Prezentarea programului președinției cehe (dezbatere)
Preşedinte
Următorul punct este o declaraţie a Consiliului asupra prezentării programului Preşedinţiei Cehe.
Aş vrea să salut în modul cel mai călduros prezenţa în Parlamentul European a Preşedintelui Consiliului, a prim-ministrului Republicii Cehe, Mirek Topolánek. Un foarte călduros bun venit, domnule Topolánek.
(Aplauze)
De asemenea, aş dori să adresez un călduros salut Preşedintelui Comisiei Europene, José Manuel Durão Barroso.
Doamnelor şi domnilor, ştim cu toţii că deţinerea preşedinţiei este în mod special provocatoare şi mai ştiu că prim-ministrul Topolánek o consideră foarte impresionantă nu numai din punct de vedere intelectual, dar şi emoţional, dată fiind experienţa sa politică în anii comunismului, ca acum să prezinte acest raport ca reprezentant al Uniunii Europene.
Aceasta este cea de-a doua preşedinţie, prima fiind cea a Sloveniei, deţinută de o ţară care a aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004. Sunt convins că vorbesc în numele tuturor, doamnelor şi domnilor, când spun că preşedinţia cehă se bucură de sprijinul nostru deplin şi că intenţionăm să facem tot ceea ce ne stă în putinţă pentru a asigura o preşedinţie a Uniunii Europene plină de succes în aceste momente grele.
Acestea fiind spuse, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule prim-ministru Topolánek, doresc să vă invit să vă adresaţi Adunării. Încă o dată, un bun venit călduros în Parlamentul European.
(Aplauze)
Mirek Topolánek
Domnule Preşedinte al Parlamentului European, domnule Preşedinte al Comisiei Europene, doamnelor şi domnilor, mă aflu astăzi în faţa dumneavoastră pentru prima oară în calitate de Preşedinte al Consiliului European. Republica Cehă şi-a asumat conducerea UE după Franţa, lucru pe care eu îl consider mai mult decât simbolic. Franţa a jucat un rol important în naşterea statului ceh modern. Curtea franceză este locul în care a crescut cel mai mare rege al nostru, Carol al IV-lea, Împărat al Sfântului Imperiu Roman şi, urmând modelul Universităţii Sorbona din Paris, a întemeiat Universitatea din Praga, una dintre cele mai remarcabile instituţii ale învăţământului european. Astfel, suntem legaţi de Franţa atât prin împlinirea aspiraţiilor noastre naţionale, cât şi prin promovarea valorilor universale europene.
Şi aşa cum nu a fost uşor să se întemeieze o Universitate în Boemia care să poată fi comparată cu Sorbona, tot aşa nu este uşor să preiei preşedinţia UE de la Franţa. Văd o singură cale pentru a îndeplini această sarcină în mod onorabil. Nu din întâmplare am ales un monarh medieval ca exemplu al legăturii noastre cu Franţa şi cu valorile europene. Carol al IV-lea, prin politicile sale, nu putea să promoveze o poziţie îngustă a Cehiei; din contră, el trebuia să integreze şi să reprezinte un întreg imperiu diversificat.
În acest sens, Uniunea Europeană urmează această formă de universalism medieval - chiar şi numai prin faptul că preferă un cod moral comun şi o bază legală comună unor interese de putere locale. Se vorbeşte şi de o a doua Uniune Europeană, birocratică, tehnocratică şi fără suflet, dar eu cred în prima Europă: cea a libertăţii, a justiţiei, a ideilor şi a normelor.
În acest univers de valori unde legea este promovată înaintea individului, mărimea ţării nu mai contează. Ceea contează este capacitatea de a servi o idee comună. Rolul ţării care deţine preşedinţia nu este nici de a-şi promova propriile interese, nici de a lua decizii. Rolul său este de a modera şi de a inspira dezbatere. Astăzi nu mă aflu în faţa dumneavoastră în calitate de prim-ministru al Republicii Cehe, ci ca Preşedinte al Consiliului European. Punctele de vedere pe care le voi reprezenta aici, de-a lungul următoarelor şase luni, nu vor fi nici cele personale şi nici cele ale guvernului ceh. Ele vor reprezenta consensul a 27 de ţări, întrupat în concluziile Consiliului European.
Nu mi-aş putea închipui să mă prezint altfel în faţa dumneavoastră. Dumneavoastră, bineînţeles, în calitate de deputaţi în Parlamentul European aleşi în mod direct, aveţi dreptul să mă întrebaţi orice şi, dacă sunteţi interesaţi, voi fi întotdeauna bucuros să vă împărtăşesc punctul meu de vedere sau să vă explic poziţia cehă; dar eu personal nu consider acest lucru esenţial. Locul de înfruntare al intereselor naţionale este Consiliul European care a fost conceput ca atare în cadrul sistemului necesarmente complex de control şi echilibru instituţional al democraţiei europene. Cu toate acestea, principala misiune a Consiliului este de a căuta un punct de convergenţă, un compromis acceptabil pentru toţi. Întotdeauna voi menţine această poziţie cu rigoare, corectitudine şi fermitate.
În UE, se spune că cehii sunt întotdeauna nemulţumiţi de ceva. Că suntem nişte cârtitori de care ceilalţi ar trebui să se teamă, că suntem o naţiune de husiţi şi şovini înfierbântaţi. Fundamental, nu sunt deloc de acord cu acest fel de critică. Ca şi primul nostru preşedinte, T. G. Masaryk, sunt convins că ,,chestiunea cehă” este, în fapt, o chestiune europeană care s-a dezvoltat întotdeauna într-un context pan-european, în concordanţă cu valorile comune ale Europei şi în conjuncţie cu dezvoltări similare în alte ţări.
Aşa cum Masaryk a scris în urmă cu o sută de ani în cea de-a doua ediţie a lucrării sale ,,Chestiunea cehă": ,,Renaşterea noastră naţională literară şi lingvistică a avut loc în acelaşi timp cu renaşterile şi noile tendinţe în toate naţiunile europene. Acest lucru înseamnă că renaşterea noastră nu a fost un fapt izolat şi miraculos, aşa cum este considerat în mod obişnuit, ci s-a înscris total în tendinţa întregii Europe."
Cred că aceste cuvinte sunt relevante şi acum, când Uniunea Europeană ca întreg, dar şi statele sale ca individualităţi, caută o nouă faţă pentru Europa. O faţă în care se vor reflecta valorile europene tradiţionale, dar care va privi cu îndrăzneală înainte, în cel de-al treilea mileniu. O faţă în concordanţă cu motto-ul Uniunii, ,,In varietate concordia", o expresie a unităţii şi în acelaşi timp a diversităţii. Aşa cum s-a întâmplat în secolul al 19-lea, cehii intră în această dezbatere ca un membru mic şi tânăr. Întocmai ca atunci, noi ne considerăm o parte istorică a marii familii a mândrelor naţiuni europene.
În următoarele şase luni vom avea ocazia să demonstrăm din plin atitudinea noastră faţă de integrarea europeană. Preşedinţia cehă are loc într-un an semnificativ din multe puncte de vedere. Anul acesta aniversăm cinci ani de la cea mai mare extindere, din punct de vedere istoric, a UE, în 2004, care a reprezentat punctul culminant, simbolic şi practic, al procesului încununat de succes de reunificare a unui continent divizat în trecut; şi tot în acest an, Europa sărbătoreşte 20 de ani de la căderea cortinei de fier, care a permis ţărilor din fostul bloc sovietic să revină la libertate şi democraţie.
2009 reprezintă, de asemenea, şi cea de 30-a aniversare a primelor alegeri directe pentru Parlamentul European pe care îl reprezentaţi. Din triunghiul instituţiilor UE, Parlamentul este ceea ce considerăm a fi sursa de legitimitate politică directă. Parlamentul European este singurul organ al UE ales în mod direct şi, ca urmare a repetatelor apeluri de reducere a aşa-numitului ,,deficit democratic", autoritatea sa a crescut în timp.
În sfârşit, anul acesta marchează 60 de ani de la fondarea NATO, care este cea mai importantă alianţă de apărare transatlantică. NATO reprezintă, la nivel de securitate, legăturile euro-atlantice care confirmă validitatea valorilor civilizaţiei noastre europene de pe ambele maluri ale oceanului.
2009 nu este numai un an cu aniversări semnificative, ci şi un an cu provocări importante şi dificile. Trebuie să continuăm rezolvarea problemelor instituţionale. Rolul internaţional al UE va fi testat nu numai de către conflictul încă nerezolvat din Georgia, dar şi de noua escaladare a tensiunilor din Orientul Mijlociu. În sfârşit, problema securităţii energetice necesită încă o dată atenţia noastră urgentă. În plus faţă de activităţile noastre programate, va trebui, ca şi preşedinţia franceză, să facem faţă unor noi evenimente. Surprizele din viitor nu pot fi niciodată excluse.
Ţara care deţine preşedinţia nu poate influenţa agenda pe termen lung a UE sau apariţia unor noi probleme. Ceea ce poate şi trebuie să influenţeze este alegerea priorităţilor preşedinţiei; şi, aşa cum se obişnuieşte, intenţionez să stabilesc aceste priorităţi aici.
Principalul nostru efort a fost acela de a ne asigura că aceste priorităţi reprezintă nu numai punctul de vedere al Cehiei, dar că reflectă şi continuitatea dezvoltărilor din interiorul UE, poziţiile şi ideile fiecăruia dintre statele membre, precum şi tendinţele politice. A fost o sarcină largă şi consensuală, şi nu una de confruntare şi unilaterală. Deşi este într-adevăr imposibil să satisfaci 100% pe toată lumea cu aceste priorităţi, cred că fiecare dintre dumneavoastră poate găsi în programul nostru ceva cu care să vă puteţi identifica.
În acelaşi timp, cu certitudine nu ascund faptul că, pentru Republica Cehă, la fel ca pentru oricare alt stat membru, preşedinţia oferă oportunitatea de a atrage atenţia asupra unor domenii în care cunoştinţele noastre specifice ne permit să contribuim cu ceva pentru Europa. Care sunt aceste domenii?
În calitate de ţară dependentă de importurile de petrol şi gaze, dar şi ca ţară a fostului bloc estic, suntem toţi conştienţi de importanţa securităţii energetice, nu numai ca o cerinţă pentru bunăstarea economică, dar şi pentru o politică externă liberă şi independentă.
Ca şi nou stat membru ce are experienţa totalitarismului, statutul de membru al Comunităţii are o mare însemnătate pentru noi şi considerăm că este datoria noastră morală să întărim cooperarea cu ţările rămase în afară. Întocmai cum Franţa îşi foloseşte cunoştinţele sale în relaţia sa cu Mediterana, noi dorim să convingem UE de importanţa Parteneriatului estic.
Cea de-a treia contribuţie pe care doresc să o menţionez aici este experienţa noastră în domeniul crizei din sectorul bancar prin care am trecut la sfârşitul anilor '90. Putem contribui la dezbaterea actuală cu recomandările noastre şi cu experţii noştri. Datorită stabilizării instituţiilor financiare, suntem una dintre puţinele ţări care nu a trebuit să pompeze banii contribuabililor în salvarea băncilor afectate de criza financiară.
Priorităţile noastre pentru preşedinţie reflectă cunoştinţele şi abilităţile Cehiei, respectă continuitatea dezvoltării UE şi în fapt sunt foarte bine ancorate în problemele existente.
După cum probabil ştiţi, motto-ul preşedinţiei noastre este ,,Europa fără bariere”. Aş dori să adaug la aceasta şi subtitlul ,,o Europă a regulilor". Această viziune capătă o nouă importanţă în situaţia politică şi economică tulbure de astăzi. Credem că numai o Europă care îşi foloseşte la maximum potenţialul său economic, uman şi cultural îşi poate menţine poziţia politică şi economică în competiţia mondială. Şi acest lucru este de două ori mai adevărat pe timp de criză.
Dezvoltarea maximă a potenţialului Europei este îngreunată de un număr de bariere interne pe care va trebui să încercăm să le înlăturăm. Mă gândesc, de exemplu, la ultimele obstacole care au rămas în exercitarea plenară a celor patru libertăţi fundamentale ale UE de către toate statele membre - povara inutilă administrativă pentru întreprinzători sau lipsa conexiunilor între reţelele energetice care reprezintă un obstacol în calea securităţii energetice sporite şi a dezvoltării pieţei energetice interne.
De cealaltă parte, o Europă fără bariere nu poate fi o Europă fără reguli şi graniţe. Înlăturarea barierelor interne trebuie să meargă mână în mână cu protecţia împotriva activităţilor ilegale care ameninţă siguranţa şi interesele europenilor, în special în domeniile de protecţie a proprietăţii intelectuale şi a imigraţiei ilegale. Numai nişte limite clar stabilite ne vor permite să jucăm un rol mai activ în înlăturarea barierelor externe, ca de exemplu în comerţul internaţional, astfel încât să folosim mai bine potenţialul şi avantajele comparative ale ţărilor europene.
Pe durata celor şase luni ale preşedinţiei sale, Republica Cehă va avea ca scop aceste obiective fundamentale prin implementarea celor trei arii principale ale programului său, ,,Cele trei E-uri cehe”: 1. Economie, 2. Energie, 3. Uniunea Europeană în Lume. Cu o oarecare exagerare, s-ar putea spune că aceste 3 E-uri au fost transformate la începutul anului în 2 G-uri: Gaz şi Gaza. În fizică, E reprezintă energia, iar G este simbolul acceleraţiei gravitaţionale. Pentru oricine are nevoie de exerciţiu, 2 G-uri reprezintă destul efort.
Vă spun direct că aş putea vorbi ore întregi despre priorităţi şi sarcini individuale; dar mult mai importante decât cuvintele sunt rezultatele preşedinţiei cehe de până acum. Astăzi este 14 ianuarie, ceea ce înseamnă că deţinem preşedinţia de două săptămâni. În acest timp, am reuşit să găsim o soluţie politică la problema complicată a gazului rusesc şi să negociem o înţelegere între cele două părţi aflate în conflict. De asemenea, am condus o delegaţie europeană în zona de conflict a Orientului Mijlociu. Delegaţia a încheiat o rundă de convorbiri dificilă cu toate părţile implicate şi a înregistrat primele sale succese în deschiderea unui coridor umanitar către Gaza.
Toate acestea s-au întâmplat într-o perioadă în care ne confruntăm cu o situaţie dificilă acasă, cu o remaniere guvernamentală şi am fost ţinta unor atacuri din partea opoziţiei, care a încercat să submineze în mod iresponsabil preşedinţia cehă a UE şi să blocheze angajamentele externe ale ţării într-o dispută politică internă. Cred că rezultatele obţinute în ciuda acestui lucru sunt un răspuns mai mult decât adecvat adresat vocilor neîncrezătoare care susţineau că Republica Cehă, din motive obiective şi subiective, nu se putea ridica la înălţimea sarcinii de a conduce UE.
Să ne aplecăm acum, în detaliu, asupra domeniilor individuale:
Primul E: Economia
Preşedinţia cehă va milita în primul rând pentru punerea integrală în aplicare a concluziilor Declaraţiei întâlnirii la nivel înalt G20 din noiembrie 2008 şi a concluziilor Consiliului European din decembrie 2008. În concordanţă cu aceste concluzii, cerinţa centrală pentru asigurarea succesului este prevenirea reglementării excesive şi evitarea protecţionismului - sau, cu alte cuvinte, respectarea legislaţiei primare a UE, adică respectarea normelor deja stabilite. UE nu trebuie să se închidă în faţa lumii; din contră, ea trebuie să lupte pentru o cât mai mare posibilă deschidere în comerţul mondial şi să beneficieze la maximum de pe urma acesteia.
În acest sens, cuvintele rostite de prietenul meu, Joseph Daul, de la Grupul PPE DE, sunt foarte potrivite: ,,Criza economică actuală nu reprezintă o înfrângere a capitalismului, ci mai degrabă rezultatul unor greşeli politice şi al lipsei unor norme pentru supravegherea pieţelor financiare”.
Sarcinile principale vor fi revizuirea directivei privind adecvarea capitalului societăţilor de investiţii şi instituţiilor de creditare, încheierea discuţiilor asupra directivei de reglementare a asigurărilor, o reglementare a activităţilor agenţiilor de rating şi o directivă privind instituţiile referitoare la moneda electronică. Preşedinţia va milita şi pentru o revizuire a reglementării plăţilor în euro şi, nu în ultimul rând, pentru o punere în aplicare rapidă şi amănunţită a foii de parcurs a Consiliului de Afaceri Economice şi Financiare, care a fost adoptată ca răspuns la criza de pe pieţele financiare. În acelaşi timp, este esenţial să analizăm în profunzime posibilităţile oferite de legislaţia în vigoare în acest moment şi să le utilizăm la maximum.
Numai o Uniune Europeană puternică influentă poate să reuşească să rezolve problemele importante ale politicii, securităţii, comerţului şi mediului globale. Din această cauză, preşedinţia trebuie să se dedice realizării Planului european de Relansare Economică, cu insistând asupra incorporării acestuia în Cadrul strategic de la Lisabona: după măsurile pe termen scurt destinate întăririi economiilor noastre, intră în acţiune mijloacele pentru reforme structurale pe termen mediu şi lung.
Un exemplu de astfel de reforme structurale importante este politica agricolă comună. Soluţia se găseşte în stabilirea de termeni egali pentru toate statele membre ale UE în efectuarea de plăţi directe - atât în ceea ce priveşte sumele plătite, cât şi sistemul de plată (înlăturându-se diferenţele istorice şi ţinând cont de diversitatea sistemului agricol din fiecare stat membru). Republica Cehă doreşte să includă această dimensiune în dezbaterea privind viitorul politicii agricole comune dincolo de 2013.
Pe termen lung, cea mai bună protecţie împotriva impactului devastator al crizelor viitoare este consolidarea competitivităţii UE. După cum am mai spus, este vorba despre afirmarea şi exercitarea deplină a celor patru libertăţi de bază pe care s-a format UE. La acestea, aş mai adăuga o ,,a cincea libertate” - circulaţia liberă a cunoştinţelor, care este un fel de întoarcere la universalismul medieval pe care l-am menţionat.
Un factor important în creşterea competitivităţii îl constituie îmbunătăţirea calităţii reglementărilor, care include o diminuare a sarcinilor legislative, astfel încât afacerile să se poată derula mai simplu, mai ales la nivelul întreprinderilor mici şi mijlocii. Republica Cehă s-a angajat puternic în acest domeniu.
În domeniul comerţului extern, preşedinţia se concentrează pe relansarea discuţiilor cu Organizaţia Mondială a Comerţului. În acest sens, acordăm o mare importanţă finalizării cu succes a Agendei de dezvoltare de la Doha (DDA). DDA reprezintă un efort de a atinge o liberalizare transparentă a comerţului la nivel multilateral, ceea ce va aduce beneficii pe termen lung. Dacă negocierile privind DDA vor fi suspendate, preşedinţia va încerca să pună în mişcare o reflexie asupra mijloacelor de comerţ multilateral şi să sprijine o relansare a discuţiilor în cadrul altor agende ale Organizaţiei Mondiale a Comerţului.
Nu trebuie să uităm investiţiile în domeniul educaţiei, cercetării, dezvoltării şi inovaţiei şi nici de nevoia de îmbunătăţire a mediului de reglementare şi de reducere a sarcinilor administrative. Şi îl voi cita aici pe Preşedintele Grupului Socialist din Parlamentul European, Martin Schulz: ,,Europa nu poate concura cu succes alte regiuni ale lumii în ceea ce priveşte salariile mici şi standardele sociale, decât prin inovaţii tehnologice, o mai bună calitate a muncii şi prin competenţa şi cunoştinţele cetăţenilor săi”. Sunt perfect de acord cu acest punct de vedere.
Cel de-al doilea E: Energie
Cea de-a doua prioritate, ca şi prima, îşi găseşte locul în contextul dezvoltărilor actuale. Chiar mai urgent şi mai imperios, aş spune. Criza globală poate slăbi Europa pe termen scurt; dar reducerea resurselor energetice care ne ameninţă poate distruge imediat şi pe termen lung nu numai economia europeană, ci şi libertatea şi securitatea noastră. Preşedinţia cehă îşi va continua eforturile de a furniza Europei energie sigură, competitivă şi sustenabilă.
În domeniul securităţii energetice, dorim să ne concentrăm pe trei aspecte: mai întâi, finalizarea Revizuirii strategice a politicii energetice, inclusiv efectuarea unei analize asupra cererii şi furnizării de energie pe termen mediu în UE şi, în baza acesteia, identificarea proiectelor de infrastructură corespunzătoare. În al doilea rând, finalizarea directivei privind menţinerea de rezerve minime de petrol brut şi produse petroliere, în cadrul căreia noi susţinem o creştere a rezervelor minime obligatorii de la 90 la 120 de zile. În al treilea rând, reformarea Reţelelor Energetice Transeuropene (TENs-E); aici, pachetul de legi în domeniul securităţii energetice aprobat de Comisie în noiembrie 2008 include de asemenea şi Cartea verde asupra reţelelor energetice europene. Nu mai puţin importantă este întărirea infrastructurii de pe teritoriul statelor membre, inclusiv a conexiunilor transfrontaliere existente şi implementarea unor noi conexiuni de reţele energetice. Sperăm să avem susţinerea Parlamentului European pentru toate actele legislative aferente acestora.
Desigur, suntem de asemenea interesaţi de diversificarea rutelor de transport şi de furnizare. Este clar că realizarea conductei de gaz Nabucco, de exemplu, este o chestiune de cea mai mare prioritate, iar sprijinul acordat construirii unor noi conducte de petrol este la fel de important. Mai mult, trebuie să depunem eforturi pentru diversificarea mixului energetic, inclusiv reabilitarea energiei nucleare şi investiţia în noi tehnologii.
Ca un exemplu al capacităţii noastre de a atinge securitatea energetică în practică, am dori să menţionăm înţelegerea la care am ajuns privind crearea unui mecanism de monitorizare a tranzitului gazului rusesc. Scopul a fost de a restabili încrederea de bază între Federaţia Rusă şi Ucraina şi de a introduce o transparenţă elementară în această chestiune. Am reuşit să convingem Rusia şi Ucraina să semneze un singur document, astfel încât reluarea furnizării către UE să fie posibilă.
Acum, UE trebuie să adopte decizii şi măsuri pentru a garanta că o astfel de criză cu impact asupra statelor membre nu se va mai repeta. Transparenţa în afacerile cu gaz trebuie sporită, iar rutele de furnizare şi furnizorii trebuie să se diversifice. Mixul energetic al ţărilor europene trebuie diversificat. Trebuie să ne gândim serios la dezvoltarea de energie nucleară sigură. Construirea infrastructurii în UE trebuie implementată rapid, pentru a oferi conexiuni eficiente între statele membre, ca o condiţie esenţială pentru construirea unei pieţe de gaz eficiente.
În aria pieţei şi infrastructurii interne, trebuie să depunem toate eforturile pentru a obţine o coordonare eficientă a operatorilor sistemului de transmitere, pentru a finaliza construirea unei pieţe interne unificate pentru electricitate şi gaz şi pentru a garanta eliminarea breşelor din sistemul de transmisie şi transport.
În ceea ce priveşte priorităţile legislative din acest domeniu, dorim să încheiem cel de-al treilea pachet privind piaţa energetică internă, ceea ce înseamnă finalizarea revizuirii a două directive şi a două regulamente privind electricitatea şi gazul, al căror scop este de a finaliza liberalizarea pieţei de electricitate şi gaz. De asemenea, intenţionăm să operaţionalizăm în mod corespunzător reglementările şi să creăm o agenţie pentru cooperarea între autorităţile de reglementare din sectorul energetic.
Un alt domeniu este creşterea eficienţei energetice, pe care preşedinţia suedeză doreşte să o abordeze mai amănunţit; aceasta înseamnă că trio-ul format din Franţa - Republica Cehă - Suedia, ţări aflate la Preşedinţia Uniunii Europene, vor fi abordat chestiunea energetică extrem de amănunţit şi din toate punctele de vedere.
Atâta timp cât prioritatea este Energia, ea va fi inseparabil legată de politica de protecţie a climei. În acest domeniu, preşedinţia va încerca să ajungă la o înţelegere general acceptabilă privind angajamentele de reducere după 2012. Aceasta înseamnă în mod special implicarea SUA, Indiei şi Chinei şi pregătirea strategiei în vederea atingerii unui consens internaţional larg la sfârşitul anului 2009, la Copenhaga. Un astfel de consens ar trebui să reflecte şi tendinţele curente ale economiei mondiale. În contextul recesiunii economice ce se apropie şi a crizei de rezerve, va fi foarte important să se armonizeze cerinţelor din domeniul mediului, competitivitatea şi securitatea.
Începutul acestui an ne-a amintit că, în calitate de actor în cadrul priorităţii ,,UE în lume”, trebuie să lăsăm loc şi pentru sarcini urgente şi neprevăzute. Noua escaladare a tensiunii dintre Israel şi Hamas necesită nu numai o abordare activă din partea UE, dar şi o coordonare cu jucătorii importanţi mondiali şi regionali. Încă o dată se confirmă că pacea nu poate fi atinsă până când Palestina nu va începe să funcţioneze ca un stat de drept, capabil să garanteze legea şi ordinea pe teritoriul său şi siguranţa vecinilor.
Din acest motiv, pe lângă activităţile sale diplomatice curente, Uniunea Europeană trebuie să îşi continue eforturile de a construi infrastructura palestiniană, cu instruirea forţelor de securitate şi întărirea autorităţii administraţiei palestiniene. În procesul de rezolvare a conflictului, preşedinţia cehă doreşte să utilizeze bunele sale relaţii atât cu Palestina, cât şi cu Israel. Dar este evident că, fără încredere reciprocă, pacea pe termen lung în Orientul Mijlociu nu este posibilă.
Am menţionat deja Parteneriatul estic. Criza din Georgia a arătat cât de important este ca UE să deţină o strategie pentru acea regiune. Adâncirea dimensiunii estice a politicii europene de vecinătate prin întărirea cooperării cu ţările din regiune (în special cu Ucraina) şi, în mod asemănător, cu ţările din regiunea transcaucaziană şi caspică, are o mare importanţă, nu numai moral, dar şi practic. Această cooperare ne va permite să ne diversificăm comerţul extern şi rezervele de materii prime energetice.
În ceea ce priveşte relaţiile transatlantice, este evident că, dacă acestea nu se vor întări şi dezvolta, UE nu îşi poate îndeplini în mod eficient rolul de jucător global puternic, aşa cum Statele Unite nu pot acum să-şi îndeplinească acest rol în mod independent. Pe termen lung, putem reuşi numai dacă muncim împreună. În consecinţă, preşedinţia cehă va pune accentul pe dialogul intens cu reprezentanţii noii administraţii a Statelor Unite în domeniile principale ale economiei, climatul şi energia, şi pe cooperarea cu ţări terţe (Pakistan, Afganistan, Rusia, Orientul Mijlociu).
Poziţia adoptată de statele membre în cadrul negocierilor pentru un nou acord privind parteneriatul cu Rusia este, de asemenea, de o importanţă fundamentală pentru rolul UE în lume. Evenimentele din ultimii ani, mai ales din ultimele luni, au ridicat un număr de întrebări şi au subliniat necesitatea unei abordări unificate de către UE ca şi întreg. Condiţiile obligatorii pentru aceasta sunt înţelegerea Rusiei şi o analiză comună, noi susţinând, în consecinţă, cooperare experţilor în problematica Rusiei din toată Uniunea Europeană.
