Ogļu un tērauda izpētes fonds (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Adam Gierek ziņojums Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes lēmumam par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm attiecībā uz Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmu - C6-0248/2007 -.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Pirmkārt un galvenokārt es vēlos izteikt pateicību Eiropas Parlamentam un īpaši referentam Gierek kungam par Ogļu un tērauda izpētes fondam izrādīto interesi un atbalstu.
Atļaujiet man pateikties par konstruktīvo palīdzību arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājai Niebler kundzei un ēnu referentiem Laperrouze kundzei un Březina kungam. Es zinu, ka debates pieprasīja daudzi ITRE komitejas dalībnieki. Tādēļ es esmu vairāk nekā laimīgs par iespēju apkopot visus viedokļus.
2002. gadā saskaņā ar Nicas līgumam pievienoto protokolu tika nodibināts Ogļu un tērauda izpētes fonds, smalks finanšu modelis, kas izmantoja uzkrātos procentus no aktīviem, kuri kļuva pieejami pēc Eiropas Ogļu un tērauda līguma darbības beigām. Šajā līgumā paredzētos pasākumus finansēja no nodevām, ko maksāja ogļu un tērauda rūpniecība, attiecīgi 27.2 % no ogļu budžeta un 72.8 % no tērauda budžeta.
Izmantojot augšupejošu pieeju, šis izpētes fonds ir paredzēts pētniecības projektu finansēšanai tikai ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs, divās lielās, tradicionālās nozarēs, kurās joprojām ir vajadzīgi pētījumi: pirmkārt, lai īstenotu ES pašreizējo politiku vides standartu jomā - cīnīties ar globālajām klimata pārmaiņām, un otrkārt, lai nodrošinātu enerģijas piegāžu drošību, izmantojot kurināmā daudzveidību, kas apmierina Eiropas pieprasījumu.
Svarīgākie principi un pareizas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas saistīta ar šā fonda pārvaldi, ir noteiktas daudzgadu tehniskajās pamatnostādnēs Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai. Reizi piecos gados šīs tehniskās pamatnostādnes ir jāpārskata vai jāpapildina, un pirmais laikposms beidzās 2007. gada 31. decembrī.
2007. gada 10. jūlijā Komisija pieņēma priekšlikumu par šo tehnisko pamatnostādņu pārskatīšanu. Ierosinātās pārskatīšanas mērķis bija vēl vairāk palielināt Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmas pirmajos piecos darba gados gūtos labos rezultātus it īpaši vides aizsardzības jomā. Komisija uzskata, ka bija vajadzīga nevis liela pārveide, bet gan pašreizējo noteikumu smalks noregulējums, lai pielāgotu pamatnostādnes ES paplašināšanai, Septītajai pamatprogrammai un spēkā esošajiem Eiropas noteikumiem īpaši attiecībā uz dzimumu līdzsvara un finanšu pārvaldības politiku. Šis priekšlikums Padomes lēmumam tika nosūtīts apspriešanai Eiropas Parlamentam, un tādēļ mēs šodien esam šeit.
Es gribētu izteikt pateicību par to, ka Gierek kunga ziņojums kopumā atbalsta Komisijas priekšlikumu.
Adam Gierek
referents. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Komisijas lēmums par Ogļu un tērauda izpētes fonda darbības turpināšanu ir jāuzņem ar gandarījumu. Šo fondu veido maksājumi 72.8 % apmērā no tērauda rūpniecības un 27.2 % apmērā no ogļrūpniecības pēc Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līguma darbības beigām. Procenti no šī fonda sasniedz aptuveni EUR 60 miljonus gadā, dodot iespēju sniegt papildu subsīdijas pētniecībai, uz kuru neattiecas Septītā pamatprogramma. Tas attiecas uz pētniecību, kas ir svarīga gan ogļu un tērauda rūpniecības, gan ogļu ieguves darba racionalizācijai, kā arī uz pētījumiem gatavās produkcijas kvalitātes uzlabošanai šajā nozarē, tātad ogļu un tērauda nozarē. Vajadzība pēc šādiem pētījumiem ir īpaši saistīta ar šīm nozarēm Eiropas Savienības jaunajās dalībvalstīs.
