2.  Azerbaidžāna (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Azerbaidžānu.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētāja kungs! Mēs kārtējo reizi runājam par situāciju Azerbaidžānā. Šajā valstī demokrātiskā situācija ir diezgan dramatiska. Tomēr šī valsts nav nenozīmīgs partneris Eiropas Savienības Austrumu partnerībā.
Opozīcijas partijas un nevalstiskās organizācijas turpina ziņot par biežajiem uzbrukumiem cilvēktiesībām un par politiskajām represijām, nemaz neminot pie varas esošā režīma korumpētību. Teorētiski tādas vērtības kā demokrātija un cilvēktiesības ir neatņemama Eiropas Savienības vērtību daļa.
Vai mums nevajadzētu mācīties no tā, kas notiek tā sauktajās arābu zemēs, un nepieprasīt mūsu austrumu partneriem to, ko mēs nepieprasījām dažām citām valdībām, respektīvi, Tunisijas, Lībijas vai Ēģiptes? Vai mums, Andor kungs, nevajadzētu parūpēties par to, lai valstīs, kurās mums par šo jautājumu ir minimālas prasības, beidzot valdītu demokrātija?
Es personīgi uzskatu, ka šī rezolūcija labākajā gadījumā ir rezolūcija ar tik zemu profilu, cik zems tas var būt. Šī iemesla dēļ mēs neesam ar to saistīti un atturēsimies no balsošanas.
Charles Tannock
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Diemžēl Azerbaidžāna ir vienas partijas daļēji autoritatīva valsts, kurā necieš Alijevu ģimenes dinastijas valdīšanas politisko opozīciju.
Pagājušā gada decembra vēlēšanās, kā bija paredzams, ar pārliecinošu vairākumu uzvarēja Heydar Aliyev Jaunā Azerbaidžānas partija. Tā rezultātā EDSO paziņoja, ka šo vēlēšanu gaita kopumā nav bijusi pietiekama, lai panāktu vērā ņemamus rezultātus valsts demokrātiskajā attīstībā. EDSO ziņojumā teikts, ka tika ierobežota vārda brīvība un ka gandrīz nebija iespējamas normālas politiskas pārrunas, daļēji arī tāpēc, ka plašsaziņas līdzekļi tiek stingri ierobežoti.
Tagad mēs klausāmies jaunus ziņojumus par uzbrukumiem opozīcijas partijām un žurnālistiem. Tas nav nekas jauns, bet reizēm ir labi šeit Parlamentā sev atgādināt, kāda ir I. Aliyev režīma patiesā daba. Galu galā šī valsts, kura, gluži kā visas ES dalībvalstis, izbauda dalību Eiropas Padomē un ir ES Austrumu partnerības daļa.
Pieņemsim, ka Azerbaidžāna ir gatava demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām. Patiesība ir pavisam citādāka. Azerbaidžāna tērē neskaitāmus naftas dolārus, cenšoties citus pārliecināt par režīma labo dabu, bet mani, piemēram, tas nepārliecina.
Cristian Dan Preda
Priekšsēdētāja kungs! Es sākšu ar uzmundrinošiem jaunumiem. Es runāju par divu emuāru autoru - Adnan Hajizade un Emin Milli -, par kuriem esam šeit runājuši, atbrīvošanu. Citādi situācija Azerbaidžānā ir vairāk nekā uztraucoša. Mēs dzirdam par uzbrukumiem žurnālistiem un civiltiesību aktīvistu, kuriem ir izvirzītas kriminālapsūdzības, iebiedēšanu. Piedevām pēc neseniem protestiem martā un aprīlī Baku tika veikti 200 aresti. Visi šie incidenti mums rada nopietnas bažas, īpaši tāpēc, un to mēs nedrīkstam aizmirst, ka Azerbaidžāna ir parakstījusi Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju.
Azerbaidžānas varas iestādes nesaprot, ka viņiem ir jāveido dialogs ar pilsonisko sabiedrību, un ka varas iestādes nedrīkst izdarīt spiedienu uz sabiedrību. Tomēr es ceru, ka galu galā mēs varēsim izveidot sadarbību Austrumu partnerības ietvaros un Euronest Parlamentārajā asamblejā.