Pe durata preşedinţiei cehe, vor continua şi negocierile asupra extinderii către ţări din Balcanii de Vest şi Turcia. Balcanii de Vest nu trebuie uitaţi din cauza problemelor economice şi a crizei actuale internaţionale. În cazul Croaţiei, preşedinţia va depune toate eforturile pentru a se asigura că această ţară va adera la UE cât mai curând posibil. Exemplul pozitiv al Croaţiei este o condiţie necesară pentru menţinerea perspectivelor europene ale altor ţări din Balcanii de Vest. Vom face cu siguranţă tot posibilul să susţinem progresul acestora în cadrul Procesul de Stabilizare şi de Asociere.
Ca parte a acestui proiect. preşedinţia cehă este de asemenea pregătită să continue dezvoltarea unei dimensiuni sudice a Politicii Europene de Vecinătate şi îmbunătăţirea relaţiilor cu ţările partenere. Aceasta include şi întărirea relaţiilor UE - Israel şi procesul de pace din Orientul Mijlociu, în general - evenimentele dramatice actuale din acea regiune nu trebuie să ne abată de la acestea. Din contră, ele subliniază necesitatea găsirii unei soluţii paşnice.
Nu în ultimul rând, prioritatea Europei în lume include arii de securitate internă. Aceasta din cauză că ameninţările curente de securitate, prin natura lor, ameninţă securitatea internă. Construirea unui spaţiu de libertate, securitate şi legislaţie reprezintă un interes comun al UE care are impact asupra vieţii tuturor cetăţenilor săi. În acest context, preşedinţia va depune toate eforturile pentru continuarea progresului în cooperarea Schengen, în domeniul cooperării poliţieneşti şi a vămilor şi în domeniul cooperării între statele membre în chestiuni civile şi de criminalitate.
Suntem conştienţi că sfârşitul preşedinţiei noastre va fi marcat de alegerile pentru Parlamentul European, o atmosferă politică mai intensă şi de nevoia de a finaliza procesul legislativ pentru actele legislative alese, astfel încât acestea să nu fie abandonate. Pe agenda noastră se află şi începerea discuţiilor referitoare la noua formă a Comisiei Europene.
Tot de preşedinţia cehă depinde şi continuarea dezbaterii cu Irlanda asupra Tratatului de la Lisabona. Sunt convins că este necesar să conducem aceste discuţii cu sensibilitate şi cu respect pentru suveranitatea cetăţenilor irlandezi. De altfel, dacă în Republica cehă ar avea loc un referendum asupra Tratatului de la Lisabona, semnele ne arată că nu ar fi votat nici acolo. Este necesar să găsim o soluţie care să fie acceptată de majoritatea irlandezilor. Aceasta ne va ajuta fără îndoială şi în dezbaterea politicii interne.
Am început prin a spune că chestiunea cehă este şi o chestiune europeană. Nicio altă naţiune, probabil, nu a dedicat atât de mult spaţiu, efort şi timp unei dezbateri privind propria sa identitate, aşa cum au făcut-o cehii. Căutarea formei şi a scopului existenţei sale prin care trece în prezent Uniunea Europeană este ceva ce noi cunoaştem foarte bine din propria noastră istorie. În rolul nostru de ţară ce deţine preşedinţia, oferim Comunităţii experienţa noastră de două sute de ani în căutarea rolului nostru istoric, a locului nostru în familia naţiunilor europene.
Relaţia Cehiei cu Europa a fost foarte bine descrisă în urma cu peste şaptezeci de ani,de către filozoful František Václav Krejčí: ,,Noi nu vedem pământurile cehe ca şi ,,inima Europei” în sens geografic, ci mai mult în sens cultural şi intelectual. Suntem în cel mai adânc loc al continentului, unde converg influenţe din toate părţile; suntem înconjuraţi de toate naţiunile europene, dacă nu direct, atunci prin puterea imaginativă a operelor culturale. Spunem aceasta deoarece suntem la răscrucea curentelor intelectuale, prin urmare misiunea noastră este aceea de a media, în special de a media între est şi vest.”
Cred că aceste cuvinte sunt o inspiraţie la început de 2009, când sarcina cu care se confruntă Republica Cehă în următoarele şase luni este de a fi moderatorul dezbaterii în Uniunea Europeană. Vă mulţumesc pentru atenţie
Preşedinte
Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, dorim să vă mulţumim pentru raportul constructiv şi extins, şi vă dorim toate cele bune pentru preşedinţia dumneavoastră!
José Manuel Barroso
Domnule Preşedinte, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, doamnelor şi domnilor, primele zile ale anului 2009 nu lasă loc pentru îndoială. Primele şase luni vor pune la încercare Uniunea Europeană. Europa va trebui să îşi demonstreze hotărârea de a-şi ajuta cetăţenii, muncitorii şi întreprinderile să facă faţă şi să depăşească criza economică. Europa va trebui să-şi demonstreze solidaritatea în situaţiile de urgenţă, precum întreruperea furnizării de gaz cu care ne confruntăm în prezent. Europa va trebui să-şi demonstreze capacitatea de a-şi folosi influenţa externă pentru rezolvarea conflictelor internaţionale, la fel de periculoase pentru pacea mondială precum este conflictul din Gaza astăzi.
În strânsă cooperare cu preşedinţia cehă în exerciţiu a Consiliului - şi aş dori să îl salut pe Primul Ministru Topolánek şi pe echipa sa, doresc să le urez succes la conducerea Consiliului şi, încă o dată, doresc să-mi exprim încrederea în capacitatea Republicii Cehe de a-şi îndeplini acest rol important - în strânsă cooperare cu acesta din urmă şi cu Uniunea Europeană, Comisia va face toate eforturile pentru a demonstra că Uniunea este la înălţimea sarcinii ce îi revine. Împreună putem arăta europenilor în cursul acestor şase luni de ce Uniunea Europeană este atât de importantă azi. Le putem arăta de ce este în interesul lor direct să-şi exprime opiniile prin alegerea membrilor Parlamentului European ce vor ocupa locurile următorului Parlament European. Să le arătăm concetăţenilor noştri de ce Europa are nevoie de o creştere a democraţiei şi eficienţei prevăzute de Tratatul de la Lisabona şi de ce ar beneficia de pe urma acestuia, să le arătăm de ce, acum mai mult ca oricând, avem nevoie de un Tratat de la Lisabona care să fie susţinut de toate statele membre.
Avem un fundament solid de la care să pornim. În 2008, Uniunea a demonstrat că a fost capabilă să ia decizii dificile care angajează societăţile noastre pentru mai mulţi ani. Pachetul energie - schimbare climatică ilustrează în mod clar voinţa politică a unei Europe vizionare şi hotărâte. Cu acest pachet, vom putem să înaintăm înspre un acord internaţional ambiţios în luna decembrie. În 2008, Uniunea şi-a dovedit capacitatea de a se adapta la schimbare. A găsit repede mijloacele de a reacţiona la criza financiară şi a ajuns foarte repede la un acord asupra unui plan de relansare pentru stimularea economiei europene fără întârziere. Voi reveni la această chestiune.
De asemenea, Uniunea intră în 2009 sigură în puterea sa pe plan internaţional. A fost prima care a ajutat la rezolvarea conflictelor cum ar fi cel dintre Rusia şi Georgia; nu-şi va reduce eforturile pentru a ajuta la reconcilierea părţilor implicate în conflicte cum ar fi cel din Gaza; şi, de fapt, mulţumită Uniunii Europene, în cele din urmă, s-au deschis coridoare umanitare pentru ajutorarea poporului palestinian.
Uniunea Europeană a inspirat de asemenea măsurile pe care G20 le-a luat pentru a stopa criza economică. Şi-a reafirmat deplinul angajament pentru deschiderea pieţelor, în special pentru finalizarea procesului de la Doha pentru dezvoltare şi comerţ şi, de asemenea, pentru Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, care nu pot fi puse în discuţie de actuala criză economică. Europa trebuie să continue să facă tot ce-i stă în putinţă pentru a se ridica la cerinţele actuale şi cred că avem motive să fim încrezători.
În cursul acestui an, Comisia va continua să facă tot ceea ce este necesar pentru a se asigura că nu pierdem ritmul câştigat la Washington în cadrul reuniunii G20. Credem că trebuie să continuăm să eliminăm toate obstacolele pentru a reforma sistemul financiar mondial şi avem o ocazie extraordinară de a o face la întâlnirea la nivel înalt G20 de la Londra. Uniunea Europeană trebuie să vorbească cu o singură voce la Londra şi trebuie să continue să-şi arate spiritul de lider în contextul reformării sistemului financiar mondial.
Comisia va continua să propună iniţiative importante în acest an, de exemplu o mai bună reglementare a modului în care operează pieţele financiare, lansarea unui nou program de acţiune în domeniul justiţiei, libertăţii şi securităţii şi propunerea de noi măsuri în vederea adaptării la schimbările climatice. Vom schiţa propunerile noastre având în vedere revizuirea bugetară. Mai mult, vom acorda o atenţie deosebită dezvoltărilor în domeniul economic şi social şi vom lua toate măsurile necesare. Vă aflaţi încă în cursul procesului de examinare a unor propuneri foarte importante, doamnelor şi domnilor. Sperăm că ele vor putea fi adoptate până la sfârşitul mandatului parlamentar, şi aceasta, în special, mulţumită angajamentului asumat de preşedinţia cehă. Mai exact, am în vedere propunerile legate de criza economico-financiară, de pachetul social, de piaţa energetică internă - pe care evenimentele actuale le-au arătat ca fiind deosebit de importante - dar şi pachetul de telecomunicaţii şi transportul rutier.
Mă voi axa astăzi pe energie şi economie. Acestea sunt sectoarele în care cetăţenii Europei vor resimţi cea mai mare presiune anul acesta. Şi aici acţiunea hotărâtă şi eficientă a Uniunii Europene va face diferenţa.
O chestiune care necesită o atenţie europeană urgentă şi decisivă este gazul, unde, deşi nu este vina Uniunii Europene, a trebuit să ne implicăm într-o dispută între Rusia şi Ucraina asupra tranzitului gazului. Situaţia actuală este, pe scurt, inacceptabilă şi incredibilă. Inacceptabilă, deoarece consumatorii Uniunii Europene din câteva state membre sunt încă fără gaz după o săptămână fără rezerve. Incredibil, deoarece ne aflăm în aceeaşi situaţie în ziua următoare semnării unui acord important la nivel înalt, cu asigurări din partea liderilor Rusiei şi Ucrainei că vor pune în aplicare acordul şi vor da drumul la gaz.
Fără intenţia de a judeca, acesta este un fapt obiectiv: Rusia şi Ucraina arată că sunt incapabile să îşi respecte angajamentele faţă de anumite state membre ale Uniunii Europene. Gazprom şi Naftogas sunt incapabile să-şi îndeplinească obligaţiile faţă de consumatorii europeni.
Aş dori să transmit un mesaj foarte clar către Moscova şi Kiev. Dacă un acord sponsorizat de Uniunea Europeană nu este tratat ca fiind o chestiune urgentă, Comisia va sfătui companiile europene să se adreseze instanţelor şi va solicita statelor membre să se angajeze într-o acţiune concertată pentru a găsi căi alternative de furnizare a energiei şi de tranzit al acesteia.
(Aplauze)
Vom vedea în curând dacă există piedică tehnică sau dacă nu există intenţie politică de a respecta acordul. O voi spune foarte clar. Dacă acordul nu este respectat, înseamnă că Rusia şi Ucraina nu mai pot fi considerate parteneri de încredere pentru Uniunea Europeană în ceea ce priveşte furnizarea de energie.
(Aplauze)
În orice caz, Comisia va prezenta şi alte propuneri de îmbunătăţire a securităţii energetice în Europa, în urma revizuirii energetice strategice din luna noiembrie.
Implementarea pachetului climat - energie şi mobilizarea a 5 miliarde de euro din banii necheltuiţi de la bugetul Comunităţii în favoarea interconexiunilor energetice va fi crucială şi aş dori să mulţumesc preşedinţiei cehe pentru sprijinul acordat în îndeplinirea acestui angajament luat la cel mai înalt nivel în cadrul ultimului Consiliu European. Europa trebuie să acţioneze acum pentru a evita repetarea în viitor a acestui tip de situaţie.
Permiteţi-mi acum să lărgesc punctul de vedere şi să mă refer la economie. Toate semnele arată că situaţia economică continuă să se înrăutăţească. Şomajul este în creştere. Cifrele de producţie sunt în continuă scădere. Lucrurile par să se înrăutăţească înainte de a se îmbunătăţi. Nu trebuie să ascundem seriozitatea situaţiei, dar nici nu trebuie să avem o atitudine negativă şi fatalistă. Am proiectat strategiile corecte care să ne scoată din criză. Putem amortiza impactul acesteia asupra celor mai vulnerabili membri ai societăţilor noastre şi putem lua decizii care ne vor pune într-o poziţie avantajoasă la ieşirea din criză şi sperăm că vom ieşi din criză.
Principala prioritate pentru următoarele săptămâni trebuie să o constituie angajarea comună în vederea punerii în practică a intenţiilor noastre. Planul de relansare propus de Comisie şi susţinut de Consiliul European este răspunsul corect. Acesta furnizează un stimul destul de larg pentru a avea impact în fiecare stat membru: aproape 1,5% din PIB-ul Uniunii Europene reprezintă o sumă de bani importantă, dacă este cheltuită bine.
Acesta ţinteşte o eficienţă maximă, prinzând doi iepuri dintr-o lovitură: sănătatea pe termen lung şi competitivitatea economiei europene şi nevoia pe termen scurt de un stimul care să pună capăt recesiunii. Este recunoscut faptul că nu este o dezbatere economică abstractă, ci o criză care îi afectează pe europeni, mijloacele de existenţă şi bunăstarea acestora. Consecinţele sociale ale crizei trebuie abordate direct.
În sfârşit, planul utilizează dimensiunea europeană pentru a acţiona cât mai bine printr-o coordonare corespunzătoare pentru a se asigura că o acţiune întreprinsă într-un stat membru are un efect pozitiv în celelalte şi că generează o interacţiune pozitivă.
Pentru a pune în aplicare acest program, avem nevoie de un angajament activ al preşedinţiei, de susţinerea fiecărui stat membru şi de a Consiliului, precum şi de angajamentul clar al acestui Parlament. De fapt, acest lucru înseamnă un acord prompt asupra propunerilor juridice din pachet, de la accelerarea utilizării Fondurilor Structurale la Fondul European de Ajustare la Globalizare revizuit, şi un acord privind eliberarea a 5 miliarde de euro din angajamente necheltuite pentru proiecte strategice, cu precădere concentrate pe energie şi interconectare energetică. Criza ruso-ucraineană a arătat mai clar ca oricând că acoperirea punctelor albe din infrastructura noastră energetică este în beneficiul strategic al întregii Europe. Acest lucru înseamnă punerea eficientă în aplicare a planului de acordare a unui stimulent de aproximativ 200 miliarde de EUR pentru economia noastră. Şi, bineînţeles, înseamnă menţinerea situaţiei sub observaţie deoarece, după cum vă daţi seama, situaţia poate evolua.
Acţionând pe termen scurt, nu trebuie să pierdem din vedere termenul lung. Putem acţiona mai bine dacă ne vom baza pe câteva dintre succesele care au stat la temelia prosperităţii europene, cum ar fi piaţa internă. Motto-ul Preşedinţiei Cehe, ,,Europa fără bariere”, este într-adevăr un mesaj important şi însufleţitor, dar aşa cum a spus primul ministru Topolánek , permiteţi-mi să subliniez că o Europă fără bariere are nevoie de reguli - reguli europene. Reguli care să asigure un câmp de acţiune uniform între statele membre şi între operatorii economici. Reguli care să garanteze distribuirea beneficiilor integrării europene între toţi cetăţenii. Reguli care să garanteze sustenabilitatea pe termen lung a modului nostru de viaţă.
Vom lucra în strânsă colaborare cu Preşedinţia şi cu Parlamentul în această direcţie deoarece Europa pe care o dorim şi Europa de care avem nevoie este o Europă care combină libertatea, solidaritatea şi securitate în beneficiul tuturor europenilor.
(Aplauze)
Joseph Daul
din partea Grupului PPE-DE. - (FR) Domnule Preşedinte, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule Preşedinte al Comisiei Europene, doamnelor şi domnilor, imediat după ce a preluat mandatul, Preşedinţia Cehă se confruntă cu dificultăţi considerabile şi cu sarcina oneroasă de a administra trei crize majore: continuarea crizei economice şi sociale, criza gazului care generează un conflict între Rusia şi Ucraina, conflict care afectează serios Uniunea şi vecinii acesteia, precum şi izbucnirea unui nou război în Orientul Mijlociu.
În faţa acestor provocări, singura atitudine pe care o pot avea ţările noastre este de a-şi uni forţele, de a da dovadă de solidaritate şi de a acţiona în mod concertat şi hotărât.
Sunt bucuros să constat că Preşedinţia Cehă, în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, a reacţionat prompt şi ca un întreg la criza energetică care aduce Kievul şi Moscova în conflict. Deşi nu s-a găsit încă nicio soluţie, nu putem accepta să fim ţinuţi ostatici; trebuie să acţionăm puternic. Aveţi dreptate, domnule Topolánek şi domnule Barroso. Prin includerea energiei între cele trei priorităţi majore, Preşedinţia cehă a înţeles din plin ceea ce va fi una din provocările majore ale Europei în anii următori, şi anume independenţa noastră energetică şi diversificarea necesară a resurselor noastre energetice.
Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democraţ) şi al democraţilor europeni este, ca toţi cetăţenii europeni, extrem de preocupat de conflictul acesta şi de ameninţarea pe care o constituie la adresa ţărilor europene ca un tot unitar. Nu putem tolera ca un stat membru al UE să fie ţinut ostatic în acest conflict, şi acest fapt demonstrează încă o dată nevoia urgentă pentru un acord privind politica energetică europeană. Astfel, trebuie să ne gândim serios la căi de reducere a dependenţei noastre şi trebuie să acţionăm pentru implementarea mixurilor energetice.
Doamnelor şi domnilor, situaţia existentă în Orientul Mijlociu ne întoarce la nevoia de a ne accepta responsabilităţile la nivel internaţional. Da, Europa este cel mai mare donator de ajutor umanitar - putem fi mândri de acest lucru şi trebuie să continuăm în această direcţie - dar nu ajutorul umanitar va rezolva exclusiv conflictul dintre israelieni şi palestinieni.
Europa are nevoie de o voinţă politică puternică şi articulată, cu destule resurse umane, militare şi financiare pentru a fi un actor credibil pe scena mondială. De ce are lumea ochii aţintiţi asupra lui Barack Obama? Deoarece Europa nu este capabilă încă să îşi prezinte viziunea, idealurile şi cunoştinţele. Europa a criticat, pe bună dreptate, unilateralismul administraţiei actuale a Statelor Unite, şi dacă, aşa cum sper, lucrurile se vor schimba odată cu noul ocupant al Casei Albe, suntem noi gata să garantăm partea noastră de multilateralism? Suntem gata să eliberăm resurse militare, nu pentru a merge la război, ci pentru garantarea păcii? Suntem gata să eliberăm resursele bugetare necesare pentru a ne furniza mijloacele de a ne dezvolta politica?
Domnule Topolánek, aţi punctat foarte bine că relaţiile externe ale Uniunii reprezintă una dintre priorităţile dumneavoastră. Evenimentele actuale ne oferă o mulţime de exemple privind urgenţa cu care ar trebui tratat acest subiect, fie în relaţiile cu Rusia, cu Statele Unite sau cu Orientul Mijlociu, pentru a nu mai menţiona ţările mediteraneene, Balcanii, Africa sau ţările emergente. Europenii aşteaptă de la Europa să îşi exercite influenţa pe scena internaţională; toate sondajele de opinie o arată de mulţi ani. De ce să aşteptăm?
În sfârşit, Preşedintele în exerciţiu va trebui să facă faţă crizei economice şi sociale supraveghind punerea în aplicare a planurilor de relansare naţională şi conducând Uniunea Europeană la întâlnirea la nivel înalt a G20 ce va avea loc la Londra , în luna aprilie. Invităm preşedinţia cehă să conlucreze cu Comisia Europeană în vederea definirii şi punerii în aplicare, împreună cu partenerii noştri internaţionali, a regulilor ce vor fi impuse operatorilor economici.
Uniunea Europeană trebuie să-şi protejeze modelul social, economia de piaţă socială, şi trebuie să promoveze introducerea pe pieţele financiare mondiale a unui sistem de supraveghere a pieţii asemănător cu cel existent în ţările noastre. Europa trebuie să fie unită şi hotărâtă în gestionarea crizei financiare, precum şi a celei economice.
Contăm pe dumneavoastră, domnule Topolánek, pe preşedinţia dumneavoastră, să fiţi ferm şi să conduceţi Europa în această perioadă dificilă.
(Aplauze)
Martin Schulz
din partea Grupului PSE. - (DE) Domnule Preşedinte. domnule prim-ministru Topolánek, conduceţi ultima preşedinţie a Consiliului din acest mandat al Parlamentului European. Acest mandat parlamentar a început cu preşedinţia olandeză, condusă de dl Balkenende, şi nimeni nu-şi aduce aminte ceea ce a declarat acesta aici şi ce i-am răspuns noi. În consecinţă, ceea ce discutăm şi realizăm acum, în următoarele cinci sau şase luni, va constitui condiţia fundamentală pentru o prezenţă crescută la alegerile europene. Dacă oamenii vor vedea că noi - Preşedinţia, Parlamentul şi Comisia - ne-am unit forţele şi am făcut faţă cu succes provocărilor într-o situaţie de criză, sunt convins că acest fapt va crea o stare fundamental pozitivă şi constructivă în cursa pentru alegerile europene.
Iată de ce noi, Grupul Socialist din Parlamentul European, suntem interesaţi de succesul preşedinţiei dumneavoastră. Am avut unele îndoieli în primele zile ale Preşedinţiei dumneavoastră, atunci când domnul Schwarzenberg a spus că Israelul îşi exercita dreptul de legitimă apărare şi s-a aliniat cu un partid într-o perioadă în care era nevoie de Uniunea Europeană în calitate de mediator. A spus-o corect, ceea ce este un lucru bun. Domnule Topolánek, dumneavoastră personal aţi spus: ,,nu vom media conflictul gazului”. Şi aţi pus bine problema.
Au existat câteva probleme iniţiale, dar au fost depăşite, ceea ce reprezintă un lucru bun. Dacă nesiguranţele iniţiale - şi aş dori să subliniez că dl Barroso a avut dreptate în această privinţă - fac acum ca activităţile dumneavoastră să dea rezultate pozitive, veţi beneficia de întregul sprijin al grupului nostru. Acest lucru este valabil şi pentru discursul ţinut aici, în această dimineaţă, pe care l-am ascultat cu toţii cu multă bunăvoinţă, dar şi cu un sentiment de încredere în ceea ce priveşte lunile următoare.
Aş dori să mă refer la unul dintre punctele menţionate de dumneavoastră. L-aţi citat pe prietenul meu, dl Daul - un om deştept, dar, în cazul acesta nu a avut dreptate - care a spus aici că criza financiară nu a reprezentat înfrângerea capitalismului. Este adevărat că nu a înfrânt capitalismul - din păcate, acesta încă mai există - dar i-a înfrânt pe capitaliştii care ne-au spus ani la rând că nu aveam nevoie de reguli, deoarece piaţa se reglează singură, că ar regla lucrurile singură. Aceşti capitalişti au suferit o înfrângere, şi atunci când dumneavoastră - abordând până acum politici similare cu acelea ale persoanelor care au spus că nu avem nevoie de reguli - spuneaţi Parlamentului în această dimineaţă că avem nevoie de o Europă a regulilor, nu pot decât să fiu de acord: avem nevoie într-adevăr de mai multe reguli pentru a gestiona şi depăşi criza financiară. Domnule Topolánek, aş dori să vă urez un călduros bun venit în clubul legislatorilor Europei - se pare că şi dumneavoastră v-aţi învăţat lecţia.
(Aplauze)
Domnule prim-ministru, este o perioadă decisivă pentru politica internaţională. Dacă Uniunea Europeană doreşte să îşi adune un rol global descris de Preşedintele Comisiei, printre altele, în chestiuni cum ar fi securitatea energetică sau conflictul din Gaza, nu îşi poate permite să se dezintegreze; avem nevoie de o Uniune de 27, ca şi bloc economic şi politic puternic. Numai dacă nu permitem să fim divizaţi vom fi puternici. La urma urmelor, puterea celorlalţi este că pot întotdeauna spera ca europenii să vorbească pe voci diferite. Karel Schwarzenberg spune că Israelul acţionează în legitimă apărare, în timp ce Louis Michel spune că ţara violează legea internaţională. Dacă aşa este Uniunea Europeană, nu este nevoie să se negocieze cu ea.
Dacă Rusia sau Ucraina cred că o jumătate a Europei este de partea lor şi cealaltă jumătate de cealaltă parte, nu suntem puternici. Totuşi, suntem puternici dacă avem un tratat de bază puternic; care ne este furnizat de Tratatul de la Lisabona. Dacă acest Tratat este ratificat sub preşedinţia dumneavoastră de către guvernul dumneavoastră - care, desigur, a fost pedepsit destul, dat fiind Preşedintele ţării dumneavoastră - acest lucru ar trimite un semnal puternic cum că Europa este puternică.
(Aplauze)
Castelul Praga este reşedinţa lui Václav Klaus, care ni se va adresa în luna februarie, când va veni la Bruxelles. Castelul Praga a fost şi reşedinţa lui Carol al IV-lea, aşa cum a menţionat şi primul-ministru. Carol al IV-lea a construit Drumul de Aur de la Praga la Nuremberg care, în vremea sa, reprezenta o realizare extraordinară având ca scop conectarea popoarelor şi a naţiunilor. Înainte de a deveni împărat german, al cărui scaun era la Praga, Carol IV a fost duce de Luxembourg. Astfel, această perioadă a Castelului Praga a fost cu adevărat europeană. Să sperăm că Castelul Praga va fi ocupat în curând încă o dată de cineva la fel de european ca şi el.
(Aplauze)
Graham Watson
din partea Grupului ALDE. - Domnule Preşedinte, în numele grupului pe care îl reprezint, îl salut pe Preşedintele în exerciţiu. Vă dorim succes, domnule Preşedinte în exerciţiu.
Un mare ceh a spus cândva: ,,Nu mai sunt un începător: am o misiune; munca mea este să înscriu." Ei bine, ceea ce era valabil pentru Milan Baroš este valabil şi pentru dumneavoastră şi miniştrii dumneavoastră. Programul dumneavoastră de lucru subliniază aceste scopuri.
În ceea ce priveşte economia, aţi spus că barierele pieţei - interne şi externe - trebuie înlăturate şi că răspunsul Europei la recesiune nu trebuie să fie doar cheltuirea de tip Keynesian, ci şi că trebuie să ne luptăm pentru o competiţie mai corectă, pentru liberalizarea comerţului şi pentru o mai liberă circulaţie a persoanelor şi bunurilor peste graniţele naţionale.
Sunt vremuri grele pentru cetăţenii Europei. Reţeta dumneavoastră va fi contestată, dar nu şi de către liberali şi democraţi. Deoarece experienţa Republicii Cehe - şi multe altele - garantează puterea pieţelor în scoaterea popoarelor din sărăcie.
