Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B7-0203/2009).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Pirmā daļa

Temats: Tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas aizsardzība starptautiskajā tirdzniecībā
Smagais stāvoklis, kādā ir tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares atsevišķās Eiropas Savienības valstīs, piemēram, Portugālē, ir risināms ar konsekventu un saskaņotu stratēģiju, kurā apvienoti valsts politikas virzieni par atbalstu ieguldījumiem jauninājumos, dažādošanā, profesionālajā izglītībā un pārveidē.
Taču starptautiskās tirdzniecības jomā vajag arī pieņemt pasākumus, kas paredz aizsargāt Eiropas Savienības valstu nozares, galvenokārt visjutīgākās, piemēram, tekstilrūpniecību un apģērbu ražošanu.
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai aizsargātu tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozari Eiropas Savienības valstīs, ņemot vērā jaunos brīvās tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, īpaši Āzijas valstīm, piemēram, Dienvidkoreju?
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai atbilstīgi steidzamai nepieciešamībai reglamentētu pasaules mēroga tirdzniecību, neaprobežojoties tikai ar finanšu tirgu?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Mēs ļoti uzmanīgi sekojam līdzi, kā finanšu krīze ietekmē mūsu rūpniecības nozares, tajā skaitā, protams, tekstilrūpniecību un apģērbu ražošanu, kas ir svarīga un spēcīga nozare Eiropas Savienībā.
Mēs reaģējām uz šo krīzi, izveidojot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kā arī Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu un Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu. Visi šie pasākumi attiecās arī uz tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozari. Piemēram, Globalizācijas fonda atbalsts tika izmantots, lai reintegrētu strādniekus, kas zaudējuši darbu galvenokārt mazos un vidējos šīs nozares uzņēmumos Itālijā, Maltā, Spānijā, Portugālē, Lietuvā un Beļģijā.
Tirdzniecība tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē gadu desmitus tika regulēta. Kopš 2009. gada sākuma tirdzniecība šajā nozarē ir pilnībā liberalizēta. Nozare ir izturējusi grūto liberalizācijas periodu un uzsākusi pārstrukturēšanas un modernizācijas procesu, kas nav bijis viegls uzdevums.
Ir samazināts masveida ražošanas apjoms, koncentrējoties uz ražojumiem ar augstāku pievienoto vērtību un tehnoloģisko saturu. Šodien Eiropas tekstilizstrādājumi to novatoriskā risinājuma un tehniskā izpildījuma dēļ ir pazīstami visā pasaulē. Nozare veiksmīgi attīstās, saglabājot pasaules līmeņa eksporta rādītājus. Tādēļ piekļuve tirgum ir tās prioritāte, un esmu priecīga, ka šī nozare ar labiem panākumiem ir pārņēmusi mūsu atjaunināto tirgus piekļuves stratēģiju.
Un, protams, mūsu tirdzniecības sarunās, piemēram, brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Koreju vai daudzpusējās tirdzniecības sarunās, mēs patiešām ņemam vērā dažādu rūpniecības nozaru, tajā skaitā tekstilrūpniecības, intereses, un mūsu mērķis ir panākt objektīvu vienošanos.
Ilda Figueiredo
(PT) Vēl vakar mēs runājām par problēmu saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju, un komisāres kundze zina, ka viņai vajadzīgas uzņēmējdarbības organizācijas. Gribu viņai pastāstīt, ka esmu tikusies ar dažādām uzņēmējdarbības organizācijām Portugālē, kas pauda man savas bažas attiecībā uz šo brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju. Lielas bažas pastāv arī visā Eiropā.
Šajā jautājumā ir ieinteresētas arī arodbiedrības, un ikviens, kas pazīst Dienvideiropas valstis, piemēram, Portugāli un Spāniju, un apgabalus, kur dominē šīs rūpniecības nozares, labi zina, cik nopietna ir kļuvusi bezdarba problēma. Dažās pašvaldībās bezdarbs jau pārsniedzis 20 %, īpaši Portugāles ziemeļos. Tur ir pašvaldības, kurās darbojas tekstilfabrikas un bezdarba līmenis jau pārsniedzis 20 %! Esam nobažījušies, ka šī situācija valstī, kur jau tā valda liela nabadzība, var pasliktināties vēl vairāk. Tādēļ jautāju jums - kas tieši tiks darīts ...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
David Martin
Es patiešām novērtēju Figueiredo kundzes bažas par tekstilfabriku slēgšanas sociālo ietekmi un nozarei radītajiem zaudējumiem. Tomēr es gribētu zināt, vai komisāres kundze man piekrīt, ka brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju Eiropas tekstilrūpniekiem faktiski sniedz tikpat daudz iespēju, cik draudu un patiešām nodrošina mūsu augstas kvalitātes tekstilizstrādājumu iekļūšanu Korejas tirgū.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Es ļoti labi saprotu jūsu satraukumu. Šī ir ļoti svarīga nozare, un es pilnībā piekrītu Martin kungam, kurš ir iedziļinājies līgumā ar Dienvidkoreju.
Nav šaubu, ka mūsu apģērbu eksports uz Koreju ievērojami pārsniedz importu no tās, tādēļ šajā tirgū ir reālas iespējas. Pilnīgi piekrītu, ka, domājot par visu, ko darām tirdzniecībā, mums jāņem vērā, kā tas ietekmēs nozaru nākotni, un tieši to mēs arī darām.
Es patiešām vēlētos turpināt šo dialogu un sniegt vairāk informācijas par mūsu pieeju šai problēmai, jo pilnībā piekrītu viedoklim, ka šīs ekonomiskās lejupslīdes laikā mums jāatbalsta savas rūpniecības nozares, jāapzinās iespējamā nabadzība un tiesību zaudēšana un jāpiedāvā jaunas tirdzniecības iespējas, kas reāli palīdzēs ekonomikai un šīm nozarēm. Tieši to mēs arī mēģinām darīt.

Temats: ES prioritātes Valdību konferencē par klimata pārmaiņām
Kādas būs Eiropas Savienības īpašās prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas rīkotajā Valdību konferencē par klimata pārmaiņām, kura notiks Kopenhāgenā šā gada decembrī?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Šis ir ļoti savlaicīgs jautājums, un īsumā varu atbildēt, ka mūsu prioritātes ir vienošanās Kopenhāgenā par attīstīto valstu emisiju samazināšanas saistībām, par valstu apstākļiem piemērotiem klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, kā arī par finansējumu.
Tomēr gribētu teikt vēl dažus vārdus. Līdz Kopenhāgenas konferencei ir atlicis mazāk par trim mēnešiem, un sarunas par klimata politiku ir iegājušas izšķirošā fāzē.
Apspriešanu gaida 250 lappušu teksta, taču sarunām vēl trūkst attiecīga stimula, lai varētu nonākt pie pietiekami mērķtiecīgas un detalizētas vienošanās. Tomēr vairums iesaistīto pušu saprot šo jautājumu neatliekamību un ir gatavas pievērsties konverģences jomām. Galīgais klimata pārmaiņām veltītās vienošanās mērķis ir globālās sasilšanas līmeņa noturēšana zem 2 grādiem pēc Celsija - tas ir mērķis, kas tika apstiprināts pēdējā G8 augstākā līmeņa sanāksmē un Lielāko ekonomiku forumā.
