Zona Acordului de instituire a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (dezbatere)
Președinte
Următorul punct este raportul dlui Crescenzio Rivellini, în numele Comisiei pentru pescuit, referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) - C7-0204/2009 - (Α7-0023/2011).
Crescenzio Rivellini
Dle președinte, doamnelor și domnilor, scopul acestei propuneri de regulament este să includă unele dintre recomandările adoptate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) pentru a contribui la îmbunătățirea certitudinii juridice, făcând totodată un pas important în vederea simplificării.
Până în prezent, recomandările adoptate de CGPM au fost transpuse în legislația UE în mod provizoriu, prin regulamente anuale privind posibilitățile de pescuit. Totuși, caracterul permanent al acestei recomandări necesită un instrument juridic mai stabil pentru transpunerea acestora în legislația comunitară. Prin urmare, este oportună transpunerea recomandărilor în cauză printr-un act legislativ unic, la care se pot adăuga recomandări viitoare prin amendamente.
În ceea ce privește conținutul recomandărilor adoptate de CGPM, Titlul II din propunerea de regulament ("Măsuri tehnice”) impune diferite restricții asupra pescuitului în Golful Lion referitoare la plasele de pescuit care pot fi utilizate (articolul 5), eliberarea de permise speciale de pescuit și protecția habitatelor naturale.
În plus, navelor de pescuit autorizate să participe la pescuitul de corifenă li se acordă un permis special de pescuit și sunt incluse într-o listă care trebuie transmisă Comisiei de către statul membru în cauză (articolul 13). În ceea ce privește echipamentul de pescuit, propunerea de regulament prevede în detaliu dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru plasele folosite în Marea Mediterană (articolul 15) și Marea Neagră (articolul 16) și interzice utilizarea de drage remorcate și de traule la adâncimi de peste 1 000 de m (articolul 17).
Titlul III se referă la măsuri de control. Acestea includ cerința ca fiecare stat membru să transmită Comisiei, prin sistemul obișnuit de prelucrare a datelor, o listă actualizată a navelor cu o lungime totală mai mare de 15 m aflate sub pavilionul său și înmatriculate pe teritoriul său, pe care le autorizează să pescuiască în zona CGPM (articolul 18).
Capitolul 2 cuprinde măsuri ale statului portului. Acestea se aplică navelor de pescuit din țări terțe, care pot face obiectul unor inspecții ale operațiunilor de debarcare și de transbordare (articolul 21). În plus, statele membre nu permit unei nave dintr-o țară terță să utilizeze porturile lor dacă nava nu se află sub pavilionul unei părți contractante la CGPM, dacă a practicat pescuitul ilegal, nereglementat și nedeclarat (INN) sau dacă nu deține o autorizație valabilă pentru a desfășura activități de pescuit (articolul 23).
Titlul IV din propunerea de reglementare (Cooperare, informare și transmiterea datelor) le impune Comisiei și statelor membre să coopereze și să facă schimb de informații cu Secretarul executiv al CGPM (articolul 24) și le solicită statelor membre să transmită matrice statistice (care includ numărul de înregistrare a navei, capacitate, tonaj brut, cai putere etc.) Secretarului executiv al CGPM până la termenele specificate.
La Titlul V (Dispoziții finale), articolul 28 îi permite Comisiei, printr-o concesie a Parlamentului European și Consiliului, să modifice, prin acte delegate, dispozițiile privind elemente neesențiale ale actului legislativ, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
În plus, trebuie remarcat că părțile la CGPM trebuie să asigure punerea deplină în aplicare a măsurilor convenite de la data stabilită de CGPM. Astfel, transpunerea la timp este necesară pentru ca aceste măsuri internaționale să devină direct aplicabile persoanelor fizice sau juridice la nivelul Uniunii și pentru a asigura certitudinea juridică în această privință.
