Renditöö (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel esitatud soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv renditöö kohta (10599/2/2008 - C6-0327/2008 - (raportöör Harlem Désir).
Harlem Désir
raportöör. - (FR) Härra juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, ma loodan, et nõukogu eesistujariik ühineb meiega; nüüdseks on möödunud enam kui kuus aastat sellest, kui renditöö direktiivi vastuvõtmine edasi lükati - ja mitte Euroopa Parlamendi pärast, kes esitas oma arvamuse niipea, kui komisjoni ettepanek parlamendile 2002. aastal edastati, vaid just ummikseisu tõttu, mille teatud liikmesriigid nõukogus tekitasid.
Nüüd, kui liikmesriikide ühine seisukoht on vastu võetud, on meil täna võimalus jõuda selle olulise sotsiaalõigusaktini - ajal, mil ootused sotsiaalse Euroopa suhtes on suured - ja me peame seda võimalust kasutama. Renditöö hõlmab Euroopa Liidus enam kui kolme miljonit töökohta. Renditöötajad töötavad umbes 20 000 ettevõttes, mille käive on 75 miljardit eurot.
See sektor on ilmselgelt väga aldis majanduskasvus toimuvatele kõikumistele ja renditöötajad on praegu esimesed, keda majanduslangus ja tööpuuduse kasv hakkab mõjutama. Kuid nii nagu ka muud laadi ebakindel ja ebatüüpiline tööhõive, on ka renditöö mõne viimase aasta jooksul läbi teinud strukturaalse kasvu, see oli viimase viie aasta jooksul hinnanguliselt peaaegu 60%. See areng on uutes liikmesriikides eriti aktiivselt jätkunud.
Renditöö puudutab väga paljusid sektoreid, mis on liikmesriigiti erinevad - ühtedes on selleks tööstus, teistes teenused ja kolmandates hoopis ehitus, põllumajandus ja transport. Ka renditöö osakaal on riigiti väga erinev. Sellistes riikides nagu Ühendkuningriik võib see küündida isegi viie protsendini kogu töötajaskonnast. Lähetuse kestus on samuti erinev. Mõnes riigis on see lühike - näiteks Prantsusmaal kestab lähetus umbes kümme päeva, Hispaanias alla nädala ja Soomes umbes kakskümmend päeva. Osas riikides, näiteks Iirimaal, Belgias ja Hollandis võib aga renditöö kesta kuid ja Austrias isegi aasta või kauem.
Nagu teada, on renditöötajad rohkem mõjutatud füüsilistest ohtudest, nende töö on intensiivsem ja tööl tuleb rohkem õnnetusi ette. Nende koolitus on sageli vähemmahukas. Töökoha ebakindlusest tulenev stress on samuti väga tavaline.
Ka on tõsi, et renditöötajate olukorda puudutavad seadused ja õigusliku raamistiku liigid on liikmesriigiti väga erinevad - isegi niivõrd, et renditöötajaid kaitstakse näiteks võrdse kohtlemise põhimõttega, eelkõige seoses tasuga, tõeliselt vaid kümnes Euroopa Liidu liikmesriigis 27st. Nii koolituse, sotsiaalse kaitse kui ka vanemapuhkuse kättesaadavuses esineb erinevusi ja need ei ole kindlasti kõikides liikmesriikides ühtemoodi tagatud.
Seetõttu soovis Euroopa Komisjon tööturu osapoolte palvel ja Euroopa Parlamendi toetusel õigusakti, mis suudaks tagada võrdse kohtlemise. Euroopa Parlament, kes sai 2002. aasta novembris algse eelnõu, tugevdas seda õigusakti eelnõud raportiga, mille koostas kolleeg van den Burg - ta on jätkuvalt parlamendiliige ja ma tahaksin talle austust avaldada -, ning võimaldas eeskätt seoses töötasuga tagada võrdse kohtlemise esimesest tööpäevast peale.
Kui nõukogu ühine seisukoht eelmise aasta juunis vastu võeti, leppis nõukogu lõpuks ometi Euroopa Parlamendi seisukohaga. Nii leidis nõukogu, et võrdne kohtlemine esimesest tööpäevast peale peaks olema põhireegel ning et kõigi sellest põhimõttest tehtavate erandite suhtes tuleb kokku leppida tööturu osapooltega kollektiivläbirääkimiste kaudu või riigi tasandil tööturu osapooltega sõlmitavate kokkulepetega. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mis käsitlevad peamisi töö- ja töölevõtmise tingimusi, eeskätt töötasu (artikkel 3), on ühises seisukohas samuti arvesse võetud.
Nõukogu ühises seisukohas on alles ka muudatusettepanekud, mis käsitlevad juurdepääsu töökohtadele, ühisrajatistele ja kutseõppele, ning renditöötajate õigust olla esindatud samadel tingimustel kasutajaettevõtte alaliste töötajatega.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis toimus arutelu Euroopa Parlamendi algse ettepaneku üle muuta komisjoni ettepanekut nii, et sellele lisataks töötervishoidu, tööohutust ja tööhügieeni puudutavad aspektid, mida nõukogu vastu ei võtnud. Need on siiski tagatud teise direktiiviga - nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiiviga -, millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks.
Daamid ja härrad, siinkohal hakkan ma esimest kõnet lõpetama; nagu te teate, tahavad ühelt poolt Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon ja teiselt poolt rendiagentuure esindavad kutseorganisatsioonid, et me võtaksime selle õigusakti vastu. Kui see täna vastu võetakse, tähendab see, et Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohtadele tagatakse seaduse jõud, et seda renditöötajate kaitse raamistikku saab üle võtta järgmise kolme aasta jooksul ja et Pandora laegast - ebakindlaid läbirääkimisi nõukogus - ei ole võimalik uuesti avada. Seepärast otsustas tööhõive- ja sotsiaalkomisjon 7. oktoobril soovitada selle Euroopa kõige ebakindlama tööhõivesektori kaitsmiseks ühise seisukoha vastu võtta ilma muudatusettepanekuteta.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, kõigepealt tahaksin raportöör Harlem Désiri tema töö eest tänada. Tundub, et mul ei ole esitatud üldistele tähelepanekutele midagi lisada, kuid sooviksin vaid keskenduda 10. juuni poliitilise kokkuleppe tulemustele ja osutada edule, mida on mitmes Euroopa Parlamendi huviorbiidis olnud põhipunktis saavutatud. Meil kohaldatakse nüüd võrdse kohtlemise põhimõtet vahetult renditöötajate suhtes juba esimesest tööpäevast peale ja lühiajalise töö puhul ei tehta mingeid erandeid, on olemas edasilükkamisperioodid, määratlusi on selgemaks muudetud, tööturu osapooltega peetakse nõu või neid kaasatakse, kui on kavas erandid, mis võimaldaksid mõningaid konkreetseid kõrvalekaldeid võrdse kohtlemise põhimõttest. Komisjonil on hea meel, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis saavutati nõukogu ühise seisukoha suhtes üksmeel, ja ma pean veel kord tunnustama raportööri ja fraktsioone selle eest, et nad kinnitasid taas oma valmisolekut võtta ühine seisukoht vastu ilma täiendavate muudatusettepanekuteta.
