ES un Baltkrievijas dialoga pusgada novērtējums (debates) 
Priekšsēdētājs
- Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par ES un Baltkrievijas dialoga pusgada novērtējumu.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, es pateicos Parlamenta deputātiem par iespēju sniegt jaunāko informāciju par notikumiem Baltkrievijā un ziņot par pagājušajā pirmdienā Padomē notikušo pārrunu iznākumu šajā jautājumā.
Kā daudzi no jums zina, pēc pagājušā gada oktobrī pieņemtā Padomes lēmuma uz laiku daļēji pārtraukt vīzu aizliegumus mēs Baltkrievijā esam redzējuši pozitīvus notikumus. Es jo īpaši vēlētos norādīt uz kustības For Freedom un Černobiļas iniciatīvu centra reģistrēšanu, tādu neatkarīgo laikrakstu iespiešanu un izplatīšanu kā Norodnaya Volya un Nasha Niva, apaļā galda sarunām ar EDSO pārstāvi plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos par interneta pakalpojumu regulēšanu, pašreizējām ekspertu apspriedēm ar EDSO/Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju par vēlēšanu likumu, kā arī konsultatīvo padomju izveidošanu, tostarp cilvēktiesību jautājumos, kas apvieno pilsoniskās sabiedrības un pat opozīcijas pārstāvjus.
Lai arī šie pasākumi dažiem varētu šķist salīdzinoši nenozīmīgi, tie ir nozīmīgi saistībā ar Baltkrieviju. To ir atzinuši vairāki Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
Taču ir bijuši arī gadījumi, kuri mums rada bažas. Nozīmīgajai cilvēktiesību NVO Viasna ir liegta atļauja reģistrēties, pastāv problēmas ar dažu neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu akreditāciju un, kaut gan uzbrukumi pilsoniskajai sabiedrībai un opozīcijas aktīvistiem pašreiz ir mazinājušies, joprojām tiek veiktas īstermiņa aizturēšanas. Mēs arī neatlaidīgi sekojam līdzi opozīcijas sūdzībām par piespiedu iesaukšanu militārajā dienestā.
Mēs nevaram noliegt, ka rodas divējāds priekšstats. Tomēr mēs esam pārliecināti, ka iesaistīšanās politika ir jāturpina un pozitīvā attīstība ir jāsekmē. Tai būtu jābūt turpmākajai virzībai attiecībās ar Baltkrieviju. Apsverot mūsu turpmāko politisko virzienu, ir jāpatur prātā mūsu plašās stratēģiskās intereses reģionā, kā arī finanšu krīzes ietekme.
Mūsu 16. martā pieņemtais lēmums pamatojas uz šiem apsvērumiem. Lai gan ierobežojošie pasākumi tiek pagarināti par vienu gadu, šis lēmums paredz vēl deviņus mēnešus nepiemērot ieceļošanas pagaidu ierobežojumus atsevišķām Baltkrievijas amatpersonām.
Padziļinātā pārskatīšana, kas paredzēta šī deviņu mēnešu perioda beigās, tiks koncentrēta uz piecām jomām, kas minētas Padomes 2008. gada oktobra secinājumos. Tās ir: vēlēšanu reformas un citi konkrēti pasākumi saistībā ar demokrātisko vērtību, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, tostarp vārda un preses brīvības, pulcēšanās un politiskās biedrošanās brīvības ievērošanu.
Mēs patiešām ticam, ka ierobežojumu atcelšana, par kuru vienojāmies pagājušajā nedēļā, palīdzēs īstenot mūsu politikas mērķus. Tas mums dos iespēju kopā ar Baltkrievijas partneriem turpināt tās attīstības sekmēšanu cilvēktiesību jomā, par kuru esam nobažījušies. Īpaši nozīmīga būs cilvēktiesību dialoga uzsākšana nākamajā mēnesī.
Pēc divpusējo politisko kontaktu aizlieguma atcelšanas ir notikušas vairākas augsta līmeņa vizītes, tajā skaitā arī ministru trijotnes tikšanās janvāra beigās. Šo plašo kontaktu mērķis bija mudināt Baltkrieviju uz dialogu par izpratni saistībā ar atšķirīgām vēlmēm. Mēs ceram, ka nākamajos mēnešos dialogs turpināsies.
Mēs esam pārliecināti, ka pieejai pret Minsku ir jābūt konstruktīvai. Mēs esam reālistiski un negaidām dramatiskas pārmaiņas. Pārvērtībām ir nepieciešams laiks, un mūsu kopīgajās interesēs ir pie katras izdevības veicināt turpmāku pozitīvo attīstību.
Ir būtiski, ka mūsu iesaistīšanās politiku ir atklāti atbalstījuši Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kuri nesen piedalījās ļoti noderīgās diskusijās ar Parlamenta deputātiem. Mēs arī uzturam pastāvīgus sakarus ar Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un plānojam turpināt šo dialogu, un atbalstīt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un neatkarīgos saziņas līdzekļus.
Ļaujiet man nobeigumā bilst pāris vārdus par Austrumu partnerību, kuru Eiropadome atbalstīja pagājušajā nedēļā un kas tiks uzsākta augstākā līmeņa sanāksmē maijā. Baltkrievija ir viena no sešām Austrumu partnerības valstīm. Mēs patiesi ticam, ka Baltkrieviju jau no paša sākuma vajadzētu iesaistīt šajā jaunajā iniciatīvā. Bet tās līdzdalības apjoms divpusējā stratēģijā būs atkarīgs no daudziem faktoriem, it īpaši progresa dažās jomās, kuras es tikko norādīju.