Totuși, din cauza perioadei îndelungate, se pare că procedura legislativă ordinară este supradimensionată în acest caz specific în ceea ce privește transpunerea modificărilor la articolul 28, care nu cred că sunt esențiale și care au fost deja discutate și convenite cu statele membre, în cadrul grupului de lucru, în Consiliu și chiar pe parcursul sesiunii, înainte de a fi propuse sau adoptate cu ocazia reuniunii anuale a CGPM.
Faptul că Uniunea Europeană nu poate să asigure această transpunere a dreptului european în intervalul prevăzut poate fi considerat o încălcare a angajamentelor sale internaționale. La rândul său, acest lucru ar putea submina credibilitatea Uniunii Europene în cadrul CGPM și al altor organizații internaționale de gestionare a pescuitului.
Acest lucru aduce un deserviciu Uniunii Europene și i-ar incita, fără îndoială, și mai mult pe detractorii Uniunii, care ar putea suspecta că Uniunea Europeană pierde timpul cu aspecte nesemnificative în loc să se concentreze asupra unor probleme mai importante.
În cele din urmă, este esențial să remarcăm că în sistemul de acte delegate sunt incluse măsuri importante de protecție, precum posibilitatea ca cei doi colegiuitori, Parlamentul și Consiliul, să formuleze obiecții cu privire la anumite acte adoptate de Comisie în cadrul competențelor sale delegate și posibilitatea de a retrage complet delegarea dacă nu sunt mulțumiți de modul în care Comisia utilizează aceste competențe.
Din acest motiv, consider că articolul 28 privind actele delegate este un compromis bun care, în orice caz, poate fi dezbătut din nou în a doua lectură cu Consiliul, pentru a ajunge la un acord final. Această abordare este în conformitate cu raportul de Brún privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 998/2003 privind cerințele de sănătate animală aplicabile circulației necomerciale a animalelor de companie și cu raportul Romeva privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu.
Președinte
(făcând referire la faptul că dlui Rivellini i s-a permis să ia cuvântul peste timpul alocat) Dle Rivellini, mă aștept să puneți o poză mare cu mine în biroul dumneavoastră. Vă pot trimite una și o pot și semna, drept mulțumire pentru ceea ce s-a întâmplat astăzi.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle președinte, eu nu voi pune în birou o poză cu dumneavoastră, așa că va trebui să fiu concisă.
În primul rând, aș dori să-i mulțumesc dlui Rivellini pentru munca depusă la acest raport. Mă bucur să văd susținerea atât de fermă din partea Comisiei pentru pescuit și sprijinul Parlamentului privind conținutul acestei propuneri importante. Sunt întru totul de acord cu prezentarea cuprinzătoare a dlui Rivellini, precum și cu faptul că punerea în aplicare a diferitelor măsuri adoptate de CGPM este esențială pentru a asigura gestionarea durabilă a resurselor de pescuit din Mediterană.
Trebuie să facem acest lucru, deoarece Marea Mediterană chiar are nevoie de aceste măsuri. Trebuie să facem acest lucru dacă dorim să asigurăm biodiversitatea în Marea Mediterană și să ne asigurăm că nu se transformă într-o mare moartă. Permiteți-mi să fac referire la un singur aspect instituțional, menționat și de dl Rivellini.
După cum știți, recomandările CGPM devin obligatorii pentru Uniunea Europeană și, în conformitate cu tratatul, și pentru statele membre de la data stabilită de CGPM. Astfel, transpunerea la timp este necesară pentru ca aceste măsuri internaționale să devină direct aplicabile pentru persoanele fizice sau juridice la nivelul UE și pentru a asigura certitudinea juridică în această privință. Trebuie să evităm ca transpunerea măsurilor CGPM să devină o versiune modernă a mitului lui Sisif. Transpunerile măsurilor adoptate de CGPM în ultimii ani așteaptă deja adoptarea acestui regulament. Însă foarte curând, CGPM va adopta probabil noi amendamente care impun transpunerea eficientă în dreptul UE cu un termen limită stabilit. Astfel, suntem supuși mereu acestui exercițiu.
