En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Kommissionens redegørelse om en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job.
László Andor
Hr. formand! I dag er der 23 mio. arbejdsløse i EU, hvilket svarer til en arbejdsløshedsprocent på ca. 10 %.
Situationen er opstået som følge af den finansielle og økonomiske krise, og vi står over for dramatiske konsekvenser, men denne situation har ikke forhindret Kommissionen i at foreslå ambitiøse mål i Europa 2020-strategien, og EU har fastsat ambitiøse mål, der skal nås inden for den ikke så fjerne fremtid.
Vi har et overordnet mål for beskæftigelsen på 75 % for mænd og kvinder inden 2020, og i dag har Kommissionen vedtaget endnu et flagskibsinitiativ som led i Europa 2020-strategien, nemlig "en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job", som beskriver, hvordan vi har til hensigt at sikre fremskridt hen imod fuld beskæftigelse.
Det supplerer flagskibsinitiativet "Unge på vej", der blev vedtaget i september. Begge initiativer bør bidrage til at nå vores 2020-mål for beskæftigelse og uddannelse. Ja, krisen har udslettet millioner af job. Ja, vi står over for stigende international konkurrence, men det er ingen undskyldning for at undlade at handle.
Tværtimod er det en grund til at reagere og forme vores fremtid. Skabelsen af flere og bedre job er i vores hænder. Beskæftigelsespolitik er hovedsagelig medlemsstaternes ansvar, men som europæiske politiske beslutningstagere skal vi i Kommissionen sammen med Parlamentet og rbejdsmarkedets parter gøre vores del. Vi skal gøre det muligt for alle, der kan arbejde, rent faktisk at gøre det. Vi skal gøre det muligt for arbejdsstyrken at generere nye idéer og oprette nye virksomheder. Vi skal sikre, at den yngre generation kan drage nytte af den sociale model, som vi har udviklet. Vi har brug for bedre kvalitet på arbejdspladserne og bedre arbejdsvilkår for alle medarbejdere. Dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job fastsætter aktioner inden for fire områder, nemlig arbejdsmarkedernes funktion, kvalifikationer, jobkvalitet og arbejdsvilkår samt jobskabelse.
I dagsordenen foreslås 13 specifikke aktioner på EU-niveau, som skal gennemføres i samarbejde med regeringer, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet.
For det første skal vi sikre, at vores arbejdsmarkeder fungerer bedre, ved at gennemføre arbejdsmarkedsreformer, der sikrer den nødvendige fleksibilitet og sikkerhed. En af de erfaringer, vi har draget i de seneste to år er, at flexicurity-politikker har bidraget til at få os igennem krisen.
Vi foreslår nu at drøfte alle dele af flexicurity-politikken, og hvordan vi kan forbedre dem, med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter på grundlag af EU's fælles principper for flexicurity.
Dagsordenen peger på fleksible, men troværdige kontraktforhold, omfattende livslang læring, aktive arbejdsmarkedspolitikker og moderne sociale sikringssystemer.
Arbejdsmarkederne er meget segmenterede i EU, hvor ansatte med permanente, sikre kontrakter eksisterer sammen med og undertiden arbejder sammen på samme arbejdsplads og laver samme arbejde som ansatte, der har midlertidige kontrakter med lav social sikring og dårlige udsigter til fastansættelse.
For at forbedre situationen og reducere de eksisterende forskelle kunne en potentiel mulighed i henhold til den dagsorden, der er vedtaget i dag, være at øge anvendelsen af tidsubestemte kontrakter. De ville opnå en tilstrækkelig lang prøveperiode og en gradvis forbedring af jobsikkerheden, adgangen til uddannelse, livslang læring og erhvervsvejledning for alle arbejdstagere.
Over tid ville det gøre det muligt for medarbejdere at opnå fulde rettigheder, mens virksomheder ville opnå tilstrækkelig, men mindre, fleksibilitet under prøveperioden, idet de elementer, der ofte forhindrer arbejdsgivere i at ansætte nye rekrutter på lang sigt, ville blive fjernet.
For det andet er vi nødt til at give folk de rette kvalifikationer til de job, der findes på markedet i dag og fremover. Vi ved, at visse arbejdsgivere selv nu kæmper for at besætte ledige stillinger, fordi de ikke kan finde personer med de rette kvalifikationer.
Det afslører ikke blot, at vi har brug for flere kvalifikationer og de rette kvalifikationer, men også at der er konstante uoverensstemmelser på EU's arbejdsmarked mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikation.
I den nærmeste fremtid kan der opstå endnu større mangel på arbejdstagere, end der er i dag - ikt-medarbejdere, læger, sygeplejersker, forskere og personer med de grønne kvalifikationer, der skal hjælpe os med at bevæge os mod en grønnere økonomi.
"Nye kvalifikationer og nye job" giver praktiske redskaber i denne henseende. Vi vil sikre større gennemsigtighed, for så vidt angår de efterspurgte kvalifikationer, og sikre bedre overensstemmelse, navnlig gennem en EU-oversigt over kvalifikationer, der skal gøre det muligt for folk nemmere at se, hvilke kvalifikationer der er brug for nu og i fremtiden. Kommissær Vassiliou vil kunne sige mere om det. Det er klart, at vi skal arbejde tættere sammen med alle relevante interesserede parter med henblik på at bygge bro over skellet mellem uddannelsesområdet og erhvervslivet.
