Euroopa Liidu merenduspoliitika
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu komisjoni teatise üle Euroopa Liidu merenduspoliitika kohta.
Joe Borg
komisjoni liige. Härra juhataja, täna on tähelepanuväärne päev. Täpselt 500 aastat tagasi lõi Saksa kartograaf Martin Waldseemüller oma hämmastava ühtse nägemuse uljast uuest maailmast, milles Euroopa oli ookeanide ja merede kaudu seotud Aafrika, Aasia ja Ameerika mandriga. 10. oktoober märgib ka päeva, kui Portugali kuningas tegi Bartolomeu Diasile ülesandeks otsida Aasiasse viivat kaubateed, ja Ameerika Ühendriikides tähistatakse täna Uue Maailma avastamist Kolumbuse poolt. Seepärast väärib see päev merenduse valdkonnas meelespidamist.
Mina omalt poolt olen uhke, et saan täna siin parlamendis rääkida Euroopa merenduse põnevast tulevikust. See tulevik toetub Euroopa merenduse minevikust saadud tugevale pärandile, mis siiski vaatab ka strateegiliselt ettepoole, selleks et kindlaks määrata, kuidas tugevdada Euroopa heaolu ja õitsengut, mis nii tihedalt ookeanidest ja meredest sõltuvad.
Saades inspiratsiooni meie enda ainulaadsest nägemusest ookeanide ja merede kohta, esitas komisjon täna Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika. Esimest korda oma 50 aastase ajaloo jooksul on Euroopa Liit selgesõnaliselt tunnistanud, et mered ja ookeanid vajavad integreeritud lähenemisviisi. Selle radikaalse lähtekoha aluseks on veenev argument, et peaaegu kõigil täna Euroopa ees seisvatel suurtel küsimustel - energia, kliimamuutused, innovatsioon, rahvusvaheline konkurentsivõime, töökohtade loomine, keskkonnakaitse, kaubandus, transport jne, on merenduslik mõõde. Millist sektorit me ka ei vaataks, alati on näha tugevad sidemed merendusega. Oleks rumal ja lühinägelik, kui Euroopa Liit tegutseks neis poliitikavaldkondades, arvestamata nende kattumist merendusküsimustega. Me vajame ühtset nägemust, mille raames saaks teha sidusat ja kõikehõlmavat poliitikat, mis võimaldaks nende tugevate ja keeruliste vastastikuste seoste potentsiaali maksimaalselt ära kasutada.
Ajal, mil arutelud globaalse soojenemise, globaliseerumise ja ELi konkurentsivõime üle on uuesti jõuliselt esile tõusnud, pole ilmselt võimalik ignoreerida ilmselget tõsiasja, et merendusstrateegia on seotud kõigi nende teemadega. Täna on mul hea meel teatada, et volinike kolleegium toetas integreeritud poliitilist dokumenti, mis annab just selle, mis Euroopa Liidul seni puudus: tõelise, ühtse nägemuse ookeanide ja merede kohta. Küsimuse all pole lihtsalt kalandus või laevandus, kaubandus või regionaalareng, uurimistegevus või tööhõive, keskkond või suhted kolmandate riikidega. Tegemist on poliitikaga, mis hõlmab neid kõiki ja käsitleb neid vastastikku seotud tervikuna. See on poliitika, mis muudele ühenduse poliitikavaldkondadele on nii sisendiks kui ka väljundiks.
Täna toimunud kolleegiumi koosolekul võeti tegelikult vastu terve dokumentide pakett. Pakett koosneb kolmest põhikomponendist. Esimene on teatis, milles on esitatud eespool nimetatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika. Sellega kaasneb tegevuskava, milles on kirjeldatud esimesi samme poliitika rakendamise suunas. Teises teatises on esitatud aasta jooksul peetud ja äärmiselt edukaks osutunud avaliku arutelu järeldused.
Ma usun, et paketi võtmetähtsusega elemendid tunnete te kiiresti ära, sest suuresti kajastavad need prioriteete, mida te ise olete väljendanud. Lubage mul vaid mainida järgmist: Euroopa tugevate külgede ärakasutamine kliimamuutuste vastu võitlemiseks uurimistegevuse ja innovatsiooni kaudu, haavatavate rannikualade parema planeerimise kaudu ning juhtkohale asumise kaudu rahvusvahelistes aruteludes; Euroopa mereuuringute strateegia ja kõrge kvaliteedi taotlemine mereuuringute tehnoloogias ja innovatsioonis, et aidata saavutada Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive alaseid eesmärke ning kasutada täielikult ära uutes tehnoloogiates peituvad võimalused; meretranspordi parem õiguslik reguleerimine, et aidata luua tõeline, piirideta Euroopa meretranspordiruum siseturul ja toetada praegusel globaliseerumise ajastul Euroopa väliskaubandust; majanduskasvu olulise arengumootori rolli tunnistamine ja võimaluste uurimine, kuidas ELi rahastamine võiks kõige paremini jätkusuutlikku majanduskasvu toetada ja aidata kaasa kaugete ja mahajäänud piirkondade õitsengule; selle tagamine, et igasuguses arengus võetaks keskkonnamõju arvesse, tugevdades keskkonnasõbralikku transporti, vähendades saastamise ohte ja edendades ökosüsteeme arvestavat kalandust; planeerimisvahendite parem kasutamine, andmevõrkude ja horisontaalse kooskõlastamise kasutamine mere- ja rannikupiirkondade kohta otsuste langetamise toetamiseks ning eeskirjade rahvusvahelise järgimise tagamiseks; merendusklastrite ja piirkondlike merenduse oskusteabe keskuste toetamine Euroopa konkurentsivõime tugevdamiseks.
Eriti aitab see väikeettevõtteid, kelle roll Euroopa kõrgtehnoloogilises merendustööstuses on väga suur. See aitab realiseerida ranna- ja mereturismi tohutut kasvupotentsiaali ning see on üks tegur merendusalase karjääri köitvamaks muutmisel.
