Doba vyhrazená pro otázky (otázky Radě) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B7-0552/2010).
Následující otázky jsou určeny Radě.

Předmět: Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením
Belgické předsednictví zdůraznilo, že je pevně odhodláno dosáhnout pokroku v boji proti diskriminaci a podporovat rovnoprávnost. Jaká konkrétní opatření, pokud vůbec nějaká, v tomto kontextu předsednictví uplatňuje, aby se přiblížilo ratifikaci Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením všemi 27 členskými státy EU?
Olivier Chastel
7. června 2010 přijala Rada usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o novém evropském rámci pro oblast zdravotního postižení. Usnesení vyzývá členské státy a Komisi, aby v souladu se svými příslušnými pravomocemi podporovaly ratifikaci a provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, kterou Evropská unie uzavřela 26. listopadu 2009. Do dnešního dne tuto úmluvu ratifikovalo 13 členských států Evropské unie.
Rada však jasně očekává, že členské státy, které úmluvu doposud neratifikovaly, tak učiní. Články 3 a 4 rozhodnutí Rady č. 2010/48/ES stanoví, že před uložením listiny o formálním potvrzení jménem Společenství musí být přijat kodex chování mezi členskými státy a Komisí, aby byly stanoveny podrobnosti funkce kontaktního místa svěřené Komisi. Práce na kodexu chování je nyní v závěrečné fázi a měla by být dokončena do konce roku.
Marian Harkin
Ráda bych poděkovala Radě za její odpověď. Potěšilo mě především, že jste řekl, že by to mohlo být dokončeno do konce tohoto roku. Myslím si, že jste zmínil číslo 13, já se však domnívám, že úmluvu ratifikovalo 16 členských států.
Mohla by mi Rada sdělit, jaký dopad bude mít ratifikace této úmluvy ze strany EU?
Zmínil jste několik článků a v úmluvě je samozřejmě řada článků vztahujících se k otázce přiměřené úpravy pro osoby se zdravotním postižením a k právu žít nezávislý způsobem života. Jaký si myslíte, že to bude mít dopad?
Moje otázka konkrétně zní, jaký dopad bude mít ratifikace úmluvy ze strany EU na země, které ji doposud neratifikovaly?
Olivier Chastel
Rád bych se vrátil k již zmíněnému bodu. Úmluvu opravdu ratifikovalo 13 členských států. Vyjmenuji vám je, abyste mohla ten či onen stát pokárat. Tuto úmluvu ratifikovaly: Rakousko, Belgie, Česká republika, Dánsko, Německo, Maďarsko, Itálie, Portugalsko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Spojené království a Francie.
Jaká je současná situace? Čekáme na dohodu ohledně kodexu chování mezi členskými státy a Komisí, po níž bude moci být uložena listina o formálním potvrzení. Tím bude ratifikace Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením ze strany Evropské unie završena.
Jak budou asi vypadat další kroky? Jakmile bude úmluva plně ratifikována, Rada se bude moci vrátit k otázce "souboru nástrojů" pro aktivní podporu práv osob se zdravotním postižením - několik členských států již ostatně tuto myšlenku samo navrhlo.
Práce na tomto projektu půjde ruku v ruce s přípravami Komise na Evropské strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením na období 2010-2020. Strategie, jak její název napovídá, představí akční plán na následujících deset let s cílem zajistit, aby lidé se zdravotním postižením mohli plně užívat svých práv a svobod.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Rád bych panu ministrovi položil otázku, která je dle mého názoru poměrně důležitá. Situace zdaleka není ideální. Úmluvu ratifikovalo 13 z 27 členských států, ale 14 států, tedy většina, ji neratifikovalo. Proč pouze polovina členských států Evropské unie ratifikovala úmluvu, která je pro osoby se zdravotním postižením tak důležitá?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji vám za odpověď Opravdu by bylo velmi zajímavé zjistit, proč členským státům trvá ratifikace Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením tak dlouhou dobu. Mají strach převzít zodpovědnost za vytvoření rovných příležitostí pro osoby se zdravotním postižením? Pane ministře, pokud to není příliš obtížné, ráda bych se zeptala, zda se příprava směrnice proti diskriminaci posunula alespoň trochu kupředu a jak pokračují jednání, diskuse a konzultace s členskými státy ohledně urychlení přijetí směrnice proti diskriminaci. Tato směrnice je totiž pro osoby se zdravotním postižením velmi důležitá .
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. Členské státy se snaží jednat společně, avšak i tak musím říci, že v podstatě můžeme být zklamaní, či dokonce skeptičtí, když vidíme, jakým tempem některé členské státy postupují s ratifikací. Již potřetí opakuji, že opravdu pouze 13 členských států úmluvu ratifikovalo.
Nedomnívám se, že pro to existuje nějaký konkrétní důvod. Je to tak pouze proto, že členské státy přistupují k ratifikaci podle postupů, které se mohou v různých členských státech lišit.. Nechci tento argument použít jako omluvu, ale musím vám rovněž sdělit, že stejně jako v jiných záležitostech, tak i v této zůstává svrchovanost státu faktorem určujícím způsob postupu ratifikace členských států.
Opravdu bychom mohli namítat, že by to mohlo probíhat rychleji, že by mohly všechny členské státy od začátku více spolupracovat. Skutečností však zůstává, že se svrchovaností státu musíme v mnohem záležitostech prostě počítat. .
Předmět: Léčba epilepsie
V srpnu 2010 jsem se zúčastnil Evropské konference na téma epilepsie a společnost, která se konala v Portu. Na této konferenci byla v rámci Celosvětové kampaně proti epilepsii uvedena zpráva nazvaná "Epilepsie v evropském regionu Světové zdravotnické organizace". z této zprávy vyplývá, že 58 % evropských zemí nezavedlo programy chirurgické léčby epilepsie, ačkoliv touto nemocí trpí 6 milionů Evropanů a jsou s ní ročně spojeny náklady ve výši 20 miliard eur.
Není na čase, aby členské státy EU našly k léčbě této nemoci společný a důsledný přístup?
Olivier Chastel
Vážené poslankyně a vážení poslanci, rád bych na úvod poděkoval panu poslanci, který tuto otázku položil, i když není přítomen, za jeho zájem ohledně této záležitosti. Je pravda, že neurodegenerativní onemocnění, neurologické vývojové vady a nepsychiatrické onemocnění mozku, mezi něž epilepsie patří, způsobují řadě našich spoluobčanů velké potíže.
Podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie by Unie měla podněcovat spolupráci mezi členskými státy v oblasti veřejného zdraví a předcházení nemocem. Na úrovni EU tedy existuje horizontální přístup s cílem bojovat proti stigmatizaci a diskriminaci osob postižených neurodegenerativními onemocněními, neurologickými vývojovými vadami a nepsychiatrickými onemocněními mozku.