For det tredje foreslår vi at forbedre jobkvaliteten og sikre bedre arbejdsvilkår. EU har meget ambitiøs lovgivning på dette område, der nu har brug for at blive revideret. Erfaringer med gennemførelsen fortæller os, hvornår og hvor der er plads til forbedring. Vi skal sikre, at lovgivningen fungerer bedre, at den er i tråd med nye arbejdsmønstre og ny teknologi, og at den er nemmere at forstå og anvende for borgere og virksomheder.
I praksis foreslår vi at revidere arbejdstidsdirektivet og forelægge et lovforslag, der skal forbedre gennemførelsen af udstationeringsdirektivet, og vi vil endvidere stille forslag inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.
Ud over en revision af EU-lovgivningen foreslår dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job en integreret tilgang, der omfatter såkaldte bløde redskaber fra adfærdskodekser og henstillinger til gennemførelse af retningslinjer, benchmarking og udveksling af bedste praksis.
Jeg ser frem til at drøfte disse spørgsmål med Parlamentet, og jeg har tillid til, at vi sammen med Parlamentet, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter kan få dem til at fungere bedre.
Sidst, men bestemt ikke mindst er vi nødt til at skabe flere job. Jobskabelse er en forudsætning for vækst, men der er for mange forhindringer. Vi foreslår at forbedre rammevilkårene for jobskabelse, særlig inden for sektorer i hurtig bevægelse og FoU-intensive sektorer, ved at reducere den administrative byrde og beskatning af arbejde og ved at hjælpe iværksættere.
Vi foreslår endvidere foranstaltninger med henblik på at fremme iværksættelse og støtte personer, der er i gang med at starte en virksomhed eller har gjort det for nylig.
I denne henseende kan man ikke tit nok gentage betydningen af den nye mikrofinansieringsfacilitet som et redskab til at hjælpe folk med at starte deres egen virksomhed. EU har rigeligt talent. Lad os sikre, at de foreliggende idéer og innovationer fører til skabelse af job af høj kvalitet.
I dag har Kommissionen forelagt sine prioriteter for, hvordan der skal sikres fremskridt i retning mod fuld beskæftigelse. En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job kan gøre en reel forskel, hvis vi alle arbejder sammen. Jeg vil opfordre alle til at spille en rolle i at sikre fremskridt i vores bestræbelser på at opnå fuld beskæftigelse i Europa.
Androulla Vassiliou
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg er særlig glad for sammen med kommissær Andor at præsentere dette nye flagskibsinitiativ med titlen "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job". Bedre uddannelse er afgørende for at give folk de kvalifikationer, som de har brug for for at finde arbejde, beholde arbejdet og forberede sig på fremtidens job.
Det er årsagen til, at vi er nødt til at investere i personer og i deres kapacitet til innovation, oprettelse af nye virksomheder og skabelse af nye job. Uden betydelige og varige investeringer i høje kvalifikationsniveauer og uddannelse vil vores økonomier kæmpe med hurtigt at komme ud af krisen. Kvalifikationer er centrale for Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Det er årsagen til, at to flagskibsinitiativer, nemlig "Unge på vej" og "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job", har vigtige uddannelses- og beskæftigelsesdimensioner.
I dag ønsker vi med dette initiativ at overveje, hvordan uddannelse kan bidrage til at opnå en beskæftigelse på 75 % inden 2020. Antallet af job, der besættes af højtuddannede arbejdstagere, forventes at stige med 16 mio. frem til 2020, mens dem, der besættes af lavtuddannede arbejdstagere, vil falde med omkring 12 mio. i samme periode. Der er mere end 80 mio. voksne i Europa, der hæmmes af alvorlige mangler i deres grundlæggende kvalifikationer. Der er derfor brug for hasteforanstaltninger, særlig på uddannelsesområdet.
For det første skal vi anerkende livslang læring som en af de afgørende søjler i fleksible sikkerhedsstrategier med henblik på at sikre, at vores arbejdsmarked fungerer bedre, som kommissær Andor sagde. Vi er alle enige i diagnosen. Kvalifikationer kan sikre og forbedre overgange i arbejdsmarkedet, men livslang læring er endnu ikke en realitet i Europa.
Opgradering af kvalifikationer bør ikke være en luksus for de højtuddannede.
Det er en nødvendighed for alle. De lavtuddannede har meget få muligheder for at deltage i videreuddannelse i alle medlemsstater. Det bør ændre sig med en fælles indsats fra alle parter, regeringer, arbejdsgivere og borgere.
For det andet er vi nødt til at give folk de rette kvalifikationer til beskæftigelse. Europa skal ikke blot opgradere kvalifikationerne for dem, der allerede er på arbejdsmarkedet, men også sikre, at folk fra begyndelsen får den rette blanding af kvalifikationer med henblik på at tilpasse sig og udvikle sig i et hastigt skiftende samfund. Vi er først og fremmest nødt til bedre at forudse de kvalifikationer, der er brug for på arbejdsmarkedet. Med det mål for øje vil vi præsentere en EU-oversigt over kvalifikationer, der ikke blot vil fortælle os, hvilke kvalifikationer arbejdsgiverne eftersøger nu, men også vil forudse, hvilke kvalifikationer der vil være brug for i fremtiden. Med henblik på at forberede vores unge på at komme ind på arbejdsmarkedet og tilpasse sig og arbejde i job, der måske ikke engang eksisterer endnu, er vi nødt til at fokusere på uddannelsessystemer, der leverer den rette blanding af kvalifikationer. Der bør rettes specifik opmærksomhed mod grundlæggende kvalifikationer inden for læsning, matematik og naturfag.