Daamid ja härrad, tööturu osapoolte austamine on Euroopa Liidu poliitilistes põhimõtetes väga oluline osa ja seetõttu tunnen ma suurt rahulolu nii ametiühingute kui ka tööandjate seisukohtade pärast. Daamid ja härrad, ma usun, et oleme loonud tingimused selleks, et ettepanek esimesel lugemisel vastu võtta.
Xavier Bertrand
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, kuigi ma ei kuulnud oma kõrvaga teie sõnavõttu, härra Désir, on teie sõnad loodetavasti usaldusväärselt mulle edasi antud, nagu ka teie sõnavõtt, härra volinik.
9. juunil jõudis nõukogu Luxembourgis kokkuleppele kahe dokumendi suhtes, mille pärast Euroopa Liidu liikmesriigid olid mitu aastat vaielnud. Nagu teate, on esimese puhul tegemist ettepanekuga vaadata läbi tööaja direktiiv, mille üle on läbi räägitud 2004. aastast peale. See tekst ei ole tänaõhtuse arutelu teema.
Teine dokument on renditöötajate töötingimusi käsitleva direktiivi eelnõu, mille üle on arutletud alates 2002. aastast. Selle eelnõu eesmärk on tõhustada renditöötajate kaitset ja parandada renditöö kvaliteeti. Täna olemegi kokku tulnud selleks, et see dokument lõplikult vastu võetaks.
Kõigepealt tahaksin öelda, et minu arvates saadetakse renditöötajaid käsitleva õigusakti vastuvõtmisega kõigile eurooplastele tugev sõnum, et aasta 2008 võib olla sotsiaalse Euroopa uuestisünni aasta. Me oleme suuri õigusloomealaseid edusamme sotsiaalvaldkonnas aastaid oodanud. Renditöö direktiivi lõpliku vastuvõtmisega saame sellest aastatepikkusest ummikust liikuma.
Euroopa inimesed ootasid seda sõnumit, mis annab märku suuremat kaitset pakkuvast Euroopast. Nagu me teame, on nende ootused praeguses olukorras finantskriisi ja selle majanduslikke tagajärgi arvestades veelgi suuremad. Nüüd on rohkem kui kunagi varem aeg neile tõeliselt tõestada, et me suudame majandusliku jõukuse saavutamise eesmärgi ühendada sotsiaalse sidususega ning et me oleme valmis kaitsma ja edendama Euroopa sotsiaalset mudelit.
See direktiivi eelnõu, mille üle me täna õhtul arutleme, on ülimalt tähtis dokument - juba selle poolest, et see mõjutab paljusid eurooplasi. 2006. aastal oli Euroopas 3,4 miljonit renditöötajat. Kui me aga arvestame kokku need inimesed, kes leiavad end mingil hetkel rendiagentuuride töötajate nimekirjast, näeme, et renditöö puudutab kuut miljonit inimest.
Lisaksin, et renditöö on sedalaadi ebatüüpiline töö, mis on 20 aasta jooksul kõige rohkem laienenud. Dublinis asuva Euroopa fondi andmetel on renditöö maht vähemalt kaks korda kasvanud peaaegu kõigis liikmesriikides, viis korda kasvanud Taanis, Itaalias, Hispaanias ja Rootsis - viimatinimetatutes on järjest rohkem Euroopa ettevõtteid, kes kasutavad renditööd selleks, et leida oma erivajadustele vastavaid töötajaid.
Seega räägime täna Euroopa majanduse võtmesektorist ja selle sektori jaoks olete teie, härra Désir, esitanud olulise teksti, mis pakub Euroopa töötajatele tõelisi lisatagatisi.
Esimene nendest tagatistest on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine esimesest tööpäevast peale nii alalistele töötajatele kui ka renditöötajatele. See uuendus on suur edusamm Euroopa renditöötajate jaoks, kellele seadused varem selliseid kaitsesätteid ette ei näinud. Lähetuse vältel kehtivad renditöötajatele nüüdsest alates samad töötingimused nagu neile töötajatele, kelle ettevõte samale töökohale otse tööle võtab. See kehtib tööaja, ületunnitöö, vaheaegade, puhkeaja, öötöö, tasustatava puhkuse, töötajate tervise kaitse kohta, õiguse kohta mittediskrimineerimisele ja rasedate kaitse kohta.
See on väga oluline, sest teame ka, et kõikides nendes aspektides ohustavad renditöötajaid praegu nii füüsilised ohud, mis on vähemalt sama märkimisväärsed kui ohud, millega puutuvad kokku alalised töötajad, kui ka töötempo, mis on mitu korda suurem.
Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine esimesest tööpäevast peale kehtib ka töötasu kohta. Lähetuse algusest peale saavad renditöötajad samasugust tasu kui need töötajad, kelle ettevõte ise samale töökohale otse tööle võtab.
Erandid sellest põhimõttest ja eelkõige väljaõppeaja kehtestamine on võimalikud üksnes siis, kui tööturu osapoolte vahel on saavutatud kokkulepe, s.t kui töötajatele on ette nähtud hüvitis.
Lõpetuseks annab direktiiv uued tagatised renditöötajate juurdepääsu kohta alalistele töökohtadele, ühisrajatistele, toitlustusteenustele, lastehoiuvõimalustele ja transporditeenustele ning kutseõppele ja esindatusele.
Nõukogu eesistujana sooviksin teile öelda, et mul on suur rõõm näha, et selle dokumendi vastuvõtmiseks on nüüd tingimused loodud. On ka tõsi, et see tekst sisaldab suurt hulka muudatusettepanekuid, mille Euroopa Parlament võttis vastu esimesel lugemisel 2002. aasta novembris. See selgitab kahtlemata ka seda, miks tööhõive- ja sotsiaalkomisjon - peaaegu kõik selle liikmed - otsustasid seda mitte muuta, ning ma tahaksin konstruktiivse suhtumise eest veel kord tänada raportööri ja kõiki parlamendiliikmeid, kes on selle dokumendi kallal aktiivselt tööd teinud.
Pea ühehäälne toetus on ka selge märk nimetatud dokumendi kasulikkusest ja kvaliteedist ning ma soovin avaldada siin Euroopa Parlamendis oma lugupidamist härra Špidlale, kes on seda algatust alati toetanud ja kes oli nõus dokumenti mitte tagasi võtma, olgugi et arutelud näisid näiteks 2007. aasta detsembris olevat Brüsselis soiku jäänud.
Nagu teate, suutsime Sloveenia eesistumisajal positiivse tulemuseni jõuda. Samuti sooviksin esile tõsta Ühendkuningriigi asjaomaseid jõupingutusi ja kiita kokkulepet, milleni Ühendkuningriigi tööturu osapooled jõudsid 19. mail 2008. See oli tähtis asi. Lõpetuseks sooviksin mainida Euroopa tööturu osapoolte toetust 9. juunil vastu võetud ühisele seisukohale renditöö kohta.
Niisiis võime täna öelda, et selles küsimuses on saavutatud kokkulepe kõikide asjaosaliste vahel. See näitab, et sihikindluse, loovuse ja dialoogi abil suudame välja tulla olukordadest, mis paistavad olevat ummikusse jooksnud, isegi sotsiaalküsimustes, isegi Euroopas ja isegi selleks, et võtta vastu direktiive.
