Tööstusheited (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (uuesti sõnastatud) (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel soovitus saata teisele lugemisele nõukogu esimese lugemise seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (uuesti sõnastatud) (raportöör: Holger Krahmer) (11962/3/2009 - C7-0034/2010 -.
Holger Krahmer
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Selle arutelu ajastus on halb. Ma oleksin tahtnud näha Hollandi meeskonna võitu, isegi kui see oleks olnud viimast korda nendel maailmameistrivõistlustel. Võib-olla on see halb enne, sest meil ei lubata enam vaadata, nii et arvatavasti nad ei võidagi.
Volinik! Täna - õigemini homme - lõpetame õigusaktide paketiga, mida oleme rohkem kui kaks aastat arutanud. Selles ei ole süüdi ainult vastuolud, vaid ka vahepeal toimunud Euroopa valimised ning ka uue ELi aluslepingu jõustumine, mis on tähendanud, et oleme pidanud paari asja kohendama.
Ma arvan siiski, et kui midagi tänasest arutelust järeldada, siis on selleks see, et hääletame kompromissi üle, mis on väärt heaks kiitmist, isegi kui me mõne valdkonna puhul teeme seda hambaid kiristades.
Ma tahaksin rõhutada kahte aspekti. Esimene on seotud keskkonnanõuetega tööstusettevõtetele. Me räägime siin parima võimaliku tehnika paremast rakendamisest Euroopas. Ma usun, et leidsime meie ees praegu olevast kompromissist paragrahvi erandite kohta, mis annab Euroopa Komisjonile - siinkohal ma pöördun vahetult teie poole, Janez Potočnik - vahendid, millega lähiaastatel võrreldes senisega paremini ja kindlamini tagada, et umbkaudu 52 000 tööstusettevõtet, mida see direktiiv puudutab, hakkaksid lõpuks võrreldes praegusega paremini kasutama parimat võimalikult tehnikat.
Ma olen selles arutelus kuulnud palju argumente. Tahaksin rääkida neist ühest, et see tagasi lükata, sest see on mulle täiesti arusaamatu. Mulle on sageli väidetud, et parima võimaliku tehnika kasutamine on liiga kallis, ja et seetõttu seaksime ohtu Euroopa tööstuse konkurentsivõime, eriti kriisi ajal. Mulle ei meeldi meenutada oma minevikku, kuid olen pärit endisest SDVst, Ida-Saksamaalt. SDV majandusliku ja ökoloogilise kokkukukkumise võib panna selle arvele, et me ei investeerinud aastakümneid kaasaegsesse tehnoloogiasse.
Ma arvan, et iga tööstus ja iga tööstusettevõte peab oma eksisteerimiseks investeerima kaasaegsesse tehnoloogiasse, sest vastasel juhul muutub see vähem konkurentsivõimeliseks ning loomulikult tähendab madalamat saasteainete heitkogust. Täna on meil võimalus võtta vastu õigusakt, mis parandab seda olukorda, mis on meie stardipunkt.
Direktiivi teine osa - ja sellega seoses on kiristatud hambaid, nagu ma mainisin - käsitleb suuri põletusseadmeid. Me räägime taas - nagu tegime eelmise direktiivi puhulgi - erandite uuendamisest kuni 2020., mõnel juhul 2023. aastani suurte põletusseadmete puhul, mis ei pea saavutama keskkonnakohustusi, eeskätt õhusaaste piirväärtusi.
Siinkohal pöördun nõukogu ja võib-olla teie kõigi poole, et kaaluksime väga hoolikalt, kui tundlik see asjaolu tegelikult on, et seame pidevalt auahneid keskkonnaeesmärke, arutame neid ja tervitame neid, kuid alati, kui on aeg neid ellu viima hakata ja vormida need konkreetseteks õigusaktideks, siis algab Euroopas tragöödia. Järsku saab liikmesriikidele selgeks, kui palju see maksma läheb, mis arveid on vaja tasuda, ja reeglina karistatakse siis neid, kes on juba varem tegutsema hakanud.
Mitmed liikmesriigid juba täidavad kohustusi ja nemad on need, kes lõpuks jäävad n-ö külma kätte. Ma kordan veel kord: räägime kas tööstusettevõtetest või suurtest põletusseadmetest - mis põhimõtteliselt tähendab kivisöel töötavaid elektrijaamu -, ei ole ikkagi tegemist ulmega. Me ei räägi millestki, mida ei olemas; vastupidi, räägime kaasaegsest tehnoloogiast. Parimat võimalikku tehnoloogiat - mis on turul olemas, arvestades konkurentsi- ja kulutegureid - on nendes tehastes võimalik kasutada ja täna saame sellel taustal valmis õigusaktide paketi, mis minu arvates on praegu kehtivast parem ja tahaksin seega julgustada kõiki seda vastu võtma. Tahaksin ühtlasi tänada oma kaasparlamendiliikmeid, kes ehkki mõnikord ei käitunud kuigi jõuliselt, kuid on koos minuga viimasel kahel aastal töötanud, ja ma tänan neid nende toetuse, faktide kogumisel nähtud vaeva ja üle kõige selle eest, et peaaegu kõik suuremad fraktsioonid on selle kompromissiga nõustunud.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kuna ka mina olen spordisõber, siis jagan teie arvamust, kuid Holland juhib praegu kindlalt 3-1, nii et ma arvan, et täna arutatav ettepanek on kohalviibimist väärt.
Oleme jõustamas lepingut tööstusheidete kohta, millega viiakse Euroopa Liidu meetmed suurematest tööstusallikatest lähtuva saaste vähendamiseks kooskõlla auahnete keskkonnaeesmärkidega. Samal ajal annab see võimaluse ökouuendusteks ja tõhustab jätkusuutlikke tootmismeetodeid meie majanduse tähtsates sektorites.
Me ei oleks jõudnud selle tähtsa verstapostini ilma Euroopa Parlamendi suure panuseta. Ma tahaksin tänada ja õnnitleda raportööri Holger Krahmerit, samuti keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni suurepärase töö eest, mida nad on teinud tööstusheidete direktiivi ettepanekuga!
Direktiiv kujutab endast olulist edasiminekut tööstussaaste kontrollimisel Euroopa Liidus. Leiame end praegu olukorrast, kus tööstussaaste moodustab rohkem kui 80% vääveldioksiidi heitkogusest, rohkem kui 40% tolmust ja rohkem kui 30% lämmastikoksiidist. Me leiame end ka olukorras, kus eri parima võimaliku tehnika kasutamise rakendamine kohalikul tasandil on mitmekesine.
Seega on ilmne, et status quo on ebapiisav ja mitte ainult keskkonnakaitse mõttes, vaid ka konkurentsi moonutamise mõttes.
Õigusakti kahe keskse elemendi - parima võimaliku tehnika kasutamine kui reegel ja peamiste sektorite heitkoguste piirväärtuse korrigeerimine - tugevdamine on hädavajalik ja mul on hea meel, et parlament jagab seda vaadet.
Meetmed tagavad, et üle kogu Euroopa Liidu saavutatakse tööstusrajatistes kõrged keskkonnastandardid ja kaitstakse meie kodanike tervist ja heaolu. See annab meile ka võimaluse soodustada ökouuendusi.
