Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0236/2009).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Etniskās minoritātes Serbijā
Kā Padome vērtē etnisko minoritāšu stāvokli Serbijā, jo īpaši situāciju saistībā ar albāņu etniskās grupas atkārtotajiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem Preševas ielejā?
Cecilia Malmström
Pateicos jums par jūsu jautājumu, Posselt kungs. Vispārējo lietu padomes sēdē šā gada 7.-8. decembrī mēs pieņēmām secinājumus par paplašināšanās un stabilizācijas un asociācijas procesu. Šajos secinājumos Padome izteica atzinīgu vērtējumu par Serbijas uzticību ES integrācijai un tās darbu galveno reformu īstenošanā atbilstīgi Eiropas standartiem. Padome uzsvēra arī to, ka reformas plāns jāturpina.
Mēs ņēmām vērā Komisijas 14. oktobra paziņojumu, kurā konstatēts, ka Serbijā eksistē vispārējā tiesiskā un institucionālā struktūra cilvēktiesību ievērošanai un ka ir panākts uzlabojums attiecībā uz atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem. Serbijas jaunajai Cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ministrijai ir svarīgs pienākums šajā darbā. Tomēr ir nepieciešamas turpmākas pūles, lai paaugstinātu izpratni par starptautiskajiem standartiem. Padome ņēma vērā arī to, ka Serbija ir ratificējusi visus galvenos cilvēktiesību instrumentus.
Attiecībā uz īpašo situāciju Dienvidserbijā, uz ko atsaucās godātais deputāts, jūlijā patiešām notika daži ļoti vardarbīgi incidenti, tostarp uzbrukums tur izvietotajai militārajai policijai. Tika izdarīti vairāki aresti, pēc kuriem citu incidentu vairs nebija. Gaisotne Dienvidserbijas koordinācijas struktūrā kopš tā laika ir uzlabojusies. Tā ir trausla, bet reģiona galvenās etnisko albāņu politiskās partijas ir iesaistītas šajā darbā. Ir pozitīvas izmaiņas arī attiecībā uz jutīgo izglītības jautājumu. Saistībā ar šo es īpaši vēlos pieminēt Medvedā atvērto universitātes fakultāti, kurā mācības notiks serbu un albāņu valodā.
Drīzākajā laikā tiks izveidota mazākumtautību padome Serbijas albāņu iedzīvotājiem. Tādējādi cilvēkiem būs lielāka ietekme uz izglītību, kultūru un citiem jautājumiem. Reģiona vājā ekonomiskā un sociālā attīstība ir šķērslis etniskajām minoritātēm Dienvidserbijā. Starptautiskā sabiedrība un jo īpaši EDSO turpina pārraudzīt situāciju Dienvidserbijā un aktīvi darbojas, lai veicinātu mieru un stabilitāti reģionā ciešā sadarbībā ar Serbijas valdību un vietējiem vadītājiem.
Bernd Posselt
(DE) Malmström kundze, pateicos jums par jūsu teicamo atbildi. Mēs, protams, runājam par trim reģioniem: diviem robežu reģioniem - Vojevodinu un Dienvidserbijas Preševas reģionu jeb triju robežu reģionu. Es vēlos arī lūgt, lai jūs, strādājot turpmāk komisāres amatā, nodrošinātu šo valstu turpmāku attīstību saistībā ar pārrobežu atbalsta programmu. Iekšējā Serbija, jo īpaši Novi Pazaras Sandžaka, protams, ir pilnīgi nošķirta. Arī šai teritorijai ir vajadzīgs atbalsts, lai uzlabotu ekonomiskos apstākļus un tādējādi palīdzētu atrisināt problēmas saistībā ar minoritātēm. Tomēr jo īpaši Dienvidserbijā ir ļoti daudz vardarbības. Es lūgtu Padomi turpināt darbu pie šīs eksplozīvās situācijas.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Posselt kungs, jūs varat būt drošs, ka mēs turpināsim ļoti cieši uzraudzīt situāciju, un tā ir arī Komisijas pastāvīgā darba sastāvdaļa. Viņi, protams, to darīs. Mēs zinām par uzlabojumiem, un situācija ir trausla. Bet notiek uzlabošanās, un institucionālie pasākumi, kurus es pieminēju un kuri ir īstenoti, ir labs pasākums pareizajā virzienā. Mēs varam tikai cerēt, ka ar mūsu atbalstu, kā arī ar EDSO atbalstu šī attīstība turpināsies šajā virzienā.
Franz Obermayr
(DE) Vardarbība - un es to saku iepriekšējai runātājai - diemžēl nenotiek tikai Serbijā, bet arī Kosovā. No vienas puses, Serbijā ir albāņu minoritāte un, no otras puses, Kosovā ir serbu minoritāte.
Mans jautājums ir šāds: kā attiecībā uz vīzu atvieglojumiem Serbijai ES nodrošinās, lai sistēmā netiktu pieļautas "pelēkās zonas” un tā netiktu izmantota ļaunprātīgi? Vai atvieglojumu piešķiršanas procedūra vienai iedzīvotāju grupai Kosovā nav pretrunā ar dažādi vērtēto Kosovas kā suverēnas valsts atzīšanu?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es nebiju tik pārliecināta šajā jautājumā. Runājot par Kosovu, darbs turpinās, lai gan ne visas dalībvalstis ir atzinušas Kosovu. Komisija veic darbu, lai redzētu, kā mēs varam veicināt situāciju Kosovā, un tam ir vajadzīgs noteikts laiks. Vēl ir grūtības. Tās attiecas arī uz vīzu atvieglojumiem turpmāk, bet tās vēl nav atrisinātas.
Priekšsēdētāja
Skaidrs, ka mēs mazliet novirzījāmies no temata, bet tas bija cieši saistīts ar to.

Temats: Bezdarba līmeņi
Kādas iniciatīvas papildus pasākumiem strādājošo pārkvalificēšanai un kvalifikācijas paaugstināšanai Padome vēl ir īstenojusi pieaugošā bezdarba līmeņa pārvarēšanai visā 27 dalībvalstu Eiropas Savienībā?
Cecilia Malmström
Pateicos jums par jūsu jautājumu, Harkin kundze. Pašreizējā krīze nopietni ietekmē miljoniem cilvēku. Tā rezultātā ekonomiskās krīzes seku pārvarēšana ir viena no galvenajām problēmām, ar ko ES saskaras. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos, ES dalībvalstīm ir jāpazemina pašreizējie bezdarba līmeņi un jānodrošina, lai šie augstie bezdarba līmeņi nekļūtu pastāvīgi.
Par nodarbinātības politiku jābūt atbildīgām vispirms dalībvalstīm. Tomēr pirms dažiem gadiem tika pieņemtas noteiktas Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes pamatnostādnes. Mēs uzsvērām faktu, ka, tā kā stāvoklis darba tirgū ir ļoti atšķirīgs dažādās dalībvalstīs, jāatšķiras arī veiktajiem pasākumiem. Mums ir gada apvienotais pārskats par nodarbinātību, kurā Padome un Komisija pārrauga situāciju dažādās dalībvalstīs. Pašreizējās krīzes laikā Eiropadome ir veltījusi īpašu uzmanību tieši šim bezdarba jautājumam. 2008. gada decembrī tika panākta vienošanās par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kas nodrošina vienotas nostādnes par veicamajiem pasākumiem. Kā daļu no šā plāna Padome un Eiropas Parlaments pieņēma regulu, ar kuru groza regulu par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi. Šis grozījums dod iespēju izmantot fonda resursus krīzes apkarošanai.
Var tikt īstenoti dažādi pasākumi atkarībā no stāvokļa, kāds ir attiecīgajā valstī: darbalaika pagaidu pielāgošana, sociālās nodrošināšanas iemaksu pazemināšana, administratīvā sloga samazināšana uzņēmumiem, darba tirgus iestāžu izmantoto procedūru uzlabošana, mērķtiecīgi pasākumi gados jauniem bezdarbniekiem un mobilitātes veicināšana. Šie pasākumi tika uzsvērti prezidentūras ziņojumā pēc neoficiālās augsta līmeņa sanāksmes par nodarbinātību.
Padome savos secinājumos par jūnijā notikušo augstā līmeņa sanāksmi konkretizē vairākus pasākumus, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm - un nepieciešamības gadījumā darba tirgus dalībniekiem - mazināt globālās krīzes iedarbību, izmantojot elastdrošības principus. Tas var nozīmēt uzņēmumiem piedāvātas liekā darbaspēka alternatīvas, kas rada elastīgas darba veidu iespējas un darbalaika pagaidu pielāgošanu; labākus nosacījumus uzņēmējiem, piedāvājot elastīgu, drošu darba tirgu un padarot pieejamas pabalstu sistēmas, kas dod stimulu darbam, rada pienācīgus sociālās nodrošināšanas iemaksu līmeņus, paplašinātus un uzlabotus darba atsākšanas pasākumus, ienākumu atbalstu un brīvu kustību.
Novembra debatēs vispārējais ministru viedoklis bija, ka jāsaglabā aktīva nodarbinātības politika, kas ietver īstermiņa pasākumus. Tie ir tādi pasākumi kā, piemēram, īstermiņa nodarbinātība, uzlabota nodarbināmība un mācības ar mērķi integrēt cilvēkus darba tirgū. Tajā pašā Padomes sanāksmē ministri vienojās par to, ka nodarbinātība ir svarīgs faktors atstumtības novēršanai. Saikne starp līdztiesību, ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību ir ļoti svarīga, un tādēļ dalībvalstis tika aicinātas paplašināt bērnu aprūpi un samazināt atalgojuma atšķirības un citas ar dzimumu saistītas atšķirības.