Komisjon võttis täna vastu ka teatise, mille eesmärk on merendusalase karjääri köitvuse suurendamine, alustades Euroopa Liidu tööõigusalaste õigusaktide läbivaatamisega, et tuvastada meremeeste ja kalurite reguleerimisalast väljajätmisi. See on paljudele sidusrühmadele palju muret valmistav tundlik küsimus. Samuti avaldati täna dokument, millega avatakse Euroopa Liidu energia- ja merenduspoliitika vahelisi olulisi seoseid.
Me teame hästi, et meie ees seisavad suured ülesanded. Nende kallale asumiseks vajame me konkreetseid ettepanekuid - selliseid, mis oleksid piisavalt ambitsioonikad, et vastata väljakutsetele, mille me kavatseme vastu võtta. Varasematel sajanditel on mered ja ookeanid avanud Euroopale uusi ja põnevaid võimalusi. Nüüd, 21. sajandi alguses, loodame me avastada omaenda kaasaegse võimaluste Uue Maailma. Ma usun, et me tõesti oleme millegi uue alguses. Samuti usun, et alustades vastuvõetud dokumentides kirjeldatud tegevusega asetame me Euroopa kindlalt rajale mis võimaldab neid võimalusi uuel viisil avastada. Nagu öeldakse, "kes ei riski, see šampust ei joo”, ja kindlasti on see tõsi, ning see ongi osa inspiratsioonist, mis meid edasi kannab, kuid siiski tuleb ka ettevaatlikult märkida, et nii nagu avastusretkedel, nii on ka tänapäeva ettevõtmistel oma kulud.
Esimest etappi 2008. aastal iseloomustab mitmesugune ettevalmistav tegevus; see vajab muude partnerite kaasamist ja me peame, teie kaasabil, tagama vajaliku rahastamise. See tegevus tuleneb otseselt teie 12. juuli raportile aluseks olevatest ideedest, mille kohta mul on rõõm märkida, et sellest nähtub teie selge toetus neile sammudele. Alustatud on veel mitmesugust toetavat tegevust, millega ollakse juba kaugele jõudnud ja mille hulka kuulub 17. oktoobri teatis sadamapoliitika kohta, teine teatis ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta ja kolmas jätkusuutliku turismi kohta. Neile järgnevad edaspidi dokumendid merendusklastrite ja meretranspordi kohta. Kõige selle võtab kokku 22. oktoobril Lissabonis toimuv arutelu, millest võtavad osa 27 liikmesriigi merendusküsimuste eest vastutavad ministrid, muuhulgas transpordi-, kalandus-, keskkonna- ja kaitseministrid. See paneb aluse hiljem detsembri Euroopa Ülemkogul toimuvale arutelule, mille eesmärk on kõnealuse poliitika heakskiitmine.
Täna pole me seega teekonna lõpul, kuid me pole ka alguses. Oleme siiski jõudnud olulise verstapostini, mis tähistab otsustavat eemaldumist järelemõtlemisperioodist ja liikumist selle suunas, mida teie, parlamendiliikmed, meilt palusite ja mida meie komisjonis ootame: tegutsemisperioodi suunas.
Euroopa Parlament on olnud selles protsessis tähtis osaline ja andnud meile hindamatut tagasisidet. Tahaksin seepärast taas kord tänada parlamenti üldiselt ja eraldi raportööre ning parlamendiliikmeid, kes on selle projekti vastu konkreetsemat huvi üles näidanud. Mul on olnud rõõm osaleda paljudel parlamendis peetud konsultatsioonidel ja kohtumistel. Ootan siiralt selle dialoogi jätkumist. Parlament jääb selle poliitika arengus kesksele kohale. Merenduspoliitika edu tagamine pole midagi, mida komisjon suudab või soovib teha üksi. Selle edu sõltub ühisest lähenemisviisist. Ma loodan, et saan arvestada teie jätkuva koostööga.
Nagu juba ütlesin oma esinemise alguses, on täna tõepoolest tähelepanuväärne päev. Oleme alustanud uut ja põnevat teekonda. Ma usun ja loodan, et see teekond viib Euroopa suuremale ja jätkuvale õitsengule. Võimaluste ookean laiub meie ees.
Matthias Groote
(DE) Härra juhataja, hr volinik, sooviksin vabandada merenduspoliitika rohelise raamatuga tegeleva parlamendi raportööri Willi Piecyki nimel. Tal pole võimalik täna siin viibida ja edastan tema parimad soovid.
Sooviksin kiita - olen keskkonnakomisjoni liige - maatranspordi ühendusi laevadega. See on lisatud, ja kui me suudame viia asja sellise otsuseni, on see väga hea Euroopa õhu kvaliteedile ning samuti väga hea CO2 heite vähendamise seisukohalt. Merenduspoliitika rohelises raamatus käsitletakse ka asjaolu, et laevad tuleks kaasata saastekvootidega kauplemise süsteemi. Esialgu oleme alles esimesel lugemisel, mis puudutab lennuliikluse kaasamist saastekvootidega kauplemisse.
Samuti ei käsitleta lennuliiklust Kyoto protokollis ja seepärast tekib väga praktiline küsimus: millal soovib komisjon esitada ettepaneku meretranspordi kaasamiseks saastekvootidega kauplemisse?
Marios Matsakis
Proua juhataja, kui lubate, siis kasutaksin juhust seoses komisjoni teatisega merenduspoliitika kohta, et tuletada täiskogule meelde jätkuvat embargot, mille Türgi mitu aastat tagasi kehtestas Küprose Vabariigiga seonduva kogu mereveonduse suhtes. See kahjustab oluliselt mitte ainult Küprose, vaid kogu ELi mereveondust...
(Märkused saalist)
Ma räägin inglise keeles. Oleks tõesti põnev, kui meil oleks tõlge inglise keelest inglise keelde.
Ma rääkisin just embargost, mille Türgi Küprose suhtes mitu aastat tagasi kehtestas, ja ma ütlesin, et see põhjustab suurt kahju mitte ainult liikmesriik Küprosele, vaid kogu ELile.