Det er ekstremt vigtigt navnlig at bekæmpe dårlige uddannelsesmæssige resultater og tidligt skolefrafald. Derfor besluttede jeg i januar at oprette en højtstående gruppe om skrive- og læsefærdighed. Derudover har vi for at udvikle et videnbaseret samfund brug for, at vores børn bliver bedre til naturfag, matematik og teknologi. Men vi ønsker også at koncentrere vores indsats omkring opnåelsen af tværfaglige kvalifikationer, der er afgørende for beskæftigelsesegnetheden, herunder sprogfærdigheder, digitale færdigheder eller iværksætterånd samt evner til at tage initiativ. Jeg mener, at det er lige så vigtigt, at vi reagerer med henblik på at sikre, at vi udvikler de kompetencer, der er nødvendige for fremtidens job, f.eks. inden for vedvarende energi, grønt byggeri, intelligent transport og e-sundhed for blot at nævne nogle få.
Endelig rapporterer visse arbejdsgivere selv i krisetider og med høje arbejdsløshedstal om vanskeligheder med at rekruttere. I dagsordenen opfordres der således til bedre afstemning af folks kvalifikationer med arbejdsmarkedets behov samt udnyttelse af Europas potentiale. Til dette formål vil jeg foreslå et europæisk kvalifikationspas, som skal gøre det muligt for borgere at registrere deres kvalifikationer på en tydelig og sammenlignelig måde. Det vil bygge på det populære Europass-cv. Min sidste pointe er, at hverken uddannelse eller beskæftigelse alene kan levere den rette blanding af kvalifikationer.
Vi skal søge nye former for samarbejde og partnerskab med uddannelsesudbydere, erhvervslivet og andre interesserede parter, herunder fagforeninger og offentlige arbejdsformidlinger.
Med Europa 2020 har vi fastlagt vores mål og forhåbninger. Nu er det på tide at sikre fremskridt hen imod vores forhåbninger og fastlægge vores reformstrategi. Dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job forklarer, hvordan Europa kan bidrage til at nå vores mål. Vejen ud af krisen er at udvikle en konkurrencedygtig, videnbaseret økonomi i Europa med flere og bedre job i Europa.
Csaba Őry
Hr. formand, kommissærer! Selv om vi i henhold til Parlamentets traditioner nærmer os forslag med velvilje, men en kritisk tilgang, må jeg nu sige, at jeg helhjertet bifalder og støtter den netop beskrevne idé. Jeg er særlig tilfreds med den definition, som kommissær Andor anvendte i forbindelse med fuld beskæftigelse som mål, ifølge hvilken dem, der kan og ønsker det, skal have midler og mulighed for at arbejde.
Jeg støtter også de fire hovedprioriteter, nemlig bedre fungerende arbejdsmarkeder, højere jobkvalitet, stærkere politikker til fremme af jobskabelsen og bedre arbejdsvilkår, selv om vi kan se, at det ikke vil blive nemt at opnå dem. Vi er enige i det, der er blevet sagt om flexicurity, selv om jeg må sige, at det ganske rigtigt er på høje tid, at vi drøfter detaljerne. Vi bruger ordet hyppigt og fortolker dets betydning på mange forskellige måder.
I overensstemmelse med de grundlæggende principper om bedre lovgivning mener vi, at det er nødvendigt at reagere på de skiftende arbejdsvilkår. Der er således grund til at revidere arbejdstidsdirektivet, selv som jeg gerne vil understrege, at vi ikke føler, at der er behov for et nyt direktiv om udstationering af arbejdstagere, men vi er klar til at drøfte gennemførelsen og erfaringerne i forbindelse med gennemførelsen og om nødvendigt foretage ændringer. Jeg vil imidlertid gerne henlede medlemmernes opmærksomhed på reguleringen af atypiske beskæftigelsesformer. Det indebærer helt nye forhold mellem ansatte og arbejdsgivere, for så vidt angår både social sikring og andre vilkår, og der er naturligvis stadig mange huller på området.
Mobiliteten skal øges, og der skal rettes større opmærksomhed mod samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger. Jeg kan se, at tiden er ved at løbe ud, men til sidst vil jeg sige, at jeg er helt enig i, at lave kvalifikationer på sin vis koster mere end krisen. Vi skal derfor for alles skyld sørge for, at vi fortsat tænker i hensigtsmæssig og fleksibel uddannelse, idet vi anerkender muligheden for formel og uformel uddannelse.
Sylvana Rapti
Hr. formand! Jeg har lyttet til de to kommissærers indlæg med stor fornøjelse. I krisetider, navnlig i forbindelse med akutte kriser, har vi brug for en vision. De to indlæg giver os en vision. De er ambitiøse. De fastlægger fire mål, som alle europæiske borgere efter min mening bør kunne støtte.