Esmu pateicīgs par atklāto atbalstu, kuru Parlaments izrādīja Padomes lēmumam pagājušajā pirmdienā. Padziļinātā pārskatīšana, kas tiks veikta pēc deviņu mēnešu perioda būs pamats turpmākiem lēmumiem un būtiski ietekmēs mūsu turpmākās attiecības ar Baltkrieviju vispārībā. Padome ir patiesi gatava turpināt informēt Parlamentu par notikumiem un atzinīgi vērtē tā iespēju arī turpmāk veicināt šīs debates.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Baltkrievija atrodas krustcelēs.
Mēs sekojam Padomes lēmumam par vīzu aizlieguma pagaidu atcelšanu līdz gada beigām un esam Eiropas Parlamenta pieņemtās rezolūcijas priekšvakarā. Pēc sankciju pārtraukšanas pirms sešiem mēnešiem, 2008. gada oktobrī, ir pienācis laiks veikt mūsu politikas sākotnēju pārskatīšanu un apsvērt, kas būtu jārisina nākamajos deviņos mēnešos.
Es personīgi esmu pārliecināta, ka Eiropas Savienības pagājušā gada oktobrī pieņemtais lēmums atcelt sankcijas bija pareizs un patiesībā šī atcelšana ir veicinājusi pozitīvu attīstību.
Baltkrievija ir sākusi īstenot pasākumus, kuri neapšaubāmi ir saistīti ar demokrātijas veicināšanu. Es it īpaši domāju par divu neatkarīgo laikrakstu atgriešanos avīžu stendos, par faktu, ka pat Aliaksandr Milinkevich organizācija beidzot ir atzīta par likumīgu, par sadarbību ar EDSO/Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju attiecībā uz vēlēšanu likumu, kā arī dažādiem opozīcijas partiju vai NVO kongresiem, piemēram, Poļu savienības kongresu Baltkrievijā, kurus bija atļauts rīkot. Ir jāatzīst, ka šis progress ir ierobežots un nepietiekams, bet tam nav arī precedenta un kopumā mēs tāpat varam secināt, ka panākumi ir gūti.
Minēto iemeslu dēļ šī jauktā pārskatīšana ir saņēmusi jauktu atbildi no Eiropas Savienības un līdzsvarotu lēmumu, kas pieņemts Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) pēdējā sanāksmē. Uz laiku atliekot sankcijas, mums rodas iespēja saglabāt dialogu, ko nepārprotami lūdza pilsoniskā sabiedrība, tai skaitā Eiropas Parlamenta forumā, kas notika 4. martā.
Tajā pašā laikā mēs neatkāpjamies no mūsu rīcībā esošajiem instrumentiem, jo gada beigās sankcijas var tikt atjaunotas, ja nolemsim, ka līdz tam sasniegtais progress ir nepietiekams, un mēs turpināsim izskatīšanu, pievēršot pastāvīgu uzmanību faktiskajai situācijai, vai ir panākta attīstība piecās svarīgākajās jomās, kas pagājušā gadā tika ietvertas Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes secinājumos. Turklāt, pateicos mūsu delegācijai Minskā, Komisija aktīvi piedalās faktiskās situācijas analizēšanā.
Dāmas un kungi, es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta iniciatīvu nosūtīt Ārlietu komitejas locekļu delegāciju un Eiropas Parlamenta delegāciju attiecībām ar Baltkrieviju, kuras pēc desmit dienām dosies uz Minsku, lai tiktos ar iestāžu un dažādu partiju pārstāvjiem un gūtu priekšstatu par faktisko situāciju.
Vienlaikus es sūtīšu arī par šo reģionu atbildīgo direktoru, un viņš, protams, cieši sadarbosies ar Eiropas Parlamenta delegāciju. Jauna cilvēktiesību dialoga izveidošana ar Baltkrieviju ir vēl viens nozīmīgs solis uz priekšu, kas palīdzēs labāk strukturēt mūsu prasības un padziļinātu mūsu diskusijas.
Pirmajai dialoga daļai vajadzētu sākties pēc dažām dienām Minskā, un Eiropas Parlaments iesniegs apspriešanai visus jautājumus. Pirms un pēc dialoga mēs tiksimies ar pilsoniskās sabiedrības locekļiem, lai gūtu labumu no viņu kompetences.
Dāmas un kungi, lai izveidotu attiecības ar šo kaimiņu, kas atrodas Eiropas vidū, ir nepieciešams laiks reakcijai - arī ilgtermiņa - pret Baltkrievijas panākto progresu. Reakcijai, kas ļaus mums pietuvināt Baltkrieviju Eiropas saimei un tās vērtībām. Kā izteicās mūsu priekšsēdētājs, lai to panāktu, Eiropadome pagājušajā piektdienā pieņēma lēmumu iekļaut Baltkrieviju Austrumu partnerības iniciatīvā, precīzāk - tās daudzpusīgajās sastāvdaļās un platformās. Šī partnerība dos iespēju Baltkrievijai attīstīt jaunus atbalsta un sadarbības tīklus ar visiem tās kaimiņiem, tostarp arī Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības vārdā, kura vēlas beigt savu izolāciju un piedalīties forumā par pilsonisko sabiedrību.
Komisijas priekšlikuma teksts ir nepārprotams saistībā ar Baltkrievijas līdzdalību Austrumu partnerības divpusējā virzienā - divpusējo attiecību attīstība starp ES un Baltkrieviju ir un būs atkarīga no politiskās situācijas attīstības valstī.