Euroopa Parlamendi töö, nagu ma juba mainisin, on olnud selle kokkuleppe, mis säilitab komisjoni ettepaneku terviklikkuse, saavutamise keskmes, ehkki sageli tundus kokkulepe selles institutsioonilises protsessis saavutamatu. Parlament saab direktiiviga nõustumise poolt hääletamisega näidata oma tõelist pühendumust tööstussaaste vähendamisele.
Komisjon saab vastu võtta kompromissipaketi - ja see on kompromiss -, et jõuda teisel lugemisel direktiivis kokkuleppele, ja ma julgustan parlamenti sama seisukohta võtma.
Elisabetta Gardini
fraktsiooni PPE nimel. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Alustuseks tahaksin eelkõige teha komplimendi meie raportöör Holger Krahmerile, sest me kõik teame, et ta on saavutanud tulemuse, mis aeg-ajalt tundus olevat võimatu. Ma tahaksin osutada, et oli tõsine oht, et see direktiiv, see dokumentide pakk läheb kokkuleppemenetlusse.
Seetõttu - ja me kuulsime seda ka voliniku suust - on kõigile ilmne, et tegemist on tööga, mis on olnud keerukas ja mis on nõudnud palju aega. Piisab sellest, kui mõelda, et see direktiiv on 1996. aastast ning et selle tööga on meil viies ja kõige olulisem tööstusheitedirektiivi muutmine.
Need infokillukesed üksi räägivad meile, ma usun, nende õigusaktide puudustest ja vajakajäämistest. Direktiivi rakendamine on osutunud raskeks - märgin, et üheksa liikmesriigi vastu on alustatud rikkumismenetlus - ja selle kohaldamisala on nii avar, et see on mõnikord ebakohane. Kõik see - me ei tohi selle eest peitu pugeda - on viinud suurte jõupingutusteni, nõudnud suuri ohverdusi kõigilt kaasatud institutsioonidelt, fraktsioonidelt ja riiklikelt delegatsioonidelt ja sageli oleme seisnud silmitsi raskete valikutega.
Täna õhtul olen ma siin, et täie veendumusega öelda, et minu arvates oleme saavutanud parima võimaliku tulemuse, et kaitsta konkurentsi, keskkonda ja Euroopa tööstus- ja tööhõivepoliitikat. Meil on tõepoolest ühest küljest direktiiv, millega pannakse ühised kohustused kõigile liikmesriikidele, ja teisest küljest direktiiv, mis võimaldab vajalikku paindlikkust.
Ma tõesti loodan, et uuesti sõnastamise tulemusel väheneb halduskoorem kohe ja keskmises perspektiivis paraneb keskkonnakaitsemeetmete tulemuslikkus ja tõhustub Euroopa tööstus.
Marita Ulvskog
fraktsiooni S&D nimel. - (SV) Austatud juhataja! Ma tahaksin alustuseks tänada Holger Krahmerit, kes on tagant tõuganud auahne õigusakti loomist. Ma tahaksin ühtlasi tänada kõiki, kes on toetanud ja esitanud ettepanekuid, sest selle direktiiviga tehtud töö on tähtis. Direktiiv puudutab rohkem kui 50 000 tööstusettevõtet, teisisõnu ettevõtteid, mis annavad tööd paljudele inimestele, olles samal ajal suure osa õhusaaste põhjustajad, mõjutades seega keskkonda ja inimeste tervist. Ettepanek, mille üle homme hääletame, on kaugel täiuslikkusest, kuid on sellegipoolest kindlasti samm edasi õiges suunas, kui võrrelda seda praeguste õigusaktidega. See on väärt, et selle poolt hääletada.
Põhiprobleem on, et pikendame suurte põletusseadmetele tehtud erandite ajapiiri, kuigi need vastutavad 90% ulatuses vääveldioksiidi ja lämmastikdioksiidi heitkoguste eest. Selles küsimuses me lihtsalt ei suutnud üle mängida nõukogus ja Euroopa Parlamendis olevaid konservatiivseid parteisid, mis on minu arvates kahetsusväärne. Homme hääletusele tuleva ettepaneku positiivne külg on see, et tulevikus saavad olema rangemad ja selgemad tingimused erandite tegemiseks. Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis põhiprioriteet oli just see, nimelt luua kord ja kasutada tugevamat sõnastust, mis tähendab, et de facto saab erandeid olla vähem kui praegu. Mul on hea meel, et suutsime selle saavutada.
Samal ajal mängivad suuremat rolli parim võimalik tehnika ja viitedokumendid ning tööstusel on vajalike investeeringute tegemiseks ruumi mängimiseks. Kokkuvõttes võib see tähendada, et loome tingimused edusammude tegemiseks tööstusheite vähendamisel ja positiivseteks tagajärgedeks, mis see toob kaasa tervisele ja keskkonnale. Samal ajal astume samme ausama konkurentsi suunas, sest muudatusettepanekud annavad tõuke heitkoguste piirväärtuste paremaks rakendamiseks. Viimasena, kuid mitte tähtsusetumana, luuakse uusi ja ohutumaid töökohti, kui meie osa maailmast peab vastu astuma konkurentsile riikide poolt, kus praegu tehakse suuri investeeringuid just seda liiki üleminekuks. Holger Krahmer, me ei tohi jääda olukorda, mis valitseb Ida-Saksamaal, kus oleme maha jäänud.
Chris Davies
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Holger Krahmer ja mina ei ole alati ühel nõul keskkonnateemaliste õigusaktide osas ja selles, kui suures ulatuses neid peaks täitmisele pöörama, kuid selle meetmega seoses on meie arvamused minu arvates väga lähedased hoolimata asjaolust, et paljud tema argumendid kolleegidele on olnud natsionalistlikud.
Ta on argumenteerinud õigusaktidega seoses, et Saksamaa on neid tõhusalt kohaldanud, ehk tõhusamalt kui ükskõik milline liikmesriik, sealhulgas minu kodumaa. See asetab Saksamaa teistega võrreldes halvemasse konkurentsiolukorda. See on argument, mis võib olla tõsi keskkonnateemaliste õigusaktide paljude tahkudega seoses. Peavad olema võrdsed võimalused. Õigusakte, mida jõustame, tuleb kohaldada võrdselt ja tõhusalt kogu Euroopa Liidus, kui tahame kaitsta keskkonda ja kui tahame tagada, et teatavad riigid ei saavutaks sellega konkurentsieelist, investeerides parendustesse, mis on selle võimalikuks tegemiseks vajalikud.
Küsimus on selles, et peame nüüd õigusakti uuesti sõnastama. Me ei ole arvatavasti seda lõdvendanud, kuid oleme lahendanud asjaolu, et liikmesriigid ei kohaldanud esimest meedet. Liikmesriigid pääsesid vastutusest. Minu riik, Ühendkuningriik, pääses vastutusest. See riik ei ole teinud seda, mida tegi Saksamaa.
Nii et ma palun volinikul oma vastuses öelda meile täpselt - ja ametlikult -, mis on selles uues õigusaktis sellist, mis tagab, et liikmesriigid tegelikult teevad, mida neilt nõutakse?
Bas Eickhout
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Ma teen lühidalt, sest Hollandi-Uruguay matš veel käib. Me juhime kolme väravaga ühe vastu, nii et paistab, et Holland jõuab finaali. Ma teen lühidalt, sest tahan mängu lõppu näha.
