Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma "Turco” lietā izpilde (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates
par jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā iesniedza Michael Cashman, un Konstitucionālo jautājumu komitejas vārdā iesniedza Anneli Jäätteenmäki un Costas Botopoulos, par Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) sprieduma "Turco” lietā - B6-0470/2008) izpildi un
par jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Komisijai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā iesniedza Michael Cashman, un Konstitucionālo jautājumu komitejas vārdā iesniedza Anneli Jäätteenmäki un Costas Botopoulos, par Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) sprieduma "Turco” lietā - B6-0471/2008) izpildi.
Marco Cappato
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, mūsu kolēģis un iepriekšējā sasaukuma deputāts Maurizio Turco, tagadējais Itālijas radikāļu deputāts, iesniedzis lūgumu, ko var iesniegt ikviens vienkāršs pilsonis. Viņš pieprasa piekļuvi tiem Padomes dokumentiem, kuros tika cenzēti to valstu delegāciju nosaukumi, kuras debašu laikā ieņēma noteiktu nostāju. Padome atteica piekļuvi, un tika liegta arī piekļuve juridiskam atzinumam.
.
Apelācijas sūdzības spriedums Pirmās instances tiesā, kura pirms tam bija piespiedusi Padomi nosaukt valstu delegāciju identitāti, bija Turco kungam nelabvēlīgs, bet Padomei labvēlīgs, lai tikai atturētu Eiropas Kopienu Tiesu sniegt nolēmumu šajā lietā. Tomēr Eiropas Kopienu Tiesai iesniegtā apelācijas sūdzība mainīja sākotnējo spriedumu.
Tiesa vienkārši paziņoja, ka piekļuvei dokumentiem, it īpaši tiem, kas saistīti ar likumdošanas aspektiem, jābūt noteiktai likumā, jo demokrātija paredz tiesības piekļūt dokumentiem. Tādēļ izņēmumi ir jāierobežo, kas, neapšaubāmi, ir sabiedrības interesēs. Publiskas un juridiskas debates par dokumentiem palielina iestāžu leģitimitāti un veicina sabiedrības uzticību šīm iestādēm.
Īsumā, jautājums, ko šodien uzdodam ir šāds: kā Komisija un Eiropas iestādes grasās ievērot šo spriedumu? Citiem vārdiem sakot, vai tās izmantos šo spriedumu, lai varētu kārtīgi izskatīt procedūras, kas pieļauj tūlītēju piekļuvi dokumentiem?
Es apzinos, ka mēs runājam par vienkāršu pilsoni, jo šādu lūgumu būtu varējis iesniegt jebkurš pilsonis, un nevis par reformu, kas radusies iestāžu debašu rezultātā. Tomēr es uzskatu, ka šī lieta atspoguļo Turco kunga iniciatīvas spēku, jo tā pierāda, ka ar individuālas lietas palīdzību var panākt daudz vairāk nekā pieļauj institucionālas iniciatīvas.
Mums jātver katra iespēja publicēt šos dokumentus. Cilvēkiem ir jāzina, ka, piemēram, šodien Eiropas Komisijas preses konferences laikā tika apstiprināts, ka Komisija no Itālijas valdības vēl joprojām nav pieprasījusi informāciju par jautājumu, kuru Maurizio Turco ierosināja pats, proti, par diskrimināciju attiecībā uz reliģisko izglītību Itālijā.
Kā gan tas varēja notikt, ka šo informāciju nepieprasīja? Šis ir konkrēts piemērs tam, ka, pilsoņiem ir neizprotama Eiropas iestāžu darbība. Tādēļ šis gadījums ir jāizmanto, lai radikāli un pamatīgi pārbaudītu piekļuvi dokumentiem un dokumentu publicēšanas procedūras.
Anneli Jäätteenmäki
autore. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, demokrātiskās valstīs likumdošanas process ir atklāts un publisks. Pilsoņi var uzzināt, kā viņu valsts deputāti ir balsojuši un kāds ir lēmums. Diemžēl šis nav ES gadījums. Mēs nevaram lepoties ar to, ka ES ir demokrātiska un atklāta un ka mūsu pilsoņiem ir pieejami dokumenti, uz kuriem pamatoti tiesību akti. Tādēļ mēs prasījām, ar ko Komisija grasās sākt, lai pēc šī tiesas lēmuma mainītu noteikumus un praksi, lai varētu ieviest atklātumu, pārredzamību un demokrātiju. Ko plāno darīt Padome, lai ieviestu atklātumu un demokrātiju un lai pēc lēmuma pieņemšanas būtu zināms valsts viedoklis. Ja viedoklis nav atklāts un publisks, cilvēki nevarēs kontrolēt, ko viņu tautas pārstāvji dara. Ir pēdējais laiks nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu, ka ES beidzot var pateikt, ka pie mums valda demokrātija, atklātums un tiesību aktu pārredzamība, un lepotos ar to.