Rada tedy ve svých závěrech z června roku 2003 o boji proti stigmatizaci a diskriminaci ve vztahu k duševnímu zdraví vyzvala členské státy, aby u všech věkových skupin věnovaly zvláštní pozornost dopadům stigmatizace a diskriminace v souvislosti s potížemi způsobenými duševními chorobami, a aby zajistily, že jsou tyto problémy rozpoznány, a věnovaly v této souvislosti zvláštní pozornost snížení nebezpečí sociálního vyloučení.
Ve svých závěrech ze 3. června 2005 o akčním programu Společenství v oblasti duševního zdraví vyzvala Rada členské státy, aby provedly deklaraci a akční plán přijatý na evropské konferenci ministrů k otázkám duševního zdraví, kterou pořádala Světová zdravotnická organizace v lednu 2005 v Helsinkách.
Rada je též odhodlána bojovat s další nemocí, jež patří do skupiny neurodegenerativních onemocnění, neurologických vývojových vad a nepsychiatrických onemocnění mozku, konkrétně s Alzheimerovou chorobou. Měl bych v této souvislosti zmínit závěry ze dne 16. prosince 2008 o strategiích veřejného zdraví v boji s neurodegenerativními chorobami spojenými se stárnutím, zejména s Alzheimerovou chorobou, a o závěrech ze dne 3. prosince 2009 o společném plánování výzkumu v Evropě, který mimo jiné obsahuje pilotní iniciativu společného plánování věnovanou boji proti neurodegenerativním chorobám, zejména proti Alzheimerově chorobě.
Mairead McGuinness
autorka. - Děkuji Radě za její odpověď. Vaše ocenění přetlumočím svému kolegovi, Gay Mitchellovi.
Mohli byste se zabývat aktuální situací panující v různých členských státech, která musí být také v zájmu Rady? Skutečností je, že léčba epilepsie závisí na tom, kde žijete, a v některých členských státech je obrovský problém s nedostatkem neurologů.
Mohli byste se dopady této skutečnosti zabývat v balíčku přeshraniční zdravotní péče, o němž se v současné době jedná? Pokud není epilepsie léčena, lidé trpí daleko více, než pokud jim je poskytována vhodná léčba. Je politováníhodné, že v různých členských státech je úroveň léčby lidí s epilepsií rozdílná.
Olivier Chastel
Domnívám se, že vaše připomínka ohledně kvality zdravotní péče v různých členských státech je zcela oprávněná. Stále jsme příliš daleko od harmonizace kvality celkového řízení zdravotní péče.
Je to způsobeno i skutečností, a to by mělo být zdůrazněno, že pravomoci Unie týkající se zdravotnictví jsou stále poměrně významně omezeny v porovnání s pravomocemi vnitrostátními. Správně jste též zmínila balíček přeshraniční zdravotní péče, neboť ten může zlepšit řadu aspektů týkajících se kvality zdravotní péče.
Nemusím vám asi připomínat, že Rada za belgického předsednictví stále jedná a v jednání bude pokračovat až do konce s cílem získat co největší podporu, aby bylo ohledně tohoto balíčku přeshraniční zdravotní péče dosaženo dohody v druhém čtení. Jedná se o obtížný úkol a nemáme příliš mnoho času, ale naší ambicí je dosáhnout toho do konce prosince.
Předmět: Koordinace postoje EU v Cancúnu
Jaká konkrétní opatření přijímá Rada před konferencí OSN o změně klimatu v roce 2010, která se bude konat v Cancúnu, s cílem koordinovat postoj EU, aby EU vystupovala na jednáních jednotně?
Olivier Chastel
Vážené poslankyně a vážení poslanci, na schůzi, která se konala 14. října, přijala Rada závěry o postoji Evropské unie ohledně konference o změně klimatu pořádané v Cancúnu, během níž bude přezkoumán celosvětový rámec pro ochranu klimatu.
Na základě tohoto dokumentu bude na říjnovém zasedání Evropské rady, jež se bude konat příští týden 18. a 19. října, stanoven postoj Evropské unie ohledně 16. konference smluvních stran úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu. Tento postoj EU obsáhne všechny důležité aspekty této konference: očekávaný výsledek, podmínky pokračování Kjótského protokolu po roce 2012, pokrok, jehož je třeba dosáhnout v různých oblastech uvedených v cestovní mapě z Bali - zmírnění emisí, přizpůsobení se změnám klimatu, hlediska lesnických technologií a financování.
Ve všech těchto bodech se Rada snažila představit postoj, který je jasný a srozumitelný. Nyní je nezbytné, aby všechny subjekty Evropské unie využily tento postoj a vyslali jasnou a jednohlasnou zprávu našim mezinárodním partnerům.
Jak Rada již naznačila, Evropská unie doufá, že zasedání v Cancúnu vyústí v přijetí vyváženého souboru rozhodnutí, která napomohou k vytvoření mezinárodní politiky na ochranu klimatu po roce 2012. Před konferencí v Cancúnu se navíc bude konat několik dvoustranných schůzí a setkání, jež nám nabídnou příležitost vysvětlit toto stanovisko našim partnerům.
Během samotné konference bude v případě potřeby tento postoj objasněn na pravidelných koordinačních schůzkách, které bude Evropská unie pořádat. Samozřejmě spoléháme na to, že všechny orgány pomohou objasnit naše stanovisko tím, že budou předávat pokud možno stejnou zprávu všem externím subjektům, se kterými přijdou do styku.
Seán Kelly
Vážený úřadující předsedo Rady, oceňuji vaši odpověď a domnívám se, že je velmi důležité, aby měla konference v Cancúnu pozitivní dopad, narozdíl od toho, co se bohužel stalo v Kodani.
Měl bych pouze doplňující otázku: na základě vztahů, které předpokládám, že od kodaňské konference udržujete s ostatními zeměmi světa, s jakou jistotou byste hovořil o dosažení dohody ohledně závazných cílů? Koneckonců tyto cíle musejí být závazné. Nic jiného tuto nešťastnou situaci nevyřeší.
Olivier Chastel
Měl bych uvést a říci to jasně, že opravdu bude těžké dosáhnout v Cancúnu pokroku.
Pro tento relativní pesimismus existují tři důvody. Zaprvé, hospodářská krize, která má evidentní dopad na Evropskou unii a mnoho dalších zemí mimo EU a jež způsobila, že se dobrá vůle a slibované investice týkající se této oblasti ztenčily, zadruhé, skutečnost, že rozvíjející se ekonomiky odmítají přijmout závazné povinnosti, a za třetí, Spojeným státům se nepodařilo vytvořit jasné právní předpisy ohledně této problematiky.