Liikudes direktiivi juurde: see äärmiselt tähtis Euroopa elanike õhukvaliteedi jaoks. Selles valguses olen ma läbirääkimiste kulus tõesti pettunud. Mul on hea meel, et minu kaasparlamendiliige Chris Davies nimetas omaenda riiki, oma valitsust, sest see on üks valitsusest, mis on pidevalt seisnud vastu igasugusele direktiivi karmistamisele. See tähendab, et näiteks Holland kannatab praegu rohkem õhusaaste käes, mille põhjustavad kolm räpast kivisöel töötavat elektrijaama Ühendkuningriigis, kui 11 Hollandi elektrijaamast tuleneva saate käes. See näitab väga selgelt, kui ebavõrdsed on võimalused, kui jutt on õhu kvaliteedist ja meie lähenemisviisist tööstusele. Holland, nagu ka kolleeg Krahmeri kodumaa Saksamaa, on rakendanud meetmeid väga hästi ja väga rangelt, samal ajal kui sellised riigid nagu Itaalia ja Ühendkuningriik ei ole seda aastaid teinud. On kristallselge, et õigusakti tuleb karmistada, mistõttu on mul valus vaadata, kuidas eeskätt Itaalia ja Ühendkuningriik blokeerivad nõukogus ikka ja jälle parandusi.
Lõppkokkuvõttes toetan aga kindlalt direktiivi karmistamist. Kuigi neil on aega 12 aastat, siis pärast selle perioodi möödumist peavad isegi Ühendkuningriigi ning Itaalia ja teiste Euroopa riikide elektrijaamad hakkama järgima kõrgeid standardeid, tagades seega meie kodanike tervise kõikjal ELi liikmesriikides. Lõpuks ongi just see oluline.
Seega hääletab Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon selle direktiivi poolt, kuid teeb seda raske südamega, sest selle valmimine on olnud väga raske. Kuulame sageli Euroopa Parlamendi liikmeid rääkimas võrdsetest võimalustest, kuid kui jõuame meetmete rakendamiseni puhta õhu heaks, siis paljud liikmesriigid taganevad ja jäävad maha. See puudus ei kao, kuid ei lähe enam kaua aega, kuni kõik liikmesriigid peavad lõpuks meetmeid hakkama rakendama. Meile tuleb anda võrdsed võimalused ja meil peab olema puhas õhk. See on väärt, et selle poolt hääletada, ehkki protsess on valmistanud pettumust ja mitmed liikmesriigid on meid alt vedanud. Lõpuks oleme siiski edusamme teinud. Ma usun, et mäng on nüüdseks läbi ja et Holland on finaalis.
Martin Callanan
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ma loodan, et Bas Eickhouti pettumust täna õhtul arutluse all oleva direktiivi üle leevendab Hollandi kuulsusrikas võit. Arvatavasti kasutasid nad tänaõhtuses mängus parimat võimalikku jalgpallitehnikat. Kahjuks Inglismaa nii kaugele ei jõudnud, kuid ei ole hullu - me ei saa kõike saada.
Arutelu teema juurde tulles tahaksin kõigepealt avaldada austust Holger Krahmeri tehtud tööle. Tegemist on väga pika keerulise õigusaktiga ja ta töötas siiralt selle nimel, et kaasata kõik poliitilised fraktsioonid ja igat varjundit omavad arvamused sellesse arutelusse. Me oleme lõpuks saavutanud vastuvõetava kompromissi. Mitte keegi ei saanud, mida tahis - võib-olla on see märk heast Euroopa õigusaktist, kuigi see on olnud nagu puder ja kapsad -, ja mitte keegi ei ole õnnelik. Liikmesriigid ei ole eriti õnnelikud. Kindlasti on mõned selle täiskogu liikmed väga õnnetud.
Ma loodan, et Bas Eickhouti leiab hiljem lohutust, kuid üldiselt on see tulemus hea. Saavutatud kompromissid on minu arvates hea tasakaal ühest küljest keskkonna kaitsmise ja teisest küljest selle vahel, et arvestatud on mõnede liikmesriikide üsna õigustatud muret, et kui sundida paljusid kivisöel töötavaid elektrijaamu enneaegselt sulgema, siis on see tegelikult keskkonnale halb - millega elektrit asendada saaks? Meil on vaja täita pikaajalised heitkogustega seotud õigusaktid ja direktiivid ning sellele tuleks kahjuks, kui sunnime liiga paljusid jaamu varakult sulgema ning lõppude lõpuks peab keegi meie soovitud muutused kinni maksma. Lõpuks on selleks maksjaks alati tarbija. Terves Euroopas on majanduslangus ja oleme hoolikad, et saavutada õige keskkonnakaitse ja kulukate muutuste tasakaal.
João Ferreira
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Holger Krahmer! Head kolleegid! Uue direktiiviga luuakse uus nõudlikum ja kaasaegne tööstusheidete õigusraamistik, mida loeme oluliseks sammuks edasi keskkonna ja rahva tervise paremaks kaitseks, eriti nende, kes elavad ja töötavad tööstuskomplekside lähedal või aladel, mida sellised tööstuskompleksid mõjutavad.
Seades arvukatele heitkogustele piirväärtused ja tehes kindlaks vajaduse kohandada suure heitega ettevõtteid nendele piirväärtustele, kasutades selleks olemasolevaid paremaid tehnoloogiaid, luuakse tähtis printsiip: selleks et kaitsta keskkonda ja rahva tervist peame rakendama tootmisprotsessides parimat tehnoloogiat, mida teadus- ja tehnoloogiline areng on meile võimaldanud, eeskätt sellistes protsessides, mille keskkonnamõju on suurim.
Samasugust lähenemisviisi toetame ka süsinikdioksiidi ja teiste kasvuhoonegaaside heitkoguste puhul. Alternatiivina turuinstrumentidele, nagu süsinikuga kauplemine, mida Euroopa Liit on toetanud, teeme ettepaneku õigusliku reguleerimise põhimõtete kohta, mis on keskkonnahoidlikud ja sotsiaalselt õiglased, mis on kontrastiks äriloogikale.
Seetõttu tervitame teisel lugemisel, et loobutaks heitkogustega kauplemise kohaldamisest lämmastikdioksiidile ja vääveldioksiidile, nagu on soovitatud, ja oleme tallele pannud muudatusettepaneku, milles selgitatakse võimalust seada piirväärtused - mis on seega õigusliku reguleerimise põhimõte ja mitte tururegulatsioon - süsinikdioksiidile ja muudele kasvuhoonegaasidele Euroopa heitkogustega kauplemise lubade süsteemis.
Samal ajal kui jätkame üldisi pingutusi heitkoguste vähendamiseks, et tohi me siiski unustada liikmesriikide erinevusi ja nende konkreetseid tingimusi, näiteks tootmissüsteemid ja -tingimused, suutlikkus rakendada vajalikke tehnoloogia ja tootmisprotsesside kohandusi.
Sellise kohustuse võtmine tagab, et mitmekesine reaalsus jätkub. Ettenähtavad asjakohased ja põhjendatud muudatused koos riikide üleminekukavadega tagavad paindlikkuse, mis on vajalik parema olemasoleva tehnoloogia rakendamiseks, ilma kahjustamata algset eesmärki kaitsta keskkonda ja rahva tervist.
Kiidame ka heaks liikmesriikide võimaluse säilitada või võtta vastu karmimad kaitsemeetmed võrreldes praeguses direktiivis sätestatuga, nimelt eespool mainitud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta.
Jätkusuutliku tootmise kaitsmiseks eri liikmesriikides ja piirkondades tuleb seda õiguslikku raamistikku täiendada ELi meetmetega, mis toetavad tootmissüsteemide moderniseerimist, eriti haavatavamates piirkondades.
