Gaļas imports no trešām valstīm (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir Komisijas paziņojums par gaļas importu no trešām valstīm.
Androulla Vassiliou
Priekšsēdētājas kundze, tā kā šis jautājums ir izraisījis lielu interesi un tam ir vairāki aspekti, es vēlētos atvainoties par to, ka godāto Parlamenta deputātu labad es runāšu nedaudz plašāk.
Komisija ir ieviesusi virkni stingru ES dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzības prasību saistībā ar gaļas importu no trešām valstīm.
Ņemot vērā zinātnes sasniegumus, kā arī pašreizējo slimību izplatību trešās valstīs, ES jau daudzus gadus efektīvi īsteno savu importa politiku. Importējot produktus no trešām valstīm, īpaši liela uzmanība tiek pievērsta mutes un nagu sērgas (MNS) inficēšanās riskam, jo, kā jūs zināt, šī slimība, kura var nodarīt nopietnu kaitējumu ekonomikai, ES jau ir izskausta. Lai novērstu MNS izplatību, Pasaules dzīvnieku veselības organizācija ir izstrādājusi ļoti stingrus standartus un prasības.
PTO Nolīgumā par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem ir pausts atzinums, ka valstis produktu pārbaudē var pielietot dažādus standartus un metodes, jo tas nepalielina draudus dzīvnieku un sabiedrības veselībai. Mēs nevaram pieprasīt, lai trešo valstu tiesību akti būtu identiski ES tiesību aktiem, tāpat kā neviena trešā valsts, uz kuru mēs eksportējam savas preces, nevar piemērot savas valsts noteikumus mums. Mēs vienīgi varam pieprasīt, lai trešo valstu veiktajiem pasākumiem būtu tāda pati ietekme kā mūsējiem.
Ļaujiet man kā piemēru minēt izsekojamību. Mums ES ir ļoti stingri noteikumi attiecībā uz liellopu individuālo identifikāciju un izsekojamību. Slimības uzliesmojuma gadījumā mūsu noteikumi atvieglo potenciāli inficēto dzīvnieku izsekošanu, lai ierobežotu slimības izplatību. Turklāt mūsu noteikumi ļauj sekot līdz visiem pārtikas vai barības ražošanas posmiem, kā arī nodrošina informāciju par konkrēto pārtikas produktu "no fermas līdz galdam”. No otras puses, izsekojamības noteikumi, kuri tiek piemēroti vienīgi attiecībā uz importu ES no trešām valstīm, ir paredzēti, lai pārliecinātos, ka importētā gaļa nerada ES nepieņemamu risku. Tādējādi šo noteikumu darbības joma ir vairāk ierobežota, nekā to, kuri ir spēkā ES.
Es gribētu arī uzsvērt, ka liellopu izsekošanas pasākumi ES tika pieņemti galvenokārt, lai reaģētu uz liellopu sūkļveida encefalopātijas (BSE) krīzi, kas izraisīja patērētāju uzticības katastrofālu samazināšanos un radīja būtiskus iekšējā tirgus darbības traucējumus liellopu gaļas tirdzniecības jomā.
Ļaujiet man izmantot šo iespēju un pastāstīt vairāk par vairākiem īpaši efektīviem riska mazināšanas pasākumiem, kurus mēs esam ieviesuši attiecībā uz liellopa gaļas importu un kuri nodrošina visaugstāko iespējamo ES sabiedrības un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni, vienlaikus ievērojot Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartus, kā arī saglabājot atbilstību SFS nolīguma principiem. Šos pasākumus var sagrupēt piecos aizsardzības līmeņos. Tie ir tik daudzpusīgi, ka tikai 12 ārpus ES esošas valstis ir spējīgas ievērot visas nepieciešamās prasības, tādēļ mēs importējam liellopu gaļu vienīgi no šīm valstīm.
Pirmkārt, liellopu gaļas imports ir atļauts no tām trešajām valstīm vai atsevišķām šo valstu reģionu saimniecībām, kurām Komisija, pēc šo valstu veterināro iestāžu un dzīvnieku veselības kopējā stāvokļa pārbaudes, ir piešķīrusi īpašas atļaujas. Otrkārt, Pasaules Veselības organizācijai un Eiropas Savienībai ir jāatzīst konkrētās liellopu izcelsmes teritorijas par mutes un nagu sērgas neskartām. Treškārt, valstīs, kuras eksportē liellopa gaļu, ir jābūt apstiprinātam uzraudzības plānam, kas ļauj konstatēt ES pārtikas ražošanā izmantojamo dzīvnieku audzēšanā aizliegtu vai stingri ierobežotu veterināro zāļu, augšanas stimulatoru un produktivitātes veicinātāju atliekas. Ceturtkārt, importētajai svaigajai gaļai ir jānāk no šim nolūkam apstiprinātas, īpašā sarakstā iekļautas kautuves. Piektkārt, mums ir īpaši nosacījumi attiecībā uz gaļas ražošanu un uzglabāšanu.
Mēs esam noteikuši papildus aizsardzības prasības attiecībā uz neatkaulotu gaļu, pieļaujot šādas gaļas importu vienīgi no Austrālijas, Kanādas, Čīles, Jaunzēlandes un ASV. Pārējās septiņas atļauju saņēmušās valstis uz ES drīkst eksportēt vienīgi atkaulotu un nogatavinātu liellopu gaļu bez subproduktiem. Šāda pieeja garantē papildu drošību un MNS vīrusa inaktivāciju gadījumā, ja tas joprojām ir saglabājies, neraugoties uz iepriekš minētajiem pasākumiem. Turklāt gaļas sūtījumi, kas paredzēti ES tirgum, ir jāapliecina valsts pilnvarotam veterinārārstam, kurš garantē, ka visi iepriekšminētie nosacījumi ir pilnībā izpildīti.
Kad gaļas sūtījums ir nonācis līdz ES, dalībvalstu veterinārie dienesti veic kontroli mūsu robežkontroles punktos. Importētajai gaļai visos gadījumos uz ES robežām ir jāveic obligātās veterinārās pārbaudes. Robežkontroles punktu darbiniekiem ir pienākums veikt dokumentu, identitātes un fiziskās pārbaudes. Robežkontroles punktos importētajai gaļai ir jāveic dokumentu un identitātes pārbaudes 100 % apmērā, bet fiziskā veterinārā pārbaude tiek veikta vismaz 20 % importētās gaļas sūtījumu. Mums ir arī ieviests papildu aizsardzības līmenis, nosakot aizliegumu izbarot pārtikas atkritumus vai ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus dzīvniekiem ES dalībvalstīs. Šis pasākums nodrošina to, ka uzņēmīgu sugu dzīvnieki netiek pakļauti MNS vīrusam gadījumā, ja neraugoties uz iepriekš minētajiem pasākumiem, tas tomēr izplatītos ES valstīs.
Visi manis raksturotie pasākumi ir pilnībā saskaņoti. 2006. gadā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde atzina, ka šie ir ļoti efektīvi pasākumi MNS vīrusa izplatības riska mazināšanai ES. Savā atzinumā minētā iestāde norādīja: "Tādējādi ES ir sarežģīta importa kontroles sistēma. Šie centieni ir izrādījušies ļoti efektīvi attiecībā uz gaļas un gaļas produktu legālo tirdzniecību.”
Ņemot vērā iepriekš teikto, esmu nonākusi pie otrā punkta. Kopš septiņdesmitajos gados tika saskaņotas veterinārās prasības attiecībā uz gaļas importu, legāla importa dēļ ES vairs nav konstatēti MNS uzliesmojumi. Esmu pārliecināta, ka man jums nav jāatgādina, ka 2001. gadā novēroto MNS uzliesmojumu Apvienotajā Karalistē izraisīja nelegāls gaļas imports, visticamāk no Āzijas valstīm, kā arī nelegāla pārtikas atkritumu izbarošana mājlopiem. Tādēļ es uzskatu, ka mums ir jākoncentrējas uz reālo risku un jānovērš nelegāls produktu imports, tajā skaitā arī personīgam patēriņam, nevis pārmērīgi jāregulē legālais imports. Es ceru, ka jūs visi esat redzējuši plakātus ES lidostās un robežpunktos, kuros ceļotājiem ir izskaidroti dzīvnieku izcelsmes produktu ievešanas noteikumi.
