Eiropas Izglītības fonds (pārstrādāts dokuments) (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Bernard Lehideux ziņojums (Α6-0131/2008), kas iesniegts Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā, par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu (pārstrādāta versija) - C6-0243/2007 -.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, referenta kungs, dāmas un kungi, es vēlos izteikt atzinību par Parlamenta paveikto darbu pie priekšlikuma pārstrādāt regulu, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, un īpaši pateikties Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai un tās referentam Bernard Lehideux.
Kā jūs zināt, Eiropas Izglītības centru izveidoja 1990. gadā, lai atbalstītu PHARE ārējās palīdzības programmas īstenošanu profesionālās izglītības jomā. Pašreiz tā attiecas uz iepriekšējām TACIS, CARDS un MEDA programmās ietvertajām valstīm. Eiropas Savienības politika izglītības un mācību ārējo attiecību jomā ir attīstījusies, un tāpēc EIF regula ir jāatjauno, ņemot vērā šo attīstību. Rezultātā ir sagatavots Komisijas priekšlikums, pie kā jūs esat strādājuši.
Mūsu priekšlikums neparedz jaunus EIF pasākumus. Drīzāk tā nolūks ir skaidrāk noteikt uzdevumus, pamatojoties uz plašāku tematisko aspektu, kas ietver cilvēkresursu attīstības jēdzienu, it īpaši izglītību un mācības saistībā ar mūžizglītību.
Priekšlikums paplašina arī fonda ģeogrāfisko darbības jomu atbilstīgi ES jaunajiem ārējo attiecību instrumentiem. Tāpēc EIF uzdevumi šajā jaunajā kontekstā ir jāpielāgo, tajā pašā laikā jāvadās pēc skaidri noteiktajām prioritātēm.
Esmu pateicīgs Eiropas Parlamentam par Komisijas priekšlikuma labprātīgu izskatīšanu. Pateicoties visu trīs iestāžu labai sadarbībai, mums ir izdevies atrast risinājumus, kas apmierina visas trīs, arī risinājumus tādiem jūtīgiem jautājumiem kā Valdes sastāvs un tas, kā Eiropas Parlaments var palīdzēt ar savām zināšanām. Tāpēc Komisija bez vilcināšanas pieņem konsolidēto tekstu, kas sagatavots pēc pēdējās nedēļas konstruktīvā trialoga.
Es vēlos noslēgt šo runu, sava kolēģa Jan Figel vārdā uzsverot to, cik svarīgi ir panākt, lai mūsu sadarbība būtu veiksmīga, jo tas ļaus Eiropas Izglītības fondam laicīgi izmantot savā labā jauno juridisko pamatu un tādējādi sniegt efektīvāku palīdzību saņēmējām valstīm, kas acīmredzot ir šo darbību nolūks.
Bernard Lehideux
referents. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, kad es biju Turīnā, es spēju novērtēt fonda paveikto izcilo darbu, kas ir ļoti būtisks un ārkārtīgi efektīvs instruments, ar kuru veicināt profesionālās izglītības sistēmu attīstību ES partnervalstīs. Komisijas priekšlikumā ir ieviestas jaunas izmaiņas EIF uzdevumos un pārvaldībā, lai nodrošinātu, ka tā pasākumi balstās uz stingra juridiska pamata. Manuprāt, ar Padomi panāktais kompromiss rada progresu divos būtiskos virzienos.
Pirmkārt, jaunā regula ļaus Fondam darboties visās ES partnervalstīs, arī tajās, kas nav ietvertas kaimiņattiecību politikā un pirmspievienošanās programmās. Tas ir ļoti būtisks aspekts. Piemēram, Savienība pieņem lēmumus, kas tieši ietekmē tās ĀKK partnervalstu ekonomiku. Man nav jāatgādina komisāram Louis Michel, ka tas nesen notika cukura KTO reformas gadījumā, kas piespieda šīs valstis radikāli dažādot rūpnieciskās darbības. EIF būtu varējis veikt noderīgu ieguldījumu šajā attīstībā un nākotnē to var darīt līdzīgos gadījumos.
