Economia socială (prezentare succintă)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este o scurtă prezentare a raportului întocmit de dna Toia, în numele Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, referitor la economia socială.
Patrizia Toia
raportor. - (IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, sunt mulţumită şi mândră că Parlamentul European acordă atenţie economiei sociale de piaţă şi prezintă propuneri practice, în vederea acordării unui sprijin real acestui sector.
Raportul meu are trei obiective. Primul este acela de a scoate în evidenţă şi a clarifica un sector care are un impact semnificativ în multe domenii, inclusiv economia; 10% din societăţile comerciale europene aparţin acestui sector, precum şi între 9% şi 10% din locurile de muncă. Este un sector format din diferiţi agenţi - cooperative, societăţi mutuale, fundaţii, întreprinderi sociale şi asociaţii - care împărtăşesc valori specifice şi aduc o contribuţie semnificativă la PIB. Prin urmare, sperăm să-i oferim o vizibilitate instituţională mai mare.
Al doilea obiectiv este de a confirma că acesta nu este un sector marginal sau o excepţie; mai degrabă este ferm stabilit în economia de piaţă, cu propriile sale reguli pe care piaţa internă trebuie să le recunoască şi să le respecte. Reprezintă un alt mod de a face afaceri, de a produce, de a consuma şi de a oferi locuri de muncă, care şi-a câştigat totuşi dreptul de a face parte din piaţă. Este o metodă caracterizată prin mai multe calităţi distinctive care nu trebuie atenuate şi care constau, în principal, în dorinţa de a combina şi a reconcilia producţia şi ocuparea forţei de muncă cu valori precum solidaritatea, responsabilitatea şi demnitatea umană în toate domeniile, inclusiv în lumea muncii.
După cum a afirmat cineva, în mod pertinent, în opinia mea, aceste întreprinderi operează cu capital, dar nu pentru capital. Acestea sunt concepte care fac parte din patrimoniul ideologic al Uniunii Europene - trebuie doar să ne gândim la Delors - întrucât adesea am recunoscut că economia socială este esenţa modelului social european, însă i-am acordat foarte puţină atenţie.
Acum este momentul ideal de a redescoperi relevanţa acestor societăţi, întrucât criza actuală a producţiei a arătat că mulţi actori economici tradiţionali sunt foarte fragili, foarte slabi şi, uneori, foarte imorali. Dimpotrivă, lumea economiei sociale este mai înrădăcinată la nivel local, mai aproape de economia reală şi de oameni şi, prin urmare, este protejată față de speculaţie, lucru deja dovedit. De asemenea, este un sector în care o diversitate de actori desfăşoară o multitudine de activităţi de asistenţă socială şi constituie un centru recunoscut de utilitate socială. Consider că acesta poate contribui la susţinerea sistemelor noastre sociale în vremuri dificile.
Al treilea obiectiv este de a decide ceea ce putem face în practică pentru a susţine acest sector. Voi descrie succint una sau două propuneri. În primul rând, ne trebuie o definiţie clară pentru a înţelege corect profilurile şi definiţiile acestor entităţi deosebit de diverse. Este foarte important să înregistrăm contribuţia acestui sector, în mod precis, în statisticile naţionale din diferite ţări. Nu aparţine nici economiei capitaliste, nici economiei publice, aşadar are nevoie de o definiţie proprie. Comisia a făcut unele progrese în această privinţă cu manualul său, dar acestea trebuie puse în aplicare. Cred că lumea academică, a cercetării şi universităţile pot ajuta în acest sens.
În cele din urmă, sunt necesare unele iniţiative legislative. S-au înregistrat unele realizări, precum legea cooperativei şi legea fundaţiei, şi am observat că, Comisia a redeschis consultarea. Aşadar, trebuie să înţelegem ce este folositor şi dacă merită să continuăm pe această cale. Nu dorim să îngropăm în birocraţie un sector care se dezvoltă din idei, motivaţie şi libertate, dar acolo unde sunt necesare legi comunitare sau vor fi în viitor, ar fi înţelept să le creăm.
O ultimă solicitare este de a implica acest sector în dialogul social. Unde şi la ce nivel ar trebui să aibă loc consultarea şi dialogul cu Comisia Europeană? Şi, în final, ce sprijin direct ar trebui să fie acordat prin programele europene - ar trebui să avem programe ad-hoc pentru economia socială sau să creăm spaţiu în cadrul programelor existente pentru aceşti agenţi economici? Comisiei îi revine responsabilitatea de a evalua acest aspect.
Înainte de a termina, aş dori să mulţumesc asociaţiilor naţionale şi reţelelor europene care mi-au oferit un sprijin important în această activitate, intergrupului Parlamentului pentru economie socială, care lucrează foarte bine, raportorilor alternativi, precum şi domnului Verheugen şi domnului Špidla, cu care am avut un schimb de opinii, sincer şi aprofundat.