Mums vajadzīgi salīdzināmi un vērienīgāki emisiju samazināšanas mērķi attīstīto valstu grupai, kas patlaban kopumā piedāvā samazinājumu par mazāk nekā 15 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Tomēr pēc zinātnieku aprēķiniem ir nepieciešams 25-40 % samazinājums. Mēs paužam atzinību par Japānu, kas ir izvirzījusi augstāku mērķi. ES piedāvā nodrošināt 30 % samazinājumu, ja vien citas iesaistītās puses uzņemsies līdzīgas saistības.
Jaunattīstības valstīm jāveic atbilstoši klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi, lai savu emisiju pieaugumu līdz 2020. gadam samazinātu līdz 15-30 % zem parastā uzņēmējdarbības līmeņa. ES ierosina, lai jaunattīstības valstis (izņemot vismazāk attīstītās) izstrādā un ievieš zema oglekļa emisiju līmeņa ekonomiskās izaugsmes plānus, kuros ietverti to galvenie klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi. Šie plāni veidotu pamatu mērķtiecīgam finanšu un cita veida atbalstam.
Lai panāktu efektīvu vienošanos Kopenhāgenā, liela nozīme būs pietiekamam starptautiskajam finansējumam. Nauda izšķirs šīs vienošanās likteni. Mums jāmobilizē privātie ieguldījumi un jāveicina stabila starptautiskā oglekļa tirgus izveide, tomēr būs nepieciešams arī nozīmīgs publiskais finansējums. Šajā sakarā ir vērts pieminēt globālās partnerattiecības tehnoloģiju jomā, kuru mērķis ir investīciju apjoma dubultošana zema oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģijās. Mums ir arī jāpastiprina atbalsts, lai palīdzētu visnabadzīgākajām un visneaizsargātākajām valstīm pielāgoties negatīvajām klimata pārmaiņu sekām, kuru ietekme aizvien pieaug.
Pagājušonedēļ, 2009. gada 10. septembrī, Komisija pieņēma paziņojumu par starptautiskā finansējuma palielināšanu klimata pārmaiņu jautājumiem, kura mērķis ir paātrināt starptautiskās sarunas. Nākamajos mēnešos mūs gaida ļoti sarežģīts uzdevums un intensīvas sarunas, un izgāšanās tajās nav pieļaujama.
Brian Crowley
Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties komisāram Dimas kungam par sniegto atbildi.
Ļoti īsi - vai mēs zinām, kāda ir Amerikas Savienoto Valstu reālā nostāja tagad, kad tai ir jauna administrācija, un vai viņi izmanto tos pašus emisiju samazināšanas rādītājus, kādus piedāvā Eiropas Savienība? Otrkārt, attiecībā uz Brazīliju, Krieviju, Indiju un Ķīnu, kas rada milzīgus CO2 un citu emisiju apjomus, - kāda loma būs šīm valstīm un kādus piespiedu pasākumus mēs Eiropas Savienībā varam veikt, lai tām liktu ievērot tos pašus standartus, kādus mēs nosakām sev?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, kad runājam par klimata pārmaiņām, mēs runājam par pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, kā arī mazinātu klimata pārmaiņu cēloņus. Saistībā ar Kopenhāgenas konferenci vēlos jums uzdot šādu jautājumu - kāda prioritāte ir paredzēta energoefektivitātes uzlabošanai, tajā skaitā jaunattīstības valstīs, un kādas pārrunas jūs veicat par dzeramā ūdens un, protams, arī pārtikas krīzi?
Paul Rübig
(DE) Vai ir veikts ietekmes novērtējums, kā, nodrošinot 20 vai 30 % samazinājumu, mainīsies Eiropas konkurētspēja un kā tas ietekmēs mazos un vidējos uzņēmumus un galvenokārt darba vietas?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Runājot par Amerikas Savienotajām Valstīm, jaunā administrācija salīdzinājumā ar iepriekšējo ir apņēmusies nodrošināt daudz lielāku emisiju samazinājumu. Tomēr šis samazinājums joprojām nav tik ievērojams kā tas, ko apņēmusies panākt Eiropas Savienība, un nesasniedz līmeni, kas pēc zinātnieku aprēķiniem ir nepieciešams, lai globālo sasilšanu noturētu zem 2°C, kā 2009. gada jūlijā Lakvilā vienojās visu lielāko valstu vadītāji, ieskaitot amerikāņus, ķīniešus un pārējo jūsu minēto valstu vadītājus.
Tomēr diskusijas Amerikas Savienotajās Valstīs vēl turpinās. Par Markey-Waxman likumprojektu jau ir nobalsots Pārstāvju palātā, un tagad par to balsos Senātā. Tajā ir diezgan daudz jautājumu, kas jāpaskaidro sīkāk, un mums jāredz, kāds beigu beigās būs galarezultāts, jo šis likumprojekts varētu būt vērienīgāks, nekā tas izskatās šodien.
Piemēram, ja emisiju samazinājuma aprēķinā ņemts vērā arī tas samazinājums, kas panākts, veicot ieguldījumus atmežošanas novēršanas pasākumos, - atkarībā no tā, vai tas aprēķināts saistībā ar Amerikas Savienoto Valstu emisiju samazināšanas mērķi, finansējumu vai ko citu, - tas ir jānoskaidro, lai varētu noteikt salīdzināmību starp Amerikas Savienoto Valstu, Eiropas Savienības un citu attīstīto valstu mērķiem.
Fakts ir tāds, ka jaunajai administrācijai pret mums ir ļoti pozitīva attieksme, mēs ar to cieši sadarbojamies un ceram, ka strādāsim kopā, lai Kopenhāgenā gūtu labus panākumus, proti, vienošanos, kas ietver visus elementus, ko iepriekš aprakstīju.
Attiecībā uz Brazīliju, Ķīnu, Indiju, Meksiku un citām jaunattīstības valstīm mēs, protams, sagaidām to radīto emisiju pieauguma tempa samazinājumu par 15 līdz 30 % zem parastā uzņēmējdarbības līmeņa. Tas atkal ir tas pats, ko mums saka zinātnieki, lai globālo sasilšanu noturētu zem 2°C. Ar attīstīto valstu emisiju samazinājumiem vien nepietiks.
Dažas no šīm valstīm jau ir veikušas valsts mēroga pasākumus, kuru dēļ samazināsies emisiju apjoms, piemēram, energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus vai ieguldījumus atjaunīgu energoresursu avotos, bet, lai panāktu mums vajadzīgo samazinājumu, mums jāpastiprina sadarbība ar šīm valstīm, tajā skaitā informācijas apmaiņa, sadarbība tehnoloģiju jomā un tehnoloģiju pārnese.
Attiecībā uz izmaksu samazināšanu un, kā jūs minējāt, energoefektivitāti ir skaidrs, ka visi ieguldījumi energoefektivitātes paaugstināšanā sniedz trīskāršu ieguvumu. Piemēram, samazinot ievestās naftas patēriņu, jūs ne tikai ietaupāt naudu, to nemaksājot naftas ražotājvalstīm, bet arī samazināt CO2 emisijas.
Daudzās valstīs, īpaši jaunattīstības valstīs, kur pastāv gaisa piesārņojuma problēma, - piemēram, ļoti labi zināms, ka šāda problēma ir Ķīnā, - papildu ieguvums būs gaisa kvalitātes uzlabošanās.
