2009. aasta eelarvemenetluse raamistik ja prioriteedid (III jagu) (arutelu)
Juhataja
Järgmine punkt on eelarvekomisjoni nimel Jutta Haugi esitatud raport 2009. aasta eelarve III jao (komisjon), kohta: eelarveraamistik ja prioriteedid 2009. aastaks.
Jutta Haug
raportöör. - (DE) Härra juhataja, volinik Hübner, daamid ja härrad, selle aasta eelarvemenetlus on eriline, sest on viimane, mis toimub seni kehtinud eeskirjade kohaselt. Järgmisest aastast alates kinnitame me oma eelarve vastavalt Lissaboni lepingus sätestatud menetlusele.
See tähendab, et parlament peab hoolikamalt keskenduma, sest me peame oma poliitilist tahet eelarveridade ja arvude osas väljendama ühe lugemise käigus. Me ei saa enam parandada või muuta kompromisse, mida oleme saavutanud või heastada vigu teisel lugemisel.
Esimene ja tõesti ainus lugemine peab jääma ja olema kasutuskõlbulikuks aluseks läbirääkimistel nõukoguga kuni aasta lõpuni. Seepärast on tähtis rõhutada, et koos 2009. aasta eelarvemenetlusega loodame me teha koos nõukogu ja komisjoniga ettevalmistusi, tagamaks eelarvemenetluse läbiviimine Lissaboni lepingu kohaselt.
Meie praegune eelarvemenetlus on siiski ka juba mõnevõrra erinev. Parlamendireformi töörühma ettepanekul on eelarvekomisjon otsustanud, et komisjon ei esita enam täiskogu istungil esialgse resolutsiooni ettepaneku kujul oma tavapäraseid juhiseid vastuseks komisjoni poliitilise strateegia aastaaruandele, vaid esitab selle asemel oma ettepaneku eelarveraamistiku ja prioriteetide kohta aastaks 2009. Fraktsioonid vastutavad poliitilise strateegia aastaaruannet käsitleva resolutsiooni eest, mis tegeleb kõigi poliitikavaldkondadega. Me eelarvekomisjonis oleme keskendunud üldistele eelarveküsimustele, mida me peame eriti tähtsaks ja oleme need esitanud 11 lõikes.
Soovin eriti juhtida tähelepanu kolmele aspektile. Esiteks on selge, et meie eelarve ülikond on väga kitsa lõikega, s.o ta istub väga tihedalt. Konkreetsete rubriikide vahemikud on väga väikesed. Me ei saa rahastada poliitilisi prioriteete, mis tungivalt nõuaksid eelarve kõrvalmeetmeid, näiteks praktiline roll kliimapoliitikas, ilma et seaksime ohtu varasemad prioriteedid. Sama käib ka majanduskasvu ja tööhõive või jätkusuutliku Euroopa rahastamise kohta.
Kui me võtame näiteks rubriigi 1A, siis näeme, et olemasolevate vahenditega ei saa me mingil juhul rahastada ühtegi uut asutust. Peame jääma oma vana, kuid lihtsa ja äärmiselt mõistliku põhimõtte juurde: "uued ülesanded, uus raha”.
Teiseks on selgelt näha, et rubriik 4 on krooniliselt alarahastatud. Pilt seal on jäänud aastast aastasse samaks. Me ootame, et komisjon esitaks meile esialgse eelarveprojekti, milles nõudeid on täpselt analüüsitud ja mis on realistlik. Me soovime lõpuks hakata kasutama paindlikkusinstrumenti selleks, milleks see kasutusele võeti, nimelt ettenägematuteks vajadusteks. Me ei soovi, et see aasta lõpuks osaliselt või isegi täielikult ära söödaks.
Kolmandaks, me oleme kindlalt otsustanud teavitada komisjoni enne parlamendi suvevaheaega kavatsustest seoses pilootprojektide ja ettevalmistava tegevusega. Me ootame, et komisjon jätaks esialgses eelarveprojektis meile selle parlamentaarse instrumendi jaoks piisavalt manööverdamisruumi ja seda kõigi rubriikide osas.
Muidugi panime me tähele, et nad pole 2009. aasta poliitilise strateegia aastaaruande juurde lisatud tabelites kajastanud pilootprojekte ja ettevalmistavat tegevust.
Lõpuks, me oleme kindlalt otsustanud mitte väljuda finantsraamistiku raamidest, kuid oleme väga selgelt teadlikud piirangutest ja probleemidest ja seepärast loodame heale koostööle nõukogu ja komisjoniga.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Härra juhataja, soovin alustada sellest, et teatan pr Haugile ja teistele parlamendi liikmetele, et komisjon mitte ainult pole käesoleva resolutsiooniga tutvunud, vaid ka nõustub paljude selle seisukohtadega, mitte viimases järjekorras sellega, mis puudutab eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.
Me hindame kõrgelt seda võimalust arvamuste vahetamiseks 2009. aasta eelarvemenetluse varases etapis. Samas vaimus jagan ka täielikult teie resolutsiooni projektis väljendatud seisukohta, et me peame hakkama mõtlema sellele, kuidas Lissaboni leping eelarvemenetlust mõjutab.
Komisjon on samuti pannud tähele parlamendi jätkuvat toetust tegevusepõhisele eelarvestamisele ja ettepanekut esitada ideed pilootprojektide ja ettevalmistava tegevuse osas enne suve. See kahtlemata parandab sujuva ja kiire rakendamise võimalust.