Mērķtiecīgi pasākumi jāveltī jo īpaši tiem, kurus krīze ietekmējusi vissmagāk: gados vecākiem cilvēkiem, gados jaunākiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un darba ņēmējiem bez pastāvīga darba līguma. Vairāk iespēju un vienlīdzīgu iespēju radīšana jauniem cilvēkiem izglītībā, mācībās un nodarbinātībā ir viens no galvenajiem mērķiem jaunajā Eiropas sadarbības sistēmā jaunatnes jomā laikposmā no 2010.-2018. gadam, ko Padome pieņēma 2009. gada 27. novembrī.
Marian Harkin
Pateicos par jūsu atbildi. Man jāsaka, ka es priecājos jūs redzēt, ministre, un ceru jūs redzēt nākamgad biežāk; jums būs bieži jāatbild uz mūsu jautājumiem.
Ir divi punkti, kas, manuprāt, ir svarīgi, bet kurus jūs nepieminējāt savā atbildē: pirmkārt, uzņēmējdarbības rosināšana; otrkārt, lielāki P&A (pētījumu un attīstības) izdevumi. Bet īstais jautājums, ko es vēlos jums uzdot, ir saistīts ar to, ka līdz šim mēs esam paļāvušies uz atklātas koordinācijas metodi, kas bija patiešām ļoti vājš instruments un nedarbojās labi, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus. Vai jums vispār ir kādi ierosinājumi šā mehānisma nostiprināšanai?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Šis patiešām ir ļoti svarīgs jautājums, un, kā jūs zināt, Padome jau ir saņēmusi Komisijas priekšlikumu un sākusi apspriest nākamo Lisabonas stratēģiju Eiropa 2020. Par to lems Spānijas prezidentūra vēlāk - nākamajā pavasarī.
Jautājums ir par to, kā lai mēs izkļūstam no pašreizējās situācijas ilgtspējīgā veidā? Kā lai mēs radām Eiropu, kas ir konkurētspējīgāka, ar lielāku uzņēmējdarbību, un kā lai izvairāmies no sociālas atstumtības un bezdarba? Kā lai mēs ieguldām pētniecībā un attīstībā tā, lai Eiropa kļūtu par to spēcīgo pasaules ekonomikas dalībnieci, kuru mēs gribam radīt? Tas viss, iespējams, ietilps jaunajā stratēģijā.
Ļoti svarīgs stratēģijas aspekts ir pārvaldības metode. Manuprāt, atklātajai koordinācijas metodei ir priekšrocības, bet tā ir jāuzlabo. Mums daudz vairāk jāiesaista vietējās un reģionālās iestādes, jo tieši tās nodarbojas ar reālo īstenošanu. Mums ir vajadzīga valsts līdzdalība procesā, un mums jāpievēršas pārvaldīšanai. Tas arī tiek skaidrots Komisijas dokumentā, kas tagad nodots dalībvalstu apspriešanai. Es domāju, ka mēs saņemsim ļoti labus priekšlikumus, jo tas patiešām ir viens no stratēģijas vājajiem punktiem.
Andreas Mölzer
(DE) Kā mēs zinām, tā sauktais mikrofinansēšanas instruments, ko ES plāno, netiks finansēts no jauniem līdzekļiem, bet no Progresa programmas. Saistībā ar to ir jautājums, kādā veidā tiek plānots neļaut šim jaunajam instrumentam kaitēt nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmai, kuru mēs pieņēmām pirms tā?
Paul Rübig
(DE) Mans jautājums ir šāds: vai nebūtu saprātīgi vispirms novērst bezdarbu? Vai ir kādi sabiedriski darbi, kurus varētu dot bezdarbniekiem? Jo īpaši - kā mēs varētu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, lai sāktu darbību jauni uzņēmumi? Vai ir iespējas piemērot pārrobežu metodes un labās prakses, lai radītu vairāk jaunu uzņēmumu?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Kā es teicu, visvairāk atbildīgas par darbavietu radīšanu, protams, ir dalībvalstis. Bet, kā es pieminēju atbildes Harkin kundzei sākumā, Padome ir devusi daudz ieteikumu attiecībā uz to, kā varētu strādāt, lai palielinātu elastīgumu, strādātu ar dažādām atbalsta sistēmām un aktivizētu cilvēkus, un novērstu atstumtības mehānismu. Ir ļoti svarīgi, lai mēs turpinātu šīs augstā līmeņa sanāksmes ar sociālajiem partneriem un dalībvalstīm, lai dalītos pieredzē par labo praksi. Tā patiešām atšķiras valstu starpā, bet katram jādod citiem savi piemēri un jāpārrauga vislabākie veidi, kas būtu izmantojami pēc tam. Tādējādi te savienojas Padome ar saviem ieteikumiem un dalībvalstis, kurām jāuzņemas sava daļa atbildības un mazliet jāpielāgojas atkarībā no apstākļiem, kādi ir valstī.
Atgriežoties pie jūsu jautājuma, kungs, es neesmu pilnīgi pārliecināta, ka to sapratu. Varbūt, ka problēma bija tulkojumā. Es nepieminēju nevienu mikroiestādi. Es pieminēju globalizācijas fondu, kas, pateicoties Eiropas Parlamenta palīdzībai, ir padarīts elastīgāks, lai dalībvalstis un uzņēmumi, kas nonākuši grūtībās, saņemtu atbalstu palīdzībai cilvēkiem, kuri ir bez darba vai ir atlaisti.
Temats: Sarunas par Turcijas piedalīšanos kopīgās Frontex operācijās
Padomes pašreizējā priekšsēdētāja C. Malmström Eiropas Parlamenta plenārsēdē 2009. gada 21. oktobrī pastāstīja, ka notiek sarunas, kuru mērķis ir iespējams nolīgums, kas attiektos arī uz informācijas apmaiņu un iespēju Turcijas iestādēm piedalīties kopīgās Frontex operācijās. Regulas (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, 8.e panta 2. punkts paredz, ka "aģentūras izpilddirektoram un pieprasītājai dalībvalstij ir jāvienojas par visiem grozījumiem un pielāgojumiem darbības plānā”.
Ņemot vērā iepriekšminēto, vai Padome varētu informēt, kādā stadijā ir apspriedes par Turcijas piedalīšanos kopīgās Frontex operācijās? Kādas prasības Turcija izvirza kā priekšnosacījumu savai līdzdalībai? Vai Grieķija - dalībvalsts, kurā atrodas Frontex misija, - ir informēta par šīm apspriedēm?
Cecilia Malmström
Labākas ES migrācijas vadības stratēģijas svarīgs aspekts ir partnerattiecību izveidošana ar trešām valstīm robežkontroles jautājumos. Tas ir integrētas robežu vadības koncepcijas būtisks princips, ko Padome pieņēma 2006. gada decembrī. Es vēlos pieminēt arī to, ka operatīva sadarbība ar trešām valstīm ir svarīgs elements darbā, ko veic Frontex.
Saskaņā ar Frontex reglamenta nosacījumiem Frontex var veicināt operatīvo sadarbību dalībvalstu un trešo valstu starpā atbilstoši Eiropas Savienības ārējo attiecību politikai un var sadarboties ar trešām valstīm divpusējas sadarbības ietvaros. Vairāki šādi nolīgumi jau ir noslēgti, un par citiem pašlaik notiek apspriedes.
Mandātu sarunām dod valde, kurā ir pārstāvētas visas dalībvalstis. Apspriedēs, kas notiek starp Frontex un kompetentajām Turcijas iestādēm par operatīvo sadarbību, tagad ir panākts nozīmīgs progress.
Tā kā sarunas vēl notiek, Padomei ir grūti sīkāk komentēt apspriežu saturu un virzību.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ministre, no jūsu šīsdienas atbildes es saprotu, ka ir trīs punkti: pirmkārt, sarunas starp Frontex un Turciju ir beigu posmā; otrkārt, visas Eiropas Savienības dalībvalstis, tostarp Grieķija, domājams, zina par sarunām; un visbeidzot - saskaņā ar nesenās ārlietu ministru sanāksmes secinājumiem atpakaļuzņemšanas nolīgums ir saistīts ar robežkontroli.
Citiem vārdiem sakot, vai sadarbības nolūkā, atpakaļuzņemšanas līguma ar Eiropas Savienību nolūkā Turcija pieprasa kopīgas operācijas ar ārējās robežas kontroli? Ja tas ir tā, tad kā mēs apiesim nopietno jautājumu par imigrantu cilvēktiesību cieņas aizsardzību un ārkārtīgi jutīgo jautājumu, kas skar ne tik daudz robežu kontroli, cik robežu noteikšanu?
Citiem vārdiem sakot, vai Turcija pieņem Eiropas Savienības ārējās robežas? Vai tā pieņem to, ka Frontex darbojas uz Eiropas Savienības ārējām robežām?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Šis, protams, ir ļoti plašs jautājums. Sarunas ar Turciju ir tikai sākušās. Komisijas pārstāvis komisārs Barrot un Zviedrijas migrācijas un patvēruma politikas ministrs Billström kungs pirms dažām nedēļām bija Turcijā, lai sāktu šīs apspriedes. Pirmās apspriedes bija auglīgas, bet tās vēl nav galā, tāpēc ir ļoti grūti dot jums jaunu informāciju. Visas dalībvalstis, tostarp Grieķija, protams, tiek informētas par apspriedēm.