Es zinu, ka daži no jums ir pauduši bažas par liellopu gaļas importu no Brazīlijas. Es vēlos jums atgādināt, ka, sākot ar pagājušajā gada 1. janvāri, liellopu gaļas importam no šīs valsts ir noteiktas papildu prasības, kuras paredz, ka Brazīlijas iestādēm, pirms tās piešķir atļaujas gaļas eksportēšanai, ir jāveic pārbaudes konkrētajās saimniecībās. Brazīlijas iestādes tagad arī pieprasa, lai liellopi, kuru gaļa tiek pārdota ES tirgū, tiktu individuāli identificēti un reģistrēti datubāzē. Šie dzīvnieki ir mazāk nekā 1,5 % no kopējā Brazīlijā esošo liellopu skaita, kas ir aptuveni 2,9 miljoni. Brazīlijas iestādes atkārtoti novērtēja tās saimniecības, kuras vēlas ražot liellopu gaļu eksportam uz ES. No 2007. gada novembrī atļauju saņēmušajām vairāk nekā 10 000 saimniecībām, pašlaik tikai 1708 ir atļauts eksportēt gaļu, tādēļ ES ir krasi samazinājies no Brazīlijas importētās liellopu gaļas daudzums. 2009. gada sākumā Komisijas veiktajās pārbaudēs tika konstatēti daži trūkumi, un Brazīlijas iestādes pilnībā piekrita sadarboties, lai tos novērstu. Jebkurā gadījumā vispārējās atziņas ir tādas, ka nav nekāda pamatojuma tam, lai turpmāk noteiktu papildu ierobežojumus liellopu gaļas importam no Brazīlijas, jo pašreizējā situācijā šādi papildu ierobežojumi varētu tikt interpretēti kā protekcionisms, kas, iespējams, apdraudētu PTO pasākumus.
Mums ir jāatceras, ka arī ES dalībvalstīm dažreiz nākas saskarties ar dzīvnieku veselības vai pārtikas nekaitīguma problēmām, tādēļ mēs vēlamies, lai trešās valstis reaģētu uz šīm problēmām samērīgi. Mums šajā ziņā ir jārāda piemērs un jāievēro starptautisko tirdzniecību reglamentējošie noteikumi.
Nobeigumā es vēlos darīt zināmu Parlamentam, ka Komisija turpinās novērst nelegālu gaļas importu, kas visvairāk apdraud mūsu augstos standartus. Arī Komisija saglabās savu pašreizējo proporcionālo pieeju liellopu gaļas importam no trešām valstīm, tajā skaitā arī no Brazīlijas. Minētie pasākumi mums palīdzēs saglabāt augsto sabiedrības un dzīvnieku veselības līmeni, kā arī ES cienījamo stāvokli starptautiskajā arēnā.
Esther Herranz García
Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība Kopienas ražotājiem ir noteikusi pasaulē visaugstākos pārtikas nekaitīguma, veselības, dzīvnieku labturības un vides standartus. Lai Eiropas lopkopji varētu saņemt ES atbalstu, viņiem šie standarti ir jāievēro. Diemžēl vairumam šis atbalsts nekompensē palielināto slogu, tādēļ saimniecības tiek likvidētas satraucošā ātrumā. Šis process turpināsies, ja vien netiks veikti atbilstīgi pasākumi.
Pakavēsimies pie šī jautājuma nedaudz ilgāk. Eiropas produkcijas pieaugošais deficīts tiek aizstāts ar importu no trešām valstīm, galvenokārt no Brazīlijas. Ņemot vērā uz Kopienas lopkopjiem izdarīto spiedienu, nebūtu godīgi pieļaut trešo valstu gaļas sūtījumu nonākšanu Kopienas tirgū, ja tie neatbilst obligātajām prasībām, par kurām Eiropas Savienība ir vienojusies ar konkrētajām valstīm.
Es gribētu uzsvērt arī to, ka šīs prasības ir zemākas par mūsu lauksaimniekiem izvirzītajām, jo iespējams, ka ES standartu piemērošana importam no trešām valstīm varētu būt pretrunā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem. Ņemot vērā to, ka PTO mums neļauj noteikt tādus pašus standartus attiecībā uz importu, kādus mēs esam noteikuši Eiropas lopkopju ražojumiem, Komisijai tomēr ir jāgarantē, lai gaļa un tās izstrādājumi, kuri tiek ievesti Kopienas teritorijā, nāktu no fermām, kurās ir veiktas pienācīgas pārbaudes. Nav jēgas likt šķēršļus importam no tādām valstīm kā Brazīlija, ja Komisija ir izvirzījusi obligātās prasības, tomēr tas nenozīmē, ka mums ir jāpiever acis vai mierīgi jānoraugās uz pārkāpumiem, ja ES Pārtikas un veterinārais birojs (PVB) tādus ir atklājis regulāro pārbaužu laikā.
Es vēlētos zināt, kādēļ Komisija vēlas šādus pārkāpumus ignorēt, ņemot vērā, ka PVB savā pēdējā misijā Brazīlijā apstiprināja, ka dažas sertifikācijas iestādes neatbilst pārbaužu veikšanas standartiem. Turklāt PVB atklāja nepilnības arī Brazīlijā esošajā izsekojamības sistēmā un konstatēja, ka daudziem sūtījumiem, kuri ir ceļā uz ES, nav vajadzīgo sertifikātu.
Ņemot vērā šo informāciju, kādas var būt garantijas, ka atļauju saņēmušās 1500 Brazīlijas saimniecības atbilst noteiktajām prasībām?
Alan Kelly
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, kad runa ir par gaļas importu, mēs nedrīkstam atkāpties no principiem, kuri ir konkrētās ES politikas jomas pamatā un kurus nosaka stingra, bet godīga tiesiskā regulējuma sistēma.
Šiem principiem būtu jābalstās uz patērētāju drošību un uzticību, vides aizsardzību un, pats būtiskākais, uz godīgiem tirgus apstākļiem gaļas ražotājiem. Pašlaik sistēma darbojas klaji negodīgā veidā gan attiecībā uz lauksaimniekiem, gan patērētājiem. Mēs uzspiežam saviem lauksaimniekiem laikietilpīgas un dārgas formalitātes, lai viņu ražoto produktu cenas samazinātu importētie produkti, kā, piemēram, gadījumā ar gaļu no Brazīlijas. Spilgts pierādījums iepriekš minētajam ir PVB ziņojums.
Tā vairs ilgāk nevar turpināties. Lauksaimnieciskās darbības Brazīlijā daudzos gadījumos neatbilst Eiropas patērētāju vispārpieņemtajiem un atzītajiem standartiem. Ja mēs nebūsim piesardzīgi, tad ES lauksaimniekiem zudīs stimuls ražot augstas kvalitātes, nekaitīgu gaļu, jo mēs ļaujam sliktākas kvalitātes importa izstrādājumiem mazināt pašmāju ražojumu cenas un līdz ar to arī mūsu lauksaimnieku ienākumus. Diemžēl pārtikas ķēde ir izveidotā tā, ka tiklīdz importētā gaļa tajā nonāk, tā pazūd plašajā produktu klāstā un kļūst neizsekojama. Cik tas ir godīgi attiecībā uz Eiropas patērētājiem?
Eiropas valstu liellopu gaļas ražotājiem un arī patērētājiem šī situācija ir "līdz kaklam” un tas tā vairs nedrīkst turpināties. Nav nekādu garantiju, ka nesen ieviestie jaunie pasākumi spēs mainīt situāciju. Ir daudz sūdzību par to, ka liellopu gaļa, kuru uz ES eksportē kāda trešajā valstī sertificēta saimniecība, patiesībā ir iegūta no citā saimniecībā audzētiem lopiem.