Paluksin taas kord komisjonil kahekordistada jõupingutusi Türgi valitsuse veenmiseks, et see vaataks läbi oma otsuse jätkata seda ebaõiglast ja mittevajalikku embargot ELi liikmesriigi mereveonduse suhtes.
Ma mõistan, et me peame olema Türgi suhtes üsna leebed, kuid meie kannatus hakkab katkema. Lõppude lõpuks, millist merenduspoliitikat saame me ellu viia, kui liikmesriigi laevad ei saa kasutada laevateedele jäävaid liikmesriigi kandidaadi sadamaid?
Palun, volinik, kas te saate meile kinnitada, et võtate selle küsimuse kiiresti tõsiselt kaalumisele?
Struan Stevenson
Proua juhataja, soovin õnnitleda volinik Borgi väga teretulnud ja ettenägeliku tegevuskava puhul, mis käsitleb just neid kalanduse küsimusi, mis mind huvitavad: integreeritud merevaatlusvõrgustik, mis minu arvates on absoluutselt möödapääsmatu, kui soovime suurendada ohutust ja kaotada ebaseaduslik, reguleerimata ja teatamata kalapüük; kava peatada hävitav põhjatraalimine avamerel; kava parandada nende töötingimusi, kes töötavad kalanduses, mis on ELi üks kõige ohtlikumaid ja halvemini tasustatud sektoreid; rannavalvete parem koostöö; saagi vette tagasi laskmise lõpetamine ja akvakultuuri arendamine, mis annab ELile 65 000 täistööajaga töökohta - kõik see on suurepärane.
Eriti meeldib mulle mereala ruumilise planeerimise tegevuskava ja minu küsimus puudutab seda konkreetset teemat. Kes selle kinni maksab? Mõned liikmesriigid on seda juba teinud. Neil juba on oma merealade ruumilised plaanid. Ma arvan, et neil ruumilistel plaanidel on ka kaubanduslik väärtus. Kuid kes selle eest vahepeal tasub?
Joe Borg
volinik. - Proua juhataja, CO2 heidet käsitleva küsimuse kohta, mille esitas austatud parlamendiliige hr Groote, sooviksin rõhutada asjaolu, et meretranspordi alustelt pärinevad saasteainete heitkogused on absoluutarvudes väiksemad kui need, mida põhjustavad muud transpordiliigid, näiteks õhutransport ja isegi maanteetransport.
Siiski, individuaalselt lähenedes on tõsi, et konkreetsetelt laevadelt pärinev CO2 heide on olulise tähtsusega. Seepärast, kui soovime meretranspordi kasvupotentsiaali maksimaalselt ära kasutada, tuleb rakendada meetmeid ja julgustada meretranspordi valdkonda võtma meetmeid CO2 heite vähendamiseks - sest kahtlemata omab meretransport tohutut kasvupotentsiaali, kuid, kui soovime saavutada olukorda, kus meretransport kas või näiks palju tarbijasõbralikum, siis peab see käima koos CO2 heite vähendamisega.
Selle saavutamiseks on tähtis rõhutada asjaolu, et kuna tegemist on globaalse tööstusharuga, siis peaksid algatused lähtuma eelkõige rahvusvaheliselt tasandilt. Seepärast vajatakse rahvusvahelisi jõupingutusi ja seda, et Euroopa Liit oleks valmis võtma Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis juhtrolli, selleks et määrata CO2 heidet käsitlevad standardid. Edasimineku puudumisel kaaluks komisjon muid võimalusi, saavutamaks olukorda, kus CO2 heide tegelikult väheneb.
Samuti võiks märkida asjaolu, et on juhtumeid, kus olemasolevate ebakõlade tõttu on loodud stiimulid CO2 heite suurendamiseks. Näiteks, kuna sildumisel on sadamas elektri kasutamine maksustatud, siis jätavad paljud laevad oma mootorid kulude kokkuhoiu huvides tööle, sest kütusele kehtib maksusoodustus.
Seega, kui rakendataks mingit meedet, millega see ebakoht kõrvaldataks, tekiks laevadele stiimul võrguelektri tarbimiseks.
Hr Matsakise tõstatatud küsimuses, mis käsitles Türgi poolt Küprose suhtes kehtestatud embargot, sooviksin eelkõige rõhutada asjaolu, et Türgiga peetavatel ühinemisläbirääkimistel on üks või kaks peatükki jäänud avamata ja neid ka ei avata enne, kui Türgi parandab olukorda seoses transpordi ja kalandusega, mis on minu vastutusala. Seega teeme me jõulisi pingutusi, et veenda Türgit oma seisukohta läbi vaatama.
Ja muidugi me uurime seda küsimust, et selgitada, kuidas me saame Türgiga tihedamat koostööd teha, selleks et ta rakendaks - ja samuti valmistudes ette lõpuks juhtuvaks ühinemiseks - ühenduse õigustiku selliste meetmete osas.
Sooviksin samuti öelda seoses hr Stevensoni ruumilist planeerimist puudutava küsimusega ja sellega, kes selle eest maksab, et me ei tee ettepanekut ruumilist planeerimist ühenduse asjaks muuta, vaid et ruumiline planeerimine peaks olema liikmesriikide ülesanne ja funktsioon.
Siiski sooviksime me näha ja julgustada, et liikmesriigid, kes pole ruumilise planeerimise süsteemi kasutusele võtnud, seda sarnaselt teiste liikmesriikidega teeksid. Me võime mõnede liikmesriikide kasutatava ruumilise planeerimise süsteemi teistele liikmesriikidele eeskujuks tuua.
Me proovime hoolitseda selle eest, et erinevates liikmesriikides võetud ruumilise planeerimise meetmetes valitseks teatav kooskõla, et vältida olukorda, kus rakendatakse palju teineteisest erinevaid korraldusi.
