Otrais romu jautājumiem veltītais Eiropas samits (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības jautājums ir mutiskie jautājumi Padomei un Komisijai par otro romu jautājumiem veltīto Eiropas samitu. (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
Visus Komisijai un Padomei iesniegtos jautājumus par romiem veltīto Eiropas samitu vieno dažas kopīgas iezīmes.
Pirmā ir neapmierinātība ar vairākuma romu pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā. Šis jautājums ir cieši saistīts arī ar neapmierinātību par pirmsiestāšanās fondu un struktūrfondu izdevumiem vai izdevumu līmeni romu integrēšanai sabiedrībā, kā arī ar viņu sociālo rehabilitāciju. Vēl viens svarīgs punkts ir pilsoniskās sabiedrības, tostarp romu organizāciju, loma problēmu risināšanā.
Abi punkti ir svarīgi, bet es vēlētos atgādināt, ka ļoti svarīgs ir veids, kā šīs problēmas tiks risinātas. Būsim godīgi pret sevi - pēc daudziem neskaidru politisko deklarāciju un pasivitātes gadiem vairāki no mums jūt akūtu nepieciešamību beidzot virzīties uz konkrētu darbību. Es esmu nelokāma cilvēktiesību aizstāve un visi mani izteikumi Eiropas Parlamentā pēdējo sešu gadu laikā vienmēr ir bijuši šajā kontekstā. Šajos sešos gados esmu noklausījusies vairākas diskusijas par diskrimināciju pret etniskajiem romiem un nepieciešamību risināt etnisko romu problēmas. Neraugoties uz daudzajām debatēm, mēs neesam spējuši spert nekādus ievērojamus soļus pretī konkrētiem risinājumiem, un es uzskatu, ka tas ir galvenokārt tādēļ, ka mēs formāli koncentrējamies uz tehnisko terminu "diskriminācija” un nerisinām patiesos cēloņus, kuri rada pašreizējo situāciju, kurā dzīvo mūsu līdzpilsoņi romi.
Tādēļ, ja mēs patiešām vēlamies risināt romu problēmu, mums būs galvenokārt jākoncentrējas uz atbilstību starptautiskajiem līgumiem par valstu likumiem, kā arī starptautiskajām konvencijām. Es jo īpaši domāju par Konvenciju par bērnu tiesībām, kuras nosacījumus pārkāpj daudzas romu ģimenes. Es runāju par Slovākijas Republiku, kur paredzēta bezmaksas aprūpe un izglītība pamatskolās un vidusskolās. To visu nodrošina un finansē valsts. Tomēr pat šīs divas stratēģijas nerespektē bērnu pamattiesības.
Ja jūs patiešām vēlaties objektīvi runāt par romu problēmu risināšanu, tad mums jārunā par iemesliem un cēloņiem, kuri rada diskrimināciju.
Hélène Flautre
Priekšsēdētāja kungs! Pamattiesību aģentūra ziņo, ka romi piedzīvo visa veida diskrimināciju visās jomās, vai tas būtu attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, veselības aprūpei, izglītībai vai mājoklim. Tādēļ viņi ir visdiskriminētākā minoritāte Eiropā.
Piemēram, 2009. gadā vidēji viens no četriem romiem kļuva par upuri noziegumam pret personu - fiziska izrēķināšanās, draudi vai nopietna aizskaršana - vismaz vienā gadījumā pēdējo 12 mēnešu laikā, kamēr katru trešo romu policija izjautāja vidēji četras reizes pēdējo divpadsmit mēnešu laikā. Romu kritisko situāciju sarežģī viņu neinformētība par viņu tiesībām.
Šī situācija, kas ietekmē gandrīz 10 miljonus cilvēku Eiropas Savienības vidienē, kura tagad nodrošinājusies ar Pamattiesību hartu un drīz parakstīs Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, met nopietnu šaubu ēnu pār nediskrimināciju un tiesību efektivitāti gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Bija nepieciešama rasistiska varmācība Itālijā 2007. gada decembrī, lai panāktu plašu augsta līmeņa Eiropas mobilizāciju, kuras rezultātā tika noorganizēts pirmais Eiropas samits 2008. gada septembrī.
Tomēr aicinājums izstrādāt Eiropas Savienības pamatstratēģiju romu integrācijai, ietverot direktīvu par romu iekļaušanu, vēl nav ieraudzījis dienasgaismu. Dalībvalstīs, piemēram, Francijā un dažās citās valstīs, kuras atbalsta pagaidu pasākumus bulgāru un rumāņu piekļuvei viņu tirgiem, galvenokārt soda romus, un tām jāatceļ šie pasākumi pēc iespējas ātrāk kā labas politiskās gribas žests.
Dalībvalstīm beidzot jāatceļ vienošanās par divpusējo atpakaļuzņemšanu ar Kosovu, kuras rezultātā romi tiek sūtīti atpakaļ uz svina saindētajām nometnēm Ziemeļmitrovicā, kā Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisārs Hammarberg kungs mums parādīja.
Es vēlos atgādināt Eiropas Komisijai par 2009. gada 11. marta Eiropas Parlamenta rezolūciju par romu sociālo situāciju. Šajā nabadzības apkarošanas gadā esmu pārliecināta, ka mēs varam vismaz pieņemt lēmumu par labāku mūsu instrumentu un struktūrfondu izmantošanu, lai atrisinātu šo nopietno situāciju.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs! Es atbildēšu uz Flašíková Beňová kundzes un Flautre kundzes jautājumiem par lietu, kura tieši ietekmē cilvēktiesības, visus mūs un arī plašāku sabiedrību, jo romi, kā jūs zināt, ir lielākā Eiropā dzīvojošā etniskā minoritāte, un nevar teikt, ka viņiem būtu tāds pats dzīves standarts kā vidējam Eiropas iedzīvotājam.
Pirmais no man uzdotajiem jautājumiem ir par struktūrfondiem šajā jomā, un es vēlētos teikt, ka secinājumi, kurus Spānijas prezidentūra plāno pieņemt Padomē, ietver šos desmit pamatprincipus, tostarp pašreizējo struktūrfondu darbības programmu pārskatīšanu vai modificēšanu, kā arī plānotos noteikumus laika posmam, sākot ar 2014. gadu.
Mēs esam uzsvēruši, ka struktūrfondi jāizmanto pilnībā, lai veicinātu romu integrāciju, un konkrēti mēs esam ierosinājuši, ka integrētas darbības jārealizē gan lauku rajonos, gan pilsētās, pamatojoties uz neseno Eiropas Reģionālās attīstības fonda 7. panta grozījumu. Tā mērķis ir visaptveroša romu kopienu veicināšana, sākot ar viņu dzīves un sociālās situācijas uzlabošanu.
Otrais jautājums ir par pasākumiem, kuri jāveic vietējām pašvaldībām. Lai romiem būtu piekļuve struktūrfondiem, mēs zinām, ka pašvaldībām, romu organizācijām un pašiem romiem aktīvi jāiesaistās visās procesa fāzēs; citiem vārdiem sakot, Eiropas fondu plānošanā, vadīšanā, monitoringā un vērtēšanā.
Savos secinājumos Padome plāno ierosināt, ka Eiropas Komisijai jāsniedz tehniskais atbalsts un palīdzība dalībvalstīm un pašvaldībām, un tai jāveicina horizontālā koordinācija starp dalībvalstīm un vertikālā koordinācija no Eiropas līmeņa līdz valstu, reģionu un vietējam līmenim.
Trešais jautājums prasa, vai prezidentūras "trio” ir stratēģisks priekšlikums vai stratēģiska darba kārtībai šajā jautājumā. Es varu apliecināt, ka prezidentūras "trio” izstrādātajā programmā ir nepārprotami risināta romu tautības cilvēku sociālā un ekonomiskā integrācija. Šis nodoms ir iekļauts programmā, kuru vienbalsīgi pieņēma Vispārējo lietu padome, un tādējādi tas atbilst stratēģijai nākamajiem 18 mēnešiem, kas ir prezidentūras "trio” programmas darbības periods.
Mēs saprotam nepieciešamību veikt īstermiņa un ilgtermiņa pasākumus. Lai mazinātu nevienlīdzību īstermiņā, mums par prioritāti jānosaka iepriekš minētie instrumenti un jāpieņem rīcības plāns, lai nekavējoties risinātu tādus jautājumus kā skolēnu apmācība speciālās skolās, kas dažos gadījumos ir pilnīgi vai daļēji tikai romu bērniem - acīmredzamas segregācijas situāciju -, jau minētās mājokļa problēmas, veselības jautājumus un piekļuvi nodarbinātībai.
Ilgtermiņā mēs vēlamies redzēt horizontālu līdztiesīgu pieeju romu jautājumam visās Eiropas Savienības politikas jomās, un tas būs jāveic atvērtās koordinācijas metodes kontekstā un tādās jomās kā pamattiesības, diskriminācijas apkarošana, reģionu attīstība, izglītība un piekļuve publiskajai nodarbinātībai un sabiedriskajiem pakalpojumiem.
Nobeigumā par nediskriminācijas jautājumu. Ir labi zināms, ka savas darbības laikā Spānijas prezidentūra un prezidentūru "trio” vēlas veicināt direktīvas pieņemšanu, kura nu jau kādu laiku nav pieņemta vai pabeigta Eiropas Savienībā: tā ir integrēta direktīva par diskriminācijas apkarošanu un vienlīdzīgu tiesību veicināšanu; tā ir svarīga tieši tām grupām, kuras cieš no konkrētas diskriminācijas, un jo īpaši romu kopienai.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Swoboda kungam un viņa kolēģiem par mutiskā jautājuma sagatavošanu par romu jautājumiem veltīto Eiropas samitu. Tas ļauj Komisijai paust apņemšanos nodrošināt no vienas puses pamattiesību aizsardzību, no otras puses pilnu sociālu un ekonomisku integrāciju mūsu sabiedrībās. Mēs tikko dzirdējām Komisijas lūgumu par to, kā dalībvalstīm jāturpina darboties, izvirzot to savu politiku centrā.
Kā jūs zināt, debates notiek tikai dažas nedēļas pirms otrā samita par romu jautājumiem, kurš notiks Spānijas prezidentūras laikā Kordovā 8. un 9. aprīlī. Komisija apsveic un aktīvi atbalsta šo iniciatīvu. Domāju, ka šī iniciatīva būs īstais brīdis apkopot notikumus valstu, Eiropas un starptautiskajā līmenī kopš 2008. gada. Tas palīdzēs mums dot ieguldījumu kopējā skatījumā uz nākotni.
