Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0009/2011).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.

Teema: ravimi Médiator turustamise keelamine
Kas komisjon võib selgitada, miks juba 1998. aastal ei võetud vastu otsust benfluoreksi sisaldavate ravimite turustamise keelamiseks? Kas Hispaania ja Itaalia ametivõimude keelud ei oleks pidanud olema komisjonile veel üheks ohusignaaliks? Lühidalt, miks ootas komisjon nii kaua, st 2010. aasta juunini, kõnealuse toimeaine turustamist puudutava kindla otsuse vastuvõtmisega?
Kas komisjon kavatseb paluda, et Euroopa Ravimiamet viiks läbi põhjaliku tagantjärele uuringu kõnealuse ravimi kasutamise kohta viimase kahekümne aasta jooksul?
John Dalli
komisjoni liige. - Lubage mul vastata küsimuse neljale osale järgemööda.
Esiteks küsiti, kas komisjon võib selgitada, miks ei võetud juba 1998. aastal vastu otsust keelata benfluoreksi sisaldavate ravimite turustamine Vastus on, et 1998. aastal arutas benfluoreksi küsimust Euroopa Ravimiameti inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee, mille nimetus nüüd on inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee, ja hiljem ravimiohutuse järelevalve töörühm.
Komitee oli seisukohal, et benfluoreksi ei peaks kaasama Euroopa tasandil käimas olnud hindamisse selles sisalduvate anorektiliste toimeainete teistsuguse toime tõttu. Siiski lepiti kokku, et komitee ravimiohutuse järelevalve töörühm uurib, kas see ühend võib olla ohtlik. 1999. aasta märtsis tegi ravimiohutuse järelevalve töörühm järelduse, et benfluoreksi sisaldavad ravimid ei kujutanud endast olulist probleemi seoses kasulikkuse ja riskiga. Töörühma edasine arutelu ei põhjustanud selle järelduse muutmist.
Teiseks küsiti, kas Hispaania ja Itaalia ametivõimude keelud ei oleks pidanud olema komisjonile veel üheks ohusignaaliks. Vastan, et Itaalia ja Hispaania ei tühistanud benfluoreksi müügiluba. Esimest korda võtsid liikmesriigid tegelikkuses meetmeid ravimi Médiator riikliku müügiloa tühistamiseks 2009. aastal, kui Prantsusmaa peatas selle ravimi riikliku müügiloa kehtivuse.
Hispaanias loobus müügiloast 2003. aastal müügiloa omanik Servier. Ka Itaalia puhul ei taotlenud 2003. aastal müügiloa uuendamist ravimiettevõte Servier.
Nimetatud ravimit tohtis seejärel müüa Prantsusmaal, Portugalis, Luksemburgis ja Kreekas. Benfluoreksi küsimust arutati ravimiohutuse järelevalve töörühmas, mis toimib liikmesriikide foorumina, kus nad saavad üksteisega jagada ravimiohutusealast teavet.
Soovin täpsustada, et ravimiohutust käsitlevate andmete jälgimine ja sellest tulenevalt ravimi riiklikku müügiluba puudutava otsuse tegemine on eeskätt liikmesriikide kohustus. Komisjon sekkub vaid erandkorras ja konkreetsete, õigusaktis ette nähtud olukordade puhul.
Komisjon võib algatada Euroopa Ravimiameti korraldatud üleeuroopalise hindamise kahel juhul: esiteks, kui liikmesriigid võtavad müügiloa kohta vastu erinevad otsused, ja teiseks, enne kui võetakse vastu otsus müügiloa andmise, muutmise, peatamise või tühistamise kohta, kui asjaomane otsus näib olevat vajalik, eriti niisuguste juhtumite puhul, kus komisjon on ravimiohutust käsitlevat teavet arvestades seisukohal, et kaalul on ühenduse huvid.
Arvestades ravimiohutuse töörühma järeldusi ja asjaolu, et töörühmas toimunud arutelude järel ei langetanud liikmesriigid vastu erinevaid otsuseid, ei võetud kõnealuse juhtumi puhul ELi tasandil meetmeid.
Kolmandaks küsiti, miks ootas komisjon nii kaua, st 2010. aasta juunini, kõnealuse toimeaine turustamist puudutava kindla otsuse vastuvõtmisega. Vastan, et ravimi Médiator müügiloa peatas üks liikmesriikidest, nimelt Prantsusmaa, alles 2009. aastal. Alates 2004. aastast kehtivate uute sätete kohaselt alustati sellest tulenevalt automaatselt ravimi kasulikkuse ja riski tasakaalu läbivaatamist. Selle tulemusena võttis komisjon vastu otsuse, mille kohaselt olid kõik liikmesriigid kohustatud tühistama kõikide benfluoreksi sisaldavate ravimite riiklikud müügiload.
Sellega seoses tuleb rõhutada, et 15. detsembril 2010. aastal vastu võetud uus ravimiohutust käsitlev õigusakt hõlmab lisasätteid, millega tagatakse, et Euroopa Ravimiamet tuvastab riikliku müügiloaga toodete ohutuskaalutlusi puudutava teabe, ning kehtestatakse ELi tasandil uus kord niisuguste toodete ohusignaalide hindamiseks. See aitab liikmesriikide meetmed ühtlasemaks muuta.
Neljandaks küsiti, kas komisjon kavatseb paluda, et Euroopa Ravimiamet viiks tagantjärele läbi põhjaliku uurimise kõnealuse ravimi kasutamisviiside kohta viimase kahekümne aasta jooksul. Vastus on, et praegu ei ole komisjon palunud Euroopa Ravimiametil viia tagantjärele läbi põhjalikku uurimist kõnealuse ravimi kasutamisviiside kohta viimase kahekümne aasta jooksul. Arvud ja dokumendid, millele viidati Prantsusmaa aruandes, näitavad selgelt, et kõige rohkem kasutati seda ravimit Prantsusmaal.
Juhataja
Soovin vaid selgitada, kuidas ma käsitlen täna õhtul lisaküsimusi. Ma võtan kõik lisaküsimused korraga vastu - pidage meeles, et teil on küsimiseks aega 30 sekundit - ja siis palun volinikul vastata nendele kõigile koos.
Gilles Pargneaux
(FR) Lugupeetud juhataja! Arvestades volinik Dalli esitatud selgitusi ja vastuseid - ma tänan teda nende eest -, soovin juhtida tähelepanu veel ühele asjaolule. Nagu te ütlesite, lugupeetud volinik, palus just ravimiettevõte Servier 2003. ja 2005. aastal kahes nimetatud riigis selle ravimi müügilt kõrvaldada. Te ütlesite ka, et 1998. ja 1999. aastal ei teinud töörühm ettepanekut ei selle müümise lubamiseks ega ka müügiloa tühistamiseks. Siiski teame, et 1997. aastal kõrvaldati ravim Ameerika Ühendriikide turult.
Niisiis on selge - ja see on ka minu jutu mõte -, et nii suurel turul nagu EL, mis hõlmab 500 miljonit Euroopa kodanikku, vajame rangemat järelevalvet. Eelkõige vajame lisaohusignaale, mille tulemusel võetakse üleeuroopalisi meetmeid, ja on vaja, et Euroopa Komisjonil ja Euroopa Ravimiametil oleksid konkreetsed volitused meetmete võtmiseks. Niiviisi saame mõnes teises liikmesriigis ära hoida samasuguse olukorra tekkimise, nagu äsja nimetatud juhtum Prantsusmaal.
Marc Tarabella
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Lubage mul tänast arutelu veidi laiendada, sest ravim Médiator kujutab endast vaid jäämäe tippu ja tekitab palju muid küsimusi.
