Stadiul lucrărilor SIS II şi VIS (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Comisiei privind evoluţia SIS II şi a VIS.
Jacques Barrot
Doamnă preşedintă, nu aş vrea să pun la încercare răbdarea Parlamentului, însă trebuie neapărat să clarific o serie de aspecte pentru deputaţii prezenţi aici şi pentru Parlament.
Acum un an şi jumătate, când am preluat portofoliul de comisar responsabil cu justiţia, libertatea şi securitatea, am găsit pe biroul meu două proiecte IT de mare amploare, având ca scop dotarea statelor membre cu instrumente de cooperare moderne şi eficiente.
Cele două proiecte, SIS II şi VIS, făceau parte din acelaşi contract, semnat în 2003, între Comisie şi un consorţiu de companii din domeniul tehnologiei informaţiei. Ambele proiecte sunt complexe din punct de vedere tehnologic. Trebuie să conectăm un sistem central la echipamente naţionale cu specificaţii deosebit de exigente şi să le facem să interacţioneze.
Am încercat întotdeauna să ţin Parlamentul la curent cu evoluţia acestora. În urma Consiliilor Justiţie şi Afaceri Interne din februarie şi iunie 2009, i-am scris dlui Deprez, preşedintele Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne a Parlamentului, pentru a-l informa asupra evoluţiei lucrului la SIS II. V-am trimis o copie a acestei corespondenţe, domnule Coelho, pentru că dvs. sunteţi raportorul obişnuit pentru chestiunile legate de SIS şi dvs. le urmăriţi îndeaproape.
Fiind motivat de acest spirit al deschiderii, astăzi aş vrea să vă ofer din nou cât mai multe informaţii posibil. Este adevărat că, asemeni majorităţii celor mai mari proiecte industriale, atât SIS II, cât şi VIS sunt în pericolul de a depăşi termenul şi bugetul fixat pentru realizare. Este adevărat că situaţia este nesatisfăcătoare, atât în privinţa SIS II, cât şi a VIS.
În ciuda implicării experţilor din Comisie şi din statele membre, SIS II continuă să întâmpine diverse obstacole. În schimb, VIS a ajuns la un stadiu important. Specificaţiile iniţiale au făcut dificilă realizarea testelor planificate, dar se pare că, odată cu acordul statelor membre, revizuirea acestor specificaţii ar trebui să facă posibilă finalizarea cu succes a testelor data viitoare.
Aş vrea să vorbesc mai întâi despre SIS II. Comisia lucrează îndeaproape cu preşedinţia, statele membre şi cu executanţii pentru a pune în aplicare orientările stabilite în concluziile Consiliului Justiţie şi Afaceri Interne din 4 şi 5 iunie.
În primul rând, toate părţile interesate sunt implicate activ în preparativele tehnice pentru efectuarea primului test de referinţă care are ca scop garantarea faptului că soluţia tehnică actuală are o bază solidă. Având în vedere acestea, Comisia a negociat modificările contractuale necesare împreună cu consorţiul care se ocupă de proiect. Pentru primul moment de referinţă, există un cost suplimentar de 1 026 000 de euro. În acelaşi timp, serviciile noastre au intensificat guvernanţa şi monitorizarea proiectului. Au fost introduse penalităţi contractuale pentru a exercita presiune asupra executantului.
Vineri seara, l-am invitat şi am avut o întâlnire cu directorul executiv al companiei care se ocupă de proiect, ca să mă informeze personal în privinţa măsurilor pe care le-a luat pentru a rezolva dificultăţile tehnice.
În sfârşit, ca măsură de precauţie, aşa cum s-a stipulat la Consiliul din iunie, Comisia a început preparativele pentru trecerea potenţială la sistemul alternativ dacă soluţia tehnică actuală va da greş.
Pentru a lua în considerare aceste date şi noul calendar, este evident că trebuie să traducem aceste situaţii în legislaţie. Din acest motiv, la 29 septembrie, Comisia a propus nişte modificări ale instrumentelor SIS II referitoare la migraţie, modificări în privinţa cărora Parlamentul este consultat în prezent. Acest lucru ne va oferi ocazia să analizăm pe larg această problemă.
În ceea ce priveşte VIS, în aprilie 2009, executantul a demarat o serie de teste ale sistemului central pentru a evalua progresul realizat. Executantul nu a reuşit încă să îndeplinească toate criteriile contractuale necesare pentru a încheia această serie de teste, chiar dacă termenul-limită a fost extins.
Desigur, Comisia a aplicat penalităţile contractuale prevăzute pentru a pedepsi această întârziere. Ea i-a ordonat executantului să ia toate măsurile corective care se impun.
Nu cred să existe o problemă de proiectare, dar poate mă înşel. Pe de altă parte, se pare că STT merge bine. Testele ar trebui să se finalizeze pe 11 noiembrie. Însă, în paralel, statele membre trebuie, de asemenea, să îşi adapteze propriile sisteme naţionale, astfel încât să poată utiliza VIS. Cel puţin trei state membre întâmpină dificultăţi majore, iar întârzierile datorate acestor trei state sunt chiar mai importante decât cele cauzate de sistemul central.