Vispār pamattiesību un Eiropas vērtību ievērošana tiek vienmēr pieminēta, un arī attiecībā uz Turciju netiek taisīts izņēmums šajā jautājumā. Bet, kā es teicu godātajam deputātam, apspriedes ir tikai sākušās; tās veiksmīgi attīstās, bet nav vēl beigušās. Tās notiek atklāti tādējādi, ka visas dalībvalstis ir iesaistītas Frontex valdē, kurā ir pārstāvēta arī Grieķija.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ministre, ciktāl es esmu sapratis, sapratne, kādu mēs esam panākuši ar Turciju ar mērķi galu galā noslēgt atpakaļuzņemšanas nolīgumu imigrācijas jautājumos, ietvers arī jautājumus, kas saistās ar sadarbību ar Frontex.
Otrkārt, es vēlos teikt, ka mēs Grieķijā nesen esam ievērojuši, kā Turcijas iestādes vēršas pret Frontex lidmašīnām. Komisijas atbildē nav nekā konkrēta par paziņojumiem un par to, vai tas galu galā nav pārkāpums.
Vai jūs to varat komentēt?
Andreas Mölzer
(DE) Lai pārvaldītu situāciju, protams, ir saprātīgi sadarboties starptautiskā līmenī, ja - un es to saku ļoti skaidri - šī sadarbība nav jānopērk ar ES finansiālu palīdzību. Ar kādām valstīm vēl mums pašlaik notiek vai tiek plānotas sarunas, un vai Turcijas valsts piedāvāja finansiālus stimulus par savu piedalīšanos šajā FRONTEX operācijā?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Daudzos gadījumos jautājumu laikā ir ticis jautāts par kuģiem. Padome ir informējusi Turcijas iestādes un Turcijas valdību, un tās pārstāvjus, ka laba sadarbība reģionā ir priekšnosacījums turpmākām apspriedēm par to. Tā ir arī lūgusi Turcijas iestādes atturēties no dažādām provokatīvām darbībām. Tas viss ir noticis ļoti skaidri, un jūs varat atrast atbildes, no kurām dažas es pati devu pavisam nesen.
Diskusijas turpinās. Tās notiek saskaņā ar mandātu. Kā es teicu, es nevaru pateikt jums precīzi, kurā stadijā tās ir, jo tās turpinās, bet tās notiek saskaņā ar parasto procedūru, un, atbildot uz jūsu jautājumu, mums ir diskusijas arī ar Senegālu un Zaļā raga salām. Mēs esam sākuši, bet panākuši ļoti nelielu progresu sarunās ar Maroku, Ēģipti un Mauritāniju.
Tā ir parastā procedūra. Tā tiek ievērota. Frontex valdei ir dots mandāts sākt šīs sarunas. Dažas norit veiksmīgāk nekā citas. Mums, piemēram, ir sadarbība ar Krieviju, Moldovu, Ukrainu, Gruziju utt., bet panākumi bijuši mazāki citās jomās.
Temats: Klimata sarunas Kopenhāgenā
Vai Padome varētu informēt par jaunumiem Kopenhāgenas sarunās, kuras tuvojas noslēgumam? Vai Padome varētu norādīt, kad tā prognozē tāda juridiski saistoša nolīguma pieņemšanu, kas pārņemtu Kioto saistības, ja Kopenhāgenā netiks noslēgts juridiski saistošs nolīgums?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Jaunumi atjaunojas, kā mēs sakām Kopenhāgenā, bet es mēģināšu informēt jūs par visjaunāko.
Ir divi galvenie jautājumi, kā jums labi zināms: mazināšana un finansējums. Kā šorīt teica premjerministrs, mēs joprojām esam pārliecināti, ka mums Kopenhāgenā būs veiksmīgs rezultāts, kas ļaus mums noturēt globālās temperatūras paaugstināšanos zemāk par 2oC virs līmeņa, kāds bija pirms rūpniecības attīstības perioda.
Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme sapratnes veidošanas procesā, lai galu galā panāktu juridiski saistošu nolīgumu: tagad, cerams, politiski saistošu nolīgumu ar skaidru laika grafiku juridiski saistoša nolīguma sasniegšanai laikposmam pēc 2013. gada 1. janvāra.
Bet, lai panāktu nolīgumu, ir vajadzīga konverģence par šādiem būtiskiem pamatprincipiem:
Pirmkārt, attīstīto valstu dziļa un vērienīga apņemšanās par emisiju samazināšanu līdz 2020. gadam. Dažas valstis, Japāna un Norvēģija, ir paaugstinājušas savus solījumus, bet ir skaidrs, ka tas, kas pašlaik ir iesniegts, nav pietiekams, lai sasniegtu 2°C mērķi.
Šajā situācijā ES atkārtoti prasīs citām attīstītajām valstīm uzņemties vērienīgu darba programmu un joprojām centīsies panākt izmērāmas, paziņojamas un pārbaudāmas samazināšanas darbības no jaunattīstības valstīm.
Lielākās jaunattīstības valstis - Ķīna, Indija, Indonēzija, Brazīlija, Dienvidāfrika - ir iesniegušas savus solījumus ierobežot emisiju palielinājumu, un tas dod nozīmīgu ieguldījumu.
Tomēr Padome uzskata, ka šajās valstīs vēl ir lielākas darbību iespējas, jo īpaši Ķīnā un Indijā. Ir skaidrs arī, ka ir jādara vairāk, ja vēlamies saglabāt 2°C sasilšanas ierobežojumu.
ES tāpēc prasīs valstīm vēl vairāk pastiprināt centienus saistībā ar šo vērienīgo nolīgumu.
Mums ir vajadzīga arī pamatnostādne par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā arī par tehnoloģijas pārnesi un jaudas veidošanu. Taisnīgas un objektīvas pārvaldes sistēmā mums jāatrod finansējums samazināšanai, pielāgošanai, jaudas veidošanai un tehnoloģijas pārnesei jaunattīstības valstīs.
Saistībā ar to pēdējā Eiropadome attiecībā uz ātra finansējuma lielumu dod svarīgu stimulu pašreizējām sarunām; arī tas stiprina Eiropas Savienības uzticamību.
Valstu vai valdību vadītāji jau dodas uz Kopenhāgenu. Mēs ceram, ka viņi nodrošinās nepieciešamo stimulu izšķirīgajos samazināšanas un finansēšanas jautājumos. Cerams, ka tiks noslēgts vērienīgs darījums.
ES ir izvirzījusi priekšlikumus, ka sarunas par juridiski saistošu nolīgumu laikposmam, sākot no 2013. gada 1. janvāra, pēc Kopenhāgenas konferences ir jānobeidz tik ātri, cik vien iespējams.
Ir par agru teikt, kad tas būs sasniedzams, bet mums jācenšas noslēgt vienošanos sešu mēnešu laikā pēc konferences beigām.
Seán Kelly
Es vēlos jums pateikties, Malmström kundze, par jūsu īso, precīzo un loģisko atbildi ne tikai uz manu jautājumu, bet visiem jautājumiem kopš manas ierašanās šajā Parlamentā pagājušajā jūnijā. Jūsu uzstāšanās ir bijušas lieliskas.
Es ar lepnumu saku, ka esmu piederīgs Eiropas Savienībai, kas debatēs par klimata pārmaiņām ir vadībā un rosina citus darīt to pašu. Es domāju, ka vislabākais piemērs tam ir Amerikas Savienoto Valstu prezidenta un Ķīnas premjerministra ierašanās Kopenhāgenā šodien, kas pirms dažiem gadiem būtu bijis kaut kas neiedomājams.
Tomēr kāds būtu mūsu turpmākais modus operandi bez saistoša nolīguma?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Manuprāt, tā kā reāli politiskās sarunas sāksies rītdien ar, kā jūs sakāt, premjerministru un prezidentu ierašanos, mums nevajadzētu jau runāt par plānu B. Es uzskatu, ka viņi var apliecināt devumu, spēku un enerģiju, lai uzņemtos vērienīgas politiskas saistības.
Ja izrādīsies, ka tas nav iespējams, - mums atliks tikai turpināt sarunas. Mums nav iespējas atkāpties. Pasaule no mums sagaida rezultātus. Šis ir mūsu paaudzes vissvarīgākais jautājums, mēs nevaram zaudēt. Ja vienošanās netiks panākta rīt vai parīt, mēs turpināsim sarunas, kamēr vienosimies.
Temats: Finansējums jaunattīstības valstīm saistībā ar klimata pārmaiņām
Drīzumā Kopenhāgenā sarunās par klimata pārmaiņām ir paredzēts formulēt globālu attieksmi pret klimata pārmaiņām īstermiņa un vidējā termiņā. Ir būtiski panākt nolīgumu un to, lai bagātās valstis piešķirtu finansējumu saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi jaunattīstības valstīs. Mums nav pamata sagaidīt, ka jaunattīstības valstis maksās par Rietumu pasaules izraisītas problēmas sekām.
Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmē oktobrī panāktajā nolīgumā tika novērtēts, ka jaunattīstības valstīm būtu vajadzīgi EUR 100 miljardi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, tomēr jaunattīstības valstis uzskata, ka izmaksas būs vismaz trīs līdz četras reizes lielākas.