Elisabeth Morin-Chartier
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Proua juhataja, härra Bertrand, härra Špidla, kõigepealt märgin, et Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide, aga ka fraktsioonide ja tööturu osapoolte koostöö käigus on lõpule jõutud vägagi edasiviiva dokumendiga. Tekst, milleni me oleme jõudnud, põhineb tööturu osapooltega saavutatud üksmeelel. Direktiivi eelnõus on nüüd 27 liikmesriigi renditöötajate jaoks sätestatud üldine raamistik ja see on väga oluline edusamm, mille aluseks on põhimõte mitte kohelda alalisi töötajaid ja renditöötajaid erinevalt.
Me oleme eelnõus lubanud pühenduda läbipaistvusele - töötajatele tagatud tingimuste läbipaistvusele -, kuid samas ka töötajate ja tööandjate vahelisele usaldusele. Töötajate ohutus ja ettevõtete jaoks vajalik paindlikkus on ülimalt olulised; seetõttu on Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon, kes peab põhiliseks võrdset kohtlemist, juurdepääsu kutseõppele ja renditöötajate esindamist kollektiivlepingute kohaselt, püüdnud ka selles vallas edusamme teha ja üksmeeleni jõuda.
Euroopa kaitseb nüüd neid töötajaid. Raamdirektiiviga renditöötajate kaitse kohta kehtestatakse uued töötingimused. Me usume kindlalt, et teeme koos edusamme sotsiaalse Euroopa nimel. Seetõttu oleme loomulikult nõus hääletama selle direktiivi poolt ilma muudatusettepanekuteta, nii nagu see täna esitati.
Ieke van den Burg
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, mõned asjad, mille kallal näed kõvasti vaeva, ei õnnestu kunagi, ja mõned õnnestuvad väga pika aja peale. Nii juhtus kõnealuse direktiiviga. Selleni jõudmist ei oleks osanudki enam oodata.
2002. aastal - kuus aastat tagasi - tegin teie raportöörina palju tööd komisjoni ettepaneku esimesel lugemisel, pärast seda, kui tööturu osapooltega oli peetud sotsiaaldialoogi käsitlevaid läbirääkimisi.
Meil õnnestus veenda komisjoni ja nõukogu enamust võtma vastu 95% meie muudatusettepanekutest ja teksti parandustest; vaid blokeeriv vähemus - neli liikmesriiki toonasest 15 liikmesriigist - ei tahtnud selle enamusega liituda. Mitmed eesistujariigid pingutasid kõvasti, et ummikseisust välja tulla, kuid pärast mõnd aastat oli ettepanek võib-olla küll mitte päris surnud, kuid vähemasti varjusurmas.
Sellest oli kahju, sest probleemid, mida püüti selle direktiiviga lahendada, ei olnud kaugeltki kadunud - otse vastupidi, arvestades Euroopa Liidu laienemise aega. Samuti ei lahenda direktiiv täielikult võõrtöötajate ärakasutamise probleeme, nii et me peame selles vallas tööd jätkama, kuid renditöötajate direktiiv on esimene samm. See toob selgust renditöötajate staatuses ja õiguses tööle, sest tugevdab tööõiguse alusprintsiibina võrdse kohtlemise põhimõtet ning mitte vähem olulisena rõhutab kollektiivläbirääkimiste rolli ja korralikke töösuhteid kasvavas ja küpsevas renditöösektoris.
Ma rõhutan seda ja see on seotud negatiivsete tähendusvarjunditega, mis seostuvad organiseeritud ja professionaalses rendiagentuuride sektoris toimuva ärakasutamisega töödejuhatajate poolt. Praeguse direktiivi järgi võib see sektor tõepoolest osutuda küpseks ja pidada ametiühingutega head sotsiaaldialoogi ning seejärel aidata jõuda edumeelse korralduseni, et tagada tööjõuturu paindlikkus ja turvalisus.
Ona Juknevičienė
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, ma võtan täna sõna oma kolleegi Liz Lynne'i nimel, kes on seda direktiivi käsitlev fraktsiooni ALDE variraportöör; ta ei saa täna meiega olla, sest Strasbourgis on lendudega probleeme.
Ma jagan tema üldist muret selle dokumendi pärast ja eelkõige tema veendumust, et direktiiv on ideaalist kaugel - ent samas võiks see hullem olla. Paljud Ühendkuningriigi rendiettevõtted soovivad nüüd selle direktiivi vastuvõtmist, kuid üksnes seetõttu, et see on nii-öelda halbadest variantidest kõige vähem halb. Me oleme alati väitnud, et seda ei oleks tulnud teha Euroopa tasandil, pidades silmas liikmesriikide ilmseid erinevusi ja väga erinevaid tavasid. Me mõistame siiski rendiagentuuride eesmärki luua inimeste jaoks rohkem töökohti ja muuta tööturg paindlikumaks.
Nõukogu sidus selle direktiivi loomulikult tööaja direktiiviga ning fraktsiooni ALDE variraportöör usub, et need kaks teemat jäävad seotuks ka edaspidi. Seetõttu toetaks fraktsiooni ALDE variraportöör antud olukorras seda dokumenti ja meie fraktsioon järgib hääletamisel tema soovitusi.
Jean Lambert
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Proua juhataja, ma sooviksin oma fraktsiooni nimel samuti selle kokkuleppe üle heameelt väljendada. Me ei usu, et saavutaksime enamat, kui järgneks lepitusmenetlus - niisiis toetame antud juhul raportööri.
Ma tunnistan, et kuna eesistujariik peab seda sammuks sotsiaalse Euroopa poole, tahaksime uskuda, et see on samm selle poole. Ühendkuningriigi parlamendisaadikuna tunnen ma heameelt, et ometi kord öeldakse ka mõni soe sõna Ühendkuningriigi seisukoha aadressil. Ma loodan, et nad on sama konstruktiivsed ka teistes küsimustes, mida Euroopa Parlamendis parajasti käsitletakse. Arvan, et praeguses õhkkonnas on väga oluline teha töötajate õiguste vallas tegelikke edusamme, selle asemel et püüda vihjata, nagu oleks need, kes töötavad ajutiselt, inimestena kuidagi vähem tähtsad või majanduslikus mõttes vähem olulised. Keegi juba mainis, et kuigi mõned inimesed teevad renditööd vabast tahtest, on ka neid, kes teevad renditööd seetõttu, et neil pole muud valikut. Näiteks paljudes maapiirkondades võib olla vähe töövõimalusi ja võib juhtuda, et enamikku töid pakub põhimõtteliselt vaid üks tööandja. Kui te julgete renditöötajana oma töötingimused kahtluse alla seada, siis võite tegelikult sattuda olukorda, kus see konkreetne ettevõte teid enam tööle ei võta.