Tērauds. Tērauds joprojām ir vissvarīgākais būvmateriāls. Joprojām ne tuvu nav izsmelts tehnoloģiskais potenciāls dažādu šķirņu tērauda kvalitātes paaugstināšanai un tērauda ražošanas efektivitātes uzlabošanai it īpaši attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām tālākai apstrādei paredzētu starpproduktu ražošanā. Tērauda struktūru drošības palielināšanai un dažādu iekārtu un ierīču detaļu darba efektivitātes uzlabošanai ir vajadzīgs ievērojams daudzums empīrisku pētījumu šajā jomā. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskā sastāva un dažādu tērauda šķirņu funkcionālo īpašību uzlabošanu. Ārkārtīgi svarīgs ir arī darbs pie efektīvas un videi drošas metāllūžņu, piemēram, tērauda no problemātiskiem, galvanizētiem automobiļu rūpniecības metāllūžņiem, pārstrādes metodes.
Ogles. Ogles nozīmē enerģētikas drošību. Šī cietā kurināmā konkurētspēja - kura definīcijā saskaņā ar šajā regulā izteikto priekšlikumu praktisku apsvērumu dēļ ir jāiekļauj bitumena slānekļi, zināmi arī kā naftas slānekļi, kurus iegūst Igaunijā - ir atkarīga no reģionālo rezervju efektīvas izmantošanas.
Ogļu ieguvei raksturīgās problēmas lielā mērā atkarīgas no vietējiem ģeoloģiskajiem apstākļiem, un tās prasa regulāru izpētes darbu. Šādi pētījumi ir jāveic, piemēram, pirms tiek būvētas un izmantotas dziļās koksēšanas ogļraktuves, kurās ir problēmas ar metānu. Ogļu izmantošana var būt saistīta ar netradicionālu to pazemes gazifikācijas metodi. Lai Ogļu un tērauda izpētes fonds varētu sekmīgi turpināt darbu, nepieciešams, lai katrā konsultatīvajā grupā būtu iekļauti speciālisti, kuri spēj nodrošināt optimālu pārstāvniecību no ogļu un tērauda rūpniecības atrašanās vietas viedokļa Eiropas Savienībā, īpaši ņemot vērā speciālistus no jaunajām Eiropas Savienības valstīm.
Jan Březina
PPE-DE grupas vārdā. - (CS) Saskaņā ar Padomes pamatnostādnēm pēc piecu gadu laikposma Komisija pārskatīja Ogļu un tērauda izpētes centra darbu. Šis fonds pārvalda tagad darbību beigušās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līdzekļus un iegulda no kapitāla iegūtos procentus ogļu un tērauda pētniecībā.
Es atzinīgi vērtēju to, ka Komisijas priekšlikumā ir konsekventi atspoguļotas iepriekšējos piecos gados notikušās pārmaiņas, ir ņemti vērā ES 2004. gada paplašināšanās laikā noslēgto pievienošanās līgumu noteikumi (konkrēts piemērs ir Igaunijas Pievienošanās līgums), ir iekļauts tas, ka tagad jēdziena "ogles” definīcija ir plašāka, un īpaša uzmanība ir vērsta uz darba aizsardzību un materiālu un energoresursu efektīvu izmantošanu ražošanas un apstrādes nozarēs.
Priekšlikuma svarīga daļa ir arī noteikumi attiecībā uz grozījumiem Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai un arī tām jomām, uz kurām detalizēti neattiecas Septītā pamatprogramma. Es vēlos uzteikt ne tikai pašu Komisijas priekšlikumu, bet arī referenta Adam Gierek darbu un šo ziņojumu. Balsojuma rezultāti Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā, kura pieņēma visus būtiskos grozījumus, ir apliecinājums lieliskajam sagatavošanās darbam un saprātīgai attieksmei pret turpmākajiem ieguldījumiem zinātnē un pētniecībā ogļu un tērauda nozarē - divās pašlaik neaizstājamās enerģijas un ražošanas izejvielās.
Es vēlētos izmantot šo iespēju, lai lūgtu kolēģus vienprātīgi noraidīt dažu grupu priekšlikumus, kuru mērķis ir mazināt ogļu un tērauda kā tradicionālo enerģijas avotu nozīmi vispār, vai, iespējams, šī fonda nākotnes nozīmi, kurš ir pierādījis savu neaizstājamību pētniecības finansēšanā. Ogles un tērauds ir vienas no svarīgākajām izejvielām enerģētikā un ražošanā, kuras iepriekšējos gados ir ievērojami attīstījušās. Tādējādi ziņojumā ir jāņem vērā, piemēram, rezervju ģeogrāfiskā atrašanās vieta - tas veicinās enerģijas efektīvāku izmantošanu un lielāku energodrošību visā Eiropas Savienībā.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE grupas vārdā. - (RO) Ogļu un tērauda izpētes fondu izveidoja pēc Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma darbības beigām, kas bija pirmais līgums Eiropas Savienības dibināšanai.