Komisjon hindab samuti seda, et parlament on üksikasjalikult läbi vaadanud 2009. aasta poliitilise strateegia aastaaruande, mille üle eelmise aasta märtsis intensiivselt diskuteeriti. Poliitilise strateegia aastaaruanne annab järjekindla lähtealuse esialgse eelarveprojekti koostamisele ning komisjoni õigusloometegevuse ja töö kavale, kuid ta ei määra kindlalt ette lõpptulemust, milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu prioriteete.
Just sellest lähtudes võtab komisjon vastu esialgse eelarveprojekti aastaks 2009. Poliitika arengu ja kavade rakendamise mõttes on 2009. aasta praeguse kavandamisperioodi kolmas aasta ja peaks endast kujutama konsolideerumise aastat. Seega pole komisjon poliitilise strateegia aastaaruandes välja pakkunud ühtegi suurt muudatust finantsplaneerimises. Siiski on komisjon teinud ettepaneku kolme peamise algatuse kohta, mille mõju 2009. aasta rahaliste vahendite jaotusele on piiratud.
Esiteks, meie välispiiride integreeritud haldamise poliitika osana suurendatakse eelarves Frontexi osa, nagu eelarvepädev institutsioon otsustas juba 2008. aastal. Teiseks, et jätkata nõukogu poolt 2007. aasta juunis vastu võetud ELi uue Kesk-Aasia strateegia elluviimist, teeb komisjon ettepaneku tõsta abi sellele piirkonnale ettepoole, aastasse 2009, jättes summad kogu perioodi kohta samaks. Kolmandaks, kooskõlas Bali teekaardiga on komisjon teinud ettepaneku suurendada toetust keskkonnale ja loodusressursside jätkusuutlikule haldamisele arengumaades. Neid ettepanekuid tehes on komisjon püüdnud hoolikalt piirata mõju olemasolevatele otsustusvahemikele ja teeb seda ka edaspidi, siis kui esitab oma esialgse eelarveprojekti.
Lõpetuseks rõhutan väga tähtsat asjaolu. 2008. aasta eelarvemenetluse käigus lepiti asutustega, nii täitevasutustega kui ka keskasutustega kokku mitmes ühisdeklaratsioonis, samuti üksikasjalikus teabes, mis peaks eelarvepädevale institutsioonile kättesaadav olema. Komisjon rakendab neid kokkuleppeid 2009. aasta eelarvemenetluse käigus ja olen kindel, et see võimaldab parlamendil saada kättesaadavatest vahenditest selgema pildi.
László Surján
Tänan esinemisvõimaluse eest, härra juhataja. Olen kindel, et Jutta Haugi raport saab parlamendi toetuse ja õnnitlen teda tema töö puhul. Sooviksin nüüd väljendada mõningaid mõtteid.
Esiteks seda, et parlament üritab seotud kätega kujundada eelarvet, mis vastaks uutele väljakutsetele. Me oleme neist just äsja kuulnud. Me toetame majanduskasvu ja töökohtade loomise suuremat osa, sest see on üks võtmetähtsusega elemente vähearenenud piirkondade arendamisel, või vähemalt peaks olema. Olen rõõmus, et komisjonil on selleks vaba kätepaar regionaalarengu eest vastutava esindaja näol.
Käesoleva raporti väga tähtis seisukoht on see, et Euroopa kodanikke tuleb teavitada sellest, kuidas nende raha kulutatakse ja kuidas me kavatseme nende raha kulutada, et luu niipalju väärtust kui võimalik.
Me ootame Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja seega ei saa käituda nii, et aasta lõpus ühtäkki, ilmub ilmekalt väljendudes just nagu jänes kübarast võluväel leping, mis meie tööd reguleerib. Me peame ise selle nimel töötama. Euroopa Rahvapartei hääletab raporti poolt ja loodab, et muudatusettepanekuid toetatakse, eriti neid, mis käsitlevad väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Ma siiski ei nõustu pr Haugiga selles, et peame läbirääkimisi õigeaegselt. Eelmine eelarve peab paigas olema ja me saame sellega nõustuda ainult siis, kui me mingi õnneliku juhuse läbi oleme eelnevalt palunud kulutusi, mida komisjon samuti toetab. Me peame asjakohaselt läbi mõtlema, kuidas me seda tulevikus teeme, nii et parlament saaks oma sõnumi varem komisjonile saata. Tänan tähelepanu eest.
Göran Färm
fraktsiooni PSE nimel. - (SV) Härra juhataja, nagu pr Haug ütles, on see viimane eelarve, mis vana mudelit järgib, vähemalt kuni uus leping ratifitseeritakse, kuid see on ka eelarve, mis ettevalmistuseks pikemaajalisele eelarvereformile. Samas läheneb muidugi vahekokkuvõtte tegemise aeg. Seda arvestades on loomulik käsitleda eelarveküsimusi pikemas perspektiivis.
Me oleme arvamusel ja see on resolutsiooni tähtis seisukoht, et olulised uued poliitilised prioriteedid peavad ka eelarves kajastuma. Näiteks praegu on selgelt liiga vähe vahendeid rubriigi 1 all, kuhu kuulub säästev majanduskasv jne. ja rubriigis 4. Seepärast ootame vahekokkuvõtte ajaks komisjonilt julget ettepanekut, kuid me peame ka alustama sama vara kui järgmise aasta eelarve.
Peame tõstatama mõned eriti tähtsad küsimused. Esiteks pean silmas kliima- ja energiapoliitikat. Olen tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni eelarveraportöör ja meil on näiteks suur energiatehnoloogia strateegiline kava, SET-kava, meil on energiasäästu meetmed jne, mis kõik on eelarvevahenditega ebapiisavalt kaetud.