De aceea, după opinia mea, Comisia ar trebui să dispună de competențe delegate pentru transpunerea tuturor viitoarelor amendamente în dreptul UE. Sunt foarte îngrijorată că limitarea competențelor delegate Comisiei va fi urmată de un risc mai mare ca transpunerea să nu se realizeze la timp. Trebuie să evităm acest lucru. Aceasta nu este o modalitate de a evita competența Parlamentului European în aceste domenii, însă avem nevoie de o transpunere la timp. Mă tem că acest lucru nu va fi posibil prin intermediul acestei proceduri.
Prin urmare, regret că instituțiile nu pot conveni asupra acestei probleme importante. Aș dori să subliniez că aceste întârzieri ar compromite capacitatea UE de a-și respecta obligațiile internaționale și, de asemenea, ar submina credibilitatea UE în organizațiile noastre internaționale de pescuit.
Cu toate acestea, consider că trebuie să adoptăm rapid acest regulament și, prin urmare, salut poziția adoptată de Parlamentul European ca un pas în direcția cea bună. Sper că alți pași similari ne vor permite să deblocăm negocierile privind propunerea și să continuăm cu adoptarea acesteia. În același timp, este necesar să continuăm să reflectăm asupra celor mai eficiente modalități de transpunere a măsurilor introduse de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului în dreptul UE.
În ceea ce ne privește, vom continua să căutăm soluții mai bune și vă invit să vă alăturați eforturilor noastre. Din nou, aș dori să le mulțumesc dlui Rivellini pentru raport și comisiei pentru eforturile sale privind această chestiune foarte importantă.
Alain Cadec
Dle președinte, aș dori mai întâi să spun că noi ne simțim bine aici, la Strasbourg. Dnă comisar, doamnelor și domnilor, aș dori să încep prin a-i mulțumi dlui Rivellini pentru acest raport și pentru negocierile sale cu Consiliul și Comisia, desfășurate începând din 2009.
Fiind amânat în timp ce Tratatul de la Lisabona și noul regulament privind măsurile de punere în aplicare au intrat în vigoare, acest raport transpune acum recomandările Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) adoptate în primă lectură.
Recomandările adoptate de către CGPM constau în impunerea anumitor restricții asupra pescuitului în Golful Leilor referitoare la plasele care pot fi folosite, eliberarea autorizațiilor de pescuit și în special protecția habitatelor naturale. Acest raport este crucial pentru că stabilește zone restricționate de pescuit pentru Marea Mediterană.
Textul specifică, cu privire la echipamentele de pescuit, dimensiunea minimă a ochiului de plasă care poate fi folosită în Marea Mediterană și în Marea Neagră și interzice folosirea dragelor remorcate și a traulelor la adâncimi de peste 1 000 de metri. Este inutil să mai spun că mă bucur de această măsură.
Pentru anumite echipamente remorcate, dimensiunea minimă a ochiului de plasă va fi stabilită astfel: fie o plasă cu ochiuri pătrate de 40 mm la nivelul sacului, fie, la cererea justificată corespunzător a proprietarului navei, o plasă cu ochiuri în formă de romb de 50 mm, care trebuie să aibă o selectivitate recunoscută a dimensiunii echivalentă sau mai mare decât a plaselor cu ochiuri pătrate de 40 mm.
De asemenea, raportorul a solicitat o revizuire foarte necesară a prezentului regulament privind actele de implementare și o clarificare fermă a poziției Parlamentului asupra acestui subiect. Despre acest lucru tocmai ați vorbit, dnă comisar.
Până la data de 30 iunie 2012, Comisia trebuie să-i prezinte Parlamentului și Consiliului un raport referitor la aplicarea acestei dispoziții, pe baza căruia trebuie să propună adaptări.