Eiropai ir svarīgas ogļu iegulas, bet mums ir vajadzīgi ieguldījumi jaunos, tīrākos apstrādes risinājumos.
Tērauds ir produkts, kuru joprojām izmanto daudzas rūpniecības nozares, bet šajā nozarē ir vajadzīgi pētījumi, lai noskaidrotu tīrākus un efektīvākus risinājumus no enerģētikas viedokļa.
Šo pētījumu nozīme ir vēl lielāka, jo šīs nozares rada ļoti daudz darbavietu, kuras ir jāsaglabā, un ir jāuzlabo tajās strādājošo darba apstākļi.
Šo pētījumu rezultātam ir jābūt labākiem darba apstākļiem šajās nozarēs strādājošajiem.
Rumānijā katru gadu iegūst aptuveni 34 miljonus tonnu ogļu un saražo aptuveni 8 miljonus tonnu tērauda.
Šajās divās rūpniecības nozarēs tieši vai netieši strādā vairāki simti tūkstošu cilvēku. Tādēļ es uzskatu, ka šis dokuments ir ārkārtīgi svarīgs.
Anne Laperrouze
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Pētniecība tērauda nozarē ir vajadzīga, lai aizsargātu Eiropas tērauda rūpniecību un tādējādi arī Eiropas ekonomiku. Tomēr mana attieksme pret ogļrūpniecību ir piesardzīgāka.
Klimatologs un NASA Godarda kosmosa pētījumu institūta direktors James Hansen nesen paziņoja, ka klimata pārmaiņu mērogs nav pietiekami novērtēts, bet, ka mūsu rīcībā ir dažādi līdzekļi, no kuriem viens ir līdz 2030. gadam slēgt visas ar oglēm kurināmās spēkstacijas. Viena ar gāzi kurināmā spēkstacija emitē no 300 līdz 400 kg CO2 vienā megavatstundā, bet jaunākās paaudzes ogļu spēkstacija emitē 800 kg CO2, un ar brūnoglēm kurināma spēkstacija emitē 1000 kg CO2.
Cik konsekventa ir Eiropas Savienība, ja, no vienas puses, tā izstrādā vērienīgu plānu, lai apkarotu un pielāgotos klimata pārmaiņām, un, no otras puses, atbalsta ogles kā tīru enerģijas avotu?
Cilvēce pārgāja no koka laikmeta uz ogļu laikmetu un pēc tam uz naftas laikmetu. Šodien Parlamentam ir izvēle - atbalstīt atgriešanos ogļu laikmetā vai būt konsekventam attiecībā pret klimata paketi un nenoteikt, ka ogles ir tīrs enerģijas avots. Tādēļ mūsu grupa ir nodomājusi atbalstīt dažus Zaļo iesniegtos grozījumus.
Nobeigumā atļaujiet man pateikt brīnišķīgu Alfonsa Karra citātu: ,,Mīlētājs gandrīz vienmēr ir cilvēks, kurš, atradis kvēlošu ogli, liek to kabatā, uzskatot, ka tas ir dimants.” Mīlestība tiešām ir kaislība. Tomēr enerģētikas jomā izvēlēsimies saprātu.
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es esmu viena no tiem, kuri komitejā aizstāvēja ,,neatbilstošus” grozījumus. Bet saistībā ar to, ko par oglēm teica Laperrouze kundze, man nepavisam nav skaidrs, kāpēc Komisijai vajadzētu, tā teikt, ad infinitum iestāties par ogļu subsidēšanu.
Ogles 50 gadus ir subsidētas neticamos apmēros, un to turpināt nozīmē nonākt pretrunā ar visiem ES paziņojumiem par klimata politiku. Mēs uzskatām, ka, tieši pretēji, šīs ogļu subsīdijas ir jāaizstāj ar konsekventāku atbalstu atjaunojamajiem energoresursiem un energoefektivitātei. Pretējā gadījumā Eiropa nespēs izpildīt klimata politikas mērķus.
