtager, være gennemtænkt og afbalanceret. Gårsdagens opposition er morgendagens regering, og det kan ske i ethvert land, der afholder demokratiske valg. Så er det let at forstå, at oppositionen er utilfreds, fordi den har mistet magt. Den vil imidlertid få sin chance, når tiden er inde, og hvis vælgerne vil det. Jeg synes, det er forkert, at vi kun bygger på den ene sides argumenter, og frem for alt vil jeg gerne sige, at jeg har tillid til ...
(Formanden afbrød taleren)
Charles Tannock
(EN) Hr. formand! Ukraine er vores største demokratiske associerede partner i Europa, og også jeg håber, at det en dag bliver medlem af EU. Som mange talere har jeg en vis tvivl om, hvorvidt en Europa-Parlamentsbeslutning er hensigtsmæssig kort før deres lokalvalg, og min gruppe, ECR-Gruppen, har fremsat en række ændringsforslag for at gøre beslutningen mere afbalanceret med færre gentagelser.
Janukovitj vandt præsidentvalget demokratisk, om end med en lille margin. Der er bestemt nogle bekymrende autoritære tendenser i Kiev, fra forsøg på at genetablere censur ("temniki") over for pressefriheden til brug af efterretningstjenesten FBU, der ledes af en oligark, til politiske formål. Vesten overvåger dog situationen nøje. Præsident Janukovitj er nu under pres. Arven fra den orange revolution er stadig stærk, og det ukrainske civilsamfund, der kom ud af den, er meget robust.
Alle ved, at jeg har tætte forbindelser til oppositionens ledende skikkelser, men jeg synes også, vi skal undgå for megen indblanding i Ukraines interne politiske anliggender, som meget vel kan give bagslag i forhold til Parlamentet, og vi bør give ...
(Formanden afbrød taleren)
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Hr. formand! Nøjagtig de samme argumenter blev fremsat før præsidentvalget, da vi her i Parlamentet spekulerede på, hvilken beslutning vi skulle vedtage, og hvad vores holdning skulle være til det, der foregik i Ukraine forud for præsidentvalget. Vi besluttede, at vi skulle udsende en beslutning efter valget, og det gjorde vi. Vi opfordrede regeringen og oppositionen til at overholde menneskerettigheder, ytringsfrihed og foreningsfrihed.
Der er gået flere måneder siden beslutningen, og vi kan allerede se, at nogle af dens bestemmelser ikke er blevet overholdt. Jeg forstår derfor bekymringen for, at lokalvalg, som er afgørende, når man skaber og styrker et demokrati, kan indebære, at visse rettigheder overtrædes. Også derfor er jeg en af forfatterne til beslutningen.
(Formanden afbrød taleren)
Štefan Füle
Hr. formand! Tak for denne lejlighed til at svare på det, der har været en virkelig interessant forhandling. Jeg vil i mit svar fokusere på tre punkter.
Lad mig først svare på et konkret spørgsmål fra hr. Belder om investerings- og forretningsklimaet. Der er behov for at gøre mere i Ukraine på dette område. Det er indlysende, og jeg har rejst spørgsmålet flere gange både i Associeringsrådet og på forskellige møder. Sidste gang, jeg havde lejlighed til at rejse dette spørgsmål, var over for premierminister Azarov så sent som i sidste uge. Der er en række spørgsmål såsom loven om udbud og muligheden for at trække denne lov tilbage gennem forskellige ændringsforslag, som nu bliver forhandlet i det ukrainske parlament.
Der er behov for at gøre mere for så vidt angår retsstaten, og naturligvis har vi med stor interesse fulgt Mittal-sagen i de seneste dage. Der skal gøres mere for at opfylde de tilsagn og løfter, der er fremsat om at gøre noget ved momsspørgsmålet, som også er et irritationsmoment for vores virksomheder. Gennem vores kontakter med de ukrainske myndigheder og gennem regelmæssige kontakter med forretningsfolk ønsker vi at beskytte europæiske investorers og europæiske forretningsfolks interesser.
Mit andet punkt er, at det ikke er en let proces, vi er i gang med, i Ukraine. Det er en proces, hvor proklamationer om den europæiske fremtid undertiden kan være nyttige, men ikke fører til noget. Det, der fører til noget, er at opbygge mere EU i Ukraine.
De har brug for vores bistand. De har også brug for, at vi foretager et realitetstjek en gang imellem. Det er det, de forventer af os.
Det, vi ikke har brug for, er at blive presset ud i en falsk debat om, hvad der er vigtigst, stabilitet eller tilslutning til og forpligtelse på værdier, og det fører mig til mit tredje punkt.
