Infotund (küsimused komisjonile)
President
Järgmiseks punktiks on küsimused komisjonile (B6-0010/2008).
Komisjonile esitati järgmised küsimused.
I osa
Teema: EASA lennukõlblikkuse hindamistegevus
2007. aasta sügisel juhtus Aalborg, Vilniuses ja Kopenhaagenis kolm õnnetust, milles kõigis osales Dash8 Q400 õhusõiduk. Uurimise esialgsed leiud näitavad, et 9. ja 12. septembril juhtunud õnnetusi võib panna projekteerimisvea süüks, selle järelduse osas nõustuvad Skandinaavia Lennundusamet (SLV) ja Euroopa Lennuohutusamet (EASA). 27. oktoobril juhtunud õnnetus võis olla vigase projekti ja järgnevate kontrollimisel tehtud vigade tagajärg. Skandinaavia Lennundusamet hoiab õhusõidukit maas ja sellele uuesti teenindusloa andmine sõltub mitmest tingimusest, samas kui EASA on jõudnud järeldusele, et tegemist oli ainult pisikese projekteerimisveaga.
Kas EASA tegelik ülesanne pole mitte kõrgete ohutusnormide tagamine?
Kuidas on võimalik, et EASA ja SLV jõudsid nii erinevatele järeldustele pärast lennufirma uurimist, mis näitas, et 16 nende 18st Dash8 Q400 õhusõidukist olid sama projekteerimisvea või ehitusveaga, mis sundisid lennufirmat Kopenhaagenis hädamaandumist sooritama?
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Mul on hea meel vastata pr Jenseni küsimusele.
Oodates lõplikke aruandeid kolme DASH8 Q400 õhusõidukiga juhtunud õnnetuse uurimise kohta arvab komisjon, et on liialt vara spekuleerida õnnetuse põhjustanud tegurite, samuti võimalike projekteerimis- või ehitusvigade üle.
Euroopa Lennuohutusameti ülesandeks on muidugi võimalikult kõrge ohutuse tagamine. Amet on seda juhtumit väga hoolikalt uurinud ja teeb seda edasipidigi, arvestades et maailmas kasutatakse hetkel 170 sellist tüüpi õhusõidukit.
EASAlt saadud üksikasjaliku teabe kohaselt on EASA korduvalt võtnud ühendust Norra ja Taani lennundusametite, Kanada lennundusameti ning õhusõiduki tootjaga. Tulemusena on tehtud nii mõndagi, kaasa arvatud EASA poolt lennukõlblikkussuuniste avaldamine, milles on sätestatud võetavad parandusmeetmed.
Sellist tüüpi õhusõiduki maandumismehhanismi sissetõmbumissüsteemi üksikasjalikul uurimisel järeldas EASA, et õhusõiduki ohutuses ei saanud kahelda. Skandinaavia võimudel soovitatakse seega õhusõidukile lennukõlblikuse sertifikaat tagasi anda, seda muidugi pärast parandusmeetmete võtmist.
Skandinaavia võimud teavitasid lennufirmat tingimustest, mida tuleb täita lennukõlblikuse sertifikaadi tagasisaamiseks kõnealuse lennukipargi jaoks. Lennufirma ei ole aga veel esitanud tõendeid selle kohta, et õhusõidukite puhul on teostatud vajalikud kontrollid ja parandused.
Hetkel ei ole Euroopa Lennuohutusametit teavitatud, kas Taani võimud on taastanud SASi Q400s sõidukite lennukõlblikuse sertifikaadi. EASA säilitab kontakti Taani võimudega, püüdes seda küsimust selgitada.
Hr president, sellise vastuse tahtsin anda pr Jensenile.
Anne E. Jensen
(DA) Hr president, tahaksin tänada asepresident Barrot'd selle ülevaate eest. On tõsi, et lahkheli, millele oma küsimuses viitasin, võib olla osaliselt likvideeritud; siiski on asi nii, et Taani lennundusamet ei luba SASi lennukitel õhku tõusta, enne kui on lahendatud tehnilised probleemid, samas kui teised lennufirmad kasutavad samade tehniliste probleemidega lennukeid. Leian, et siin on põhiküsimus - lisaks diskrimineerimisele SAS Scandinavian Airlines'i ja teiste lennufirmade vahel nagu Flybe, Augsburg, Tyrolean ja Luxair -, et meie kodanikud ei saa eeldada lennuohutust. Mida te teeksite, hr Barrot, tagamaks, et ma saaksin ühtmoodi usaldada ühtset lennundusametit ja riiklike lennundusameteid, kuna nendest asutustest me ju räägimegi?
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) EASA on andnud konkreetsed juhised, mille järgmine tähendab, et kõnealused õhusõidukid on lennukõlblikud. Seega ei ole probleeme ohutusega, asi on lihtsalt selle, et Taani võimud ei ole EASAt teavitanud antud lennufirma reageeringutest.
Pr Jensen, asi on selles, et EASA on andnud täielikud juhised selliste probleemide lahendamiseks, mis võivad tekkida nende sõidukite kasutamisel.
Hetkel peab EASA ootama uurimise tulemusi, enne kui saab võtta lõpliku seisukoha selles asjas, kuid ma tahaksin rõhutada, et EASA on kindlasti andnud täielikud juhised nende õhusõidukite ohutuks kasutamiseks, mis ei ole põhjustanud tegelikult õnnetusi, milles keegi viga oleks saanud, vaid mis on, nagu te ütlesite, siiski õnnetustes osalenud, ning asjade kordaajamiseks tuleb tegutseda.
Jörg Leichtfried
(DE) Volinik, paradoksaalselt näib nüüd, et üks Euroopa lennuohutusamet keelab õhusõidukitel lennata, samas kui teine, nagu Austria amet, usub, et need võiksid seda siiski teha. Minu küsimus teile on järgmine: kas EASA leiab, et asjad on nüüd lihtsamad, kui antud valdkonnas valitseb ulatuslikum pädevus, arvestades, et näib - nagu te ütlesite -, et ettevõte, mis neid õhusõidukeid toodab, tekitab hetkel teatud probleeme? Kui EASA saab nüüd teha seda, milles me oleme kokku leppinud, nimelt samuti trahve kehtestada ja mitte kohe tegevusluba tagasi võtta, kas asjad tunduvad siis lihtsamad? Mulle tundub, et see ulatuslikum pädevus, milles kokku leppinud oleme, teeb tulevikus asjad EASA jaoks lihtsamaks.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Lubage mul selgitada, et EASA on väljastanud juhised ning lennufirmad peavad kohaldama meti kehtestatud eeskirju.
Teie küsimus on aga laiem. Jah, EASA-l on kohustusi seoses õhusõidukite sertifitseerimisega ning kohustusi kinnitussertifikaatide väljastamisel kogu maailmas, kuid see tugineb ELi liikmesriikide kontrollidele, et kontrollida, kas täielikult kohaldatakse ühiseid eeskirju.
Teisisõnu, nagu te õigesti ütlesite, oleme ameti volitusi laiendanud, kuid mitte nii, et erinevate liikmesriikide lennundusametitel ei oleks mingeid kohustusi. Liikmesriigid peavad teostama oma kohustusi läbi oma lennundusametite.
Ühel päeval me võib-olla suudame kaugemale minna, kuid hetkel on EASA-l mitu keerulist ülesannet ja ta peab suutma väga täpselt kontrollida ühiste eeskirjade kohaldamist liikmesriikides.
Sellel konkreetsel juhul arvan ma, et EASA on teinud täpselt seda, mis on vajalik ohutuse tagamiseks.
Teema: Läbipaistvus juhtide palga küsimuses
Kõikjal Euroopas on juhtide palgad tasapisi tõusnud. Näiteks Austrias tõusis juhtide põhipalk umbes 3,7 % 2006. ja 2007. aastal. Siiski suurenesid juhtide palkade muutuvkomponendid palju teravamalt. Juhtide palkade suurenemine on tekitanud üldsuse huvi juhtimistegevuste tegeliku tasustamise osas. Eriti, kuna muutuvat tasu ei pea bilansis kajastama, tahavad aktsionärid teada, kuidas nende raha kulutatakse. Euroopa kodanikud on esitanud selged nõuded juhtide palga suurema läbipaistvuse osas.
Kas komisjon on nendest arengutest teadlik? Kas on kavandatud Euroopa õigusakte, mis toovad kaasa juhtide palga suurema läbipaistvuse või on sellised seadused antud valdkonnas juba olemas?
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Juhtide palkade küsimus on aktuaalne ja on seda olnud juba mõnda aega. Vastusena on komisjon astunud samme läbipaistvuse suurendamiseks.
Komisjoni 2004. aastal vastu võetud soovituses on sätestatud ettevõtte poliitika ja selle juhtide tasustamise iga-aastase avalikustamine. Komisjon on seda soovitust täiendanud, kontrollides, kas seda tegelikult liikmesriikides kohaldatakse. Tegime hiljuti selle kohta ülevaate.