Tērauds ir cits stāsts. Tomēr Komisija nav skaidri pateikusi, ka tērauds joprojām saņems subsīdijas, bet ogles nē. Manuprāt, attiecībā uz oglēm, netīru enerģijas avotu, jau ir pietiekami daudz noteikumu Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs, referenta kungs, dāmas un kungi! Ogles un tērauds bija svarīgākais Eiropas Savienības sākotnē un ir joprojām, kaut gan kā pilnīgi atšķirīgas darba kārtības daļa, kas saistīta ar globalizāciju, klimata pārmaiņām un enerģētikas problēmām. Tā teikt, "visi uz klāja”; šā fonda ieguldījums, kaut arī mazs, veicina tehnoloģisko revolūciju, kas vajadzīga tērauda nozares konkurētspējas saglabāšanai un ogļu pārveidošanai par tīru kurināmo, tīru izejvielu - "tīrām oglēm”.
Eiropas Komisija jau ir izšķīrusies par to mūsu izmēģinājuma projektu priekšvakarā, lai panāktu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, piemēram, kā tehnoloģisku jauninājumu. Es, bez šaubām, to atbalstu. Es neatbalstu slēgšanu, es atbalstu saglabāšanu. Piemēram, holandiešu elektrības sabiedrība NUON ir paredzējusi Groningenā būvēt ogļu gazifikācijas iekārtu ar pilnīgu uztveršanu un tā tālāk. Šādam projektam ir vajadzīgs atbalsts un līdzekļi, kas ir lielāki par pašlaik pieejamajiem.
Vēl svarīgāks - kā zināms komisāram Potočnik kungam - ir mans lūgums veiksmīgāk apvienot līdzekļus, struktūrfondus, Eiropas Investīciju bankas ieguldījumu un tā tālāk. Ir vajadzīga lielāka saskaņotība, grupēšana, lai būtu iespējams īstenot lielus infrastruktūras pētījumus un investīcijas. Pašreizējais noteikums ,,viens fonds - viens projekts” noteikti ir traucēklis. Mums ir jānoņemas arī ar šiem noteikumiem, un par laimi Eiropas Komisija jau pārbauda ar tiem saistītos ierobežojumus.
5. un 6. martā Brdo, Slovēnijā, mēs runājām par Eiropas projektu lielāku koncentrāciju un grupēšanu. Šovasar Komisija nāks klajā ar Esprit programmas jaunu piedāvājumu, lai panāktu mērķtiecīgākus ieguldījumus. Tas ir tas, ko mēs gribam dzirdēt, un nevis par pakāpenisku atteikšanos no oglēm. Šāds virziens tiešām ir nepareizs.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos apsveikt Gierek kungu ar šo ziņojumu.
Dāmas un kungi! Pētniecības programmu, kura pārvalda pati savus līdzekļus ārpus Septītās pamatprogrammas un kuras gada budžets ir EUR 60 miljoni, Parlaments nevar uzņemt citādi, kā vien labi, un atbalstīt to, it īpaši, ņemot vērā, ka tēraudu joprojām plaši izmanto dažādās rūpniecības nozarēs un ka vēl joprojām ir jāpārvar daudzas zinātniskas un tehnoloģiskas problēmas, lai ražošanas process būtu tīrāks un efektīvāks.
Ar oglēm saistītās problēmas ir vēl lielākas, jo ar tām ir saistīta enerģijas ražošana un mūsu mērķu sasniegšana cīņā ar klimata pārmaiņām.
Ogļu konkurētspējas palielināšanai enerģētikas tirgū, raktuvju drošības un darba efektivitātes uzlabošanai un tīrākas sadedzināšanas nodrošināšanai ir vajadzīga pētniecība un attīstība, un jaunas tehnoloģijas CO2 uztveršanai un saglabāšanai ir tāda pētniecības joma, kuru Eiropas Savienība noteikti atbalsta. Tādēļ es pilnīgi piekrītu šā ziņojuma saturam.
Es vēlētos apsveikt referentu par viņa izpratni attiecībā pret dzimumu līdztiesību, ierosinot pasākumus, lai panāktu sieviešu lielāku klātbūtni un iesaistīšanos nozarē, kurā joprojām ir vīriešu pārsvars.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Sākot ar Eiropas Savienības steidzamākajām prioritātēm, es vēlētos uzsvērt dažus šā ziņojuma aspektus, kas skar budžetu.