Runājot par savstarpēji saistīto ūdens un pārtikas problēmu - šie abi ir Eiropas Savienības politikas mērķi. Mēs patiešām atbalstām tādu politiku, kas paredz ūdens sanitārās kvalitātes un piegādes uzlabošanu, jo īpaši visnabadzīgākajās valstīs. Attiecībā uz pārtiku mēs, piemēram, ļoti rūpīgi pārbaudījām Biodegvielu direktīvu, lai pārliecinātos par to, ka starp pārtikas un biodegvielas ražotājiem nav nekādas konkurences. Mēs vienmēr ņemam vērā šos svarīgos jautājumus.
Attiecībā uz ietekmes novērtējumu un konkurētspējas jautājumiem tie tika sīki un plaši pārrunāti, kad mēs pieņēmām klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu. Daudz pētījumu ir veikti ne tikai Komisijā, bet arī rūpniecībā un dažādās nozarēs. Mūsu tiesību aktos ir paredzēti nosacījumi, kas sniedz garantijas, kuras nepieciešamas citu Eiropas rūpniecības nozaru, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas saglabāšanai, piemēram, piešķirot bezmaksas kvotas, daudzos gadījumos pat 100 % apmērā no radītā emisiju apjoma.
Tātad šīs ir lietas, ko mēs ņemam vērā, un, protams, tas pats attiecas arī uz 30 % samazinājumu. Turklāt, ja mēs plānojam panākt 30 % samazinājumu, tas nozīmē to, ka Kopenhāgenā mums jāpanāk mērķtiecīga vienošanās, kurā visas attīstītās valstis apņemas sasniegt tādus emisiju samazināšanas mērķus, kas ir salīdzināmi ar Eiropas Savienības mērķi, un jaunattīstības valstis pieņem klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumus, kas nodrošinās līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā pasaulē. Tad mums būs salīdzināmas emisiju samazināšanas saistības, kas nozīmēs to, ka konkurētspējas problēma nepastāvēs.

Temats: Ieguldījumu atbalsta pasākumi, lai uzlabotu energoefektivitāti un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu
Eiropas Vides aģentūra nesen ir iepazīstinājusi ar 2008. gada pagaidu datiem par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Kā liecina šie dati, salīdzinājumā ar 2007. gadu ES-15 emisijas ir samazinājušās par 1,3 % un ES-27 emisijas - par 1,5 %; šis fakts ir svarīgs panākums, lai īstenotu Kioto protokola mērķus, kuros paredzēts līdz 2012. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 8 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, kas ir atskaites gads.
Tā kā CO2 emisijas samazināt bijis iespējams it īpaši tāpēc, ka transporta un mājokļu nozarēs, kā arī energoietilpīgās rūpniecības nozarēs energoefektivitāte ir palielināta un ir izmantoti atjaunīgi enerģijas avoti, vai Komisija var norādīt, kādus konkrētus pasākumus tā paredz sākt dalībvalstīs, lai veicinātu ieguldījumus energoefektivitātes uzlabošanā un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanā?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, cienījamā deputāte ir pareizi raksturojusi situāciju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā, kuras pašreizējais uzlabojums daļēji panākts, veicot energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus un vairāk izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus transporta un mājokļu nozarēs.
Komisija gribētu norādīt, ka energoefektivitāte un atjaunīgie enerģijas avoti kalpo arī citiem politiskiem mērķiem, tādiem kā Eiropas Savienības energoapgādes drošības uzlabošana, tās konkurētspējas nostiprināšana, darba vietu radīšana un pilsoņu dzīves līmeņa paaugstināšana.
Ņemot vērā visus šos ieguvumus, Komisija turpina uzlabot Eiropas Savienības tiesību aktus un programmas šajā konkrētajā nozarē, kā arī sniegt finansiālu atbalstu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ņemot vērā 10 gadu termiņu, kas atlicis līdz 2020. gadam, un to, ka ēku energoefektivitātes jomā un transporta nozarē var tikt gūti nozīmīgi panākumi, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī to, ka patlaban pārdzīvojam ekonomisko krīzi un cilvēki zaudē savas darba vietas, mums jāuzsver tas, ka videi draudzīgā ekonomika spēj radīt miljoniem jaunu darba vietu. Konkrētām situācijām mums jāpiedāvā konkrēti risinājumi. Tādēļ es ceru, ka risinājums būs tāds, ka jūs, Eiropas Komisija, apvienosiet spēkus ar Parlamentu, un mēs spēsim rast novatoriskus risinājumus, kā palielināt ieguldījumus energoefektivitātes uzlabošanā. Parlaments jau ir piedāvājis interesantus risinājumus - no 2014. gada paaugstināt Eiropas Reģionālās attīstības fonda likmi, izveidot īpašu fondu, kas sāks darboties 2014. gadā, un paredzēt iespēju piemērot samazināto PVN likmi, ņemot vērā energoefektivitāti un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu. Varbūt jūs varētu mums par to pastāstīt vairāk.
Seán Kelly
Pavisam vienkāršs jautājums - kā Komisija iesaka dalībvalstīm atjaunīgo enerģijas avotu plašāku izmantošanu sabalansēt ar konkurences diktēto vajadzību saglabāt zemas elektroenerģijas cenas?
Andreas Mölzer
(DE) Kādi ieguldījumu veicināšanas pasākumi būtu jāveic, lai paātrinātu pāreju uz atjaunīgiem enerģijas avotiem arī privātās mājsaimniecībās, ne tikai rūpniecības un komercuzņēmumos?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, atbildēšu uz Kelly kunga jautājumu - sagaidāms, ka ieņēmumi no siltumnīcefekta gāzu emisiju tirdzniecības ievērojami papildinās dalībvalstu kases, un daļu līdzekļu valdības varēs izmantot, lai sniegtu atbalstu cilvēkiem ar zemiem ienākumiem vai tādiem, kas kļuvuši nabadzīgi enerģijas izmaksu dēļ. Tādēļ, atbildot uz Kelly kunga jautājumu, bez visa pārējā mums ir gan iespējas, gan arī līdzekļi.
Saskaņā ar jauno Direktīvu par atjaunīgiem enerģijas avotiem dalībvalstīm jāsniedz atbalsts un jāievieš reformas administratīvā līmenī un infrastruktūras jomā, lai veicinātu atjaunīgo enerģijas avotu veidošanu. Katra dalībvalsts ir apņēmusies līdz 2020. gadam sasniegt noteiktus mērķus, un līdz nākamā gada jūnijam tām jāiesniedz valsts rīcības plāns atjaunīgās enerģijas jomā, ietverot analīzi, kā šie mērķi tiks sasniegti.
Attiecībā uz Direktīvas par ēku energoefektivitāti pārskatīšanu Komisija ir apņēmusies nodrošināt vēl lielāku Kopienas finansējumu, kā arī piedāvāt jaunu finansējumu, lai atbalstītu šīs direktīvas ieviešanu. Komisija jau nodrošina tiešo finansējumu dažādiem projektiem, kas saistīti ar energoefektivitāti un atjaunīgiem enerģijas avotiem, piemēram:
virknei pētniecības un attīstības pasākumu, kuru pamatā ir pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogramma;
EUR 727 miljonus laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam programmai "Saprātīga enerģijas izmantošana Eiropā”, lai palīdzētu likvidēt šķēršļus atjaunīgo enerģijas avotu veidošanai, uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un palielinātu sabiedrības informētību;
vairāk nekā EUR 500 miljonus projektiem, kas saistīti ar jūras vēja ģeneratoru parkiem, Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmā, lai stimulētu privātos ieguldījumus šajā konkrētajā nozarē, un
ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīvai, ko kopīgi pārvalda Komisija un Eiropas Investīciju banka, kuras budžets 2009. gadā bija EUR 15 miljoni un kas izveidota ar mērķi mobilizēt finansējumu no kapitāla tirgiem un Marguerite fonda - Eiropas Fonda enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai -, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka.
