Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169) (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Lena Eki koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169) - C7-0263/2009 -.
Lena Ek
Austatud juhataja! Viimase 150 aasta jooksul on Läänemeri muutunud puutumatust, puhtast, vähetoitelisest arktilisest merest veekoguks, mida ähvardab pidev kriis. Eutrofeerumise, vetikate õitsemise, mürgiste jäätmete ning bioloogilise mitmekesisuse kahjustamisega seotud probleemid muutuvad järjest suuremaks. Läänemere olukord on väga tõsine. Hoolimata sellest, et 1990. ja 2000. aastatel tehti edukaid katseid lämmastiku- ja fosforiheite vähendamiseks, kannatab peaaegu kogu Läänemeri praegu eutrofeerumise mõju all. Ka keskkonnamürkide ning raskemetallide tasemed on kõrged, ehkki näiteks tina, elavhõbeda ja DDT-heite vähendamisel on tehtud edusamme.
Ma ei tea, kas keegi teist on sellel suurel ja kunagi täie tervise juures olnud sisemerel vetikate õitsemist näinud. Kui te lähete suvel paadiga kaunisse arhipelaagi sõitma, kohtate detsimeetripaksust rohelist ning haisvat vetikakihti. Seda vett joonud koerad surevad ning kui lapsed selles suplevad, tabavad neid oksendamine ja seedehäired. Selline olukord valitseb praegu mitmel pool Läänemere ääres. Majandusarengu tagamiseks ja meie maapiirkondade elanikele ka tulevikus täisväärtusliku elu võimaldamiseks on hädavajalik suurendada meie teadmisi, mis puudutavad Läänemere keskkonnamõjusid.
Läänemere piirkonna ökosüsteem on keerukas ning seda pole võimalik mõista, kui teadlased ei tee kogu selles sisemeres asuva püügiala uurimiseks koostööd. Selles piirkonnas tehakse juba praegu palju teadusuuringuid, ent sageli ei kaasne sellega asjakohane koordineerimine. Täna arutatav ettepanek, mida me nimetame lühidalt BONUSeks, on esitatud eesmärgiga olukorda muuta. Ühises teadusprogrammis osalevad Läänemere-äärsete riikide, sealhulgas tegelikult ka Venemaa teadlased, et selle piirkonnaga seotud keskkonnaprobleemidele reageerida. BONUSega luuakse enam kui 500 kaheksast Läänemere-äärsest liikmesriigist pärineva teadlase jaoks strateegiline kava, milles seatakse nende tööle ühised rõhuasetused. EL ja Läänemere piirkonna riigid investeerivad seejärel keskkonnauuringutesse ligi 1 miljard Rootsi krooni.
Läänemere ümber asuvates riikides, mille majandus sõltub mitmel erineval moel merest, elab 85 miljonit inimest. Samal ajal aitavad just meie ühiskonnad probleeme süvendada, paisates vette saasteaineid ja jäätmeid. Et Läänemerd oleks võimalik päästa, on vaja teadusuuringutest paremat koguülevaadet. Seda valdkonda puudutavad teadusuuringud on killustatud ning sõltuvad liiga palju kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil teadusuuringute tegemiseks eraldatud summade suurusest.
BONUS lähtub selle asemel ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide kogemusest. BONUSe tulemusena lõimitakse riiklikud uurimisprogrammid ja osalevate riikide tegevus esimest korda ühisesse strateegilisse programmi, millel on selge rõhuasetus.
Tahaksin tänada kõiki - oma kolleege, eesistujariiki Hispaaniat ning teaduse ja innovatsiooni volinikku - kelle töö tegi selle võimalikuks. Seda laadi kooskõlastatud investeeringud keskkonnauuringutesse on üks tegureid, mis aitab muuta Euroopa jätkusuutlikuks, dünaamiliseks ja ressursse säästvaks piirkonnaks. Läänemeri on kõigi kaheksa seda sisemerd ümbritseva riigi kultuuris, nii kirjanduses, muusikas kui ka kunstis, vägagi elus. Me tahame, et meri oleks ka meie lapselaste ajal alles. BONUS loob osa platvormist, mis võimaldab tulevikus selliseid investeeringuid teha.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahaksin tänada Euroopa Parlamenti ja eeskätt raportöör Lena Eki toetuse eest Euroopa Komisjoni ettepanekutele ühise Läänemere teadusprogrammi BONUS kohta. Tahaksin samuti tänada tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni variraportööre asjakohase toetuse eest ning Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni programmile BONUS antud positiivse arvamuse eest.