Visbeidzot, ņemot vērā finanšu un ekonomisko krīzi, kas nopietni ietekmē arī visus mūsu austrumu kaimiņus, es personīgi atbalstu pasākumus Baltkrievijas ekonomiskajai veicināšanai. Starptautiskais Valūtas fonds ir spēris pirmo nozīmīgo soli, aktīvi atbalstot ES dalībvalstis ar aizdevumu USD 2 miljardu apmērā krīzes tiešo seku novēršanai, ar ko es domāju atlikuma maksājumu izbeigšanu. Nākamajā posmā vajadzētu dot Baltkrievijai iespēju piekļūt Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem un Eiropas Rekonstrukciju un attīstības bankas pastāvīgajiem aizdevumiem, lai finansētu projektus saistībā ar Eiropas tīkliem, vienlaikus palīdzot dažādot valsts ekonomiskās saiknes.
Tajā pašā laikā Komisija padziļina tehniskos dialogus ar Baltkrieviju tādās kopējo interešu jomās kā enerģētika, transports, muita, standarti un ilgtermiņā - ekonomika.
Tātad, dāmas un kungi, lai stiprinātu šos dialogus, Parlaments nākamajā nedēļā pieņems rezolūciju par Baltkrieviju, un Komisija pievērsīs īpašu uzmanību jūsu ieteikumiem. Es no savas puses patiesi ceru, ka mēs nākamajos mēnešos turpināsim cieši sadarboties situācijas novērtējumos un dialogā ar Baltkrieviju, tās iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Es ceru - tas būs pirmais solis tādu savstarpēju saistību virzienā, kas pamatojas uz konkrētiem panākumiem.
Charles Tannock
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ES attiecības ar Baltkrieviju ir pamatoti saistītas ar abpusēju pragmatisku pārskatīšanu. Tagad Padome samērā novēloti ir secinājusi, ka gadiem ilgā izolētības politika ir cietusi neveiksmi. Katrā ziņā tā neko nedarīja, lai mazinātu Eiropas pēdējā pašizolējošā diktatora/prezidenta Alexander Lukashenko kontroli pār varu.
Pirms divām nedēļām Strasbūrā man bija iespēja tikties ar diviem ievērojamiem Baltkrievijas disidentiem, lai pārrunātu politiskos notikumus viņu valstī. Viens no viņiem, Alexander Kazulin, ir nesen atbrīvots politieslodzītais, kas bija viens no iemesliem, kāpēc ES ir sākusi labvēlīgāk raudzīties uz Alexander Lukashenko.
Bet politiskā apspiešana Baltkrievijā joprojām ir nopietna problēma. Tāpēc nav skaidrs, vai šī saskatāmā uzlabošanās attiecībās starp ES un Baltkrieviju kaut ko dos, jo Alexander Lukashenko varbūt rotaļājas ar Krieviju, vēloties vairāk saistīties ar Eiropas Savienību. Bet tas ir labāk nekā mūsu turēšanās pie nesekmīgās boikotēšanas politikas pēdējo desmit gadu laikā.
Ir būtiski, ka Padome pret Baltkrieviju saglabā savu draudu un pielabināšanās pieeju. Ja Alexander Lukashenko tiks piedāvāti konkrēti iekšpolitikas reformu veicināšanas pasākumi, viņš varētu tiem piekrist. Bet viņam ir arī jāzina, ka viņš nedrīkst turpināt rīkoties kā līdz šim un kaut mazākā autoritārās varas un apspiešanas palielināšana novedīs pie attiecību pārtraukšanas un ES atbalsta samazināšanas Baltkrievijas dalības mērķu sasniegšanai PTO ietvaros. Manuprāt, šajā posmā vēl būtu pāragri aicināt Alexander Lukashenko uz augstākā līmeņa sanāksmi Prāgā maijā, lai uzsāktu Austrumu partnerību. Režīmam no savas puses ir jādod patiess apliecinājums par apņemšanos mainīt paražas.
Baltkrievija ir arī jāpārliecina par to, ka Gruzijas Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionu neatkarības atzīšana, ko līdz šim izdarījusi tikai Krievija, ir nepieņemama. Es domāju, ka Baltkrievija cenšas attālināties no Krievijas kontroles un mums šo nelielo iespēju vajadzētu izmantot. Būtisku izmaiņu veicināšana Baltkrievijā neapšaubāmi prasa pacietību un apņēmība no ES puses, bet rezultāts - Baltkrievijas atgriešanās Eiropas valstu saimē - ir tā vērts.
Jan Marinus Wiersma
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāj, arī mēs labprāt atbalstām Eiropas Savienības saglabāto politiku turpināt dialogu un izveidot ciešākas attiecības ar Baltkrievijas režīmu. Mēs pie tā esam strādājuši jau sešus vai septiņus mēnešus un tagad vēlamies redzēt, vai ES mērķi nākamajā laika posmā vainagosies panākumiem. Tas neietekmē faktu, ka mēs turpināsim šaubīties par tādas valdības nodomiem, kas nav uzskatāma par demokrātisku. Man personīgi bija izdevība vairākkārt sazināties ar režīma pārstāvjiem, un ticiet man, Alexander Lukashenko nav pēkšņi kļuvis par demokrātu.
Tam, ka viņš vēlas vairāk iesaistīties ES, ir citi iemesli, bet faktu, ka viņš to vēlas, mēs varam izmantot, lai piespiestu viņu turpināt ceļu uzsāktajā virzienā, veicot pozitīvas izmaiņas cilvēktiesību jomā. Es tāpat kā Charles Tannock uzskatu, ka vēl ir pāragri spriest, vai viņu vajadzētu apbalvot ar Austrumeiropas partnerības iniciatīvu. Vēl ir jāīsteno patiess cilvēktiesību dialogs, un joprojām notiek cilvēktiesību pārkāpumi.
