Maldinoša uzziņu sabiedrību darbība (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Erminia Mazzoni un Malcolm Harbour jautājums Komisijai, uz ko jāatbild mutiski un kas iesniegts Iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzības komitejas vārdā, par maldinošu uzziņu sabiedrību darbību (Ο-000087/2011 - Β7-0315/2011).
Simon Busuttil
aizstājot autoru. - Priekšsēdētājas kundze! Pirms divarpus gadiem es šo plenārsēdi iepazīstināju ar ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošu darbību. Parlamenta vēstījums bija nepārprotams: pastāv nopietna problēma, kas saistīta ar krāpniecisko praksi, kuru īsteno uzziņu sabiedrības, veicot maldinošas darbības - desmitiem tūkstoši mūsu mazo uzņēmumu, brīvprātīgās organizācijas un pat labdarības iestādes kļūst par šo krāpniecisko darbību upuriem, un mums ir nepieciešama saskaņota pieeja, lai šādas maldinošas darbības uz visiem laikiem pārtrauktu.
Pēc divarpus gadiem mēs diemžēl esam šeit pat plenārsēdē, lai debatētu pa šo pašu tematu, jo nav veikti vērā ņemami pasākumi, lai cīnītos pret šo problēmu, kas saistīta ar uzziņu sabiedrību maldinošo darbību. Tas ir nepieņemami.
Ļaujiet man atgādināt kolēģiem, par ko mēs šeit runājam. Šī krāpšana galvenokārt izpaužas tādējādi, ka no uzziņu sabiedrības tiek nosūtīta maldinoša veidlapa, kas ārēji izskatās pēc vienkārša aicinājuma atjaunināt personisko informāciju vai uzņēmuma informāciju, par kuru pretī tiek solīts bez maksas ievadīt un iekļaut šo informāciju uzņēmumu uzziņu krājumā. Sākotnēji nevienam nerodas aizdomas, ka šīs veidlapas aizpildīšana varētu būt saistīta ar kaut kādiem izdevumiem vai maksājumiem. Tomēr pēc šīs veidlapas iesniegšanas upuri saņem vēstuli, kurā tiek prasīts maksāt EUR 1000 gadā trīs gadus pēc kārtas. Ja viņi atsakās maksāt, maldinošās uzziņu sabiedrības ķeras pie metodes, ko būtībā varētu nosaukt par iebiedēšanas taktiku: seko nogurdinoši tālruņa zvani, draudi sākt tiesiskas darbības un tiek draudēts ar parādu piedzinējiem.
Pats uztraucošākais šajā visā ir tas, ka šādas nelikumīgas darbības vairākās dalībvalstīs tiek veiktas pašā valsts varas iestāžu degungalā, kuras ir ļoti labi informētas par šīm darbībām un nav veikušas nekādus pasākumus, lai tās pārtrauktu. Tādas uzziņu sabiedrības kā "European City Guide”, "Construct Data”, "TEMDI”, "EU Business Services”, "World Business Directory”, "Expo Guide” un "DAD” joprojām tiek izmantotas tikpat intensīvi. Komisija ir jau paziņojusi, ka šāda maldinoša prakse ir pret ES likumiem, bet tā nav darījusi pietiekami daudz, lai to apturētu. Tas ir iemesls, kāpēc mēs esam šeit šodien ieradušies.
Eija-Riitta Korhola
aizstājot autoru. - Priekšsēdētājas kundze! Lielais sūdzību skaits par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību liecina, ka MVU tā ir nopietna problēma. Negodīgas uzziņu sabiedrības nodara gan finansiālu kaitējumu, gan arī nomoka mazos uzņēmumus. Laikposmā no 2003. līdz 2008. gada vidum tika reģistrētas gandrīz 14 000 sūdzības un pieprasījumi. No jauniem upuriem joprojām tiek saņemts simtiem vēstuļu ar sūdzībām.
Grūtības, kas saistītas ar šādu darbību izsekošanu, pašos pamatos grauj iekšējā tirgus darbību. Maldinoša prakse saskaņā ar Direktīvu par maldinošu un salīdzinošu reklāmu un Negodīgas komercprakses direktīvu tiek uzskatīta par nelikumīgu.
Taču pietrūkst iedarbīgu tiesiskās aizsardzības līdzekļu, un pastāv nepilnības īstenošanas jomā. Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja kā par tiesību aktiem atbildīgā komiteja ir nesen uzdevusi šo jautājumu Nīderlandes iestādēm, pievēršot uzmanību to uzziņu sabiedrību krāpnieciskajām darbībām, kuras ir dibinātas Nīderlandē.
Nīderlandes iestāžu sniegtā atbilde skaidri parāda, ka dalībvalstis vairāk ir norūpējušās par to, kas notiek viņu pašu teritorijā. Es uzskatu, ka, ņemot vērā šīs problēmas pārrobežu raksturu, lai pārtrauktu krāpniecisko praksi, īstenošanas jomā pavisam noteikti ir arī vajadzīga intensīvāka sadarbība starp dalībvalstīm.
Komisija, kopīgi ar dalībvalstīm īstenojot pasākumus pārrobežu situācijās, izmantojot esošos ES mēroga tīklus, varētu pati aktīvāk veicināt sadarbību starp dalībvalstīm. Lielāku uzsvaru vajadzētu likt uz efektīvām un atturošām sankcijām pret šādu krāpniecisku praksi visās dalībvalstīs, jo tas izputinātu šādas uzziņu sabiedrības un ļautu sodīt to vadītājus.