(Aplausi)
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, komisār, priekšsēdētāja vietniece, dāmas un kungi, es zinu, cik svarīgi jums ir jautājumi attiecībā uz pārredzamību, un prezidējošā valsts jūs atbalsta. Ir ļoti svarīgi, lai mūsu pilsoņi saprastu, kā Eiropā tiek pieņemti lēmumi, kas skar arī viņus pašus; šajā gadījumā runa ir par tiesību aktiem Eiropā un mums, protams, jāpanāk progress šajā jomā.
Jūsu jautājumu es vērtēju atzinīgi, jo tas mums ļauj izvērtēt šo sarežģīto tematu par publisku piekļuvi juridiskiem atzinumiem. Šoreiz jautājums ir par tiesas spriedumu, taču, ņemot vērā šo spriedumu, ir jāizvērtē arī visa pārredzamības politika.
Spriedums "Turco” lietā ir svarīgs, jo tajā Eiropas Kopienu Tiesa pirmo reizi lēma par individuālām lietām attiecībā uz juridiskiem atzinumiem un publisku piekļuvi tiem. Savā lēmumā Tiesa atgādina, ka ir svarīgi, lai likumdošanas procesa atklātums un pārredzamība ļautu pilsoņiem vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā. Tāpat tajā secināts, ka Regula Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem patiesībā liek atklāt iestādes juridiskā dienesta atzinumus attiecībā uz likumdošanas procesu.
Cappato kungs, atbildot uz jūsu jautājumu, jāsaka, ka Padome veica visus nepieciešamos pasākumus, lai 2008. gada jūlijā izpildītu šo Tiesas spriedumu. Padome izpildīja spriedumu un "Turco” lietā pieprasīto dokumentu padarīja publiski pieejamu. Pēc tam Padome nolēma pielāgot savu praksi Tiesas spriedumam, ņemot vērā principu, kas izteikts spriedumā.
Tā ir taisnība, ka ir arī izņēmumi - lai gan Tiesa pati tos definēja saistībā ar šo spriedumu - attiecībā uz atzinumiem, kuri ir īpaši slepeni vai kuri attiecas uz ļoti plašu darbības jomu. Kā jūs jau zināt, Padomes atteikumam ir jābūt pamatotam jebkurā gadījumā.
Padome ir saņēmusi ļoti daudz konkrētu prasību attiecībā uz Padomes Juridiskā dienesta juridiskajiem atzinumiem un piemērojusi Tiesas principus. Tajos teikts, ka mēs nedrīkstam ignorēt to, ka iestādes iekšējo juridisko atzinumu atklāšana sabiedrībai var ietekmēt iestāžu likumīgās intereses, proti, pieprasīt un saņemt objektīvus un neatkarīgus atzinumus. Mums jāatrod zelta vidusceļš. Tādēļ likumdevējs tik ļoti vēlējās aizsargāt juridisko atzinumu konfidencialitāti. Šis ir faktors, kas ir saglabāts mūsu atzinumā.
Es atzīstu, ka šīs atbildes ir diezgan formālas, un atvainojos par to. Tomēr tās ir oficiālas atbildes, kas dotas prezidējošās valsts vārdā. Tagad man ir iespēja pārskatīt pārredzamības politiku. Mums jāizšķir dažādi šīs politikas aspekti. Vispirms, runājot par tiešu piekļuvi darba dokumentiem, kas arī ir jūsu jautājumu pamatā, es varu apstiprināt, ka Padome pilnībā piemēro Regulas Nr. 1049/2001 12. pantu un Padomes Reglamenta II pielikumu.
Nevēlos jūs garlaikot ar pārāk tehnisku informāciju vai pārāk daudz skaitļiem. Tomēr skaitļi ataino reālo situāciju, un publiski pieejamā datubāzē kopš 1999. gada ir vairāk nekā miljons dokumentu. Jūs noteikti apgalvosiet, ka kvantitāte neliecina par kvalitāti.
Man šķiet, ka svarīga ir iestāžu pieņemto lēmumu saprotamība un mediatizācija. Wallström kundze pie tā strādā saistībā ar likumdošanas procedūru, un Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu izstrādi ietver saistības attiecībā uz pārredzamību. Saskaņā ar šo nolīgumu ir veikti attiecīgi pasākumi. Koplēmuma procedūrā visas Padomes apspriedes ir atklātas, un Padome regulāri rīko publiskas debates par svarīgiem jautājumiem, kas skar ES un tās pilsoņu intereses.
Lai veicinātu šo apspriežu publisku pieejamību, Padome nodrošina arī tīmekļa vietni ar saiti uz Padomes sēžu video tiešraidēm, kas, esmu pārliecināts, ka man piekrītat, ir ļoti svarīgs un vienlaikus arī ļoti interesants publicitātes aspekts.
