Euroopa Ülemkogu 19.-20. märtsi 2009. aasta kohtumise tulemused (arutelu)
Juhataja
- Daamid ja härrad, me oleme Tšehhi Vabariigi sisepoliitilisest olukorrast teadlikud. Ma sooviksin kõigi teie nimel märkida, et see ei tohiks mõjutada eesistujariigi Tšehhi tööd ja et meil peab olema valmisolek tagada töö jätkumine. Me toetame Tšehhi peaministrit, Euroopa Ülemkogu eesistujat tema töös selle nimel, et tagada Tšehhi eesistumise edukus.
Ma sooviksin - ja usutavasti võin seda kõigi teie nimel öelda - julgustada Euroopa Ülemkogu eesistujat jätkama Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessi nii oma kodumaal kui ka teistes riikides, kus seda veel vaja teha on. Pärast Nice's vastu võetud otsuseid oleme selle Euroopa Liidu reformimise lepingu kallal töötanud kümme aastat ning me tahame, et saaksime teha ka need viimased rasked sammud selle nimel, et leping võiks loodetavasti 2010. aasta alguses jõustuda. Me vajame Lissaboni lepingut demokraatia suurendamiseks - et Euroopa Liidus oleks rohkem tegevusvabadust ja rohkem läbipaistvust.
(Aplaus)
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Ülemkogu 19.-20. märtsi 2009. aasta kohtumise tulemuste kohta.
Mirek Topolánek
Daamid ja härrad, ma sooviksin teid kõiki tervitada kevadise Euroopa Ülemkogu tippkohtumise järel ülemkogu eesistuja poolt koostatud korralise aruande puhul. Kõigepealt pean vabandama, et ma ei saa jääda siia kuni arutelu lõpuni, nagu ma tavaliselt olen teinud. Arutelu teises osas pärast erakondade esindajate sõnavõtte asendab mind asepeaminister härra Vondra. Põhjus, miks ma Prahasse naasma pean - nagu ka härra Hans-Gert Pöttering juba märkis - peitub enneolematutes takistustes, mille püstitajaiks on sotsialistid, kellega oleme kogu eesistumisaja vältel vastasseisus olnud ja mille osas olen olnud üsna avameelne. Kui valitsus langeb, ei sea see kindlasti mitte ohtu eesistumist, ning tõsiasi, et sotsialistid ei hoolinud Tšehhi Vabariigi eesistuja rollist Euroopa Ülemkogus ning keeldusid isegi kõige elementaarsemast koostööst, kahjustab peaasjalikult sotsiaaldemokraatiat. Eesistumine ei peaks selle tagajärjel kannatama, kuna olen kindel, et see, mida ma oma avakõnes Euroopa Parlamendis ütlesin selle kohta, kuidas peaksime arutelu tasakaalukamaks muutma ja kompromissi saavutama, on asi, mida me oleme kahtlemata teha suutnud. Ülemkogu kevadine tippkohtumine on selle tõestuseks. Minu kodumaal on kombeks, et kui keegi räägib, siis ei ole teistel kombeks teda katkestada, kuid näib, et siin on kombed üsna teistsugused.
Lubage mul jätkata - keskendudes rangelt Euroopa Ülemkogu kohtumise tulemustele - teemaga, mille pärast ma täna tegelikult siin olen ning mille pärast me Euroopa Ülemkogus teatavaid samme astusime. Enne seda sooviksin siiski kommenteerida ülemkogu kohtumisele eelnenud kolmepoolset tippkohtumist sotsiaalpartneritega. Osalejaid oli suhteliselt palju. Lisaks minule ja Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole olid kohal kahe järgmise eesistujariigi peaministrid - hr Reinfeldt Rootsist ja härra Zapatero Hispaaniast - ning pärast kohtumist olin julgustatud ja üllatunud sellest, milline konsensus valitses sotsiaalpartnerite vahel mitte üksnes eesistumisaja eesmärkide, vaid ka üldisemalt lahenduste osas, mida kasutada üleilmsest finantskriisist tuleneva tööpuuduse leviku vastu.
Kui keegi on huvitatud, räägin sellest kolmepoolsest kohtumisest pikemalt, ent me leppisime kokku kolmes peamises põhimõttes: võimaldada saavutada tööturul suurem paindlikkus ja suurem tööjõu liikumine ning pingutada palju rohkem selle nimel, et tõsta tööjõu haridustaset ja oskusi selliselt, et neil on võimalik muu hulgas tööturul vastu pidada. Kevadine Euroopa Ülemkogu oli tegelikult juba teine meie korraldatud riigi- või valitsusjuhtide kohtumine, kuid see oli siiski esimene tõeliselt ametlik tippkohtumine. Suurimat tähelepanu äratas loomulikult küsimus, kuidas lahendada praegust majanduskriisi. Ma lükkan täielikult tagasi väited, et me teeme põhjalikumate meetmete osa liiga vähe ära. Ma mainin ühte arvu: 400 miljardit eurot. See summa moodustab 3,3% Euroopa Liidu SKPst ja kujutab endast enneolematut sammu - usun, et koos automaatsete stabilisaatoritega, mis on olemas Euroopa Liidul, ent mida ei ole näiteks Ameerika Ühendriikidel, on täna José Manuel Barroso poolt välja pakutud näide ääretult informatiivne. Rootsis Saabi tehasest vallandatud töötaja puhul kehtivad sotsiaalsed standardid, mis erinevad täielikult nendest, mis kehtivad kusagil Chicagos General Motorsist vallandatud töötaja puhul ning nendel kahel juhul on valitsustel täiesti erinevad lähenemised - seda seetõttu, et automaatsed stabilisaatorid mitmekordistavad selle 400 miljardi euro suuruse summa oluliselt suuremaks ning annavad meile selles osas vaieldamatu eelise Ameerika Ühendriikide ees. Kõigi 27 liikmesriigi põhimõtteline toetus kokkuleppele kinnitab Lissaboni strateegia paikapidavust, kuna see on üks neljast sambast, millele tugineb tegelikult kogu strateegia.
Eile oli siin Gordon Brown ning tal oli võimalik täpselt selgitada 27 liikmesriigi lähenemisviisi, mandaati G20 tippkohtumisele ning Lissaboni strateegia kolmele teisele de facto sambale. Me leppisime kokku, et kõik lühiajalised meetmed peavad olema ajutised ja sellisena me neid ka käsitame. Keskmise ja pika tähtajaga prioriteedid ning Lissaboni strateegia eesmärgid said kinnitatud ning lühiajaliste osas tuleb teha sedasama. Sooviksin avalikult märkida, et Euroopa Ülemkogu jahmatas see, mida Ameerika Ühendriikide rahandusminister Timothy Geithner alaliste meetmete kohta ütles. Ameerika mitte ainult ei korda massiivsete stiimulpakettidega, protektsionistlike suundumuste ja protektsionismile üleskutsumisega, ameerikamaise ostmise kampaania ja muu sellisega 1930ndatel aastatel tehtud vigu. Need sammud ning, mis veel hullem, algatus muuta need sammud alalisteks, kujutab endast teed põrgusse. Me peaksime uurima ajalooraamatuid, mis on ilmselgelt tolmukorraga kattumas. Ma pean kevadise Euroopa Ülemkogu arutelude suurimateks edusammudeks seda, et see tee ja selline lühiajaline lähenemisviis kõrvale heideti. Ma olen kategooriliselt vastu Euroopa Sotsialistliku Partei esimehe Poul Nyrup Rasmusseni väidetele selle kohta, et Euroopa Ülemkogu on teinut liialt vähe ära selleks, et kriisi vastu võidelda, ning et me ootame, et USA meid päästaks. Lisaks sellele, et USA enda valitud tee on ajaloos oma usaldusväärsuse puudumist tõestanud, on sotsiaalkindlustuse tasemed ja tavaliste inimeste sotsiaalsete vajaduste eest hoolitsemine - nagu ma juba enne märkisin - USAs jahmatavalt teistsugused ja palju madalamal tasemel. USA tee on ohtlik, kuna ameeriklased vajavad oma sotsiaalsete stiimulpakettide rahastamiseks sularaha ning selle hankimine ei ole keeruline, kuna alati on keegi, kes on valmis USA võlakirju ostma. See seab aga ohtu turu likviidsuse, viies likviidsuse ülemaailmselt finantsturult välja ning tuues kaasa selle, et teiste võlakirjade, võimalik et Euroopa ning kindlasti Poola, Tšehhi ja võib-olla veel mõne riigi omade, müük satub ohtu, kuna süsteemis ei ole enam sularaha. See lähenemisviis valmistab muret ning minu arvates on see üks G20 tippkohtumise aruteluteema. G20 tippkohtumine on vaid üheks võimaluseks seda teemat käsitleda. Arutelu saab jätkata hiljem Prahas toimuval 27 liikmesriigi mitteametlikul tippkohtumisel koos USA juhtkonna ja Barack Obamaga. Olen kindlalt veendunud, et leiame USAga ühise lähenemisviisi, kuna me kindlasti ei soovi vastuseisu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa vahel. Kriis on meile taas tõestanud, et tänapäevases maailmas ei toimi ükski majandus eraldatult ja majanduste omavaheline seotus on väga kõrge ning see tähendab seda, et kriis on meie kõigi ühine mure ja me suudame selle lahendada üksnes ühiselt tegutsedes.
Kokkuleppe teine sammas - praegusele kriisile lahenduse otsimise mõttes - on valmistumine G20 tippkohtumiseks. Gordon Browni ja tema valitsuse poolt koostatud dokumendid on suurepärased ning teil oli võimalik nendega eile tutvuda. See kolme samba lähenemisviis hõlmab lahendust finantssektori ja rahandusalaste stiimulipakettide jaoks, millega reguleeritakse ning - ütleksin isegi - parandatakse süsteemis olevaid puudusi ning taastatakse ülemaailmne kaubandus, mis omakorda tähendab surve avaldamist selleks, et käivitada WTO raames uuesti Doha arutelud. See lähenemisviis ühtib täielikult Euroopa Ülemkogu poolt välja pakutud ja ühehäälselt heaks kiidetud lahenduse eripäraga. Samuti sooviksin väljendada oma heakskiitu kokkuleppele selle eest, et lõpuks ometi märkisime ära konkreetse numbri seoses Rahvusvahelise Valuutafondi käsutatavate vahendite suurendamisega ning me määrasime selle konkreetse kohustuse suuruseks 75 miljardit eurot. 27 liikmesriiki jagavad G20 eel ühtset seisukohta, kõnelevad ühehäälselt ning omavad ühist sihti. Ma pean seda kõige suuremaks edusammuks, kuna terve Euroopa Ülemkogu kohtumine oli Euroopa ühtsuse, Euroopa solidaarsuse, Euroopa väärtushinnangute ning Euroopa ühtse siseturu proovikivi. Kui mõnda nendest oleks õõnestatud, väljuksime sellest kriisist nõrgemana. Otse vastupidi, ma usun, et kui austame neid põhilisi omadusi, tuleme kriisist välja tugevamana. G20 arutelude eel ei ole mingit põhjust pessimismiks, nagu hr Rasmussen kardab. Ma usun, et oleme kõik saanud aru vajadusest tegutseda solidaarselt ning teha koostööd - nii nagu Graham Watson Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonist ka kinnitab.
Praegune kriis - nagu me kõik teame - on usalduskriis. Kriisi lahendamise kolmandaks oluliseks valdkonnaks on seega usalduse taastamine. Süsteemi raha sissepumpamisest üksi ei piisa. Me proovisime seda, kuid pangad ei anna ikkagi laene. Pangad peavad hakkama raha laenama, kuid nad ei tee seda enne, kui nende usaldus on taastunud. Neile kättesaadav likviidsus ei ole probleemi lahendanud. Usaldust ei saa käsu korras peale suruda ega osta. Usalduse taastamise raames oleme seega teinud veel ühe sammu usalduse suurendamise poole, kahekordistades selleks tagatisraamistiku euroalast väljaspool olevate riikide jaoks 50 miljardi euroni juhuks, kui seda peaks vaja minema. Me oleme isegi selles kokku leppinud. Me leppisime isegi kokku, et on vaja vältida kõikehõlmavat lähenemisviisi ja läheneda iga panga ja iga riigi puhul individuaalselt ning pidasime kõigile sobivat lahendust hõlmavat lähenemisviisi praegusel hetkel ohtlikuks. Turgudel valitseb närvilisus, igale signaalile reageeritakse kiiresti, reageeritakse üle ning reageeritakse negatiivselt. Seetõttu vajame paremat õigusloomet. Rõhutaksin, et sõna "parem” võib tähendada õigusloomet seal, kus seni on õigusloome puudunud. Ja siin tuletegi mängu teie, Euroopa Parlamendi daamid ja härrad. Me sooviksime jõuda kokkuleppele - ning on märke, et see on võimalik - nende õigusaktide osas, mis tegelikult aitaksid jõuda meie nägemuse ja ideedeni reitinguagentuure, kindlustusseltside maksevõimet, pankade kapitalinõudeid, piiriüleseid makseid, elektroonilist raha jms hõlmava õigusloome parandamise osas. Mul oleks väga hea meel, kui te saaksite need õigusaktid oma istungjärkude ajal heaks kiita ja kui need saaksid kohe jõustuda ja neid saaks kohe hakata ellu viima. Mul on väga hea meel - nagu meil kõigil - Larosière' aruande üle, mis sisaldab suurepärast analüüsi ja väga õpetlikku osa rakendamise kohta, ning selles mõttes on Euroopa Ülemkogu jõudnud selgete järeldusteni. Võib-olla on kevadise Euroopa Ülemkogu kõige olulisemaks ülesandeks hinnata seniseid edusamme nõukogu poolt detsembris sätestatud uuenduskava elluviimisel. Just selle ümber on kõige rohkem kära ja kriitikat ning minu arvates teenimatult. Uuenduskava on väidetavalt puudulik, aeglane ega ole ambitsioonikas. Ma sooviksin selle väärarvamuse kummutada. Ma juba mainisin 400 miljardit eurot, s.t 3,3% SKPst, mis ei hõlma pankade rekapitaliseerimiseks mõeldud vahendeid ega tagatisi, mille maht on enam kui 10% SKPst ja millest suuremat summat ei saa Euroopa Liit hetkel endale lubada. See avaldab väga olulist mõju stabiilsuse ja kasvu paktile ning väga olulist mõju valitsemissektori võlale ning sellele, kuidas asju n-ö järgmisel päeval lahendatakse - teisisõnu ja lihtsamalt öeldes siis, kui kriis on möödunud. Ma usun, et isegi need 5 miljardit eurot, mis lõpuks heaks kiideti ja mis moodustavad vaid väikese osa tohutust 400 miljardi euro suurusest summast, on mitmeid riike mõjutavate väga keeruliste läbirääkimiste tulemus. Seda esiteks seetõttu, et ükski rahasumma ei kujuta endast kriisi vastu võitlemise meedet juhul, kui seda ei võeta kasutusse 2009.-2010. aastal. Samuti on õige see, et puudub projektide hindamise läbipaistev süsteem, projektide nõuetekohane loetelu ning et mingeid asju on vajaka ja mingeid on ülemäära. Lõpuks jõudsime pärast väga keerulisi läbirääkimisi kokkuleppeni ning siin mängis eesistujariik Tšehhi ilmselgelt ülekaalukat rolli, kuna saavutas kokkuleppe kiita heaks 5 miljardi euro suurune summa ja saata raha teile Euroopa Parlamenti, et te saaksite sellega tegeleda.
Uuenduskaval on loomulikult ühenduse mõõde, milleks on praegu eraldatud umbes 30 miljardit eurot, ning ka riiklik mõõde, mille osas iga liikmesriik rakendab kava raames oma fiskaalstiimuleid. Minu arvates on kõige olulisem küsimus, milles Euroopa Ülemkogus kokku lepiti, stabiilsuse ja kasvu pakti valiidsus. Kui me tahame sellest kriisist tulla välja liiduga, mis on terviklik, kahjustamata ja täis uut hoogu, peame järgima omaenda eeskirju. Minu arvates oleks suur viga luua uusi pakette, tagamata kõikide riiklike ja ühenduse tasandi menetluste käivitamist, ilma et me teaksime, milline on nende mõju ja kas vaja on täiendavaid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid või mitte, ning Euroopa Ülemkogu isegi nõustus sellega. On absoluutselt vajalik, et Euroopa Ülemkogu võtaks lisameetmeid, kuid praegusel hetkel me ei tea, kas me peame neid võtma või mitte, kuna mitte keegi ei tea, millal kriis oma põhja saavutab või millal see lõpeb. Oleks täiesti absurdne võtta lisameetmeid, kui me ei tea, milline on senise 400 miljardi euro suuruse fiskaalstiimuliga tehtud sammude mõju. Kava on ambitsioonikas, mitmekesine ja põhjalik ning see lahendab nii majanduskasvu ja tööhõive probleemid kui ka loomulikult majandusolukorraga seotud probleemid iga riigi seisukorrast lähtuvalt.