Astfel, în prezent efectuăm o analiză detaliată împreună cu statele membre pentru a stabili un nou calendar pentru lansarea VIS. Însă pentru acest lucru trebuie să avem o perspectivă clară asupra rezultatului seriei de teste efectuate asupra sistemului central.
Întâlnirea mea de vineri îmi dă motive să cred că 11 noiembrie ar putea fi data când vom şti dacă testele în curs au fost încununate de succes. În orice caz, atât sistemele naţionale, cât şi sistemul central trebuie să fie complet funcţionale înainte de lansarea sistemului. Desigur, voi informa Parlamentul cu privire la acest nou calendar de îndată ce îl vom putea schiţa.
Voi încheia aici - vă rog să mă scuzaţi pentru discursul meu destul de lung, însă chiar am vrut să vă descriu pe larg evoluţia SIS II şi a VIS. Există motive reale de îngrijorare; nu mai are rost să ascundem acest lucru. Profilurile riscurilor de natură tehnică, bugetară şi politică ale ambelor proiecte justifică implicarea noastră, a tuturor, date fiind responsabilităţile noastre respective. Au fost dislocate resurse financiare importante. Cifra totală a angajamentelor bugetare ale Comisiei pentru SIS II este de peste 80 de milioane de euro, din care puţin peste jumătate, adică 44,5 milioane de euro, s-au plătit deja. Suma totală pe care Comisia a angajat-o deja pentru VIS până în acest moment este de cca 74,5 milioane de euro. Din punctul de vedere al execuţiei bugetare, aproape 43,3 milioane de euro au fost practic cheltuiţi până azi. Aceste cifre se înscriu în acelaşi registru cu cele ale proiectelor de amploare similară dezvoltate în Europa şi pretutindeni în lume.
Doamnă preşedintă, sunt nerăbdător să declar aici că voi informa cu siguranţă Parlamentul cu privire la orice evoluţii care pot avea un impact asupra bugetului sau chiar asupra datei lansării acestor sisteme.
Cu toate acestea, dacă reuşim cu VIS şi cu SIS II, vom echipa astfel Europa cu cel mai eficient sistem din lume. Deci trebuie să abordăm obstacolele cu calm, într-un mod clar şi practic, şi în această privinţă îmi permit să solicit ajutorul Parlamentului ori de câte ori va fi necesar, încă o dată - pentru a monitoriza aceste două probleme foarte atent şi pentru a asigura finalizarea acestora cu succes.
Simon Busuttil
Aş dori să încep prin a mulţumi vicepreşedintelui Comisiei Europene pentru explicaţia pe care tocmai ne-a oferit-o şi, la rândul meu, aş dori să explic de ce am solicitat această dezbatere.
Motivul este faptul că spaţiul Schengen este extrem de important pentru noi din perspectiva libertăţii de circulaţie a cetăţenilor noştri. Totuşi, deşi am dorit crearea spaţiului Schengen pentru a le oferi libertate absolută cetăţenilor noştri, nu dorim să oferim acest privilegiu criminalilor. De aceea am creat Sistemul de Informaţii Schengen, care trebuia să fie modernizat şi transformat într-un sistem de generaţie nouă cunoscut sub denumirea de SIS II pentru a ne ajuta să consolidăm libertatea cetăţenilor noştri, împiedicându-i în acelaşi timp pe criminali să dobândească libertate de acţiune. De aceea, ne îngrijorează faptul că acest sistem de nouă generaţie, SIS II, este mult întârziat şi se pare că mai sunt încă multe de făcut până la finalizarea acestuia. Iată de ce vă adresăm aceste întrebări acum în ceea ce priveşte motivul acestei întârzieri şi dacă ar fi posibil să se ofere garanţii cu privire la o dată la care sistemul va fi pus în funcţiune. Aş dori totuşi să clarific cât mai bine faptul că obiectivul nostru final este să lucrăm împreună cu Comisia Europeană pentru a ne asigura că spaţiul Schengen este complet operaţional şi că funcţionează în interesul cetăţenilor noştri, fără a da frâu liber celor cu intenţii nepotrivite.
Claude Moraes
]n numele Grupului S&D. - Doamnă preşedintă, aş dori să mulţumesc comisarului pentru că a venit aici astăzi pentru a ne aduce noi informaţii pe cât posibil detaliate cu privire la aceste aspecte. Apreciem modul în care a făcut acest lucru.