Nozīme ir arī Padomes prezidējošajām valstīm. Gluži tāpat kā iepriekšējās prezidējošās valstis, arī Francija ir daudz ieguldījusi tās tīmekļa vietnes izveidē: http://www.ue2008.fr" .
Tā ir vairākās valodās, un tajā ir tāda tīmekļa televīzija (web TV) ar vairākiem kanāliem, kas līdzīga Eiropas Parlamenta televīzijai, par ko man arī liels prieks.
Trešā un pēdējā lieta ir tā, ka mums jāapmierina sabiedrības pieprasījums pēc informācijas. Lai to izdarītu, ir izveidots Sabiedrības informācijas dienests - un tas, manuprāt, ir vissvarīgākais -, jo joma, kurā mēs esam vissliktāk sagatavoti, neapšaubāmi ir praktiskā informācija, kuru mēs sniedzam sabiedrībai. Tādēļ pilsoņiem ir tiesības būt bažīgiem un sūdzēties par sistēmas neskaidrību. Sistēma ir neskaidra nepietiekamo resursu un tīmekļa vietņu dēļ, kas netiek pienācīgi saskaņotas un liedz sabiedrībai būt informētai par jaunākajiem likumdošanas jautājumiem. Padomei jāpieliek pūles tieši attiecībā uz šo pēdējo punktu.
Šie bija jautājumi, par kuriem vēlējos runāt. Pārredzamība ir pāri visam. Esam panākuši svarīgu vienošanos par sazināšanos ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, lai palielinātu šo pārredzamību. Uzskatu, ka notikušās iestāžu sarunas, kādas mums bija ar Wallström kundzi un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, nodrošina mums vislabākos apstākļus, lai turpinātu iesākto darbu.
Šis ir kolektīvs uzdevums, un tas mums ir jāsaprot. Iegaumējiet, ka mums ir politisks mērķis - ievirzīt šo pārredzamību informācijas un komunikācijas politikā, it īpaši attiecībā uz pilsoņiem sniedzamo praktisko informāciju. Lai to panāktu, mums vairāk jāizmanto jaunās informāciju tehnoloģijas. Es zinu, ka par to domā gan Parlaments, gan Komisija, gan arī Padome.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties godājamiem deputātiem par uzdotajiem jautājumiem.
Protams, kā jau dzirdējām, Eiropas Kopienu Tiesas spriedums "Turco” lietā ir ļoti svarīgs. Komisija pilnībā piekrīt Tiesai attiecībā uz atklāta likumdošanas procesa nozīmību. Lieki teikt, ka mēs pilnībā ievērosim un ņemsim šo spriedumu vērā mūsu ikdienas darbā.
Vēlos izteikties pēc iespējas skaidrāk, tomēr man būs jāatbild īsi uz jūsu pieciem konkrētajiem jautājumiem. Pirmais jautājums attiecas uz labāku tiesību aktu izstrādi, mūsu iestāžu attiecībām un Regulu Nr. 1049/2001. Lēmums "Turco” lietā attiecas uz publisku piekļuvi dokumentiem. Šim jautājumam nav tiešas saistības ar mūsu iestāžu sadarbību. Šim nolūkam ir iestāžu sadarbības uzlabošanas shēma, kas, manuprāt, ļoti labi darbojas. Divas mūsu iestādes ir veiksmīgi sadarbojušās likumdošanas procesā, lai sasniegtu mērķi, proti, labāk izstrādātu tiesību aktus.
Atbildot uz jūsu otro jautājumu attiecībā uz piekļuvi informācijai par pašreizējo sabiedrisko apspriešanos, vēlos pieminēt tā saukto PreLex datubāzi. Šīs datubāzes mērķis ir atvieglot piekļuvi pirmslikumdošanas dokumentiem, izmantojot vienotu ieejas punktu. Tas ir portāls, kurā atrodas saites uz galvenajiem pirmslikumdošanas dokumentiem. Šo datubāzi pārvalda Oficiālo publikāciju birojs, un tā balstās uz Komisijas sniegto informāciju. Vēl svarīgāk ir tas, ka tā ir tieši pieejama sabiedrībai interneta serverī Europa.
Arī sabiedriskajai apspriešanai, ko aizsākusi Komisija, ir vienota piekļuves vieta serverī Europa. Tā ir tīmekļa vietne "Tava balss Eiropā”. Šī tīmekļa vietne atvieglo pieeju apspriešanām un nodrošina vispārīgu informāciju par dažādajiem Komisijas apspriešanās procesiem. Tajā atrodama arī vispusīga informācija par atklātām sabiedriskām apspriešanām un ar tām saistīti dokumenti, kā arī aptaujas anketas. Turklāt šajā piekļuves vietā atrodama arī informācija par pasākumiem pēc apspriešanām, piemēram, apspriešanās ziņojumi un publikācijas.