Referitor la energie, aveţi dreptate să urmăriţi îndeplinirea obiectivelor prevăzute de Revizuirea Strategică a Politicii Energetice, dar aceasta din urmă şi obiectivele schimbării climatice nu ar trebui să ne îngrădească ambiţiile, ci mai degrabă ar trebui să reprezinte lansarea spre obiective mai mari şi mai ecologice, pentru a determina Europa să treacă de la combustibil fosil la energie regenerabilă şi să pună capăt dependenţei noastre energetice.
În prezent, personalului nostru de monitorizare îi este blocat accesul la dispeceratele ucrainene. Rusia susţine că nu poate exporta gaz deoarece Ucraina nu îl transportă, iar Ucraina susţine că nu are gaz de exportat, deoarece ruşii au schimbat ruta de tranzit. Între timp, industria din Europa centrală şi estică suferă, unii oameni îngheaţă de frig în case, există semne de redeschidere a reactoarelor nucleare condamnate ca fiind nesigure de către Uniune.
Aceasta nu este o piaţă energetică funcţională. Este un scenariu dintr-un film de fraţii Marx: O noapte în frig - sau, mai degrabă, douăsprezece nopţi şi numărătoarea continuă. Aşa că nu mai vorbiţi despre piaţa energetică internă şi de dezvoltarea energiilor regenerabile: folosiţi puterile preşedinţiei pentru a mobiliza investiţiile necesare.
Referitor la UE în lume, salutăm ambiţiile preşedinţiei dumneavoastră. Europa ar trebui să joace un rol important în rezolvarea conflictelor, susţinând dezvoltarea şi promovând drepturile omului.
Dar, dacă doriţi într-adevăr să lărgiţi capacitatea UE de acţiune, de ce aţi întârziat din nou ratificarea Tratatului de la Lisabona? Dacă doriţi să preveniţi proliferarea armelor, de ce construiţi un sistem de apărare cu rachete balistice pe teren european?
(Aplauze)
Şi dacă doriţi pacea în Orientul Mijlociu, de ce să permitem ca Europa să fie ridiculizată de atâtea misiuni de pace diferite?
Aşa cum se desfăşoară evenimentele în Gaza, devine foarte greu pentru mulţi dintre noi să rămânem detaşaţi de evenimente. Această instituţie nu va fi niciodată unită într-o poziţie comună dacă încercăm să împărţim vina, deoarece greşeli se găsesc de ambele părţi, violenţa poate fi denunţată şi trebuie urmărită încetarea imediată a focului.
Nu există nicio scuză pentru atacurile cu rachete ale Hamas, dar nici pentru utilizarea de explozibile din metal inert dens pentru a mutila civilii.
Motto-ul preşedinţiei dumneavoastră este ,,Europa fără bariere”. Poate că autorul acestuia a avut în minte acest vechi proverb ceh: ,,Apără-te nu construind ziduri, ci prin prietenii tăi”.
Domnule Preşedinte în exerciţiu, noi, cetăţenii europeni, suntem prietenii dumneavoastră. Preşedintele ţării dumneavoastră a comparat Uniunea Europeană cu Uniunea Sovietică. Ei bine, noi nu ascultăm discuţiile private, aşa cum a procedat dumnealui cu membrii acestei instituţii.
Cel care doreşte să rămână pe margine este liber să o facă. Dar aceasta este o Uniune a prietenilor - prieteni, egali şi parteneri.
Obiectivele preşedinţiei dumneavoastră sunt îndrăzneţe. Le susţinem. Rămâneţi-le fidel şi noi vă vom sprijini.
(Aplauze)
Brian Crowley
din partea Grupului UEN. - (GA) Domnule Preşedinte, trebuie promovată o mai bună relaţie politică şi economică între Uniunea Europeană şi Statele Unite ale Americii. Sper ca preşedinţia Republicii Cehe să abordeze această chestiune în lunile următoare. SUA vor avea săptămâna viitoare un nou preşedinte; şi noi toţi ne confruntăm cu provocări majore. Desigur, trebuie să reglăm cât de curând pieţele financiare.
Domnule Preşedinte în exerciţiu, vă urăm bun venit azi în această Adunare şi, în mod deosebit, salutăm preşedinţia Republicii Cehe care preia conducerea Uniunii Europene într-un moment crucial. Din partea grupului meu, Uniunea pentru Europa Naţiunilor, vă oferim şi noi sprijinul nostru în ceea ce priveşte programul dumneavoastră de a garanta că există o voce mai clară şi mai puternică a Uniunii Europene, precum şi a statelor membre în cadrul Uniunii Europene.
Mai mulţi colegi au vorbit deja despre seria de crize actuale şi, de la început, vreau să felicit preşedinţia dumneavoastră şi pe Preşedintele Barroso pentru iniţiativa decisivă luată în ceea ce priveşte chestiunea opririi furnizării gazului către Uniunea Europeană, şi nu numai deoarece ne-am împărţit vina, ci şi pentru că am intervenit imediat la nivel social, economic şi politic pentru a aduce ambele părţi la masa tratativelor, ceea ce nu se întâmplase anterior.
Iată de ce este important ca pe parcursul acestei preşedinţii, să extindem ideea de parteneriat cu Estul, să privim către Est şi către Balcani, deoarece reprezintă linia de demarcaţie în interiorul Uniunii Europene în prezent, nu numai din cauza instabilităţii politice, dar şi din cauza interdependenţei noastre de activitatea economică şi energetică.
În sfârşit, deoarece timpul este atât de scurt, aţi vorbit despre a cincea libertate - libertatea circulaţiei cunoaşterii. Cunoaşterea ne poate oferi instrumentele de care avem nevoie pentru a pune în mişcare lanţul inovaţiei, cercetării şi capacităţilor care ne pot aduce beneficii. De-a lungul istoriei dumneavoastră - individual, dar şi ca ţară - de totalitarism, libertate şi măreţie în educaţie şi inovaţie, aşteptăm să ne arătaţi pasul următor pe care trebuie să-l facă Uniunea Europeană.
Permiteţi-mi să închei cu un scurt citat din John F. Kennedy, care a spus cu ocazia discursului său de inaugurare: ,,Ne aflăm astăzi la marginea unei noi frontiere. Dar noua frontieră la care mă refer nu este un set de promisiuni , ci unul de provocări”. Ştiu că aveţi capacitatea de a duce la bun sfârşit aceste provocări.
Monica Frassoni
din partea Grupului Verts/ALE. - (IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, chiar în momentul acestei dezbateri, bombele cad peste oamenii din Gaza. Sunt de părere că cea mai mare prioritate a noastră, ca deputaţi în Parlamentul European şi cea mai mare prioritate a Consiliului şi a Comisiei trebuie să fie oprirea bombardamentelor asupra oamenilor din Gaza. Sunt de părere că aceasta este datoria noastră în acest moment, mai presus de a decide cine este responsabil şi mai presus de diferenţele dintre noi referitor la această chestiune. Trebuie să spun că grupul nostru, Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, are o idee destul de clară asupra acestei chestiuni, aşa cum o vom expune şi în această după - amiază.
Domnule Preşedinte, v-aţi început observaţiile prin a menţiona timpurile medievale, o epocă violentă, îndepărtată, întunecată, cu puţine lumini, dar în mod sigur violentă şi întunecată. De fapt, independent de eforturile partenerilor dumneavoastră de coaliţie, programul pentru aceste şase luni ni se pare că poartă semnul unei viziuni puţin învechite, aş spune: semnul puternic al unei abordări conformiste, foarte laissez - faire, dominată de afaceri şi piaţă, care acum, domnule Preşedinte, nu mai este la modă.
Sunt de părere că această abordare este puţin indiferentă în ceea ce priveşte nevoia de politici, legi şi instrumente în domeniul social care să răspundă nevoilor reale ale cetăţenilor şi că se îndepărtează puţin de politica mediului în ceea ce priveşte lupta împotriva schimbării climatice ca şi cost sau obstacol, în loc de oportunitate majoră pentru inovaţie şi dezvoltare durabilă. Şi, dacă îmi permiteţi, chiar se înclină către machismo, în ceea ce priveşte nevoia de revizuire a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de sprijin pentru copii, bineînţeles în scopul de a trimite femeile înapoi acasă.
Acesta este programul care îi priveşte pe imigranţi doar ca pe o chestiune de securitate, care priveşte către NATO mai degrabă decât către multilateralism, care încă se joacă cu chestiunea rachetelor şi nu subliniază ceea ce este foarte important pentru noi în politica externă, şi anume coeziunea: coeziunea Uniunii noastre.
Nu suntem mulţumiţi nici de faptul că nu s-a făcut nicio menţiune asupra unui sector important, acela de combatere a discriminării, şi aici aş dori să ştiu care este prioritatea dumneavoastră pentru adoptarea unei directive privind discriminarea. Pe scurt, este un program care dezvăluie o lume cu multe pericole şi puţine oportunităţi.
Aţi vorbit de activitatea de mediere în conflictul dintre Rusia şi Ucraina în chestiunea gazului, dar se poate vedea foarte clar din programul dumneavoastră că pe durata preşedinţiei nu veţi lua niciun fel de măsuri împotriva acelor ţări, precum Slovacia şi Bulgaria, care profită de oportunitatea creată de criza gazului pentru a redeschide reactoare nucleare periculoase şi vechi. În plus, domnule Preşedinte, vă rog să vă amintiţi că nu există putere nucleară sigură; poate va exista în 30, 40, 50 sau 60 de ani - nu ştiu - dar acum nu există. Astfel, nu are rost să discutăm, deoarece este un miraj foarte scump, care cu siguranţă ne distrage atenţia de la priorităţile noastre reale.
Securitatea şi solidaritatea energetică pot fi atinse prin acţiuni puternice, fără distrageri, pentru a promova eficienţa energetică şi economia de energie, care reprezintă o enormă sferă de inovaţie, locuri de muncă şi reducere a consumului. Aceasta este foaia de parcurs pe care ar trebui să o folosim ca răspuns la războiul gazului, printre altele. Vă adresăm o cerere specială, domnule Preşedinte: vă cerem să vă convingeţi colegii să aşeze în centrul dezbaterilor din cadrul Consiliului European din primăvară obiectivul de constituire a unui angajament de reducere a energiei cu 20% până în 2020, Cenuşăreasa pachetului energetic de anul trecut, şi să revizuiască priorităţile prin evaluarea, într-un mod mai puţin superficial, a deciziilor luate în decembrie privind energia regenerabilă.
Domnule Preşedinte, un ultim cuvânt privind viitorul Europei: Tratatul de la Lisabona nu este perfect, dar este foarte ciudat că nu l-aţi ratificat încă. De aceea, vă rog să profitaţi de această ocazie şi să ne explicaţi de ce nu a fost ratificat şi să ne spuneţi când o veţi face.
(Aplauze)
Miloslav Ransdorf
din partea Grupului GUE/NGL. - (CS) Preşedintele în exerciţiu al Consiliului a vorbit despre experienţele noastre istorice complexe. Sunt de părere că preşedinţia cehă reprezintă pentru noi o ocazie de a ajuta la depăşirea diviziunii existente în Europa între Vest şi Est. În romanul său Schweik, Jaroslav Hašek a făcut un joc de cuvinte, un joc de cuvinte germano-ungar, kelet oszt, nyugat veszti, care în traducere liberă înseamnă că Estul dă şi Vestul ia. În consecinţă, aceasta este modul în care a progresat istoria. Sunt de părere că avem ocazia de a pune capăt acestui lucru. Sunt de părere că preşedinţia cehă este pentru noi şi o ocazie de a ne elibera din propriile noastre dogme şi prejudicii. Vă pot oferi, ca exemplu de astfel de dogmă, un articol recent al lui Václav Klaus, care ne sfătuieşte cum să depăşim criza financiară prin relaxarea temporară a standardelor sociale, de mediu şi de sănătate, deoarece, spune el, aceste standarde obstrucţionează comportamentul uman raţional. Aş spune că este exact invers, că preşedinţia cehă ar trebui să ne ajute să ne asigurăm că avem o economie condusă în mod social şi ecologic, adică o economie care este pusă în mişcare de factori sociali şi de mediu. Aş dori să notez aici că sunt de acord cu prim-ministrul Topolánek asupra unui singur lucru: nevoia de a ne baza pe un flux de inovaţie care să ne scoată din criză şi nevoia de a dezvolta - în cuvintele lui Richard Florida, dacă doriţi - o clasă creativă care să ajute economiile noastre să iasă din impas.
Vreau să spun că avem cu toţii nevoie de curajul de a schimba. Stefan George, marele scriitor german, spune că viitorul aparţine acelora care sunt capabili de schimbare. Sper că vom fi capabili să schimbăm sclavia noastră către trecut, că vom fi capabili să ştergem linia de separaţie dintre Europa de Est şi Europa de Vest şi să formăm o singură unitate fără complexe în ceea ce priveşte superioritatea Statelor Unite sau a oricărui altcuiva. Doresc să îmi închei contribuţia prin a menţiona că, în timp ce discursul prim-ministrului Topolánek a fost presărat de intenţii, rezoluţii şi scopuri nobile, şi în timp ce este aproape corect şi potrivit ca preşedinţia cehă să stabilească proiecte ambiţioase - am un comentariu sceptic, sub forma unui aforism al unui satiric polonez, Jerzy Lec, care spune că un pelerinaj sfânt nu-ţi va opri transpiraţia picioarelor.
Vladimír Železný
din partea Grupului IND/DEM. - (CS) Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, nicio ţară nu şi-a început preşedinţia sub un astfel de barieră de chestiuni negative sau să fi fost supusă la atât de multe predicţii înfricoşătoare ca Republica Cehă. Presa franceză, mai ales, face mari eforturi pentru a descrie norii de furtună care se strâng deasupra bietei Uniuni pentru că nu mai este prezidată de cineva la fel de infinit capabil ca Preşedintele Franţei, ci a fost preluată de un grup de cehi.
Aceşti cehi, într-adevăr, care au cauzat o astfel de ofensă teribilă prin a nu ratifica încă Tratatul de la Lisabona, în temeiul căruia câteva ţări mari vor uzurpa permanent luarea de decizii în Uniune. Şi pentru a înrăutăţi lucrurile, acei cehi au un preşedinte popular, cu un intelect deosebit de ascuţit care nu numai că se opune Tratatului de la Lisabona, dar poate în mod competent să atragă atenţia asupra deficitului democratic în creştere din Uniune. Datorită unui asemenea deficit, în urmă cu douăzeci de ani, am distrus socialismul în ţara noastră.
Totuşi, preşedinţia cehă urmăreşte obiective modeste şi priorităţi de bun simţ şi va avea un mare succes. Să îi urăm succes şi să îi acordăm sprijinul nostru, în ciuda strigătelor stânjenitoare ale socialiştilor cehi care au schimbat de demult iubirea pentru ţara lor cu internaţionalismul proletar, şi astfel azi, la ordinele şefilor lor socialişti, caută cu înveninare să destabilizeze preşedinţia cehă. Nici nu îmi pasă!
Scenariul este ca Preşedinţia cehă să demonstreze că ţările mici sunt incompetente şi că a venit timpul să predăm frâiele Europei, prin intermediul Tratatului de la Lisabona, ţărilor mari, capabile şi experimentate. De aceea este această preşedinţie atât de importantă. Va dovedi că ţările mai mici sunt la fel de capabile să conducă UE. Ceea ce le diferenţiază este că evită megalomania, autocentralizarea, isteria relaţiilor publice, hiperactivitatea automulţumitoare a anumitor preşedinţi şi lăudăroşenia constantă despre realizări inexistente.
Le urez din tot sufletul prim-ministrului Topolánek, viceprim-ministrului Vondra şi celorlalţi mult succes. Va fi mai mult decât succesul propriei mele ţări; va fi succesul unei ţări mici şi noi. Acesta este mesajul important pentru UE. Vedeţi dumneavoastră, mai avem experienţă şi într-un alt domeniu. În timp ce ţările mai mari ale UE au trăit ca democraţii predictibile şi au învăţat să facă faţă numai unor situaţii standard, noi am petrecut jumătate de secol trăind sub un regim totalitar complet anormal. Aceasta ne-a învăţat să găsim soluţii creative la situaţiile anormale, ceea ce ne va fi de ajutor.
Jana Bobošíková
- (CS) Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului Uniunii Europene, doamnelor şi domnilor, sunt mândră de dexteritatea şi capacitatea de acţiune demonstrate de preşedinţia cehă în ceea ce priveşte chestiunea furnizării de gaz ţărilor UE. Şi aş fi încântată dacă domnul Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, Mirek Topolánek, în discuţiile asupra viitorului UE, adică asupra Tratatului de la Lisabona, ar putea da dovadă de aceeaşi hotărâre ca cea la care am fost martori în cursul negocierilor privind chestiunea gazului purtate cu Vladimir Putin şi Yulia Tymoshenko.
Ambiţia Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului ar trebui să fie aceea de a juca rolul de lider de grup, nu doar de agent de întreţinere. Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, aveţi şansa unică de a demonstra că toate statele, indiferent de mărime, sunt parteneri egali în Uniunea Europeană. Dacă vă puteţi ţine firea, domnule Topolánek, veţi rămâne în istorie.
Vi s-a dat şansa şi puterea de a declara public că Tratatul de la Lisabona este mort, după exemplul referendumului irlandez, şi ne-a condus pe un drum înfundat. Sunteţi în poziţia de a propune crearea unui nou document vizionar care va constitui un adevărat numitor comun al intereselor membrilor individuali ai UE şi care va câştiga sprijinul cetăţenilor la referendumuri. Nu este nevoie de a promova orbeşte Tratatul de la Lisabona care întăreşte puterea nedemocratică a oficialilor, în timp ce ascunde eşecul elitei europene de a ajunge la un acord şi, în special, repulsia acestora de fi făcuţi răspunzători în faşa cetăţenilor.
Domnule Topolánek, reprezentaţi aici o ţară care, în ultimul secol, a reuşit să se elibereze din Imperiul Austro-Ungar, care a supravieţuit trădării de la Munchen şi care s-a împotrivit ororilor nazismului. Reprezentaţi o ţară unde oamenii s-au opus invaziei trupelor Pactului de la Varşovia. Reprezentaţi o ţară care a petrecut 40 de ani sub degetul Uniunii Sovietice, care s-a cufundat inevitabil într-o sărăcie planificată de către Consiliul pentru Asistenţă Economică Mutuală şi care a scuturat jugul unui regim totalitarist fără a vărsa sânge.
Refuz să cred ca, în calitate de prim-ministru al unei ţări cu o astfel de experienţă istorică, aţi dori ca deciziile asupra politicii sociale, energiei, impozitelor, justiţiei şi securităţii să fie luate oriunde altundeva decât în fiecare din statele membre. Nu cred că chiar doriţi ca puterile exclusive ale Uniunii să domine puterile statelor membre. Nu cred că doriţi ca Uniunea să intervină în protecţia şi îmbunătăţirea sănătăţii oamenilor, în industrie, cultură, turism, educaţie sau sport. Nu cred că salutaţi faptul că, în mai bine de domenii, Tratatul de la Lisabona va aboli dreptul de veto naţional şi va diminua ponderea votului ţărilor mai mici, inclusiv a Republicii cehe.
Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului şi prim-ministru al Republicii cehe, aveţi curajul de a spune celorlalţi 26 de şefi de stat ceea ce spuneţi acasă la dumneavoastră. Spuneţi că Tratatul de la Lisabona nu este bun şi că îl respingeţi. Faceţi acest lucru în numele democraţiei şi al libertăţii. Acest lucru nu vă va aduce aplauzele aşa numitei ,,elite europene”, a oficialilor Comisiei şi nici chiar a majorităţii acestui Parlament. Dar veţi câştiga admiraţia şi respectul cetăţenilor, care sunt uitaţi foarte uşor aici şi care vă vor mări prestigiul din ţara dumneavoastră. Prezidaţi peste 450 de milioane de cetăţeni, nu numai peste câţiva politicieni şi oficiali.
În Republica Cehă, vă referiţi adesea la Tratatul de la Lisabona ca la un rău necesar. Dar ce face ca acest rău să fie necesar? Opriţi-vă de la a vă mai convinge singur că Tratatul de la Lisabona este un rău necesar. Este doar rău şi nu-l puteţi schimba. Iniţiaţi lucrul la un nou document, apelaţi pentru inspiraţie la Tratatele de la Roma şi la Declaraţia de la Messina şi promovaţi interesul comun al Uniunii Europene. Adică libertate, prosperitate, competitivitate şi securitate, şi nu euro-sănătate, euro-impozite, euro-parcuri şi euro-bere.
Domnule Topolánek, răul necesar este alibiul unui laş. Nu sunteţi laş, sau cel puţin sper că nu sunteţi. Sunteţi sprijinit de referendumul irlandez, aveţi susţinerea a 55% din cetăţenii cehi care se opun Tratatului de la Lisabona şi vă puteţi baza pe vocea puternică a preşedintelui ceh, Václav Klaus. Sunt sigură că ştiţi că cea mai mare laşitate este aceea de a şti ce trebuie făcut şi de a nu o face.
Mirek Topolánek
Vă mulţumesc tuturor pentru întrebările şi comentariile asupra discursului meu. Şi în Republica cehă avem un parlament în care suntem obişnuiţi cu un pluralism al punctelor de vedere, prin urmare unele dintre acestea nu au reprezentat o surpriză pentru mine, deşi nu pot să fiu în totalitate de acord cu ele. Totuşi, aş dori să reper chiar de la început - şi spun asta ca replică la o întreagă serie de întrebări - că simt că rolul meu aici este cel de Preşedinte al Consiliului European, şi pe durata acestor şase luni nu intenţionez să promovez punctele de vedere personale sau pe cele ale partidului meu; dar simt că trebuie să răspund la o chestiune, deoarece mă priveşte pe mine personal, adică la criticile foarte aspre la adresa preşedintelui ceh Václav Klaus, un preşedinte care şi-a făcut un nume faţă de cetăţenii europeni, ceea ce cred că este un lucru bun, de care sunt mândru. Václav Klaus este imaginea transformării cehe din 1960 şi lui îi datorăm, aş putea adăuga, succesul nostru de astăzi şi faptul că am ieşit în siguranţă din aceşti primi zece ani. Sunt mândru de faptul că am trecut în siguranţă de Revoluţia de catifea, mândru de faptul că am dat afară din ţară trupele sovietice în 1991, că am aderat la NATO în 1999, la Uniunea Europeană în 2004, că anul trecut am eliminat barierele dintre ţările UE şi că acum putem călători de la Lisabona la Vilnius fără paşapoarte şi fără restricţii. Sunt mândru să fiu o parte din aceasta şi să stau azi aici şi mi se pare incredibil că Republica Cehă prezidează acum o comunitate cu o populaţie de aproape jumătate de miliard şi care cuprinde 27 de ţări. Dacă Uniunea Europeană îşi pierde capacitatea de discuţie publică liberă - lăsând la o parte chestiunea regulilor şi a unificării - şi caută să unifice şi această discuţie, atunci nu va mai fi Uniunea mea Europeană. Dacă pierdem această capacitate, posibilitatea de exprimare liberă a punctelor noastre de vedere, acesta va fi drumul către dezastru şi mă opun cu putere atacurilor la adresa lui Václav Klaus. Dumnealui are o capacitate unică de a-şi include punctele de vedere în această discuţie unificată şi foarte corectă, aş spune, şi să stabilească astfel parametrii pentru o discuţie proaspătă. Discuţia liberă ar trebui să fie o chestiune de mândrie pentru viitorul Uniunii Europene şi nu ar trebui niciodată înăbuşită.
În ceea ce priveşte Tratatul de la Lisabona - care merită menţionat - aş spune că este esenţialmente un tratat ,,mediocru”. Puţin mai rău decât Tratatul de la Nisa şi puţin mai bine decât cel care a urmat. Aceasta este părerea mea personală. Am negociat acest tratat din partea Republicii Cehe; am aprobat acest tratat în parlament, am semnat acest tratat şi voi vota pentru el în parlament - dar, încă o dată, ideea că ar trebui să dictăm statelor membre că trebuie să ratifice un document, că nu au un drept naţional de a-şi urma propria procedură şi de a decide singuri dacă să-l accepte sau nu, mi se pare absurdă. Avem nevoie să schimbăm instituţiile, trebuie să îmbunătăţim funcţionarea mecanismelor europene, trebuie să simplificăm regulile; dacă toate acestea se regăsesc în Tratatul de la Lisabona, nu sunt pe deplin convins. Fiecare dintre noi a avut o părere puţin diferită despre cum ar trebui să arate, şi pentru mine, doamnă Bobošíková, este un compromis, poate un compromis foarte complex, şi voi susţine ratificarea sa.
Ar trebui spuse şi câteva cuvinte despre situaţia din Orientul Mijlociu şi despre poziţia Europei asupra acestui conflict. Pentru mult timp Uniunea Europeană a fost văzută ca ,,un foarte mare plătitor, dar nu şi un jucător”. Aceasta înseamnă că a adus o mare contribuţie investiţiilor, inclusiv investiţiilor umanitare şi de dezvoltare în acea regiune, dar că nu a beneficiat de importanţa sa în interiorul ,,cvartetului” şi nu a manifestat responsabilitatea pe care o impunea participarea în cadrul cvartetului. Sunt de părere că situaţia existentă, cu instalarea noii administraţii americane, oferă Uniunii Europene ocazia de a investi nu numai bani în regiune, ci şi în iniţiative de rezolvare a problemelor la un nivel mai înalt de activitate. Nu doresc să judec o parte sau alta, deoarece adevărul este că israelienii au dreptul de a trăi în siguranţă, fără atacuri de rachete; am fost în Sderot, în Ashkelon şi în alte regiuni ale Israelului. De asemenea, poporul palestinian are dreptul, în acest moment, să-şi creeze propriul stat şi o administraţie funcţională şi să ducă o viaţă decentă şi în siguranţă. Acest conflict de 60 de ani nu a rezolvat nimic. Nu îmi fac iluzii că îl vom rezolva acum; scopul nostru pe termen scurt este de a încheia un armistiţiu şi de a opri ostilităţile. Aş dori să menţionez nu numai rolul negociatorilor europeni şi misiunea condusă de Karel Schwarzenberg care s-a deplasat în regiune, ci şi, bineînţeles, rolul statelor arabe în regiune, care a fost unul pozitiv. Putem vorbi astfel despre rolul Egiptului, de exemplu, de al Turciei şi al altor ţări. Sunt de părere că, după îndeplinirea anumitor condiţii, precum impunerea restricţiilor asupra traficului de arme din Sinai în Gaza, am putea ajunge în comun la o situaţie - în cadrul arhitecturii de securitate globală sau prin Uniunea Europeană sau doar printr-o parte a arhitecturii globale - în care conflictul ar putea fi încheiat, deşi nu sunt convins că acest lucru se va întâmpla foarte rapid.