Teine suur teema Euroopa Ülemkogul oli kliima ja energia küsimus. Me tegime olulisi edusamme nii energiajulgeoleku kui ka kliimakaitse vallas. Lisaks kõigele muule on energiajulgeolek üks meie eesistumisaja põhiprioriteete ning vajadus selle järele sai tõestust jaanuaris. Gaasikriis ei ole veel lahenduseni jõudnud. Gaasikriis võib lõkkele lüüa homme, ülehomme, kuu või aasta pärast - ükskõik millal. Minu sõnade paikapidavuse tõestus peitub asjaolus, et isegi 5 miljardi euro suurune kriisi vastu võitlemise pakett on peamiselt, kui mitte ainuüksi, suunatud Euroopa riikide vahelistele ühendustele ja see hõlmab väga erinevaid mehhanisme ja projekte, mille eesmärk on vähendada sõltuvust ühest tarnekanalist. Me oleme kokku leppinud selles, et kriisi vastu võitlemise mehhanism tarnete kokkuvarisemisega toimetulekuks peab olema võimalikele probleemidele reageerimiseks valmis järgmiseks talveks. On enam kui selge, et me vajame seda. See sai selgeks jaanuaris, eeskätt Slovakkias ja Bulgaarias, kuid ka mitmes teises riigis.
Kliimaarutelu - arutelud ja ettevalmistused Kopenhaageni konverentsiks on juba algamas. Selle küsimusega tegelevad nii võõrustajariik Taani kui ka Rootsi oma eesistumisaja jooksul ning juba praegu töötab selle kallal intensiivselt eesistujariik Tšehhi. Me püüame jõuda ühise seisukohani Euroopa tasandil. Me hakkame pidama läbirääkimisi peamiste osalistega, ilma kelleta ei ole võimalik tagada Kopenhaageni konverentsi edu. Nende peamiste osalejate hulgas on USA ja loomulikult Jaapan, Hiina ja India ning ka teised suured riigid ja ulatuslikud saastajad. Kõige ulatuslikum arutelu - ja sooviksin sellel põgusalt peatuda - toimus selle üle, kas peaksime määratlema lisaks rahastamispaketi mehhanismidele ka individuaalsete ELi liikmesriikide osakaalud rahastamispaketis, mille näeme ette arengumaade - kolmandate riikide aitamiseks - et nad saaksid täita oma kohustused kliima kaitsmise nimel peetava võitluse raamistikus. Me tegime õige otsuse. Olukorras, kus me peame läbirääkimisi kõikide peamiste osalistega, kes praegu tegutsevad rohkem sõnades kui tegudes, oleks väga kehv taktika ja väga halb, kui me ise püstitaksime tõkkeid ja piiranguid, mida teised ei hakkaks austama. Läbirääkimispositsioon on kaugelt parem, kui meil on vabad käed, ja sellega nõustusid ka riigid, kes õigupoolest viimase ettepaneku esitasid, s.t Rootsi, Taani, Holland, Ühendkuningriik ja Poola. Mis puutub Poola lähenemisviisi, siis loomulikult austasime nii nende riikide huve, kes on selle mehhanismi osas ettevaatlikud, kui ka nende huve, kes mängivad juhtivat rolli kliimamuutustega seotud küsimustes. Kõik riigid, isegi need, kes peavad seda absoluutseks prioriteediks, nõustusid sellega, et me peame siiski leidma selle tõelise mehhanismi, selle võtme ja sõnastuse, ja seda piisavalt varakult enne Kopenhaageni konverentsi.
Kolmas teema hõlmab välissuhteid. Euroopa Ülemkogu kiitis meie välispoliitika või lähinaabruskonna poliitika täiendusena ametlikult heaks idapartnerluse algatuse. Kuna meist põhjas on jäämäed ja läänes Atlandi ookean, siis elavad meie naabrid just lõunas ja idas ning just seal asuvad riigid, mis võivad potentsiaalselt ohustada nii meie majandust kui ka meie sotsiaalset ja julgeolekualast olukorda. Idapartnerlus oli Tšehhi eesistumisaja eesmärk ning mul on väga hea meel, et see on kindla lubadusega eraldada 600 miljoni euro suurune summa heaks kiidetud. Ma sooviksin ennetada küsimusi Valgevene osalemise kohta. See on meil kaalumisel. Valgevene on teinud mõningaid edusamme ning režiimi heaks töötavatele inimestele viisade andmise keelu peatamine on pikendamisel. Praegu hoiame Valgevenele ust avatuna, kuid mitte mingisugust otsust ei ole veel tehtud. Kui liikmesriigid sellega ei nõustu ning puudub kõigi 27 liikmesriigi otsus, siis president Lukašenkot lihtsalt ei kutsuta, kuigi opositsioon ja naaberriigid soovitavad meil seda ikkagi teha. Ma tunnen, et see on küsimus, millele ma ei oska vastata, kui te seda minult praegu küsiksite, ning seetõttu ennetangi selle seda.
Ma teavitasin Euroopa Ülemkogu kohtumisest ja mitteametlikust tippkohtumisest president Obamaga 5. aprillil seoses teiste prioriteetide täitmisega, eelkõige Atlandi-üleste suhete osas. Korralduslikud üksikasjad ei ole ikka veel lõplikult paigas, kuid te kõik saate selle kohta üksikasjalikku teavet. Tippkohtumisel võetakse käsitlemisele kolm peamist teemavaldkonda: arutelud G20 tippkohtumise üle, energia- ja kliimakoostöö, milles Euroopa Liit tahab sarnaselt USAle jätkuvalt mängida võtmerolli, ning välissuhted ja geostrateegiline piirkond Vahemerest kuni Kaspia mereni välja, s.t Afganistan, Pakistan, Iraani olukord ning loomulikult Lähis-Ida. Tippkohtumine USAga on oluline, kuid peaksime kindlasti vältima ootuste liigset üles kruvimist, kuna tegemist ei ole lunastaja saabumisega. USAl on mitmeid riigisiseseid lahendamist vajavaid probleeme ja just seetõttu ongi hea, et Barack Obama kõneleb Prahas oma põhiseisukohtadest käesoleva aasta osas, ning oma kõnes tahab ta loomulikult saata Euroopa Liidu kodanikele sõnumi USA uue juhtkonna peamiste seisukohtade ja peamiste eesmärkide kohta.
Euroopa Ülemkogul käsitleti ka paljusid teisi teemasid, mille osas olen valmis vastama. Kui olen unustanud midagi märkida, lisan selle arutellu, mis järgneb erakondade juhtide kõnedele. Sellisel moel me tõenäoliselt enam ei kohtu, kuna te lähete oma valimiskampaaniat käivitama - oleksin aga väga tänulik, kui suudaksite panna vastu kiusatusele selle kampaaniaga siin ja nüüd algust teha. Ma loodan, et võitlus Euroopa Parlamendi kohtade pärast on õiglane ning et te kohtute taas pärast valimisi ja jätkate oma tööd.
Juhataja
- Tänan teid, Euroopa Ülemkogu eesistuja, teie sihikindluse eest jätkata eesistujariigi tööd, hoolimata keerulisest olukorrast oma kodumaal.
José Manuel Barroso
Euroopa Komisjoni president. - (FR) Härra juhataja, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, viimane Euroopa Ülemkogu oli praktiliste tulemuste ülemkogu.
Ma sooviksin avaldada lugupidamist eestistujariik Tšehhile ja eeskätt peaminister Topolánekile, kes hoidis arutelude raamistikku oma raudses haardes, keskendades nende tähelepanu konkreetsetele eesmärkidele. Tulemus on juba näha: vastu võeti mitmed iseenesest olulised otsused, kuid samas ka otsused, mis räägivad kõnekalt Euroopa tänasest otsusekindlusest. Meie otsuste tõelisus näitab meie ühtsuse ehtsust ning nurjab pessimistlikud ootused, mis on taas kord osutunud ekslikuks. Ma ei kavatse keskenduda majanduslikele aspektidele; peaminister Topolánek on maininud enamikke teemasid, nii et pole mingit vajadust nendel uuesti peatuda.
Esiteks, nõukogu on kinnitanud komisjoni ettepanekut kulutada 5 miljardit eurot strateegilistele energiaprojektidele ja interneti lairibaühendusele. Euroopa Ülemkogus saavutatud kokkulepe peegeldab selgelt Euroopa Liidu otsusekindlust kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid selleks, et anda oma parim selle nimel, et kriis ei seaks ohtu meie pikaajalisi eesmärke, eeskätt energiajulgeoleku ja kliimamuutuste vastu võitlemise vallas.
Teine oluline otsus oli kahekordistada liikmesriikide maksebilansi toetamiseks antavat maksimumsummat. 50 miljardit eurot on väga suur panus. See tõestab, et isegi rasketel aegadel ei ole solidaarsus Euroopas mitte tühipaljas sõnakõlks.
Tõepoolest - parimaks viisiks, kuidas eurooplased saavad kriisi ohjeldada ja taastada kasvutingimused, on oma seisukohtade kooskõlastamine, koos tegutsemine ja üksteise abistamine.
Kolmas oluline otsus näitab, et Euroopa Liit panustab täielikult jõupingutustesse, mille eesmärk on lahendada kriisi maailma mastaabis. Euroopa majandusele antud eelarvestiimul - kui arvestame sinna ka automaatsed stabilisaatorid - läheneb nüüd 4%-le Euroopa SKPst. Sellele lisasime aga Euroopa Ülemkogul kohustuse toetada IMFi maksimaalselt 75 miljardi euroga. Euroopa Liit annab endast maksimumi - võideldes üheaegselt jõuliselt kriisiga ning kehtestades kava ambitsioonikatest ja tulevikku suunatud regulatiivsetest reformidest.
Euroopa Liit on tõepoolest olnud eeskujuks ühtsuse ja juhtimisvõime osas, mis sillutab järgmisel korral teed veelgi ulatuslikematele lahendustele rahvusvahelisel tasandil. Eile Ühendkuningriigi peaministri Gordon Browniga toimunud arutelu tõestas seda selgelt. Euroopa Liit on liikumas Londoni tippkohtumise poole tugeva ja järjekindla tegevuskavaga, mis põhineb neljal sambal: märkimisväärne ja koordineeritud eelarvestiimul, ambitsioonikas õigusloomet puudutav tegevuskava, jõuline seisukoht igasuguse protektsionismi vastu ning pidev pühendumine aastatuhande arengueesmärkidele, eelkõige maailmas kõige vähem kindlustatumate nimel.
Tegemist on eesrindliku tegevuskavaga ning ma usun, et on siiski oluline juhtida tähelepanu - seda enam, et see alguses ilmne ei olnud - sellele, et Londoni tippkohtumisel osalevate liikmesriikide ning loomulikult ka komisjoni seisukoht on tegelikult kõigi nende Euroopa Liitu kuuluva 27 liikmesriigi seisukoht, kes soovivad säilitada selle juhtpositsiooni selleks, et kehtestada rahvusvahelisel tasandil uus lähenemisviis. Tegemist ei ole tehnokraatliku tegevuskavaga. Proovikiviks on tuua majandussüsteemi ja eelkõige ülemaailmsesse finantssüsteemi tagasi eetilised väärtused, ilma milleta turumajandus ei saa toimida. Inimesed tuleb taas viia ülemaailmse majanduse keskmesse. Me pooldame avatud ja konkurentsivõimelist majandust, kuid samas ka majandust, milles turg on kodanike teenistuses. See on pealegi põhjus, miks toetan proua Merkeli ambitsioonikat ettepanekut luua säästva majanduse harta. See osutab sellele, et me pooldame sotsiaalset turumajandust.
Euroopa Ülemkogu vaatas aga ka kriisist kaugemale. Välissuhete valdkonnas tunnen heameelt 27 liikmesriigi poolt antud toetuse üle komisjoni ettepanekutele töötada välja idapartnerlus, millega meil kõigil on võimalik põhjalikumalt tutvuda idapartnerluse tippkohtumisel 7. mail. Töötades Vahemere Liidu kallal, on meil nüüd järjepidev raamistik oma naabruspoliitika jaoks, mis on kahtlemata üks peamisi prioriteete Euroopa Liidu välissuhete vallas.
Euroopa Komisjoni president.Härra juhataja, me peame nüüd jätkama hoogsat tegutsemist majandusliku taastumise suunas; 5 miljardi euro osas on vaja tegutseda väga kiiresti. See investeering on neil rasketel aegadel kriitilise tähtsusega. Me kõik teame, et krediidivõimaluste kahanemine on strateegilise tähtsusega projektidele otsest mõju avaldanud. On mõningad raskusi valmistavad ülesanded, eelkõige nafta ja gaasiühenduste külmutamise võimalus. See on pannud peale piduri taastuvenergiasse tehtavatele investeeringutele. Samuti on see pannud ooterežiimile uuringud keskkonnahoidlike tehnoloogiate vallas. Seetõttu on vaja selget vastust Euroopa poolelt.
Ma tean, Euroopa Parlamendi käesolev koosseis on pühendunud sellele, et minna selle toimikuga edasi kiiresti, ning ma loodan, et ettepanekute teiepoolne läbivaatamine võimaldab teil astuda kiirelt läbirääkimistesse nõukoguga, et nad saaksid selle maikuus seadusandlusesse vastu võtta.
Sama kehtib ka finantssüsteemi puudutava praeguse ja tulevase meetmepaketi puhul. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu tagaksid nende meetmete osas kokkuleppe saavutamise esimesel lugemisel enne valimiste ajaks istungitesse tehtavat vaheaega, saadaks see jõulise sõnumi selle kohta, et Euroopa Liit teab, mida ta peab tegema finantssüsteemi taastamiseks.
See on oluline osa usalduse taastamisel ja seetõttu võtabki komisjon jätkuvalt vastu ettepanekuid, mis on paika pandud komisjoni 4. märtsi 2009. aasta teatises riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kohta, tippjuhtide töötasude kohta ning selle kohta, kuidas minu poolt härra de Larosière juhtimisel loodud kõrgetasemelise rühma aruandes kehtestatud ideede osas järelmeetmeid võtta. Õigupoolest sai see aruanne sooja vastuvõtu Euroopa Ülemkogul ning seda peeti ühehäälselt edasise töö aluseks. Ma olen selle tulemuse üle väga õnnelik.
Samuti peame tõhustama tööd koordineerimise vallas. Koordineerimine on peamine - nii koordineerimine kui ka elluviimine. Suuniseid, mis me oleme langenud väärtusega varade ja autosektori toetuseks kehtestanud, kasutatakse juba selleks, et suunata võimalikult tõhusalt liikmesriikide tegevust.
Nüüd, kus me oleme majanduse elavdamise kava elluviimise etapis, kiirendab komisjon oma tegevust selle nimel, et vaadata, kuidas riiklikke teateid stiimulite kohta ellu viiakse. Meil on mõningaid vahendeid. Meil on ka Lissaboni strateegia vahendid, mis on jätkuvalt jõus. Selleks, et näha, mida meil on võimalik õppida ja kuidas saame aidata, vaatame põhjalikumalt ka erinevaid riiklikke meetmeid, mis on võetud kriisiga toimetulemiseks ja nõudluse ergutamiseks.
Sama vaimsus peaks inspireerima meid ka tööhõivealase tippkohtumise ettevalmistamisel. Olen siin Euroopa Parlamendis seda juba varemgi öelnud - käesolev kriis põhjustab tõelisi raskusi ja see ei tule mitte kusagil paremini ilmsiks, kui siis, kui vaatame kriisi mõju tööturule.
Tööpuudus suureneb ja väga tõenäoliselt jätkub see samas suunas. See on minu kõige suurem mure ning ma arvan, et see peaks olema ka Euroopa mure number üks. Töötajad kõikjal Euroopas peavad teadma, et Euroopa juhid hoolivad. Sel põhjusel ongi mai alguses toimuv spetsiaalne tööhõivele pühendatud tippkohtumine nii oluline - et hinnata seniste taastamismeetmete mõju, vaadata, mis toimib ja mis mitte, ning et jagada häid tavasid ja leppida kokku edasistes vajalikes meetmetes.
Me peame hoolitsema selle eest, et kõik tasandid mobiliseeritaks kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, et pehmendada kriisi mõju ja valmistada inimesi ette tulevasteks töökohtadeks. Me peame eelkõige võimalikult palju tegema ära selle nimel, et täiendada liikmesriikide meetmeid Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaudu.