Lõpetuseks on hädavajalik toetada investeeringuid riiklikesse teadusuuringutesse ja arengusse, et tagada parimate võimalike tehnoloogiate väljatöötamine ja pidev parendamine.
Oreste Rossi
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Täna käsitletav meede on üks kõige olulisematest kogu seadusandlusest ja sellel saavad tõepoolest olema olulised majanduslikud tagajärjed.
Alustasime tekstiga, mis oli meil komisjonis heaks kiidetud, kusjuures Lega Nordi delegatsioon hääletas selle vastu, kuna vastavalt esialgsele ettepanekule oleks see kaasa toonud paljude tööstusettevõtete sulgemise või reorganiseerimise. Pärast nõukogupoolset blokeeringut ja mitmeid kolmepoolseid läbirääkimisi keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, nõukogu ja komisjoni vahel, vaadati tekst läbi ja seda muudeti ning see sai meie arvates palju paremaks.
Täna hääletame teksti üle, mis kõrgendab tööstusettevõtete tähelepanu keskkonna suhtes, kuid millel samal ajal ei ole suurt mõju Euroopa tööstusmajandusele, eriti praeguse kriisi ajal. Austus keskkonna vastu ei tähenda Euroopa tööstusettevõtete sulgemist, sest need rajatised suunduvad lihtsalt kolmandatesse riikidesse või tärkava turumajandusega riikidesse, kus keskkonnajärelevalve puudub.
Hiina teatas hiljuti, et see ei kavatse vähendada oma energiaallikate kasutamise suhtarvu - 80% kivisütt 20% nafta vastu - ja on tegelikult teatanud, et kavatseb oma energiavajadusi 2020. aastaks kahekordistada. Ettevõtete sulgemine või nende viimine Euroopast teistesse riikidesse ei anna globaalsele keskkonnale mingit eelist. Tulemus on vaid kaotatud töökohad ja majanduskriisi rängenemine.
Theodoros Skylakakis
(EL) Austatud juhataja! Nõukoguga saavutatud kompromiss, mille üle meid kutsutakse homme hääletama, vormistab lõplikult tööstusheidete raamistiku Euroopas järgnevatel aastakümnetel. See on õigusloome edulugu, sest tõsiste majandusraskuste ja oluliste keskkonnaga seotud väljakutsete ajal edendatakse loogilist, realistlikku ja tasakaalustatud lahendust.
Eriti käib see riiklike üleminekukavade kohta, mida rakendatakse suurte elektrijaamade suhtes. Minu kodumaal Kreekas nõuti esialgse sätestuse kohaselt viivitamatut kohandamist, mis seadis ohtu tuhanded töökohad ja riigi energiakindluse, või alternatiivina oleks tulnud vanadesse jaamadesse, mille sulgemistähtaeg on kolme-nelja aasta pärast, paigaldada uued filtrid, mis maksaksid sadu miljoneid eurosid. Teiste sõnadega oleksime kas raisanud tohutuid summasid või oleksime pidanud maksma meeletut majanduslikku ja sotsiaalset hinda.
Kahjuks ei ole elektriturg veel ühtne turg. Selle eesmärgi saavutamine võtab aega. Kui püüda seega rakendada drastilisi meetmeid vaid ühe turuaspekti suhtes, toob see kaasa tõsiseid kulusid liidu äärealadel olevatele riikidele, millel veel ei ole ühendusi või kontakte ülejäänud ühtse turuga.
Teisest küljest saavutasime - ehkki hilinenult - kompromissiga riiklike kavade vahel tohutut keskkonnatulu, mis realiseerub eri aegadel sõltuvalt iga riigi tegelikest tingimustest ja olukorrast, toomata kaasa suurt sotsiaalkulu. See on mõistlik kokkulepe, millega need meist, kes seda soojalt toetasid, saavad igati rahul olla.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja! Volinik Potočnik tänas parlamenti tundeküllaselt selle eest, et oleme seoses õigusaktide paketiga olnud nii põikpäised ja andnud oma panuse edasihüppele õhusaaste vältimises. Tänusõnad selle eest peavad loomulikult minema meie raportöör Krahmerile tema suurepärase töö eest, kuid ka kõigile variraportööridele ja teistele, kes on olnud koos meiega, et saavutada eesmärk muuta Euroopa õhk puhtamaks!
Euroopa Keskkonnaagentuur esitas meile raporti, millest nähtub, et mõnes valdkonnas ei ole meie olukord kiita, näiteks õhusaaste, lämmastikoksiidid ja tolm. Volinik, te ise ütlesite seda. Ma loodan, et nüüd, kui meil on uus muudetud versioon, on teil olemas ka vahendid kontrollide teostamiseks. Loodame, et ka teie rakendate seda direktiivi põikpäiselt ja ei nõustu suurte erandite ega ajaraiskamisega. Lõppude lõpuks on eelmine direktiiv on 1996. aastast - see on 14 aasta vana!
Ma saan aru uutest liikmesriikidest, nagu Poola ja teised, kuid ma ei saa üldse aru vanadest liikmesriikidest - tõsiasjast, et kõigi nende aastate jooksul on tehtud nii vähe, ega töökohti ja kulusid puudutavatest argumentidest, mida sellega seoses ikka kuuleme. Noh, sellised asjad lõpevad alati halvasti. Kui liiga kaua venitada, siis tuleb kõik korraga ära teha. Kui teha töö ära õigeaegselt, siis saame ellu viia uuendusi ja ikkagi kaitsta töökohti.
Seega oleme saavutanud suure edu, ehkki suured põletusseadmed mõnevõrra rikuvad seda. Suured vargad tõllas, väiksed vargad võllas. Nagu eluski, kehtib see ka praegusel juhul tööstusettevõttega seoses.
Evžen Tošenovský
(CS) Ilmne on, et väga tähtis on avaldada survet ohtlike ainete heitkoguste vähendamiseks tööstuses. See protsess on väga tähtis. Teisest küljest ei tohiks me järgida puhtalt bürokraatlikku liini, sest sellisel juhul võime majanduse mõju ja surve tõttu leida teistsuguse lahenduse jõuda täpselt vastupidisele tulemusele. Ettevõtted võidakse sulgeda ja tulenevate probleemide lahendamise kulu on palju suurem, kui see oleks olnud siis, kui oleksime proovinud leida parimat lahendust.
Mind ei veena, et on võimalik sundida ettevõtteid otsima ja kasutama parimat tehnoloogiat, kuid ma näen seda kui tähtsat mehhanismi, mille abil otsida parimat lahendust ja tõepoolest vähendada heitkoguseid. Ma võtan siin sõna mehena, kes oli 16 aastat linnapea ja kuberner väga kompleksses tööstuspiirkonnas, kus oli sageli vaja läbirääkimistel teha väga raskeid valikuid.
Sirpa Pietikäinen
(FI) Austatud juhataja! Tööstusheidete direktiiviga kehtestatakse tegelikult karmimad heitkoguste piirväärtused tolmule, lämmastikoksiididele ja vääveldioksiidile. See on vähim, mida inimeste tervise ja keskkonna heaks tegema peame. Isegi pärast seda direktiivi ei saa olukord kusagil Euroopas tegelikult hea olema.