Vajadzētu paredzēt Negodīgas komercprakses direktīvas darbības jomas paplašināšanu, lai ietvertu visas komercprakses, kas pastāv uzņēmēju attiecībās ar patērētājiem neatkarīgi no tā, vai to mērķis ir patērētāju vai konkurentu aizsardzība. Šādā veidā lielāko daļu - ja ne visas - negodīgo komercprakšu starp uzņēmumiem mazumtirdzniecības nozarē regulētu tas pats noteikumu kopums, kas regulē starp uzņēmējiem un patērētājiem pastāvošo negodīgu komercpraksi, ar kuru tās parasti pārklājas.
Ir arī svarīgi palīdzēt uzņēmumiem cīnīties pret krāpniecību, uzlabojot piekļuvi informācijai un paaugstinot apziņu, uzlabojot kompensācijas mehānismus. Es vēlos jautāt komisāram: kas ir būtiskākie šķēršļi, kuri valsts iestādēm traucē intensīvāk iesaistīties pārrobežu pasākumu īstenošanas sadarbībā, un kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi cīņā pret negodīgām uzziņu firmām?
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Komisija piekrīt Eiropas Parlamenta bažām, ļaunajām nojautām un tā kritiskajai analīzei šajā jautājumā. Uzziņu sabiedrību maldinošā prakse rada problēmas daudziem uzņēmumiem. Pirms trim gadiem mēs uzdevām sagatavot pārskatu un saņēmām tūkstošiem sūdzību. Mēs varam tikai pieņemt, ka tā ir vienīgi aisberga redzamā daļa, kas nozīmē, ka to uzņēmumu skaits, kas uzskata, ka viņi ir maldināti, varētu būt daudz lielāks.
Par tiesiskuma, pamattiesību un pilsonības jautājumiem atbildīgā komisāre V. Reding kundze pašlaik apkopo informāciju, lai noteiktu problēmas apmērus. Es vēlos uzsvērt, ka šāda prakse ir jau aizliegta saskaņā ar Direktīvas 2006/114/EK nosacījumiem, kas attiecas uz maldinošu un salīdzinošu reklāmu, un vairākās dalībvalstīs tiesību aktos krāpšanas novēršanas jomā. Tomēr dažas no šīm krāpnieciskajām darbībām tiek veiktas pāri valstu robežām un tiek izmantotas uzņēmumu transakcijās starp dažādām sabiedrībām, un pagaidām vainīgos ir grūti saukt pie atbildības.
Lai pievērstos šai problēmai un to atrisinātu, V. Reding kundze plāno līdz gada beigām nākt klajā ar paziņojumu, kurā tiks ziņots, cik tālu ir ieviesta pašreizējā direktīva attiecībā uz maldinošu un salīdzinošu reklāmu un kādas tagad ir iespējas to pārskatīt, lai sniegtu situācijas novērtējumu. Viņa apsver iespēju uzlabot saturu un meklē secinājumus, kurus varētu izdarīt no maldinošās prakses. Viņa arī koncentrējas uz to, kā uzlabot sadarbību starp valstu iestādēm pārrobežu kriminālvajāšanas gadījumos.
Viņa arī plāno ierosināt vairāk informēt iedzīvotājus un uzņēmumus par augošo problēmu, kas saistīta ar uzziņu sabiedrību maldinošo darbību, un uzsvērt, ka šajā jomā ir jāorganizē vairāk sabiedrisko attiecību pasākumu. 2006. gada direktīva ir ieviesta visās dalībvalstīs. Tomēr Komisija ir aicinājusi dalībvalstis informēt mūs par ieviešanu un pasākumiem, ko tās ir veikušas, kā arī pēc iespējas ātrāk iesniegt statusa ziņojumu pirms plānotā paziņojuma publicēšanas. Šis process tika atbalstīts konferencē, ko maija beigās organizēja Komisija, iesaistot dalībvalstu iestādes, interešu grupas un neatkarīgus ekspertus. Šajā konferencē galvenā uzmanība tika pievērsta krāpnieciskai uzziņu sabiedrību praksei, jo īpaši pārrobežu darbībām.
Debašu laikā kļuva skaidrs, ka ir vajadzīga labāka un sistemātiskāka sadarbība starp dalībvalstu iestādēm, un šī atziņa tiks iekļauta V. Reding kundzes paziņojumā, kas tiks publicēts gada beigās. Es varu jums apliecināt, ka mēs šo jautājumu uzskatām par tikpat neatliekamu, cik jūs. Tāpēc nākamās darbības mēs vēlamies veikt pēc iespējas ātrāk. Tomēr formālu iemeslu dēļ mums ir jānodrošina, ka ietekmētie uzņēmumi atbilstoši tiek iesaistīti, un tāpēc mums ir vajadzīgs laiks, lai to realizētu. Pamatojoties uz konsultāciju procesa rezultātiem un pēc visu argumentu pārbaudīšanas Komisija plāno veikt tālākus koriģējošus pasākumus, lai novērstu maldināšanu un nelikumīgu pārrobežu praksi. Pateicos jums par plašo atbalstu šajā jautājumā.
Georgios Papanikolaou
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Nav neviena, kurš nepiekritīs tam, ko jūs teicāt. Es vēlos pastāstīt jums par nepatikšanām, kuras piedzīvoja kāds grieķis, kas man sūdzējās par līdzīgu likstu, kuras cēlonis bija maldinoša reklāma, un iedeva man visus attiecīgos dokumentus. Maldinošā uzņēmuma nosūtītās vēstules augšdaļā ir teikts, ka informācija ir par brīvu. Redzot, ka jāievada noteikta informācija, mans tautietis to ievadīja un nosūtīja vēstuli. Sīkā drukā vēstules apakšdaļā bija teikts, kā S. Busuttil kungs sacīja iepriekš, ka viņam ir jāmaksā EUR 1000 gadā. Kādu laiku pēc tam aizdomīgā uzņēmuma juridiskā nodaļa nosūtīja vēstules, kuras man ir šeit līdzi un kurās manam tautietim tika pieprasīts samaksāt EUR 3529,38. Šajā summā acīmredzot tika iekļauti procenti un uzņēmuma juridisko pakalpojumu izmaksas.