Men - uanset hvor godt det ser ud, er der altid et "men" - jeg vil først og fremmest rejse spørgsmålet om sikkerhed. Fleksibilitet og sikkerhed skal gå hånd i hånd, og efter vores mening skal sikkerhed prioriteres. Spørgsmålet om uddannelse er et helt grundlæggende spørgsmål, da vi, som kommissær Andor så rigtigt sagde, ikke blot har brug for nye kvalifikationer, vi er nødt til at sende de gamle kvalifikationer i den ønskede retning. Der er spørgsmål om iværksættelse. Vi skal gøre det nemmere for unge at starte deres egen virksomhed. Vi skal gøre det nemmere for virksomheder at ansætte flere.
Til slut vil jeg henvise til kommissær Vassilious meget fine idé om et europæisk kvalifikationspas. Det får mig med det samme til at tænke på udstationerede arbejdstagere, og jeg spørger mig selv, om spørgsmålet om min ansættelseskontrakt, hvis jeg har et pas med exceptionelle kvalifikationer, og jeg kommer fra land A og rejser til land B for at arbejde, så vil være løst? Vi er på Kommissionens side, og vi vil føre tilsyn og kæmpe sammen med den.
Marian Harkin
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil kun beskæftige mig med én af de fire hovedprioriteter, nemlig stærkere politikker til fremme af jobskabelsen og efterspørgslen efter arbejdskraft.
Ifølge dokumentet skal genopretningen baseres på jobskabende vækst, men siden den økonomiske krise har den økonomiske vækst i Europa været uregelmæssig og svag. Som irsk medlem af Parlamentet er jeg meget bevidst om, hvordan vi opfordres til at gennemføre besparelsesforanstaltninger, og den reelle frygt er, at det vil kvæle enhver mulighed for vækst.
Mit spørgsmål er således, om denne dagsorden for nye job og vækst ikke vil finde anvendelse på Irland eller Grækenland eller et hvilket som helst andet land, der gennemfører disse alvorlige besparelsesforanstaltninger. Hvor skal væksten komme fra, og hvor skal arbejdspladserne således komme fra?
Der er fremragende idéer i dokumentet, og jeg forsøger ikke at minimere dem. En af de afgørende idéer er, hvordan vi forbinder vores investering og forskning og udvikling samt innovation til selve produktionssystemet. Det er absolut nødvendigt at sammenkoble de to.
Forslag om at inddrage den sociale økonomi, kooperativer, gensidige selskaber og mikrovirksomheder i en vedvarende indsats for at skabe jobmuligheder på lokalt niveau er meget aktuelle, og jeg mener da også, at mobilisering på lokalt niveau og almennyttigt arbejde gennem gensidige selskaber kan være en drivkraft for bæredygtig udvikling.
Fremme af iværksættelse vil gøre det muligt for borgerne selv at spille en reel rolle i vores økonomiske genopretning. Det er afgørende at sikre overensstemmelse mellem kvalifikationer og job, men jeg er meget bekymret på mange fronter.
I sidste uge var jeg vært for et møde i Parlamentet om social integration og psykiske sygdomme, og en meget venlig dame fra Østrig sagde, at politikerne skal holde op med at tale om job og vækst - ingen tror på dem! Jeg ved ikke med kommissæren, men det rystede mig. Jeg siger ikke, at denne følelse er udbredt, men den breder sig, og derfor skal vores ord omsættes til handling.
Det haster virkelig, og vi skal i gang med at tænke kreativt. Vi skal sige ja til grønne job og digitale job, men vi må ikke glemme lokale job, og, som jeg sagde, almennyttigt arbejde, ikke som erstatning for, men som modvægt til den model, der er baseret på profit, og som lige nu truer euroen og Unionens stabilitet.
Elisabeth Schroedter
Hr. formand, fru Vassiliou, hr. Andor! Vi har store forventninger til dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job. Den skulle sikre fremdrift med henblik på at hjælpe ansatte i Europa med at forberede sig på klimaændringer. Frem for alt forventede vi, efter at Parlamentet fremsatte en række idéer i sin beslutning om grønne job, at Kommissionen ville anvende disse idéer, udvikle dem yderligere og efterfølgende foreslå specifikke foranstaltninger, som definerer, hvordan der kan skabes nye job gennem miljøforandringer, eller hvordan eksisterende job kan tilpasses, således at de kan bevares med henblik på at gøre det europæiske industrielle samfund grønnere til gavn for arbejdstagerne. Hvad har Kommissionen gjort i stedet? Den har genoptaget det gamle emne flexicurity. Mener Kommissionen virkelig, at der kan skabes nye job ved hjælp af deregulering? Vi har netop slået fast, at de usikre job er de første, der går tabt i en krise, og at det er folk i usikre job, der først bliver afskediget.
Det eneste, jeg kan sige, er, at Kommissionen tager fejl, hvis den tror, at en videnbaseret, bæredygtig økonomi kan udvikles på grundlag af usikkerhed og dårlige arbejdsforhold. Kommissionens fokuserer på fattigdom gennem arbejde frem for på at øge velstanden. Fattigdom er imidlertid ikke en god ledsager for fremskridt. Med henblik på at gøre fremskridt på miljøområdet har vi brug for et vidtrækkende program for uddannelse af alle medarbejdere og særlig medarbejdere på lavere niveauer. Jeg vil opfordre Kommissionen til at fortsætte arbejdet med denne dagsorden og indføre de nødvendige forbedringer.