Kuidas on näiteks võimalik, et ravim, mida peetakse tõenäoliselt ohtlikuks - isegi eluohtlikuks -, on mõningates liikmesriikides turult kõrvaldatud, kuid võib ELis olla edasi vabalt saadaval?
Kas me ei peaks arutlema põhjalikult Euroopa Ravimiameti rolli ja tõhususe üle, kui tema uuringute tulemused ei ole liikmesriikidele siduvad?
John Dalli
komisjoni liige. - Nagu ma oma vastuses ütlesin, oli tegelikult olukord, mis kehtis kõnealuse sündmuse ajal, millele ma viitasin, järgmine: liikmesriigid ja ELi amet olid selgelt erineval seisukohal. Tegelikult on see erinevus olemas ka praegu ning liikmesriigid kaitsevad oma seisukohta kiivalt. Just sellepärast oleme järjest enam veendunud, et peaksime oma ravimiohutuse järelevalve protsesse ja korda tugevdama.
Pean ütlema, et kehtivate ravimiohutuse järelevalve menetluste ja protsesside läbivaatamises tehti edusamme 2004. aastal ja ka viimase ravimiohutust käsitleva kokkuleppe raames. Meil on praegu palju tõkestavaid asjaolusid ning nüüd on võimalik ELi tasandil võtta ka teistsuguseid meetmeid, millega tagada, et kui ükskõik milliselt turult ükskõik milline toode kõrvaldatakse, siis sellest teavitatakse ja sellest tulenevalt saab asjakohaselt tegutseda. Varem see nii ei olnud.
Niisugune on siis olukord praegu. Tegin oma talitusele ülesandeks korraldada nüüd stressitest, sealhulgas pärast meie viimast kokkulepet kehtestatud uute ravimiohutuse järelevalve protsesside ja korra suhtes. Uuringu aluseks võetakse ravim Médiator, et näha, kas midagi nimetatud ravimi juhtumiga sarnast võib aset leida ka viimaste ravimiohutuse järelevalve protsesside korral. Kui me leiame mõne lünga, probleemi või koha, mille puhul ei võeta niisuguste juhtumite korral meetmeid, tuleme kindlasti teie juurde tagasi ja püüame olukorda parandada.
Teema: ajakirjanduse iPadi tellimuste müük Apple'i poolt
iPadi tootja Apple nõuab, et ajalehtede ja ajakirjade kirjastused pakuksid oma tooteid lugejatele (nii üksikmüügis kui tellimustena) ainult Apple'i enda iTunesi internetipoe kaudu, nii et müügitingimused on Apple'i kontrolli all. See tähendab, et iPadi omanikud ei saa oma seadme jaoks tellida enam ühtegi ajalehte ega ajakirja asjaomase kirjastuse veebilehe kaudu.
Kas komisjon leiab, et selline tegevus on kooskõlas ELi õigusega ning koostalitluse ja avatud interneti põhimõtetega?
Kas see võib olla turgu valitseva seisundi kuritarvitamise juhtum ja seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumine?
Milliseid meetmeid kavatseb komisjon probleemi lahendamiseks võtta?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Apple teatas täna, et pakub iPadi seadmete jaoks ajalehtede ja ajakirjade digitaalseid tellimusi üksnes oma internetipoes müüdavate rakenduste kaudu. Kirjastused saavad internetitellimusi endiselt pakkuda oma veebilehe kaudu või muul viisil, kuid nad ei saa enam tellimusi töödelda iPhone'i rakenduse kaudu, kasutades Apple'it vahendajana.
See, kas Apple'i tegutsemine on vastuolus ELi konkurentsieeskirjadega, oleneb paljudest faktilistest, õiguslikest ja majanduslikest tahkudest. See eeldab muu hulgas, et Apple'il oleks asjaomasel turul valitsev seisund. Niisuguste asjaomaste turgude piirid on hägused, sest tegemist on ikka veel üsna uue ja areneva sektoriga, ning samuti on olemas mitu võrreldavat platvormi ja seadet, mis täidavad samasugust ülesannet, ning mõningail neist on ka rakenduste internetipood ning tarbija nõudlus elektroonilise ja/või trükimeedia järele on ebaselge ja muutuv.
Kui turg on korrektselt kindlaks määratud, tuleb käsitleda ka turgu valitseva seisundi küsimust. Euroopa Kohus on turgu valitseva seisundi määratlenud kui seisundi, mille puhul ettevõtja majanduslik võim annab talle võimaluse takistada asjaomasel turul tõhusa konkurentsi säilimist, andes kõnealusele ettevõtjale võimaluse käituda märkimisväärses ulatuses sõltumatult oma konkurentidest, klientidest ja lõppkokkuvõttes tarbijatest.
Komisjon märgib eeskätt seda, et muud rakenduste platvormid on olemas ning mitu ettevõtet on hiljuti toonud turule - või kavatsevad teha seda lähitulevikus - seadmed, mis täidavad samasugust ülesannet nagu iPad. Komisjon jälgib Apple'i kaubanduspoliitika arengut ning suhtleb pidevalt liikmesriikide konkurentsiametitega.
Ivo Belet
(NL) Lugupeetud juhataja! Täna pärastlõunal teatas Apple tõepoolest, et soovib tellijatele pakkuda uut mudelit, kuid selge on see, et ta soovib kasutada ära oma turuseisundit - vaatamata sellele, kas tegemist on valitseva turuseisundiga või mitte -, et saada endale kirjastuste kliendiandmeid. Pikaajalises plaanis võib see olla eriti kahjulik Euroopa kirjastustele ning ka massiteabevahendite mitmekesisusele.
Seepärast soovin küsida: kas te olete valmis tegutsema, vaatamata sellele, kas tegemist on turgu valitseva seisundi juhtumiga või mitte, ja millal te midagi ette võtate, kui üldse? Teisisõnu, kas te võiksite selgitada, milline on teie ajakava selles küsimuses? Kas komisjoni võetavate meetmete puhul on tegemist nädalate või kuudega?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Lugupeetud juhtaja! Austatud volinik, soovin tänada teid vastuse eest, kuid minu arvates jätsite nimetamata ühe väga olulise asjaolu, nimelt selle, kas me suudame üldse ette kujutada, kui suurt osa Euroopa turust Apple oma uue tootega valitseb? Te vastasite küsimusele üldsõnaliselt ja ütlesite, et küsimust uuritakse praegu. Arvan aga, et peaksime teadma, kas tegelikkuses on oht, et Apple hakkab Euroopa turgu valitsema.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Seda näeme tulevikus, kas Apple saavutab turgu valitseva seisundi, sest turg on alles arenemisjärgus. Meil tuleb hinnata, milline see turg on ja mida tähendab sellel turul valitsev seisund. Mis puudutab selle turu suurust, siis praegu on tegemist väikse turuga ning ennatlik on rääkida ükskõik millistest komisjoni meetmetest.
Kui tehakse palju võistlevaid ettepanekuid ning Apple'il ei ole nimetatud tootega seoses valitsevat seisundit, ei ole komisjonil vaja meetmeid võtta. Nagu ma ütlesin, jälgib komisjon olukorda ELi konkurentsiõiguse eeskirjadest lähtuvalt ja kui on vaja midagi ette võtta, teeb ta seda sõltumatult ja õigel ajal, kui me jõuame järeldusele, et meetmeid on vaja. Seega võite olla kindlad, et vajaduse korral me tegutseme.
