Cererea Islandei de aderare la Uniunea Europeană (dezbatere) 
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei cu privire la cererea de aderare a Islandei la Uniunea Europeană.
Steven Vanackere
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, îmi face o deosebită plăcere să am ocazia astăzi să adresez câteva cuvinte în şedinţa plenară a Parlamentului European în numele Preşedinţiei Uniunii Europene şi să vă prezint planurile noastre pentru negocierile de aderare cu Islanda, ţară cu care ne-am familiarizat mai bine cu toţii în ultimele luni datorită vulcanului Eyjafjallajökull. Scuzele mele interpreţilor pentru că i-am forţat să pronunţe acest nume dificil.
În primul rând, aş dori să pun accent, după cum aţi subliniat în cea mai recentă rezoluţie privind strategia de extindere, pe faptul că extinderea este o poveste de succes pentru UE şi pentru Europa în întregul ei şi pe faptul că a adus beneficii atât pentru statele membre vechi, cât şi pentru cele noi. Procesul de extindere va continua să contribuie la pacea, democraţia şi stabilitatea continentului european. Acest proces acordă UE o importanţă mai mare în lume şi, de asemenea, aduce beneficii cetăţenilor noştri, printre altele sub forma prosperităţii mai mari, a perspectivelor mai bune de creştere economică şi a noilor oportunităţi pentru cooperare, de exemplu, în privinţa transportului, energiei şi a multor alte domenii.
Pe baza progresului realizat de Preşedinţiile anterioare şi conform consensului reînnoit asupra extinderii, care este inclus în concluziile Consiliului European din decembrie 2006, şi în conformitate cu programul Preşedinţiei tripartite a Consiliului, Preşedinţia belgiană va continua aceste activităţi. Probabil ar trebui să subliniez faptul că extinderea îndreptată în direcţia corectă este una dintre cele cinci axe prioritare ale Preşedinţiei belgiene.
Consiliul European din 17 iunie a salutat avizul Comisiei referitor la cererea de aderare a Islandei la Uniunea Europeană şi recomandarea deschiderii negocierilor de aderare cu Islanda. În lumina consensului reînnoit asupra extinderii, Consiliul European a stabilit că Islanda este compatibilă cu criteriile politice introduse în 1993 de către Consiliul European de la Copenhaga şi a hotărât deschiderea negocierilor de aderare.
Consiliul European a solicitat, de asemenea, Consiliului să stabilească un cadru general de negociere şi a reamintit, de asemenea, obiectivul negocierilor, şi anume ca Islanda să adopte acquis-ul în totalitatea sa şi să asigure punerea în aplicare a acestuia. Acest lucru înseamnă că Islanda trebuie să-şi respecte obligaţiile sale existente, cum ar fi cele din Acordul referitor la Spaţiul Economic European, pe care autoritatea de supraveghere a Asociaţiei Europene a Liberului Schimb le-a subliniat. În plus, Islanda trebuie să acţioneze în alte domenii slabe la care Comisia a făcut referire în avizul său, inclusiv serviciile financiare.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (FR) Consiliul European a salutat, de asemenea, intenţia Islandei de a se concentra pe aceste chestiuni şi este convins că va continua activ eforturile sale de soluţionare a eventualelor chestiuni nerezolvate.
În cele din urmă, Consiliul European a confirmat faptul că, la fel ca în cazul tuturor celorlalte ţări candidate la aderare, negocierile se vor baza pe meritele particulare ale Islandei şi că rata progresului va depinde de progresul pe care îl va face ţara în sensul satisfacerii criteriilor prevăzute în timpul negocierilor.
Cum vom proceda în această privinţă? Vom aplica aceeaşi procedură pe care am urmat-o în timpul proceselor de aderare anterioare, în conformitate cu consensul reînnoit asupra extinderii.
Consiliul va adopta, în primul rând, un cadru de negociere pentru Islanda, care va stabili principiile generale de reglementare a negocierilor şi condiţiile care vor trebuie îndeplinite. Acest cadru de negociere va ţine cont, de asemenea, de meritele particulare ale Islandei şi de situaţia şi caracteristicile sale specifice. Faptul că această ţară a beneficiat recent de Instrumentul de asistenţă pentru preaderare va ajuta categoric la pregătirea sa pentru aderare.
Între timp, Comisia a trimis deja Consiliului proiectul cadrului de negociere şi sper că Consiliul Afaceri Generale, pe care îl voi prezida la 26 iulie, va putea să îl adopte pentru a deschide calea către prima conferinţă de aderare interguvernamentală care va avea loc cu privire la Islanda chiar înainte de sfârşitul acestei luni.
Dacă este confirmat, acest calendar ne va permite să iniţiem negocierile de aderare înainte de vacanţa de vară. Islanda va fi apoi supusă monitorizării Comisiei, care are ca scop să stabilească gradul de pregătire al ţărilor candidate pentru începerea negocierilor într-o serie de domenii specifice ale acquis-ului. Aceste domenii sunt subîmpărţite, după cum ştiţi, în capitole. La toamnă, Comisia va prezenta primul său raport periodic asupra progresului Islandei către aderare. Pe baza rezultatelor monitorizării efectuate de Comisie şi a propunerii pe care Comisia i-o va prezenta, Consiliul va hotărî asupra criteriilor de aplicat în scopul deschiderii şi închiderii fiecărui capitol.
Unii oameni întreabă cât vor dura aceste negocieri de aderare cu Islanda. În primul rând, trebuie să subliniem faptul că, în calitate de membră a Spaţiului Economic European şi a spaţiului Schengen, Islanda are deja legături foarte strânse cu UE şi respectă o mare parte din acquis. Cu toate acestea, ar fi o greşeală din partea Consiliului să stabilească un calendar pentru negocieri sau să anticipeze ce vor cuprinde acestea.
Cu siguranţă, în alte domenii, cum ar fi pescuitul - inclusiv vânarea balenelor, chestiune în privinţa căreia Europa are o poziţie clară şi care intră sub incidenţa acquis-ului, pe care Islanda va trebui să îl respecte -, şi agricultura şi dezvoltarea rurală, negocierile vor fi probabil un pic mai dificile. Extinderea este hotărâtă mai curând în funcţie de merite decât printr-un calendar artificial.
Cu toate acestea, aş dori să pun accent pe faptul că Preşedinţia belgiană s-a angajat ferm să avanseze acest proces.
