Perspektivy rozvoje občanského dialogu podle Lisabonské smlouvy (krátké přednesení)
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Grabowské předložená jménem Výboru pro ústavní záležitosti o perspektivách rozvoje občanského dialogu podle Lisabonské smlouvy.
Genowefa Grabowska
Pane předsedající, pane komisaři, měníme téma a budeme mluvit o kontaktech mezi orgány Evropské unie a jejími obyvateli. Tyto kontakty jsou nedostatečné. Existuje hluboký rozpor mezi Unií a jejími občany; již Jean Monnet poukazoval na to, že Unie se vytváří pro občany, nikoli pro státy a vlády.
Unie se rozšiřuje a přijímá nové obyvatele, ale orgány mají problémy s vytvářením kontaktů s těmito občany. Začalo to být evidentní v případě bolestné zkušenosti s francouzským a nizozemským "ne" Lisabonské smlouvě. Je sice pravda, že se orgány Unie snaží kontakty s občany vylepšit. Otevírají se jim a zřetelně uznávají roli občanské společnosti. V této oblasti je stále širší škála komunikačních politik Unie. K popisu těchto politik byl dokonce vytvořen název občanský dialog. Je však třeba učinit ještě víc. Evropský parlament se proto snaží se toho chopit a pokouší se vytvořit mechanismus vhodný pro tyto účely a podporovat kontakty tohoto typu mezi orgány Evropské unie a jejími občany. To by mělo vyřešit otázku nedostatku demokracie a ukázat, že občané hrají v rozhodovacím procesu Evropské unie významnou roli.
Článek 10 Lisabonské smlouvy stanoví: "Každý obyvatel má právo podílet se na demokratickém životě Unie. Rozhodování jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům." Je zde i dodatečné ustanovení, které umožňuje legislativní iniciativu jednoho milionu obyvatel Evropské unie. Poté, co Lisabonská smlouva začne platit, bude se moci jeden milion obyvatel obrátit na Evropskou komisi a vyzvat ji, aby podala legislativní návrh k otázce, která je pro obyvatele důležitá.
Proto v této zprávě mluvím o občanském dialogu. Tento dialog není v zákoně definován. Je však důležitý a chtěla bych, aby byl řízen následujícími principy, nebo spíše aby se jimi sám řídil. Za prvé jsem do této zprávy zavedla princip zastupování občanské společnosti. Chtěla bych, aby byla občanská společnost na úrovni Evropské unie řádně zastoupena, což znamená, že bych chtěla, aby ji zastupovali partneři, kteří dané zájmy odrážejí a zastupují řádně.
Chtěla bych, aby měl občanský dialog vzájemný, dvoustranný charakter. To znamená, že by Evropská unie měla oslovovat občany a oni by jí měli odpovídat, a nejen to. Unie by také měla občany informovat, když byly jejich názory vzaty do úvahy, a vysvětlovat důsledky těchto názorů. Proto také potřebujeme zpětnou vazbu od Unie k obyvatelům.
Chtěl bych, aby se občanský dialog opíral o principy srozumitelnosti a transparentnosti. Když vyzýváme zástupce společnosti, aby se zapojili do dialogu, měli bychom se řídit jasnými pravidly. Měli bychom systematicky zveřejňovat seznam organizací zapojených do konzultace. Bylo by rozumné, kdyby Unie určila kontaktní osobu odpovědnou za tuto oblast, tedy dialog.
Není snadné vytvořit pravidla, kterými se má tato oblast řídit. Evropská komise připravila koncept posílení kultury konzultací a dialogu již v roce 2002, a proto doufám, že je připravena připravit návrh vhodných principů. Tyto principy by měly být společné pro všechny tři orgány. Chtěla bych také dodat, že i členské státy by měly být povinny podporovat občanský dialog. Nebyla jsem schopná zmínit se o všech částech zprávy. Chtěla bych však, aby byl obsah otestován při první vhodné příležitosti, tedy při volbách do Evropského parlamentu v roce 2009. Chtěla bych také využít této příležitosti a učinit první krok ke kontaktu s evropskými občany, ukázat jim, co nejlepšího jim Unie může nabídnout, a zjistit od nich, za co bychom měli v této sněmovně bojovat.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Pane předsedající, Komise by především chtěla paní zpravodajce Grabowské i Výboru pro ústavní záležitosti poděkovat za jejich vynikající zprávu.
Souhlasíme s tím, že občanská společnost hraje v evropské integraci významnou úlohu. Jde o jeden z hlavních nástrojů pro komunikaci mezi evropskými orgány, evropskou společností a evropskými občany. Napomáhá občanům uplatňovat právo účastnit se demokratického života v Unii.