Pirms diviem gadiem notika pirmais samits. Cik tālu esam tikuši? Jūs varat uzlūkot glāzi kā pa pusei tukšu vai pa pusei pilnu. Protams, ir ievērojami uzlabojumi, bet ir arī nozīmīgi "baltie plankumi”. Jūsu jautājums pareizi akcentē Eiropas Savienības instrumentu un politiku centrālo lomu un nozīmi sadarbības stiprināšanā starp visām galvenajām iesaistītajām pusēm - dalībvalstīm, Eiropas līmeņa iestādēm, starptautiskajām organizācijām un pilsonisko sabiedrību.
Komisija ir apņēmusies izpildīt direktīvu, kura aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz rasu un etnisko izcelsmi, un romu diskriminācija pilnībā iekļaujas tajā. Tagad mums ir tiesību akti Eiropas līmenī un pamatlēmums par rasismu un ksenofobiju, kas kalpos par galveno instrumentu cīņā pret rasismu, no kura cieš romu tautības cilvēki.
Pamatlēmumā teikts, ka līdz šī gada novembrim visām dalībvalstīm jāievieš sods par rasistiskiem un ksenofobiskiem noziegumiem. Kā es jau paziņoju, esmu apņēmies sekot šī pamatlēmuma ieviešanai, cik vien cieši iespējams.
Komisija pilnībā apzinās, ka ar to nepietiek un ka stingra likumdošana jāpapildina ar informāciju un informētības paaugstināšanu par tiesībām un pienākumiem. Šobrīd Komisija risina romu jautājumus ES kampaņas "Par dažādību. Pret diskrimināciju” kontekstā un īpaši apmācot praktizējošus juristus.
Patiesi, struktūrfondi, lauku attīstības fondi un pirmsiestāšanās instrumenti tika uzsvērti kā svarīgi līdzekļi pārmaiņām, jo tie ļauj dalībvalstīm realizēt vērienīgas romiem domātas programmas. Ir acīmredzams, ka šīm programmām jābūt ļoti piezemētām un pragmatiskām, jābalstās uz pierādījumiem un jāiekļauj romu sadzīves apstākļi visā to sarežģītībā.
Tas nav jautājums, kuru var atrisināt ar vienkāršu saukli. Tam nepieciešams daudz konkrēta darba. Tādēļ Komisija aicina dalībvalstis izmantot visu šo fondu potenciālu, lai atbalstītu romu integrāciju. Šobrīd mēs esam uzsākuši augsta līmeņa divpusējo vizīšu sēriju dalībvalstīs, kurās ir ievērojams romu skaits. Tām vajadzētu noslēgties ar konkrētām saistībām ar saskaņotiem mērķiem. Pirmais pasākums notika 2009. gada oktobrī Ungārijā ar pilnu valsts sadarbību. Citi tiks organizēti nākotnē.
Vēl viens konkrēts piemērs Komisijas apņēmībai izmantot struktūrfondus romu atstumšanas apkarošanai ir priekšlikums par grozījumu likuma par Eiropas Reģionālās attīstības fondu 7(2) pantā. Ļoti liels vairākums šajā Parlamentā balsoja par jūsu kolēģa van Nistelrooij kunga ziņojumu pagājušā mēneša sākumā: par pasākumu, kurš atklāj jaunas politikas un finanšu iespējas nelabvēlīgos apstākļos esošo kopienu mājokļa jautājuma risināšanai, kur mēs varam iekļaut jo īpaši, bet ne tikai romus.
Visbeidzot, pateicoties Eiropas Parlamentam, ir izmēģinājumprojekti par romu integrēšanu ar 5 miljonu eiro budžetu diviem gadiem. Šis izmēģinājumprojekts attiecas uz pirmsskolas izglītību, pašnodarbinātību ar mikrokredītu palīdzību un sabiedrības informētību. Šī izmēģinājumprojekta novērtējumu kopīgi veiks ANO attīstības programma un Pasaules Banka. Es ļoti gaidu šo novērtējumu, jo tas mūs informēs par to, ko esam darījuši labi un kur ir trūkumi, lai mēs varētu to izmantot ļoti mērķtiecīgiem pasākumiem nākotnē.
Eiropas platforma romu iekļaušanai sākās kā Komisijas un Čehijas prezidentūras kopīga iniciatīva 2009. gada aprīlī. Tās mērķis ir satuvināt iesaistītās puses Eiropas, valstu un starptautiskajā līmenī, kā arī no pilsoniskās sabiedrības un padarīt jau esošās politikas daudz aptverošākas. Šī platforma ir veicinājusi kopēju pamatprincipu izstrādi romu iekļaušanai, kas papildina Padomes secinājumus par romu iekļaušanu, kurus pieņēma pagājušā gada jūnijā. Šie secinājumi aicina Komisiju, plānojot un ieviešot politikas, ņemt vērā 10 kopējos pamatprincipus romu iekļaušanai. Gaidāmās platformas sanāksmes notiks Spānijas un Beļģijas prezidentūru laikā, tātad tā nav vienreizēja rīcība, tai būs turpinājums. Es augstu vērtēju prezidentūras "trio” stingro apņemšanos šim mērķim, jo mums jādarbojas roku rokā, lai panāktu progresu. Komisija turpinās dot ieguldījumu "trio” darbībā ar politikām un instrumentiem, protams, ciešā partnerībā ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību.
Pirms romu jautājumiem veltītā samita es vēlētos informēt šo Parlamentu, ka mans kolēģis komisārs Andor kungs un es publicēsim paziņojumu par romu tautības cilvēku sociālo iekļaušanu, aplūkojot gaidāmās problēmas un iezīmējot ES devumu to risināšanā. Šis paziņojums kalpos par diskusiju pamatu Kordovā.
Lívia Járóka
Papildus efektīvākai starptautisko un valstu pretdiskriminācijas likumu ieviešanai, kā mēs tikko dzirdējām no komisāres Reding kundzes, īpašs uzsvars Kordovā jāliek uz romu iekļaušanas ekonomisko aspektu, jo viņu integrēšana darba tirgū un izglītībā ir galvenās dalībvalstu ekonomiskās intereses. Pēdējos gados virkne starptautisku organizāciju ir izstrādājušas tālejošus plānus, bet tie nav ieviesti dalībvalstu līmenī saistošā spēka, potenciālo sankciju un pienācīgu budžeta piešķīrumu trūkuma dēļ.
Eiropas Savienība spēj nodrošināt attīstību, pienācīgu ieviešanu un novērtējumu, pamatojoties uz neobligātu Kopienas stratēģiju skaidriem indikatoriem, kuri pārsniedz "ieteikuma tiesību” pasākumus. Kā Eiropas Parlamenta referente par Eiropas romu stratēģiju es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi šai stratēģijai definēt krīzes jomas dalībvalstīs, kurām nepieciešama tūlītēja iejaukšanās. Sociālais nelabvēlīgums ģeogrāfiskajos reģionos nav vienāds, galēja nabadzība un sociālā atstumtība koncentrējas noteiktos mikroreģionos, kurus biezi apdzīvo romu un citu tautību cilvēki. Tas rada nopietnus šķēršļus Eiropas sociālajai attīstībai. Šos reģionus vajadzētu atbrīvot no konkurences, kas ir negodīga pret tiem, un to attīstību vajadzētu sākt, izmantojot intensīvas programmas, kas speciāli pielāgotas to konkrētajām vajadzībām.
Saskaņā ar subsidiaritātes principu stratēģijas pārraudzībai un uzraudzībai jābūt vietējo organizāciju pienākumam. Es ierosinu arī plašas aptaujas par vietējo mērķa grupu vajadzībām, līdzīgi kā par lauksaimniecības projektiem Īrijā. Lai varētu novērtēt programmas rezultātus, ir svarīgi savākt statistikas datus, sadalīt tos grupās saistībā ar etniskajām grupām un novērtēt tos atsevišķi. Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa uzskata, ka tie ir svarīgi jautājumi, kas jārisina Kordovas samitā.
Claude Moraes
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Kā minēja iepriekšējais runātājs un komisāra kungs, tā ir ārkārtīgi sarežģīta problēma, tādēļ mutiskais jautājums, kuru mēs uzdodam šodien, noteikti ir mūsu grupas priekšlikums, un esmu pārliecināts par visām grupām, ka tas atjaunos un atsvaidzinās debates par romu jautājumu.
Romu kopienas Eiropā joprojām sastopas ar pārāk daudziem aizspriedumiem un daudzos gadījumos ar vardarbību. Tomēr, kā mēs redzam no Romu iekļaušanas dekādes iniciatīvas, šajā Parlamentā ir patiesa sajūta, ka mēs vēlamies redzēt visaptverošu pieeju.
Tomēr mēs esam runājuši par visaptverošu pieeju arī agrāk. Šim Parlamentam no jauna jānovērtē mūsu padarītais no jautājuma par mikrokredītiem līdz cīņai pret rasu vardarbību, un visiem šiem sarežģītajiem jautājumiem mums nepieciešama visaptveroša stratēģija.
Ir aizvien vairāk pierādījumu, ka situācija uz vietas pietiekami neuzlabojas. Atvērtās sabiedrības institūts runā, ka aizspriedumi un vardarbība, ar ko saskaras romu kopienas visā Eiropā, nemazinās. Bez tam Pamattiesību aģentūras pētījums par diskrimināciju atklāja, ka romus diskriminē vairāk nekā jebkuru citu pētījumā iekļauto grupu.
Mēs esam pateicību parādā šim Parlamentam, ka spēkā esošie tiesību akti - Rasu vienlīdzības direktīva, Padomes pamatlēmums par cīņu pret vardarbību - patiesībā ir īstenoti, un tas ir noticis, pateicoties mūsu visaptverošajai stratēģijai, kā jau iepriekš tika teikts, ka mēs aplūkojam to kā sarežģītu problēmu, kurai nepieciešama rīcība, integrēta un visaptveroša pieeja.
Lai šis mutiskais jautājums kalpo par priekšlikumu šo debašu atsvaidzināšanai, nāk klajā ar jauniem risinājumiem un īsteno tos likumus, kuri jau pastāv un kuriem vajadzētu palīdzēt romu kopienām.
Renate Weber
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Gaidot otro samitu par romu jautājumiem, es vēlētos dalīties ar jums pāris idejās cerībā, ka tās tiks ieviestas, cik drīz vien iespējams.
Pirmkārt, es esmu cieši pārliecināta, ka mums nepieciešama plaša un visaptveroša stratēģija romu integrēšanai un mums nepieciešams arī rīcības plāns ar skaidriem atskaites punktiem un piemērotu budžetu. Manuprāt, tai jābūt stratēģijai ne tikai ES dalībvalstīm, bet arī citām valstīm, kurās dzīvo romu kopienas un kuras ir vai nu paplašināšanās procesā, vai kaimiņattiecību politikā, tādējādi ļaujot ES izmantot vispiemērotākos pieejamos instrumentus romu stratēģijās.