Ma kahetsen eriti seda, et selle kompromissi kohaselt on erandite arv ja ulatus nii suur. Ei ole mõtet ette kujutada, et nii toimides teeme teene oma tööstustele või oma konkurentsivõimele. Vastupidi - näiteks selleks, et rakendada ELi 2020. aasta strateegiat, peaksime investeerima keskkonnasõbralikku majanduskasvu, ressursside tõhususesse ja puhtasse konkurentsi. Ettepanekuga seoses kurvastab mind ka see, et pinnasesaaste ja pädevuse valdkondades ei ole toimunud edasiminekut. Ma loodan, arvestades olukorra keerulisust, et komisjon suudab rakendada kiireid ja tõhusaid meetmeid mulladirektiivi alusel.
Loomulikult on see hea kompromiss. Mulle teeb eriti heameelt, et lisatud on parima võimaliku tehnika põhimõte, ehkki Euroopa ohutusvõrgustikud, miinimumnõuded on ikka alles vajaduste hindamise staadiumis, eeskätt erandite mõttes. Ma arvan, et on eriti tähtis, et ära on mainitud asjaolu, et direktiiv ei välista loomulikult seda, et liikmesriigid kohaldavad rangemaid ja paremaid õigusakte, ja see käib ka kasvuhoonegaaside kohta. Ma loodan, et kui tulevikus direktiivi muudetakse ja kaasajastatakse, siis lisab komisjon terviklikku keskkonnajärelevalve süsteemi ka süsinikdioksiidi heitkogused, sest nii on õige ja tõhus toimida.
Pavel Poc
(CS) Ma tahaksin kõigepealt väljendada oma siirast imetlust raportöör Krahmeri ja tema imetlusväärse töö vastu ja mitte ainult professionaalsest, vaid ka läbirääkimiste seisukohast, sest kompromissi ja nõnda tasakaalustatud tulemuse saavutamine niivõrd keerulise ja tundliku õigusaktiga nagu see, on peaaegu üliinimlik saavutus. Uues direktiivis ühtlustatakse viimaks Euroopa Liidus rakendatav kord ning antakse panus halduskoorma vähendamiseks, eeskirjade ebaühtlase rakendamise ja jõustamise lõpetamiseks liikmesriikides. Loomulikult olen oma riigis kodanikurühmades ja piirkondades täheldanud teatavat rahulolematust kolmepoolsete läbirääkimiste tulemustega, kuid olen samal ajal teadlik, et kuigi Euroopa Parlamendil ei õnnestunud lisada kõiki oma nõudmisi ja märkuseid, saavutati tugev kompromiss, mis tagab reaalse heitkoguste vähenemise ning keskkonna paranemise - ja seda mitte ainult Euroopas.
Riiklikud üleminekukavad koos erandite võimalusega suurtele põletusseadmetele aeglustavad mõnevõrra moderniseerimisprotsessi, kuid annavad samal ajal rahvuslikele majandustele, mis sõltuvad energia saamisel kivisöest, võimaluse uuendustegevuseks ja teha seda realistliku aja jooksul. Euroopa päästevõrgustiku loomise nõuet nõrgendati, kuid Euroopa Komisjon peab loomulikult minimaalsete heitkoguste tasemed korrapäraselt üle vaatama, luues sellega kindla aluse Euroopa heitestandardile. Parima võimaliku tehnika kasutuselevõtule ajapikenduse lubamises suruti läbi ranged reeglid, jättes asjaomastele asutustele arvestataval määral paindlikkuse võimaluse. Pärast homset hääletust on neile seega tulnud aeg võtta vastutus. Eeskätt peab komisjon võtma vastutuse ja vastama survele, kuna direktiivi kompromissversioon on vundament ja tõeline edu sõltub liikmesriikide direktiivi rakendamisest.
Bogusław Sonik
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Liidu tööstusrajatiste õigusaktide muutmise põhieesmärgid on rangemad põhimõtted tööstusgaaside heidetele ja keskkonnakaitsekohustuste täitmine. Tööstusheidete direktiivi eelnõu, mis sisaldab endas ja muudab kaheksat olemasolevat direktiivi, on Euroopa Liidu keskkonna ja õhu kvaliteedi olukorra parandamiseks otsustava tähtsusega. Selles karmistatakse suurte põletusseadmete heidetele kehtivaid standardeid ja vastav määrus hõlmab oluliselt suuremat arvu põletusseadmeid.
Iga riigi energiasektoril on oma spetsiifika ja energiakindluspoliitika, vähemalt nii kaua kui me ei võta vastu ühist ja ühtset energiapoliitikat. Umbes 95% Poola energiasektorist baseerub kivisöel. Uue direktiivi esialgsete nõuete vastuvõtmise tulemusel oleks tõsiselt ohtu seatud Poola ja ka teiste meiega samas Euroopa osas asuvate riikide - kes on sarnases olukorras, kuna nende energiasektor on sarnaste omadustega - energiakindlus.
Selles valguses on see hea lahendus võimaldamaks liikmesriikidel saavutada keskkonnaeesmärgid riiklike üleminekukavade kehtestamise teel, mis lubab neil ajutiselt kohaldada kõrgemaid heitkoguste piirväärtusi. Teiseks võtmeteguriks on võimalus väljastada erisustega lubasid, mis võimaldab heitkogustele nõusoleku andmisel võtta arvesse kohalikku olukorda ning konkreetseid geograafilisi ja majanduslikke tingimusi. Keskkonnateemaliste õigusaktide muudatused peaksid siiski alati liikuma selles suunas, et kehtestatakse eesmärgid, mida kõik liikmesriigid oleksid võimelised saavutama.
Kompromissi tekstis on taastatud paljud nõukogu esialgsed kavad, milles arvestati, et paljudel liikmesriikidel ei ole võimalik järgida väga kõrgeid keskkonnastandardeid, kas siis sellepärast, et nad sõltuvad kivisöest, või nende geograafiliste tingimuste tõttu. Selline lähenemisviis heitkoguste vähendamisele ja kõrgete standardite kasutuselevõtt on minu arust kohane, sest see on nii ratsionaalne kui ka praktikas teostatav.
Adam Gierek
(PL) Austatud juhataja! Keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon on tagasi lükanud ratsionaalsed kohandusmehhanismid. Krahmeri raporti vastuvõtmine paneb ettevõtted raskesse olukorda.
Poolas peavad kooskõlas liitumistingimustega rajatised võimsusega üle 500 MW 2018. aastaks paigaldama väävlitustamise märgprotsessi seadmed. Kui see kitsendav direktiiv 2016. aastal jõustub, peab Poola kuue aastaga moderniseerima rohkem kui 1200 katelt. See on nii majanduslikult kui ka tehniliselt problemaatiline. Seda nõuet tuleks kohaldada ainult uutele investeeringutele. Selle vastuolulise kompromissi vastuvõtmine tähendab, et näiteks Poola elektrijaamad vähendavad 2020. aastaks oma võimsust 50%.
Soovitus eelnõu teiseks lugemiseks tuleks tagasi lükata, sest selles ei võeta arvesse kohalikke majanduslikke ja tehnilisi realiteete. Eelnõu aluseks on dogmaatilised põhimõtted. See viib Euroopa Liidus jätkusuutmatu arengu ja ebaausa konkurentsini.
Catherine Soullie
(FR) Austatud juhataja! Tööstusheidete direktiivide uuestisõnastamise lõplik kokkulepe on enam kui vastuvõetav ning ma tervitan tööd, mida tehti kompromissi saavutamiseks.