Komisāra kungs, šajā gadījumā, kā redzams, pastāv tiesiskais regulējums. Tomēr mēs nezinām, vai dalībvalstis šīs direktīvas ir piemērojušas un atbilstoši transponējušas. Stokholmas programmā ir teikts, ka mums šīs problēmas ir jārisina tieši. Mēs iestājamies par saviem pilsoņiem; mēs esam iesaistīti viņu ikdienas problēmās. Mūsu pilsoņiem ir jāsaprot, ka mēs neatrodamies kaut kur tālu, mēs nenodarbojamies tikai ar lielajiem Eiropas jautājumiem. Mēs ar viņiem esam kopā viņu ikdienas dzīvē. Mums šī problēma ir jāatrisina nekavējoties.
Monika Flašíková Beňová
S&D grupas vārdā. - (SK) Priekšsēdētājas kundze! Pirmkārt un galvenokārt ir skaidrs, ka šīs firmas ir ne tikai maldinošas, bet tās ir arī krāpnieciskas.
Uzņēmējdarbība ir noderīga, ciktāl tā sniedz labumu sabiedrībai kopumā, bet, ja kāds iesaistās negodīgā biznesā ar nolūku ievilināt citus godīgus tirgotājus un uzņēmumus uzziņu sabiedrībā vienīgi, lai gūtu sev materiālu labumu, un, šādi rīkojoties, izmanto atrunas, tad tā ir uzskatāma par acīmredzamu krāpšanu neatkarīgi no tā, cik daudz viņi protestē, sakot, ka nedara neko nelikumīgu. Mēs arī nedrīkstam aizmirst to, ka saskaņā ar direktīvu par maldinošu un salīdzinošu reklāmu šīs uzziņu firmu darbības nepārprotami ir ārpus likuma.
Tomēr nav jāievieš jauni tiesību akti. Drīzāk mums vajadzētu koncentrēties uz to, lai pašreizējais likums tiktu piemērots praksē tik ātri un efektīvi, cik iespējams. Problēma ir tajā apstāklī, ka šīs firmas bieži pēkšņi uzbrūk citiem uzņēmumiem, kas atrodas citā ES dalībvalstī, un šiem, bieži vien mazajiem, ģimenes uzņēmumiem vai nu nav attiecīgu zināšanu, vai arī tie nespēj sev nodrošināt juridisku aizstāvību, vai arī tie konstatē, ka tam būs nepieciešams daudz naudas un lielas pūles. Man ir tikai viens papildjautājums: vai Komisija uzskata, ka būtu iespējams organizēt publisku kampaņu, lai nosauktu atsevišķas iesaistītās firmas un aicinātu godīgos uzņēmumus ar tām neveidot kontaktus?
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos komisāram sacīt, ka daudzu pēdējo gadu laikā es esmu satikusi daudzus Īrijas iedzīvotājus, kas ir kļuvuši par maldinošo uzziņu sabiedrību upuriem.
Piemēram, es satiku skolas sekretāri, kura samaksāja vairāk nekā EUR 2000, jo skola nevarēja atļauties samaksāt šo summu, un viņa jutās atbildīga, jo bija parakstījusi veidlapu. Viņa jutās arī ļoti muļķīgi. Viņa padomāja, ka neviens cits viņas vietā nebūtu bijis tik stulbs, lai izdarītu to, ko viņa, uzreiz neaptverot, ka šādi gadījumi ar cilvēkiem, protams, notiek visu laiku.
Es satiku kādu vecāku kundzi, kuras vīrs bija taksometra vadītājs. Viņa saņēma veidlapu, kurā bija dažas kļūdas. Viņa domāja, ka ir tikai izlabojusi kļūdas, nosūtīja šo veidlapu atpakaļ un pēc tam divu gadu garumā saņēma draudu vēstules. Viņa ar šīm vēstulēm tika terorizēta tādā mērā, ka baidījās atvērt vēstuli, kad mājās to saņēma. Es nevarēju viņai pateikt, lai viņa naudu nemaksā. Viss, ko es varēju pateikt, bija, ka gadījumā, ja es būtu viņas vietā, es naudu nemaksātu. Tas bija labākais padoms, ko es viņai varēju sniegt.
Ir daudz citu piemēru, par kuriem, cik man ir zināms, jūs esat dzirdējuši. Ir taisnība, ka iedzīvotāji gaida, ka Eiropas tiesību akti viņus aizsargās, un viņi nesaprot, kāpēc Eiropas tiesību akti šajā ziņā viņus neaizsargā. Šeit situācija ir divdomīga. Kā es norādīju, es iedzīvotājiem sacīju, ka viņi, manuprāt, ir aizsargāti, bet es to nevaru garantēt. Cik man zināms, viena no šīm sabiedrībām, piemēram, tika atzīta par vainīgu vienā Spānijas reģionā, un tomēr vienīgais, ko tā izdarīja, -vienkārši pārcēlās uz citu reģionu un tur turpina savu darbību.
Viena no lietām, kas iedzīvotājus dara bažīgus, ir tā, ka viņi nav pārliecināti par to, kā tiesību sistēmas darbojas citās valstīs. Viņi var uzskatīt, ka viņu pašu dalībvalstī viņi būs aizsargāti, bet viņiem nav pārliecības par to, kas notiek citās dalībvalstīs. Ja šīs firmas pārceļas ārpus ES, viņiem rodas bažas arī šajā sakarā.