Suurem osa liikmesriikidest on oma riiklikus korporatiivsete ettevõtete haldamise koodeksis või kohaldatavates õigusaktides kehtestanud kõrged avalikustamisnormid juhtide tasustamisele. Siiski ei ole umbes 60 % liikmesriikidest järginud soovitust oma tasustamispoliitika läbipaistvuse kohta. Ainult vähesed soovitavad selle osas hääletada ettevõtte üldkoosolekul. Siin on arenguruumi.
Komisjon hindab ka seda, mil määral ettevõtted praktikas järgivad soovitatud läbipaistvusnorme. Tasustamine on valdkond, kus mõned ettevõtted väga vastumeelselt teavet avalikustavad, vaatamata riikliku korporatiivsete ettevõtete haldamise koodeksi soovitustele. Uurime seda küsimust lähemalt.
Jörg Leichtfried
(DE) Volinik, ütlesite ise, et 60 % ettevõtetest ei kavatse midagi teha. Ma küsin teilt nüüd: mida komisjon teha kavatseb?
Ja minu teine küsimus. Oleme nüüd konkreetsest Saksamaa juhtumist teada saanud, et need härrad - kuna tegemist on valdavalt härradega - ei teeni mitte väga head raha, vaid ei taha ka oma teenistuselt makse maksta, sel eesmärgil lähevad nad Liechtensteini ja mujale. Mida kavatseb komisjon ette võtta sellisele tegevusele lõpu tegemiseks?
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Vastuseks austatud liikme mõlemale küsimusele, need on probleemid, millega tuleks tegeleda liikmesriigis. Vastuseks küsimusele komisjoni kavatsuste kohta ütlen, et komisjon on oma kavatsused juba täide viinud.
Minu eelkäija otsustas antud valdkonnas teha soovituse. Miks otsustas ta muu asemel soovituse kasuks? Mul pole kahtlust, et selleks oli palju põhjuseid, kuid peamine oli asjaolu, et Euroopas ei eksisteeri mingit lepet universaalse korporatiivsete ettevõtete haldamise koodeks või ettevõtete seadussüsteemi osas.
Selles valdkonnas on palju kultuurilisi erinevusi ja see oli üks põhjustest, miks minu eelkäija otsustas antud küsimuses soovituse kasuks.
Soovituse osas on meie uurimus näidanud, et suurem osa liikmesriike on kehtestanud need avalikustamisnormid juhtide tasustamise kohta oma korporatiivsete ettevõtete haldamise koodeksis, ja et mõned on selle lisanud oma siduvatesse õigusaktidesse. Enamik on ka soovitust järginud tasustamispoliitika läbipaistvuse osas.
Teise, maksustamist käsitleva küsimusega peavad kindlasti tegelema liikmesriigid, et tegutseda soovikohaselt ja vastavalt oma riiklikele seadustele.
Teema: Maa-aluse kiirraudteevõrgustiku etapi ehitamine Sagrada Família kiriku lähedale (Barcelona)
Nagu kõigile teada, on maa-aluse kiirraudteevõrgustiku etapi ehitamine Barcelonas kaasa toonud mitme ehitise kokkuvarisemise või vajumise, ohustades nii elamuid kui ka olulisi hooneid, nende seas Sagrada Família kirikut ja muidu ajaloolisi ehitisi.
Kuna tegemist on ELi rahastatava projektiga, kas siis komisjon saaks anda teavet eelnevate, direktiivi 85/337/EMÜ(1), alusel teostatud keskkonnamõjude hindamise kohta ja öelda, kas nendes uuringutes on hinnatud ohtusid Sagrada Famíliale ja teistele ajaloolistele ehitistele?
Kas Euroopa institutsioonideni jõudnud toimikud sisaldavad Pompeu Fabra ülikooli teostatud uuringut, mis ei soovitanud tänu seonduvatele ohtudele maa-alust ehitust?
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Hr president, tahaksin kõigepealt teile meenutada komisjoni kindlat seisukohta: kui kasulik või vajalik projekt ka poleks, seda ei tohiks kunagi teostada, kui see kahjustab keskkonda, rahvatervist või liikmesriigi kultuuripärandit.
Liikmesriigid peavad astuma kõik vajalikud sammud kultuuripärandi kaitsmiseks ja selle eest hoolitsemiseks. See kehtib eriti nende ajalooliste vanalinnade kohta, mis tihti kannatavad kasvava urbaniseerumise lisasurvete tõttu.
Austatud liikme esitatud küsimuses osas aga tahaksin märkida järgmist: Madriidi-Saragossa-Barcelona kiirraudteevõrgustiku ehitamisprojekte rahastatakse Ühtekuuluvusfondi abil vaid osaliselt.
Üleeuroopalise Transpordivõrgu Fondist kaasrahastatakse projektiuuringute ettevalmistamist piki kogu raudteed, kaasaarvatud pikendus Barcelonast Geronasse ja Figueresesse.
Siiski ei pruugi Euroopa fondide vahendeid olla kasutusel Barcelona maa-aluse raudtee projektides. Samuti tuleks märkida, et projektide kavandamine ja teostamine on täielikult liikmesriikide teha, kellel on kohustus järgida ja täielikult rakendada kõiki ühenduse seaduste kohaseid eeskirju.
Sellel konkreetsel juhul ei rahastatud Santsi ja Sagrega jaamu ühendava etapi, või Sagrada Família lähedal avatava tunneli ettevalmistavat tööd ühenduse vahenditest. Komisjoni ei hoitud seega asjaga kursis ega saanud koopiat Hispaania võimude teostatud keskkonnamõju hindamise aruandest.
Komisjon on teadlik faktist, et asjaomane Hispaania asutus, nimelt saastamise ja kliimamuutuste vältimise peasekretariaat, on keskkonnamõju hindamise aruande heaks kiitnud vastavalt oma 30. mai 2007. aasta otsusele. Heakskiitva otsuse tekst avaldati Hispaania valitsuse ametlikus ajakirjas juunis 2007. Tekst sisaldab viiteid mõjudele, mida projekt avaldab kultuuripärandile, sealhulgas Sagrada Famíliale.
Lõpetuseks, komisjoni ei ole teavitatud Pompeu Fabra ülikooli korraldatud uuringust. Hispaania võimud peavad võtma arvesse nii uuringute sisu kui avalikku arvamust.
Komisjon jätkab olukorra kontrollimist. Loodame, et sellele Barcelona linna kultuuripärandi ajaloolisele monumendile ei sünni mingit kahju.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Hr president, mul ei ole mingit kahtlust, et seadusi on täpselt järgitud; ütleme nii, et vähemalt kohustuslik osa on täidetud. Pöördun komisjoni poole, et paluda tema abi asutamislepingute eeskostjana, ja koputan komisjoni südametunnistusele, et too lükkaks meetmed tagasi ja kohaldaks keskkonnamõjudirektiivi selles osas väga põhjalikult.
Asjaolu, et tunneli seda osa ei rahastata ELi vahenditest ei puutu asjasse, kuna me kõik teame, et projektide osadeks tükeldamine on halb tava ja tõesti selline tava, mida EL on pidanud kritiseerima.
Miks ei kuulutatud AVEt suureks projektiks, mille puhul nõutaks põhjalikke mõju-uuringuid, arvestades, et me teame, et see läbib väga tundlikke piirkondi, nagu näiteks Pedrera ja eriti Sagrada Familia ümbrus?
EIA direktiivi artiklis 3 nõutakse hinnangu andmist kultuuripärandile osaks saavatele võimalikele ohtudele. Ehitatav 40 meetri kõrgune kaitsemüür asub vaid pooleteise meetri kaugusel Sagrada Familiast, mis kaalub 40 000 tonni.
Lisaks, võttes arvesse pinnase iseloomu ja asjaolu, et katedraal on äärmiselt keerukas ja geniaalne töö, palun ma vaid seda, et kuulataks ära ja võetaks arvesse kõiki osapooli. Olen väga rõõmus AVE-projekti teostamise üle, kuid tegemist ei ole poliitilise parteilise küsimusega, see oli PP, kes marsruuti muutis ja nüüd arvan ma, et seda peaks uuesti muutma, et see jookseks piki Valencia tänavat.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Tahaksin veel kord toonitada, et komisjonil ei ole sekkumiseks õigust. Muidugi on austatud liikmel õigus öeldes, et me peame väga hoolitsema oma kultuuripärandi ja eriti arhitektuuriliste suurteoste säilitamise eest. Siiani aga ei ole meid teavitatud mingist ohust: meile ei ole öeldud, et teostatud keskkonnamõju eelnõu oleks vigane.
Kõik, mis komisjoni tähelepanu ulatusse on jõudnud, on Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile Llave para Litoral ühingu poolt esitatud palvekirjade küsimus, mille liikmed soovivad rannikut läbivat marsruuti praeguse asemel.