Komisāres kundze, es nepropagandēju protekcionismu, bet ir laiks rīkoties. Mēs nedrīkstam stāvēt malā un pieļaut, lai šāda situācija turpinātos. Tas ir netaisnīgi gan attiecībā uz Eiropas patērētājiem, gan arī ražotājiem, jo viņiem ir jāievēro noteikumi, kurus nevēlas ievērot Brazīlijas gaļas ražotāji.
George Lyon
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties komisāres kundzei par viņas ziņojumu attiecībā uz virkni aizsardzības pasākumu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai imports no trešām valstīm būtu atbilstīgs mūsu visaugstākajiem standartiem. Es jo īpaši vēlos pakavēties pie PVB ziņojuma par situāciju Brazīlijā. Pareiza izsekojamības sistēma un izraudzīto saimniecību pārbaude minētajā valstī ir galvenais priekšnoteikums tam, lai tiktu izpildītas ES prasības un novērsts piesārņotu gaļas produktu imports ES. Minētā sistēma un pārbaudes ir būtiska garantija ES patērētājiem, lauksaimniekiem un nodokļu maksātājiem, ka šajā jomā nav nekādu risku.
Mēs nedrīkstam aizmirst, ka mutes un nagu sērga Brazīlijā joprojām ir nopietna slimība. Diemžēl Komisijas PVB februāra ziņojumā ir minēti vairāki trūkumi. 50 % saimniecību, kuras ir saņēmušas atļaujas gaļas eksportam uz ES, tika konstatēti pārkāpumi. 25 % gadījumu šie pārkāpumi bija nopietni, proti, lopiem trūka krotāliju, tādēļ tos nebija iespējams identificēt un noteikt izcelsmi. Daudzos gadījumos nebija atbilstīgas dokumentācijas, un tika konstatēts arī interešu konflikts, jo ES inspektori atklāja, ka kāds no valsts uzraudzības iestādes darbiniekiem bija apprecējies ar personu, kura ir atbildīga par liellopu identificēšanu, un izrādījās, ka šajā saimniecībā, kurā tika konstatētas uzskaites neprecizitātes, viņiem faktiski pieder daži liellopi.
Komisāres kundze, vislielākās bažas šajā gadījumā rada tas, ka minētā PVB ziņojuma kopsavilkumā ir teikts, ka pārbaužu rezultāti kopumā vērtējami kā apmierinoši. Es atvainojos, bet šāds secinājums neatbilst ziņojuma saturam, un mums kā starptautiskai kopienai šajā ziņā ir jābūt modriem. Būtu lieki atgādināt šim Parlamentam to, cik negatīvi mutes un nagu sērgas uzliesmojums var ietekmēt ES nodokļu maksātājus, lauksaimniekus un arī patērētājus. Kad šī slimība pēdējo reizi uzliesmoja Apvienotajā Karalistē, kā jūs to savā runā jau atzīmējāt, tā strauji izplatījās, un mums nācās iznīcināt miljoniem dzīvnieku, kas izmaksāja mūsu nodokļu maksātājiem GBP 4 miljardus. Ja nesakārtosim šo jomu, tad būsim pakļauti lielam riskam, tādēļ mums jābūt piesardzīgiem.
Es neaicinu noteikt Brazīlijai ierobežojumus, bet vēlos lūgt, lai komisāre, kura šodien ir šeit, apsolītu, ka šim jautājumam tiks pievērsta pienācīga uzmanība un Komisija gādās, lai ziņojumā minētie pārkāpumi līdz nākamā ziņojuma tapšanai tiktu novērsti. Lai pārliecinātu lauksaimniekus, nodokļu maksātājus un patērētājus par to, ka viņi tiek aizsargāti, kā arī par to, ka starp ES un Brazīliju var atsākties brīva un godīga tirdzniecība, mums jāzina, ka viss ir vislabākajā kārtībā.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties komisāres kundzei par viņas ļoti izsmeļošo ziņojumu, kas, iespējams, varētu būt viens no izsmeļošākajiem, kāds pēdējā laikā ir dzirdēts.
Šim jautājumam ir pievērsta vajadzīgā uzmanība, un man kā vienam no pirmajiem Brazīlijas liellopu gaļas jomā izcīnītās kaujas veterāniem ir patīkami šovakar šeit redzēt tik daudz pazīstamu seju. Tas liecina par mūsu nopietno attieksmi un ieinteresētību. Mēs piekrītam tam, ko jūs teicāt par importa kontroli un MNS. Atklāti sakot, jautājums nav gluži par to, bet es jūtos gandarīts, ka tie, kuri vēlējās paplašināt šo jautājumu un runāt par importu no trešām valstīm, savu mērķi ir sasnieguši.
Runa nav tikai par Brazīlijas liellopu gaļu, bet gan par daudz plašākiem principiem, proti, par to, ka mūsu patērētāji, vēlētāji un lauksaimnieki pieprasa, lai imports no tām valstīm, kuras vēlas rast noietu savai produkcijai ES, atbilstu visiem mūsu standartiem.
Tādēļ mani māc raizes, ka jūs samierināties ar faktu, ka Brazīlijas standarti attiecībā uz izsekojamību ir zemāki nekā mūsējie, jo mūsu standartiem neatbilstošu produktu nokļūšana ES tirgū var radīt jau minēto slimību uzliesmojuma risku. Mūsu patērētāji vēlas, lai ES noteiktie standarti tiktu ievēroti attiecībā uz visiem importētajiem produktiem. Es varētu piekrist jūsu viedoklim, ja runa būtu vienīgi par stingru slimību kontroli, bet šajā gadījumā mēs runājam par vienlīdzību un taisnīgumu. Mūsu patērētāji, lauksaimnieki un, godīgi sakot, arī mēs pieprasām, lai Brazīlijā un arī citās trešajās valstīs tiktu ievēroti tādi paši izsekojamības standarti, kādi ir ES. Atgriežoties pie PVB ziņojuma, kurā teikts, ka, veicot pārbaudes, 50 % gadījumu tika konstatēti pārkāpumi vai problēmas, jāatzīst, ka tas ir gluži tāpat kā iesviest gaļas gabalu barā izsalkušu vilku. Vai jūs varat mums apsolīt, ka nākamajā reizē PVB pieeja šim jautājumam būs nopietnāka un tiks aizliegts imports no valstīm, kuras nespēj nodrošināt atbilstību mūsu standartiem?
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, vispirms es šovakar vēlētos paskaidrot, ka runa nav par importu no trešām valstīm, bet gan par liellopu gaļu, kas Eiropā tiek ievesta no Brazīlijas.
Es esmu sarūgtināts par to, ka šovakar atrodos šeit, bet mums nav rezolūcijas. Nezinu, kāds tam bija iemesls, bet domāju, ka dažas lielās šā Parlamenta politiskās grupas neuzdrošinājās stāties pretim aģitācijai, kuru pagājušajā nedēļā Briselē izvērsa Brazīlijas vēstnieks. Tas attiecas uz Sociālistu grupu. Liberāļi varēs atbildēt paši, jo apzinos, ka viņi Priekšsēdētāju konferencē neiebilda tādēļ, ka vēlas, lai mēs paši sagatavojam rezolūciju.
Es vēlos teikt, ka Brazīlijas vēstniekam mani neizdevās saaģitēt. Varbūt viņš domāja, ka ar mani nav vērts kontaktēties, bet to es skaidri nezinu. Iespējams, viņš mani uzskata par pārāk cietu riekstu, jo vēlos, komisāres kundze, jums darīt zināmu, ka drīz jūs vairs nebūsiet šajā Komisijā, nevarēsiet saistīt Eiropas lauksaimniekiem rokas ar tādiem gaļas standartiem, kurus ir gandrīz neiespējami ievērot dienu no dienas un nedēļu no nedēļas, un pēc tam ierasties šeit, it kā nekas nebūtu noticis un gudri spriedelēt par PTO un visu pārējo.