Attiecībā uz jūsu trešo jautājumu par TRANS-JAI projektu es vienkārši gribētu jums pateikt, ka 2010. gada martā mēs plānojam atklāt pilnīgu publisku piekļuvi TRANS-JAI projekta tīmekļa portālam serveros ar nosaukumu "public go live”.
Tagad nonākam pie jūsu ceturtā jautājuma par pārredzamības un labas pārvaldības principiem. Protams, šie principi ir cieši saistīti. Mūsu pienākums vienmēr ir sabiedrībai nodrošināt pēc iespējas vairāk informācijas. Tas tieši attiecas uz procedūrām, kas skar pilsoņus un viņu tiesības, kā arī uz iestāžu darbību, kas, kā mums visiem zināms, ne vienmēr ir viegli saprotama. Komisijas tīmekļa vietnē sniegta informācija par tās struktūru un procedūrām, un mums viegli pieejama ir "Who is who” direktorija, kurā atrodama informācija par Komisijas locekļiem un ģenerāldirektorātiem.
Piektais un pēdējais jautājums ir par dokumentu publisko datubāzi un ombuda ieteikuma projektu "Statewatch” sūdzībā. Publiskā dokumentu datubāze ir pieejama kopš 2002. gada 3. jūnija, kā to nosaka Regula Nr. 1049/2001. Kopš tā laika Komisija ir arī radījusi gan ekspertu grupu datubāzi, gan datubāzi, kas paredzēta komitoloģijas procedūrām. Mēs darām visu iespējamo, lai modernizētu iekšējās informāciju tehnoloģiju sistēmas, tomēr tas nav izdarāms vienas dienas laikā. Taču viens gan ir skaidrs. Tas ir ilgstošs darbs. Mēs vienmēr ņemam vērā to, ka šajos atklātībā pieejamajos reģistros jāiekļauj vairāk informācijas.
Runājot par ombuda ieteikuma projektu attiecībā uz šo lietu, Komisija, protams, par to ir iesniegusi sīki izstrādātu atzinumu. Šajā atzinumā mēs piekrītam, ka publiskajās datubāzēs mums jāiekļauj vēl vairāk informācijas, un solāmies turpmāk mūsu publiskās datubāzes izstrādāt tā, lai radītu labāku pārredzamību. Vienā jautājumā mēs ombudam nevaram piekrist. Ombuds secināja, ka Komisijai "datubāzē jāiekļauj atsauces uz visiem dokumentiem saskaņā ar Regulas Nr. 1049/2001 3. panta a) punktu”. Es varu piekrist šī secinājuma mērķim un centieniem, bet diemžēl tos nav iespējams sasniegt. Vienkārši nav iespējams izveidot atbilstību starp plašo un neprecīzo definīciju par "dokumentiem”, kas minēta Regulas Nr. 1049/2001 3. panta a) punktā, un vienu atsevišķu, pilnībā visaptverošu publisku datubāzi. Tā vietā mums jānodrošina pieeja saitēm uz šiem dokumentiem vai jāizveido dažādi ieejas punkti.
Es, protams, varētu pieminēt, ka esmu izveidojusi savas korespondences datubāzi, kurai ir tieša pieeja tīmekļa vietnē, kā arī citus piemērus tam, kādas proaktīvas darbības var veikt ārpus tām darbībām, kas noteiktas oficiālajos tiesību aktos. Piemēram, uzlabot reģistrus, panākt to, lai reģistri ir plašāk pieejami un saprotamāki lietotājiem, ātrāk publicēt dokumentus un aktīvāk tos izplatīt. Tomēr tas šodien nav apspriedes temats. Esmu pārliecināta, ka mums vēl būs citas iespējas, lai padziļināti izskatītu šos jautājumus.
Charlotte Cederschiöld
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienības uzticamības un tiesiskuma priekšnosacījums ir darbības noteikumu kopums par datu un informācijas pārskatāmību un aizsardzību.
Pārskatāmība lēmumu pieņemšanas procesā ir īpaši nepieciešama gadījumos, kad Eiropas demokrātija tiek apšaubīta. Dalībvalstīm ir atšķirīga pieredze. Lielāka pieredzes apmaiņa var būt par pamatu labākai pārvaldībai ES, kā arī dalībvalstīs. Mēs esam panākuši ļoti daudz kopš 2001. gada, kad tika pieņemti ES tiesību akti par pārskatāmību.