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (NL) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, după cum ştiţi, procesul de extindere a fost până în prezent o poveste de succes, atât pentru Uniunea Europeană, cât şi pentru continentul european. Prin urmare, Preşedinţia belgiană aşteaptă cu interes cooperarea cu voi în această chestiune într-o manieră pozitivă şi constructivă în cursul celor şase luni viitoare, nu doar în privinţa chestiunii aderării Islandei, ci şi a altor state membre candidate.
Aş vrea să subliniez ceea ce prim-ministrul meu a afirmat deja clar în această prezentare. Preşedinţia belgiană este conştientă în mod special de faptul că Parlamentul European a jucat, de asemenea, un rol crucial, nu în ultimul rând de la Tratatul de la Lisabona, în chestiuni cum ar fi sprijinirea procesului de extindere prin asigurarea, printre altele, a faptului că cetăţenii Uniunii Europene, de asemenea, continuă să susţină acest proces.
Aş dori, de asemenea, să îmi exprim aprecierea pentru eforturile depuse de Parlamentul European şi pentru contribuţiile dumneavoastră constructive la politica de extindere a UE, de exemplu în cazul rezoluţiei actuale, atunci când vine vorba de convingerea opiniei publice şi continuarea adunării sprijinului suficient faţă de politica de extindere în rândul tuturor cetăţenilor europeni. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Doamnă preşedintă, îmi face plăcere să particip aici cu dumneavoastră astăzi la un schimb de vederi cu privire la Islanda şi următoarele etape ale procesului de aderare.
Decizia unanimă a şefilor de stat şi de guvern în legătură cu deschiderea negocierilor de aderare, luată la Consiliul European din luna iunie, reprezintă un pas important înainte în încercarea ţării de a se alătura Uniunii Europene. Ea confirmă clar faptul că Islanda are un loc în Uniunea Europeană şi dorinţa comună a statelor membre de a o primi de îndată ce vor fi îndeplinite toate condiţiile. Comisia salută călduros această decizie, care respectă recomandările avizului nostru din februarie.
Permiteţi-mi să profit de această şansă pentru a mulţumi Parlamentului pentru sprijinul său în acest proces şi pentru a-l felicita pe raportor, onorabilul deputat Preda, pentru raportul său oportun şi de înaltă
calitate. Rezoluţia Parlamentului European în discuţie astăzi este o contribuţie foarte utilă la proces. Ea transmite Islandei mesajele corecte la momentul potrivit.
Pot asigura Parlamentul de susţinerea totală a Comisiei faţă de această rezoluţie.
Cu sprijinul politic al statelor membre, Comisia pregăteşte în prezent, în mod activ, etapele următoare ale procesului de aderare. Ca primă etapă, Comisia a pregătit un proiect de cadru de negociere, admis categoric de predecesorul meu, care este, în prezent, în discuţie la Consiliu. Preşedinţia belgiană prevede adoptarea de către Consiliul Afaceri Generale din 26 iulie, în vederea convocării primei conferinţe internaţionale cu Islanda la 27 iulie. Contăm pe sprijinul statelor membre în acest demers.
Cadrul de negociere stabileşte orientările generale pentru desfăşurarea negocierilor de aderare şi subliniază reformele pe care Islanda trebuie să le întreprindă în scopul aderării la Uniunea Europeană. La fel ca în cazul tuturor candidaţilor, negocierile se vor baza pe meritele proprii ale ţării, iar ritmul lor va depinde de progresul Islandei în îndeplinirea cerinţelor stabilite în cadrul de negociere. Aceasta include îndeplinirea obligaţiilor Islandei în cadrul Spaţiului Economic European. Comisia va oferi Islandei tot sprijinul tehnic necesar pentru a facilita procesul negocierilor.
În plus, ne pregătim activ pentru evaluarea conformităţii Islandei cu acquis-ul, pe capitole, prin aşa-zisul exerciţiu de monitorizare. Această monitorizare este de aşteptat să înceapă în toamna anului 2010 şi va dura până la mijlocul anului 2011. În conformitate cu consensul reînnoit asupra extinderii, evaluarea capitolelor cu sensibilitate specială în contextul islandez - şi anume serviciile financiare, pescuitului, agricultura şi mediul - trebuie să înceapă foarte devreme în cadrul procesului.
Pe parcursul întregului proces, Comisia are ca scop sprijinirea eforturilor Islandei de a îndeplini criteriile de aderare prin asistenţa financiară acordată în temeiul Instrumentului de asistenţă pentru preaderare (IPA). Prin urmare, salutăm intrarea în vigoare săptămâna viitoare a regulamentului modificat privind IPA, care permite Islandei să beneficieze de asistenţă din partea UE.
Aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru sprijinul său constant în procesul de adoptare a acestui regulament important. Ca semn că acum aparţine în totalitate familiei de ţări candidate la aderare, Islanda va fi inclusă, pentru prima dată, în pachetul nostru anual de extindere, primul raport referitor la progresele înregistrate, în care va fi monitorizat progresul din ultimul an, urmând a fi publicat la mijlocul lunii noiembrie.
După cum puteţi observa, s-au făcut toate pregătirile pentru a permite începerea timpurie a negocierilor. Aderarea Islandei la SEE, aderarea sa la Acordul Schengen şi standardele democratice ridicate ale ţării vor fi bunuri valoroase în acest proces. Cu toate acestea, nu putem închide ochii la faptul că drumul spre aderare va conţine, de asemenea, un număr de provocări.
Suntem cu toţii conştienţi că probleme, precum vânarea balenelor şi pescuitul - ca să le cităm pe cele mai evidente - sunt chestiuni sensibile atât pentru Islanda, cât şi pentru statele membre. Am ascultat apelul dumneavoastră pentru o atitudine constructivă în negocierea capitolelor legate de pescuit şi vă pot asigura de faptul că această Comisie va conduce discuţiile cu cea mai bună stare de spirit.
În ceea ce priveşte chestiunile Icesave, înţeleg preocupările manifestate din cauza încetinirii discuţiilor bilaterale după rezultatul negativ al referendumului din Islanda din martie. Aşa cum se menţionează în rezoluţia dumneavoastră, sperăm ca o clarificare a situaţiei juridice oferită de o scrisoare de somare din partea Autorităţii AELS de Supraveghere va facilita procesul de găsire rapidă a unui acord satisfăcător rapid între Islanda, Regatul Unit şi Olanda.
