Regulas (EK) Nr. 881/2004 par Dzelzceļa aģentūras izveidošanu grozīšana (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir apvienotās debates par
- ieteikumu otrajam lasījumam, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā iesniedza Paolo Costa, par Direktīvas 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļa drošības direktīva) grozīšanu (16133/3/2007 - C6-0129/2008 -;
- ieteikums otrajam lasījumam ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā iesniedza Paolo Costa, par Regulas (EK) Nr 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) grozīšanu (16138/3/2007 - C6-0131/2008 -
Paolo Costa
referents. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, man ir patiess prieks šovakar uzsākt mūsu debates, jo mēs esam pabeiguši centienus, kas sākotnēji bija ļoti grūti, bet kuru iznākums, man šķiet, ir ļoti būtisks. Mēs šovakar apspriežam dažus ļoti tehniskus jautājumus, bet, manuprāt, tie ir tie, kas sniegs krietni lielāku ieguldījumu Eiropas veidošanā nekā runas, ko mēs viens otram veltam daudzos citos gadījumos.
Mēs, iespējams, neesam pamanījuši, bet Eiropā pašlaik ir gandrīz 700 000 vagonu, kas spēj pārvietoties no vienas valsts uz citu un kurus var izmantot tas vai cits uzņēmums; tomēr līdz šim tiem nav bijusi iespēja salīdzinoši viegli šķērsot robežas, jo mēs neesam noteikuši kopējus drošības noteikumus abās pusēs.
Šovakar, risinot divus jautājumus, kas papildina noteikumus par sadarbspēju un ritošā sastāva savstarpēju atzīšanu un kuri jau tika izvirzīti janvārī, mēs nojaucam citas barjeras un šādi rīkojamies, lai nodrošinātu saskaņotu sistēmu galvenokārt drošības ziņā. Ar regulu, kuru šovakar apspriežam, mēs pavirzāmies vienu soli tālāk - kā arī, paplašinot Eiropas Aģentūras pilnvaras, mēs tai piešķiram būtisku lomu vienotas tās dzelzceļa signalizācijas sistēmas izveidošanā, ar ko Eiropā paredzēts aizstāt ne mazāk par 23 esošajām sistēmām. Mēs beidzot sākam saskatīt to dzelzceļa tirgu, ko savulaik 1957. gadā paredzēja pirmais Līgums, bet kas joprojām nav sasniegts.
Attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par drošību mūsu galvenās rūpes bija izstrādāt tehniskās apkopes sertificēšanas sistēmu vagoniem, ko ekspluatē ne tikai dzelzceļa uzņēmumi un uzņēmumi, kuri pārvalda infrastruktūru, bet varbūt arī trešā puse, kas nolēmusi ieguldīt vagonu parkā. Nekas no iepriekšminētā nemazinātu dzelzceļa uzņēmumu saistības izmantot to ritošo sastāvu, kad tas atrodas kustībā.
Mēs ilgi apspriedām, vai sertificēšanai jābūt brīvprātīgai, nevis obligātai un vai aprobežoties ar vagoniem, nevis visu pārējo ritošo sastāvu. Es uzskatu, ka mēs atradām labu risinājumu: sistēma būs obligāta un attieksies uz vagoniem turpmākos divus gadus; tā arī attieksies uz citiem transporta līdzekļiem - pasažieru transporta līdzekļiem - pēc aptuveni desmit gadiem. Šī sistēma galvenajos vilcienos ir izstrādāta, mēs esam gājuši pa šo ceļu un drīz sasniegsim galamērķi. Es vēlos uzsvērt, ka Aģentūras regula pilnībā attiecas uz Eiropas signalizācijas sistēmu, dodot iespēju pavirzīties uz priekšu tehnoloģiju jomā un paredzēt iespēju pārtraukt citus pasākumus.