La fel ca domnul Busuttil, aş dori să ofer o explicaţie - care este o explicaţie comună - a îngrijorării noastre majore privind întârzierile semnificative în ceea ce priveşte migrarea de la SIS la SIS II şi dezvoltarea VIS. Cred că veţi înţelege de ce am depus o rezoluţie comună, pentru că există o îngrijorare serioasă în acest sens. Domnul Coelho şi alţii au făcut cunoscută această îngrijorare de ceva timp şi merită consemnat faptul că, deşi aceste întârzieri semnificative sunt în mod evident extrem de îngrijorătoare în sine, aspectele principale pentru Parlament aici, după cum ştiţi, sunt cele ale transparenţei şi responsabilităţii, în special când avem de-a face cu date sensibile şi cu date sensibile în acest domeniu. În calitate de colegiuitor şi singura instituţie aleasă în mod direct a Uniunii Europene, Parlamentul trebuie să fie ţinut la curent despre dezvoltările acestor sisteme, după cum a solicitat de multe ori în trecut.
În rezoluţia noastră, nu dorim să lăsăm impresia că solicităm lucruri nerezonabile. Dorim să fim rezonabili şi dorim să răspundem modului în care ne-aţi dat informaţia astăzi. Dorim pur şi simplu să fim informaţi despre situaţia actuală, să primim explicaţii despre motivele întârzierii şi să primim asigurări că problemele vor fi rezolvate. Este vital ca un proiect important cum este acesta, care va avea o influenţă asupra multor persoane - atât cetăţeni UE, cât şi non-UE - să fie dezvoltat în mod transparent.
Totuşi, pe lângă aspectele transparenţei şi responsabilităţii, este, de asemenea, important să fie menţionate câteva dintre implicaţiile mai largi. Problemele tehnice pe care le observăm şi dezvoltarea acestor baze de date vaste nu inspiră o încredere mai mare. Multe dintre statele noastre membre - inclusiv propriul meu stat membru - s-au confruntat cu dificultăţi semnificative la propria dezvoltare a bazelor de date importante, la dezvoltarea bazelor de date pentru cărţile de identitate şi aşa mai departe. Încrederea publicului în aceste sisteme este absolut vitală.
De aceea, trebuie, cu siguranţă, să privim împreună dincolo de partidele politice pentru a vedea cum s-au ivit aceste probleme, cum pot fi prevenite pe viitor, mai curând în faza de planificare decât în faza de dezvoltare. Lecţiile trebuie învăţate; trebuie să avem încredere în aceste sisteme şi, mai presus de toate, trebuie să avem o supraveghere totală şi eficientă. În definitiv, aceste sisteme vor funcţiona doar cu ajutorul unei cooperări tehnice - dar şi cu ajutorul acelei încrederi publice în acest sistem şi al faptului că Parlamentul verifică aceste aspecte deschis şi cu anumite rezultate în cele din urmă.
Sarah Ludford
în numele Grupului ALDE. -Doamnă preşedintă, nu am avut atâta timp alocat luării de cuvânt într-o singură seară în toţi cei 10 ani petrecuţi de mine în Parlamentul European! Zece minute în total este un lux neobişnuit şi nu sunt sigură voi fi capabilă să-l utilizez.
Şi eu îi sunt recunoscătoare vicepreşedintelui Barrot pentru faptul că a venit să ne raporteze problemele, deşi cred că nu ar fi trebuit să tot solicităm să fim informaţi. Oricine este familiarizat cât de cât cu instalarea unor lucrări IT mari în sectorul public în propriul stat membru ştie că toate aceste probleme tehnice şi bugetare apar în mod frecvent. Din nefericire însă, atunci când sunt afectate două astfel de sisteme mari, importante - Sistemul de Informaţii Schengen (SIS) II şi Sistemul de Informaţii privind Vizele (VIS) -, acest lucru afectează, de asemenea, credibilitatea nu numai a securităţii interne a Uniunii - şi voi reveni la acest aspect mai târziu -, dar şi a politicii Uniunii Europene privind vizele.
În calitate de raportor pentru VIS, pot spune că am fost sub presiune ca să definitivăm legislaţia la timp, deoarece am dorit să grăbim punerea în funcţiune a VIS - aşa cum ar fi trebuit să se întâmple până acum - şi orice abatere de la program este profund dezamăgitoare.
Aş dori să-l întreb pe domnul comisar Barrot care vor fi consecinţele pentru solicitanţii de viză. Vom avea oare o mulţime de persoane nedumerite, deoarece VIS este conceput să proceseze 20 de milioane de cereri de vize pe an şi întârzierile au probabil o reacţie în lanţ? Şi cum rămâne cu acordurile de externalizare ce sunt în curs de a fi stabilite? Aţi menţionat faptul că au existat penalităţi contractuale impuse din cauza întârzierilor în ceea ce priveşte Sistemul de Informaţii privind Vizele. Ne-aţi putea spune care sunt aceste penalităţi? Care sunt costurile suplimentare estimate? Şi ne-aţi putea spune, domnule comisar Barrot, dacă, în general, mai aveţi încredere în executant sau se are în vedere o posibilă anulare a contractului?-
Acest lucru are probabil şi consecinţe asupra înfiinţării agenţiei pentru gestionarea comună a SIS şi VIS - şi, posibil, şi asupra altor baze de date pe viitor. Poate că unele dintre ambiţiile privind colectarea de date şi sistemele de supraveghere la scară largă ar trebui să fie regândite, ceea ce nu ar fi rău din punct de vedere al vieţii private, dacă ne vom confrunta cu toate aceste probleme tehnice şi de infrastructură.