Teine asi, mida ma silmas pean, on rubriik 4, eriti kõik mis toimub Balkanil. Eelmisel aastal toimus meil suur arutelu Kosovo investeeringute teemal. Need investeeringud peavad jätkuma ja need peavad olema pikaajalised. Lisaks sellele peab see toimuma samal ajal kui leitakse lisatoetust, selleks et aidata Serbial ja Bosnial ELile läheneda.
Kolmas asi, millele sooviksime keskenduda, on eelarve kvaliteet. Näiteks on meil mõnikord olnud pisut liiga palju pilootprojekte ja ettevalmistavat tegevust. Nüüd peaksime rohkem keskenduma sellele, et tagada, et sedasorti meetmeid tõesti edukalt rakendatakse. Üks asi, mida ma siin silmas pean, on see, mille kohta ma ise olen ettepaneku teinud seoses kultuuripärandi kaitsmisega sõjast räsitud Balkanil. Peame nüüd tagama, et sellest tõesti saab alaline investeering.
Neljas probleemivaldkond, mida soovin käsitleda, on toidukriis. Me oleme nüüd olukorras, kus tõusvad toiduhinnad tõesti võivad ELi eelarvet mõjutada. Me ei tohi seda ignoreerida
Minu järeldus on, et muutuvas ühiskonnas peame me olema valmis ka ELi eelarvet muutma.
Anne E. Jensen
fraktsiooni ALDE nimel. - (DA) Härra juhataja, nagu paljud on öelnud, on 2009. aasta ELile mitmes mõttes põnev aasta. Euroopa Parlamendi valimised ja uue komisjoni ametissemääramine koos Lissaboni lepingu oodatava jõustumisega teevad praktilise töö 2009. aasta eelarve kallal päris raskeks. Seepärast oleme me otsustanud lubada selle aasta eelarvel muutuda uute eeskirjade üldiseks katsetuseks, nii et me saaksime kogemusi omandada. Tulevikus peaksime me eelarveprotsessiga varem alustama ning tehnilisi komisjone paremini kaasama. Lisaks sooviksin tänada raportööri, pr Haugi tema suurepäraste algatuste eest sellega seoses.
Täna arutame me esimesi avaldusi ELi 2009. aasta eelarve kohta. Muidugi on tähtis, et poliitiliste prioriteetide vahel oleks selge seos, nii enne kui pärast nende rakendamist komisjoni seadusandliku tegevuse aastakavas, nii et ELi eelarve oleks integreeritud poliitikadokument. Siin oleme me probleemi ees, sest mitmeaastane finantsraamistik on paljudes punktides liiga piiratud. ELil on nüüd ühine energia- ja kliimapoliitika, kuid seda poliitikat ei toeta ühine rahastamine. Eelarve osa, millest rahastatakse uuringuid, innovatsiooni, haridust ja transporti, on selgelt ebapiisav. Sarnaselt on ka õigus ja asüülipoliitika ning kultuuri- ja tervishoiupoliitika raamistik liiga piiratud. Lisaks on ELi välispoliitika krooniliselt alarahastatud - prioriteedid nagu Kosovo ja Palestiina annavad aimu raskustest, mis meie ees seisavad. Seepärast on tähtis, et me praegu arutaksime tulevast eelarve vahekokkuvõtet, tagamaks, et EL suudab jätkata tähtsate poliitiliste prioriteetide rahastamist pärast 2009. aastat. Raamistiku piires vajame me paindlikkust ja paremaid võimalusi prioriteetide nihutamiseks.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, volinik, fraktsiooni UEN nimel, soovin 2009. aasta eelarve prioriteete käitlevas arutelus juhtida teie tähelepanu järgmistele asjaoludele.
Esiteks, kui kõik liikmesriigid Lissaboni lepingu ratifitseerivad, siis antakse 2009. aastal volitused liikmesriikidelt üle ELile, tekitades Euroopa Liidule uued vastutusvaldkonnad. Sellel on minu arvates oluline mõju liidu eelarvekuludele.
Teine, ekspertide ennustuste kohaselt saab 2009. aastast väga tõenäoliselt viies järjestikune aasta, mil on toimunud toiduainete hindade järjekindel kasv. See suurendab sotsiaalseid probleeme vaesemates liikmesriikides ja samuti riikides, millele Euroopa Liit annab toiduabi. Liidu 2009. aasta eelarves tuleks ette näha rohkem toetust nii põllumajanduslikule tootmisele Euroopas kui ka liidu põllumajandustoodangu ekspordile.
Lõpuks, minu kolmas seisukoht käsitleb kliimamuutuse vältimist, mis on üks 2009. aasta eelarveprioriteete. See asetab liikmesriikide majandusele lisakoormuse, kahjuks kompenseerimata kuidagi viivitust nende arengus. See asetab uued liikmesriigid eriti raskesse olukorda ja võib neis riikides viia tõsiste ja kahjulike majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedeni.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Härra juhataja, volinik, raportöör pr Haug näitab oma töös üles tohutuid tehnilisi oskusi ja professionaalsust. Meie fraktsioon toetab raporti üleskutset liidusisesele solidaarsusele ja tasakaalustatud regionaalarengule ning soovib eelarve suuremat läbipaistvust ja selgust.