Komisijas priekšlikums attiecas uz Zaļo grāmatu par enerģētiku un tajā noteikto mērķi palielināt ogļu kā svarīga enerģijas avota izmantošanu, lietojot jaunas tehnoloģijas oglekļa dioksīda samazināšanai un uzglabāšanai.
Pasākumi, kuri varētu saņemt Eiropas finansējumu no Ogļu un tērauda izpētes fonda, ir arī izmēģinājuma projekti un projekti, kuri demonstrē jaunākās tehnoloģijas šajā nozarē.
Problēma ir šim fondam piešķirtais ārkārtīgi zemais budžets - 57 miljoni eiro gadā. Man grūti iztēloties, kā šī summa varētu segt ievērojamu skaitu projektu visā Eiropas Savienības teritorijā.
Atgādinu jums, ka vairāk nekā ceturtā daļa no Eiropas Savienības valstīm joprojām apmierina enerģijas pieprasījumu, izmantojot ogles kā galveno avotu.
No šāda viedokļa es uzskatu, ka šajā nozarē ir vajadzīga Eiropas Savienības lielāka finansiāla iesaistīšanās gan ar Ogļu un tērauda izpētes fonda, gan ar Septītās pamatprogrammas palīdzību.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs! Es nebiju domājusi runāt, bet jūtos spiesta to darīt jautājumā par tīru ogļu tehnoloģiju.
Tīras ogļu tehnoloģijas nozīme ir ārkārtīgi svarīga, un jautājums, kas jāuzdod, ir: ko var darīt ES, kā nupat teica iepriekšējā runātāja, lai atbalstītu jaunās tehnoloģijas un arī tīru ogļu tehnoloģiju? Tīro ogļu tehnoloģijas izvirzīšana ir svarīga mūsu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai, un tas ir ļoti steidzami. Mēs varam šo steidzamo jautājumu risināt, tikai strādājot kopā visā Eiropas Savienībā.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es ļoti priecājos, ka šodien Eiropas Parlaments apspriež jau otro pētniecības projektu. Es uzskatu, ka tieši tērauda pētniecība ir ārkārtīgi svarīga, īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas, jo mēs, protams, cenšamies iespējami paaugstināt ražošanas efektivitāti un noteikt efektivitātes kritēriju par svarīgu patēriņa daļu. Tādēļ es vēlētos vēlreiz īpaši apsveikt šā ziņojuma referentu, un varu teikt, ka šodien patiesi ir īsta pētniecības diena.
Petru Filip
(RO) Sākšu savu runu ar diviem aspektiem: pirmkārt, es priecājos, ka ogles un tērauds, kaut arī ne pārāk bieži, atgriežas Parlamenta darba kārtībā.
Es uzskatu, ka Eiropas ekonomiskā varenība balstās uz labu tēraudu par viszemāko cenu, tādēļ kopīgās izpētes rezultāti ir jāizmanto Kopienas līmenī.
Daudzās Eiropas valstīs ir reģioni, kuri lielākoties ir atkarīgi no ogļu un tērauda ražošanas. Ogļu un tērauda ražošanā nodarbinātā darbaspēka konversija vēl nav atrisināta, un, diemžēl, minētie reģioni ir nonākuši tajā reģionu kategorijā, kur ir problēmas ar dzīves līmeni un ir vajadzīgas kohēzijas programmas.
Nobeigumā es uzdodu sev retorisku jautājumu - vai Eiropa pārtrauks ogļu un tērauda iepirkšanu ārpus Kopienas, ja tā nevēlas pievienoties Eiropas Savienības vides aizsardzības programmai.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es augstu vērtēju komentārus, kuri atbalsta priekšlikumu, un tieši tikpat augstu es vērtēju komentārus, kuros izteikts aicinājums izteikt viedokli, kāda būs mūsu attieksme pret klimata pārmaiņu risinājumiem nākotnē. Man jāpaskaidro, ka šodien mēs runājam par papildu finansējumu pētniecībai un attīstībai, pamatojoties uz jau esošu fondu, pamatojoties uz protokolu - vēl precīzāk, mēs runājam par tehniskajām pamatnostādnēm. Es uzskatu, ka ir labāk, ka šo naudu izmanto pētniecībai un attīstībai, nevis kaut kam citam, jo ir tiesa, ka enerģētikā un klimata pārmaiņās nav vietas pašapmierinātībai.