Tāpēc ir patīkami dzirdēt, ka Komisija pievienojas mūsu bažām, pieprasa attīstīt sadarbību starp dalībvalstīm, atkal pievērš uzmanību pārrobežu gadījumiem un cenšas informēt iedzīvotājus un uzņēmumus.
Komisāra kungs, jūs sacījāt, ka situācija ir neatliekama, bet tā ir bijusi neatliekama ļoti, ļoti ilgu laiku. Iedzīvotāji saredz daudzas jomas, kurās ES tiesību akti ietekmē viņu dzīves, un tāpēc viņi nespēj saprast, kāpēc viņi nav aizsargāti no krāpnieciskajām firmām. Es vēlētos aicināt jūs, komisāra kungs, saprast, ka vārds "neatliekams” nozīmē "tagad”.
Struan Stevenson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es pilnīgi piekrītu tam, ko nupat teica M. Harkin kundze. Manā vēlēšanu apgabalā Skotijā tie, kas tiek šādi piekrāpti, ir paveci cilvēki un cilvēki, kuri vada naktsmītnes ar brokastīm vai pašorganizētas ēdināšanas atpūtas namiņus. Viņi ievada adresi šajā uzziņu krājumā un pēc tam saņem rēķinu par tūkstoti eiro. Vecāka gadagājuma cilvēki tiek nobiedēti, kad viņi saņem šīs draudu vēstules no šo firmu šķietami likumīgajiem pārstāvjiem.
Šīs ir pārrobežu noziedzīgās darbības. Šīs firmas norāda savu nosaukumu un savu adresi. Mums tās ir jāizseko, jāslēdz, jāierosina pret tām tiesvedība un jāaizsargā Eiropas Savienības iedzīvotāji. Kad kāds sabiedrības pārstāvis manā vēlēšanu apgabalā ar mani sazinās, es vienkārši viņam iesaku uzrakstīt atpakaļ šai firmai, norādot tai, ka visa turpmākā korespondence notiks ar mani. Šīs firmas nekad vairs viņiem neraksta. Tomēr šos cilvēkus vajadzētu arī ieslodzīt cietumā.
Keith Taylor
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Šis priekšlikums ir ļoti nepieciešams. Lai gan mums ir 2006. gada direktīva, ir acīmredzams, ka tā nedarbojas tik labi, kā vajadzētu. Firmas, par kurām mēs esam dzirdējuši, pastāv vienīgi tāpēc, lai krāptu tādas organizācijas, kas uzticas, un dažreiz arī pārmērīgi izpletušās organizācijas, un es uzskatu, ka īpaši briesmīgi ir tad, kad šīs firmas nodara kaitējumu kopienas uzņēmumiem, kuru budžets bieži ir ierobežots.
Izmantojot šādas huligānu un reketieru taktikas, viņi uzticīgus cilvēkus iekārdina ar solījumiem, bet es domāju, ka gūtā mācība ir šāda: ja piedāvājums šķiet pārāk labs, lai tas būtu patiess, tad visticamāk tas tā arī ir. Šīs firmas ir līdzīgas plēsīgām haizivīm, un to darbība ir jāaptur.
Mūsu grupa šo rezolūciju, protams, vērtē atzinīgi. Tā ir ļoti laikus izstrādāta, un mēs to atbalstīsim, jo tā aicina Komisiju pieprasīt dalībvalstīm atbilstoši ieviest direktīvu.
Derek Roland Clark
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Man vislabāk ir zināma uzziņu sabiedrība "European City Guide”, un, lai gan ir mēģināts to slēgt, tās draudi turpinās. Apvienotajā Karalistē 2008. gada maijā stājās spēkā noteikumi attiecībā uz maldinošu mārketingu. Tajos ir pasludināts, ka sīkās drukas izmantošana visos dokumentos ir nelikumīga, ja tās nolūks ir slēpt pakalpojuma patieso cenu. Tādējādi Godīgas tirdzniecības birojs (GTB) tagad var sākt darbības pret AK sabiedrībām, bet šeit ir būtisks trūkums.
GTB nav tiesību risināt krāpšanas gadījumus, kuru izcelsme ir meklējama ārpus AK, tostarp citās dalībvalstīs, tāpēc šī problēma turpina pastāvēt un es turpinu saņemtu savu daļu no sūdzībām. Un galvenais, kamēr šīs firmas var darboties kaut kur citur, pateicoties vājai policijas kontrolei, kāpēc manas valsts valdība neaizkavē to, kas ienāk no kontinentālās Eiropas? Atbildes pamatā ir šī nederīgā ES, kas nojaukusi valstu robežas. Personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite nodrošina ideālu aizsegu cilvēku tirgotājiem, teroristiem, un draudīgiem, traumējušiem blēdīgiem darījumiem, kuru nolūks ir izkrāpt naudu no pārāk uzticīgiem cilvēkiem.
Philippe Boulland
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mēs varam skaitļos apkopot situāciju attiecībā uz to uzziņu sabiedrību maldinošo darbību, kuru piedāvājumam vajadzētu būt bezmaksas. Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejai tika nosūtīti četri simti lūgumrakstu. Maksa uzbāzīgi tiek pieprasīta no piecdesmit tūkstošiem ļoti mazu uzņēmumu, apvienību vai organizāciju. Caurmērā par nevajadzīgajām saistībām tiek prasīts trīs gadu garumā maksāt EUR 1000 mēnesī, kā to jau norādīja S. Busuttil kungs.