Niisiis arvan, et selle kokkuleppega tagatav õiguskindlus on ülimalt tähtis. Sellest võib olla abi näiteks inimesele, kellega ma Londonis kokku puutusin - ainus hotelliköögi töötaja, kellel puudus alaline tööleping, oli inimene, kelle ülesanne oli puhastada ahjusid ja kasutada selleks tugevatoimelisi kemikaale, ilma igasuguse koolituse või kaitseriieteta, sest ta töötas seal ajutiselt ja seega ei olnud tema puhul tervis ja ohutus nii olulised. Selliste inimeste jaoks on kõnealune õigusakt väga vajalik ja me jääme ootama selle kiiret rakendamist.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, viimaste aastate püsivalt suur tööpuuduse määr on tinginud selle, et tööturul pole tööandjate ja töötajate olukord tasakaalus. Töötajad on leidnud end väga keerulisest olukorrast ja et oma perekonda ülal pidada, on nad sunnitud igasuguse töö vastu võtma. Seetõttu nõustuvad nad nõndanimetatud paindlike tööhõivetingimustega, millega ei tagata neile korralikke töötingimusi. Enamik tööandjatest kasutab seda olukorda julmalt ära.
Direktiiv, millega tagatakse renditöötajatele võrdne töötasu, töötervishoid ja tööohutus, soodustused rasedatele ning kutseõppe võimalused, on oluline samm selle poole, et tööjõuturul kehtestataks taas tsiviliseeritud töötingimused. On märkimisväärne, et need võrdsed tingimused peavad kehtima esimesest tööpäevast peale. Tööturu osapoolte vahel saavutatud kokkulepe annab sellele direktiivile erilise väärtuse. Renditöötajaid ei tohi kaitsest ilma jätta.
Seetõttu peame esmatähtsaks võtta see dokument vastu ilma muudatusettepanekuteta. Õiguskaitse peaks saama esimesel võimalusel tagatud.

Pedro Guerreiro
Proua juhataja, hoolimata sellest, et praegu arutatavas uues ettepanekus võtta vastu direktiiv kuulutatakse töötajate võrdse kohtlemise põhimõtet seoses töötingimuste, tööaja ülemmäära ja iganädalaste puhkeaegadega, lubatakse selles palju erandeid, mis tegelikult võivad neid põhimõtteid kahjustada, ning peale selle on meie tegelik ülesanne võidelda rendiagentuuride vohamise vastu ja seda vähendada, nii et juhutööle tehtaks lõpp ja peatataks töötajate õiguste pidev kahtluse alla seadmine.
Seepärast tahame eri muudatusettepanekute abil tagada, et näiteks ajutise lepinguga töö oleks piiratud erandjuhtudega, näiteks erakordselt kiirete perioodide ja alaliste töötajate ajutise töövõimetuse korral, et renditöötajate puhul kehtiksid samad õigused ja sotsiaalhoolekandeõigused nagu need, mis on tagatud teistele töötajatele, sealhulgas asjaomase sektori kollektiivlepingutes sisalduvad õigused, et renditööd ei kasutataks streigiõiguse ohtuseadmiseks ning et renditöötajate puhul kehtiksid samad töötervishoiu ja tööohutuse sätted kui kasutajaettevõtete töötajate puhul.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, seda direktiivi on komisjoni ja nõukogu vahel edasi ja tagasi pillutud alates 2002. aastast - kuus aastat. Kuni käesoleva aasta juunini puudus ühine seisukoht, kuid nüüd annavad nad selle parlamendile edasi kui kuuma kartuli.
Huvitav, kas see ootamatu meelemuutus on tingitud praegusest majanduslangusest? Olenemata sellest, kas see on nii või mitte, ei ole sellest kasvava tööpuuduse ajal abi, sest raportis öeldakse, et renditöötajatele tuleb maksta samamoodi kui täistööajaga alalistele töötajatele. Vale! Ühest küljest kasutavad rendiagentuurid nimetatud töövõimalust selleks, et aidata noortel oma elu alustada või et neile uut võimalust pakkuda. Teisest küljest makstakse kogenematutele töötajatele sama palju kui kogenutele, kaua aega töötanutele, ja see on vastuolus juurdunud tavadega. See pärsib töötajate lojaalsust, mida vajab iga ettevõte. Suuremad kogemused võrduvad suuremate oskustega, mis omakorda võrduvad suurema töötasuga. Tegemist on halva ettepanekuga. Lükake see tagasi.
Roger Helmer
Proua juhataja, see on halb õigusakt - mitte küll nii halb, kui oleks võinud olla, kuid sellegipoolest halb. Nagu nii paljud teised tööhõivealased õigusaktid siin Euroopa Parlamendis, on seegi kehtestatud töötajate õiguste nimel ja samas on selle peamine mõju niisugune, et tuhanded inimesed jäävad üleüldse töö tegemise õigusest ilma. See muudab meie tööturud vähem konkurentsivõimeliseks ja vähem paindlikuks. See kahjustab meie majandust ajal, mil me saame selle kahjustamist endale kõige vähem lubada.
Renditööd peetakse laialdaselt ja väga õigesti hüppelauaks tagasi alalise töökoha juurde nende töötajate puhul, kes on tööturult mingil põhjusel ajutiselt eemal olnud.
Meie siin Euroopa Parlamendis võtame täna ära selle hüppelaua, mis on aidanud inimestel tööturule tagasi tulla. Ühendkuningriigi valitsus oli kaua selle meetme vastu, kuid pidi lõpuks alla vanduma. Selgemat näidet sellest, kuidas Euroopa Liit liikmesriikides demokraatiat õõnestab, ei saaks tahtagi.
José Albino Silva Peneda
(PT) Proua juhataja, härra minister, härra volinik, daamid ja härrad, mul on väga hea meel selle raporti üle, mis viib 2002. aastast alates pooleli olnud teema lahenduseni. Minu arvates on saavutatud tasakaalustatud tulemus, millega kaitstakse renditöötajaid, suurendatakse tööturu paindlikkust ja austatakse lähimuse põhimõtet.
Selle ettepanekuga tagatakse üldiselt töötajatele, kelle teenuseid pakutakse rendiagentuuride kaudu, võrdne kohtlemine esimesest tööpäevast peale. Kuid see pakub tööturu osapooltele võimalust leppida soovi korral kokku ka muus. Pidades silmas liikmesriikide erinevaid tavasid ja selle valdkonna õigusakte, on julgustav, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kokkuleppele jõudnud. See kokkulepe tagab stabiilse raamistiku rendiagentuuridele, mille osatähtsus Euroopa tööjõuturul on vaieldamatu. Suurem regulatiivne läbipaistvus võib aidata luua töökohti ning pakkuda uusi ja paindlikumaid töövorme.
Ma tean, et majandusarengu jaoks on vaja paindlikumat tööturgu, kuid see paindlikkus on kõigi jaoks kasulik üksnes siis, kui selle saavutamisel tagatakse igati töötajate õiguste austamine, eelkõige seoses töötervishoiu ja tööohutusega. Minu arvates on kõnealuse direktiivi lõplik tekst selle tasakaalu hea näide. Härra Bertrand, ma loodan, et saan järgmisel kuul tööaja direktiivi kohta sama öelda.
Ma pean tänama härra Désiri tema töö eest ja samuti variraportöör Morin-Chartieri, kes kuulub minuga samasse fraktsiooni. Ma tunnustan teda selle eest, et ta andis lõpptulemuse heaks nii märkimisväärse panuse.