Mēs uzskatām, ka saistībā ar cilvēktiesību dialogu opozīcijai ir jāpiešķir visaptveroša loma. Pēdējo gadu laikā mēs esam atbalstījuši opozīciju visos iespējamajos veidos, tostarp arī divas reizes piešķirot tai Saharova balvu. Minska uzskata, ka tāda veida atbalsts opozīcijai nav pieņemams. Tomēr sešos vai septiņos gados tam ir precedenti. Es personīgi kopā ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Eiropadomi biju iesaistīts mēģinājumā izveidot dialogu ar Baltkrievijas valdību un toreizējo opozīciju. Šis mēģinājums cieta neveiksmi, bet ir precedents tamlīdzīgām sanāksmēm.
Mums vēlamajai Eiropas politikai ir jādod acīmredzams ieguldījums brīvības un atklātības veicināšanā. Mūsuprāt svarīgie jautājumi ir minēti arī šajā apspriešanai iesniegtajā rezolūcijā. Mēs uzskatām, ka varētu atcelt turpmākus ierobežojumus, ja šajos jautājumos dažu nākamo mēnešu laikā tiks panākts progress.
Es gribētu piebilst vēl dažas lietas. Pirmkārt, mēs uzskatām, ka Komisijai ir jāņem vērā arī fakts, ka Baltkrievijai ir maz zināšanu par Eiropas Savienību un viens satelīttelevīzijas kanāls to nemainīs. Pašai valstij un pašā valstī ir jāpaveic daudz vairāk. Otrkārt, es mudinu aicināt Minskas iestādes beidzot atcelt visus ceļošanas ierobežojumus Černobiļas bērniem.
Manam beidzamajam komentāram ir nedaudz personiska pieskaņa. Jaunā situācija ir radījusi apstākli, ka pirmo reizi sešos vai septiņos gados ir piešķirta vīza, ļaujot man un Parlamenta delegācijai pāris nedēļas pavadīt Baltkrievijā. Tā ir iespēja, kuru es ar prieku izmantošu.
Janusz Onyszkiewicz
Kad tika atceltas sankcijas pret Baltkrieviju, mēs cerējām, ka tiks sekmēts sistēmas mīkstināšanas process. Bet rādās, ka tas nav noticis. Iepriekšējie runātāji šodien to jau pieminēja, bet es gribētu atgādināt, ka nav reģistrēta neviena jauna politiskā partija; nav atcelti draudi anulēt jau pastāvošo partiju reģistrāciju; laikraksti, kuriem varētu piešķirt izplatīšanas tiesības, šīs tiesības nav saņēmuši; ir atjaunoti tīmekļa uzbrukumi tādām tīmekļa vietnēm kā saitei "Radio brīvā Eiropa”. Turklāt prezidents Alexander Lukashenko nolēma pamest Minsku, un tādējādi Benita Ferrero-Waldner vizīte nevarēja turpināties. Es šo rīcību neuzskatu par labvēlīgu, un tā arī parāda, ka viņš nerespektē un neizprot kontakta nozīmi ar Eiropas Savienību.
Nav noliedzams, ka prezidents Alexander Lukashenko nav atzinis Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, bet viņš ir viesojies Abhāzijā un šķiet, ka starp šiem diviem partneriem - es negribu teikt valstīm, jo mēs, zināms, neuzskatām Abhāziju par valsti - veidojas cieša ekonomiskā sadarbība. Attiecībā uz opozīciju prezidents Alexander Lukashenko to dēvē par "piekto kolonnu”, un mēs nevaram saskatīt jebkādu gatavību atzīt politisko pozīciju par būtisku elementu kā tas ir citās valstīs.
Es uzskatu, ka šajā saistībā mums tomēr vajadzētu uzturēt sava veida dialogu, un es piekrītu Charles Tannock teiktajam, ka prezidentam Alexander Lukashenko nevajadzētu atrasties Prāgā. Tas noteikti būtu par daudz, bet mums noteikti vajadzētu labāk un efektīvāk izmantot citu instrumentu, kas ir mūsu rīcībā, proti, finanšu instrumentu demokrātiskās un ekonomiskās attīstības finansējuma veidā. Šajā saistībā es gribētu uzdot jautājumu: kāda summa pagājušajā un 2007. gadā tika iztērēta nevis piešķirta Baltkrievijas demokrātijas atbalstam, neskaitot atbalstam radio?
Konrad Szymański
Komisāre, eksperiments ar sankciju atcelšanu pret Baltkrieviju ir jāturpina, lai mēs varētu izmantot jebkuru iespēju dialogam ar šo valsti. Tomēr Baltkrievijas iestādēm ir jāapzinās, ka šim eksperimentam atvēlētais laiks ir ierobežots un mēs ar saviem priekšlikumiem negaidīsim mūžīgi.
Mums ir arī jābūt ļoti uzmanīgiem. Pirmie mēneši mums ir devuši tikai aptuvenu priekšstatu par Minskas iestāžu nodomiem. Vienlaikus turpinās Baltkrievijas Poļu asociācijas apspiešana, katoļu priesteri tiek izraidīti, televīzijas kanālam Belsat, kas ir vienīgais neatkarīgais televīzijas kanāls, kurš pārraida Baltkrievijā, ir liegts reģistrēt biroju Minskā. Tas ir pietiekams iemesls, lai, reaģējot uz Baltkrievijas opozīcijas lūgumu, neaicinātu Alexander Lukashenko uz ES augstākā līmeņa tikšanos.