Need probleemid jäävad aga keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldades kohalike ja piirkondlike asutuste ning keskvalitsuse lahendada. Meie kultuuripärandi säilitamiseks on nad kohustatud seda tegema.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Hr president, tahaksin vaid lisada mõned üksikasjad ja võib-olla inimesi veidi rahustada öeldes, et selle projekti kohta on olemas täielik geoloogiline teave, ehitustehnika vastab pinnatingimustele, enne olemasolevate ehitiste naabruses töö alustamist võetakse ennetavaid meetmeid, teostatakse mõõtmisi, et koheselt tuvastada ehitiste võimalik liikumine või maasse vajumine, läheduses asuvatele hoonetele ei avaldata negatiivset mõju ja üldsuse teavitamise osas tagatakse läbipaistvus.
Ma püüan öelda, et ma ei usu, et keegi oleks rohkem huvitatud selle ajaloolise monumendi ja naabruses elavate inimeste turvalisuse säilitamisest kui Hispaania, Katalaani ja kohalikud asutused.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Ma ei usu, et mul oleks rohkem midagi lisada teabele, mida austatud liige meile esitas.
II osa
Teema: Vanakreeka ja ladina keele kaasamine Euroopa keeleoskuse näitajasse
Võttes arvesse komisjoni kavatsust kehtestada Euroopa keeleoskuse näitaja viie enamlevinud keele osas, kas komisjon ütleb, kas kavatseb Euroopa keelte õpetamise sihtprogrammi kaasata ladina ja vanakreeka keele, kuna need on Euroopa keelte aluseks ja paljud nendest pärinevad sõnad on kasutusel kõigis Euroopa keeltes?
Pidades silmas nende keelte olulisust on Euroopa Klassitsistide Liit, Euroclassica, juba kehtestanud tasemed ja sertifitseeritud pädevuse ladina keeles; sarnast programmi valmistatakse ette vanakreeka keele kohta. Nende kahe klassikalise põhikeele õpetamine annab võimaluse koos süvendada Euroopa tsivilisatsiooni vundamenti ja rajada tihedamad suhted Euroopa kodanike vahel, samas kui sellise keelelise pädevuse sertifitseerimine on lisaoskuseks professionaalses karjääris.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) 2005. aastal vastuvõetud komisjoni teatises pealkirjaga Euroopa keeleoskuse näitaja tehti ettepanek põhjalikuks strateegiliseks lähenemisviisiks Euroopa keelepädevuse uurimise teostamisel, mis on vahend, mis lubab vajalike andmete kogumise teel ette valmistada Euroopa näitajat selles valdkonnas ning parandada võõrkeelte õpetamise teadmisi.
Selle põhjal esitas nõukogu mais 2006 oma järeldused Euroopa keeleoskuse näitajaga seonduva mitme olulise probleemi kohta. Võõrkeele testimise osas otsustas nõukogu, et Euroopa keeleoskuse näitaja kehtestatakse ELi ametlike keelte jaoks. See tähendab, et see projekt hõlmab ainult elavaid keeli. Seetõttu ei ole arvesse võetud ladina ja vanakreeka keele testimise võimalust.
Praktilistel põhjustel otsustas nõukogu, et Euroopa keeleoskuse näitaja esimese etapi jooksul hinnatakse õpilaste keeleoskust esimese ja teise võõrkeele osas ELis kõige enam õpetatavate ametlike võõrkeelte, nimelt inglise, prantsuse, saksa, hispaania ja itaalia keelte seas, ning andmeid kogutakse kolme oskuse kohta: need on lugemine, kuulamine ja kirjutamine.
Siiski saab testimisinstrument olema kättesaadav kõigile riikidele, kes tahavad olla kindlad, et riiklikud võimalused hõlmaksid lisaks nende viie võõrkeele testidele ka muid teste. Komisjon esitab ka algatuse tegemaks kindlaks, et uuringu järgmine etapp hõlmaks kõiki ELis õpetatavaid keeli.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr president, ma näen, et teie pädevusalasse ei kuulu õpetamine ega levitamine ega, nagu ma kirjalikult mainisin, klassikalistest keeltest alguse saanud kultuuripärandi säilitamine.
Kas see kuulub teie pädevusalasse või mitte? See on minu esimene küsimus. Minu teine küsimus on, kas Euroopa teadusuuringute programm hõlmab nende keelte uurimist või mitte? Kas te teate selle küsimuse kohta üldse midagi?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Mulle esitatud küsimus hõlmas Euroopa keeleoskuse näitajat. Nagu ma ütlesin, kohaldatakse seda ainult EL ametlikele keeltele. Teisest küljest ei ole Euroopa Komisjonil mingit teavet selle kohta, kas liikmesriikides või nende piirkondades teostatakse võimalikke uuringuid nimetatud keelte osas.
Manolis Mavrommatis
(EL) Volinik, raportöörina Euroopa keeleoskuse näitaja osas tahaksin märkida, et kõnealuse näitaja ülesandeks on regulaarselt hinnata pädevust kaasaegsetes keeltes kõigis liikmesriikides.
Leppisime kokku, et alguses mõõdab see näitaja ainult viit kõige enam levinud keelt ELi haridussüsteemides: inglise, prantsuse, saksa, itaalia ja hispaania keelt.
Siiski palus parlament komisjonil ja nõukogul astuda vajalikke samme nii pea kui võimalik selle testi laiendamiseks suuremale hulgale riigikeeltele ELis, eeldusel, et see ei mõjuta ebasoodsalt kaasaegsete keelte õpetamist või arengut.
Kas volinik saab meile öelda, millisesse etappi me jõudnud oleme ja võimaluse korral ka seda, millised keeled kaasatakse järgmisesse etappi?
Bernd Posselt
(DE) Volinik, Põhja-Böömimaal asub endises Haindorfi kloostris Poola-Saksa-Tšehhi kohtumiskeskus, kus kõik kirjad ja sildid on ladina keeles. Kas me ei saaks teha sama ka Euroopa institutsioonide hoonetes?
Teine ettepanek: kas me ei võiks Euroopa hümni panna ladina keelde, et kõik saaksid koos kaasa laulda ja mille liikmesriigid saaksid siis oma keeltesse tõlkida samas kui ühine tekst oleks ladina keeles?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Euroopa keeleoskuse näitaja, nagu ma juba ütlesin ja teie õigesti märkisite, hindab esimesel etapil ainult viit keelt.
Hetkel on ajakava järgmine: sel aastal koostame pilootprojekti ja 2009. aastal teeme ettevalmistusi hindamiseks, nii et 2010. aastal oleks meil olemas selged tulemused olukorra kohta nende viie keele osas. Nagu ma oma sõnavõtus ütlesin, tahab komisjon hiljem laiendada seda näitajat kõigile riigikeeltele. Siiski on liiga vara öelda, millal täpselt see laienemine aset leiab. Muidugi peame kõigepealt nägema ja põhjalikult uurima viie keele hindamise tulemusi.
Teisest küljest, teie teise küsimuse kohta, Euroopa Komisjoni eesmärgiks on kaitsta keelte mitmekesisust. Sellele tuginedes püüab komisjon kõigis oma tegevustes kaitsta nii ametlikke keeli kui teisi ELis räägitavaid keeli. Meil on 23 riigikeelt, üle 60 piirkondliku ja vähemkasutatava keele. Selle põhjal on meie tegevus eriti suunatud nendele keeltele, mida me nimetame elavateks keelteks.
Mis puutub Euroopa hümni, siis on seisukohad muidugi väga erinevad. Komisjoni ülesanne ei ole otsuse langetamine selles küsimuses.
Teema: Keelevähemuste toetamine
Millised keelevähemused said komisjonilt toetust 2007. aastal ja milliseid võimalusi näeb komisjon 2008. ja 2009. aastal saksa keelt kõnelevate vähemustele suurema toetuse osutamiseks?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) 2007. a valiti elukestva õppeprogrammi rahastamisel üks konkursikutse, üks võrgustik ja kolm projekti, mis käsitlevad keelevähemusi.
Teine põhitegevus: võõrkeeled. Keelte mitmekesisuse edendamiseks loodud võrgustik, mida koordineerib Walesi keeleamet, on suunatud järgmistele keeltele: baski, bretooni, katalaani, korni, ida-friisi, šoti, gaeli, põhja-friisi, kõmri, lääne-friisi, slovakkia, ladina, galiitsia, friuuli, sardiinia, eesti, iiri, läti, leedu, malta, soome ja rootsi.
Euroopa vähemlevinud keelte amet on selle kolme aasta pikkuse projekti üks partnereid, mille eesmärgiks on hõlbustada praeguste heade tavade vahetamist ja arendada uusi ja innovaatilisi ideid hariduse ja keeleplaneerimise valdkonnas regionaalsete keelte, vähemuste keelte, põliskeelte, piirüleste keelte, väiksemate rahvuste keelte ja vähemlevinud keelte kontekstis. Kolm mitme aasta pikkust 2007. aastal rahastatud projekti hõlmavad vähemuste keeli ja maailmakeeli, nagu katalaani, baski, sardiinia, sitsiilia, iiri, vene, araabia ja hindi keel.