Nagu te teate, otsustas Euroopa Ülemkogu, et tippkohtumine peaks toimuma kolmiku vormis. Et olla teiega avatud ja otsekohene - nii nagu alati -, ütlen, et see otsus valmistas mulle pettumuse. Ma oleksin eelistanud seda, et kõik 27 liikmesriiki pühendaksid vajaliku aja selleks, et arutleda koos parima edasiminemise viisi üle küsimuses, mis on selle kriisi ajal lõppude lõpuks Euroopa kodanike jaoks kõige olulisem - tööhõive olukord.
Loomulikult me teame, et enamik vahenditest on loodud riiklikul tasandil, kuid see ei peaks olema põhjuseks, miks Euroopa Liidrid ei peaks arutlema Euroopa tasandil selle üle, kuidas nad saaksid oma tegevust koordineerida. Me teame ka, et kui me võtame vastu otsuseid finantssektori osas või kui võtame vastu majanduse elavdamise kava, hõlmab see ka tööhõivet hõlmavaid meetmeid.
Kuid ma arvan, et tööhõive teema vajab Euroopa liidrite tähelepanu ka omaette, eraldiseisvalt. Olgu kuidas on, aga komisjon on end täielikult mobiliseerinud ja valmis edastama jõulise sõnumi 7. mail 2009. Ma isiklikult arvan, et see tippkohtumine, mis otsustati läbi viia nn kolmiku vormis, peaks olema avatud - et kõik peaministrid, kes soovivad osaleda, saaksid seda ka teha.
Sarnaselt peaminister Topolánekile sooviksin teile öelda, et just enne Euroopa Ülemkogu pidasime koos Rootsi peaministri härra Reinfeldti ja Hispaania peaministri härra Zapateroga maha väga olulise arutelu sotsiaalpartneritega. Ma arvan, et me nägime sotsiaalpartnerite valmisolekut meiega liituda. On oluline, et me saadaksime kõigile eurooplastele ja konkreetsemalt kõigile Euroopa töötajatele sõnumi, et me hoolime ka Euroopa tasandil sotsiaalsest dialoogist.
Me kutsusime sotsiaalpartnereid komisjoni tulema. Oleme korraldanud kohtumise volinike kolleegiumiga ning ma olen kindlalt otsustanud jätkata koostööd sotsiaalpartnerite, Euroopa Parlamendi, Euroopa valitsuste ja loomulikult eesistujariigiga, aga ka Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kuna ma tõesti usun, et seistes silmitsi kõnealuse tööhõive probleemiga, vajame Euroopa tasandil, et ei mobiliseeruks mitte üksnes riikide valitsused ja Euroopa institutsioonid, vaid ka sotsiaalpartnerid ja kõik meie ühiskonnad.
Ma olen kindlalt veendunud, et meie ees laual peaksid olema kõik võimalikud valikuvariandid. Seetõttu teebki komisjon lähinädalatel erilisi jõupingutusi selle nimel, et teha koostööd kõigi meie partneritega, ja mul oleks väga hea meel Euroopa Parlamendi liikmete ning Euroopa Parlamendi kui institutsiooni täiemahulise osalemise üle. Teil on väga rikkalikud teadmised kohapealse tegevuse kohta.
Lühidalt, just Euroopa Ülemkogu võttis vastu äärmiselt olulised otsused majandus- ja finantsküsimuste kohta - need on väga konkreetsed tulemused. Kuid tegemist ei olnud mitte mingiski mõttes protsessi lõpuga. Me peame sellel protsessil hoogu sees hoidma. Me peame olema avatud kõigele, mida peame tegema, seistes silmitsi kriisiga, mis omab eelkõige suuremat mõju sotsiaalküsimustele. On oluline, et me säilitaksime otsusekindluse ja et Euroopa suudaks koordineerimise ja elluviimise kaudu mitte ainult reageerida Euroopa-siseselt, vaid ka anda tõhusa panuse ülemaailmsesse reaktsiooni kriisile, millel on väga suured mõõtmed.
(Aplaus)
Joseph Daul
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Härra juhataja, härra Topolánek, härra Barroso, daamid ja härrad, olles juhtinud meie Ameerika Ühendriikide partnereid ja ülejäänud maailma kriisi algusest peale ambitsioonikas, ent samas tõeliselt vajalikus finantsturgude reformimise kursil, koostas Euroopa eelmisel reedel kava 2. aprillil toimuvaks G20 kohtumiseks.
Eilsel G20 käsitleval arutelul arvasid mõningad parlamendiliikmed, et sellest ei piisa, teised arvasid samas, et see on liiga palju. Reaalsus seisneb selles, et äsjastes järjestikustes kriisides on Euroopa olnud esindatud, Euroopa on oma tegevust koordineerinud ja töötanud tiimina.
Ma kordan: sellises kriisiolukorras nagu praegune - nagu kõikide ülemaailmsete küsimuste puhul, näiteks energia, kliimamuutused, välissuhted, julgeolek ja kaitse - ei ole riiklikud lahendused enam sobilikud. Kui isegi Ühendkuningriigi peaminister, keda me eile kuulasime, ülistas Euroopa Liidu voorusi, kuulutades, et ta on - ja ma tsiteerin - "uhke, et ta on britt, ja uhke, et ta on eurooplane,” võin julgelt oma usus kindel olla.
On hea, et Euroopa Ülemkogu võttis eelmisel nädalal vastu otsuse luua 50 miljardi euro suurune fond selleks, et aidata väljaspool euroala olevaid liikmesriike sellel raskel ajal, kuna see, mis mõjutab ühte meist, mõjutab meid kõiki. See on Euroopa integratsiooni tähendus. Kui lisame selle Euroopa majanduse elavdamise kavale eraldatud 400 miljardile eurole, aitavad need assigneeringud taastada kasvutingimused ja luua jõukust ning lõppkokkuvõttes ka töökohti. Sama kehtib ka 5 miljardi euro suuruse paketi puhul, mille me oleme otsustanud investeerida selleks, et toetada energiavaldkonna projekte ning meetmeid, mis on seotud interneti ja muude teemadega.
Ma kutsun nõukogu andma endast kõik, tagamaks, et selle parlamendi koosseisu ametiaja lõpuks saavutatakse kokkulepe kolme praegu aktuaalse suure teema osas: krediidireitingu agentuurid, direktiivid õigusaktidega ettenähtud kapitalinõuete kohta ning Solvency II direktiiv. Selle viimase teksti osas peab nõukogu masinavärki kiirendama, tagamaks, et selle vastuvõtmine oleks võimalik esimesel lugemisel aprillis.
Daamid ja härrad, me ei vaja enam uusi sotsiaalmajanduslikke meetmeid. Me vajame rohkem töökohti ning see meetmepakett seda võimaldab. Lisaks sellele märgin huviga, et mitte ükski Euroopa vasakpoolne ega parempoolne liider ei toetanud eelmisel nädalal Brüsselis sotsialistlikke meetmeid. See kinnitab ka mu arvamust, et mitte alati ei ole suurt järjepidevust selle vahel, mida praegu räägib Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees, ja selle vahel, mida teevad sotsialistide juhitud valitsused, ning härra Schulz - teil on veel palju ära teha selleks, et veenda oma poliitilist sõpra, härra Steinbrücki, muutuma sotsiaalsemaks.
Samuti sooviksin mainida ettevalmistust detsembris toimuvaks Kopenhaageni konverentsiks ning paluda eesistujariigil Tšehhil koostada juuniks mõned ettepanekud rahvusvaheliste finantseerimismehhanismide kohta. Mis puutub energia- ja kliimamuutuste paketti, on Euroopa olnud tooniandjaks ning ei tohi oma edemust kaotada. Kliimamuutused ei oota kriisi lõppu. Seetõttu lasub meil vastutus veenda oma partnereid järgima meie eeskuju kliimamuutuste vastu võitlemisel ning võtma vastu eesmärgi vähendada 30% võrra süsinikdioksiidi heitekoguseid.
Barack Obama näib olevat otsustanud meie poolt pakutava abikäe vastu võtta, olles jõudnud otsusele rakendada Ameerika Ühendriikides heitkoguste kvoodivahetuse süsteemi. Lõpetuseks soovin väljendada oma rahulolu selle üle, et Euroopa võtab lõpuks ometi meie naabreid idas tõsiselt, kinnitades strateegilise partnerluse Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga. See partnerlus on kasulik täiendus EURONEST assamblee tööle, mille loomise algatus tuli minu fraktsioonist ja mis luuakse kõikide fraktsioonide nõusoleku korral alates järgmise parlamendi koosseisu ametiajast.
Teisalt on viimane aeg, et eelmisel suvel loodud Vahemere Liit saaks oma sekretariaadi Barcelonas tööle ning asuks tööle konkreetsete projektide kallal. 27 liikmesriiki taotlesid seda eelmisel nädalal; me ootame, et kindel kava oleks juuniks valmis.
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, härra Topolánek, minu arvates on tähelepanuväärne, et te siin olete. See teeb teile keerulises olukorras au. See, et te täna hommikul siin olete, näitab, et te olete võitleja, ent te peate aru saama Euroopa Nõukogu eesistuja töövaldkonnast. Kui te tulete siia, et tegeleda Tšehhi sisepoliitikaga, siis te ei peaks olema üllatunud, kui me räägime Tšehhi sisepoliitikast. Minu arvates olete aga siin Euroopa Nõukogu eesistujana ja seetõttu ei saa ma aru teie märkusest sotsiaaldemokraatide poolsete takistuste kohta.
(Aplaus)
Igal juhul kukutasid teid ennast kaks Tsiviildemokraatliku Partei ja kaks Roheliste Partei häält. Seega, kuidas on lood teie enda omade poolt loodud takistustega?
Eile kuulsime kõnelemas Euroopa juhtivat valitsusjuhti, kes järgmisel nädalal toimuva G20 võõrustajana ütles vastupidist sellele, mida te siin nõukogu eesistujana ütlesite. See, mida Gordon Brown eile ütles, on vastupidine sellele, mida te siin ütlesite. Te ütlesite, et rada, mille Ameerika Ühendriigid on valinud, on ajalooliselt vale rada. See on see, mida ütlesite siin mõni hetk tagasi. Te ütlesite, et Geithneri tee on vale ja viib põrgusse. See ei ole see tasand, millel Euroopa Liit saab Ameerika Ühendriikidega koostööd teha. Te ei esinda Euroopa Liidu Nõukogu, te esindate iseennast. See on see suur viga, mida te siin teete.
(Aplaus)
Nüüd ma mõistan ka seda, miks inimesed meile alguses ütlesid, et selle inimesega on raske dialoogi pidada. Ei, härra eesistuja, see on viis, kuidas viia Euroopa Liit tagasi tupikusse.
Euroopa Komisjoni president ütles täna midagi väga olulist. Ta ütles, et sotsiaalteemalisest - tööhõivealasest tippkohtumisest keeldumine oleks tõsine viga Ajal, mil miljonid inimesed Euroopas muretsevad oma töökohtade pärast, ajal, mil pankrotis panku ja kindlustusfirmasid, sealhulgas Ameerika Ühendriikides, päästetakse riiklikest vahenditest pärit miljardite või isegi triljonite eest, ajal, mida te kirjeldate kui teed põrgusse, olukorras, kus inimesed teavad, et lõppude lõpuks peavad nad makse maksma, olgu siis eurodes või kroonides; ühesõnaga sellises olukorras ütleb Euroopa Ülemkogu neile inimestele, et teie tööhõiveprobleemid ei huvita meid. Et meil ei ole selle jaoks aega. See on hukutav signaal. See on vale signaal.
Selle pärast ütlen, härra Euroopa Komisjoni president, et teie nõuannetest nõukogu eesistujale ei piisa. Me ei taha kolmikut; me tahame kõigile avatud arutelu. Komisjoni president peaks tippkohtumise uuesti kokku kutsuma, et riigijuhid ja valitsused saaksid võtta endale ülesande arutleda tööhõive olukorra üle Euroopas mai alguses.
(Aplaus)
Härra Topolánek, ma tahan teile anda kolm soovitust meie vaatenurgast vaadatuna, et teiega nende üle järgmisel paaril päeval arutleda: kui te sunnite Euroopa Liidu valitsusi mobiliseerima 2009. aastal 1,5% ja 2010. aastal 1% nende SKPst meetmepaketi raames, mille eesmärk on tegeleda majandusliku olukorraga lühiajalises perspektiivis, ning seni on neli riiki - juhul kui olen asjast õigesti aru saanud - nendele tingimustele vastanud, siis ei ole see piisav ning teie ülesanne nõukogu eesistujana on tagada, et riigid austaksid endale võetud kohustusi.
Teiseks, palun kutsuge uuesti kokku sotsiaalküsimuste tippkohtumine. Näidake Euroopa avalikkusele, et tööhõivepoliitika ja töökohtade kaitsmise algatused on valitsuste tegevuse keskmes.
Kolmandaks, palun tagage nõukogus, et lõpuks ometi valitseks selgus selles osas, mis peab pärast valimisi juhtuma institutsionaalsetes küsimustes. Mul isiklikult on teist väga kahju. Ma tean, et olete propageerinud Lissaboni lepingu ratifitseerimist, kuid ma tean ka, et teie oma riigi president kritiseerib teid ja et tehakse kõik selle nimel, et takistada teil seda senatis läbi surumast. Me oleme siin, et teid aidata. Kui võimalik, räägime teie Tsiviildemokraatlikku parteisse kuuluvate senaatoritega, et saada nad ratifitseerimisprotsessiga nõustuma. Pole probleemi - me oleme teie kõrval ja teeme, mis meie võimuses.
Siiski, on üks vägagi eraldiseisev küsimus: te peate lõpuks meile ütlema, millistel alustel soovite edasi minna. Kas Nice'i lepingu põhjal, mis on jõus, või Lissaboni lepingu alusel, mis ei ole jõus? Sellega, kui te ütlete, et me alustame Nice'i lepinguga ja siis lisame sellele pisut Lissaboni lepingut, ei saa lihtsalt nõus olla. Seetõttu ütlen ka välja ka meie seisukoha: konsultatsioonid pärast Euroopa valimisi - täiesti nõus - kuid alles siis, kui Euroopa Parlament on kokku tulnud. Ma ei ole valmis konsultatsioonideks pärast 7. juunit kuni ajani, mil Euroopa Parlament koguneb ametlikult oma esimeseks istungiks. Meil peab siiski olema võimalik nõuda minimaalsetki institutsionaalset austust. Seega tegelege nende kolme aspektiga, härra Topolánek, ja te taastate osa oma lugupeetavusest meie silmis.
(Aplaus)
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, kõigi nende tõeliste kannatuste kõrval on majanduslanguse kirjeldamiseks ka üks lõbus selgitus. Nimelt - kui lähete pangaautomaadist raha välja võtma ning ekraanile tuleb teade: "arvel pole piisavalt vahendeid” - ning te ei tea, kas see käib teie enda või nende kohta!
(Naer)
Hoolimata kõikidest süngetest hoiatustest lõhede ja tülide kohta, on Euroopa Ülemkogu koostanud positiivse paketi ning ma õnnitlen eesistujariiki Tšehhi Vabariiki selle saavutuse puhul.
Meil on olemas IMFi lubadus lisarahale, lubadus saada rohkem toetust Euroopa kõige probleemsemate majanduste jaoks ning kokkulepe liikuda edasi Euroopa finantsjärelevalve süsteemiga. Kõik see on teretulnud. Mul oli eriti hea meel näha, et nõukogu on päästnud härra Barroso naha, suunates 5 miljardit kulutamata eurot majanduse elavdamise kavasse. Investeeringud transporti, infrastruktuuri ja lairibaühendustesse loovad kohe uusi töökohti ning valmistavad Euroopat tuleviku jaoks ette. Samas leevendab Nabucco gaasijuhtmesse suunatav raha meie problemaatilist energiasõltuvust Venemaast.
Meil on vaja nõukogu eesistuja selget kinnitust, et rahalised vahendid sellest 5 miljardist eurost jõuavad reaalselt selle projektini, kuid samas ka kinnitust selle kohta, et investeeringud gaasitarne infrastruktuuri ei asenda taastuvate energiaallikate uuringuid. Loodussäästlik majanduskasv on meie kodanike jaoks jätkuvalt nii praegu kui ka tulevikus esmatähtis ning samuti on esmatähtsad Lissaboni strateegias sisalduvad põhimõtted: turvaline paindlikkus, teadmistepõhine majandus, vajadustele vastav tööõigus - sellest sõltub konkurentsivõimeline majandus ja ühtse turu edukus. Nõukogule teeb suurt au see, et möödaniku protektsionistlik jutt ei ole varjutanud nõukogu järeldusi.