Evropská unie zastává stejné postoje jako v Kodani a já se domnívám, že bychom měli být opatrní ohledně způsobu, jakým v současnosti zavazujeme sami sebe, aby nedošlo k znevážení postojů a zásad, které bychom mohli za měsíc přijmout v Cancúnu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane ministře, chtěla bych se zeptat, zda neuvažujete o propojení cílů změny klimatu a omezování znečištění s rozvojovými cíli tisíciletí, protože některé rozvojové země si nesporně myslí, že je pro ně přechod na proces snižování emisí příliš nákladný, i když se sebou přináší zároveň nová pracovní místa a z širšího hlediska i udržitelné hospodářství. Ptám se vás tedy, zda nezamýšlíte propojit rozvojové cíle tisíciletí se změnou klimatu.
Franz Obermayr
(DE) Paní předsedající, v Kodani bojovaly i spolupracující státy, jako je Indonésie či Brazílie, na straně států G77, a společně tak vytvořily blok proti takzvaným bohatým státům severu. z diskuse o klimatu se stala diskuse o spravedlnosti a již na přípravné konferenci daly rozvíjející se ekonomiky jasně najevo, že nemají v úmyslu činit v Cancúnu ústupky.
Mám na vás tedy následující otázku. Jak je možné zabránit vytváření podobných bloků a jak se můžeme zabránit takovému zvratu tématu? Neměla by zde na sebe vzít EU významnou úlohu prostředníka?
Olivier Chastel
Abych odpověděl na tyto dvě otázky, nemohu s vámi než souhlasit. Unie by měla změnit strategii ohledně Kodaně.
Unie by měla svůj postoj mnohem lépe vysvětlit, Unie by měla mnohem více hovořit se skupinami zemí, jejichž názory se výrazně liší od našich názorů, a ano, máte pravdu, vztah mezi změnou klimatu a rozvojovými cíli tisíciletí je zjevný.
Je jasné, že nemůžeme očekávat, zvlášť v nadcházejících letech, v následujících několika letech, stejné vynakládané úsilí od těch, kteří musejí omezit základnu těžkého průmyslu, jakou máme v Unii, a od rozvojových zemí. Vypadá to, že to není dostačující, ale také proto přispívá Unie tak významné částky na zásadu rychlého zahájení činnosti ("fast start"), což jsou prostředky zaměřené na pomoc rozvojovým zemím. Tento systém je jasně zacílen na země, které si toto omezení emisí nemohou dovolit.
Myslím si, že to společně vytváří celek. Dialog a vhodné prostředky by rozvíjejícím se zemím měly umožnit více se zamyslet nad vlastními cíli v oblasti omezování emisí, především emisí skleníkových plynů.
Předmět: Program předsednictví - předčasné ukončení školní docházky
Kapitola v programu belgického předsednictví nazvaná "Vzdělávání, odborná příprava, mládež, sport, kultura a audiovizuální politika" uvádí, že předsednictví bude věnovat zvláštní pozornost problémům souvisejícím s předčasným ukončením školní docházky a také roli vzdělávání a odborné přípravy v sociálním začleňování.
Jaké konkrétní kroky předsednictví dosud podniklo, aby výše uvedené závazky splnilo, a jakým harmonogramem se má v úmyslu řídit do konce roku?
Má Rada k dispozici údaje potvrzující, že současná ekonomická situace zhoršuje problém předčasného ukončení školní docházky v postižených členských státech?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. Vážená paní předsedající, vážené poslankyně a vážení poslanci, předsednictví pokračuje v práci započaté za předchozích předsednictvích na rozšíření evropské spolupráce v oblasti školního vzdělávání a věnuje zvláštní pozornost otázkám klíčových dovedností a předčasného ukončení školní docházky.
V této činnosti navazuje na závěry Evropské rady z března 2010, které zdůraznily potřebu snížit míru předčasného ukončení školní docházky v Evropě, a zároveň byl stanoven společný cíl snížit do roku 2020 hranici pod 10 %.
Předsednictví za tímto účelem zahájilo několik iniciativ počínaje uspořádáním semináře na ministerské úrovni, který se konal v červenci, na začátku tohoto funkčního období. Tento seminář se společně se schůzí generálních ředitelů pro povinnou školní docházku, která se shodou okolností konala den před ním, zaměřil na problémy, s nimiž se žáci potýkají při získávání základních dovedností, tedy mateřského jazyka, technických předmětů a matematiky, a také na zkušenosti členských států a pokyny pro tuto politiku, jež je třeba vytvořit, aby se zamezilo předčasnému ukončování školní docházky.
Po těchto schůzích vypracovalo předsednictví závěry ohledně významu zvýšení úrovně klíčových dovedností v souvislosti s evropskou spoluprácí v oblasti školního vzdělání. Jelikož Rada o těchto závěrech v současné době diskutuje, předsednictví plánuje, že je začlení do programu jednání Rady na listopad.
Obecně lze říci, že Rada čeká na návrh doporučení, jež má Komise v brzké době předložit ohledně otázky předčasného ukončení školní docházky na evropské úrovni. Zároveň budou na vnitrostátní úrovni nadále vyvíjeny snahy či budou ještě zesíleny s cílem dosáhnout postupného snižování míry předčasného ukončení školní docházky do roku 2020 v souladu s cílem stanoveným Evropskou radou.
Na závěr bych dodal, že v souvislosti s Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení uspořádalo belgické předsednictví dne 28. září konferenci nazvanou Přerušení začarovaného kruhu znevýhodnění - sociální začlenění ve vzdělání a jeho prostřednictvím. Výsledky této konference poskytnou materiál pro diskusi, jež se uskuteční na zasedání Rady pro vzdělávání dne 19. listopadu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Děkuji vám za odpověď, pane ministře. v návaznosti na to, co jste řekl, bych vám rád položil další otázky: kam jdou všechny ty děti, které ukončí školní docházku? Skončí na okraji společnosti, v sociálním vyloučení, nebo nastoupí na místa technických pracovníků, což je pro ně dobrým krokem, jenž jim zaručí slušnou životní úroveň?
Má Rada nějaké údaje či alespoň požádala, případně hodlá požádat Komisi, aby zmapovala sociální situaci, abychom zjistili, co se dále děje v životech těchto dětí a jak můžeme zajistit, aby naše politiky dosahovaly lepších výsledků?
Olivier Chastel
Vážené poslankyně a vážení poslanci, tato iniciativa je vynikající a navíc nám kontakty mezi ministry a pracovníky ve vzdělání ukazují, nakolik se situace v různých zemích liší. Některé země mají mnohdy specifické a selektivní programy, aby zajistili těm, kdo předčasně ukončí školní docházku, že nebudou vytlačeni na okraj společnosti. Tento proces mapování situace má tedy obzvlášť velký význam. Bude na něj potřeba určitý čas, protože zhodnocení situace v 27 členských státech není snadné.