Marietje Schaake
autore. - Priekšsēdētāja kungs! Mēs priecājamies par Adnan Hajizade un Emin Milli izlaišanu no cietuma, bet tie ir vienīgie labie jaunumi par Azerbaidžānu. Eiropas Parlaments uztraucas par Azerbaidžānā veiktajiem plaša mēroga vārda un pulcēšanās brīvību ierobežošanas pasākumiem, kuri sekoja šī gada martā un aprīlī notikušiem miermīlīgiem protestiem pret valdību. Jaunieši, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, plašsaziņas līdzekļu jomas darbinieki un opozīcijas politiķi tiek vajāti un iebiedēti. Daži demonstranti tika tiesāti masu tiesas sēdēs, kas notika vēlu naktī, un šiem cilvēkiem bija liegta pieeja advokātiem. Lielākā daļa advokātu, savukārt, netika informēti par vietu, kur notiek šīs tiesas sēdes. Azerbaidžānas Cilvēktiesību nams tika slēgts ar Tieslietu ministrijas rīkojumu.
Šai baiļu un iebiedēšanas gaisotnei un cilvēktiesību pārkāpumiem ir jāpieliek punkts. Azerbaidžānas valdība, pārkāpjot konvencijas, kuras pati ir parakstījusi, piemēram, Eiropas Padomes Konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, zaudē uzticamību. Mēs gribam, lai prezidents I. Aliyev tur doto vārdu. Ja mēs nereaģēsim uz šiem pārkāpumiem, arī Eiropa zaudēs uzticamību. Tas atsauksies uz ES un Azerbaidžānas attiecībām.
Ulrike Lunacek
Priekšsēdētāja kungs! Pirms dažām dienām mēs svinējām Euronest atklāšanu Eiropas Parlamentā Briselē. Azerbaidžāna ir šīs asamblejas dibinātājvalsts, un kā tāda tā ir apņēmusies nodrošināt demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un pulcēšanās un plašsaziņu līdzekļu brīvības. Tas ir sarunu par asociācijas nolīgumu starp ES un Azerbaidžānu, kuras rit kopš 2010. gada jūlija, būtisks elements.
Paturot to prātā, pārsteidz, kā Azerbaidžānas valdība pēdējos divos mēnešos ir izturējusies pret cilvēkiem, kuri piedalās miermīlīgās demonstrācijās. Tika arestēti un tiesāti ar brīvības atņemšanu līdz divarpus gadiem jaunieši, kuri organizējās caur tādiem sociālajiem tīmekļiem kā Facebook, jo viņi piedalījās miermīlīgā demonstrācijā ar saukli "Pret narkomāniju”. Arī citiem draud tāds pats liktenis. Vismaz 30 cilvēki, kuri arī piedalījās miermīlīgā protestā, tika notiesāti ar brīvības atņemšanu no piecām līdz astoņām dienām bez iespējas sazināties ar saviem juridiskajiem pārstāvjiem noslēpumainā tiesas sēdē, kurā sabiedrībai tika liegta ieeja.
Dāmas un kungi! Komisār! Tas ir nepieņemami! Piecu lielāko Parlamenta grupu kopīgi sagatavotā rezolūcijā mēs pieprasām, lai šie cilvēki nekavējoties tiktu atbrīvoti, un lai tiktu garantēts tiesiskums, vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība, tā lai, kā prezidents I. Aliyev solīja pirms vairākiem gadiem 2005. gadā: "Azerbaidžānā netiek vajāts neviens žurnālists.” Viņam beidzot ir jāpilda dotie solījumi.
Es tiešām ceru, ka mums izdosies panākt, lai visi šie cilvēki, ieskaitot redaktoru Eynulla Fatullayev, tiktu atbrīvoti līdz starpparlemetārajai asamblejai, kura ir paredzēta jūnijā, un ka valdība un valdošās partijas beidzot turēs solījumus. Citādi ir jāatbild par sekām.