Seega motiveerime me ruumilise planeerimise süsteemide loomist; me aitame luua töövahendeid, mis võimaldaksid ruumilist planeerimist tõhusamalt teostada, ja me proovime anda juhiseid, mis aitaksid luua ruumilise planeerimise ühtse tava, kuid lõppkokkuvõttes on oma vete ruumiline planeerimine liikmesriikide kohustus ja ülesanne.
Margie Sudre
(FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, saan ainult kogu südamest tervitada Euroopa Komisjoni soovi viia integreeritud poliitika raames kokku see, mis varem kujutas endast eraldatud ja mõnikord üsna seostamata valdkonnapoliitikaid.
Tervitan ressursside jätkusuutliku kasutamise rõhutamist, soovi arendada merendusalast asjatundlikkust, edendada jätkusuutlikku tööhõivet ja parandada rannikukogukondade elukvaliteeti. Kõik see on liikumine õiges suunas.
Tulevane merenduspoliitika peaks tegema rohkem selleks, et integreerida äärepoolseimate piirkondade konkreetsed omadused, samuti nende tugevaimad küljed. Äärepoolseimad piirkonnad saavad kasu kaitstud kalavarudest. Sellega tuleb arvestada. Kuid eelkõige saavad need piirkonnad olla tõeliseks laboratooriumiks ja fantastiliseks kohaks, kus katsetada ja arendada merenduslikku taastuvenergiat.
Kas komisjonil on kavas teha kõik, et kasutada ära erakordne maa, mida äärepoolseimad piirkonnad pakuvad ja mis kuulub Euroopa Liitu?
Paulo Casaca
(PT) Hr volinik, minu südamlikud õnnesoovid, sest selle dokumendiga tõepoolest saavutatakse ühtlustamine, mida me vajame kahe suure kalandusküsimusega seoses. Ühest küljest on vajalik tagada kalurite töötingimused ja teisest küljest ühtlustada kalandus ökosüsteemipõhise juhtimise all.
Seni aga sooviksin küsida, kas volinik saab kinnitada Financial Timesis avaldatud raportit, mille kohaselt kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi tellitud uuringus kritiseeritakse karmilt Brüsselist lähtuva ökosüsteemide mikrotasandil juhtimise mõju ja antakse ülevaade ühise kalanduspoliitika katastroofilistest tagajärgedest viimase kahekümne viie aasta jooksul ning väidetakse, et kalanduspiirkonnad, mille suhtes ühist kalanduspoliitikat kohaldatakse, kannatavad maailma keskmisega võrreldes palju suurema ülepüügi all. Kas selline raport eksisteerib, kas see esitatakse Euroopa Parlamendi kalanduskomisjonile ja mida arvab volinik sellest kriitikast?
Philippe Morillon
(FR) Proua juhataja, lisan ka omalt poolt õnnitlused tehtud töö eest volinik Borgile. Ta lõpetas sõnadega "usun ja loodan” ja pani mind kohe mõtlema sõnadele "usun ja julgen”, mis kunagi oli suurepäraseks motoks.
Usun ja julgen! Teie olete julgenud. Ma arvan, et nägemus, mille te nüüd olete välja kujundanud, eriti meie ees olevas teatises, on ilmselgelt samm õiges suunas.
Sooviksin esitada ühe küsimuse, mis on olnud selles küsimuses nende kalandussektorit puudutavate murede üheks osaks - ja mõned mured inimestel on. Rannikualade integreeritud haldamise rakendamine saab mingi osa vahenditest Euroopa Kalandusfondilt. Mure seisneb selles, et see Euroopa fond, mille vahendite vähesuse üle on meil palju põhjust kurta olnud, on ainus kasutatav fond.
Sooviksin, et volinik meid selles osas rahustaks ja kinnitaks, et struktuurifondid, mis muidugi on arengu ja keskkonna kaitsmiseks vajalikud, annavad samuti panuse selle poliitika rakendamisse.
Joe Borg
komisjoni liige. Proua juhataja, eelkõige seoses pr Sudre esitatud äärepoolseimaid piirkondi käsitleva küsimusega, pole kahtlust, et me ei kavatse merenduspoliitikas sõnastada - nagu on selge, ma arvan, ka äsja vastuvõetud sinisest raamatust ja tegevuskavast - poliitikat, mille järgi üks suurus sobib kõigile. Seepärast tuleb arvestada äärepoolsete ja eriti äärepoolseimate piirkondade iseärasustega.
Mündi teine külg on see, et äärepoolseimad piirkonnad pakuvad Euroopa Liidule tohutuid eeliseid. Nende kaudu ulatume me teiste ookeanideni, millele meil muidu puuduks otsene juurdepääs. Ja, kui lubate mul ühe näitena tuua kalandust, siis asjaolu, et meil on äärepoolseimad piirkonnad India ookeanis, näiteks nagu La Réunion, on näide sellest, kuidas me saame otse sõna sekka öelda juba olemasolevates piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ja neis, mida me kõnealuse merepiirkonna jaoks arendada püüame.
Seega ma kindlasti julgustaksin äärepoolseimate piirkondade iseärasusi uurima. Me peame ka hoolitsema selle eest, et suurendada eeliseid, mis neile äärepoolseimatele piirkondadele osaks saada võivad. Ja tõepoolest, seal, kus meil on neid võimalik kasutada laborina, näiteks taastuvenergia arendamiseks, peaksime me kindlasti proovima ja seda edendama ning julgustama, hoolitsedes samal ajal selle eest, et nende piirkondade haavatavad küljed mingil viisil kahju ei saaks.
Hr Casaca esitatud küsimuse kohta, mis käsitles ökosüsteemide lähenemisviisi, sooviksin eelkõige öelda et, jah, meie kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadis olime tellinud ekspertide uuringu. See on tavapärane perioodiline töö, mida me teeme, selle kohta, kuidas ühine kalanduspoliitika on toiminud, milliseid võimalikke takistusi on ette tulnud, sellepärast et sellise tegevuse kaudu saame me mineviku kogemusest õppida ja püüda asju parandada.