Lõplik pakett sisaldab seisukoha põhipunkte, mida ma koos mitmete kolleegidega keskkonnakomisjonis kaitsesin ja mille eesmärk oli, et sellest tekstist saaks ambitsioonikas, kuid samal ajal realistlik õigusakt.
Esiteks säilub ettevõtjatele ja erandite lubamise eest vastutavatele ametiasutustele teatav paindlikkus. Järgmiseks pean ma kiitma ESNi uut versiooni, mis põhjustas nii palju vastuolusid ja mis peaks praegu, kui see on piiratud kindlate sektoritega, olema palju paremini saavutatav. Tähtis on ka osutada sellele, et tänu saavutatud kokkuleppele on olemas tugevam side kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise (ETS-) direktiiviga ning mõneti asjakohatu idee luua SO2 ja NOx kvootide turg on uue direktiivi tekstist lõplikult kadunud. Mõnda kahtlust peaks siiski silmas pidama - need on seotud konkreetsemalt pinnase kohta käivate sätetega. Mulladirektiiv ootab ikka vastuvõtmist ja kahjuks käsitletakse seda tähtsat küsimust ainult liikmesriikides, millel on oma vastavad õigusaktid.
Parlament on kohustatud homme vastu võtma kolmepoolsete läbirääkimiste lõpus saavutatud kokkulepped. Kõik asjaosalised on teinud tohutuid pingutusi, et hoida ära selle teksti saatmine kokkuleppemenetlusse. See tekst, kui ma võin teile meenutada, on otsustava tähtsusega ühtemoodi nii tööstuse kui ka Euroopa keskkonnapoliitika jaoks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tööstusheidete direktiivi eesmärk on vähendada saasteainete heiteid rohkem kui 52 000 tööstusrajatisest üle kogu ELi, mis tegutsevad eri sektorites.
Selle direktiivi reguleerimisalasse jäävatele rajatistele tuleb luba anda. Väljaantav luba peab sisaldama heitkoguste piirväärtust, millest peab kinni pidama, ja ka ekspluatatsioonitingimusi, mis määratakse kindlaks parima võimaliku tehnika põhjal. Loa saamiseks peaksid asjaomase tööstussektori ettevõtted esitama ka investeerimisplaani, mis tagab, et nende tööstusrajatised moderniseeritakse eesmärgiga vähendada saasteainete heiteid.
Minu arvates tuleks see direktiiv siduda Euroopa Liidu tööstuspoliitikaga. Direktiiv peaks võimaldama piisavat paindlikkust, et Euroopa tööstus saaks moderniseeruda nii, et säilitame tööstustoodangu ja töökohad Euroopa Liidus, kuid samal ajal ikkagi vähendame saasteainete heiteid.
Lõpetuseks pöördun komisjoni poole, et see konsulteeriks parlamendi ja liikmesriikidega varakult juba siis, kui asub ette valmistama otsuseid parima võimaliku tehnikaga seotud heitkoguste piirväärtuste kehtestamise kohta ja mitte alles pärast seda, kui on need otsused juba vastu võtnud.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Austatud juhataja! Tahaksin teha kaks kommentaari. Esiteks kiire teade - mäng on läbi ja seis oli 3:2 hollandlaste kasuks.
Teine märkus puudutab kivisöel töötava tööstusega liikmesriike ja direktiivi eelnõud. Poola osaleb ja kavatseb ka tulevikus osaleda Euroopa energiastrateegia realiseerimises - niisiis tervitasime kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kompromissi tööstusheidete direktiivi eelnõu kohta. Poola kütusestruktuur on kogu maailmas ainulaadne - rohkem kui 90% elektrist ja soojusest toodetakse kohaliku kivisöe abil, mis annab meie riigile kõrge turvalisuse ja energiasõltumatuse.
Üleminekuperiood suurte põletusseadmete jaoks seoses SO2 ja NOx heidetega on meie jaoks eriti tähtis. Kui erandeid ei oleks, siis oleks vaja - viisil, mis ei ole ei tehniliselt ega majanduslikult õigustatud - 2015. aasta lõpuks sulgeda enneaegselt ja järsult rohkem kui 30 toimivat elektrijaama ning üle poolte soojuselektrijaamadest ja kaugküttejaamadest, mis varustavad elanikke ja tööstust. Üleminekuperioodid võimaldavad sulgeda tootmisüksusi 2016.-2023. aastal järk-järgult ja asendada rajatised kaasaegsete jõujaamadega, millel on kõrgeim võimalik tootmisefektiivsus.
Meie riigis algatatud investeerimisprotsess on kooskõlas praeguse energiapoliitikaga ning on suunatud kütuste mitmekesistamisele 2030. aastaks. See võimaldab vähendada tahkekütuste osakaalu elektrienergia tootmises alla 60%. Tuleks ka mainida, et kliima- ja energiapaketi nõudmisi rakendades kavatseb Poola teha väga suuri jõupingutusi, et saavutada 2020. aastaks 20% taastuvenergia osakaal, parandada energiatõhusust ja töötada uuesti tehnoloogiliselt välja energiatootmine, et saavutada CO2 heitkoguste madal tase.
Zuzana Roithová
(CS) Ma usun kindlalt, et nõukogu ja Euroopa Parlamendi saavutatud kompromiss on mõistlik lahendus liidus heidetest lähtuva õhusaaste ennetamiseks ja piiramiseks ettenähtud terviklike meetmete auahnele läbivaatamisele. See põhineb poliitilisel konsensusel, mis saavutati Tšehhi eesistumise ajal ajutiste erandite kohta olemasolevatele rajatistele, mille ulatuslikuks moderniseerimiseks on vaja aega ja raha, mis ei ole majanduskriisi ajal just lihtne asi. Arstina loomulikult tervitaksin drastilisemat heitkoguste piirmäärade vähendamist, kuid see ei ole praktikas realistlik. Mul on hea meel, et juba praegu on jõutud Tšehhi Vabariigis tööstusega kokkuleppele ja on olemas riiklik kava heitkoguste piirmäärade järkjärguliseks vähendamiseks, nii et uued piirväärtused peaks saavutatama kümne aasta jooksul. Ma olen mures, et väljapoole raskesti saavutatud kompromissi raamistikku jäävate ettepanekute vastuvõtmine võib kogu läbivaatamisprotsessi aastateks enda alla matta. Ma sooviksin õnnitleda kõiki läbirääkijaid.
Jaroslav Paška
(SK) Esiteks tahaksin toetada raportöör Holger Krahmeri jõupingutusi tagamaks, et Euroopa Liidu keskkonnakaitse eesmärke viiakse ellu võimalikult järjepidevalt.
Teisest küljest mõistan ma Euroopa valitsuste kartust, et Euroopa Parlamendi koostatud nõuete järjepidev täitmine võib mõnedel juhtudel muuta nende riigi majandusolukorra keerulisemaks.
Majanduskasvu ajutine aeglustumine võib teatavatel tingimustel olla vastuvõetav hind, mida maksta keskkonna olulise paranemise eest kodanike jaoks tõsiselt saastatud piirkondades.
Peame seega jätkama tundlikult kuid jõuliselt järkjärgulise surve avaldamisega tööstusheidete vähendamiseks ettenähtud tootmistehnoloogiate moderniseerimiseks, mis viiks konstruktiivse dialoogini tööstuse esindajatega selle filosoofia lisamiseks nende arengukavadesse.