Šie dati tikai daļēji atspoguļo šo blēdīgo darījumu upuru ciešanas. Šie cilvēki, veidojot savu uzņēmumu, jau tā uzņemas riskus un ātri saskaras ar uzņēmējdarbības problēmām, ekonomikas krīzi un neziņu par nākotni. Mums ir jāpasargā šie cilvēki no krāpnieciskās prakses, jo viņiem nav ne finansiālu, ne arī cilvēcisku resursu, lai tai pretotos.
Ir iespējami vairāki ierosinājumi: pirmkārt, mums ir jāpārtrauc šie blēdīgie darījumi, kas vājina mūsu ekonomiku. Lai to paveiktu, komisāra kungs, būtu ieteicams paātrināt Direktīvas par maldinošu un salīdzinošu reklāmu pārskatīšanu, ņemot vērā to, ka krāpniecisko reklāmu skaits pieaug un tās kļūst arvien izsmalcinātākas.
Pēc tam, pamatojoties uz principu "nosaukt un nokaunināt”, mums vajadzētu izveidot šo firmu melno sarakstu, kas būtu izmantojams kā atsauce. Ar ietekmēto uzņēmumu un to valsts varas iestāžu palīdzību, kuras ir atbildīgas par krāpšanas apkarošanu, mēs varētu izveidot vienkāršu un efektīvu apturēšanas un profilakses līdzekli. Visbeidzot mums ir smagi jāsoda šajā sistēmā iesaistītie cilvēki. Piemērotie naudas sodi bieži ir mazāki par tām summām, kas iegūtas šo blēdīgo darījumu rezultātā. Mums ir jāmudina dalībvalstis šajā jomā piemērot bargākus sodus.
Evelyne Gebhardt
(DE) Priekšsēdētājas kundze, G. Oettinger kungs! Komisija piekrīt Eiropas Parlamenta bažām. Tas ir ļoti jauki, bet mēs esam gaidījuši daudz gadu, līdz Komisija veiks kādas darbības un šajā jomā tiks panākts kaut kāds reāls progress. Mums priekšā ir S. Busuttil kunga ziņojums. Pēdējā parlamentārajā sesijā Iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzības komiteja atkārtoti uzsvēra to, ka mums beidzot ir kaut kas jādara, lai cilvēkiem palīdzētu. Problēma ir tajā, ka cilvēki joprojām gaida uz šo palīdzību.
Daudzām mazajām brīvprātīgajām organizācijām, kurām ir bijis jāsaskaras ar šo krāpniecisko praksi, nepietiek finanšu līdzekļu vai drosmes, lai sevi aizstāvētu. Tikai pagājušajā nedēļā es saņēmu vēl vienu vēstuli ar jautājumu: "Kā lai es sevi aizstāvu? Man nav naudas juristam, tāpēc es nevaru sākt tiesvedību.” Es domāju, ka mums visbeidzot vajadzētu sniegt Eiropas iedzīvotājiem efektīvus līdzekļus, ar kuriem viņi varētu atbrīvoties no šīs problēmas.
Catherine Stihler
Priekšsēdētājas kundze! Viltīgi blēdīgi darījumi, kuri pēc būtības ir krāpnieciski un ar kuriem likumības aizsegā - bieži nosaukumos izmantojot terminu "Eiropa” - tiek mocīti nelieli uzņēmumi, ir jāpasludina par nelikumīgiem. Šie blēdīgie darījumi ne tikai nodara kaitējumu nelieliem uzņēmumiem, kuriem tiek draudēts, kurus neliek mierā un kuri tiek iebiedēti ar to, ka būs jāmaksā par kaut kādiem pakalpojumiem, attiecībā uz ko viņi bija domājuši, ka tie ir bez maksas; tie nodara kaitējumu visai Eiropas Savienībai, kad mēs stingri nerīkojamies, lai sniegtu palīdzību.
Galu galā tā ir Eiropas Komisijas mantra ir "vispirms domāt par mazākajiem”, tomēr es esmu virzījusi šo jautājumu, kā daudzi kolēģi ir sacījuši, daudzus, daudzus gadus, bet līdz šim tiešas darbības nav veiktas: kāpēc nav? Mēs dzirdam par pārskatiem, informācijas apkopošanu un ieinteresēto pušu sanāksmēm. Mums ir vajadzīga rīcība, nevis vārdi, un, ja mēs sakām, ka līdz šā gada beigām tikai gaidīsim vai atliksim šā jautājuma risināšanu vēl dažus gadus, tad tas tik tiešām ir pārāk maz un pārāk vēlu: mums ir jārīkojas tagad.
Vai tāpēc, ņemot vērā šo blēdīgo darījumu raksturu un to ES mēroga un pārrobežu raksturu, Komisija neapsver iespēju izveidot speciālu juridisko konsultāciju centru, lai palīdzētu MVU atrisināt šos blēdīgos darījumus? Šādi blēdīgie darījumi turpināsies, līdz Komisija stingri nerīkosies.
Phil Prendergast
Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Parlaments no nelieliem uzņēmumiem visā ES ir saņēmis simtiem lūgumrakstu, kuros tie sūdzas, ka ir kļuvuši par šo shēmu upuriem. Lai gan šo pārmērīgo maksu maksāšana vientiesīgus uzņēmumus var novest smagās finanšu grūtībās, bieži šie upuri ir pārāk mazi, lai atļautos segt juridisko pakalpojumu izmaksas, sākot tiesvedību pret šīm uzziņu sabiedrībām.
Šīs firmas savus upurus bieži izvēlas citās dalībvalstīs. Šādi upuriem rodas juridiska nenoteiktība, jo viņi bieži nezina, kāds juridiskais statuss šiem līgumiem ir citā valstī. Uzziņu sabiedrības šo nenoteiktību izmanto.