Kõigepealt, minu jaoks pole probleem teha see uuring kalanduskomisjonile kättesaadavaks. Me teame, et see on väga kriitiline, kuid me nõustume selle kriitikaga, sest kokkuvõttes püüame me rakendada 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reforme. Me oleme 2007. aastal ikka veel 2002. aasta reformide tegeliku rakendamise algetapis, liikudes mitmeaastaste haldamis- ja taastamiskavade suunas, liikudes rohkem ökosüsteemist lähtuva kalavarude haldamise suunas.
Me oleme päranduseks saanud mitmete aastate kalavarude haldamise viisil, kus teaduslikud edusammud läksid sellest mööda, kus tohutu hulk laevu ületas püügivõimsuse piire, vastukaaluna sellele, mida on jätkusuutlikult võimalik püüda. Ja me peame hoolitsema selle eest, et me olukorda leevendame ja loome jätkusuutliku kalandussüsteemi, meetmed ja algatused, mille kohta ma samuti loodan, et need saavad parlamendi täieliku toetuse: näiteks saagi vette tagasi laskmise poliitika; meetmed ja algatused seoses mitmeaastase kalavarude haldamisega; kalavarude haldamine enamate keelupiirkondade ja keeluaegade kaudu - need kõik on meetmed, millega väga palju liigutakse kalandusele ökosüsteemipõhise lähenemisviisi suunas ja suurima jätkusuutliku saagi suunas.
Meil on olnud esimene näide suurimast jätkusuutlikust saagist lähtuvast haldamiskavast atlandi merilesta ja merikeele haldamiskava näol, mis võeti nõukogus vastu alles eelmise aasta juunis. Seega me loodame jätkata selles suunas liikumist, et taastada asjakohane kalavarude haldamine, lähtudes ökosüsteemil põhinevast lähenemisviisist.
Hr Morilloni esitatud küsimuse osas sooviksin eelkõige talle kinnitada, et integreeritud lähenemisviisi merendusküsimustele ei rahastata Euroopa Kalandusfondi kaudu. Euroopa Kalandusfondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007-2013 on jaotatud. Me oleme saanud riiklikud strateegilised kavad ja tegevusprogrammid peaaegu kõigilt liikmesriikidelt, me uurime neid ja ilmselt on need suunatud kalandusele ja akvakultuurile.
Siiski, seoses merendusküsimustega tuleb otsida muid rahastamisallikaid. Ma ütleksin, et kõige loogilisem rahastamisallikas võiks olla struktuurifondide kaudu, regionaalfondide kaudu, sest lõppude lõpuks on rannikupiirkonnad Euroopa Liidu piirkonnad. Seepärast tuleb rohkem keskenduda rannikupiirkondade konkreetsetele vajadustele ja ümbritsevatele meredele, nii et sellisel moel suunataks vastavalt vajadusele rahastamist algatustele ja projektidele, mis liiguksid väga palju selles suunas, et loodaks asjakohased vahendid integreeritud merenduspoliitika haldamiseks.
Luís Queiró
(PT) Sooviksin lisada omalt poolt õnnitlused neile õnnitlustele, mis siin voliniku aadressil juba kõlanud on dokumendi esitlemise puhul ELi merenduspoliitika arendamise tegevuskava kohta, ja sooviksin öelda, et täna esitletud dokument sisaldab mitmeid algatusi, mis väärivad märkimist, nagu ettepanek Euroopa mereuuringute strateegia kohta, riikide merenduspoliitikale integreeritud lähenemisviisi toetamine pluss soovitus, et Euroopa peaks käigus hoidma mereseire võrgustikku, samuti ettepanek luua sektoritevahelised merendusklastrid koos asjakohase rahalise korrigeerimisega Euroopa tasandil ning muidugi ka paljud teised algatused.
Lõpuks sooviksin käesoleva avaliku arutelu käigus esitada volinikule järgmised küsimused: suurt osa esitatud tegevuskavast võib teostada ja edendada komisjon ise, kuid ilmselt ei leia see nõukogu ja liikmesriikide toetust. Me kuulsime volinikku siin ütlemas, et on tähtis saavutada selline toetus Euroopa Parlamendi detsembri osaistungjärgul. Seega on küsimus järgmine: kas loodetakse tegelikku toetust, mis tõstaks selle strateegia liidu prioriteetide esiotsa ja suudaks seda seal hoida, või lihtsalt formaalset toetust?
Sooviksin lõpetada järgmise, minu teise küsimusega: kuidas on võimalik tagada, et Euroopa merendusstrateegia annab tulemuseks suurema koostöö ja kooskõlastatuse, ilma et libisetaks merenduspoliitika ja eriti riiklike merendusressursside ühenduse pädevusse andmisesse?
Georgios Toussas
- (EL) Proua juhataja, komisjoni teatis tulevase ELi ühise merenduspoliitika kohta jätkab sedasama töötajatevastast liini. See sisaldab uusi meetmeid suurte merenduskontsernide konkurentsivõime tugevdamiseks ja kasumi suurendamiseks ning annab märku töötajate vastu suunatud rünnaku tugevusest.
Selle peamisteks eesmärkideks on: laevade ja kapitali suurte merenduskontsernide kätte koondumise kiiruse suurendamine; meretranspordi ja sellega seonduvate teenuste täielik liberaliseerimine; strateegilise rolli võtmine ELi organite poolt, et täiel määral väljendada kapitali huve rahvusvahelistes organisatsioonides; töösuhete radikaalne muutmine; merendushariduse devalveerimine ja erastamine odava tööjõu loomiseks; dokitööliste suhtes mitmesuguste kohustuste, bürokraatlike direktiivide ja määruste kehtestamine, mis ei paranda laevade ohutust ega kaitse inimelusid merel.
Volinik, praegu on pooleli merendustöötajate kohta käivate õigusaktide kodifitseerimise rahvusvahelise lepingu sõlmimine. Milline on selles küsimuses komisjoni seisukoht? Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta - ja ma kohe lõpetan, proua juhataja - seoses olukorraga, mille suhtes tal võib-olla pole ainuvastutust, s.o monopolistlike turismirühmade ja isikute pealetungiga rannikul paiknevatele liikmesriikidele?