Richard Falbr
(CS) Ma sooviksin alustuseks öelda, et hääletan ettepaneku poolt, sest praegune versioon kujutab endast ilmselgelt parimat võimalikku tulemust. Ma usun, et järgmine samm on hoolikalt jälgida, kuidas liikmesriigid seda ellu viivad. Osas liikmesriikides on renditöötajate olukorra reguleerimiseks sisse seatud sobiv õiguskord, kuid vastloodud agentuuride heakskiitmise süsteem on armetult küündimatu. Teisisõnu võib igaüks inimesi tööle võtta ja mõningate kahtlaste rendiagentuuride tegevuse üle puudub peaaegu igasugune kontroll. Ma viitan loomulikult olukorrale Tšehhis. Et oma sissetulekut suurendada, ei võta agentuurid sageli inimesi tööle mitte töölepingu alusel, vaid töötulemuse kohta sõlmitavate kokkulepete alusel, et saaks vältida sotsiaal- ja ravikindlustusmaksu tasumist töötajate eest. Selle tulemusel saab töötasuks määrata miinimumpalga, kuid töötajatel on ilmselgelt pärast oma maksete tasumist taskud tühjemad. Üldiselt on kahtlane, et renditöötajate arv kasvab täistööajaga alaliste töölepingutega töötajate arvelt pidevalt. Seetõttu on tööinspektsioonide ja ametiühingute ülesanne juhtida tähelepanu mõningates riikides toime pandavale ebaseaduslikule tegevusele ja mitte lubada piirata renditöötajate õigust ametiühingutega liituda. Hoolimata direktiivi eelnõu praeguse versiooni ilmsetest headest kavatsustest on selle jõustamiseks vaja veel palju ära teha. Vastuseks sellele, mida mõned Euroopa Parlamendi liikmed on siin rääkinud, lubage öelda, et mul oleks ülimalt hea meel võtta nad renditöötajatena tööle - siis nad näeksid ise, kui tore see on.
Siiri Oviir
(ET) Lugupeetud president, head kolleegid. Eestis öeldakse: "Parem hilja kui mitte kunagi” ja on positiivne, et lõpuks oleme renditöö direktiivi vastu võtmas. Renditöö on töö, mis võtab üha suuremaid mastaape, seetõttu on väga oluline seda reguleerida. Teisalt on oluline direktiiv ka nendele riikidele, kellel ei ole täna veel kõigi Euroopa Liidu riikide tööturule pääsu ja nende töötajaid kasutatakse ennekõike ära ebaõigetel eesmärkidel, rikkudes nende võrdseid õigusi.
Täna teame, et renditöötajate kaitse on tagatud liikmesriigiti väga erinevalt. On liikmesriike, kus see puudub üldse. Sellest tulenevalt arvan, et tänases sõnastuses olev direktiivi eelnõu aitab tulevikus Euroopa-üleselt tagada renditöötajatele vähemalt miinimumtasemel põhikaitse, mis välistab sellist töövormi kasutavate töötajate diskrimineerimise, võrreldes teiste töövormidega.
Loodan, et me võtame direktiivi vastu, ja tahaks loota, et me ei anna talle väga pikka rakendumise tähtaega.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Proua juhataja, sooviksin renditöötajaid käsitleva direktiivi arutelu käigus märkida, et renditöötajate arv on Euroopa Liidus märkimisväärselt kasvanud, eriti viimastel aastatel. Selle põhjuseks on sageli majanduslik olukord ja seega on väga oluline kiirendada selle nähtuse õiguslikku reguleerimist Euroopa tasandil. Teiseks tahaksin mainida, kui kahetsusväärne on see, et ehkki Euroopa Komisjon tegi kõnealuse teema kohta ettepanekuid - mida Euroopa Parlament seejärel 2002. aastal muutis -, suutis nõukogu nendes kompromissile jõuda alles 2008. aasta juunis. Selleks kulus enam kui kuus aastat.
Peaksime toetama eelkõige direktiivi eelnõus sisalduvaid lahendusi, mis puudutavad renditöötajate ja teiste töötajate võrdset kohtlemist seoses staatuse ja tööohutusega, samuti nende sotsiaalsete normide järgimist, mis on ettevõtetele renditöötajate ja teiste töötajate töötasu ja töötingimuste osas võrdse kohtlemise vallas ette nähtud.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Proua juhataja, renditöötajad kannatavad tööandjate ekspluateerimise all ning vajavad võrdset kohtlemist ja ohutuse kaitsmist. Euroopa Komisjoni kavatsustes on aga töösuhete dereguleerimine ja paindlike töövormide väljatöötamine.
Komisjoni ametliku statistika kohaselt jõudis tööpuudus 2007. aastal 4,7 protsendini, kusjuures pikaajalise töötuse määr oli 2,8 protsenti. Paindlikkuse ja turvalisuse edendamine annab tööandjatele võimsa relva, mille abil renditööd suurendada, ning selle tulemuseks on ebasoodsamad töötingimused ja kollektiivlepingute nõrgestamine. Eesmärk, miks keelustada selliste küsimuste reguleerimise võimalus liikmesriikide puhul ja viia need üle sotsiaalsfääri, on saavutada Euroopa tööturu rahaline lõimumine.
Me oleme vastu sammudele, mida selle nimel pidevalt tehakse, sest need tugevdavad Euroopa Liidu võimalusi edendada neoliberaalset poliitikat töötajate arvelt. Meie põhieesmärk peaks olema kõikide töötajate kaitsmine. Ajutisi töötajaid on vaja kaitsta, kuid tähtsaimateks küsimusteks ei pea olema midagi muud kui rahu ja tööohutus ning töötajate kõigi õiguste kaitsmine.
Philip Bushill-Matthews
Proua juhataja, lubage mul alustada kiitusest raportöörile tema raporti eest - mitte üksnes selle pärast, mida ta seal ütles, vaid ka selle pikkuse, või peaksin ehk ütlema selle lühiduse eest. Euroopa Parlamendi liikmena töötatud üheksa aasta vältel on see lühim tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kuuluva sotsialisti koostatud raport, mida ma olen näinud, ja ma loodan, et ta on loonud pretsedendi, mida mõned tema kolleegid järgivad - kuid selle juurde tulen hiljem tagasi.
Samuti olin ma rõõmus - ja tänan raportööri ka selle eest -, et ta nimetas raporti lühiduse põhjusena väga õigesti asjaolu, et mõlemad peamised huvirühmad olid väljendanud oma poolehoidu ühisele seisukohale, mis omakorda tõi nõukogu toetuse. Nii ametiühingud kui ka ettevõtjad - mitte ainult ettevõtjad üldiselt, vaid ka see konkreetne ärisektor, mis vastutab renditöötajate eest - ütlesid mingil põhjusel "jah”; nad võiksid sellele alla kirjutada.
Ma arvan, et moraal meie, poliitikute jaoks on antud juhul see, et kui huvirühmad ise ütlevad, et see on see, mida nad tahavad, siis oleme meie minu arvates tõesti kohustatud püüdma võimalikult palju kaasa aidata, nii et ma tänan raportööri, et ta kasutas eesmärgini jõudmiseks üksmeele argumenti.