Eduard Kukan
Priekšsēdētāja kungs, situācija ar demokrātiju un cilvēktiesībām Azerbaidžānā izraisa pamatotas bažas. Tās attiecas uz vārda brīvību, mediju brīvību, biedrošanās brīvību un daudzām citām jomām. Mēs sekojam notikumiem, kas iekļauj demokrātisku aktīvistu, žurnālistu un politiskās opozīcijas dalībnieku arestus un politisko spiedienu uz viņiem. Azerbaidžānai un pārējām reģiona valstīm nepieciešams skaidrs signāls par to, ka cilvēktiesību un pilsoņa tiesību pārkāpumi nav paciešami nekādos apstākļos. Ja šīs valstis vēlas kļūt par ES partnerēm, tām jāciena tās vērtības.
Debatēm par cilvēktiesību un demokrātisku standartu neievērošanu tādēļ vajadzētu skart visu Dienvidkaukāza reģionu. Šajā kontekstā es arī vēlētos pievērst uzmanību jaunai saspīlējuma eskalācijai starp Azerbaidžānu un Armēniju Kalnu Karabahas reģionā. Šī situācija patlaban rada drošības risku veselam reģionam. Līdz ar to šā iemesla dēļ ir svarīgi pieņemt rezolūciju tagad. Savienībai būtu vajadzīga aktīvāka un atbildīgāka pieeja ne tikai Azerbaidžānai, bet arī visam reģionam. Mums būtu jāmācās no Krievijas un Gruzijas konflikta pieredzes un jānovērš šādu traģēdiju atkārtošanās.
Kristian Vigenin
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, situācija Azerbaidžānā ir patiešām sarežģīta, un mums ir pamatojumi bažām. Šeit es vēlētos speciāli pieminēt Hajiyev kunga gadījumu. Domāju, ka varas institūcijām būtu jāsaprot, ka mierīgas demonstrācijas ir politiskas dzīves dabiska sastāvdaļa un ka viedokļu un politisko uzskatu dažādība ir demokrātiskas sabiedrības neatņemama sastāvdaļa.
No otras puses, man jāsaka, ka tā ir drīzāk nelaime, ka mēs esam pievērsušies neatliekamām Azerbaidžānas un Baltkrievijas problēmām - vienu pēc otras - nedēļu pēc tam, kad Azerbaidžāna kļuva (un tika aicināta) par EURONEST parlamentārās asamblejas dibinātāju kopā ar mums, ar Eiropas Parlamentu. Mums ir jāiesaistās šajā lietā gan kopā ar iestādēm, gan ar pilsonisko sabiedrību, un mums jādara vēl vairāk papildu neatliekamo pasākumu veikšanai un rezolūciju pieņemšanai.
Austrumu partnerība un EURONEST asambleja ir laba platforma, lai iesaistītos šajā lietā, un es jūtu, ka no Azerbaidžānas pūš jauns vējš - vēlēšanās atjaunot politisko dialogu. PCC, kas jūnijā notiks Azerbaidžānā, vajadzētu izmantot šo izdevību, lai izvirzītu cilvēktiesību jautājumu, kā arī izveidot konsekventāku dialogu ar šo valsti.
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es uzdrošinos piebilst, ka tad, ja Azerbaidžāna būtu pazīstama ar nosaukumu Azerija (kopā ar Gruziju un Armēniju), tad Eiropas pilsoņu bažas par demokrātiskiem standartiem būtu vēl lielākas.
Tomēr mana grupa nevar piekrist Vigenin kunga vīzijai. Azerbaidžānas mediji nav brīvi. Vēlēšanas šajā valstī nav godīgas. Tās iedzīvotāji ir pakļauti amatpersonu patvaļībai un dažreiz arī vardarbībai. Mierīgas demonstrācijas pēdējo nedēļu laikā sadūrās ar represijām, raksturīgākām drīzāk arābu pasaulei nekā Eiropas valstij, no 18 gadu vecā režīma puses, kurš lēnām apspiedis cerības uz progresu. Šīs valsts turpmākai dalībai Eiropas kaimiņu politikā jābūt vairāk atkarīgai no demokrātiskām reformām nekā no vēlēšanās piegādāt naftu Nabucco cauruļvadam.