Juhataja

Teema: investeeringute kaitse seoses ELi ja Venemaa vaheliste läbirääkimistega, mis käsitlevad uut partnerlus- ja koostöölepingut
Kas komisjon tõstatab Vene Föderatsiooniga uue partnerlus- ja koostöölepingu üle läbirääkimisi pidades küsimusi, mis on seotud investeeringute kaitsega, eelkõige energiasektoris? Arvestades arvukaid juhtumeid, kus Euroopa energiaettevõtted tõrjuti Venemaa turult välja, ilma et neil oleks olnud võimalik leida erapooletut ja õiglast kohalikku kohtulikku kaitset, kas komisjon kavatseb lisada Vene Föderatsiooni uude partnerluslepingusse või täiendavatesse majanduslepingutesse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi?
Milline on komisjoni seisukoht energiaharta lepingu suhtes? Kas komisjon loodab endiselt, et Vene Föderatsioon kirjutab energiaharta lepingule uuesti alla ja kunagi selle ka ratifitseerib? Või lisatakse sarnased sätted investeeringute kaitse kohta energiasektoris uude partnerluslepingusse?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! 2008. aasta lõpu seisuga oli ELi välisinvesteeringute kogusumma 92 miljardit eurot ning sellega on ta kaugelt suurim välisinvestor Venemaal.
Mis puudutab energiasektorit, siis EL soovib kindlalt tagada, et energiaharta lepingus sätestatud peamised põhimõtted kaasataks ka käimasolevatesse ELi ja Venemaa Föderatsiooni läbirääkimistesse uue lepingu üle. Asjaomased sätted peaksid hõlmama energiasektori investeeringute kaitset ja eeskätt tugevat vaidluste lahendamise mehhanismi.
Niisugune käsitlusviis ei kõiguta aga ELi üldist veendumust, et energiaharta leping on jätkuvalt väärtuslik mitmepoolne vahend, millega reguleeritakse rahvusvahelisi suhteid energiavaldkonnas. Lepingu ainulaadseks omaduseks on asjaolu, et sellega kehtestatakse investeeringute kaitse ülekandmisele õiguslikult siduvad eeskirjad ning et see sisaldab sätteid, mis reguleerivad vaidluste lahendamist energiasektoris.
Euroopa Liit on seisukohal, et Venemaa taasosalemine energiaharta lepingu protsessis, millele viidati viimasel ELi ja Venemaa tippkohtumisel, on väga oluline, ning Euroopa Liit on selle suhtes avatud ja aitab Venemaa taasosalemisele igati kaasa. Seda arvestades on ELil hea meel, et Venemaa näitab üles huvi õiguslikult siduva energiaraamistiku vastu, nagu võib järeldada hiljutisest ettepanekust rahvusvahelist energiajulgeolekut tagava konventsiooni eelnõu kohta. Energiaharta ajakohastamine oleks seda ettepanekut käsitlevate mitmepoolsete läbirääkimiste jaoks sobilik kontekst.
Laima Liucija Andrikien
Mul on üks lisaküsimus. Me töötame Euroopa Parlamendis praegu Euroopa tulevase investeerimispoliitika kallal. Seoses Venemaaga kuuleme sageli Vene ettevõtete laienemisest Euroopa turule, eriti energiasektoris, kuid samal ajal on Euroopa investoritel Venemaal väga keeruline investeerida, eriti niisugustes sektorites, mida Venemaa peab strateegiliselt olulisteks, nagu energiasektor. Kuidas on komisjonil kavas uue partnerluslepingu raames tagada investeerimissuhetes vastastikkuse põhimõtte järgimine?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ühe nädala pärast on meil kohtumine Vene valitsusega ning kindlasti arutatakse investeerimispoliitika küsimusi, sest etteheiteid on mõlemal poolel. Venemaa väidab muu hulgas, et mõningaid tema investeeringuid ei hinnata ELis. Niisiis on läbirääkimised käimas.
Samal ajal võin ma kindlasti öelda, et viimasel aastal on hakanud suhted mõningate üsna keeruliste probleemidega seoses paranema - Venemaa on valmis arutama küsimusi põhjalikumalt ja üksikasjalikumalt. Mina usun siiski, et suhted peaksid põhinema kokkuleppel ja uued kokkulepped, mida ma nimetasin ning mis tuginevad partnerlus- ja koostöölepingule, hõlmavad tugevaid investeeringute kaitset käsitlevaid põhimõtteid. See on ainus viis, kuidas me saame tõepoolest ära hoida olukorra, kus üks pool süüdistab teist eeskirjade rikkumises.
Poliitiliste suhete praegune areng annab lootust, et meil õnnestub leping allkirjastada ja lisada sellesse üsna jõulised sätted. Viimasel aastal on meie suhted ilmselgelt teatud määral paranenud.
Juhataja

Teema: ELi toetus ülemaailmsele AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondile
2011. aasta eelarves on ülemaailmsele AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondile ette nähtud märkimisväärseid summasid (65 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 47 608 950 eurot maksete assigneeringutena).
Viimaste andmete kohaselt on fondis leitud suuri puudusi ning mõned liikmesriigid on lõpetanud fondi maksete tegemise, kuna fondiga on seotud korruptsiooni- ja altkäemaksuprobleemid.
Kuidas kavatseb komisjon tagada, et fondile eraldatud rahasid ei kasutata altkäemaksuks ja korruptsiooniks?
Mida on komisjon teinud tagamaks, et fond vastab jätkuvalt ELi rahaliste vahendite abikõlblikkust käsitlevatele eeskirjadele?
Kas komisjon on kaalunud katkestada fondile rahaliste vahendite eraldamist?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - See on väga asjakohane küsimus teema kohta, mida komisjon peab väga tähtsaks ja mida ta seepärast jälgib tähelepanelikult ning suure murega. Komisjon on ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi suur toetaja. Fond on olnud väga edukas ning mul on kavas teha fondiga igakülgset koostööd probleemide lahendamise nimel, et komisjon saaks ka edaspidi olla fondi üks suuremaid toetajaid.
Oluline on rõhutada, et need probleemid ei kerkinud esile fondis endas, vaid üksikutes riikides seoses inimestega, kelle ülesanne oli programmide rakendamine. Need on riigid, millele tuleb niisuguste probleemide ärahoidmiseks pöörata alati suurt tähelepanu. Üldiselt on teada, et ülemaailmse fondi peainspektor korraldas 33 riigis uurimisi 4,8 miljardi USA dollari suuruse summa kasutamise kohta. Uurimisi on tehtud kas järjepidevalt või siis, kui on saadud teavet vahendite võimaliku väärkasutamise kohta. Uurimine on nüüd lõppenud ning tavapärase korra kohaselt koostas peainspektori büroo aruande ja avaldas selle fondi veebilehel.
Niisugune tegevus on aidanud muuta fondi välja kuulutatud korruptsiooni täieliku sallimatuse poliitika rakendamist tõhusaks ja läbipaistvaks. Komisjon tellis omalt poolt fondi kohta sõltumatu viieosalise auditi, mida tuleb ELi finantsmääruse kohaselt teha kõikide organisatsioonide puhul, mis saavad ELilt rahalist toetust. Auditi 2010. aasta novembris esitatud aruande kohaselt olid audiitorid üldiselt seisukohal, et fondi sisekontrolli valdkonnas järgitakse põhimõtteid, mis käsitlevad kohustuste ning riiklikku kontrolli ja piirkondlikku finantsaruandlust hõlmava vastutuse jagunemist. Seega on olemas tavapärased mehhanismid ja kontroll, mis tagavad, et abiandjatelt saadud vahendeid kasutatakse asjakohaselt.