Vairumam dalībvalstu jau ir Informācijas brīvības likums - Zviedrijai un Somijai kopš 1776. gada, citām valstīm, piemēram, Īrijai, tikai dažus gadus. Mums ir jāņem vērā, ka kopīgas uzvedības un attieksmes atrašanai nepieciešams laiks. Vienu nacionālo formulu nevar piemērot visā Eiropas Savienībā. Kultūra ir pārāk daudzveidīga. Atklāta valdība ir būtiska demokrātiskā valstī. Visu procesu ietekmē tas, ka digitālā revolūcija pārveido mūsu sabiedrību par informācijas sabiedrību.
Viens svarīgs jautājums, kas precīzāk jānosaka Regulā Nr. 1049/2001, ir līdzsvars starp konfidencialitāti un pārskatāmību. Mums ir nepieciešams atklāts lēmumu pieņemšanas process, kas ciena sabiedrības primārās intereses, nepārkāpjot iestāžu vai pilsoņu tiesības uz konfidencialitāti. Sarežģītu jautājumu, piemēram, konkurences lietu, tiesisko interpretāciju nevar atstāt laikrakstu ziņā.
Spriedums "Turco” lietā var veicināt labāku tiesību aktu pieņemšanu. Kādus praktiskus risinājumus Komisija un Padome pieņems pēc "Turco” lietas?
Michael Cashman
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, būdams Regulas Nr. 1049/2001 sākotnējais referents, es uzskatu, ka šīs ir ļoti interesantas debates. Tā kā es zinu, ka šo debašu dalībnieki pilnībā atbalsta atklātību un pārskatāmību, tad man šķiet savādi, ka arguments tam, kāpēc nav paveikts pietiekami daudz, ir - "mums nepieciešams vairāk laika”. Tas ir nepieņemami.
Vienīgi 30 % Eiropas iedzīvotāju tic Eiropas Savienībai. Kāpēc? Tāpēc, ka viņi jūtas pilnībā atsvešināti no tā, ko dara viņu vārdā. Pārsteidzoši ir tas, ka mums ir pozitīvs stāsts, ko pastāstīt. Kādēļ ir tā, ka iestādes, kas turklāt pretojas spiegdamas un sperdamas, ir jāvelk uz Eiropas valstu tiesām, lai panāktu, ka tās rīkojas pareizi?
Mums ir jādara kas vairāk, nevis tikai jāskaidro. Komisār Wallström, es zinu, ka jūs, tāpat kā mani, kaitina un nogurdina šie argumenti, taču nepietiek vien pateikt, ka nepieciešams vairāk laika. Mums patiesībā ir uzskatāmi jāparāda mūsu pilsoņiem, ka mēs paskaidrosim viņiem ne tikai, kāpēc mēs darām to, ko darām, bet arī, kā mēs to darām un visus tiesiskos ieteikumus, uz kuriem mēs balstāmies. Jo, ja mēs to nedarīsim, tad mēs atgrūdīsim ļaudis no Eiropas projekta.
Šovakar izskanēja argumenti, ka tas nav iespējams attiecībā uz dažiem jautājumiem, piemēram, neprecīzās "dokumentu” definīcijas dēļ. Tā nepavisam nav neprecīza. Tā patiesībā ir ļoti laba definīcija. Tā nozīmē visus dokumentus, ko glabā, saņem vai izdod šīs trīs iestādes vai to izveidotās aģentūras. Paši "dokumenti” arī ir skaidri definēti. Tādēļ saņemsim drosmi atklāta reģistra izveidei. Ne tādam juceklim, kāds mums valda patlaban, kad, ja jūs ieejat vienā reģistrā, jums nav piekļuves citiem reģistriem vai saitēm uz tiem.
Patlaban mūsu pilsoņiem ir pieejams šis juceklis. Ļausim pilsoņiem iekļūt pa šo triju iestāžu durvīm un rūpīgi mūs izvērtēt. Tagad es jums saku - ja mēs nerīkosimies pareizi, tad jūnija vēlēšanās tiks pieņemts lēmums par labu tām ekstrēmistu partijām, kas neatbalsta ES vai ES iestādes. Laika vairs nav daudz. Rīkojieties tagad! Tas nav neiespējami.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Kopienu Tiesai ir galvenā loma ES sistēmā, un Tiesai ir pilnvaras skaidrot politiskus lēmumus. Tad, kad jāskaidro ES tiesību akti, Eiropas Kopienu Tiesas lēmums ir galvenais neatkarīgi no tiesību akta mērķa vai nodomiem, kas slēpjas aiz šī tiesību akta. To mēs redzam spriedumos Laval, Rüffert un citās lietās. Šajās lietās Tiesas lēmums nebija labvēlīgs darba ņēmējiem.
No vienas puses, "Turco” lietā Tiesas spriedums ir pozitīvs. Es to atzinīgi vērtēju, taču joprojām izsaku kritiku par to, ka Eiropas Kopienu Tiesa nosaka ES politiku un Tiesai vienmēr ir pēdējais vārds jebkurā strīdā.