Kuid sellest näilisest kokkuleppest hoolimata varjutab liikmesriikide prioriteete üks väiklane nüanss. Ühelt poolt on liikmesriike, kes keskenduvad jäigale reguleerimisele rahvusvahelisel tasandil, ning teisalt on neid, kes asetavad rõhku tugevale stiimulitepaketile. Tegemist on vale valikuga. Loomulikult vajame järelevalvestruktuure, millel on reaalne reguleeriv mõjuvõim, kuid samas vajame ka antitsüklilisi meetmeid, et tulla toime majanduslanguse reaalsusega. Tegeleda tuleb nii pika- kui ka lühiajalise perspektiiviga.
Meie liidrid peavad selles küsimuses G20 tippkohtumisel end selgelt väljendama. Kui me ei suuda kokku leppida oma ühises eesmärgis, siis ei saa me loota ka oma kollektiivse jõu rakendamisele. Ameerika tuleb G20 tippkohtumisele oma tegevuskavaga. Me peame leppima kokku oma tegevuskavas ja jõudma üheskoos kokkuleppeni, mis päästab meid kõiki.
Härra eesistuja - eelmisel nädalal käsitlesite te nõukogus vaevu seda õiguslikku alust, millele tuginedes moodustatakse komisjoni järgmine koosseis, kuid samas ei ole Iirimaa enam mitte ainuke riik, kes tõenäoliselt Lissaboni lepingut ei ratifitseeri. Seetõttu palun tungivalt, et te kutsuksite nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi juhid mais siia Euroopa Parlamenti kokku, et nad saaksid leppida kokku selles, kuidas moodustada õiguskindlatele alustele tuginedes järgmine Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseis.
Härra eesistuja, Smetana kuulsas laulus "Má Vlast" on hetk, kus tšello ja fagott tõusevad üheskoos kaeblikust sügavusest järjest jõulisemalt näiliselt võimatult kõrge noodini välja. See hetk on teie valitsuse jaoks kadunud. Kuid Euroopa jaoks on see hetk veel ees. Hoolitsege selle eest, et kodumaal valitsevad raskused ei võtaks ära hoogu teie sammudest.
(Aplaus)
Adam Bielan
Härra juhataja, alustuseks õnnitlen peaminister Topolánekit Euroopa tippkohtumise suurepärase ettevalmistamise eest ja senise väga tubli eesistumisaja eest. Mitme kuu eest kahtlesid paljud poliitikud selles, kas väike riik Kesk- ja Ida-Euroopas suudab kanda Euroopa Liidu juhi koormat. Härra Topolánek ja kogu tema valitsuskabinet on selle võimalikkust tõestanud. Taas kord õnnitlen teid ning ma loodan, et suudate sel keerulisel ajal oma riigisisesed probleemid lahendada ning et valmistate samuti ette järgmist tippkohtumist, mis toimub kolme kuu pärast.
Kuna aga oleme siiski sõprade seas, peame rääkima avameelselt. Ma sooviksin rääkida mitmest tippkohtumist puudutavast küsimusest, mille suhtes olen kriitiline - ehkki, mu kriitilisus ei ole suunatud isiklikult härra Topoláneki vastu.
Ma alustan sellest, et väljendan toetust idapartnerlusele. Idapartnerluse jaoks on viieks aastaks ette nähtud 600 miljoni euro suurune summa, ent me teame, et vaid 350 miljonit eurot sellest on nn uus eraldis. Ühtekokku tähendab see summa projektis osalevatele riikidele igaühele aastas 20 miljonit eurot. Kas sellest tõesti piisab, et Euroopa Liit saaks suurendada oma mõju selles piirkonnas? Rääkides meie idapartneritest, sooviksin küsida, milline otsus on tehtud nende riikide viisaküsimuses? Mulle näib, et mitte mingisugust otsust ei ole tehtud. Tegelikult on tehtud otsus keelduda selles valdkonnas igasugusest koostööst. Me peame endalt küsima, kas me soovime oma idanaabreid eemal hoida või julgustada neid endaga koostööd tegema? Tundub, et mõningad riigid püüavad idapartnerluse ideed õõnestada - seda selleks, et mitte muutuda Venemaa silmis ebapopulaarseks.
Samast kaalutlusest on ajendatud takistuste tegemine ka siis, kui vaatleme Nabucco gaasijuhtme ehitamist. 200 miljoni euro eraldamine projektile, mille eeldatav ehitusmaksumus on 8 miljardit eurot, toob meie partnerite nägudele vaid haletseva naeratuse. Me peaksime meeles pidama, et meie enda energiajulgeoleku kaalutlustest lähtuvalt peksime me ise olema need, kes on huvitatud kütuse transportimiseks kanali ehitamisest Kaspia mere basseinist Euroopasse ning et see kanal ei peaks sõltuma Kremli tahtest.
Tippkohtumisel eraldati 5 miljardit eurot ka kriisi vastu võitlemise paketile. Osa sellest rahast läheb suurtele energiaprojektidele, sealhulgas 330 miljonit eurot mu kodumaale Poolale. Kahjuks kehtestati tingimus, mille täitmine on väga keeruline - nimelt peab see raha olema kasutatud järgmise aasta lõpuks. Sellest rahasummast on saanud virtuaalne raha, kuna teades, millise kiirusega Poola valitsus Euroopa Liidu rahalisi vahendeid kasutab, võib see raha jääda kasutamata ning seega ei ole see seejärel enam ka kättesaadav. Seetõttu teen ettepaneku pikendada nende rahaliste vahendite kättesaadavusaega.
Tippkohtumisest rääkides sooviksin samuti anda ülevaate toimunud mitteametlikust kriisi vastu võitlemise tippkohtumisest Brüsselis, mis toimus härra Topoláneki initsiatiivil. Sellel tippkohtumisel osalejad olid ühehäälselt vastu majanduslikule protektsionismile. Samas saime mõne päeva eest tõendust sellest, et tippkohtumisel vastu võetud resolutsioonidel on vähe kaalu - nimelt tegi Prantsuse autokontsern Renault teatavaks, et viib tootmise Sloveeniast tagasi Prantsusmaale. Kahjuks näitab see seda, et majanduskriisi tingimustes annab Euroopa Liidu aluspõhimõtteks olev solidaarsus eesõiguse majanduslikule egoismile. Ma pöördun härra Topoláneki poole, et ta sellele lõpu teeks.
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, olen seisukohal, et vaid ajalugu saab näidata, kas eelmisel nädalal toimunud tippkohtumine oli suurepärane või mitte. Tänast hommikut kirjeldaksin kui silmade avanemist. See, mis praegu valitseb, on süsteemi kriis, ning see kriis võib kiiresti kujuneda ühiskondlikuks kriisiks.
Roosevelt võitis 1930ndatel poliitilise lahingu fašistide vastu; Euroopa kaotas selle lahingu. Niisiis - miks Roosevelt võitis? Ta võitis seetõttu, et tal oli isegi nende Ameerika Ühendriikide kodanike toetus, kes kaotasid 1930ndate aastate majanduskriisis suure osa oma majanduslikust sissetulekust. Millised on Roosevelti võidetud usalduse neli aspekti?
Esimene neist oli ümberreguleerimine. Roosevelt ründas jõuliselt oligopole, suuri ettevõtteid USAs, ja ta reguleeris majanduse ümber. Täpselt sedasama peame tegema G20 tippkohtumisel Londonis. Kuna isegi Gordon Brown ei püüdle piirangute kaotamise poole, siis võib-olla see näitab, et muutused on võimalikud.
Teiseks, sotsiaalse struktuuri tugevdamine. Roosevelti programm seisnes järgmises: esiteks, vara ümberjaotamine ja rikaste maksustamine ning vaestele raha andmine; ja teiseks, ulatuslik noortele mõeldud programm USAs. Mida me pakume noortele Euroopa tasandil, et nad ei annaks Euroopa Parlamendi valimistel oma hääli fašistidele? Kolmandaks - ning Martin juba tõstatas selle aspekti - teie tippkohtumise suurimaks veaks oli mais toimuva sotsiaalse tippkohtumise mõjujõu vähendamine. Ühiskond püsib terviklikuna üksnes siis, kui ühiskonna mõjutajad toimivad - seega peame tõstma mai tippkohtumise mõjujõudu ning me vajame laiendamist. Samuti peate laua taha kutsuma kõik valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, arenguorganisatsioonid ja ühiskondlikud organisatsioonid, mis valmistavad ühiskonnas koos kodanikega ette muutusi, mida me oma ühiskonnas vajame.
Roosevelti neljandaks aspektiks olid investeeringud majandusse. See oli üks aspekt, milles ta sisuliselt ebaõnnestus, kuna majanduse mootor hakkas USAs uuesti toimima alles Teise maailmasõja ajal. Me ei taha sõtta minna. Sõda, mille me täna võitma peame, on sõda meie planeedi vastu. Meie sõda keskkonnahoidlike investeeringute nimel - selles vallas peame sõja võitma. Seega on kaks küsimust.
Esiteks - meil on vaja keskkonnahoidlikke eurovõlakirju. 5 miljardist eurost peame võimalikult suure rahasumma paigutama Euroopa Investeerimispanka, et võimendada taastuva energia kasutamist ja tõhusust. Teiseks, me peame kaasama Euroopa linnad. Euroopa kodanikud ei ela Põhjameres, CO2 mahalaadimiskohtades - seal ei saa valijate hääli võita. Me peame võitma Euroopa linnades - ja nende linnade kodanikud enda poole - nutika linna programmi abil. Nii võidame kokkuhoiu ja võidame ka Euroopa kodanike südamed.
Vladimír Remek
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Daamid ja härrad, on üldiselt ilmselge, et meil on vaja leida viis, lahendamaks kriisi, mis vaevab praegu Euroopat ja teisi maailma osasid. On vaidlematagi selge, et meie jõupingutuste hulka peab kuuluma usalduse suurendamine ja finantsstabiilsuse toetamine, nagu on märkinud ka Euroopa Ülemkogu. Probleem seisneb aga selles, kes suudab usaldust taastada ja kuidas on seda võimalik taastada. Kui me jätame selle peamiselt nende hooleks, kes praegusele kriisile oma täitmatu ahnusega kaasa aitasid, ja kui me ei püüa toetada neid, kes loovad väärtusi, ent ei suuda samas mõjutada ei ettevõtete ega tervete majanduste tegevust, siis on väljavaade kasin. Nõukogu arutelupunktid, mis räägivad vajadusest tegeleda kriisi sotsiaalsete mõjudega, on seetõttu minu arvates äärmiselt olulised. Probleemiks on tööpuuduse järsk kasv ning töötajate jaoks on erakordselt olulised meetmed, millega stimuleeritakse tööhõivet ning ennetatakse töö kaotamist. Kui toetust antakse üksnes suurimatele ettevõtetele ja nende juhtidele, siis me ei saa selle kava osas entusiastlikud olla. Ma aplodeerin jõupingutusele keskenduda energiajulgeolekule ja siduda Euroopa energiajaotusvõrgud ning üldisele rõhuasetusele infrastruktuuri arengule selles valdkonnas. Lisaks kõigele muule on see üks viis, kuidas toetada tööhõivet ja töökohti ning tagada kasu tulevikus. Meid ootavad kindlasti ees uued kriitilised hetked ning praegune kriis annab meile võimaluse valmistuda ka nendeks. Minu arvates on tuumaenergia asendamatu rolli jätkuv toetamine hea - seda olenemata risti vastupidistest seisukohtadest selle energiavormi osas isegi minu enda fraktsiooni siseselt.
Ma sooviksin taas kord teha märkuse idapartnerluse kohta. Üldiselt pooldan loomulikult võimalikult laia rahvusvahelist koostööd, kuid antud juhul võime näha selget katset - ja see katse on sellisena selgesõnaliselt ka formuleeritud - tõmmata endisesse Nõukogude Liitu kuuluvad riigid Euroopale lähemale ja distantseerida neid Venemaast. Seetõttu oleme loomas mõjusfääri ja seega teeme midagi, mida me teiste puhul karmilt kritiseerime.
Hanne Dahl
Härra juhataja, eelmisel nädalal märkis EU Observer, et Jacques Delors on euroala tuleviku osas pessimistlikult meelestatud. Seega - taas üks eurotšempionidest, kes väljendas oma muret Euroopa Liidu ning euro pärast vahetult enne hiljutist tippkohtumist. Ta ütles muu hulgas, et ta on mures vähese valmisoleku pärast korrastada finantssektorit ja kehtestada selle reguleerimiseks uued eeskirjad. Mul ei ole varem olnud põhjust härra Delors'iga nõustuda, kuid antud juhul pean ütlema, et kahjuks on tal muretsemiseks alust. Tippkohtumise järeldused selles küsimuses on väga ebamäärased. Kogu kriisi vältel olen komisjonilt korduvalt pärinud finantssektori reguleerimise ja kontrollimise soovi kohta. Komisjonil puudub igasugune soov seda teha. Komisjon viitab pidevalt siseturu õigusele toimuvat reguleerida.
Härra Delors ütles ka midagi, mis tekitab sellisele euroskeptikule nagu mina, teatava déjà vu tunde argumentide osas, mis ma esitasin ühel varasemal korral. Ta ütles, et Euroopa majandused on euro jaoks liiga erinevad. Bingo, härra Delors! Täpselt seda nad on. Ühisraha on osa probleemist, mitte osa lahendusest. Euroopal on vaja finantssektori ühist jõulist reguleerimist, kuid ka suurt paindlikkust, kui kõne all on see, milline majanduspoliitika on parim viis konkreetsetes riikides kriisi lahendamiseks.
Jana Bobošíková
- (CS) Daamid ja härrad, ma tunnen heameelt selle üle, et nõukogu lükkas eelmisel nädalal edasi ebarealistliku Lissaboni strateegia ülevaatamise. Samuti tunnen heameelt selle üle, et edasi lükatakse otsus, mis puudutab kliimaalase tegevuse finantseerimist. Seoses sellega tahaksin aplodeerida komisjoni presidendi José Manuel Barroso avaldusele, milles ta teatas, et Euroopa Liit ei peaks võtma endale kliimaküsimustes mingeid kohustusi, kui teised riigid, eeskätt Ameerika Ühendriigid ja Hiina, ei tee sedasama. Ma sooviksin osutada sellele, et nende täiesti ratsionaalsete järeldusteni jõudsid 27 liikmesriigi juhid ja komisjon olukorras, kus Euroopa Liit seisab silmitsi järsu tööpuuduse kasvu ja majanduslangusega ning Lissaboni lepingut ei ole heaks kiidetud. Kõik see näitab ilmselgelt, et Lissaboni leping on täiesti tarbetu selleks, et teha selliseid põhiotsuseid, mis on selgelt liikmesriikide kodanike hüvanguks. See on täiesti üleliigne ning seda tõestavad Euroopa Ülemkogu poolt võetud praegused ratsionaalsed sammud, mis põhinevad asutamislepingute praegusel raamistikul ja on tehtud eesistujariigi Tšehhi juhtimisel.
Eile kaotas Tšehhi peaministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Mirek Topoláneki valitsus usaldushääletuse. Sooviksin kõigi teie, kellel teil on olnud siin Euroopa Parlamendis jultumust kritiseerida Tšehhi parlamendi meetmeid kui vastutustundetuid, tähelepanu juhtida sellele, et tegemist oli suveräänse liikmesriigi demokraatlikult valitud parlamendi demokraatliku otsusega. Euroopa Liitu ei juhi mitte Tšehhi Vabariigi valitsus, vaid Tšehhi Vabariik ise, kelle kodanikke on mul au siin esindada. Ma tean, et mu kodumaal on olemas haldussüsteemid ja demokraatlikud süsteemid, mis on piisavalt tugevad, et täita ühemõtteliselt oma kohustusi Euroopa Liidu tasandil.
Pärast Topoláneki valitsuse kokkukukkumist on president Václav Klausil Tšehhi Vabariigis tugevaim poliitiline mandaat. Nagu teil on siin Euroopa Parlamendis olnud võimalik veenduda, on tema puhul tegemist tugeva demokraatliku meelsusega riigimehega, kes ei näe Euroopa integratsiooni kui ühesuunalist poliitilise ja bürokraatliku eliidi kontrollitavat teed, vaid kui keerulist protsessi, mida saadab edu üksnes siis, kui selle liikumapanevaks jõuks on inimeste tahe. Daamid ja härrad, paar nädalat tagasi ütles president Klaus meile selgelt, et ta ei näe Tšehhi jaoks Euroopa Liidu liikmelisusele mingit alternatiivi. Veelgi enam - enamik Tšehhi kodanikke peab oma riigi kuulumist Euroopa Liitu kasulikuks. Igasugune mure Tšehhi vastutustundetuse pärast on seetõttu täiesti mittevajalik.