Otrais kompromisa labums, kam es piešķiru īpašu nozīmi, ir tas, ka Fonda pasākumu pārskatīšanā patiesi piedalās Eiropas Parlamenta deputāti. Tomēr šis jautājums neietilpst šīs iestādes kompetencē. Parlamentam ir tikai viena iespēja, turklāt bieži vien ļoti ierobežota, raudzīties uz to, kā aģentūras rīkojas, balsojot par budžetu un budžeta izpildes apstiprināšanu. Manuprāt, Parlamentu vairs nav iespējams vairāk iesaistīt jautājumos, ar kuriem aģentūras nodarbojas, it īpaši tāpēc, ka stāsies spēkā Lisabonas līgums. Tāpēc attiecībā uz šo fondu Parlaments turpmāk iecels trīs pārstāvjus - tiesa, nepiešķirot tiem balsošanas tiesības - Valdē ar nosacījumu, ka tiem piemīt īpašas prasmes fonda darbības jomās. Parlaments var brīvi iecelt vai nu neatkarīgas personas vai deputātus. Pieņemt atbildīgu lēmumu par pārstāvju skaitu Valdē būs Parlamenta ziņā. Galvenais jautājums šajā brīdī ir tas, ka turpmāk būs izvēle un ka ir sāktas debates par Parlamenta dalību.
Ņemot vērā pieaugošo aģentūru skaitu, visām Eiropas iestādēm ir obligāti cieši jāizpēta līdzekļi, ar kādiem tiek uzraudzīta to darbība. Šajā sakarā es esmu pārliecināts, ka mums ir nepieciešams izveidot reālu saikni starp Parlamentu un aģentūrām. Līdzīgi - jaunās regulas mērķis ir padarīt par oficiālu procedūru fonda direktora uzklausīšanu parlamenta komitejās. Jau vairākus gadus šis direktors reizi gadā uzstājas Parlamentā pēc Nodarbinātības komitejas aicinājuma, bet šis aicinājums iepriekš nebija oficiāls. Visbeidzot, Valde iecels direktoru uz pieciem gadiem, pamatojoties uz Komisijas iesniegto sarakstu ar vismaz trim kandidātiem; pirms Valdes izvēlētā kandidāta iecelšanas šim kandidātam būs jāsniedz paziņojums Eiropas Parlamenta kompetentajās komitejās un jāatbild uz šo komiteju uzdotajiem jautājumiem.
Es būšu atklāts. Attiecībā uz Parlamenta iesaistīšanos mūsu panāktais kompromiss ir drīzāk mazāks, nekā es būtu cerējis. Bet mums jāraugās problēmām tieši acīs. Pašreizējā debašu posmā cilvēki nav vēl gatavi virzīties tālāk. Tāpēc prātīgi ir atbalstīt sarunu paketi, lai fonds pēc iespējas drīzāk varētu sākt funkcionēt uz stingra pamata.
Tāpēc es lūdzu deputātiem pieņemt kompromisa grozījumu Nr. 11, kas izveidots pēc trialoga, ko pirms brīža pieminēja komisārs Louis Michel, un pieņemt to pilnībā un nepakļauties kārdinājumam pieņemt grozījumu, kas izjauc mūsu panākto līdzsvaru.
Es pateicos Slovēnijas prezidentūrai un Komisijai par kvalitāti, kas panākta dialogā par šiem jautājumiem, un, protams, es pateicos par atbalstu visiem ēnu referentiem.
Gabriele Stauner
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, es vēlētos sākt, izsakot pateicību par konstruktīvajām sarunām ar Padomi un Komisiju, par ko visdziļākā pateicība, protams, pienākas mūsu referentam Bernard Lehideux.
Komitejā un trialogā mēs panācām kompromisu fondam Turīnā, kam būs pilnīgi jauns pamats, balstoties uz jauno regulu. Mūsu galvenais mērķis, pārorientējot aģentūru Turīnā, ir stiprināt attiecības starp fondu un Eiropas Parlamentu, kā arī uzlabot kopējo fonda darbības efektivitāti. Šis parlaments piešķir lielu prioritāru nozīmi profesionālās izglītības veicināšanai Eiropā, un mēs uzskatām, ka mums vairs nevajadzētu tikai vērtēt fonda darbu ex post kā revīzijas struktūrvienībai, bet mums ir jābūt īpašai progresu veicinošai lomai, nosakot fonda programmu saturu un formu, kā arī mums jābūt spējīgiem paust savu viedokli.