Mums bija divas problēmas: kā nodrošināt, lai tehnoloģiskie jauninājumi - kas jāveicina un jāpalielina - neapdraudētu laika posmu, kurš ir vajadzīgs ieguldījumiem pārejai uz jaunu signalizācijas sistēmu. Šķiet, ka arī šajā gadījumā ir atrasts risinājums, proti: pieņemt esošās sistēmas 2.3.0. versiju un turpināt darbu ar to, ņemot vērā, ka līdz 2012. gadam mēs būsim ieviesuši vēl modernāku, galīgu sistēmu. Tādēļ, šķiet, atjautīgi atrisinājuši abas problēmas, manuprāt, mēs varam ieteikt Parlamentam balsot par vienošanos, kura panākta otrajā lasījumā, kas mums dotu iespēju parādīt mūsu darba efektivitāti un mūsu attiecības ar Padomi.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, pēc pirmo divu dzelzceļa pakešu pieņemšanas 2001. un 2004. gadā un īsi pirms trešās dzelzceļa paketes pieņemšanas 2007. gadā Komisija 2006. gada 13. decembrī ierosināja vairākus normatīvus pasākumus attiecībā uz esošo ritošo sastāvu savstarpēju apstiprināšanu.
Šo pasākumu mērķis ir atbalstīt dzelzceļa nozares atdzīvināšanu, atceļot šķēršļus vilcienu kustībai uz Eiropas dzelzceļiem. Abi tiesību akti, uz kuriem attiecas šodienas debates, Direktīvas par drošību Kopienas dzelzceļos grozīšana un Regulas par Eiropas Dzelzceļa aģentūru grozīšana, ir šo pasākumu sastāvdaļa.
Regulas par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu grozīšanai ir divi galvenie mērķi.
Pirmais bija paplašināt aģentūras kompetenci, lai tā varētu darboties jaunās Savstarpējas izmantojamības direktīvas ieviešanā. Tai būs jānosaka dažādās pašlaik spēkā esošās valsts procedūras un tehniskie noteikumi lokomotīvju apstiprināšanai. Pēc tam tai būs jāsagatavo saraksts ar līdzvērtīgiem noteikumiem un attiecīgi prasībām, ka, ja valstu drošības iestādes ir apstiprinājušas lokomotīves, iestādēm citās dalībvalstīs, kurās lokomotīve var iebraukt, tās vairs nav jāapstiprina. Šis darbs tiks veikts sadarbībā ar valstu drošības iestāžu tīklu, kas aģentūrai būs jākoordinē. Aģentūra būs arī atbildīga par tehnisku atzinumu sagatavošanu pēc valstu drošības aģentūru vai Komisijas lūguma.
Turklāt dažus tās pienākumus ir jāprecizē, jo īpaši līdz ar ERTMS sistēmas ieviešanu, Direktīvas par vilcienu mašīnistu sertificēšanu un reģistriem un datu bāzēm, kas aģentūrai būs jāizveido. Patiesībā aģentūrai būs būtiska nozīme ERTMS sistēmas ieviešanā, ne tikai paredzot šīs saskaņotās signalizācijas sistēmas nosacījumus, bet arī garantējot fiksētā aprīkojuma, kas ir pielāgots dažādām versijām, tehnisko savietojamību.
Es vēlos izteikt atzinību referentam, komitejas priekšsēdētājam Costa kungam, par darbu, kas tiek veikts otrajā lasījumā, lai panāktu vienošanos ar Padomi. Šis rezultāts tika sasniegts pēc vairākām ieilgušām sanāksmēm un visu iesaistīto pušu milzu pūliņiem. Sarunu iznākums joprojām ir diezgan piesardzīgs: grozījumi divās kopējās nostājās, kuras Padome pieņēma 2008. gada 3. martā, ko Komisija pilnībā var atbalstīt.
Tāpēc es pateicos jums par darbu, Costa kungs. Tagad ar nepacietību gaidu debates.
Georg Jarzembowski
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār - un mans bijušais kolēģi, dāmas un kungi, patiesībā mēs gandrīz varējām tikties komitejas birojā, bet ir tik jauki būt šeit kopā ar jums visiem.
Sākumā es vēlos manas grupas vārdā izteikt pateicību referentam. Pēdējo nedēļu laikā viņš pastāvīgi cīnījās par tehniskām detaļām un meklēja uzlabojumus. Ar šo divu direktīvu grozīšanu, par ko Padome ir vienojusies ar Parlamentu, mēs uzlabojam dzelzceļa drošību, un mums ir arī iespēja uzlabot savstarpēju izmantojamību un virzīties tuvāk patiesajam mērķim novirzīt vairāk kravu no ceļa uz dzelzceļu.