Audiitorid tegid aga mitu ettepanekut selle kohta, kuidas parandada vahendite haldamist lisaks olemasolevale riskijuhtimise strateegiale. Selle aruande põhjal arutab minu talitus praegu vajalikke muudatusi, mille abil parandada ja kiirendada fondi reformimist. Vastav kava kiideti heaks 4. jaanuaril. Institutsioonilise hindamise järelmeetmena võtame ette ka teise kontrollkäigu, sealhulgas külastame riike. Ma võtsin juba fondi tegevdirektori Kazatchkinega 27. jaanuaril 2011. aastal kirja ja 2. veebruaril 2011. aastal telekonverentsi teel ühendust ning juhtisin tähelepanu kiireloomulisele vajadusele korraldada lisareforme, et tugevdada veelgi fondi kohapealseid juhtimisprotsesse ja juhtimisalast tegevust.
Vahepeal tegi fondi sekretariaat 2. veebruaril toimunud juhatuse koosolekul ettepaneku, et fondi järelevalvemehhanism korraldaks välishindamise. Juhatuse liikmed olid sellega nõus. Seega, vastuseks küsimusele, kas komisjon on kaalunud võimalust katkestada fondile ELi rahaliste vahendite eraldamise, soovin teile teada anda, et komisjon teatas fondi tegevdirektorile ja juhatuse liikmetele, et ELi toetus fondile on peatatud. Samal ajal pean aga oluliseks, et EL ja eeskätt komisjon peaksid jätkuvalt tähtsaks oma üldisi kohustusi, mis puudutavad fondi eesmärke, reformimist ning strateegiat, mis hõlmab kohandumist riikide ja tervishoiusüsteemidega.
Sellega seoses määrab komisjon kindlaks selged kriteeriumid, mida hakatakse kohaldama enne, kui maksed fondile jätkuvad. Nende meetmetega tagatakse pettuse ennetamine ja avastamine ning need ei puuduta elutähtsa ravi osutamist patsientidele, kuid samal ajal tuleb mõista, et meil on vaja kehtestada uued ja tõhusamad kontrollimehhanismid väga kiiresti, sest aeg möödub ja maksete kinnipidamine määramata ajaks ei ole parim valik. Meil on vaja ka täiendavaid tugevamaid riiklikke kontrollimeetmeid vähendamaks rahaliste vahendite väärkasutamise riski, et me saaksime seejärel makseid jätkata. Nagu ma ütlesin, on komisjon jätkuvalt fondi innukas toetaja, sest fond on saavutanud suurepäraseid tulemusi, kuid samas on esinenud pettusi ning nendega tuleb asjakohaselt tegeleda.
Anne E. Jensen
(DA) Lugupeetud juhataja! Soovin tänada volinikku fondile avaldatud toetuse eest, aga ka selle eest, et juhtunu käsitlemiseks võeti otsustavaid meetmeid ja et selle küsimusega on tegeletud väga põhjalikult. Soovin volinikult küsida, milline on väljapakutud konkreetne ajakava seoses fondi maksete külmutamisega. Kui kiiresti loodab ta leida probleemidele lahenduse? Fondi andmete kohaselt on osa inimesi, kes vastutavad vahendite väärkasutamise eest, vahistatud. Meetmeid on võetud. Ma soovin teada, kui kaua läheb tema arvates aega, et maksed fondi saaksid jätkuda.
Michael Cashman
Lugupeetud volinik! Kas teie arvates on ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond elulise tähtsusega ja kas rahastamise peatamine praegu ei ole kuritegelik, sest sellega lõpeksid need elusid päästvad projektid?
Kas te olete nõus, et me peame - nagu te ka ütlesite - tugevdama küll kontrollimehhanisme, aga ka oma kohustusi, et tagada fondist antav abi inimestele, kes seda enim vajavad - neile, keda ohustab AIDS/HIV, malaaria ja tuberkuloos?
Nurjatu korruptsiooni pärast ei pea kannatama süütud inimesed, kellel on AIDS/HIV või keda ohustavad malaaria või tuberkuloos.
Georgios Papanikolaou
- (EL) Lugupeetud juhataja! Ka mina tänan volinikku vastuse eest. Avaldatud andmete kohaselt eraldas EL 2002.-2010. aastani ülemaailmsele AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondile 972,5 miljonit eurot. See moodustab ligikaudu 50% fondi kõigist vahenditest.
Minu küsimus on järgmine: kas peale selle, mida te rääkisite meile enda tuvastatud probleemide kohta, on komisjon koostanud hindamisaruande või uurinud, kas kogu seda raha on kasutatud sihipäraselt?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Sellel küsimusel on kaks poolt. Ma tunnistan, et fond teeb suurepärast tööd, et jõuda nendeni, kes seda enim vajavad. Selles ei ole mitte mingisugust kahtlust.
Samal ajal on aga tegemist avaliku sektori vahenditega. Avaliku sektori vahendid on maksumaksja raha ning üks väärkasutuse või pettuse juhtum võib hävitada sadade tuhandete inimeste töö. Seega tuleb meil leida lahendus väga kiiresti. Olen seadnud eesmärgi kehtestada lisameetmed suveks, et me saaksime sügisel makseid jätkata. Usun, et see on teostatav.
Me oleme määranud kindlaks valdkonnad, kus me neid vajame - nimelt riiklikul tasandil. Keskametit kontrollitakse hästi ning kui me kanname raha üle, on kõik korras. Kui aga seda raha hakatakse kasutama asjaomases riigis, on liiga palju riskielemente. Kui te näeksite, milliseid riike see puudutab ja kui suured on nende jaoks ette nähtud rahastamispaketid, siis mõistaksite, et need summad on liiga suured maksete peatamiseks ning et sellepärast on meil vaja reformide väga kiiret elluviimist.
Kui järgmisel aastal avastataks, et rahalisi vahendeid on väärkasutatud, oleksite esimesed, kes tuleksid mulle ütlema, et ma teadsin juhtumitest ega võtnud midagi ette. Ma ütleksin, et ma mõtlesin vaid haigete inimeste peale. See ei oleks aga rahuldav vastus.
Kui me lahendame selle probleemi poole aastaga, suveks, siis me ei avaldaks fondi toimimisele sisulist mõju, vaid muudaksime usaldusväärsemaks nii fondi kui ka ELi maksumaksja raha kasutamise viisi.
Juhataja

Teema: CE-märgis
Kas komisjon võiks anda ülevaate CE-märgise tugevdamisel tehtud edusammudest, et edendada Euroopa toodete eksporti näiteks Lõuna-Ameerika ja Aasia turgudele? CE-märgise tugevdamine oli üks lubadustest, mida volinik Tajani andis ametisse nimetamisel.
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja, austatud Jim Higgins! CE-märgis on siseturu tõrgeteta toimimise jaoks otsustava tähtsusega mehhanismi nähtav osa.
2008. aastal vastu võetud uus õigusraamistik tugevdas märgi usaldusväärsust kolmel viisil. Esiteks tugevdati CE-märgisega toodete sertifitseerimissüsteemi kontrolli. Teiseks kehtestati riiklike asutuste turujärelevalve kohustus, mille kohaselt tuleb kontrollida tootjate vastavusdeklaratsioone ning sõltumatute organisatsioonide väljastatud sertifikaate, mille alusel on lubatud toodetel kasutada CE-märgist. Kolmandaks tuleb liikmesriikidel tugevdada tollikontrolli, et Euroopa ja maailma turul oleksid ringluses vaid tooted, mis vastavad õigusaktides kehtestatud nõuetele.
Veel mõni aeg tagasi ei olnud meil CE-märgist kaitsvaid vahendeid, kuid nende vahendite loomine ning uue õigusraamistiku tõhus rakendamine tugevdab märgise usaldusväärsust ja niiviisi parandab ka märgist kandvate toodete mainet Euroopa turul ning sellest tulenevalt ka rahvusvahelistel turgudel. Peale selle vähendatakse imporditud toodete rangema kontrollimisega võimalust, et CE-märgist maailmaturul kuritarvitatakse. Pealegi, pärast Euroopa Parlamendi asjakohast taotlust algatas komisjon tulemuslikult märgise teavituskampaania, mis on suunatud nii ettevõtjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kui ka tarbijatele.