Lõpetuseks tänaksin ministrit meeldetuletuse eest neile, kellele on vaja meelde tuletada, et kui nõukogu ühist seisukohta koostas, tehti seda osana paketist, kuhu kuulus ka tööaja direktiiv. Tõepoolest, meie fraktsioon kaalus põgusalt, et parlamendi töö planeerimisel peaksime võib-olla ühendama mõlemad dokumendid ja arutlema nende üle detsembris. Kuid kaalutlenud pikemalt ja arvestades, et eesistujariik Prantsusmaa oli väga huvitatud selle asja liikumalükkamisest, nõustusime rõõmuga ka antud variandiga, et võiksime tõepoolest edasi liikuda. See on minu arvates kõnealuse dokumendi sõnum: liikugem edasi. Kui me jõuame paketi teise osa, tööaja direktiivi juurde, loodan, et meie omalt poolt näitame samuti vastutustunnet üles ja liigume edasi.
Harald Ettl
(DE) Proua juhataja, eeskätt tööandjad kasutavad iga võimalust, et nõuda Euroopa tööjõuturul järjest rohkem liikuvust ja paindlikkust. Võrdne kohtlemine ja minimaalsed sotsiaalsed normid on vaid üks viis, kuidas leevendada töötajate ebakindlust avatud tööturgude ja dereguleerimise pärast. Euroopa Liit vajab ennetavaid meetmeid tööturu jaoks, mis avaneb õnneks järjest rohkem.
Praegune renditööd käsitleva raporti projekt näitab, kui raske on selles valdkonnas edusamme teha. Direktiiv takerdus kuus aastat nõukogus põhjenduste tõttu, mille paikapidavus kõikus suuresti. Selle ettepanekuga tagatakse renditöötajatele teiste töötajatega võrdne kohtlemine esimesest päevast peale, ehk küll piirangute alusel. Õigus saada tööõigusest tulenevat kaitset, võrdset tasu samaväärse töö eest - need on võrdse kohtlemise olulisemad põhimõtted. On tähtis, et kõnealune direktiiv ei kahjusta liikmesriikides kehtivaid väga erinevatel alustel põhinevaid eeskirju, mis on paremad kui see direktiiv. Eesistujariigi Prantsusmaa juhtimisel on antud juhul võetud õige kurss.
Need, kes on blokeerinud tööaja direktiivi - ja see kehtib ka kaasaskantavuse direktiivi kohta -, peaksid nüüd samamoodi parandama oma puudulikku arusaama sotsiaalküsimustest ja mõistma, et sotsiaalne Euroopa vajab miinimumnorme. See on ainus viis, kuidas parandada Euroopa Liidu tunnustamist, selle mõistmist ja sellega samastumist.
Csaba Őry
(HU) Proua juhataja, minister, volinik, kolleegid, ühtse Euroopa tööjõuturu loomise ja kõikidele Euroopa Liidu töötajatele võrdsete võimaluste tagamise seisukohast on arutatav direktiiv märkimisväärne edusamm. Loomulikult ei tähenda see, et nimetatud Euroopa Liidu õigusakt toob kaasa ühenduse tasandi tasakaalustatud raamistiku renditöötajate tööhõive kohta. See ei olegi vajalik ega soovitav, sest vastavalt lähimuse põhimõttele kuulub tööhõive põhiline reguleerimine antud juhul endiselt liikmesriikide pädevusse. Kuid püüded kehtestada terves Euroopa Liidus selged ja üheselt mõistetavad miinimumnõuded, mille abil oleksid renditöötajad kogu ühenduse territooriumil kaitstud, on kindlasti teretulnud ja see on samm õiges suunas.
Olen seisukohal, et ilma igasuguste ideoloogiliste ülemtoonideta ja sõltumata oma erakondlikust kuuluvusest võime me kõik nõustuda, et rasedate kaitsmine, meeste ja naiste võrdse kohtlemise tagamine ning igasuguse etnilisel päritolul, veendumustel, vanusel või vähemusrühma kuulumisel põhineva diskrimineerimise vastu võitlemine on ülimalt tähtis. Kõik need kaalutlused õigustavad püüdeid reguleerida neid küsimusi terves Euroopa Liidus ühtselt. Selle eesmärgi saavutamiseks ongi Euroopa Liidu seadusandjad töötanud välja miinimumnõuete süsteemi. On tähtis, et lisaks üksikisikute kutsealase arengu edendamisele teenib see direktiiv Euroopa majanduslikke huve, sest tagab ka renditöötajatele võrdsed võimalused seoses koolituse, lastehoiu ja teiste infrastruktuuriprogrammide kättesaadavusega. See kehtib ka lähetustevahelisel ajal. Meie kõigi huvides on, et renditöötajaid ei diskrimineeritaks, et ka neil oleks võimalik oma teadmisi täiendada ning et töö ja eraelu tasakaalu saavutamine ei muutuks nende jaoks ületamatuks probleemiks. Selles vallas vajame kindlasti ühtset seisukohta ja seetõttu toetan mina isiklikult selle direktiivi heakskiitmist. Tänan teid väga, proua juhataja.
Dumitru Oprea
(RO) Raportöör Désiri tehtu kirjeldamiseks võime kasutada ladinakeelset väljendit multum in parvum (palju ühes). Selliselt saame liigitada ka tänase ettepaneku võtta vastu direktiiv, sest see tagab õiguse tööle ka siis, kui töötaja tegevus on töö teatud erilistest tahkudest tingituna ajutine. Ma usun, et sedasorti meetmete abil edendatakse elukutseid, mis on haruldased või millele leitakse konkreetses töökohas harva rakendust, sest need, kellel on mõningad neist oskustest olemas, kombineerivad neid turunõudluse kohaselt. Tulemuseks on nii-öelda töömosaiik, mille loovad inimesed, kelle kohta võib kasutada renessansiajast pärit väljendit homo universale.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ma sooviksin tänada raportöör Désiri. See arutelu kuulub meetmete juurde, mida me peame võtma selleks, et luua Euroopa raamistik, mis suudaks tagada Euroopa kodanikele korralikud töö- ja elutingimused. Minimaalse kaitse tagamine renditöötajatele on osa sotsiaalse Euroopa ülesehitamisest. Et Euroopa Liit muutuks kõige konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, peab Euroopa ettevõtetel olema võimalik valida töötajaid ja oskusi, mida neil on vaja.
Mina isiklikult usun, et kui tagame renditöötajatele samad tingimused kui kasutajaettevõtete töötajatele, ei kaitse me mitte üksnes renditöötajaid, vaid eelkõige kohalikke alalisi töötajaid. Võrdsed tingimused on seotud tööaja, puhkeaja, tasustatava puhkuse, palgataseme, staatuse ja tööohutusega. Renditöötajatele nõuetekohaste töötingimuste tagamine aitab võidelda ebaseadusliku töö ja sotsiaalse dumpingu vastu. Mina isiklikult leian, et see, kui ametiühingud on teatud erandite tegemiseks kollektiivsete töölepingute kasutamise kaudu otsuste tegemisse kaasatud, edendab sotsiaalset Euroopat.