Gerard Batten
Proua juhataja, volinik tegi mõned merendusajaloolised viited, sooviksin teha sedasama. Enamik inimesi tunnevad hümni "Rule Britannia” refrääni, kuid mõnikord saavad inimesed ühest sõnast täiesti valesti aru. Korrektne versioon pole "Rule Britannia, Britannia rules the waves” (Valitse, Britannia, Britannia valitseb maailmamerd), vaid see on "Rule Britannia, Britannia rule the waves” (Valitse, Britannia, valitse, Britannia, maailmamerd). Sõna "valitseb” annab tähenduseks ülespuhutud väite. Korrektne sõna "valitse” annab tähenduseks üleskutse ja hoiatuse. Seda mõisteti varem nii, et Britannia pidi valitsema maailmamerd, selleks et säilitada oma vabadus ja sõltumatus. Nüüd ei valitse britid isegi iseennast, kuna rohkem kui 80% meie seadustest teeb Euroopa Liit. Ühine kalanduspoliitika on hävitanud Briti kalandussektori ja tekitanud ökokatastroofi Briti vetes. Arvestades ELi seniseid saavutusi, miks peaksime arvama, et ELi merenduspoliitika peaks olema natukenegi vähem hävitav kui ühine kalanduspoliitika?
Juhataja
Liikmesriigid on väga huvitatud järgmiste küsimuste esitamisest ja ma usun, et me peaksime seda tähtsat arutelu täiel määral ära kasutama.
Volinik, sooviksin küsida, kas te võiksite lühidalt vastata, nii et me saaksime anda esinemisvõimaluse teistele parlamendiliikmetele ja seejärel lõpetada.
Joe Borg
komisjoni liige. Proua juhataja, hr Queiró esitatud küsimuse osas lubage mul rõhutada asjaolu, et me ootame suurt toetust. Meil tuleb 22. oktoobril mitteametlik ministrite kohtumine, selleks et saada kõigi liikmesriikide seisukohad meie väljapakutud paketi kohta. Me loodame, et detsembris kiidab Euroopa Ülemkogu selle paketi heaks. See on esimene etapp. Siiski peame me olema hoolsad, et mitte minna kaugemale sellest, mis on lühikeses perspektiivis saavutatav.
Kui see osutub edukaks ja kui esimesed käivitatavad algatused osutuvad edukaks, saame pöörduda liikmesriikide poole, selleks et näha, kas leidub soovi jätkata liikumist merendusküsimuste suurema integratsiooni suunas.
Siiski on tähtis rõhutada asjaolu, et tegemist on poliitikaga, mis ei põhine õigusloomega seotud lähenemisviisil, vaid motiveerimisel, soodustamisel ja vajalike vahendite loomisel, selleks et saavutada suurem koordineeritus, rohkem koostööd ja huvitatud osapoolte suurem kaasatus.
Seega on tegevuskava vaadates selgelt näha, et aluspõhimõtteks on luua teatud sektoritevahelised vahendid, mida vajatakse selleks, et arendada välja integreeritud lähenemisviis merendusküsimustele ja samuti hakata uurima sektoripõhiseid meetmeid terviklikumalt, võttes seega arvesse näiteks seda, millised oleksid tagajärjed, kui kalandusega seotud otsustes arvestataks teisi sektoreid ja vastupidi.
Teise küsimuse kohta sooviksin rõhutada asjaolu, et merenduspoliitika osas oleme me tegelikult täna samuti vastu võtnud teatise volinik Špidlalt, millega käivitatakse arutelu erandite kohta, mis merendussektori töötajatel - meretranspordis ja kalanduses - on tavapäraste tööõiguse õigusaktide suhtes.
Peame seda uurima, et näha, kas on võimalik neid vastuolusid alustuseks vähendada, nii et vähenevad erinevused maismaal ja merel töötajate vahel, ilma siiski loomata probleeme seoses konkurentsivõimega, arvestades, et tegemist on rahvusvahelise sektoriga. Seepärast peame seda tegema koos ettevõtjatega, nii et me sel moel saaksime neid motiveerida kaotama nimetatud vastuolusid maismaal ja merel töötajate vahel.
Hr Batteni esitatud küsimuse kohta sooviksin öelda, et merenduspoliitika, integreeritud lähenemisviis merendusküsimustele ei tähenda seda, et Euroopa Liit leiutaks jalgratast. See on miski, mida on juba tehtud sellistes riikides nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada, Austraalia ja nüüd ka Jaapan, ja me oleme teatud mõttes mahajäänud. Me peame kiirust suurendama, et olla oma rahvusvaheliste partneritega merendusküsimustes võrdsel tasandil.
Kui lubate, siis meenutan hr Battenile, et probleemid seoses Ühendkuningriigi ja kalandusega ulatuvad tagasi aega enne ühise kalanduspoliitika kasutuselevõttu. Me kõik mäletame sündmusi, nagu tursasõjad Ühendkuningriigi ja Islandi vahel, mis leidsid aset just enne ühise kalanduspoliitika kasutuselevõttu.
Me räägime probleemist seoses ülepüügi ja püügiõigustega, mis juba eksisteeris ja mida me proovime leevendada ratsionaalsema lähenemisviisi kaudu kalavarude haldamisele uuendatud ühise kalanduspoliitika raames.
Avril Doyle
Proua juhataja, ühinen volinik Borgi õnnitlejatega selle väga tähtsa integreeritud poliitilise dokumendi puhul. Nõustun sellega, mida täna ütles president Barroso: suur osa meie tulevikust peitub ookeanide ja merede kasutamata potentsiaalis ja et see poliitika loob majanduskasvu ja töökohti. Peame haarama kõigist võimalustest, mida mered ja ookeanid meile pakuvad, tegutsedes samas alati jätkusuutlikult.
