Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine, sealhulgas ülemaailmse finantssüsteemi olukord (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni sõnavõtud Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise, sealhulgas ülemaailmse finantssüsteemi olukorra kohta.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, komisjoni president, daamid ja härrad, olen kindel, et mõistate, kui raske on parlamendi ees kõnelda vahetult pärast niisugust tunnete, inimlikkuse ja solidaarsuse hetke, mida praegu just kogesime, kuulates Ingrid Betancourti väga isiklikku jutustust ja üleskutset tegudele.
Peame siiski reaalsusse tagasi pöörduma. Euroopa Ülemkogu kohtub 15. ja 16. oktoobril. See uus istungjärk eeldab erilist tähelepanu praegusel kriisi ja ebastabiilsuse ajal, mis kutsub Euroopa Liitu üles poliitilise tahte väljendamisele, algatustele ja otsustele. Euroopa Ülemkogu töös domineerib majandus- ja finantsolukord.
Nagu ma parlamendile 23. septembril ütlesin, ei ole see kriis ainult Ameerika kriis. See on nüüd ka Euroopa kriis. See on nüüd rahvusvaheline kriis. See turgude ja meie finantssektori usaldusväärsuse kriis on mõne viimase päevaga isegi süvenenud. EL peab asuma täitma oma kohustusi.
Nõukogu eesistujariik on otsustanud mitte säästa jõupingutusi, et parandada riiklike algatuste koordineerimist ja kokkukuuluvust. Ta tegi seda laupäeval G7 Euroopa liikmete kohtumisel, komisjoni presidendi, Eurogrupi presidendi ja Euroopa Keskpanga presidendi juuresolekul. Ta tegi seda eile majandus- ja finantsministrite nõukogus. Ta teeb seda jälle Euroopa Ülemkogus 15. ja 16. oktoobril.
Oleme eurooplaste vahel jõudnud kokkuleppele, et on tarvis üksikasjalikumalt nõu pidada, mismoodi iga liikmesriik suudab hakkama saada kriisi mõjudega oma finantssüsteemis. Euroopa-sisene dialoog on konkreetne reaalsus. Valitsuste, administratsioonide, keskpankade, pangandusjärelevalvajate ja Euroopa Komisjoni vahel on pidev side. Nagu Jean-Claude Trichet meile meelde tuletas, vastutame me selles kriisis oma ressursside ja struktuuridega. Me ei ole föderaalne valitsus nagu Ameerika Ühendriigid. Meil pole midagi häbeneda. Me peame töötama institutsioonilises kontekstis, mis on meile omane. Praegu on aeg tegudeks. Kõige tähtsam on see, et eurooplased teevad koostööd ja täidavad oma kohustusi koos Euroopa Keskpangaga. Oma 6. oktoobri deklaratsioonis tuletas Euroopa Ülemkogu eesistuja Nicolas Sarkozy meelde, et ELi liidrid olid ühehäälsed oma soovis võtta vastu kõik vajalikud meetmed, et tagada finantssüsteemi stabiilsus.
Peaksime tervitama rolli, mis on Euroopa Keskpangal ning teistel keskpankadel - Ameerika, Briti, Rootsi ja Kanada keskpangal -, kes on just heaks kiitnud kooskõlastatud maksumäära vähendamise pool punkti. Peame edasi lükkamata tegutsemist jätkama. Nagu rahandusministrid eile oma kohtumisel rõhutasid, on tarvis kiiresti veenda hoiustajaid ja varustada pankadevahelist turgu. See on usalduse taastamise võimalus. Peame tegema ka finantsjuhtimise üksikasjaliku läbivaatamise süsteemi suhtes, mis on soodsam majanduse pikaajalise finantseerimise puhul, et eurooplasi säästma julgustada ning kõikumisi ja finantsspekulatsioone vähendada.
Ükski neist teemadest pole vastuolus konkurentsivõimelise ja innovaatilise finantstööstuse säilitamisega. Juhtimise parandamisel loodame väga Euroopa Komisjoni ettepanekutele. Need peavad olema kiired ja julged.
Eile jõudsid liikmesriigid kokkuleppele ühe viivitamatu vastuse suhtes: tagada esmalt finantsasutuste stabiilsus, siirates neisse kapitali või kasutades mistahes muud olukorrast tingitud vahendit. Sellest seisukohast võttes on täna hommikul Briti peaministri väljakuulutatud meetmed äärmiselt teretulnud. Need on selgelt kooskõlas kohustustega, mille riigi- ja valitsusjuhid 6. oktoobril võtsid. Vahepeal on Prantsusmaa otsinud õiguslikku struktuuri, mis võimaldaks valitsusel vajaduse korral võtta finantsriske sellisel ajal ja sellises kohas, kus see peaks vajalikuks osutuma. Euroopa Ülemkogu eesistuja jätkab nende eri algatuste ja ettepanekute kasutamist alusena, millelt võtta asjakohaseid meetmeid, mis on suunatud Euroopa koordinatsiooni tugevdamisele.