Šā iemesla dēļ mēs piešķiram lielu nozīmi divām lietām. Pirmā no tām ir Valdes sastāvs, un otrā ir fonda direktora iecelšanas procedūra. Attiecībā uz pēdējo jautājumu mēs komitejā nonācām pie saprātīga risinājuma, pamatojoties uz PPE-DE grupas priekšlikumu. Kā referents teica, saskaņā ar jaunās regulas 10. pantu direktoru izvēlēsies no Komisijas iesniegtā saraksta, kurā būs vismaz trīs kandidāti. Pirms iecelšanas kandidātiem ir jāuzstājas kompetentajās Eiropas Parlamentu komitejās, lai sniegtu ziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.
Sarežģītāks jautājums, kas vēl nav atrisināts, par ko mana grupa ir apmierināta pašreizējā kompromisā, attiecas uz Valdes sastāvu. Kārtība, kas noteikta ierosinātajā 7. pantā, saskaņā ar kuru Parlaments var iecelt trīs pārstāvjus bez balsstiesībām, ir nepiemērota. Mēs vēlamies gūt iespēju darboties kā efektīviem Valdes lēmumu pieņemšanas procesa dalībniekiem un nevis tikai kalpot par tādu kā rotājumu. Tāpēc mēs uzskatām, ka ir būtiski, lai Parlaments varētu nosūtīt trīs īpašus pārstāvjus darboties Valdē, un ir pats par sevi saprotams, ka viņiem ir jābūt tādām pašām balsstiesībām kā pārējiem Valdes locekļiem.
Lai nodrošinātu, ka Valde darbojas efektīvi, mēs uzskatām, ka ir svarīgi ierobežot tās locekļu skaitu. Mēs neredzam lielu vajadzību katrai ES dalībvalstij nosūtīt savu pārstāvi. Tā vietā mums būtu jāpietiek ar pārstāvjiem no divām trešdaļām dalībvalstu, piemērojot rotācijas noteikumus, ko paredz Lisabonas līgums. Ar trim pārstāvjiem pa vienam no Komisijas, Parlamenta un partnervalstīm dalībvalstis joprojām būtu pārsvarā. Galu galā Valde nav ieinteresēto pušu sanāksme, bet tai ir jāpārstāv ieinteresēto pušu vienība ikdienas lēmumu pieņemšanā, kā arī jāpieņem lēmumi.
Tāpēc es vēlreiz gribētu vērsties pie Padomes, kuru pārstāvji diemžēl šodien nav klāt, vēlreiz apsvērt savu nostāju. Darbības efektivitātes dēļ es lūdzu Parlamentu atbalstīt mūsu 10. grozījumu.
Ole Christensen
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, es vēlos pateikties referentam Bernard Lehideux par sadarbību un darbu pie ziņojuma par Eiropas Izglītības fonda Turīnā. Esmu bijis ēnu referents Sociāldemokrātu grupai Eiropas Parlamentā, un mums ir bijušas nopietnas sarunas ar Padomi, taču es uzskatu, ka mēs esam nonākuši pie laba kompromisa priekšlikuma. Kaut arī šā fonda darbs ir vērsts uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis un tāpēc nav pieņēmušas Lisabonas mērķus, tomēr ir nozīmīgi runāt par mērķiem šajā sakarā. Galu galā Lisabonas mērķi īstenībā ir tikai veids, kā sasniegt progresu un izaugsmi, un, lai uz to tiektos, nav jābūt ES dalībvalstij.
Izglītība ir viens no faktoriem, kas rada pamatu izaugsmei un attīstībai Eiropas Savienībā. Ieguldīšana labākā izglītībā var palīdzēt nodrošināt, ka mēs Eiropas Savienībā sasniedzam Lisabonas mērķus un kopā veidojam Eiropu par labāku vietu, kur dzīvot. Vēl viens svarīgs instruments Lisabonas mērķu sasniegšanai ir elastdrošība darba tirgū, bet izglītība un elastdrošība ir ļoti cieši saistītas. Ar izglītību tiek radīts labāks un konkurētspējīgāks darbaspēks, kas savukārt palīdz panākt stabilāku izaugsmi.