Lai gan Komisija ir skaidri formulējusi, ka direktīva, kas attiecas uz maldinošu un salīdzinošu reklāmu, šo uzziņu sabiedrību maldinošo praksi pasludina par pretlikumīgu, tai vajadzētu arī pārliecināties, kā dalībvalstis šo direktīvu transponē, lai noskaidrotu, vai iedzīvotāji visā Eiropā ir vienādi aizsargāti. Tas, ka dalībvalstis šo direktīvu ir transponējušas, vēl nenozīmē, ka šie pasākumi ir vai nu visaptveroši, vai arī tie atbilst cits citam.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Negodīga komercprakse ir līdzīga ūdenim. Tiklīdz tiek atrasta plaisa, tā tiek izmantota. Šajā gadījumā tā ir atradusi divas plaisas. Viena plaisa ir 2006. gada direktīva, kas jau tika pieminēta; vēl viena plaisa ir regula par sadarbību starp dalībvalstīm.
Komisāra kungs, ņemot vērā, ka jūs atbalsta viss Parlaments, visas Parlamenta frakcijas, jums ir jārīkojas ātri, jo laiks ir nauda. Kā jau norādīja mani kolēģi deputāti, ir pagājuši vismaz trīs gadi - trīs gadi, kuru laikā šie cilvēki, šie krāpnieki, kā viņus pamatoti nodēvēja daudzi deputāti - tostarp arī es -, maldina kolēģus un maldina vidēja lieluma uzņēmumus, kas ir uzskatāmi par Eiropas ekonomikas mugurkaulu. Jums ir jārīkojas un jādara tas ātri.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Patiesi, ļoti svarīgi ir zināt, vai direktīva attiecībā uz maldinošu un salīdzinošu reklāmu dalībvalstīs ir atbilstoši transponēta un piemērota praksē. Tomēr mums ir arī ātri un pilnīgi jāsāk risināt citi būtiski šās problēmas aspekti, kurus varētu arī attiecināt uz citiem blēdīgiem pārrobežu darījumu veidiem.
Pirmkārt, Komisijai, dalībvalstīm un to organizācijām ir jānodrošina patērētāji ar sākotnējo informāciju. Nav pieņemami, ka tiek apkrāpts arvien lielāks un lielāks skaits iedzīvotāju.
Otrkārt, lai aizstāvētu savas tiesības, upuriem ir jābūt iespējai iesniegt kolektīvas prasības. Mēs šādu iespēju esam gaidījuši vairāk nekā 20 gadu.
Treškārt, pašreizējā diskusijā par alternatīvas strīdu izšķiršanas reformu vajadzētu arī iekļaut nosacījumus attiecībā uz cīņu pret šiem blēdīgiem darījumiem.
Komisāra kungs, mēs šajā ziņā gaidām no jums ātrus un konkrētus pasākumus.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze! Stāvoklis ir tieši tāds, kā to aprakstīja kolēģi. Es to zinu, jo manā vēlēšanu apgabalā, jo īpaši Korkā, firma ar nosaukumu "European City Guide” krāpnieciskos nolūkos visur dibina kontaktus ar uzņēmumiem. Lai gan, cik man zināms, Katalonijas augstā tiesa 2001. gadā tai pieprasīja pārtraukt tirdzniecību un tās vainu saistībā ar maldinošu praksi atzina Beļģijas tiesas un Apvienotās Karalistes Godīgas tirdzniecības birojs, šī firma turpina savu darbību. Tas nav pietiekami.
Ir ļoti svarīgi, lai mēs izdarītu divas lietas: pirmkārt, mums ir jācenšas un visā Eiropā jāpaaugstina uzņēmumu informētības līmenis, lai nodrošinātu, ka tie ir piesardzīgi un neļauj sevi piemānīt šīm maldinošajām firmām, un, otrkārt, mums ir jāievieš tiesību aktos nosacījums, kas nodrošinātu, ka tad, kad pret šo firmu vadītājiem tiek iesniegta prasība tiesā, viņi vai nu pārtrauc savu darbību, vai arī tiek ievietoti aiz restēm. Tas ir arī viss.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētājas kundze! Parlaments ir saņēmis vairāk nekā 400 lūgumrakstu, un es pati esmu saņēmusi daudzas sūdzības no uzņēmumiem, bezpeļņas organizācijām, skolām, labdarības iestādēm un pat valsts iestādēm, kuras ir kļuvušas par uzziņu sabiedrību īstenoto krāpšanas gadījumu upuriem. Tie uzņemas lielas finanšu saistības ar pārliecību, ka atjaunina informāciju. Negodīgu uzziņu sabiedrību darbības apzināti tiek vadītas pāri robežām vai no trešām valstīm. Mums ir vajadzīgs skaidrs risinājums visas Eiropas mērogā, bet Eiropas Komisija, kurai pieder likumdošanas iniciatīva, daudzu gadu garumā nav neko darījusi par spīti visām Eiropas Parlamenta pūlēm.
Es savā ēnu referentes statusā Parlamenta ziņojumā esmu izvirzījusi daudzus risinājumus. Patiesībā Komisijai saskaņā ar attiecīgo direktīvu ir vienīgi jāierosina iekļaut melnajā sarakstā šo aizliegto maldinošo reklāmas praksi. Mums ir vajadzīgs spēcīgs juridiskais risinājums Eiropas mērogā, un mums tas ir vajadzīgs ātri.
Es aicinu Komisiju piemērot paātrināto likumdošanas procedūru. Šajā gadījumā daudzi godīgi iedzīvotāji ir zaudējuši daudz naudas Komisijas nosodāmās paviršības dēļ. Manuprāt, ir nepieciešama arī Europol izmeklēšana.