"Turco” lietā es atzinīgi vērtēju Tiesas atzinumu, ka pilsoņu kontrolei pār tiesisko procesu ir pilnīga prioritāte. Tas ir solis pareizajā virzienā, taču diemžēl man ir jāsaka, ka vēl ir veicami daudzi pasākumi, pirms ES atteiksies no savām slēgtajām darba metodēm, kad vienīgi tie, kas ir iekšienē, var sekot līdzi rezultātiem. Šis noteikti ir jautājums par demokrātiju, līdzdalību un pārskatāmību.
Ir svarīgi ņemt vērā spriedumu "Turco” lietā, atkārtoti izskatot tā saukto sabiedrības piekļuves regulu.
Costas Botopoulos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, spriedums "Turco” lietā ir ievērojams solis uz priekšu tiesiskuma un demokrātijas virzienā. Tas izskaidro sabiedrības interešu koncepciju, kas ir paredzēta Regulā Nr. 1049/2001, kura nosaka sabiedrības piekļuvi iestāžu dokumentiem. Šī koncepcija ir jāskaidro tā, ka tiesības uz plašākām zināšanām par faktiem, kas ir pamatā lēmumu pieņemšanai, ir svarīgākas nekā iekšējo procedūru slepenība lēmumu pieņemšanā.
Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar spriedumu "Turco” lietā ir svarīgi, lai pilsoņi ne tikai zinātu - jo viņiem ir tādas tiesības -, kā vai kāpēc lēmums tiek pieņemts, bet arī saprastu, uz kādiem dokumentiem lēmums pamatojas, tā ka dokumenti jādara pēc iespējas plašāk zināmi.
Tādējādi mēs šodien iesniedzam jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kurā Komisijas un Padomes nodaļas tiek aicinātas ņemt šo lēmumu vērā. Kā Padomes priekšsēdētājs jau teica - Regula Nr. 1049/2001 ir jāskaidro, pamatojoties uz šo jauno precedentu.
Protams, var rasties arī dažas problēmas saistībā ar to, ko dēvējam par dokumentu slepenību, īpaši pamatojoties uz Juridiskās nodaļas viedokli. Es zinu to pat pārāk labi, jo es esmu jurists. Tomēr nekad nesakiet, ka šādiem dokumentiem ir jābūt slepeniem, ja tie varētu radīt problēmas. Tā vietā, es uzskatu, mums vajadzētu ieviest radikālas izmaiņas pārskatāmības kultūrā. Pārskatāmība nozīmē procedūras līdzsvarotību un ievērošanu, nevis bailes no zināšanām.
Ļaujiet man pabeigt ar vienu pēdējo piezīmi: mums patiešām ir jāredz atšķirība starp to, kas notiek praksē Padomē, un to, kas notiek mūsu pašu iestādē. Parlamentā piekļuve sapulcēm un dokumentiem ir gandrīz pilnīga. Es uzskatu, ka spriedums "Turco” lietā sniedz iespēju arī Padomei to nodrošināt.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos runāt par šo "norobežošanos”, par ko Michael Cashman nupat runāja. Noteikti tajās debatēs, kas notika Īrijā par Lisabonas līgumu, bija milzīga norobežošanās. Taču nevainosim sevi pārlieku, jo dalībvalstīm ir lielas iespējas vainot Eiropu par problēmām, kas tiem rada neērtības, pat ja viņi tām ir piekrituši. Es domāju, ka mums visiem ir laiks pieaugt - visiem mūsu ievēlētajiem politiķiem, valdībām, opozīcijām un ikvienam šajā Parlamentā - un pateikt taisnību.
Mani nomāc raksts šāsnedēļas žurnālā, kurā neievēlēts, bezatbildīgs bagātās elites pārstāvis izsaka paziņojumus par neievēlēto eliti Briselē. Viņš to uzdrošinās! Taču, ja vien mēs nedarīsim tā, kā saka Michael Cashman, un pārmetīsim viņam un citiem tamlīdzīgu atklātību, jūnija vēlēšanas Eiropā būs neveiksmīgas Eiropas valstu iedzīvotājiem. Tiem, kas tā uzskata, ir īstais laiks to pateikt skaļi.
Anneli Jäätteenmäki
autore. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, šis Tiesas spriedums ir svarīgs un kategorisks. Tas skaidri parāda, ka tiesiskais process ES jāpakļauj iedzīvotāju demokrātiskai izvērtēšanai un ka iestāžu aizsargāšanai lēmumu pieņemšanas procesā ir sekundāra nozīme. Tas ir skaidrs arguments.
Ņemot vērā iepriekš teikto, mani patiešām apbēdina atbildes. Kad es dzirdēju Padomes atbildi, tajā vairākas reizes tika uzsvērts, ka pārskatāmība un atklātība ir svarīgas, taču tajā nebija nekā vairāk. Kas ir izdarīts? Tajā pašā laikā Komisija lūdz vairāk laika.