Sper că acest raport va fi disponibil înainte de cea de-a doua lectură a acestui text.
Kriton Arsenis
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, Mediterana reprezintă o parte foarte mică din planeta noastră, aproximativ 1 % din mările acesteia, însă este foarte bogată: are un procent de biodiversitate marină situat între 8 % și 9 %. Jumătate din numărul navelor de pescuit europene se află în Marea Mediterană, 60 % din activitatea și ocuparea forței de muncă din domeniul pescuitului este în Marea Mediterană și, din nefericire, 54 % dintre pești sunt pescuiți excesiv, iar în cazul a 32 % până la 36 % dintre pești au fost depășite limitele biologice. Care este cauza acestei situații? În mod evident, eșecul de până acum al politicii comune în domeniul pescuitului, ocaziile numeroase în care am eșuat în aplicarea deciziilor noastre comune și, mai presus de orice, deciziile luate fără a lua în considerare datele științifice, deciziile pe care le luăm în mod subiectiv pe baza unor interese naționale gândite insuficient.
În 2006, Comisia a încercat să rectifice problema Mării Mediterane. Am avut regulamentul privind pescuitul în Marea Mediterană, dar problemele nu se rezumă la ceea ce facem noi, statele membre ale Uniunii Europene. Pescuitul în Marea Mediterană și viitorul stocurilor depind de ceea ce toate țările Mării Mediterane, atât dinăuntrul, cât și din afara Uniunii Europene, fac pentru această resursă comună, iar dacă nu acționăm în comun, această resursă se va afla într-un pericol imediat.
Am trecut la abordarea raportului în primă lectură și regret să spun că atitudinea Consiliului, care astăzi este absent din acest Parlament, a fost caracterizată de o insistență neobișnuită cu privire la chestiunea promovării măsurilor de punere în aplicare. Consiliul trebuie să înțeleagă că Tratatul de la Lisabona trebuie să fie aplicat și trebuie să accepte atât dreptul Parlamentului de a participa la aceste decizii, cât și actele delegate.
Raül Romeva i Rueda
în numele Grupului Verts/ALE. - Dle președinte, ultimele două decenii de aplicare a PCP au demonstrat că prin abordarea separată a pescuitul din Marea Mediterană prin intermediul regulamentelor privind ochiurile de plasă perpetuăm doar standardul dublu din gestionarea pescuitului în Europa: cel din Oceanul Atlantic față de cel din Marea Mediterană.
Această abordare a avut ca rezultat o situație de gestionare defectuoasă cronică,o lipsă de punere în aplicare și un pescuit excesiv în Marea Mediterană. Doar responsabilizând părțile interesate de la Marea Mediterană - de la pescari la guverne - împreună cu corespondenții lor de la Oceanul Atlantic și supunându-i pe toți unor standarde și procese formale comune, poate exista o detașare decisivă de trecut. Nici stocurile de pești și ecosistemele marine din Marea Mediterană, nici pescarii și societatea în ansamblul său nu își mai pot permite un nou eșec al PCP de această dată în ceea ce privește abordarea integrală a pescuitului din Marea Mediterană.
Pescuitul european în Marea Mediterană trebuie să înceteze a mai fi considerat unul de natură excepțională și trebuie să fie acoperit complet și cu fermitate de către toate aspectele noii PCP. Aceasta înseamnă că trebuie să se pună la dispoziția politicii de conservare un plan operațional nou și complet dotat pentru gestionarea efortului de pescuit al activităților de pescuit din Marea Mediterană. Acesta ar trebui să determine stabilirea acelorași standarde de conservare ca și planul operațional existent de mult timp, aplicat pescuitului din Oceanul Atlantic.