Ultimul lucru pe care aş dori să-l întreb pe comisar este următorul: în prezent se estimează că SIS II va fi funcţional în ultimul trimestru al anului 2011. Presupun că ne putem aştepta şi la alte devieri de la program. În vara anului 2012, Jocurile Olimpice vor avea loc la Londra. Guvernul britanic nu a aderat la SIS I din motive pe care le cunoaşte cel mai bine. Ar fi putut adera la SIS I acum câţiva ani, de fapt, dar a spus "oh nu, nu, vom aştepta până la SIS II”.
În răspunsurile pe care mi le-a oferit, guvernul a spus că nu este îngrijorat în privinţa niciunei consecinţe asupra securităţii. Totuşi, nu numai securitatea Regatului Unit, ci şi cea europeană ar putea fi ameninţată dacă Regatul Unit nu participă la accesul la partea poliţienească - care îi este permis - a Sistemului de Informaţii Schengen, cu mult înainte de Jocurile Olimpice de la Londra care vor avea loc în 2012.
Ne-aţi putea spune, domnule comisar Barrot, care credeţi că ar putea fi consecinţele pentru securitate în preajma Jocurilor Olimpice, care mă preocupă în mod deosebit, în special din cauza faptului că vor fi organizate la Londra şi, nu în ultimul rând, chiar în circumscripţia mea electorală? Cred că suntem cu toţii îngrijoraţi în mod special de securitatea Jocurilor Olimpice. Acestea sunt cele câteva întrebări pe care aş dori să vi le adresez. Vă mulţumesc din nou pentru prezenţă.
Tatjana Ždanoka
în numele Grupului Verts/ALE. - Doamnă preşedintă, în numele grupului meu, îi mulţumesc şi eu domnului comisar Barrot pentru explicaţiile sale. Regretăm şi noi, bineînţeles, situaţia actuală a SIS II şi a VIS.
Dar aş dori, de asemenea, să menţionez şi alte aspecte care ne îngrijorează, deoarece ştiţi că grupul nostru are o poziţie specifică în ceea ce priveşte utilizarea datelor biometrice, în special în VIS şi SIS II.
Aş dori să profit de ocazie pentru a sublinia poziţia noastră. La fel ca Sarah Ludford, sunt, de asemenea, extrem de recunoscătoare pentru timpul suplimentar alocat luărilor de cuvânt din seara aceasta. Şi pentru mine este poate prea mult, deşi timpul care mi-a fost alocat este de şase, nu zece minute.
Regretăm, de asemenea, că din ce în ce mai multe autorităţi au acces la aceste sisteme. În prezent, suntem îngrijoraţi de faptul că SIS se transformă dintr-un instrument tehnic într-un sistem general de control şi supraveghere.
De aceea, am dori să reamintim Comisiei că un cadru juridic coerent pentru protecţia datelor, bazat pe cele mai înalte standarde, precum şi adoptarea unui instrument juridic privind mecanismele de protecţie minimă în dreptul procedural reprezintă condiţia preliminară necesară pentru deplina implementare a acestor noi sisteme.
Dorim, de asemenea, să ne exprimăm regretul pentru lipsa de cooperare din partea Consiliului, în special refuzul de a utiliza procedura de codecizie pentru măsurile de aplicare. Sperăm ca, pe viitor, Parlamentul European să primească cu regularitate informaţii de încredere privind testele, costurile etc.
Nu doresc să repet o întrebare a unui antevorbitor, dar şi noi am dori informaţii din partea domnului comisar Barrot despre contract şi obligaţiile care derivă din acesta şi să aflăm ce se va întâmpla dacă testul este nesatisfăcător şi am dori, de asemenea, să cunoaştem care sunt costurile posibile.
Şi acest aspect este poate unul de aprobare: am evita o mulţime de întrebări dacă Parlamentului nostru i s-ar permite să participe activ la întregul proces de la bun început. Prin urmare, sper că acest caz va demonstra şi faptul că acum chiar este momentul să cooperăm.
Timothy Kirkhope
în numele Grupului ECR. - Doamnă preşedintă, în calitate de semnatar ECR al moţiunii comune, sunt foarte încântat că participăm la această dezbatere acum. Este foarte important ca noi, cei din Parlamentul European, să solicităm explicaţii din partea Comisiei acum, când discutăm aspecte care se referă la cheltuirea unor sume substanţiale din banii contribuabililor europeni. Este corect să existe un interes special din partea publicului general într-un domeniu atât de sensibil, care are legătură cu protecţia şi schimbul de date. Au fost numeroase probleme şi întârzieri, ceea ce înseamnă că noul sistem încă nu a început să funcţioneze. Ba chiar există acum îndoieli privind viabilitatea proiectului.