Schimburile recente la nivel ministerial dau motive de speranţă. Aş dori să subliniez faptul că apreciez foarte mult eforturile şi angajamentul tuturor părţilor implicate în încercarea de a găsi un acord în privinţa acestei chestiuni. Comisia va urmări îndeaproape evoluţia în cadrul procesului de aderare.
Nu în ultimul rând, împărtăşesc îngrijorarea dvs. faţă de provocările care rezultă din absenţa consensului naţional şi nivelul scăzut aferent al sprijinului public în Islanda faţă de aderare. Am luat notă în mod corespunzător de apelul Comisiei de a oferi sprijin autorităţilor din Islanda în strategia lor de comunicare în materie de aderare la Uniunea Europeană.
Comunicarea va fi o prioritate clară pentru sprijinul IPA pentru Islanda. Lucrăm la înfiinţarea unui centru de informare în ţară şi la dezvoltarea unui material de comunicare referitor la fapte şi obiective. Delegaţia noastră la Reykjavik, care va fi pe deplin operaţională până în toamnă, va fi utilă în abordarea cetăţenilor din Islanda. Aceasta va lucra în cooperare foarte strânsă cu guvernul Islandei, care este principalul responsabil în această privinţă.
În concluzie, doresc să reiterez sprijinul total al Comisiei față de aspiraţia Islandei de a adera la Uniunea Europeană. Sunt încrezător că Islanda va continua să depună toate eforturile necesare pentru a asigura un rezultat pozitiv al negocierilor de aderare.
După cum am subliniat şi în alte ocazii, mă voi asigura ca Parlamentul să fie pe deplin informat pe întreg parcursul procesului de negociere.
Cristian Dan Preda
în numele Grupului PPE. - Aş dori să salut, în primul rând, prezenţa Comisiei şi a Consiliului, precum şi buna colaborare pe care am avut-o până în acest moment cu aceste două instituţii, ca şi cu colegii din celelalte grupuri politice. Raportul pe care l-am pregătit abordează cererea de aderare a Islandei la Uniune prin prisma a patru puncte principale.
Unu: criteriile politice. În această privinţă, Islanda excelează, având o puternică tradiţie democratică. Pe de altă parte, în ciuda recentelor semne încurajatoare, există încă dubii care planează asupra independenţei sistemului judiciar. Mai mult decât atât, autorităţile islandeze trebuie să pună capăt distincţiei între cetăţenii europeni în ceea ce priveşte dreptul la vot şi participarea la alegerile locale.
A doua chestiune: criteriile economice. Ca membru al spaţiului economic european, Islanda îndeplineşte deja o mare parte din obligaţiile unui stat membru. Salut reînceperea negocierilor bilaterale asupra legislaţiei "Icesave”, precum şi recentele semne de consolidare economică. Susţin, evident, dorinţa Islandei de a intra în zona euro după ce ea va deveni un stat membru al Uniunii şi va îndeplini condiţiile necesare.
A treia chestiune: cooperarea regională. În această privinţă, Islanda şi aderarea acestei ţări reprezintă o ocazie unică pentru Uniunea noastră de a-şi întări, de a-şi consolida prezenţa în zona arctică.
În final, dar nu în ultimul rând, este vorba despre opinia publică. Aceasta este esenţială pentru ca procesul de aderare să fie încununat de succes şi, în acest sens, trebuie încurajată, cred eu, iniţiativa autorităţilor islandeze de a lansa o dezbatere publică şi de a consulta toate părţile interesate de acest proiect, cu atât mai mult cu cât o anchetă recentă releva faptul că islandezii îşi doresc să primească mai multe informaţii despre Uniune şi despre politicile acesteia.
David-Maria Sassoli
Doamnă preşedintă, stimaţi membri ai Consiliului şi Comisiei, doamnelor şi domnilor, categoric, începerea negocierilor de aderare cu Islanda reprezintă un alt pas înainte în procesul de integrare europeană. Vorbim despre o ţară care este semnatară a unor acorduri de parteneriat european de ani de zile, care este semnatară a Acordului Schengen din 1996 şi care este una dintre membrele fondatoare ale Organizaţiei Mondiale a Comerţului.
Până acum, Islanda a demonstrat că îndeplineşte multe dintre criteriile de aderare, cu toate că există unele aspecte care mai trebuie îmbunătăţite. Mă refer la sistemul judiciar, menţionat de dl Preda: este important ca Islanda să adopte mecanisme clare în scopul asigurării independenţei judiciare şi al soluţionării problemei numirii judecătorilor, procurorilor şi autorităţilor judiciare supreme.
Guvernul Islandei trebuie să depună eforturi mai mari: poporul islandez este cel care trebuie să fie convins de dorinţa participării la provocarea europeană. Cu siguranţă, există unele chestiuni care încă mai trebuie definite, şi una dintre acestea este vânarea balenelor. Conferinţa de la Agadir din 25 iunie a confirmat moratoriul privind vânarea balenelor şi Islanda trebuie să acţioneze în conformitate cu această decizie şi să oprească vânarea balenelor chiar şi în scopuri ştiinţifice, din moment ce este adeseori o acoperire pentru vânarea balenelor în scopuri comerciale.
În cele din urmă, există un punct asupra căruia cred că este nevoie de o convingere mai mare din partea Parlamentului, şi anume problema Icesave, care a subliniat nevoia pentru o lege solidă privind conflictele de interes din această ţară. Doamnă preşedintă, faza negocierilor poate să înceapă pentru a reafirma faptul că Europa nu este o zonă geografică sau un sistem închis, precum şi faptul că, dacă doresc şi se conformează, ţările vecine Europei pot să participe la dezvoltarea şi construcţia proiectului european.
Johannes Cornelis van Baalen
Doamnă preşedintă, Islanda este una dintre cele mai vechi democraţii din Europa. Althing, Parlamentul islandez, este unul dintre cele mai vechi parlamente de pe continentul nostru. Islanda este membră a Spaţiului Economic European, a spaţiului Schengen şi a Convenţiei de la Dublin, şi aceasta înseamnă că Islanda a transpus deja cea mai mare pare din acquis-ul comunitar. Prin urmare, Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa salută cu hotărâre începerea negocierile de aderare cu Islanda. În calitate de membră a Uniunii Europene, Islanda va putea aduce o contribuţie reală pentru Europa. Totuşi, acest lucru înseamnă, de asemenea, doamnă preşedintă, că Islanda trebuie să îşi respecte obligaţiile sale care rezultă din Icesave, şi anume obligaţiile sale faţă de Regatul Unit şi Olanda. Ştiţi că acordurile cu aceste două ţări au fost respinse printr-un referendum şi acest lucru înseamnă că guvernul islandez trebuie acum să depună toate eforturile pentru a crea noi acorduri cu Olanda şi Regatul Unit şi să le respecte. La urma urmelor, baza integrării europene este zicala pacta sunt servanda, ceea ce înseamnă că acordurile trebuie respectate. Dacă guvernul islandez va proceda astfel, atunci aceasta ar pune la locul ei piesa finală din mozaicul negocierilor de aderare cu Islanda şi al aderării sale la Uniunea Europeană. Acestea sunt condiţiile în care salutăm negocierilor de aderare.