Peame kaitsma ka hoiustajate huvisid ja andma neile tagatise. Minimaalne hoiuste kaitsetase Euroopas tõstetakse, nagu te teate, 50 000 euroni. Mõned liikmesriigid - tegelikult väga paljud - on teatanud oma otsusest tõsta see kaitse 100 000 euroni. Praeguses eriolukorras on väga vajalik demonstreerida paindlikkust ühenduse eeskirjade kohaldamisel seoses riigiabiga ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. Oma presidendi otsustaval tagant tõukamisel on Euroopa Komisjon meile selles väga erilises küsimuses abiks.
Usalduse taastamiseks on vajalik ka rahvusvaheline koordineerimine G7 raamistikus nädala lõpul. Nagu Jaapani rahandusminister ja G7 ametis olev eesistuja ütles, peab G7 saatma rahandusministritelt ja keskpankade juhtidelt välja tugeva ühtse sõnumi. Nimelt seda on keskpangad just teinudki ning sellest seisukohast võttes oli see otsustav ja väga positiivne signaal. Nähtavasti peame kriisi rahvusvahelist iseloomu arvesse võttes kaasama turgude stabiliseerimisse ka suured esilekerkivad riigid. Nimelt seda Euroopa Ülemkogu eesistujariik laienenud G8 jaoks käesoleva aasta lõpuks saavutada tahabki.
Lõpetuseks, Rahvusvaheline Valuutafond peaks olema põhiline foorum, mis juhib maailma suurimate tegijate vahelist arutelu. See peaks tagasi pöörduma finantspolitseiniku rolli, mida see algselt mängis, ning jälgima raha stabiilsust, finantsstabiilsust, nagu kavatseti vahetult pärast Teist maailmasõda, selle asemel, et kontrollida olukorda ainult esilekerkivates riikides ja arengumaades.
Peale nende äärmiselt oluliste majandus- ja finantskriisiga seotud arengute, tahtis nõukogu eesistujariik, et sellel nõukogu kohtumisel arutataks energia- ja kliimapaketti. Eesistujariigi Saksamaa otsustaval tõukel võttis Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsis mõned ambitsioonikad kohustused, mis olid seotud keskkonnaga. Me tahame säilitada neid keskkondlikke ambitsioone komisjoni esitatud paketis, mille suhtes me loodame - ja ma rõhutan seda eriti - jõuda juba esimesel lugemisel parlamendiga kokkuleppel. Peame olema valmis ja tugeval positsioonil kaheks kohtumiseks: 2008. aasta lõpus Poznańis ja 2009. aasta lõpus Kopenhaagenis.
Praegune majanduskasvu aeglustumine kipub siiski teravdama mõnede meie partnerite, aga ka meie tööstusharude muret. Peame neile muredele ühiselt vastama. Peame vaatama, kuidas neid paindlikumaks muuta, seadmata siiski ohtu komisjoni esitatud paketi eesmärke, aluspõhimõtteid ja peamist tasakaalu. Paketi teemaks on arengumudel, mida me saame tulevikus kasutada. Praeguse arengumudeli on käesolev majandus- ja finantskriis kahtluse alla seadnud.
Eesistujariik tahtis tõstatada ka energiaturvalisuse küsimuse kooskõlas Euroopa Ülemkogu 1. septembri erakorralise kohtumisega. Selles küsimuses tahan olla üpris otsekohene: ikka veel on tarvis väga palju ära teha, eriti seoses energiatõhususega, energiaallikate mitmekesistamisega, võrkude vastastikuse sidumisega, infrastruktuuride arendamisega, koostööga suurte varustajariikide vahel, transiitriikidega ning peamiste tarbijatega. Tahaksime vastu võtta mõned suunised, vastuseks paljude liikmesriikide põhjendatud murele, eriti energia osas, kõige suuremas sõltuvuses olevate Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide murele. Peame suunised seadma nõnda, et komisjon saaks novembris teha, mida ta peab tegema, et esitada ettepanekuid meie kontinendi energiavarustuse kindluse parandamise kohta.