Transmitem Comisiei acest raport, la care au contribuit în mare măsură actori sociali şi asociaţii, în speranţa că, în ciuda scurtei perioade rămase înainte de încheierea mandatului electoral, Comisia îşi va găsi timp, domnule comisar - dumneavoastră reprezentaţi întreaga Comisie azi - să pregătească unele iniţiative şi să dea un semnal clar, astfel încât să nu fie necesar ca viitorul Parlament şi viitoarea Comisie să reia tot demersul de la început, ci să aibă ceva solid pe care să construiască.
Janez Potočnik
membru al Comisiei. -Domnule preşedinte, Comisia salută iniţiativa Parlamentului de a formula un aviz din proprie iniţiativă privind economia socială. În special, în contextul prezentei crize financiare şi economice, acest important sector merită să fie promovat mai mult.
Întreprinderile din economia socială au un mod unic de a face afaceri, întrucât combină performanţa economică în mod reciproc între membri şi, adesea, îndeplinirea obiectivelor sociale şi societale, ca un scop de afaceri. Prin urmare, aceste întreprinderi sunt în măsură să contribuie la politicile şi obiectivele comunitare, în special, în domeniile ocupării forţei de muncă, al coeziunii sociale, al dezvoltării regionale şi rurale, al protecţiei mediului, al protecţiei consumatorilor şi al asigurărilor sociale. Întreprinderile din economia socială sunt o parte integrantă din politica Comisiei privind întreprinderile. Întrucât majoritatea sunt microîntreprinderi, întreprinderi mici sau mijlocii, deja beneficiază de legea privind întreprinderile mici (Small Business Act) şi de toate secţiunile care vizează întreprinderile mici.
În ceea ce priveşte economia socială, obiectivul nostru este de a crea un mediu juridic şi administrativ, la nivel european şi în fiecare stat membru, în care întreprinderile din economia socială, indiferent de formă şi de mărime, să se poată dezvolta şi să poată învinge provocările globalizării şi ale declinului economic. Mai precis, politica Comisiei vizează să garanteze că întreprinderile din economia socială pot creşte şi prospera alături de alte forme de întreprindere. În acest sens, Comisia se asigură în special că toate celelalte politici comunitare din domenii, precum concurenţa, contabilitatea, legea societăților comerciale, achiziţiile publice, sănătatea, afacerile sociale, agricultura, pescuitul, băncile, asigurările, parteneriatele publice şi private şi dezvoltarea regională, iau în seamă nevoile specifice, scopurile speciale, eforturile şi stilul de lucru al acestui tip de întreprindere.
În concluzie, serviciile Comisiei lucrează în prezent la un document care va aprecia progresul făcut începând cu 2004 în ceea ce priveşte promovarea cooperativelor. De asemenea, va evalua situaţia altor întreprinderi din economia socială şi va propune noi acţiuni, dacă este necesar.
Preşedintele
Declar încheiat acest punct de pe ordinea de zi.
Votul va avea loc joi, 19 februarie 2009.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Iles Braghetto
în scris. - (IT) Activităţile nelucrative şi organizaţiile nonprofit sunt într-o creştere continuă în Europa.
În acest timp de criză economică şi financiară, care are repercusiuni grave la nivel social, consolidarea unei economii bazate mai degrabă pe beneficii sociale decât pe profit este o alegere strategică, care ne permite să atenuăm impactul crizei şi să urmărim dezvoltarea strategiei de la Lisabona, atingând unul dintre obiectivele sale de bază, şi anume apelul la răspundere socială.
În al doilea rând, economia socială poate iniţia acţiuni la nivel local, devenind un partener de încredere pentru administraţiile publice, care trebuie să planifice măsuri în vederea susţinerii persoanelor vulnerabile din societate.
Prin urmare, ar trebui să salutăm demersul Parlamentului European de a recunoaşte, în legislaţie şi statistică, organizaţiile care operează şi sunt adânc înrădăcinate în sistemul european, datorită abilităţii acestora de a îndeplini obiective sociale.
Aceasta este o viziune de bază care reprezintă o contribuţie fundamentală la modelul social european.
Gabriela Creţu  
în scris. - Economia socială poate juca un rol primordial în economia europeană, ea impunând un nou tip de economie, bazat pe valori democratice, o economie ce pune oamenii pe primul loc şi susţine dezvoltarea durabilă.
Cu toate acestea, economia socială se confruntă cu un obstacol foarte mare: lipsa de vizibilitate instituţională, cauzată de faptul că nu este recunoscută ca domeniu economic separat de cele două: public şi privat.
Cerem Comisiei şi statelor membre să dezvolte un cadru legal care să recunoască economia socială ca un al treilea sector, să impună reguli care să stabilească în mod clar ce entităţi pot opera în acest sector, astfel încât nici un alt tip de organizaţie să nu poată beneficia de finanţarea sau politicile publice destinate încurajării întreprinderilor din economia socială.
De asemenea, cerem Comisiei şi Statelor Membre să ofere suport financiar, instruire şi consultanţă şi să simplifice procedurile de înfiinţare a întreprinderilor din sectorul social.