Man jums, komisāres kundze, ir jāsaka, ka mēs šeit būsim piecus turpmākos gadus. Es nezinu, cik ilgi jūs šeit vēl būsiet, bet, neatkarīgi no tā, vai šeit esat jūs, vai arī būs kāds cits, šajā amatā esošajai personai ir jānodrošina mūsu prasības, tāpat kā Eiropā ievestajai gaļai ir jāatbilst tiem pašiem standartiem, kuri ir noteikti mūsu ražotajai gaļai. Mēs vairs nepieņemsim otrās šķiras labumus. Jūs vairs neturpināsiet mūs iznīcināt. Es ceru, ka jūs šo informāciju nodosiet tālāk savām amatpersonām, jo jūs nevarat gaidīt, lai mūsu ražotāji Eiropā ar to samierinātos.
John Bufton
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, arī es vēlos paust nopietnas bažas par Brazīlijas eksportētās liellopu gaļas nekaitīgumu un atbilstību mūsu standartiem. ES standartiem neatbilstoša gaļa tiek importēta no tūkstošiem jūdžu liela attāluma, kā dēļ cieš mūsu lauksaimnieki, turklāt, kā mēs šovakar dzirdējām, pastāv risks, ka šī gaļa var būt inficēta ar MNS vīrusu.
Stingru noteikumu trūkums Brazīlijā nozīmē to, ka eksportētājiem tiek piešķirtas negodīgas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar Eiropas lauksaimniekiem. Diskusijās par klimata pārmaiņām liekulība attiecībā uz liellopu gaļas importu ir kļuvusi vēl pamanāmāka. Kamēr mums tiek stāstīts par to, ka ir jāīsteno vērienīgā programma klimata pārmaiņu jomā, ES vienlaikus piever acis uz faktu, ka Brazīlijas liellopu gaļas eksporta nozare ir vainojama 80 % Amazones lietus mežu izciršanā.
Pirms 2007. gadā noteiktā aizlieguma 30 000 Brazīlijas saimniecības eksportēja liellopu gaļu uz ES. Pašlaik eksporta atļaujas ir piešķirtas tikai 12 % šo saimniecību, tomēr ar katru dienu šis skaitlis atkal palielinās. Mēnesī šādas atļaujas tiek izsniegtas aptuveni 100 saimniecībām.
Sākumā PVB ziņoja par Brazīlijā konstatētiem nopietniem pārkāpumiem attiecībā uz saimniecību sertifikāciju un lauksaimniecības dzīvnieku izsekojamību. Tika paustas bažas par kautuvēs atrastiem neidentificētiem liellopiem. Kļuva zināms arī fakts, ka daudziem inspektoriem ir cieša saikne vai pat pieder saimniecības, kurām ir piešķirtas atļaujas liellopu gaļas eksportam.
Eiropas lauksaimniekiem ir jāievēro noteikumi, kuri garantē patērētāju drošību. Tas, ka šos noteikumus var neievērot ārvalstu partneri, rada šiem ārvalstu partneriem negodīgas konkurences priekšrocības. Apvienotās Karalistes liellopu gaļas nozare ir saskārusies ar reālām, ārpus ES esošu ražotāju radītām problēmām, jo viņi masveidā importē gaļu par ievērojami zemākām cenām.
Daži no pasaulē lielākajiem mazumtirgotājiem, piemēram, "Carrefour” un "Wal-Mart”, jau ir atteikušies tirgot no Brazīlijas ievesto liellopu gaļu tādēļ, ka šī nozare veicina lietus mežu izciršanu. Katru gadu ienesīgās liellopu gaļas eksporta nozares paplašināšanai Amazonē tiek izcirsta mežu platība, kura ir tikpat liela, kā Beļģijas teritorija. Tiek lēsts, ka liellopu audzēšanas vajadzībām katru gadu nelegāli tiek izcirsti 80 % minēto mežu.
Mani pārsteidz tas, ka Lielbritānijas un Eiropas lauksaimniekiem ir vieni noteikumi, bet Brazīlijas lauksaimniekiem citi. Kurus lauksaimniekus ES un Komisija atbalsta faktiski?
(Runātājs piekrita atbildēt jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Alyn Smith
Priekšsēdētājas kundze, es ļoti atzinīgi vērtēju Bufton kunga runu, tomēr vēlos viņam uzdot jautājumu saistībā ar viņa teikto par nelegālo gaļas importu ES. Jūs, Bufton kungs tā teicāt savas runas iesākumā. Ņemot vērā 15 minūšu ilgajā komisāres kundzes runā dzirdēto, vai jūs nepiekritīsiet, ka šobrīd runa nav par to? Vai jums nešķiet, ka jūs ar savu pārspīlēto attieksmi nevis palīdzat risināt problēmu, bet kavējat mūsu šāvakara nopietnās diskusijas par tehniska satura tiesību aktu un noteikumiem?
John Bufton
Priekšsēdētājas kundze, es atbildēšu uz šo jautājumu. Protams, ja iedziļināmies situācijā, kura ir izveidojusies attiecībā uz gaļas importu no Brazīlijas un citām trešām valstīm, tad, zinot, ka šajā jomā ir problēmas, šādu importu var uzskatīt par nelegālu. Tas ir ļoti vienkārši un pašsaprotami. Zinu, ka tas, ko teicāt, ir ļoti svarīgi, tomēr es turpinu apgalvot, ka no šīm valstīm gaļa tiek importēta nelegāli.
Kādēļ mums vispār ir radusies šāda situācija? Kā mēs šovakar dzirdējām, ES tiek ievesta gaļa, kurai kautuvēs netiek veiktas pārbaudes, un es jau iepriekš minēju, ka PVB ziņoja par šiem pārkāpumiem. Tas ir svarīgi. Šajā jautājumā mēs esam vienisprātis.
Diane Dodds
Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties komisāres kundzei par viņas garo un izsmeļošo paziņojumu. Tāpat kā daudzi citi klātesošie, arī es, komisāres kundze, esmu neizpratnē par to, ka jūs samierināties ar domu, ka nav iespējams atrisināt ar gaļas importu no trešām valstīm saistītās problēmas.
Pirms brīža savā paziņojumā jūs teicāt, ka tāpat kā trešās valstis nevar noteikt standartus ES, arī ES nevar tos noteikt trešām valstīm. Pašlaik daudzi mūsu lauksaimnieki ir nokļuvuši netaisnīgā situācijā, un es šovakar atļaušos teikt, ka mēs tomēr varam noteikt šīm valstīm standartus, ja vien to vēlamies. Tikmēr, kamēr mēs nesagaidīsim PVB ziņojumus, kuros būs teikts, ka importētajai gaļai ir nodrošināta atbilstība mūsu tiesību aktu prasībām, mums vajadzētu šādu importu pārtraukt.
Daudzi mūsu lauksaimnieki izjūt spriedzi un netaisnību. Es domāju, ka jums šovakar bija iespēja izjust daudzu klātesošo neapmierinātību ar pašreizējo situāciju konkrētajā jomā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, kā viena no šā jautājuma ierosinātājām, es vēlētos pievienoties Jim Nicholson kunga teiktajam par to, ka tieši sociālisti, kuri, populistisku iemeslu vadīti, pašlaik raud krokodila asaras, atteicās atbalstīt rezolūciju par šo svarīgo jautājumu.
Komisāres kundze, paldies par jūsu detalizēto izklāstu, ko es ļoti augstu vērtēju, tomēr vēlos teikt, ka jūs nepateicāt kādu acīmredzamu lietu, kurai diemžēl neviens nepievērš uzmanību. Es būšu atklāta. Jūs bijāt spiesta rīkoties vienīgi Īrijas Lauksaimnieku asociācijas izdarītā spiediena dēļ, kas sākās ar paziņojumu Īrijas lauksaimnieku žurnālā un kuram sekoja šā Parlamenta reakcija. Tādējādi uz jums tika izdarīts politiskais spiediens.