Domnívám se, že práce ohledně předčasného ukončení školní docházky započala za belgického předsednictví slibně a že následující předsednictví, konkrétně předsednictví maďarské, bude jistě moci zahájit práci na návrhu doporučení, aby došlo nejen k snížení míry předčasného ukončení školní docházky, ale také aby byly vyvozeny závěry z mapování situace v 27 členských státech týkající se budoucnosti žáků, kteří předčasně ukončí školní docházku a jsou-li marginalizováni, nebo nemají-li k dispozici systém odborné přípravy, jak jste zmínil.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji vám, pane ministře, za úsilí, které jste, jako předsednická země, vynaložili na boj s chudobou. Nesouhlasíte s tím, že chudoba je též jedním z důvodů, proč ne všichni mladí lidé dokončí střední školu a musejí školu opustit? Evropský parlament dnes schvaluje velmi důležité rozhodnutí o posílení minimální výše příjmu v celé Evropské unii. Domníváte se, jako předsednická země, že by to mohlo být jedním z opatření podporující mladé lidi, aby získali středoškolské vzdělání a školní docházku předčasně neukončovali?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Míra nedokončení školní docházky v Evropě činí 19 %, avšak v zemích, jako je Portugalsko, dosahuje 40 %. Vlivem hospodářské krize, nižších rozpočtů a menších finančních prostředků veřejnosti dochází v některých zemích k zavírání škol, především ve venkovských oblastech. Když hovoříme o vzdělání, hovoříme o budoucnosti Evropy. Ráda bych vás proto pane ministře požádala, abyste v rámci Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení stanovil v Radě a možná též na úrovni Evropské rady povinné cíle týkající se snížení míry předčasného ukončení školní docházky.
Olivier Chastel
Rád bych řekl, že s oběma váženými poslankyněmi souhlasím ohledně toho, že předčasné ukončení školní docházky bývá opravdu spojováno s chudobou a sociálním vyloučením. Je mi jasné, že mnoho našich dětí, jejichž život je určován rodinným statusem, finanční situacá rodičů, je znevýhodňováno v souvislosti se školní docházkou a že hospodářská krize tento jev zjevně zhoršila.
Rada i Komise si to však uvědomují, neboť společně jsme, jak víte, přijali strategii 2020, v níž jsou sloučeny hospodářský rozvoj, výzkum pro rozvoj, kvalita vzdělávání a také boj proti chudobě. Všechny tyto prvky vytvářejí celek, jenž nám umožňuje, alespoň dle mého názoru, přijít s komplexní odpovědí.
Rád bych se na chvíli vrátil ke klíčovým dovednostem, neboť se jedná o důležitou otázku. Závěry, které belgické předsednictví předloží k přijetí na listopadovém zasedání Rady, se budou týkat několika cílů. v rychlosti je zmíním: provádění vnitrostátních strategií na zlepšení výsledků žáků ve čtení, matematice a technických předmětech.
Dalším cílem je analyzovat účinnost současných vnitrostátních strategií, abychom získali informace použitelné, jak jsme již dříve zmínili, při procesu přijímání rozhodnutí. Cílem je však také zavést pilotní projekty, které budou prováděny dobrovolně mezi členskými státy a budou se soustředit na zlepšování základních dovedností mladých Evropanů, a proč ne? - zajistit účinnější využívání dostupných a vhodných nástrojů, například těch, jež tvoří součást otevřené metody koordinace, programu pro vzdělání a celoživotního učení a sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj.
To jsou tedy některé cíle, jež bude belgické předsednictví sledovat a které jistě převezmou předsednictví následující, především předsednictví maďarské.
Předmět: Cíl EU úplně odstranit nášlapné miny
Jaké kroky má Rada v úmyslu učinit, aby zabránila ničivým následkům nášlapných min? Řada zemí protipěchotní nášlapné miny stále používá, u některých se má za to, že je dosud vyrábějí, a asi 65 zemí je i nadále do určité míry minami a nevybuchlou municí ohroženo. Globální odhady nových obětí min se každý rok pohybují mezi 15 000 až 20 000 osobami, z nichž mnozí jsou civilisté, včetně dětí.
EU vždy dávala důrazně najevo, že si přeje, aby byly nášlapné miny odstraněny a jejich používání a hromadění zakázáno, dosud však nejen že nebyl žádný ambiciózní akční plán se stanovenými termíny realizován, ale nebyl ani předložen.
Olivier Chastel
Evropská unie již řadu let pracuje na úplném odstranění protipěchotních nášlapných min, čímž přispívá k řešení obrovských humanitárních a rozvojových problémů, jež tyto miny způsobují. Již v květnu 1995 přijala Evropská unie prostřednictvím rozhodnutí Rady č. 95/170/SZBP první společné opatření na pomoc boji proti užívání a šíření protipěchotních nášlapných min na celém světě.
Evropská unie tedy v rámci mezinárodního společenství jednala jako první, v listopadu 1997 po přijetí Ottawské úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení. Dne 18. září přijala Rada nové společné opatření týkající se pokračujícího politického úsilí Unie o úplné odstranění nášlapných min, a konkrétněji o zavedení společného moratoria na vývoz a výrobu protipěchotních min a na podporu mnohostranného přispění Unie k odminování a související činnosti.
Evropská unie od té doby trvale podporuje tyto závazky, jež jsou od roku 2003 založeny na Evropské bezpečnostní strategii. v červnu 2008 bylo přijato nové společné opatření na podporu všeobecného přijetí Ottawské úmluvy. Cílem tohoto společného opatření je obzvláště pomoci státům, jež jsou smluvními stranami úmluvy, při provádění ustanovení úmluvy, především těch, která se týkají odminování, pomoci obětem a zničení zásob.
Navzdory tomu, že se počet států, jež jsou smluvními stranami úmluvy, podstatně zvýšil a počet obětí protipěchotních nášlapných min klesá, je stále potřeba obětem pomáhat a zlepšovat jejich životy v praxi.
Evropská unie se zapojila do přípravy akčního plánu na období 2010-2014, jenž byl přijatý v kolumbijském městě Cartagena během druhé konference o revizi úmluvy konané od 29. listopadu do 4. prosince 2009, a plně jej podporuje.
V současné době se připravuje nové rozhodnutí Rady, jež má konkrétním způsobem podpořit akční plán a jeho část o pomoci obětem. Vedle politické činnosti Rady prostřednictvím programů pomoci, které v souvislosti s rozvojovou pomocí a politikou sousedství řídí Komise společně s vnitrostátními programy členských států, vzrostl příspěvek Evropské unie na odminování a pomoc obětem na 1,8 miliard EUR, což tvoří polovinu celkové celosvětové částky.
Jim Higgins
Rád bych poděkoval panu úřadujícímu předsedovi Rady za jeho obsáhlou odpověď. Zmínil Ottawskou úmluvu čili Úmluvu o zákazu protipěchotních min. v roce 2008 jsme v Dublinu podepsali mezinárodní Úmluvu o kazetové munici a nyní máme akční plán. Skutečností nicméně je, že Evropská unie věnovala na období do roku 2007 částku ve výši 1,8 miliard EUR na projekty zvyšující povědomí o nášlapných minách, z této částky však bylo využito pouze 1,5 miliardy EUR. Skutečností je, že nášlapné miny jsou stále užívány. Jedná se o barbarství, každý měsíc zemře či je zmrzačeno 2 000 lidí a my se musíme s touto záležitostí vypořádat komplexním způsobem a na mezinárodní úrovni.