Es uzskatu, ka ir ļoti būtiski, ka jaunā sertificēšanas procedūra, sertificēšanas noteikumu savstarpēja atzīšana diezgan noteikti samazinās sertificēšanas izmaksas un līdz ar to veicinās ritošā sastāva izmantošanu visā Eiropas teritorijā. Tomēr - un tas bija viens no mūsu sarežģītākajiem jautājumiem, un es pateicos referentam par neatlaidību - mums jānodrošina, ka jautājums par atbildību par vagonu tehnisko apkopi tiek atrisināts skaidri un nepārprotami. Tikai tādējādi mēs varam cerēt, ka pilsoņi piekritīs vagonu pārrobežu izmantošanai bez papildu pārbaudes, un veicināt savstarpēju izmantošanu.
Es arī atbalstu aģentūras centienus gūt panākumus attiecībā uz ERMTS sistēmu, un es piekrītu referentam, ka ,,vēl labāks ir labā ienaidnieks”. Ja mēs mainīsim versiju pārāk ātri, neviens to neizvēlēsies. Tāpēc mums jāturpina rūpīgi un uzmanīgi veicināt ERMTS versiju.
Mums visiem patīk vilcieni, jo īpaši vēsturiski vilcieni. Tāpēc es esmu priecīgs, ka mēs šeit esam skaidri pateikuši, ka mantojums un muzeja dzelzceļš ir atbrīvots no tehniski sarežģītajām, bet kopumā vajadzīgajām drošības prasībām. Es ceru, ka mūsu draugi mūs sadzirdēs un saredzēs. Mēs pilnībā saprotam muzeju dzelzceļu intereses.
Brian Simpson
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, sociālistu grupas vārdā es vēlos pateikties Costa kungam par abiem viņa ziņojumiem, lai gan šovakar es runāšu par to, kas attiecas uz dzelzceļa drošību.
Drošībai vienmēr jābūt mūsu galvenajai prioritātei, un tiem, kuriem uzticēta atbildība vadīt mūsu dzelzceļa infrastruktūru un tās ritošo sastāvu, jābūt pienācīgi apmācītiem ar atzītu kvalifikāciju, ja vēlamies uzlabot mūsu dzelzceļu efektivitāti un drošību. Ir taisnība, ka līdz ar jaunās sistēmas ieviešanu 2010. gadā kravas vagonu drošības sertifikācijai jāpāriet jaunā fāzē. Ir arī taisnība, ka sistēma jāattiecina arī uz pasažieru transportlīdzekļiem, un, ņemot vērā, ka tas ir jāizdara 10 gadu laikā, tie, kas tam pretojas, noteikti atzīs šādas sistēmas vajadzību.
Es arī atbalstu referenta apgalvojumu, ka nekas no iepriekšminētā nekavēs dzelzceļa paplašināšanos. Visa nozare Eiropā, jo īpaši dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā, cieš no vīzijas trūkuma, ko dažkārt rada infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji, kuri izmanto ikvienu atrunu, lai neko nedarītu.
Mums jāpaplašina mūsu dzelzceļi gan infrastruktūras, gan ritošā sastāva ziņā, lai mēs varētu nodrošināt lietderīgu, efektīvu un ilgtspējīgu dzelzceļa tīklu, kura darbību nekavē šķēršļi.
Nobeigumā man jāpasaka paldies mūsu referentam un visiem deputātiem par atbalstu maniem grozījumiem, kas paredz izslēgt mantojumu un tūristu dzelzceļu no šīs direktīvas. Ja tiem būtu jāatbilst direktīvai, izmaksu slogs būtu kropļojošs, apdraudot iespējas saglabāt šo nozares bagāto mantojumu, par ko šos dzelzceļus neapšaubāmi var uzskatīt.
Mēs Eiropā esam vadībā dzelzceļa mantojuma un saglabāšanas ziņā, kam Komisija bieži vien nepievērš uzmanību, bet ko Parlaments, taisnību sakot, vienmēr ievēro.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, sen pirms Eiropas Savienība tika izveidota mums bija labi organizēta dzelzceļa sistēma lielākajā Eiropas teritorijas daļā. Sākot no 19. gadsimta beigām dzelzceļi kopā ar pasta pakalpojumiem bija viena no valsts galvenajām atbildības jomām. Katra valsts bija atbildīga par tās dzelzceļu.