Heidi Hautala
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, demokrātija, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana ir jaunā apvienošanās līguma sastāvdaļa, par ko pašlaik notiek pārrunas starp Azerbaidžānu un Eiropas Savienību.
Bez šo principu ievērošanas nav iespējams uzskatīt, ka Azerbaidžānai var būt kopīga nākotne ar tās Eiropas partneriem. Līdz ar to ļaujiet man pievienoties tiem kolēģiem, kuri norāda, ka mums vajadzīga liela skaidrība un mums jābūt ļoti objektīviem, runājot par mūsu partneriem Austrumu partnerības valstīs. Mums nevajadzētu uzskatīt, ka mēs varam tikt cauri tikai, kritizējot Baltkrieviju, jo Azerbaidžānā un dažās citās Austrumu partnerības valstīs ir nopietnas problēmas, un es ceru, ka nākamais pētījums, ko ir pasūtījusi Cilvēktiesību apakškomiteja, sniegs dažas norādes par to, kā mums būtu jārunā ar šīm valstīm par cilvēktiesību situāciju tajās.
Jaroslav Paška
Priekšsēdētāja kungs, Azerbaidžāna ir viena no ES īpašajiem partneriem un EURONEST grupējuma dibinātāja, līdz ar to tā gūst ievērojamu labumu no privileģētām attiecībām ar ES.
Tomēr kā valsts ar šādu izņēmuma statusu tā ir solījusi, parakstot savstarpējos līgumus kā ES partnere, aizstāvēt demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu - tas bija šīs sadarbības būtisks priekšnoteikums. Žurnālistu, jauniešu organizāciju pārstāvju un pilsonisko aktīvistu neattaisnotie aresti, miermīlīgu protestu aizliegšana un fiziska spēka izmantošana pret protestētājiem līdz ar to nav pieņemami.
Es sagaidu, ka Augstā pārstāve un Komisijas priekšsēdētāja vietniece baronese Ashton tāpat kā pati Komisija, nodos un paskaidros Azerbaidžānas valdībai mūsu satraukumu par demokrātijas apspiešanu valstī un pieprasīs nekavējoties izdarīt labojumus. Pieņemot izstrādāto rezolūciju, mēs sniegsim gan Komisijai, gan Augstajai pārstāvei tam nepieciešamās pilnvaras.
Sari Essayah
(FI) Priekšsēdētāja kungs, eirokomisāra kungs, tajā, ka abi mūsu EURONEST partneri - Azerbaidžāna un Baltkrievija - tiek apspriesti šeit pēc kārtas kā neatliekamie gadījumi cilvēktiesību jomā, ir kaut kas grotesks. Protams, partnerībai vajadzētu pieprasīt ievērot Eiropas vērtības.
Saskaņā ar cilvēktiesību organizācijas Amnesty International datiem Azerbaidžānas iestādes mēģina noslāpēt kritikas balsis, lai novērstu plašākus protestus, līdzīgus tiem, kādi pēdējos mēnešos ir novēroti arābu pasaulē. Pēdējās dažās nedēļās Azerbaidžānas policija ir izklīdinājusi vairākas demonstrācijas valstī, kā arī apcietinājusi opozīcijas pārstāvjus ar izdomātām apsūdzībām, bieži vien par narkotiku glabāšanu.
Dž. Savalana lieta un nesen apcietināto demonstrētāju lietas rāda, cik vājas ir pamattiesības Azerbaidžānā un cik lielā mērā valsts iestādes ir gatavas apklusināt disidentus.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, situācija Azerbaidžānā ir ļoti neapmierinoša. Tā ir valsts, kas patiesībā nav pavirzījusies uz priekšu politisko tiesību ziņā, kopš ir sabrukusi Padomju Savienība. Vienkārši ir pārāk daudz brīvības trūkuma piemēru - runas brīvības un preses brīvības, kas ir jebkādas pareizi funkcionējošas demokrātijas pamatā - kā arī ieslodzīto spīdzināšanas pierādījumi, tiesas prāvas, kurās vienmēr tiek atzīti noziedzīgā ceļā iegūti pierādījumi, un tā tālāk.