Olivier Chastel
Máte pravdu, použili jsme 1,5 miliardy a každý měsíc mají miny na svědomí stále 2 000 obětí. Evropská unie nemůže sama uskutečnit vše, co je třeba v této záležitosti učinit, již teď dělá polovinu práce.
Myslím si, že jsem jasně vysvětlil, jak citlivě se stavíme k lidskému hledisku tohoto problému. Bohužel nemůžeme v přijímání rozhodnutí zajít o mnoho dále. Možný je pravděpodobně stále ještě pouze významný a konkrétní pokrok v otázce odzbrojení a my se zvlášť angažujeme ohledně protipěchotních nášlapných min.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, pane Chasteli, nášlapné miny budou pravděpodobně velkým problémem i ve vzdálenější budoucnosti. Domníváte se, že je možné zahájit výzkumné programy ohledně odhalování nášlapných min? Samozřejmě, že se nejedná o problém evropský, ale celosvětový. Nepomýšlíte na nalezení vhodných institucích, které by se na tomto poli zabývaly výzkumnými programy?
Seán Kelly
Nejprve bych rád poděkoval kolegovi, panu Higginsi, že tuto významnou problematiku zmínil, a děkuji též Radě za vyčerpávající odpověď.
Upřímně si myslím, že Evropská unie jedná při řešení této nešťastné situace opravdu velmi aktivně. Rád bych se Rady zeptal: je spokojená s tím, jak tuto problematiku řeší Organizace spojených národů, a mohla by se OSN podílet na těchto činnostech více, tak, jak to činíme my?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Obě otázky jsou úzce provázány a já jsem chtěl odpovědět na tu první tím, že se zmíním o té druhé. Je pravda, že jakýkoli výzkumný program na hledání protipěchotních nášlapných min ve světě bychom uvítali.
Zavedení takového programu vyžaduje úzkou spolupráci s OSN a je nezbytné pro dosažení dohody v rámci orgánů OSN se všemi, kteří tyto orgány tvoří. Jedná se o dlouhou a náročnou práci, neboť je potřeba přesvědčit ty, kteří úplně nesouhlasí s prostředky nutnými investovat do takového typu výzkumného programu.
Předmět: Vytvoření Evropského střediska pro násilí páchané na ženách
Závěry ze zasedání Rady týkající se vymýcení násilí páchaného na ženách přijaté dne 8. března 2010 navrhují vytvořit Evropské středisko pro násilí páchané na ženách, jež by se opíralo o zavedené instituce a jehož úkolem by byl sběr kvalitních statistických údajů, které by byly základem pro politiky v této oblasti. v civilizované společnosti není pro násilí páchané na ženách místo a toto násilí musí být odstraněno. Je třeba shromažďovat kvalitní statistické údaje, lépe harmonizovat činnosti, vyměňovat si osvědčené postupy a pořádat účinné informační kampaně o násilí páchaném na ženách.
Kdy hodlá Rada přijmout rozhodnutí o zřízení tohoto střediska? Jaké by byly cíle a úkoly tohoto střediska a kdy by byl zahájen jeho provoz?
Olivier Chastel
Vážené poslankyně a vážení poslanci, boj proti násilí páchaném na ženách je společným cílem Evropského parlamentu i Rady. Jak víte, oba naše orgány se tímto tématem zabývají v mnoha různých souvislostech již několik let.
Dovolte mi připomenout usnesení, které jste přijali vloni při oslavách 10. výročí rezoluce OSN, jíž byl ustanoven 25. listopad Mezinárodním dnem proti násilí na ženách. v tomto usnesení jste vyzvali Komisi, aby předložila cílený a ucelený politický plán EU a vybídli jste členské státy, aby zavedly jednotný systém pro sběr statistických údajů.
Jak nám paní poslankyně připomněla, v březnu požádala Rada Komisi, aby vypracovala evropskou strategii pro prevenci násilí páchaného na ženách a boj proti němu. Jednou z priorit, které si Rada v této záležitosti určila, je příprava vytvoření Evropského střediska pro násilí páchané na ženách, jež by se opíralo o zavedené instituce.
Komise v současné době připravuje novou strategii o násilí páchaném na ženách a padne zde i zmínka o založení tohoto střediska. Jak si jistě dovedete představit, není doposud známo, co bude součástí této strategie. Očekáváme, že ji obdržíme někdy během příštího roku. Je tedy velmi pravděpodobné, že pro vytvoření tohoto střediska bude potřeba samostatný návrh.
Jak jistě víte, Rada může zasáhnout do zákonodárného postupu pouze na základě návrhu Komise. Takový návrh Rada náležitě prozkoumá a s Evropským parlamentem bude působit jako spolutvůrce právních předpisů.
Evidentně je v této fázi poněkud předčasné uvažovat o tom, jaké budou cíle budoucího střediska pro násilí páchané na ženách, a především kdy bude zahájen jeho provoz.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji vám za odpověď, pane ministře. Stále tedy existuje naděje, že někdy bude fungovat středisko, jež bude shromažďovat spolehlivé údaje o násilí páchaném na ženách, k němuž stále dochází. Ráda bych se však dozvěděla, zda mají podle vás členské státy dostatečné údaje na to, aby z boje proti násilí na ženách učinily opravdu svoji prioritu. Pokud tomu dobře rozumím, spolehlivé údaje ještě nemáme, což je jedním z důvodů, proč se v Evropské unii stále vyskytuje poměrně velké množství různých druhů násilí.
Olivier Chastel
To, co říkáte, není nesprávné. Dnes je těžké přijmout to, že abychom mohli založit toto středisko a specifikovat s tím spojené záležitosti, stačí, když se spolehneme na to, co již vytvořily jednotlivé členské státy z hlediska počtu, typu násilí a výskytu různých druhů násilí. To je začátek.
Od Komise očekáváme plán, směr, metodiku, abychom mohli v celé EU, ve všech 27 členských státech, sladit spolehlivý způsob pro uvádění všech druhů násilí a jejich výskytu a mohli tak, pokud možno společně, vypracovat strategii, která přinese své ovoce.
Paul Rübig
(DE) Pane Chasteli, již máme agentury, které se těmito záležitostmi zabývají. Připomněl bych vám Agenturu Evropské unie pro základní práva sídlící ve Vídni. Nebylo by možné požádat tuto agenturu, aby se na zmiňovanou problematiku zaměřila a soustředila na ni svou činnost, abychom tak nemuseli zakládat nový orgán a mohli místo toho pověřit výkonem této činnosti již fungující agenturu ve Vídni? Je tam vysoce kvalifikovaný personál. Bylo by dobré, kdyby to šlo tímto způsobem zařídit.