Mums ir svarīgi ņemt vērā ES nākotni no ilgtermiņa aspekta. Tāpēc Eiropas Izglītības centrs ir ārkārtīgi svarīga aģentūra. ES nedrīkst būt noslēgts klubs. Ir svarīgi, lai mēs palīdzētu potenciālajām jaunajām dalībvalstīm pēc iespējas vairāk. Protams, mums ir jāpieprasa, lai jaunās dalībvalstis atbilstu noteiktām prasībām un standartiem, taču mums ir arī jāpalīdz tām šajā ziņā. Es uzskatu, ka jaunā struktūra, ko mēs esam ieviesuši fondam Turīnā, ir liela priekšrocība, saskaroties ar turpmākām grūtībām, un es uzskatu, ka fonds var palīdzēt potenciālajām jaunajām dalībvalstīm pievienoties Eiropas Savienībai.
Es arī esmu ļoti apmierināts ar to, ka fonda jaunā struktūra nostiprina saikni starp Eiropas Parlamentu un fondu. Mēs iegūstam iespēju iecelt valdē trīs ekspertus. Tas liecina, ka Padome ir sākusi pieņemt to, ka arī Eiropas Parlamentam ir jābūt lielākai ietekmei šajā jomā.
Renate Weber
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties Bernard Lehideux par viņa ziņojumu. Es pilnīgi piekrītu viņa viedoklim par Eiropas Izglītības fonda (EIF) paplašināto ģeogrāfisko mandātu.
Šai aģentūrai, kas darbojas kā ES ārpolitikas instruments, ir potenciāls pilnībā atrisināt jautājumus, ar kuriem saskaras tādas teritorijas kā Āfrika, Karību jūras reģions un Klusā okeāna reģions. EIF gadu gaitā iegūto bagāto pieredzi tagad varētu nodot tālāk reģioniem, kam ārkārtīgi nepieciešama profesionālā izglītība, lai uzlabotu izglītības pieejamību un sociālo iekļaušanu.
Lielākā daļa ĀKK valstu pašreiz piedzīvo lielas ekonomiskās reformas, un, lai tās izdotos, ir nepieciešami cilvēkresursi. Lai Eiropas Izglītības fonds spētu šīs prasības izpildīt, tam ir jābūt mandātam un resursiem. Es pat teiktu vairāk, proti, ka, paplašinot EIF mandātu, mums būtu jāplāno pagaidu sakaru biroju izveide teritorijās, kur ir koncentrēta aģentūru darbība. Šādi biroji ļautu EIF labāk organizēt savu darbību un nodrošinātu lielāku pārredzamību tā darbībām trešās valstīs. Es pilnīgi piekrītu referenta priekšlikumam, ka ir nepieciešama lielāka pārredzamība, un es pilnīgi piekrītu viņa ierosinājumam pievienot Eiropas Parlamenta deputātus aģentūras valdei.
Noslēgumā vēlos teikt - es uzskatu, ka attiecībā uz cilvēkresursiem Eiropas Savienībai ir nepieciešama plašāka pieeja. Mēs vēlamies izveidot "zilās kartes” procedūru, kas ļauj spējīgiem darba ņēmējiem no ārvalstīm legāli strādāt Eiropā, Eiropas Savienībai, iespējams, veicinot šo prasmīgo darba ņēmēju apmācību. Tomēr, kā jau es teicu, prasmīgi darba ņēmēji ir arī ārkārtīgi nepieciešami viņu pašu valstīs, ja šajos reģionos ir paredzama īsta attīstība. Tāpēc būtiska būs Eiropas Izglītības fonda loma.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ļaujiet man sākt, izsakot uzslavu Eiropas Izglītības fondam Turīnā par nozīmīgo darbu, ko tas paveicis kopš 1994. gada.
Uz aģentūru un fondu darbu bieži raugās kā uz neko vairāk par izmaksu faktoru. Es stingri uzskatu, ka tas, ko mūsu fonds Turīnā dara, ir ļoti noderīga kaimiņattiecību palīdzība - vai tas būtu Balkānos, Austrumeiropā vai Ziemeļāfrikā. Praktisko palīdzību, ko EIF sniedz mūsu partnervalstīm attīstības jomā un kvalitatīvu izglītības sistēmu izveidē, nevar vērtēt pietiekami augstu. Tāpēc es vēlētos paust lielu pateicību un atzinību tā vecākajai vadībai.