Kā Padome, ņemot vērā šos ļoti atšķirīgos skaitļus, plāno panākt kompromisu?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Kā pareizi norāda godātais deputāts, finansējums jaunattīstības valstīm saistībā ar klimata pārmaiņām ir būtisks elements Kopenhāgenas sarunās un būs galvenais faktors nolīguma panākšanā.
Sākumā es vēlreiz vēlos norādīt, ka oktobra Eiropadomē mēs uzsvērām finansējuma ātras sākšanas nozīmi tūlītējas darbības ierosināšanai un kolektīvas un efektīvas darbības sagatavošanai vidējā un ilgā termiņā, īpašu uzsvaru liekot uz attīstītajām valstīm. Decembra Padomē pirms dažām dienām ES un dalībvalstis izteica gatavību laikposmā no 2010.-2012. gadam piešķirt EUR 2,4 miljardus gadā, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm cīņā pret klimata pārmaiņām. Es domāju, ka ar šo apņemšanos mēs patiešām devām ļoti spēcīgu ziņu pašreiz notiekošo sarunu dalībniekiem un nostiprinājām savu uzticamību.
Eiropadome turklāt atzina vajadzību būtiski palielināt publisko un privāto finanšu līdzekļu plūsmas līdz 2020. gadam. Pašreizējā finanšu struktūra ir jāpārskata, lai nodrošinātu tās spēju risināt problēmu. Kā jūs norādījāt savā jautājumā, oktobra Eiropadome ir atbalstījusi Komisijas vērtējumu, ka kopējais pielāgošanas un samazināšanas izmaksu tīrais pieaugums jaunattīstības valstīs varētu būt aptuveni EUR 100 miljardi gadā līdz 2020. gadam, kas ir jānodrošina, izmantojot jaunattīstības valstu pašu centienus, starptautiskā oglekļa tirdzniecību un starptautiskās publiskās finanses; un to Komisija ir novērtējusi kā nepieciešamību. Tas nav ES piedāvājums vai solījums.
Arī citi avoti piedāvā plašu citu vērtējumu klāstu, bet tieši Komisijas vērtējums ir tas, kuru Padome ir atbalstījusi un uzskata par vislabāko. Kopējais nepieciešamā starptautiskā publiskā atbalsta līmeņa apjoms tiek vērtēts no EUR 22 miljardiem līdz EUR 50 miljardiem gadā līdz 2020. gadam. ES un dalībvalstis ir gatavas uzņemties segt taisnīgu daļu no šī apjoma, bet visām valstīm, izņemot visnabadzīgākajām, būtu jāiegulda starptautiskajā publiskajā finansējumā, pamatojoties uz vispārēju sadalījuma principu, izejot no emisiju līmeņiem un IKP. Kā oktobrī uzsvēra Eiropadome, Kopenhāgenas nolīgumā jābūt iekļautiem noteikumiem par mērķi, ka globālā sasilšana nedrīkst pārsniegt 2°C, vērienīgām attīstīto valstu emisiju samazināšanas saistībām, tehnoloģijas pielāgošanu un vienošanos par finansējumu.
Gay Mitchell
Es pievienojos Kelly kunga paustajai atzinībai par ministres atbildēm Parlamentā un vispār par Zviedrijas prezidentūras izturēšanos, kas ir bijusi priekšzīmīga.
Ministre, mēs esam ievērojuši pēdējās dienās, ka Amerikas Savienoto Valstu prezidentam ir bijušas diskusijas ar vairākiem jaunattīstības pasaules vadītājiem. Vai Eiropas Savienība ir pievienojusies šīm diskusijām, mēģinot pārvarēt plaisu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un citām valstīm, lai atrisinātu atlikušos jautājumus? Vai ministre var apliecināt Parlamentam, ka gadījumā, ja jaunattīstības valstīm būs vajadzīgi līdzekļi, tad tā būs jauna nauda; tā nebūs nauda, kas ņemta no pašreizējām saistībām pret jaunattīstības pasauli saistībā ar badu un attīstības programmu?
Cecilia Malmström
padomes priekšsēdētāja. - Atbildot uz pirmo jautājumu: rudenī ir notikušas daudzas divpusējas sarunas, lai veicinātu un sagatavotu sarunas. ES uztur pastāvīgus sakarus ar Amerikas Savienotajām Valstīm, mēģinot uz tām iedarboties un aicinot tās sniegt vērienīgākus paziņojumus. Savukārt tām ir savi divpusēji kontakti; dažos gadījumos mēs esam bijuši un dažos neesam bijuši iesaistīti, jo mēs mēģinām iedarboties no dažādām pusēm. Mums Zviedrijas prezidentūras laikā ir bijušas arī sešas divpusējas sanāksmes ar svarīgām ieinteresētajām pusēm, piemēram, Ķīnu, Indiju, Ukrainu, Dienvidāfriku, Krieviju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Klimata jautājumi ir bijuši darba kārtības galvenie jautājumi visos šajos gadījumos, tādējādi ir notikušas ļoti dažādas sanāksmes.
Attiecībā uz finansējumu man jāsaka, ka tajā ir apvienota vecā un jaunā nauda. Dažas valstis ir tās apvienojušas. Dažas jau ir sadalījušas daļu no saviem attīstības budžetiem. Tā kā tieši visneattīstītākās valstis būs tās, kuras cietīs visvairāk klimata pārmaiņu dēļ, ir tikai loģiski, ka noteiktas attīstības budžeta daļas ir piesaistītas dažāda veida ar klimatu saistītām darbībām.
Tagad ekonomiskās krīzes rezultātā daudzas dalībvalstis ir pazeminājušas vērienīgās ieceres par saviem kopējiem attīstības budžetiem, un tas izraisa nožēlu.
Tas ir dažādu risinājumu savienojums, kura iemesls lielā mērā ir arī ekonomiskā krīze.
Temats: Priekšlikums Padomes Direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas
Ir ārkārtīgi svarīgi uzsvērt vispārējo prasību turpmāko desmit gadu laikā nodrošināt pieejamību visiem. Turklāt tas attiecas ne tikai uz personām ar spēju traucējumiem, bet arī uz visas Eiropas sabiedrības lielāko daļu. Vai Padome apsvērs iespēju radīt patiešām vienotu pamatu diskriminācijas novēršanas politikai, neparedzot izņēmumus (piemēram, konstrukcijā, produktu ražošanā), lai tādējādi radītu ilgtspējīgu sabiedrību un novērstu tiesiskā pamata dažādos līmeņus cīņā ar diskrimināciju?
Tā kā pieejamība infrastruktūrai un pakalpojumiem daudzos gadījumos un daudzās valstīs patiešām ir nopietna problēma, manuprāt, ir pilnīgi nepieņemami uz desmit vai divdesmit gadiem atlikt prasību par jaunu noteikumu pieņemšanu dalībvalstu līmenī attiecībā uz labāku un patiesu pieejamību (jaunajai) infrastruktūrai un (jaunajiem) pakalpojumiem. Vai Padome jelkādā veidā apsver iespēju vēl vairāk atlikt galīgo termiņu, līdz kuram paredzēts transponēt prasību par pieejamības nodrošināšanu attiecībā uz pašreizējo vai/un jauno infrastruktūru? Ja tā ir, tad kāpēc tas tiek darīts?
Cecilia Malmström
Kā godātais deputāts savā jautājumā saka, pasākumi pieejamības uzlabošanai ir ārkārtīgi svarīgi cīņā pret diskrimināciju. Zviedrijas prezidentūras laikā mēs esam tehniskā līmenī turpinājuši pētīt ierosināto direktīvu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu. Tā attiecas uz četriem diskriminācijas iemesliem, kas pašlaik ir nodarbinātības jomā: reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu un dzimumorientāciju.
Padome 2009. gada 30. novembrī izanalizēja prezidentūras ziņojumu par stāvokli, kas aicina pievērst uzmanību nepieciešamībai turpināt darbu pie šā jautājuma, jo īpaši attiecībā uz apjomu, invaliditātes noteikumiem un īstenošanas laika grafiku. Turklāt prezidentūra ziņoja, ka konkrētais "konstrukcijas” vai "produktu ražošanas” jautājums arī ir jāparedz priekšlikumā. Tas turpmāk ir jāapspriež.
Saskaņā ar ziņojumu par stāvokli ir citi jautājumi, kas jārisina attiecībā uz direktīvas finansiālajām sekām. Ja gribam panākt politisku vienotību, mums jārada dokuments, kas ir pieņemams katrai dalībvalstij. Mums nepieciešams, lai visas dalībvalstis piekristu, pirms mēs Padomē varam virzīties tālāk uz priekšu.
Tomēr es nevaru prognozēt sarunu rezultātus. Apspriedes par īstenošanu, datumiem un apjomiem vēl notiek un turpināsies vēl kādu laiku.
Ádám Kósa
(HU) Liels paldies jums par jūsu atbildi, ministre, sākotnējie pasākumi, kas tika veikti, ir ļoti iepriecinoši, bet es vēlos izcelt trīs lietas. Eiropas Savienībā dzīvo 50 miljoni cilvēku ar invaliditāti. Šis jautājums ietekmē ne tikai viņus, jo Eiropas Savienības sabiedrība arī strauji noveco. Tāpēc šī problēma ietekmē ne tikai cilvēkus ar invaliditāti, bet arī katras gados vecākas personas nākotni, kā arī visus tos, kuri ir ratiņkrēslos, piemēram, ja viņiem ir vajadzīga platforma. Tas nozīmē, ka kopumā šis ātri kļūst par visas sabiedrības jautājumu, tāpēc tam jāpievēršas kā prioritātei, jo tāda ir nākotne, kas mūs sagaida. Pieejamība pakalpojumiem ir tikusi atlikta 10 gadus. Ir svarīgi saglabāt šo termiņu tieši tāpēc, ka tas ir mūsu visu interesēs.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es noteikti piekrītu godātajam deputātam par šādas direktīvas nepieciešamību. Eiropas Savienībā vēl ir miljoniem cilvēku, kuriem nav pieejamas visparastākās lietas dzīvē. Tas ierobežo viņu brīvību un iespēju dzīvot normālu dzīvi, un es to ļoti nožēloju.