Mara Bizzotto
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er ikke min hensigt, at mit indlæg skal være den sædvanlige euroskeptiske retoriske øvelse, men nærmere en opfordring til, at EU skal begynde at se på indhold frem for pakker og lade propagandaen afløse af hårde kendsgerninger.
Nu hvor Lissabonstrategien er slået fejl, har EU fundet på et nyt slogan, nemlig "Europa 2020", men det har ikke reelt fundet et innovativt svar på beskæftigelsesproblemerne. Det fremgår da også af statistikkerne. Arbejdsløsheden i Europa er på 9,6 %, og ungdomsarbejdsløsheden er på 20,2 %. I Italien, som er den tredjestørste nettobidragsyder til EU-budgettet, er situationen for unge endnu mere dramatisk. Her er 25,9 % af de unge arbejdsløse.
Jeg ville foretrække et Europa, hvor ressourcerne ikke spildes på reklamekampagner, men hvor der foretages effektive investeringer, således at den uddannelse, der er til rådighed, forbereder arbejdstagerne på det indre marked, hvor der er reelle jobmuligheder.
Jeg vil gerne slutte af med at understrege betydningen af erhvervsuddannelse, som er et symbol på ekspertise i vores nationer. Håndværkssektoren har beskæftigelsespotentiale og en unik rigdom på viden, der skal udnyttes til at opretholde det europæiske systems konkurrencedygtighed.
Licia Ronzulli
- (IT) Hr. formand, hr. Andor, fru Vassiliou, mine damer og herrer! Vi har sat os selv det mål at identificere jobmarkedets behov i de kommende år. Det betyder, at vi taler om fremtiden for unge europæere, om de professioner og økonomier, der vil holde vores samfund kørende fremover.
Alt for længe har vi spekuleret over, hvilke typer job der vil være tilgængelige om ti år, hvordan kvalifikationerne vil ændre sig, og hvilke kompetencer der vil være nødvendige i EU. Vi spørger konstant os selv, om de nuværende tilbud om uddannelse og erhvervsuddannelse vil gøre det nemmere for Europas borgere at finde arbejde.
Jeg spekulerer over, hvordan Kommissionen har tænkt sig at bære sig ad med at indføre nye tiltag, der skal opnå de mål, den har sat sig selv. Er vi sikre på, at vi kender alle de unges behov? Er vi sikre på, at e-læring er løsningen, eller kan vi undersøge nye og mere effektive former for uddannelse og erhvervsuddannelse? Der er kun seks måneder tilbage, før det pilotprojekt, der blev sat i gang i maj 2010, afsluttes, så tiden er allerede inde til at udarbejde budgetter. Vil vi opnå positive resultater? Vil de være opmuntrende? Vi må tilstræbe at oplære de unge ved hjælp af europæiske uddannelsespolitikker, der kan forudse fremtidige behov.
For nylig hørte jeg en lang liste over ting, vi "er nødt til at gøre". For at bruge et medicinsk udtryk har jeg hørt meget om diagnosen, men ikke meget om helbredelse. Vi må ikke stille os tilfreds med en masse varm luft, men i stedet arbejde med væsentlige idéer, som EU 2020-strategien kræver. Det er den udfordring, som alle medlemsstater og virksomheder må tackle, og det er den bedste arv, vi kan efterlade til vores børn.
Evelyn Regner
- (DE) Hr. formand, hr. Andor, fru Vassiliou! Nye kompetencer til nye job er et meget vigtigt emne. Hvorfor? Fordi det handler om fremtiden. Det handler ikke kun om på bedste beskub at klare os igennem de udfordringer, vi allerede kender til, f.eks. demografiske ændringer og den økonomiske krise. Det handler også om, at ekstra kvalifikationer vil give folk lejlighed til at designe fremtidens arbejdspladser og derfor til at yde et aktivt bidrag til en innovativ økonomi.
Hr. Andor lægger stor vægt på det sociale partnerskab, og det er godt. Men jeg vil gerne opfordre Kommissionen til at koncentrere sig om arbejdsforhold og den fysiske og frem for alt psykiske stress i forbindelse med et travlt arbejdsliv. Hvad nytte har samfundet af, at folk præsterer en høj arbejdsindsats på kort sigt, hvis de på længere sigt ender med at blive udbrændt? Ingen overhovedet. Derfor bør den systematiske vurdering af den gældende fællesskabsret bygge på denne tilgang og ikke på bedre regulering.
Hvad angår flexicurity støtter jeg ikke Kommissionens forslag om en form for introduktionsansættelseskontrakt, der først medfører fulde arbejdstagerrettigheder efter en bestemt periode. Det virker ret usselt på mig at behandle unge mennesker, der er så vigtige for vores fremtid, på denne måde i begyndelsen af deres professionelle karrierer. Betyder det, at Kommissionen mere eller mindre har givet op i forhold til de prekære ansættelsesforhold? Jeg så meget gerne, at Kommissionen foretog forbedringer på dette område.