Tā kā mums ir ciešas attiecības ar šo valsti, mums noteikti jāsāk dialogs, taču mana pozīcija ir tuvāka Watson kunga domām, ka mums jābūt stingrai rokai, jo tad, ja mēs pastāvīgi esam "mīļi un maigi”, jūs neko neiegūsiet. Tātad, jā, es ceru uz dialogu un iesaistīšanos, taču mums jāizdara savs ieguldījums attiecībā uz prasībām pēc brīvības: vārda brīvības, runas brīvības un, galvenokārt, preses brīvības.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, runas brīvība un apvienošanās brīvība ir vispārējās pamattiesības un demokrātiskas sabiedrības stūrakmeņi. Ir skumji, ka uzmākšanās, iebiedēšana un aresti tiek izmantoti kā pilsoniskās sabiedrības daudzveidības apkarošanas līdzekļi.
Azerbaidžāna ir Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Padomes dalībniece, tā atbild par savu pilsoņu cilvēktiesību aizsardzību un ievērošanu. Azerbaidžānas emuāru rakstītājiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem tiek liegta runas brīvība, miermīlīgie protesti tiek likvidēti. Jauniešiem traucē izmantot jaunas komunikāciju tehnoloģijas un pat soda viņus šo tehnoloģiju izmantošanas gadījumā.
Tā ir ironija, jo valsts noteikti būtu guvusi labumu no aktīvas un daudzveidīgas pilsoniskās sabiedrības. Azerbaidžānu vajadzētu atbalstīt tās demokrātisku un cilvēktiesību attīstībā Eiropas kaimiņu politikas un Austrumu partnerības ietvaros.
Vytautas Landsbergis
Priekšsēdētāja kungs, rezolūcija par Azerbaidžānu pauž mūsu bažas par iespējamu Ziemeļāfrikas atbalsi šajā Eiropas partnervalstī.
Tās vadībai savā pieejā opozīcijai un miera protestētājiem vajadzētu izvairīties no jebkādas līdzības ar Ziemeļāfrikas, Krievijas vai Baltkrievijas režīmiem. Šo priekšlikumu un brīdinājumu var izlasīt iepriekšējā dokumentā - daži tā punkti varētu paust šo kriticismu daudz skaidrāk.
Formulējumu par situācijas pasliktināšanos cilvēktiesību jomā un notikumu skaita palielināšanos vajadzētu sākt ar vārdu "nesen”, jo runa nav par vispārējo attīstību, kas gaidu gaitā tikai pasliktinās. Gluži pretēji, pirms pavasara notikumiem Azerbaidžāna bija guvusi relatīvi labus panākumus un netika iekļauta Human Rights Watch sarakstā starp tādām slikti vērtētām valstīm kā Ķīna, Irāka, Izraēla, Krievija, Saūda Arābija vai Uzbekistāna. Tā kā tas netika minēts, Azerbaidžāna izskatījās labāk, taču tagad mums ir nedaudz lielāks līdzsvars.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētāja kungs, ne tikai kā Eiropas Savienības aktīvai partnerei Eiropas kaimiņu politikas un Austrumu partnerības ietvaros, bet arī kā EURONEST dibinātājai Azerbaidžānai jāpilda saistības Eiropas Savienības priekšā. Tās iekļauj demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas garantēto pamatbrīvību un citu starptautisku līgumu ievērošanu, kuru dalībniece ir Azerbaidžāna. Valsts, kas tiecas kļūt par pasaulē atzītu demokrātiju, nevar darboties, neļaujot saviem pilsoņiem rīkot mierīgas demonstrācijas, it sevišķi jauniešiem. Nav normāli aizliegt viņiem kārtot eksāmenus tikai tāpēc, ka viņu viedokļi par politiku ir citādi nekā tagadējiem valsts līderiem.