Padomes apspriedes prasa ļoti daudz laika. Šis ir plaša mēroga inovatīvs priekšlikums ar ārkārtīgi lielām praktiskām un finansiālām sakarībām. Būs vajadzīga vienprātība dalībvalstu starpā un pēc tam Eiropas Parlamenta piekrišana, pirms šo direktīvu varēs pieņemt. Mums ir notikušas sarunas. Mums Padomē bija ļoti daudz darba grupu. Mēs esam pavirzījušies uz priekšu, bet diemžēl - man jums atklāti jāatzīst - mēs vēl neesam panākuši nepieciešamo vienprātību. Bet mēs turpināsim līdz pat savas prezidentūras beigām, un es esmu diezgan optimistiski pārliecināta, ka Spānijas prezidentūra darīs visu, kas ir tās spēkos, lai panāktu atrisinājumu.
Temats: Invalīdu tiesību nodrošināšana
Laikā, kad ekonomiskie apstākļi ir sarežģīti, ir ļoti svarīgi nodrošināt atbilstīgu sociālo aizsardzību iedzīvotājiem, kuri ir sociāli vismazāk aizsargāti. Viena no sabiedrības neaizsargātākajām grupām ir invalīdi. Ar dziļu nožēlu jāsecina, ka valstu budžeta līdzsvarošanas pasākumi tiek veikti, samazinot invalīdiem paredzētos sociālos pabalstus un programmu līdzekļus. Tas ir ne tikai pretrunā ar solidaritātes un sociālā taisnīguma principiem, bet tādējādi tiek vājināti procesi un mehānismi invalīdu integrācijai sabiedrībā, un tiek palielināta viņu sociālā atstumtība.
Vai Padome ir paredzējusi papildu pasākumus, lai palīdzētu invalīdiem ekonomiskās recesijas laikā? Vai nelabvēlīgā ekonomiskā situācija nepalēninās Padomes darbību, apsverot priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru īsteno vienlīdzīgas attieksmes principu pret invalīdiem?
Cecilia Malmström
Mēs visi apzināmies ekonomiskās krīzes izraisītās sociālās problēmas. Ir būtiski nodrošināt īpašu aizsardzību cilvēkiem un cilvēku grupām, kas ir īpaši neaizsargāti, un apkarot izstumšanu. Mēs zinām, ka invalīdu un citu mazaizsargātu cilvēku grupu potenciālu bieži neizdodas izmantot diskriminācijas dēļ. Ņemot to vērā, Padome ir konsekventi uzsvērusi nozīmi, kāda invalīdiem ir pieejamības veicināšanai darba tirgum.
Tas ir ticis darīts saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, tostarp ar pašreizējām nodarbinātības pamatnostādnēm. Padome kopā ar dalībvalstu valdībām 2009. gada martā pieņēma arī rezolūciju par invalīdu stāvokli Eiropas Savienībā. Padome savos 2009. gada 13. novembra secinājumos, kurus es pieminēju saistībā ar iepriekšējo jautājumu, vēl vairāk uzsvēra nozīmi, kāda ir neaizsargāto cilvēku un cilvēku grupu integrācijai darba tirgū. Darba tirgus pieejamības veicināšana šīm iedzīvotāju grupām ir arī ilgtermiņa izaugsmes priekšnosacījums.
Es vēlos atgādināt jums par Eiropas Parlamenta un Padomes kopējo vienošanos nosaukt 2010. gadu par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Es uzskatu, ka šajā lēmumā tiks iekļauta arī izglītības pieejamība visiem. Turklāt šis lēmums paredz darbu, lai sasniegtu vienlīdzīgu pieejamību informācijai un saziņas tehnoloģijai, īpašu uzmanību veltot invalīdu vajadzībām. Nākamā prioritāte, kurai tiks pievērsta uzmanība, attiecas uz invalīdu un viņu ģimeņu, un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām. Mēs ceram uz daudzām iniciatīvām, kas tiks pieņemtas nākamajā gadā.
Attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu pret cilvēkiem neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas mēs saprotam, ka dzīve cilvēkiem ar invaliditāti tiktu ietekmēta pozitīvi, ja Komisijas priekšlikums tiktu īstenots. Padomes darba grupa sociālajos jautājumos vēl joprojām strādā pie šā dokumenta. Kā es pieminēju, 30. novembrī notika apspriede, un mēs sagatavojām ziņojumu par stāvokli, bet mums neizdevās panākt lēmumu.
Mēs nevaram paredzēt rezultātu sarunām, kuras vēl risinās, bet ir būtiski, lai formulējumi būtu pareizi, jo jautājums ir par juridisku noteiktību un direktīvas apjoma noteikšanu. Kā iepriekš norādīts, dalībvalstīm ir jābūt vienotām par šo priekšlikumu. To uzdevums ir izvērtēt ekonomiskās recesijas atbalsošanos šajā kontekstā. Tiklīdz tiks panākta vienprātība, Eiropas Parlaments, protams, tiks lūgts dot savu piekrišanu atbilstīgi Lisabonas līguma 19. pantam.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pateicos, priekšsēdētājas kundze, un pateicos jums, ministre Malmström, par jūsu atbildi. Es vēlos pateikties arī Zviedrijai, jo tieši Zviedrijas prezidentūras laikā ES Ministru Padome ratificēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Tas ir liels solis, bet tas ir tikai viens solis.
Patiesībā dzīve mūsu invalīdiem ir atšķirīga dažādās valstīs. Ir nedzirdīgi cilvēki, kas nevar izmantot zīmju valodu, bet ir neredzīgi cilvēki, kam nav pieejami palīdzības dienesti. Nav pielāgojumu kustību invalīdiem. Ievērojams skaits invalīdu vienkārši ir bez darba. Turklāt invalīdu faktiski ir aptuveni 10 % no visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem.
Ministre, es zinu, ka ir noteiktas problēmas un grūtības, kā es to kopumā teiktu, taču varbūt varētu drīzāk pieņemt atsevišķu direktīvu par invalīdu tiesībām. Mūsu direktīva būs saistoša visām ES dalībvalstīm, tādējādi invalīdi netiks diskriminēti.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Ļaujiet uzsvērt, ka te nav politiskās gribas trūkums. Mēs patiešām saprotam šīs direktīvas nozīmi, un mēs esam strādājuši patiešām ļoti, ļoti daudz, lai tā būtu gatava.
Bet, kā es jau teicu, mēs nevaram grozīt faktu, ka mums ir vajadzīga vienprātība un ka vienprātības nav. Zviedrijas prezidentūra un iepriekšējās prezidentūras ir darījušas daudz, piedāvājot dažādus kompromisus, dažādus ceļus uz priekšu. Notiek daudz darba grupu sanāksmju, un darbs risinās nepārtraukti, un sanāksmes vēl joprojām notiek. Mēs pie šā jautājuma strādāsim līdz mūsu prezidentūras beigām. Bet diemžēl mums vēl nav vienprātības.
Nebūtu vēlams atdalīt direktīvas dažādās daļas, jo kopējais nolūks - un to ļoti atbalstīja arī Parlaments - bija izstrādāt vispārēju direktīvu par diskrimināciju. Ja mēs sāktu sadalīt gabalos, es uzskatu, ka šī doma tiktu pazaudēta, un tas būtu nožēlojami. Tāpēc papūlēsimies vēl mazliet vairāk sagatavot visu direktīvu kopā, jo tā būtu ļoti vērtīga cīņā pret diskrimināciju gan invalīdiem, gan arī pārējiem diskriminētajiem cilvēkiem visā Eiropā.
Christa Klaß
(DE) Mums jānovērš diskriminācija, kas ir sociāla problēma. Mūsu visu pienākums ir novērst visus diskriminācijas veidus.
Vai jūs piekrītat manam viedoklim, ka nav skaidru standartu, lai noteiktu, vai ir pieļauta diskriminācija, piemēram, situācijā, kad nama īpašnieks izīrē dzīvokli un iesniedzējs apgalvo, ka viņš ir ticis diskriminēts, jo nesaņēma šo dzīvokli?
Vai jūs piekrītat, ka Eiropas direktīva var vienīgi noteikt prasības, kuras pēc tam dalībvalstīm būtu jātransponē valsts tiesību aktā? Eiropai ir ļoti grūti izveidot Eiropas tiesību aktu šajā jomā.
Mairead McGuinness
Tā kā mēs apspriežam invalīdu tiesības, es gribu tikai atzīmēt, ka mūsu kolēģis Kósa kungs ir tikko kā ievēlēts par Eiropas Parlamenta Invaliditātes starpgrupas priekšsēdētāju. Mēs vēlam viņam panākumus.