Es uzskatu, ka ES iestāžu attieksme pret Tiesas spriedumu ir patiešām interesanta. Kas notiktu, ja mūsu pilsoņi pieņemtu tādu pašu attieksmi pret Tiesas spriedumu kā Komisija un Padome un neliktos par spriedumu ne zinis? Tā vienkārši nevarētu notikt.
Marco Cappato
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Padomes prezidentūra pieminēja miljoniem publicētu dokumentu. Attiecībā uz piekļuvi dokumentiem - ir jābūt gan kvalitātei, gan kvantitātei, taču runa nav tikai par kvalitāti. Ja mēs esam atklāti, tad ir problēma attiecībā uz dokumentu veidiem: sapulču dokumentiem vai dokumentiem, kas radušies lēmumu pieņemšanas procesā.
Tieši to šodien trūkst. Es sniegšu vienu piemēru - COREPER I dokumenti, kurus ir tik grūti atrast, vai dokumenti par ārpolitiku, kas tiek uzskatīti par diplomātiskiem dokumentiem un kā tādi nav iekļauti reģistros. Šie visi dokumenti ir būtiski, lai uzzinātu par lēmumu pieņemšanas procesu.
Savā īsajā runā es jums minēju tikai vienu piemēru. Ņemot vērā atbildes, kādas mēs saņēmām, es uzskatu, ka to vajadzētu uzskatīt vairāk par iespēju nekā risku Eiropas iestāžu darbībai.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! No mūsu debatēm skaidri izriet, ka mums patiešām jāpalielina pārskatāmība un saziņa, jo, kā jūs norādījāt, mūsu pilsoņiem nav sapratnes par to, kā Eiropas Savienība darbojas.
Labāka pārskatāmība un saziņa iet roku rokā. Kā jau es teicu, tas ir pamats, uz ko balstoties mēs parakstījām politisku vienošanos ar Wallström kundzi un Vidal-Quadras kungu par labāku saziņu. Cappato kungam un Jääteenmäki kundzei ir taisnība, ka mums jākļūst pārskatāmākiem un jāskaidro, kā mēs strādājam. Tādēļ Padome īpaši centīsies ieviest jaunas tehnoloģijas.
Pat pēc man iesniegto argumentu izlasīšanas es piekrītu Cappato kungam par to, ka miljoniem dokumentu izdošana nenozīmē labāku pārskatāmību. Svarīgi ir sniegt cilvēkiem tos dokumentus, ko viņi prasa un kam piemīt laba kvalitāte. Piemēram, COREPER I dokumenti, ko jūs pieminējāt, ir pieejami tiešsaistē. Tie ne vienmēr ir gatavi laikus tehnoloģisko resursu trūkuma dēļ. Tagad mums ir šīs tehnoloģijas un mēs nodrošināsim jūsu aplūkotās problēmas risinājumu.
Atklāti sakot, mums ir jāpanāk pareizais līdzsvars starp tiesisko pamatojumu, patiesu pārskatāmību un pašreiz saistītajām procedūrām. Ir vairākas procedūras un diplomātiski jautājumi, kuri patiesībā ir diezgan sarežģīti un kuros ir jānodrošina vārda, izteikšanās un lēmumu pieņemšanas brīvība. Iespējams, es jums izklausos pārāk konservatīvs, bet es uzskatu, ka mums ir jārunā par šo līdzsvaru.
Francijas prezidentūra uzsāka Regulas Nr. 1049/2001 atkārtotu izskatīšanu, un mums ir jārīkojas ātri. Cashman kungam ir pilnīga taisnība attiecībā uz to. Ar viņa palīdzību un koordinēšanu mēs rīkojamies ātri, un mēs ceram sasniegt ievērojamu progresu līdz Francijas prezidentūras beigām.
Kā jau es teicu, mums ir nepieciešams nodrošināt, ka - kā Cappato kungs uzsvēra - kvalitāte ir svarīgāka par kvantitāti, jo ir tāda lieta kā informācijas pārpilnība. Tad pilsoņi saskaras ar informācijas izsijāšanas problēmu. Šī problēma pastāv arī Eiropas līmenī. Mums ir jāspēj pilsoņiem palīdzēt izsijāt informāciju.
Ko tas nozīmē? Kā jau es teicu savā runā, tas nozīmē nodrošināt, ka pilsoņi ir pilnībā informēti par praktisko informāciju, savām tiesībām, lēmumu iznākumiem, veidu, kādā tos pieņem un tiesisko pamatu. No šī viedokļa nav šaubu, ka mums ir nepieciešams apsvērt, kādi resursi ir pieejami Padomei.