Aş dori să întreb Comisia de ce au existat asemenea întârzieri şi cheltuieli suplimentare. Ce măsuri se iau pentru a aborda neajunsurile? Am dori să vedem o transparenţă totală în ceea ce priveşte procesul de implementare, dar şi aspectele financiare pe care le-am menţionat. Conform rezoluţiei noastre, Regatul Unit - bineînţeles, nu ca membru cu drepturi depline al spaţiului Schengen în acest moment - la fel ca multe alte state membre, nu va dori să facă parte din acest sistem până când nu se va găsi o soluţie.
Am dori, de asemenea, să întrebăm ce măsuri s-au luat împotriva executanţilor pentru a acoperi o parte din daune. Am dori un răspuns din partea Comisiei şi Consiliului la solicitările de explicaţii privind motivul pentru care continuă să aibă încredere în executantul actual şi în capacitatea acestuia de a înregistra progrese în ceea ce priveşte sistemele. Există cu adevărat un viitor pentru acest proiect sau ar trebui să regândim acum întreaga iniţiativă? După cum a spus domnul comisar Barrot, anumite state întârzie acest proces, dar, fără încredere, cu greu le putem învinovăţi. Parlamentul European trebuie să fie informat mereu în ceea ce priveşte situaţia implementării acestor sisteme. Aştept cu nerăbdare să citesc răspunsul Comisiei la întrebările pe care colegii mei şi cu mine le-am adresat.
Cornelia Ernst
Doamnă preşedintă, înainte de toate, aş dori să spun că noi nu împărtăşim îngrijorările Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat). Este extrem de simplu: considerăm că o continuare a dezvoltării SIS II nu este necesară şi este greşită din punct de vedere politic. Adoptăm acest punct de vedere din trei motive: în primul rând, pentru că amestecă date ale serviciilor secrete cu cele ale poliţiei, dezvoltând un sistem de date care nu mai garantează controlabilitatea şi în care datele personale nu sunt, de fapt, protejate.
Al doilea motiv este legat de datele biometrice, care sunt introduse în acesta ca un experiment la scară largă şi trei, SIS II urmează, bineînţeles, să fie utilizat împotriva aşa-zisei imigraţii ilegale. De aici propunerea noastră: după cum ştim cu toţii, avem SIS I. Considerăm că este normal să-l dezvoltăm mai departe ca "unul pentru toţi”. Este o abordare pragmatică, chiar dacă suntem criticaţi mult pentru aceasta. Totuşi, considerăm că, dacă am continua această abordare, nu am mai putea face prea multe. Sau mai simplu: SIS II este un eşec de facto şi nu are sens să ne mai târâm în jurul lui, ca să mă exprim aşa. Ceea ce este important este că banii care se utilizează greşit în acest fel ar trebui economisiţi, ceea ce va însemna că vom avea mai puţine probleme în această privinţă şi că vom putea să nu ne mai facem griji pentru întârzierile cu aplicarea SIS II. Exprim acest lucru şi din punctul de vedere al Saxoniei, o regiune a Germaniei aproape de Polonia şi Republica Cehă. Ştiu foarte bine acum că ar fi cu siguranţă mult mai recomandabil să realizăm acţiuni în planul stabilizării în cadrul poliţiei decât să introducem ceva de genul acesta.
Carlos Coelho
(PT) Doamnelor şi domnilor, aş dori să încep prin a-i mulţumi vicepreşedintelui Barrot pentru declaraţia sa, deşi se află într-o poziţie incorectă, deoarece ar fi bine, de asemenea, să auzim poziţia Consiliului. În mod clar, este mai uşor să exercităm supravegherea parlamentară a Comisiei decât cea a Consiliului.
În decembrie 2001, Comisia a primit mandatul de a introduce a doua generaţie a Sistemului de Informaţii Schengen (SIS), a cărui intrare în funcţiune era preconizată pentru martie 2007. Au existat multe probleme şi întârzieri. Noul sistem tot nu funcţionează. Anumite persoane estimează că nu va fi operaţional înainte de 2012, în timp ce altele pun la îndoială însăşi viabilitatea proiectului. Acum există întârzieri nu numai în ceea ce priveşte SIS, ci şi în ceea ce priveşte Sistemul de informaţii privind Vizele (VIS), deoarece ambele proiecte sunt dezvoltate de aceeaşi companie.
Trebuie să spun că încă mai am încredere în vicepreşedintele Barrot. În cariera sa politică, a dovedit întotdeauna că este competent, serios şi un adevărat pro-european. Ştim că nu a fost cel care a iniţiat proiectul SIS; l-a moştenit atunci când a acceptat o schimbare de portofoliu la solicitarea preşedintelui Barroso. Totuşi, serviciile Comisiei Europene şi compania contractată pentru a dezvolta sistemul central ar trebui să fie în mod clar trase la răspundere.