Elisabeth Schroedter
(DE) Proua juhataja, nagu mu kolleeg Jean Lambert juba ütles, on tegemist väga olulise läbimurdega teel sotsiaalse Euroopa poole, olgugi et tegemist on vaid esimese sammuga. Kodanikud ootavad, et astuksime tõesti sotsiaalse Euroopa poole ning tagaksime, et tööalaseid õigusi siseturul ja võrdset töötasu samaväärse töö eest samas kohas peetaks oluliseks.
Euroopa Parlament on suutnud kõnealuses direktiivis kehtestada võrdsuse põhimõtte, mida algses komisjoni ettepanekus ei olnud. On väga oluline, et nõukogu on meid selles toetanud, sest konkurents siseturul peaks põhinema pigem kvaliteedil kui palgal.
Ma sooviksin lõpetuseks lisada veel üht. Nimelt on antud läbimurdega sama oluline tööaja direktiiviga seotud läbimurre; aga mitte nii, nagu see on härra Bushill-Matthewsi ettepanekus, vaid nii, et see ei sisalda üldse mingeid erandeid, nagu Euroopa Parlamendi lugemisel välja pakuti. Ma saan vaid kutsuda nõukogu üles ka seda ettepanekut toetama.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Me tegeleme praegu iseäranis olulise teemaga. Ma olen teadlik paljudest mureküsimustest, mis puudutavad renditöötajate staatust ja olukorda. Pean silmas nii vormilisi ja juriidilisi küsimusi kui ka töötingimusi. See väärib eriti suurt tähelepanu seoses suure hulga inimeste töölevõtmisega uutest liikmesriikidest. Need inimesed on laialdase tööpuuduse tõttu valmis võtma vastu igasuguse tööpakkumise kodu- või välismaal. Töötingimusi ei või dikteerida tööturu olukord ega töö kättesaadavus. Ma rõhutan, et töötingimused peavad olema kooskõlas kehtivate töönormide ja nõuetega. See kehtib tööohutuse, sotsiaalsete tingimuste, kindlustuse ja tasumäärade kohta.
Richard Howitt
Proua juhataja, ma olen väga uhke, et osalesin parlamendikomisjonis selle direktiivi hääletusel ja et osalen täna arutelul, millel käsitletakse renditöötajate direktiivi vastuvõtmist. See oli minu kodumaa Ühendkuningriigi valitsuse üks eelisküsimusi - osa meie ametiühingutega sõlmitud kokkuleppest, mis on tuntud Warwicki kokkuleppena - ja täna saab see lubadus täidetud.
Mul on suur rõõm seda toetada ja ma olen selle direktiivi eest võidelnud kolmel põhjusel.
Üks põhjus on see, et renditöötajad on haavatavad, väitku mõningad inimesed selle vastu mida tahes. 80% Ühendkuningriigi ametiühingute kongressi (Trades Union Congress, TUC) uuringus vastanutest märkis, et neid koheldi seoses palga, koolituse ja tasustatud puhkusega kehvemini ning et nad tahavad paremat.
Teine põhjus on see, et pärast laienemist on suurim hulk Ühendkuningriiki saabunud Ida-Euroopast pärit sisserändajaid tulnud tööle minu piirkonda Ida-Inglismaale, sageli rendiagentuuride kaudu, mille tegevus on reguleerimata ja mis panevad liiga sageli rikkumisi toime. Need rikkumised lõpevad nüüd.
Viimane põhjus on see, et meil on Ühendkuningriigis TUC ja Suurbritannia Tööstuse Keskliidu (Confederation of British Industry, CBI) vahel sotsiaalpartnerluse kokkulepe, mis on nii haruldane; sellest kokkuleppest saab praeguse hääletusega õigusakt.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, ka mina tahaksin õnnitleda nii eesistujariiki ja komisjoni kui ka raportööri ja kõiki teisi, kes on aidanud direktiivi vastu võtta ja tähistada Euroopa Liidu uut saavutust, millest on kodanikele kasu. Samuti tahaksin Euroopa Parlamendile meelde tuletada, et suur osa renditöötajatest on naised.
On eriti rõõmustav teada, et naissoost renditöötajatel on samuti õigused esimesest tööpäevast peale, nagu ka lastevanematel üldiselt, ning et nad ei ole seega ebasoodsamas olukorras, sest selle uue Euroopa Liidu ettepaneku mõte nii kodanike, tööandjate kui ka töötajate jaoks on seada sisse inimlik kohtlemine, arvestades, et üks päev või palju päevi kestev töö on võrdse väärtusega ja selle suhtes tuleb üles näidata võrdset austust.
Ma loodan, et kõike kokkulepitut suudetakse kohaldada, sest just seaduse kohaldamisel võib meid saata ebaõnnestumine. Kreekas näiteks on seadus jõudnud õigustikku ning sellega on ette nähtud renditöötajate ja alaliste töötajate võrdne kohtlemine. Seaduse kohaldamisel esineb aga raskusi.
Xavier Bertrand
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, ma tahaksin korrata mõne eelkõneleja sõnu ja kinnitada, et uue renditööd käsitleva direktiivi vastuvõtmine on tõeline edusamm. Keegi nimetas seda läbimurdeks ja ma leian, et see on just õige sõna.
Ainus "aga”, millest ma olen täiesti teadlik, on see, et meie töö siinkohal ei lõpe. Meil on lähinädalatel teisigi võimalusi näidata, et suudame veel rohkem sotsiaalse Euroopa poole liikuda. Ma pean loomulikult silmas tööaja direktiivi, mis kujutab endast teist tahku ühisest seisukohast, mille me 9. juunil Luxembourgis vastu võtsime.
Ma olen teadlik probleemidest, mida osa teist selles tekstis näeb, kuid tahaksin teile täna õhtul meelde tuletada, et ainus viis, kuidas meil oli võimalik nõukogult peagi vastuvõetavale tekstile nõusolekut saada ja renditöötajate õigusi tugevdada, oli siduda see tööaja direktiiviga.
Samuti pean silmas Euroopa töönõukogude direktiivi, mis vajab läbivaatamist. 14,5 miljonit eurooplast töötab ettevõtetes, mis on sellised nõukogud loonud; nad ootavad selle direktiivi läbivaatamist, et see parandaks tulevikus nende sotsiaalsete õiguste kaitset, ning ausalt öeldes näitab praegune majanduslik olukord, et selle direktiivi läbivaatamine on seda asjakohasem, seda vajalikum ja seda pakilisem.
See teema annab meile esimese võimaluse näidata, et nõukogu ja Euroopa Parlament on valmis täitma oma rolli kaasseadusandjana. Nagu teate, on Euroopa tööturu osapooled juba tõestanud, et nad mõistavad, mis kaalul on, sest nad esitavad suve lõpus kaheksa ühisettepanekut, mille alusel nad on valmis - enda sõnul valmis - komisjoni ettepanekut heaks kiitma, lugupeetud Vladimír. Nüüd on meie kord näidata, et me oleme sama palju valmis meetmeid võtma.