On tähtis pöörata 2009. aastal tähelepanu tulevaste aastate eelarveraamistiku vahekokkuvõttele, ehkki uute läbirääkimiste tulemus ei mõjuta veel järgmise aasta eelarvet. Meie fraktsioon on alati märkinud, et liidu eelarves puuduvad vahendid ELi sotsiaalse mõõtme ülesehitamiseks. See on üks põhjuseid, miks me ei saanud detsembris nõustuda lõpliku eelarveprojekti ettepanekutega.
Samuti on meie fraktsioon arvamusel, et kui Lissaboni leping vastu võetakse, jätkub liidu militariseerumise suundumus. See lisab liidu tööle uued elemendid: julgeoleku- ja kaitsepoliitika ja alalise struktuurilise koostöö. Me näeme, kuidas nõukogu pidevalt pakub välja uusi assigneeringuid liidu eelarves ja kuidas parlament on valmis nendega nõustuma. Katse lisada Ateena rahastamismehhanism ühisesse eelarvesse on järeldus, millele jõutakse, kui vaadatakse otsusekindlust millega nõukogu liigub liidu militariseerimise suunas ja nõukogu pidevaid nõudmisi sõjaliste assigneeringute suurendamiseks.
Me märgime ka, et järgmise aasta eelarve ei sisalda selget eelarvepoliitikat kulude osas, mida liit kannab Kosovoga seoses ja kuidas neid rahastatakse. Mõnesid liikmesriike ootavad ettenägematud kulud. Seda rahvusel põhineva ühenduse riikliku sõltumatuse edendamiseks, mis on Euroopa kontekstis unikaalne.
Margaritis Schinas
. - (EL) Härra juhataja, õnnistame täna sisse 2009. aasta eelarvet, koos selle paljude erijoontega. See on praeguse parlamendi ametiaja ja Barroso komisjoni viimane eelarve. Väga tõenäoliselt on see esimene eelarve, mis langeb praeguse ja uue õigusliku raamistiku vahele. Selle eelarve alus on Lissaboni leping ja nagu teate, kaasab see Euroopa Parlamendi paljudesse olulistesse vastutusvaldkondadesse.
Kui on palju vastutusvaldkondi, siis on samuti tavaliselt palju kohustusi. Sellega seoses sooviksin 2009. aasta eelarve osas esile tõsta nelja momenti. Esiteks, eelarve peab looma ühenduse lisaväärtust ja mitte lihtsalt jätma mulje ajastu lõpust. Ka mina tervitan seda, mida volinik ütles. Näiteks Frontexi tugevdamine on kvalitatiivne element, et mis näitab, et isegi viieaastase tsükli viimasel aastal suudavad komisjon ja parlament võtta vastu uusi väljakutseid.
Minu teine seisukoht on see, et see peab olema arendav eelarve, mitte eelarve, millest rahastatakse mikroprogramme ja tagasihoidlikke prioriteete. Meid ümbritseva üldise majanduskriisi atmosfääris peame me keskenduma probleemidele, mis vajavad arendavaid lahendusi.
Kolmandaks soovin öelda, et iga uus poliitiline prioriteet nõuab ka uusi rahastamisvõimalusi. Lihtsalt öeldes, uued eesmärgid tähendavad uut raha.
Lõpuks, kuna 2009 on valimiste aasta, siis pöördun ma komisjoni poole. Kui te meile esialgse eelarveprojekti esitate, siis palun tehke seda lihtsalt ja arusaadavalt. On aeg, et Euroopa kodanikud võiksid paremini mõista eelarvet, mis nende kohta käib.
Costas Botopoulos
. - (EL) Härra juhataja, daamid ja härrad, tänane debatt Haugi raporti kohta kujutab endast minu arvates esimest põhimõttelist sammu eelarvemenetluse politiseerimise suunas. Ühel või teisel moel saab aastast 2009 väga täielik poliitika-aasta Euroopa ja meie parlamendi jaoks: toimuvad parlamendivalimised, ma loodan, et kehtima hakkab uus Lissaboni leping ja parlamendis jõustuvad päris mitmed muudatused. Kõigi nende muutuste keskel muutub eelarve väga oluliselt. See on see, mida selles raportis poliitilises mõttes ette valmistatakse.
Lubage mul keskenduda neljale tähtsale punktile menetluses ja raportis. Esiteks on tähtis varakult reageerida, et uueks olukorraks valmis olla. Järgmine eelarve, mis, nagu me kõik oleme öelnud, on esimene, mis valmib uue menetluse järgi, peab põhinema juba sätestatud alustel, selleks et ta võiks asjakohaselt toimida.
Sooviksin rõhutada teist punkti, sest Euroopa Parlamendi sotsialistide fraktsioon on seda mitu aastat nõudnud: menetluse avamine teistele komisjonidele. Siin on raportööri algatus väga tähtis. Me oleme poliitika prioriteete arutanud mitte ainult eelarvekomisjoni, vaid ka teiste komisjonidega.
Kolmandaks, me peame nii käesoleval aastal kui ka tulevikus püüdma kajastada parlamendi poliitilisi prioriteete vastavalt sellele, mida eelarve ütleb. Siin ma usun on põhiküsimusteks meile kõigile olulised teemad nagu vaesus, põllumajandus, arendustegevus ja tehnoloogia.
Neljandaks ja lõpuks, ja ma kohe lõpetan, härra juhataja, on pilootprogrammide tähtsus. Need annavad meile elutähtsa vaate sellele, mis järgmistel aastatel ELis toimuma hakkab.
Pedro Guerreiro
. - (PT) Härra juhataja, tähtsate 2009. aasta eelarvet mõjutavate aspektide seas on ühenduse eelarve planeeritud läbivaatamine. Selle läbivaatamise täpne vorm pole siiski veel määratletud, kuid meile teeb muret, et mõne eesmärgi läbivaatamise kohta on juba märku antud.