Konkrēti attiecībā uz ekonomisko krīzi, par ko mēs vakar debatējām un jūs piekrītoši mājāt galvu: mums ir milzīgas bažas par bērnu un jauniešu aprūpes iestādēm, un es baidos, ka ekonomiskā krīze - varbūt jūs piekritīsiet - palēninās pakalpojumu nodrošināšanu ārpus ārstniecības iestādēm un ka šis ir jautājums, ar kuru mums ir jābūt ļoti uzmanīgiem gan ES iekšienē, gan ārpus tās.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Ekonomiskas krīzes laikā tieši neaizsargātie iedzīvotāji ir tie, kuri vienmēr cieš visvairāk - bērni, jaunieši, veci cilvēki, invalīdi -, un tāpēc mums kā atbildīgiem politiķiem tas ir ļoti labi jāapzinās. Padomes dažādu grupu secinājumos un ieteikumos ir piebilsts, ka jāmudina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību faktam, ka visvairāk vienmēr cieš visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, tāpēc es patiešām tam piekrītu.
Atbildot uz jūsu jautājumu: ja, pirmkārt, nav vispārējas, visaptverošas un tālejošas direktīvas, ir ļoti grūti noteikt Eiropas nozīmes standartus diskriminācijas jomā pret invalīdiem. Mums vispirms ir vajadzīga vispārēja direktīva, un tad jāstrādā, izejot no tās.
Es saprotu, ka jāizdara liels darbs, un es labi apzinos milzīgo diskrimināciju un grūtības, ar kurām invalīdi saskaras ikdienā un kuras neļauj viņiem piepildīt dzīvē savas iespējas. Es uzskatu, ka mums vispirms jāstrādā pie vispārējās direktīvas.
Lēmums nosaukt nākamo gadu par gadu cīņai pret sociālo atstumtību rada iespēju izvirzīt jaunus konkrētus priekšlikumus un organizēt kopējus pasākumus, lai pastiprinātu šo jautājumu un palielinātu izpratni visās dalībvalstīs.
Priekšsēdētāja
Esmu pārliecināta, ka Parlaments saistībā ar šo diskusiju vēlētos, lai es apsveiktu Kósa kunga ievēlēšanu par starpgrupas priekšsēdētāju.
Jautājumi Nr. 8 un 9 ir atsaukti.
Jautājums Nr. 10 netiks izskatīts, jo temats, uz ko tas attiecas, jau ir iekļauts šīs sesijas darba kārtībā.
Tā kā jautājuma iesniedzējs nav klāt, jautājums Nr. 11 zaudē spēku.

Temats: Nabadzīgo Peru zemnieku šausminošās slepkavības peļņas gūšanas vārdā
Starptautiskajā presē tiek ziņots, ka noziedzīgs grupējums, kas pazīstams ar nosaukumu "Los Pishtacos”, pēdējo gadu laikā Peru Huanuko un Pasko reģionos ir noslepkavojis vairākus desmitus cilvēku, lai pārdotu šo cilvēku ķermeņa taukus - 17 kilogramus, kā ziņo, - Eiropas kosmētikas ražotājiem par 15 000 dolāriem par kilogramu. Peru iestādes uzskata, ka šīs šausminošās darbības izskaidro daudzu cilvēku, tostarp bērnu, pazušanu. Mēs nosodām metodes, kuras izmanto Eiropas starptautiskie uzņēmumi, kas daudzus gadu desmitus peļņas vārdā slepkavo cilvēkus un izlaupa Latīņamerikas bagātības.
Kāda ir Padomes attieksme kopumā pret šīm Eiropas starptautisko uzņēmumu noziedzīgajām darbībām? Cik lielu ES finansējumu saņem šie Latīņamerikā darbojošies uzņēmumi?
Cecilia Malmström
Kā godātajam deputātam ir zināms, cilvēktiesību ievērošana ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem. Savās attiecībās ar trešām valstīm Padome vienmēr veltī īpašu uzmanību tam, lai tiktu nodrošināta pamattiesību un tiesiskuma ievērošana.
Attiecībā uz konkrētajiem godātā deputāta pieminētajiem gadījumiem - Padomei par tiem nebija nekas zināms un tie nav tikuši apspriesti Padomē. Prezidentūra arī ir lasījusi laikrakstus un ir informēta par ziņojumiem saziņas līdzekļos, bet atzīmē arī to, ka jaunākās ziņas liecina - sākotnējais sižets bijis joks.
Tā kā saziņas līdzekļu ziņojumi ir pretrunīgi un Padome parasti nekomentē saziņas līdzekļu materiālus, prezidentūra nevar un tai nevajadzētu izteikties par šo sižetu vai atbildēt uz jautājumu.
Charalampos Angourakis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, man jāsaka, ka ministres atbilde mani neapmierina pat ne vismazākajā mērā. Tas ir drausmīgs noziegums, nepieredzēts noziegums, es teiktu, un katrā gadījumā es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir resursi, ja vien tā grib, lai sīkāk izmeklētu šāda veida jautājumus.
Tā kā mums ir sakari ar Peru, mēs pieprasām oficiālu informāciju no Peru valdības par šo konkrēto gadījumu un to, lai tiktu veikti pasākumi. Pretējā gadījumā mēs piedzīvosim šādas situācijas atkārtošanos.
Cecilia Malmström
Informācija par šo ir bijusi ārkārtīgi pretrunīga. Ir skaidrs, ka ne iestāžu rīcībā, ne arī žurnālistu materiālos nav nekādu pierādījumu, kas norādītu, ka šie šausminošie gadījumi patiešām ir notikuši.
Tā kā skaidru norādījumu nav un daudz kas liek domāt, ka faktiski nekas tamlīdzīgs nav noticis un ka patiesībā tas ir bijis joks, Padome šajā jomā nav kompetenta rīkoties.
Temats: Poļu minoritātes diskriminācija Lietuvā
Ņemot vērā, ka šajā valstī turpinās poļu minoritātes diskriminācija un tā izpaužas kā prasība uzvārdu rakstībā obligāti lietot poļu valodai svešu ortogrāfiju, kā diskriminācija izglītības jomā, kā aizliegums vietu nosaukumus veidot divās valodās un kā to īpašumu neatdošana poļiem, kurus konfiscēja padomju iestādes, vai Padome plāno mudināt Lietuvas valdību ievērot mazākumtautību tiesības? Kad Padome iecerējusi veikt pasākumus šajā sakarībā?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Padome vēlreiz apstiprina pamattiesību un cilvēktiesību prioritāti, kā tas ir atzīts līgumos un Pamattiesību hartā. Padome ir un būs uzticīga saistībām novērst un izskaust visus pazemojošas un diskriminējošas attieksmes veidus.
Es vēlos atzīmēt, ka ar jautājumu par minoritāšu tiesību aizsardzību nodarbojas arī Eiropas Padome saskaņā ar Vispārējo Konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību. Jautājumus, kurus uzdevis Czarnecki kungs, pašlaik pārbauda Eiropas Padomes kompetentās struktūras. Jo īpaši atbilstīgi 2000. gada 29. jūnija Padomes Direktīvai 2000/43/EK, ar kuru tiek īstenots vienlīdzīgas attieksmes princips pret personām neatkarīgi no viņu rases vai etniskās izcelsmes, visas personas tiek aizsargātas pret diskrimināciju pēc rases vai etniskās izcelsmes, neatkarīgi no viņu juridiskā statusa. Šīs direktīvas tiesiskās aizsardzības lokā ietilpst nodarbinātības, sociālās aizsardzības, izglītības un preču un pakalpojumu pieejamības jomas. Eiropas Komisija ir atbildīga par Eiropas tiesību aktu īstenošanas un ievērošanas pārraudzību dalībvalstīs.
Visbeidzot - Stokholmas programmā, kuru šā gada 10. un 11. decembrī Eiropadome apstiprināja, tiek izvērtēta nepieciešamība pēc papildu priekšlikuma attiecībā uz neaizsargātām grupām, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, dalībvalstīm piemērojot Hāgas 2000. gada konvenciju par starptautisku aizsardzību pieaugušajiem, kurai tās turpmāk pievienosies.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pateicos jums, Malmström kundze, par jūsu atbildi un jo īpaši par uzsvaru, ka Padome pretosies visiem diskriminācijas veidiem pret nacionālām minoritātēm Eiropas Savienībā, tostarp pret poļu minoritāti Lietuvā. Tas ir ļoti svarīgs paziņojums. Paldies jums, es vēlos uzsvērt, ka mēs diemžēl sastopam sistemātisku Lietuvas iestāžu darbību saistībā ar izglītības sistēmu un vietu nosaukumiem divās valodās un dažādos pārvaldes līmeņos. Tāpēc šis ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, un es lūgtu Padomi to pārraudzīt.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es varu tikai atkārtot principus un vērtības, par kurām Eiropas Savienība iestājas un kuras Padome, protams, aizsargā.
Tāpat arī Eiropas Padomes attiecīgās iestādes pārbauda konkrētos faktus, uz kuriem Czarnecki kungs atsaucās, un, ja tiks konstatēts jebkāds cits diskriminācijas veids, Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai dalībvalstis rīkotos saskaņā ar Eiropas Savienības līgumiem un tiesību aktiem.
Temats: Budistu mūku un mūķeņu vajāšana Vjetnamā
Kādi konkrēti pasākumi pēc tam, kad 2009. gada 26. novembrī (P7_TA(2009)0104) tika pieņemta Eiropas Parlamenta rezolūcija par stāvokli Laosā un Vjetnamā, ir veikti, lai risinātu jautājumu par budistu mūku un mūķeņu vajāšanu un aizskaršanu Vjetnamā?