Es uzmanīgi klausījos jūsu runu, pierakstīju svarīgāko, un tagad to atkārtošu. Tomēr es vēlētos, lai jūs atzīstat, ka bijāt spiesta rīkoties. Vai drīkstu vērst jūsu uzmanību uz pašas nosauktajiem skaitļiem? Ir samērā satraucoši, ka 2007. gadā gaļu eksportēja 10 000 Brazīlijas saimniecību, turpretī pašlaik šāda atļauja ir piešķirta tikai 1700. Vai tas nozīmē, ka pārējām jau sākotnēji nevajadzēja piešķirt eksporta atļaujas? Šie ir nopietni jautājumi, kuri tiek izvirzīti Parlamentā attiecībā uz gaļas importu.
Man ir maz laika, bet es gribētu teikt vēl divas lietas. Man nav ticības, ka pašreizējā Komisija spēs uzņemties vajadzīgo atbildību un rast šim jautājumam piemērotu risinājumu. Tomēr es vēlos darīt zināmu nākamajai Komisāru kolēģijai - gan priekšsēdētājam, gan tās locekļiem, ka es un arī pārējie šā Parlamenta deputāti atrisināsim šo problēmu, jo mums ir jāpārliecina ražotāji par to, ka ikvienam saražotajam produktam ir jāatbilst visaugstākajiem ES standartiem. Viņi sāks dumpoties, ja redzēs, ka šos standartus pazemina no trešām valstīm importēti produkti.
Varbūt jūs to vēl neapzināties, bet dusmas cilvēkos ir radušās jau sen, tādēļ līdzīgi mēs risināsim arī jautājumu par labības importu, ieviešot stingrākus noteikumus attiecībā uz pesticīdu izmantošanu, kā arī pārskatīsim dzīvnieku labturības noteikumus, pēc dažiem gadiem aizliedzot sprostos dēto olu, kā arī mazos būros turētu vistu olu pulvera importu.
Komisāres kundze, varbūt tas nebūs tik drīz, tomēr mēs nepadosimies, tādēļ nākamajai Komisijai vajadzētu būt piesardzīgākai.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, ar ko atšķiras Eiropā ražotā liellopu gaļa no importētās? Šajā gadījumā nav runas par garšu vai cenu, bet gan par Eiropas Savienībā pieņemtajiem veselības aizsardzības standartiem, kādu nav trešās valstīs, kuras eksportē savu gaļu.
Kas attiecas, piemēram, uz Brazīlijā ražoto liellopu gaļu, tad 2007. gadā Briselei tika iesniegts Īrijas Lauksaimnieku asociācijas ziņojums, kurā īpaši bija uzsvērtas šajā valstī konstatētās problēmas veterinārajā un veselības aizsardzības jomā. Beļģijas Sabiedrības veselības zinātniskais institūts, veicot pārbaudi, atklāja, ka Argentīnas liellopu gaļas bakterioloģiskā kvalitāte nav tikpat augsta kā vietējai gaļai. Tas ir loģiski, ņemot vērā faktu, ka ir vajadzīgi divi mēneši, lai liellopu gaļa no Argentīnas tiktu nogādāta Eiropā. Patēriņa cikls Beļģijā ir īsāks, jo kautuvē esošā gaļa tiek patērēta mēneša laikā.
Šā iemesla dēļ ES noteiktie veselības standarti ir jāievēro ne tikai Eiropas valstīm, bet arī tām trešām valstīm, kuras eksportē gaļu uz ES. Pretējā gadījumā, tas liecinās, ka Eiropas Komisija, kura uzskata minēto aizliegumu par pāragru un nepamatotu, nav spējīga uzņemties atbildību un aizsargāt patērētāju intereses, un vienīgais, ko tā var darīt, ir sodīt Eiropas ražotājus.
Visbeidzot, tādas valstis kā ASV, Čīle un Japāna, kuras ir aizliegušas Brazīlijas liellopu gaļas importu, ir piemērs tam, kā būtu jārīkojas arī Eiropai, jo kvalitāte ir būtiska mūsu prasība. Tādēļ rīkosimies tā, lai aizsargātu savus ražotājus, kuri spēj mums nodrošināt attiecīgo kvalitāti.
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze teica, ka mēs nevaram pieprasīt, lai trešās valstis ieviestu tādus pašus standartus, kādi ir mums, bet mums ir jāpanāk, lai viņu standartiem būtu tāda pati ietekme kā mūsējiem. Viņa runāja par izsekojamību no fermas līdz pat galdam, bet viņa arī teica, ka trešās valstīs izsekojamības iespējas ir vairāk ierobežotas. Ja, runājot komisāres kundzes vārdiem, šīs iespējas ir vairāk ierobežotas, kā trešo valstu standartiem var būt tāda pati ietekme kā mūsējiem?
Tomēr es gribu pieminēt PVB neseno ziņojumu par liellopu gaļas importu no Brazīlijas. Problēma ir tāda, ka gan Komisija, gan PVB pastāvīgi cenšas mākslīgi mazināt savu atzinumu ietekmi un jebkādu negatīvu informāciju. Jā, papildu prasības tika apstiprinātas, bet, kā teica mana kolēģe McGuinness kundze, tas notika vienīgi Lauksaimniecības komitejas un Īrijas Lauksaimnieku asociācijas izdarītā spiediena dēļ.
Lielāko savas dzīves daļu es esmu strādājusi par matemātikas skolotāju. Ja maniem skolniekiem eksāmenā būtu jāatrisina 12 uzdevumi, līdzīgi kā komisāriem tika uzdots apmeklēt 12 Brazīlijas saimniecības, bet no tiem pareizi tiktu atrisināti tikai 6, tad es viņiem neliktu apmierinošu atzīmi. Ja trijās saimniecībās tika konstatēti nelieli pārkāpumi, bet pārējās trijās - nopietni pārkāpumi, es to neuzskatītu par apmierinošu rezultātu, jo īpaši tad, ja es būtu veltījusi daudzus gadus tam, lai uzlabotu šo saimniecību kvalitātes rādītājus.
ES lauksaimnieki vēlas brīvu un godīgu tirdzniecību, un arī ES patērētāji ir pelnījuši noteiktību. ES Komisijai un PVB ir jānodrošina abu minēto pušu apmierinātība. Es šīm abām iestādēm par padarīto darbu nedotu "A” līmeņa vērtējumu.
Richard Ashworth
Priekšsēdētājas kundze, man bija prieks dzirdēt, ka komisāres kundze ir apņēmusies saglabāt ES pārtikas standartus, bet ir divas lietas, uz kurām es gribētu vērst viņas uzmanību.
Pirmkārt, komisāres kundze, jūs runājāt par plakātiem lidostās. Man jums jāsaka, ka es nekad neesmu redzējis nevienu brīdinājumu, vai arī to, ka ES lidostās tiktu veiktas importēto pārtikas produktu pārbaudes. Es jums ieteiktu vēlreiz par to pārliecināties, jo viss nav tā, kā jums šķiet.
Otrkārt, mani nepārliecināja jūsu arguments attiecībā uz Brazīlijas liellopu gaļu. Es tur pats esmu bijis, saskāries ar minētās valsts problēmām šajā jomā un tādēļ pievienojos iepriekšējo runātāju teiktajam.
ES lauksaimnieku produkcija gluži pamatoti atbilst visaugstākajiem pasaules standartiem, tomēr šādu standartu nodrošināšana nozīmē augstas izmaksas, kuras mēs nedrīkstam uzvelt mūsu patērētājiem. Tādēļ ir ļoti netaisnīgi pakļaut Eiropas ražotājus un patērētājus tādiem produktiem, kuri neatbilst mūsu paredzētajiem standartiem.