Referitor la chestiunile energiei, securităţii energetice, schimbării climatice şi rolul Uniunii Europene în acest proces: ar trebui să fie evident pentru toată lumea că, în cazul în care rolul conducător al Uniunii Europene în chestiunea schimbării climatice - oricare ar fi părerile mele personale asupra acestui subiect - nu va obţine sprijin din partea economiilor şi a jucătorilor importanţi cum ar fi SUA, Federaţia Rusă, Brazilia, India şi China, atunci această iniţiativă a Uniunii Europene este izolată, o voce în sălbăticie şi, la scară globală, inutilă. Rolul nostru este de a convinge celelalte puteri ale lumii şi pe cei mai mari producători de emisii să ne urmeze exemplul şi acesta este, după părerea mea, rolul nostru în prima jumătate a anului acesta, deoarece, din punctul meu de vedere, pachetul climat şi energie este semnat şi parafat şi îşi aşteaptă doar punerea în aplicare, după ce va fi fost aprobat de către Parlamentul European, desigur, aşa cum sper că se va întâmpla. Întreaga chestiune a mixului energetic este câteodată supraideologizată şi suprapolitizată, iar părerea mea este că Uniunea Europeană ar trebui să o abordeze într-un mod foarte practic şi pragmatic şi ar trebui să urmărească obiectivele pe termen scurt, mediu şi lung, iar termenul scurt, mediu şi lung înseamnă atingerea acelor obiective. Nu-mi pot imagina că ţări care sunt 90% dependente de producţia pe bază de cărbune, cum este Polonia, sunt capabile să-şi schimbe radical, într-o manieră foarte dură, dependenţa într-o perioadă de cincisprezece sau douăzeci de ani. Trebuie, desigur, să investim în noi tehnologii ale cărbunelui, ,,tehnologii ecologice ale cărbunelui", şi în sporirea eficienţei fabricilor, deoarece nu putem schimba unilateral şi foarte rapid această dependenţă. Trebuie să discutăm acest lucru, trebuie să investim în inovaţie şi, desigur, să ajustăm gradat mixul energetic în direcţiile despre care vorbim - cu alte cuvinte, în direcţia unei protecţii mai mari a mediului, unei mai mici dependenţe de combustibilii fosili şi, bineînţeles, a unei surse sigure şi relativ ieftine de energie, astfel încât Europa să poată rămâne competitivă, capabilă să concureze la o scară globală. Întreaga criză ruso-ucraineană nu este numai o criză de încredere, ci şi una în care sunt implicate interesele economice, politice, geopolitice şi strategice. Este o problemă multiplă şi, cu siguranţă, nu doresc să judec cine este în acest moment vinovatul pe termen scurt, deoarece pentru noi, pentru Uniunea Europeană şi pentru ţările europene, atât Rusia cât şi Ucraina sunt vinovate. Rusia nu furnizează gazul, Ucraina blochează tranzitul gazului; în această privinţă, trebuie să ne exercităm influenţa în regiune şi trebuie să căutăm căi de soluţionare a acestei probleme pe termen scurt, dar şi pe termen mediu şi lung, să diversificăm sursele şi căile de transport şi să asigurăm interconectarea sistemelor de electricitate şi gaz din Uniunea Europeană, astfel încât să putem realiza ceea ce nu s-a realizat încă: solidaritatea şi implementarea unor planuri de urgenţă în situaţii de criză, deoarece, deşi nu vreau sa fac profeţii, criza nu s-a terminat încă, iar situaţia din Slovacia, Bulgaria şi Balcani este una foarte gravă şi critică.
Pe baza notelor mele cu privire la ceea ce au spus reprezentanţii grupurilor parlamentare individuale, nu sunt deloc de părere că agenda noastră este prea liberală sau prea conservatoare; agenda noastră este rezultatul obiectivelor pe termen lung şi a agendei pe termen lung a Uniunii Europene, iar contribuţia cehă la aceasta, amprenta cehă, s-a demonstrat a fi bine concepută încă din primele zile ale noului an, deoarece accentul pus de noi pe securitatea energetică ne poate conduce neaşteptat de curând la o discuţie foarte solidă şi amănunţită privind modul de a asigura independenţa şi libertatea Uniunii Europene, care presupune independenţă sau mai puţină dependenţă de importurile energetice şi sursele din afara Uniunii Europene.
S-au ridicat chestiuni privind directiva contra discriminării, obiectivele de la Barcelona şi accentul scăzut pus pe chestiunile sociale. Nu văd lucrurile în felul acesta - deşi, desigur, am încercat să reducem aceste obiective de bază la o formă mai degrabă simbolică - deoarece cu siguranţă nu subestimăm nici problema discriminării, nici problema protecţiei pentru femei. Vă asigur că avem într-adevăr o experienţă vastă cu copiii ce trebuie să fie încadraţi în diverse instituţii, şi pentru noi este crucial ca femeile şi familiile să poată avea de ales: să poată alege dacă, la un moment dat, se vor dedica îngrijirii copiilor şi, în acest sens, dorim să creăm mecanisme dintre cele mai variate pentru a face acest lucru posibil, astfel încât familia să nu fie forţată să apeleze la sistemul de asistenţă socială; şi este la fel de important să existe o serie de opţiuni adecvate pentru instituţiile pentru copii şi, credeţi-mă, o ţară ca Republica Cehă are o vastă experienţă a acestui lucru din perioada totalitaristă, când acest principiu era impus mai degrabă cu forţa.
Cred că am spus probabil tot ceea ce doream să spun, ca introducere. Dacă este ceva de care cehii nu duc lipsă, aceasta este încrederea în sine; prin urmare, doresc să închei spunând că nu suferim nici de cel mai mic sentiment de inferioritate, deoarece Republica Cehă este cea mai mică dintre ţările marile sau cea mai mare dintre ţările mici; suntem a douăsprezecea ţară ca mărime a Uniunii Europene. Aş dori doar să vă reamintesc că, la începutul preşedinţiei suedeze în 2001, articolele din presă erau la fel ca cele din noiembrie şi decembrie în presa europeană, punând la îndoială capacitatea euro-scepticilor suedezi, care nu au euro şi nu-l doresc, de a rezolva chestiunea monedei unice, de a conduce negocierile privind ratificarea Tratatului de la Nisa şi, într-adevăr, de a conduce, ca ţară nouă, Uniunea Europeană. Dacă schimbăm acum Tratatul de la Nisa cu Tratatul de la Lisabona şi înlocuim Suedia cu Republica Cehă, acele articole arată exact la fel. Nu avem niciun complex de inferioritate.
Jan Zahradil
(CS) Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, voi continua discuţia începută despre Cehia. Observăm un lucru pe care l-aţi remarcat şi l-aţi recunoscut şi dvs. şi pe care l-aţi şi subliniat în discursul dumneavoastră, şi anume faptul că alegerile pentru Parlamentul European se apropie cu paşi repezi şi este foarte posibil să fiţi martorul unor afirmaţii ale cehilor şi ale altor deputaţi în Parlamentul European care sunt influenţate mai mult de atmosfera aflată în creştere de dinaintea alegerilor decât prin orice încercare de a evalua programul preşedinţial pe care l-aţi prezentat.
Cred că, în primele zile ale preşedinţiei cehe, Guvernul acestei ţări a trebuit să facă faţă unei încercări de dimensiuni fără precedent, pe care însă a depăşit-o cu succes. Mă bucur că unii dintre colegii mei deputaţi au subliniat acest lucru aici. De asemenea, a devenit evident faptul că cei 3 E, cele trei priorităţi - economia, energia şi relaţiile externe, au fost identificaţi destul de corect ca fiind priorităţi cehe, deoarece evenimentele cu care a debutat anul - conflictul din Gaza şi criza gazelor în Europa - pot fi grupate în cel puţin două dintre aceste priorităţi. Un lucru pe care nu l-am recunoscut înainte în mod deschis a devenit, de asemenea, clar, şi anume faptul că securitatea energetică reprezintă un element cheie pentru viitorul Uniunii Europene şi este mai important decât orice altceva. Aş îndrăzni chiar să spun că este mai important decât Tratatul de la Lisabona, deoarece acesta nu ne oferă nici lumină, nici căldură. Securitatea energetică a reprezentat o problemă nu numai pentru o singură preşedinţie, ci timp de mulţi ani; pentru Republica Cehă realizarea unor progrese în acest domeniu reprezintă o provocare extraordinară şi o adevărată onoare. În acelaşi timp, se arată şi legătură dintre cei 3 E, deoarece securitatea energetică are implicaţii în economie, unde se va simţi întotdeauna impactul iniţial al restricţiilor, cât şi în relaţiile externe, pentru că nu putem proteja securitatea energetică şi diversitatea resurselor din Europa fără un parteneriat estic, o politică de vecinătate şi fără extinderea ulterioară a Uniunii Europene care să includă, de exemplu, Turcia.
Cred că Republica Cehă va încerca să se achite de această sarcină şi va transmite această problemă mai departe. Îşi va lăsa, astfel, pentru totdeauna, amprenta asupra perioadei preşedinţiei cehe şi a conducerii UE. Doresc tuturor mult succes în această privinţă.
Libor Rouček
(CS) Domnule prim-ministru Topolánek, domnule Preşedinte Barroso, doamnelor şi domnilor, nu cunosc niciun membru al acestui Parlament, niciun deputat, care să nu spere în succesul preşedinţiei cehe. Europenii din est, vest, nord şi sud, cei din Vechea Europă şi cei din Noua Europă doresc succes Uniunii Europene şi preşedinţiei cehe. Este evident faptul că deputaţii acestui Parlament, indiferent dacă provin din tabăra social democrată, populară, liberală sau cea a verzilor, nutresc cu toţii aceeaşi speranţă. Totuşi, în mod regretabil, şi repet acest cuvânt, regretabil, există anumite temeri şi îndoieli în cadrul publicului european şi chiar în acest Parlament cu privire la reuşita Republicii Cehe pe perioada cât va deţine preşedinţia. Există mai multe motive pentru acest lucru.
Primul îl reprezintă instabilitatea în ceea ce priveşte coaliţia de guvernare din Republica Cehă. Dragi colegi deputaţi, mi se pare de neînţeles faptul că, de exemplu, la fiecare început de preşedinţie, se înlocuiesc miniştrii şi se reorganizează guvernul. Cum pot noii miniştrii, cum ar fi cei ai transporturilor sau cei pentru dezvoltare regională, care nu au experienţă europeană, să facă faţă cu succes agendei europene şi cum pot prezida ei în Consiliul European? Colegii mei deputaţi nu pot înţelege nici de ce, de exemplu, creştin democraţii care se află în prezent în exerciţiu în Republica Cehă şi care se luptă să supravieţuiască, ar alege să îşi ţină congresul electoral în timpul preşedinţiei cehe.
Din câte am auzit şi relaţia dintre Guvern şi preşedintele ceh a dat naştere unor întrebări. Aş dori un răspuns clar dacă preşedinţia cehă sau Guvernul ceh sunt de acord cu punctele de vedere ale preşedintelui Václav Klaus, care respinge Tratatul de la Lisabona, neagă încălzirea globală şi susţine faptul că actuala criză economică şi financiară a fost provocată de excesul de reglementări şi de existenţa unor politici sociale şi de mediu.
De asemenea, există motive de suspiciune cu privire la faptul că nu aţi reuşit să vă achitaţi de sarcini şi să onoraţi angajamentul făcut Cancelarului Merkel şi preşedintelui Sarkozy, conform căruia Guvernul ceh, în calitate de ţară care deţine preşedinţia, va ratifica Tratatul de la Lisabona până la sfârşitul anului. Domnule prim-ministru, aş dori să se precizeze clar când va fi ratificat tratatul de către Parlamentul Ceh. Aş dori, de asemenea, să se menţioneze în mod clar de ce ratificarea tratatului a fost determinată ca urmare a ratificării înţelegerilor bilaterale cu Statele Unite cu privire la problema radarelor şi cu privire la o lege care analizează relaţia dintre cele două camere ale Parlamentului Ceh.
Din câte ştim noi, Tratatul de la Lisabona este o necesitate. Avem nevoie de el şi de alte lucruri pentru a duce la îndeplinire priorităţile ceheşti. Sunt de părere că aceste priorităţi sunt corecte, însă pentru a putea continua să le realizăm şi în viitor, de exemplu în ceea ce priveşte securitatea energetică şi pentru un rol mai important al Europei în relaţiile externe, avem nevoie de o cooperare mai bună şi, în acest scop, avem nevoie de Tratatul de la Lisabona.
În concluzie, doresc preşedinţiei cehe mult noroc şi succes. Acest lucru va fi atât în folosul Republicii Cehe, cât şi în cel al Uniunii Europene.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Doamnă preşedinte, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, Uniunea Europeană a avut parte de şase luni de succesiuni de evenimente dramatice, dinamism şi declaraţii ale preşedintelui Sarkozy. Acum, domnule Preşedinte, dumneavoastră v-aţi asumat acest rol, cu un simţ al umorului cu care unii s-ar putea obişnui. Sper că tehnica dumneavoastră va fi una constructivă şi productivă în ceea ce priveşte preşedinţia Consiliului, întrucât UE trebuie să facă faţă unor provocări uriaşe. Chiar dumneavoastră aţi menţionat războiul dintre Israel şi Hamas, criza economică şi, bineînţeles, şi unele dispute interne, cum ar fi Tratatul de la Lisabona.
Permiteţi-mi să accentuez un aspect din discursul dumneavoastră: securitatea energetică. Aţi accentuat importanţa fundamentală a acesteia şi sunt de acord cu dumneavoastră că energia reprezintă materia primă a societăţii moderne. Stilul nostru de viaţă, economia, dezvoltarea noastră ulterioară - toate depind de ea. Nu putem depinde de resursele de energie. Pentru a fi independenţi este nevoie de o bună combinaţie din diverse surse de energie.
De aceea, sper că datorită felului dumneavoastră deschis şi direct îi veţi putea convinge pe partenerii europeni să se angajeze într-o nouă discuţie cu privire la puterea nucleară şi, în special, să încurajeze Guvernul german să pună capăt politicii sale anti-nucleare. Aceasta reprezintă o condiţie pentru securitatea continentului nostru.
Sunt multe de făcut şi aceasta este ocazia dumneavoastră de a duce Europa mai departe. Doresc să îmi exprim mulţumirea şi încrederea într-o viitoare cooperare de succes.
Konrad Szymański
(PL) Doamnă preşedinte, domnule Preşedinte în funcţie al Consiliului, există un singur etalon în funcţie de care putem evalua rezultatele preşedinţiei cehe numită de guvernul dumneavoastră, precum şi evenimentele dramatice din ultimele săptămâni, şi anume politica energetică a Uniunii Europene.
Astăzi ajungem la finalul unei noi runde de dispute cu privire la energie între Rusia şi Europa, însă tot nu avem nicio garanţie sistemică sau cadru politic pentru a evita probleme asemănătoare în viitor. După criza energetică din 2004, 2006 şi 2008 este timpul ca Uniunea Europeană să facă progrese în ceea ce priveşte diversificarea, nu doar în ceea ce priveşte resursele de energie, ci şi în ceea ce priveşte sursele de care avem atât de multă nevoie. Acesta este motivul pentru care sper că preşedinţia cehă va face câteva demersuri pentru a asigura susţinerea financiară pentru conducta de gaze Nabucco şi pentru o politică energetică mai hotărâtă în Asia Centrală. De aceea, sper că reţeaua nordică de gazoducte va fi ştearsă de pe lista de priorităţi a Comisiei Europene, întrucât dacă nu se pot lua aceste măsuri, iarna viitoare vom avea aceleaşi probleme ca şi acum.
Claude Turmes
- (FR) Doamnă preşedinte, credibilitatea Europei este pusă în pericol în ceea ce priveşte problema energiei. Vă mulţumesc, domnule Barroso, pentru cuvintele dumneavoastră deosebit de clare din această dimineaţă.
Este incredibil tot acest circ din ultimele două, trei, patru, cinci zile deja cu aceste companii, Gazprom şi Naftogaz! De acum înainte va trebui să spunem: ,,Domnilor, de ajuns!” Pentru a face acest lucru trebuie să acţionăm împreună. Vă mulţumesc pentru buna coordonare! Poate cineva dintre dumneavoastră să îmi explice scopul acestor vizite ale prim-miniştrilor slovac şi bulgar la Moscova? Acest lucru demonstrează deja Gazpromului că nu suntem uniţi. Explicaţi-mi scopul acestor două vizite!
Ca să trecem mai departe, rolul Comisiei este unul major: trebuie să stabilim planuri de urgenţă în ceea ce priveşte situaţia gazelor. Primul lucru pe care trebuie să îl facem este să modificăm Directiva pentru securitatea aprovizionării gazelor. În caz contrar, Comisia Europeană nu va avea destulă putere politică pentru a acţiona. Este nevoie de o coordonare europeană. În al doilea rând, avem nevoie de un plan de urgenţă ,,de infrastructură a gazelor pentru Europa Centrală şi de Est” cu banii pe care îi avem.
În al treilea rând, trebuie să combinăm relansarea economică a Europei cu un plan major de investiţii în energie. Principala prioritate o constituie construcţiile din Europa de Est. Este scandalos să vezi o proporţie atât de mică a Fondurilor Structurale investite în lucruri folositoare! În loc să construim stadioane pentru campionatele europene aş prefera să investim în cetăţenii noştri - în clădiri, reţele de încălzire şi energii regenerabile.
Observaţia mea finală face referire la faptul că suntem mai dependenţi de energia nucleară decât de gaze. Importăm 99% din combustibilii nucleari! Haideţi să nu mai facem o legătură între energia nucleară şi independenţă! Doamnă Koch-Mehin, mi se pare ridicol să menţionaţi acest lucru!
Jiří Maštálka
(CS) Domnule prim-ministru, doamnelor şi domnilor, sunt cât se poate de sigur că nimeni din această sală nu invidiază preşedinţia cehă şi împrejurările în care şi-a asumat conducerea Comunităţii Europene. Domnule prim-ministru, unul dintre sloganurile proclamate de dumneavoastră pentru preşedinţie este o Europă fără bariere. Acest slogan poate fi interpretat în mai multe feluri, în funcţie de experienţa politică şi personală a fiecăruia. Personal sunt de părere că s-ar traduce doar ca o relaxare viitoare a mecanismelor financiare şi a celor de piaţă; o văd, mai degrabă, ca pe o provocare de a perfecţiona lucrurile de care Europa are dreptul să fie mândră, adică modelul social european. Nu mă gândesc aici doar la probabilitatea de a elimina constrângeri fără sens sau la şanse de angajare. Văd această oportunitate ca pe o posibilitate de a da forţei de muncă mobile garanţii credibile pentru un tratament egal. Acest lucru poate include, de exemplu, creşteri pozitive în ceea ce priveşte problema nerezolvată a îngrijirii medicale în zonele transfrontaliere în timpul preşedinţiei cehe.
Dacă e să avem o Europă fără bariere, ar fi bine să începem prin a nu crea unele noi. Europa nu se limitează doar la Comunitatea Europeană; Europa îi include şi pe vecinii noştri, care îi aparţin nu numai din punct de vedere geografic, dar şi istoric. Aş dori să aflu părerea dumneavoastră cu privire la acest subiect, cât şi strategia pe care o va aplica preşedinţia de-a lungul graniţelor Uniunii Europene pentru vecinii noştri. Mă gândesc în special la Serbia şi la problema delicată a Kosovo-ului şi, de asemenea, în mod deosebit, la Moldova, care a făcut mulţi paşi spre o relaţie mai strânsă cu Comunitatea Europeană. În opinia mea, oprirea creării unor bariere atrage după sine o politică principială, însă europeană în ceea ce priveşte Rusia şi China. Trebuie să căutăm să avem o relaţie echilibrată şi cu aceste ţări, în special acolo unde există interese europene.
O Europă fără bariere înseamnă şi că trebuie să acordăm mai multă atenţie faptului că pe teritoriul UE trăiesc numeroase minorităţi. Aici includem şi acea minoritate despre care evităm să vorbim în cadrul acestui Parlament, şi anume rezidenţii resortisanţi din unele state ale Uniunii Europene. Soluţia pentru abordarea acestor probleme ţine, inter alia, de introducerea unei noi politici. Cu alte cuvinte, eliminarea politicii standardelor duble. Aţi spus că libertatea şi luarea deciziilor au o importanţă fundamentală. Daţi-le cetăţenilor din ţările voastre posibilitatea de a hotărî printr-un referendum cu privire la Tratatul de la Lisabona şi instalarea radarelor SUA. Acest lucru va confirma sinceritatea spuselor dumneavoastră.
Philippe de Villiers
- (FR) Doamnă preşedintă, în numele Grupului pentru Independenţă şi Democraţie din care fac parte, aş dori să salut respectuos preşedinţia cehă. Doresc să fac acest lucru exprimându-mi consideraţia, deoarece cetăţenii cehi au trecut prin nişte încercări dificile şi pot înţelege mai bine decât noi, ceilalţi, valoarea şi semnificaţia cuvântului libertate. De asemenea, doresc să le urez bun venit, exprimând, astfel, speranţele noastre în acţiunile lor viitoare. Domnule Topolánek, domnule Klaus, pentru noi reprezentaţi două speranţe: ascultarea vocii poporului, adică asigurarea că referendumul cu privire la Tratatul de la Lisabona este respectat pe întreg teritoriul Europei şi redarea libertăţii poporului pentru a-l elibera astfel de birocraţia de la Bruxelles care ne sufocă. Astăzi, din ce în ce mai mulţi dintre noi, cetăţeni ai Europei, nu împărtăşesc opinia celor de la Bruxelles.
Frank Vanhecke
(NL) Doamnă preşedintă, deoarece am numai un minut la dispoziție pentru a vorbi, nu pot decât să pledez pentru ca preşedinţia cehă să ne ajute să ne asigurăm că instituţiile europene respectă democraţia. În democraţie, cetăţenii sunt cei care hotărăsc. Aşa cum se întâmplă în ţările în care oamenilor li se permite să spună ceea ce cred - în Franţa, Olanda şi Irlanda - Tratatul de la Lisabona, cunoscut şi sub denumirea de Constituţia Europeană, a fost încredinţat coşului de gunoi. Sper că noua preşedinţie va fi cu adevărat de partea cetăţenilor şi a libertăţii şi nu, aşa cum ne-am obişnuit de la majoritatea preşedinţiile anterioare, de partea aroganţilor înalţi funcţionari europeni.
Există însă şi problema Turciei. Majoritatea europenilor se opun aderării unei ţări ne-europene la Uniune. Totuşi, şi în acest dosar, eurocraţii îşi impun propria voinţă şi va trebui să ajutăm preşedinţia cehă. Dat fiind faptul că Republica Cehă a scăpat de dictatură cu puţin timp în urmă, preşedinţia voastră poate deveni un far călăuzitor către democraţie şi libertate în următoarele şase luni dacă îndrăzniţi să vă opuneţi dorinţelor acestei elite a UE.
Timothy Kirkhope
Doamnă preşedintă, îi urez bun venit domnului prim-ministru Topolánek în Parlamentul European şi ştiu din discuţiile pe care le-am purtat în trecut că Europa se află pe mâini bune în următoarele şase luni. Este un moment istoric pentru Republica Cehă, în care aţi adus aptitudinile voastre politice obişnuite.
Programul preşedinţiei cehe a stabilit nişte priorităţi importante: cei trei E de la energie, îmbunătăţire economică şi rolul Europei în lume. La începutul preşedinţiei v-aţi confruntat cu adevărate provocări. Aţi fost la Moscova şi la Kiev şi vă străduiţi să restabiliţi fluxul de gaze naturale către ţările europene. Până în prezent ,aţi demonstrat calităţi diplomatice extraordinare în relaţia cu Rusia şi Ucraina, însă este necesar ca Guvernul rus să înţeleagă faptul că afacerile în lumea modernă nu se fac prin constrângerea naţiunilor la răscumpărare. Până în prezent, aţi deschis drumul pentru UE şi vă felicit pentru acest lucru, cât şi pentru încercarea de a rezolva criza actuală din Orientul Mijlociu, în sensul unei încetări credibile a focului, fapt ce va conduce la negocieri de pace.
Criza economică rămâne încă o problemă pe agenda voastră. Sunteţi adepţii unor măsuri raţionale pentru a garanta rezolvarea chestiunea încetinirii economice. Aţi avut un punct de vedere clar cu privire la importanţa măsurii ca Europa şi statele membre să nu vină cu reguli noi şi greu de aplicat la nivel european sau naţional. Aţi adus în discuţie mobilizarea acelor ţări care vă împărtăşesc perspectivele economice de a se opune protecţionismului. Ceea ce trebuie să facem este să ne asigurăm că orice schimbări de reglementare sunt proporţionale şi raţionale.
În cele din urmă, peste o săptămână vom avea un nou preşedinte al SUA la Casa Albă. Ştiu că ne putem baza pe dumneavoastră, domnule prim-ministru, că veţi stabili o bună relaţie de lucru cu preşedintele ales, Obama. Ştiu că îmi împărtăşiţi punctul de vedere conform căruia viitorul alianţei transatlantice este vital pentru securitatea şi prosperitatea noastră. Vă doresc mult succes. Ca să îl citez pe Winston Churchill în ultimul său discurs grandios din Camera Comunelor: ,,Nu vă daţi la o parte; nu vă daţi bătut niciodată; nu vă pierdeţi speranţa”. Mult noroc!
Kristian Vigenin
Doamnă preşedintă, trebuie să recunoaştem că președinția cehă a avut parte de un început deosebit de dificil. Înrăutăţirea crizei economice, operaţiunile militare violente din Israel şi cea mai mare criză de resurse de gaze din Europa.
Activitatea dumneavoastră va deveni chiar şi mai dificilă odată cu creşterea tensiunilor politice legate de campania de alegeri europene. Finalul preşedinţiei va fi marcat de alegerea a 532 de noi deputaţi în Parlamentul European. Subliniez această cifră deoarece nu este cea prevăzută în Tratatul de la Lisabona. Cred că ratificarea tratatului şi intrarea sa în vigoare ar trebui să se afle printre priorităţile agendei dumneavoastră atât pe plan naţional, cât şi european.
Poate credeţi că aţi avut ghinion să conduceţi UE în asemenea circumstanţe, însă fiecare criză reprezintă în egală măsură o şansă. Folosiţi aceste şanse! Faceţi UE mai activă, mai vizibilă şi mai credibilă în Orientul Mijlociu! Încercaţi să dezvoltaţi o politică a UE mai responsabilă în ceea ce priveşte resursele energetice! Întreprindeţi mai mult pentru a reda locul meritat economiei europene, asigurând în acelaşi timp, stabilitatea locurilor de muncă! Domnule Topolánek, aş dori să văd reuşind încă o preşedinţie asigurată de un stat membru nou. Aceasta este responsabilitatea dumneavoastră anume. Aceasta va dovedi că nou veniţii sunt capabili nu doar să urmeze modele, ci şi să conducă.
Principala cerinţă pentru succes este reconcilierea tuturor celor 27 de state membre şi unirea acestora în ceea ce priveşte politicile şi acţiunile. Acest lucru nu va fi posibil fără unitate în propria dumneavoastră ţară. Mesajele contradictorii dinspre diferite instituţii cehe vă distrug şansele de succes, aşa încât vă rog să faceţi tot posibilul să puneţi embargo pe toate jocurile politice interne. Acest lucru nu este uşor de realizat într-un context pre-electoral, însă Slovenia poate reprezenta un exemplu de urmat. A doua cerinţă este unificarea principalelor partide politice din acest Parlament. Timp de şase luni, trebuie să uitaţi de propria apartenenţă politică şi să aveţi un dialog extins. Acest lucru trebuie învăţat din perioada în care Franţa a deţinut preşedinţia.
În cele din urmă aş dori să atrag atenţia asupra creşterii extremismului, antisemitismului şi xenofobiei în Europa. Şi Republica Cehă este afectată de această tendinţă. Vă rog să includeţi această problemă printre priorităţi pe agenda dumneavoastră, în special în vederea viitoarelor alegeri europene. Vă doresc mult succes.