Komisija arī aicina dalībvalstis lielu daļu no pieejamajiem ES kohēzijas politikas līdzekļiem izmantot, lai atbalstītu projektus saistībā ar energoefektivitāti un atjaunīgiem enerģijas avotiem.

Temats: Attīstības palīdzība krīzes apstākļos
Vai pašreizējās ekonomikas krīzes apstākļos ir reālas izredzes sniegt īpašas iespējas tām valstīm, kuras šī problēma skārusi vissmagāk? Šajā sakarā pirmām kārtām domātas tā sauktās trešās pasaules visnabadzīgākās valstis. Vai ir iespējams paplašināt palīdzības programmas jaunattīstības valstīm? Kas tiek darīts, lai ātrāk izmantotu jaunattīstības valstīm jau piešķirtos līdzekļus, turklāt situācijā, kad pašu Eiropas valstu problēmas (piemēram, nepietiekami budžeta līdzekļi vai arī pārāk īsi termiņi) liedz šādas iespējas? Kā varētu vienkāršot procedūras palīdzības apjomu palielināšanai?
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Savas kompetences robežās Komisija līdz šim ir ātri reaģējusi, lai palīdzētu novērst postošās sociālās sekas jaunattīstības valstīs, jo īpaši vismazāk attīstītajās, no kurām lielākā daļa ir ĀKK valstis.
Šie pasākumi ietver saistību izpildi atbalsta jomā un citu līdzekļu piesaistīšanu, pretciklisku darbību, atbalsta efektivitātes uzlabošanu, atbalstu saimnieciskai darbībai un nodarbinātībai, lauksaimniecības atveseļošanu, ieguldījumus videi draudzīgā izaugsmē, tirdzniecības un privāto ieguldījumu veicināšanu, kopīgu darbu ekonomikas pārvaldības un stabilitātes labā un visneaizsargātāko jaunattīstības valstu aizsardzību.
Lai paātrinātu palīdzības sniegšanu, ir izstrādāti konkrēti pasākumi un procedūras. Izmantojot ad hoc neaizsargātības FLEX mehānismu, no Eiropas Attīstības fonda tiks piešķirti EUR 500 miljoni. Šis mehānisms papildina Pasaules Bankas un SVF veiktos pasākumus un ir paredzēts visneaizsargātākajām valstīm ar mazākajām pretestības iespējām, sniedzot tām ātru palīdzību dotāciju veidā, lai tās spētu saglabāt savas izdevumu prioritātes, jo īpaši sociālajā jomā.
FLEX mehānisms izmanto iepriekš nesadalītos rezerves līdzekļus, kas veido papildu finansējumu, ko piešķir šīm īpaši neaizsargātajām valstīm. No pašreizējā EAF FLEX mehānisma valstīm, kas 2008. gadā cieta ievērojamus eksporta zaudējumus, ir piešķirts finansējums EUR 80 miljonu apmērā. Turklāt patlaban tiek gatavots vidusposma pārskats par sadarbības stratēģijām valstīm, kas finansētas no EK budžeta, un pasteidzināta vidusposma pārskata sagatavošana par ĀKK valstīm, kas finansētas no EAF, lai 2010. gada sākumā varētu pārdefinēt un koriģēt valstu stratēģijas un piešķirto līdzekļu apjomu.
Tomēr jāpatur prātā, ka attīstības politika Eiropas Savienībā ir dalīta kompetence. Par oficiālās attīstības palīdzības jeb OAP saistību izpildi galvenokārt atbild pašas dalībvalstis. Es uzskatu, ka krīzi nedrīkst izmantot par attaisnojumu, lai dalībvalstis nelietderīgi izmantotu donoru sniegto palīdzību un solījumus, un es uzstāšu uz to, lai tiktu saglabātas ES dalībvalstu un citu donoru saistības attiecībā uz solīto palīdzības apjomu. Tādēļ mēs ļoti atklāti kontrolējam dalībvalstu OAP, veicot ikgadējo Monterejas aptauju.
Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, mēs paredzam, ka ES kopējais OAP apjoms no EUR 49 miljardiem 2008. gadā pieaugs līdz EUR 53,4 miljardiem 2009. gadā un EUR 58,7 miljardiem 2010. gadā. Tas nozīmē arī to, ka, dalībvalstīm neveicot nekādus papildu pasākumus, lai izpildītu savus individuālos mērķus, kopējie mērķi 2010. gadam netiks sasniegti. Turklāt šī krīze ir arī parādījusi, ka mums jāuzlabo OAP sniegšanas mehānismi, kā godājamais deputāts to jau pareizi norādīja.
Parīzes deklarācijā ietvertajai Starptautiskajai palīdzības efektivitātes programmai un Akras rīcības programmai patlaban ir lielāka nozīme nekā jebkad agrāk. Šajos grūtajos ekonomiskās krīzes laikos mums ir īpaša atbildība pret pasaules nabadzīgajām valstīm, lai garantētu to, ka mūsu attīstības palīdzība tiek sniegta efektīvi. Šo pieeju es personīgi atbalstīšu Attīstības padomes novembra sanāksmē, un tuvāko nedēļu laikā globālā finanšu krīze būs manu politisko interešu uzmanības centrā.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Paldies par paskaidrojumu. Vai ES nevajadzētu būt aktīvākai starptautiskā līmenī? Es domāju par finanšu iestādēm, tādām kā Starptautiskais Valūtas fonds un Pasaules Banka, kurām vajadzētu būt elastīgākām, nosakot palīdzības apjomus un sniedzot palīdzību krīzes laikā. Kā mēs varam cīnīties pret dažādiem uzņēmumiem, kas pārkāpj nodokļu politiku un nelegāli izved peļņu no nabadzīgajām valstīm? Visbeidzot, kā mēs varam taisnīgi liberalizēt tirdzniecības attiecības, lai atbalstītu tos, kam pienākas palīdzība?
Franz Obermayr
(DE) Laikā, kad līdzekļu apjoms ir ierobežots, ir jārīkojas mērķtiecīgi, lai īstajiem cilvēkiem īstajā brīdī sniegtu tiem nepieciešamo atbalstu. Tādēļ mans jautājums ir šāds. Kādi pasākumi tiek plānoti, lai novērtētu ekonomiskās palīdzības efektivitāti un ietekmi?
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Atbildot uz pirmo jautājumu par sadarbību ar starptautiskām iestādēm - SVF, Pasaules Banku -, mēs ar tām ļoti cieši sadarbojamies, piemēram, izmantojot neaizsargātības FLEX mehānismu. Patiesībā mēs visi kopā izlemjam, kurām valstīm visvairāk būtu vajadzīgs atbalsts no šā jaunā instrumenta.
Mēs esam arī vairākkārt uzstājuši, lai šīs iestādes izsniedz lielākus aizdevumus jaunattīstības valstīm, un no USD 280 miljardiem, ko paredz mūsu aizņēmumtiesības, USD 8 miljardi nonāks jaunattīstības valstīs. Tādēļ domāju, ka mēs patiešām rīkojamies ļoti aktīvi, lai starptautiskās iestādes pārliecinātu doties šajā virzienā, un tāda būs arī Komisijas, Almunia kunga un mana nostāja Pasaules Bankas un SVF sanāksmē, kas oktobra sākumā notiks Stambulā.