Ashley Fox
în numele Grupului ECR. - Dle președinte, doresc să încep prin a-i mulțumi dnei comisar Damanaki pentru propunerea sa recentă de a încheia practica teribilă a aruncării capturilor înapoi în mare. Într-un moment în care stocurile de pește sunt în declin și când unii oameni de pe această planetă nu au destul de mâncare, este rușinos faptul că noi prindem pești buni, îi omorâm și apoi îi aruncăm înapoi în mare, pentru a hrăni pescărușii și crabii. Sper ca această legislație să fie pusă în aplicare fără întârziere, astfel încât această practică condamnabilă să poată fi oprită cât mai curând cu putință.
Pe lângă anunțul făcut recent de către dna comisar, salut și recomandările făcute de CGPM. Salut îndeosebi recomandările referitoare la echipamentele de pescuit, în special introducerea unor dimensiuni minime ale ochiului de plasă, care urmează a fi folosită în Marea Mediterană și Marea Neagră, și interzicerea dragelor remorcate și a traulelor la adâncimi de peste 1 000 de metri. Acest lucru va ajuta la creșterea durabilității pescuitului nostru.
Grupul ECR sprijină în totalitate acest raport și îi mulțumesc din nou dnei comisar Damanaki pentru că și-a luat angajamentul de a stopa practica aruncării capturilor înapoi în mare.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Dle președinte, în dezbaterea de astăzi, trebuie să subliniem că Marea Mediterană, unică în lume, este înconjurată de trei continente. Acesta este un punct de întâlnire pentru multe culturi, inclusiv pentru cele ale statelor membre și ale diverselor alte țări. Se creează astfel o situație în care cea mai importantă chestiune pentru Uniunea Europeană în ceea ce privește gestionarea resurselor de pescuit este reglementarea dispozițiilor referitoare la capturi, eliberarea licențelor și dezvoltarea metodelor de control al navelor care folosesc această zonă. Pescuitul și navigația au înflorit în această zonă de mai mult de o mie de ani, beneficiind de fauna marină bogată a Mării Mediterane.
Pentru a menține un echilibru și a ne asigura că aceste bunuri sunt distribuite echitabil în vederea exploatării, ar trebui să fie susținute inițiative similare celor discutate în acest raport. Doresc să îi mulțumesc dlui Rivellini pentru raportul său, care a definit principiile de gestionare a resurselor din Marea Mediterană într-un mod real și precis și care va contribui la protejarea acestui ecosistem delicat.
Guido Milana
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, cred că această măsură va însemna că aspectele referitoare la Marea Mediterană sunt pe cale să intre într-o fază chiar și mai strictă decât cea obținută prin intermediul actelor puse în aplicare până în prezent. Cred că actul asupra căruia ne concentrăm astăzi este mult mai important decât efectele produse de regulamentul UE din 2006.
De asemenea, cred că acesta oferă un răspuns la anumite limitări ale regulamentului respectiv, care, din cauza faptului că este unilateral, a lăsat secțiuni importante ale industriei pescuitului cu ideea că Europa se achită de sarcinile sale, în timp ce celelalte țări mediteraneene nu o fac. Cred că pentru noi este strategic să abordăm subiectul din această perspectivă și pe baza acestor caracteristici. Cred că activitatea desfășurată de dl Rivellini, care a fost primită pozitiv în ansamblu, merită mulțumiri oficiale în cadrul acestei reuniuni.
Cu toate acestea, am sentimentul distinct că faptul că noi nu putem rezolva această chestiune în primă lectură și vom trece în a doua lectură, în special în privința interpretării articolului 28 din acest regulament, ridică o problemă: de această dată, Parlamentul este de partea Comisiei. În esență, Parlamentul spune că este bine ca aceste acte delegate să se afle în responsabilitatea Comisiei și există o oarecare împotrivire din partea Consiliului și, fiindcă veni vorba, absența de astăzi a acestuia este semnificativă.