Adina-Ioana Vălean
Doamnă preşedintă, aş dori să mulţumesc Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului pentru că se află aici astăzi, cu noi, pentru a schiţa programul preşedinţiei cehe. Cu toate acestea, doresc să atrag atenţia asupra câtorva probleme care sper că pot fi abordate în perioada preşedinţiei dumneavoastră
Mai întâi, mottoul ales de dumneavoastră este ,,o Europă fără bariere”. Sunt de acord cu principiul acestui motto. Ar trebui să fie adevărat, în special pentru cetăţenii europeni care au dreptul de a circula şi de a locui oriunde doresc în UE. Sunt raportor privind punerea în aplicare a Directivei liberei circulaţii. Din păcate, se pare că mottoul dumneavoastră este ameninţat de autorităţile naţionale. Comisia a prezentat recent un raport dezamăgitor privind punerea în aplicare a acestei directive. Dată fiind transpunerea incorectă a directivei de către statele membre, sper că veţi acorda mai multă atenţie acestei probleme decât se precizează în programul dumneavoastră pentru spaţiul de libertate şi securitate.
În al doilea rând, pe lângă câteva probleme descurajante cu care va trebui să vă confruntaţi în perioada în care veţi deţine preşedinţia - cum ar fi criza financiară globală continuă şi îngrijorările cu privire la securitatea energetică - veţi avea, de asemenea, şi o povară legislativă considerabilă. De aceea, sper că veţi face uz de toate metodele necesare pentru a încheia în mod corect numeroasele rapoarte nerezolvate înainte de finalul mandatului parlamentar. În special, există aşteptări pentru cetăţenii europeni cu privire la reducerea tarifelor pentru apeluri vocale, SMS-uri şi traficul de date în roaming. Sper că veţi onora angajamentul de a ajunge la un acord în primă lectură cu privire la raportul meu Roaming II. Vă mulţumesc şi vă doresc mult succes pe perioada cât veţi deţine preşedinţia.
Mario Borghezio
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, urez bun venit preşedinţiei cehe şi sper că va reuşi să realizeze trecerea Europei de la persiflările inutile de la Bruxelles la acţiuni de combatere a ruşinosului trafic uman al celor care migrează ilegal din ţările mediteraneene.
Domnule ministru Maroni, la o întâlnire recentă a miniştrilor de interne din Cipru, Grecia, Italia şi Malta, s-a dat, în sfârşit, un semnal de alarmă Europei. A venit timpul ca Europa să îşi dea seama de gravitatea situaţii din ţările mediteraneene: se face trafic ilegal de imigranţi şi droguri din Africa şi Asia. Preşedinţia cehă trebuie să ia în considerarea nevoia urgentă de a lua măsuri specifice care să mandateze miniştrii de interne să încheie acorduri de readmisie cu ţările care nu fac parte din UE, de unde provin aceşti imigranţi ilegali.
Trebuie să întărim acţiunea demarată de Frontex, care ar trebui totuşi să fie coordonată cu instrumente şi resurse adecvate, iar Europa trebuie să îşi dea seama că o astfel de acţiune va fi eficientă doar dacă este însoţită de politici de readmisie a imigranţilor ilegali şi politici de fonduri pentru ţări ca cea din care vin eu, care trebuie să primească imigranţi ilegali. Domnule preşedinte în exerciţiu al Consiliului, mergeţi în Lampedusa să vedeţi cât de gravă este problema! Devenim centrul de combatere a traficului de droguri în ţările mediteraneene - o ruşine care trebuie eliminată. Mergeţi în Lampedusa în calitate de politician şi întoarceţi-vă în calitate de turist, în cea mai frumoasă insulă din Mediterana!
(Aplauze)
Milan Horáček
(DE) Doamnă preşedintă, domnule Barroso, domnule Topolanek, doresc să urez bun venit președinției cehe! În calitate de cetăţean al oraşului Praga ales în Parlamentul European ca membru german al Grupului Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, sunt deosebit de încântat de faptul că Republica Cehă va deţine preşedinţia Consiliului în următoarele şase luni. Acum mai mult de 40 de ani, după ocuparea Cehoslovaciei, am fost exilat politic în Germania. Încă mă mai mir că acum suntem liberi să ne îndreptăm către dezvoltarea unei democraţii şi către respectarea drepturilor omului în Republica Cehă şi în Europa Centrală.
Dezvoltarea politică, economică şi de mediu actuală reprezintă o provocare importantă pentru orice preşedinţie de Consiliu - însă cred că aceasta va învinge. Aş dori să urez tuturor, nu doar Republicii Cehe, toate cele bune pe perioada acestei preşedinţii.
(Aplauze)
Adamos Adamou
(EL) Domnule Preşedinte al Comisiei, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, priorităţile preşedinţiei dumneavoastră includ următoarele: pentru ca Uniunea Europeană să ia acţiune pe plan internaţional, trebuie să aibă o strânsă cooperare strategică cu NATO în ceea ce priveşte securitatea şi să îşi dezvolte propria capacitate de apărare pentru a veni în sprijinul acesteia.
Cetăţenii se întreabă cine ameninţă Uniunea Europeană până într-atât încât să trebuiască să colaboreze cu NATO în ceea ce priveşte securitatea? Dimpotrivă, o ameninţare vizibilă pentru Uniunea Europeană este strategia de război aplicată de Israel pe care Uniunea Europeană nu a condamnat-o în mod făţiş şi pentru care nu s-au impus sancţiuni, aşa cum s-a întâmplat în alte cazuri.
Mai departe, spuneţi că doriţi o economie fără graniţe, că trebuie evitate reglementările excesive şi că trebuie evitată creşterea nivelului protecţionismului. Noi, Uniunea Europeană, am învăţat aceste lecţii din criza economică? Nu există protecţie pentru cei slabi şi pentru specularea pieţei? De aceea, nu este deloc surprinzător faptul că cetăţenii îşi pierd răbdarea în ceea ce priveşte politicile Uniunii Europene. Eurobarometrul, pe care îl ignorăm mereu, ne spune aproape acelaşi lucru.
Ceea ce este de actualitate astăzi şi ceea ce accentuează demonstraţiile în masă este nevoia unei politici de pace, şi nu neutralitate complicitară. Reacţiile şi protestele de fond sunt dovada clară a nevoii de justiţie şi control politic al pieţei şi preţului mărfurilor care vor permite fiecărui stat să îşi exercite rolul social pe care i-l alocă cetăţenii săi fără delimitările dogmatice ale Pactului de Stabilitate.
Kathy Sinnott
Domnule Preşedinte, vreau să îi urez bun venit Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului, să îi doresc toate cele bune pe perioada preşedinţiei sale şi să urez, de asemenea, toate cele bune şi poporului său.
În calitate de deputat irlandez, doresc să mulţumesc Guvernului şi poporului ceh. Când cetăţenii din ţara mea au votat printr-un referendum respingerea Tratatului de la Lisabona, doar reprezentanţa Cehiei a afirmat că respectă votul acestora. Într-un mediu în care voturile francezilor, olandezilor şi ale irlandezilor nu sunt respectate - şi în care oamenilor nu le este permis să voteze - această atitudine a fost binevenită.
Respectul este o atitudine valoroasă şi necesară. În Europa ne confruntăm cu multe crize. Aţi prezentat în mod clar un program ambiţios care să le facă faţă. Pentru un astfel de program trebuie ca între statele membre să existe respect . Este, de asemenea, nevoie de respect faţă de cetăţenii acelor state membre pentru a putea spera la reuşită.
Sunt impresionat de respectul pe care l-aţi arătat cetăţenilor din ţara dumneavoastră, acceptând faptul că aceştia, la fel ca şi cetăţenii irlandezi, ar respinge cel mai probabil şi ei Tratatul de la Lisabona dacă li s-ar da această posibilitate. Astfel de respect este un semn bun pentru perioada în care veţi deţine preşedinţia Europei, cât şi pentru Europa.
Hartmut Nassauer
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, este posibil să nu vă fi aşteptat la o astfel de primire prietenoasă şi caldă în Parlamentul European, domnule Topolánek - însă preşedinţia cehă a Consiliului este un eveniment istoric. În cariera mea politică am fost martorul a două evenimente de răscruce: primul a fost reunificarea germană, iar cel de-al doilea reunificarea Europei după două războaie civile europene sângeroase în ultimul secol. Faptul că Republica Cehă deţine astăzi preşedinţia în Parlamentul European este o reflectare a incredibilelor schimbări istorice la care am fost martori şi pentru care ne putem considera recunoscători. Vă asigur de susţinerea Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, fără niciun fel de rezervă sau scepticism.
Aţi deschis aşa cum trebuie discuţiile cu Charles al IV-lea, care nu numai că a fost unul dintre primii arhitecţi ai unei reţele de transport trans-european, dar şi fondatorul uneia dintre cele mai vechi şi prestigioase universităţi din Europa şi astfel un exponent al universalităţii europene, care probabil că a lăsat cel puţin o urmă asupra noastră, a europenilor, la fel de importantă precum tratatele pe care le-am încheiat. Lăsând la o parte remarca eurosceptică ocazională - cu care suntem obişnuiţi din propria ţară - vă puteţi bucura de susţinerea noastră. Noi, cei din PPE-DE, suntem nişte europeni cât de poate de fideli - în privinţa asta nu există niciun fel de îndoială - însă, în mod sigur, datorită acestui lucru putem recunoaşte momentele în care Europa merge în direcţii greşite şi putem ajuta la îndreptarea acestora. Tratatul de la Lisabona este un instrument excelent pentru corectarea direcţiilor greşite spre care se îndreaptă Europa. Din acest motiv, doresc să îmi exprim aici speranţa că, în calitate de Preşedinte al Consiliului veţi contribui la intrarea în vigoare a acestui tratat şi că ţara al cărui cetăţean sunteţi îl va ratifica în curând.
Enrique Barón Crespo
(ES) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule Preşedinte al Comisiei, doamnelor şi domnilor, doresc să urez acelaşi călduros bun venit preşedinţiei cehe ca şi în 1991 când, în calitate de preşedinte al Parlamentului European, m-am adresat Senatului Cehoslovaciei de atunci pentru a-i invita să ni se alăture. Părerea mea este că minunata generaţie de cetăţeni cehi şi slovaci este reprezentată de o persoană respectată în Europa şi în întreaga lume. Bineînţeles, aici mă refer la preşedintele Václav Havel.
Am două comentarii şi întrebări pentru domnul Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. Aţi hotărât - şi mă bucur că se vorbeşte despre o Europa a regulilor - să subordonaţi ratificarea Tratatului de la Lisabona ratificării scutului de apărare antirachetă. Mulţi dintre noi sunt de părere că nu acesta este modul de a merge mai departe, însă aţi luat decizia de a vă subordona ţara la ceva ce priveşte întreaga comunitate. Cu toate acestea, există un lucru care nu poate fi ignorat, şi anume faptul că disputa gazelor este un conflict politic. În opinia mea, vă va fi foarte greu să aveţi o politică în privinţa estului în această situaţie. De asemenea, nu pot înţelege de ce, ştiind că cehii sunt un popor mândru de suveranitatea şi independenţa lor, puteţi subordona ceea ce trebuie să hotărască ei la ceea ce trebuie să hotărască cetăţenii irlandezi.
În al doilea rând, domnule Preşedinte în funcţie al Consiliului, nu aţi menţionat problema monedei euro. Ieri, aici s-a sărbătorit cea de-a zecea aniversare a monedei Euro şi adoptarea acesteia de către ţara dumneavoastră, soră, Slovacia. Ce veţi face pentru a apăra moneda euro în timpul preşedinţiei cehe?
Lena Ek
Doamnă preşedintă, domnule Topolánek, domnule Barroso, într-adevăr, ne aflăm în mijlocul a două crize: o criză climatică şi una financiară. Acestora, le-am putea adăuga şi criza energetică. Prin urmare, este important să fim vigilenţi. Întrebarea mea pentru domnul prim-ministru Topolánek este următoarea: poate garanta Republica Cehă că programele de urgenţă pentru criza economică vor reuşi să rezolve şi criza climatică?
La urma urmei, aici avem şansa de a ne ajuta cetăţenii pentru le asigura atât un climat mai bun, cât şi noi locuri de muncă şi de a sprijini afacerile mici. Istoria ne-a arătat că fiecare criză financiară este urmată de o schimbare tehnologică. Ca urmare a investiţiilor în noile tehnologii verzi, cum ar fi sisteme de încălzire locală, biocombustibili, încălzire şi energie combinate, case cu consum redus de energie, panouri solare, grile inteligente şi altele, putem beneficia de adaptările necesare pentru a face faţă pericolului climatic şi pentru a crea un salt economic de care Europa şi lumea are nevoie. Investiţiile în tehnologiile inteligente de climă şi, în acelaşi timp, aplicarea acestora vor stabiliza şi ele situaţia politicii de securitate în relaţia cu Rusia.
Cei care s-au opus pachetului energetic şi unei politici energetice comune europene de ansamblu poate vor înţelege poate, acum, de ce ne zbatem atât de mult pentru ca vocea UE privind aceste probleme să fie una singură. În orice caz, cetăţenii europeni care au suportat frigul ştiu ce e de făcut. Nu ne putem permite o situaţie similară crizei din Orientul Mijlociu, când trei sau patru delegaţii europene se aglomerau în jurul celorlalte.
Prin urmare, urez bun venit preşedinţiei cehe şi colaborării strânse cu Suedia, următoarea ţară care va deţine preşedinţia UE şi vă doresc mult noroc.
Ģirts Valdis Kristovskis
(LV) Dragi colegi deputaţi, domnule Barroso, domnule Topolánek, aş dori să-mi exprim aprecierea faţă de guvernul ceh pentru hotărârea de a continua evaluarea aspectelor politice, morale şi juridice privind crimele regimului comunist, acţiune iniţiată sub preşedinţia Sloveniei. Consecinţele crimelor comise în era comunistă sunt o cicatrice respingătoare pe faţa Europei. Cu toate acestea, sub influenţa realpolitik, politicienii europeni încă se mai prefac că nu o observă. Acest lucru demonstrează că Europa nu are suficient respect de sine în faţa ideologiei autoritare ruseşti. Din păcate, atâta timp cât actele nazismului sunt recunoscute ca şi crime împotriva umanităţii, în timp ce crimele regimului comunist din URSS sunt scuzate, trebuie să recunoaştem că atât Europa, cât şi adevărul său istoric sunt împărţite în două jumătăţi: estică şi vestică. Aprovizionarea Ucrainei cu gaze este întreruptă şi tancurile ruseşti invadează Georgia. De multă vreme valorile comune ale Europei nu mai sunt decât un vis. Solicit preşedinţiei cehe să ducă la îndeplinire hotărârea exprimată în declaraţia de la Praga.
Jacek Saryusz-Wolski
Doamnă preşedintă, aceasta este prima preşedinţie a unei foste ţări din blocul sovietic şi vă ţinem pumnii, domnule prim-ministru, pentru a fi o preşedinţie de primă clasă.
Aţi inaugurat preşedinţia pe fondul unei climat politic fierbinte şi al rafalelor reci din criza energetică. Aş dori să vă felicit, domnule prim-ministru Topolánek, pentru modul rapid în care aţi intervenit şi v-aţi angajat în a găsi o soluţie la criza gazelor şi pentru rolul de mediator pe care vi l-aţi asumat între Rusia şi Ucraina.
Pentru două dintre cele trei priorităţi principale ale preşedinţiei cehe - domeniul energetic şi Parteneriatul Estic - este nevoie de gaze. Acesta este punctul de răscruce al ambelor priorităţi. Trebuie să găsiţi imediat o soluţie de solidaritate urgentă. Trebuie să realizaţi deblocarea livrărilor de gaze către 18 state membre ai căror cetăţeni şi industrii sunt afectate. Ulterior, trebuie găsită o soluţie durabilă, sustenabilă şi sistemică pe termen mai lung. Avem nevoie de o strategie de ansamblu şi decisivă.
De asemenea, agreez prioritatea pe care aţi acordat-o Parteneriatului Estic, ceea ce ne-ar putea furniza cadrul adecvat pentru o mai bună cooperare cu partenerii noştri din est, aflaţi atât de aproape de graniţele noastre. Parlamentul European va completa acest cadru cu propria lui dimensiune prin construirea unei adunări interparlamentare, numită EURONEST. Acest parteneriat va contribui la prevenirea altor crize similare celei din prezent.
Sunt încrezător că preşedinţia cehă, care se confruntă cu vremuri atât de dificile şi cu gestionarea crizei, va fi capabilă să ne satisfacă aşteptările şi că în şase luni vom avea mai puţine bariere şi o Europă puternică şi mai sigură, aşa cum spune şi sloganul dumneavoastră:
(CS) Pentru o Europă mai bună! Vă doresc mult succes!
Jo Leinen
(DE) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, ,,o Europă fără bariere” este un motto bun care exprimă chiar esenţa ideii europene - apropierea între oameni. Însă sper, de asemenea, că vor fi sparte barierele din gândirea anumitor oameni care încă mai au rezerve politice, dacă nu chiar ideologice despre Uniunea Europeană şi care nu agreează dezvoltarea continuă a acesteia după cum a fost prevăzut în Tratatul de la Lisabona. Încă mai este mult de lucru din acest punct de vedere şi în ţara dumneavoastră.
Tratatul de Reformă este esenţial. Cum veţi realiza politica energetică fără bazele puse în acest sens prin Tratatul de la Lisabona? Va fi imposibil. Multe alte domenii ale politicii pot fi abordate din acelaşi unghi. Este complet inacceptabil să legăm ratificarea de alte probleme interne, întrucât acesta este un tratat comun şi nu are nimic de-a face cu disputele politice interne - opoziţia împotriva guvernului sau viceversa.
Europa este o comunitate de valori. Drepturile omului şi supremaţia legii - cu lacune şi în ţara dumneavoastră - ocupă locul principal. Aş dori să profit de această ocazie menţionând cazul doctorului Yekta Uzunoglu, care a luptat timp de 14 ani pentru dreptate şi pentru a primi despăgubiri. Apelez la dumneavoastră pentru a ne oferi garanţia că acest caz nefericit, pentru care Václav Havel a intrat deja în greva foamei, se va rezolva sub preşedinţia dumneavoastră.
La sfârşitul preşedinţiei franceze a Consiliului, preşedintele Sarkozy a afirmat că ultimele şase luni l-au schimbat. Sper ca această experienţă să vă schimbe şi pe dumneavoastră şi pe alţi cetăţeni din Republica Cehă.
Andrew Duff
Doamnă preşedintă, aş dori să adresez patru întrebări Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului.
Domnule Preşedinte, dacă, după cum aţi afirmat, consideraţi Tratatul de la Lisabona mai rău decât Tratatul de la Nisa, de ce l-aţi semnat?
În al doilea rând, aţi putea confirma că Republica Cehă nu va fi tentată să urmeze exemplul irlandez şi să încerce să rupă pachetul Lisabona?
În al treilea rând, nu vedeţi o contradicţie între venirea dumneavoastră aici şi proclamarea legitimităţii Parlamentului şi refuzul de a susţine Tratatul care sporeşte atât de mult puterile Parlamentului?
În al patrulea rând, poate într-adevăr preşedinţia cehă să aibă autoritate dacă tratatul nu va fi ratificat de Republica Cehă şi până în moment ratificării?
Bogdan Pęk
(PL) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu, este paradoxal că această criză multiplă care s-a abătut asupra lumii, inclusiv asupra Europei, poate fi în acelaşi timp un bun aliat, întrucât cei care s-au obişnuit să arate tuturor cum se conduce o afacere sunt în principal atacaţi ca fiind responsabili de această criză. Ei sunt cei care au condus-o şi ne-au atras şi pe noi în ea.
Astăzi se pot observa semne de schimbare în declaraţia dumneavoastră şi de aceea urez bun venit preşedinţiei cehe. Aş vrea să vă reamintesc de un fapt istoric care ar putea să vă fie util. În 1618, o misiune diplomatică habsburgică antipatică a sosit la Hradčany afişând un comportament extrem de arogant. Cehii i-au aruncat pe bună dreptate pe fereastră, într-un gest cunoscut sub numele de ,,defenestrare”. Aştept cu nerăbdare acum o astfel de defenestrare politică. Sper să aruncaţi toţi consilierii necinstiţi pe fereastra decenţei şi a bunului-simţ şi să reuşiţi să impulsionaţi afacerile europene. Asta aşteaptă cetăţenii europeni şi nu veţi reuşi dacă le daţi atenţie acestor şarlatani.
Stefano Zappalà
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în Europa trăim, ca întotdeauna, momente istorice importante şi perioada de şase luni de preşedinţie cehă este, cu siguranţă, unul din ele.
Există multe probleme majore nerezolvate pentru care această preşedinţie va trebui să găsească soluţii: pentru Tratatul de la Lisabona, care necesită adoptarea finală, direcţia a fost deja trasată, însă avem nevoie de un impuls pentru a fi siguri că procesul nu se prelungeşte dincolo de anul în curs. Grava criză economică mondială va continua să-şi arate urmările şi nu este nicio îndoială că vor fi semnificative în decursul acestui an. Trebuie să sperăm că preşedinţia nu se va abate de la calea deja parcursă de preşedinţia franceză, astfel încât următoarele întruniri G8, prezidate de Italia, să dea rezultate adaptate nevoilor Europei.
Europa se confruntă cu o problemă serioasă sub aspectul rezervelor de energie: este un fapt decisiv şi care pare greu de rezolvat. Soluţiile însă nu vor întârzia să apară; în orice caz, viitorul ar trebui să fie garantat ţinând cont de dependenţa multor state, inclusiv al meu, de aceste rezerve.
Situaţia din Fâşia Gaza nu mai poate fi tolerată. Nu ar trebui negociat cu teroriştii, însă atacurile asupra poporului israelit trebuie să înceteze odată pentru totdeauna şi nu trebuie să mai tolerăm moartea civililor nevinovaţi în prima linie a unui război absurd şi, din păcate, permanent.
Imigrarea trebuie rezolvată la nivel european şi se impune acordarea unei atenţii sporite situaţiei anumitor state, inclusiv Italia şi Malta, care se confruntă cu probleme serioase sub acest aspect. Problema Ciprului trebuie abordată cât mai repede pentru a decide odată pentru totdeauna asupra relaţiilor dintre Grecia şi Turcia şi a celor dintre Europa şi Turcia care încă aşteaptă aderarea.
În cele din urmă, domnule Topolánek, sper să vă văd mereu prezent în această Cameră; vă doresc succes în activitatea dumneavoastră şi vă felicit că încă sunteţi alături de noi după primul dumneavoastră răspuns. Preşedinţiile anterioare nu prea ne-au obişnuit cu acest lucru. Vă mulţumim; este un semn bun.
Bernard Poignant
(FR) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în funcţie al Consiliului, am aflat de la istoricii dumneavoastră cehi motivul pentru care nu aţi ratificat Tratatul de la Lisabona: ei vorbesc de fapt de magia cifrei 8, ca de exemplu în 2008. Se spune că această cifră v-a marcat istoria: în 1918 s-a înfiinţat Cehoslovacia şi în 1348, Praga. Aceştia amintesc patruzeci şi ceva de exemple şi, în special, trei recente şi dureroase: anul 1938, când Franţa şi Marea Britanie v-au abandonat; 1948, când aţi fost despărţiţi printr-o lovitură de stat; şi 1968, când tancurile sovietice v-au invadat ţara. Astfel, înţeleg că aţi sărit anul 2008, întrucât v-aţi gândit că ratificarea tratatului în acel an ar fi fost suspectă, cu atât mai mult cu cât unii au comparat suveranitatea limitată a lui Brezhnev cu tratatul. În ciuda tuturor defectelor şi a trecutului lui, tovarăşul Barroso, care este prezent aici, nu este Brezhnev!
(Râsete)
Facem parte dintr-un proiect caracterizat de o suveranitate împărţită şi voluntară. Tratatul de la Lisabona este doar un anumit moment al acestei istorii; doar o etapă. Vă rog: anul 2008 s-a încheiat, ratificaţi în 2009!
(Aplauze)
Margarita Starkevičiūt
(LT) Republica Cehă preia preşedinţia Uniunii Europene într-un moment de dezbateri privind modul în care ar trebui transformată economia şi dacă viitorul model al Uniunii Europene va fi mai orientat către social sau mai liberal. Uneori acest lucru este asemănat chiar cu un conflict între Vechea şi Noua Europă, dar cred că cehii vor găsi un consens, întrucât între aceste două concepţii diferenţa nu este majoră. Uniunea lor este influenţată de globalizare şi de mediul economic multicultural încă în dezvoltare. Conceptul de ,,economie de piaţă” este înţeles foarte diferit de oameni diferiţi şi acesta este un factor de tip comportamental. Ţările din blocul post-sovietic înţeleg perfect că existenţa instituţiilor de piaţă şi a legilor nu înseamnă neapărat o piaţă prosperă. Acestea trebuie să se plieze pe mentalitatea şi aşteptările oamenilor. Deşi uneori încercăm să subliniem acele diferenţe între modelele economice pentru câştigul politic dintr-o perspectivă politică pe termen lung, amânând reforma politicii economice, având în vedere mediul economic multilingvist şi multicultural în schimbare, acest lucru va ajuta grupurile populiste radicale să vină la putere şi va duce la instabilitate politică şi regres economic pe termen lung.
Elmar Brok
(DE) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în funcţiei al Consiliului, doamnelor şi domnilor, aş dori să felicit preşedinţia cehă a Consiliului pentru primirea funcţiei. Aceasta este prima preşedinţie a Consiliului condusă de un fost stat membru al Pactului de la Varşovia şi astfel de o importanţă simbolică, după cum foarte bine a spus domnul Nassauer.
Negocierile pe tema gazelor şi activităţile Preşedintelui în exerciţiu Schwarzenberg în Orientul Mijlociu şi multe alte exemple demonstrează că preşedinţia cehă a Consiliului este bine pregătită pentru ceea ce o aşteaptă. Astfel, după părerea mea, o importanţă deosebită o au aşteptările pozitive pentru ceea ce a fost numit conceptul strategic al securităţii energetice. Acest exemplu, în special, arată clar că există multe domenii în care statele-naţiune nu mai sunt capabile să protejeze singure interesele cetăţenilor lor şi doar o abordare comună europeană va reuşi acest lucru.
Cu toate acestea, domnule Preşedinte în exerciţiu, doar Tratatul de la Lisabona ne conferă această competenţă în problemele legate de energie şi securitate energetică. Activităţile noastre din prezent sunt de coordonare şi nu de constrângere. În cazul multor dintre provocările cărora trebuie să le facem faţă, nu vom reuşi fără mobilul acţiunii oferit de Tratatul de la Lisabona - o democratizare mai extinsă, şi anume consolidarea drepturilor Parlamentului European şi ale parlamentelor naţionale. Presupun, prin urmare, că s-a produs o greşeală în interpretarea germană când aţi spus că Tratatul de la Nisa poate fi mai bun decât cel de la Lisabona. Încă aţi mai avea timp să corectaţi varianta germană. De aceea trebuie să găsim o ocazie să clarificăm faptul că nu putem îmbunătăţi modul de a depăşi provocările comune în majoritatea domeniilor decât cu ajutorul Tratatului de la Lisabona. Vă mulţumesc foarte mult!
Edite Estrela
(PT) Domnule Preşedinte în exerciţiu, aţi vorbit despre o Europă a regulilor. De fapt, aţi vorbit foarte mult despre reguli. Acum, una dintre regulile democraţiei este îndeplinirea obligaţiilor asumate. V-aţi angajat să ratificaţi Tratatul de la Lisabona până la sfârşitul lui 2008. Nu a fost aşa şi acesta nu a fost un lucru bun. De aceea vă întreb: când va ratifica Republica Cehă Tratatul de la Lisabona?