Otrkārt, esmu pārliecināta, ka mums jāizmanto mācības, kuras guvām no dzimumu vienlīdzības politikas, proti, iekļaušanu kopējos procesos. "Romu iekļaušanai” vajadzētu kļūt par visu ES iestāžu darba pieeju.
Treškārt, runājot par pieredzi ar romiem, mums jāapsver dažas apstiprinošas darbības, jo īpaši romu ekspertu pieņemšana darbā Padomē, Komisijā un Parlamentā. Uz šāda viļņa es esmu sagatavojuši vēstules prezidentam Van Rompuy kungam un priekšsēdētājam Barroso kungam, iesakot viņiem rādīt piemēru un pieņemt darbā romu tautības konsultantus.
Jean Lambert
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos atkārtot aicinājumu pēc visaptverošas stratēģijas, kas izskanēja šeit.
Kā tika norādīts, mēs dzīvojam Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, kas, kā zinām, ir grūti recesijas laikā, un tādēļ mēs prasām sociālos nosacījumus glābšanas paketēm, lai visvairāk atstumtie nekļūtu vēl vairāk atstumti.
Mēs jau dzirdējām, ka plaisa padziļinās, tādēļ mūsu stratēģijai "Eiropa 2020” jāņem vērā nepieciešamība mazināt plaisas starp bagātajiem un nabagajiem.
Izmaiņas reģionu attīstības fondos ir svarīgas. Mēs esam vienisprātis ar Padomi, ka vietējās pašvaldības ir svarīgas, jo tajās bieži vien vistuvāk jūt diskrimināciju romu tautības cilvēku mājokļu un citās specifiskajās vajadzībās, izglītībā un policijā, kuras darbs ir aizsargāt, nevis vienkārši krimināli sodīt, kā tas notiek dažās dalībvalstīs.
Un mēs vēlamies redzēt augstas kvalitātes publiskos pakalpojumus. Padome atcerēsies tās rekomendāciju par to cilvēku aktīvu iekļaušanu, kuri atrodas vistālāk no darba tirgus, kur augstas kvalitātes publiskos pakalpojumus uzskata par svarīgiem.
Mūs interesē, vai Padome un Komisija ir apmierinātas ar pašreizējo fondu apgūšanas līmeni.
Es vēlētos arī atzinīgi vērtēt konteksta izmaiņas, kuras Komisija stingri formulēja antirasisma un ksenofobijas terminos, un ceru, ka katras dalībvalsts valdība būs uzticīga šiem ideāliem.
Peter van Dalen
Priekšsēdētāja kungs! Šim Parlamentam ir labi un nepieciešami bažīties par romu likteni. Dažos pēdējos gadsimtos diskriminācija, iespējams, ir mazākais no ļaunumiem, kuri nākuši pār viņiem. Eiropas fondi un Eiropas direktīvas jāizmanto, lai veicinātu romu integrāciju un novērstu viņu nelabvēlīgo situāciju. Uzskatu, ka ir svarīgi veidot labu stratēģiju, lai nodrošinātu, ka Eiropas miljoni patiešām nonāk pie cilvēkiem, kam tie vajadzīgi. Uzsvars jāliek uz izglītību. Mums jādod iespēja romu bērniem izrauties no negatīvā cikla, kas diemžēl ir realitāte.
Tomēr es vēlētos šodienas diskusiju papildināt ar diviem elementiem. Pirmkārt, es nedomāju, ka ir labi daudziem romiem palikt upura lomā. Viņiem pašiem arī jārīkojas, lai mazinātu daudzos apvainojumus viņu kopienās.
Otrkārt, romu integrāciju nevar uzspiest ar Eiropas fondu un Eiropas tiesību aktu palīdzību. Galu galā dalībvalstīm, kurās romi dzīvo un bieži vien ir dzīvojuši daudzās paaudzēs, būs jāuzņemas vadošā loma, sākot risināt romu integrācijas jautājumu savās valstīs. Tā ir daudz vairāk sociāla nekā politiska vai finansiāla problēma. Eiropas fondi var un tiem vajadzētu labākajā gadījumā nodrošināt palīdzīgu roku.
Cornelia Ernst
Priekšsēdētāja kungs! 2009. gada decembrī, kad es biju Prištinā un Mitrovicā un redzēju, kā cilvēki dzīvo Mahalā un konkrēti ar varu saindētajās nometnēs, es biju diezgan šokēta, jo īpaši par bērnu nožēlojamo stāvokli. Gandrīz visās sarunās man stāstīja, ka ne tikai Kosovā, bet arī daudzās Eiropas valstīs situācija vienai no senākajām Eiropas iedzīvotāju grupām, proti, romiem, ir drausmīga. Es tikos ar Bekim Syla no Romu un ashkali dokumentācijas centra Prištinā, kurš sagaidīja mūs ar vārdiem: "Mēs esam noguruši no runāšanas”.
Ir jārīkojas, un tādēļ mūsu vislielākās cerības attiecībā uz Kordovas samitu ir, ka nebūs tikai runāšana un ka nekavējoties sekos rīcība. Tūlītēja rīcība nenozīmē dusēšanu uz lauriem pēc ES direktīvas, kas ievieš vienlīdzīgas attieksmes principu, vienlīdzīgu attieksmi pret personām neatkarīgi no rases vai etniskās izcelsmes un Nodarbinātības pamatdirektīvas, jo tas nedos neko labu. Tūlītēja rīcība prasa atzīt un pieņemt, ka ar šīm direktīvām nepietiek, lai pasargātu romus Eiropas Savienībā no degradējošas un diskriminējošas attieksmes un, vissvarīgākais, veicinātu viņu pastāvīgu integrāciju. Tādēļ mums ir nepieciešama Eiropas romu stratēģija, kas iekļauta visās politikas jomās - būtiska visu politiku sastāvdaļa.
Tomēr vairums valdību realizē projektus, kuri ir tikai sporādiski pasākumi. Mums nepieciešamas vidēja un ilgtermiņa politiskās iniciatīvas. Mums steidzami vajadzīgi pasākumi romu kopienu ekonomiskajai attīstībai. ES nedrīkst gaidīt līdz 2014. gadam, lai padarītu elastīgāku tās strukturālo un reģionu finansējumu; tas jādara tagad, lai romi arī var gūt arī labumu no tā. Tas ietver mikrokredītu aizdevumus, kuri jāizsniedz ar vismazāko iespējamo birokrātiju, piemēram, romu apmetņu rekonstrukcijai. Tas ietver ļoti konkrētus pasākumus veselības un izglītības veicināšanai, apmācībai un darba tirgus attīstīšanai. Es vēlos skaidri pateikt, ka nevienam bērnam nevajadzētu ciest neveiksmi izglītības vai valodas barjeras dēļ. Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa nevēlas romu skolas, bet skolas ikvienam, kur romi var arī dzīvot un mācīties.
Vēlos piebilst, ka runa nav tikai par naudu, bet arī par izšķirošu pasākumu veikšanu, lai apkarotu rasismu. Pret romiem vērstu noskaņojumu nedrīkst uzskatīt vai pieņemt par sīku pārkāpumu, bet tas jāsoda kā noziegums. ES nes lielu atbildību, kurai pateicoties, cerams, drīz mums izdosies radīt taisnīgumu vairāk nekā 10 miljoniem romu Eiropā, jo tā sākas ar taisnīgumu un turpinās ar vienlīdzību. Tam mums nepieciešams ļoti skaidrs politisks "jā” un noteikta, spēcīga Eiropas pamatstratēģija un, atklāti runājot, tai nepieciešama arī mūsu kā Parlamenta deputātu un kā cilvēku dedzīga pievēršanās šai iedzīvotāju grupai - romiem un sinti. Rīkosimies tagad!
Jaroslav Paška
Otrais Eiropas Savienības samits par romu jautājumu noteikti būs lieliska iespēja dalībniekiem dalīties pieredzē ar daudzo pasākumu rezultātiem, kuri veikti, lai veicinātu sekmīgu romu integrāciju sabiedrībā.
Vēsturnieki saka, ka romi atnāca uz Eiropu no 5. līdz 9. gadsimtam mūsu ērā un daudzas Eiropas tautas kopš tā laika ir meklējušas līdzāspastāvēšanas iespējas ar romiem vislabākajā iespējamajā veidā. Objektīvi jāatzīst, ka pat pēc tūkstoš gadiem šāda modeļa meklējumu mums nav izdevies atrast veidu, kā pienācīgi integrēt romus mūsu sabiedrībā. Es nezinu, vai pastāvošo problēmu cēloņi ir mūsos vai otrā pusē, bet pēc manas valsts pieredzes es skaidri zinu, ka palīdzēt viņiem tikai dodot nav jēgas.
Mūsu valdība ir savākusi ievērojamu finansējumu no nodokļu maksātāju naudas un devusi to romu iedzīvotājiem, lai ļautu viņiem dzīvot cienīgu dzīvi. Ir uzbūvēti un viņiem piešķirti moderni dzīvokļi, kādi citiem cilvēkiem jāpērk. Mūsu valdība nodrošināja viņus ar piekļuvi darbam, medicīnisko palīdzību un izglītību uz vienādiem noteikumiem ar visiem pārējiem iedzīvotājiem. Bezdarbniekiem romiem tiek sniegts tāds pats atbalsts un sociālie pabalsti kā pārējiem iedzīvotājiem.
Kāds ir rezultāts? Modernie dzīvokļi ir izpostīti, santehnika un cits aprīkojums demontēts un nozagts. Notekūdeņus un atkritumus šajos dzīvokļos dzīvojošie cilvēki met ārā pa logu tieši uz ielas. Viņi nevēlas iet uz darbu, pat ja vietējā pašvaldība to piedāvā. Medicīnas darbinieki, kuri cenšas pasargāt viņus no infekcijas slimībām, tiek padzīti no romu apmetnēm. Bērni ir atstāti bez uzraudzības, izsalkuši un nereti neapmeklē skolu. Tādēļ esmu pārliecināts, ja mēs vēlamies patiešām palīdzēt romiem, mums būs jācenšas vispirms mācīt romu bērniem civilizētu un kulturālu dzīvesveidu.
Zoltán Balczó
(HU) Tā kā es runāšu savā dzimtajā ungāru valodā, standarta termina "romi” vietā es lietošu vārdu "čigāni”, kuram manā valodā nav nievājoša nozīmē un tas tiek lietots arī mūsu konstitūcijā.