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) (mimo mikrofon) snadné odpovědět na tuto otázku. Jsem opravdu pro to, aby se namísto zavádění nového orgánu využila již fungující agentura. Myslím si, že máme příliš mnoho agentur, a není tedy třeba zakládat nové. v každém případě však doufám, že již fungující orgány, jako je vídeňská agentura, budou zapojeny do přípravy taktického plánu, který nám má Komise předložit.
Předmět: Biologický odpad
Evropský parlament přijal dne 6. července letošního roku velkou většinou usnesení P7_TA(2010)0264 týkající se zelené knihy Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii, v němž Komisi naléhavě žádá, aby do konce roku 2010 vypracovala návrh specifické směrnice pro biologický odpad.
Během pozdější výměny názorů s ministryní Joke Schauvliegeovou ve Výboru pro životní prostředí dne 14. července 2010 vyjádřila ministryně jménem belgického předsednictví uspokojení nad usnesením Parlamentu a projevila ochotu zasadit se o dosažení pokroku v této věci.
Mohla by Rada naznačit - vzhledem k tomu, že se již nacházíme v polovině belgického předsednictví -, jaké kroky má v úmyslu učinit do konce svého mandátu, aby se jí tuto žádost Parlamentu podařilo splnit?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Paní předsedající, vážení poslanci, stejně jako Evropský parlament, i Rada přijala dne 25. června závěry k zelené knize o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii.
Rada ve svých závěrech nabádá Komisi, aby pokračovala v monitoringu situace a v případě potřeby připravila do roku 2010 legislativní návrh EU o biologicky odbouratelném odpadu. Možná namítnete, že se již nacházíme v roce 2010. Především tedy Rada vyzvala Komisi, aby zvážila preventivní opatření, opatření pro zavedení třídění biologicky rozkladatelného odpadu, vytvoření systému zajišťujícího kvalitu, jež by byl založen na principu integrovaného systému řízení a vystopovatelnosti během celého procesu, a aby dále stanovila požadavky týkající se značení a kvalitativních kritérií pro kompost a digestát.
Dále Rada dne 11. června 2010 vzala na vědomí sdělení Komise týkající se dalších kroků v oblasti nakládání s biologickým odpademv Evropské unii. V této zprávě Komise vyjádřila záměr pokračovat ve své činnosti směrem k zavádění technických pravidel usnadňujících nakládání s biologickým odpadem a též i úmysl pozměnit směrnici 86/278/EHS o kalech z čistíren odpadních vod.
Rada samozřejmě nový návrh prozkoumá podobným způsobem a belgické předsednictví uspořádalo dne 21. září konferenci o biologických odpadech, kde měla být mimo jiné také projednána podstata zprávy Komise. Rada byla seznámena s výsledky této konference dne 14. října, jedná se tedy o aktuální záležitost.
José Manuel Fernandes
(PT) Paní předsedající, pane Chastele, dne 6. července tohoto roku přijal Evropský parlament velkou většinou hlasů zvláštní směrnici o biologickém odpadu. v zájmu srozumitelnosti, jednoduchosti a právní jistoty se domníváme, že místo této legislativy, jež je rozprostřena do několika právních textů, by bylo vhodnější přijmout zvláštní směrnici.
Tímto způsobem budemem také schopni jednat v souladu se strategií Evropa 2020 - strategií pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Tímto způsobem též docílíme většího počtu zelených míst. Takto se nám také podaří úspěšně postupovat v boji proti klimatickým změnám. Používání vysoce kvalitního kompostu nám umožní zlepšit kvalitu naší půdy a chránit biologickou rozmanitost. Ptám se proto, zda Rada souhlasí: zda je Rada také zastánkyní konceptu zvláštní směrnice, a co učiní proto, aby tohoto cíle bylo dosaženo.
Předsedající
Jsem na vás dnes večer poměrně mírná, protože jsme zatím měli dostatek času, ale čas pro vyhrazený pro vystoupení by měl být 30 vteřin.
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady - (FR) Pokusím se být co nejstručnější, paní předsedající, abych nebyl ke konci svého projevu přerušen. Jedná se ale o zajímavou otázku. Jak víte, navržení nebo nenavržení takovéto směrnice je úkolem Komise. Rada si je vědoma toho, že ve svém sdělení týkajícím se dalších kroků v oblasti nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii Komise nehovoří o žádných nedostatcích ve stávajících právních předpisech, které by vyžadovaly zvláštní právní předpisy, ale oznamuje zde navrhované změnysvůj návrh pozměnit směrnici o kalech z čistíren odpadních vod.
Zřejmě vás to neuspokojí, ale mějte prosím na zřeteli, že v roce 2009, kdy Rada vypracovávala své závěry, se zdálo, že členské státy nejsou v otázce potřeby vytvoření zvláštní směrnice o biologickém odpadu názorově jednotné. Proto vám neodpovím ani "ano", ani "ne", protože členské státy nejsou zajedno. Rada samozřejmě se zájmem prozkoumá návrhy Komise týkající se směrnice o kalech z čistíren odpadních vod a zvláště pak předpisy o biologickém odpadu, které by tento návrh zajisté měl pokrývat.
Předsedající
Děkuji vám, pane ministře, moje poznámka nebyla mířena na vás.

Předmět: Riziko dvojité recese: udržitelnost 3% cíle
Mohla by Rada reagovat na připomínky uznávaného nositele Nobelovy ceny, ekonoma Josepha Stiglitze, že evropskému hospodářství hrozí, že sklouzne zpět do recese, a to kvůli škrtům ve výdajích, které provedly vlády v EU ve snaze dodržet 3% limit stanovený pro schodek rozpočtu stanovený v Paktu o stabilitě a růstu?
Je tento 3% růst realistický, pokud uvážíme, že finance některých členských států jsou v současné době pod výrazným tlakem?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Paní předsedající, vážení poslanci, hlavním cílem Paktu stability a růstu je udržení cenové stability v rámci Evropské unie. Podle podmínek této smlouvy by měly členské státy provádět vnitrostátní politiku v souladu s Paktem stability a růstu a širšími pravidly hospodářské politiky.
Rada dne 7. září schválila zavedení evropského semestru počínaje rokem 2011. Hlavním cílem této procedury je sladění časového rozvrhu pro prezentaci programů stability a růstu a národních reformních programů s cílem zajistit důsledný strukturální dohled na všech úrovních rozpočtové disciplíny, makroekonomické stability a růstu, a to při formálním zachování vzájemně oddělených procesů.