Kampaania eesmärk on anda huvitatud pooltele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, parem ettekujutus selle kohta, mida see märgis endast kujutab ja kuidas toimib selle aluseks olev mehhanism, et nad saaksid märgist käsitlevaid eeskirju asjakohaselt rakendada ja võltsingute või ohtlike toodete korral ennast kohtus paremini kaitsta. See muudab Euroopa tooted konkurentsivõimelisemaks.
Meie lepingud ja kõnelused kolmandate riikidega, sealhulgas Mercosuri ja Ladina-Ameerika riikidega, eelkõige Argentinaga, peaksid aitama edendada CE-märgise aluseks olevat õiguslikku ja tehnilist mudelit. Maailma nimetatud piirkondade riikide esindajatega suhtlemise ajal püüan ma selgitada neid punkte ning mõistagi suruda läbi lahendusi, mille rakendamises me kokku leppisime. Ma lähen kevadel Ladina-Ameerikasse ning külastan Brasiiliat, Argentinat ja Tšiilit ning see teema on ka nende riikide valitsuste esindajatega kohtumiste päevakorras.
Loomulikult kinnitan ma veel kord oma lubadust teha teiega tihedat koostööd, et CE-märgise aluseks olev mehhanism toimiks korrektselt ning et liikmesriigid täidaksid oma kohustusi, mille eesmärk on muuta meie tooted konkurentsivõimelisemaks. Ma teavitan teid mõistagi korrapäraselt nimetatud valdkonna arengust ning lubage mul meelde tuletada, et komisjon analüüsib kõnealust olukorda ning esitab Euroopa Parlamendile määruse (EÜ) nr 765/2008 kohaselt 2013. aastaks aruande selle kohta.
Jim Higgins
Soovin tänada volinikku vastuse eest. Arvan, et see idee on väga hea. See on suunatud tarbijatele ning käsitleb ELis toodetud kaupade mainet ja usaldusväärsust. Ma ei leia aga Eurostatist mitte mingisugust teavet märgise kohta, näiteks seda, kui palju see sümbol Euroopa ettevõtete jaoks väärt on või kui suur osa eurooplastest üldse teab, mis on CE-märgise eesmärk.
Samuti usun, et meil tuleks seda rohkem kasutada. 2010. aasta aprillis korraldati Hannoveri messil ulatuslik CE-märgise edendamise kampaania, kuid me ei kasuta siiski piisavalt märgise võimalusi. Meie tegevus vajab tunduvalt kooskõlastatumat jõupingutust, sest märgis pakub tõepoolest palju võimalusi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Kuna te nimetasite ELi konkurentsivõimet ja mul on hea meel teie püüdluste üle arendada ELi tööstuspoliitikat, soovin küsida teilt järgmist: kui suurel osal ELi turu toodetest on CE-märgis ja kui suur osa Euroopa siseturul pakutavastest toodetest on valmistatud Hiinas?
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel, et esile toodi mitu probleemi, millele ka meie keskendume, sest ausalt öeldes on ELi kas seaduslikult või ebaseaduslikult toodud tooted sageli võltsitud. Kahjuks ei ole aga ei komisjonil ega ka ühenduse institutsioonidel tolliameteid ega politseijõude, et sissetoodavaid tooteid kontrollida. Seega tuleb meil usaldada kontrolli, mida teevad liikmesriigid, kui CE-märgisega tooted ELi sisenevad ja turule viiakse.
Ma selgitan seda kohe lähemalt, et vastata Jim Higginsi lisaküsimusele, kuid tahan siinjuures selgeks teha, et me algatasime teavituskampaania, millega soovime lisaks CE-märgise edendamisele teha ka nii, et toodetel oleks rohkem tagatisi, püüdes kindlaks määrata võltsitud tooted.
Ma olen pikemat aega mõelnud, et Rotterdami sadama külastamine - enamik mänguasju saabub sinna - oleks hea idee. Tõenäoliselt lähen sinna ise, et juhtida tähelepanu asjaolule, et komisjon keskendub ELi ühe tema tähtsama sadama kaudu väljastpoolt saabuvate toodete kontrollimisele.
Nõustun tähelepanekuga, et CE-märgise kasutamist tuleb edendada. Oleme alles algusetapis ning usun, et peaksime samal kursil jätkama. Seda tahetakse saavutada teavituskampaaniaga, mis korraldati Euroopa Parlamendi taotlusel. Kui ma olin veel Euroopa Parlamendi liige, saavutasime palju sellega, et nõudsime ELile oma märgist, mis tagaks eeskätt ELi eeskirjade täitmise. Tegelikult ei tohiks me unustada, et CE-märgis ei ole Euroopa kvaliteedimärgis, vaid tähendab üksnes seda, et teatavad ELi eeskirjad on täidetud. See on järelikult teatav enese- või kolmanda poole tehtud sertifitseerimine.
Mõned siinse parlamendi liikmed loodavad, et CE-märgisele järgneb kvaliteedimärgis, ning aasta tagasi, kui ma esitasin oma kandidatuuri komisjoni liikmeks saamiseks, andsid parlamendiliikmed mulle kuulamisel mõista, et loodavad selle suhtes minu peale. Ma ei ole kindlasti nimetatud mõtte vastu, kuid arvan, et kõigepealt tuleb meil edendada ja suurendada CE-märgise kasutamist ELi teavituskampaania abil. Vaja on teha veelgi rohkem ja järgmises etapis tuleb meil mõelda edasiste projektide peale. Kõigepealt tuleb meil aga teha nii, et CE-märgis saaks kõikide ELi ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks tavapäraseks, kuid see eeldab tõenäoliselt rohkem teavet.
Võin teile kinnitada, et olen seadnud endale eesmärgi levitada võimalikult palju teavet. Mul on hea meel, et toimuvad niisugused arutelud ja esitatakse küsimusi, nagu praegu - ma tänan Jim Higginsit selle eest -, sest need tekitavad nii Euroopa Parlamendi ja tema liikmete töö kui ka voliniku ning komisjoni ja Euroopa Parlamendi esinduste töö kaudu ELis mõttevahetuse märgise üle.
Oluline on teavitada liikmesriike ja ettevõtlusorganisatsioone selle vahendi kasutamise tähtsusest ning samavõrd tähtis - ja ma rõhutasin seda juba oma sõnavõtus - on avaldada liikmesriikidele survet, et nad oleksid jätkuvalt valvsad nii piiril kui ka turul, et lahendada või vähemasti püüda vähendada võltsimise ja CE-märgise väärkasutamise probleemi ning sellega kaitsta meie tooteid ja tagada ELi õigusaktide järgimine, millega omakorda kaitstakse eeskätt tarbijate huve.
Teema: liikmesriikide ettevõtluskeskkonna ebaühtlus
Euroopa 2020. aasta strateegia üks peamisi prioriteete on ettevõtluse toetamine ettevõtluskeskkonna arendamise ja parandamise poliitika rakendamise abil, pidades eelkõige silmas väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Kuid liikmesriikide ettevõtluskeskkondade vahel võib täheldada suuri erinevusi, sest paljudes liikmesriikides pidurdavad ettevõtlust uue ettevõtte loomisega seotud koormavad bürokraatianõuded ja suured kulud. Majanduskriis süvendas probleemi veelgi ning seetõttu on ettevõtluskeskkond ning areng ELi piires ebaühtlane.
Kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele: kas komisjoni arvates on Euroopa 2020. aasta strateegias eesmärgiks seatud ettevõtluse arengu eesmärk realistlik ja järgmise kümne aasta jooksul kõigis liikmesriikides saavutatav, arvestades eespool osutatud erinevusi?
Kas komisjon kavatseb liikmesriikidele soovitada konkreetse poliitika ja ühise raamistiku rakendamist, et ületada ettevõtluse arengut pidurdavad probleemid?
Teema: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
Kas komisjon võiks anda ülevaate olemasolevatest meetmetest nende Euroopas paiknevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamiseks, kes soovivad eksportida ja investeerida areneva majandusega riikidesse nagu Hiina?
Teema: ettevõtlus kokkuhoiumeetmeid rakendavates riikides
Kas on kavandatud mingeid meetmeid ettevõtluse toetuseks, eelkõige neis riikides, kus rakendatakse rangeid kokkuhoiumeetmeid?
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja! Ma püüan vastata võimalikult täpselt, nagu ma tegutsesin siis, kui olin Euroopa Parlamendi liige. Me käsitleme suurt huvi pakkuvaid küsimusi ja komisjon soovib eeskätt toetada ettevõtlust, parandada ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ettevõtluskeskkonda ning aidata neil saada juurdepääsu kolmandate riikide turgudele. Ma pean neid kolme teemat esmatähtsaks.
Seepärast vaadataksegi lähipäevade jooksul läbi Euroopa väikeettevõtlusalgatus "Small Business Act” (SBA), mille komisjon 2008. aastal vastu võttis. SBA põhimõtted ja sätted on täielikus kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga ning neid rakendatakse kindlasti riiklikul tasandil, sest kõik sidusrühmad toetavad neid. Teisisõnu osalevad kõik - nii liikmesriigid kui ka äriorganisatsioonid - saavutatud tulemuste jälgimises.
Me soovime teha nii, et põhimõtteid, mida toetati lahkelt SBAs ja millega tahetakse edendada ettevõtlust ning juurida välja tava, mille kohaselt mõeldakse meetmete koostamisel alati väikeettevõtjatele, rakendataks nii ELi kui ka riiklikul tasandil.
Me koostasime VKEde jaoks juba ka testi, mille abil tahetakse võtta rohkem arvesse menetlusi, mida kasutatakse mitmesuguste VKEsid piiravate meetmete ja kohustuste mõju hindamisel. Läbi vaadatud SBA hõlmab meetmeid, mille abil ühtlustatakse selle testi kasutamist ja parandatakse hindamise kvaliteeti. Peale selle julgustatakse kõiki liikmesriike võtma omaks samasugune käsitlusviis riiklike otsuste tegemisel.
Me oleme teadlikud vajadusest vähendada bürokraatiat ja kaotada erinevused riikide vahel ning seega viitame konkreetsetele meetmetele - näiteks ühtsete teeninduspunktide ja e-valitsuse kasutamine -, et püüda protsessi selles valdkonnas kiirendada. Komisjon korraldab ka parimate tavade jagamist liikmesriikide ametnike vahel teatavatel konkreetsetel teemadel.
Ettevõtluse stimuleerimiseks noorte seas ja piiriülese kaubavahetuse edendamiseks Euroopas - mis on Euroopa Parlamendi järjekordne algatus - oleme loonud noorte ettevõtjate jaoks Erasmuse programmi ning selle tulemused on olnud head. Seepärast on meil kavas püüda luua projektile õiguslik alus ning muuta see katseprojektist alaliseks programmiks.
Meil on kavas ka meetmeid, mis on suunatud konkreetselt naisettevõtjatele - meil on naisettevõtluse võrgustik, kuhu kuulub 250 saadikut 22 Euroopa riigist. Loodan, et see võrgustik laieneb veelgi. Ja viimaseks, me teeme tööd selle nimel, et luua naisettevõtjate juhendamisprogrammid vähemalt 12 ELi liikmesriigis.
Mis puudutab VKEdele antavaid toetusi seoses eksportimise ja EList väljapoole investeerimisega, siis eelmise aasta alguses algatasime ulatusliku avaliku arutelu oma kavatsuse kohta tugevdada toetusmeetmeid. Selle arutelu tulemused võimaldavad meil kohandada väljapakutud suuniseid, mille abil edendatakse VKEde toetusteenuseid, ning samal ajal tagada avalike vahendite tõhus kasutamine.
Meil on juba palju kogemusi selle kohta, kuidas aidata VKEdel saada rahvusvaheliseks ettevõtteks. Pean siinjuures silmas projekte, mis on osutunud väga edukaks, nagu tugikeskus, mis on mõeldud VKEdele ja käsitleb intellektuaalomandi õigusi Hiinas, samuti ELi-Jaapani tööstuskoostöö keskus, ettevõtlusvõrgustik Enterprise Europe ning koolitusprogrammid. Peale selle koostame praegu Euroopa Parlamendi rahastatud uuringu tulemuste põhjal teatist VKEde toetamise edendamise kohta kolmandate riikide turul.
Mis puudutab niisuguseid tärkava majandusega riike nagu Hiina, siis võin kinnitada, et SBA raames kasutas komisjon Euroopa Parlamendi poolt ettevalmistusteks eraldatud vahendeid, mille abil saime luua Hiinas ja Indias VKEde abi- ja toetuskeskused. Olin eelmise aasta novembris ka ise Pekingis ELi VKEde Hiina-keskuse avamisel.
Samuti võin teile öelda, et homme määrab komisjon ametisse VKEde erisaadiku, kelleks saab ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi peadirektori asetäitja Daniel Calleja Crespo, kes kontrollib hoolikalt SBA rakendamist ning on VKEde kontaktpunkt.
Komisjoni dokument, mida praegu vastu võetakse, kutsub kõiki liikmesriike ja kohalikke asutusi määrama ametisse VKEde saadiku, et juhendada SBA rakendamist ELi piirkondades. Mul on hea meel teile öelda, et olen saanud juba heakskiitvaid vastuseid mitmest liikmesriigist ja ELi piirkonnast.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Austatud volinik, tänan teid vastuse eest, see kõik on väga sihikindel. Kui nüüd aga veidi ajas tagasi minna, siis konkurentsivõime nõukogu kutsus 2008. aasta detsembris liikmesriike üles vähendama äriühingu asutamise aega nii, et see kestaks kuni kolm päeva, ning mõistagi lubas komisjon seda jälgida.
Kolm aastat hiljem - keset majanduskriisi - näeme, et Kreekas kulub äriühingu asutamisele 15 päeva, Austrias 11 päeva, Soomes 8 päeva ning Belgias vaid poolteist päeva. Teisisõnu on liikmesriikide vahel suured erinevused.
Minu küsimus on järgmine: kuna me kõik nõustume, et ettevõtlus on majanduskasvu eeldus, siis kuidas saab komisjon valitsuste pelga julgustamise asemel avaldada neile tõsist survet, et meil oleks võimalik seda menetlust ühtlustada?
Brian Crowley
Tahaksin juhtida tähelepanu kolmele asjaolule.
Esimene neist puudutab Hiina tugikeskust. Ehkki tegemist on suurepärase ideega, on VKEdel väga raske pääseda ligi sektoritele, milles nad konkreetselt tegutsevad. See näib sobivat rohkem suurtele ettevõtetele.
Teiseks, ühtse teeninduspunkti idee, mida ELis juba rakendatakse, võiks leida paremat kasutust BRIC-riikides, s.o Brasiilias, Venemaal, Indias ja Hiinas, et suurendada eksporti ja Euroopa ettevõtete väljapoole suunatud investeeringuid.