Üheksast Läänemere-äärsest riigist kaheksa on Euroopa Liidu liikmesriigid ning me kõik oleme teadlikud praegu Läänemerd ohustavatest ning väga keerukatest ja kiireloomulist lahendust nõudvatest keskkonnaprobleemidest, mida Lena Ek mõni hetk tagasi oma väga väljendusrikkas kõnes rõhutas. Praegu ohustavad need pidevalt suurenevad probleemid Läänemere piirkonna võimet pakkuda jätkuvalt erinevaid kaupu ja teenuseid, millest me kõik oleme harjunud sõltuma. Teadusel on riikliku teadus- ja keskkonnapoliitika toetamisel väga oluline roll. Ent Euroopa teadussüsteemi killustatus ning kooskõlastamise ja sidususe puudumine liikmesriikide teadusasutuste vahel muudab teadustöö kulukamaks ja vähem tõhusaks.
Selline probleem puudutab ka Läänemere piirkonda. On selge, et ükski Läänemere riik ei suuda eraldi tegutsedes selle piirkonna keerukaid keskkonnaprobleeme lahendada. Läänemere keskkonnaprobleemide lahendamiseks tuleb piirkonna jaoks kiiresti välja töötada strateegiline ja integreeritud teadusuuringute strateegia, võimaldada piiriülest koostööd, koondada ressursse, jagada teadmisi ning parandada teadlaste piiriülest liikuvust. Sellisel moel suudame tagada Läänemere piirkonna jätkusuutliku arengu. Algatus BONUS ning ELi Läänemere piirkonna strateegia raames tehtud jõupingutused tagavad vajaliku struktuuri ja vahendid nende probleemide tõhusaks ja kooskõlastatud lahendamiseks.
Pean algatuse BONUS elluviimise asjus 27. aprillil sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet positiivseks. Ent seejuures tahaksin väljendada ka sügavat kahetsust, et liikmesriigid pole jõudnud Euroopa Komisjoni esialgses ettepanekus kirjeldatud reaalse ühiskassa mudeli rakendamise osas kokkuleppele. Konsortsiumi kvaliteedi ning oodatud mõju tagamine on võimalik vaid siis, kui eksisteerib reaalselt ühiskassa põhimõttel töötav rahastamismehhanism ning parimaid ettepanekuid piiriülese teadustöö tegemiseks valitakse välja rangelt teadusliku pädevuse kriteeriumist lähtudes. Vastasel korral pole piiriülese koostöö eeliste, lisandväärtuse ja paranenud tõhususe täielik ärakasutamine võimalik. Seetõttu tahab Euroopa Komisjon rõhutada, et kõnealuse otsuse mõju ei tohiks käsitleda pretsedendina tulevikus tehtavate ettepanekute jaoks. Enne edasiste Lissaboni lepingu artiklile 185 põhinevate algatuste tegemist peavad liikmesriigid võtma oma kohuseks tagada piiriülese rahastamise ja koostöö võimaldamiseks reaalse ühiskassa olemasolu.
Praeguse algatuse juurde tagasi tulles - Euroopa Komisjon on täiesti veendunud, et programm BONUS võimaldab Läänemere piirkonna keskkonnauuringute programmide potentsiaali optimaalselt ära kasutada, tõsta piirkonna teadussuutlikkust, parandada teadlaste piiriülest liikuvust, edendada sünergiat ja vältida teadustegevuse kattumisega kaasnevat raiskamist. See programm tagab Läänemere jätkusuutliku tuleviku.
Anna Rosbach
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse raportöör. - (DA) Austatud juhataja! BONUS-169 on oluline katseprojekt, mis hõlmab konkreetses piirkonnas keskkonnaprobleemide lahendamiseks tehtavat koostööd. Programmi toetavad üldjoontes kõik Läänemere-äärsed riigid. Programmi eesmärk on kaasata ka ELi mittekuuluvaid riike, mis reostavad oma heitveega Läänemerd, mida peetakse üheks maailma reostatumaks mereks. Programmi BONUS erakordselt keerukas ülesanne on heita valgust Läänemere piirkonna arvukatele keskkonnaprobleemidele. Läänemerd ohustavad kõik reostuse liigid, mis maailmas eksisteerivad, alates paberivabrikutest ja teistest sarnastest tööstusettevõtetest kuni kalavarude hävimiseni. Detoneerimata sinepigaasi pommid ning Venemaa gaasijuhtmed ei paranda ökosüsteemi olukorda. Seetõttu olen programmi BONUS suhtes vägagi toetaval seisukohal. Ent see ei tohi jääda ainsaks algatuseks, vaid sellega peab kaasnema üksikute liikmesriikide keskkonnateadlikkuse suurenemine, mis väljendub tegudes, sealhulgas rahaliste vahendite eraldamises.