Mums, Eiropas partneriem, gribētos redzēt Azerbaidžānā notiekošu dialogu ar pilsonisko sabiedrību, presi, kas bauda vārda brīvību un var darboties bez jebkāda politiska spiediena, lai nodrošinātu tautu ar pareizu informāciju, kā arī brīvu, bez cenzūras, piekļuvi internetam, lai sekmētu komunikāciju starp Azerbaidžānu un Eiropu.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Priekšsēdētāja kungs, mūsdienu Azerbaidžānai ir divas sejas. No vienas puses, Azerbaidžāna demonstrē iespaidīgu ekonomikas izaugsmi, kas izceļ milzīgu daudzumu naftas, progresu pārrunās ar Eiropas Savienību par apvienošanās līgumu un piedalīšanos EURONEST parlamentārajā asamblejā. No otras puses, ir aresti, ierobežojumi presei, citiem vārdiem runājot, situācija bīstami atgādina to, kāda ir Baltkrievijā, par ko runāja mani kolēģi Parlamenta locekļi. Uzskatu, ka Baku iestādēm jāapņemas uzklausīt sabiedrisko domu, jo sēdēšana uz žoga - tā nav nekāda alternatīva, un Eiropas Savienībai ar visiem saviem instrumentiem vajadzētu palīdzēt izvēlēties pareizo virzienu.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, demokrātijas un cilvēktiesību attīstība Azerbaidžānā joprojām ir nopietnu bažu iemesls mums visiem. Vairāku pēdējo gadu laikā mēs esam ievērojuši satraucošu ierobežojumu palielināšanās tendenci šajā jomā. 2010. gada 7. novembrī rīkotās parlamenta vēlēšanas nebija pietiekamas, lai radītu būtisku progresu šīs valsts demokrātiskajā attīstībā.
Ir arī citas jomas, kur, mūsuprāt, Azerbaidžānai jāuzlabo savs raksturojums, pilnībā izpildot tās saistības Eiropas Savienības un EDSO priekšā. Vispirms mediju brīvība: kopumā pastāv mediju plurālisma trūkums. Ir arī ziņojumi par uzmākšanos un vardarbību pret žurnālistiem, kā arī apšaubāmas tiesas prāvas pret mediju pārstāvjiem. Par individuāliem gadījumiem šajā jomā saglabājas bažas.
Biedrošanās brīvība ir cita joma, par ko esmu dziļi noraizējies. Pēdējos mēnešos esam kļuvuši par lieciniekiem dažām nopietnām valsts iestāžu akcijām pret organizētiem protestiem, kā arī mēģinājumiem organizēt protestus, iedvesmotus ar "arābu pavasara” revolūcijām. Aktīvistu aizturēšana un citi represīvi pasākumi pret protestētājiem ir dziļi nožēlojami.
Eiropas Savienība atbild par skaidriem ziņojumiem par demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas svarīgumu. Šādus ziņojumus ir sniedzis pats priekšsēdētājs Barroso kungs, kad janvārī bija vizītē Baku, un tiem būs augsta prioritāte mūsu dienas kārtībā nākamajās vizītēs.
Cilvēktiesības un demokrātija ir mūsu un Azerbaidžānas sadarbības stūrakmeņi ar nosacījumu, ka Azerbaidžāna ievēro esošo partnerības un sadarbības līgumu. Pērn mēs dibinājām jaunu Taisnīguma, brīvības, drošības, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomiteju. Demokrātija un cilvēktiesības arī ir centrāls temats mūsu pārrunās par jaunu apvienošanās līgumu.
Es atzinīgi vērtēju Azerbaidžānas vēlēšanos apspriest šīs metodes. Es arī atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta lomu partneru demokrātisko vērtību aizstāvēšanā Azerbaidžānā, tai skaitā tās darbību ES un Azerbaidžānas sadarbības komitejā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana drīz sāksies.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Monica Luisa Macovei
Jebkāda valdības kritika Azerbaidžānā tiek apklusināta. Eiropas Parlamenta rezolūcija un cilvēktiesību organizāciju ziņojumi akcentē nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus. Viens šāds pārkāpums, kuram es esmu pievērsusi Padomes uzmanību rakstiskā jautājumā, attiecas uz žurnālistu Eynulla Fatullayev, kas joprojām tiek turēts apcietinājumā, neraugoties pat uz to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa bija pieņēmusi lēmumu, ka viņš jāatbrīvo. Es toreiz norādīju uz šo lietu un tagad mudinu atcelt Kriminālkodeksa noteikumus attiecībā uz neslavas celšanu, apmelošanu un aizvainojumiem (147.-148. pants). Nesenais Transparency International ziņojums par Azerbaidžānu rāda, ka valdība neveic pasākumus korupcijas apkarošanā un ka netiek garantēta tiesu sistēmas neatkarība. Turklāt valsts iestādes atbildēja uz nesenajiem protestiem, kas notika 11. martā un 2. aprīlī, ar arestiem un uzmākšanos. Demokrātija ir balstīta uz tautas brīvi paustām vēlmēm. Aicinu Padomi un Komisiju mudināt Azerbaidžānas iestādes ievērot cilvēktiesības, it īpaši attiecībā uz vārda brīvību un mierīgām demonstrācijām, kā arī veikt konkrētus pasākumus korupcijas apkarošanā un reformēt tiesvedības sistēmu. Eiropas Savienībai jāatbalsta visi, kas riskē ar savu dzīvību un brīvību šajā valstī, mūsu kopīgo vērtību dēļ.