Tento postup umožní lepší koordinaci hospodářských politik v rámci Evropské unie a pomůže posílit rozpočtovou disciplinu, makroekonomickou stabilitu a růst. Stejný zájem vedl Evropskou unii v souladu s jejími pravomocemi ustanovenými smlouvou k úvaze o zavedení opatření podporujících obnovu a zároveň zajišťujících tuto rozpočtovou disciplinu. Evropa 2020, nová strategie EU pro zaměstnanost a inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění, kterou Evropská rada přijala dne 17. června, naplňuje tuto výzvu. Jejím cílem je přesunout zaměřění politik od zvládání krize směrem k zavádění střednědobých a dlouhodobých reforem, které přímo podporují růst a zaměstnanost a zároveň zaručují životaschopnost systému veřejných financí.
Jak víte, jedním z hlavních cílů obsažených ve strategii Evropa 2020 je zvýšení počtu pracovních míst, zlepšení podmínek pro výzkum a rozvoj, zlepšení na úrovni vzdělávání - toho jsme se dotkli v rámci předchozího dotazu - a podpora sociálního začleňování včetně snižování chudoby. Podle mého mínění se zde proto neobjevuje žádný nesoulad mezi paktem stability a opatřeními k obnově růstu a zaměstnanosti.
Mairead McGuinness
Děkuji za odpověď. Očekávala jsem vice podrobností, ale děkuji. Strana Fine Gael, jíž členkou jsem, podporuje 3% cíl stejně jako všechny hlavní politické strany v Irsku. Domnívám se, že stanovení cíle a zároveň data jeho dosažení je klíčové nejen pro nás samotné, ale také pro celou Evropské unii.
Ráda bych upozornila poslance na vynikající projev, který dnes ráno pronesl bývalý irský Taoiseach a příznivec tohoto Parlamentu John Burton, který velice otevřeně hovořil o těchto výzvách, ale také o naší schopnosti dosáhnout toho, co nám tyto obtížné cíle stanovují. Rovněž uvedl, že Irsko je zemí s mnoha přednostmi, které nám umožňují, abychom těchto cílů dosáhli, aniž bychom strádali. Bude to sice bolestivé, ale tuto bolest budeme schopni zvládnout. Prosím, sdělte mi své připomínky k tomuto tématu, ráda si je vyslechnu. Ráda bych vás též na tento projev upozornila.
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Zmiňujete problém Irska. Rozumím tomu a my všichni tomuto tématu věnujeme pozornost. Moje odpověď na vaši první otázku je samozřejmě velmi obecná, protože zahrnuje 27 členských států. Je třeba, aby naše politiky byly soudržné a abychom měli politiky pro rozpočtovou stabilitu a politiky zaměřené na oživení hospodářství. Dále by bylo dobré říci, že některé státy budou mít zjevně více problémů než jiné, a to podle úrovně svého zadlužení a výše státního dluhu v posledních dvou až třech letech a od počátku recese.
Takže ano, je pravda, že Irsko prochází obtížným obdobím. Můžete si být jisti, že Evropa chápe problém Irska, ale myslím si, že zemí, které se nacházejí v podobné situaci, je několik a několik zemí zažije něco podobného v budoucnu a že přísnost a solidarita se navzájem nevylučují.
Proto si myslím, že součástí opatření pro správu ekonomických záležitostí, jež Komise předložila tento týden, bude nevyhnutelně i zájem neopustit některou ze zemí - víte, jakou solidaritu Evropa prokázala v případě Řecka. Neporovnávejme situaci dvou států, ale ujišťuji vás, že Evropa rozhodně žádnou z 27 členských zemí neopustí.
Brian Crowley
Rád bych poděkoval panu úřadujícímu předsedovi za odpověď. Pouze dva body - stručně. Zaprvé, během probíhajících rozhovorů na téma 3% deficitu se zdá, že v různých členských státech jsou používány různé účetní metody v souladu s určitými kriterii.
Zadruhé, pokud jde o prosazování těchto pravidel, jaká existuje míra flexibility nebo tolerance odchylek v rámci této 3% hranice vzhledem k současné krizi postihující všechny členské státy?
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane ministře, samozřejmě, závěry Rady a strategie Evropa 2020 obsahují formulace, jež se snaží vyznívat optimisticky. Nicméně, i v rozpočtu, který jsme schválili dnes, pokud jde o dosažení cílů strategie Evropa 2020 například v oblasti výzkumu a inovací, se nám myslím nepodařilo nalézt odpověď a nebudeme schopni s těmito prostředky kýžených cílů dosáhnout.
Také si lze všimnout, že se Rada nevyjadřuje k otázce výrazného rozdělení Evropské unie na severní a jižní státy. To mi připomíná nedávný výrok jednoho vrcholného představitele Evropské unie, předsedy euroskupiny, o tom, že velké unijní země jako Francie a Německo věděly o řeckém problému - zmiňuji se o tom, protože jste o Řecku hovořil -, a přesto nic nepodnikly dříve, protože měly z této situace nemalý prospěch.
Lze očekávat nějaké iniciativy ve věci rozdělení Unie na severní a jižní státy?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Na dvě otázky, dvě odpovědi. Co se týče první otázky, mezi účetními standardy existovala a stále existuje řada rozdílů. Probíhá samozřejmě harmonizace těchto standardů, protože pokud chceme být v budoucnu spravedliví vůči ekonomikám všech 27 členských zemí, potřebujeme stejné výpočetní metody. Proto tato harmonizace probíhá a pokračuje.
Pokud jde o flexibilitu týkající se 3% hranice, jak víte, opravdu jsme flexibilní, a to již od roku 2009, byli jsme flexibilní v roce 2010 a budeme takoví i nadále v letech 2011 a 2012 tak, aby se jednotlivé členské státy mohly navrátit ke zdravým rozpočtům, protože pokud bychom trvali na striktním dodržování 3% limitu bez jakékoli možnosti odchylky, pak by se například letos takřka nikomu z nás nepodařilo tento přísný rozpočtový plán dodržet, a to není pravda.
Myslím, že si evropské instituce uvědomily, že návrat ke stabilním a vyrovnaným rozpočtům do roku 2013 nějaký čas potrvá, a to zejména z důvodu recese a situace, ve které se členské státy nacházejí.
A nyní k problému rozdělení na severní a jižní státy. Ať už tato nerovnováha existuje mezi severními nebo jižními státy nebo mezi členskými státy, jež více zhodnotily pomoc poskytnutou ze strany Evropské unie určenou k nastartování jejich ekonomik a rozvoji produktivních struktur a pracovního trhu, a ostatními členskými státy, které tuto pomoc zhodnotily méně, myslím si, že úkolem Evropské unie je nyní dohlížet na tuto soudržnost a kohezi. Zvláště prostředky, jež jsou v rámci evropského rozpočtu určeny na oblast soudržnosti - v prvním okruhu unijního rozpočtu - by rozhodně měly být použity na snižování těchto nerovností. Zmiňujete nerovnováhu mezi severními a jižními státy, ale nejsem si jist, zda se jedná o jedinou existující nerovnováhu v rámci Evropské unie.