Vairumā gadījumu valsts bija kļuvusi par galvenā vai vienīgā vietējā dzelzceļa uzņēmuma īpašnieci. Šī vajadzība radās no tā, ka sākotnējie privātie uzņēmumi tika izveidoti, lai iegūtu ātru peļņu. Viņi nespēja nodrošināt kvalitātes garantiju un pakalpojuma nepārtrauktību. Pēc tam, kad to pārņēma valsts, infrastruktūra un pakalpojuma biežums uzlabojās. Infrastruktūra piederēja valsts dzelzceļam un tādējādi - valstij.
Pasažieru vilcienu un kravas vilcienu vadība bija vienās rokās, tāpēc pasažieru un kravas transporta koordinēšana, no vienas puses, un infrastruktūras uzturēšana, paplašināšana un optimāla izmantošana, no otras puses, bija laba. Nebija vajadzības veidot atsevišķu birokrātisku valsts iestādi, kas iejauktos. Gandrīz viss, izņemot guļamvagonus un rastorānvagonus starptautiskos vilcienos, kas veica lielus attālumus, tika regulēts valsts līmenī. Turklāt sadarbība starptautiskā līmenī bija ļoti laba. Ceļotāji ar starptautiskiem vilcieniem uzskatīja dzelzceļu par vienu lielu Eiropas iestādi arkas formā. Staciju kasēs bija iespējams nopirkt ar roku rakstītu biļeti uz ikvienu vietu Eiropā un labu informāciju par pakalpojumiem ārzemēs.
Reģionālie pārrobežu savienojumi un attālie savienojumi starp valstīm, kam nav kopējas robežas, bija vieglāk pieejami nekā mūsdienās. Sistēmai, kuru mēs mūsdienās, iespējams, apskaustu, bija četri trūkumi, jo īpaši pēc elektrifikācijas. Valstis izvēlējās dažādus barošanas spriegumus un dažādus elektronisko drošības sistēmu veidus. Kravas vilcienu kustību kavēja kontroles, kas atkabināja un pārvietoja kravu robežstacijās. Ņemot vērā to, ka sabiedriskais transports automašīnu izplatības dēļ arvien vairāk cieta zaudējumus, sliežu ceļš pie robežām tika sašaurināts un pasažieriem par robežas šķērsošanu bija jāmaksā papildus. Pēc tam, kad radās gaisa satiksme, informācija un biļešu pārdošana uz gariem starptautiskiem ceļojumiem arvien vairāk tika atstāta novārtā.
Vienīgi šādos punktos Eiropas Savienība varēja sasniegt uzlabojumus. Mana grupa jau gadiem ir norūpējusies par to, ka Eiropas Savienības intervences pasākumi vispirms nav vērsti uz pārrobežu uzlabojumiem, bet galvenokārt uz turpmāku liberalizāciju. Lai ierobežotu šo pārmaiņu radīto kaitējumu, atkal ir jāpalielina birokrātiskā pārraudzība.
Kopš 2001. gada saskaņā ar virkni iepriekšējo lēmumu par dzelzceļu tika pieņemti daži faits accomplis. Ņemot vērā šo jauno situāciju, mana grupa meklē labāko iespējamo turpmāko risinājumu. Ierosinātie risinājumi otrajā lasījumā šķiet diezgan labi. Daudzi apsvērumi par subsidiaritāti, drošību un vēlmi neatstāt visu to dzelzceļa uzņēmumu vienošanās ziņā, kas pašlaik ir privatizēti, ir mainījuši mūsu nostāju, saskaņā ar kuru, neņemot vērā mūsu sākotnējo kritiku, mēs balsosim par.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, mums visiem patīk runāt par transporta pāreju uz videi draudzīgākiem veidiem. Tomēr, pirmkārt, mums jārada daudzi apstākļi, kas ir vajadzīgi tā īstenošanai. Tas attiecas arī uz dzelzceļu, kas ir videi ļoti draudzīgs transporta veids. Mums šajā jomā jāveic nopietns atjaunināšanas darbs, lai panāktu sistēmu savietojamību, un mums jāveic virkne pasākumu, lai nodrošinātu to, ka mēs patiešām izveidojam iekšēju transporta tirgu.