2008.-2010. aastaks antakse prioriteet projektidele, mille sihiks on vähemlevinud Euroopa keeled. 2007-2013. aasta elukestva õppe programmi kontekstis võib rahastada kõiki keeli, hõlmates nii saksa keelt kõnelevad vähemused.
Bernd Posselt
(DE) Volinik, kas ma sain õigesti aru, et saksa keelt kõnelevad vähemused ei saa toetust kuni aastani 2013? Kindlasti on asi nii, näiteks, et eksisteerivad tõelised vähemused, nagu sakslased Tšehhi Vabariigis, poolakad Leedus, poolakad Tšehhi Vabariigis, jne. Nii, et oma meedia- või kultuuriprojektidele ei saa nad hetkel mingisugust toetust. Või sain ma teist valesti aru?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Võibolla ma ei väljendunud selgelt. Ma ei öelnud kindlasti, et teatud keeli, kaasa arvatud saksa keelt, saab toetada alles pärast 2013. aastat. Vastus on kategooriline. Elukestva õppe programmis on tõenäoline, et rahastatakse kõiki ELis kõneldavaid keeli, sealhulgas ka saksa keelt. Ainus, mis loeb, on esitatud projekti või projektide kvaliteet. Seega on minu vastus kindel, et selliseid keeli saab rahastada elukestva õppe programmi raames, seda ka ajavahemikus 2008-2013. Ma kordan, kaasa arvatud mainitud perioodil.
Teema: Euroopa vähemkasutatud keeled
Kas Euroopa Komisjon võib öelda, kas ta kavatseb lähitulevikus algatada uusi programme Euroopa vähemkasutatud keelte edendamiseks, ning kirjeldada nende programmide olemust ja neile antavat võimalikku rahalist toetust?
Küsimusele 45 vastatakse kirjalikult.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Komisjonil ei ole hetkel kavatsust algatada uut programmi Euroopa vähemkasutatud keelte konkreetseks edendamiseks lähitulevikus. Tegelikult pakuvad komisjoni 2007.-2013. aasta uued programmid, nimelt elukestva õppe programm, laialdase valiku nende keelte rahastamisvõimalustest. Selle programmi jaoks sobivad kõik keeled.
Rahastamine on võimalik läbi elukestva õppe programmi nelja allprogrammi: need on COMETIUS, ERASMUS, Grundvig ja Leonardo da Vinci. Rahastamine on võimalik ka elukestva õppe programmi äsjaloodud ristsektsioonis, eriti põhitegevuste alusel - võõrkeeled -, mis pakub rahastamist projektidele ja võrgustikele, mille eesmärgiks on võõrkeelte õpetamise ja keelte mitmekesisuse.
Pärast 2007. aasta üldist konkursikutset valiti rahastamiseks 2. põhitegevuse raames üks võrgustik ja kolm projekti, mille sihiks on vähemlevinud keeled. Aastatel 2008-2010 antakse prioriteet projektidele, mille sihiks on Euroopa vähemlevinud keeled. 2008. aastal on 2. põhitegevuse olemasolev eelarve 9,9 miljonit eurot, kuid arvestades, et keelega seotud tegevuste ja projektide rahastamine on levinud, on elukestva õppe programmis saadaval lisavahendid.
Seán Ó Neachtain
(GA) Hr president, tahaksin tänada volinikku vastuse eest. Kas ta aga tunnistab, et on oluline, et vähemkasutatud keeltele osutataks abi nende endi kontekstis ja et neid ei tohiks väga siduda elukestva õppe programmiga? Need keeled on haavatavad ja kui neile ei osutata märkimisväärset toetust, muutuvad nad tulevikus veelgi haavatavamaks. Muidugi on rahaline toetus oluline, kuid sümboolne toetus on olulisem. Kas volinik nõustub minuga, et seda tuleks suurendada?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Saan ainult korrata, mida just ütlesin, nimelt et Euroopa Komisjoni tegevusega keelelise mitmekesisuse säilitamiseks ei toetata mitte ainult 23 riigikeelt, vaid ka teisi ELis räägitavaid keeli, nende seas piirkondlikke keeli, mis on vähemlevinud. Lisaks näitasin teile esitatud andmetele tuginedes, et see toetus on väga konkreetne, oluline rahaline toetus, mida osutatakse nende keelte arendamise eesmärgil.
Mairead McGuinness
(GA) Hr president, minu kolleeg hr Seán Ó Neachtain räägib vabalt iiri keelt. Mina seda kahjuks ei suuda. Minu vabandused.
Kas tohin teile küsimuse esitada? Olen nõus teie vastuse põhjendusega. Raha on oluline, kuid kas pole olulisem, et me teaksime, kuidas keeli paremini õpetada? Riikides nagu Iirimaa, kus inimesed, nagu ma isegi, tahaksid väga keelt osata, kuid pärinevad süsteemist, mis ei andnud meile selleks võimalust, on vaja leida võimalus selleks, et õpetada meile oma emakeele rääkimist, sest me tahaksime seda väga osata.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Euroopa Komisjon kavatseb 2008. aasta teisel poolel esitada uue mitmekeelsuse strateegia. Selles strateegias on väga oluline koht haridusel. Võõrkeele õppimise ülesehitus ja viisid mängivad siin väga olulist rolli.
Iiri keele koha pealt tahaksin teile öelda, et külastasin hiljuti Dublinit ja mul oli võimalus vestelda Iiri võimudega seal olles ja ka hiljem ja ma toonitasin vajadust võimalikult ulatusliku tõlkijaks või tõlgiks koolitamise järele ühenduse tasandil ja mujal. See on peamine, mille abil saame tagada iiri keele täiesti võrdse positsiooni teiste ELi riigikeelte kõrval.
Evgeni Kirilov
Hr president, lootsin tõesti volinikult täna õhtul vastust saada. Sõna võtavad inimesed, kes teevad avaldusi ja esitavad küsimusi. Mul on küsimus ja soovin, et te sellele vastaksite. Nii lihtne see ongi. Täna raisatakse aega avaldustele. Kas te palun lubaksite sellisel juhul volinikul väga kiiresti vastata? Ma ei esita hiljem mingeid lisaküsimusi.
President
Austatud liikmed, kui inimesed sõna paluvad, ei saa ma mõistatada, kas nad tahavad teha avalduse või esitada küsimusi. Minu vaimsed võimed seda veel ei luba, samuti ei ole mul ennustamisvõimet. Mida mina tegema pean, on aja juhtimine vastavalt määrustele ja täiskogu tavadele ning kahjuks ei ole mul teile enam aega anda. See kahjustaks meie kolleege, kes on küsimusi esitanud. Pean märkima, et ainuüksi selleks istungiks esitati komisjonile 70 küsimust. Muidugi ei ole võimalik vastata 70 küsimusele. Meil on eeskirjad ja me peame neid järgima. Vabandan siiralt ja mõistan teie pettumust. Kui mina oleksin teie asemel - ja sellises olukorras, oleksin ka mina pettunud - kuid ma ei saa teile vastust anda. Volinik vastab teile muidugi kirjalikult ja te saate nii oma vastuse. Loodan, et mõistate mind.
Teema: Regionaalarengu Fond ja vähemuste rühmad
Kokku on lepitud enamiku regionaalarengu struktuurifondide osas aastateks 2007-2013. Seda silmas pidades, kuidas tagab komisjon, et fonde ei kasutata diskrimineerivalt ja teeb kindlaks, et etnilised vähemused, nagu näiteks romid, neist samuti kasu saavad?
Kas komisjon avaldab teavet fondide kasutamise kohta erinevate etniliste vähemuste poolt?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Hr president, lubage mul öelda, et uue põlvkonna ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamisel aastateks 2007-2013 nõudis komisjon, et läbirääkimiste ajal kaasataks programmide kavandamisse romide küsimus, mis on austatud liikmele eriti oluline. Pean tunnistama, et liikmesriigid on reageerinud väga positiivselt, kaasates romide küsimuse valdkondade vahelise küsimusena paljudesse riiklikesse strateegilistesse raamistikesse ja tehes sellele otseseid viited tegevuskavades. See on eriti märgatav sellistes riikides nagu Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Rumeenia, Bulgaaria, Eesti ja Hispaania, kuid samuti Poola, Sloveenia, Leedu ja Soome puhul.
Struktuurifondide detsentraliseeritud haldamise tõttu ei ole komisjonil võimalik selgelt teada saada, milliste projektide sihiks on praegu ja tulevikus romide küsimus, ega ka seda, palju antud küsimusele raha kulutatakse. Siiski nägime aastatel 2000-2006 seirekomisjoni kuuludes, et leidub palju väga huvitavaid ja täiendavaid programme, mis toetavad romide kaasamist. Paljudes Euroopa Sotsiaalfondi ja ERFi programmides on tehtud kas konkreetsed eraldised romide kaasamise rakendamiseks või kaudseks toetamiseks haavatavatele gruppidele tehtavate viidete kaudu. Nii on see näiteks Eestis, Soomes ja Poolas.