Indrek Tarand
Doamnelor şi domnilor, discutăm un document aici care stabileşte mandatul Parlamentului European pentru negociatorii cu Islanda şi acesta este, de asemenea, un mesaj important pentru popor, inclusiv pentru poporul islandez, care, după cum ştiţi, nu este optimist în legătură cu integrarea în Uniunea Europeană. Cum acest lucru constituie un mandat, consider că trebuie să ne concentrăm pe aceste aspecte care promit să fie cele mai serioase în dezbaterile noastre, cum ar fi pescuitul şi problema vânătorii de balene. Mi se pare regretabil faptul că în Comisia pentru afaceri externe, propunerile Grupului Verzilor/Alianţei Libere Europene au fost respinse prin vot, deoarece ar fi dat un mesaj corect şi sincer islandezilor.
Însă, cu toate acestea, punctele care nu se referă direct la mandatul negociatorilor nu au fost respinse prin vot şi, în mod firesc, am în vedere aici chestiunea Icesave. Din fericire, dl Preda a obţinut aici un compromis satisfăcător. Mie personal mi se pare nedrept că unii oameni şi-ar dori să responsabilizeze tot poporul islandez pentru deciziile greşite ale actorilor economici. Mai mult, banii au fost plasaţi în băncile islandeze de către unele guverne locale britanice, bani pe care contribuabilii britanici i-au acordat în scopul rezolvării problemelor transportului public şi educaţiei, nu pentru a fi cheltuiţi într-un cazinou.
La o reuniune a Comisiei pentru afaceri externe, Islanda a fost numită o insulă falimentară. Este adevărat că Islanda a fost lovită de o criză financiară, dar ne putem gândi la multe ţări care nu au fost afectate? Eu nu. V-aş reaminti că, în 1971, Danemarca, de asemenea, s-a confruntat cu probleme financiare foarte grave, dar, un an mai târziu, le-a depăşit, devenind un membru foarte important al Uniunii Europene. În final, doamnă preşedintă, sper cu tărie că în această sesiune plenară vor exista şase locuri suplimentare în acest Parlament pentru membrii islandezi.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Doamnă preşedintă, Grupul ECR sprijină extinderea Uniunii şi, în principiu, desigur, noi sprijinim aderarea Islandei - dacă acest lucru şi-l doreşte poporul islandez.
Există câteva motive pentru care apartenenţa Islandei la UE ar fi un aspect pozitiv. În primul rând, cu cât UE se extinde mai mult, cu atât sperăm ca Uniunea să devină mai permisivă şi mai flexibilă.
În al doilea rând, dependenţa Islandei de industria sa de pescuit va rezulta cel mai probabil într-o tranzacţie favorabilă, care poate stimula reforma aşteptată de mult timp a politicii comune în domeniul pescuitului şi va deschide calea pentru eventuala aderare a Norvegiei.
În al treilea rând, Islanda a adoptat deja părţi mari din acquis prin apartenenţa la Spaţiul Economic European şi la zona Schengen, astfel încât absorbţia Islandei nu ar exacerba aşa-numita oboseală a extinderii, care a fost scoasă vinovată pentru nemulțumirea publicului cu Uniunea Europeană.
Nimeni nu se aşteaptă ca islandezii bogaţi să îşi părăsească ţara lor subpopulată en masse pentru a căuta de lucru în altă parte în Uniunea Europeană, cum ar putea fi cazul, de exemplu, dacă Turcia ar adera în viitor.
Desigur, decizia revine poporului Islandei printr-un referendum. La ultimul referendum din Islanda, alegătorii au decis împotriva rambursării miliardelor de lire sterline ale deponenţilor britanici după colapsul băncii Icesave.
Rămân încrezător că Islanda va recunoaşte şi onora obligaţiile sale legale ca membră SEE în această privinţă faţă de alte state membre mai afectate, cum ar fi ţara mea - Regatul Unit - şi Olanda.
Søren Bo Søndergaard
Doamnă preşedintă, în dezbaterea privind aderarea Islandei la UE, nu am observat nicio analiză autocritică. În opinia mea, dezbaterea nu trebuie să fie doar despre acele domenii în care Islanda trebuie să se adapteze la UE. Nu trebuie să ne transformăm într-o maşină de propagandă pentru faptul că apartenenţa Islandei a fost, este şi va fi mereu clar avantajoasă pentru Islanda.
Trebuie să fim capabili să evaluăm avantajele şi dezavantajele într-o manieră obiectivă. Poporul islandez nu este stupid. Înţelege foarte bine că, dacă Islanda ar fi fost membră, politica actuală în domeniul pescuitului a UE ar fi fost dezastruoasă pentru industria pescuitului, care este principalul sector industrial al ţării. Poporul islandez ştie, de asemenea, că apelurile repetate ale UE la liberalizarea sistemului bancar nu ar ajuta la prevenirea, ci mai degrabă la crearea bazei pentru criza bancară pe care au cunoscut-o în Islanda. În cele din urmă, poporul islandez înțelege foarte bine că, dacă ar avea în prezent moneda euro în Islanda, ar fi mult mai dificil pentru ei să iasă din criză, lucru pe care, din fericire, Islanda îl face foarte bine pe baza propriei sale monede fluctuante.
Cel mai recent sondaj de opinie din Islanda indică o opoziţie în continuă creştere faţă de aderarea la UE. Dacă s-ar organiza un referendum astăzi, 70 % din poporul islandez ar vota "nu” şi doar 30 % ar vota "da”. Dacă credem că acest rezultat poate fi schimbat printr-o campanie de propagandă despre binecuvântările UE, ne înşelăm amarnic! Cererea de aderare a Islandei nu trebuie să fie doar un motiv pentru a pune presiuni asupra acestei ţări; trebuie să fie, de asemenea, un motiv pentru a arunca o privire autocritică asupra propriei politici UE.