Pēc ilgām un sīkām sarunām starp Parlamentu un Padomi mēs esam sasnieguši labu iznākumu. Tāpēc mums nevajadzētu to kritizēt, bet patiesībā rīt apstiprināt ar ievērojamu vairākumu.
Tomēr es uzskatu, ka šeit vietā ir daži iebildumi, jo īpaši attiecībā uz aģentūrām. Mūsu līdzšinējā pieredze ar aģentūrām Eiropā, piesardzīgi izsakoties, ir bijusi ne īpaši laba. Mēs bieži sākām, piešķirot, ja vispār piešķīrām, pārāk maz budžeta līdzekļu aģentūru darbības sākumā. Tad radās problēmas, un mums pēc tam tie bija jākompensē. Mums bija un joprojām ir problēma, kas saistīta ar nepietiekamas politiskās kontroles nodrošināšanu vai nenodrošināšanu vispār un to, ka aģentūras sākušas darboties patstāvīgi bez politiskās kontroles vai atbildības. Mēs varam tikai cerēt, un Komisijai tas ir jānodrošina, ka šoreiz viss būs citādi. Tomēr mums joprojām jābūt modriem, jo īpaši attiecībā uz aģentūrām.
Gilles Savary
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es vispirms vēlos izteikt atzinību Paulo Costa par viņa izcilo darbu. Mēs saskaramies ar ļoti tehnisku jomu, kas nebūt nav plaši pazīstama. Tomēr, apspriežot klimata plānu un mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzes, rodas jautājums par dzelzceļa transportu un transportu, izņemot autopārvadājumu transportu.
Šajā saistībā mēs divu pēdējo parlamenta termiņu laikā esam paveikuši lielu darbu, lai atvērtu tīklus. Tomēr tīklu atvēršanu kavē šķērslis, kas mums noteikti jānovērš: tehniskās savietojamības trūkums, ko rada vairāki elementi, arī pārāk daudzas dažādas vadības komandas sistēmas, ritošā sastāva atzīšana - ko mēs šodien apspriežam - un, jo īpaši, sliežu platums. Es esmu no reģiona, kura nosaukums ir Aquitaine, kur mums ir jāmaina tā vilciena ass, kas pienāk no Spānijas, lai nodrošinātu raitu satiksmi.
Šie jautājumi, kas šķiet augstākā mērā tehniski, patiesībā ir augstākā mērā politiski, jo tie nosaka mūsu transporta politiku un politikas prioritāti attiecībā uz cīņu pret siltumnīcefekta gāzēm un klimata pārmaiņām.
Šie abi dokumenti ir ļoti būtiski. Es vēlos pateikties Paolo Costa par labajiem ieteikumiem, ko viņš ir izteicis, jo īpaši par saistību abpusēju atzīšanu. Ir vairāki veidi, kā aizkavēt Eiropas tīklu atvēršanu. Dzelzceļa tīkli ir būvēti, pamatojoties uz ļoti nacionāliem un nacionālistiskiem nosacījumiem. Viens veids, kā to aizkavēt, ir parādīt gandrīz nevēlēšanos vai nevēlēšanos vispār panākt abpusēju krājumu atzīšanu. Turpmāk es ceru, ka pateicoties dokumentam, kuru gatavojamies pieņemt, mums būs Eiropas tiesību akti, kas dos iespēju šo šķērsli novērst, kurš ir bijis jo īpaši izteikts starp Franciju un Vāciju.
Es vēlos atkārtot to, ko teica mans kolēģis Rack kungs par aģentūru: es uzskatu, ka ir ļoti būtiski piešķirt aģentūrai resursus, kas tai ir vajadzīgi attīstībai un varbūt tās demokratizēšanai, lai Parlaments varētu vairāk līdzdarboties.
Jaromír Kohlíček
(CS) Obligātā sertificēšanas sistēma tām iestādēm, kas ir atbildīgas par dzelzceļa transporta uzturēšanu un nodošanu ekspluatācijā, ir vienīgais dzelzceļa sistēmas uzlabojums. Bez skaidriem noteikumiem vienkārši nebūs iespējams nodrošināt lielāku ekspluatācijas drošumu. Abos gadījumos, vai tas ir ERMTS citā ziņojumā, vai šis gadījums, Eiropas Dzelzceļa aģentūrai ir liela nozīme. Tās mērķis ir sasniegt vagonu un lokomotīvju brīvu kustību, tādējādi uzlabojot dzelzceļa sistēmas konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Tas var palīdzēt uzlabot vidi, kas cieš satiksmes nepanesamā sloga dēļ; tāpēc grozījumi ir jāatbalsta.