Es uzskatu, ka Komisijā jūs esat saskārušies ar tieši tādu pašu situāciju, kad, piemēram, jums ir jāpaskaidro lēmumu tiesiskais pamats, īpaši attiecībā uz MVU, taču dalībvalstīs vai iestādēs ir tikai viens vai divi cilvēki, kas var atbildēt uz šiem jautājumiem, un šie cilvēki ir atvaļinājumā. Rezultātā pilsoņiem un mazajiem uzņēmumiem ir jāgaida divi vai trīs mēneši līdz atbildes saņemšanai. Man tā šķiet tikpat nopietna problēma kā piekļuve oficiāliem dokumentiem.
Visbeidzot, mums ir nepieciešams piešķirt mūsu debatēm politisku nozīmi. Laikā, kad mēs gatavojamies vēlēšanām Eiropā, es zinu, ka Eiropas Parlaments ir apņēmies to darīt, un jūs varat paļauties uz Francijas prezidentūru, lai nodrošinātu, ka šis pārskatāmības un paskaidrošanas pienākums, šis praktiskais un konkrētais pienākums tiek piemērots, jo, ja mēs to nedarīsim, un šajā jautājumā es piekrītu Cashman kungam, tad ekstrēmisti uzvarēs nākamajās vēlēšanās Eiropā, un to mēs negribam.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, spriedumu "Turco” lietā, protams, ievēroja un īstenoja arī Komisija. Tiesas spriedumā patiesībā ir teikts, ka šajā lietā Padome ir kļūdījusies un ka Padomei ir jālabo tās procedūras, un es esmu pārliecināta, ka Padome pildīs šo spriedumu.
Šis ir diskusiju sākuma jautājums. Tomēr to daļēji sajauca ar diskusijām par Regulu Nr. 1049/2001. Spriedums "Turco” lietā ir viena lieta, bet Regula Nr. 1049/2001 ir cita lieta. Kā jūs zināt, mēs iesniedzām priekšlikumu un patlaban atkārtoti izskatām Regulu Nr. 1049/20001, kā arī to, kā šai regulai vajadzētu būt veidotai.
Es uzskatu, ka manis teiktais izraisīs apjukumu. Es nelūdzu vairāk laika. Es paskaidroju to, ka mūsu informācijas tehnoloģiju rīku modernizācijai ir jānorit nepārtraukti, to nevar izdarīt vienā naktī. Mums jau ir reģistrs. Mēs papildinām reģistru ar vairākām lietām, piemēram, komitejām un visām ekspertu grupām. Tomēr, un es esmu ļoti atklāta, atbildot uz vienu no pieciem jautājumiem, es neesmu pārliecināta, ka viens reģistrs ir labākais risinājums. Tas ir līdzīgi kā izveidot telefongrāmatu par visu Eiropu tā vietā, lai mēģinātu izveidot katrai dalībvalstij atšķirīgu telefongrāmatu.
Vai jūs esat pārliecināti, ka labāk ir viena milzīga telefongrāmata visai Eiropai nekā katrai dalībvalstij sava? Jo definīcija, kādu jūs šodien lūdzāt savā īpašajā jautājumā, ir definīcija, kas ir noteiktā punktā, kurā iekļauts arī audiovizuālais veids. Tā ir ļoti plaša definīcija. Vai jūs esat pārliecināti, ka vienots reģistrs palīdzēs iedzīvotājiem?
Apspriedīsim to, taču es neesmu pārliecināta, ka šim jautājumam ir viens vienkāršs risinājums kā šis. Tādēļ mēs neatbalstām šo viedokli. Mūsu rīku modernizācija šajā jomā ir pastāvīga norise, kas ir jāapspriež nepārtraukti, jo daudz kas notiek tik ātri. Taču šķiet, ka mēs atbalstām tos pašus mērķus - atklātību un pārskatāmību, piekļuvi dokumentiem. Tas ir pamatjautājums, un mēs par to cīnīsimies un, protams, ņemsim vērā spriedumu "Turco” lietā.
Īpašajā jautājumā par projektu es minēju termiņu - 2010. gads. Taču visumā mums nav nepieciešams un nevajadzētu lūgt vairāk laika. Šos jautājumus mums vajadzētu risināt ik dienas: nodrošināt lielāku atklātību, lielāku pārskatāmību, apkalpot pilsoņus, jo viņiem ir nepieciešams zināt, un tam ir jākļūst par kultūras un visu iestāžu attieksmes daļu.
Kopā ar jūsu kolēģiem deputātiem es varēju aplaudēt jūsu labajai runai, Cashman kungs, jo tajā ir aplūkots pamatjautājums: uzsākt, radīt piekļuvi. Es uzskatu, ka mūsu apņemšanās panākt atklātību arī palīdzēs cilvēkiem izdarīt pašiem savus spriedumus par to, kas notiek un kāpēc mums ir tik daudz svarīgu jautājumu darba kārtībā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