Timo Soini
Doamnă preşedintă, vorbesc ca finlandez şi ca persoană care provine din ţările nordice. Islanda este un stat suveran independent şi voi înşivă veţi lua decizia. Recomandarea mea pentru voi este aceasta: nu vă faceţi asta. Sunteţi mult mai valoroşi ca parte a Europei, dar în afara Uniunii Europene. Norvegia, Elveţia şi Islanda se bucură de o existenţă inteligentă, prosperă în Europa în afara Uniunii Europene.
Noi, în Finlanda, avem o experienţă de 15 ani, şi eu nu sunt deloc mulţumit. Influenţa pe care o ţară mică o are aici este inexistentă: ţările mari domină. Aveţi multe aspecte pozitive în ţara voastră şi, cu siguranţă, îndepliniţi criteriile. Sunteţi o democraţie nordică puternică, în care referendumurile nu sunt o bătaie de joc la adresa democraţiei. Când Norvegia a spus nu în 1994, nu au mai votat din nou. Când Suedia a spus nu renunţării la coroană, nu au mai votat din nou. Cu toate acestea, în altă parte în Europa se votează din nou un an mai târziu dacă rezultatul nu este cel corect. Nu vă faceţi asta.
Nick Griffin
Doamnă preşedintă, trăsătura definitorie a conspiraţiei UE, pe lângă deşeurile endemice şi frauda, este că calcă în picioare dorinţele oamenilor reali. Tendinţa de intimidare a Islandei ca să se predea conducerii UE este un exemplu. Sondajele de opinie relevă faptul că 60 % din islandezi doresc să-şi păstreze libertatea prin rămânerea în afara UE. Doar 26 % sunt acum păcăliţi de propaganda pro Uniune a mass-mediei corporative.
Acest lucru nu este surprinzător. Islandezii au cea mai veche tradiţie de democraţie adevărată din lume. Nu doresc să o schimbe pe conducerea de către nişte comisari nealeşi. Islandezii au unul dintre ultimele mari stocuri de peşte din lume. Ei doresc să le apere de distrugere, aşa cum aderarea la UE a distrus stocurile de peşte britanice. Islandezii sunt mândri de originile lor vikinge, cultura şi identitatea vibrantă. Conducerea UE ar sorti Reykjavik să devină un model etalon al ghetourilor musulmane din "Londonistan", Paris, Bruxelles şi Copenhaga! Prin urmare, din burta fiarei euro, îi spun poporului islandez: rămâneţi liberi! Spuneţi "nu" Uniunii Europene!
Elmar Brok
(DE) Doamnă preşedintă, domnule Füle, domnule Vanackere, doamnelor şi domnilor, salut aderarea Islandei la Uniunea Europeană, deoarece, ca membră a Spaţiului Economic European, îndeplineşte deja multe dintre condiţiile necesare. Este una dintre cele mai funcţionale democraţii pe care le cunosc şi cred că Uniunea Europeană va fi fericită să acţioneze ca o zonă de securitate pentru Islanda, acesta fiind motivul ce stă la baza cererii de aderare a Islandei. Cu toate acestea, noi trebuie, de asemenea, să clarificăm faptul că este în interesul nostru ca Islanda să devină membră a UE.
În plus, există o serie întreagă de chestiuni care nu sunt vizate de Spaţiul Economic European. Vânarea balenelor este evident una dintre problemele care trebuie menţionată, alături de o serie de alte chestiuni care se referă la libera circulaţie a capitalului şi agricultura, printre altele, care trebuie soluţionate.
Consider că este deosebit de important să garantăm faptul că guvernul islandez înregistrează sprijinul popular în vederea aderării. Negocierea în deplină cunoştinţă a faptului că guvernul nu are majoritatea populaţiei în spate va restrânge resursele într-o manieră inacceptabilă. Prin urmare, domnule Füle, aş dori să clarific acest aspect, astfel încât să nu negociem fără rost.
Arlene McCarthy
Doamnă preşedintă, nu există nicio îndoială în ceea ce priveşte faptul că locul Islandei este în Uniunea Europeană şi dlui Nick Griffin i se poate părea surprinzător faptul că Islanda deja aplică voluntar două treimi din legile UE, este voluntar membră a pieţei interne şi este voluntar în zona Schengen.
Doresc să pun accent astăzi pe faptul că trebuie să creăm răspunsuri la criza financiară. Este o trăsătură dominantă a procesului nostru european de decizie politică. Domnule comisar, după cum ştiţi, astăzi, Parlamentul va vota un pachet financiar de supraveghere şi cerinţele de capital pentru instituţii, precum şi normele privind plata şi remuneraţia bancherilor. Prin urmare, este important, în urma colapsului bancar al Islandei, să ne consolidăm parteneriatul în jurul reformei financiare. Sunt mulţumit, în consecinţă, că acest lucru formează o parte cheie - şi într-adevăr o primă parte - a negocierilor cu Islanda.
Cu siguranţă, există - aşa cum au spus mulţi colegi - o chestiune majoră restantă care trebuie soluţionată. Negocierile Icesave dintre Regatul Unit, Olanda şi Islanda trebuie să găsească o soluţie corectă şi echitabilă pentru compensaţia plătită deponenţilor şi, într-adevăr, în propria mea circumscripţie, unei organizaţii de caritate în scopul tratării cancerului pentru donaţiile care le-au fost acordate şi care a trebuit să fie compensată de guvernul nostru. Sunt mulţumită, prin urmare, că Comisia şi Consiliul recunosc importanţa acestei soluţii.
Aş pune din nou accent pe faptul că serviciile financiare şi îmbunătăţirea supravegherii trebuie să fie un element esenţial al negocierilor în interesul economiei europene, nu doar al Islandei şi al altor state membre.
Pat the Cope Gallagher
Doamnă preşedintă, Islanda este într-o situaţie unică de a continua rapid negocierile şi a adoptat deja, aşa cum au declarat alţii, o parte semnificativă din acquis-ul comunitar datorită apartenenţei sale la SEE. Peste 35 de aspecte diferite ale politicii UE urmează să fie finalizate, inclusiv domeniile politicii concurenţiale, al serviciilor financiare, al agriculturii şi al pescuitului.