Lõpetuseks tahaksin juhtida Sudeedi sakslaste ühingu juhi, härra Posselti, kes on avalikult mõistnud hukka ministrite Vondra ja Schwarzenbergi kukutamise ja nõudnud Tšehhilt tugeva Euroopat pooldava valitsuse loomist, tähelepanu sellele, et Tšehhi ei ole Böömimaa ega Morava protektoraat, vaid suveräänne riik, kus ministri määrab ametisse Tšehhi Vabariigi president ning valitsus saab volitused Tšehhi kodanike valitud parlamendilt.
Juhataja
- Proua Bobošíková, demokraatia tähendab ka seda, et kõik demokraadid võivad väljendada oma seisukohti Euroopa Liidu kõikides riikides ja mujalgi rakendatavate menetluste kohta. Ka see on demokraatia.
Mirek Topolánek
nõukogu eesistuja. - (CS) Tõtt öelda oleme minu arvates juba andnud võimust mõningasele valimiseelsele retoorikale. Vaadakem neid küsimusi tõsiselt ja leidkem üksmeel 27 riigi vahel, millest igaühel on oma ajalugu ning millest igaüks puutub kokku praeguse finantskriisi erinevate sümptomitega või erinevate mõjudega reaalmajandusele. Kui me ei suuda leppida kokku ühises lähenemisviisis, siis ei ole oluline see, kellel oli selle probleemi alguses milline lähtepunkt, kuna me kõik maksame selle hinda doominoefekti kaudu. See on esimene aspekt.
Ma ei kritiseerinud Ameerika Ühendriikide lähenemisviisi pelgalt niisama, vaid seetõttu, et tahtsin osutada Euroopa Liidu eelisele. See eelis seisneb ulatuslikus sotsiaalprogrammis, mis võimaldab meil vältida selliste kolossaalsete summade investeerimist probleemidesse sattunud inimeste sotsiaalsesse stabiliseerimisse. See süsteem lihtsalt toimib. Üheks suureks ülesandeks on hoida süsteemi toimivana ja tagada Euroopa Liidu kodanikele samad sotsiaalsed standardid kui enne kriisi. Minu arvates ei ole see kindlasti väike ülesanne ning maksab palju raha. Me oleme leppinud kokku mõningates väga konkreetsetes meetmetes ning 5, 50 või 75 miljardi euro suurused arvud näitavad minu arvates Euroopa Ülemkogu selget otsust reageerida praegusele olukorrale väga konkreetselt ja mitte pelgalt ühe või teise raamistiku raames võetavate üldiste meetmete kaudu, vaid väga konkreetsete sammude kaudu.
On väga suur erinevus, kas kuulutada kõlavaid sõnu tänavanurgal või viia neid sõnu ellu. Meie ühiseks eesmärgiks on nüüd viia ellu kõik sammud, millest me oleme rääkinud - viia need praktikas ellu ja saada tagasisidet. Mitte kellelgi ei ole täpset ettekujutust sellest, millised võivad olla nende erinevate sammude mõjud, ning ma võin täie tõsidusega väita, et isegi makroökonomistidel pole sellest õrna aimugi. Me teame aga täie kindlusega, et keegi peab olukorra päästmise ja peo enda eest maksma. Oleks äärmiselt vastutustundetu, kui me ei mõtleks tagajärgedele, ehkki me ei tea, kui kaua olukord kestab, ja kui me ei mõtleks sellele, kes selle kõige eest maksab ning milline on selle mõju euroalale ning stabiilsuse ja kasvu paktile, ning milliseid võimalusi annab see sellistele riikidele nagu mu kodumaa euroalaga liitumiseks ja euro kasutuselevõtmiseks. Ma ei vasta parteiliidri härra Schulzi märkustele. Berlusconi tegi seda enne eelmisi valimisi ja mul ei ole mingit soovi tema viga korrata. Ma arvan, et mõningatele rünnakutele ei ole vaja vastata. Sellegipoolest on võimatu, et pangatähtede trükkalid on ainukesed, kes sellest kriisist kasu lõikavad. See ei oleks hea.
Tööalane tippkohtumine. Me pakkusime Euroopa Ülemkogule välja loomulikult täisformaadi. José Manuel Barroso ja mina jagasime seda mõtet, kuna tunneme sarnaselt teile vajadust kaasata sotsiaalpartnerid arutellu kõrgemal tasandil kui kolmepoolselt ning arutleda nendega probleeme, mis on seotud tööhõivega, sellega, kuidas viia ellu erinevaid riiklikke pakette, mis mõjutavad tööhõivet ja järgmisi samme, mida me võtame selleks, et kaitsta Euroopa Liidu kodanikke kriisi mõju eest. See, et kõnealune tippkohtumine toimuks kolmiku formaadis, ei olnud meie otsus. Ma mõistan mitmete riigi- ja valitsusjuhtide poolt väljendatud hirmu ning mina ise pooldasin täielikult täisformaadi kasutamist. Teisalt, me ei tohiks unustada, et tegemist oli vaid mitteametliku tippkohtumisega, mille järeldused ei ole siduvad. Sellest seisukohast võetuna võib nii-öelda vähendatud formaat anda eelise, kuna see tähendab seda, et mitteametliku tippkohtumise soovitusi on võimalik tutvustada korrapärasel juuni ülemkogul, kus neid on ehk võimalik ühehäälselt heaks kiita. Minu arvates ei ole see nii ränk viga ning ei ole mitte mingit vajadust teha sellest poliitilist probleemi. Oluline on see, et me leidsime endas julgust see tippkohtumine kokku kutsuda, et me kutsusime sellele osalema sotsiaalpartnereid, et me valmistame seda koos nendega ette pikas perspektiivis - enne tööalast tippkohtumist toimub kolm ümarlauda Stockholmis, Madridis ja Prahas - ning et me püüame jõuda järeldusteni, mis on väärtuslikud juuni ülemkogu jaoks.
Lissaboni leping. Ma luban endale täna pisut huumorit. Ma arvan, et telefoninumber, kuhu Lissaboni lepingu tulevikku puudutavate küsimuste osas helistada, ei ole enam valitsuse ega peaminister Topoláneki telefoninumber, vaid pigem parlamendi ja Jiří Paroubeki oma. Ma pean ütlema, et vastutus selles vallas edasiliikumise eest lasub nendel, kes selle olukorra tekitasid. Ma teen loomulikult kõik, tagamaks, et ma saan täita oma lubaduse ja et ma ei peaks kustutama oma allkirja kivilt, mis asub Lissabonis Saint Geronimo kloostri ees.
Komisjon. Ülemkogu detsembrikuisel tippkohtumisel võeti vastu selge otsus ning me oleme olukorra keerukusest teadlikud. Ma pean ütlema, et meie püüdluseks on saavutada juunikuisel Euroopa Ülemkogul poliitiline kokkulepe. Me peame loomulikult teiega nõu: on oluline, et me peaksime Euroopa Parlamendiga arutelusid. Antud juhul kaalume isegi seda, et kui Euroopa Parlamendil on piisavalt huvi, siis me võiksime juuni ülemkogu nädala võrra edasi lükata, et muuta 10 päeva pikkune arutelu 17 päeva pikkuseks. Ma arvan, et 17 päeva annaks meile aruteluks piisavalt aega. Need konsultatsioonid on väga olulised, kuid enne ametliku otsuse tegemist peame siiski loomulikult otsustama, kas me liigume edasi Nice'i lepingu alusel või Lissaboni lepingu alusel, kuna see võimaldab meil ette aimata, millise vormi kokkulepe võtab, kas riikide arv on sama, kas kõigil neil saab olema volinik jne. Me peame võtma arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja ma saan öelda vaid seda, et me liigume edasi kooskõlas heakskiidetud standardmenetluse alusel, kuna oleme omalaadi õiguslikus vaakumis ja olukorras, millega tuleb tegeleda poliitiliselt ja praktiliselt.
Edasised arutelud, mis käsitlevad reguleerimismeetmeid vastandatuna stimuleerivatele meetmetele. Oma sissejuhatuses juba ütlesin, et minu arvates on Euroopa Liit võtnud täiesti õige lähenemisviisi, jättes tegemata valiku ühe või teise kasuks ning öeldes lihtsalt, et me oleme päästnud pangandussektori ning nüüd on vaja vaid seda korrastada. Komisjon on koostanud kava individuaalsete halbade mõjude hindamiseks (mõju hindamised) ja probleemiga toime tulemiseks. Minu arvates on ainus viis pangandussektoris usalduse ja pangandussektori usaldusväärsuse suurendamiseks nendes pankades kord majja saada. Tšehhi Vabariik ja Rootsi teavad, kuidas seda teha, ning USA rahandusminister on esitanud oma plaani USA jaoks. Minu arvates on see olukorra lahendamiseks ainus võimalus. Stiimulipakette olen juba maininud. Selle lähenemisviisi teiseks sambaks on reguleerimine, mis on eeskätt teie kontrolli all. Seda mainitakse konkreetselt Larosière' raportis, mille puhul on tegemist suurepärase tekstiga. See hõlmab riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide reguleerimist ning aitab loomulikult korrastada offshore sektorit. Te kindlasti näete isegi neid suuri edusamme selles küsimuses ning me valmistume nendes küsimustes järgmiseks potentsiaalseks kriisiks. Me ei ole igapäevase ajalise surve all uute eeskirjadega lagedale tulemiseks. Me oleme ajalise surve all, et piirata võimalikke tulevasi probleeme.
Samuti arutleti IMFi rolli üle. Me leppisime kokku, et IMF peaks olema nende tulevaste lahenduste finantseerijaks, kuid probleem ei seisne selles, et meil oleks väike arv institutsioone, kellel on vähe võimu. Lahendus sõltub sellest, kas suurimad ülemaailmsel finantsturul osalejad austavad neid institutsioone, kuna minevikus see nii ei olnud. See on igal juhul oluline arutelu ning on üks teemadest ka G20 jaoks: IMFi, Maailmapanga ja OECD suurema rolli aktsepteerimine rahvusvaheliste ülemaailmsete finantsinstitutsioonide süsteemis ning nende institutsioonide ja nende järelduste austamine.
Ma arvan, et oleks hea öelda midagi idapartnerluse kohta. Ma kohtusin eile uuesti president Juštšenkoga ning mul on selle kokkuleppe ning Euroopa Komisjoni ja Ukraina vahelise kokkuleppe allkirjastamise üle hea meel. See tähistab väga olulist sammu olukorra stabiliseerimise suunas. Ma olin hiljuti Aserbaidžaanis, kus rääkisin president Alijeviga. Euroopa Liit peab nende riikide jaoks jääma omalaadi majakaks. Asi ei ole uute tõkete püstitamises - küsimus on selles, et Euroopa Liidul on missioon ning selleks on turvalisusel, vabadusel, jõukusel ja solidaarsusel rajaneva ala laiendamine. Sellisel alal ei ole piire ja sellega ei pea me mitte silmas seda, et need riigid saavad homme, ülehomme või mingil muul ajal Euroopa Liidu liikmeteks. Kui majakas kustutatakse tuli, ei ole nende riikide areng meie kontrolli all. Me peame kaasama need riigid arutellu, andma neile piiramatud reisimisvõimalused, pakkuma neile majanduslikku koostööd, haridusasutuste ja koolide vahelisi vahetusi ning tagama paremad valitsemistavad. Ma arvan, et see on meie kohustus ja selles mõttes annab idapartnerlus selged tõendid selle kohta, et me liigume õiges suunas. Vastuseks härra Bielani sõnadele ütleksin, et 600 miljonile eurole üleüldse heakskiidu saamine oli suur edusamm. Me ei jõudnud selle osas kokkuleppele, ühehäälset kokkulepet ei olnud - pigem oli tegemist maksimaalse võimaliku kompromissiga, millega 27 liikmesriiki said nõus olla.
Lõpetuseks tahan ütelda midagi sotsiaalsete mõjude kohta. Siinkohal pean naasma kolmepoolse kohtumise juurde ja väljendama oma heakskiitu mõlema sotsiaalpartneri rollile. Me ei rääkinud sellest, kui palju raha me inimestele annaksime. Me rääkisime sellest, kuidas valmistada inimesi ette selleks olukorraks või võimalikeks sarnasteks olukordadeks tulevikus, suurendades selleks nende oskusi, nende haridustaset ning toetades väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kes loovad suure osa töökohtadest. Praegusel ajal tööjõukulud loomulikult langevad, kuna me tahame hoida inimesi hõivatuna nii kaua kui võimalik - seda seetõttu, et nende tööhõivesse tagasi saamine on mitmeid kordi kallim, kui neid hõivatuna hoida.
Tööjõu liikuvus. Ma tõesti ootan arutelusid erinevates liikmesriikide parlamentides, eeskätt mu koduriigi parlamendis, selle üle, kuidas me tahame muuta tööõigust, saavutamaks paindlikum ja liikuvam tõõjõud. See takistab lahenduseni jõudmist. On vaja tagada kiire töökohtade areng ning kiire lahendus nende inimeste keerulisele olukorrale, kes on sattunud sellesse olukorda mitte enda süü tõttu.
Ma sooviksin lõpetuseks öelda paar sõna ka Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tippkohtumise kohta. Ma hindan tohutult seda, et pärast G20 kohtumist Londonis ning pärast tippkohtumist Strasbourgis ja Kehlis, on Barack Obama juhitav USA valitsus tulemas Prahasse. Sellel on meie jaoks tohutu sümboolne tähendus ning me kutsume sinna ka Euroopa Parlamendi presidendi, kuna ma tunnetan teatavat hukkamõistu selle pärast, et USA presidendil ei õnnestunud külastada Euroopa Parlamenti. Aruteluks ei ole palju aega, kuid minu hinnangul peame teadma, mida USA tahab, mida meie tahame ning siis jõudma kokkuleppele. Me kohe kindlasti ei taha püstitada uusi tõkkeid - see on lõppude lõpuks Euro-Atlandi tsivilisatsiooni kui terviku peamine eesmärk.
Lõpetuseks tahaksin öelda paar sõna proua Bobošíková märkuste kohta. Tšehhi valitsus on olukorraga seni väga hästi toime tulnud. Ma lihtsalt ei nõustu sellega, et me võiksime teha mingisuguse struktuurilise eksisammu, et me ei suuda juhtida viimaste aastate üht kõige suuremaid nõudmisi esitavat eesistumist, kuna me oleme korduvalt seisnud silmitsi väga erinevate probleemidega, mille ennustamine oleks olnud igaühe jaoks keeruline. Meie paindlikkuse ja loovuse tase, meie suutlikkus reageerida, tegutseda ja otsida kompromisse ei vääri kindlasti nii karmi kriitikat. Praegune olukord, kus Tšehhi on kaotanud usaldushääletuse, on samuti aset leidnud Taanis ja Itaalias, samas, kui Prantsusmaal toimus valitsuse vahetumine valimiste tulemusel. Ma ei näe seda olukorda nii kehvas valguses ning ma võin teile kinnitada, et eesistujariik Tšehhi ei kannata selle tõttu mingilgi moel ning et kõik meie, kes me vastutame Euroopa Liidu päevakorra haldamise eest, teeme kahtlemata just nimelt seda.
Juhataja
- Ma tänan teid, härra Euroopa Nõukogu eesistuja. Te võtate endaga kaasa meie head soovid selles osas, et te suudate täielikult täita oma töökohustusi Euroopa Nõukogu eesistujana ning teete kõik selle nimel, et saavutada kokkulepe Lissaboni lepingu üle ka oma kodumaal. Nende heade soovidega täname teid selle eest, et te täna hommikul siin kohal olite.
Timothy Kirkhope
- Härra juhataja, ma soovin väljendada oma toetust muljetavaldavale viisile, kuidas eesistujariik Tšehhi on tulnud toime mõningate Euroopa jaoks oluliste küsimustega. Alates majandus- ja finantskriisist ja lõpetades energiajulgeoleku ja kliimamuutustega, on eesistujariik olnud oma eesmärkides vankumatu ja selge ning pakkunud Euroopale kindlat juhtimisstiili sel katsumusterohkel ajal.
Eeskätt on peaminister Topolánek näidanud kindlat juhtimisoskust, eelkõige protektsionismi ohtude eest hoiatamisel. Kui teised mängisid mõttega püstitada kahjustavaid tõkkeid, on eesistujariik Tšehhi rääkinud selgelt ja järjekindlalt avatud kaubandusest ning, mis kriitilise tähtsusega, elutähtsast vajadusest toetada ühtset turgu. Kuu alguses märkis härra Topolánek, et protektsionism on alati kahjulik ja et Euroopa Liidu puhul on see ebaloogiline valik. Me peame kriisist õppima ja ütlema "ei” isolatsioonile, "ei” protektsionismile ja "jah” koostööle.