Jacek Protasiewicz
- (PL) Priekšsēdētāja kungs, ministru prezident, komisāre, es piekrītu komisārei, ka Padomes lēmums par gadu pagarināt sankcijas pret Baltkrieviju un vienlaicīgi atlikt tās uz deviņiem mēnešiem bija ļoti saprātīgs risinājums. Mēs aicinām Baltkrieviju uz sadarbību, bet neesam aizmirsuši, ka tā ir pēdējā valsts Eiropā, kas nav demokrātiska.
Par spīti pozitīvajām pārmaiņām, kas nesen notikušas Baltkrievijā un kuras pieminēja Alexandr Vondra, nevar apgalvot, ka tur tiek respektētas tādas cilvēka pamattiesības kā vārda brīvība, tiesības paust politisko viedokli, reliģisko minoritāšu un mazākumtautību tiesību ievērošana. Neskatoties uz to, mēs Baltkrievijai piedāvājam līdzdalību Austrumu partnerībā, jo ticam, ka tas sniegs labumu galvenokārt Baltkrievijas iedzīvotājiem.
Austrumu partnerība nozīmē iespēju saņemt lētākas vīzas, uzlabot ekonomisko sadarbību, nodrošināt finansiālo atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai. Šajā ziņā Baltkrievija pēc daudziem izolācijas gadiem var gūt labumu no jaunās politikas. Bet attiecībā uz izdevumiem piešķirt ticamību nedemokrātiskai varai nozīmētu ciniski izmantot mūsu labo gribu. Baltkrievijas valdība, kas kontrolē galvenos plašsaziņas līdzekļus un tos izmanto propagandas nevis informēšanas nolūkos, jau tagad triumfējoši paziņo, ka Eiropas Savienība piekrīt "Baltkrievijas modelim”, kurā demokrātija un brīvība var būt ierobežotas. Mums šajā sēžu zālē ir nepārprotami jāpaziņo, ka baltkrieviem ir tādas pašas tiesības kā citiem brīvo Eiropas valstu iedzīvotājiem, un tajās ietvertas arī tiesības uz demonstrācijām Minskā šodien, Baltkrievijas Neatkarības 91. gadadienā. Līdzdalības Austrumu partnerībā mērķis ir palīdzēt viņiem īstenot šīs tiesības un, ja Baltkrievijas iestādes stāsies tam ceļā, tās nevarēs paļauties uz partnerību un labām attiecībām ar rietumiem, vēl jo vairāk tik augstā līmenī kā minēja Alexandr Vondra un īpaši saistībā ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Prāgā maijā.
Baltkrievijas līderiem nav tiesību gaidīt no Eiropas līderiem, Padomes un Komisijas partnerību un samierinošu attieksmi tik ilgi, kamēr politiskie aktīvisti Baltkrievijā tiks turēti apcietinājumā, kamēr jaunie demokrātiskās opozīcijas aktīvisti piespiedu kārtā tiks iesaukti militārajā dienestā, kamēr milicija turpinās pārtraukt demonstrācijas, pielietojot spēku, un neatkarīgajiem žurnālistiem turpinās uzlikt naudas sodu par viņu izteikumiem un publikācijām.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Baltkrievija atrodas Eiropas vidū, un es uzskatu, ka tai vajadzētu būt ieinteresētai labās attiecības gan ar Eiropas Savienību, gan arī tās kaimiņu Krieviju. Līdzdalība ES partnerības programmā sniedz šādu iespēju.
ES un īpaši Baltkrievijas tuvāko kaimiņu Lietuvas, Latvijas un Polijas interesēs ir neatkarīga, stabila Baltkrievija, kas virzās uz demokrātiju, veicina cilvēktiesības un sociālā tirgus ekonomiku. Esmu pārliecināts, ka Baltkrievijas iedzīvotāji to vēlas arvien vairāk.
Izolācijas politikas izmantošana pret Baltkrieviju bija nepamatota, un tas ir jāpasaka skaidri un gaiši. No otras puses, patiess dialogs un vienošanās starp Briseli un Minsku nav iespējams tik ilgi, kamēr pastāv vārda un uzskatu, partiju darbības un opozīcijas brīvības ierobežojumi.
Es neesmu pārliecināts, ka ir pienācis laiks Briselē izritināt sarkano paklāju Baltkrievijas līderiem.
Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kurā joprojām tiek izpildīti nāvessodi, kaut arī pēc cilvēktiesību aizstāvības organizāciju aprēķiniem to skaits ir ievērojami samazinājies. Es uzskatu, ka visi Eiropas Parlamenta deputāti neatkarīgi no pārstāvētās grupas ir neapmierināti ar šo situāciju un pieprasītu, lai Minska pie tuvākās izdevības atceļ nāvessodus.
Nākamo septiņu gadu laikā Baltkrievija plāno netālu no Lietuvas robežas būvēt atomelektrostaciju. Es vēlos atgādināt, ka Eiropas Komisija apsolīja uzmanīgi sekot tam, kā Baltkrievijas valdība ievēros Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras un citu starptautisko organizāciju noteikumus, un nodrošināt kodolelektrostaciju atbilstību jaunākajām drošības prasībām.
Priekšsēdētājs
- Tālāk sekos brīvā mikrofona procedūra.
Es esmu saņēmis pārāk daudz lūgumu uzstāties, no kuriem lielāko daļu ir iesniegusi Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa. Es došu vārdu tikai trim deputātiem.