Nobeigumā es vēlos pateikt vēl dažus vārdus. Jautājums par dzelzceļa izmantoto vilciena rezerves ceļu un vagonu uzturēšanu, kas nav tieši saistīti ar tīklu, jārisina valsts regulās, ne Eiropas Savienības līmenī (arī attiecīgās atļaujas). Es domāju ražošanas vilciena rezerves ceļus u.c.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Risinājums efektīvākam Kopienas energotransportam, kas mazāk piesārņo vidi, ir mūsdienīga dzelzceļa transporta izveidošana gan pasažieriem, gan precēm.
Attiecībā uz Dzelzceļa drošības direktīvu es uzskatu, ka ir būtiski no direktīvas izslēgt mantoto, muzeju un tūristu dzelzceļu. Ir arī būtiski, lai visas par uzturēšanu atbildīgās struktūras būtu sertificētas un pašas veiktu uzturēšanu vai tām būtu iespēja noslēgt līgumu ar citām uzturēšanas darbnīcām.
Struktūrai, kas ir atbildīga par uzturēšanu, vajadzētu noteikt pamatparametrus un tehniskās īpašības pamatdetaļām vai iekārtas mezgla daļām, kas ir paredzētas dzelzceļa sistēmām, attiecībā uz uzturēšanu un loģistiku, lai to ekspluatācijas laikā izpildītu direktīvā noteiktās prasības.
Eiropas Dzelzceļa aģentūrai ir būtiska nozīme ERMTS sistēmas ieviešanā līdz 2020. gadam. Lai veicinātu ieguldījumus, kas vajadzīgi Eiropas Savienības dzelzceļa transporta sistēmu savietojamībai, ir būtiski stabilizēt pēdējo ERMTS versiju noteiktam periodam.
Es aicinu pievērst uzmanību tam, ka ir jāgarantē Eiropas pilsoņiem dzelzceļa transporta drošība. Es uzskatu, ka dalībvalstīm un Komisijai vairāk jāfinansē dzelzceļa infrastruktūras attīstība un ritošā sastāva modernizēšana. Es lūdzu Komisiju sniegt lielāku atbalstu jaunajām dalībvalstīm, kuru dzelzceļa sistēmām ir vajadzīgi lieli ieguldījumi.
TRAN komiteja ir ierosinājusi prasību pakāpeniski ieviest ERMTS Eiropas transporta tīklā (TEN-T) un nosacījumu piešķirt Eiropas līdzekļus par ERMTS obligātu izmantošanu.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, mēs atvieglojam šķēršļus pasažieru vagonu un lokomotīvju kustībai Eiropas dzelzceļa tīklā. Mēs cenšamies pieņemt lēmumu, vai tam jābūt dzelzceļam Kopienas teritorijā vai Kopienas dzelzceļam. Šajā procesā ar šo tiesību aktu mēs tuvināmies Kopienas dzelzceļa jēdzienam, t.i. kopējiem tehniskiem, ekspluatācijas un tiesiskiem standartiem, būtībā - savietojamībai, kas ir vajadzīga visādā ziņā. Gaisa transports, autopārvadājumu transports un kuģu transports ir attīstītāks Kopienas sistēmu nozarojuma ziņā. Tas bija viens no faktoriem, kas tiem nodrošināja panākumus tirgū. Dzelzceļš vēl nav sasniedzis acīmredzamus tirgus panākumus; tas ir tikai zaudējis tirgus daļu.