Andmete avalikustamise kohta pean ütlema, et ajavahemikus 2007-2013 peavad liikmesriigid, nagu te ilmselt teate, iga programmi puhul avalikustama toetusesaajate andmed, kuid see süsteem ei hõlma selgesõnaliselt toetusesaajate etnilist päritolu. Siiski saame selle meile esitatava nimekirja põhjal tuvastada valdkonnad, milles Euroopa poliitika aktiivne on.
Lubage mul veel öelda, et regionaalpoliitika peadirektoraat on ajavahemikuks 2007-2013 koostanud suunised komisjonisiseseks tööks romide küsimuses, mida on programmiperioodil kasutatud üle kõigi talituste. Struktuurifondide valdkonnas tegutseb regionaalpoliitika peadirektoraadi juhitud talitustevaheline romide töörühm.
Ütlen veel, et paljudes liikmesriikides - ja Ungari on siin heaks näiteks - on olemas ka juhtmehhanismid, mis on loodud spetsiaalselt uue regionaalpoliitika jaoks. Ungaris näiteks eksisteerib romipäritolu nõuandjate võrgustik, kes aitavad romidest taotlejaid mitmekülgselt projekti ettevalmistamisel. Komisjon koostab hetkel ka ülevaadet, mille esitab juuniks 2008, kõigi komisjoni vahendite ja poliitikavaldkondade, struktuurifondide kohta ning mõju kohta, mida need avaldavad romide kaasamisele.
Claude Moraes
Tänan teid, volinik, väga põhjaliku vastuse eest. Tahaksin teid ka tänada töö eest, mida tegite hiljuti minu valimisringkonnas Londonis meie struktuurifondiga seotud probleeme lahendades.
Kas tohin teil paluda täpsemalt välja selgitada, kas etniliste vähemuste suhtes suunatakse vahendeid õigesti? Detsembris palus Euroopa Ülemkogu nimelt teil ja komisjonil probleemi lähemalt uurida. Kas te arvate, lisaks mulle antud põhjalikule vastusele, et on võimalus kindlaks teha, kas mustlastele ja teistele gruppidele suunatakse vahendeid hästi või kas raha imbub mujale? Kas te saate millelegi tuginedes seda küsimust edasi arendada?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Ülemkogu palvel ettevalmistatud komisjoni dokumendi koostamise eest vastutab tegelikult volinik Špidla. Tegelikult aga osaleme me kõik selles protsessis talitustevaheliste gruppide kaudu.
Nagu ma ütlesin, saame me andmeid toetusesaajate kohta esitatavatest aruannetest, nii teame me, mida tehakse romide ja teiste vähemuste heaks. Meil ei ole etniliselt eraldatud andmeid toetusesaajate päritolu kohta. Sellest hoolimata on väga selge, millises valdkonnas projekt toimima hakkab, nii et selle põhjal teame me ajavahemikul 2007-2013 palju rohkem kui siiani.
Ütlen ka, et komisjon vaatlejana liikmesriikide komisjonide haldussüsteemides jälgib ja osaleb aktiivselt vahendite eraldamise hindamises etnilistele vähemustele olulistes valdkondades, nii et me saame erinevat teavet. Aga ma pean tunnistama, et meil ei ole täielikult töötavat vahendit tuvastamaks poliitika kaudu esinevat sekkumist, kuid me oleme sellest väga teadlikud ja kasutame kõiki olemasolevaid võimalusi.
Elame-näeme. Hetkel valmistame ette komisjoni dokumenti nõukogu jaoks. Näeme ka, kus asuvad tumedad piirkonnad, mille kohta meil ei ole andmeid, ning mida veel vaja teha on.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr president, tahaksin volinikult küsida, kas ühe lapsevanemaga pered ja paljulapselised vaesed pered arvatakse haavatavate gruppide hulka, kas nad on vähemusgrupid või ei. Lisaks, kas on võimalik kriteeriume ühendada ja suurendada sellistele gruppidele osutatavat toetust?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Tahaksin ainult öelda, et midagi ei ole kõrvale jäetud. Teie abiga oleme ette valmistanud määrused. Oleme olnud ettevaatlikud haavatavate gruppidega ja ERFi määruses on näiteks selged viited võrdsetele võimalustele. Nii et tegemist on prioriteediga.
Samuti kehtib aruandlussüsteem, mis annab teavet selle kohta, kuidas võrdsete võimaluste poliitikat rakendatakse uue põlvkonna ühtekuuluvuspoliitika programmides. Selle kasutamise ulatus liikmesriikides ja piirkondades sõltub sellest, kui tugevad on partnerid, kes osalevad kõigis haldusfondi struktuurides. Tegemist on ühise jõupingutusega.
Komisjon on kehtestanud üldise raamistiku, et võtta arvesse kõiki haavatavaid gruppe. Selle kasutamine ei sõltu mitte ainult komisjonist, vaid ka liikmesriikidest. Julgustan kõiki siinviibijaid jälgima, et seda küsimust võetaks arvesse.
Liikmesriigid peavad nüüd otsustama ka valikukriteeriumite üle ning komisjon osaleb selles protsessis. Vaatamata sellele oleneb see liikmesriikidest ja partneritest, sest seirekomisjonid hõlmavad kõiki sotsiaalseid partnereid. Loodan, et kõik partnerid, kaasa arvatud komisjon, juhivad liikmesriikide tähelepanu nendele küsimustele ja et valikukriteeriumite hulka kuuluvad kriteeriumid, mis lubavad meil täielikult esindada kõiki haavatavaid gruppe meie programmides.
Teema: ELi Iirimaa regionaalne rahastamine aastatel 2007-2013
Kas komisjon saab kommenteerida, kas ta on rahul regionaalse võrdsuse tasemega hiljuti heaks kiidetud ELi Iirimaa rahastamise osas aastateks 2007-2013 ja kas talle valmistab muret, et arvud näitavad, et Iirimaa kaks piirkonda ei ühine; pigem et BMW piirkond jääb maha S&E piirkonnast, mis on jätkuvalt valitsuse kulutuste keskpunktis?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Iirimaa ja talle 2007.-2013. aastaks eraldatud toetuse ning kahe peamise regiooni eraldamise küsimuses lubage mul öelda, et BMW (Border, Midlands and Western - piirialad, kesk- ja läänepiirkond) piirkonnale, mis on teise eesmärki kaasatav piirkond, eraldatakse rahalist abi elaniku kohta, mis on neli korda suurem kui tema naabrile, Iiri Vabariigi jõukamale, lõuna- ja idapiirkonnale (S&E).
Iirimaale eraldatud 901 miljonist eurost läheb 457 miljonit eurot BMW piirkonnale ja 293 miljonit eurot lõuna- ja idapiirkonnale.
Samuti on meil 150 miljonit eurot, mis läheb koostööprogrammidele ja mis teeb inimese kohta umbes 400 eurot BMW-s ja umbes 95 eurot lõuna- ja idapiirkonnas.
Ütlen ka, et BMW piirkond on viimase programmiperioodi ajal ELi struktuurifondide abil esinenud väga hästi. Piirkond saavutas juba 2004. aastaks 102,9 % EL-27 keskmisest SKPst elaniku kohta. Kuid ma tunnistan, et see lõhe piirkondliku SKP küsimuses BMW ja naaberregiooni vahel on jätkuvalt probleemiks, mistõttu me loodame, et 2007-2013 programmides, nii ESFi kui ERFi programmides, näeme selle lõhe vähenemist.
Jim Higgins
(GA) Hr president, aitäh volinikule. Tahaksin konteksti asetada suure teedekava, mis on väga oluline kaugematele piirkondadele. 2006. aastal lõpetati 14 suurt teedekava, kuid ükski neist ei käsitlenud BMW piirkonda. Samal aastal hakati koostama uusi kavasid, kuid ainult üks neist käsitles BMW piirkonda.
Samal aastal alustati 11 teedekavaga, mis katsid 222 kilomeetrit, kuid läänepiirkonnas on ainult kaks kava, mis katavad 25 kilomeetrit. Teil on õigus, kui ütlete, et SKP või näiteks TKV (toodangu koguväärtus) uurimisel on selge, et lõhe suureneb ja selles suhtes tuleb midagi ette võtta.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Suur tänu sellise märkuse eest. Lubage mul öelda, et seisame tulevatel aastatel BMW piirkonna kõrval. Nagu te teate oli Iirimaale eraldatava toetuse kärpimine väga suur ajavahemikuks 2007-2013, ja see on muidugi ilmselt mõjutanud seda, kui palju me eelolevatel aastatel koos ära teha saame.
Ütlen ka, et Iirimaa jaoks on hea uudis see, et on olemas Iiri riiklik ruumistrateegia, mis on riiklik programm ja hõlmab majanduskasvu eralduvaid tasemeid nii piirkondade vahel kui ka BMW piirkonnas. Loodame, et see Euroopa panuse ja Iirimaa panuse ühine pingutus paneb BMW piirkonna majanduskasvu kiiremini liikuma.