Elisabeth Köstinger
(DE) Austatud juhataja! Bürokraatia vähendamine, lihtsustamine, mõjususe suurendamine - need on kolm võtmefraasi, mis kujutavad endast õiget lähenemisviisi olemasoleva tööstusheidete direktiivi muutmiseks. Meil on vaja bürokraatia kontrollitud vähendamist, et saaksime mõjusamalt tegutseda. Meil on vaja konkreetseid ja sisutihedaid suuniseid, milles kehtestatakse üleeuroopalised miinimumstandardid. Meil on vaja kaasnevat mõjususe suurendamist, et saaksime oma keskkonda tõhusamalt kaitsta. Vajame siiski ka sõltumatut ja objektiivset kontrollorganit, mis tagaks uutest suunistest kinnipidamise.
Viimastel aastatel on tänu uutele tehnoloogiatele ja põllumajandussektori jätkusuutlikule majandustegevusele vähendatud CO2 heitkoguseid 12%. Seega on põllumajandussektoril kandev roll kliima ja keskkonna kaitsmisel. Nüüd saab tööstus järgneda. Miinimumstandardite loomise ja tuleneva keskkonnakahju vähenemise abil peab tööstus andma konkreetse panuse meie keskkonna kaitsesse.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ma kiidan kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusel sündinud kompromissi teksti.
Kõrvaldatud on liikmesriikide lahknevused õigusaktide jõustamise ja selle üle teostava järelevalve seisukohalt. Lisatud on mitmed erisused ja paindlikud sätted suurte põletusseadmete jaoks, mida ei ole enne direktiivi jõustumist võimalik nõuetega vastavusse viia. See võimaldab kõigile tööstussektoritele kehtestada miinimumnõuded ja minimaalsed heitkoguste piirväärtused, mida peavad üldiselt järgima kõik ettevõtjad Euroopa Liidus. See võimaldab seda, et kokkulepitud erisusi heitkoguste piirväärtuste kohta aktsepteeritakse ja et need põhinevad parimal võimalikul tehnikal. Erisused puudutavad juhtumeid, kus investeeringukulu kaalub üle keskkonnatulu.
Kompromissi tekst on süstemaatilistest meetmetest tööstusrajatiste tegevuse parandamiseks nii keskkonnakaitse kui ka majandustulu vaatevinklist. Kõige selle lõpptulemusena...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtja)
Eija-Riitta Korhola
(FI) Austatud juhataja! See tähtis õigusloome reform jäi kahjuks 2008. aasta sügisel vastu võetud kliima- ja energiapaketi varju. Sellest on kahju, sest tegemist on tohutult tähtsa direktiiviga nii õhu kvaliteedi kui ka ELi tööstuse jaoks. Toona tegin ma kõik, mis sain, et tagada, et selle tähtsus ei seonduks negatiivsega, kuna see oli kallis, kuid sellel puudus igasugune mainitud keskkonnatulu. On häbiasi, et mitte keegi ei küsinud tööstuse, teadusuuringute ja energeetika komisjonilt nende arvamust, kuigi direktiiv on ilmselt nende vastutusalas.
Kuigi saavutasime mõistliku kompromissi, peavad ettevõtted investeerima puhastustehnoloogiasse, mis ei pruugi olla kättesaadav. Jaamu tuleb enneaegselt sulgeda ning kulud tarbijale on märkimisväärsed. Sellegipoolest on hea, et kompromissis võetakse arvesse vajadust, et vanade jaamade, mida peaaegu et ei kasutata, suhtes peab olema paindlik. Jaamade enneaegne sulgemine tooks kaasa kulu, mida saadav keskkonnatulu ei kata. Hea on ka, et süsinikdioksiidi heitkoguste piirväärtused, mida taotles Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon, ei läinud läbi, sest juba praegu kontrollitakse neid liigselt, osaliselt heitkogustega kauplemisega kattuvalt.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Põhipunkt, mis võimaldab meil lahendada keskkonnakaitse ja konkurentsi moonutamise probleemid, on kõigepealt nõue, et BAT-järeldusi kasutatakse loa andmise tingimuste - ja olulisemaltki - heitkoguste piirväärtuste kehtestamisel. Paindlikkus jääb võimalikuks, kuid seda peaks siis selgelt põhjendama. Komisjon saab koguda teavet selle paindlikkuse kasutamise kohta. Suurimad saasteallikad - suured põletusseadmed - peavad hakkama 2020. aastate keskel kasutama parimat võimalikku tehnikat või need suletakse 2023. aastaks. Arvatavasti te teate, et meie ettepanek oli lühem periood.
Kõik need meetmed, nagu ka sätted järelevalve ja avaliku läbipaistvuse kohta tähendavad, et edasiliikumiseks tuleks selle paketiga nõustuda.
Komisjon on kindlasti valmis selles rakendusprotsessis abistama, kuid ma olen korduvalt öelnud, et ma ei kõhkle vajaduse korral rikkumismenetlusi algatamast. Ma loodan, et tõestasin seda oma volituste esimese poole jooksul. Ma usun, et võrdsed võimalused on oluline argument, millest peame kinni pidama.
Konkurentsiga seoses peame loomulikult hoolitsema konkurentsivõime ja konkurentsi eest Euroopas ja loomulikult tahame Hiinaga konkureerida, kuid mitte ilma õhu kvaliteedi standarditeta. Isegi praegu oleme tunnistajateks Euroopas paljudele enneaegsetele surmadele, mille põhjus - vilets õhu seisukord - on tõestatud.
Ma arvan, et on õiglane öelda, et anname tööstusele aega lisada muutused tavapärastesse investeerimiskavadesse. Peaksime ka vaatama tegevuskava positiivset külge: me saavutame ühtlasi tehnoloogilise eelise. Tähtis on ka tunnistada, et komisjoni ettepanek IPPC uuestisõnastamiseks ei muuda põhimõtteliselt 1996. aasta IPPC korda. Esialgse ettepaneku aluseks oli põhjalik mõjuhinnang, mis tehti rohkem kui kahe aasta eest liikmesriikide tööstuses ja valitsusvälistes organisatsioonides. Äärmiselt oluline on meeles pidada, et parima võimaliku tehnika kontseptsioonis võetakse arvesse sellise tehnika kasutamise kulusid.
Tähtis on ka teada, et meil on mitmeid lisameetmeid tööstuse toetamiseks: energiatehnoloogia strateegiline kava, keskkonnatehnoloogia tegevuskava, seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, struktuurifondid jne.
Kokkuvõtte sellest, mis ma täna kuulsin: parem keskkond, konkurentsivõimeliseks jäämine, Euroopa tööhõive, jätkusuutlikkus, kärpimise kulud, liiga palju erandeid, rangemad reeglid, vajadus suurema paindlikkuse järele, huvid, tasakaalustatud õigused. Kompromiss pakub kõike seda. On tõsi, et me liigume edasi. On tõsi, et liigume õiges suunas, parema elukvaliteedi, tervislikuma keskkonna, suuremate võrdsete võimalustega tööstuse, uuendustegevuse soodustamise suunas. Ma arvan, et esitatud ettepanek, mida raportöör suurepäraselt käsitses, väärib teie toetust. Komisjon toetab kindlasti seda.