Attiecībā uz otru jautājumu es patiešām domāju, ka manas runas pirmajā daļā uz to jau atbildēju. Es jau diezgan sīki aprakstīju, kā tam vajadzētu notikt. Protams, esmu gatavs to atkārtot, taču galvenā doma ir tāda, ka īpaša uzmanība mums jāpievērš tam, lai atbalsts tiktu pareizi izmantots.

Temats: Demogrāfiskā situācija un attīstības politika Āfrikā
Saskaņā ar ANO pētījumu iedzīvotāju skaits Āfrikas kontinentā līdz 2050. gadam varētu dubultoties, sasniedzot divus miljardus. Minētajā gadā Āfrikas iedzīvotāju skaits būs divas reizes lielāks nekā Eiropā. Dzimstības līmenis Āfrikā ir vidēji pieci bērni katrai sievietei, turpretī Tālajos Austrumos - 1,7 un Eiropas Savienībā - 1,47.
Kādus pasākumus Komisija paredz ierosināt, jo īpaši saistībā ar ilgtermiņa imigrācijas un vides politiku, lai atbilstoši šiem rādītājiem pieņemtu politiku attiecībā uz ārējiem sakariem un sadarbību attīstības jomā?
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Komisija, tāpat kā godājamais deputāts, ir nobažījusies par to, ka iedzīvotāju pieaugums Āfrikā un augstā dzimstības līmeņa ilgtermiņa ietekme varētu ievērojami palielināt spiedienu uz Āfrikas dabas resursiem un Āfrikas kontinenta attīstības virzienu.
Dzimstības līmenis ir ļoti svarīgs rādītājs. Saskaņā ar ANO Iedzīvotāju nodaļas datiem Āfrikas kopējais iedzīvotāju skaits patlaban ir par 8 % mazāks salīdzinājumā ar to, kāds tas būtu, ja saglabātos 1970. gada dzimstības līmenis. Patiešām, ir sagaidāms, ka līdz 2050. gadam dzimstības līmenis Āfrikā nokritīsies pat zem 2,5 %. Kontinenta daļās, kur atrodas pilsētas, topošajam vidusslānim ir mazāk bērnu - to skaits ir līdzīgs bērnu skaitam eiropiešu ģimenēs. Šāda dzīve ir daudzsološa, jo tā stāsta par valstīm, kas ieguvušas politisko stabilitāti un piedzīvojušas iespaidīgu ekonomisko izaugsmi.
Apzinoties visas šīs problēmas, Eiropas Komisija ir pieņēmusi attīstības politiku, kas paredzēta cīņai pret nabadzību, ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un politisko jautājumu risināšanai, lai nodrošinātu stabilitāti. Šajā jomā Komisijai ir saistoša arī stratēģija, kas tika apstiprināta 1994. gada starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību un pēc tam 1999. gadā pārskatīta.
Ar šo stratēģiju dzimstības kontroles jēdziens tiek paplašināts, tajā ietverot arī seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības. Tā īpaši uzsver cilvēktiesības, sieviešu līdzdalību, investīciju nozīmi veselībā un izglītībā un vispārējo reproduktīvās veselības pakalpojumu sniegšanu visiem, kam tie vajadzīgi. Sieviešu reproduktīvo uzvedību īpaši ietekmē to izglītības līmenis.
Saskaņā ar daudziem pētījumiem pastāv cieša sakarība starp izglītības un dzimstības līmeni - izglītotībai pieaugot, dzimstības līmenim ir tendence samazināties. Visās savās programmās Komisija paredz laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam aptuveni EUR 1,7 miljardus atvēlēt izglītībai. Vispārēji runājot, mēs esam stingri apņēmušies paaugstināt veselības aprūpes sistēmām sniegtās kopējās ES palīdzības apjomu un efektivitāti, aptverot visus pamata pakalpojumus, tajā skaitā reproduktīvās veselības jomu. Tādēļ saskaņā ar ES rīcības programmu saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem ES ir apņēmusies veselības aprūpē ieguldīt vēl EUR 8 miljardus, no kuriem EUR 6 miljardi paredzēti Āfrikai, ja vien visas saistības atbalsta jomā būs pilnībā izpildītas.
Lai risinātu ietekmes uz vidi problēmu, svarīgi nodrošināt, lai vietējiem iedzīvotājiem nepietrūktu iztikas līdzekļu. Tas nozīmē cīņu pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju, ražības palielināšanu lauksaimniecībā, bioloģiskās daudzveidības, mežu un citu dabas resursu, tajā skaitā okeānu un iekšējo ūdeņu, pārmērīgas izmantošanas apturēšanu un, visbeidzot, klimata pārmaiņu ierobežošanu, kā arī palīdzēšanu Āfrikas iedzīvotājiem pielāgoties klimata pārmaiņām.
Komisija kopā ar ES dalībvalstīm patlaban strādā pie vides integrācijas stratēģijas, lai nodrošinātu to, ka attīstības pasākumi sadarbības jomā palīdz sasniegt šos mērķus. Tas būtu jāņem vērā, gatavojoties klimata pārmaiņām veltītajai augstākā līmeņa sanāksmei Kopenhāgenā.
Patlaban ES sadarbojas ar Āfrikas Savienību un citām reģionālām organizācijām, lai uzlabotu to iespējas risināt vides un klimata pārmaiņu problēmas. Tā atbalsta svarīgas iniciatīvas, kas paredzētas meža pārvaldības uzlabošanai, jo īpaši izmantojot rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai.
Fiorello Provera
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos izcelt vienu konkrētu aspektu - pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums ietekmē gan izejmateriālu izmantošanu, gan arī piesārņojumu. Tomēr jaunattīstības valstīs šis demogrāfiskais pieaugums ir īpaši liels, un tam ir arī sociālas un ekonomiskas sekas. Mans jautājums ir šāds. Vai palīdzības politiku jaunattīstības valstīm būtu iespējams īstenot kopā ar dzimstības kontroles politiku, varbūt izmantojot NVO sistēmu?
Andreas Mölzer
(DE) Ir tāds interesants fakts, ka divas trešdaļas Āfrikas iedzīvotāju apdzīvo tikai astoņas no 53 valstīm. Tātad pārapdzīvotības problēma Āfrikā attiecas tikai uz dažām valstīm. Kā šie fakti ietekmē Eiropas Savienības attīstības politiku?
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Mums nav īpašas dzimstības kontroles politikas, bet pēc attiecīgo valdību pieprasījuma tāda var būt un arī būs. Daudz sieviešu mirst nepieņemamos apstākļos veiktu abortu dēļ. Valstīs, kur saskaņā ar to tiesību aktiem abortus veikt atļauts, Komisija atbalstīs arī šīs programmas. Tādēļ tas, vai mēs šādus pasākumus veicam vai ne, ir patiešām atkarīgs no attiecīgajām valstīm.
Atbildot uz otru jautājumu, man jāsaka, ka, paraugoties uz Āfrikas kontinentu un dzimstību tajā, kā jau minēju savā ievadrunā, pastāv cieša saistība starp ekonomisko attīstību, urbanizācijas līmeni un dzimstības rādītājiem. Tas nav nekāds jauns fenomens. Mēs to esam pieredzējuši visās pasaules valstīs. Ņemot vērā globālo urbanizāciju un, cerams, arī izaugsmes rādītāju uzlabošanos, varētu gaidīt, ka dzimstības līmenis kritīsies. Tas gan neattiecas tikai uz dažām valstīm, kā minēja godājamais deputāts. Drīzāk tas ir fenomens, kas saistīts ar attiecīgās valsts attīstību.