Oglekļa uztveršana un uzglabāšana ir viens no pasākumiem, kas arī tiks risināts, bet tas ne tuvu nav īstā atbilde. Tādēļ īstie jautājumi un īstās debates par problēmām, kuras jūs šodien izvirzījāt, notiks tad, kad mēs apspriedīsim enerģētikas tehnoloģiju plānu - kā tam pieiet, kā rīkoties turpmāk un kā atrast pareizās atbildes. Attiecībā uz to būs ārkārtīgi svarīgi, lai mēs zinātu, ka ,,bizness kā parasti” nav īstā izvēle. Mums trūkst cilvēkresursu un trūkst finansējuma. Pamatprogramma ir tikai daļējs risinājums.
Mums nāksies nopietni risināt šo problēmu, jo mums tā jāizskata gan no īstermiņa viedokļa, meklējot iespējamos risinājumus, lai novērstu trūkumus tur, kur tas steidzami vajadzīgs, gan vienlaikus arī no ilgtermiņa risinājumu viedokļa. Šādi risinājumi ir ļoti vajadzīgi, un no šodienas mums ir jākoncentrējas uz atjaunojamajiem energoresursiem. Tādēļ es domāju, ka tā notiks, kad mums tas būs jāapspriež. Neaizmirstiet, ka 1980. gadā enerģētikas finansējums Eiropā bija aptuveni četras reizes lielāks nekā tagad. Tādēļ attieksme pret šīm problēmām, it kā viss varētu turpināties kā parasti, ir vēl viena ilūzija. Nepieļaujiet šo kļūdu!
Adam Gierek
referents. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Es, iespējams, pieskaršos tikai vienam no šodien izvirzītajiem jautājumiem, proti, viedoklim, ka raktuves ir jāslēdz pēc iespējas ātrāk vides apsvērumu dēļ. Man šķiet, ka energodrošība, piemēram, manā valstī, Čehijas Republikā, un daudzās citās ES valstīs, nav savienojama ar šo viedokli, un šis viedoklis nav vispārpieņemts. Patiesībā ir tieši otrādi - tikai jauno tehnoloģiju dēļ vien, kuras tagad tiek izstrādātas, piemēram, ,,tīras ogles” un ,,oglekļa uztveršana un uzglabāšana”, mēs nākotnē, iespējams, atvērsim jaunas raktuves. Zināmu laiku ogles joprojām būs svarīgs un konkurētspējīgs enerģijas avots Eiropā. Mēs nedrīkstam aizmirst arī to - un šeit es vēršos pie tiem, kuri gribētu slēgt visas raktuves - ka ogles ir ne tikai svarīga izejviela enerģētikā, bet arī svarīga ķīmiska izejviela.
Pirmkārt, tātad Ogļu un tērauda izpētes fonds ir vajadzīgs. Otrkārt, uz šo fondu neattiecas Septītā pamatprogramma, jo tā darbojas pavisam citā jomā. Treškārt, ir noteikts kvalificēto izmaksu palielinājums no 40 % līdz 50 %. Ceturtkārt, bitumena slānekļa neiekļaušana Ogļu un tērauda izpētes fonda programmā - un Zaļo/Eiropas Brīvās apvienības grupa arī iesniedza šādu grozījumu priekšlikumu - kaitēs Igaunijai, jo enerģijas ražošana šajā valstī balstās galvenokārt uz šo kurināmo.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Urszula Gacek  
rakstiski. - (PL) Polijā 95 % elektrības iegūst ogļu spēkstacijās. Tādēļ Polija ir īpaši ieinteresēta jaunās ogļu izmantošanas tehnoloģijās, kas uzlabo spēkstaciju efektivitāti, samazina CO2 emisiju un dod iespēju pārvērst ogles ogļūdeņražu degvielā ar ierobežotu CO2 emisiju.
Jaunas tehnoloģijas dod iespēju izmantot kodolreaktorus kā siltuma avotus bez emisijas, lai sasniegtu ogļrūpniecības nospraustos mērķus.