Lisaks sellele, arvestades komisjoni ja nõukogu vastuvõetud juhiseid, on selge, et kordub see, mis toimus 2007. ja 2008. aastal, nimelt, et kulutused jäävad taaskord alla mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piiridele, mis ise on juba ebapiisavad, et rahuldada Euroopa Liidu tõelise sotsiaalse ühtekuuluvuse vajadusi. Lisaks koguneb märke selle kohta, et sotsiaalse ühtekuuluvuse kuluassigneeringuid ei kasutata. Samal ajal suureneb ELi välistegevuse osa, nimelt, sekkumine sõjatandritel, millele meie oleme vastu.
Lühidalt, ebapiisavalt vahendeid prioriteetidele, millega me nõustume ja rohkem vahendeid neile, millega me ei nõustu.
Reimer Böge
. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, soovin alustada tugeva toetusavaldusega raportöörile ja samuti pöördumisega parlamendi erikomisjonide poole, et nad tõesti keskenduksid Euroopa lisaväärtust andvatele projektidele kui asi jõuab selleni, millest ma loodan saab pilootprojektide ja ettevalmistava tegevuse kiire hindamine.
Komisjoni ja nõukogu poole pöördudes lubage mul lisada, et arutelu käigus soovime me lõpuks vastust küsimusele, kuidas saame me lõpuks taastada meie mitu aastat kroonilise alarahastamise all kannatanud välis- ja julgeolekupoliitika tervise, selleks et lõpetada iga-aastased vaidlused teemal, millest pole kellelegi kasu ning mis ka komisjoni ja nõukogu kahjustavad.
Volinik ütles, et tema reaktsioon Bali tulemusele kajastub esialgses eelarveprojektis, koos uue Aasia strateegia sõnastusega. Kuid sooviksin teada, millal kavatseb komisjon esitada ettepanekud reformilepingu eelarvemõju kohta kuni aastani 2013. Või peaksime me ootama järgmist finantsplaneerimise perioodi? Lõppude lõpuks, meile teevad siin eriti muret sisserändepoliitika, kliimamuutuse, energiapoliitika, õigusalase koostöö ja välis- ja julgeolekupoliitika uued aspektid. Neil teemadel pole me midagi kuulnud.
Lubage lisada, et käesoleva eelarvemenetluse osana peame me looma raamistiku uue lepingu rakendamiseks pärast selle ratifitseerimist, mis tähendab, et me peame - liikudes edasi asjakohase ettevaatlikkuse ja tundlikkusega - arvestama vajadust kohandada kokkuleppeid nii ratifitseerimisprotsessi kui õigusliku aluse osas. See on väga tähtis. Siin on kolm aspekti. Kus on vaja esialgseid kokkuleppeid, et tagada asjakohane üleminek vanalt lepingult uuele? Kus on vaja üleminekukokkuleppeid õiguskindluse tagamiseks? Ja kus on vaja natuke rohkem aega, et käivitada järgmised kokkulepped lähtuvalt vajalikust õigusloomest?
Soovin tulevasele Prantsuse presidentuurile täiesti selgeks teha, et mis tahes kokkulepped, millele me kõnealuses kolmes aspektis jõuda võime, sõltuvad tulemustest ja me peame säilitama teatud paindlikkuse nii et me algusest peale kõike kohe betooni ei vala nii et pärast on seda jälle vaja suruõhuhaamriga purustada.
Jan Mulder
. - (NL) Härra juhataja, esiteks tahan soovida Jutta Haugile jõudu selles tähtsas töös, mille ta teist korda ette on võtnud. Tegelikult on aasta 2008 ju väga tähtis aasta, mitte ainult sellepärast, et peame koostama tavapärase eelarve aastaks 2009 - vaid nagu paljud esinejad märkisid - ka seepärast, et peame välja töötama menetluse 2010. aasta eelarve osas kokkuleppele jõudmiseks kooskõlas uue lepinguga. See aasta on aeg, et näidata täpselt, mida parlament suudab ja mida ta ei suuda.
Endiselt puudub märkimisväärses osas selgus põllumajanduse suhtes. Aluslepingu hoolikal lugemisel näib, et nõukogu saab nüüd hindu ja kvoote ühepoolselt määrata. Kuidas sobib see kokku meie uute eelarvevolitustega põllumajanduse II kategooria osas? Me peaksime saama võrdsed volitused. Selle selgeks tegemine peab olema prioriteet. Toidu ja energiapoliitika jäävad tähtsale kohale ja võib-olla saame me lahendada selle 5% otsustusruumiga, mis meile institutsioonidevahelise kokkuleppega on jäetud. Kutsun komisjoni tungivalt üles sellele mõtlema.
Ville Itälä
. - (FI) Härra juhataja, volinik, sooviksin tänada raportööri pr Haugi tema suurepärase töö ja koostöö eest. Ta tõepoolest näitab üles professionaalsust ja kui see koostöö jätkub, siis selles tähtsas etapis võib aasta lõpul kindlasti oodata eelarve osas head lõpptulemust.
Kas meie eelarve on piisavalt läbipaistev, et võita rahva usaldus 2009. aasta valimistel? Samal ajal valmistume me siiski lissabonijärgseks ajaks ja eriti käib see välispoliitika kohta näiteks, ja me peame ennast ette valmistama ajaks kui parlament samuti näitab, et tahab sellele uuele välispoliitilisele lähenemisele kaasa aidata.