Ta tuletas meile kõigile väga õigesti meelde Euroopa Liidu aluspõhimõtet. See ausus on silmatorkavaks kontrastiks Ühendkuningriigi peaministri ebaotsekohasele ja isekale kõnele eile siin Euroopa Parlamendi istungisaalis. Härra Browni kõne oli täis liialdusi, kuid selles lihtsalt ei suudetud mainida keskset tõsiasja, et Ühendkuningriik teeb tema juhtimisel kõigi tööstusriikide seas läbi kõige pikema ja sügavama majanduslanguse. Ta eiras oma rolli olemuslikult vigase finantssüsteemi reguleerimisraamistiku sisseseadmisel ja selle elluviimisel. Ta eiras tohutut võlakoormust, mille ta on Briti inimeste õlule pannud.
Euroopa ei vaja mingit epistlit Ühendkuningriigi valitsuselt selle kohta, mida tuleb teha kriisist väljumiseks. Euroopal ja rahvusvahelisel kogukonnal on nüüd vaja kiiresti tegutseda, et taastada usaldus meie finantssüsteemide vastu, et tagada nõuetekohaselt toimiv pangandussüsteem, mida inimesed, härra Schulz, ja ettevõtted saaksid usaldada ja mis aitaks pankadel taas usalduse suurendamiseks laene anda. Me peame jääma kindlaks vabakaubanduse ja ühtse turu põhimõtetele ning ma olen täiesti kindel, et eesistujariik teeb jätkuvalt kõvasti tööd nende elutähtsate eesmärkide saavutamise nimel.
Poul Nyrup Rasmussen
- Härra juhataja, just nädal enne Euroopa Ülemkogu palusime nõukogul siin Euroopa Parlamendis leppida kokku selgetes suunistes ja konkreetsetes meetmetes, mille eesmärk on kaitsta tööhõivet ja luua uusi töövõimalusi. See nõukogu, mis täna siin on, on vaikiv nõukogu, pettekujutelmade küüsis olev nõukogu. Mul on kahju, kuid ma ei ole näinud mingeid konkreetseid meetmeid. Jah, 5 miljardit eurot, kuid mis see on? See on 0,04% Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangust. Investeeringud lairibasidesse on okei, kuid palun ärge tulge mulle rääkima, et sellel on reaalne mõju just praegu valitseva töökohtade arvu vabalanguse peatamisele.
Te ei ole mõistnud, et selle kriisi puhul on tegemist väga sügava ja tõsise majanduslangusega. Ettevõtjad nõuavad, töötajad nõuavad ja meie nõuame: tehke enamat! IMF on välja pakkunud, et te investeeriksite sel ja järgmisel aastal 2% SKPst. Härra Barroso, te ütlesite, et meil läheb kenasti; me investeerime 3,3%. Seda ütlesite kaks nädalat tagasi, kuid nüüd on see näitaja tõusnud 4%-ni. Ma küsin endalt: kuidas nii? Nojah, arvutus on lihtne. Tööpuudus suureneb: kui kulutused töötushüvitistele suurenevad, suureneb ka finantsstiimul. Arvan, et kui töötute arv jõuab Euroopas 25 miljonini, seisate siin uhkelt meie ees ja ütlete, et meie stiimul on nüüd 5% SKPst. Palun teid, me ei saa asjale niimoodi läheneda. Te ei saa asjale niimoodi läheneda. See, mida me vajame, on reaalsed investeeringud.
Härra Barroso, Paul Krugman on öelnud, et Euroopa panustab reaalse stiimulina vähem kui poole sellest, mille Ameerika panustab. Kas ma tohin teie poole pöörduda: palun teid, iga kord, kui tööpuudus suureneb, ärge öelge inimestele, et te teete rohkem, kuna liikmesriigid maksavad rohkem töötushüvitisteks. Te peate inimestele ütlema hoopiski seda, et olete pühendunud uuele taastumiskavale. Ma tänan teid selle eest, mida täna ütlesite, kui soovisite selle 7. mail toimuva tööhõivealase ülemkogu osas, et see võiks olla tõeline tööhõivealane ülemkogu. Me oleme teie poolel ning toetame teid selle eesmärgi saavutamisel.
Me peaksime heitma pilgu Prantsusmaa presidendile Sarkozyle ja meenutama, et selles osas, kui palju erakorralisi tippkohtumisi Prantsusmaa oma eesistumisajal korraldas, ei olnud mingeid kitsendusi. Nüüd pakutakse välja, et see 7. mai tippkohtumine peaks toimuma kolmiku vormis.
Käesolev tööpuuduse kriis ei kao sellega, et me keeldume korraldamast rohkem kohtumisi. Probleem jääb ikka alles. Seetõttu pöördun teie poole: meil on majanduse taastamise kava olemas; see on hästi dokumenteeritud. Ma tean, et komisjoni president teab seda, ja ma olen kindel, et kui me koos maha istume, suudame ära teha rohkem, kui me seni oleme teinud. Kaalul on Euroopa Liidu majanduslike, rahapoliitiliste ja sotsiaalsete jõupingutuste saatus.
Seega, ütlen veel üks kord: Komisjoni president - pidagem 7. mail maha tõsine, laiapõhjaline ja hästi planeeritud tööhõivealane tippkohtumine. Kui te seda suudate, oleme koos teiega.
(Aplaus)
Silvana Koch-Mehrin
- (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Liidul on finants- ja majanduskriisis olnud õnne ning eesistujariik Tšehhi on samuti teinud seni korralikku tööd.
Ülemaailmse finants- ja majanduskriisi ulatus ja sügavamad põhjused tõendavad, et finantsturgude ülemaailme makromajanduslik juhtimine ja nende suhtes kohaldatavad õiguslikud raamistikud tuleb üle vaadata - riigi tasandil, Euroopa Liidu tasandil ja kogu maailmas. Järelevalvet käsitlevaid õigusakte tuleb muuta ning parandada tuleb kriisijuhtimise ettevaatusabinõusid. Finantssektorit reguleerivate õigusaktide toime peaks olema majandustsükleid pigem leevendav kui teravdav. Suurem reguleeritus ei tähenda siiski ilmtingimata paremat reguleerimist - me vajame õiget reguleerimist.
Dramaatiline kriis rahvusvahelistel finantsturgudel ning sellest tingitud nihked on proovikiviks liberaalsele majanduskorrale. Valitsuste ekslikud otsused majandus- ja finantspoliitika vallas ja nende ebapiisav finantsjärelevalve ning mitmete pankade silmnähtav kokkukukkumine on põhjus, miks nõuda uuendatud finantssüsteemi, mitte uut majandussüsteemi. Euroopa Keskpanga sõltumatus ning selle lähenemisviis rahapoliitilisele stabiilsusele on hea ning on oma väärtust tõestanud.
Meil on samuti tõendeid sellest, kui oluline on ühisturg Euroopa jõukuse ja stabiilsuse jaoks. Ühisturg mängib keskset rolli majanduslanguse kestuse lühendamisel ja selle mõjude summutamisel Euroopas. Liikmesriigid peavad võtma reaalmajanduse toetamiseks kiired, sihipärased ja ajutised meetmed - seda sellepärast, et me teame, et Euroopa Liit suudab luua jõukust siis, kui ta jätkab siseturu arendamist ja mitte siis, kui ta jaotab subsiidiume.
Euroopa Liit peab seetõttu jätkama järjepidevat tööd selle nimel, et kujundada välja ühisturg ja pakkuda raamistikku konkurentsile, mis toimib. Siiski on samuti selge, et eksam ei ole veel sooritatud. Euroopa Liit peab jääma oma põhimõtetele kindlaks. Ei tohi olla mingit tagasilangust vanamoodsasse mõtlemisse, protektsionismi, killustatusse ega võidujooksu subsiidiumide pärast. Eesistujariik Tšehhi seisab selle eest ning ma loodan, et me võime jätkuvalt sellele loota.
Inese Vaidere
- (LV) Daamid ja härrad, ma tahaksin tänada eesistujariiki Tšehhi Vabariiki selle eest, et tema juhtimisel on nõukogu astunud märgatava sammu tõeliste probleemide teadvustamise ja ka nende lahendamise suunas. Ma sooviksin tõsta esile paari valdkonda, milles peame edasi töötama. Esiteks - töökohtade loomine ja säilitamine, rõhuasetusega mitte niivõrd sotsiaalabi küsimustele, vaid eeskätt investeeringutele infrastruktuuri ja äritegevuse taastumisse, et neid töökohti oleks võimalik luua. Teiseks - pangad on saanud heldelt finantsabi, et taastada finantssüsteemi stabiilsus, ent nad ei kiirusta võtma meetmeid laenamise vallas. Antud juhul on vaja nii Euroopa suuniseid kui ka valitsuste ennetavaid meetmeid, et pangad saaksid teadlikuks oma kohustustest sellisel ajal ja et tagada see, et nad alustaksid taas laenamist nii ettevõtetele kui ka üksikisikutele. Kolmandaks - struktuurifondid on ettevõtete jaoks tegelikult ainukeseks rahastamisallikaks, mis võimaldavad äritegevusel taastuda; ühelt poolt peame suurendama nii nende kättesaadavust kui ka nende tegevuste ulatust, teisalt vähendama bürokraatlikke takistusi ja suurendama aega, mis on ette nähtud rahastamise saamiseks. Tänan teid tähelepanu eest.
Ian Hudghton
- Härra juhataja, Ühendkuningriigi peaminister, Gordon Brown tahab meid panna uskuma, et ta on nüüd äkitselt uhke Euroopa Liidu ühtsuse üle ning et Euroopa Liidu riigid on koos tugevamad ja kaitstumad. Ta väidab nüüd, et pangandusregulatsiooni tuleb muuta rangemaks, tegeleda tuleks maksuparadiisidega ning et IMFi tuleks reformida.
Härra Brownil pole enam kübetki usaldusväärsust. Tema enda saavutused Ühendkuningriigi majanduse juhtimisest räägivad hooletusest ja katastroofist. Ta on praeguse majanduskriisi arhitekt, mitte maailma päästja. Ta pooldas pehmemat reguleerimist ning see on panganduses valitsevate probleemide otsene põhjus.
Majanduslanguse mõju on loomulikult tuntav kõikjal maailmas. Šotimaa ametisse delegeeritud valitsus teeb kõik, mis ta piiratud volituste raames võimalik selle nimel, et hoida ära majanduslanguse halvimad mõjud, kergendada ettevõtete maksukoormust maksumäära leevendamise kaudu, kiirendada investeeringuid infrastruktuuriprojektidesse ning aidata inimestel väljaõppe ja oskuste arendamise prioritiseerimise kaudu tööd leida.
Šotimaal on rikkalikud energiaallikad ning tohutu potentsiaal arendada välja sellised taastuvad energiaallikad nagu maismaa tuuleenergia, laineenergia ja hoovuste energia. Euroopa Liidu toetus puhta energiatootmise väljakujundamiseks ja selle jaotuseks ei aita mitte üksnes Šotimaa majandust, vaid toob kasu ka teistele eurooplastele, aidates kaasa energiajulgeoleku suurendamisele ja kliimamuutuste leevendamisele. Ma loodan väga, et ei kulu kaua aega, kuni Šotimaa mängib maailmas veelgi aktiivsemat ja konstruktiivsemat rolli Euroopa Liidu tavalise, sõltumatu liikmesriigina.
Gabriele Zimmer
- (DE) Härra juhataja, mind üllatab, et nõukogu eesistuja, kes kaotas eile oma kodumaa parlamendi usaldushääletuse, on nii karmisõnaline minevikus läbikukkunud poliitika suhtes. Ta ütles, et USA valitud tee on ajaloo vältel oma usaldusväärsuse kaotanud. Ta peab ilmselgelt silmas, et kriisi ajal ei tohiks jääda lootma sotsiaalsetele stiimulitele, ning ta on avalikult märkinud, et AIG juhte ei tohiks sundida nende preemiaid tagasi maksma. Ta on siiski avalikult öelnud ka seda, et vastutus finants- ja majanduskriisi eest võib piirduda USA varasemate sammudega ja et ta ei pea tegelema enda kritiseerimisega ja küsimusega sellest, kas ärihuvidele allutamise strateegia ja konkurentsisurve ning ohjeldamatu üleilmastumine Euroopa Liidu enda poolt sellele kaasa aitas.
Minu arvates ilmneb see tippkohtumise järelduste asjakohastest lõikudest, kus on öeldud et praeguses kriisis on uuendatud Lissaboni strateegia, sealhulgas kehtivad komplekssed suunised, jätkuvalt majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamise tõeliseks raamistikuks. Viitedokumentides on samas aga väga selgelt märgitud, et loomulikult peab eksisteerima seos riigi rahanduse jätkusuutlikkuse lähenemisviisiga ja seoses sellega ka jätkuvate pensionireformidega. See üllatab mind. Seega on jõutud järelduseni, et jätkuvad pensionireformid on seotud pensionisüsteemi edasise erastamisega, mis toovad kaasa selle, et erakapitalist kaetava eakate hoolekande osakaal suureneb.
See omakorda tugevdab praeguse finants- ja majanduskriisi kahte otsustavat põhjust - nimelt tuginemist finantsturgudele, seda olenemata sellest, et kriisi kutsus esile möll finantsturgudel, ning eeskätt ühiskonna killustatuse täiendavat süvenemist. Siiski tõi just likviidse rahakapitali plahvatus kaasa ühiskonna killustatuse, killustatuse sissetuleku jagunemise põhjal. Just selles vallas tuleks teha parandusi. Seetõttu ei saa ma aru, miks komisjon ja nõukogu ei suutnud vastavaid parandusi oma tippkohtumise ajal toimunud arutelude käigus vastu võtta.
Lissaboni strateegiast rääkides tuleb viidata ka komisjoni valgele raamatule "Finantsteenuste poliitika (2005-2010)”, mis tugineb Euroopa finantsteenuste turu integreerimisele ülemaailmse finantsteenuste turuga, ning Nice'i ja Lissaboni lepingute vastavatele artiklitele, mis ühelt poolt keelustavad igasuguse kapitali vaba voo piiramise ning teisalt karistavad finantsasutusi selle eest, et nad seavad sisse finantsteenuste takistamatu voolu. See on vastuolus igasuguse võitlusega kriisi põhjustega.
Johannes Blokland
- (NL) Härra juhataja, Lissaboni strateegia abil tagame, et Euroopa suudab jätkuvalt ülejäänud maailmaga majanduslikult konkureerida. Ilmselgelt on see võimalik üksnes siis, kui kõik tõepoolest osalevad ja kui me tagame hea elukeskkonna, sealhulgas arengumaades.
Eelmisel nädalal Euroopa Liidu tippkohtumisel saavutatud kokkulepe ei ole piisavalt tugev, et anda hoogu juurde uuele, jätkusuutlikule majandusele. Majanduskriis, kliimakriis ja energiakriis nõuavad uut lähenemisviisi ning see lähenemisviis nõuab vajalikke investeeringuid. Euroopa Liit peab selles vallas võtma juhtpositsiooni. Me eeldasime kokkulepet Bali ja Poznañi kliimakavade rahastamise osas. Muretsema paneb see, et pärast keskkonnaministrite ja rahandusministrite pikemaajalisi läbirääkimisi Euroopa Liidu tippkohtumisel sellist kokkulepet ei saavutatud. Kus on Euroopa Liidu juhtimisvõime kui teemaks on reaalne rahastamine? Arengumaade jaoks mõeldud kliimakavade rahastamise unarusse jätmine kahjustab tõsiselt kliimakokkuleppeid. See ei ole selline juhtimisvõime, mida on Kopenhaageni konverentsi eel vaja.
Andreas Mölzer
- (DE) Härra juhataja, Euroopa suur nägemus on kahjuks muutnud Brüsseli Euroopa Liidu arvukate ebasoovitud arengute suhtes tummaks ja kurdiks. Kriisi arenedes maksavad kodanikud nüüd selle hinda; varasemate aastate neoliberaalsete valede pöörangute eest või kaugeltki mitte usaldusväärsete ettevalmistuste eest itta laienemiseks, mille pandiks nad nüüd näivad olevat antud. Samuti ei too vajalikku energiajulgeolekut Türgi ühinemine, mis on ilmselgelt juba otsustatud - otse vastupidi, see toob kaasa poliitilise ebastabiilsuse, islamismi ja miljardite suuruse augu meie rahalistesse vahenditesse.
Euroopa Liit peab end saabuval G20 rahandusalasel tippkohtumisel vabastama vasalli rollist, mida ta on seniajani mänginud USA poliitika suhtes, ning rakendama rangeid eeskirju ja karmi kontrolli. Just Washingtoni pikaajalisest keeldumisest reguleerida mingilgi moel äärmiselt plahvatusohtlikku finantsseadust sai praeguse rahandusalase dilemma nurgakivi.