Pagātnē gūtā pieredze liecina, ka jūs nedrīkstat risināt šo problēmu, pamatojoties uz komerciālo ieinteresētību. Jums ir jānodrošina pareiza ES pārtikas politika. Tas nav protekcionisms, bet kopīga lauksaimniecības politika, kurai ir jānodrošina atbilstīgas kvalitātes pārtikas piegāde ES vajadzīgajā daudzumā. Diemžēl ar šiem diviem, manis minētajiem punktiem vien nepietiek, lai pilnībā atrisinātu šo problēmu.
Albert Deß
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, esmu pateicīgs par to, ka Herranz García kundze ir izvirzījusi apspriešanai šo jautājumu. Šai diskusijai ir liela nozīme pārtikas politikas uzlabošanā. Es neesmu ieinteresēts nosodīt Brazīliju vai kādu citu valsti. Svarīgākais jautājums ir šāds, proti, vai mums patiesi ir vajadzīgi tik stingri noteikumi attiecībā uz Eiropā ražotajiem lauksaimniecības produktiem, lai aizsargātu patērētāju drošību? Ja atbilde ir "jā”, tas nozīmē, ka patērētāju aizsardzība tiek uzskatīta par saskaņotu, vienotu sistēmu. Ja ir vajadzīgi noteikumi, tad tiem jābūt vienādiem gan attiecībā uz importa, gan mūsu pašu ražojumiem. Komisija nedrīkst pieļaut produktu importu no tādām valstīm, kuras neievēro mūsu prasības. Liellopu audzētājus Eiropā nedrīkst sodīt par to, ka vienai ganāmpulka govij nav auss krotālijas, ja vienlaikus tiek atļauts imports no tādām valstīm, kur nevienai ganāmpulka govij nav šādu krotāliju. Tas ir nepieņemami. Ja izsekojamībai ES patērētāju aizsardzībā ir tik būtiska nozīme, tad šāda prasība ir jāizvirza arī attiecībā uz importa produktiem. Ja importa produktu izsekojamību nav iespējams nodrošināt, tad nav godīgi to pieprasīt arī no mūsu lauksaimniekiem.
Man ir radies priekšstats, ka par importa nozari atbildīgie Komisijas pārstāvji piemēro dubultstandartus. Kā jau teicu, es neesmu ieinteresēts, lai Eiropa norobežotos. Es tikai vēlos godīgas konkurences iespējas mūsu lauksaimniekiem, lai nākotnē mēs spētu nodrošināt ar pārtiku pusmiljardu cilvēku. Komisāres kundze, es vēlos jums darīt zināmu, un jūs to varat nodot tālāk savam sekotājam, ka Parlaments turpinās risināt šo sāpīgo jautājumu. Mēs nepadosimies, līdz netiks nodrošināti līdzvērtīgi konkurences noteikumi, jo mums ir labs arguments, kuru varam izteikt atkārtoti, proti, ir jāpanāk, lai nākotnē Eiropa tiktu nodrošināta ar pārtiku.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, kolēģi deputāti, Eiropas Komisijai ir jāturpina uzraudzīt no trešām valstīm importēto produktu atbilstība ES noteiktajiem standartiem, jo šāda uzraudzība dod labumu mums visiem. Ieguvēji no tās ir gan mūsu lauksaimnieki un lopkopji, kuri ir cītīgi strādājuši, lai panāktu savu produktu atbilstību Eiropas standartiem, gan arī mūsu patērētāji, kuri pieprasa arvien vairāk augstas kvalitātes lauksaimniecības un gaļas produktu, kuru ražošanā būtu ievērotas attiecīgās augu aizsardzības, dzīvnieku labturības un izsekojamības prasības. Minētās uzraudzības dēļ ieguvējas ir arī trešās valstis, kuras vēlas eksportēt savu produkciju uz Eiropas Savienību.
Nobeigumā es vēlētos atgādināt, ka šī problēma nav skārusi tikai vienu nozari vai vienu valsti. Jautājums par Eiropas lauksaimniecības nozares konkurētspēju ir ļoti sarežģīts, tādēļ tas ir jāapspriež daudz plašāk.
Julie Girling
Priekšsēdētājas kundze, mans reģions ir Dienvidaustrumu Anglija, kur labvēlīgā klimata un ainavas apvienojums nodrošina labas ganības un izcilu liellopu gaļas kvalitāti. Lielbritānijas lauksaimnieki ir vieni no prasmīgākajiem visā pasaulē, jo rūgtās pieredzes dēļ viņiem ir izdevies sasniegt visaugstākos dzīvnieku labturības un izsekojamības standartus. Minētajiem faktoriem bez jau minētā pieaugošā pasaules iedzīvotāju skaita un pastiprinātajiem centieniem garantēt nodrošinātību ar pārtiku vajadzētu būt šo lauksaimnieku patiesas laimes cēlonim.
Diemžēl tā nav. Viņi izjūt spiedienu no dažādām pusēm. Tikai šonedēļ mēs sapratām, ka šis Parlaments lobē veģetāriešus, apgalvojot, ka gaļas ēdāji un lauksaimnieki ir noziedznieki klimata jomā. Tomēr vienlaikus viņi arī redz, ka ES nespēj ieņemt stingru nostāju attiecībā uz tām valstīm, kuras izposta lietus mežus, lai audzētu liellopus. Kādu gan loģiku patērētājs var saskatīt šajā faktā?
Mūsu lopkopji sev nelūdz privilēģijas, bet vienīgi vēlas, lai tiktu nodrošināts līdztiesības princips. Mums ir ļoti būtiski viņus atbalstīt, nevis izvēršot protekcionismu, bet nodrošinot, lai trešo valstu eksports uz ES būtu atbilstīgs viņu saražotās produkcijas augstajiem standartiem. Komisāres kundze, es jūs aicinu būt apņēmīgākai, ieņemt stingrāku nostāju, pārlasīt PVB ziņojumu un atbilstīgi rīkoties.
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi, manuprāt, šāvakara tēma ir tikai neliela, daudz plašākas problēmas daļa. Ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme, izvirzot nosacījumus ne tikai attiecībā uz importa un mūsu ražotāju gaļu un gaļas izstrādājumiem, bet arī visās pārējās ražošanas nozarēs.
Kā jūs visi zināt, Eiropa ir galvenā gaļas importētāja. Tā kā mēs ražojam tikai 60 % no pašu patēriņam nepieciešamās gaļas, tad papildus esam spiesti to importēt. Tomēr vienlaikus mēs arī vēlamies garantēt mūsu patērētājiem atbilstīgus lietošanas apstākļus un veselību. Mēs ceram, ka šī ir pēdējā reize, kad mums jādzird tas, ko šovakar dzirdējām, proti, ka nav iespējams izvirzīt līdzīgus nosacījumus attiecībā uz importu, jo tas nav pareizi.
Ņemot vērā faktu, ka ES ir nodrošināti produktu izsekojamības apstākļi, kas ļauj paaugstināt standartus, manuprāt, ir svarīgi, lai tie ne tikai tiktu saglabāti attiecībā uz pašmāju produktiem, bet arī izvirzīti importa produktiem.
Esther de Lange
(NL) Komisāres kundze, tā kā es sarakstā esmu pēdējā, kura šovakar uzstāsies, es centīšos apkopot šajās debatēs teikto. Manuprāt, vislabāk to raksturo holandiešu sakāmvārds - viena ordeņa mūkiem jānēsā vienāds tērps. Man jāatvainojas, ka šajā vēlajā stundā man jānāk klajā ar šādu interpretāciju. Kaut arī mums Nīderlandē pašlaik vairs nav daudz mūku, mēs joprojām lietojam šo sakāmvārdu, kad līdzvērtīgās situācijās ir jāpiemēro vienādi standarti. Tādēļ tieši tādas pašas prasības, kādas ir izvirzītas ES ražotājiem, ir jāievēro arī trešo valstu ražotājiem, kuri vēlas ienākt mūsu tirgū, pretējā gadījumā mūsu lauksaimnieki nebūs konkurētspējīgi.