Temats: Sarunu apturēšana par ES un Kolumbijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
Vai, ņemot vērā skaidras liecības par to, ka Kolumbijā turpinās arodbiedrību aktīvistu nogalināšana, un jo īpaši ievērojot faktu, ka 2008. gadā šādas slepkavības ir pieaugušas par 25 %, Komisija ir gatava ieteikt apturēt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Kolumbiju?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Cilvēktiesību aizsardzība ir augstākā prioritāte Eiropas Savienības attiecībās ar Kolumbiju. Tādēļ mēs ļoti uzmanīgi sekojam situācijai šajā valstī.
Ļoti labi zinām, ar kādām problēmām ir saskārušās Kolumbijas arodbiedrības un to, ka joprojām turpinās arodbiedrību vadītāju un locekļu nogalināšana un apdraudēšana.
Mēs to zinām no saviem informācijas avotiem, starptautisko līgumu organizāciju sniegtajiem pārskatiem un ziņojumiem, kā arī manām diskusijām ar tādām organizācijām kā Eiropas Arodbiedrību konfederācija.
Joprojām pastāv nopietnas bažas attiecībā uz SDO pamatkonvenciju efektīvu piemērošanu šajā valstī. Mēs pastāvīgi mudinām Kolumbijas valdību darboties aktīvāk, lai atbalstītu neaizsargātākās iedzīvotāju grupas, izmeklētu visus cilvēktiesību pārkāpumus un sodītu pārkāpējus.
Par nesenajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem un arodbiedrību aktīvistiem tika rīkoti ES trijotnes vēstnieku demarši Bogotā, un šie jautājumi tika pārrunāti arī nesen notikušajās augstākā līmeņa sanāksmēs starp Eiropas Savienību un Kolumbijas amatpersonām.
Turklāt nesen esam uzsākuši divpusēju dialogu par cilvēktiesībām ar Kolumbijas valdību, kas nodrošina kanālu regulārākai un sistemātiskākai informācijas un pieredzes apmaiņai cilvēktiesību jomā, kā arī informācijas sniegšanai par tehnisko sadarbību.
Bez tam mēs mēģinām rast veidu, kā plānotajā daudzpusējā tirdzniecības nolīgumā iekļaut papildu garantijas, lai saistībā ar ilgtspējīgas attīstības nodaļu uzlabotu darba un vides pamatkonvenciju ieviešanu Kolumbijā. Mēs arī ierosinām, lai pilsoniskās sabiedrības iestādes pārrauga darba likumu ieviešanu. Ceram, ka šādā veidā nolīgums palīdzēs uzlabot darba tiesību aizstāvju situāciju Kolumbijā.
Jim Higgins
Es zinu, ka cilvēktiesības ir augsta prioritāte, un nespēju saprast, kāpēc Eiropas Savienība, kas lepojas ar savu cilvēktiesību aizstāvja lomu, vispār apspriež tirdzniecības nolīguma slēgšanu ar tāda režīma valsti kā Kolumbija.
Kopš 2009. gada janvāra sākuma ir nogalināti 27 arodbiedrību aktīvisti. Šis skaitlis runā pats par sevi, un pagātnē jau ir pierādījies, ka iedarbīgākais veids attiecībā uz šādām valstīm ir radīt tām ekonomiskus zaudējumus, kā tas notika, vēršot sankcijas pret Dienvidāfriku.
Es patiešām uzskatu, ka vispirms mums būtu jāsūta delegācija uz Kolumbiju, lai iepazītos ar faktisko situāciju valstī, nevis jārisina ar to dialogs. Mums vajag, lai tur uz vietas būtu mūsu cilvēki, un mums jāaptur jebkādas tirdzniecības sarunas ar Kolumbiju līdz laikam, kad būsim pārliecināti, ka cilvēktiesības šajā valstī tiek vērtētas tikpat augstu kā citur pasaulē.
David Martin
Esmu gandarīts, ka Higgins kungs ir uzdevis šo jautājumu. Viņš ir pilnīgi pareizi aprakstījis situāciju, un arī jūs, komisāres kundze, tagad esat šos faktus atzinusi
Vai, ņemot vērā šo situāciju, Komisija, pirmkārt, apturēs savu VPS+ nolīgumu ar Kolumbiju un, otrkārt, atliks sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu, līdz Kolumbijas valdība spēs mums garantēt, ka arodbiedrību aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un citi var droši strādāt šajā valstī?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Esmu pateicīga abiem deputātiem un saprotu viņu dedzību un satraukumu. Neesmu gan pārliecināta, ka sarunu apturēšana dos to, ko vēlas godājamie deputāti. Manuprāt, mums jāturpina dialogs, jāturpina darbs pie tā, lai mūsu diskusijās un, kas ir svarīgāk, nolīgumos iekļautu absolūtas garantijas, par kurām runā arī abi godājamie deputāti.
Tā ir pieeja, ko esmu izvēlējusies. Tomēr jāpiebilst, ka joprojām aicinu tos, kas jau runājuši ar mani, turpināt savu darbu pie tā, lai nodrošinātu, ka esam uz pareizā ceļa, un, protams, es tam pievēršu uzmanību, bet patlaban tieši šis ir tas rīcības virziens, par ko esmu izšķīrusies.

Temats: Starptautiskās tirdzniecības atlabšana
Pēc starptautiskās tirdzniecības izaugsmes rādītāju ievērojamas palēnināšanās 2008. gadā sekoja samazināšanās 2009. gadā, ievērojami pārsniedzot ekonomikas lejupslīdes reālo apjomu. Eiropadome (Briselē 2009. gada 19. un 20. martā), "atzīstot, ka brīva un godīga tirdzniecība ir viens no galvenajiem pasaules ekonomikas atveseļošanas elementiem”, aicināja "nevilcinoties panākt vienošanos divpusējās tirdzniecības sarunās un par PTO Dohas attīstības programmu”.
Vai Komisija var sniegt turpmāk minēto informāciju?
Kādas tirdzniecības finansēšanas iniciatīvas tā ir uzsākusi? Kādi panākumi ir gūti pašreizējās tirdzniecības sarunās un kādi pasākumi ir ieplānoti, lai konsolidētu ES ārējās tirdzniecības plūsmas?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Protams, tā ir taisnība, ka īpaši smagi krīze ir skārusi starptautisko tirdzniecību. Pasaules Tirdzniecības organizācijas sekretariāts ir aprēķinājis, ka globālās tirdzniecības apjoms 2009. gadā samazināsies par 10 %, tajā skaitā par 14 % attīstītajās valstīs un aptuveni 7 % jaunajās tirgus ekonomikas valstīs. Uz to ir mērķtiecīgi jāreaģē, un tieši to mēs arī darām gan attiecībā uz tirdzniecības finansējumu, gan arī daudzpusējās un divpusējās sarunās.
Kopā ar dalībvalstīm esam veikuši vairākus svarīgus pasākumus, lai uzlabotu tirdzniecības finansējuma pieejamību. Kad komerciālās puses vairs nevēlējās vai nespēja nodrošināt eksporta finansējuma apdrošināšanu, iesaistījās dalībvalstis ar eksporta kredītu aģentūrām.
Īstermiņa apdrošināšana tiek veicināta ar Komisijas lēmumu uz laiku atvieglot noteikumus par šāda atbalsta nodrošināšanu. Mēs arī nolēmām uz laiku atvieglot ESAO noteikumus attiecībā uz vidēja līdz ilga termiņa kredītu apdrošināšanu.