Man jāvelta daži atklāti kritikas vārdi Padomei, kuras sarunu taktika pēc vienprātības panākšanas pirmajā kārtā paredzēja Padomes pārstāvju skaita palielināšanu līdz 27, turklāt tā sākotnēji nesaprata, kāpēc arī mēs Parlamentā vēlamies iecelt savus pārstāvjus Valdē, un visbeidzot tā piekrita trīs īpašu Parlamenta pārstāvju iecelšanai, taču nepiešķirot tiem balsstiesības. Padomes attieksme bija vienkārši neizprotama.
Es var tikai atkārtot, ka Padomes prezidentūras saspīlētā attieksme, ieņemot aizsardzības nostāju, ir ārpus manas saprašanas. Tas ir vēl viens pierādījums grūtībām, ar ko saskaras mūsu dalībvalstu valdības, kad ir jāizvērtē loma, kāda jāpiešķir Eiropas Parlamentam - vienīgajai demokrātiski ievēlētajai iestādei Eiropas Savienībā.
Izsaku lielu pateicību referentam.
Derek Roland Clark
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Kārtējo reizi Komisija pārkāpj savas tiesību aktos noteiktās kompetences robežas. Eiropas Savienības kompetencē nav izglītība, vismaz ne līdz tam brīdim, kad tiks ratificēts Lisabonas līgums, un tas ir atkarīgs no Īrijas referenduma. Vai tā rezultāts ir līguma noslēgšana vai arī balsojums "pret” tiks ignorēts tāpat kā Francijas un Nīderlandes referendumu balsojums?
Jebkurā gadījumā - kāda struktūra būs šim izglītības fondam? Kā es saprotu, mūsu priekšlikums ir tāds, ka tas ir jāvada sešiem pārstāvjiem no dalībvalstīm, kā arī sešiem no Komisijas un tikai trim no Parlamenta, vai ka Komisija ieceļ papildu pārstāvjus no partnervalstīm. Pēdējā gadījumā atbildība daļēji būs to valstu rokās, kuras nav dalībvalstis, padarot neievēlēto Komisiju par noteicēju. To gandrīz vai grūti nodēvēt par demokrātisku sistēmu.
7. grozījumā ir ierosināts, ka Komisija iesniedz kandidātu vārdus direktora amatam Eiropas Izglītības fondā, un tas rada bažas no daudziem aspektiem. Tas ir radījis papildu priekšlikumus attiecībā uz EIF valdes izveidi, kā arī viena reāli nefunkcionējoša pārstāvja iecelšanu no katras dalībvalsts.
Tik daudz pretēju priekšlikumu EIF valdes sastāvam nav gluži pats labākais sākums, taču tas rada jautājumu "Kā gan kādam ienācis prātā, ka mums vajadzīgs šāds fonds?” Es teiktu, ka izglītības fonds ir ne tikai nevajadzīgs, bet tas pat būs neproduktīvs. Ja jūs paraudzīsieties uz Eiropas valstīm, pretstatot tās Eiropas Savienībai, tad atklāsiet, ka visapkārt ir pieejamas visu veidu izglītības programmas. Ir dažādi standarti, bet to vidū tiek attīstītas daudzas prasmes, kas ir iemesls tam, kāpēc Eiropai ir tik bagātīgs mantojums. Saprotiet to, ka katrā valstī vienmēr ir bijuši savi mākslinieki, komponisti, rakstnieki utt. Pat mazajās valstīs ir, piemēram, pasaulslaveni komponisti. Katrā valstī ir savi līderi un eksperti, savi tehniskie speciālisti, baņķieri, sportisti un visi pārējie lietpratēji, kas par tādiem kļūst izglītības ceļā.
Tātad pastāv prasmju daudzveidība, un katra valsts tajā iegulda kaut ko savu. Ja mēs to visu mēģināsim apvienot Eiropas Izglītības fondā, tas atņems dzīvotspēju izglītības shēmām daudzās valstīs. Vienam EIF nebūs atsevišķām valstīm raksturīgo pazīmju. Mums nepieciešama daudzveidība, nevis saskaņota aprobežota tēma.