Jutta Steinruck
- (DE) Hr. formand, hr. Andor, fru Vassiliou! Det er sandt, at bekæmpelse af arbejdsløshed og målet om fuld beskæftigelse tilsammen udgør en af vores allervigtigste opgaver. Som fru Harkin sagde, vil Europas befolkning ikke have idéer, de vil have konkrete løsninger. Jeg vil gerne takke Dem for Deres initiativ. Der er mange positive tilgange her, som to kolleger fra min gruppe har omtalt. Men jeg mener, at der er brug for visse forbedringer, for mere fleksibilitet og mere mobilitet vil ikke skabe en eneste ny arbejdsplads. I den forbindelse vil jeg gerne støtte, hvad fru Schroedter sagde. Vi har brug for gode, sikre arbejdspladser i Europa, og medlemsstaterne og virksomhederne må tilse, at det er permanente arbejdspladser, som giver folk mulighed for at oppebære en rimelig indkomst. Det skal blive hovedreglen igen, og det må vi arbejde hen imod på europæisk plan og vælge den rette kurs.
I dagsordenen henviser De til nye former for ansættelseskontrakter med færre rettigheder for medarbejdere, der lige har startet deres karrierer. De omtaler dem som ordninger med tidsubestemte kontrakter. Efter min mening vil det ikke skabe nye arbejdspladser. Som den socialdemokratiske regering i Tyskland opdagede for nogle år siden, viser erfaringen, at der ikke bliver skabt nye arbejdspladser ved at svække arbejdstagernes rettigheder. Den form for tiltag forvandler bare sikre job til usikre job. Det må vi ikke tillade i fremtiden.
Elena Băsescu
- (RO) Hr. formand! Denne forhandling falder på et særlig heldigt tidspunkt, hvor EU's økonomiske genopretning er skrøbelig, og der stadig er krise på arbejdsmarkederne i medlemsstaterne.
Derfor skal det europæiske samfund blive til et videnbaseret samfund. EU må sikre, at der er bedre sammenhæng mellem efterspørgsel efter og udbuddet af arbejdspladser, og at arbejdsstyrken besidder de nødvendige kompetencer til at bestride de nye job.
Hvad Rumænien angår, står der i den seneste overvågningsrapport fra Kommissionen, at arbejdsmarkedet har været stabilt siden starten af 2010. Men genopretningen vil ikke straks føre til et fald i arbejdsløsheden. Desværre er unge i Rumænien fortsat en af de hårdest ramte grupper. Over 20 % af dem er uden arbejde.
I den forbindelse tror jeg, at Kommissionens instrument er nyttigt, set i lyset af at dets primære mål er at fremme unge menneskers tilknytning til arbejdsmarkdet.
Katarína Neveďalová
- (SK) Hr. formand! Hvis vi drøfter arbejdsløshed, må vi også tale højt om ungdomsarbejdsløshed, som er dobbelt og i nogle lande fire gange så stor som EU's gennemsnit. Jeg hilser den fremlagte dagsorden med langt større tilfredshed end strategien.
Vi må indføre videnskabelige foranstaltninger til støtte for beskæftigelse og effektiv overvågning. Vi må bestemt styrke samarbejdet mellem nationale arbejds- og uddannelsesministerier og etablere en langsigtet strategi for, hvad arbejdsmarkedet vil kræve af potentielle jobsøgende, ikke kun for hvad det kræver nu.
Uddannelse og erhvervsuddannelse til en profession er en langsigtet proces, og derfor er vi nødt til at vide, hvad der vil være brug for om 10 år, ikke kun nu, så vi kan støtte næste generation. Kommissæren nævnte bedre uddannelse og investeringer i mennesker. Det er jeg helt enig med hende i. Kun gennem større investeringer i uddannelse af unge kan vi skabe en konkurrencedygtig generation og et bedre EU.
Derfor vil jeg gerne opfordre EU's medlemsstater til ikke at skære ned i uddannelses- og ungdomsbudgetterne, men i disse vanskelige tider at styrke dem. Hver cent, der bruges ekstra på uddannelse, vil komme hundrede gange igen i form af en tilfreds og stærk fremtidig generation.
Franz Obermayr
- (DE) Hr. formand! Sigtet med disse foranstaltninger må være at udnytte de menneskelige ressourcer, der er til rådighed i EU, bedst muligt i stedet for at vælge masseindvandring. Mere specifikt betyder det at udvikle nye langsigtede kompetencer, der svarer til arbejdsmarkedets nye krav. Vi har brug for et program til yderligere erhvervsuddannelse af de EU-borgere, der har afbrudt deres uddannelse enten i skolen, i lærlingetiden eller på universitetet.
Desuden har vi brug for incitamenter til yderligere uddannelse, omskolingsinitiativer og livslang læring. Når arbejdsmarkedet bliver åbnet for landene i Østeuropa i 2011, vil EU være forpligtet til at iværksætte foranstaltninger til at beskytte borgerne i de medlemsstater, der bliver særlig påvirket af åbningen af arbejdsmarkedet. Mindre kvalificerede arbejdstagere og selvstændige i disse medlemsstater bliver de første ofre for denne forandring. Jeg forventer, at Kommissionen vil yde disse mennesker passende beskyttelse mod arbejdsløshed, billig arbejdskraft og social dumping.
Salvatore Iacolino
- (IT) Hr. formand, hr. Andor, fru Vassiliou, mine damer og herrer! Der er ingen tvivl om, at i en så vanskelig tid for EU må man se med stor velvilje på modet og beslutsomheden til at videreføre initiativer som det, kommissærerne har fremlagt.