Cecilia Malmström
Paldies par jūsu jautājumu. Padome ārkārtīgi labi apzinās cilvēktiesību situāciju Vjetnamā, un mēs cieši uzraugām situācijas attīstību šajā valstī.
Divreiz gadā Padome un Komisija izvērtē situāciju attiecībā uz cilvēktiesību dialogu, kas mums notiek ar Vjetnamas iestādēm. Jaunākā dialoga sanāksme notika pagājušajā nedēļā - 11. decembrī - Hanojā. Tika apspriesti daudzi steidzami jautājumi, piemēram, vārda brīvība, kriminālkodeksa reforma, tostarp nāves sods, kā arī reliģiskās pārliecības brīvība un reliģiskā iecietība, arī "Plum Village” atbalstītāju situācija. Vjetnamas valdībai tika iesniegts to personu un ieslodzīto saraksts, kuru situācija rada īpašas bažas. Papildus cilvēktiesību dialogam ES arī regulāri izvirza Vjetnamas valdībai jautājumus, kas rada sevišķas bažas.
10. novembrī Padome un Komisija piedalījās ilgā diskusijā ar "Plum Village” kopienas locekļiem. 26. novembrī tika publicēta Eiropas Parlamenta rezolūcija par šo jautājumu. Tajā pašā dienā Komisija piedalījās augsta līmeņa sarunās ar Hanojas iestādēm, un šī sanāksme notika saistībā ar Apvienoto komiteju sarunām par partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, kas, kā mēs ceram, tiks noslēgts nākamgad. Šajā sanāksmē mūsu galvenā vēstījuma mērķis bija paust, ka mēs uzskatām cilvēktiesību situāciju Vjetnamā par nospiedošu.
Mēs pieminējām baznīcas īpašuma atsavināšanu, mēs pieminējām uzbrukumus cilvēktiesību kampaņas dalībniekiem un tīmekļa emuāru autoriem, par ko iepriekš šajā Parlamentā runāja deputāti, un mēs arī pieminējām "Plum Village” atbalstītāju situāciju. Mēs aicinājām mūsu partnerus nodrošināt un ievērot cilvēktiesības, un izpildīt visas tās saistības, kas ir noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un starptautiskajās konvencijās, ko Vjetnama ir parakstījusi. Parlamenta rezolūcija piešķīra šim vēstījumam īpašu spēku, un es vēlētos Eiropas Parlamentam par to pateikties. Mēs arī informējām Vjetnamu par Eiropas Parlamenta jauno un svarīgo nozīmi, jo īpaši attiecībā uz gaidāmo partnerattiecību un sadarbības nolīgumu.
2009. gada 8.-10. decembrī ES delegācija apmeklēja Bat Nha klosteri un Phuoc Hue templi, kur ir paglābušies gandrīz 200 palikušie "Plum Village” locekļi. Mēs tur runājām ar reliģiskajiem pārstāvjiem un vietējām iestādēm, lai iegūtu vairāk informācijas par pašreizējo situāciju. ES turpinās ļoti cieši uzraudzīt situāciju Phuoc Hue templī.
Pat the Cope Gallagher
aizstāj jautājuma iesniedzēju. - Es vēlētos savā vārdā un Crowley kunga vārdā pateikties Padomes priekšsēdētājai par viņas ļoti vispusīgo atbildi un teikt, ka man ir liels prieks par to pieeju, kāda ir gan Padomei, gan Komisijai. Es ceru, ka jūs turpināsiet pragmatiski uzraudzīt situācijas attīstību.
Temats: Īslandes pieteikums par pievienošanos Eiropas Savienībai
Vai Padome var sniegt atjauninātu novērtējumu par Īslandes pieteikuma statusu attiecībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka šis jautājums ir tuvs arī jums.
(SV) Ļaujiet man vispirms atgādināt jums to, kas tika noteikts Padomes 8. decembra secinājumos, kuros Padome raksta šādi: "Īslande ir valsts, kurai ir dziļas demokrātiskas saknes ar ilgu vēsturi, tai ir potenciāls, lai dotu Eiropas Savienībai nozīmīgu stratēģisku un politisku ieguldījumu. Šī valsts jau ir cieši integrēta ar Eiropas Savienību daudzās jomās, pateicoties tās dalībai Eiropas Ekonomiskajā zonā un Šengenas zonā.”
Īslandes pieteikums dalībai Eiropas Savienībā tika oficiāli iesniegts Zviedrijas prezidentūrai Stokholmā 2009. gada 16. jūlijā. Es personīgi biju tur un saņēmu šo pieteikumu, kas tika nekavējoties nosūtīts tālāk Padomes locekļiem.
Padome savā 2009. gada 27. jūlija sanāksmē atgādināja par atjaunoto vienprātību paplašināšanās jautājumā, kas tika aprakstīts Eiropadomes 2006. gada sanāksmes secinājumos, ietverot principu, ka katra valsts ir jāizvērtē neatkarīgi, un mēs nolēmām iesākt procesu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 49. pantā. Tādēļ Komisijai tika lūgts iesniegt Padomei atzinumu par šo pieteikumu.
Pieteikums tiks novērtēts saskaņā ar līgumā noteiktajiem principiem, kritērijiem, kas noteikti Eiropadomes 1992. gada sanāksmē Kopenhāgenā, un Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes secinājumiem. Saskaņā ar secinājumiem, ko pagājušajā nedēļā ir pieņēmusi Vispārējo lietu padome, tā atkal pievērsīsies šim jautājumam, kad Komisija būs iesniegusi savu atzinumu. Tam ir jādod iespēja Padomei lemt par iespējamo sarunu sākšanu ar Īslandi Spānijas prezidentūras darbības sākuma mēnešos.
Pat the Cope Gallagher
Es gribu pateikties Padomes priekšsēdētājai par atbildi. Būdams Delegācijas attiecībām ar Šveici, Īslandi un Norvēģiju vadītājs un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) Apvienotās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs, es pilnībā saprotu, ka, protams, ikviens pieteikums ir jāizskata neatkarīgi, un progress ir panākts. Es domāju, ka uz to norāda tas, ka Īslande atbildēja uz daudzajiem jautājumiem pietiekami īsā laikā, un, protams, palīdzēja tas, ka tā ir Eiropas Ekonomikas zonas locekle. Tas norāda uz Īslandes valdības apņemšanos. Es uzskatu, ka tas būtu vēl viens svarīgs solis Eiropas turpmākas paplašināšanās virzienā, ja Īslande kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti.
Jūs tomēr pieminējāt seno demokrātiju, jo šis ir jautājums, par ko ir jālemj Īslandes iedzīvotājiem, bet es ceru uz turpmāku progresu nākamajā Padomes sanāksmē, un tur, cerams, tiks sperts svarīgs solis un Padome nāks klajā ar paziņojumu.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Īslandes pieteikums ir jāizskata saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, un Komisija vēl nav pabeigusi savu pārbaudi un sava atzinuma izstrādi. Komisija virzās uz priekšu tāpat kā Īslande, un Komisija jau ir iecēlusi pārstāvjus savās sarunu grupās un ir gatava savā darbā būt ļoti pamatīga, bet ātra. Tādēļ es domāju, ka mēs varam paļauties uz Komisiju, ka tā iesniegs atzinumu nākamā gada sākumā un ka Padome, cerams, varēs pieņemt lēmumu par turpmākiem pasākumiem.
Priekšsēdētāja
Tā kā jautājuma iesniedzēja nav klāt, jautājums Nr. 16 zaudē spēku.

Temats: Bioloģiski noārdāmie atkritumi
Vai Padome var komentēt dalībvalstu panākumus attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no poligoniem, kā noteikts Direktīvā 1999/31/EKpar atkritumu poligoniem?
Cecilia Malmström
Katru dienu ES dalībvalstīs tiek radīts liels atkritumu daudzums. Tam, kā mēs tiekam galā ar šiem atkritumiem, protams, ir svarīga ietekme uz vidi. Komisijas nesen publicētais ziņojums par to ES tiesību aktu īstenošanu, kas saistīti ar atkritumiem, secina, ka, lai gan dažas dalībvalstis ir panākušas progresu, ļoti daudzās valstīs ir vajadzīgi plaši īstenošanas pasākumi, lai atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra atbilstu ES prasībām. Direktīvu par atkritumu poligoniem ir sevišķi sarežģīti īstenot.
Attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no atkritumu poligoniem Komisijas ziņojums nosaka, ka tikai deviņas valstis 2006. gadā sasniedza savus samazinājumu mērķus - saskaņā ar pieejamo diezgan ierobežoto informāciju. Padome ir iepriekš noteikusi savos 2009. gada jūnija secinājumos, ka tā piekrīt Komisijai. Ir ļoti svarīgi, ka tiek izpildīti ES mērķi attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no atkritumu poligoniem. Padome arī aicināja Komisiju turpināt savu ietekmes analīzi, lai vajadzības gadījumā sagatavotu priekšlikumu ES tiesību aktiem par bioloģiski noārdāmiem atkritumiem.