Holger Krahmer
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Arutelu ajal on juhtunud kolm asja: esiteks on selgunud, et jalgpalli maailmameister on Euroopast. Ma arvan, et see on hea enne. Kes täpselt, see selgub varsti. Ma ei taha öelda oma eelistust. Teiseks see, et Ühendkuningriik tegi Saksamaale komplimendi. Chris Davies, suur tänu! Seda ei juhtu iga päev. Kindlasti on see märkimisväärne. Kolmandaks: maailmas on endiselt kõik korras; isegi Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon peab jalgpalli keskkonnakaitsest tähtsamaks. Kahjuks on kaasparlamendiliige Bas Eickhout jälle lahkunud. Loomulikult õnnitlen aga meie Hollandi sõpru!
Ma tahtsin rääkida arutelu, mida ma just jälgisin, kahest tahust. Esiteks see, et ma saan väga hästi aru meie Ida-Euroopa sõprade muredest ja ängist. Idasakslasena olen ma pooleldi idaeurooplane. Ma mõistan, et Ida-Euroopa ei saa kohe järele jõuda igale keskkonnapoliitilisele sammule, mida Lääne-Euroopa riikides on viimastel aastakümnetel tehtud. Kõrge keskkonnakaitse saavutamiseks peab seda endale lubada saama. Jah, see on tõsi! Ma mõtlen siiski - isegi kui me seda asjaolu arvesse võtame -, et kompromiss on väärt heaks kiitmist, sest selles koheldakse õiglaselt eri lähtekohti, milles paljud liikmesriigid on.
Teiseks: argument, et parima võimaliku tehnika kasutamine seab ohtu konkurentsivõime, eriti võrreldes Hiinaga, ei ole mitte üksnes vale, vaid ka ohtlik. Peame leppima tõsiasjaga, et Aasias on tööstusprotsessid alati odavamad kui siin. Me suudame sellele väljakutsele siiski vastata üksnes juhul, kui rakendame võimalikult paljudes tööstusharudes parimat võimalikku tehnikat. Kes seda ei tee, muutub vähem konkurentsivõimeliseks.
Mitte keegi - ka see õigusakt mitte - ei nõua, et mõni tööstusettevõte tuleb homme sulgeda. Keegi ei nõua, et 0-lt tuleb 100-le hüpata, et nädala jooksul saaste piirväärtust saavutada. Meil on piisavalt üleminekuperioode, kuid väita, et peame konkurentsi põhjustel loobuma, on vale. Ma arvan ka, et selle direktiiviga oleme seadnud kursi mitte ainult keskkonna-, vaid ka tööstuspoliitikale, kursi, mille nimel on väärt teha tööd mõne järgmise aasta jooksul.
Juhataja
Holger Krahmer, õnnitlused suurepärase töö puhul!
Arutelu on lõppenud. Hääletamine toimub homme, kolmapäeval 7. juulil 2010 kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ioan Enciu  
kirjalikult. - (RO) Ma soovin tervitada tööstusheidete direktiivi ettepaneku üle peetud kolmepoolseid läbirääkimisi! Euroopa vajab poliitikat, mis arvestab iga liikmesriigi tööstusrajatiste moderniseerimisvõimet. Enamik direktiivi tekstis sisalduvatest sätetest kajastavad vajalikke kohandusi, mille eesmärk on, et energeetikatööstuse ettevõtted, mis vajavad aega uute eeskirjade järgimiseks, saaksid tegevust jätkata. Sellega seoses on äärmiselt tähtsad kitsendused ja neid on võimalik anda selgete kriteeriumite alusel, mis tuleks visandada komisjoni suunistes.
Hetkel oleme tunnistajaks katsetele töötada teatavates piirkondades välja alternatiivseid energiaressursse. See säilitab märkimisväärse sõltuvuse fossiilkütustest. Peame leidma lahendused, mis võimaldavad meil investeerida kaasaegseimatesse tootmisrajatistesse võimalikult vähesaastval viisil. Peame võimaldama ka saastavate tööstuste, nagu kivisöe kaevandamine, üleviimist teistesse majandussektoritesse.
Euroopa Komisjon peab tagama, et energiatootmise värskeimad tootmistehnoloogiad jaotuksid ühtlaselt üle kogu Euroopa, andes selleks vajaduse korral logistilist ja finantstoetust nendele liikmesriikidele, millel puuduvad vajalikud ressursid sellistesse projektidesse investeerimiseks.
Richard Seeber  
kirjalikult. - (DE) Tööstustegevuseks peab olema kõrge keskkonnakaitse tase. Eelkõige kehtib see vee- ja õhusaaste, kuid ka bioloogilise mitmekesisuse suhtes. Hetkel on Euroopa eeskirjad tööstusliku keskkonnakaitse kohta liiga killustunud ja nendega ei ole veel saavutatud parima võimaliku tehnika kasutamist soovitud määral, et tõsta keskkonnakaitse taset. Selle tulemusena on eriti oluline, et muudaksime parima võimaliku tehnika reegliks, mitte erandiks. Tulemusena kujunev peamine strateegia on võidelda keskkonna saastamise vastu selle tekke kohas. Nende eeskirjade uuestisõnastamise ja uuesti alustatud aruteludega on tehtud oluline samm erandite andmise võimaluste karmistamiseks ja bürokraatia vähendamiseks, mis on eriti oluline VKEdele. Lisaks on komisjoni ülesanne korrapäraselt kontrollida, kas on vaja edasisi üleeuroopalisi ühtseid nõudeid üksikute tegevuste ja jaamade jaoks, ning sellest nõukogule ja parlamendile raporteerida. Samuti nõutakse seda, et liikmesriike meetmete rakendamisel toetataks ja kontrollitaks. Selles suhtes mängib tähtsat rolli koostöö Euroopa tööstuse liitude, VKEde ja valitsusväliste organisatsioonidega. 2019. aasta teine rakendusraport näitab, kas parima võimaliku tehnika kasutamisest ELis on tõepoolest saanud reegel, et tagada tööstussektori keskkonnakaitse kõrge tase.
Zbigniew Ziobro  
kirjalikult. - (PL) Kogu ELile tähtsa tööstusheidete (kompleksne vältimine ja kontroll) direktiivi õigusloomeprotsess on aeglaselt lõpule jõudmas. Tuleks siiski rõhutada, et mitte kõik liikmesriigid ei ole suutelised seda rakendama. Poola seisukoht on, et kui direktiiv selle praegusel kujul vastu võetakse, võib sellel olla tõsiseid tagajärgi tööstusele ja kaugküttejaamadele. Tööstuse kahju võib olla kuni 50 miljardit Poola zlotti. Direktiivi rakendamisel oleks negatiivne mõju ka tuhandetele Poola ettevõtetele. Saastuse vähendamine väljapakutud tasemele tähendab, et paljud vanad jaamad tuleb asendada uutega, mis on suurem probleem, kui süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine. Kaugküttejaamade puhul nähakse direktiivis siiski ette üleminekuperiood liidu standarditega kohandamiseks 2019. aastaks. See on neli aastat vähem võrreldes sellega, mida Poola ootas. Üleminekuperioodi pikendamine teeks väikestele soojusjaamadele tehnoloogilised muutused lihtsamaks. Direktiivi kasutuselevõtt mõjutab ka tavakodaniku elu. Poola keskkonnaministeeriumi hinnangute kohaselt tõstab tööstusheidete direktiivi kasutuselevõtt sooja hinda 20% ning ka elektri hind kallineb. Eeltoodu valguses tuleks soovitus tööstusheidete direktiivi teiseks lugemiseks tagasi lükata.