Předmět: Opatření Rady k zajištění volného pohybu pracovních sil mezi členskými státy
Nový hospodářský plán EU na příštích 10 let hovoří omobilitě pracovních sil jako o základní podmínce pro snížení nezaměstnanosti. v době krize došlo ke znepokojivému zvýšení míry nezaměstnanosti, která vzrostla z 6, 8 % (v květnu 2008) na 10 % v červenci 2010. Zároveň by podle průzkumu, který provedla Komise a jehož výsledky byly zveřejněny 13. července 2010, bylo 48 % Evropanů ochotno hledat si zaměstnání v jiné zemi či v jiném regionu, pokud by měli zůstat nezaměstnaní. 17 % dotázaných navíc uvedlo, že chtějí v budoucnu pracovat v zahraničí. Je nutné poukázat také na to, že členské státy musejí dávat přednost občanům z členských států EU před pracovníky ze třetích zemí.
V této souvislosti bych se chtěla dotázat Rady, jaká konkrétní opatření plánuje s cílem co nejrychleji odstranit stávající překážky volného pohybu pracovních sil pocházejících z členských států, které přistoupily k EU po 1. květnu 2004?
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Paní předsedající, vážení poslanci, Rada by samozřejmě ráda znovu zdůraznila, že volný pohyb osob je jednou ze základních svobod garantovaných smlouvou a z ní vyplývajícími sekundárními právními předpisy, a že tato svoboda zahrnuje právo občanů Evropské unie žít a pracovat v jiném členském státě.
Vzhledem k dočasným omezením vymezeným v přístupových smlouvách je záležitostí každého státu, který tato omezení stále uplatňuje, aby zvážil jejich dopad na vlastní pracovní trh a rozhodl se, zda stávající omezení zachová nebo je zruší ještě před koncem přechodného období: duben 2011 pro země, které přistoupily v roce 2004, a prosinec 2013 pro země, které přistoupily v roce 2007. Navíc Rada vyzvala ty členské státy, které dosud uplatňují omezení v souladu s přechodnými opatřeními stanovenými v přístupových smlouvách, aby je zrušily během třetí fáze přechodového období, pokud není možné potvrdit, že jejich pracovní trh bude zřejmě nebo jistě narušen.
Od května roku 2009, kdy otevřelo svůj pracovní trh Dánsko, se přechodná opatření uplatňovaná členskými státy nezměnila, a zatímco většina zemí umožňuje volný vstup na svůj pracovní trh občanům ze států, jež přistoupily k Unii po 1. květnu roku 2004, deset členských zemí stále tato omezení uplatňuje.
Rada zdůraznila, že hospodářská a finanční krize by neměla být používána ať už sama o sobě nebo v obecnějším smyslu jako nástroj, který má ospravedlnit pokračující uplatňování zmíněných opatření, a vyzvala členské státy, aby dále vytvářely vhodné strategie a nástroje umožňující určit a analyzovat překážky prostorové a profesní mobility pracovníků a aby v souladu se smlouvou pomáhaly odstraňovat tato omezení.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane ministře, děkuji vám za odpověď. Já bych se dokonce zasazovala o to, aby Evropská rada nadále vyzývala členské státy, aby zrušily překážky a dočasná opatření omezující volný pohyb pracovních sil z nových členských zemí, zejména z Rumunska a Bulharska. Ráda bych také zdůraznila, že nabídka stejných příležitostí na evropském pracovním trhu pro všechny pracovníky ze všech členských států zahrnuje také jejich ochranu v cílových zemích. Proto vás, pane ministře, žádám, abyste členské státy vyzval, aby odstranily stávající překážky.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní předsedající, znovu děkuji za udělení slova. Pane ministře, na jedné straně máme problémy s mobilitou a na straně druhé jsou tu evropské iniciativy k podpoře mobility pracovních míst, což by v této nelehké době mohlo být zajisté řešením pro mnohé evropské občany, zejména pro mladé lidi.
V roce 2007 jsme přijali Evropský akční plán pro pracovní mobilitu, jehož platnost skončí v roce 2010. Můžeme očekávat vyhodnocení tohoto plánu a nový návrh Rady? V oblasti pracovní mobility máme také program Leonardo da Vinci. Dá se očekávat další podpora tohoto programu nebo nové podobné iniciativy?
Nicole Sinclaire
Jen stručně: jaké kroky Rada činí v oblasti pohybu pracovníků - či vlastně uprchlíků -, kteří přicházejí do Evropské unie, obdrží doklady a poté odcházejí do dalších zemí v rámci Evropské unie, a to rovněž s ohledem na ustanovení Úmluvy z roku 1951, podle kterých je jejich povinností žádat o azyl v první bezpečné zemi?
Pouze mě zajímá, jaké kroky Rada v této věci podnikla.
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Nejprve bych rád uvedl, že volný pohyb pracovních sil je pro Radu skutečnou prioritou. Myslím, že činíme, co je v našich silách, abyčlenské státy, které ponechávají řadu restriktivních opatření, byly informovány, aby toto přechodné období, ve kterém tato omezení uplatňují, bylo pečlivě analyzováno a abychom mohli říci, jakým způsobem by tato omezení mohla být odstraněna.
Dále, abych odpověděl na jednu z vašich otázek, bych měl dodat, že ačkoli je pravda, že volný pohyb pracovních sil je pro Radu prioritou, jedná se především o prioritu pro předsednictví. V 18měsíčním pracovního programu předsednického tria - Španělska, Belgie a Maďarska - zjistíte, že tyto tři státy budou pracovat a již pracují na probíhajícím přezkumu jednotného trhu za podpory provádění čtyř svobod, protože využití plného potenciálu jednotného trhu je zásadní podmínkou pro opětovný růst.
V našem programu je výslovně uvedena možnost přezkumu přechodných období, která omezují volný pohyb pracovníků z nových členských zemí. Měli bychom si snad myslet, že tato přechodná omezení jsou neslučitelná se zásadou volného pohybu pracovních sil? Nepřísluší mi, abych to hodnotil, protože přechodná omezení jsou definována v přístupových smlouvách a byla uplatněna stejným způsobem pro všechny přistupující země.
Je pravda, že - kromě podnětů, které přinášíme -, je odpovědností každého státu, který uplatňuje ttao omezení, aby analyzoval jejich dopad na svůj pracovní trh a rozhodl se, zda tato omezení zachová, nebo zda je zruší ještě před konečnými lhůtami těchto přechodných období, jimiž jsou, jak si vzpomenete, duben 2011 pro země, které přistoupily v roce 2004, a prosinec 2013 pro země, které přistoupily v roce 2007.
Předsedající
Otázky, které nebyly zodpovězeny kvůli nedostatku času, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Tímto končí doba vyhrazená pro otázky k ústnímu zodpovězení.