Daudzpusējā līmenī mēs atzīstam saistības, kas G20 kontekstā tika noteiktas nacionālajām eksporta kredītu aģentūrām un paredz pietiekamu valsts eksporta kredītu apdrošināšanas iespēju nodrošināšanu pēc vajadzības, un mēs arī atbalstām daudzpusējo finansēšanas organizāciju centienus piedāvāt jaunus tirdzniecības finansēšanas mehānismus un paplašināt esošo mehānismu nodrošinātās iespējas.
Lai būtu droši par to, ka patiešām nostiprinām un palielinām eksportu, mēs turpinām dažādas tirdzniecības sarunas, kurās esam iesaistījušies. Godājamie deputāti zina, ka prioritāte daudzpusējo attiecību jomā ir un paliek mērķtiecīga, nosvērta un visaptveroša Dohas sarunu kārtas noslēgšana, kas būs liels ieguvums visai pasaulei un, protams, Eiropas ekonomikai.
Nesenā sanāksme, ko apmeklēju Ņūdeli, deva jaunu politisko impulsu, un kopā ar gaidāmo G20 augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā tas, cerams, ļaus mums noslēgt vienošanos 2010. gadā.
Nākamajos mēnešos mēs vēlamies reālu sadarbību ar lielākajiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas partneriem, lai, pamatojoties uz dokumentu kopumu, kas aptuveni pārrunāts līdz šim, sarunas pavirzītu uz priekšu. Kā deputāti to jau zina, saistībā ar šo mēs vēlamies noslēgt vairākus divpusējus nolīgumus.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ekonomiskās krīzes apstākļos daudzas valstis ievieš pasākumus, lai stiprinātu savas rūpniecības nozares. Jaunākais piemērs ir ASV prezidenta Barack Obama lēmums aplikt ar nodokli riepu importu no Ķīnas.
Vai Komisija ir izvērtējusi, kā Eiropas eksportu ietekmē trešo valstu tirdzniecības partneru politika, piemēram, kampaņa "Pērc amerikāņu preci” vai "Pērc ķīniešu preci”?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Es patiešām esmu runājusi ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnu, no kuras atgriezos pagājušajā nedēļā, par kampaņām "Pērc amerikāņu preci” un "Pērc ķīniešu preci”, kas ir divas pilnīgi atšķirīgas programmas - vismaz tā no drošiem avotiem man tika teikts. Esmu iepazinusies ar "Pērc amerikāņu preci” nolikumu. Daudz vairāk mani uztrauc tas, kā šī kampaņa tiks īstenota atsevišķos ASV štatos, nekā tas, ko tā propagandē.
"Pērc ķīniešu preci” ir pavisam kas cits. Zināmā mērā mani pārliecināja tas, ko pagājušajā nedēļā man teica tirdzniecības ministrs Chen Deming un premjerministra vietnieks Tang Jiaxuan par šīs programmas mērķi un to, kāda ir Ķīnas attieksme pret Eiropas uzņēmumiem, tomēr es nezaudēju modrību, lai būtu droša, ka Eiropas uzņēmumi no tā ne tiešā, ne arī netiešā veidā necietīs.
Runājot par pašreizējo situāciju attiecībā uz riepām, par ko, man šķiet, runāja godājamais deputāts, mēs tieši patlaban to novērojam, lai redzētu, kā tā attīstīsies. Godājamais deputāts pareizi norādīja, ka tā ir svarīga joma, kas jāuzrauga, lai redzētu, kas notiks, un es, protams, esmu priecīga, ka varu šai situācijai sekot.
Priekšsēdētājs
Tā kā Moraes kunga nav klāt, 27. jautājumu mēs izlaižam.

Temats: Eiropā ražotu liellopu un jēra gaļas produktu tirdzniecība
Kādus pasākumus Eiropas Savienībā veic, lai atbalstītu Eiropā ražotu liellopu un jēra gaļas produktu tirdzniecību trešās valstīs, un vai Eiropas Komisija gatavojas ierosināt kādas jaunas iniciatīvas, lai palīdzētu šajā procesā?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Mēs aktīvi strādājam pie ļoti sarežģīta un svarīga sanitāro barjeru jautājuma risināšanas, lai veicinātu tādu Eiropas produktu kā Īrijā ražotas liellopu un jēra gaļas tirdzniecību. Šajā sakarā Komisijas uzmanības centrā ir tirgus piekļuves stratēģija un jo īpaši tirgus piekļuves partnerība, kas sāka darboties 2007. gadā. Tirgus piekļuves stratēģija nodrošina spēcīgāku partnerību starp Komisiju, dalībvalstīm un uzņēmumiem, lai uzlabotu darbu saistībā ar barjeru atklāšanu, analīzi, prioritizēšanu un atcelšanu.
Šīs stratēģijas specifika ir tāda, ka to īsteno, pareizā kombinācijā izmantojot dažādus tirdzniecības politikas instrumentus. Tas nozīmē daudzpusēju un divpusēju kanālu izmantošanu un formālo vidēja līdz ilga termiņa politikas instrumentu papildināšanu ar politiska rakstura kontaktiem un daudzpusēju tirdzniecības diplomātiju.
Pēdējos gados esam ievērojami pastiprinājuši savus centienus tirgus piekļuves jomā, un mums ir vairāki veiksmes stāsti, kas apliecina to, ka ejam pareizā virzienā. Piemēram, mēs spējām noteikt ierobežojumus dažām valstīm un atcelt ES gaļas eksporta aizliegumu, kas tika noteikts 2008. gada decembrī pēc saindēšanās ar dioksīnu un PCB Īrijā, un nesen mums izdevās atvērt Saūda Arābijas, Jordānijas un Filipīnu tirgu ES liellopu gaļas eksportam un lietišķākā ceļā atrisināt dažus sanitāros un fitosanitāros jautājumus ar Ēģipti un Izraēlu.
Mēs tupinām dažādos līmeņos pieprasīt tādām valstīm kā Indonēzija, Malaizija un Koreja dažus savus tiesību aktus pilnībā pieskaņot SPS nolīguma un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas starptautisko standartu prasībām. Esam aicinājuši ES liellopu gaļas ražotājus izteikt savas bažas un iesniegt priekšlikumus par to, kā varētu risināt šo barjeru problēmu lielākajos tirgos. Pēdējā laikā esam guvuši lielu atsaucību, un Īrijas uzņēmumu apvienības sniegtais ziņojums mums palīdzēs noteikt prioritātes un turpināt darbu.
Liam Aylward
Vēlos pajautāt komisāres kundzei, ko viņa domā par pamatīgu un vispusīgu pārtikas nozares atbalsta budžeta pārbaudi. Šī sistēma darbojas kopš pagājušā gadsimta 70. gadiem, tā ir ļoti ierobežojoša un būtu jāreformē. Otrs jautājums - vai Komisija piekrīt, ka, uzlabojot Eiropas Savienības pārtikas nozares konkurētspēju, Eiropas Savienība spēs izrauties no ekonomiskās krīzes?
Seán Kelly
Ir labi zināms, ka Eiropā ražotie liellopu un jēra gaļas produkti atbilst visaugstākajiem standartiem. Vai Komisija veic kādus pasākumus, lai mudinātu vai pieprasītu līdzīgu standartu ievērošanu saviem tirdzniecības partneriem, jo īpaši Brazīlijā?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Vispirms jāsaka, ka labi nepārzinu konkrēto jomu, ko pieminēja godājamais deputāts, tādēļ, ja atļausit, es viņam vēlāk atbildēšu rakstveidā.