În calitate de preşedinte al Delegaţiei Parlamentului European pentru relaţiile cu Elveţia, Islanda şi Norvegia şi al Comisiei parlamentare mixte SEE, cred cu tărie că, pe lângă negocierilor politice care vor începe acum, la fel de importantă este îmbunătăţirea în continuare a dialogului politic şi al celui cu societatea civilă dintre Uniunea Europeană şi Islanda. Prin tradiţie, negocierile de aderare reprezintă un proces deschis, progresul depinzând de buna credinţă a ambelor părţi. Iată de ce, de exemplu, este important ca problemele Icesave să rămână o chestiune bilaterală.
Recomandarea mea simplă pentru poporul islandez, care poate fi receptivă în această etapă, este să aştepte rezultatul final înainte de a lua poziţii ferme. Nu este vorba de intimidarea Islandei, aşa cum a declarat Arlene McCarthy. Poporul islandez este un popor inteligent şi va decide, după finalizarea negocierilor, unde este viitor lor.
Judith Sargentini
(NL) Doamnă preşedintă, ca olandez, cred categoric că este de o importanţă vitală să ajungem la un acord cu Islanda în legătură cu datoriile contractate de Icesave, dar în niciun caz această dezbatere nu trebuie să constituie un obstacol pentru începerea negocierilor în prezent. Prin urmare, apreciez foarte mult poziţia constructivă pe care colegii mei olandezi deputaţi în Parlamentul European au adoptat-o în privinţa acestei chestiuni. În cele din urmă, aderarea Islandei la Uniunea Europeană va acţiona, în sine, ca o garantare a faptului că, în final, banii vor fi rambursaţi.
Mă voi referi acum la un al doilea aspect, cel al vânătorii de balene. Europa a introdus balenele pe lista speciilor protejate. Ţările europene nu vânează balene. Dacă Islanda doreşte să devină membră a UE - şi sper că aşa va fi - atunci va trebui să oprească vânarea de balene şi consider că este de datoria acestui Parlament să transmită acest mesaje. Cu toate acestea, să nu începem o discuţie despre vânarea de balene acum, când negocierile abia au început.
Peter van Dalen
(NL) Doamnă preşedintă, cererea Islandei de aderare la UE este logică şi merită sprijinul nostru. Spre deosebire de Turcia, ţara este situată în Europa şi are similarităţi socioeconomice, culturale şi ideologice foarte vechi cu Europa. Şi acest aspect o diferenţiază de Turcia.
Aderarea Islandei este permisă pentru că această ţară îndeplineşte criteriile de la Copenhaga, dar disputa sa cu Olanda şi Regatul Unit pe tema economiilor Icesave este o chestiune şi mai importantă. Aceasta trebuie soluţionată rapid şi corespunzător. Negocierile privind capitolele financiare ale acordului de aderare ar trebui închise doar când vom avea un acord total că Islanda va rambursa suma de bani şi când ne vom clarifica în această privinţă. Pentru mine, aceasta trebuie să fie o cerinţă fermă. Dacă nu există bani gheaţă, nu există aderare.
Nigel Farage
Doamnă preşedintă, discutăm despre o comunitate atlantică mică, cu un parlament care există de peste 1 000 de ani. Discutăm despre un loc cu niveluri bune de educaţie. Discutăm despre un loc în care oamenii gândesc de fapt, înainte de a sări. Cred că acesta este motivul pentru care aproximativ două treimi din populaţie în sondajele de opinie s-au hotărât: nu doresc să adere la Uniunea Europeană. Nu se va întâmpla!
Tot ce pot spune este: ce noroc pe bătrâna Islandă! Deoarece nu au făcut parte din acest club, deoarece nu s-au predat la euro, au avut o depreciere competitivă a coroanei, ceea ce a fost benefic pentru economia lor. A condus la un boom turistic şi aş fi crezut că ţări ca Grecia ar fi foarte geloase pe ei.
Şi au o zonă economică exclusivă pentru pescuit de 200 de mile, pe care au câştigat-o în timpul Războaielor Reci cu Marea Britanie în anii '70. Nu sacrificaţi acest lucru! Nu renunţaţi! Să nu aveţi încredere în politicienii voştri de carieră, deoarece, dacă o veţi face, acest lot vă va lua cele mai multe resurse regenerabile! Nu faceţi asta!
Krisztina Morvai
Doamnă preşedintă, fiind un avocat al drepturilor omului, urmăresc procesul de aderare al Islandei din perspectiva drepturilor omului - şi, pot spune, cu mare îngrijorare.
Am doar un minut să vorbesc pe tema drepturilor omului - în principal, desigur, ale acelora care pun sub semnul întrebării sau protestează împotriva aderării - şi aş dori să reamintesc cetăţenilor islandezi două lucruri importante. Unul este că au un drept fundamental al omului în temeiul legislaţiei moderne în materie de drepturile omului, şi anume de a fi informaţi corect, precis şi exact în legătură cu afacerile publice - nu doar despre părţile pozitive, ci şi despre părţile negative ale aderării. În plus, cei care doresc să se mobilizeze împotriva aderării au acelaşi drept la libertatea de exprimare şi libertatea de întrunire ca şi cei care se mobilizează pentru aderare. Au exact aceleaşi drepturi la resursele financiare publice fără discriminare, precum şi acces la serviciul public, televiziunea publică şi aşa mai departe. Trebuie să-și ceară drepturile înainte de a fi prea târziu.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, mulţumim dlui Preda pentru cooperarea sa bună şi constructivă.
Doamnă preşedintă, atunci când se negociază aderarea, este important să nu oferiţi ţării candidate aşteptări false şi să identificaţi, de asemenea, chestiunile foarte dificile. În timpul procesului, trebuie, de asemenea, să fiţi obiectiv şi ştim că trebuie îndeplinite și criteriile. Doamnă preşedintă, din acest motiv, este esenţial ca Islanda să respecte toate obligaţiile care decurg din acquis. La fel ca Comisia Europeană, am ajuns la concluzia că Islanda nu exercită o supraveghere suficientă a pieţelor sale financiare. De asemenea, am ajuns la concluzia că nepunerea în aplicare a sistemului de garantare a depozitelor a cauzat probleme cel puţin pentru două state membre: Olanda şi Regatul Unit. Un alt lucru care este parte integrantă din aderarea ţării la UE este acela că trebuie să-şi respecte obligaţiile sale şi să ajungă la un acord.
Doamnă preşedintă, principala provocare cu care se confruntă Islanda este că, deși societatea şi politicienii săi sunt convinşi că doresc aderarea, ţara are încă multe de făcut.