Vastavalt Iirimaa juunis tehtud soovitusele, mille kõik liikmesriigid heaks kiitsid, pöördub Euroopa Ülemkogu tagasi Lissaboni lepingu küsimuse juurde. Nagu me täna näeme, siis on selle institutsioonilise probleemi lahendamine vajalikum kui kunagi varem ja meie muredes keskne. Nagu te teate, tahaks eesistujariik detsembriks välja töötada suuna, mida järgida. Iirimaa peaminister Brian Cowen kinnitas Euroopa Ülemkogu eesistujale, et ta võiks esitada oma kolleegidele riigipeadele ja valitsusjuhtidele Iirimaa valitsuse tellitud uuringu tulemused, milles analüüsitakse referendumil saadud eitava häälteenamuse põhjusi ning järeldusi, mida sellest võiks teha. Oma visiidi ajal Pariisi teatas ta ka ajutise parlamendikomisjoni moodustamisest, mille arutelud lisatakse Iirimaa valitsuse aruteludesse praeguse hetke ja novembrikuu vahelisel perioodil. 6. oktoobril kinnitas välisminister Michael Martin põhiseaduskomisjonile, et Iirimaa valitsus on otsustanud teha konkreetsed ettepanekud. Samaaegselt kutsub eesistujariik üles neid, kes pole lepingut veel ratifitseerinud, seda tegema. Ebakindlus, mida praegu tunneme, on veel üks uue õigusliku ja institutsioonilise raamistiku andmise põhjus Euroopa Liidule . Me vajame seda rohkem kui kunagi varem ja me vajame seda kohe.
Euroopa Ülemkogul palutakse vastu võtta ka Euroopa varjupaigaõiguse ja immigratsiooni pakt, mille tekst oli poliitilise kokkuleppe teemaks nõukogu 25. septembri justiits- ja siseasjade alasel istungil. Ma ei hakka proua Betancourti öeldut üle kordama, kuid see on äärmiselt oluline. Immigratsioon jääb üheks Euroopa võimaluseks. Euroopa varjupaigaõiguse ja immigratsiooni pakt püüab anda uue tõuke migratsioonipoliitikale ning on kooskõlas 2005. aastast alates rakendatava tervikliku lähenemisviisi tasakaalustatud raamistikuga ning Euroopa Komisjoni esitatud ettepanekute raamistikuga. See sätestab ambitsioonika tulevikusuunitluse, mida järgides saab liikuda tõelise ühtse migratsioonipoliitika poole. See pakt hõlmab migratsioonivoogude juhtimise kõiki aspekte: nii võitlust illegaalse immigratsiooniga ja piirikontrolli kui ka uusi valdkondi, nagu näiteks majanduslik immigratsioon, varjupaigaõiguse nõuetekohane ühtlustamine ning päritoluriikide areng. See näib olevat meile täielikult hädavajalik, kuna tänavu laiendati Schengeni piirkonda.
Mis puutub välissuhetesse, siis Euroopa Liit hindab kõrgelt Venemaa tegevust oma kohustuste täitmisel vastavalt 12. augusti ja 8. septembri lepingutele seoses vene vägede väljaviimisega, millest sõltub Venemaa ja Euroopa Liidu partnerluslepingu jätkamine tulevikus. Euroopa Liidu ja Venemaa vahelised suhted saavad komisjoni ja nõukogu üksikasjaliku hindamise objektiks, valmistudes eelolevaks tippkohtumiseks, mis plaanide kohaselt toimub 14. novembril Nice'is.
Samal ajal on Euroopa Liit otsustanud jätkata oma idanaabrite toetamist nende majandusliku ja demokraatliku moderniseerimise jõupingutustes. Sellega seoses tuletan meelde septembris Pariisis peetud Euroopa Liidu ja Ukraina tippkohtumise tulemusi, mis märgivad enneolematut edusammu Euroopa Liidu ja Ukraina vahelistes suhetes.
Samas vaimus kutsub Euroopa Ülemkogu üles tugevdama suhteid ELi ja Moldova vahel, mida ma külastasin eelmisel esmaspäeval, kasutades selleks uut, riigile kohandatud erilepingut, mis on eelmisest ambitsioonikam ning võimaldab seostamist mitmesuguste ELi poliitikatega, juhul kui eelseisvad valimised riigis hästi lähevad. Peale selle hakkab üldasjade ja välissuhete nõukogu vastutama idapartnerluse kohta tehtavate ettepanekute esialgse läbivaatamise eest, mida komisjon kavatseb esitada novembris.
Proua juhataja, komisjoni president, daamid ja härrad, nagu te näete on eesistujariigil Prantsusmaal hulk pakilisi küsimusi, millega tegelda. Kuna see eesistujariik peab kindlasti tegelema kriisijuhtimisega, ei tohi ta samas tuua ohvriks oma prioriteete. Euroopa võtab meetmeid, et vastata tänastele väljakutsetele: see oli deviis, mille mõne kuu eest valisime eesistujariigi Prantsusmaa töökavaks. See taotlus on meie tegevuse keskmeks rohkem kui kunagi varem. See peaks suunama Euroopa Ülemkogu tööd 15. ja 16. oktoobril rohkem kui kunagi varem.