Christopher Beazley
- Priekšsēdētāja kungs, Parlamentā pieņemtā brīvā mikrofona procedūra nenosaka, ka priekšsēdētājs var izvēlēties deputātus pēc viņu piederības grupai. Brīvā mikrofona procedūra, kā es to izprotu, ir domāta individuāliem deputātiem, kuri vēlas pievērst jūsu, priekšsēdētāja, uzmanību. Es vēlos paust nožēlu par jūsu teikto, ka ļausiet uzstāties tikai trim PPE-DE grupas locekļiem. Tas nav saskaņā ar Reglamentu.
Priekšsēdētājs
- Christopher Beazley, procedūra ir vienmēr bijusi tieši tāda un saglabāsies tik ilgi, kamēr es vadu sēdes.
Tā kā prasības ir iesniegtas vienlaicīgi, jo īstenībā visi deputāti lūdz vārdu vienlaicīgi un man šis skaits ir jāierobežo līdz pieciem runātājiem, es nevaru šo periodu pagarināt bez iejaukšanās citās debatēs. Turklāt es šādi esmu rīkojies arī iepriekš, un rastos atšķirības no iepriekšējām sēdēm, ja es šo kārtību mainītu.
Christopher Beazley, darba kārtība ir noskaidrota. Nav vērts uzstāt, jo es jums nedošu vārdu. Es jums nedošu vārdu. Darba kārtība ir noskaidrota.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Šodien Baltkrievijas iedzīvotāji svin Neatkarības dienu. Es gribētu atgādināt, ka Baltkrievija 1918. gada 25. martā pasludināja sevi par republiku. Pašreiz, kamēr notiek mūsu diskusija, Minskas laukumā iepretim Zinātņu akadēmijai notiek demokrātiskās opozīcijas demonstrācija. Laukumā ir pulcējušies pieci tūkstoši cilvēku. Es ceru, ka pret viņiem netiks vērsti represīvi pasākumi. Tādēļ es, tāpat kā iepriekš, it īpaši šodien vēlos izrādīt solidaritāti baltkrieviem visā pasaulē un sevišķi baltkrieviem, kuri ir pulcējušies Minkas laukumos un tik ļoti mīl neatkarības un brīvības garu.
Attiecībā uz dialogu ar Baltkrieviju - tas ir nepieciešams, bet ne par katru cenu. Tas, ko mēs, Eiropas Savienība, varam darīt bez piekāpšanās režīmam, bet iedrošinot dialogu ar pilsonisko sabiedrību, ir pēc iespējas ātrāk risināt jautājumu par Šengenas vīzu cenām. Šengena vīza, kas maksā 60 eiro, daudziem baltkrieviem ir pārāk dārgs prieks. Es vēlos atgādināt, ka Krievijas pilsoņiem Šengena vīza izmaksā pusi no cenas.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Ir svarīgi turpināt darbu pie jaunu attiecību veidošanas starp ES un Baltkrieviju. Protams, ir būtiski radīt situāciju, kad Baltkrievijas iedzīvotāju pamattiesības tiek ievērotas, un nav pieņemami, ka netiek ievērotas tādas tiesības kā vārda brīvība, uzskatu brīvība, balsstiesības vai tiesības uz neatkarīgu tiesu.
Tālab es piekrītu filozofijai par Baltkrievijas atbalstīšanu, lai tā pieliktu visas pūles virzībā uz demokrātiju, un esmu gandarīts par lēmumu iekļaut Baltkrieviju jaunajā programmā ES Austrumu politikas stiprināšanai ar Eiropas kaimiņattiecību politikas palīdzību. Es uzskatu, ka tas palīdzēs Baltkrievijai panākt stabilitāti un drošību, kā arī paaugstināt iedzīvotāju dzīves līmeni. Kopienai vajadzētu turpināt sniegt finansiālu atbalstu trūcīgajiem reģiona iedzīvotājiem un iejaukties, tiklīdz tiek pārkāptas cilvēktiesības. Es atkārtoju - iejaukties, tiklīdz tiek pārkāptas cilvēktiesības.
Árpád Duka-Zólyomi
- (HU) Eiropas politika attiecībā uz Baltkrieviju bija nepārprotama. Vissvarīgākās bija cilvēktiesības un demokratizācijas process. Mēs nenoraidījām attiecību atjaunošanu, bet mūsu noteikumi bija nepārprotami. Taču šodien situācija ir ievērojami mainījusies.
Baltkrievijas politisko aktīvistu un neatkarīgo ekspertu paziņojumi ir patiesi - režīms nav būtiski mainījies, ir veiktas tikai virspusējas pārmaiņas. Lai gan daži politieslodzītie ir tikuši atbrīvoti, viņu vietā ir stājušies citi, un jaunos aktīvistus vairs nesūta uz cietumu, bet armiju. Ir mainījušies apstākļi, bet ne režīms.
Daudzi Eiropas Savienībā uzskata, ka Austrumu partnerības panākumi ir atkarīgi arī no Baltkrievijas. Briselē ir nepieciešams aizpildīt plaisu, kuru radījusi Ukrainas nenoteiktība, un šī mērķa sasniegšanai varētu būt piemērots pat prezidents Alexander Lukashenko. ES institūcijām ir izdevies iznīcināt pašu izvirzītos nosacījumus. Gadiem ilgo Komisijas darbu izpostīja viena vienīga Javier Solana vizīte. Prezidents Alexander Lukashenko uzskatīja sevi par tik spēcīgu, ka var atcelt Benita Ferrero-Waldner vizīti. Tā vietā, lai pieņemtu nosacījumus, Minska ir atradusi sabiedroto Javier Solana personā, kurš tik ļoti mīl kompromisus.