Šis darba kārtības punkts ir rīcība pret čigānu atstumšanu un diskrimināciju. Būtiskais priekšnoteikums risinājumam ir čigānu tautības cilvēku sociālā integrācija. Skola ir tai svarīgs instruments. Daudzos gadījumos ir iemesls atsevišķai attieksmei vai pozitīvai diskriminācijai, ja jums tīk, lai mazinātu nelabvēlīgo stāvokli. Dzirdot to, minoritāšu tiesību aktīvisti nekavējoties runā par segregāciju, lai gan mērķis ir strauja iekļaušana.
Čigānu paaudzes atsevišķos Ungārijas reģionos ir uzaugušas ģimenēs, kuras pārtiek no pabalstiem, nevis nopelna iztiku. No tā nav izejas, neradot darba vietas. Tādēļ mums jāatbrīvojas no neoliberālās ekonomiskās politikas. Pat grūtā sociālā situācija nevar attaisnot likumpārkāpumus. Ungārijā čigāni ir iesaistīti procentuāli lielā skaitā noziegumu. Mums jārīkojas pret to ne tikai sabiedrības lielākās daļas labā, bet arī godīgo čigānu tautības cilvēku labā. Mēs nekad neesam uzsvēruši ģenētiskās vai etniskās pazīmes kā iemeslu. Tātad nav runa par rasismu, mēs tikai minējām īpašos sociāli kulturālos apstākļus kā fonu. Ja mēs, kā ierasts, nozākāsim cilvēkus, kuri to saka, par rasistiem, mēs tikai piekopsim strausa politiku.
Mums jāmeklē izeja kopā. Lai to darītu, ir nepieciešami čigānu līderi, kurus atzīst viņu kopienas un sabiedrība kopumā. Mums patiešām nepieciešama kopēja Eiropas stratēģija, bet tai jābūt stratēģijai, kura ietver visus jautājuma aspektus un kuras mērķis ir rast risinājumu, tos godīgi izpētot.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es gribu sākt ar apsveikumu Járóka kundzei par romu aizstāvēšanu Eiropas Savienības institūcijās. Jānorāda, ka Járóka kundze un Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupa ir izstrādājusi stratēģiju romu minoritātes integrēšanai, rosinot konkrētas Kopienas darbības, kuras dotu labumu vairāk nekā deviņiem miljoniem iedzīvotāju, kuri dzīvo Eiropas Savienībā. Romu situācija atšķiras no citām nacionālajām minoritātēm Eiropā, un tāpēc mums jāpieņem konkrēti pasākumi attiecībā uz tām.
Otrajam Eiropas samitam par romu iekļaušanu, kas notiks Kordovā, jākalpo par forumu, kurā drosmīgi jārisina problēmas, kuras piedzīvo šī kopiena, un jāveido konkrēti finanšu un juridiskie instrumenti, kuri dos labumu minoritātei, kurai jāspēlē vadošā loma savas nākotnes veidošanā, atsakoties no mūsu agrākās tēvišķās attieksmes. Esmu vienisprātis, ka nevienam nav tiesību gūt politisko kapitālu uz viņu rēķina.
Tikai daudzdisciplināra koordinēta Komisijas, Padomes un dalībvalstu rīcība var dot pozitīvus rezultātus romu iedzīvotājiem. Daudzajiem iesaistītajiem Eiropas komisāriem būs jākoordinē sava pieeja, lai izbeigtu jebkādas darbības, kas atstumj vai diskriminē romu tautības cilvēkus. Padomei kopā ar dalībvalstīm jāveicina pilnīga romu integrācija.
Visbeidzot, dalībvalstis ir atbildīgas par pasākumu veicināšanu, lai apkarotu diskrimināciju, no kuras tik bieži cieš romi. Piekļuve veselības aprūpei, kvalitatīvai izglītībai, tālākai apmācībai un profesionālai pārkvalifikācijai ir neaizvietojami mērķi, lai romu tautības cilvēki spētu sasniegt pienācīgu nodarbinātību un pilnīgu līdzdalību pilsoniskajā sabiedrībā. Šajā ziņā ir svarīga vietējo iestāžu līdzdalība, un es ļoti labi zinu, ko runāju. Mums jādara viss iespējamais viņu labā, bet neko nevar izdarīt bez viņiem, un šajā zālē, priekšsēdētāja kungs, mums jau ir daži izcili romu deputāti.
Kinga Göncz
(HU) Esmu pārliecināts, ka otrais samits par romu jautājumiem Kordovā būs izcila iespēja izvērtēt pēdējos gados sasniegto lielākās un visneaizsargātās minoritātes Eiropā - romu - integrācijā. Pirmkārt, es vēlos uzsvērt, ka mēs esam spēruši ļoti svarīgus soļus, lai padarītu to par Eiropas jautājumu. Tas nav tikai Centrāleiropas un Austrumeiropas jautājums, tas drīzāk ir visas Eiropas jautājums. Lai rastu risinājumu, mums tāda pati pieeja jāizmanto nākotnē. Eiropas Parlaments ir spēris svarīgus soļus, virzot rezolūciju par romu stratēģijas nepieciešamību. Diemžēl tā vēl nav pieņemta un mēs patiesi ceram, ka tiks sperti turpmāki nozīmīgi soļi prezidentūras "trio” un šīs Komisijas mandāta laikā. Eiropas Parlamenta 2009. gada ziņojums par romu sociālo un darba tirgus stāvokli bija svarīgs pieturas punkts, un ir pagājusi puse no romu mazākumtautības integrācijas desmitgades, kas arī ir svarīga programma. Lai mūsu stratēģija būtu sekmīga, mums jāredz, kādā apjomā ir izmantoti struktūrfondi un kohēzijas fondi un vai un kādos apstākļos tie veicināja romu sociālo integrāciju. Mums nepieciešami dati, bet mēs apzināmies, ka dati par etnisko izcelsmi ir sensitīvi un mums jābūt piesardzīgiem, tos pieprasot un izmantojot. Lai gan ir sperti daudzi pozitīvi soļi, mums arī jāatzīmē, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumu stāšanās spēkā ir radījusi arī daudzas problēmas. Kosovu jau šeit minēja. Es patiesi ceru, ka samits palīdzēs risināt šos jautājumus.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Romu jautājums ir asi izjūtams manā reģionā, Francijas rietumos. Nantē vairāk kā 1000 romi tiek dzenāti no vienas vietas uz citu tāpēc, ka nav valdības noteiktu vietu, kur viņus izmitināt. Nedaudzās pašvaldības ar telpām romu izmitināšanai, piemēram, Rezé un Indre Nantes konurbācijā, ir pārpildītas, un tām trūkst publisko iestāžu atbalsta. Tāpēc aktīvākie un atvērtākie pašvaldību vadītāji sastopas ar milzīgām grūtībām. Reakcijas nevar būt vietējas. Tām jābūt starptautiskām. Romu integrācija jāiekļauj katrā Eiropas Savienības politikā, lai izbeigtu diskrimināciju, no kuras cieš šie Eiropas iedzīvotāji.
Es vēlētos pievērst uzmanību arī sieviešu īpašajai situācijai. Problēmas, ar kurām sastopas romu sievietes, ir sevišķi uzkrītošas, piemēram, attiecībā uz vardarbību laulībā vai nevēlamu grūtniecību. Francijā Médecins du monde dati liecina, ka viena no katrām divām romu sievietēm jeb 43 % no šīs grupas ir izdarījusi abortu līdz 22 gadu vecumam. Vidējais pirmās grūtniecības vecums ir 17 gadi. Tikai 10 % romu sieviešu lieto kontracepcijas līdzekļus. Tādēļ Eiropas Savienībai jāiekļauj dzimumu skatījums visos pētījumos un likumos, kas attiecas uz romiem. Izglītībai ir jābūt galvenajai prioritātei. Mums steidzīgi jārīkojas ar romu kopienām, lai informētu tās par viņu pamattiesībām un nodrošinātu viņu piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem.
Es ceru, ka otrajā Eiropas samitā par romu integrāciju Eiropas Savienība parādīs apņēmību risināt romu jautājumu visaptverošā veidā.
Lorenzo Fontana
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Romu jautājums kļūst aizvien sarežģītāks un prasa efektīvu un ātru reakciju. Romu pārstāvji, institūcijas, asociācijas un pilsoniskās sabiedrības daļa pieprasa viņu iekļaušanu sociāli ekonomiskajā dzīvē, bet reti tiek uzsvērts svarīgākais punkts, proti, ka integrācija ir divpusējs, vēsturisks un kultūras process.
Bez dažu romu tautības cilvēku patiesas vēlmes pieņemt to valstu noteikumus un kultūru, kurās viņi dzīvo, vienlaikus neatsakoties no visas uzvedības, kas nav savienojama ar pilsonisko harmoniju, viņu iekļaušana nekad nenotiks: šajā gadījumā mēs varam turpināt piedāvāt projektus un piešķirt finansējumu, bet mēs nekad neredzēsim vērā ņemamus rezultātus.
Šo problēmu nevajadzētu risināt ar demagoģiju: mēs pieprasām, lai jautājums tiktu risināts ar pienācīgu pragmatismu un atceroties, ka satraucošā ekonomiskā un nodarbinātības situācija būs faktors, kas romu tautības cilvēku iekļaušanu darba tirgū padarīs grūtāku. Mēs esam pārliecināti, kā mums māca gadsimtu vēsture, ka šo problēmu pilno integrāciju nevar atstāt tikai mītnes valstu ziņā un ka atbildība par pašreizējo integrācijas trūkumu jāuzņemas abām pusēm.