Lambert van Nistelrooij
Austatud juhataja, volinik Geoghegan-Quinn, raportöör Ek! Läänemerele eriomased probleemid ja selle eriolukord nõuavad konkreetset käsitlemist. Seetõttu on mul hea meel, et me saame tänu kokkuleppele asjad käsile võtta ja tööd alustada. Samas tahaksin jagada mõningaid mõtteid.
Nagu volinik juba ütles, püüame esimest korda rakendada reaalset ühiskassat, mille kasutamise kriteeriumideks on pädevus ja valdkonnaülesus. Konsulteerimise tagajärjel jõuti üsna pragmaatilise seisukohani, mille kohaselt võivad ka riigid ise projektide loetelust sobivad välja valida, et tagada oma ülikoolide ja asutuste kaasamine. Mul ei ole selle vastu iseenesest midagi, tegelikult olen sellega nõus, ent me peame olukorda hindama. Seda tuleb teha tõhusalt ning kui seda tehakse õigesti ja koostöö on varasemast edukam, võib see saada eeskujuks sellele, mida me ELi 2020. aasta strateegialt ootame. Euroopa maksab natuke juurde ja liikmesriigid maksavad juurde. Me ei räägi üksnes teadusuuringutest, vaid ka tulemuste edasisest rakendamisest. Samuti tuleb tõhusalt taastada keskkonna kvaliteet, nii et me peaksime seda hoolega jälgima.
Tahaksin teha veel paar märkust. Esiteks võib Läänemere puhul kasutatud strateegia olla eeskujuks ka teistele makropiirkondadele, näiteks Doonau piirkonnale. Tahaksin volinikult küsida, kas selles valguses on seda piirkonda puudutavad mõtted ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Adam Gierek
Läänemere heaoluga seotud teadusuuringuid käsitlevad määrused, mida komisjoni ettepanek käsitleb, sisaldavad üht olulist elementi - strateegilise planeerimise etappi. Ilma selle etapita tegeleksime üksnes selliste teadusuuringute laiaulatusliku arendamisega. Ent me vajame laiemat tegevuskava, paremat strateegiat, mis hõlmaks lisaks merele endale ka selle valgala, mis, nagu me kõik teame, kannatab praegu ränkade üleujutuste all.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka ekspertide valikule, kuna ettepanekus ette nähtud laiaulatuslikud teadusuuringud ei tohiks piirduda selliste nähtuste uurimisega, mida on võimalik laboris reprodutseerida. Siin on väliuurimistööd tihedalt seotud konkreetse riigi õigusruumi kuuluva territooriumiga. Seetõttu tuleb ELi õigusaktide kohaldamisel pidada silmas ka riikide õigusakte. Komisjon peaks selle asjaoluga sõltumatute ekspertide valikul arvestama.
Läänemere piirkonna uute liikmesriikide teadussuutlikkuse parandamisel tuleb võtta arvesse asjaolu, et esiteks on nende riikide teaduspotentsiaal erinev ning üldjoontes on võimekate teadustöötajate käsutuses kehvemas seisukorras laboriseadmed. Seetõttu üllatab mind, et ühiskassast antava mitterahalise infrastruktuuritoetuse osakaalu puhul on kehtestatud 25% suurune piirmäär. Teiseks ei ole ühiskassa idee paljude riikide jaoks vastuvõetav nii juriidilistel põhjustel kui ka seetõttu, et see võiks kahjustada neis riikides praegu elluviidavaid teadusuuringute programme. Kolmandaks on programmi strateegilise etapi elluviimiseks vaja aega. Seda etappi tuleks paremini ära kasutada.
Seetõttu tuleb esiteks määratleda Läänemere ja selle valgalade jaoks teadusuuringute prioriteedid ning seejärel peaksid projektis osalejad investeerima oma uurimisseadmetesse, et saavutada valmisolek nende prioriteetide elluviimiseks. Oluline on, et neisse teadusuuringutesse kaasataks idapartnerluse alusel ka Venemaa.