Apspriežamais priekšlikums ir labs un ļoti vajadzīgs. Paolo Costa ir paveicis izcilu darbu un iesniedzis labu ziņojumu. Es ticu, ka jūs, komisār, spēsiet kontrolēt aģentūru, kas sniegs lielas priekšrocības Eiropas dzelzceļiem.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ,,vecās” ES valstīs dzelzceļa transports zaudē pozīciju autopārvadājumu transportam. Tas turpinās vairākas desmitgades. 1970. gadā dzelzceļš pārvadāja gandrīz 20 % visu kravu, bet 2003. gadā šis skaitlis samazinājās līdz 7,5 %. Mums jāgūst priekšrocības no pozitīvajām īpašībām, kas ir raksturīgas dzelzceļa transportam, kurš ir ļoti videi draudzīgs transporta veids. Dzelzceļa izmantošanas pieaugums varētu palīdzēt atvieglot sastrēgumus uz ceļiem, jo īpaši vasaras mēnešu laikā. Tiesību akta ierosinātais atjauninājums palīdzēs palielināt tirdzniecības efektivitāti ES. Tas novērsīs šķēršļus jaunu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu izveidošanai. Turklāt tas atceļ prasību sertificēt lokomotīves katrā dalībvalstī un vienkāršos procedūras saistībā ar esošo ritošo sastāvu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es vēlos vērst uzmanību uz diviem šo debašu jautājumiem. Pirmkārt, ir būtiski atbalstīt Eiropas Parlamenta grozījumus par obligātās sertificēšanas sistēmas ieviešanu attiecībā uz visiem uzņēmumiem, ar ko domāti visi uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji, īpašnieki vai citas struktūras, kurām kā par uzturēšanu atbildīgām struktūrām saskaņā ar šajā dokumentā minētiem kritērijiem un prasībām var tikt izsniegts sertifikāts.
Otrkārt, jāatbalsta arī Eiropas Parlamenta grozījumus, kuru mērķis ir paplašināt Eiropas dzelzceļa aģentūras kompetenci, jo īpaši attiecībā uz atļauju izsniegšanu tā ritošā sastāva izmantošanai, kas atbilst savietojamības tehniskajam standartam (STS), nodrošinot to, ka aģentūra kļūst par centrālo izstrādes iestādi Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmas ieviešanai, un, treškārt, nosakot aģentūrai pienākumu vadīt obligāto sertificēšanas sistēmu attiecībā uz dzelzceļa vagonu un cita ritošā sastāva uzturēšanu.
Nobeigumā es vēlos izteikt atzinību referentam Paolo Costa par to, ka viņš pārliecināja Padomi pieņemt lielāko daļu Eiropas Parlamenta grozījumu.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, šajos laikos, kad mēs runājam par satiksmes novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, bet mums tika iesniegta direktīva par izmaksām, kas to droši vien pilnībā nesasniegs, ir labi, ka ir ziņojums, kas patiesībā cenšas nostiprināt transporta veidu, kuru mēs uzskatām par būtisku - vilcienu, lai nodrošinātu to, ka turpmāk tam daudzējādā ziņā būs tās pašās tiesības un iespējas, kas smago preču transportam.
Savietojamība darbojas, sistēmas tiek saskaņotas un drošība tiek uzlabota. Tāpēc abi ir ļoti labi ziņojumi. Es izsaku atzinību Costa kungam par soli tuvāk dzelzceļa stiprināšanai Eiropas līmenī.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, es ar interesi klausījos jūtu runas un es piekrītu lēmumam aizsargāt mūsu dzelzceļa mantojumu, kā to uzsvēra Simpson kungs un Jarzembowski kungs. Turklāt Rack kungs un Savary kungs uzsvēra to, cik būtiski ir aizsargāt aģentūru, un mēs atbalstām arī to. Man saistībā ar to ir labs iespaids.
Es atbalstu vispārējo vienošanos par kompromisu, kas tika panākts starp Parlamentu un Padomi. Eiropas dzelzceļa nozares atdzīvināšana, ko Kopiena uzsāka pirms vairākiem gadiem, sāk nest augļus. Pēc krituma 1970. gados vairumā dalībvalstu tā tirgus daļa ir stabilizējusies un rāda skaidras izaugsmes pazīmes, kas ir lieliskas ziņas.
Līdz ar drīzumā pabeigto likumdošanas darbu par šo tiesību aktu paketi, kas pēc dabas ir tehniska, bet ļoti nozīmīga ekonomiskā ziņā, dzelzceļa uzņēmumiem būs iespēja izpildīt savu lomu attiecībā uz ilgtspējīga transporta piedāvāšanu tirgū, kas ir atvērts konkurencei gan iekšzemē, gan ar citiem transporta veidiem. Līdz ar to es atbalstu vienošanos, kas tika panākta par šiem trim aspektiem - savietojamību, drošību un aģentūru - un atkal vēlos pateikties Parlamentam, ne tikai kā komisārs, bet arī bijušais deputāts, par tā ātro un izcilo darbu pie šī dokumenta.