Simon Busuttil
(MT) Es arī vēlos paust savu atbalstu jo īpaši deputātei Járóka kundzei, kura nemitīgi strādājusi pie šī jutīgā un svarīgā temata. Priekšsēdētāja kungs! Kā mani kolēģi deputāti teica, romu situācija Eiropā nesatrauc tikai ierobežotu skaitu valstu. Tā ir situācija, kas satrauc visu Eiropu, jo romu kopiena ir lielākā etniskā minoritāte Eiropā. Ņemot to vērā, nepieciešams novērtēt, ko Eiropas Savienība šobrīd dara, lai redzētu, kā mēs varam rīkoties labāk. Es ar gandarījumu klausījos Eiropas Savienības priekšsēdētāja vietnieces Viviane Reding pilno šī jautājuma skaidrojumu. Un šis ir īstais laiks to darīt, gaidot samitu par romiem, kurš nākamajā mēnesī notiks Kordovā. Ir skaidrs, ka mēs nevaram atstāt situāciju bez izmaiņām, jo tā neatrisināsies pati no sevis, un, ja mēs nespersim nepieciešamos soļus, šie cilvēki paliks atstumti un sapinušies nabadzības valgos. Tāpēc mums jāpieņem integrācijas politika, kuras rezultātā romu kopiena patiešām iegūs piekļuvi iespējām, kas pieejamas citiem. Jo īpaši šiem cilvēkiem jānodrošina iespēja strādāt, izmantot savas spējas, dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un gūt panākumus. Tādējādi viņi ne tikai spēs uzturēt sevi, bet arī dos ieguldījumu sabiedrībā, kurā tie dzīvo. Tomēr, lai to panāktu, mums jāsper nepieciešami soļi, lai likvidētu šķēršļus. Es ceru, ka mūsu vēstījums šajā zālē, šajā Parlamentā, vēstījums par solidaritāti ar romu tautības cilvēkiem tiks uztverts, gaidot nākamā mēneša samitu.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Priekšsēdētāja kungs! 10 miljoni romu tautības cilvēku Eiropā veidotu vidēja lieluma Eiropas Savienības dalībvalsti, ja viņiem būtu valsts. Tomēr viņiem tās nav. Romu tautības cilvēki vienmēr ir nolikuši savu eiropeiskumu pie visām robežām. Patiesībā viņi ir kā otršķirīgi iedzīvotāji diskriminācijas dēļ, kuru viņi ir pārdzīvojuši vēstures laikā, ne tikai izglītības, veselības un mājokļa jomās, bet arī kā migranti, kas ir viņu patiesā būtība.
Eiropas Savienības Cilvēktiesību komisārs ir teicis, ka atsevišķās Eiropas Savienības valstīs pret romu migrantiem izturas citādi kā pret pārējiem Eiropas migrantiem, kas ir rupjš tiesību uz pārvietošanās brīvību pārkāpums.
Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa ir apņēmusies veidot Eiropu, kurā tiek atzītas etniskās un kultūras minoritātes un kurā mēs virzāmies uz iekļaujošu Eiropas pilsonību un vienlīdzības, brīvības un dažādībā līdzāspastāvošu teritoriju. Šī iemesla dēļ mēs apsveicam direktīvu par nediskrimināciju visās jomās - direktīvu, kura ne vienmēr ir guvusi atbalstu no visām politiskajām grupām šajā zālē.
Mēs apsveicam arī Spānijas prezidentūras programmu šajā jomā, mēs uzskatām, ka tā ir nepieciešama, jo nedrīkst ilgāk kavēties, kad runa ir par Eiropas iniciatīvas izstrādāšanu, kura atzīst un atbalsta romu tautības cilvēkus.
Kordovas samits, kurš notiks Spānijas prezidentūras laikā, ir svarīga iespēja izveidot visaptverošu plānu romu tautības cilvēkiem, atstājot pagātnē klusuma un rasisma gadus.
Raül Romeva i Rueda
Priekšsēdētāja kungs! Man ļoti maz kas piebilstams, tikai lūgums. Kā jau tika teikts, neaizmirsīsim, ka samits par romu jautājumu bija šī Parlamenta iniciatīva un tika sagatavots Slovēnijas prezidentūras laikā ar mērķi satuvināt ES valdības kopīgam darbam pie romu jautājuma.
Tas ir vēl viens iemesls, kādēļ Parlamentam jābūt aktīvam šajā jautājumā. Tomēr Zaļie domā citādi, un mēs neleposimies, ka visas dalībvalstis neatzīst, ka varam rīkoties labāk romu jautājumā. Šādiem jautājumiem ir jākļūst par kopīgu aicinājumu uz Eiropas stratēģiju romu iekļaušanai. Mums nepieciešama šī stratēģija, jo Eiropas Savienība arī zaudē uzticību starptautiskā līmenī. Daudzas valstis norāda uz mums šī jautājuma dēļ. Tas ir svarīgs arī tāpēc, ka arī pagātnē mēs sapratām, ka tas ir saistīts ar cilvēktiesībām un sociālo iekļaušanu.
Mums jāsaprot arī tas, ka šis ir politikas jautājums. Politiskajās debatēs mums jāsaprot, ka ir jāmeklē nepieciešamais risinājums.
Elena Băsescu
(RO) Pieņemot, ka romi ir viena no lielākajām un visneaizsargātākajām minoritātēm Eiropā, viņu kopienai vēl aktīvāk jāatspoguļojas Eiropas darba kārtībā. Bezdarbs, nabadzība, pārkāpumi, diskriminācija un, kas ir ne mazāk svarīgi, nepietiekama piekļuve izglītībai ir problēmas, ar kurām romu minoritāte bieži sastopas un kuras noved pie sociālās atstumtības. Uzskatu, ka ir nepieciešama integrēta Eiropas programma, kas piemērota viņu kultūrai un vērtībām, paturot prātā, ka viņi brīvi pārvietojas.
Bērni veido 40 % no romu iedzīvotāju skaita augstās dzimstības un diemžēl zemā dzīves ilguma dēļ. Piekļuve izglītībai nodrošinātu viņiem reālu iespēju. Lai gan piekļuvi izglītībai un tiesības uz to garantē Eiropas likumi, vairums nabadzīgo romu kopienu bērnu neapmeklē skolu vispār vai pārtrauc mācības. Viens konkrēts pasākums būtu iekļaut šos bērnus un jauniešus obligātās izglītības sistēmā, tādējādi novēršot mācību pārtraukšanu. 2009./2010. mācību gadā Rumānijas Izglītības ministrija piešķīra 7 483 īpašas vietas lauku vidusskolās, uz kurām pieteicās tikai 2 460 skolēni, no kuriem tika uzņemti 2 246.
Tomēr pūles jāpieliek abām pusēm. Romu minoritātei jārīkojas atbildīgi, lai uzlabotu savu dzīves standartu. Izglītības trūkums neļauj romiem aktīvi piedalīties viņu mītnes valsts sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē. Eiropas Savienība atbalsta romu integrēšanos sabiedrībā ar dažādām finansējuma programmām, piemēram, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kā arī ar Progresa un jaunatnes programmām.
Paldies par uzmanību!
Emine Bozkurt
Priekšsēdētāja kungs! Romi, lielākā Eiropas minoritāte, cieš no institucionālās diskriminācijas, pret čigāniem vērsta noskaņojuma, ārkārtīga nabadzības līmeņa, sociālās atstumtības un segregācijas sistēmām mājokļa, izglītības un sociālās labklājības jomās. Īslaicīgi risinājumi nav atbilde uz plaši izplatītajām un dziļajām romu problēmām. Mums jāizvērtē esošie labās prakses piemēri, kā arī esošo politiku negatīvās sekas romiem.
Viens, bet ne vienīgais piemērs ir romu bērnu izņemšana no ģimenēm un izmitināšana atsevišķās internātskolās. Šie pasākumi nerisina problēmas, tie drīzāk noved pie lielākas segregācijas un atstāj dziļu un negatīvu ietekmi uz romu ģimenes dzīvi. Eiropai nepieciešama efektīva ilgtermiņa romu stratēģija. Šis samits dod mums jaunu iespēju atbalstošai rīcībai, atšķirībā no pirmā romu samita, kurš neietvēra reālas politiskas saistības ES. ES jāsāk ar laba piemēra rādīšanu, piedāvājot vairāk amatu romu tautības cilvēkiem un iekļaujot stratēģijā romus un pilsonisko sabiedrību.
Danuta Maria Hübner
Priekšsēdētāja kungs! Samits Kordovā būs pārbaudījums visiem mums, Eiropas institūcijām un dalībvalstīm. Tam jāparāda skaidra Eiropas apņemšanās apsvērt pilnvērtīgu politisku un operacionālu stratēģiju, kura, risinot romu jautājumus, pārsniegtu cilvēktiesību perspektīvas, lai cik tās būtu fundamentālas, virzībā uz reālu ekonomisko un sociālo iekļaušanu.
Mums nepieciešama integrēta stratēģijas politika un rīcības plāns, kas ietver visas jomas, kas svarīgas ekonomiskajai un sociālajai piederībai. Ir daudz izdarīts un sasniegts, bet, bez šaubām, mums vēl ir tāls ceļš ejams. Mums nepieciešams, lai Komisija, Parlaments, dalībvalstis un, kā teica ministrs López Garrido kungs, arī vietējās un reģionu valdības strādātu roku rokā.
Mēs gaidām no Komisijas skaidru atbildības sadalījumu šajā jautājumā un efektīvu visu attiecīgo dienestu koordināciju. Mēs gaidām, ka 5 miljonu eiro vērtais izmēģinājumprojekts, kuru pašlaik realizē Komisija, gatavos ceļu efektīviem un lietderīgiem risinājumiem vissvarīgākajās jomās: pirmsskolas izglītībā, ekonomiskajā iekļaušanā un nodrošinās progresu politikas apguvē un novērtēšanā.
Mēs augstu vērtējam Komisijas, jo īpaši Reģionālās politikas ĢD centienus un mudinām Komisiju arī turpmāk veicināt vietējo un reģionu iesaistīšanos praktiskā darbībā, stiprinot romu sabiedrības ekonomisko iekļaušanos.
Parlamentā daudzi kolēģi politiskajās grupās jau ir apliecinājuši savu ieinteresētību, bet mūsu pienākums ir ielikt šajā jautājumā daudz lielāku politisko varu.
Romu iekļaušana dotu mums iespēju virzīties uz priekšu, padarot Eiropas darba tirgu patiešām iekļaujošu. Tā dotu mums iespēju virzīties uz priekšu Eiropas demogrāfisko problēmu risināšanā.
Ļaujiet man nobeigumā teikt, ka mums jāizturas pret Kordovas samitu kā pret pēdējo aicinājumu uz reālu romu iekļaušanu.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kā pirmās vidēja termiņa valdības programmas Eiropai par romu jautājumu veidotājs un referents par 2002. gada Eiropas Padomes ziņojumu par romiem, esmu vienisprātis ar tiem, kuri apgalvoja, ka šis ir viens no vissarežģītākajiem Eiropas jautājumiem šodien. Es neapskaužu komisāres Reding kundzes pozīciju, jo šis šobrīd ir vissarežģītākais jautājums Eiropā. Acīmredzot romi nav tikai etniskā un nacionālā minoritāte, tā ir arī daudzējādā ziņā nelabvēlīgā situācijā esoša sociālā minoritāte. Tomēr atbildību sadalījums starp vairākumu un minoritāti nav acīmredzams. Sociālā atbildība ir asimetriski sadalīta starp vairākumu un minoritāti, jo vairākumam ir daudz lielāka atbildība, bet minoritātei, šajā gadījumā romiem, arī ir sava atbildība. Ceturtais un sevišķi svarīgais punkts ir tas, ka mums nepieciešama integrācija bez asimilācijas.