Soovin öelda midagi tähtsat, nüüd kui seda eelarvet veel kavandatakse. Ma loodan, et komisjon esitab algatuse, mida raportöör saab seejärel edasi arendada. See on seotud Läänemere strateegiaga. Olen kuulnud et komisjon sellise strateegia kallal töötab ja samuti olen kuulnud, et Rootsi, kui ta lõpuks eesistujariigiks saab, kavatseb teha Läänemere strateegiast tähtsa prioriteedi.
See strateegia muutub tähtsusetuks, kui selle taga puudub raha. Praegu võib meil olla palju erinevaid pilootprojekte siin ja seal. Kogu see Balti poliitika on kokku lapitud nii finantsiliselt kui poliitiliselt. Seetõttu vajame me eraldi rubriiki pealkirjaga "Läänemere strateegia” nii et saaksime rakendada õiget keskkonnapoliitikat, õiget transpordipoliitikat ja isegi õiget energiapoliitikat, sest nagu me teame hakkab läbi Läänemere kulgema Venemaa ja Saksamaa vaheline gaasijuhe. Seetõttu vajame me seda algatust ja ma loodan, et komisjon näitab sel puhul üles algatusvõimet.
Valdis Dombrovskis
. - (LV) Härra juhataja, daamid ja härrad, protseduurisisesest seisukohast võib ELi 2009. aasta eelarvet pidada ettevalmistuseks kahes tähtsas küsimuses. Esiteks, Lissaboni lepingu ratifitseerimisega on ELi eelarvemenetlus oluliselt muutunud ja me peame tegema vajalikud ettevalmistused selleks et tagada selgus ja edukas töö Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve kallal. Teiseks peame kiirendama ELi eelarve läbivaatamist, sh küsimused seoses ühise põllumajanduspoliitika reformi ja Ühendkuningriigi tagasimaksega, selleks, et tagada edukas finantsperspektiivi vahearuanne. Euroopa Komisjoni 2009. aastaks sätestatud poliitilised prioriteedid: majanduskasvu ja tööhõive edendamine, kliimamuutusega võitlemine ja säästva arengu tugevdamine - tuleb heaks kiita, kuid neid tuleb rakendada selleks vajaliku toetusega ELi eelarvest. Kahjuks tähendab eelarve piiratud ulatus finantsraamistikus sätestatud ülempiiri raames seda, et uute prioriteetide rahastamiseks vajalikke ressursse tuleb otsida olemasoleva eelarve piires ja me peame vahendeid ümber jaotama. On võimalik, et me peame muutma konkreetsete ELi eelarve ressursside saamise piiranguid. Näiteks praegu struktuurifondidele kehtiv piirang, et ainult 3% asjaomaste tegevusprogrammide vahenditest võib suunata energiasäästu meetmetele, ei võimalda uutel liikmesriikidel oma prioriteete läbi vaadata, selleks et saada struktuurifondide vahendeid vastavalt Euroopa energiastrateegia ja kliimamuutuse uutele prioriteetidele. Tänan tähelepanu eest.
Ingeborg Gräßle
. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, soovin esitada oma seisukoha kahes tähtsas punktis, nimelt raportööri kriitika selle kohta, et ELi eelarve koostamine pole läbipaistev ja komisjoni personalipoliitika.
Eelarveraportöörina palun komisjonil eelarve läbipaistvuse teemaga tegeleda ja esitada ettepanekud järgmiseks planeeritud eelarvesüsteemi reformiks. Tegelikult eelarves sisalduv teave on absoluutselt ebapiisav ja need arvude read on tegelikult meile täiesti kasutud. Seni on komisjon produtseerinud hulgaliselt kaasdokumente, mis eelarvet ennast ainult devalveerib. Miks mitte kohe lisada eelarvesse rohkem teavet, mis kaotaks vajaduse mõne raporti järele, mille koostamist on palutud ja meeldiks nii komisjonile kui ka parlamendile. Kavatsen teha tööd nende järgmise eelarvereformi alustega ja paluksin kolleege, isegi juba nüüd toetada ettevalmistavat tegevust, sest sooviksin, et sel teemal viidaks läbi mitu uuringut.
Minu teine seisukoht on järgmine: oma detsembris vastuvõetud resolutsioonis 2007. aasta eelarve kohta kutsus parlament üles koostama aruannet personalivaliku kohta 30. aprilliks 2008. Eeldan, et me saame selle aruande mõne päeva jooksul. Personalivalikust, millele parlament üles kutsus, on nüüd saanud üheks Barroso komisjoni suutest edulugudest. Komisjoni president esitleb ennast reformaatorina, kuid sellisena võetakse teda ka tulevikus ainult siis, kui ta teeb sõelumisest järeldused enne praeguse komisjoni volituste lõppu. See tähendab, et ta peab kriitiliselt uurima detsentraliseerimist ja alustama selles suunas liikumist.
Ta ei võlgne seda mitte ainult maksumaksjatele ja parlamendile, vaid ka oma personalile, kes praegu raiskab liiga palju oma aega ja oskusi majasisesele administreerimisele ja bürokraatiale. Komisjon võlgneb seda ka iseendale, arvestades ELi ees seisvaid väljakutseid ja tähtsaid haldusülesandeid, millega ta tegeleb, usume me, et - pidades silmas ka 2009. aasta eelarvet, mis nagu teate, ei näe ette ühtegi uut punkti - et ta saab olla nende ülesannete täitmisel edukas ainult siis, kui ta samal ajal rakendab asjakohaseid meetmeid ja muutusi administratsiooni sees.