Šādas līdzvērtīgas prasības ir jānosaka gan attiecībā uz liellopu identificēšanu, reģistrēšanu un dzīvnieku slimību novēršanas pasākumiem Brazīlijā, gan arī attiecībā uz hlorēto vistas gaļu, kas tiek importēta no Amerikas Savienotajām Valstīm, un liellopu augšanas hormoniem pienā. Šo sarakstu, komisāres kundze, varētu turpināt, minot arī dzīvnieku klonēšanu utt. Klausoties kolēģos, man šķiet, ka Parlaments, vērtējot jauno Komisiju, ņems vērā to, vai līdzvērtīgās situācijās tiek piemēroti vienādi standarti. Tomēr viņi to nedarīs tik ilgi kā mēs šeit - vairāku gadu garumā pirms jaunās Komisijas apstiprināšanas.
Komisāres kundze, arī jūs runājāt par MNS. Es jums piekrītu, ka mēs šajā ziņā esam guvuši panākumus. Piemēram, lai efektīvāk cīnītos ar šo slimību, lielāka uzmanība tiek pievērsta vakcinācijai. Tas ir labi, jo manā valstī vien 26 minētās slimības gadījumos nācās likvidēt 285 dzīvniekus. Tomēr, komisāres kundze, jaunā Komisija tiks vērtēta arī pēc tā, vai mēs varēsim pārdot produktus, kas būs iegūti no šiem ES vakcinētajiem dzīvniekiem.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Parlamenta lauksaimniecības speciālisti ir izvirzījuši samērā vienkāršu prasību. Viņi vienīgi vēlas, lai attiecībā uz importa produktiem tiktu izvirzīti tādi paši nosacījumi, kādi ir ES ražotajiem produktiem.
Es ar lielu interesi klausījos kā Vassiliou kundze vairāk nekā 10 minūtes stāstīja, ka tas būtībā nav iespējams. Viņa būtu varējusi atbildēt kodolīgāk, sakot: "Jā, Parlamentam ir taisnība, un es šo jomu sakārtošu un turpmāk to ņemšu vērā.” Tam, ko mana grupa un Parlaments lūdz, nav nekāda sakara ar tirdzniecības ierobežojumiem. Gluži pretēji, tas ir godīgas pasaules tirdzniecības un savstarpējas preču apmaiņas būtisks priekšnoteikums. Mēs vēlamies ne mazāk un ne vairāk kā vienīgi taisnīgus noteikumus gan ES, gan pasaules tirgus ekonomikā. Jūs varat būt pārliecināta, ka mēs to pieprasām Komisijai tagad un to darīsim arī turpmāk.
Graham Watson
Priekšsēdētājas kundze, iepriekšējo debašu temats bija bads. Šīs divas tēmas ir savstarpēji saistītas. Komisāres kundzei ir tiesības darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību Eiropā, un maniem šā Parlamenta kolēģiem ir tiesības pieprasīt no viņas atbildību, kā arī to, lai tiktu nodrošināti visaugstākie standarti.
Liellopu gaļa ir tirgus kultūra. Tā tiek ražota ar tik zemu pašizmaksu, kādu vien valstis spēj nodrošināt. Traģiski, ka, lai iegūtu vienu kilogramu liellopu gaļas, ir jāpatērē 100 reizes vairāk ūdens, nekā lai iegūtu vienu kilogramu sojas.
Ja mums rūp patērētāju aizsardzība visā pasaulē, tad ir jādara divas lietas. Pirmkārt, mums ir jāpalīdz trešām valstīm izveidot tādas izsekojamības sistēmas, kādas tām nepieciešamas, un, otrkārt, mums ir jāseko mana kolēģa Chris Davies kunga ieteikumam un jāaicina mūsu iedzīvotāji pārtraukt ēst gaļu.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētājas kundze, mūsu iedzīvotājiem ir augstas prasības pret uzturā lietojamo pārtikas produktu kvalitāti un nekaitīgumu. Tās attiecas ne tikai uz dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu, bet arī uz vides standartiem, ražošanu un dzīvnieku labturību. Vienīgi Eiropā tiek garantēta pārtikas produktu izsekojamība un pārredzamība no ražotāja līdz patērētājam. Mūsu visu interesēs ir nodrošināt ES patērētāju interešu aizsardzību, kā arī lauksaimniecības produktu konkurētspēju un tādējādi arī visas lauksaimniecības nozares konkurētspēju. Tādēļ, manuprāt, ir būtiski paātrināt šīs debates un nodrošināt, lai tiktu izveidota attiecīgā politiskā sistēma, jo tas ir mūsu kā Parlamenta deputātu pienākums.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, jums ir labi zināms, ka Rumānijai nav atļauts pārdot cūkgaļu un cūkgaļas produktus Eiropas tirgū, tomēr, lai šo aizliegumu kompensētu, mums ir piešķirtas tiesības, sākot ar nākamo gadu, importēt cūkgaļu no citām dalībvalstīm un to eksportēt pārstrādātā veidā.
Turklāt mums arī vajadzēs tuvākā gada laikā ieviest stingros un dārgos lopu kaušanas noteikumus. Esmu pārliecināts, ka Rumānijas cūku audzētāji būtu gandarīti, ja šie noteikumi tiktu aizstāti ar virspusēju un selektīvu kontroli, vai arī ar dažiem plakātiem lidostās. Es, protams, jokoju, bet, ja noteikumi ir pieņemti, tad tie ir jāpiemēro visiem vienādi obligātā kārtā.
Michel Dantin
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, paldies par jūsu ziņojumu, kurš atspoguļo jūsu pilnvaru termiņa laikā paveikto izcilo darbu. Eiropa ir izvēlējusies tādu pārtikas ražošanas modeli, kas garantē tās iedzīvotāju aizsardzību. Citur mūsu līdzpilsoņi ir gatavi maksāt EUR 100 uz vienu iedzīvotāju gadā, lai mēs garantētu viņu pārtikas kvalitāti.
Tajā dienā, kad tikām iepazīstināti ar PVB ziņojumu, jāatzīst, ka man kā jaunam Parlamenta deputātam bija jākaunas par jūsu darbiniekiem, kuri acīm redzami nespēj vai nevēlas atbildēt uz mūsu jautājumiem.
Komisāres kundze, vai mums ir jākaunas par ES stingrajiem noteikumi patērētāju aizsardzības jomā? Vai mums ir jākaunas par to, ka pieprasām, lai šos noteikumus ievērotu tās valstis, kuras plāno piegādāt savus produktus mūsu patērētājiem? Vai mums ir jākaunas par to, ka, lai pārdotu automobiļus vai gaisa kuģus, šīs pašas valstis mums uzspiež atvērt kādu no savām rūpnīcām vai izvirza mums tādus vai citādus nosacījumus?
Mūsu tirgus pieejamības nosacījumi ir ļoti nozīmīgi, jo tie ietekmē pārtikas kvalitāti un mūsu iedzīvotāju veselību. Mums nav, par ko kaunēties.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, mēs vēlamies eksportēt, bet mums ir arī jāimportē. Tirdzniecība veicina attīstību, tā sniedz labumu pusēm, kuras savstarpēji ar kaut ko mainās, bet, lai tas notiktu, tiek izvirzītas atsevišķas konkrētas prasības attiecībā uz kvalitāti un atbilstīgu standartu nodrošinājumu. Tas ir saprotams, un es esmu pārliecināts, ka jūs man piekritīsiet. Eiropā tiek veiktas dažāda veida pārbaudes un revīzijas, lai aizsargātu savu tirgu pret tādu pārtikas produktu pieplūdumu, kuri neatbilst Eiropas standartiem, vai kuri varētu radīt draudus mūsu veselībai. Ja pareizi esmu sapratis, tad no komisāres kundzes teiktā var secināt, ka mēs nesagaidīsim, lai importētājiem tiktu veiktas tādas pašas revīzijas procedūras, kādas tiek veiktas mūsu ražotājiem? Ko jūs gribējāt teikt ar to, ka vienīgi šo pasākumu ietekmei ir jābūt līdzvērtīgai? Salīdzinājumam es vēlētos pajautāt, ja, piemēram, Krievija, vai kāda cita valsts var izvirzīt prasības attiecībā uz precēm, kuras tiek importētas no ES, bet mēs tās nevaram izvirzīt, piemēram, no Brazīlijas importētai gaļai, tad vai šādā situācijā nozīme ir vienīgi ietekmei?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, vai drīkstu atgādināt godātajiem deputātiem, ka es neteicu, ka mēs nevaram piemērot noteikumus trešām valstīm. Žēl, ka pēc 10. vai 15. minūšu ilgās uzstāšanās man nav izdevies izskaidrot noteikumus, kurus mēs piemērojam attiecībā uz trešo valstu produktiem.