Elisabeth Schroedter
- (DE) Priekšsēdētāj, dāmas un kungi, komisāre, priekšsēdētāj, es ļoti uzmanīgi klausījos jūsu teiktajā. Mēs, Zaļie, esam par dialogu, bet atbalstām tikai kritisku dialogu, citiem vārdiem, dialogu, kas nav tikai diktatora tukša runāšana.
Dialogs ir jāizmanto, lai panāktu progresu šīs valsts cilvēktiesību politikā, lai, piemēram, Eiropas Humānistiskā universitāte var atsākt likumīgu darbošanos vai vārda brīvība vairs netiktu ierobežota, vai arī bez traucējumiem varētu norisināties tādas demonstrācijas kā tā, kas notiek šodien. Dialogam ir jāsekmē demokrātiskie spēki. Tikai tad tam ir jēga. Tas nedrīkst kaitēt demokrātiskajiem spēkiem. Pret cilvēktiesību jautājumiem ir jāattiecas kā pret būtiskāko problēmu, un šajā valstī ir jāatzīst ES cilvēktiesību instrumenti.
Arī es uzskatu, ka partnerība būtu pāragra. Neskatoties uz to, vajadzētu samazināt vīzu izmaksas.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Priekšsēdētāja kungs, visi Padomes un komisāres nosauktie pasākumi ir tikuši apstiprināti, jo tādējādi uzlabosies iedzīvotāju situācija.
Bet vai ir pareizi ļaut diktatoram spēlēt galveno lomu? Vai tas nav apvainojums tiem, kuri nesen atkal ir tikuši apcietināti vai joprojām atrodas apcietinājumā? Komisāre, ministr, es vēlos jums uzdot tiešu jautājumu. Vai Baltkrievija izdara spiedienu uz Eiropas iestādēm, lai tādējādi nodrošinātu sev uzaicinājumu uz Prāgas augstākā līmeņa tikšanos? Uzaicinājumu, kas, manuprāt, ir nesamērīgs un nepiemērots.
Priekšsēdētājs
- Dāmas un kungi, tā kā mums vēl ir nedaudz laika, es varu dot vārdu vēl dažiem runātājiem, kas ir iekļauti sarakstā. Tam nav nekāda sakara ar to, ko es teicu iepriekš. Tā gluži vienkārši ir līdzsvarota pārvaldība, kuru es vienmēr lietoju praksē brīvā mikrofona procedūras laikā.
Alessandro Battilocchio
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, (...) Baltkrievijas jaunā vēlme sadarboties ar ES un starptautisko sabiedrību sniedz gandarījumu. Mēs esam ļoti piesardzīgi attiecībā uz prezidentu Alexander Lukashenko, bet šajā ziņā ir vēlams jauns virziens. Mēs nebeigsim norādīt, ka ir nepieciešama ievērojama un visaptveroša pāreja saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu.
Es uzskatu, ka vienā jautājumā Komisija varētu pieprasīt no Minskas skaidrāku un konsekventāku izturēšanos. Es runāju par desmitiem tūkstošu bērnu, kuri dažus mēnešus pavada Eiropas ģimenēs. Daudzus gadus Baltkrievijas valdība ir rīkojusies bezjēdzīgi, reizēm neizprotami, bieži atceļot šos bērnu apmeklējumus pēdējā brīdī, aizvainojot uzņēmējas ģimenes un apvainojot arī bērnus, kuri bieži vien ir bāreņi ar diezgan sarežģītiem apstākļiem ģimenē un ņem ļaunā šādu rīcību. Mēģināsim mainīt šo situāciju pēc iespējas ātrāk!
Zita Pleštinská
- (SK) Slovākija šodien svin Bratislavas Sveču demonstrācijas 21. gadadienu. Policija un armija brutāli izklīdināja kristiešus, kuri 1988. gada 25. martā piedalījās miermīlīgās demonstrācijās par preses un reliģijas brīvību. Sveču gaismas demonstrācija bija Slovākijas ilgi gaidītās brīvības vēsturiskais sākums, un tāpēc es ļoti labi saprotu savu kolēģu paustās bažas par pārmaiņām ES attieksmē pret prezidentu Alexander Lukashenko.
Es patiešām uzskatu, ka prezidentam Alexander Lukashenko nevajadzētu ierasties Prāgā. Pēc savas personīgās pieredzes ar totalitāro režīmu Slovākijā es neticu, ka totalitārā režīma līderis ir spējīgs ar miesu un dvēseli kļūt par demokrātu. Tas iespējams tikai tad, ja viņa motivācijas pamatā ir praktiski iemesli. Dāmas un kungi, mums vajadzētu vairāk ieklausīties Baltkrievijas opozīcijā, Alexandr Milinkevich, un atcelt visas sankcijas pret Baltkrieviju tikai tad, kad būsim pilnīgi droši, ka Baltkrievija ir kļuvusi patiesi demokrātiska.
Priekšsēdētājs
- Sarakstā ir iekļauts arī Christopher Beazley, bet viņš acīmredzot sapīkumā ir pametis sēžu zāli. Tādēļ es nevaru dot viņam vārdu.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties par jūsu ieguldījumu. Kā jau ievadrunā minēju, pēdējos mēnešos esam vērojuši Baltkrievijas iestāžu virzību pretī cerībām, kas formulētas Padomes 2008. gada oktobra secinājumos. Šī virzība Baltkrievijai ir nozīmīga. Tomēr kopaina nav skaidra un, šķiet, šīs dienas debates to apstiprina. Mēs vēlamies redzēt tādas turpmākas izmaiņas, kā, piemēram, pārmaiņas krimināltiesas darbībā, jaunu plašsaziņas līdzekļu reģistrāciju un nevalstiskas organizācijas (NVO) Baltkrievijā.