Satu Hassi
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja, head kolleegid! Tänan raportöör Eki suurepärase töö eest. Teadusprogramm BONUS, mis väärib igati toetust ja on suurepärane algatus, on valminud ELi Läänemere piirkonna strateegia tulemusena.
Ma pean ka seda strateegiat väga suureks sammuks edasi. Umbes kuus aastat tagasi toimunud laienemine muutis Läänemere igas mõttes ELi sisemereks. Inimesed pole seda piisavalt kiiresti mõistnud. Nagu kolleeg Ek märkis, on tehtud palju Läänemerd puudutavaid teadusuuringuid, ent liiga vähe kooskõlastatud koostööd teadmiste baasi loomiseks, mis aitaks näiteks parandada ELi poliitikat ning seda läbimõeldumaks muuta.
Ma loodan, et teadusuuringute kooskõlastamine aitab meil kahest probleemist vähemalt teadlikuks saada. Esiteks on Läänemere ökoloogiline seisund ärevust tekitav. See on üks maailma reostatuimaid meresid. Maailma suurim hapnikuvaba, teisisõnu surnud merepõhja ala asub Läänemeres. On öeldud, et Euroopa suurim kõrb asub Läänemere põhjas.
Teine probleem, mida teadusuuringud aitavad inimestel loodetavasti paremini mõista, on asjaolu, et Läänemere seisundis oleme süüdi me ise. Peamine probleem on eutrofeerumine, mille tagajärgi kirjeldas hästi ka raportöör. Eutrofeerumist põhjustavate toitainete - lämmastiku ja fosfori - peamiseks allikaks on põllumajandus. Peamiselt on see seotud Läänemere valgalas asuvate ELi põllumajanduskäitistega.
Seetõttu loodan ma, et ühiselt organiseeritud ja kooskõlastatud teadusuuringud aitavad inimestel sellest kõigest piisavalt teadlikuks saada ning et see aitab meil ühtlasi töötada kõigi sektorite, aga eriti põllumajanduse jaoks välja paremaid ja nutikamaid meetodeid ja protsesse, kuna järve ja merre sattunud väetised tähendavad põllumajandustootjate jaoks üksnes ressursside raiskamist.
Ent me peame meeles pidama, et üksnes teadusuuringutega ei lahenda midagi. Samuti peame mõistma, et Läänemere päästmine eeldab tegelike muudatuste tegemist ka poliitikas, eeskätt põllumajanduses, aga ka teistes sektorites. Ma loodan, et meil õnnestub teha Läänemere kui maailma ühe reostatuima mere päästmisest edulugu, millest ülejäänud maailm saab õppida.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Toetan Läänemere teadus- ja arendusprogrammi (BONUS-169), mis ühendab liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni poolse teadustöö Läänemere keskkonna ja mereressursside haldamise vallas. Programm BONUS-169 on uuenduslik mudel, mis toimib eeskujuna ka teiste teadusuuringutega seotud piirkondlike koostööprojektide jaoks.
Sarnaselt Läänemere piirkonnale võidaksid liikmesriikide ja komisjoni poolt ühiste probleemide lahendamiseks ja piirkondades säästva arengu toetamiseks võetavate meetmete kooskõlastamisest ka teised piirkonnad, näiteks Edela-Euroopa.
Seetõttu kutsun parlamenti ja komisjoni üles kaaluma võimalust luua Edela-Euroopa piirkonna jaoks ühine teadusprogramm, mis keskenduks eriti olulistele valdkondadele, nagu meri, bioloogiline mitmekesisus ning merest saadavad energiaressursid, ning mille eesmärk oleks Euroopa Atlandi-telje ja sellega piirnevate piirkondade säästev areng.
Petru Constantin Luhan
(RO) ELi osalemine ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis tõendab, et Euroopa institutsioonid tahavad poliitikat, programme ja muud teadussektoriga seoses mainitud tegevust paremini kooskõlastada. Probleemide lahendamiseks ning programmide tõhususe parandamiseks on vaja ühist tegevust ELi tasandil, hõlmates kogu teadustegevuse ühtse ja kooskõlastatud programmi alla, mis edendaks piirkonna säästvat arengut.