Parlamentul are autoritate bugetară şi avem dreptul şi obligaţia de a solicita o explicaţie din partea Comisiei Europene. De ce avem nevoie de SIS II? Avem nevoie de un control mai bun al graniţelor noastre externe, avem nevoie de mai multă securitate, avem nevoie de date biometrice şi avem nevoie ca alertele să fie interconectate. Două teste tehnice globale, aşa-numitele teste de referinţă, sunt planificate primul pentru 22 decembrie şi al doilea pentru vara anului 2010. Obiectivul primului test este verificarea funcţionării normale, sigure şi eficiente a SIS II în condiţii de funcţionare pe o perioadă de 72 ore şi verificarea faptului că caracteristicile principale şi consecvenţa datelor, care sunt vitale, pot funcţiona fără probleme sau întreruperi.
Acest lucru ridică o serie de probleme. În primul rând, există vreun risc care ar putea pune în pericol efectuarea testului în decembrie anul acesta? În al doilea rând, pentru a diminua riscul, se ia în calcul posibilitatea de a reduce nivelului cerinţelor sau chiar a numărului de state care participă la test? În al treilea rând, pot fi considerate aceste noi teste parte a contractului anual cu compania sau vor fi considerate nişte cerinţe suplimentare care presupun costuri suplimentare? În al patrulea rând, a dus detectarea problemelor şi a erorilor tehnice la adăugarea unor servicii suplimentare în contract? Ce sume au fost achitate în acest sens? În al cincilea rând, care a fost suma totală a penalităţilor impuse executantului - conform declaraţiei vicepreşedintelui Barrot - pentru întârzierile şi erorile tehnice care au cauzat eşecul testelor anterioare? În al şaselea rând, consideră Comisia că, dacă se va trece la implementarea unei soluţii alternative, acest lucru va însemna rezilierea contractului cu Steria? Dacă da, ce consecinţe va avea pentru VIS?
În final, doamnă preşedintă, o ultimă întrebare: este adevărat că Bulgaria şi România au renunţat să mai aştepte SIS II şi că integrarea lor în SIS I este planificată deja?
Ernst Strasser
(DE) Mulţumesc, doamnă preşedintă. Voi încerca să respect timpul alocat luării mele de cuvânt. În principiu, salutăm introducerea SIS II şi funcţionalitatea sa. În perioada în care am fost ministru de interne la începutul acestui mileniu, am făcut un lobby intens pentru acest sistem. La vremea aceea, ni s-a promis că va fi introdus în 2007, un motiv fiind faptul că aveam nevoie urgentă de acesta pentru noile state membre astfel încât acestea să poată participa la această arhitectură a securităţii.
Noile state membre sunt aici, dar SIS II încă nu. Întârzierea trebuie să fie analizată şi investigată fără cruţare. Trebuie, de asemenea, să existe consecinţe clare. Ar trebui să învăţăm din experienţele trecute pentru viitor.
Trebuie să recunoaştem că din partea Comisiei s-au depus toate eforturile pentru a înregistra progrese în ceea ce priveşte proiectul SIS II, inclusiv pentru a gestiona rezultate departe de a fi perfecte. Totuşi, nu trebuie să uităm că nu are rost să facem un compromis prea mare aici, deoarece ar fi în detrimentul stabilităţii şi fiabilităţii sistemului. Ar trebui, prin urmare, să prevenim orice povară financiară suplimentară pentru statele membre care ar putea rezulta din analiză sau din teste şi orice altă întârziere a sistemului. Pentru aceasta avem nevoie de transparenţă 100 % şi de un limbaj clar pentru cei care implementează proiectul în numele Comisiei, şi acest lucru trebuie, de asemenea, să însemne că, acolo este necesar, există consecinţe financiare pentru aceşti manageri de proiect.
Edit Bauer
(HU) Doamnă preşedintă, domnule comisar, în 2006, când noile state membre aşteptau să adere la spaţiul Schengen, am stabilit şi ni s-a impus ca una dintre condiţii să fie ca SIS II să fie funcţional. Între timp, s-a dovedit că sistemul nu va putea funcţiona deloc. Apoi am auzit că podeaua nu este destul de solidă pentru a susţine greutatea echipamentului tehnic şi, în mod sigur, dacă Preşedinţia portugheză nu ar fi venit cu o soluţie pentru funcţionarea sistemului "SIS unul pentru toţi”, cele opt noi state membre ar mai aştepta şi acum să adere la spaţiul Schengen.
Între timp, ar trebui să ne aducem aminte că noi contracte au trebuit să fie semnate, noi pachete financiare au trebuit să fie găsite pentru dezvoltarea sistemului SIS II, în timp ce funcţionarea sistemului SIS I+ încă mai trebuie finanţată. De aceea, noi finanţăm practic două sisteme, lucru care nu îi costă puţin pe contribuabilii europeni. Vorbim, evident, despre o investiţie majoră atunci când vine vorba de protejarea siguranţei cetăţenilor europeni. Spre deosebire de colegul meu deputat de stânga, consider că poate reprezenta o schimbare enormă în ceea ce priveşte calitatea în beneficiul securităţii europene.