Mere målrettet erhvervsuddannelse, reel uddannelse rettet mod at opnå viden og evner, der tjener arbejdsmarkedet, udvikling af unge mennesker gennem deres uddannelse og viden - som skal styrkes dagligt - og et arbejdsmarked, der har brug for nye kompetencer, men som skal udnytte migrationsstrømme bedst muligt.
De fire mål er opmuntrende, men der er ingen tvivl om, at vi må udnytte de mange instrumenter, som Kommissionen har til rådighed, bedre. Vi må være fremsynede og fornuftige, men samtidig skal teknologiens nye grænse lede vores beslutninger for at sikre, at EU 2020-strategien er forenelig med effektiv erhvervsuddannelse og en reel vilje til at bane vejen for et arbejdsmarked, der tjener det europæiske samfund og frem for alt de unge.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Hr. formand! Europas borgeres største bekymring er, om de kan beholde deres job.
Som følge af den økonomiske og finansielle krise har arbejdsløsheden nået 10 %, mens ungdomsarbejdsløsheden er på 20 %. Det er svært for unge og folk over 50 at finde arbejde, og de er ofte nødt til at acceptere midlertidige ansættelseskontrakter eller et job, de er overkvalificerede til.
Dagsordenen for at skabe nye job og nye kvalifikationer skal knyttes til EU's industri- og innovationspolitik. For at bevare EU's konkurrenceevne skal vi ikke kun udvikle en innovativ kapacitet, men også genskabe produktionskapaciteten, hvilket indebærer jobskabelse i EU.
Det er klart, at en miljøeffektiv økonomi kræver nye kompetencer.
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på frafaldsprocenten i gymnasierne. Et stadig større antal unge kan ikke følge undervisningen i overskoler eller på universiteter. Uddannelse er unges garanti for en fremtid. Derfor er det vores pligt at garantere unges adgang til uddannelse.
László Andor
Hr. formand! Det glæder mig meget, at dette flagskibsinitiativs grundprincipper om at styrke og forbedre beskæftigelsen i Europa og endelig at nå et ambitiøst mål inden 2020 er blevet positivt modtaget. Vi er naturligvis åbne over for at drøfte detaljerne nu og senere.
Jeg vil gerne tage nogle af de ting op, som er blevet drøftet eller måske endda stillet spørgsmålstegn ved under forhandlingen, for nogle af dem kræver en yderligere forklaring.
For det første bevarer vi begrebet flexicurity, men det betyder ikke, at vi kun vil lægge vægt på fleksibilitet, for så ville vi bruge begrebet på samme måde, som det blev brugt tidligere.
Jeg vil gerne give Dem nogle eksempler, der tydeligt afspejler den aktuelle situation og de nye udfordringer.
Vi gør bestemt dette initiativ mere aldersbevidst, og når vi taler om livslang læring, vil vi lægge større vægt på ældre arbejdstageres muligheder for livslang læring, for vi er nødt til at gå ud fra, at det aktive arbejdsliv vil blive længere, og folk vil få brug for mere støtte til karriereskift eller -udvikling.
Vi er nødt til at fokusere mere på de unge, hvilket helt klart er en væsentlig overvejelse for Europa 2020. Men der eksisterer allerede et separat flagskibsinitiativ - Unge på vej - hvor de fleste initiativer og strategier i forbindelse med den unge generation er meget konkret skitseret.
Ungdommen er den aldersgruppe, hvor vi ikke vil skubbe på for en højere grad af fleksibilitet, for der er allerede nok. Der er mere fleksibilitet for unge arbejdstagere i Europa end i USA. Vi ønsker at fremme mere mobilitet, for vi mener, at det er den unge generation, der bedst kan udnytte det integrerede europæiske arbejdsmarked og udvikle deres egne evner og forbedre deres konkurrenceevne ved at drage fordel af ikke kun selve markedet, men også af de institutioner, som EU stiller til rådighed.
Det, jeg talte om, var bedre arbejdsforhold og kvalitetsjob. Jeg beklager, at fru Schroedter ikke helt forstod det. Vi vil tage hånd om segmentering som en stor udfordring for det nuværende europæiske arbejdsmarked, og vi giver et meget konkret eksempel, nemlig de tidsubestemte kontrakter, som kan hjælpe. Det handler ikke om at fjerne folk fra permanente kontrakter, men om at hjælpe dem, som indtil videre kun har haft mulighed for at have en korttids- eller tidsbegrænset kontrakt, til at få en tidsubestemt kontrakt og opbygge deres rettigheder. Det vil i nogen udstrækning være med til at skaffe flere arbejdspladser, men det vil helt sikkert være med til at skaffe flere rettigheder. Det er også meget vigtigt, hvis vi vil tale om kvalitetsjob.
Når vi taler om at investere i menneskelig kapital, må vi ikke glemme, at Den Europæiske Socialfond findes for at støtte alle disse initiativer i alle medlemsstaterne, og vi håber, at den vil forblive et stærkt EU-instrument til støtte for alle disse initiativer om beskæftigelse og social rummelighed.