Teen ühe isikliku märkuse. Me kõik teame, et Iirimaa on aastate jooksul olnud Euroopa fondide suurepärane kasutaja ja võtnud vastu väga nutika strateegia, mis viis suurte edusammudeni üldise arengu osas, kui mõõdetaks SKP-d elaniku kohta. Samas on tõsi, et valik ei hõlmanud infrastruktuuri, mis nüüd on probleemiks saanud ja kus me ei saa aidata, kuna Iirimaa on lõpetanud 1. eesmärgi programmi, mis oleks sisaldanud infrastruktuuri rahastamist. Nii et Iirimaa valik on olnud väga erinev Hispaania ja Portugali omast, kuid minu asi ei ole kohut mõista.
Teema: ELi toetus rahuprotsessile Iirimaal
Kas Euroopa Komisjon saab öelda, kui palju rahalist abi osutab ta Põhja-Iirimaale struktuurifondi toetusena ajavahemikus 2007-2013, ja seda, kui palju on Euroopa Komisjon osutanud rahalist abi rahuprotsessile Põhja-Iirimaal alates 1994. aastast ELi struktuurifondide, Interreg piiriülese koostöö programmi, ELi rahufondi ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi raames?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Kõik siin kojas teavad, et komisjon on aastaid olnud väga tugev ja aktiivne partner Põhja-Iirimaa rahu- ja lepitusprotsessis.
Aastatel 2007-2013 investeeritakse Põhja-Iirimaasse kokku veidi üle 1,2 miljardi euro. See raha tuleb Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa Regionaalarengu Fondist, kuid Peace 3 programmile eraldatakse ka lisasumma suuruses 477 miljonit eurot. Samuti tegutsevad IFI ja Interreg 4 programmid, mis ei investeeri ainult Põhja-Iirimaasse, vaid ka Iirimaa piirialadesse.
Minevikku vaadates, mis oli ka küsimuse osa, näeme, et aastatel 1994-1999 ja 2000-2006 investeeris EL rohkem kui 2 miljardit eurot perioodil 1994-1999 ja pea 1,8 miljardit eurot perioodil 2000-2006. Nii et ajavahemikus 1994-2013 oleme me Põhja-Iirimaale eraldanud 5 miljardit eurot.
Praegu, uue operatiivgrupi ning Euroopa Komisjoni uue lähenemisviisi ja osalusega, on oluline ka see, et meile saavad osaks hüved lisaks rahalisele toetusele, seda nimelt tänu Põhja-Iirimaa tugevamale kaasatusele Euroopa poliitikates. Selle nimel me töötame koos Põhja-Iirimaa juhtide ja teiste partneritega.
Seán Ó Neachtain
autori asetäitjana. - (GA) Volinik, toetus Põhja-Iirimaa ja piirialade rahuprotsessile on olnud väga edukas. Volinik, kas te saate väita, et see algatus jätkub, kui kuluperiood 2013. aasta läbi saab?
Jim Higgins
(GA) Hr president, olen täiesti nõus oma kolleegi Seán Ó Neachtainiga ja me oleme ELile väga tänulikud rahalise toetuse eest Põhja-Iirimaale, eriti piirialadele. On imetore, et seal valitseb nüüd rahu ja me tahaksime kõik tänada ELi tema panuse eest. Kirjutasin hiljuti aruande Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta ning numbreid vaadates näeme, et tänu sellele fondile on loodud enam kui 5000 töökohta. Sellest hoolimata olen igati nõus küsimusega, mille esitas mu kolleeg Seán Ó Neachtain.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Lubage mul öelda, vastates teie küsimusele selle kohta, kas me jätkame toetuse osutamist Põhja-Iirimaale pärast 2013. aastat, et IFI, mis ei ole komisjoni programm, nagu me kõik teame, ja millesse komisjon ja nõukogu oma panuse annavad, saab 2010. aastal läbi. Seega ei tea me, kas rahvusvaheline üldsus soovib jätkata selle programmi teise etapi või teise versiooniga.
Euroopa programmidest nii palju, et Põhja-Iirimaa kuulub 2. eesmärgi programmi. Loodan väga, et jätkame kõnealuse programmiga, kuna ma ei usu regionaalpoliitikasse, mis pooldab ainult osa Euroopast, jättes teised osad kõrvale. Kui 2. eesmärgi programmi ei ole, ei ole ka toetust Põhja-Iirimaale.
Siiski usun ka, et piiriülene ja rahvusülene koostöö, milles Põhja-Iirimaa osaleb - eriti uue piiriülese programmi "C" kaudu - on samuti väga oluline, sest me usume, et see piirkondadevaheline koostöö - eriti piiriülese mõõtmega - on samuti väga oluline, et aidata kaasa Põhja-Iirimaa sidemete tihenemisele Euroopaga ja koosööle teiste regioonidega ja teiste liikmesriikidega. Nii et asi on lahtine. Komisjon toetab kindlasti toetuse jätkamise ideed.
President

Teema: Euroopa struktuuritoetus
Kas komisjon on teadlik asjaolust, et Šotimaa uute tegevussuuniste alusel peab projektide miinimumeelarve olema £200 000, et nad kvalifitseeruksid Euroopa Struktuurifondide toetusele? Kas komisjon usub seda ebaõiglast diskrimineerimist väikeste, kuid end ära tasuvate projektide osas?
Küsimustele 50 kuni 54 vastatakse kirjalikult.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Komisjon on sellest Šoti võimude poolt kehtestatud künnisest teadlik. Ütlen nii palju, et Šoti võimud tegutsesid künnise kehtestamise küsimuses peetavate läbirääkimiste jooksul täiesti läbipaistvalt. Seda mitte ainult komisjoni suhtes meiega suheldes, vaid ka Šotimaa siseselt ja nõupidamise jooksul kõigi aktsionäride ja partneritega Šotimaal.
Tahaksin seega toonitada, et valitseb täiesti selge arusaam, et kehtestatud künnis ei välista väikesi projekte, vaid püüab julgustada nende projektide koondumist temaatiliselt või regionaalselt seatud künnise saavutamiseks. Šoti võimud on võtnud eesmärgiks tagada abi osutamine väiksematele projektidele, nii et künnise alla jäävad väiksemaid projekte võib alati esitada vahendavale haldusasutusele, mis need koondab, kohe kui võimalik, et tagada strateegilisema ettepaneku koostamine.
Selle eesmärgiks on tegelikult väikeste projektide rahastamise ja auditeerimise riski vähendamine miinimumini. Samuti on eesmärgiks edendada seoseid väikeste projektide vael, et muuta nad osaks üldisest strateegiast, ka on eesmärgiks administratiivkoormuse vähendamine, mida nähakse sageli takistusena väikeste projektide jaoks. Nii et kavatsus on hea ja on olemas mehhanism, mis aitab väikestel projektidel moodustada suuremaid pakette, mis siis koos toetust taotleksid.
David Martin
Väga lühidalt, volinik, sest ma tean, et aeg kiirustab meid tagant: kui Šoti võimud peaksid teie juurde tulema ja tegema ettepaneku madalamaks künniseks, kas see oleks võimalik ja kas teie pooldaksite seda?
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Kindlasti jah. Vastus oleks kindlasti jah.
Teema: Reguleeriva asutuse loomine Euroopa telekommunikatsioonisektoris
Komisjon on teinud mitmeid soovitusi seoses telekommunikatsioonisektori regulatiivse raamistiku eelseisva reformiga, mis hõlmab Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleeriva asutuse loomist, mille ülesanneteks on kohustused, mida hetkel täidab Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERG), aga ka riiklike reguleerivate asutuste koordineerimine.
Kas komisjon on teadlik ELi riiklike reguleerivate asutuste reageeringust seoses kõnealuse komisjoni asutuse volituste ja kohustustega? Kust läheb piir riiklike reguleerivate asutuste ja uue Euroopa asutuse volituste vahel?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Austatud liige viitab komisjoni ettepanekule luua Euroopa elektroonilise side turuasutus. Leiame, et eksisteerima peaks eraldiseisev üksus, mis ei sõltu komisjonist ja annab vastust Euroopa Parlamendile, ja et see üksus võiks aidata komisjonil toime tulla allesolevate probleemidega ebastabiilse reguleerimise osas, mis viib Euroopa turgude killustumiseni.
Suhtlen pidevalt riiklike reguleerivate asutustega (RRAd) ja võtan arvesse nende seisukohti kõnealuse uue asutuse volituste ja kohustuste osas.
Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERG) osas, mis on avaldanud soovi oma mudelit tugevdada, pidades silmas reguleerimise kvaliteedi, järjepidevuse ja kooskõlastamise tõhustamist kõikjal Euroopas, tahaksin siinkohal lihtsalt tsiteerida ERGi: "Kui Euroopa tahab globaalses majanduses mängida juhirolli, peavad kõik 27 liikmesriiki tegema tihedat koostööd tagamaks, et ettevõtlus saaks Euroopa turgu täiel määral ära kasutada". See tähendab, et hetkel see nii ei ole ja et me peame leidma võimalused selle saavutamiseks tulevikus.