Komise má dlouhou a životaschopnou tradici vzájemného působení s organizacemi občanské společnosti. Tato spolupráce mezi Komisí a občanskou společností narůstala a dnes pokrývá širokou škálu otázek od politického dialogu po řízení projektů, jak v rámci EU, tak v našich partnerských zemích.
Lisabonská smlouva by měla naše stávající praktiky postavit na vyšší úroveň a dát jim čerstvý impuls, aby se ještě zlepšily. Měla by také otevřít dveře další možnosti pro občanskou společnost, aby své názory přivedla do praxe prostřednictvím občanské iniciativy.
Zapojení stran do aktivního dialogu vyžaduje vhodné nástroje k tomu, aby mohla občanská společnost vyjádřit své názory a byla vyslyšena. Orgány EU také potřebují vhodné nástroje k zajištění toho, aby byly názory, které slýcháme od občanské společnosti a občanů, řádně zachyceny a vloženy do systému. Komise vítá fakt, že současná zpráva podporuje mnoho myšlenek, které již Komise realizovala.
Současná Komise přijala prostřednictvím svého mandátu řadu iniciativ, které zapojují organizace občanské společnosti a individuální občany do veřejné debaty o otázkách EU. Jedním z nejinovativnějších příkladů tohoto úsilí byly konzultace občanů, kde se vyzkoušely deliberativní průzkumy veřejného mínění a konzultace tváří v tvář.
Porozumění potřebám a očekávání lidí, o něž se již více než 35 let snaží Eurobarometr, bylo rozvinuto do velmi cenného nástroje po monitorování veřejného mínění v Evropě. Komise ani Parlament však nemohou samy zorganizovat celoevropskou veřejnou debatu. To lze provést pouze ve spolupráci orgánů EU a členských států. Je to účelem politického prohlášení "Partnerství pro komunikaci o Evropě", které Parlament, Rada a Komise podepsaly dne 22. října 2008.
Komise a Parlament v této souvislosti vždy koordinují své úsilí s členskými státy, a to prostřednictvím partnerství v oblasti řízení, která zahrnují regionální a místní kampaně ke konkrétním otázkám, spojené s akcemi místních orgánů a nevládních organizací. Jedenáct partnerství v oblasti řízení v roce 2009 tento přístup ještě zefektivní.
Komise sdílí názor, že plodný dialog závisí na aktivní účasti všech stran: orgánů EU, členských států a občanské společnosti. Komise doufá, že Lisabonská smlouva vstoupí v platnost a je připravena podniknout akce nutné k tomu, aby se její ustanovení uvedla do praxe, a je připravena pokračovat v rozvíjení občanského dialogu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 142)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
písemně. - (PL) Má-li být Evropská unie skutečně demokratická a blízká svým občanům, vyžaduje to úzkou spolupráci na místní, regionální a vnitrostátní úrovni mezi orgány Unie a jejími členskými státy na jedné straně a občanskou společností na straně druhé.
Občanská společnost zastupuje mnoho nevládních a neziskových organizací, které založili občané ze své vlastní svobodné vůle. Hraje důležitou úlohu v procesu evropské integrace a seznamuje evropské orgány s postoji a přáními občanů Unie. Je proto velmi důležité dávat občanům jasné a spolehlivé informace a propagovat občanský dialog. Platí to především v otázce podpory a šíření akcí a úmyslů Evropské unie, rozvoje evropské sítě spolupráce a posilování evropské identity v rámci občanské společnosti.
Pokud chce Evropská Unie dosáhnout svých politických cílů a záměrů, potřebuje větší politické uvědomění, efektivnější občanský dialog a širší politickou debatu.
Lisabonská smlouva posiluje občanská práva ve vztahu k Unii tím, že občanům a sdružením zastupujícím občanskou společnost usnadňuje účast v diskusích o takzvané občanské Evropě.
Orgány Evropské unie by měly úžeji spolupracovat na rozvíjení evropského občanského dialogu a měly by podporovat občany Unie, aby se pro Evropu více angažovali. Je nesmírně důležité podporovat širší účast občanů v evropských debatách a diskusích. Občané by se měli aktivněji zapojit do nadcházejících voleb do Evropského parlamentu. Koneckonců jak uvedl Jean Monnet, nevytváříme Unii pro státy a vlády, ale tvoříme ji pro obyvatele.
Zita Gurmai  
písemně. - (HU) Účast v organizacích občanské společnosti dává občanům možnost aktivně se zapojit do tvorby politiky. Vzhledem k dosahovaným cílům EU představuje aktivní zapojení občanů do tohoto procesu a vytváření konkrétních hmatatelných příležitostí, aby se mohli chopit iniciativy, dále poskytování zpětné vazby a vyjádření kritiky a opačných názorů skutečnou výzvu. Ale vzhledem k tomu, že neexistuje jediná přesná definice organizace občanské společnosti, může to představovat problémy.