Olga Sehnalová
(CS) Priekšsēdētājas kundze! Dažu tā saukto uzziņu sabiedrību negodīgā prakse turpina radīt nopietnas problēmas. To darbību pamatā vienmēr ir bijusi galvenokārt tiesību aktu apiešana un ļoti vāja tiesiskā aizsardzība. Daudzi uzņēmumi atturas sākt tiesvedību tieši augsto izmaksu dēļ. Vai pretēji - var minēt daudzus absurdu spriedumu gadījumus, kas pieņemti, pamatojoties uz formālu pieeju, ko izmanto tiesas un citas pārraudzības iestādes.
Tomēr pats galvenais, uz ko šie krāpnieki pārsvarā paļaujas, ir atbildīgo iestāžu darbinieku vājās juridiskās zināšanas un diemžēl daudzos gadījumos to gatavības un drosmes trūkums un zināms kūtrums. Tiesību aktu formālā interpretācija ļauj viņiem izvairīties no iesaistīšanās, izvairīties no šo lietu izmeklēšanas un mazgāt savas rokas nevainībā. Paradoksālā kārtā pēc tam drīzāk tiek aizstāvētas krāpnieku, nevis to upuru intereses.
Komisijai uzdotajā jautājumā bez aplinkiem tiek vaicāts, kāda ir dalībvalstu pieeja šai problēmai. Kā tās ir piemērojušas direktīvu par maldinošu un salīdzinošu reklāmu? Ja vien valsts aktīvi, nevis tikai formāli neiesaistīsies, šī problēma paliks patiesi neatrisināma un no piekrāptajiem klientiem saņemtie lūgumraksti turpinās krāties. Bet tomēr mēs šajā jautājumā neesam bezspēcīgi.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētājas kundze, G. Oettinger kungs! Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) stingri atbalsta mazo un vidēja lieluma uzņēmumu pasargāšanu no uzziņu sabiedrību draudiem, kas šiem uzņēmumiem it kā sniedz pakalpojumu, kuram galu galā nav nekāda cita rezultāta kā tikai rēķini. Tomēr, kā jūs, G. Oettinger kungs, pareizi sacījāt, Direktīva 2006/114/EK tam nodrošina juridisko pamatu, kas dažās dalībvalstīs acīmredzami nav bijis veiksmīgi ieviests. Tāpēc es ceru, ka Komisija apzināsies problēmas sakni un piemēros sistemātisku pieeju, lai tajās dalībvalstīs, kurās situācija ir īpaši slikta, to atrisinātu pēc iespējas ātrāk. Protams, iesniegto datu pārrobežu rakstura dēļ, šī problēma var izplatīties no šīm dalībvalstīm uz citām kaimiņvalstīm.
Pārāk plaša pieeja šajā gadījumā nedarbosies, jo ir skaidrs, ka problēma ir meklējama konkrētās dalībvalstīs.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Uzziņu sabiedrības ir viens no visplašāk izmantotajiem informācijas avotiem par piedāvājumiem, kas pieejami kādā konkrētā uzņēmējdarbības nozarē. Pateicoties to popularitātei, Eiropas patērētāji šīs uzziņu sabiedrības ir ļoti iecienījuši. Tas ir iemesls, kāpēc uzziņu sabiedrību maldinošā darbība nodara kaitējumu tiem cilvēkiem, kuri tos izmanto. Šo praksi varētu izbeigt, pareizi ieviešot direktīvu par maldinošu un salīdzinošu reklāmu. Diemžēl visas dalībvalstis šo tekstu nav transponējušas savos tiesību aktos. Tas nozīmē, ka upuriem kompensācija par viņiem nodarīto kaitējumu nepienākas. Direktīvas pārskatīšana nodrošinātu šīs prakses apkarošanai nepieciešamos instrumentus. ES tiesību aktu papildināšana ar konkrētiem nosacījumiem arī ierobežotu iespējas parādīties jaunām maldinošām uzziņu sabiedrībām. Manuprāt, cilvēkiem, kas ir cietuši no šīs prakses, ir jābūt iespējai vērsties ar tiešu prasību tiesu sistēmā.
Gerald Häfner
(DE) Priekšsēdētājas kundze, G. Oettinger kungs, dāmas un kungi! Man šķiet, ka šī patiesi ir visas Eiropas problēma. Visiem ir zināmi šie gadījumi, un mēs dzirdam stāstus no daudzām dažādām valstīm. Man uz rakstāmgalda ir sakrājusies vesela kaudze ar sūdzībām par šiem gadījumiem, un es atzīstu, ka vairumā gadījumu es pats būtu iekritis. Problēma pastāv, un mēs par to esam vairākkārt ziņojuši. Mums ir Direktīva 2006/114/EK, mēs apspriedām šo jautājumu 2008. gadā Lūgumrakstu komitejā, un mēs esam rīkojuši debates šeit plenārsēdē, bet šī problēma joprojām pastāv un pat vēl pieaug.
G. Oettinger kungs, es dzirdēju, ko jūs teicāt sākumā, un man ir iespaids, ka problēmas risināšana ir apstājusies pie jums. Varbūt jaunajam komisāram būs jauna iespēja veikt darbības šajā jomā. Es vēlētos aicināt jūs uztvert šo problēmu nopietni. Tā var šķist maza problēma, bet tai ir būtiska ekonomiskā ietekme, un tā īpaši atstāj iespaidu uz maziem, vidēja lieluma un ģimenes uzņēmumiem, kas veido mūsu valstu tautsaimniecību un mūsu sabiedrības mugurkaulu. Ja mums neizdosies šo praksi apturēt visās dalībvalstīs un visā Eiropā vienādi ieviest direktīvu, var tikt nodarīts vēl lielāks kaitējums.