Kriisi ajal on vaja teha kärpeid. Säästudeks on piisav marginaal olemas, näiteks Euroopa Liidu asutuste kontrollimatu kasvu arvelt. Kriisifondi suurendamine saab olla vaid esimene samm; meil on vaja palju rohkem kavasid juhuks, kui mõni riik satub hävingusse ning meil on vaja kontseptsioone massilisteks sotsiaalseteks probleemideks, mille esilekerkimine on sama kindel kui aamen kirikus.
Werner Langen
- (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin õnnitleda eesistujariiki Tšehhit. Märkimisväärsetest riigisisestest probleemidest hoolimata on eesistujariik suutnud edendada Euroopa tegevuskava kõige hullema majandus- ja finantskriisi ajal, mida aastakümnete vältel nähtud. Õnnitlustele lisandub palve, et eesistujariik täidaks talle antud ülesandeid sama hästi ja sihipäraselt kui varem.
Kui ma kuulasin sotsialistide fraktsiooni esimehe juttu, mõtlesin, et olen justkui mõnel teisel planeedil. Ta ülistab härra Browni, kes enne Ühendkuningriigi peaministriks saamist oli riigi rahandusminister ja seega vastutas Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi rahanduspoliitika ja selle üldtingimuste eest. Siin on juba korduvalt öeldud, et vaid muutus Ühendkuningriigi suhtumises võimaldaks meil kehtestada vajalikud reguleerivad meetmed. Kuidas saab kellegi, kes on seda kümmekond aastat takistanud, kuulutada täna meie päästjaks? Ma ei saa sellest aru.
Tšehhi peaministri kriitika, mille sihtmärgiks on USA poliitika suurendada raha pakkumist, on igast vaatenurgast õigustatud. Probleeme ei saa lahendada sellesama vahendiga, mis probleemi tekitas - teisisõnu raha pakkumise ülemäärase suurendamise ja liialt võlgu elamisega. Probleemiks on võlgu elamine.
Esimene prioriteet on seega saada kriis finantsturul kontrolli alla, muuta ülemaailmset tasakaalustamatust, tegeleda meie ees kliima kaitsmise ja vaesuse vastu võitlemise vallas seisvate probleemidega üheaegselt ning juurutada maailmas uut, sotsiaalsel turumajandusel põhinevat kõlbelisust. Kui me suudame seda selle kriisi vältel teha, siis on eesistujariik Tšehhi täitnud täielikult kõik meie ootused, olenemata sellest, mis juhtub Lissaboni lepingu ja Tšehhi siseolukorraga.
Libor Rouček
- (CS) Daamid ja härrad, Euroopa Nõukogu eesistuja Mirek Topolánek alustas oma tänast kõnet Euroopa Parlamendis sotsiaaldemokraatia ründamisega. Ma sooviksin juhtida tähelepanu sellele, kui tüüpiline ja iseloomulik see Tšehhi valitsusele on. Selle asemel, et püüda saavutada kokkulepe, koostöö ja kompromiss Euroopa Liidu juhtimisega seotud küsimustes, on minister Topoláneki taotluseks olnud varem ja on ka edaspidi vaidlused ja konfliktid. See eripära ja võimetus koostööd teha on tema valitsuse kokkuvarisemise tõeliseks põhjuseks. Ma sooviksin teile meelde tuletada, et mitte opositsioon ei tõuganud valitsust troonilt; seda tegid just valitsuspartei ja valitsuse koalitsioonipartneri - Roheliste Partei - parlamendisaadikud.
Ent ma ei taha keskenduda Tšehhi sisepoliitikale. Ma sooviksin Tsehhi Vabariigile kui eesistujariigile meelde tuletada tema kohustusi Euroopa Liidu ja selle kodanike ees. Meie ees on mitmed ülesanded. Majandus- ja finantskriisi on loomulikult juba mainitud. Prahas korraldatakse Euroopa ja USA tippkohtumine. Meil on ideaalne ajalooline võimalus teha meie partneritega USAs koostööd kõikide tänapäevase üleilmastunud maailma probleemide osas, alates majandusest ja keskkonnast ning lõpetades konfliktide lahendamisega Lähis-Idas, Afganistanis ja nii edasi.
Lõpetuseks sooviksin puudutada taas kord Lissaboni lepingut. Tšehhi sotsiaaldemokraadid on alati toetanud Euroopa põhiseadust ning Lissaboni lepingu ratifitseerimist. Nii oli see Tšehhi parlamendis ja nii saab see olema ka Tšehhi senatis siis, kui hääletus kord toimub. Ma usun kindlalt, et Tsiviildemokraatlik Partei, ükskõik, millisel positsioonil ta ka ei oleks, on jätkuvalt samavõrd konstruktiivne ja samavõrd Euroopat pooldav ning et ta toetab seda dokumenti.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Iga kord, kui me räägime taas ühest riigi- või valitsusjuhtide tippkohtumisest majandusprobleemide lahendamiseks, tunnistame, et saavutatud tulemused on head, kuid kahjuks jääme sündmustest maha ning tehtud otsuste elluviimise mehhanism on ebaselge.
Mida me peame nende probleemide vältimiseks tegema?
Esiteks - riigid peavad hindama integratsiooni mõju nende enda riiklikule majanduspoliitikale. Praegu tehakse otsuseid sageli varasema ajaloo põhjal ning selle põhjal, kuidas me kriisiolukorras käitusime. Kahjuks elame me integreeritud Euroopa Liidus, kus on ühisturg ning kus enamasti ei ole kõigil neil minevikus tehtud otsustel sellist mõju kui enne.
Teiseks - otsuste elluviimise mehhanismi jaoks tuleb luua mingi ajutine institutsiooniline raamistik. Ootame, kuni Lissaboni leping ratifitseeritakse? Inimeste elud ei jää ootele, me peame otsuseid tegema juba täna. On ilmselge, et euroala riikide ja euroalaväliste riikide vahel peab olema suurem koordineeritus. Kuidas seda eesmärki saavutada? Ma usun, et tihedama koostöö mehhanism võiks põhineda nn vahetuskursimehhanismil (ERM II). See aitaks muuta mõlemad Euroopad - uue ja vana Euroopa - lähedasemaks ning jõuda üksmeelele.
Mirosław Mariusz Piotrowski
- (PL) Härra juhataja, hiljutisel Euroopa tippkohtumisel tõstatati mitmeid teemasid. Üheks neist oli idapartnerlus ning gaasitarnete alternatiivsed kanalid. Otsustati, et praegu eraldatakse nende eesmärkide saavutamiseks väiksed rahasummad, kuid kahtlemata on tegemist sammuga õiges suunas. Euroopa seisab silmitsi tohutu majanduskriisiga ning peab otsima sellest väljumiseks tõhusaid viise. Me ei tohi siiski kalduda kõrvale oma juhtpõhimõttest - solidaarsusest. Me peaksime olema eriti tähelepanelikud uute liikmesriikide probleemide suhtes.
Olgugi, et tippkohtumisel käsitleti kliimamuutustega seotud küsimusi, võib praktikas näha, et meid tabanud kriis muudab selle äärmiselt kuluka ebateadusliku projekti marginaalseks. Selleks eesmärgiks määratud finantsvahendid tuleks suunata tõhusasse ja ühtsesse võitlusesse kriisi mõjude vastu. Tšehhi Vabariigi siseolukord ei tohiks seda mingilgi moel segada.
Rebecca Harms
- (DE) Härra juhataja, mul oli väga hea meel näha täna hommikul siin istungjärgul härra Vondrat ning mul on suur rõõm eesistujariigi teate üle töö jätkamise kohta. Minu arvates teeme just nimelt praegusel kriisiajal Euroopale karuteene, kui me ei võta ennast kokku ega aita eesistujariigil Tšehhil funktsioneerida. Nii palju kui ma olen Tšehhi Vabariigist kuulnud, jääb valitsus ametisse ja tüüri juurde, kuna enamus, mis eilseks mesti lõi, ei ole uue valitsuse toetamiseks piisav. Ma usun, et kriisiajal on sedalaadi stabiilsus, mille all pean silmas solidaarsust eesistujariigi Tšehhiga, hädavajalik. Samuti kutsun paljusid lääneeurooplasi, näiteks prantslasi, ohjeldama oma ida poole suunatud õelust, kuna just Prantsusmaal toimunud referendumist sai Euroopa kriis lõppkokkuvõttes alguse.
Sooviksin näha rohkem südikat juhtimist selles osas, mis puudutab kliimateemat, ning suuremat kaasamist sellesse, mis on praegu vajalik. Me peame söandama teha midagi uut, kui tahame selles kriisis edusamme teha. Minu auväärt sõbral oli õigus, me elame võlgu. Me elame aga võlgu ka keskkonna ja kliima seisukohalt. Me oleme lõputult ressursse raisanud. Me ei juhi majandust säästval moel. ÜRO, Ban Ki-moon, Maailmapank, kõik räägivad meile, et see, mis toimub praegu Hiinas, mis toimub praegu Lõuna-Koreas, kus enam kui pool riiklikust lühiajalisest majandusprogrammist pühendatakse kliimakaitsele ja säästvale arengule, on õige tee ning selles peitub tulevik. Kahjuks ei suuda Euroopa Ülemkogu praegu nii palju julgust koguda. Kahjuks ma ei usu, et Tšehhi Vabariik üksi on selles süüdi.
Juhataja
- Tänan teid, proua Harms. Teil on täiesti õigus. Me oleme kõik süüdi - mõned rohkem kui teised.
Mary Lou McDonald
- Härra juhataja, kesk majanduskriisi, kriisi, mille sünnitas ja mida ajab tagant ebaõnnestunud poliitika liikmesriigi ja Euroopa Liidu tasandil, peab töökohtade kaitsmine ning uute töökohtade loomine olema absoluutne prioriteet. Töökohtade kiire kaotamine tuleb peatada. See nõuab liikmesriikide valitsuste ennetavat sekkumist.
Vabaturu teoloogia ei tohi takistada töötajate seisukohast õigesti talitamist. Finantsturgude leebe reguleerimine on alati olnud see tee, mis viib kõrgete hindade ja korruptsioonini. Maniakaalne piirangute vähendamine ja avalike teenuste erastamine lõppevad samuti pisaratega.
Seega - kas see tavaline ütlemine, et me peame sellest majanduskriisist õppetunnid saama, on siiras? Selles on küsimus. Kui see on siiras, siis on Euroopa Liidu poliitika ja Euroopa Liidu asutamislepingute põhimõttelise muutmise poolt argument ümberlükkamatu ning peaks olema Euroopa Liidu Nõukogu arutluste teema. Lissaboni leping on iganenud. Tegemist on ebaõnnestumisele määratud poliitika hartaga. Me vajame uut lepingut uue aja jaoks.
Paul Marie Coûteaux
- (FR) Härra juhataja, eesistujariigi järeldused eelmiselt ülemkogult pakuvad lõbusat lugemist. Need järeldused meenutavad võitmatute armeede võidulaulu kõikjal. Neil on selliste võidulaulude pateetiline varjund kuni selleni välja, et nendes kinnitatakse korduvalt, et kriisi lõppedes ehitab Euroopa Liit üles tugevama majanduse tuleviku jaoks, ning nendes kinnitatakse uuesti Lissaboni strateegiat, mis on tegelikult vajumas täielikult roopast välja.
Lukustades end oma klaaskantsidesse, on tulemuseks järelikult see, et igat sorti eurokraadid, eurofiilid ja äärmuslikud eurooplased ei oma lõppkokkuvõttes enam asjast ülevaadet. Kõik teavad väga hästi, et euroala sattus majanduslangusse kõigepealt, kuna seal oli majanduskasvu määr maailma kaheksa aasta madalaim. Samuti koges aga euroala kõige suuremaid raskusi konkurentsivõime ja tööhõive olukorra vaatenurgast. Eelkõige on just euroala see ala, mis on üldise suundumuse tõttu jätta riigid ilma nende loomulikest kaitsemeetmetest, reageerimiseks halvimas positsioonis.
Tegelikkuses on kriisi ainsaks vooruseks see, et see äratab üles inimesed, kes on uinutatud finantsootuste ja propaganda poolt. Vaid liikmesriikidel on olemas seaduslikud vahendid, mida on vaja kaugeleulatuvaks tegevuseks, ning kui nad tahavad sellise tegevuseni jõuda, peavad nad kõrvaldama Euroopa Liidu ja euro köidikahelad. Vähemasti Prantsusmaa inimeste jaoks on saamas järjest selgemaks, et ilma Prantsusmaata ei ole mingit julgeolekut, et ei ole mingit Prantsusmaad ilma Prantsusmaa poliitikata, ning ei ole mingit Prantsusmaa poliitikat ilma riikliku ja rahvaliku suveräänsuseta.
Roberto Fiore
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, mulle näib, et selle arutelu keskmes on jätkuvalt dogma, mille kohaselt peaksid pangad mängima majanduses keskset rolli ning üleilmastumise protsess peaks samuti olema meie majandusliku tuleviku oluliseks osaks.
See dogma on täiesti väär. Me peaksime naasma meie ühiskonna traditsioonilise majandusliku nägemuseni sotsiaalsest õiglusest ja tõelisest tootmisest. Kuna me kõik sööme, läheme õhtul magama ja paneme end riidesse, peaksime keskenduma oma tegevustele ja oma jõupingutustele põllumajanduse tugevdamisel, majade ehitamisel ning tootvale tööstusele ja käsitöösektorile keskendumisel.
Ilma uue tulevikuvaateta langeme lõpmatutesse kriisidesse, milles pankade liigkasuvõtmine jätkab inimeste kontrolli all hoidmist ning ebaõiglus on meie eludes kesksel kohal.
Jana Hybášková
- (CS) Härra juhataja, ma ei tea isegi, kellega ma siin räägin, kuna eesistujariigi Tšehhi esindajad isegi ei püüa siin kohal olla. Minu õnnitlused tippkohtumise tulemuste osas. IMFi ressursside suurendamine, kriisifondi kahekordistamine, idapartnerlus, toetus strateegilisele infrastruktuurile ning toetus Nabuccole - kõik see tähendab eesistujariigi Tšehhi "Kolme E” saavutamist. Kahju on sellest, et ettevalmistused Kopenhaageni konverentsiks lonkavad ning eesistujariik Tšehhi ei ole suutnud leida kasutust meie poolt energia ja kliima paketi osas tehtud tööle.
See ei ole aga siiski see, millega me täna siin tegeleme. Teie eesistumisaeg, just nagu ka teie valitsus, esindab topeltstandardite poliitikat. Euroopas olles näitate end osavõtlike eurooplaste ja suurte integreerijatena, ent kodus räägite sellest, kuidas te sellest kõigest üle trambite ning et Lissaboni leping pole justkui midagi muud, kui vaid mingi paberitükk. Te pole suutnud integreerida omaenda valitsust. Václav Klausi valimine presidendiks on samuti topeltstandarditele tugineva poliitika näiteks. Miljonite tšehhide ja moraavlaste eesmärk on siduda end Lääne-Euroopaga, mis aitaks meil hullemast kriisist välja tulla. Seda eesmärki ei ole võimalik ilma Lissaboni lepingu ratifitseerimiseta saavutada. Leping on praegu suures ohus ning see kuulub osaliselt ka teie vastutusalasse. Kui te jätkate mingilgi moel valitsemist, peaksite võtma selge seisukoha ratifitseerimise kasuks. Tšehhis on olemaas nii sotsiaalne kui ka poliitiline eliit, kes pooldab ratifitseerimist ning kes on valmis toetama igaüht, kes selle ellu viib. Minu enda partei - Euroopa Demokraatlik Partei - annab endast ratifitseerimise nimel kõik võimaliku.
Teiseks tõsiseks tegematajätmiseks on euro. Te saate osaleda G20 tippkohtumisel ja esindada tippkohtumisel Euroopat. On oluline, et Euroopa kaitseks oma reguleerivaid meetmeid USA eest ning ei alluks vaid ülemääraste elavdamispakettide poliitikale, mis võib tuua kaasa hüperinflatsiooni. On oluline, et oleks olemas Euroopa väärtpaberikomisjon ning et säilitataks stabiilsuspakt. See kehtib aga ka meie puhul kodus Tšehhis ning just teie partei on meid mitmeid aastaid euroalalt eemal hoidnud.
Härra Topolánek, väljapakutud meetmed on suurepärased. Hetkel ongi need vaid ettepanekud. Nagu proua Merkel on öelnud - oluline on elluviimine. Vaja on poliitilist tahet ja ühtsust, mille abil on võimalik meetmeid reaalsuseks muuta. Te rääkisite usalduskriisist. Just sellega ongi praegu tegemist. Saavutage Lissaboni lepingu ratifitseerimine, muutke oma seisukohta eurosse ning hõlbustage struktuuriliste vahendite kiiret väljavõtmist. Vastasel juhul on teil keeruline esindada 60-70% tšehhidest ja moraavlastest, kes ei taha suhelda Euroopaga ebavõrdsetel tingimustel, kuid kes tahavad elada Euroopas normaalsel viisil.