Hvem er jeg, at jeg skal kommentere beslutningsudkastet for Parlamentet, men jeg tror, at alene det, at denne forhandling har fundet sted, allerede sender et værdifuldt signal. Jeg tror, at det forhold, at Parlamentets repræsentanter snart tager til Ukraine og overbringer de fleste af disse budskaber, i sig selv er et meget værdifuldt budskab. Jeg tror, at et andet meget værdifuldt budskab om, hvad vi skal forvente af ukrainerne, er, at de kommende lokalvalg den 31. oktober atter vil bekræfte deres lands demokratiske holdning.
Jeg vil standse her, hvis jeg må.
Formanden
Hr. Gahler har ordet i henhold til artikel 151, stk. 1, på grund af personlige bemærkninger.
De bedes venligst fatte Dem i korthed og svare på de personlige bemærkninger.
Michael Gahler
(DE) Hr. formand! Jeg ønskede at svare detaljeret på det, hr. Swoboda sagde. Han fremsatte en bemærkning, der ikke var helt korrekt. Det er rigtigt, at vi i vores beslutning fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) ikke citerede Venedigkommissionen korrekt. Jeg har talt med hr. Markert, og han fortalte mig, hvad han rent faktisk havde sagt. Derfor indeholder den fælles beslutning ikke længere citatet. De kan derfor se, at det ikke længere er et emne i forhandlingen.
De talte om retsstaten i almindelighed. Jeg ville imidlertid gerne have hørt Dem, som Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet, sige noget klart og tydeligt om de ting, som efterretningstjenesten gør der. Når partierne dér ikke får lov til at deltage i valget, er det noget, man også kan kritisere før et valg, da valgresultaterne under sådanne omstændigheder naturligvis ikke kan opfylde demokratiske og europæiske standarder.
Hannes Swoboda
(DE) Hr. formand! Det her skal ikke være en dialog. Imidlertid bør hr. Gahler i det mindste gøres opmærksom på, at jeg sandelig gjorde det helt klart i en pressemeddelelse, som også var på vegne af min gruppe, at efterretningstjenesterne skal overvåges. Jeg tog det også op i mine forhandlinger med premierminister Azarov. Vi har en klar holdning til denne sag.
Jeg vil gerne endnu en gang bede Dem om at overveje til i morgen, om det virkelig ikke ville være mere fornuftigt, at vi vedtog en beslutning sammen, som et bredt fællesskab, i stedet for at vedtage én med et snævert flertal, hvilket ville være tilfældet nu. Sov på det. Det ville være fornuftigt.
Formanden
Som afslutning på forhandlingen har jeg modtaget seks beslutningsforslag fremsat i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 110, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen, torsdag den 21. oktober 2010, kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Justas Vincas Paleckis
skriftlig. - (LT) Ukraine har altid spillet en særlig rolle i EU's østpartnerskab. Landets størrelse, beliggenhed og historiske omskiftelser gør det til en vigtig bro mellem Øst og Vest. Det kan næppe overraske, at Europa nu som før følger de politiske begivenheder i Ukraine nøje. Dog er det aktuelle billede ikke uden tvetydighed. Vi må erkende, at den nye regering blev valgt ved et frit og demokratisk valg, og den bidrog til at trække Ukraine ud af det økonomiske og politiske kaos, der herskede for et halvt år siden. På den anden side kan vi ikke se bort fra tendenserne på mediefrihedsområdet, der giver anledning til bekymring. Jeg er imidlertid enig med mine kolleger, der erklærede, at dagens beslutning kommer på et dårligt tidspunkt. Jeg synes, vi skal udsætte den, og efter Europa-Parlamentets delegations besøg, der er planlagt til næste uge, efter det kommende rådsvalg og topmødet mellem EU og Ukraine skulle vi kunne fremsætte en mere afbalanceret og objektiv parlamentsholdning. Når alt kommer til alt, kan Ukraine være et godt eksempel for andre lande i Fællesskabet af Uafhængige Stater på, hvordan man tilnærmer sig EU, samtidig med at man udvikler gode relationer med Rusland.
Indrek Tarand
Jeg sætter pris på forhandlingen om Ukraine, hvor meningerne udtrykkes klart. Min konklusion er, at det ukrainske demokrati har brug for bistand, men ikke i form af dette dokument. Det ville være vigtigere at skabe betingelser for udvikling. En af betingelserne er at lette spændingen i regionen. Og det er derfor, jeg mener, at den franske plan om at sælge Mistral-krigsskibe til Rusland skal stoppes!