Elena Băsescu
În primul rând, doresc să îl felicit pe colegul meu, domnul Cristian Preda, pentru munca depusă la redactarea acestui raport. Adoptarea lui la aproape un an de la depunerea cererii de aderare a Islandei transmite un mesaj de susţinere a eforturilor de integrare ale acestei ţări.
Doresc să subliniez faptul că Islanda cooperează de mai mulţi ani cu Uniunea Europeană, fiind parte a spaţiului economic european din '94 şi a spaţiului Schengen din '96. Prin urmare, această ţară va reuşi să implementeze destul de repede legislaţia europeană.
Consider că aderarea Islandei are o importanţă strategică pentru întărirea rolului Uniunii în zona arctică şi a Atlanticului de nord. Totodată, Islanda şi-ar asigura stabilitatea, iar Uniunea Europeană ar include o ţară care, chiar dacă acum este în criză, are o economie de piaţă şi un sistem democratic.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Doamnă preşedintă, Islanda este o ţară insulară mică, una dintre cele mai vechi democraţii din Europa, cu una dintre cele mai robuste economii din lume. Recent s-a aflat în mijlocul furtunii crizei financiare şi monetare internaţionale. A fost martora celui mai mare colaps bancar şi a crizei monetare naţionale, care au rezultat într-o creştere a şomajului şi a numărului de companii falimentare, precum şi a creşterii ratelor dobânzii.
Ca atare, există în prezent o nevoie directă şi urgentă de organizare a sistemului de supraveghere financiară şi a sistemului de garantare a depozitelor. Faptul că Islanda are ambiţii de a adera la Uniunea Europeană trimite un mesaj de încredere construcţiei europene.
Aderarea sa va fi categoric mai simplă decât a Turciei, deoarece Islanda este membră a Spaţiului Economic European, este o ţară deplin democrată şi a adoptat cea mai mare parte din legislaţia europeană. Participarea sa la Uniunea Europeană va spori importanța Uniunii Europene în zona arctică şi va deschide un nou capitol de comunicare bidirecţională în privinţa chestiunilor legate de pescuit şi vânarea balenelor.
(Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Chris Davies
Doamnă preşedintă, consider că aderarea Islandei va consolida valorile Uniunii Europene şi salut cererea ei de aderare. Mi s-a spus că insistenţa noastră asupra reducerii vânării balenelor va provoca un protest vehement în Islanda, dar islandezii trebuie să înţeleagă că, dacă nu am insista asupra acestei reduceri, am provoca un protest vehement în restul Europei.
Trebuie să recunoaştem că Islanda are o reputaţie excelentă în ceea ce privește conservarea marină - mult mai bună decât a multor state membre. Aş putea trăi cu un acord care ar permite vânarea balenelor doar pentru a îndeplini cerinţele interne, cu toate că s-a dovedit că islandezilor nu pare să le placă balenele foarte mult. Nu pot accepta vânarea balenelor pentru exportul comercial. Sper ca Islanda să devină cunoscută drept un loc în Europa unde putem merge să privim balenele, nu să le ucidem.
Seán Kelly
Doamnă preşedintă, apreciez cererea de aderare a Islandei. Nu cred să existe cineva care le pune pistolul la tâmple. Cred că doresc să adere la Uniunea Europeană deoarece, după spusele prim-ministrului belgian de mai devreme, văd Uniunea Europeană ca o garanţie a prosperităţii.
Trebuie să transmitem un mesaj tare şi clar, că nu există nicio garanţie de prosperitate. Este un cuţit cu două tăişuri. Ca să parafrazăm cuvintele regretabilului preşedinte al SUA, John F. Kennedy, ar trebui să le spunem statelor membre şi ţărilor solicitante: "Întrebaţi nu ce poate UE să facă pentru voi, ci ce puteţi face voi pentru UE.” Nu este o mină de aur aici în care oamenii îşi pot cufunda mâinile şi deveni prosperi.
Salut cererea de aderare a Islandei şi pentru că, aşa cum au declarat alţi vorbitori, ne va oferi o ocazie de a reforma politica comună în domeniul pescuitului. Cunosc în ţara mea oameni care se simt foarte nedreptăţiţi în această situaţie actuală, în special în comunitatea pescarilor. Cu Islanda în calitate de membră, renegocierea PCP poate schimba acest lucru.
Ian Hudghton
Doamnă preşedintă, mi se pare că există două paragrafe contradictorii despre pescuit în rezoluţia noastră. Punctul 26, pe care îl voi vota împotrivă, "încurajează Islanda să adopte măsuri politice în domeniul pescuitului care să-i permită tranziţia către introducerea PCP”. Sigur nu actuala PCP? Cu siguranţă islandezii nu se vor alătura voluntar unei politici comune în domeniul pescuitului care pe noi ne-a dezamăgit, aşa cum îi va dezamăgi şi pe ei?
Prin contrast, punctul 25 recunoaşte atitudinea "responsabilă şi sustenabilă” a Islandei faţă de pescuit şi apelurile pentru negocierile constructive asupra pescuitului astfel încât "să se poată ajunge la o soluţie reciproc satisfăcătoare, bazată pe cele mai bune practici şi care să apere atât interesele pescarilor, cât şi pe cele ale consumatorilor, în egală măsură în UE şi în Islanda”.
Cu privire la acest punct, pe care îl susţin, cred că sunt necesare discuţii urgente cu Islanda pe tema pescuitului de macrou, de care comisarul cred că este conştient. Aceste discuţii trebuie să înainteze. De asemenea, cred că Islanda are un rol de jucat în indicarea ...
(Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Jaroslav Paška
(SK) Cred că noi toţi considerăm Islanda ca fiind parte a Europei din punct de vedere cultural, istoric şi geografic. Prin urmare, salut cererea guvernului islandez de aderare la Uniunea Europeană.
Islanda este o ţară extrem de democratică ce aduce UE o experienţă bogată în domeniul energiei regenerabile, energiei geotermale şi protecţiei mediului şi, prin experienţa sa, poate contribui foarte eficient la îmbogăţirea politicilor UE în sectoarele mediului şi energiei.
Este clar că aderarea Islandei la UE va îmbogăţi UE, dar rămâne o întrebare fundamentală, şi anume dacă poporul islandez doreşte să restituie o parte din suveranitate Bruxelles-ului şi se angajează să respecte drepturile UE asupra ţării lor.
Se pare că va continua să existe o problemă în această chestiune.