Läbivaatamisettepanekutega kaasnev mõjuhinnang väidab, et see Euroopa asutus tõhustaks otsuste langemist, eriti piiriülese tegevusega seotud otsuseid. Vajame seda siseturu edendamiseks.
Meie komisjonina järeldasime seetõttu, et ühenduse praeguses institutsionaalses struktuuris eksisteerib vajadus eraldiseisva üksuse järele, sest ERG jääb täna sellest struktuurist välja - see tähendab, et tegemist on lihtsalt eraorganisatsiooniga. institutsionaalses struktuuris tõhustaks see RRAde volitusi, võttes üle ERGi kohustused ja pannes neile aluse ühenduse õiguses.
Pädevuse jagamise küsimuse kohta nii palju, et asutus abistaks komisjoni küsimustes, mis mõjutavad siseturgu, tal oleks ka piiriülene iseloom ning muidugi toetuks ta riiklike reguleerijate kogemustele ja igapäevasele tegevusele. Selle süsteemi, mis tugineb 27 riikliku reguleerija kogemustele ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ETISA) kogemustele, eesmärgiks on tõhustada ELi eeskirjade sidusust ja järjepidevust, parandades otsustamiprotsessi ja panustades võrgu- ja infoturbe kõrgesse kvaliteeti ja tõhususse.
Georgios Papastamkos
(EL) Volinik, kui Euroopa kodanikku mõjutab haldusakt, siis millise asutuste kolmnurga poole peaks ta pöörduma oma õiguslike huvide kaitseks: riiklike reguleerivate asutuste, Euroopa telekommunikatsiooni turuasutuse, mille loomine hetkel pooleli on, või komisjoni poole?
Kas kõnealuse asutuse otsused on teostatavad? Kas komisjon ise kavatseb kanda lisakulud, mis tekivad õigusliku raamistiku läbivaatamisest, arvestades telekommunikatsioonistruktuuride praegust asümmeetrilist arengut uutes ja vanades liikmesriikides?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Kõigil kodanikel on õigus esitada kaebus, kui midagi hästi ei lähe. Kui mina oleksin tavakodanik, siis pöörduksin esmajoones Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni poole, sest see on paik, kus sekkub parlamendi hääl. Teine võimalus on läbipaistvuse kaudu, mis on kõigi meie eeskirjade oluline osa.
Komisjon on üritanud seda läbipaistvust kehtestada. Võib-olla mäletate näiteks seoses häälkõnede rändlusteenusega, et kodanikke ei teavitatud üldse sellest, kust nad leiavad teavet hinnastruktuuride kohta, kuni komisjon lõi veebilehe, mis jagab infot rändlusteenuse kohta. See oli esimene kord, kui läbipaistvus toimis.
Uues reformis tahame samuti läbipaistvuse muuta reegliks, mitte erandiks, mitte ainult hinnastruktuuride osas, vaid ka näiteks siis, kui toimub turvalisuse või privaatsuse rikkumine. Sellisel juhul peavad ettevõtjad tarbijaid teavitama. Kodanikel on võimalus kaebusi esitada ka tavapärasel viisil, nagu endiste telekommunikatsioonieeskirjade alusel.
Teema: Liikmesriikide kodanike juurdepääs kiirele Internetiühendusele
13. novembril 2007 võttis komisjon vastu ettepanekud elektroonilise side regulatiivse raamistiku reformimiseks. Kas komisjon saab öelda, kas ja kuidas ta kavatseb liikmesriikidega võtta kiireid ja tõhusaid meetmeid, et tagada kiire Internetiühenduse turu ligipääsetavus kõigile kodanikele, mis arvestades praegust suurt erinevust hindades ei ole sugugi tagatud?
Samuti, kuidas saab komisjon tagada konkurentsi olemasolu ja et karistataks konkurentsivastaseid tegevusi, mis takistavad selliste turgude avanemise?
Viviane Reding
komisjoni liige - Kiire Internetiühendus on tuleviku Internetiühendus ja me ei taha, et see oleks kättesaadav ainult vähestele. Seepärast on infoühiskonna saavutamine kõigi jaoks üks Lissaboni strateegia loosungeid avatud ja konkurentsivõimelistele turgudele. Kuna meie õigusaktid täna, isegi enne reformi, võimaldavad seda avatud lähenemist e-kommunikatsiooni raamistikule - seda toetavad ka konkurentsi üldeeskirjad - on see muutnud turud konkurentsile liiga avatuks, mis omakorda on Euroopas toonud kaasa lairibavõrkude tagamise.
Olen mures, et mõnes riigis töötas see hästi - riikides, kus konkurents hästi toimib, kus kasutajate arv on kuni 37 %, isegi 40 % -, samas kui mõnes riigis on kasutajate arv väga madal. Tahaksin sellise erinevuse likvideerida. Tahaksin need, kes praegu on redeli allosas, tuua ülespool. Seepärast teeb komisjon ettepaneku reformi osana võimaldada komisjonil jälgida riiklike reguleerivate asutuste kehtestatavaid regulatiivseid parandusmeetmeid, mida toetab võimalus, et riiklikud reguleerivad asutused rakendavad ülesannete lahusust, kui arvavad, et see on turgude avamiseks vajalik.
Samaaegselt on komisjoni prioriteediks konkurentsivastase käitumisega tegelemine. Näiteks 2003. aastal trahvisime Prantsusmaa Télécomi ja Deutsche Telekomi kuritarvitava käitumise eest lairibaturul ning kõige viimasena, 4. juulil 2007 tegi komisjon trahvi Telefónicale, kuna see kasutas ära oma valitsevat seisundit liiga väikese hinnavahe näol Hispaania lairibaühenduse turul.
Tahaksin ka öelda, et märtsis 2006 avaldati teatis lairibalünga likvideerimise kohta. Usun tõesti, et vajame lairibaühendust kõigile ja seega leian, et peame kehtestama piirkondlikke ja kohalikke vajadusi arvesse võtvad riiklikud lairibastrateegiad.
Tulles läbipaistvuse kohta esitatud küsimuse juurde, siis komisjon kavatseb peagi käivitada veebiportaali, mis peaks käivituma mais-juunis 2008 ja mis hõlmab lairiba ja kodanike küsimust.
Viimaks tuleb veel ühe tähtsa asjaoluna märkida, et komisjon pooldab riiklike vahendite, kaasa arvatud ELi vahendite - struktuurifondide - kasutamist selleks, et laiendada lairibaühendust piirkondades, kus kaubanduslik kasutamine ei ole piisav. Mitmed sellised projektid on juba loodud.
Samuti toetame infoühiskonna arendamist regionaalpoliitika kaudu. Umbkaudse hinnangu alusel on investeeringute väärtus umbes 15 miljardit eurot, mis moodustab 4,4 % kogukulutustest ajavahemikul 2007-2013, ja sellest arvust 2,2 miljardit eurot loodetakse kulutada lairibainfrastruktuuridele. Nende ühiste pingutuste teel loodame me tänane kasutajate arv - kus meil on neli maailma juhtivat lairibakasutajat - teeb paljudest riikidest selles osas juhtfiguurid maailmas ja eriti Euroopas.
Giovanna Corda
(FR) Volinik, olete pidanud kehtestama maksimumhinnad rändlusteenusele ja te ütlesite eelmisel nädalal, et võib-olla olete sunnitud tegema sama e-postiga.
Kas te pole lähitulevikus sunnitud ka kontrollima juurdepääsu Internetile Euroopa tasandil?
Tean, et mõnes riigis on olemas ühtlustamiskavad, mis vähendavad teenusepakkujate arvu. Kas see tähendab, et hinnad langevad? Kui te ei pane pahaks, et ma nii ütlen, siis mina kahtlen selles, volinik.
Viviane Reding
komisjoni liige. - (FR) Hr president, vastusena pr Cordale tahaksin märkida, et me ei sekku turuhindadesse kergekäeliselt; tavaliselt laseme turul endal probleemid lahendada. Aga kui turg seda ei suuda, peavad poliitikud arvesse võtma oma kohustusi. Seda tegime me häälkõnede rändlusteenusega ja seda ei taha ma teha SMSide ja andmerändlusega.
Sellepärast - tugiendes oma kohustusele häälkõnede rändlusteenuse reguleerimisel, mille osas parlament palus mul esitada olukorra analüüsi 2008. aastal - tegin just tööstusele hoiatuse, öeldes suhteliselt konkreetselt, et kui tööstus ise hindu ei langeta, on reguleerijad, kaasa arvatud Euroopa Parlament, sunnitud tegutsema. Turule peab aga alati kõigepealt võimaluse andma ja poliitikud peaksid sekkuma ainult juhul, kui turg ei suuda probleemi lahendada.
Mis saab lairibaturust? Ma ei tea. Hetkel tean vaid seda, et siin Euroopas on meil neli riiki, kes on turu hõivamises maailmameistrid, veidi eespool Jaapanist ja Lõuna-Koreast, ja tunduvalt eespool Ameerika Ühendriikidest. Näeme, et need on konkurentsivõimelised turud - turud, kus on piisavalt valikuvõimalusi ja kus tarbijal saab vabalt otsustada, milline teenus talle parim on.