Volinik Borg, toetan täielikult teie tööd mereteaduse tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ja teie kindlaksjäämist Aberdeeni deklaratsioonile. Sooviksin tunnustada Iirimaa panust selle poliitika kujundamisse, mille Iirimaa andis just Iiri Mereinstituudi kaudu. Tervitan teie teadet dokumentide paketi kehtestamise kohta käesoleva komisjoni volitusteperioodi ajal, kuid, arvestades, et teil on kaks aastat jäänud, pean ma küsima, kas see on rohkem lootus kui ootus, et kogu nimekirja konkreetsetest sammudest rakendate tegelikult teie? Volinik Špidla esinemine täna tööõiguse erandite läbivaatamise kohta merendussektoris ja volinik Piebalgsi raport seoste kohta ELi energiapoliitika ja uue integreeritud merenduspoliitika vahel on väga hea algus, kuid kui palju muid küsimusi paketis, mille te täna teatavaks tegite, vajavad tulevikus eraldi õigusloomega seotud ettepanekuid?
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Ka mina soovin õnnitleda volinikku integreeritud lähenemisviisi puhul.
Sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et pärast Rumeenia ja Bulgaaria ühinemist on Euroopa Liidul nüüd piir Musta merega, uue merega, ja meile on tähtis edendada ühist merenduspoliitikat selles piirkonnas.
Samuti sooviksin, et kaitstaks delta ja valgala piirkondi ning need kaasataks ühisesse merenduspoliitikasse; samuti sooviksin, et merede saastamise vastaseid meetmeid laiendataks sisevetele, mis voolavad meredesse ja ookeanidesse, ning rannikul paiknevatele tööstuspiirkondadele.
Ma usun, et voliniku teatis on oluline selles osas, mis puudutab meremeeste ja dokitööliste töötingimusi, samuti pean tähtsaks suurendada rahalist toetust rannikupiirkondade infrastruktuuri arendamiseks ja tegevuse toetamiseks.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Proua juhataja, kõigepealt sooviksin väljendada oma rahulolematust sellega, kuidas täna parlamendis arutelu juhitakse. Ma olin esimene Euroopa Parlamendi liige, kes sõna saamiseks käe tõstis ja nüüd pean ma olema viimane või üks viimastest ja ei saa rääkida rohkem kui minuti.
Sellest hoolimata sooviksin õnnitleda volinikku ja komisjoni, mõlemaid nii selle teatise kui ka kogu töö eest, mida nad aasta jooksul on teinud, konsulteerides asjaomaste osapooltega, püüdes välja töötada integreeritud merenduspoliitikat kogu Euroopa Liidu jaoks, võttes arvesse merekeskkonna tähtsust ja survet, mida sel inimtegevuse tulemusena pidevalt taluda tuleb.
Sellega seoses sooviksin volinikult küsida, kas sõjandussektor, mille tegevus mõnikord merekeskkonda sekkub ja seda mõjutab, võetakse ühenduse selle valdkonna poliitikas arvesse, vältimaks keskkonnakahju.
Lisaks toimub pidevalt kontrollimatu saaste vette heitmine. Millal võetakse kasutusele mustad kastid, selleks et jälgida kõiki pilsivee ja laeva tankides sisalduva vedeliku liikumisi?
Juhataja
Hr Ortuondo, kuna ma polnud selle arutelu alguses kohal, siis pole ma teadlik kehtestatud järjekorrast.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Proua juhataja, ELi merenduspoliitika on üks tähtsamaid algatusi, mille järgi praegust komisjoni hakatakse mäletama, ja seda põhjendatult, eriti kui komisjon mõistab, kuidas seda laiendamist ära kasutada ja mida poliitilise jõu laiendamine meile annab, selleks et päästa meie merekeskkond.
Nüüd pöördun ma komisjoni poole selleks, et rakendataks erimeetmeid ELi ühe väga erilise mere, Läänemere päästmiseks. Sooviksin küsida järgmist. Kas komisjon võiks käsitleda Läänemerd mitte ainult keskkonnaprobleemi, vaid ka poliitilise probleemina? Kui see surev meri õnnestub päästa, siis saame me näidata inimestele, et liidust on tegelikult kasu ja et koos oleme me paremas positsioonis selleks, et päästa keskkond, võrreldes sellega, kui oleksime üksi.
Joe Borg
komisjoni liige. - Proua juhataja, esiteks, vastuseks küsimusele, mille esitas pr Doyle: jah, sooviksin taas kinnitada tõsiasja, et teadlased on meid oluliselt toetanud. Aberdeeni deklaratsioon oli väga teretulnud ja Iirimaa ise oli äärmiselt toetav. Märkuse kohta, mis tehti, sooviksin rõhutada, et see ei ole minu algatus: see on komisjoni otsus, mis on vastu võetud, ja sõltumata asjaga seotud isikutest saab tegevus kindlasti olema pidev. Kui me suudame esimese kahe aasta jooksul saavutada teatud edu, siis olen kindel, et uus komisjon on rohkem kui huvitatud seda edu jätkama. Seega on tegemist kriitilise kaheaastase perioodiga, mille jooksul peame külvama esimesed seemned, selleks et tulevane merenduspoliitika saaks tegelikult kasvama hakata. Nii saame me tagada, et tulevased komisjonid, Euroopa Parlamendi toetusel, Regioonide Komitee toetusel, ja olen kindel, et ka ministrite nõukogu toetusel, suudavad panna selle merenduspoliitika vilja kandma.
Teise küsimuse kohta, mis esitati seoses siseveeteedega: pole kahtlust, et siseveeteed on väga tähtsaks osaks kogu merenduspoliitika kontseptsioonis, just nagu ka rannad ja rannikupiirkonnad on merenduspoliitika lahutamatu osa. Tegelikult esitleb asepresident Barrot järgmisel nädalal paketti, mis hõlmab sisevesi, sealhulgas sadamapoliitikat ja seepärast sisemaasadamaid. Seega kõik näitajad, mis käsitlevad veeteid ja sadamaid - isegi sisemaasadamaid - on järgmisel nädalal esitletava paketi osad.