Štefan Füle
membru al Comisiei - Doamnă preşedintă, permite-ţi încă o dată să îmi exprim aprecierea pentru rolul Parlamentul European, inclusiv pentru proiectul de rezoluţie depus cu privire la Islanda.
Extinderea este într-adevăr un proces foarte serios şi nu va fi folosit pentru intimidarea nimănui - aici în UE şi în nicio ţară aspirantă. Nu doar la finalul acestui proces, ci de-a lungul acestui proces, trebuie să se stabilească clar faptul că aderarea aduce un plus de valoare atât pentru Islanda, cât şi pentru Uniunea Europeană.
În timpul discuţiilor de astăzi, am auzit un număr de puncte importante legate de vânarea balenelor, politicile din domeniul pescuitului şi susţinerea publică. Le iau foarte serios în considerare şi vor ocupa poziţii fruntaşe pe lista mea de priorităţi în timpul negocierilor de aderare.
Steven Vanackere
Doamnă preşedintă, doresc să mulţumesc raportorului, dlui Preda, care a menţionat cooperarea bună dintre Parlamentul European, Comisie şi Consiliu, cooperare pe care Preşedinţia prin rotaţie o apreciază foarte mult.
Aşa cum a menţionat comisarul Füle - şi mulţi dintre dumneavoastră aţi subliniat deja - Islanda, într-adevăr, a parcurs deja un drum lung în onorarea acquis-ului comunitar, dar am luat notă de o serie de probleme recurente, cum ar fi Icesave, vânarea balenelor şi independenţa judiciară. Doamnelor şi domnilor, aderarea continuă să fie bazată pe logica în care toată lumea câştigă nu numai din dorinţa Islandei de a beneficia de integrarea ulterioară, ci şi dintr-o dorinţă similară din partea Uniunii Europene. În acest context, nu este loc pentru oboseala extinderii şi noi, alături de comisarul Füle, vom depune toate eforturile pentru a continua să dirijăm aceste procese în direcţia corectă.
Preşedinta
O propunere de rezoluţie pentru încheierea dezbaterii a fost depusă în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură.
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc miercuri, 7 iulie 2010.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Diane Dodds  
în scris. - În această etapă, merită subliniată situaţia dificilă continuă a miilor de cetăţeni din Regatul Unit în urma eşecului câtorva bănci islandeze. Aceste probleme, în special disputa Icesave, trebuie soluţionate înainte ca aderarea Islandei să fie aprobată. Desigur, există un alt motiv pentru care trebuie să fim precauţi cu aderarea Islandei la UE. Islanda este protecţionistă, de înţeles, faţă de industria pescuitului. Cum peştele este principalul produs exportat al ţării şi principala sursă de valută, Islanda salută aspectele pozitive ale politicii sale de gestionare a pescuitului, în comparaţie cu aspectele negative ale politicii nereuşite a UE în acest domeniu. Cu toate acestea, din perspectiva pescarilor pelagici din nordul UE, accesul liber la apele noastre este exact ceea ce speră Islanda să câştige din negocierile în curs în domeniul pescuitului. Ameninţarea la adresa stocului de macrou durabil şi bine gestionat din apele UE şi ale Regatului Unit care ar putea proveni de la pescarii islandezi este foarte reală. Negocierile în curs cu Islanda reprezintă o ocazie ideală pentru descurajarea Islandei de la pescuirea macroului la un nivel nesustenabil. În ascensiunea dificilă către extinderea clubului UE, interesele deponenţilor europeni şi britanici şi ale pescarilor noştri nu pot fi ignorate.
Krzysztof Lisek  
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Polonia este foarte departe de Islanda, dar există cel puţin două motive pentru care sprijinim eforturile Islandei de aderare la UE. În primul rând, noi am aderat la Uniune nu cu mult timp în urmă şi ne amintim cu toţii clar cât de important a fost pentru noi. UE nu trebuie să fie un club exclusivist şi trebuie să fie deschisă aderării altor ţări. Al doilea motiv este faptul că aproximativ 30 000 de polonezi muncesc în Islanda - în principal în industria de prelucrare a peştelui. În legătură cu acest aspect, am câteva comentarii: Sunt mulţumit că procesul negocierilor privind extinderea UE pentru a include Islanda este într-o etapă avansată şi că, la 17 iunie, Consiliul European a decis să deschidă negocierile cu Islanda. De asemenea, este important ca Islanda să accepte caracterul universal al principiilor care reglementează procesul negocierilor. Accelerarea ritmului negocierilor pentru aderarea Islandei ar fi văzut ca un semnal rău, în special de către ţările din Balcanii de Vest. O chestiune importantă se referă la pregătirea cetăţenilor Islandei de a soluţiona problemele plăţii compensaţiilor către guvernele Regatului Unit şi al Olandei pentru pierderile suferite de aceste ţări în urma falimentului Icesave. Cu toate acestea, sunt de părerea că disputele bipartite nu trebuie să influenţeze procesul unei posibile aderări.
Catherine Stihler  
în scris. - Salut cererea de aderare la UE a Islandei. A fost o lungă perioadă de timp şi trebuie să negociem şi să discutăm această chestiune cu seriozitate pentru a asigura că Islanda este primită ca un membru cu drepturi depline al familiei UE.
(Şedinţa a fost suspendată pentru câteva minute)
Richard Howitt
Doamnă preşedintă, solicit Preşedintelui, prin intermediul dvs., să facă demersuri urgente pe lângă guvernul din Maldive ca urmare a arestării săptămâna trecută a deputaţilor opoziţiei, fără să li se comunice acuzaţiile care li se aduc, şi a continuării arestului lor la domiciliu. A fost formulată acuzaţia că aceştia au acţionat neconstituţional, care trebuie dovedită sau retrasă.
Fără a face niciun comentariu despre politica internă a ţării, este dreptul acestui Parlament European să susţină în mod deschis instituţiile democratice şi siguranţa şi protecţia colegilor parlamentari, atunci când acestea sunt ameninţate. Astăzi, armata a ieşit pe stradă şi există mişcări de mase în capitală, dar, tot astăzi, soseşte preşedintele din Sri Lanka pentru a încerca medierea între părţi.
Acest Parlament European ar trebui să se alăture apelului UE la calm şi la rezolvarea disputei şi urez succes preşedintelui din Sri Lanka în atingerea acestui obiectiv.
Preşedinta
Domnule Howitt, vă mulţumesc pentru că aţi adus aceste aspecte în atenţia noastră.