Īsi sakot, ar šādu shēmu mēs vairāk zaudēs nekā iegūsim. Lūdzu, aizmirstiet par to un ļaujiet Eiropas valstīm ieguldīt kopējā darbā. Tas var pat radīt entuziasmu ES projektiem, jo tā diemžēl pietrūkst, spriežot pēc divu dibinātājvalstu balsojumiem "pret” un pastāvīgajiem centieniem pārdot Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem.
Jan Andersson
(SV) Pateicos, priekšsēdētājas kundze! Ļaujiet man sākt, izsakot pateicību Bernard Lehideux par izcili paveikto darbu, par panākto lielisko kontaktu ar priekšsēdētāju un koordinatoriem šā procesa laikā un par to, ka viņš ļāva mums panākt vienošanos pirmajā lasījumā. Es arī vēlos pateikties Eiropas Izglītības fonda pārstāvjiem par paveikto darbu, par nozīmīgo ieguldījumu, veidojot daudzas papildu saiknes. Izglītība, profesionālā izglītība un mūžizglītība kļūst aizvien nozīmīgākas. Tās ir nozīmīgas Eiropas Savienībā, kā arī partnervalstīs. Ir nepieciešama sadarbība starp CEDEFOP un Eiropas Izglītības fondu.
Šis priekšlikums par jaunu regulu ietver dažus elementus, kurus nepieciešams uzlabot. Pirmkārt, uzdevums ir paplašināts, ietverot arī mūžizglītību, nevis tikai profesionālo izglītību. Šī ir koncepcija, uz kuras mēs balstāmies aizvien vairāk un kura ir svarīga mūsu politikā. Otrkārt, pieaug valstu skaits, kā teica Bernard Lehideux. To vidū ir visas partnervalstis, ne tikai tās, kas iekļautas kaimiņattiecību un pirmspievienošanās programmās, bet visas partnervalstis. Treškārt, tiek stiprinātas attiecības ar Parlamentu. Mums ir bijusi laba sadarbība, ko tagad var attīstīt ar jaunās regulas palīdzību. Manuprāt, mēs esam nonākuši pie laba risinājuma gan attiecībā uz veidu, kā mēs ieceļam fonda direktoru, gan arī attiecībā uz to, ka mēs varam iecelt Valdē trīs ekspertus bez balsstiesībām. Mēs nepanācām visu, ko gribējām, tomēr tas ir labs kompromiss, kas sola labu nākotni. Tā ir laba sākuma pozīcija. Mēs varam attīstīt mūžizglītību kā sadarbības procesu starp Parlamentu un fondiem, kas strādā pie šiem jautājumiem. Tas ir svarīgi.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos Jums pateikties un paust atzinību par šeit dzirdētajiem izteikumiem, no kuriem visos atbalstīts Bernard Lehideux ziņojums. Acīmredzot arī es atbalstu to, jo es uzskatu, ka tas patiešām ir liels solis uz priekšu. Es jau varu saskatīt un paredzēt jaunas perspektīvas, kas šeit paveras, lai arī ko citi teiktu, un tāpēc esmu priecīgs, ka mēs bez šaubām panāksim plašu vienprātību par šo priekšlikumu. Es vēlētos atbildēt uz diviem iebildumiem, kas tika pausti.
Pirmkārt, 10. grozījums 7. pantam: es tikai atgādināšu Gabriele Stauner, ka pastāv interešu konflikts, jo Parlaments ir iestāde, kas nodrošina budžeta izpildi. Vismaz juridiski šajā ziņā noteikti būtu interešu konflikts.
Otrkārt, es uzskatu, ka ir prātīgi izšķirt pilnvaras. Es biju parlamentārietis daudzus gadus un es nekad nepieprasīju pilnvaras, kas nebija paredzētas parlamentāriešiem. Man diemžēl jāsaka, ka parlamentārieša galvenais uzdevums nav pārvaldīšana. Galvenais parlamentārieša uzdevums ir rūpīgi pārbaudīt un veidot likumus un, protams, pārraudzīt valdības vai izpildvaras. Tāpēc es nesaprotu šā uzsvara pārnešanu, ko daži cilvēki uzskata par normālu. Es runāju savā vārdā, bet mums notiek parlamentāras debates, un es uzskatu, ka, ja Parlaments jauktu savus pārraudzības uzdevumus ar pārvaldības uzdevumiem, kas neatbilst to lomai, tas traucētu Parlamentam pildīt savu pamatuzdevumu. Tādā veidā Parlamentu var iznīcināt. Parlamentam vēlēties kļūt par sava veida pārvaldības asambleju neatbilst demokrātijas augstajiem principiem. Es to saku, jo es patiešām uzskatu, ka ir svarīgi sadalīt pilnvaras.