Aţi vorbit, de asemenea, de încrederea de sine. Mi s-a părut că sună arogant. Guvernul ceh, inclusiv preşedintele acestuia, are dreptul să spună şi să facă ce doreşte, dar nu poate uita că aparţine Uniunii Europene şi că acum vorbeşte în numele a aproape 500 de milioane de cetăţeni şi a 27 de state membre.
De aceea, nu puteţi ignora faptul că 25 de state membre au ratificat deja Tratatul de la Lisabona şi că Irlanda a planificat deja un al doilea referendum. Din fericire, sondajele arată o majoritate de ,,da”. Irlandezii şi-au dat seama că, în special în acest mediu internaţional dificil, faptul că aparţin Uniunii Europene şi zonei euro i-a protejat de probleme şi mai mari.
Acum Republica Cehă trebuie să declare când va ratifica Tratatul de la Lisabona. După cum a afirmat şi preşedintele grupului din care fac parte, Martin Schulz, într-un moment în care Europa se confruntă cu provocări fără precedent, aceasta trebuie să vorbească într-un singur glas. Iar acum acest lucru nu va fi posibil decât prin Tratatul de la Lisabona!
Marco Cappato
(IT) Doamnă Preşedintă, domnule Topolánek, doamnelor şi domnilor, aţi vorbit despre Parteneriatul Estic, domnule Topolánek. Parteneriatul este o invenţie recentă a Uniunii Europene, care nu a existat în Europa dorită de părinţii fondatori ai Manifestului Ventotene sau în Europa primelor perioade de după cel de-al doilea război mondial. Acea Europă a oferit vecinilor săi, inclusiv celor din Europa Centrală şi de Est, perspectiva aderării. Europa a fost un factor de pace nu pentru că a oferit vecinilor săi perspectiva parteneriatului, ci perspectiva de a deveni membru, de a face parte din UE.
Cu toate acestea, preşedinţia franceză de dinaintea dumneavoastră a avut o poziţie foarte clară în ceea ce priveşte barierele; din dorinţa de a defini graniţele Europei, majoritatea am trântit uşa în nasul Turciei şi am lăsat să se înţeleagă clar că Uniunea Europeană vrea să-şi închidă frontierele. Ca rezultat, în jurul Uniunii Europene, unde acum câteva decenii exista o speranţă pentru ţări ca a dumneavoastră, astăzi există războaie şi tensiuni în Orientul Mijlociu, Balcani, Caucaz,Ural şi Maghreb.
Apelul pe care dorim să-l facem noi, Partidul Radical, către d-voastră, este să luaţi încă odată în considerare nevoia urgentă ca Statele Unite ale Europei să fie deschise către accesul la calitatea de membru, către membrii şi nu către relaţiile confuze de parteneriat. Acel parteneriat prevede excluderea celui mai important lucru: drepturile civile şi politice ale cetăţenilor din Europa şi de la graniţele acesteia.
Gunnar Hökmark
Doamnă preşedintă, aş dori să-l felicit pe domnul Preşedinte în exerciţiu pentru capacitatea deja demonstrată de a rezolva anumite probleme pe perioada cât a deţinut preşedinţia.
Mulţi suedezi încă au impresia că Praga se află la est de Stockholm datorită moştenirii geografiei politice din ultimul secol. Este o impresie greşită şi preşedinţia dumneavoastră, domnule Preşedinte în exerciţiu, va reda Republicii Cehe locul meritat pe hărţile noastre mentale - în mijlocul Europei, atât în istorie cât şi în viitor.
Daţi-mi voie să-mi exprim speranţa că veţi pregăti bine calea pentru preşedinţia suedeză: în domeniul problemelor climatice şi al competitivităţii, unde este foarte important să vă demonstrăm modul nostru deschis de abordare a problemelor economice, fără protecţionism şi cu dinamica unei economii deschise; şi în domeniul problemelor energetice, unde veţi avea un rol crucial, având în vedere poziţia dumneavoastră foarte bună. Vremurile pe care le trăim accentuează nevoia de reformă şi schimbare.
Cred că este corect să spun că solidaritatea şi securitatea în ceea ce priveşte energia înseamnă reformarea şi aprofundarea pieţei energetice interne. Fără acest lucru, ne vom expune diverselor pericole şi încercări de a fi divizaţi, fragmentaţi. Un scop ar fi acela de a garanta că nimeni nu poate controla rezervele şi producţia de gaze şi electricitate, şi nici distribuţia; că vom avea o singură piaţă comună. Dacă acest lucru se va realiza în timpul preşedinţiei dumneavoastră, va fi un pas strategic înainte pentru care sper că vom putea cu toţii să vă felicităm peste şase luni.
Maria Berger
(DE) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, eu şi câţiva colegi deputaţi prezenţi astăzi aici am făcut parte din grupul de deputaţi în Parlamentul European din cadrul Comisiei Parlamentare Mixte care a militat în special pentru cauza aderării Cehiei în perioada de până în 2004. De aceea, având pentru prima dată ocazia de a ura bun venit preşedinţiei cehe, ziua de azi devine una importantă şi pentru deputaţii PE din alte ţări. Din punctul de vedere al unui deputat austriac în PE, aş putea adăuga că promovarea în Austria al aderării Republicii Cehe nu s-a bucurat întotdeauna de foarte multă popularitate. Astfel, ne aflăm cu siguranţă printre cei care sprijinim în special preşedinţia cehă şi nu avem intenţia să acordăm prea multă importanţă problemelor de început - poziţia iniţială mai degrabă unilaterală privind conflictul din Gaza şi opinia preşedintelui Cehiei, conform căreia standardele sociale şi de mediu sunt prea înalte, au fost deja menţionate. Din punctul de vedere al unui austriac, suntem în special ofensaţi de reacţia solidară faţă de planurile Slovaciei de a pune din nou în funcţiune centrala Bohunice, ceea ce ar fi o încălcare flagrantă a legislaţiei actuale UE.
Remarcabilul filosof şi scriitor Jiří Gruša a scris un ,,Manual de utilizare pentru Republica Cehă şi Praga”, pe care îl recomand tuturor colegilor mei deputaţi drept o lectură agreabilă şi extrem de amuzantă. Nu există încă un manual de utilizare pentru Europa în formă scrisă dar, dacă s-ar publica vreodată, toate preşedinţiile noi vor fi sfătuite să nu refuze sprijinul acordat acestora în Parlament sau de guvernele statelor vecine.
Othmar Karas
(DE) Doamnă preşedintă, Domnule Preşedinte în exerciţiu, vă revine o responsabilitate specială. Preşedinţia cehă a Consiliului a avut un start vijelios - instalarea sa în funcţie a fost una provocatoare şi a dat naştere la indignare - dar eforturile sale serioase de a reveni cu picioarele pe pământ şi de a-şi asuma răspunderea pentru întreaga Uniune s-au resimţit încă de dinainte. Se pare că s-a pregătit bine. Programul său conţine priorităţile necesare; cu toate că, ulterior, va fi judecată pentru hotărârea, angajamentul personal şi modul european de gândire cu care a fost implementată şi pentru succesul obţinut.
Preşedintele Comisiei, domnul Barroso, a afirmat că UE va fi supusă unui test în următoarele şase luni. Preşedinţia cehă a Consiliului şi Guvernul ceh sunt supuse testului de politică europeană. Aceste teste pot fi trecute doar dacă toţi facem un efort comun. Din acest motiv, v-aş ruga să încetaţi jocul politicii interne împotriva politicii europene şi de a mai încărca preşedinţia Consiliului dumneavoastră cu probleme interne. Cetăţenii trebuie să înţeleagă de la dumneavoastră că, în ceea ce priveşte problemele legate de conflictul gazelor, Gaza, acţiunile Slovaciei referitoare la centrala Bohunice şi criza financiară, Tratatul de la Lisabona va consolida rolul dumneavoastră şi vă va permite să-l duceţi la bun sfârşit într-o mai bună armonie cu celelalte instituţii europene.
Uniunea Europeană reprezintă o comunitate de valori şi un sistem legislativ comun. Într-adevăr, avem reguli şi oricine le încalcă, oricine nu îşi respectă promisiunile, demonstrează lipsă de solidaritate. În ciuda tuturor diferenţelor, ne uneşte o comunitate de valori, un sistem comun de legi, obiectivele noastre politice.
De aceea, aş dori să fac următorul apel: nu vă ascundeţi în spatele Irlandei, veniţi în faţă, ratificaţi Tratatul de la Lisabona înainte de Ziua Europei din 2009, înainte de încheierea mandatului dumneavoastră la preşedinţia Consiliului. Vă vom judeca prin prisma faptelor voastre şi nu prin cea a comentariilor făcute de preşedintele vostru în Republica Cehă.
Gary Titley
Doamnă preşedintă, mi s-a părut interesantă intervenţia domnului Preşedinte în exerciţiu al Consiliului când a afirmat că opoziţia încearcă să torpileze preşedinţia cehă întrucât, din perspectiva mea, preşedintele ceh reuşeşte de minune să facă acest lucru pe cont propriu.
Observ că preşedinţia cehă afirmă că face tot ce-i stă în putinţă în vederea extinderii Uniunii Europene şi acceptării Croaţiei. Dacă face tot ce-i stă în putinţă, de ce nu poate ratifica Tratatul de la Lisabona? La urma urmei preşedinţia cehă l-a aprobat şi prin urmare, ar trebui să-şi îndeplinească obligaţiile.
Trebuie să fim sinceri: nu este un start extraordinar pentru o preşedinţie. Preşedintele ceh descrie pachetul privind schimbările climatice drept un lux prostesc. Ministerul de finanțe din Cehia descrie planul de recuperare economică drept o reminiscență a erei comuniste. Avem o aşa-zisă artă de a face lucrurile - care a jignit pe toată lumea, dar în special pe bulgari - iar prima declaraţie privind criza din Gaza a trebuit să fie retrasă câteva ore mai târziu.
În acest moment, avem nevoie de spirit de conducere şi ceea ce am văzut până acum m-a învăţat că, cu cât mai repede vom avea un preşedinte permanent al Consiliului, cu atât mai bine, deoarece doar acţiunile europene coerente vor putea aduce Europei securitate, influenţă mondială şi relansare economică. Aşa că arătaţi-ne că ştiţi să conduceţi.
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Josef Zieleniec
(CS) Doamnă preşedintă, preşedinţia cehă merită recunoaştere pentru rolul său activ în soluţionarea conflictului privind reînnoirea resurselor de gaze din Cehia. Cu toate acestea, ar fi o mare greşeală să dăm înapoi înainte de a aborda perspectivele pe termen lung ale acestei probleme.
Cauza clară a acestei situaţii sunt ambiţiile Rusiei de a-şi extinde sfera de influenţă în Ucraina şi mai departe în Europa Centrală. Scopul UE trebuie să fie, prin urmare, menţinerea Ucrainei pe ecranul radarului Uniunii. Şi totuşi acest lucru nu va fi posibil dacă Ucraina continuă să susţină tranzacţii netransparente şi să se agaţe de ,,preţurile vecine” care nu reflectă adevărata situaţie a pieţei şi prin care Ucraina rămâne dependentă din punct de vedere politic de Rusia.
Priorităţile preşedinţiei cehe includ securitatea energetică şi consolidarea Parteneriatului Estic. Un aspect esenţial al acestui parteneriat trebuie să fie sprijinirea Ucrainei în stabilirea cât mai repede posibil a preţului pieţei pentru energie, negociat în cadrul unor contracte pe termen lung.
Preşedinţia trebuie să exercite, de asemenea, o presiune reală asupra Kievului pentru a distruge structurile economice opace care subminează eforturile de reformare şi dezvoltare a unui stat legal. Doar prin presiuni externe puternice asupra acesteia şi printr-o cooperare activă, Ucraina va putea renunţa la interesele sale pe termen scurt şi adesea personale în favoarea unei independenţe reale faţă de Rusia şi a unui stat legal fără corupţie prezentă în toate structurile. Dacă nu se realizează o curăţenie finală în Ucraina, nu ne putem aştepta ca UE să răspundă eficient politicii din ce în ce mai insistente a Rusiei pentru Europa Centrală şi de Est.
Momentul oportun pentru a stabili relaţii strânse de cooperare între UE şi Ucraina va fi imediat după înăbușirea crizei gazelor. În cazul în care preşedinţia cehă, în numele UE, nu reuşeşte să pună presiuni reale asupra liderilor ucraineni, vom fi în curând martorii nu numai temperaturilor scăzute şi lipsei de gaz, cu consecinţe majore asupra economiilor statelor membre, dar mai presus de toate vom fi martorii unui schimb periculos de relaţii geopolitice în Europa Centrală şi de Est.
Proinsias De Rossa
Doamnă preşedintă, asemenea tuturor din acest Parlament, urez bun venit preşedinţiei cehe. Cu toate că sunt uimit, domnule Preşedinte în exerciţiu, de comentariile dumneavoastră dezonorante făcute aici,în această dimineaţă, când aţi afirmat că Tratatul de la Lisabona este mai rău decât cel de la Nisa. Acest lucru nu numai că este neadevărat, dar conduce la disensiuni şi reprezintă o încălcare a încrederii. Ar trebui să vă gândiţi serios să vă retrageţi comentariile făcute astăzi ,aici, cu privire la Tratatul de la Lisabona.
Avem nevoie de cea mai eficientă Uniune unită democratică pe care o poate oferi Tratatul de la Lisabona pentru a face faţă nenumăratelor probleme, dintre care oricare poate conduce la conflicte: securitatea energetică, schimbările climatice, criza economică şi financiară şi numeroasele războaie din diferite regiuni. În calitate de Preşedinte în exerciţiu, sarcina dumneavoastră este de a fi un intermediator şi un conducător al Europei care să se bazeze pe valorile noastre comune de solidaritate - atât pe plan intern, cât şi extern - o economie de piaţă socială, multilateralism şi egalitate între bărbaţi şi femei - şi acest lucru include dreptul ambelor categorii de a-şi împărţi sarcina de părinte.
Domnule Preşedinte în exerciţiu, trebuie să lăsaţi de-o parte opiniile dumneavoastră conservatoare şi neo-liberale timp de şase luni, altfel în această perioadă vă veţi afla constant în conflict cu acest Parlament. Este posibil ca Irlanda să organizeze în toamna acestui an un referendum pentru clarificarea Tratatului de la Lisabona. Voi încerca din răsputeri să asigur rezultate pozitive pentru Irlanda şi Europa. Comentariile dumneavoastră făcute astăzi, aici, au transformat această sarcină într-una şi mai dificilă. Dacă referendumul nu dă rezultate, domnule, mulţumirile vor lipsi din partea marii majorităţi a europenilor.
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Jerzy Buzek
(PL) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu, domnule Preşedinte al Comisiei, aş dori să adresez mulţumiri speciale domnului Preşedinte în exerciţiu pentru preluarea preşedinţiei şi să vă felicit pentru două prime săptămâni dificile, dar reuşite de exercitare a preşedinţiei. Vă înţeleg perfect când vă referiţi la identitatea naţională, o identitate pe care noi, ţările aflate între estul şi vestul Europei, am construit-o cu succes.
Aş dori să vă atrag atenţia asupra unui subiect care cred ca va fi esenţial în aceste şase luni: este vorba despre al treilea pachet energetic. Acest pachet presupune, în primul rând, o piaţă energetică comună, o forţă comună la nivel european în vederea cooperării între regulatorii naţionali, stabilirii legăturilor transfrontaliere şi investiţiilor mixte şi, prin urmare, pachetul se referă la integrare - altfel spus, la solidaritate energetică şi rezerve sigure de energie.
În al doilea rând, al treilea pachet energetic înseamnă, în acelaşi timp, liberalizare, o reglementare corectă a accesului la reţele, şi anume, o piaţă competitivă care înseamnă costuri reduse, un mediu mai puţin afectat şi energie mai ieftină pentru consumatori, şi deci pentru economie, lucru ce va ajuta la depăşirea crizei.
Şi în al treilea rând, al treilea pachet energetic înseamnă instituirea unor reguli corecte în cadrul tranzacţiilor desfăşurate de ţările din afara pieţei noastre, în sensul aplicării unor politici comune de aprovizionare a ţărilor UE şi a posibilităţii de transport prin traversarea teritoriului ţărilor terţe. În contextul parteneriatului estic UE şi al dimensiunii estice, al treilea pachet vorbeşte clar de la sine.
Al treilea pachet poate fi avantajos pentru fiecare dintre cele trei priorităţi ale preşedinţiei dumneavoastră - domeniul energetic, economic şi dimensiunea estică a Europei. Fac un apel la dumneavoastră de a considera acest lucru prioritar şi de a ...
(Preşedintele întrerupe vorbitorul)
Jan Andersson
(SV) Doamnă preşedintă, aş dori şi eu să urez bun venit preşedinţiei cehe Pe durata acestui mandat, nu vom înregistra progrese prea mari şi rata şomajului va creşte. Ne aflăm într-o situaţie economică dificilă. Săptămâna trecută am citit în ziarul Financial Times despre soluţiile preşedintelui Klaus şi nu sunt deloc de acord cu ele. Acesta afirmă că trebuie să ne reducem ambiţiile cu privire la politica de mediu şi politica climatică, precum şi la politica socială. Este o direcţie absolut greşită. Dacă dorim o Europă competitivă în viitor, trebuie să investim în tehnologii moderne de mediu. Trebuie să investim într-o infrastructură modernă pentru a putea avea o societate sustenabilă pe termen lung şi o politică de mediu activă. Acest lucru va duce la o rată a creşterii mai mare şi la reducerea şomajului.
În cazul politicii sociale, situaţia este aceeaşi. Trebuie să investim într-o politică socială care prevede condiţii corecte de muncă, mod egal de tratare a muncitorilor, mediu de lucru propice ş.a.m.d. Toate acestea nu vor însemna o creştere mai scăzută, ci una mai sustenabilă pe termen lung.
În cele din urmă, aş dori să menţionez politica de familie. Ceea ce am citit despre politica de familie în programul dumneavoastră este demodat. Politica modernă de familie se referă la responsabilitatea bărbatului egală cu cea a femeii în ceea ce priveşte copiii şi munca. Direcţia pe care o trasaţi în programul dumneavoastră este complet diferită.
Rumiana Jeleva
(BG) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. În calitate de deputat bulgar în PE, agreez faptul că preşedinţia cehă include energia şi securitatea energetică printre priorităţile sale cheie. În ultimele zile, un număr considerabil de state membre ale UE au devenit ostatice în conflictul dintre Ucraina şi Rusia. Doar în Bulgaria peste 160 000 de gospodării au rămas fără încălzire. Din păcate, guvernul bulgar nu a putut să-şi ajute cetăţenii în timpul acestei crize. Bulgaria este singura ţară a UE care nu dispune de surse alternative, furnizori şi rezerve de gaze. Ar trebui să învăţăm din această lecţie.
Dragi colegi deputaţi, cred că vorbesc în numele întregului Parlament când afirm că nu putem permite ca cetăţenii europeni să plătească preţul pentru jocurile politice ale unor ţări care îşi utilizează resursele de energie pe post de instrumente politice. De aceea cred că avem nevoie de soluţii sustenabile în sectorul energetic. Avem nevoie de o politică energetică comună. Îmbunătăţirea infrastructurii energetice este un element important în cadrul acesteia. Când vorbim despre solidaritate energetică europeană, ne referim la proiecte energetice mixte în cadrul Uniunii Europene şi la evitarea practicii actuale a acordurilor bilaterale.
Aş dori, de asemenea, să cred că în viitorul apropiat, în Europa se va putea construi o infrastructură pan-europeană în domeniul energiei nucleare sub formă de proiecte mixte care să implice statele membre. În acest context, agreez, de asemenea, faptul că preşedinţia cehă îşi extinde formele de cooperare cu ţări din sudul Caucazului şi din Balcani şi cu Ucraina, o altă prioritate cheie. Doar prin adoptarea unei abordări integrate care să ia în considerare interesele şi oportunităţile rezultate din aceste interese, atât ale statelor membre, cât şi ale ţărilor din regiunile menţionate mai sus, vom putea garanta depăşirea şi evitarea crizelor, cum a fost criza gazelor prin care tocmai am trecut. Trebuie să acţionăm imediat şi să facem ce este mai bine pentru Uniunea Europeană. Nevoia de acţiune concretă în scopul stabilirii unei politici energetice europene comune este acum mai mare ca niciodată.
Doresc preşedinţiei cehe mult succes.
Katalin Lévai
(HU) Doamnă preşedintă, domnule prim-ministru, preşedinţia cehă a ales ca motto sintagma ,,Europa fără frontiere'', plasând în fruntea listei de priorităţi chestiunile privind politica energetică şi stabilitatea economică. În plus, doresc să subliniez importanţa includerii unei priorităţi în plus, aceea a cetăţeanului european.
Insist să se acorde o atenţie mai mare problemelor care afectează direct viaţa de zi cu zi a cetăţenilor. Ar trebui să se pună mai mult accent pe intensificarea programelor sociale europene de vârf, pe garanţiile de solidaritate şi egalitate de şanse în Europa şi punerea în aplicare a politicii minorităţilor. Sunt în asentimentul celor care solicită ratificarea Tratatului de la Lisabona.
Cetăţenii trebuie implicaţi mai îndeaproape în politica europeană întrucât consider că lipsa pachetelor sociale şi a unei comunicări eficiente au dus la pierderea din ce în ce mai mare a încrederii în instituţiile europene. Cred ca rolul educaţiei este deosebit de important...
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Zuzana Roithová
(CS) Domnule Președinte în exerciţiu al Consiliului, doamnelor şi domnilor, începutul preşedinţiei cehe a fost marcat de conflictul din Gaza şi criza energetică. După un val de remarci critice şi neîncrezătoare la adresa capacităţii Republicii Cehe de a conduce Uniunea, Europa şi celelalte părţi ale lumii sunt surprinse de modul responsabil şi eficient în care preşedinţia cehă face faţă crizelor neaşteptate. Mă întreb însă dacă aceste crize au fost într-adevăr neaşteptate şi felicit guvernul ceh pentru demararea timpurie, încă de la Crăciun, a acţiunilor de soluţionare a acestora, întrucât preşedinţia franceză nu a reuşit să le înăbuşe din faşă.
Mi-ar plăcea să vă angajaţi la fel de curajos în negocieri cu China care încalcă voit regulile comerţului internaţional prin promovarea concurenţei neloiale şi punerea în pericol a sănătăţii europenilor ca urmare a producţiei în masă de produse contrafăcute şi periculoase. Astăzi, de exemplu, părinţii europeni găsesc cu greu încălţăminte sigură pentru copii, însă până în prezent atât Consiliul, cât şi Comisia, au acordat prea puţină atenţie acestui subiect.
Agreez apoi ideea dumneavoastră de a plasa conceptul ,,Europa în lume” printre priorităţile pe care vi le asumaţi. Vă asigur că Europa este deschisă comerţului internaţional, dar niciun Preşedinte al Consiliului nu a fost până acum capabil să asigure un raport corect de reciprocitate şi să deschidă calea Chinei către producătorii europeni. Sper ca dumneavoastră şi echipa dumneavoastră competentă să aveţi mai mult succes.
Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, vă felicit pentru programul dumneavoastră competent şi realist pentru Europa, precum şi pentru evoluţia dumneavoastră personală. Ţinând cont că sunteţi liderul partidului politic din rândul căruia câţiva miniştri actuali au votat în 2003 împotriva aderării noastre la Uniune, evoluţia dumneavoastră pe scena europeană este foarte bună. Sper să fim martorii unor opinii la fel de mature şi din partea colegilor dumneavoastră de partid în ceea ce priveşte Tratatul de la Lisabona.
Conform afirmaţiilor mass-mediei, irlandezii înţeleg acum mai bine, sub presiunea crizei financiare, că tratatul este un act acceptabil elaborat pentru a face faţă perioadelor dificile. Sper ca şi dumneavoastră să vedeţi tratatul într-o lumină pozitivă, chiar dacă acest lucru presupune ştergerea numărului de telefon al preşedintelui Klaus din lista dumneavoastră de contacte. Doresc tuturor celor prezenţi aici ca preşedinţia cehă să aibă succes, în ciuda pluralităţii punctelor noastre de vedere.
Katerina Batzeli
(EL) Doamnă preşedintă, domnule prim-ministru, la întrebarea privind politica externă, acţiunile adoptate pentru a face faţă crizei economice şi ratificarea Tratatului de la Lisabona, aş adăuga faptul că una dintre priorităţile Uniunii Europene ar trebui să o constituie tinerii. Am citit despre această prioritate în programul dumneavoastră. Cred că programul dumneavoastră ar trebui să fie mai integrat şi mai proactiv în ceea ce priveşte acest subiect.
Tinerii nu mai pot fi convinşi prin declaraţii şi promisiuni. Un stat în picaj şi incapabil de a face faţă crizei economice nu le oferă nicio siguranţă. Sistemele educative care îi trimit pe piaţa şomajului şi a dispreţului social sunt respinse de către aceştia. La fel ca şi euro-scepticismul, teama de Europa. Ei văd o problemă în ratificarea Tratatului de la Lisabona Conflictele între aceştia sunt la ordinea zilei. Doar noua generaţie poate înţelege ce înseamnă prin...
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
John Bowis
Domnule Preşedinte, aş dori să menţionez domnului Preşedinte în exerciţiu că, pentru mine, ţara dânsului este simbolizată de două persoane: Franz Kafka şi Jan Palach. Amândoi simbolizează lupta pentru libertate şi democraţie şi au descris frustrarea, durerea şi sacrificiul pe care le presupune uneori această luptă.
Din acest motiv cred, domnule Preşedinte în exerciţiu, că veţi acorda o atenţie deosebită luptei din Gaza şi veţi înţelege durerea şi frustrarea populaţiei din regiune şi a populaţiei din Israel. De aceea, sper că veţi face tot ce e posibil poate pentru a opri măcelul de acolo.
Consider că vă veţi putea face, de asemenea, auzit în faţa preşedintelui american în problemele privind schimbările climatice şi îl veţi putea convinge să se implice în Tratatul de la Copenhaga.
În ţara dumneavoastră veţi avea posibilitatea să vă puneţi amprenta în cadrul propunerilor legislative aflate încă pe lista acestui Parlament - şi menţionez cu precădere noile şanse pentru cetăţeni ca urmare a accesului la serviciile medicale transfrontaliere, subiect inclus, de asemenea, în agenda dumneavoastră.
Aţi menţionat libera circulaţie a cunoştinţelor. Nicăieri nu sunt mai importante decât în domeniul ştiinţelor medicale şi acest lucru se aplică şi în cazul sănătăţii mintale. Am avut privilegiul de a sprijini anumite lucrări în vederea reformei privind sănătatea mintală în Republica Cehă. Ştiu că veţi dori să continuaţi aceste reforme nu numai în ţara dumneavoastră, ci şi în Europa. Aş vrea să ne întoarcem puţin la luna iunie, când am elaborat pactul privind sănătatea mintală pentru Uniunea Europeană. Momentan, nu se află pe lista dumneavoastră, însă sper că veţi face în aşa fel încât să apară ca un element ce trebuie luat în considerare în viitor deoarece, mai presus de orice, sarcina noastră - şi a dumneavoastră - este ca oamenii vulnerabili şi cei aflaţi în suferinţă care aparţin comunităţii noastre să beneficieze de sprijin. Sunt încrezător că veţi face tot se poate în această privinţă şi vă doresc succes în toate eforturile dumneavoastră.