Sunt, de asemenea, curioasă în ceea ce priveşte întârzierea, având în vedere faptul că în 2001, se preconiza ca dezvoltarea sistemului să dureze cinci ani, din 2002 până în 2007. Acum se spune că va fi poate dezvoltat peste 10 ani. Domnule comisar, nu este posibil să existe un asemenea nivel de incertitudine în ceea ce priveşte un sistem tehnic al cărui timp de dezvoltare se dublează. Suntem foarte conştienţi că defecţiunile tehnice neaşteptate pot fi un obstacol şi că investiţia publică a fost întârziată, dar trebuie în cele din urmă să punem întrebarea: cărui fapt se datorează acest lucru? Oare nu împiedică anumite ţări, anumite state membre, dinadins dezvoltarea sistemului SIS II? Pentru a încheia întrebarea, ce garanţie avem că nu se va întâmpla acelaşi lucru cu sistemul VIS?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Doamnă preşedintă, având în vedere întârzierile şi problemele în ceea ce priveşte finalizarea lucrărilor la SIS II, precum şi previziunile conform cărora nu va fi pe deplin funcţional la sfârşitul anului 2011 şi, după cum spun unii, nici măcar în anul 2015, am decis să testăm SIS II până la sfârşitul anului acesta pentru a-i evalua funcţionalitatea. Dacă SIS II se dovedeşte a fi defectuos, se spune că va introdus un plan alternativ, bazat pe îmbunătăţirile aduse SIS I.
Acest lucru dă naştere, prin urmare, mai multor întrebări. Este Comisia Europeană gata să implementeze un plan alternativ? Ce se va face în privinţa investiţiilor realizate de statele membre, care au trebuit să suporte costuri asociate cu achiziţionarea echipamentului de deservire a noului sistem? Va fi utilizat acest echipament în planul alternativ? În final, cum intenţionează Comisia să pretindă penalităţi contractuale responsabililor de proiect?
Jacques Barrot
Doamnă preşedintă, nu pot răspunde tuturor întrebărilor care mi-au fost adresate, având în vedere că ne aflăm într-un moment dificil. În ceea ce priveşte VIS, este vorba despre testele care afectează sistemul central şi care trebuie realizate până la 11 noiembrie, iar, pentru SIS II, este pragul, adică acest criteriu care trebuie îndeplinit până la sfârşitul anului.
În primul rând, le sunt foarte recunoscător tuturor vorbitorilor. Doresc ca Parlamentul European să aibă acces total la toate informaţiile. Aş dori să vă reamintesc că aceste două sisteme majore au fost concepute de statele membre tocmai pentru a se putea bucura de libertatea de circulaţie în condiţii de securitate, după cum au menţionat, în special, dl Busuttil şi dl Moraes.
Aş dori mai întâi să încerc să răspund în ceea ce priveşte VIS, şi mai ales doamnei Ludford, care, în calitate de raportoare, s-a interesat în mod special de această problemă. Ceea ce putem spune este că testele vor fi realizate pentru VIS până la 11 noiembrie şi că aceste teste ne vor spune dacă ar trebui să schimbăm direcţia. Până acum, putem considera că VIS are o arhitectură solidă şi, de fapt, puţine erori, dar acestea pot fi corectate. Cu toate acestea, aceste teste sunt cele care vor arăta dacă trebuie să reziliem contractul cu executantul. Este prea devreme ca să ne pronunţăm, dar calendarul va fi revizuit în consecinţă în acest caz.
Aş vrea să subliniez că, în 2005, Consiliul a decis că VIS trebuia să fie implementat într-un mod consecvent şi coordonat de statele membre. De aceea regulamentul VIS stipulează că sistemul va începe să funcţioneze în prima regiune la data stabilită de Comisie, după ce toate statele membre vor anunţa că au făcut toate adaptările tehnice şi juridice necesare pentru utilizarea VIS în regiunea respectivă.
Acest lucru înseamnă că VIS va începe să funcţioneze în prima regiune - Africa de Nord, care acoperă ţările care prezintă cele mai mari riscuri în ceea ce priveşte imigraţia ilegală şi securitatea - la aceeaşi dată pentru toate statele membre. Acest lucru mă face să spun că este cu adevărat important ca toate statele membre să poată implementa şi gestiona VIS, deoarece ar fi extrem de grav dacă sistemul central s-ar dovedi a funcţiona normal, dar am fi nevoiţi să prelungim data-limită şi mai mult din cauza întârzierilor anumitor state membre. De aceea insist oarecum asupra acestui aspect.
Am observat că dna Ludford s-a referit în mod special la problema Jocurilor Olimpice. Sper în mod sincer că vom progresa până atunci. Totuşi, este adevărat că există o prevedere pentru ca Regatul Unit să se conecteze la SIS I + înaintea Jocurilor Olimpice, dacă acest lucru se dovedeşte a fi necesar.