Astfel, economia socială îşi va îndeplini eficient rolul său în contextul general al economiei europene ajutând nu numai la combaterea sărăciei, ci şi uşurând accesul la resurse, drepturi şi servicii necesare cetăţenilor pentru participarea în societate.
Gábor Harangozó  
în scris. - Înainte de toate, aş dori să felicit raportorul, doamna Patrizia Toia, pentru calitatea raportului pe care îl prezintă astăzi. De fapt, este important să se asigure claritate în ceea ce priveşte definirea conceptului de economie socială şi garantarea unui statut juridic, prin diversitatea de experienţe naţionale. Într-adevăr, economia socială necesită vizibilitate - printr-o cunoaştere mai bună a datelor de la nivelul Uniunii Europene - pentru a îndeplini cu succes obiectivele de solidaritate, de ocupare a forţei de muncă, de antreprenoriat, de creştere, de competitivitate, de coeziune socială şi de dialog social în ansamblul Uniunii Europene. Economia socială devine tot mai mult un actor important la nivel local şi regional şi îndeplineşte în prezent, mai mult ca niciodată - din cauza impactului grav al crizei financiare - un rol major în dezvoltarea socială şi economică europeană. Uniunea trebuie să-şi concentreze eforturile în susţinerea dinamicii sociale şi economice, pentru a învinge separaţia dintre sectorul public şi cel privat, dacă dorim cu adevărat să găsim soluţii noi şi inovatoare prin care să le asigurăm cetăţenilor noştri locuri de muncă durabile şi un mediu de viaţă mai bun, cu servicii de calitate de interes general într-o societate bazată pe integrare.
Magda Kósáné Kovács  
Am încercat câteva luni la rând să mobilizăm toate instituţiile şi resursele Uniunii Europene, pentru a atenua efectele crizei care se intensifică. Întrezărim o rază de lumină în faptul că raportul doamnei Patrizia Toia se află acum pe agenda acestei sesiuni plenare, deoarece iniţiativele axate pe solidaritate şi pe coeziune socială şi regională sunt deosebit de importante în prezent. Acesta este punctul de interes al economiei sociale, întrucât aceasta din urmă este un conglomerat de forme organizaţionale, al căror scop este solidaritatea şi interesul financiar comun, iar nu profitul. Aceste instituţii nu pot fi înlocuite de nicio organizaţie orientată spre piaţă. Acestea oferă oportunitatea de a reduce efectele stratificării economice asupra membrilor marginalizaţi ai societăţii, furnizează muncă onorabilă şi, cu formele lor variate, de la activitate independentă la cooperative sociale, sunt capabile să reîntrebuinţeze rezultatele activităţii lor în beneficiul comunităţii.
Am discutat şi am scris enorm despre economia socială, însă, fără o bază statistică europeană, aceasta nu va deveni vizibilă în vieţile noastre cotidiene. Dacă acest concept este necunoscut pentru societate, solidaritatea sa nu poate fi de folos. Pe de altă parte, organizaţiile participante sunt prea mici pentru a deveni cunoscute la nivel macroeconomic.
Raportul doamnei Patrizia Toia poate contribui la eliminarea suspiciunii legiuitorilor şi actorilor de pe piaţă cu privire la faptul că banii şi produsele generate de economia socială sunt generate doar de organizaţii care caută să se sustragă de la regulile concurenţei.
Aici şi acum, raportul poate oferi economiei sociale oportunitatea de a gestiona criza în mod eficient şi cu un efort relativ mic, de a preveni pierderea locurilor de muncă şi a garanta pierderea mijloacelor de subzistenţă.
Silvia-Adriana Ţicău  
în scris. - Economia socială asigura stabilitatea locurilor de muncă, nefiind supusa fenomenului delocalizarii. Consider că Uniunea Europeană și Statele Membre ar trebui să incurajeze si sprijine forme de implementare ale economiei sociale - cooperative, societăți mutuale, asociații și fundații - în legislațiile și politicile lor.
Este important ca o serie de măsuri care vizeaza dezvoltarea microcreditelor, precum si o finanțare europeana adaptată sa fie dezvoltate, deoarece valorile economiei sociale corespund obiectivelor europene de integrare socială si contribuie la reconcilierea vieții profesionale cu cea privată, la imbunatatirea egalitatii de gen, a calitatii vieții persoanelor în vârstă sau cu dizabilitati. Consider ca rolul femeilor în economia socială trebuie consolidat având în vedere implicarea acestora in asociații și voluntariat.
Solicit Comisiei să integreze economia socială în celelalte politici și strategii de dezvoltarea socială si economică, în special în contextul Small Business Act, deoarece structurile economiei sociale se adreseaza cu precadere întreprinderile mici și mijlocii și serviciilor de interes general. Aceste eforturi ar putea fi susținute si prin crearea unui registru statistic al întreprinderilor din economia socială în fiecare Stat Membru al Uniunii Europene și introducerea datelor în sistemul european de statistici EUROSTAT.