(Aplauze)
Józef Pinior
(PL) Aş dori să încep prin a vă reaminti de întrunirea secretă a opoziţiei polonă-cehă organizată acum 21 de ani de Solidaritatea în Munţii Sudeţi la graniţa Poloniei cu Cehia.
Republica Cehă este prima ţară din Europa Centrală şi de Est care preia preşedinţia UE. Aceasta reprezintă o responsabilitate, domnule Preşedinte în exerciţiu. Cehii aflaţi la cârma Uniunii Europene sunt moştenitorii unei tradiţii central-estic europene de luptă pentru doborârea Cortinei de Fier şi pentru o comunitate democratică de societăţi pe continentul european. Subliniez importanţa politică specială pe care o are preşedinţia cehă.
Printre multele sale priorităţi, cea mai importantă este încheierea ratificării Tratatului de la Lisabona şi consolidarea politicii europene externe comune . O altă sarcină de o importanţă majoră este pregătirea unei strategii transatlantice de stabilire a relaţiilor după alegerea noului preşedinte american. Şi ,în final, aş dori să îi urez preşedintelui Vaclav Havel recuperare uşoară după recenta operaţie.
Mihael Brejc
(SL) Preşedinţia cehă a declarat că este pregătită să intervină pentru a scoate din impas negocierile privind aderarea Croaţiei la Uniunea Europeană. Domnule Preşedinte, permiteţi-mi să vă reamintesc în acest sens că fiecare ţară candidată este obligată să depună documente credibile. În caz contrar, acest lucru trebuie adus în atenţia ţării respective.
În cazul particular al Croaţiei, aceasta şi-a marcat pe hartă o graniţă aflată în conflict. În loc să se specifice zonele aflate în conflict, linia de frontieră s-a trasat aşa cum se vede. Un astfel de document nu poate avea, desigur, credibilitate, întrucât este vorba de un conflict între cele două ţări, care trebuie soluţionat în altă parte. Conflictul este unul bilateral, între două state care, de altfel, au relaţii de vecinătate excelente; acesta nu poate fi însă soluţionat în niciuna din ele. De aceea, aş vrea să subliniez că nu este o exagerare din partea Sloveniei când afirmă că documentele privind Croaţia nu sunt credibile. Ceea ce doreşte Slovenia de fapt să spună este că statele membre sunt obligate să atenţioneze acest stat candidat asupra necesităţii de a depune documente conforme standardelor Uniunii Europene.
Şi ce soluţie ar exista pentru această situaţie? Multe propuneri au fost deja prezentate şi cred că şi preşedinţia cehă va încerca să vină cu o propunere adecvată. O soluţie ar fi ca Croaţia să înainteze o decizie guvernamentală sau parlamentară în care să se specifice clar caracterul orientativ, provizoriu al acestor graniţe sau alt termen prin care să se precizeze clar că graniţele sunt temporare şi nu au fost încă delimitate. Cred că astfel vom putea face un pas mic înainte şi Croaţia va putea să adere la Uniunea Europeană cât mai curând, ceea ce este şi în interesul Sloveniei.
În concluzie, aş dori vă urez mult succes la conducerea Consiliului Uniunii Europene.
Richard Falbr
(CS) Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului i-au fost adresate multe critici; însă în mod intenţionat doresc să nu mă număr printre cei care le-au lansat. De obicei, în basmele cehe se vorbeşte despre un castel locuit de un rege înţelept care nu supără pe nimeni, nu jigneşte şi nu pretinde a fi la toate cunoscător. Însă la Castelul Praga lucrurile stau cu totul altfel. Ei bine, nimic nu este perfect. Totuşi, sunt încrezător că Preşedintele în exerciţiu al Consiliului va reuşi să depăşească acest handicap şi să îşi ţină promisiunile făcute astăzi în faţa noastră. Îl cunosc de aproape 20 de ani şi sunt încântat să văd cum evoluţia sa politică este pusă în mişcare de apartenenţa la Uniunea Europeană. Îi ţin pumnii, deoarece, după cum spun spaniolii Con mi patria, con razón o sin ella, după cum spun englezii, ,,Bună, rea, este ţara mea”, şi după mine, ,,Cu ţara mea, înainte la bine şi la greu”.
Zita Pleštinská
- (SK) Aş dori să încep prin a-mi exprima satisfacţia că, încă de la începutul preşedinţiei sale, vecina şi sora noastră, Republica Cehă, a spulberat orice dubii cu privire la abilitatea unui nou stat membru de a conduce şi de a gestiona afacerile Uniunii Europene.
Preşedinţia cehă a demonstrat că este capabilă să reacţioneze şi să acţioneze în situaţii critice, cum este războiul din Gaza şi sistarea livrărilor de gaze ruseşti către UE. Ca reprezentant al Slovaciei, ale cărei livrări de gaze provin în procent de 97% din Rusia şi care, împreună cu Bulgaria, se află într-una dintre cele mai critice situaţii, aş dori să recunosc personal implicarea domnului prim-ministru Mirek Topolánek în negocierile cu părţile ruseşti şi ucrainene. Domnule prim-ministru, Slovacia nu are nici acum gaze şi, prin urmare, are în continuare nevoie de ajutorul dumneavoastră activ. Europa are nevoie de o politică energetică comună şi trebuie să-şi îmbunătăţească poziţia de negociere în domeniul energetic.
Preşedinţia Franţei şi-a început activitatea odată cu conflictul ruso-georgian, iar preşedinţia cehă trebuie să rezolve conflictul comercial şi politic dintre Rusia şi Ucraina. Sunt convins că a venit timpul să învăţăm o lecţie din aceste evenimente. Este foarte importantă identificarea regiunilor în care UE este dependentă de Rusia, precum şi a zonelor în care Rusia este dependentă de UE. Chiar dacă relaţiile cu Rusia sunt importante, este inacceptabil ca aceasta să se folosească de resursele de gaze ca armă politică. Trebuie să acţionăm prompt în abordarea problemelor legate de diversificarea resurselor energetice şi de construire a conductei Nabucco. Domnule prim-ministru, Slovacia se află într-o situaţie neobişnuită şi vă consideră un aliat în problema luării unei decizii strategice privind centrala Jaslovské Bohunice. Aş dori, de asemenea, să apelez la ajutorul dumneavoastră, domnule Barroso, în calitate de Preşedinte al Comisiei Europene.
Personal, consider că mai sunt încă multe neajunsuri în implementarea liberei circulaţii a persoanelor şi de aceea agreez motto-ul preşedinţiei cehe - o Europă fără bariere.
Doresc preşedinţiei cehe mult succes în implementarea programului 3E şi atingerea obiectivelor Tratatului de la Lisabona de către UE.
Miloš Koterec
- (SK) Domnule prim-ministru, ca fost conaţional al dumneavoastră, sunt încântat să vă urez bun venit în Parlamentul European şi să vă doresc mult succes în punerea în aplicare a obiectivelor prezentate.
Priorităţile dumneavoastră 3E înglobează, cu siguranţă, problemele actuale cu care se confruntă Uniunea Europeană, deşi sper că în domeniul economic nu veţi uita de aspectele sociale de o importanţă atât de mare pentru majoritatea cetăţenilor UE. Când v-am văzut la ceremonia de adoptarea a monedei euro în Slovacia, am fost încântat să descopăr că noul Preşedinte în exerciţiu al Consiliului susţine o integrare strânsă între ţările Uniunii. Cu toate acestea, la fel ca majoritatea deputaților în acest Parlament, aş fi şi mai încântat dacă aţi contribui la ratificarea Tratatului de la Lisabona în Republica Cehă. În caz contrar, va fi dificil să realizaţi priorităţile pe care vi le-aţi stabilit. Dacă dorim ca UE să devină, după cum aţi spus şi dumneavoastră, nu numai un simplu plătitor, dar şi un jucător în lumea afacerilor, atunci trebuie să facem acest pas.
Domnule prim-ministru, după cum s-a spus în mai multe rânduri, alegerile europene vor constitui un moment important pe durata preşedinţiei dumneavoastră. Rezultatul alegerilor va influenţa politica UE în următorii cinci ani şi sprijinul material din partea Consiliului poate juca un rol semnificativ aici. Când Slovacia este eliminată din campionatul mondial de hochei pe gheaţă şi Republica Cehă se califică în turul doi...
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Tunne Kelam
Doamnă preşedintă, aş dori să exprim, la rândul meu, în numele Estoniei, susţinerea preşedinţiei cehe. O competitivitate cu adevărat mare este cel mai bun remediu împotriva crizei economice, asociată cu realizarea celor patru libertăţi fundamentale. Domnule Preşedinte în exerciţiu, susţin ideea dumneavoastră de dezvoltare maximă a Parteneriatului Estic. Înţelegem acum cât de important este angajamentul unor ţări ca Ucraina şi Georgia faţă de supremaţia legii şi responsabilitatea democratică.
În luna septembrie a anului trecut, Parlamentul European a propus stabilirea zilei de 23 august pentru comemorarea comună a victimelor comunismului şi ale nazismului. Sperăm că veţi fi primul care va încerca să convingă toate cele 27 de guverne să adopte în mod oficial această dată, începând cu luna august din anul următor. Sperăm, de asemenea, să aveţi în vedere evaluarea morală şi politică europeană a crimelor comise sub comunismul totalitar.
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Silvia-Adriana Ţicău
"Economie, Energie şi Uniunea Europeană în lume” este motto-ul preşedinţiei cehe a Uniunii. Cetăţenii europeni aşteaptă ca instituţiile europene să îi protejeze împotriva crizelor şi să le îmbunătăţească calitatea vieţii. Planul de redresare economică a Uniunii Europene, creşterea eficienţei energetice şi siguranţa aprovizionării cu energie sunt astăzi priorităţile cetăţenilor europeni.
Solicit preşedinţiei cehe ca, în ciuda apropierii alegerilor europene, sau mai ales din acest motiv, să dăm dovadă de viziune, de voinţă politică şi mai ales de angajament faţă de cetăţenii europeni. Împreună putem să ajungem la un acord în primă lectură pentru Directiva privind eficienţa energetică a clădirilor şi vă asigur că atât Parlamentul European, cât şi Comisia Europeană sunt gata să vă sprijine pentru ca Directiva privind eficienţa energetică a clădirilor să se numere printre rezultatele preşedinţiei cehe.
Marios Matsakis
Doamnă preşedintă, având experienţa traumatizantă a comunismului rus, Republica Cehă merge acum la extrem, apropiindu-se hotărât şi cu supunere de SUA. Acest fapt este demonstrat în mod clar nu numai de poziţia dumneavoastră privind situaţia din Gaza şi Tratatul de la Lisabona, domnule Preşedinte în exerciţiu, dar şi de decizia Guvernului dumneavoastră de a găzdui rachetele americane pe teritoriul ceh. Acceptul dumneavoastră de a servi cu încredere administraţia de la Washington cu costul de a risca pacea Europei este inacceptabil şi suspect.
Ţara dumneavoastră face parte în prezent din UE, nu din SUA, şi trebuie să vă asiguraţi că guvernul acţionează în consecinţă. Statele satelit ale Americii nu îşi au locul în Uniunea noastră. Aşa că trebuie să alegeţi: UE sau SUA? Nu le puteţi avea pe amândouă!
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Doamnă preşedintă, domnule Preşedinte în exerciţiu, preşedinţia cehă a fost prima în ani de zile care a scăpat acea glumă proastă, Constituţia Europeană, cunoscută şi sub numele de Tratatul de la Lisabona, pe agenda întrunirii. Această abordare realistă inspiră optimism şi demonstrează respect pentru democraţie şi principiul unanimităţii.
Preşedinţia cehă a hotărât să se concentreze pe cele mai actuale probleme, inclusiv conflictul din Gaza şi securitatea energetică. Iniţial nu se plănuia să se intervină în conflictul gazelor izbucnit între Rusia şi Ucraina, însă atunci când au început să fie afectate un număr mare de state membre, domnul Topolánek a luat atitudine ca mediator. Este clar că în şase luni preşedinţia nu va realiza toate obiectivele stabilite, însă primele două săptămâni arată deja că poate avea rezultate bune, în ciuda predicţiilor ale unor politicieni prezenţi aici. În numele delegaţiei...
(Preşedintele întrerupe vorbitorul.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. Am aflat că o aşa-zisă operă de artă a fost expusă la Bruxelles, cu sprijinul preşedinţiei cehe, lucrare în care ţara mea, Bulgaria, este ilustrată printr-o toaletă. Acest lucru este foarte jignitor şi contrar tradiţiilor Uniunii Europene de parteneriat şi respect reciproc. De aceea insistăm ca această lucrare să fie imediat retrasă de preşedinţia cehă şi de oricine a îndrăznit să aducă o astfel de jignire intolerabilă unuia din statele membre. Dacă această lucrare nu este retrasă imediat, colegii mei şi cu mine vom merge şi o vom retrage cu mâinile noastre.
Mirek Topolánek
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului. -(CS) Vă mulţumesc că mi-aţi acordat cuvântul. Aş dori să încep cuvântarea de încheiere prin a vă mulţumi pentru toate opiniile exprimate; am avut parte de primire foarte călduroasă, lucru la care nu mă aşteptam. Aş dori, de asemenea, să menţionez că preşedinţia cehă şi eu personal, în calitate de Preşedinte în exerciţiu al Consiliului European, vom comunica şi vom coopera îndeaproape cu Comisia Europeană pe durata celor şase luni. Primele două săptămâni au demonstrat că printr-o relaţie de comunicare constantă, zilnică şi deosebit de activă, nu numai cu domnul José Manuel Barroso, dar şi cu întreaga Comisie, s-a menţinut acţiunea comună privind problemele care s-au abătut asupra noastră la începutul acestui an. Mă refer aici nu numai la cooperarea noastră cu Parlamentul European, ci şi în special la relaţia noastră de comunicare cu Comisia Europeană în rezolvarea acestor probleme ad hoc. Aş dori să-mi exprim încă o dată recunoştinţa faţă de domnul Preşedinte Barroso.
Înainte să ajung aici, am jurat că nu voi spune nicio glumă. Singura glumă pe care am spus-o totuşi, şi care ar amuza pe oricine din ţara mea, nu a avut succes. Nu mai contează, mă voi strădui mai mult data viitoare şi poate că, în cele din urmă, gluma va fi percepută corect chiar şi în traducerea germană, înţelegându-ne astfel unul cu celălalt.
Tratatul de la Lisabona nu poate fi o mantra. Trebuie să fie un mijloc şi nu un scop; este o modalitate de a îmbunătăţi activitatea Uniunii Europene. Nu trebuie să fie niciodată o chestiune de constrângere. Fiecare ţară are propriile ei instrumente şi reguli de joc în realizarea ratificării. Faptul că am semnat tratatul nu înseamnă că voi influenţa deciziile celor două camere ale Parlamentului ceh, care sunt autonome, libere şi iau deciziile singure. De asemenea, nu avem nicio intenţie de a exercita dinainte presiuni asupra deciziei poporului irlandez. Nu putem impune valabilitatea tratatului în niciun fel, deşi cred că tratatul este necesar în aceste momente şi va facilita activitatea Uniunii Europene. Aceasta este ultima mea observaţie privind acest subiect şi nu voi reveni deoarece am explicat deja poziţia mea personală.
Mi-a plăcut afirmaţia onorabilului deputat, domnul Kirkhope, şi voi parafraza un alt citat al lui Churchill pentru a arăta ce gândesc despre vremurile de acum: ,,Nu mai vreau alte crize, am agenda deja ocupată.” Cred că evenimentele prin care am trecut în primele câteva săptămâni arată că ne alegem priorităţile corect şi că suntem bine pregătiţi. În plus, am început să abordăm problema gazelor începând cu mijlocul lunii decembrie, în timpul preşedinţiei franceze.
Vreau să-mi cer scuze tuturor deputaților cărora nu le voi răspunde la întrebările specifice; voi încerca să generalizez puţin această discuţie şi să clarific la modul general aceste probleme specifice.
Problema contrabandei, a drogurilor şi a copiilor, a traficului de copiii şi altele asemănătoare. Aşa cum acest Parlament dezbate cu privire la nivelele de libertate şi securitate, la fel o face şi Republica Cehă şi dorim să urgentăm aplicarea directivelor şi a întregului plan legislativ în cadrul deciziilor Consiliului de a combate contrabanda de carne vie. Vreau doar să spun este că suntem pregătiţi pentru această situaţie şi vrem să ne ocupăm de fiecare aspect în parte.
Discuţiile la scară largă legate de conducta Nabucco. Trebuie să recunoaştem cu toată sinceritatea că Nabucco va fi o alternativă la alte rute de tranzit doar dacă furnizează şi o sursă alternativă de livrare. Iar în legătură cu discuţiile purtate pe tema Ucrainei, conaţionalul meu, Josef Zieleniec, a spus-o foarte clar - este o problemă politică şi geopolitică şi, după părerea mea, dacă nu acordăm Ucrainei o şansă să îşi rezolve problemele interne, dacă nu impunem restricţii asupra conductelor ce aparţin diferiţilor jucători, indiferent dacă sunt persoane fizice sau juridice pe piaţa gazelor, am putea pierde orientarea pro-europeană a Ucrainei, ceea ce este, desigur, o problemă de natură geopolitică. Nu putem decât să speculăm asupra obiectivelor întregii crize - poate doar o creştere a preţului pe termen scurt, poate mai multe presiuni asupra construirii conductei Nord Stream, ruta nordică alternativă, sau poate că obiectivul este, de fapt, paralizarea înclinaţiilor europene ale Ucrainei. În oricare dintre cazuri, aceşti factori fac parte din problemă, care nu se întinde doar pe termen scurt şi nu se referă doar la energie.
Dacă ar fi să dau un răspuns la întrebarea dacă Europa ar trebui să fie mai liberală sau mai socialistă, aş îndrăzni încă o glumă şi aş spune că propun un compromis al unei Europe liberal-conservatoare, dar chiar este ultima glumă pe care o mai fac.
Cu privire la calea urmată de preşedinţia cehă şi la adoptarea monedei euro, pe 1 ianuarie am declarat că Republica Cehă îşi va anunţa data adoptării monedei euro ca fiind 1 noiembrie în acest an. Guvernul meu este primul guvern care va îndeplini criteriile de la Maastricht. Nu privesc această problemă ca pe o cursă. Îi felicit pe contracandidaţii mei din Slovacia şi vom aştepta să vedem modul în care criza financiară va afecta respectarea regulilor Pactului de Stabilitate şi Dezvoltare şi ce fel de efecte va avea asupra îndeplinirii de facto a tuturor reglementărilor care guvernează zona euro. Sunt îngrijorat - şi în ceea ce priveşte soluţionarea crizei financiare - că simplificarea propriilor reguli ale UE este un pas distructiv şi astfel, când ne vom referi la o Europă a regulilor, vom insista în mod firesc asupra conformităţii cu directivele privind ajutorul de stat şi competiţia şi acesta va fi unul din criteriile de evaluare a tuturor propunerilor de abordare a crizei financiare. Regulile se aplică atât în vremuri bune, cât şi rele şi se aplică tuturor. În acest caz egalitatea trebuie să fie absolută.
Voi încerca să comentez pe baza afirmaţiei ,,O Europă fără bariere”. Da, intenţia a fost ca afirmaţia să aibă cel puţin trei sensuri. Unul este cel economic, care presupune eliminarea barierelor de pe piaţa internă, mai există semnificaţia mentală sau psihologică, cu alte cuvinte eliminarea barierelor din mintea europenilor, desigur, un obiectiv al ţărilor devenite recent membre ale UE, iar ultima semnificaţie se referă la eliminarea barierelor externe, evitarea protecţionismului, o liberalizare autentică a comerţului internaţional drept unul din instrumentele de gestionare a crizei, impulsionarea cererii, şi percepţia eficientă asupra concluziilor summitului G20 de la Washington.
Aş dori să menţionez aici poate singurul lucru care mă afectează personal şi care a fost deja mediatizat. Václav Havel este grav bolnav şi a fost internat. El simbolizează, şi nu doar pentru Republica Cehă, direcţia noastră atât înaintea, cât şi după luna noiembrie - el simbolizează în esenţă căderea Cortinei de Fier. El a fost primul ceh care a luat cuvântul în cadrul acestui Parlament European şi în numele nostru, al tuturor, îi doresc însănătoşire grabnică.
Aş vrea să răspund în mod specific la întrebările adresate de un deputat prezent la această întrunire. Am fost impresionat de preocuparea domnului Rouček pentru guvernul ceh şi aş putea enumera cel puţin şase exemple din ultimii zece-cincisprezece ani, perioadă în care au existat ţări deţinătoare ale preşedinţiei Uniunii Europene care s-au confruntat cu multe probleme interne şi, cu toate acestea, s-au bucurat de o preşedinţie de succes. La momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Maastricht preşedinţia aparţinea Belgiei, unde aveau loc schimbări de constituţie fără a afecta preşedinţia; în timpul preşedinţiei franceze Uniunea Europeană îşi extindea graniţele şi urma să includă Suedia, Finlanda şi Austria, în timp ce în Franţa exista o criză politică internă; după aceea, în momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Amsterdam în 1999, în timpul preşedinţiei germane, Gerhard Schröder se confrunta cu probleme majore şi Lafontaine a demisionat din partid; a urmat apoi momentul introducerii monedei euro în timpul preşedinţiei spaniole conduse de José María Aznar; ulterior a urmat preşedinţia irlandeză, şi lista ar putea continua. Nu vă îngrijoraţi pentru problemele interne ale politicii cehe; acestea nu vor afecta preşedinţia cehă.
În ceea ce priveşte Forumul Nuclear: nu putem avea o discuţie pe tema nucleară în care conflictul dintre verzi, liberali, conservatori şi alţii să aibă un final forţat. În cadrul Forumului Nuclear, organizat în colaborare cu Comisia Europeană şi care se va desfăşura în Bratislava şi Praga, va trebui lansată o nouă dezbatere despre securitate, oportunităţi, riscuri şi necesităţi şi despre toate acele lucruri care au devenit un subiect tabu în ultimii ani. Obiectivul Forumului Nuclear slovac-ceh este exact distrugerea acestui subiect tabu. Este clar de ce prim-ministrul Fico se află în Ucraina şi la Moscova; problemele din Bulgaria şi Slovacia sunt critice întrucât ambele state sunt total dependente de rezervele de gaze din Ucraina. Bulgaria poate stoca doar o treime din capacitatea necesară, iar în Slovacia producţia s-a redus deja la mii de companii, centrala energetică din Nováky a ars şi criza majoră afectează ţara. Ţin legătura zilnic cu Robert Fico şi îl sprijin în această misiune a dânsului, chiar dacă nu cred că va fi una de succes în aceste momente. Trebuie să fim mult mai puternici în faţa celor doi jucători, Ucraina şi Rusia, Naftohaz şi Gazprom. Mai mult, cred că atât Comisia Europeană, cât şi preşedinţia cehă trebuie să acţioneze în continuare cât se poate de eficient şi în forţă. Trebuie să căutăm mijloacele de a depăşi o serie de probleme tehnice. Este imposibil ca aceste livrări să nu fie reluate dintr-un motiv total irelevant (şi anume, utilizarea gazelor tehnice) şi în continuare vom lua măsuri în acest sens.
Subiectul Balcani şi problemele legate de acesta au fost îndelung dezbătute şi întrebările au fost numeroase. Domnul Peterle ştie foarte bine că, dacă nu se deblochează calea spre procesul de aderare a Croaţiei, trebuie găsită o soluţie bilaterală la conflictul sloveno-croat. Conflictul nu este unul european, deşi a început să îşi facă apariţia printre discuţiile privind aderarea. În acest sens sper ca, printr-o comunicare continuă cu prim-miniştrii şi preşedinţii celor două ţări şi prin contribuţia mea personală la această chestiune, să ajutăm la rezolvarea problemelor privind graniţa sloveno-croată.
Mai sunt multe lucruri pe care aş vrea să le spun, însă voi încerca să nu vă reţin foarte mult. Voi încerca să deschid calea pentru activităţile dumneavoastră ulterioare. În încheiere, aş dori să menţionez aprecierea noastră deosebită de a face parte dintr-o comunitate de state construită pe valori şi baze pe care noi, după noiembrie 1989, am reuşit încă o dată să le adoptăm ca pe propriile noastre valori şi ţeluri. Apreciem, de asemenea, oportunitatea de a prezida această întreagă comunitate. Este un lucru unic, un lucru pe care generaţia mea, în vârstă de 33 de ani în 1989, nu ar fi crezut să îl trăiască. Apreciem, de asemenea, faptul că putem aborda o multitudine de probleme. Ceea ce apreciem cel mai mult sunt discuţiile interne libere. Aceasta este libertatea care ne permite unificarea acestor probleme într-un spectru de vederi relevante pentru soluţionarea acestora. Declar fără echivoc ceea ce Tomas Garrigue Masaryk a afirmat: ,,democraţia înseamnă discuţii”. Sunt nerăbdător să calc pe urmele primului preşedinte cehoslovac; pentru mine acest subiect rămâne deschis. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată şi aştept următoarea noastră întrunire.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. -Doamnă preşedintă, discuţiile de astăzi au fost foarte interesante şi este încurajator să văd o înţelegere comună a provocărilor şi, în general, sprijinul acordat preşedinţiei cehe. Încă o dată menţionez dorinţa de a lucra cu loialitate, în mod constructiv şi în cele mai bune relaţii cu prietenii noşti cehi. Succesul lor este şi succesul Europei.
Aşa cum unii dintre voi au subliniat deja, aceasta este ultima preşedinţie înainte de alegerile pentru Parlamentul European. Cred că este foarte important ca, pe durata acestor luni, să demonstrăm relevanţa tuturor instituţiilor noastre pentru bunăstarea, prosperitatea şi solidaritatea cetăţenilor noştri.
Este foarte important să comunicăm şi acest lucru nu poate fi realizat doar de instituţiile europene sau de statele membre. Acest lucru trebuie făcut împreună într-un adevărat spirit de parteneriat, întrucât multe din evenimentele petrecute în aceste luni vor avea o importanţă semnificativă pentru viitorul Europei, precum şi pentru respectul acordat instituţiilor noastre din toată Europa.
Aş vrea să profit de acest moment şi să răspund la unele întrebări concrete care mi-au fost adresate, în special legate de problema energetică. Da, avem nevoie de o revizuire urgentă a Directivei privind securitatea gazelor. La fel a afirmat-o şi Comisia când şi-a prezentat concluziile strategice privind energia în noiembrie anul trecut şi ne străduim pentru a înainta propunerea legislativă Parlamentului European şi Consiliului cât mai curând posibil. Într-adevăr, avem nevoie de mai multă solidaritate şi un progres mai vizibil în ceea ce priveşte securitatea energetică în Europa Acest lucru a constituit esenţa concluziilor noastre strategice privind energia prezentate recent.
Aş dori să profit încă o dată de acest moment şi să solicit tuturor statelor membre şi instituţiilor europene să lucreze mai activ la mecanismele solidarităţii energetice europene. Da, avem, de asemenea, nevoie să accelerăm investiţiile în infrastructura energetică, interconectori şi eficienţă energetică. De aceea este atât de important să obţinem cele 5 miliarde de euro de la bugetul Comunităţii alocaţi în acest scop.
Fac un apel la dumneavoastră, atât la Parlamentul, cât şi la preşedinţia cehă, să transpuneţi în practică acest lucru cât mai curând posibil. Da, relansarea economiei trebuie asociată cu dezvoltarea tehnologiilor verzi inteligente dacă dorim să ieşim din această criză mai puternici. Propunerile noastre aşteaptă să fie adoptate pentru a grăbi utilizarea fondurilor structurale în acest scop. Avem nevoie de fonduri pentru eficienţă în domeniul energetic şi pentru interconectorii energetici şi, prin coordonarea programelor de stimulare naţională, ne vom alinia eforturilor naţionale în această direcţie în conformitate cu concluziile Consiliului European.