Turpmākās ierobežojošo pasākumu pārbaudes laikā tiks ņemta vērā situācija Baltkrievijā un tās valdības paveiktais darbs. Tiks izvērtēts progress tajās jomās, kas minētas Padomes 2008. gada secinājumos; to darām jau regulāri un šo progresu apspriežam ar opozīciju - piemēram, pirms nedēļas Prāgā tikos ar Alexander Kazulin.
Ja Baltkrievija panāks progresu attiecībā uz demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu, mēs esam gatavi veidot tuvākas attiecības ar to. Uzskatu, ka mēs Baltkrievijai varam palīdzēt progresēt Austrumu partnerības ziņā, kā arī citādi to atbalstīt.
Un nu ļaujiet man pievērsties šīs dienas dzīvīgajām debatēm par Austrumu partnerības sākto sammitu un it īpaši par to, cik liela tajā ir Baltkrievijas līdzdalība. Klausieties uzmanīgi: līdz šim par šo jautājumu vēl nav pieņemts neviens lēmums, kam nepieciešama ES vienprātība. Šis jautājums tuvāk tiks izskatīts sammitā, un es pašlaik nevēlos spekulēt. Taču zināmu spiedienu rada arī pats fakts, ka vēl joprojām nav izsūtīts neviens ielūgums uz šo sammitu.
Es vēlētos jums vēlreiz pateikties par interesantajām debatēm un vērtīgo ieguldījumu tajās. Mēs augstu vērtējam Eiropas Parlamenta interesi un aktīvu iesaistīšanos Baltkrievijas jautājuma risināšanā. Mūs ir iedrošinājis arī jūsu atbalsts attiecībā uz ES paplašināšanās politiku. Baltkrievija ir svarīga ES kaimiņvalsts, un tādēļ notikumi šajā valstī attiecas uz mums visiem. Ir ļoti svarīgi, lai mēs attiecībās ar Minsku izteiktos skaidri un pastāvīgi, un man prieks, ka Parlaments ir spējis mūs šajā jautājumā atbalstīt.
Baltkrievijas pievienošanās ir ļoti svarīga, jo tādējādi mēs vislabāk varēsim nodrošināt, ka Baltkrievijā notiek mums vēlamās pārmaiņas, kas ir arī plašākās ES interesēs. Kā jau ievadrunā minēju, esmu gatavs informēt gan Parlamentu, gan nākamās prezidentūras par notikumu gaitu un turpmāko padziļināto pārbaudi, kurai pagājušajā nedēļā piekrita Padome.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, es atkal izteikšos ļoti ātri.
Kā mums jau zināms, Baltkrievija sasniegusi zināmu progresu, taču, protams, vēl daudz kas ir jādara. Tāpat ir skaidrs, ka Baltkrievijas pamešana novārtā vairs netiks pieļauta un ka dialogs ir vienīgais efektīvais veids, kādā mēs varam ietekmēt šīs valsts demokrātisko nākotni.
Protams, Schroedter kungs, šis ir ļoti nozīmīgs dialogs; tas nu ir pilnīgi skaidrs. Šajā saistībā Eiropas Savienība ir apņēmusies cieši uzraudzīt notikumus attiecībā uz turpmāk minētajiem pieciem galvenajiem jautājumiem: politieslodzītie, vēlēšanu likums, kā arī plašsaziņas līdzekļu, NVO un pulcēšanās brīvība. Pašlaik tiek gatavoti regulāri ziņojumi, un mūsu misiju vadītāji Minskā uzsāks izmeklēšanu. Cilvēktiesību dialogs šo procesu papildinās.
Protams, jārisina arī citi jautājumi, kā, piemēram, jautājums par universitāti. Esam lūguši novērtēt progresu, kas veikts attiecībā uz pieciem iepriekšminētajiem jautājumiem, un es uzskatu, ka tas tiešām ir nepieciešams. Ir svarīgi arī turēt solījumu. Ja redzēsim, ka panākts progress, tad arī mums būs jāsper pirmie soļi.
Patiesībā, mūsuprāt, šis ir nepieciešams process savos pirmsākumos, un mums tam pastāvīgi jāvelta uzmanība. Tādēļ ir nepieciešama uzraudzība.
Šobrīd vēlos arī teikt, ka tikmēr starp Baltkrieviju un citām zināmām valstīm, it īpaši Itāliju, ir noslēgti divpusēji nolīgumi par jautājumiem, kas saistīti ar bērniem. Ceru, ka mēs apzināmies, ka tas ir pilnīgi godīgi un patiesi. Es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgi un ka mēs visi saskatām zināmu progresu.
Runājot par vīzu jautājumu, situācija ir tikpat skaidra. Individuālas dalībvalstis var samazināt maksu par vīzām konkrētām cilvēku kategorijām, arī pilsoņiem. Tomēr vispārēju vīzu režīma atvieglošanas nolīgumu vēl nevar slēgt, jo tam nepieciešama arī dalība Austrumu partnerībā un Eiropas Kaimiņattiecību politika.
Visbeidzot, runājot par kodolenerģiju, jāteic, ka pagājušajā novembrī uz Baltkrieviju devās Komisijas delegācija. Mēs runājām par energoapgādi un apmainījāmies ar viedokļiem par augstākā līmeņa starptautisko drošumu un drošību. Protams, mums jāsaglabā šī nostāja.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks nākamajā sesijā.