Acest act înseamnă că Parlamentul este acum convins că operațiunea de menținere a biodiversității, de menținere a abundenței de pește în această mare importantă, va ajuta la asigurarea viitorului pescarilor. Acestea fiind spuse, cred că următoarea etapă a procesului trebuie să plaseze accentul din nou asupra ideii de codecizie. Aceste acte delegate sunt delegate cu un motiv și astfel, ele țin astăzi de responsabilitatea Comisiei, însă atunci când apar acordurile internaționale, acestea trebuie să intre în mod ferm în responsabilitatea Parlamentului.
Jim Higgins
(GA) Dle președinte, mă bucur să accept acest raport și voi vota în mod clar în favoarea sa atunci când va ajunge în fața Parlamentului.
Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană a fost înființată în anul 1949 și se referă și la Marea Neagră.
Dle președinte, în primul rând, sunt complet de acord cu comentariile laudative la adresa comisarului, ale unuia dintre vorbitorii anteriori, dl Fox, ocazionate de renunțarea și interzicerea pentru totdeauna a practicii scandaloase a aruncării capturilor înapoi în mare. Ați procedat foarte bine, dnă comisar. A fost o măsură foarte rațională și vă suntem extrem de recunoscători.
În al doilea rând, în ceea ce privește chestiunea Mării Mediterane și a Mării Negre, ambele sunt adevărate paradisuri din punctul de vedere al mediului și al acvaculturii. Ceea ce ați făcut aici - sau mai degrabă, ceea ce am făcut aici - a fost să punem laolaltă toate aceste elemente importante. De exemplu: măsurile de conservare, gestionare, exploatare, monitorizare, comercializare și punere în aplicare, deoarece punerea în aplicare este importantă din punctul de vedere al acvaculturii și al produselor de acvacultură.
De fapt, astfel sunt puse laolaltă toate aceste elemente diverse. Până acum, am avut diverse rezoluții și diverse reguli și regulamente, dar acest document le-a adunat pe toate într-un singur pachet rațional și cuprinzător.
Pachetul se caracterizează prin două aspecte: claritatea și simplificarea, astfel încât fiecare să înțeleagă exact despre ce este vorba. Să sperăm că prin adoptarea și instituirea acestui raport, vom reuși să asigurăm un cadru simplificat, funcțional și eficient pentru Marea Mediterană și Marea Neagră.
Barbara Matera
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, sunt de acord cu raportorul asupra necesității de a simplifica regulile de pescuit printr-un regulament care poate aplica recomandările adoptate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană.
Sunt de acord cu obiectivele și principiile aplicate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, dar cred că toate statele membre costiere trebuie să garanteze un echilibru corect între valoarea socioeconomică și protecția ecosistemelor. În consecință, cred că trebuie să facem și un apel la protejarea intereselor specifice ale comunităților locale.
Acest regulament determină în mod meticulos echipamentele autorizate pentru pescuitul în apele zonei CGPM, în special în Marea Mediterană. Remarc faptul că obiectivul conservării habitatelor noastre naturale are implicații importante pentru unele comunități care se ocupă cu pescuitul. Italia așteaptă din partea Comisiei o derogare de la interzicerea pescuirii a două specii distincte, care constituie produsul principal al unei industrii extensive de pescuit.
În concluzie, aș dori să solicit tuturor reprezentanților celor 27 de state membre și Comisiei să ia în considerare flexibilizarea acestor instrumente, pentru a da industriei locale a pescuitului ceea ce aceasta are nevoie pentru a supraviețui.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Dle președinte, această propunere de regulament vizează transpunerea într-un singur document a propunerilor adoptate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM), care caută să promoveze gestionarea adecvată a bazinului Mării Mediterane prin responsabilizarea și implicarea tuturor celor care au influență asupra acestuia. O felicit pe raportoare pentru activitatea sa.
Principalul obiectiv al CGPM îl constituie starea ecologică bună a acestui bazin maritim important, iar promovarea dezvoltării durabile a acestuia presupune un ansamblu de măsuri de conservare și gestionare a resurselor biologice marine, vizate de către CGPM și care trebuie să guverneze practicile de pescuit din această regiune.