Tot ce vreau să spun este că, pentru a depăşi această criză economică şi pentru a reda locul Europei pe calea unei dezvoltări sustenabile, trebuie, de asemenea, să respectăm regulile Comisiei privind egalitatea de şanse. Europa trebuie să faciliteze în continuare atât pentru bărbaţi, cât şi pentru femei, implicarea acestora în domeniul economic şi să sprijine ideea vieţii de familie combinate cu cea profesională.
Aş vrea să adaug un lucru despre Tratatul de la Lisabona, pe care mulţi dintre voi l-au menţionat deja: avem nevoie de acest tratat mai mult ca niciodată, ratificat de toate statele membre. Într-adevăr, trebuie să respectăm toate procesele de ratificare naţionale, dar când un guvern, în numele unui stat, semnează un tratat, îşi ia angajamentul solemn că-l va pune în aplicare.
(Aplauze)
Mulţi dintre voi au vorbit despre preşedinţia cehă şi despre importanţa acesteia. Aşa cum au spus-o şi unii dintre dumneavoastră - domnul Nassauer, domnul Brok şi alţii - faptul în sine că avem o preşedinţie cehă este un eveniment de o importanţă majoră. Este pentru prima oară când un fost stat membru al Pactului de la Varşovia şi-a asumat responsabilitatea de a prezida Consiliul European. Când ne gândim la acest lucru, ne dăm seama ce realizare imensă este ca, după 20 de ani de la căderea Cortinei de Fier, Republica Cehă să se afle la cârma Consiliului European şi ca domnul prim-ministru Topolánek şi viceprim-ministrul Vondra să coopereze în asumarea acestei responsabilităţi. Am încredere totală în ceea ce veţi întreprinde.
Aş vrea să vă împărtăşesc o experienţă pe care am avut-o anul trecut în timpul preşedinţiei portugheze. Împreună cu prim-ministrul Socrates al Portugaliei am fost la Zittau, la graniţa dintre Republica Cehă, Polonia şi Germania, şi am văzut emoţia care l-a cuprins pe domnul prim-ministru Topolánek în acele momente. Acea graniţă, care despărţea odată Europa în două părţi este acum un punct de circulaţie liberă pentru europenii din toate aceste state. A fost un moment extraordinar şi o realizare la fel de mare, de care ar trebui să fim mândri. De aceea cred cu adevărat că este foarte important să ne apărăm valorile pentru a face din această preşedinţie un succes.
Unii dintre voi au spus că succesul Republicii Cehe este important deoarece este o ţară mică. Îmi pare rău, dar Republica Cehă nu este o ţară mică nici chiar în termeni europeni. De fapt, uneori este un semn al complexului de inferioritate să considerăm unele din statele noastre membre drept ţări mici. Aş vrea să vă spun că - aşa cum a spus şi Paul-Henri Spaak, unul din fondatorii proiectului nostru european, în Uniunea European nu mai există ţări mici şi mari; sau, altfel spus, niciuna din ele nu este mare: problema este că unele din ele încă nu au observat acest lucru.
De fapt, când ne uităm la restul lumii - când vedem dimensiunea puterii Americii sub aspectul apărării şi al tehnologiei; când vedem imensa dimensiune geografică a Rusiei; când vedem imensa dimensiune demografică a Chinei sau a Indiei - oare putem spune că există ţări mari în Europa?
Nu mai există ţări mari în Europa. Toate sunt mari în ceea ce priveşte demnitatea lor. Pentru Comisia Europeană toate statele membre au aceeaşi demnitate, însă dacă vrem să fim mari în lume avem nevoie de o Uniune Europeană puternică. Trebuie să acţionăm împreună; trebuie să ne folosim de pârghiile tuturor instituţiilor noastre şi, dacă vom continua să acţionăm astfel, ne vom diferenţia definitiv în lume. De aceea avem nevoie de Tratatul de la Lisabona. De aceea avem nevoie de un ţel comun. De aceea avem nevoie de instituţii puternice. Doresc preşedinţiei cehe numai bine.
(Aplauze puternice şi prelungite)
Preşedintele
Întrunirea se încheie aici.
Urmează votul.
Declaraţii scrise (în conformitate cu articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Gerard Batten  
în scris. - Unii dintre noi aşteaptă luarea de cuvânt a preşedintelui Klaus în februarie. Va fi cât se poate de reconfortant să ascultăm o persoană îndeajuns de inteligentă şi de cinstită încât să pună la îndoială ortodoxiile ideologice ale Uniunii Europene care se află din ce în ce mai aproape şi schimbarea climatului.
Preşedintele Klaus a avut, într-adevăr, dreptate, să compare Uniunea Europeană cu Uniunea Sovietică. Prietenul meu, marele disident rus, Vladimir Bukovsky spune despre Uniunea Europeană: ,,Ştiu din experienţa proprie cum va fi viitorul vostru şi pot să vă spun că nu va fi bine.” Domnul Bukovsky are, într-o mare măsură, dreptate: UE este o formă mai blândă de comunism.
Nu putem decât să sperăm că preşedinţia cehă va fi puţin mai sceptică în ceea ce priveşte marele proiect european decât au fost preşedinţiile anterioare. Unul dintre lucrurile pe care le pot face cehii este să amâne ratificarea Tratatului de la Lisabona până la al doilea referendum din Irlanda. Apoi, după ce irlandezii vor vota din nou negativ, cehii pot accepta hotărârea democratică a singurei națiuni a UE căreia i s-a permis organizarea unui referendum şi împiedicarea Tratatului, oprind ratificarea acestuia. Să sperăm că Preşedintele Klaus este cel care va face acest lucru.
Alessandro Battilocchio  
Vă mulţumesc, doamnă preşedintă, şi doresc să îmi exprim dorinţa sinceră ca Republica Cehă să reuşească în ceea ce şi-a propus. Nu sunt semne bune la început de preşedinţie: euro-scepticismul fundamental, care a stat la baza multora dintre acţiunile cehilor în ultima perioadă (cum ar fi eşecul, până în prezent, de a ratifica Tratatul de la Lisabona) nu ofertă prea multă consolare nici măcar optimiştilor. Declaraţia cu privire la situaţia din Gaza făcută de Preşedintele în exerciţiu al Consiliului a demonstrat şi ea o lipsă de intuiţie instituţională: ar trebui să se cadă de acord asupra poziţiilor cu celelalte 26 de state membre. În plus, faptul că nu s-au putut întâlni cu Grupul Socialist în cadrul Parlamentului European e un semn rău: nu s-a mai întâmplat până acum ca un Preşedinte în exerciţiu al Consiliului să nu îşi găsească timp pentru un dialog cu un grup politic important din Parlament. Doamnă Preşedintă, sper că vom fi surprinşi de o acţiune eficientă şi autoritară: în acest caz, la finalul celor şase luni, vom avea probitatea intelectuală de a-i acorda încredere.
Ilda Figueiredo  
Preşedinţia cehă prezintă trei priorităţi: economia, energia şi relaţiile externe. Astfel, prezentarea programului preşedinţiei cehe a urmat direcţii deja cunoscute, însă are şi câteva particularităţi, în special în ceea ce priveşte ratificarea Tratatului de la Lisabona. Prim-ministrul ceh a afirmat nevoia de respectare a suveranităţii cetăţenilor irlandezi. A luat chiar în considerare faptul că, dacă ar fi existat un referendum în Republica Cehă, poate că rezultatul ar fi fost similar celui din Irlanda, acceptând că proiectul Tratatului ar putea fi respins.
În legătură cu criza gazelor dintre Rusia şi Ucraina, acesta a avut în vedere posibilitatea ca vina să aparţină ambelor, subliniind motivele economice, strategice şi politice pentru acţiunile acestora şi a susţinut o intervenţie mai riguroasă din partea Uniunii Europene, însă nu a venit cu propuneri specifice.
În ceea ce priveşte problemele socio-economice, nu a venit cu idei diferite, ceea ce înseamnă că se menţin poziţiile neo-liberale, că se resping de către Parlamentul European propunerile cu privire la Directiva privind timpul de lucru, Pactul pentru Stabilitate şi Dezvoltare şi strategia neo-liberală de la Lisabona şi a ignorat criza economică şi consecinţele grave ale acesteia în ceea ce priveşte dimensiunea socială.
În plus, în ceea ce priveşte crimele de război pe care Israelul continuă să le comită împotriva palestinienilor, nu a spus mai nimic, lucru pe care îl deplângem.
Genowefa Grabowska  
în scris. - (PL) Preşedinţia cehă a venit într-un moment dificil pentru întreaga UE. Criza financiară, criza energetică şi recesiunea economică sunt mai dificile ca niciodată în istoria ultimilor cincizeci şi şase de ani. Şi pe lângă acestea mai avem şi alegerile din iunie pentru Parlamentul European şi ultimul conflict militar din Fâşia Gaza. Personal regret faptul că cehii nu reuşesc să găsească instrumentele potrivite pentru a rezolva aceste probleme. Îmi pare rău că Tratatul de la Lisabona care reformează UE nu este o realitate.
Acesta este motivul pentru care nu există o politică externă comună: nu există un sistem pentru luarea deciziilor, iar statele membre nu sunt legate de principiul solidarităţii energetice. Iar părerile preşedintelui Vaclav Haus cu privire la schimbarea climatice, reforma UE şi moneda euro, care sunt ciudate, dacă nu chiar ostile, mai au multe de lămurit în această privinţă. De aceea fac apel la guvernul ceh şi la premierul Mirek Topolánek să constrângă declaraţiile publice ale lui Klaus cu privire la afacerile UE cât se poate de mult. Acest lucru este atât pentru binele său, cât şi în interesul nostru comun.
Priorităţile cehe ,,3 E” - economia, energia şi relaţiile externe - sunt, de fapt, rezumatul necesităţilor Europei. De aceea cred că promisiunile domnului Schwarzenberg că cehii ,,vor împinge în faţă problemele europene” în mod semnificativ şi că ,,nu vor fi codaşii Europei” se vor adeveri. Doresc din toată inima vecinei noastre sudice o preşedinţie de succes!
Gábor Harangozó  
în scris. - Planul de Recuperare Economică - aprobat în decembrie - reprezintă un pas important în direcţia corectă pentru a face faţă încetinirii economice actuale. Aspectele sale concrete trebuie să fie acum implementate rapid şi eficient. În această privinţă, Uniunea trebuie să îşi maximizeze eforturile de a facilita accesul la resursele disponibile. De aceea - în timp ce se redă încrederea în piaţa financiară - trebuie în special să îmbunătăţim şi să simplificăm măsurile pentru a accelera implementarea fondurilor structurale şi de coeziune. Politica de coeziune este cel mai important instrument de solidaritate din cadrul Uniunii, iar rolul său în gestionarea efectelor negative ale unei crize globale de o asemenea anvergură este, bineînţeles, esenţial. Pe lângă acestea, daţi-mi voie să salut, printre priorităţile noii preşedinţii cehe, dorinţa de a iniţia discuţii cu privire la redefinirea unei Zone mai puţin favorizate, în paralel cu comunicarea din cadrul Comisiei. O delimitare mai corectă a acestor zone va fi cu adevărat utilă în identificarea mai exactă a necesităţilor şi va cultiva posibilităţile de dezvoltare şi astfel lucrul în conformitate cu obiectivele de convergenţă socială, teritorială şi economică de la un capăt la altul al Uniunii. Într-adevăr, este nevoie să continuăm eforturile de a evita consecinţele negative ale crizei nu numai în ceea ce priveşte economia, ci şi în ceea ce-i priveşte pe cetăţeni, care reprezintă elementul cel mai vulnerabil.
Mieczysław Edmund Janowski  
în scris. - (PL) Doresc să îi mulţumesc domnului preşedinte Mirek Topolánek pentru stabilirea priorităţilor preşedinţiei cehe. Celor trei E - economia, energia şi imaginea Europei în lume, care vor constitui cadrul preşedinţiei în Comunitate, li se vor adăuga evenimente internaţionale neprevăzute: evenimentele din Gaza şi criza gazelor.
Problema conflictului din Gaza are dimensiuni politice. Totuşi, în momentul de faţă a devenit atât de militarizat, încât problemele umanitare devin vizibile. Acolo mor oameni! Şi nu doar militanţii Hamas care au declanşat conflictul militar, ci şi copii, femei şi bărbaţi nevinovaţi,. Împreună cu Naţiunile Unite, UE trebuie să facă toate demersurile posibile pentru a găsi o soluţie la acest conflict sângeros. Evreii şi palestinienii pot trăi în pace unii cu alţii. Trebuie să fiţi neînduplecaţi în eforturile voastre de a atinge acest scop.
Criza gazelor a lovit multe state europene. Conflictul dintre două companii, una rusească şi cealaltă ucraineană, s-a transformat într-o dispută între cele două ţări. Acum, ca rezultat, mulţi dintre cetăţenii din diverse ţări sau de suferit, iar livrările de energie au fost întrerupte în mijlocul unei ierni aspre. De asemenea, s-au înregistrat şi importante pierderi economice, deoarece şi în industrie este nevoie de gaze. Este, aşadar, timpul să punem la punct un sistem de petrol şi gaze pe tot cuprinsul UE care să beneficieze de o varietate de surse. De asemenea, trebuie să căutăm de urgenţă noi surse de energie şi să folosim metode moderne de gazificare a cărbunelui. Polonia a început deja să facă aceşti paşi.
Doresc cordial prietenilor noştri cehi succes în ducerea la îndeplinire a scopurilor UE.
Magda Kósáné Kovács  
Preşedinţia cehă se află într-o situaţie dificilă. Este greu să apuci hăţurile puterii pentru prima dată după o preşedinţie care, cunoscută ca fiind unul dintre motoarele Europei, a stat deja la cârma Uniunii de mai multe ori. Poziţia lor este dificilă deoarece criza financiară îşi face simţite efectele în Europa abia acum. Şi este greu pentru că trebuie să lupte nu numai cu euroscepticii din Parlament, ci şi cu reprezentanţii politici de rang înalt din ţara lor.
Cu toate acestea, programul preşedinţiei cehe pare a fi unul care încearcă să păstreze Uniunea Europeană echilibrată. Cu scopul nobil al motto-lui ,,o Europă fără frontiere”, rămâne în prim-plan nu numai problema rezolvării crizei economice, dar şi modalitatea de afirmare eficientă a principiilor UE pe termen îndelungat. Republica Cehă este prima ţară din regiunea est-central europeană care înglobează toate caracteristicile comune ale noilor state membre ale UE. În consecinţă, programul preşedinţiei cehe încearcă o reprezentare proporţională a cerinţelor de bază pentru noile state membre.
Suntem încântaţi că răspunsul preşedinţiei cehe la criza economică se axează pe dezvoltarea forţei de muncă interne şi pe promovarea mobilităţii verticale.
În acelaşi timp aş dori să atrag în special atenţia preşedinţiei către necesitatea îmbunătăţirii situaţiei din majoritatea regiunilor nedezvoltate şi a minorităţilor de rromi. Într-adevăr, acestea sunt probleme sociale şi economice la nivel european care depăşesc graniţele.
În afara folosirii muncitorilor imigranţi, îmbătrânirea populaţiei UE şi tensiunile sociale ce derivă din acest lucru pot fi rezolvate pe termen lung, dezvoltând forţa de muncă internă reprezentată de persoane cu cunoştinţe şi abilități necompetitive.
Iosif Matula  
în scris. - Vreau să felicit Cehia pentru preluarea Preşedinţiei Uniunii Europene. De asemenea, îmi exprim aprecierea pentru faptul că a fost posibilă elaborarea unui program pe 18 luni, în cadrul unui proces de cooperare, împreună cu Franţa - care a deţinut anterior preşedinţia Uniunii Europene - şi Suedia care va prelua Preşedinţia UE în a doua jumătate a acestui an.
Provocările cu care a debutat această preşedinţie - războiul din Gaza şi întreruperea furnizării gazului rusesc, dar şi criza economică mondială - au confirmat faptul că priorităţile identificate de către Cehia sunt cât se poate de actuale.
Dintre cele 3 priorităţi anunţate de Preşedinţia Cehă - Energie, Economie şi Europa în lume, aş vrea să mă refer la componenta energetică. Personal, consider că Europa are nevoie de o politică energetică unitară, astfel încât să fie evitată dependenţa excesivă faţă de un singur bazin de resurse.
În acest sens, susţin necesitatea dezvoltării unor relaţii cu noi furnizori, dar şi importanţa investiţiilor în tehnologii neconvenţionale de producere a energiei. Trebuie să îmbunătăţim infrastructura de transport şi să acordăm atenţia cuvenită construirii traseului gazoductului Nabucco. De asemenea, cred că este prioritară scurtarea procedurilor în derularea proiectelor ce vizează surse alternative de energie şi energii neconvenţionale.
Mary Lou McDonald  
în scris. - Oare nereuşita Consiliului European de a se întruni pentru a aborda problemele reale din spatele votului negativ de la referendumul din Irlanda privind ratificarea Tratatului de la Lisabona poate determina un al doilea vot negativ?
Dându-şi seama că un al doilea vot negativ este o perspectivă cât se poate de realistă, preşedinţia cehă încearcă să se pregătească pentru eventualitatea în care Tratatul de la Lisabona nu va intra în vigoare. Aceasta încearcă să pregătească un plan B în ceea ce priveşte alegerea unei noi Comisii, respectând regulamentul Tratatului de la Nisa. Ideea vehiculată de a alege o Comisie de 26 de comisari şi un Înalt Reprezentant pentru Politică Externă şi Securitate Europeană din cele 27 de state membre este doar una dintre modalităţile în care poate fi abordată această problemă.
Cetăţenii UE recunosc că Tratatul de la Lisabona nu este panaceul prezentat de majoritatea celor mai fervenţi susţinători. Dimpotrivă: ar putea duce la adâncirea problemelor economice şi sociale cărora trebuie să le facem faţă.
În ceea ce priveşte criza din Gaza, răspunsul preşedinţiei cehe este foarte departe de ce s-a solicitat. UE trebuie să întreprindă acţiuni comune pentru a sprijini drepturile palestinienilor asediaţi şi să încerce să pună capăt vărsărilor de sânge.
Rareş-Lucian Niculescu  
în scris. - Republica Cehă, care a preluat la 1 ianuarie 2009 Președinția Consiliului Uniunii Europene, se confruntă, alături de alte state care au aderat la UE în anul 2004 și după această dată, cu unele probleme legate de starea precară, din punctul de vedere al izolației termice, a unui număr important de clădiri de locuințe.
Având în vedere: economiile importante de energie și reducerea costurilor de încălzire suportate de cetățeni, care ar putea fi realizate prin reabilitarea termică a acestor clădiri, şi posibilitățile reduse de utilizare a fondurilor structurale și de coeziune pentru investiții în acest domeniu, consider că Preşedinţia cehă a Consiliului ar trebui să includă această problemă printre priorităţile sale.
În al doilea rând, în ceea ce priveşte mandatul european de arestare, Republica Cehă a formulat o declaraţie, în baza articolului 32 al Deciziei-cadru, potrivit căreia aplică procedura de predare "numai pentru fapte săvârșite după data de 1 noiembrie 2004”. Reglementări similare sunt în vigoare și în alte state europene. Astfel de exemple determină erodarea încrederii cetăţenilor în eficienţa unor politici la nivel european de combatere a criminalităţii. Deţinerea de către Republica Cehă a preşedinţiei Consiliului este o bună oportunitate de a reanaliza aceste declaraţii.
Athanasios Pafilis  
în scris. - (EL) Declaraţiile prim-ministrului ceh şi ale Preşedintelui Comisiei Europene şi, în general, discuţiile din cadrul Parlamentului European cu privire la programul preşedinţiei cehe în UE sunt rezultatul unicei politicii anti-fundamentale a UE de sub preşedinţiile anterioare. Au transmis un mesaj potrivit căruia atacul asupra muncitorilor, asupra claselor de jos, va continua cu aceeaşi intensitate. Rolul imperialist al UE se va consolida în timp ce preşedinţia cehă face eforturi să-şi demonstreze abilităţile odată cu preluarea conducerii prin susţinerea atacului imperialist criminal al Israelului în Fâşia Gaza şi justificarea măcelului barbar al poporului palestinian, având sprijin total din partea SUA şi respectând planul US/NATO/EE pentru Noul Orient Mijlociu.
Programul Republicii Cehe semnalează o intensificare continuă a atacurilor UE asupra claselor de jos pentru a modifica impactul crizei în sistemul capitalist asupra clasei muncitoare şi a claselor sărace de jos, o creştere a agresiunii UE împotriva oamenilor, intervenţia imperialistă şi îmbunătăţirile aduse capacităţii de intervenţie militară în jurul lumii.
Oamenii trebuie să răspundă agresiunii UE contraatacând. Rezistenţa, nesupunerea şi întreruperea politicii reacţionare a UE, chiar din mijlocul acesteia, reprezintă un pas înainte.
Maria Petre  
în scris. - La începutul intervenţiei mele aş dori să reiau o idee despre care am vorbit luni, în deschiderea sesiunii plenare: deţineţi preşedinţia într-o perioadă cu o semnificaţie specială pentru fiecare din noi - anul acesta se împlinesc 20 de ani de la căderea cortinei de fier. Spuneam luni că pentru noi, dar mai ales pentru milioanele de cetăţeni care ne-au trimis aici, aceşti 20 de ani au însemnat într-o anumită măsură aşteptare, şi-n alta, acceptare. Poate că a fost normal, nu puteam scăpa mai repede de povara celor 50 de ani care ne-au separat de restul Europei.
Am dorit să intervin pentru a vă felicita pentru includerea celei de a 3-a priorităţi - Europa în lume, dar mai ales pentru abordarea prioritară a Parteneriatului estic. Istoria noastră, a României şi a Cehiei, are două repere puternice comune: 1968 şi apoi primăvara de la Praga, care a fost pentru noi, pentru românii supuşi celei mai crunte dictaturi comuniste, raza de lumină care ne-a călăuzit drumul spre libertate.
Vreau să vă rog, ca deputat român, să daţi substanţă şi concreteţe Parteneriatului estic. Sunt în această zonă milioane de cetăţeni care au nevoie de o reeditare a speranţei printr-o reluare simbolică acum, în următoarele luni, a primăverii de la Praga. Şi noi şi dumneavoastră avem şansa să înţelegem cel mai bine greutatea acestei aşteptări.
Czesław Adam Siekierski  
în scris. - (PL) Avem înainte şase luni de preşedinţie cehă la conducerea Uniunii Europene, o preşedinţie care, ne este acum destul de clar, nu va fi deloc uşoară. Cele două crize majore cărora a trebuit să le facem faţă în ultimele săptămâni ne demonstrează că o bună conducere a Uniunii Europene implică nu doar programe atent pregătite, ci, mai ales, capacitatea de a reacţiona rapid şi adecvat în faţa problemelor dificile. Acesta este un lucru de care ar trebui să ţină cont fiecare stat membru care se pregăteşte să preia preşedinţia UE.
Preşedinţia cehă vine după dinamica şi ambiţioasa preşedinţie franceză. Este greu de crezut că nu se vor face comparaţii între cele două. Totuşi, în opinia mea, autorităţile cehe sunt bine pregătite pentru această muncă, iar preşedinţia cehă va constitui un exemplu pentru felul în care chiar şi o ţară mică, intrată recent în Comunitate, poate fi un lider de succes. Şi nici măcar diviziunile politice de pe scena naţională nu îi vor opri.
Aş dori să apelez la preşedinţie pentru a acorda o parte din atenţia sa problemelor de zi cu zi. Planurile la scară largă sunt importante şi necesare, însă de multe ori fără prea mare importanţă pentru cetăţenii obişnuiţi. Şi este important ca astăzi, în prag de alegeri parlamentare, cetăţenii Uniunii Europene să simtă că această Comunitate a fost creată pentru ei, pentru cetăţenii săi, că rolul său este acela de a le face o viaţă mai bună. Aşa că spunem da viziunilor măreţe, însă prin prisma vieţii de zi cu zi.
Vă doresc mult succes!
Petya Stavreva  
Republica Cehă preia conducerea UE într-un moment în care Europa se confruntă cu provocările crizei financiare globale, întreruperea furnizării de gaz rusesc şi conflictul din Gaza.
Cred că programul ambiţios al preşedinţiei cehe va fi dus la bun sfârşit printr-o cooperare strânsă între Parlamentul European şi Comisia Europeană. Europa trebuie să continue să ia o poziţie activă în ceea ce priveşte punctele de pe agenda cetăţenilor UE. În acest moment, problema securităţii energetice este una de actualitate şi se impune stimularea eforturilor tuturor statelor membre. Întreruperea furnizării de gaz rusesc către consumatorii europeni la temperaturi de sub zero grade, care a paralizat Europa, adaugă o nouă dimensiune conceptului de independenţă energetică. Situaţia de criză impune necesitatea de a reduce dependenţa statelor membre de rezervele de gaze ruseşti şi căutarea de alternative.
Cetăţenii unei Europe unite se aşteaptă ca preşedinţia cehă să ia o atitudine pozitivă şi să se implice în rezolvarea acestei probleme, care a devenit deja mai mult decât un conflict comercial între Rusia şi Ucraina.
Doresc mult succes acestei preşedinţii.
Theodor Dumitru Stolojan  
în scris. - Salut precizarea ca prioritate a Preşedinţiei Cehe a problemei energiei.
Evenimentele inacceptabile din ultimele săptămâni în ceea ce priveşte securitatea furnizării de gaze naturale către unele state membre ale UE au demonstrat încă o dată necesitatea unei politici europene a energiei, implementată prin proiecte europene clare şi susţinută cu fonduri europene. Piaţa internă a UE pentru gazul natural poate funcţiona normal numai cu dezvoltarea rapidă a facilităţilor pentru depozitarea gazului natural, inclusiv a celui lichefiat, şi prin accelerarea realizării proiectului Nabucco.
Margie Sudre  
în scris. - (FR) Doresc să transmit cele mai bune urări guvernului ceh care prezidează Uniunea în condiţii delicate, datorită complexităţii situaţiei sale politice naţionale şi unui context internaţional deosebit de îngrijorător.
Preşedinţia cehă trebuie să fie hotărâtă şi dinamică, aşa cum a fost cea întruchipată de Nicolas Sarkozy pe perioada ultimelor şase luni, pentru a lucra activ în favoare încetării imediate a focului în Gaza şi menţinerea unui avânt politic puternic pe baza programului de lucru pregătitor redactat în comun cu Franţa şi Suedia, care va urma la preşedinţia Consiliului.
În faţa crizei economice, planul de restabilire coordonată adoptat de cele 27 de state trebuie aplicat fără întârziere în vederea protejării industriei, a competitivităţii şi a locurilor de muncă europene. Europa deţine o parte esenţială a soluţiei la criză, iar preşedinţia cehă trebuie să o ajute să demonstreze acest lucru.
Salut angajamentul prim-ministrului ceh ca ţara sa să ratifice Tratatul de la Lisabona până la sfârşitul acestei preşedinţii. Dintre crizele economică, diplomatică şi instituţională care slăbesc Europa, ultima dintre acestea este singura al cărei rezultat depinde doar de europeni. Preşedinţia cehă trebuie să permită Uniunii realizarea acestui succes pentru a garanta un viitor concetăţenilor noştri.