Visbeidzot, šis nav tikai budžeta jautājums un nav atkarīgs tikai no resursiem. Tas ir jautājums par to, vai cilvēki un mehānismi ir vietā, gan vairākuma sabiedrībā, gan romu vidū. Kā bijušajam valsts sekretāram man jāsaka, ka rezultāti tika sasniegti reģionos, kuros bija šim jautājumam uzticīgi vietējie vairākuma līderi un uzticami vietējo minoritāšu līderi spēja motivēt minoritāti un saņēma NVO atbalstu. Jautājums nav par finansējumu. Mums nepieciešams Eiropas līmenis, bet panākumi jāgūst dalībvalstu un vietējā līmenī. Tādēļ es atbalstu Savienības stratēģiju.
Elena Oana Antonescu
(RO) Romu minoritātes grupas ekonomiskā un sociālā attīstība ir viens no delikātākajiem un pretrunīgākajiem jautājumiem, ar kuru sastopas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis. Mums nav precīzu aprēķinu par patieso romu skaitu ES. Tomēr mēs zinām, ka romu minoritāte ir lielākā un nabadzīgākā pārrobežu etniskā minoritāte.
Eiropas Savienībai nepieciešama visaptveroša ilgtermiņa pieeja, jo valstu politikas ir nepietiekamas, kad nonāk pie romu situācijas mainīšanas. Katra valsts ir atbildīga par romu dzīves apstākļu uzlabošanu. Tomēr šī procesa panākumi lielā mērā slēpjas šī jautājuma risināšanai visā pilnībā ar koordinētas rīcības palīdzību.
Manuprāt, izredžu trūkums jaunajai paaudzei ir viena no lielākajām problēmām, ar ko mēs sastopamies. Romi ir jauna iedzīvotāju grupa ar ievērojamu skaitu cilvēku, kas jaunāki par 20 gadiem. Uz zināšanās un jauninājumiem balstītā sabiedrībā, kuru Eiropa vēlas veidot, ja mēs neveiksim tūlītējus pasākumus, plaisa starp jaunajiem romiem un pārējiem iedzīvotājiem pieaugs. Bērni un jaunieši ir iekļauti dažās no pašreizējām politikām un stratēģijām, lai gan lielais skaits bērnu un jauniešu romu vidū padara viņus par pārmaiņu paaudzi. Ilgtspējīgas attīstības procesam jāsākas no bērnu paaudzes, kurai ir piekļuve izglītībai, medicīnai un visām iespējām, kuras bauda sabiedrības vairākuma bērni.
Tādēļ es vēlos vērst jūsu uzmanību uz faktu, ka Komisijas priekšlikumā "Eiropa 2020” stratēģijai nav minēts neviens mērķis romu kopienas problēmu risināšanai. Ja mēs neveiksim konkrētus pasākumus un ievērojami nemainīsim nostāju, miljoniem jauno romu turpinās saskarties ar sociālu atstumtību un nelabvēlīgiem apstākļiem visā viņu dzīves laikā. Cerību trūkums padarīs šīs kopienas nedrošas to iedzīvotājiem un pārējai sabiedrībai. Mums jāpiedāvā romu kopienai reāla iespēja mainīt savu nākotni. Solidaritāte ir pamatvērtība Eiropas projekta centrā. Tādēļ mums jāvirzās no politiskas gribas veikt pasākumus uz to realizēšanu dzīvē.
Olga Sehnalová
(CS) Dāmas un kungi, atbilstoši nesen veiktajai sabiedriskās domas aptaujai 76 % čehu nevēlas romus sev kaimiņos. Pēdējos desmit gadus vai ilgāk es savā ikdienas politiskajā dzīvē, pildīdama domes priekšsēdētājas pienākumus, esmu savā dzimtajā pilsētā risinājusi līdzāspastāvēšanas un kaimiņattiecību problēmas romiem piederīgo un romiem nepiederīgo pilsoņu starpā. Rezultātā es esmu stingri pārliecināta, ka finanšu risinājumi nenodrošina atbildi; tas katrā ziņā ir skaidrs, spriežot pēc līdz šim nepārliecinošajiem kopējiem ES finansēto projektu rezultātiem, kuru mērķis ir uzlabot romu sociālo un ekonomisko stāvokli.
Manuprāt, risinājumu var rast, vienīgi panākot vietējo kopienu kohēziju pilsētās un ciemos, kam jāpieņem romi kā pilntiesīgi pilsoņi gan priekos, gan bēdās. Taču tas pats ir spēkā arī pretējā virzienā. Arī romiem ir jājūtas piederīgiem savai kopienai un jāpieņem tās noteikumi un standarti. Viņu pašu pozitīvie piemēri un pienākumu modeļi ir ārkārtīgi svarīgi attiecībām ar vairākuma kopienu un efektīvam darbam romu kopienā. Tomēr galvenais ir, lai notiktu konsekventa un bezkompromisu cīņa pret ksenofobiju un rasismu sabiedrībā kopumā. Izmantojot visus iespējamos resursus, konkrētas darbības un amatus, teiksim absolūti skaidri, ka tas mums ir pilnīgi nepieņemams. Mums turpmāk jāpieliek kopējas pūles šajā virzienā.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Es vēlos jau pašā sākumā izteikt cerību, ka romu augstā līmeņa sanāksme Kordovā būs izšķirīgais brīdis, kad varēs pieņemt kopēju stratēģiju, kas veltīta romu iekļaušanai.
Šīs kopienas dzīves apstākļi joprojām ir nepieņemami, un diskriminācija pret viņiem palielinās, neskatoties uz to, ka šajos gados piešķirtās summas projektiem, kuru mērķis ir uzlabot viņu stāvokli, tuvojas EUR 0,5 miljardiem. Es domāju, ka mums ir pienācis laiks pāriet no labiem nodomiem pie darbiem.
Diemžēl Eiropas Komisija vēl nav pierādījusi, ka tai ir vajadzīgā vēlēšanās koordinēt darbību romu dzīves līmeņa uzlabošanai un sociālajai integrācijai, cīņai pret rasistiskajām darbībām, kas tiek vērstas pret viņiem. Manuprāt, romu jautājumam ir jābūt īpašam, skaidri definētam sociālo lietu komisāra uzdevumam. Būtu arī ārkārtīgi lietderīgi, ja Komisijas ekspertu vidū, kuru pienākumos ir nodarboties ar šo jautājumu, atrastos arī romu izcelsmes eksperti.
Es arī uzskatu, ka mums ir vajadzīga sociāla un kultūras pieeja, lai izvairītos no jau esošās nevienlīdzības palielināšanās gan attiecībā uz lasīt un rakstīt prasmi, gan nodarbinātības līmeņiem. Par to domājot, es aicinu Komisiju veicināt romu migrantiem darba tirgus pieejamības programmas un sadarbību starp vietējām iestādēm un romu kopienām un apsvērt ciešāku sadarbību ar nevalstiskajām organizācijām.
Milan Zver
(SL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, López Garrido kungs! Vispirms es vēlos apsveikt Spāniju par to, ka tā ir iekļāvusi šo augstā līmeņa sanāksmi savā prioritāšu sarakstā. Tajā pašā laikā ļaujiet man apsveikt arī Komisiju par to, ka tā ir nolēmusi sagatavot vispusīgu ziņojumu par romu stāvokli Eiropā. Tas ir pierādījums, ka mēs apzināmies, cik svarīgs ir šis jautājums. Tomēr tas ir kļuvis svarīgs tikai pēdējos gados līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos.
Vēl viens fakts, ko es ar prieku novēroju, ir tas, ka praktiski visas parlamentārās grupas vai to lielākā daļa ir nopietni pievērsušās šā jautājuma atrisināšanai. Lisabonas līgums ir nodrošinājis mums papildu tiesisku pamatu, kas ļauj mums pamatīgāk virzīties uz vispusīgas un spēcīgas stratēģijas izveidi romu jautājuma risināšanai, izmantojot shēmu, ko parasti sauc par "ieteikuma tiesībām”.
Ir skaidrs, ka mums nav iespējams attīstīt kopēju romu politiku ES līmenī, jo primārā kompetence šajā jomā pieder dalībvalstīm. Tomēr mēs varam izstrādāt dažus rādītājus un kopīgu datubāzi; mēs varam apmainīties ar labu pieredzi, un šeit dalībvalstis var ļoti daudz palīdzēt cita citai.
Es esmu no Slovēnijas, kur, piemēram, mēs esam izveidojuši amatu "romu klases palīgs”, kura darba pienākums ir būt par starpnieku starp skolu un vecākiem un kas ļoti palīdz ievadīt romu bērnus izglītības sistēmā.
Corina Creţu
(RO) Pirmā Eiropas Romu augstākā līmeņa sanāksme faktiski atzina atsevišķo Eiropas valstu nespēju garantēt romiem viņu tiesības un integrāciju un iezīmēja pirmo soli kopējas ilgtermiņa stratēģijas pieņemšanas virzienā ES līmenī.
Diemžēl pastāv milzīga nesakritība starp plāniem un pētījumiem un to īstenošanu, lai taustāmi uzlabotu dzīvi romu kopienai, kas joprojām paliek visneaizsargātākā etniskā grupa Eiropā laikā, kad tā saskaras ar visaugstāko nabadzības un sociālās atstumtības līmeni. Nenoliedzami, viņu izredzes nemaz nav iepriecinošas, ja ņemam vērā, ka aptuveni puse no romu iedzīvotājiem ir nepilngadīgi augstā dzimstības līmeņa un īsā mūža ilguma dēļ.
Es uzskatu, ka pirmkārt, veidojot sakarīgu iekļaušanas stratēģiju, ir jāgarantē jaunajai romu paaudzei nediskriminējoša piekļuve izglītībai. Tas ir vienīgais pasākums, kam var būt izšķiroša nozīme, veicinot pārmaiņas tā, lai romi varētu integrēties darba tirgū un atbrīvoties no sociālās atstumtības burvju loka.
Iosif Matula
(RO) Romi ir pārrobežu etniska un kultūras kopiena, kuras locekļu skaits ir lielāks par 10 miljoniem cilvēku visā Eiropā. Sociālās problēmas, kas ietekmē romus, prasa mērķtiecīgu ilgtermiņa rīcību, kurā iesaistās visa Eiropas Savienība un dalībvalstis.