Man jums jāatgādina, ka mēs ne tikai importējam preces no trešām valstīm, kā, piemēram, liellopu gaļu no Brazīlijas, turklāt tie ir tikai 5 % no ES nepieciešamā liellopu gaļas daudzuma, bet arī eksportējam uz tām, tajā skaitā uz Krieviju un daudzām citām valstīm. Mūsu eksports uz Krieviju naudas izteiksmē ir EUR 1 miljards gadā, turklāt produkti tiek eksportēti galvenokārt no Īrijas. Mēs cenšamies pārliecināt Krieviju par to, ka nevaram pieņemt tādus pašus noteikumus, kādi ir viņiem. Pastāv starptautiskās tirdzniecības noteikumi, un mēs piemērojam līdzīgus, bet ne tieši tādus, apzinoties, ka tie ir pietiekami stingri, lai aizsargātu patērētājus.
Iemesls tam, kādēļ mēs Brazīlijas gadījumā piemērojām drošības noteikumus, ir tāds, ka PVB, veicot savas misijas, konstatēja trūkumus. Mēs izvirzījām ļoti stingrus noteikumus to novēršanai. Skaitļus es jums jau nosaucu.
Kas attiecas uz pēdējo PVB misiju Brazīlijā, tad tur patiešām tika konstatētas problēmas, bet es jums ieteiktu iepazīties arī ar mūsu PVB ziņojumiem par ES dalībvalstīs veiktajām misijām un tad izdarīt salīdzinājumu. Jūs redzēsiet, ka arī tajās tika konstatēti nopietni pārkāpumi, kurus mēs esam lūguši attiecīgo valstu iestādēm novērst. To pašu mēs lūdzām arī Brazīlijas iestādēm.
Kad kādā Brazīlijas reģionā tika konstatēti nopietni pārkāpumi trīs saimniecībās, šīs valsts atbildīgās iestādes veica koriģējošas darbības, lai svītrotu no eksportētāju saraksta attiecīgās saimniecības un pārkvalificētu par revīzijām atbildīgos auditorus.
Arī trijās citās saimniecībās tika konstatēti pārkāpumi, kas galvenokārt bija saistīti ar novēlotiem paziņojumiem par dzīvnieku pārvietošanu vai ar datubāzē esošo datu nekonsekvenci. Šos pārkāpumus PVB darbinieki atzina par mazāk nopietniem, tomēr Brazīlijas iestādes piespieda attiecīgos uzņēmumus pārskatīt savas datubāzes un veikt nepieciešamos labojumus.
PVB darbinieki, dodoties savās misijās, zina, ka tiks atklāti trūkumi. Mūsu pienākums ir tos novērst patērētāju labad neatkarīgi no tā, vai tie ir atklāti ES dalībvalstīs vai trešās valstīs. Es vēlos jūs pārliecināt par to, ka mēs turpināsim veikt misijas Brazīlijā un arī pārējās trešās valstīs, lai būtu droši par to, ka, ja pārkāpumi ir konstatēti, tie tiks arī novērsti. Es vēlos arī apliecināt, ka mūsu attieksme pret ES lauksaimniekiem un ražotājiem attiecībā uz trešām valstīm ir godīga.
Vakara gaitā tika pieminēta Rumānija, kur tāpat kā agrāk Bulgārijā un daudzās citās ES dalībvalstīs bija uzliesmojis klasiskais cūku mēris. Mēs daudz dzirdējām par Rumāniju un Bulgāriju. Iesaku jums pajautāt savu valstu valdībām, kādu palīdzību mēs tām esam snieguši, lai atrisinātu minētās problēmas. Esmu pārliecināta, ka Rumānija jau vistuvākajā nākotnē, pateicoties mūsu sniegtajai palīdzībai, varēs eksportēt gaļu, savukārt Bulgārijā būs izskausts klasiskais cūku mēris.
Nobeigumā es vēlos darīt jums zināmu, ka pirmām kārtām mēs esam atbildīgi Eiropas patērētāju priekšā un vēlamies vienīgi to, lai visiem būtu labi. Jūs varat būt pārliecināti, ka PVB veiks ļoti stingras pārbaudes trešās valstīs. Mums ir jāsaglabā modrība, un, ja tiks atklāti trūkumi, tad tie tiks novērsti. Tas, vai vēl kādas saimniecības būs iekļautas eksportētāju uz ES sarakstā, ir atkarīgs vienīgi no Brazīlijas iestādēm, kā arī no tā, vai konkrētās saimniecības ir gatavas ieguldīt nepieciešamos līdzekļus, lai viņu saimniecības, kuras vēlas eksportēt gaļu, tiktu apstiprinātas atbilstoši mūsu standartiem. Ja saimniecības tam nav gatavas, tad eksportētāju sarakstā tās netiks iekļautas.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Béla Glattfelder  
Eiropas Savienības pārtikas nekaitīguma noteikumi ir visstingrākie pasaulē, tomēr, lai nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem, Eiropas lauksaimniekiem rodas lielas papildu izmaksas. Eiropā ražotie produkti nedrīkst būt neizdevīgākā situāciju salīdzinājumā ar tiem, kuri tiek ievesti no trešām valstīm jau tādēļ vien, ka pēdējie ir ražoti saskaņā ar zemāka līmeņa pārtikas rūpniecības noteikumiem. Eiropas patērētāju veselību nedrīkst apdraudēt neatbilstīgas kvalitātes vai nedroši produkti. Ja gaļas produkti nav ražoti pienācīgos apstākļos, tie var radīt ļoti nopietnus draudus veselībai. Tādēļ Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina, lai attiecībā uz ES ražotajiem un arī no trešām valstīm ievestajiem gaļas izstrādājumiem tiktu piemēroti vienādi nosacījumi.
Wojciech Michał Olejniczak  
Dāmas un kungi, nesen Eiropas Komisija nāca klajā ar paziņojumu par to, ka ES ir ievērojami pieaudzis liellopu gaļas imports no trešām valstīm, it sevišķi no Argentīnas, Brazīlijas un Urugvajas. Lai ES varētu ievest jebkādus produktus, tajā skaitā liellopu gaļu, ir jābūt ievērotiem Kopienas noteiktajiem standartiem, kuros Eiropas Komisija nesen veica stingrākas izmaiņas. Diemžēl ļoti bieži no trešām valstīm ievestie produkti neatbilst minētajiem pārtikas nekaitīguma standartiem. Neraugoties uz to, šo produktu ievērojami zemākās cenas nodrošina tiem konkurētspēju mūsu tirgū. Tieši tādēļ pašlaik galvenais uzdevums ir sniegt atbalstu mūsu lauksaimniekiem un popularizēt Eiropā ražotos produktus, kuri atbilst visaugstākajiem standartiem un ir nekaitīgi veselībai. Mūsu apspriežamajam jautājumam ir vēl viens aspekts. Ņemot vērā kritisko situāciju piena tirgū, mums vajadzētu izdarīt attiecīgus secinājumus. Iespējams, ka pašlaik, kad daudzās ES dalībvalstīs mēs nevaram atrisināt piena pārprodukcijas problēmu, būtu vērts padomāt, kā reorganizēt liellopu gaļas ražošanas nozari. Paldies par jūsu uzmanību.