Padome paziņoja, ka ir jāatzīmē ES tiesību aktu nepieciešamība, un jo īpaši nepieciešamība izstrādāt tiesību aktus par bioloģiski noārdāmo atkritumu pārstrādi, izmantojot kompostēšanu un enerģijas reģenerāciju biogāzes iekārtās ar tai sekojošu pārpalikušo materiālu pārstrādi. Padome arī noteica, ka bioloģiski noārdāmo atkritumu labāka apsaimniekošana veicinātu mūsu resursu ilgtspējīgāku apsaimniekošanu, palielinātu sauszemes vides aizsardzību, palīdzētu cīņā pret klimata pārmaiņām un jo īpaši dotu iespēju sasniegt mērķus attiecībā uz atkritumu novirzīšanu no poligoniem, pārstrādi un atjaunojamiem enerģijas avotiem.
Mairead McGuinness
Es domāju, ka ikviens Parlamentā atbalsta šos centienus. Atrodoties atkritumu poligonā, kur es esmu bijusi, un ieelpojot, sajūta ir šausmīga, un es domāju, ka cilvēkiem, kas iejaucas ar starpsaucieniem, varbūt vajadzētu apmeklēt šos poligonus.
Vai jūs varētu norādīt iemeslus, ja jums tādi ir, lai varētu konkretizēt, kādēļ tikai deviņas dalībvalstis ir sasniegušas šo stadiju? Mēs zinām, ka mums tas ir jādara; es piekrītu, ka mums ir jāražo biogāze. Ikviens atbalsta šos principus, bet kādēļ mēs nesasniedzam mērķus?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Man ir jāatzīstas, ka es neesmu eksperte šajā jautājumā, bet ciktāl es sapratu no Komisijas paziņojumiem, trūkst piemērotas infrastruktūras, lai tiktu ar to galā, un šādas infrastruktūras izveidošanai ir diezgan lielas izmaksas. Tas, protams, ir izdevīgi ilgtermiņā, bet dalībvalstis nav ieguldījušas līdzekļus piemērotā infrastruktūrā, un tādēļ tas ir aizņēmis tik daudz laika.
Priekšsēdētāja
Tagad mēs pievērsīsimies jautājumam, kas būs pēdējais šovakar un patiešām pēdējais jūsu prezidentūras jautājums. To ir iesniedzis Hans-Peter Martin kungs, un tas attiecas uz Zviedrijas vadītās Padomes prezidentūras panākumiem pārredzamības jautājumos, un es uzdrīkstos teikt, ka šajā jautājumā mums ir kaut kas ziņojams.

Temats: Zviedrijas Padomes prezidentūras panākumi pārredzamības jautājumos
Savā 2009. gada 16. septembra vēstulē (H-0295/) Zviedrijas prezidentūra skaidro, ka tā piekrīt deputāta viedoklim par to, ka Eiropas Savienības darbībās pārredzamībai jāpiešķir lielāka nozīme. Tāpat Padomes prezidentūra paskaidroja, ka tā pilnībā īsteno attiecīgos pārredzamības noteikumus saskaņā ar Padomes Reglamenta 8. panta 1.-4. punktu. Saskaņā ar Padomes Reglamentu ir vispārīgi jānodrošina, ka visa veida apspriešanās par tiesību aktiem, uz kuriem attiecas koplēmuma procedūra, ir publiski pieejama.
Kādi ir prezidentūras secinājumi tās darbības beigās? Kurās jomās un kādi konkrēti panākumi ir gūti?
Cecilia Malmström
Kā norāda godātais deputāts, pārredzamības palielināšana Eiropas Savienības darbā ir svarīga prioritāte Zviedrijai kā dalībvalstij un kā prezidentūras vadītājai. Pārredzamības palielināšana ikvienā Padomes darba jomā bija viens no tiem skaidrajiem mērķiem, kurus mēs noteicām.
Es vēlētos pieminēt, piemēram, prezidentūras tīmekļa vietni, kur var atrast informāciju trijās valodās par sanāksmēm, pamatdokumentiem un saitēm video tiešraidei internetā (webstreaming).
Pēdējos dažos mēnešos prezidentūra ir arī darījusi visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti Padomes Reglamenta noteikumi par pārredzamību.
2009. gada jūlijā, septembrī, oktobrī un novembrī pēc Zviedrijas prezidentūras iniciatīvas notika 20 publiskas debates saskaņā ar Reglamenta 8. panta 3. punktu. Turklāt notika publiskas debates par prezidentūras darba programmu Ekonomikas un finanšu padomes darbam. Tātad četros mēnešos notikušo publisko debašu skaits ir 21.
Attiecībā uz publisko apspriežu skaitu 59 tiesību aktu punkti tika publiski pieņemti kā "A” punkti, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, un deviņi ierosinātie tiesību aktu punkti tika apspriesti Padomes publiskā sanāksmē kā "B” punkti. Turklāt viena publiska apspriede notika pēc prezidentūras iniciatīvas. Ja godātais deputāts domā, ka tas nešķiet daudz, ir jāpatur prātā, ka to Padomes darba kārtības punktu skaits, kuri jāizskata publiskās apspriedēs, nedaudz mainās atkarībā no to punktu skaita, kuriem ir jāpiemēro parastā likumdošanas procedūra. Turklāt jaunajam Parlamentam nav bijis tik daudz punktu kā parasti. Jaunā Komisija neapšaubāmi palielinās to tiesību aktu priekšlikumu skaitu, kuri ir jāizskata Padomei un Eiropas Parlamentam, un tad punktu skaits palielināsies.
Turklāt tagad, kad ir stājies spēkā Lisabonas līgums, publiskas ir arī visas Padomes sanāksmes, kurās tiek izskatīta tā darba kārtības daļa, kas attiecas uz apspriedēm par tiesību aktiem. Zviedrijas prezidentūra atzinīgi vērtē šo uzlabojumu. Pateicoties tam, Eiropas Savienība kļūs efektīvāka un demokrātiskāka.
Nobeigumā es vēlētos pieminēt, ka vakar Zviedrijas prezidentūra ierosināja sanāksmi ar iestāžu darba grupu pārredzamības jautājumos un ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Margot Wallström un priekšsēdētāja vietnieces Diana Wallis piedalīšanos. Mēs apspriedām ļoti daudzus konkrētus priekšlikumus, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņiem labāku, lietotājam draudzīgāku piekļuvi informācijai ES iestādēs.
Hans-Peter Martin
(DE) Plenārsēdē reti ir tie gadījumi, kad rodas iemesls noteikta veida emocijām. Es domāju, ka ir gods un prieks par to, ka tieši mēs varam piedalīties pēdējā dialogā. Malmström kundze, jūs pati zināt, ka uz lielāku pārredzamību ved ilgs un šaurs ceļš, pa kuru mēs diemžēl bieži virzāmies tikai gliemeža ātrumā, ja es domāju par to, kur mēs bijām pirms desmit gadiem un kur mēs esam tagad. Tomēr es kā kritisks, bet dedzīgs pro-eiropietis noteikti nevaru būt apmierināts tikai ar to, ko mēs esam sasnieguši līdz šim.
Man būtu interesanti uzzināt, kādu vēstījumu jūs mums atstātu attiecībā uz to, ko jūsu pēcteči varētu pa īstam uzlabot. Es domāju īpaši par Padomes darba grupām. Es patiesībā neesmu apmierināts ar to darba kārtības punktu skaitu, kāds līdz šim ir bijis publiski pieejams, kā arī ar veidu, kādā tiek iegūta piekļuve dokumentiem. Pamatojoties uz jūsu desmit gadus ilgo pieredzi Eiropas politikā un skatoties ilgtermiņa perspektīvā, kādas ir jūsu domas par to, vai mēs vispār kādreiz sasniegsim tādu stadiju pārredzamības jomā, kādu Zviedrija ir sasniegusi pirms dažiem gadu desmitiem?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Tas patiešām ir ļoti svarīgs jautājums. Es gribētu teikt, ka piekļuve dokumentiem un pārredzamība ir ievērojami uzlabojusies pēdējo desmit gadu laikā. Tas noticis, pateicoties Regulai (EK) Nr. 1049/2001, kura ir ļoti svarīga regula, un es lepojos ar to, ka esmu varējusi piedalīties šīs regulas rašanās procesā.
Jautājums ir arī par to, kā mēs to īstenojam, un par attieksmi. Attieksme pēdējos desmit gados ir uzlabojusies. Daudzi cilvēki mūsu Eiropas iestādēs ir sapratuši, ka pārredzamība un atklātība nav bīstamas. Tās ir labas. Tās ir efektīvas. Tās ir labas no likumības viedokļa, un tās arī samazina pārkāpumu un korupcijas iespējas.
Mums vēl arvien ir jāstrādā. Lisabonas līgums sniedz mums jaunas iespējas. Es ceru, ka visas nākošās prezidentūras izmantos šīs iespējas tik labi, cik vien iespējams. Komisija vakar teica, ka tā atgriezīsies ar priekšlikumiem, kas izriet no Lisabonas līguma, par to, kā mēs varam virzīties uz priekšu pārredzamības jomā.
Vēl arvien ir daudz darāmā, bet mēs jau esam nogājuši diezgan garu ceļu. Kā saka godātais deputāts, tā ir pastāvīga cīņa, un es ceru, ka pa šo cīņas ceļu mēs iesim kopā.
Priekšsēdētāja
Tāpēc man atliek teikt, ministre, dārgā Cecīlija, liels paldies jums par jūsu sadarbību un Zviedrijas prezidentūras laikā tik pilnīgu piedalīšanos jautājumu laikā, mēs ceram ar šā Parlamenta piekrišanu redzēt jūs tajā pusē. Liels paldies jums, un paldies jūsu komandai.
Jautājumu laiks tiek slēgts.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