Šajā jomā ir sāktas svarīgas iniciatīvas, bet es uzskatu, ka mums jāiet tālāk. Mums jāpieņem pienācīga Eiropas stratēģija romiem, balstoties uz mērķtiecīgām darbībām un regulāru ietekmes novērtējumu.
Es esmu no valsts, kurā ir plaša romu kopiena, un es atzinīgi vērtēju to, ka mēs šodien atzīstam romu jautājumu kā jautājumu, ar kuru jānodarbojas visai Eiropai. Rumānijā ir spēkā stratēģija, kas sākās pirms valsts pievienošanās ES, un tās mērķis ir uzlabot romu stāvokli. Viņiem ir piešķirtas īpašas brīvas vietas valsts universitātēs, kas ļoti palīdz celt izglītības un kultūras līmeni šīs kopienas locekļu starpā. Valsts un vietējās iestādes cenšas veicināt romu sociālo iekļaušanu un integrēt viņus darba tirgū, lai apkarotu galēju nabadzību un nodrošinātu viņiem piekļuvi veselības aprūpes dienestiem. Tomēr no Eiropas ir nepieciešams konsekvents finansiāls atbalsts, lai sasniegtu vēlamos rezultātus.
Krisztina Morvai
(HU) Čigānu jeb romu bērniem vienīgais veids, kā izrauties no sava stāvokļa, ir regulāri apmeklēt skolu. Diemžēl mēs regulāri dzirdam dažādi argumentētus, politiski korektus paziņojumus, kas attaisno vecākus, kuri nemudina vai pat kavē savus bērnus apmeklēt skolu. No šā viedokļa raugoties, meitenes, čigānu meitenes, tiek pakļautas un kļūst par upuri īpašai diskriminācijai, jo viņu bezatbildīgie vecāki bieži uzliek viņām pienākumu uzraudzīt savus daudzos brāļus un māsas un pildīt mājsaimniecības pienākumus, nevis iet uz skolu. Vienīgā starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem atbilstošā pieeja ir tā, kurā valdība uzņemas pienākumu iejaukties šādos gadījumos un aizstāvēt bērna tiesības, uzliekot sodus, sankcijas vai nepieciešamības gadījumā atņemot ģimenes pabalstu vai citu palīdzības veidu, lai piespiestu vecākus ievērot bērna tiesības.
Monika Smolková
(SK) Visnabadzīgākā cilvēku grupa Eiropas Savienībā, protams, ir romi. Tāpēc es esmu par visu līdzekļu izmantošanu, lai integrētu romus sociālās un ekonomiskās darbībās. Galveno risinājumu es saskatu bērnu un jauniešu izglītībā.
Es piekrītu arī, ka ir jāizskauž romu slēptā un atklātā diskriminācija. Tomēr es uzskatu, ka jārunā atklāti par to, kā romu bērnu tiesības apspiež viņu pašu vecāki. Katram ir tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi. Lielākajai daļai romu bērnu tādas nav. Nākamajā augstā līmeņa sanāksmē ierosinu runāt par to, ka romiem galvenokārt pašiem jābūt aktīviem savu problēmu risināšanā; pirmkārt, attiecībā uz savu bērnu izglītību, bet arī savu personīgo iesaistīšanos savas dzīves apstākļu uzlabošanas procesā. Un, tā kā es negribu nākotnē kļūt par komisāru, es vēlos šeit, šajā sēžu zālē, teikt, ka mums nākamajā augstā līmeņa sanāksmē būtu jārunā arī par to, kā paši romi pārkāpj atbalsta piešķiršanu romiem.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs, tikko notikušās debates par romu iedzīvotājiem un tuvojošos Kordovas augstā līmeņa sanāksmi vēlreiz skaidri parāda, ka romu sociālā un ekonomiskā integrācija ir Eiropas līmeņa problēma, un tāpēc tai vajadzīga Eiropas stratēģija. Ņemot vērā nepietiekamo progresu, kas sasniegts, tieši to mēs ceram panākt Kordovas augstā līmeņa sanāksmē, kas daudzkārt jau ir tikusi pieminēta.
Mums nepieciešama stratēģija, kas balstās uz darbības plānu, ko Padome gatavojas pildīt, paturot prātā trīs valstu prezidentūras noteikto vispārējo programmu, jo tā ir tālejoša programma, darbības plāns, kam bez šaubām ir vajadzīgi struktūrfondi kā vieni no galvenajiem instrumentiem - jo tas ir Eiropas visspēcīgākais sociālās kohēzijas rīks -, kuri jāīsteno konkrētās darbībās.
Manuprāt, dažām darbībām jākoncentrējas uz īpašajiem jautājumiem, kas ir svarīgi romu cilvēkiem: diskriminācija pret viņiem kā romiem, piemēram, apgrūtināta piekļuve publiskiem pakalpojumiem un nodarbinātībai. Mums jāpievēršas arī romu sieviešu stāvoklim, kurām īpašas ciešanas rada nabadzība, mājokļa pieejamības problēma, diskriminācija un vardarbība, un arī romu jauniešu problēmai, jo kvalifikācijas trūkums vēl vairāk apgrūtina viņu piekļuvi nodarbinātībai šajā smagajā ekonomiskās krīzes laikā. Ir arī romu bērnu jautājums: saka, ka viņu mūža ilgums ir par 10 gadiem mazāks nekā vidējais Eiropas bērna mūža ilgums.
Tajā pašā laikā mums tomēr ir jāuzsāk kopēja rīcība, kuras labuma guvēji būs romu iedzīvotāji kopumā; viņi ir kopiena, kas pakļauta visļaunākajai diskriminācijai, tāpēc ikviens pretdiskriminācijas politikas pasākums viņiem palīdzēs. Tāda situācija ir ar darbību, kas sākta pret dzimumu vardarbību, tāpēc ir tik svarīgi, lai tik ātri, cik vien iespējams, mums būtu direktīva par aizsardzības rīkojumu cīņā pret dzimumu vardarbību, jo šīs darbības rezultātā īpaša labuma guvējas būs romu sievietes; tas pats attiecas uz nediskriminēšanas direktīvu, no kuras īpašu labumu gūs romu iedzīvotāji.
Mūsu pieeja visiem šiem jautājumiem nedrīkst būt tēvišķīgi pamācoša, jo mums vispirms jāciena romu iedzīvotāju identitāte un kultūras iezīmes.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Parlamentam par daudzajiem izteiktajiem ieteikumiem un priekšlikumiem. Komisārs Andor un es tos ņemsim vērā, kad pirms augstā līmeņa sanāksmes nāksim klajā ar paziņojumu. Šajā paziņojumā būs ļoti skaidri pateikts, ka Komisijai nav un nevar būt pieņemama romu diskriminācija un izstumšana no mūsu sabiedrības viņu etniskās piederības dēļ.
Protams, mums ir instrumenti, mums patiešām ir politika. Jautājums ir, kā mēs to izmantojam? Kā mēs iekļaujam romu jautājumu un problēmas šajos instrumentos un šajā politikā? Es uzskatu, ka mums nav vajadzīga romu direktīva vai romu fonds. Mūsu pienākums ir ņemt vērā visus romu jautājumus kopumā, kad piemērojam ES tiesību aktus un izmantojam ES līdzekļus. Svarīgākais - un to ir pieminējuši daudzi no jums - ir partnerība un sadarbība visu galveno dalībnieku starpā. Komisija izmanto šo pieeju Eiropas līmeņa romu iekļaušanas platformā un savās iekšējās procedūrās.
Bet es vēlos arī ļoti skaidri uzsvērt, ka, lai gan, protams, romu atstumtībai ir ciešs sakars ar pamattiesībām, tā visvairāk ir saistīta ar sociālajiem un ekonomiskajiem jautājumiem. Piemēram, es vēlos citēt Pasaules Bankas pētījumu par romu atstumtības ekonomiskajām izmaksām un parādīt, ka tas ir ļoti svarīgs apliecinājums tam, ka mums jāatrod risinājumi visas mūsu sabiedrības dēļ. Tāpēc, lai mums pieejamos instrumentus piemērotu visefektīvākajā veidā, mums, protams, būs vajadzīga stratēģiska pieeja - iekļaušana, kā daži no jums teica. Šīs pieejas pamatā ir sadarbība, nepieciešamo resursu mobilizēšana un stratēģijas apgūšana, mācoties gan no panākumiem, gan neveiksmēm.
Mums jāvairās radīt stratēģiju, kas pastāv tikai uz papīra. Ir vajadzīgi rezultāti, rezultāti, kas ved pie romu integrēšanas vispārējās skolās. Es esmu dzirdējusi daudzus no jums runājam par skološanos. Es ceru redzēt sīki izstrādātus pirmsskolas izglītības pasākumus, kā tie tiek īstenoti. Vispārējais darba tirgus; šajā jautājumā mans kolēģis Andor kungs gatavojas izvirzīt precīzus sasniedzamos mērķus sabiedrībā vispār, kas ir visu mūsu politikas virzienu atbildība kopumā.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, mums ir tehniska problēma. Es nupat pamanīju, ka dators ir klonējis mani, jo mans vārds Tabajdi ir parādījies maniem kolēģiem, kuri ir ievietojuši savas kartes. Es to pamanīju Gomez kundzei un arī citur. Tāpēc es secinu, ka datoram ir problēma. Manai kolēģei deputātei Kinga Göncz kundzei arī parādās uz kartes Tabajdi vārds. Lūdzu, pārbaudiet to, jo es negribu tik daudz klonu Eiropas Parlamentā. Lūdzu informējiet par to tehnisko dienestu. Paldies! Zoli, vai tev arī ir tas pats?
Priekšsēdētājs
Paldies! Tehniskais dienests to ņems vērā.
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks nākamajā sesijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Vilija Blinkevičiūt 
Es vēlos uzsvērt, ka, kopīgi uzņemoties atbildību par diskriminācijas novēršanu pret romiem un par palīdzību viņiem integrēties sabiedrībā, romu jautājums ir kļuvis par Eiropas cilvēktiesību politikas sastāvdaļu. Tāpēc, gatavojoties otrajai Eiropas Romu augsta līmeņa sanāksmei Kordovā, mums jāapspriež romu sociālās problēmas un veidi, kā tās risināt. Es priecājos, ka Spānijas prezidentūra organizē šo augstā līmeņa sanāksmi, jo mums jārunā un jāatzīst, ka romu problēmas eksistē. Es vēlos uzsvērt, ka demokrātiskā un brīvā sabiedrībā ir nepieņemami, ka kāda cilvēku grupa tiek izolēta no sabiedrības un ka cilvēku pamattiesības un brīvības tiek klaji pārkāptas. Romu kopienas locekļi saskaras ar rasistiskiem uzbrukumiem, nevienlīdzīgu piekļuvi publiskiem pakalpojumiem un sociālajiem pabalstiem, kā arī ar milzīgu segregāciju dzīvē un izglītībā. Turklāt mums jāpievērš uzmanība faktam, ka romi izjūt ne tikai tiešu diskrimināciju, bet saskaras arī ar slēptu, netiešu diskrimināciju, piemēram, romu nepieņemšanu darbā un vienlaicīgi viņu neintegrēšanu sabiedriskajā dzīvē. Tāpēc es piekrītu, ka mums jāaicina Eiropas Komisija rosināt dalībvalstu valdības un reģionālās un vietējās iestādes labāk īstenot ES projektus attiecībā uz romiem. Es arī aicinu Komisiju sākt konkrētu rīcību un uzņemties iniciatīvas, lai cīnītos pret tiešu un netiešu diskrimināciju, kas vērsta pret romiem Eiropā.