Péter Olajos
. - (HU) Tänan, härra juhataja. Ühena neist, kes 2009. aasta eelarvet koostasid, sooviksin tänada Jutta Haugi ja László Surjáni nende tugeva ettevalmistava töö eest. Hea lõpptulemuse saavutamiseks pidime oma töös olema distsiplineeritud ja ühtsed, sest tihti tuli meil uurida uusi teid. Ja me võime olla päris kindlad keskkonnakaitseküsimustega arvestamises teada-tuntud poliitilise aastastrateegia osades. Tervitan kõiki kolme komisjoni algatust. Kesk-Aasia delegatsiooni liikmena tervitan ma eriti Euroopa Liidu uut Kesk-Aasia strateegiat ja suuremat toetust sellele. Samuti tervitan komisjoni kavatsust edendada arengumaades säästva arengu praktikat, eriti bioloogilise mitmekesisuse ja energeetika valdkonnas. See pole vaid meie moraalne kohustus. See on meie endi huvides. Olen kindel, et koos kolleegidega suudame esitada toetuseks palju uurimisprojekte, sest just seda meie kodanikud ootavad. Tänan.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Härra juhataja, sooviksin veelkord tänada pr Haugi tema raporti ja samuti kõiki esinejaid nende märkuste eest: mitte ainult nende eest, mis puudutasid 2009. aasta eelarvet, vaid ka neid, mis vaatasid 2009. aastast kaugemale, mis on väga kasulik poliitiliste prioriteeti kaalumise ja tulevase eelarvereformi seisukohalt.
Läänemere strateegia osas sooviksin vastata kahele väga konkreetsele küsimusele, mis esitati. Esiteks Läänemere strateegia kohta: komisjon töötab selle kallal ja mul on rõõm juhtida asjaomase strateegiaga seotud talitustevahelist tööd. Nähakse ette, et see on Rootsi eesistumisel päevakorras, mis tähendab 2009. aasta teist poolt. Siiski oleme me konsultatsioonide ja piirkonna olukorraga tutvumise etapis ja kaalume strateegia jaoks ideid. Mis tahes mõjust eelarvele on täna veel kaugelt liiga vara rääkida.
Seoses uue aluslepingu ja selle mõjuga poliitilistele prioriteetidele on üks küsimus Lissaboni lepingu mõju institutsioonilistele muutustele ja uutele õiguslikele raamistikele.
Teine asi on poliitiline päevakord ja nagu teate, tegelevad nii nõukogu kui komisjon praegu mõtlemise ja väga konkreetse tööga, enamasti õiguslike raamistike ja uute institutsiooniliste väljakutsete alal. Siiski tuleneb poliitilise päevakorra üle järelemõtlemine ka, nagu teate, nõudest vaadata läbi eelarve. Ma usun, et aasta lõpupoole - või päris 2009. aasta alguses - esitab komisjon uue poliitilise päevakorra ja ainult siis on võimalik kaaluda mõju eelarvele ja ning selles osas mõistlikult asjakohase vastutustundega tegutseda.
Läbipaistvuse osas olen võtnud arvesse kõiki teie seisukohti sõelumiste tulemuste kohta ja edastan need eriti volinik Grybauskaitele, kuid ma arvan, kogu kolleegiumile ja sooviksin kinnitada seda, mida te just ütlesite.
Seoses 2009. aastaga saan mina niimoodi aru, et me oleme nüüd teadlikud juhistest mida väljendasid eelarvepädevate institutsioonide mõlemad harud. Esialgne eelarveprojekt põhineb kindlatel hinnangutel vajaduse kohta saavutada kõik kõnealused prioriteedid, mille suhtes on juba kokku lepitud ja mis meid ees ootavad. Kahtlemata vajab komisjon nende tulemuste saavutamiseks pidevat head koostööd teiega. Sooviksin samuti öelda, et hea koostöö on elutähtis ka pikaajaliste väljakutsete, nii institutsiooniliste kui poliitiliste, kontekstis. Tänan teid väga arutelu eest.
Jutta Haug
raportöör. - (DE) Härra juhataja, ma tänan kõiki arutelu sõnavõtjaid. Olen muidugi samuti tänulik kõigi heade soovide ja kiituse eest, mis mulle osaks on saanud. Lubage mul tänada ka volinikku.
Kui olen õigesti aru saanud, siis toetab komisjon meid kõiges ja lubab esialgset eelarveprojekti, milles arvestatakse kõigega, millega me soovime, et arvestataks. Oleme taaskord selgelt esitanud oma prioriteedid. Neid pole vähe ja samuti pole nad just väikesed: kliimamuutusega võitlemine, majanduskasvu ja töökohtade loomine, sotsiaalne Euroopa, uuringud, koolitus, haridus, abi maailma kõige vaesematele riikidele, meie ülesannete täitmine maailmas. Tegelikult pole lihtne seda kõike rahastada.
Soovin, et nõukogu oleks kuulanud, sest siis oleksid nad näinud, et - jumal tänatud! - kõik või vähemalt peaaegu kõik parlamendi fraktsioonid on siin ühel meelel. Selle eest tänan soojalt kõiki asjaosalisi.
Reimer Böge
. - (DE) Härra juhataja, volinik Hübner just ütles, et komisjon ja nõukogu mõlemad juba töötavad Lissaboni lepingu ülevõtmisega seonduva kallal. See on suurepärane! Siiski sooviksin eelarvekomisjoni esimehena - usun, et kõigi kolleegide nimel - nõuda, et parlamenti koheldaks võrdsena ja mitte teisejärgulise institutsioonina, sh dokumentide ja elektrooniliste dokumentide edastamisel kõige kohta, mida on vaja läbi järgnevatel kuudel arutada ja mille üle läbi rääkida. Kui me selles kindlad olla ei saa, siis ootavad meid menetluse lõpuks aasta lõpul suured probleemid.