Paolo Costa
referents - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es esmu pateicīgs visiem, kas uzstājās, jo man šķiet, ka mēs ar pārliecību varam gaidīt rītdienas balsojumu un iespēju noslēgt vienošanos, kas būs nozīmīgs solis uz priekšu.
Dzelzceļam Eiropā ir nākotne, bet tas var atgūt tirgus daļu tikai tad, ja ir konkurētspējīgs. Pirmais noteikums ir spēt nobraukt 300-400 kilometrus - attālumus, kuros tie var pārspēt citu transporta veidu radīto konkurenci. Tomēr Eiropā 400 kilometri nozīmē robežu šķērsošanu. Tā ir lietas būtība - vai nu mēs spēsim nodrošināt to, ka robežu šķērsošana ir efektīva un ātra vai arī mēs cietīsim neveiksmi.
Pirms dažiem gadiem mēs izstrādājām noteikumus, kas dod iespēju mašīnistiem darīt tikai to; pašlaik mēs darām to pašu attiecībā uz vagoniem. Ļoti drīz pasažieru lokomotīves un ritošais sastāvs arī varēs šķērsot robežas. To varēs darīt visi, neraizējoties par to, ka savietojamība varētu apdraudēt drošību. Tas ir galējais mērķis, ko mēs sev noteicām, un es uzskatu, ka mēs drīz to sasniegsim. Mēs izstrādājam Eiropas laika termiņus un grafikus - divos gados vagoniem; desmit gados citiem transporta līdzekļiem - bet tas notiks. Ritošais sastāvs beidzot pārvietosies, izmantojot signalizēšanas sistēmu. Ideja, ko centāmies īstenot pirms dažiem gadiem - iemācīt vilcieniem atpazīt vairāk nekā vienu signalizēšanas sistēmu, bija otra iespēja, bet šo iespēju īstenot neapšaubāmi traucēja tas, ka Eiropā bija vairāk nekā 20 dažādas sistēmas.
Ja šie divi jautājumi radīs pietiekami ātru progresu, mēs beidzot būsim snieguši patiesu, būtisku ieguldījumu vienota dzelzceļa tirgus izveidošanai. Šis tirgus, par kuru mūsu dibinātāji domāja, ka tas tiks uzcelts pirmais, patiesībā būs pēdējais. Tomēr ir būtiski, ka tas tiks īstenots, un piemērotā laikā, lai dzelzceļi sniegtu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām un pārvarētu ierobežojumus, ko mums rada pieaugošās enerģijas cenas.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt plkst. 12.00.
Rakstiskie paziņojumi (142. pants)
Marian Zlotea  
rakstiski. - (RO) Priekšsēdētāja kungs, dārgie kolēģi, pirmkārt, es vēlos izteikt atzinību referentam par šo darbu. Ņemot vērā nesenos negadījumus uz dzelzceļa, es vēlos arī uzsvērt to, cik būtiska ir drošība Kopienas dzelzceļos. Es ceru, ka jaunie noteikumi par Eiropas Dzelzceļa aģentūras darbību sniegs lielākas priekšrocības patērētājam un vienkāršos procedūras, kas attiecas uz atļauju izsniegšanu transporta līdzekļiem. Es vēlos, lai mēs nodrošinām to, ka ir precīzi noteikta struktūra, kas ir atbildīga par katra transportlīdzekļa drošību un uzturēšanu, un lai mēs vienmēr zinātu, kura struktūra tā ir.
Šai iestādei vajadzētu nodrošināt to, ka katrā dalībvalstī tiek ievērotas patērētāju tiesības un arī to, ka pasažieriem saskaņā ar tiesību aktiem tiek izmaksātas kompensācijas.
Tajā pašā laikā aģentūrai jāapsver ceļošanas apstākļi, komforts un drošība, kā arī tarifu saglabāšana tajā pašā līmenī. Tai arī jāņem vērā iespējas un cenu pazemināšana jauniešiem un studentiem, kā arī cilvēku kategorijām ar trūkumiem.
Cerot uz to, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra ar savu darbu īstenos Eiropas patērētāju vēlmes, mēs tai sniegsim vajadzīgo atbalstu tās darbībai.