Aby mohli občané EU pochopit, jaké výhody jim Evropská unie nabízí, musíme dál rozšiřovat demokracii, zvyšovat transparentnost a zlepšovat efektivnost operací EU. Deficit demokracie vyplývá v mnoha případech z toho, že občané vždy nemají přístup k základním informacím. Některé z dokumentů týkajících se procesu rozhodování ve Společenství stále nejsou přístupné, proto musíme pokračovat v procesu zaměřeném na větší přístupnost pracovních dokumentů Společenství.
Mechanismus konzultací je nedílnou součástí aktivit evropských orgánů. Musíme stanovit hlavní principy a minimální soubor pravidel, týkajících se konzultací, a vytvořit konzultační rámec, který bude soudržný a přitom dostatečně flexibilní, aby se přizpůsoboval konkrétním očekáváním příslušných stran.
Jo Leinen  
písemně. - (DE) Tato zpráva vysílá jasný signál k tomu, aby se EU dostala blíž k občanům, a navrhuje hmatatelné kroky k uskutečnění tohoto cíle.
Vyzýváme všechny orgány EU, aby z dialogu s občanskými institucemi učinily významný paušální úkol v rámci své politické práce.
Lidé budou podporovat EU, pouze budou-li informovaní o politických plánech a aktivitách a budou-li se moci účastnit rozhodování, například prostřednictvím konzultací. Když Irsko odmítlo Lisabonskou smlouvu, viděli jsme, jaké negativní důsledky pro evropskou integraci může mít úmyslně rozšířená mylná informace. V budoucnu je tomu nutné předcházet politikou proaktivního informování a dialogu. Platí to především pro Radu a vlády členských států, které by měly být mnohem aktivnější při podávání lepších informací o EU.
Je nutné zjednodušit a zlepšit přístup k dokumentům ze všech orgánů EU, aby mohl každý občan získat obrázek o jejich práci.
Našim cílem je vybudovat silnou evropskou občanskou společnost jako nutný předpoklad pro rozvoj evropského veřejného prostoru. Proto požadujeme, aby se konečně vytvořily nezbytné rámcové podmínky, což především znamená statut pro evropská sdružení, a také základní nutnou infrastrukturu pro aktivní občany na evropské úrovni.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Pane předsedající, dámy a pánové, zpráva paní Grabowské o perspektivách rozvoje občanského dialogu podle Lisabonské smlouvy je příkladem plýtvání časem a zdroji. Proto se objevuje otázka zásadní povahy. O čem je skutečně tato debata? Lisabonská smlouva je přece mrtvá. Irsko ji odmítlo v národním referendu. Znamená to, že výše uvedený dokument nemá žádnou právní moc. Budování čehokoliv na ní je budováním na písku, bez základů. Budování na základě smlouvy, která ve skutečnosti neexistuje, protože byla odmítnuta, je porušením demokracie a rovnocenných práv svobodných národů. Člověka pak napadá, jaká je definice demokracie. Jak tomu rozumím já, je demokracie svobodnou volbou, ne něčím, co je vnuceno a co ignoruje vůli občanů. V demokracii je suverénním národ, a ne nějaká zájmová skupina. Nejvyšším výrazem vůle lidu je referendum, ne rozhodnutí vládnoucí kliky, odporující vůli lidu. Je to tak těžké pochopit?
Dushana Zdravkova  
písemně. - (BG) Chci pogratulovat paní Grabowské za její skvělou zprávu, která, jak jsem si jistá, přispěje ke zlepšení a rozvoji občanského dialogu. O rozvoji dialogu mezi občany Evropské unie a jejími orgány by se toho dalo říct hodně. Jako předsedkyně jednoho bulharského občanského sdružení se upřímně domnívám, že jde o jednu z nejdůležitějších věcí pro budoucí rozvoj Evropy, kterou je nutné urychleně reformovat a zlepšit.
Věřím, že tato zpráva umožní Evropskému parlamentu dát instrukce a doporučení ostatním orgánům, ale i občanským organizacím, protože bez jejich spolupráce a účasti nebudeme schopni dosáhnout cíle, který jsme si sami dali.
Zpráva počítá s rovnocenným dialogem, který zohlední rozdíly a nezávislost jednotlivých sdružení. Podporuje účast občanů na politických procesech, aby bylo možné se chopit závažných výzev, které před námi stojí na vnitrostátní i evropské úrovni. Proto je nesmírně důležité, abychom našli diferencovaný přístup a dosáhli výsledků na místní úrovni, protože v jednotlivých zemích a v jednotlivých odvětvích existuje různá úroveň rozvoje.
Počítám s tím, že ostatní orgány a členské státy zohlední naše doporučení, i kdyby Lisabonská smlouva nezačala brzy platit.