Cristian Silviu Buşoi  
rakstiski. - Statistika rāda, ka diemžēl romi ir etniskā minoritāte, kuru visvairāk neieredz un diskriminē. Mēs esam redzējuši grūtības, kādas ir vairākām dalībvalstīm, tostarp arī manai, attiecībā uz romu sociālo iekļaušanu. Tas skaidri parāda, ka šis ir plašāks Eiropas mēroga jautājums, ar ko mums jānodarbojas visiem kopā. Labāka piekļuve izglītībai un nodarbinātībai ir izšķiroša, lai mēs izvairītos no romu tendences izvēlēties citus, vieglākus, bet kaitīgus naudas ieguves veidus. Mums pilnā apjomā jāpiemēro antidiskriminācijas tiesību akti romu cilvēkiem un jāturpina iniciatīvas integrēt viņus mūsu sabiedrībā. Līdz šim mums nav bijusi sakarīga stratēģija. Es vēlos, kaut šī Otrā Eiropas romu augstā līmeņa sanāksme nestu romiem īstu ES stratēģiju. Struktūrfondi un pirmsiestāšanās fondi ir jāizmanto efektīvāk, lai finansētu šādas iniciatīvas. Es vēlos arī uzsvērt to, ka šai stratēģijai ir jābūt koordinācijas rīkam un tai jāstimulē dalībvalstis. Iniciatīvām ir jāsākas vietējā līmenī un jāizmanto vietējo NVO ekspertīze, un paši romi, kas zina, kādas ir galvenās grūtības, lai tādā veidā šī stratēģija patiešām atbilstu romu vajadzībām.
Vasilica Viorica Dăncilă  
rakstiski. - Romi vēl joprojām ir viena no mazākumtautībām, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā un ir pakļauta plaši izplatītai diskriminācijai visās dzīves jomās.
Pēdējos desmit gados Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir veltījušas uzmanību un resursus romu situācijas uzlabošanai. Sadarbībā ar Romu tiesību kustību dažas dalībvalstis ir sākušas īstenot politiku, kuras mērķis ir nodrošināt romu bērniem vienlīdzību piekļuvē kvalitatīvai izglītībai. Nākamajos gados jāsaglabā tā pati galvenā prioritāte - turpmāki centieni šajā jomā.
Politikai jābūt vispusīgai, lai panāktu maksimāli sistēmisku ietekmi, likvidējot plaisu starp romiem piederīgajiem un nepiederīgajiem visās jomās: izglītībā, nodarbinātībā, mājokļos un veselībā. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāturpina novērtēt sava šīsdienas politika saistībā ar romiem un meklēt veidus, kā izskaust katru tēvišķīga pārākuma pieeju romu jautājumam, kura izturas pret romiem kā pret atkarīgiem, pasīviem politikas pabalstu saņēmējiem.
Ir jāizveido apmācības shēma romu jauniešiem, lai ar programmām Komisijas nodaļās un attiecīgās valdības iestādēs palielinātu viņu profesionālās prasmes.
Cătălin Sorin Ivan  
Mēs esam pavadījuši pusi no romu iekļaušanai veltītās desmitgades (2005-2015). Mēs varam redzēt, ka daudz tiek runāts par romu minoritāti, tiek radītas dažādas programmas un platformas, bet rezultāti ir niecīgi. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar izglītību, nodarbinātību, reģionālo attīstību utt., un dažās dalībvalstīs tās padziļinās. Otrā romu augstā līmeņa sanāksme, kas šogad notiks Kordovā, ir iecerēta, lai atdzīvinātu Eiropas aspektu un rastu jaunus darbības virzienus. Es piekrītu, ka principi ir jādefinē vēlreiz, bet es uzskatu, ka mums drīzāk jārada visaptveroša, horizontāla stratēģija, kas nodarbosies ar šīs mazākumtautības problēmām integrētā, nevis ekskluzīvā veidā. Vissvarīgākais aspekts ir tas, lai pirms pievienošanās fondi un struktūrfondi tiktu pareizi izmantoti un dotu rezultātus, kurus mēs kā politisku lēmumu pieņēmēji labprāt vēlētos saņemt un kurus gaida arī pilsoniskā sabiedrība un, galvenokārt, romu minoritāte.
Marian-Jean Marinescu  
Pirmajai romu augstā līmeņa sanāksmei bija vismaz viens pozitīvs rezultāts: Kopienas līmenī panākts secinājums, ka romiem ir vajadzīga izglītība kā pirmais solis sociālās integrācijas virzienā. Saistībā ar šo es atzinīgi vērtēju arī otro sanāksmi par Eiropas platformu romu iekļaušanai, kas pilnīgi veltīta romu izglītības jautājumam Eiropā. Izglītības reformas process prasa, lai tajā iesaistītos ne tikai valsts iestādes, bet arī nevalstiskās organizācijas, kurām vairs nav jāizvēlas par savu galveno mērķi diskriminācijas gadījumu identificēšana, bet tās var pievērsties etnisko grupu izglītošanai. Analfabētisma samazināšana, nodrošinot bērniem pabeigtu skolas izglītību, un vajadzība apgūt profesiju un papildināt profesionālās prasmes piedāvā iespējas iekļūt darba tirgū, kā arī nodrošina sociālās iekļaušanas līdzekļus. Ir skaidrs, ka mums steidzami ir jāpanāk pozitīva attīstība šīs mazākumtautības pārstāvju vidū, bet par to atbildīgas ir gan varas iestādes, gan arī pati romu kopiena. Otrajai romu augstā līmeņa sanāksmei ir jārada motivācija Eiropas Komisijai izstrādāt tiesību aktu priekšlikumus, lai panāktu taustāmus rezultātus šajā jomā. Eiropas Komisijai arī jāpārskata Sociālais fonds un jāierosina palielināt finansējumu projektiem, kuru mērķis ir uzlabot Eiropas Savienības vislielākās mazākumtautības sociālo un ekonomisko stāvokli.
Franz Obermayr  
Romu augstā līmeņa sanāksme Kordovā ir iecerēta kā iespēja runāt atklāti par paralēlām sabiedrībām Eiropā, un tai jābalstās uz efektīvu integrāciju visos līmeņos. Tā jāveicina kā nacionālā, tā arī Eiropas līmenī. Tomēr ir lieta, ko mēs nedrīkstam aizmirst šajā saistībā, un tā ir izpratne, ka abām pusēm jāstrādā kopā, lai integrācija būtu efektīva. Romu cilvēkiem arī jādod savs ieguldījums integrācijā un jāstrādā no iekšienes, lai novērstu paralēlu sabiedrību rašanos. Šajā sakarā man ir īpašas bažas par bērnu skolas izglītību, jo īpaši meiteņu izglītību. Pašā Eiropas vidū nedrīkst pieļaut, ka bērni netiek nemaz vai gandrīz nemaz integrēti esošajā skolu sistēmā un pēc tam liels skaits bērnu priekšlaikus pamet skolu. Tā rezultātā viņu turpmākais stāvoklis darba tirgū ir ievērojami apdraudēts, un pēc tam viņi vēl jo vairāk meklē glābiņu ārpus sabiedrības, tādējādi izolējot paši sevi. Problēmas saistībā ar sociālo nodrošināšanu un viņu dzīves apstākļiem līdz ar to ir iepriekš izlemtas, un burvju loks ir noslēdzies. Tāpēc ir svarīgi vērsties pie Eiropas romiem un aicināt viņus mainīt savu arhaisko attieksmi pret skolas izglītību un sieviešu tiesībām, aktīvi cīnīties, lai apkarotu viņu pašu atstumtību, un strādāt, lai integrētos sabiedrībā un jo īpaši darba tirgū.
Csaba Sógor  
Lai gan dalībvalstis jau ir izdevušas ievērojamus ES un nacionālos resursus darbavietu radīšanai ilgstoši bez darba dzīvojošajiem romiem, saskaņots Eiropas līmeņa risinājums vēl nav atrasts. Dalībvalstis risināja situāciju dažādos veidos un dažādās pakāpēs. Es uzskatu, ka ir svarīgi izstrādāt saskanīgu un efektīvu stratēģiju, lai atrisinātu romu jautājumu, kas palicis neatrisināts līdz šai dienai un ir kopēja Eiropas Savienības kā juridiskas vienības un dalībvalstu problēma. Vissvarīgākajam jautājumam Eiropas romu augstā līmeņa sanāksmē, kas notiks Kordovā 8. aprīlī, jābūt Eiropas līmeņa stratēģijas principu formulējumam, lai novērstu romu jautājuma turpmāku "pārceļošanu” un ļautu visām dalībvalstīm atrast risinājumu, pamatojoties uz kopēju Eiropas stratēģiju. Es esmu pārliecināts, ka galvenais rīks tā risināšanā ir izglītība. Es uzskatu, ka ir nepieciešams attīstīt vispusīgu programmu kopumu, kas veicina un iedrošina romu jauno intelektuāļu atgriešanos kopienā un viņu darbu kopienā un kopienas labā. Ciešas partnerības veidošana starp dažādām romu aizstāvības organizācijām, atbildīgām valsts iestādēm, pilsonisko sabiedrību un ES sadarbības iestādēm varētu to lielā mērā atbalstīt. Lielāka nozīme būtu jāveltī metodēm, kā tiek piešķirti valsts subsidētie mikrokredīti vai procentu atlīdzināšana. Romu kopienai pieejami nosacījumi, kas jāievēro, lai nopelnītu iztiku, ir jāuzskata par svarīgu mērķi lauksaimniecības subsīdiju izpratnē. Situācija ir nopietnāka, nekā tiek uzskatīts: ilgtermiņa bezdarbnieku procents ir strauji audzis romu vidū un arvien lielāks skaits romu nonāk marginālā situācijā.