Kolmandaks ja viimaseks, seni on kõige tulemuslikum olnud ELi ja Jaapani vaheliste suhete mudel. See on toiminud hästi nii kaubandus- kui ka investeerimisvaldkonnas. Võib-olla peaksime selle eeskujuks võtma.
Marian Harkin
Ma arvan, et minu küsimus on veidi keeruline, sest seostub riikidega, kus rakendatakse rangeid kokkuhoiumeetmeid, nagu minu kodumaal Iirimaal.
Kõige olulisem ongi, et VKEd vajavad juurdepääsu krediidile, kuid nad ei saa seda mitmel põhjusel, muu hulgas võib-olla ka sellepärast, et pangad soovivad suuremat tagatist, kui nad suudavad anda, või mõnikord ka sellepärast, et VKEd ei taha riskida laenata praegu, kui majanduskasvu ei ole.
Seda arvestades soovin küsida, kas komisjon võiks toetada muid meetmeid, nagu laenutagatiste skeeme või ka näiteks ELi mikrokrediidirahastu laiendamist?
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Mul on tõepoolest hea meel, et VKEde küsimus on parlamendi arutelu keskmes juba teist päeva järjest. Eile õhtul käsitlesime konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning seda, kuidas võimaldada tulevase kaheksanda raamprogrammi raames VKEdele ja mikroettevõtetele juurdepääsu ELi-poolsele rahastamisele. Me märkisime ka, mida me oleme juba teinud ja mida teeme selle kategooria ettevõtete jaoks.
Nagu ma oma sõnavõtus ütlesin - ja nagu ma ka eile esile tõin -, olen seisukohal, et VKEde toetamine on ülioluline mitmel põhjusel. VKEd on eeskätt otsustav vahend praegusest kriisist väljumiseks. ELi 2020. aasta strateegiaga asetame reaalmajanduse uuesti majanduspoliitika keskmesse. VKEd on meie reaalmajanduse alustala ning sellest tulenevalt arvan, et VKEd võivad täita ka sotsiaalvaldkonnas tähtsat rolli, sest loovad ELis uusi töökohti isegi ajal, mil suured tööstusettevõtted teevad ümberkorraldusi.
Seega tuleb meil luua tingimused, et VKEd saaksid olla konkurentsivõimelised. Konkurentsivõime on innovatsiooni sünonüüm ning selleks, et nad saaksid olla innovatiivsed, tuleb meil tagada VKEdele juurdepääs krediidile. Tänu Euroopa Parlamendi toetusele saime vastu võtta direktiivi, mis käsitleb riigiasutuste ja ettevõtetevaheliste maksete hilinemist ning kuulub SBA kohaldamisalasse. Tegemist on suurepärase tulemusega ning ma loodan, et liikmesriigid hakkavad seda kogu ELile siduvat direktiivi rakendama 24 kuu jooksul alates eelmise aasta oktoobrist või võib-olla isegi enne lõpptähtaega. Sellega antakse turu käsutusse ligikaudu 180 miljardi euro ulatuses likviidseid vahendeid, millest saavad kasu VKEd.
Aga see ei ole kõik. Ma asutasin ka VKEde rahastamisfoorumi, millele on viidatud Euroopa Parlamendi raportis VKEsid ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi käsitlevate põhimõtete kohta. Tegemist on komisjoni uue algatusega, mille raames me uurime krediidile juurdepääsu probleeme ja pakume välja lahendusi neile. See ei ole mitte juhus, et meil õnnestus veenda Londoni väärtpaberibörsi nimetatud algatuses esimest korda osalema. See on tugev signaal Ühendkuningriigist ja võrdne finantsmaailma jõulise toetusega VKEdele. Järelikult teeb finantsmajandus tööd reaalmajanduse toetamiseks ja teenimiseks, mis on minu arvates oluline märk. Ma astun jätkuvalt samme, et toetada VKEde rahastamisfoorumit seoses krediidile juurdepääsuga ning selgitan välja kõik olemasolevad võimalused, sealhulgas käsitlen piiriülest riskikapitali ning püüan kaotada kitsaskohad Euroopa Investeerimispanga ja kohalike krediidiasutuste vahel, kes on lõppkokkuvõttes rahastamise tagajad.
Mida me peaksime tegema, et hõlbustada juurdepääsu ELi-poolsele rahastamisele? Me töötame praegu kaheksanda raamprogrammi kallal ning oleme saavutanud VKEde jaoks juba palju edusamme. Ma kordan seda, mida ütlesin juba eile õhtul, sest ei tea, kas austatud parlamendiliikmed, kes täna siin on, ka eile siin viibisid. Mis puudutab kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlevat määrust (REACH-määrus), siis vähendasin VKEdele kehtivat registreerimistasu 60% ja mikroettevõtetele kehtivat registreerimistasu 90%. Samuti tagasin, et nimetatud määruse rakendamise eeskirjad tõlgitaks kõikidesse ELi keeltesse. VKEd näevad seega tõelisi toetusmärke samuti selles valdkonnas. Meil on kavas teha sedasama mikroettevõtete jaoks ka ehitussektoris.
Olen korraldanud mitu mikrokrediiti käsitlevat kohtumist. Ma uurisin seda küsimust tähelepanelikult samuti kaks nädalat tagasi Brüsselis Itaalia valitsuse uue mikrokrediidi organisatsiooni esindajaga toimunud kohtumisel. See organisatsioon näib olevat väga hea näide. Loodan, et saan jagada teadmisi liikmesriikide parimate tavade kohta selles valdkonnas, et neid saaks ka mujal rakendada.
Mis puudutab loa saamise aja erinevusi, siis see on tõeline probleem. Kahtlemata tuleb meil avaldada liikmesriikidele survet, et nad vähendaksid bürokraatiat. Euroopa bürokraatia jaoks - mis on kahtlemata teatud määral koormav - on palju tehtud, kuid mõnikord on liikmesriikides valitsev bürokraatia üsna sarnane. Igal juhul usun, et menetluse ühtlustamine on kodanike huvides. Kui me ütleme, et peaksime mõtlema väikestele, tuleb meil tagada, et liikmesriigid kasutaksid seda testi sama moodi, nagu komisjon on hakanud kasutama. SBA läbivaatamise tutvustamine mitmes Euroopa pealinnas annab samuti võimaluse kutsuda liikmesriike üles lühendama VKEde asutamise loa väljastamise aega.
Teema: võrdsete võimaluste strateegia komisjonis
17. detsembril 2010. aastal käivitas komisjon uue võrdsete võimaluste strateegia kuni aastani 2014, milles on kehtestatud uued eesmärgid seoses naiste arvuga kõrgema ja keskastme juhtkonnas ning töölevõtmisel administraatorite (AD) ametikohtadele komisjoni peadirektoraatidesse, osakondadesse ja talitustesse.
Uue võrdsete võimaluste strateegia eesmärgiks on tagada võrdsed võimalused komisjonis töötavatele meestele ja naistele, kuid strateegia ei hõlma Euroopa Liidu muid institutsioone ja ameteid. Kas komisjoni välja töötatud võrdsete võimaluste strateegia mõjutab ka ELi muudes institutsioonides töötavaid naisi? Kas komisjon ei leia, et tuleks luua ühine võrdsete võimaluste strateegia, et tagada võrdsed võimalused ka Euroopa Liidu muudes institutsioonides ja ametites töötavatele meestele ja naistele? Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ning neid tuleks seetõttu kohaldada üldiselt ja eranditult kõigi ELi töötajate suhtes.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Mul on hea meel, et te minult seda küsite, sest mul on häid uudiseid. Alates 1. jaanuarist töötab komisjonis esimest korda rohkem naisi kui mehi. Me oleme väga uhked selle saavutuse üle, kuid teame, et sellega asi ei piirdu. Meil tuleb jätkuvalt teha tööd oma põhimõtetega, et suurendada naiskolleegide arvu komisjonis ka juhtiv- ja administratiivkohadel.