Det er initiativer for de næste 10 år og for alle medlemsstater. Det handler ikke om at tage hånd om finansielle nødsituationer på kort sigt i visse medlemsstater. Vi kan ikke gå ud fra, at der vil være finansiel krise de næste 10 år. Det er klart, at dette ikke er en politik, der kan være så specifik, at den tager højde for denne situation, men den gælder for Grækenland og Irland.
Det er tydeligt, at Grækenland er et af de lande, hvor større fleksibilitet kunne være med til at sætte skub på investeringsklimaet i erhvervslivet, og det gælder også Spanien. Irland er et land, der kunne opnå fornyet balance mellem konkurrencefaktorerne og have større fokus på at investere i kompetencer og uddannelse i modsætning til andre kilder til konkurrencedygtighed, der er blevet brugt meget i den senere tid.
Vi må naturligvis være opmærksomme på den meget kritiske situation, vi befinder os i, og måske til næste år vil der være en lille chance for at forøge beskæftigelsen. Men vi er også nødt til at se på de store linjer, som vil begynde at se bedre ud i første halvdel af næste år, for de fleste af de økonomier, der driver genoprettelsen, oplever allerede jobvækst. Trods forstyrrelserne i finanssektoren mener vi, at denne proces vil fortsætte, og selv om de europæiske politikker, vi har fremlagt, ikke kan styre jobskabelsen i medlemsstaterne ned i mindste detalje, vil de skabe den rigtige ramme og vise vej for medlemsstaterne i forhold til fortsat at arbejde hen imod fuld beskæftigelse.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Elena Oana Antonescu
Den aktuelle økonomiske krise og strukturelle faktorer som globalisering, teknologiske fremskridt, en aldrende befolkning og udviklingen hen imod en lavemissionsøkonomi har rettet lyset mod behovet for at tilpasse Europas beskæftigelsespolitikker og fået EU's institutioner til at udarbejde relevante løsninger til at tackle den voksende arbejdsløshed og bekæmpe fattigdom. Faktisk udgør Kommissionens initiativ som led i EU 2020-strategien en reaktion fra EU på de udfordringer, det aktuelle økonomiske klima medfører, og de økonomiske og sociale forandringer, der finder sted på arbejdsmarkedet. Jeg vil gerne understrege, hvor vigtigt det er at opnå de to mål, som Kommissionen omtaler i dette initiativ. De går ud på at slippe ud af den økonomiske krise ved hjælp af kompetenceudvikling som middel hertil og at garantere den europæiske økonomis langsigtede konkurrenceevne ved at forudse fremtidige behov og sikre en harmonisk balance mellem udbud af og efterspørgsel efter kompetencer på arbejdsmarkedet. Europa er nødt til at styrke sin konkurrenceevne i en stadig mere konkurrencepræget verden. Kompetencer er nøglen til at slippe ud af krisen og sætte Europas borgere i stand til at forbedre deres levestandard. Jeg glæder mig over dette initiativ, som tilskynder til udveksling af information og til at inddrage medlemsstaterne i drøftelser med henblik på at identificere løsninger eller metoder, der er fremmende for jobskabelsen.
Vilija Blinkevičiūt
EU har på meget ambitiøs vis opsat som mål at forøge beskæftigelsen med op til 75 % i det kommende årti. For at kunne virkeliggøre dette må vi iværksætte konkrete foranstaltninger på både EU-plan og nationalt plan. Jeg betragter det som særlig vigtigt at styrke det sociale partnerskab og den sociale dialog med specifikke foranstaltninger på alle planer - EU, nationalt, regionalt og i de enkelte sektorer og virksomheder. For det andet skal arbejdstagernes kompetencer og kvalifikationer forbedres vedvarende og tilfredsstille arbejdsmarkedet. Derfor er det nødvendigt at tilnærme de almene, erhvervsmæssige og højere uddannelsessystemer arbejdsmarkedets behov. Vi hører konstant, at der er behov for flere arbejdspladser, men hvordan kan de skabes? Der skal være en specifik mekanisme til at opstille incitamenter og visse skattebegunstigelser for at oprette job til unge og ældre. Endvidere er det nødvendigt at analysere mikrofinansieringsinstrumenters indvirkning på arbejdsmarkedet og at tillade større fleksibilitet i forhold til at bruge penge fra Den Europæiske Socialfond. Jeg håber virkelig, at en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job vil skabe konkrete resultater for folk i vores lande.
Niki Tzavela
Ifølge den fælles erklæring fra topmødet mellem EU og USA i november er jobskabelse en prioritet i den euroatlantiske kontekst. Men Kommissionen skal være opmærksom på det voksende omfang af ekstern migration, som observeres i Grækenland. Unge faglærte og velkvalificerede medlemmer af arbejdsstyrken emigrerer til Canada, Australien og Emiraterne. Det lader til, at samme proces også er begyndt i Irland. På den anden side har Tyskland offentliggjort, at landet har brug for faglært arbejdskraft. Der er ingen grund til, at Tyskland skal importere denne arbejdskraft fra tredjelande. Landet kunne samarbejde med de sydlige medlemsstater om at beskæftige en faglært europæisk arbejdsstyrke. Er Kommissionen indstillet på at iværksætte en fornuftig beskæftigelsespolitik blandt medlemsstaterne til støtte for det europæiske arbejdsmarked med en europæisk arbejdsstyrke?