Programm BONUS on Läänemere piirkonna jaoks eriti oluline. Ent selle roll ei tohiks piirduda üksnes nimetatud piirkonnaga. Mulle meeldiks, kui tulevikus kasutatakse seda programmi eeskujuna teiste Euroopa piirkondlike koostööprojektide jaoks, näiteks Doonau või Vahemere piirkonnas. See võimaldab meil tagada Euroopa Liidu, mis on mõjuvõimas, dünaamiline ja konkurentsivõimeline.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi (BONUS-169) rakendamine on toonud ilmsiks Läänemere piirkonna katastroofilise olukorra, eriti nendes paikades, kus mitte üksnes Euroopa Liidu liikmesriigid, vaid ka teised ELiga piirnevad riigid kavandavad ja viivad ellu suuremahulisi energeetika infrastruktuuri projekte. Mõnel pool on genotoksilisus suurenenud mitusada korda. Programm BONUS on juba tõestanud oma võimet Läänemere keskkonna seirele kaasa aidata ning seetõttu tuleb Läänemere seisundi aktiivset uurimist jätkata. Et teadusuuringud oleksid võimalikult ulatuslikud ja objektiivsed, on väga oluline, et teadustegevusse kaasataks võrdsel alusel kõigist Läänemere-äärsetest riikidest pärit teadlasi. Kõnealune programm on osaliselt ennetav meede, mis juhib tähelepanu Läänemere keskkonna halvale seisundile. Keskkonnakatastroofe suudame peatada vaid juhul, kui rahastame asjakohaselt teadusuuringuid ja märkame ohte õigel ajal. Ning ma loodan, et me tagame Läänemere ...
Elena Oana Antonescu
(RO) Teatud piirkondade keskkonnaprobleeme saaks lahendada märksa edukamalt, kui üksikud riigid koondaksid enda läbi viidud teadustöö tulemused. Seetõttu pooldan komisjoni ettepanekut ning raportööri ettepanekut toetada Läänemere piirkonna programmi BONUS.
Minu arvates on hea mõte lisada põhjendus, milles nõutakse komisjonilt programmi lõpphindamist, et selgitada välja seda tüüpi programmide rakendamise kvaliteet ja tõhusus, eriti seoses seatud eesmärkide suunas tehtud edusammudega. Need tulemused tuleks avaldada programmi veebilehel, et kodanikud saaksid teada, kuidas programm edeneb ja toimib. Tegelikult saavad ka ettevõtlussektori esindajad seda piirkonda käsitlevate uurimistulemuste alusel koostatud soovitusi ja tekkinud võimalusi oma äriplaanide koostamisel kasutada.
Meie jaoks on oluline, et selle programmi tulemused tooksid keskkonnale, kodanikele ja piirkonna arengule selget kasu, seda eriti praeguse majanduskriisi taustal.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Toetan ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS loomist igati. Olen kindel, et vastastikusel piiriülesel koostööl ning kogemuste vahetamisel põhineva tugevdatud riikidevahelise teadusprogrammi loomine aitab Läänemerd tõhusamalt kaitsta ning paneb aluse piirkonna säästvale arengule. Programmi BONUS algatasid kaheksa liikmesriiki. Läänemere ääres on veel üks riik, Venemaa. Seetõttu on Venemaa teadlaste osalemine programmis põhjendatud. Selle uurimisprogrammi tulemuste põhjal peaks olema võimalik teha ettepanekuid, mis puudutavad selle piirkonna jaoks kavandatavat ELi strateegiat ning makropiirkondade rolli tulevases ühtekuuluvuspoliitikas, mida me parlamendis kaks kuud tagasi arutasime. On kahju, et me ei suutnud avameelselt arutada ja määrata kindlaks tagajärgi ja ohte, mis kaasnevad Läänemere jaoks sellega, kui ehitatakse ja kasutatakse (...).
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Piotr Borys
(PL) Aitäh, austatud juhataja, et mulle sõna andsite.
Tahaksin öelda, et kogu Läänemere piirkonnaga seotud praeguseid teadusuuringuid tuleks näha osana kogu hiiglasliku Euroopa Liidu territoriaalse ühtsuse tagamisest. Keskendugem praegu mitmele olulisele paralleelsele strateegiale: Läänemere strateegia, Vahemere strateegia ja Doonau strateegia. Tuleb aga meeles pidada, et need piirkonnad peavad olema omavahel ühendatud.