Combaterea pescuitului ilegal este una dintre cele mai importante provocări cu care se confruntă această strategie de conservare. În marea sa parte, această propunere de regulament al Parlamentului și Consiliului este pozitivă. De asemenea, este important să se supervizeze aplicarea tuturor măsurilor de control, cooperare, informare și comunicare, nu numai în privința navelor aflate sub pavilionul comunitar, dar și în privința acelora care, din cauza faptului că se află sub pavilionul unui stat membru al unei părți contractante a CGPM, trebuie să vegheze la aplicarea bunelor practici de pescuit.
Aplicarea corectă a recomandărilor care vor fi în vigoare dacă această propunere de regulament este adoptată, va permite atingerea obiectivelor menționate anterior, asigurând în același timp un tratament egal pentru toate flotele implicate în aceste activități de pescuit.
João Ferreira
(PT) Dle președinte, am dori să atragem aici atenția asupra unui aspect al acestei propuneri de regulament pe care noi îl considerăm de o mare importanță și pe care, din nefericire, nu îl putem accepta.
Noi nu punem la îndoială importanța cooperării multilaterale asupra conservării corespunzătoare a resurselor acvatice; dimpotrivă. Această propunere are însă scopul de a conferi Comisiei competența de adoptare a actelor legislative în domenii în care, în cazul Republicii Cipru, intră în conflict cu suveranitatea unui stat membru și zona sa economică exclusivă.
Acest fapt este cu atât mai serios cu cât, astfel cum știm, suveranitatea acestei zone este în prezent amenințată în mod ilegal de o țară terță, care este candidată pentru aderare, împrejurare care face într-o și mai mare măsură ca subiectul să fie foarte delicat din punct de vedere politic. În forma sa actuală, această propunere interferează cu dreptul legitim al unui stat membru de a folosi resursele naturale prezente pe fundul mării în subsolul care face parte din zona sa economică exclusivă, fapt recunoscut în cadrul Convenției Națiunilor Unite cu privire la dreptul mării.
De aceea, noi vă solicităm să sprijiniți propunerea pe care o facem, care vizează să restrângă domeniul de aplicare a actelor delegate, votând împotriva alineatului asupra căruia noi am solicitat un vot separat prin apel nominal.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle președinte, aș dori să le mulțumesc tuturor pentru intervențiile lor și să fac două scurte observații.
Sunt de acord cu stimații deputați care au subliniat că acum avem cu adevărat nevoie de o bună punere în aplicare a regulamentului referitor la Marea Mediterană. Acel regulament a fost în vigoare doar pentru scurt timp și trebuie să îi dăm o marjă pentru a reuși. Nu pot să îmi dau seama cum este posibil să îl amendăm acum sau să cerem mai multe derogări. Regulamentul este foarte flexibil. Dacă doresc să aibă derogări de la acest regulament, statele membre trebuie să respecte regulile.
În al doilea rând, ceea ce este pentru noi cu adevărat necesar - și sunt de acord cu membrii care au menționat acest aspect - este să avem în Marea Mediterană o situație similară celei din alte bazine marine. Este destul de evident că Marea Mediterană are nevoie de reglementare. În cadrul oferit de reforma PCP și folosind o abordare în etape, trebuie să încercăm să trecem la a avea pentru Marea Mediterană un statut identic celui pe care îl avem pentru alte bazine marine de pe cuprinsul Europei.
În final, ideea Comisiei de a deține actele delegate pentru punerea în aplicare a deciziilor organismelor internaționale la care participă UE nu afectează în niciun fel suveranitatea statelor membre. Dimpotrivă, noi dorim doar să avem posibilitatea de a facilita transpunerea deciziilor respective în dreptul european.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc mâine (marți, 8 martie 2011).