Daamid ja härrad, härra Désir, härra volinik, kuni praeguseni on renditöö sektori kasv Euroopas sageli toimunud täielikus õiguslikus vaakumis, kus töötajate suhtes pole kehtinud mitte mingeid tõelisi kaitsemeetmeid. Ülehomsest alates on meil võimalik öelda, et see olukord on lõppenud. Ülehomsest alates on meil võimalik öelda ka seda, et ajal, mil meie maailmajagu on silmitsi tõsiste majandus- ja finantsprobleemidega, oleme meie poliitikutena valmis jõud ühendama ja võtma meetmeid, et sotsiaalne Euroopa taas äratada.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, arutelu on minu arvates selgelt tõestanud kõnealuse direktiivi tähtsust, arvestades, kui paljusid töötajaid see mõjutab ja kuidas see olukorda parandab. Samuti on arutelu näidanud, et direktiivi suhtes on saavutatud tõeliselt kindel üksmeel, mille lähtepunktiks on olnud olulised arutelud ning tööturu osapoolte nõusolek ja toetus. Samuti kuulsime mõttevahetuse käigus, et selle direktiiviga on hiljaks jäädud, kuid nagu mõnel pool öeldakse - parem hilja kui mitte kunagi. Tšehhi keeles on samalaadne ütlemine ja ma olen kindel, et ka teistes keeltes. Pärast pikki jõupingutusi oleme teinud tõelisi edusamme, sest see direktiiv on nüüd sama asjakohane nagu kuus aastat tagasi, kui mitte veel asjakohasem.
Daamid ja härrad, tahaksin mainida veel üht asja, mis väärib minu arvates märkimist - nimelt seda, et see direktiiv, see väga suuri ülesandeid pakkuv direktiiv, mis tõepoolest avab ukse sotsiaalsesse Euroopasse, on pärast aastatepikkust soikumist viieteistkümnes liikmesriigis jõudnud vastuvõtmiseni 27liikmelises Euroopas. Minu arvates on see selge tõestus, et 27-liikmeline Euroopa on suuteline tegema sotsiaalvaldkonnas edusamme.
Daamid ja härrad, paljud teist on maininud teisi direktiive, mida siin Euroopa Parlamendis arutatakse. Ma usun, et tänased sammud on lootustandev märk sellest, kuidas me võiksime direktiividele ka tulevikus läheneda. Proovilepanevaid ja keerulisi küsimusi on loomulikult ka edaspidi, kuid siiski usun, et nüüdseks on loodud teatud dünaamika ja et meie väljavaated saavutada positiivseid tulemusi on paremad kui kunagi varem.
Harlem Désir
raportöör. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, tahaksin alustuseks tänada oma kolleege nende kommentaaride eest ning variraportööre, koordinaatoreid ja kõiki teisi, kes on selles arutelus osalenud, selle eest, et nad on toetanud mind ja sama palju ka selle protsessi lõpuleviimist.
On tõsi, et selle raporti võib kokku võtta seletuskirjaga ja üheainsa palvega: "Öelgem jah!”. Ma loodan, et direktiivi peatne vastuvõtmine kahe päeva pärast on võit Euroopa Parlamendi jaoks ja võit tööturu osapoolte jaoks, ning ma tahaksin kasutada võimalust, et vastata Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioonile, kes esitas mitu muudatusettepanekut. Ma mõistan põhimõtteliselt nende muudatusettepanekute lähtekohta, kuid tahaksin sellegipoolest rõhutada tõsiasja, et Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon rääkis paar päeva tagasi veel kord fraktsioonide esimeestega, ütlemaks neile, et selle direktiivi vastuvõtmisega muutmata kujul edastataks jõuline sõnum, et sotsiaalvaldkonna edusammud Euroopa Liidu tasandil on vajalikud ja samas ka võimalikud, ning et sotsiaalne Euroopa on veel alles.
Ajal, mil renditöö sektor kasvab, nagu ka teised ebatüüpiliste töölepingute alusel töötamise vormid, on meil vaja õiguslikku raamistikku ja seda otsust me praegu vastu võtamegi. Euroopa on õigusel rajanev ala - see peab nii olema kodanikuõiguste huvides ning ka majanduslikus ja sotsiaalses mõttes. Me oleme kaitsemeetmed ja kõikidele töötajatele kuuluvad õigused talletanud juba mitmetes direktiivides. Nüüd, mil järjest rohkem inimesi on renditöötajad, tuleb meil tagada, et neil oleksid ühesugused õigused ja et renditööd ei saaks kuritarvitada kui võimalust hiilida kõrvale õigustest, mis kuuluvad renditöötajatele või teistele töötajatele, kes võiksid selle tagajärjel surve ja sotsiaalse dumpingu all kannatada.
Samuti tahame selle direktiivi vastuvõtmisega näidata, et sotsiaalne Euroopa saab nüüd edasi liikuda ja et sellel võib olla reaalne sisu, vastupidi sellele, mida me oleme vahel komisjoni poolt kuulnud - mitte härra Špidlalt, vaid teistelt volinikelt. Me saame koostada õigusakte, me saame seda teha kaasseadusandjatena ka sotsiaalvaldkonnas ja see näitab nõukogu liikmetele, kes on liiga kaua selle ja ka teiste õigusaktide vastuvõtmist takistanud, et neil ei ole vaja karta sotsiaalse Euroopa edusamme, ning kui me suudame näidata, et Euroopa kaitseb kodanikke ja töötajaid, võib see lepitada kodanikke Euroopa Liidu institutsioonidega ning leevendada Iirimaa, Hollandi ja minu kodumaa Prantsusmaa väljendatud muret.
Ma usun, et uued edusammud sotsiaalse sisuga direktiivide puhul aitavad veelgi soodustada ka poliitilise Euroopa edasiminekut ja suurendada inimeste toetust poliitilise Euroopa arengule.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub 22. oktoobril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Petru Filip  
kirjalikult. - (RO) Direktiivi kasutamine selleks, et kehtestada Euroopa Liidu riikides renditööga hõlmatud Euroopa kodanike õigused, on sotsiaalse Euroopa jaoks tõeline edusamm. Probleem seisneb selles, kas Euroopa Liidu liikmesriigid ja tööandjad järgivad kõnealuse direktiivi sätteid, sest konkreetsed näited tööjõuturult on teooriaga sageli vastuollu läinud. Üks konkreetne näide on asjaolu, et Rumeenia ja Bulgaaria kodanike koolitunnistusi ei ole pärast nende riikide ühinemist Euroopa Liiduga tunnustatud, samas kui asjaomase direktiiviga on sätestatud midagi muud. Küsimus seisneb selles, mida on võimalik teha, et Euroopa Liiduga liitunud uute riikide kodanikud ei kaotaks usku ega ütleks, et Brüsselis kiidetakse heaks üht, kuid Euroopa riikide valitsustes otsustatakse hoopis midagi muud. Arvestada tuleks ka tõsiasja, et praegu valitseb majanduskriis, mis igal juhul mõjutab tööga seotud direktiivide kohaldamist Euroopa riikides. Euroopa Komisjon peaks kiiresti looma sobiva süsteemi, mille abil kontrollida tööga seotud õigusaktide kohaldamist, ja kohaldama karistusmeetmeid vahet tegemata kõikide asjaomaste riikide suhtes.