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Es pateicos par plašo un konsekvento situācijas aprakstu, ko sniedza iesaistītie deputāti, kuri šodien šeit ir klātesoši. Es par to informēšu V. Reding kundzi un aicināšu viņu sagatavot visaptverošu paziņojumu, kurā būtu aplūkotas pašreizējo Eiropas un dalībvalstu tiesību aktu stiprās un vājās puses, un uz šā pamata pārskatīt direktīvu.
Ir skaidrs, ka 2006. gada direktīvu dalībvalstis ir ieviesušas. Tāpēc šī problēma galvenokārt nav saistīta ar valstu tiesību aktu pieņemšanu. Pirmkārt, pārrobežu problēmu gadījumā tiesību akts daudzos gadījumos bieži pat netiek piemērots, jo sadarbība starp dažādu dalībvalstu iestādēm nav ideāla, un tāpēc šie gadījumi vispār netiek izmeklēti. Otrkārt, bieži neizdodas ierosināt lietas. Krimināltiesības ir dalībvalstu kompetencē gan attiecībā uz sodu noteikšanu, gan arī šo gadījumu formālu izmeklēšanu, ko veic iestādes, prokurori vai tiesas.
Treškārt, un tagad es esmu nonācis līdz lietas būtībai, 2006. gada direktīvā ir aplūkota vienīgi negodīga prakse komercdarījumos starp uzņēmumiem un klientiem, bet ne uzņēmumu starpā. Tas nozīmē, ka šī direktīva galvenokārt sniedz aizsardzību privātiem iedzīvotājiem pret šīm krāpnieciskajām firmām. Tā pret šādu krāpšanu neaizsargā tos iedzīvotājus, kuri ir uzņēmēji, individuālie tirgotāji, mazumtirgotāji un veikalnieki vai kuriem pieder mazi vai vidēja lieluma uzņēmumi. Tomēr jautājums ir tieši par šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu, lai iekļautu komercdarījumus starp uzņēmumiem, un pret to likumdošanas procesa laikā toreiz iebilda lielākā daļa dalībvalstu. Tas nozīmē, ka mēs pilnīgi apzināti ierobežojām sevi, pamatojoties uz šo direktīvu, ar Eiropas regulu par darījumiem starp krāpnieciskiem uzņēmumiem un iedzīvotājiem, bet nevis starp krāpnieciskiem uzņēmumiem un mazo biznesu. Eiropas regula attiecībā uz šo problēmu, par kuru jūs pamatoti sūdzaties, pamatojoties uz praktisko pieredzi, tajā laikā nebija vajadzīga.
Šī direktīva bija ambiciozs Eiropas projekts, un tajā laikā Komisija bija norūpējusies, ka viss priekšlikums varētu tikt sabotēts, un direktīvas nebūtu vispār, ja Komisija būtu uzstājusi uz tās darbības jomas paplašināšanu, lai tā ietvertu ne tikai attiecības starp krāpniekiem un iedzīvotājiem. Ņemot vērā konkrētos piemērus, ko jūs šeit minējāt, un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, kurus Komisija nav atklājusi, direktīvas pārstrādātajā izdevumā, kas gaidāms nākamajā gadā, ir iespējams paplašināt tās darbības jomu ārpus attiecībām starp krāpnieciskajām firmām un iedzīvotājiem. Mēs pie tā sāksim darbu nekavējoties.
Visbeidzot ir dalībvalstis, kurām materiālo un kriminālo tiesību nosacījumi pietiekami aptver attiecības starp krāpniekiem un iedzīvotājiem un kuras ierosina šādas lietas. Labi piemēri ir Austrija, Beļģija un Francija. Ir citas dalībvalstis, un jūs minējāt dažas no tām, kurās valstu noteikumi nav atbilstoši. Mums ir jānogaida un jāraugās, vai gada laikā šīs dalībvalstis būs gatavas Padomē balsot "par” vispārēju ES mēroga, standartizētu regulu, lai aizsargātu tos iedzīvotājus, kuri ir arī uzņēmēji.
Priekšsēdētāja
Es no Lūgumrakstu komitejas esmu saņēmusi vienu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 149. pants)
Ildikó Gáll-Pelcz
rakstiski. - (HU) Šī problēma ir reāla, diemžēl ļoti izplatīta, un tā ir novērojama gandrīz visā Eiropas Savienībā. Upuri labticīgi paraksta līgumu par reklāmas ievietošanu uzziņu sabiedrības krājumā pēc tam, kad ir noticējuši, ka tas ir bezmaksas pakalpojums. Pēc tam operatori, minot dažādus iemeslus, pieprasa samaksu un ilgstoši neliek mieru, izdara psiholoģisko spiedienu un draud pat sākt tiesiskas darbības pret tiem, kas atsakās maksāt. Lai izvairītos no turpmāku maldinošu reklāmu izplatīšanas, obligāti ir nepieciešams pārskats par to, vai atbilstošais Savienības tiesību akts dalībvalstīs ir efektīvi ieviests, un, lai atrisinātu šo problēmu, vajadzības gadījumā attiecīgajam Savienības tiesību aktam ir jāierosina jauns grozījums. Tagad svarīgākā lieta ir parādīt grūtībās nonākušajiem uzņēmumiem, ka mēs ne tikai saprotam viņu bēdīgo situāciju, bet arī pilnīgi viņus atbalstām. Vienlaikus ir obligāti jāpieprasa maldinošām uzziņu sabiedrībām pārtraukt savas apzināti maldinošās uzņēmējdarbības aktivitātes, jo tās ir pretrunā Savienības konkurences politikas garam.