Nii peakski üks turg toimima. Meie peaksime reguleerima vaid juhul, kui turg ei toimi. Seda teevad riiklikud reguleerijad. Et võimaldada neil oma ülesandeid tõhusamalt ja praktilisemalt täita, liikudes ühtse turu puhul ühe sammu võrra edasi, kuna see on Euroopa trump globaliseeruvas maailmas, teen ettepaneku reformida seadust, millega reguleeritakse telekommunikatsiooniturgusid. Teen seda ja parlament arutab seda hetkel, nii et tarbijatel on tõesti valikuvõimalus.
Hetkel on meil liiga palju inimesi - ja mitte ainult eraisikuid, vaid ka VKEsid -, kellel ei ole ligipääsu lairibaühendusele. Tulevikus ei ole neil lairibaühenduse kaudu ligipääsu sotsiaalsetele arengutele ja ma leian, et see on vastuvõetamatu. Seepärast peab lairibaühenduse kättesaadavus kõigile olema poliitiline eesmärk. Seda on võimalik saavutada, kui meil õnnestub reformida telekommunikatsiooniturgu nii, et saavutataks tõeline konkurents teenusepakkujate vahel ja seega ka valik teenuste vahel, mida nad kodanikele pakkuda tahavad.
Teema: Interneti turvalisus
Samal ajal, kui edusammud side- ja infotehnoloogias toovad kaasa suuri hüvesid, on märgatavalt suurenenud oht, et lapsed võivad Internetist leida sobimatut või ebaseaduslikku materjali. 2005. aastal võttis EL vastu "Safer Internet plus" programmi, et võidelda ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu, eriti seoses lastega.
Kas komisjon annab ülevaate selles olulises poliitikavaldkonnas saavutatud tulemustest, ja eriti sellest, milliseid tegelikke edusamme on näha Interneti turvalisuse tagamisel liikmesriikides?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Hr president, see küsimus on mulle väga südamelähedane, kuna see puudutab lapsi ja nende turvalisust. Leian, et uus tehnoloogia on laste jaoks imetore, kuid sellel on ka omad ohud ja nendega peame me võitlema.
Seepärast oleme loonud kaks ulatuslikku Euroopa võrgustikku: need on vihjeliinide INHOPE võrgustik, kus avalikkuse liikmed saavad teada anda ebaseaduslikust sisust, ja teadlikkuse suurendamise INSAFE võrgustik, mille eesmärgiks on levitada laste, vanemate, koolide ja poliitikategijate seas ja meedias teadmisi Internetitehnoloogiate ohutuma kasutamise kohta. Kõik need kuuluvad ohutuma Interneti programmi alla ja on ainulaadsed üleeuroopalised algatused.
INHOPE'i vihjeliinid eksisteerivad 24 Euroopa riigis ja see ulatub rahvusvaheliselt ka liikmeteni Aasias ja Ameerika Ühendriikides. Lapsi kuritarvitava materjali hulk, mida võrgustik käsitlenud on ja mida võrgustik edastab õiguskaitseorganitele, on viimastel aastatel suurenenud 15 %, nii et me näeme nende vihjeliinide olulisust.
Teine võrgustik on INSAFE, mis kooskõlastab teadlikkuskeskusi 23 Euroopa riigis ja korraldab igal aastal ka ohutuma Interneti päeva - sel aastal oli see 12. veebruaril. Korraldasime üleeuroopalise noortefoorumi, kus osalesid mitmed parlamendiliikmed ning tööstuse esindajad ja rääkisid otse oma kogemustest sotsiaalse võrgustiku ja mobiiltelefonide kasutamisega.
ELi "Kids Online" (lapsed Internetis) võrgustik koondab teadureid 21 riigist, kes keskenduvad laste turvalisusele Internetis ning igal aastal toob turvalisema Interneti foorum kokku valitsusvälised organisatsioonid, tööstuste teadurid ja poliitikategijad, et arutada, kuidas tõhusalt võidelda ebaseadusliku sisuga, Web 2.0 ja teistel olulistel teemadel. Programm soodustab ka erasektori kaasamist. "Safer Internet Plus" programm lõpeb detsembris 2008, mistõttu parlamendil on peagi võimalusi tutvuda selle programmi ülevaatega ajavahemikuks 2009-2013. Olen kindel, et parlament osaleb aktiivselt selles otsustamisprotsessis.
Oleme siiani näinud häid tulemusi ja saame neid tugevdada. Probleem ei vähene, vaid suureneb, nii et ma leian, et nimetatud programmid peaksid jätkuma.
Gay Mitchell
Volinik, tänan teid vastuse eest. Kuna probleem üha suureneb, kas te saate siis kinnitada, et te soovitate ka eelarve suurenemist? Viimase viie aasta eelarve oli 45 miljonit eurot.
Kas te teate, et 2003. aasta uuringu kohaselt väitis 40 % lastest, et inimesed, kellega nad olid kohtunud Internetis, kutsusid neid silmast-silma kohtuma ja et 2006. aastal oli 22 % neist ka tegelikult antud inimest kohanud. 51 % ei öelnud seda kunagi oma vanematele või õpetajatele. Selles kontekstis: millised eesmärgid olete endale seadnud, millised mõõdud olete seadnud neile eesmärkidele ja millisest edust saate parlamendile rääkida, kui me järgmisel korral seda programmi uuendame kuni 2013. aastani kestvaks perioodiks? Toetan kõigiti seda programmi ja paluksin teil, volinik, kasutada kõiki võimalusi selle edendamiseks.
Mairead McGuinness
Aitäh vastuse eest, volinik. Tohin ma küsida, mida võtab komisjon ette, et tõhustada oma tööd lapsevanematega? See on tõeline probleem. Lapsed on meist selles valdkonnas kahjuks kaugel ees. Olen mures, et see programm 2008. aastal lõpeb, ja teadlik ka sellest, et mitte kõik ei tea selle olemasolust, kuigi paljud teavad. Loodan, et nõustute selle punktiga ja ma arvan, et peaksite tegema rohkem, olema proaktiivsem, teadlikkuse suurendamiseks.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Nõustun täielikult austatud liikmetega. See on tõesti suur probleem. Üks kordki teavad meie ühiskonna lapsed oma vanematest rohkem, mis ei olegi nii halb, kuid tekitab vanematele probleeme seoses laste aitamisega probleemide ületamisel. Muide, see ei puuduta ainult vanemaid, vaid ka vanavanemaid - sageli on vanavanemad esimesed, kes ostavad oma lapselastele mobiiltelefoni, et nendega suhelda. Ja loomulikult puudutab see kasvatajaid.
Sel põhjusel ei tee me mitte ainult ettepanekut programmi laiendamiseks suurenenud, 55 miljoni eurolise eelarvega - ja ma loodan, et parlament suurendab seda eelarvet -, vaid teeme ka koostööd eraorganisatsioonidega nagu näiteks SchoolNet. SchoolNeti programm toimib paljudes Euroopa koolides ja tõesti tegeleb probleemiga, et teha lapsed teadlikuks probleemidest ja näidata neile, et mitte kõik, keda nad kohata võivad, ei ole inimesed, kellega nad peaksid suhtlema. Samuti annab see teavet vihjeliinide ja "Safer Internet Programme" tegevuste kaudu ning rajab teadlikkuskeskusi, et vanemad mõistaksid, mis toimub. Sageli ei ole vanematel aimugi uute tehnoloogiate eelistest ja puudustest.
Vastutan uue tehnoloogia eest ja usun tõesti, et enamik selle kaudu sooritatud tegevused on positiivsed. Mulle ei meeldiks, kui mõne negatiivse aspekti kaudu ei saaks noored üldse uue tehnoloogiaga tutvuda. Seetõttu usun ka igati tööstuse isereguleerimisvõimesse.
Aasta eest palusin mobiilioperaatoritel midagi ette võtta tagamaks, et mobiiltelefonide kolmandas põlvkonnas, ei liiguks Internetiprobleemid joonelt üle mobiiltelefonidesse. Pean rõõmuga teatama, et sel aastal võttis mobiiltelefonitööstus väga konkreetseid samme, et teavitada vanemaid ja lapsi raskustest ja blokeerida programme, mis on lastele mobiiltelefonide kolmandas põlvkonnas ohtlikud.
Seega edu saavutatakse. Arvan, et võib-olla on Euroopa valimised õige hetk Euroopa Parlamendi jaoks juhtida kodanike tähelepanu rakendatud tegevustele. Need on konkreetsed tegevused. Teil on õigus, kui ütlete, et mitte kõik ei tea neist. Nii et miks siis mitte kasutada ära suurt avaliku üldsuse suunas liikumist parlamendi valimiskampaania ja selgitada kodanikele, milliseid konkreetseid samme Euroopa Ühendus ühiskonna heaks astub?
President
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