Fiorello Provera
Azerbaidžāna aktīvi piedalās Eiropas kaimiņu politikā, tā ir viena no sešiem ES austrumu partneriem un viena no EURONEST parlamentārās asamblejas dibinātājām. Šo triju iniciatīvu pamatvērtības ir demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana. Šīs iniciatīvas ir paredzētas, lai veicinātu pastāvīgu politisku dialogu, kas var padziļināt sadarbību starp dalībvalstīm un dot Eiropai iespēju pavadīt tās reformu ceļā. Mēs uzskatām, ka neparedzētās rezolūcijas instruments var būt nepietiekošs vai pat neproduktīvs vēlamā mērķa sasniegšanai, proti, Azerbaidžānas nepārtrauktai kustībai savu mērķu virzienā - uz pilntiesīgu un modernu demokrātiju. Institūcijas, kas izveidotas saskaņā ar vienošanos, kas panākta starpparlamentu un starpvaldību līmenī, ir paredzētas šo mērķu sasniegšanai; tās ir pareizās vietas, lai pieprasītu paskaidrojumus par iespējamiem tiesību pārkāpumiem un efektīvi atbalstītu labu uzvedību un demokrātiskas reformas.
Tadeusz Zwiefka
Mēs vēlreiz pievēršam uzmanību brīvas runas un preses brīvības jautājumam, kā arī Azerbaidžānas politikai pret žurnālistiem kopumā. Ziņojumi no dažādiem avotiem rāda, ka situācija ar žurnālistiem un jebkāda veida politiskiem aktīvistiem Azerbaidžānā kļūst stipri sarežģītāka. Vēl 2005. gadā Azerbaidžānas prezidents Ilham Aliyev apgalvoja, ka visas žurnālistu tiesības tiekot ievērotas un ka viņi varot cerēt uz palīdzību jebkādu briesmu gadījumā. Tomēr fakti atklāj mums, ka šie vārdi ir tikai tukšs solījums.
Kā cilvēkam, kurš daudzus gadus ir strādājis par žurnālistu un kuram ir pamatīgas zināšanas par šo darbu, man šī lieta ir īpaši svarīga. Azerbaidžānā žurnālistiem pastāvīgi traucē izpildīt viņu galveno misiju - uzticamu un drošu informācijas sagādāšanu. Tas nav pieņemami, ka žurnālisti veic savu darbu, kad viņiem draud aresti un personiskas apskates. Azerbaidžānas valsts iestādēm jāapzinās, ka brīvu un neatkarīgu mediju darbība ir skaidrs signāls starptautiskajai sabiedrībai, ka valsts ir uzticams partneris pasaules mērogā.
Eiropas Parlamenta sniegtajam ziņojumam vajadzētu būt skaidram - labumi no ekonomiskas sadarbības ar Eiropas Savienību nedrīkst aptumšot cerības attiecībā uz vajadzību pāriet pie Eiropas standartiem pamata cilvēktiesību ievērošanā, it īpaši brīvas runas un preses brīvības ievēršanā, kas ir demokrātijas pīlāri un bez kurām nevar pastāvēt mūsdienu demokrātiska sabiedrība.