Tomēr es pilnībā piekrītu jautājumā par šīs nozares vērtību un nozīmi Eiropas Savienībai un tirdzniecībai. Tā patiešām ir joma, kurai jāpievērš aizvien lielāka uzmanība. Pārskatot tirdzniecības nolīgumus, es ļoti cieši sadarbojos ar komisāri Fischer Boel, lai būtu droša, ka lauksaimniecības nozarei tajos ir paredzētas reālas priekšrocības un iespējas. Ceru, ka, sarunām izvēršoties, godājamais deputāts vēl labāk sapratīs, cik tas ir svarīgi.
Attiecībā uz savstarpīguma principu mēs veicam pārrunas un izglītojam trešo valstu amatpersonas, lai tās gūtu izpratni par ES sistēmu, līdz ar to vairāk paļautos uz ES patērētājiem un tāpat arī viņu patērētājiem piedāvāto aizsardzības līmeni.
Mēs pieprasām, lai trešās valstis ievēro savas starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas paredzētas Pasaules Tirdzniecības organizācijas SPS nolīgumā, lai nodrošinātu to, ka, izvirzot savas prasības, tās ievēro starptautiskos standartus vai prasības pamato ar zinātnes atzinumiem.

Temats: Draudi videi sakarā ar brūnogļu ieguvi Čehijā un Vācijas vidienē
Kā Komisija vērtē draudus videi, ko rada brūnogļu karjeri, respektīvi, ar brūnoglēm darbināmās elektrostacijas Čehijā un Vācijas vidienē, un kā tā vērtē plānu īstenošanu par to ekspluatācijas pārtraukšanu, respektīvi, apkārtējās vides atjaunošanu to teritorijā, cita starpā, ņemot vērā drošības aspektu?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, draudi videi sakarā ar brūnogļu ieguvi un izmantošanu elektrostacijās ir jautājums, kam Kopienas tiesību aktos ir pievērsta pietiekama uzmanība.
Saskaņā ar Direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu uzņēmumiem, kas apstrādā ieguves rūpniecības atkritumus, jāiegūst atļauja, kas ietver atkritumu apsaimniekošanas plānu un objektu slēgšanas un atjaunošanas plānu. Šiem uzņēmumiem jānodrošina finanšu garantija, kas sedz augsnes atjaunošanas izmaksas.
Direktīva paredz pārbaudes, ko veic kompetentas iestādes, kā arī saistības attiecībā uz gaisa, ūdens un augsnes piesārņojuma novēršanu. Direktīva attiecas uz jauniem objektiem, kas izveidoti pēc 2008. gada maija. Objektiem, kas pastāvēja jau pirms tam, līdz 2012. gada maijam saskaņā ar šo direktīvu ir jāiegūst atļauja.
Līdz 2012. gada vidum dalībvalstīm ir arī jāsagatavo to objektu saraksts, kas ir pamesti vai kuru ekspluatācija ir pārtraukta un kas rada vai var radīt draudus apkārtējai videi.
Eiropas Savienības normatīvā sistēma ietver arī citas direktīvas, piemēram, Direktīvu par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli jeb IPPC direktīvu un Lielo sadedzināšanas iekārtu direktīvu. Attiecībā uz atbildību vides jomā Padomi gaida darbs pie Augsnes aizsardzības direktīvas, bet pagaidām tas uz priekšu nevirzās. Protams, svarīgākā no šīm ir IPPC direktīva, kas nosaka to, ka lielajām sadedzināšanas iekārtām jāiegūst atļauja, pamatojoties uz labāko pieejamo metožu piemērošanu.
Savukārt Lielo sadedzināšanas iekārtu direktīva nosaka minimālās emisiju robežvērtības galvenajām gaisu piesārņojošām vielām. Ja tiek pārtraukta iekārtas ekspluatācija, tad saskaņā ar IPPC direktīvu operatoram jāveic pasākumi, lai novērstu jebkādu piesārņojuma risku un atjaunotu teritoriju.
Šis tiesiskais pamats nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni, ja ar brūnoglēm darbināmas iekārtas rada draudus apkārtējai videi.
Un attiecībā uz iekārtu slēgšanu - par to tiks lemts atkarībā no tā, vai iekārtas atbilst tiesību aktos noteiktajām prasībām.
Bernd Posselt
(DE) Paldies par precīzo un vispusīgo atbildi. Tomēr mans jautājums bija arī konkrēti par robežapgabaliem, respektīvi, starp Vāciju un Čehiju, Vāciju un Poliju, Poliju un Čehiju. Šajos apgabalos ir īpaši daudz šādu gadījumu. Gribu pajautāt, vai jūs uzskatāt, ka starp attiecīgajām valstīm ir pietiekama pārrobežu sadarbība, un vai Komisija atbalsta pārrobežu pasākumus šajos apgabalos, jo īpaši reģionālo programmu ietvaros.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, ir pieejami dažādi finansējuma avoti - gan Čehijai pēc 2007. gada, gan arī Vācijai. Protams, man jums jāatgādina, ka, pamatojoties uz pagājušā gada decembrī apstiprināto klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, pietiekami daudz līdzekļu nāks arī no siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas. Lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un citiem saistītiem izmantošanas veidiem, šīs emisijas saskaņā ar panākto vienošanos jāsamazina par 50 %.
Tas nozīmē to, ka objekti, jo īpaši brīvā dabā izvietotās brūnogļu ieguves iekārtas, iznīcina apkārtējo vidi un dabu, jo tie rada dažādas problēmas ne tikai attiecībā uz augsnes dabisko stāvokli, bet arī ūdeni, to piesārņojot ar dažādām vielām un, kā mēs zinām, radot lielus oglekļa dioksīda apjomus, jo šajā ziņā brūnogles ir pats sliktākais kurināmais. Mērogā no viens līdz desmit tās, iespējams, ir viens no lielākajiem oglekļa dioksīda emisiju avotiem. Gribētu teikt, ka līdzekļus var iegūt arī no emisiju kvotu tirdzniecības, un man jāsaka, jo īpaši attiecībā uz Vāciju, ka emisiju kvotu tirdzniecība notiek arī pašlaik. Līdz ar to līdzekļi ir pieejami arī no šā avota. Tomēr papildus tam vēlos teikt, ka ir pieejams arī Kopienas finansējums, kas var palīdzēt atjaunot vidi pēc kaitējuma, ko tai nodarījusi ieguves rūpniecība.
Reģionālās darbības programmas 2000.-2006. gadam finansēja vides atjaunošanas projektus teritorijās, kurās, veicot brūnogļu ieguvi, tika nodarīts liels kaitējums videi un kas atrodas atsevišķās bijušās Austrumvācijas federālajās zemēs, piemēram, Saksijā, Saksijā-Anhaltē un Tīringenā. Šādu atbalstu paredzēts turpināt arī attiecīgajos programmdokumentos 2007.-2013. gadam
Runājot par Čehiju, Ziemeļrietumu reģionālā darbības programma 2007.-2013. gadam finansē pamesto raktuvju teritoriju atjaunošanas pasākumus. Arī darbības programma "Vide” kā vienu no savām prioritātēm paredz pamesto raktuvju teritoriju atjaunošanu un, protams, sadarbību ne tikai starp valstīm, bet arī reģionālajām organizācijām, lai ieguvējas būtu abas puses.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