Küsimuse osas, mille hr Ortuondo Larrea esitas sõjalise tegevuse kohta, et kas see hõlmatakse ühenduse poliitikaga, tuleb rõhutada asjaolu, et siin on tegemist väga tundliku valdkonnaga, mis puudutab liikmesriikide suveräänsust. Seega tuleb olla ettevaatlik. Kui soovitakse, et merenduspoliitika oleks edukas, siis tuleb tegutseda koos liikmesriikidega. Kui liikmesriigid soovivad selles suunas samme astuda, näiteks ühise tegevuse osas riikliku rannavalveteenistuse valdkonnas, seoses küsimustega, mis puudutavad keskkonda, kalavarusid, ebaseaduslikku sisserännet, uimastikaubandust ja inimkaubandust, siis neil juhtudel ma arvan, et on palju ruumi süsteemi jaoks, mille raames riikide rannavalve tegevust koordineeritaks tulemuslikumal ja tõhusamal viisil, näiteks kasutades ühiselt erinevate liikmesriikide ressursse, vahetades andmeid ja luues vajalikke vahendeid, sealhulgas näiteks mere kaardistamise valdkonnas, millest võiks olla kasu rannavalves ja muus tegevuses. Kuid teisest küljest, kui me jõuame väga tundlike sõjaliste aspektide juurde, siis võib sellega tegelemine olla raskem. Minu põhisõnumiks on, et kui soovime, et integreeritud merenduspoliitika oleks edukas, siis peame tegutsema koos liikmesriikidega, kes lõppude lõpuks esmajärjekorras vastutavad selle eest, et tagada selle poliitika eduks vajalike vahendite olemasolu.
Läänemerd käsitleva küsimuse kohta: pole kahtlust, nagu ma oma eelmises vastuses ütlesin, et merenduspoliitika peab arvestama Euroopa Liidu erinevate merepiirkondade konkreetsete omaduste või oludega. Seepärast, kui esinevad konkreetsed probleemid, nagu näiteks seoses Läänemerega, siis peab merenduspoliitika looma vahendid selleks, et neid Läänemere probleeme lahendada. Seega, kui Läänemeres on konkreetsed keskkonnaprobleemid, millega tuleb tegeleda ja millega on võimalik ühel või teisel viisil tegeleda, siis me peaksime andma endast kõik, et seda teha. Näiteks seoses kalavarudega võtame meetmeid selleks, et proovida kõigi raskuste kiuste saavutada Läänemerel jätkusuutlik kalandus. Samuti võtame me meetmeid Läänemerel selleks, et püüda lahendada probleemid seoses Läänemerel kulgevate meretranspordi marsruutidega. Seega tähendab integreeritud lähenemisviis merendusküsimustele kindlasti seda, et käsitleme kõiki neid probleeme ja püüame Läänemerd hõlmavates küsimustes saavutada suuremat koordineeritust erinevate sidusrühmade vahel, liikmesriikide vahel ja samuti kolmandate riikidega, nagu Venemaa, selleks et saavutada parim tulemus, mis puudutab erinevate valdkondade haldamist seoses Läänemerega.
Juhataja
Tänan, volinik. Ma vabandan liikmete ees, kes esineda ei saanud; näib, et me peaksime sellistele aruteludele varuma rohkem aega.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub homme, neljapäeval, 11. oktoobril 2007.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Pedro Guerreiro  
Komisjon on esitanud ettepanekud, mis käsitlevad tema nägemust ja tegevuskava seose ELi tulevase integreeritud merenduspoliitikaga. Ehkki pole olnud võimalik teostada vajalikku analüüsi (unustamata sealjuures, et kurat on peidus üksikasjades), oleks minu esialgne reaktsioon järgmine:
mis tahes algatus selles valdkonnas peab tagama liikmesriikide pädevuse seoses territooriumi haldamisega, eriti riigi territoriaalvete ja majandusvööndite suhtes, mille näiteks on: ressursside kasutamine, transport, uuringud, piirikontroll ja julgeolek, regionaalplaneerimine, keskkond või majandustegevus, näiteks kalastamine. See tähendab, et me ei peaks nn subsidiaarsuse põhimõtte kattevarjus sisse laskma Trooja hobust, mis oleks ohuks liikmesriikide suveräänsusele;
merenduspoliitika tugevat rahalist alust, mida on mainitud, ei tohiks luua Euroopa Kalandusfondi kulul, sest uute prioriteetide rahastamiseks tuleks eraldada uued ja suuremad rahalised vahendid;
akvakultuuri ei tuleks edendada, sest sellega ei saavutataks kalandussektori jaoks optimaalseid tulemusi, pidades silmas selle strateegilist tähtsust mitmete riikide, näiteks Portugali jaoks; asjaomane sotsiaal-majanduslik jätkusuutlikkus tuleks tagada sobiva poliitika ja rahaliste vahendite kaudu.
Robert Navarro  
Selle sinise raamatuga astub Euroopa Liit sammu edasi. Ehkki on kahetsusväärne, et teatud punktides - nagu Euroopa rannavalve ja Euroopa lipp - pidi Euroopa Komisjon mõnede liikmesriikide toetuse puudumisel oma ambitsioone tagasi tõmbama, on see dokument siiski hea lähtekoht alustamiseks. Ma loodan, et see peab kõiki oma lubadusi. Siiski on rahastamisküsimus otsustav, see on midagi, mida ka komisjonis tunnistab. Kas meie ministrid täidavad oma ülesanded?
Muus osas on mul eriti hea meel komisjoni otsuse üle vaadata läbi merendussektori sotsiaalsed õigusaktid, millele traditsiooniline tööõigus ja selle kaitse ei laiene. Selleks on ka ülim aeg! See on otsustav tegur, mis muudab merenduses töötamise atraktiivseks, ja mis peaks seega aitama Euroopal kaitsta oma merendusalast oskusteavet.