Taču, lai uzlabotu sinerģiju starp ogļu un kodolenerģiju, mums ir vajadzīgi augstas temperatūras reaktori. Tagad Eiropā jau vairākus gadus tiek veikti augstas temperatūras reaktoru pētījumi. Diemžēl, nevienam Eiropas pētniecības centram, kas nodarbojas ar augstas temperatūras reaktoriem, nav mērķa īstenot ogļu un kodolenerģijas sinerģijas programmu. Šāds centrs dotu Eiropai un arī ogļrūpniecībai tehnoloģiskus uzlabojumus. Tas varētu daudz darīt, lai atbalstītu kodolenerģijas atzīšanu Eiropā, tieši sadarbojoties ar ogļrūpniecību, cenšoties to modernizēt un nevis konkurējot ar to.
Atceroties ogļu nozīmi Polijas enerģētikas nozarē, šķiet, ka būtu saprātīgi izveidot šādu Eiropas centru Polijā. Ja mēs nerīkosimies enerģiski, mēs zaudēsim tehnoloģiju sacensībā šajā jomā attiecībā pret Amerikas Savienotajām Valstīm, Dienvidāfriku, Ķīnu un Dienvidkoreju.
Es aicinu Komisiju apsvērt šāda centra izveides nepieciešamību kā daļu no ilgtermiņa pamatnostādnēm par Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmu.
Katrin Saks  
rakstiski. - (ET) Saskaņā ar Nicas līguma protokolu par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līguma darbības izbeigšanu un par Ogļu un tērauda izpētes fondu 2002. gadā visi EOTK aktīvi tika nodoti Eiropas Komisijas rīcībā. Ienākumi no šiem aktīviem ir jāizmanto pētniecībai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību. Padome pieņēma divas regulas, lai uzlabotu pētniecības programmas īstenošanu - finanšu regulu un tehnisko regulu. A. Gierek ziņojums attiecas uz tehnisko regulu.
Saskaņā ar Līgumu par Igaunijas pievienošanos ES naftas slāneklim ir noteikts ogļu statuss. Tādēļ Eiropas Komisija ierosināja Padomei izstrādāt tehniskās pamatnostādnes pētniecības programmai ogļu un tērauda nozarē saskaņā ar Līgumu un iekļaut tehnisko pamatnostādņu ogļu definīcijā naftas slānekļus. Tā rezultātā Igaunijas pētniecība naftas slānekļu jomā ir tiesīga pieprasīt finansējumu saskaņā ar pētniecības programmu uz tāda paša pamata kā ogles.
Poļu referents Adam Gierek ir ierosinājis definīcijā aizstāt ,,naftas slānekļus” ar ,,bitumena slānekļiem”, jo termins ,,bitumena slānekļi” attiecas arī uz ,,naftas slānekļiem”. Patiesībā pareizs ir tieši pretējais - ,,naftas slānekļi” ir plašāks jēdziens nekā ,,bitumena slānekļi”. Zaļie ir izteikuši priekšlikumu pilnīgā izslēgt naftas slānekļus no ogļu definīcijas. Vēlreiz vēršu jūsu uzmanību uz to, ka, pievienojoties ES, Igaunija piekrita, ka naftas slānekļiem būs ogļu statuss, un tādēļ naftas slānekļu pētniecības programmu finansēšanas pamatam ir jābūt tādam pašam kā ogļu un tērauda izpētes fondam.
Esko Seppänen  
rakstiski. - Es biju Parlamenta referents, kad pēdējo reizi tika apstiprināta budžeta izpilde attiecībā uz Eiropas Ogļu un tērauda kopienas darbību. Darbību beigusī Kopiena uzkrāja līdzekļus no ogļu un tērauda rūpniecības, un tādēļ ir tikai godīgi, ka pāri palikusī nauda nonāk pētniecībā šajās nozarēs un netiek izmantota pētniecībai naftas nozarē.
Pētniecība un pētniecības iestādes ir vajadzīgas, ja mēs gribam izmantot ,,tīras” ogles bez emisijas. Tas attiecas arī uz oglekļa uztveršanu un uzkrāšanu, kaut gan, neraugoties uz lielo vajadzību, šajā fondā nav pietiekami daudz naudas, lai to finansētu. Interesanti, ka šodien, starp citu, Shell prasīja šim nolūkam sabiedrisku finansējumu, ar to domājot ES finansējumu.
Gierek kungs kā referents nepārprotami cenšas veicināt ogļu izmantošanu enerģijas ražošanai, tādējādi pārstāvēdams savas valsts labākās intereses. Turklāt tas nav aizliegts ES, bet vēl ir tāls ceļš priekšā, kamēr mums būs tīras ogles.