Komisjoni ja nõukogu huvides on tagada täiesti võrdne kohtlemine ka teavitamispoliitikas, seoses dokumentide ja arutluse all olevate küsimustega.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Härra juhataja, sooviksin lihtsalt öelda väga selgelt, et ma ei suuda ette kujutada, et need kolm institutsiooni ei töötaks koos. Ma eeldan, et sama kehtib ka parlamendi koostöö suhtes komisjoni ja nõukoguga.
See on meie ühine alusleping, meie ühine saavutus ja meie ühine ülesanne. Võin ainult teie sõnad president Barrosole edasi anda, kuid olen kindel, et kõik on sellest vastutusest täiesti teadlikud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval, 22. aprillil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Nathalie Griesbeck  
kirjalikult. - (FR) Lissaboni leping, mis jõustub järgmise aasta 1. jaanuaril, suurendab seninägematult parlamendi eesõigusi. Enne käesoleva aasta lõppu tuleb meil allkirjastada institutsioonidevaheline kokkulepe arvestades seejuures kaasotsustuse ulatust ja kohustuslike ja mittekohustuslike kulutuste vahelise vahetegemise lõppu.
Sellega seoses peaksime me rõhutama, et oleme kindlalt otsustanud ajada oma asja finantsraamistiku 2007-2013 vaheläbirääkimistel ja poliitika ümberorienteerimise kaudu, mida me soovime saavutada, tuginedes eelarvele, mis on täielikult kooskõlas meie sihtidega ja ei kahjusta solidaarsuse põhimõtteid, mida me kalliks peame. Ehkki me peame alati mõtlema sellele, kuidas poliitikat tõhusamaks muuta, peame olema valvsad mis tahes võimalike katsete suhtes ÜPP ja regionaalpoliitika taasriigistamiseks.
Samuti on tähtis, et suudaksime soodustada uue ja kasuliku poliitika tekkimist eelarveinstrumentide kaudu, mis on parlamendi käsutuses paindlikkusinstrumendi, pilootprojektide ja ettevalmistava tegevuse kujul.
Lisaks peab Euroopa Komisjon parandama eelarve läbipaistvust, nii et meil oleks võimalik avaliku sektori vahendite kasutamist asjakohaselt jälgida.
Gábor Harangozó  
kirjalikult. - Me peame valmistuma 2009. aastal seoses Lissaboni lepingu jõustumise ja Euroopa valimistega toimuvateks muutusteks, sest nende mõju eelarvele on suur. Uuel valitud parlamendil ja ametissemääratud komisjonil tuleb saada hakkama uue eelarvemenetlusega.
Seepärast on vajalik esitada 2009. aastaks läbipaistev ja teostatav eelarveraamistik ja prioriteedid. Muude elementide seas on oluline tagada, et eelarve vastab prioriteetidele piisavate vahenditega. Sellega seoses on mul heameel märkida, et raportöör, pr HAUG, rõhutab solidaarsuse põhimõtte tähtsust ühena Euroopa poliitika nurgakividest, eriti seoses ühtekuuluvuse ja struktuuripoliitikaga.
Nüüd, kui meid ootavad uued väljakutsed ja uus institutsioonidevaheline tasakaal institutsioonilises kolmnurgas on veelgi tähtsam tagada kooskõla poliitiliste prioriteetide ja kasutatavate rahaliste vahendite vahel. Kasvab mure selle üle, et prioriteetide nihutamine konkurentsivõime, kliimamuutuse või säästva arengu suunas toimub muude prioriteetide eelarvete kulul. Uute prioriteetide lisamine tulevikus ei tohiks mingil juhul kahjustada teiste poliitilised prioriteetide eesmärkide, näiteks solidaarsuse, saavutamist.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
kirjalikult. - (RO) Sooviksin rõhutada teatud aspekte seoses raporti artikliga, milles kinnitatakse solidaarsuse põhimõtte tähtsust.
Ühtekuuluvuspoliitika saab jätkuvalt ühe kolmandiku Euroopa Liidu aastaeelarvest. Siiski ei saa me ignoreerida asjaolu, et see valdkond on järjest oma tähtsust kaotanud, võrreldes kasvuga, mis on toimunud majanduskasvu ja tööhõivet soodustava konkurentsivõimepoliitika valdkonnas. Näiteks võrreldes 2007. aastaga on eelarvereal 1a - konkurentsivõime - toimunud kasv 18,4%, samas kui real 1b - mis hõlmab ühtekuuluvuse valdkonda - on kasv ainult 3,1.
Lisaks sellele peaksime me kaaluma Lissaboni lepingu rakendamise mõju ühtekuuluvuspoliitikale. Struktuurifondid - mis on praegu mittekohustuslik kulu ja mille kohta parlamendil on eelarvemenetluses viimane sõna - hakkavad sõltuma ministrite nõukogu ja parlamendi ühisest otsusest. Siiski on teada, et igal aastal teostab nõukogu olulisi vähendusi Euroopa summades, mis on ette nähtud ühtekuuluvuspoliitikale.
Seetõttu usun, et on väga tähtis saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, jätmata siiski tähelepanuta erinevusi, mis Euroopa piirkondade vahel eksisteerivad.