Ce aş mai dori să spun este că, în ceea ce priveşte solicitanţii de viză, sperăm sincer să nu ne abatem prea mult de la termenul-limită stabilit, deoarece acesta este foarte important pentru noi, şi riscul grav ca persoanele să procedeze la "shopping” de vize la consulate poate creşte dacă întârziem VIS prea mult.
Dna Ždanoka mi-a vorbit despre datele biometrice şi controlarea accesului la sistem. Cred că vom mai avea ocazia să discutăm acest lucru, dar aceste controale se vor supune unor norme clare. Am observat că dna Ernst este împotriva sistemului, dar aş dori să amintesc şi ce mi-a spus dl Kirkhope. Am ajuns acum la dl Coelho. Dl Coelho cunoaşte bine problema proiectului SIS II şi aş dori să încerc să răspund la câteva dintre întrebările, menţinându-mi dreptul de a-i scrie pentru a-i răspunde la cele şapte întrebări ale sale.
Ceea ce pot spune este că negocierile contractuale au fost iniţiate de Comisie cu co-contractantul său şi că negocierile respective s-au axat pe două domenii: comandarea serviciilor suplimentare şi a echipamentului necesar pentru a realiza primele teste de referinţă şi o modificare a contractului de bază pentru a da posibilitatea perfectării în contact a testelor de referinţă pentru SIS II. Am ajuns la un acord global la sfârşitul lunii iulie. Am ajuns la un acord global la sfârşitul lunii iulie şi este adevărat că acest co-contractant a menţionat că există specificaţii care par să complice foarte mult efectuarea acestui prim test de referinţă. Totuşi, am semnat un contract cu executantul care stipulează că acest obiectiv de referinţă trebuie atins.
Perioada de analiză şi corectare a evidenţiat totuşi că SIS II a fost construit pe baze solide, deşi uneori excesiv de complexe, şi că deşi trebuiau depuse anumite eforturi, sistemul putea fi corectat.
Această analiză profundă ne-a permis să identificăm mai multe moduri de îmbunătăţire a sistemului, dar este adevărat, domnule Coelho - şi spun acest lucru şi pentru întreg Parlamentul - că avem un proiect foarte ambiţios în faţa noastră în acest domeniu şi că nu este uşor să vedem exact ce se va întâmpla.
Pot spune totuşi că am impus penalităţi contractuale consorţiului Hewlett-Packard-Steria pentru a-l pedepsi, pe de o parte, pentru incapacitatea sa de a dezvolta sistemul la nivelul stabilit în contract la sfârşitul fazei contractuale a testelor operaţionale la ST şi pe de altă parte - cel puţin deocamdată, în orice caz -, pentru întârzierile cauzate la testele interne VIS.
Ambele proiecte sunt vizate de acelaşi contract, prin urmare penalităţile sunt scăzute în mod egal din facturile pentru SIS II şi pentru VIS. Aceste penalităţi se ridică la aproape 3,5 milioane de euro şi contorul de penalităţi încă mai înregistrează în cazul VIS, în timp ce cel pentru SIS II a fost oprit de la începutul exerciţiului de analiză şi corectură început în luna ianuarie. În cazul în care aceste proiecte voi trebui abandonate, co-contractantul va trebui bineînţeles să suporte costurile corespunzătoare.
Doamnă preşedintă, aşa cum stau lucrurile şi având în vedere ceea ce am spus atât cu privire la VIS, despre testele care vor avea loc până la 11 noiembrie, cât şi cu privire la SIS II, despre dorinţa de a confirma, prin testul de referinţă de la sfârşit de an, că arhitectura este cu adevărat viabilă, nu pot furniza un răspuns mai precis, deoarece acum ne aflăm în faza realizării acestor teste şi a pregătirii momentului de referinţă.
Aş dori să spun că Parlamentul este binevenit să ne ajute să stimulăm co-contractantul. După cum aţi observat, sunt extrem de hotărât şi m-am implicat personal în această chestiune. Sper, la fel ca în cazul Galileo, să reuşesc, mai mult sau mai puţin, să salvez ambele proiecte, care sunt foarte interesante din punct de vedere tehnologic şi care ar permite Europei să beneficieze de un sistem extrem de performant, dar încă nu pot fi sigur de acest lucru în seara aceasta.
Parlamentul este, de asemenea, binevenit să ne ajute să stimulăm statele membre: cu privire la VIS, constatăm că întârzierile cele mai lungi sunt cauzate în acest moment de câteva state membre.
Doamnă preşedintă, sunt perfect conştient de faptul că nu am răspuns la fiecare întrebare, dar rămân în întregime la dispoziţia Parlamentului pentru a furniza toate informaţiile dorite de deputaţii în Parlamentul European şi, în special, de cei care mi-au adresat întrebări în seara aceasta, în momentul în care le voi primi.
Preşedinta
Vă mulţumesc pentru răspuns, domnule comisar. Am primit trei propuneri de rezoluţii pentru a încheia această dezbatere.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 22 octombrie 2009, la ora 11.00.