Seepärast võtsime vastu strateegia, mis kestab 2010.-2014. aastani, s.o komisjoni praeguse koosseisu ametiaja lõpuni. Me sooviksime tõepoolest saavutada olukorra, kus naiste osakaal oleks juhtivatel ametikohtadel 25%, keskastme juhtide seas 30% ning 43% administratiivkohtadel. Oleme viimase 15 aasta jooksul saavutanud üsna palju ning suutnud naiste osakaalu juhtivkohtadel märkimisväärselt suurendada. Mõistagi soovime jätkata sama moodi. Meil on kavas kasutada meetodit, mille kohaselt tuleks pensionile läinud töötajate asemele naised, kes moodustaksid juhtivtöötajate töölevõtmisel 30% ning keskastme juhtide ja administratiivtöötajate töölevõtmisel 50%. See tähendab järelikult, et kui nimetatud juhid pensionile lähevad, siis 30% või 50% nende asemele võetavatest töötajatest moodustaksid naised.
Et vastata teie küsimusele, uurisin ma olukorda teistes institutsioonides ning pean ütlema, et Euroopa Parlamendis on olukord päris hea. Arvud on väga muljetavaldavad. Seda ei saa aga öelda nõukogu kohta, kus tulemused on ausalt öelda veidi teistsugused. Kuid ma arvan, et parim võimalus edasisteks edusammudeks on see, kui me jätkame oma parimate tavade vahetamise poliitikat ning jagame ka oma põhimõtete elluviimisel saadud kogemusi.
Tean, et meie haldusasutuste juhid - peasekretärid - arutavad samuti seda olukorda korrapäraselt ning usun, et tänu heade tavade vahetamisele saavutame kõikides ELi institutsioonides asjakohased tulemused.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Tänan rõõmustavate uudiste eest. Mul on hea meel selle üle, et komisjonis on tööl rohkem naisi kui mehi. Soovin teilt aga küsida lisaküsimuse. Mis te arvate, kui kaua läheb aega, et Euroopa Komisjoni juhtivtöötajatest ei oleks mitte 25% ega 42%, vaid 50% naised? Kui kaua kulub selleks teie arvates aega? Te ütlesite, et saavutate kõnealuse olukorra oma ametiaja lõpuks.
Te ei andnud aga minu küsimusele selget vastust. Milline on teie kui voliniku arvamus ELi institutsioonide võrdsete võimaluste strateegia kohta? Pean silmas kõiki ELi institutsioone. See oleks hea eeskuju liikmesriikidele seoses nii avalikus kui ka erasektoris töötavate inimestega.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Ma täiendaksin kolleegi küsimust veidi ning küsiksin volinikult, kas võrdsete võimaluste strateegia on olemas. Siinjuures pean ma silmas uutest liikmesriikidest pärit isikute määramist ELi institutsioonide keskastme ja tippjuhtide ametikohtadele.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Tänan teid lisaküsimuste eest.
Nõustun teiega, et arvud, mida te nimetasite, ei näi võib-olla nii edasipüüdlikud, kui te oleksite seoses edaspidisega lootnud, kuid tõsi on see, et alates 1995. aastast, mil me alustasime komisjonis võrdsete võimaluste poliitika elluviimist, oleme suutnud naiste osakaalu juhtivkohtadel suurendada viis korda. See tähendab seda, et nüüd on nendel ametikohtadel viis korda rohkem naisi kui varem oli. Mõistagi tuleb meil vaadata lähtetaset. Ma nõustun teiega, et see oli väga madal. Meil tuleb arvestada ka seda, milline on Euroopa keskkond, milles me tegutseme.
See on osaliselt vastus ka teisele küsimusele, nimelt et meetmeid, mille abil neid tingimusi naistele luua, tuleb parandada, ja mitte ainult ELi institutsioonides, vaid ka liikmesriikides. Kõigepealt tuleb meil luua naistele niisugused tingimused, mis võimaldavad neil tõepoolest nendel kõrgetel ametikohtadel töötada. See tähendab piisavaid lastehoiuteenuseid, asjakohast töökeskkonda, paindlikku tööaega ning muid tingimusi, mis seda tõesti võimaldavad. Mõistagi luuakse neid järk-järgult. Arvan, et oleme ELi institutsioonides saavutanud üsna ranged standardid ning ka liikmesriikides on need tingimused mitmel tasandil tagatud.
Seepärast pakub kolleeg asepresident Reding välja strateegia, mida nimetatakse soolise võrdõiguslikkuse strateegiaks ärijuhtimises. Praegu on see veel komisjoni talituste töödokument, kuid kahe kuu pärast hakkavad seda arutama ärijuhid ning seejärel algab avalik arutelu. Millised on selle protsessi käigus saadavad õppetunnid? Kas me peaksime võtma kasutusele kohustusliku kvoodisüsteemi? Kas me peaksime pooldama niisugust süsteemi nagu meil komisjonis on, mille kohaselt me püüame luua soosivad tingimused ja juhtimisalased stiimulid nendele peadirektoraatidele, mis suudavad tõepoolest täita naistega seotud eesmärgid? Arvan, et pärast seda näeme asjakohaseid tulemusi.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Soovin esitada kodukorda puudutava märkuse ning tean, et paljud parlamendiliikmed nõustuvad minuga. Sellel ei ole midagi tegemist isiklikult teiega, vaid see puudutab infotunni korraldust.
Ühelgi õhtul ei tea ükski parlamendiliige kindlalt, mitu küsimust päevakorda võetakse, mitu lisaküsimust vastu võetakse, kui kaua võtab aega vastamine ja kas meil üldse on infotund komisjoni või nõukoguga. Sellega ei saa rahul olla. Ma kohtasin paruness Ludfordi. Ta jäi õhtusöögile tund aega hiljaks, sest lootis, et tema küsimus võetakse päevakorda. Ma lootsin, et minu küsimus võetakse päevakorda ning lükkasin kutse õhtusöögile tagasi. Kui muud mitte, siis parlamendiliikmetele tuleks öelda vähemasti seda, mitu küsimust päevakorda võetakse, ning siis nad saaksid teha oma plaane sellele vastavalt.
Tean, et saan kirjaliku vastuse, kuid kui mina või teised parlamendiliikmed tahaksime kirjalikku vastust, saaksime mugavalt kodust saata e-kirja ning saaksime ka vastuse e-kirjaga.
Tahtsin vaid seda öelda. Arvan, et probleemi tuleks arutada. Lugupeetud juhataja, sellel ei ole midagi tegemist teiega. Teie täidate oma ülesannet väga hästi. Ma ei taha tõepoolest olla teie suhtes lugupidamatu.
Juhataja
Lugupeetud kolleeg Kelly! Tänan teid sõnavõtu eest. Tahan öelda, et olles üks infotunni eest vastutavatest asepresidentidest, valmistab mulle muret asjaolu, et me ei ole institutsioonina suutnud komisjoniga ellu viia seda, milles me leppisime kokku oma institutsioonidevahelises kokkuleppes, s.o parandada infotunni korraldust. Mul on hea meel, et volinik Šefčovič on täna siin ja näeb vahetult meie probleeme. Seega loodan, et me saame juurde uut indu, et püüda olukorda parandada ja teha nii, nagu nägime ette institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimistel.
(Istung katkestati kell 20.50 ja seda jätkati kell 21.00.)