Praegu toimub peamine kaubavahetus Indohiinaga ning seetõttu on väga tähtis keskenduda selle tagamisele, et ka Läänemere strateegias hõlmatakse võimalust luua ühendused TNT põhja-lõuna võrgustikuga. Õnneks on see strateegia praegu avalikkusele kättesaadav ning ma loodan, et ka Läänemere piirkond ühendatakse erinevate paralleelsetel lahendustel põhineva TNT-võrgustiku kaudu tihedalt Lõuna-Euroopaga.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan raportöör Lena Eki ning kümmet Euroopa Parlamendi liiget, kes leidsid aega täna hilisõhtul selle teema arutamiseks kohal olla.
Ma olen väga rahul, et kõik ELi seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi "Koostöö" raames välja kuulutatud Lissaboni lepingu artikli 185 kohased algatused on nüüd vastu võetud. See tähendab kõigi Euroopa Liidu institutsioonide jaoks poliitilist võitu. On ilmne, et algatus BONUS aitab Läänemere piirkonna riike selle piirkonna väga keerukaid ja kiireloomulisi keskkonnaprobleeme lahendada, edendades koostoimet ja vältides täiel määral riikliku iseloomuga teadustegevuse raiskavat kattumist.
Arvestades võtmetähtsusega ülemaailmseid poliitilisi probleeme, mis puudutavad selliseid poliitikavaldkondi nagu kliimamuutus, energia, toit ja tervishoid, on ressursside koondamine ja koostöö muutumas hädavajalikuks. Artikli 185 kohastel algatustel on mõne sellise põhiprobleemi lahendamisel võtmeroll. Nendest algatustest saadavad kogemused aitavad meil leida veelgi paremaid ja tõhusamaid viise koostöö tegemiseks Euroopa tasandil, kasutades täielikult ära nii liikmesriikide kui ka ühenduse teadusprogramme.
Nagu ma jaanuaris Euroopa Parlamendi ees enda ametissekinnitamisele eelnenud kuulamisel ütlesin, olen ma sügavalt pühendunud Euroopa teadusruumi täielikule teostamisele, ent kui me seda eesmärki saavutada tahame, peame tegema üksmeelset koostööd. See on hädavajalik Euroopa Liidu edasise majandusarengu seisukohast ja juhul, kui soovime tagada, et EL tõuseks maailmas uurimis- ja uuendustegevuse ning teaduse vallas juhtpositsioonile.
Lena Ek
Austatud juhataja! BONUS on tegelikult Lissaboni lepingu artikli 185 kohane katseprojekt ning ma võin öelda kõigile, kes programmi BONUS elluviimisel osalevad, kes seda loevad või keda selle mõju puudutab, et see ei ole lihtne. Euroopa Liidu ning erinevate liikmesriikide poolt teaduse arendamiseks eraldatud vahendite ühendamine ei ole lihtne. See on väga keeruline ülesanne. Akadeemilist teaduskultuuri ja traditsioone puudutavate erinevuste kooskõlastamine pole kerge. Programmi tegelikku elluviimist jälgib 16 suurt uurimisrühma, viissada teadlast, kaheksa riiki ning ülejäänud EL, lisaks kõigile teistele, kes kavatsevad hinnata ja kontrollida, kas me tegutseme õigesti ja tõhusalt.
See nõuab asjaomastelt teadlastelt palju. See nõuab palju ka liikmesriikidelt ja nende valitsustelt ning ma võin teile kinnitada, et see nõuab ränku poliitilisi otsuseid ja tugevat poliitilist juhtimist. Ent me peame seda tegema. Meie teadusprogrammid vajavad põhjalikku hindamist ning me peame selle tohutu vastutuse enda peale võtma, kuna meil on vaja need probleemid Läänemere kaitsmise eesmärgil üheskoos lahendada. Ent me peame ka leidma mudeli, mis võimaldaks meil mujal Euroopas edusamme teha. See puudutab suuri jõgesid ning Vahemerd ja seda, kuidas maksumaksjate poolt ELi programmidele ja liikmesriikide programmidele antud ühiseid vahendeid üldiselt kasutatakse.
Läänemeri on olnud jääaja lõpust alates osa meie ühisest ajaloost ja kultuurist, see on näinud viikingiaega ja keskaegset kaubavahetust ja olnud Külma sõja ajal "vabaduse mereks". Praegu on see meri, mida armastavad meie vanemad ja lapsed ning mille eest me oleme kohustatud hoolt kandma. Arvestades neid raskusi ja meie ees seisvaid suuri probleeme, tahaksin kõiki asjaomaseid inimesi veel kord tänada. Töö ei lõppe siin tehtud otsustega ja dokumentide allkirjastamisega. Praegu töö alles algab.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