Esmu pārliecināts, ka panāktais kompromiss ir visefektīvākais, pirmkārt, tāpēc, ka tas nodrošina Parlamentam neatkarību pārraudzības funkciju izpildē.
Es atzīstu, ka mani bieži pārsteidz daži paustie viedokļi, taču tāpēc jau mēs esam šeit. Šķiet, Derek Roland Clark teica, ka Komisija pārkāpj savas kompetences robežas un ka Eiropas Izglītības fonds varētu būt neproduktīvs. Tas ir diezgan lielā pretrunā realitātei, pieredzei un pilnīgi neatkarīgiem fonda paveiktā darba novērtējumiem.
Kā par attīstību atbildīgais komisārs es jau varu paredzēt - pateicoties galvenajam grozījumam, kas bez šaubām tiks pieņemts - efektivitātes izredzes, pozitīvās izredzes, kas radīsies, jo sevišķi, kā ierosināja daži runātāji, valstīs, kuras ietilpst manā kompetences jomā, kur profesionālā izglītība ir ārkārtīgi svarīgs faktors. Es domāju, piemēram, migrācijas pārvaldības un informācijas centru Mali, kas ir izmēģinājuma projekts, kuru drīz sāksim. Es varu iedomāties, kāda noderīga loma tajā varētu būt šim fondam.
Tātad es var tikai paust atzinību par rezultātu, un es pilnīgi noraidu kritiku attiecībā uz to, ka tas ir neproduktīvs. Skaidri izsakoties, cilvēki nevar mainīt savu dabu. Tie, kam nepatīk Eiropa, pārspīlē, un - atļaujiet man teikt, neraugoties uz visu pienākošos cieņu pret iesaistīto deputātu - tas ir pārspīlēts, un tāpēc tam nav nozīmes.
Bernard Lehideux
referents. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, es uzskatu, ka par šo jautājumu mums visiem vai gandrīz visiem ir vienāds viedoklis, un es pateicos komisāram par to, ko viņš nupat teica par fonda nākotnes izredzēm.
Acīmredzot atliek nokārtot vienu jautājumu, un es vēlos paust, ko esmu novērojis saistībā ar to: runa ir par Eiropas Tautas partijas ierosināto 10. grozījumu. Ārkārtīgi svarīgs ir dialogs starp Eiropas iestādēm. Šis dialogs notika. Mans kolēģis Sepp Kusstatscher saka, ka Padomes attieksme šā dialoga laikā nebija gluži tāda, kādu mēs gaidījām. Viņam ir taisnība, bet galu galā mums notika trialogs, mums bija vairākas sanāksmes, un šo sanāksmju beigās mēs vienojāmies. Es neticu, ka starp mūsu iestādēm ir iespējams dialogs, ja pēc tam, kad dodam piekrišanu, pēc dažām dienām mēs to paņemam atpakaļ, iesniedzot grozījumu. Tātad mēs debatējām, mums nebija vienota viedokļa par pilnīgi visu, ikviens centās uzlabot attiecības ar pārējiem, un galu galā mums izdevās izveidot kompromisa dokumentu.
Es lūdzu grupas, it visas grupas, pieņemt domu, ka mēs ar savu lēmumu, ar savu piekrišanu, kuru devām Padomei un Komisijai trialoga beigās, paužam solidaritāti, un lūdzu tās ar savu balsojumu arī paust solidaritāti. Kad tiek lūgtas pārmaiņas, ir arī jāzina, cik tālu var iet. Es pirms brīža teicu, ka es labprāt būtu devies tālāk, bet es neticu, ka tam ir morāli gatavs ikkatrs. Kā šā dokumenta referents, gūstot atbalstu savā darbā no kolēģiem, es gribētu tiem lūgt arī turpmāk līdz balsošanas brīdim paust solidaritāti attiecībā uz mūsu kompromisa vienošanos.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien plkst. 12.00.