Jan Andersson
- (SV) Härra juhataja, arutusel on teema, mis puudutab täna väga paljusid Euroopa kodanikke. See teema on kasvanud tööpuudus ning sellega kaasnevad suuremad lõhed. Euroopa kodanikud on viimase tippkohtumise tulemustes kindlasti äärmiselt pettunud. Tippkohtumisel ei jõutud absoluutselt mitte mingisuguse strateegiani, mis aitaks kasvava tööpuudusega toime tulla. Nad väidavad, et nad on vajalikud sammud juba astunud. Nad ütlevad ka, et tippkohtumine, mis oleks pidanud toimuma mai alguses, ei olegi enam tippkohtumine. Et see toimub nüüd kolmiku vormis kohtumisena. See annab kodanikele selge signaali, et Euroopa Liidu liidrid ei pea tööhõivet ja tööpuudusega võitlemist prioriteediks.
Euroopa Parlamenti pole üldsegi kaasatud - ja seda üks kuu enne Euroopa Parlamendi valimisi. Härra Barroso nõudis täna arutelude pidamist, kuid ülemkogu kohtumise tulemustes ei ole Euroopa Parlamenti isegi mainitud.
Ma tahaksin lühidalt peatuda ka automaatsetel stabilisaatoritel. Tänases arutelus on äramärkimist leidnud GM, Ameerika Ühendriigid ja Rootsi. On tõsi, et meil Rootsis on paremad sotsiaalkindlustussüsteemid, kuid hüvitiste määrad on langenud alla 80%. Autotööstuses töötavad inimesed, kes jäävad tööst ilma, saavad praegu väljamakse, mis moodustab umbes 50-60% nende töötasust. Seega ei ole see süsteem enam nii imeline.
Lõpetuseks tahaksin öelda paar sõna liikuvuse kohta. Liikuvus on Euroopa Liidus oluline ja samuti on võitlus protektsionismi vastu. Komisjon ja nõukogu peavad aga võtma vastutuse ning tagama selle, et võrdne tasu samaväärse töö eest kehtiks kõikjal Euroopa Liidus. Siis saame töötada ka selle nimel, et edendada suuremat liikuvust ja võidelda protektsionismi vastu.
Sophia in 't Veld
- (NL) Härra juhataja, palju on räägitud sellest, kui palju raha me peame tegelikult kõrvale panema selleks, et võidelda praeguse majanduskriisiga. Me võiksime selle üle tundide kaupa arutleda. Ma usun, et samuti on vaja arvesse võtta tulevasi põlvkondi ja mitte jätta kõikide probleemide lahendamist nende hooleks. Sellest on võib-olla isegi veel olulisem see, millele me selle raha kulutame. Mind paneb muretsema see, kui ma näen taas automaatset reaktsiooni visata raha vanadele tööstustele ja vanadele tehnoloogiatele - püüdes hoida vee peal põduraid tööstusi.
Samuti on rabav see, et ülemkogu kohtumise tulemustes käsitletakse majanduskriisi ning energia ja säästvuse teemat kahe eraldi valdkonnana, samas kui aeg on tegelikult küps selleks, et need kaks omavahel siduda. Ma ei tahaks olla nii pessimistlik kui härra Turmes ennist, kuid nüüd on tõepoolest käes aeg investeerida uutesse tehnoloogiatesse ja teadmistesse. On talumatu, et miljardeid suunatakse autotööstusse, samas kui hariduse vallas tuleb leida kokkuhoiukohti. Siin on meil asjad kindlalt viltu läinud.
Veel üheks teemaks on lahendused Ida-Euroopa riikides ja väljaspool euroala olevates riikides. Neid riike veetakse mõnevõrra alt - mainitud on 50 miljardi euro suurust summat. Huvitav, kas nõukogu ja komisjon kaaluvad ka euroalaga kiirendatud liitumise varianti riikide puhul, kes ei kuulu veel euroalasse, arvestades, et nende riikide stabiilsus ja tugevus on Euroopa kui terviku huvides.
Lõpetuseks tahan väljendada suurt muret natsionalistliku keelekasutuse pärast ja selle pärast, et kõikide riikide liidrid kipuvad eelistama lahendusi, mille aluspõhimõtteks on loosung "meie riik ennekõike”. Me kõik peame tõsiselt suhtuma paremäärmusluse tõusu ning me kõik peame tagama, et tegeleme selle küsimusega enne valimisi.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Härra juhataja, ma sooviksin väljendada toetust ja kiitust eelmisel nädalal kohtunud Euroopa liidritele.
Mis Iirimaasse puutub, siis on nüüd väga selge, et põhiline, mida me tahame, on saada Iirimaale Euroopa Liidult toetust. Meie majandus oli tugev, kuid on nüüd nõrgenenud, täpselt nagu praegu majandused kõikjal maailmas. Me teame, et tuleme kriisist välja siis, kui teeme koostööd, ja et suurim proovikivi, millega Euroopa praegu silmitsi seisab, on teha koostööd ja tugevdada meie majanduslikku üksust - et meil oleks võimalik üksteist toetada, selle asemel et liitu nõrgendada, nagu vihjatakse. Samuti on selge, et Lissaboni lepingus ette nähtud põhisätteid on praegu vaja rohkem kui eales varem. Nagu Iiri rahvatarkus ütleb: "ilma ühtsuseta ei saa olla mingit tugevust”.
Jean-Luc Dehaene
- (NL) Härra juhataja, igal Euroopa tippkohtumisel võime me tõepoolest kaevata selle üle, et Euroopa mõõde ei avaldu otsuste tegemise protsessis piisavalt jõuliselt. Minagi ootasin lähenemises kriisi tõelisemat Euroopa mõõdet. Sellegipoolest on praegu palju olulisem viia otsustatu ellu, selle asemel, et rääkida ikka ja jälle täiendavatest plaanidest ja samas unustades rakendada seda, mis on juba otsustatud. Sel põhjusel leian, et meie Euroopa Parlamendis peame koos nõukogu ja komisjoniga seadma prioriteediks selle, et juba otsustatu viiakse tõepoolest ellu. Selles osas toetan täielikult komisjoni lähenemisviisi.
Me peame samuti näitama, et me oleme tõesti ühtsed ülemaailmses lähenemisviisis kriisi ning ma väga loodan, et nii Kopenhaagenis kui ka G20 tippkohtumisel suudab Euroopa tõhusalt rääkida ühel häälel. Selleks aga, et rääkida ühehäälselt, peame tagama, et me ei sea ohtu oma saavutusi Euroopa Liidu siseselt, et ühisturg jääb tõepoolest ühisturuks ilma sisemise protektsionismita ja et me muudame ühisraha tugevamaks. Me peame saama oma õppetunnid ja suurendama Euroopa Keskpanga rahastamist, samuti eraldama vahendeid selleks, et tõepoolest suuta tegutseda Euroopa mõõtmes. Me peame samuti tagama, et laienemine tõepoolest toimuks ja et me näitaksime ka üles solidaarsust uute liikmesriikidega nendel rasketel aegadel. See on Euroopa Liidu eesmärk. Solidaarsus vähem arenenud riikidega peab olema samuti osa Euroopa Liidu ülemaailmsest lähenemisviisist.
Ma lõpetan, peatudes põgusalt Lissaboni lepingul. Meie, Euroopa Parlament, peame selgelt oma seisukohta väljendama. Me peame kindlalt teadma, mis hakkab juhtuma kohe pärast Euroopa Parlamendi valimisi. Selleks on siiski vaja seda, et Euroopa Parlament asuks ühtsele seisukohale ja just sel põhjusel ei suuda ma tõepoolest mõista juhatuse arvamust, et meil ei ole siin parlamendis vaja arutleda seisukohti kajastavate aruannete üle. Ma nõuan tungivalt, et me vaataksime selle seisukoha üle, et võimaldada meil pidada nõukoguga läbirääkimisi parlamendi poolt võetud seisukoha alusel.
Riitta Myller
- (FI) Härra juhataja, parim viis suurendada Euroopas energiajulgeolekut, on suurendada energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist. Kõik liikmesriigid peavad investeerima nendesse valdkondadesse ning nad peavad seda tegema kohe - vastasel juhul ei saavuta me meie enda kliimapaketis püstitatud eesmärke.
Sedasorti investeering on liiatigi praegusel ajal eriti sobilik. Nagu siin juba rohkem kui korra öeldud, loome energiatõhususse ja taastuvatesse energiaallikatesse investeerides säästvaid töökohti, kuid sellega rajame ka aluse vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitavale majandusele.
Nüüd vajame tõelist tegutsemist. Kahjuks ei suutnud tippkohtumine inimesi selles veenda. Kokkuvõttes peaks majanduskriisi iga lahenduse eesmärgiks olema see, et hoida ära globaalse soojenemise kriitilise taseme saavutamine. See peaks olema ka G20 riikide kohtumise tulemus. Kui Euroopa räägib ühel häälel, võtavad ka Ameerika Ühendriigid endale sama eesmärgi.
Olle Schmidt
- (SV) Härra juhataja, Berliini müür langes peaaegu 20 aastat tagasi. Praeguses keerulises majanduslikus olukorras oleme taas kord suutnud tajuda uue müüri ehitamist Euroopas, seekord majandusliku müüri ehitamist. Sellel ei tohi lasta juhtuda!
Olgugi, et raskustes olevate riikide abistamiseks on eraldatud täiendavaid vahendeid, näib Euroopa Liidu liidrite pühendumuse tase olevat erinev. See, et Renault viib tootmise Sloveeniast tagasi Prantsusmaale, on murettekitav. Me ei tohi lubada protektsionismi tondil taas kord laastamistööd teha. Suutmatusel taas kord Euroopat ühtsena hoida on ilmselgelt liiga kõrge hind. Ajalugu karistab neid, kes ei suuda oma kohustust täita. Seetõttu oli eile hea kuulda Gordon Browni selget sõnumit, kui ta kuulutas, et "me ei jäta teid maha!”. Sama peab samuti kehtima president Sarkozy suhtes.
Larosière' rühma ettepanek on igati teretulnud. Tegemist on tasakaalustatud ettepanekuga, mis tähendab seda, et Euroopa väldib ülereguleerimist, kuid et finantsturgude järelevalvet suurendatakse märkimisväärselt. Euroopa Keskpank hakkab omama veelgi olulisemat rolli. Samuti antakse riiklikele järelevalveasutustele parem võimalus omavahelist tegevust koordineerida ja teavet vahetada. Poliitika peab olema asjakohane - isegi kriisi ajal. Rasketel aegadel ei tohi meie reaktsiooniks olla selliste eeskirjade väljapakkumine, mis on pigem takistuseks kui abiks.
Charles Tannock
- Härra juhataja, nõukogu deklaratsioon idapartnerluse kohta on ülimalt teretulnud. Euroopa naabruspoliitika idamõõtme raportöörina toetan tihedamaid suhteid kuue idapoolse riigiga. Teade 600 miljoni euro eraldamisest idapartnerlusele on suurepärane ning mul on hea meel Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi väljapakutud kulutuste üle eesmärgiga parandada Euroopa Liidu energiajulgeolekut nafta ja gaasi paremate ladustamisrajatiste ja uute torujuhtmete ehitamise kaudu.
Nõukogu toetab samuti väga õigesti äsja loodud EURONEST parlamentaarset assambleed, mis julgustab lahendama külmutatud konflikte, nagu näiteks Mägi-Karabahhi ja Transnistria vaidlust. Idapartnerlust ei tohi siiski kasutada selleks, et takistada Euroopa Liidu liikmelisuse püüdeid riikidele, kellel on ilmselgelt õigus sellise staatuse taotlemisele - nimelt Ukraina ja Moldova puhul.
Nõukogu on samuti väga õigesti otsustanud kahekordistada abipakette rahalises kitsikuses olevatele mitteeuroala riikidele Ida-Euroopa riikides - 25 miljardilt eurolt 50 miljardi euroni. See meede aitab stabiliseerida selliseid riike nagu Ungari ja Läti. Me ei tohiks siiski unustada ka Ukrainat, mis kannatab tõsise finantsvapustuse käes. Panganduskrahhil Ukrainas oleksid katastroofilised ja laostavad mõjud teistele Ida-Euroopa riikidele, samuti Itaaliale ja Austriale, kelle pangad on Ukraina turust kõige mõjutatavamad.
Lõpetuseks - kuigi ma aktsepteerin täielikult Türgi ja Venemaa õigust olla vaatlejad EURONESTis, ei tohiks kumbki riik kasutada seda positsiooni omaenda välispoliitilistel eesmärkidel. EURONESTi liikmeteks on suveräänsed riigid, kellel on õigus ise otsustada oma Euro-Atlandi püüdluste üle. Venemaa välisministri Sergei Lavrovi vihje, et idapartnerlus on Euroopa Liidu jaoks vahend oma mõjuala suurendamiseks väljaspool ELi, on absurdne. Selline kõnepruuk kuulub külma sõja ajastu jõupoliitika valda, mitte nüüdisaegse demokraatia juurde. Kui keegi otsib mõjusfääri, on see Venemaa, nagu näitas eelmise suve sõda Gruusia vastu ning Kremli hootised katsed poliitiliselt destabiliseerida selliseid riike nagu Ukraina ja Balti riigid.
Proinsias De Rossa
- Härra juhataja, õnnitlen teid selle puhul, et suutsite hääldada minu üsna keerulist nime!
Konservatiivid siin Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides on nagu ulakad lapsed. Olles aastaid jalgu trampinud ning pankade ja varipanganduse suhtes kehtestatud piirangute vähendamist nõudnud, on nad nüüd valmis leppima jõulise reguleerimisega - kuid üksnes juhul, kui oleme nõus teesklema, et see oli algusest peale nende idee. Samas nõuavad nad siiski lapsikult töökohaga seonduvate piirangute vähendamist, paindlikkust, mis võrdub kaitse ja turvalisuse puudumisega ning sotsiaalteenuste kärpimisega. See, kallid sõbrad, on retsept kontrollimatu metsatulekahju õhutamiseks.
Nõukogu eesistuja härra Topolánek valis Ameerikaga võrdlemiseks välja Rootsi. Miks mitte Tšehhit? Miks mitte Iirimaad? Vastus on lihtne: Iirimaa valitsus rebib südame seest tervishoiuteenustel, haridusel, lastehooldusel ja väljaõppel. Valitsus süvendab Iirimaal ebakindlustunnet, süvendab tööpuudust - samas kui ta peaks hoidma inimesi tööhõives - ega suuda teha mitte midagi selleks, et aidata väikestel ettevõtetel ellu jääda. Ma usun, et Iirimaal on vaja valitsusevahetust ning Euroopa Ülemkogu vajab suhtumise muutust. Pidagem 7. mail maha tööjõualane tippkohtumine, millest võtavad osa kõik liikmseriigid.
Marco Cappato
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, saatuse irooniana toimub arutelu see osa ilma nõukogu eesistujata, kes oleks pidanud siin meiega olema; härra Topolánekit ei ole siin. Eile arutlesime aga Euroopa strateegia ja tuleviku üle G20 silmas pidades ühe teise presidendiga, kes vastupidi pidi paluma kutset ja sai selle - see on küll ebaselge, millistel alustel, välja arvatud muidugi see, millist rolli mängib tema kodumaa.
Miks ma alustan nende võib-olla ehk ebameeldivate märkustega? Seetõttu, et Euroopa ees olev majandus- ja finantskriis on ka institutsionaalne kriis - seda näitab selgelt tõsiasi, et nõukogu eesistuja peab lahkuma keset arutelu oma kodumaa sisepoliitiliste probleemide tõttu. Sama võib täheldada majanduskriisi puhul; see tähendab seda, et reaktsioon on olnud üksnes riiklik - mitte mingisugust reaktsiooni Euroopalt ei ole, mitte mingit Euroopa reaktsiooni, isegi eelarve seisukohast. On ju väga tore mainida 400 miljardi euro suurust summat, kuid me teame, et see raha pärineb peaaegu tervenisti liikmesriikide eelarvest. President Barroso - ma ei usu, et olete viimastel aastatel teinud piisavalt ära selle nimel, et valitsused ja liikmesriigid oleksid teadlikud sellest, et on ka üks teine Euroopa - see, mis teeb ära rohkem, kui vaid koordineerib riike; et sellel liidul endal on poliitiline funktsioon.
Kuna eesistuja Topolánek on rääkinud idapartnerluse laiendamist ka Valgevene suhtes, lõpetan sellega, et mainin Jana Poljakovat, kes viidi Valgevene ametiasutuste poolt enesetapuni - mainin teda selleks, et rõhutada, et sellised partnerlused peaksid olema rohkem huvitatud õigusest, demokraatiast ja vabadusest ning mitte üksnes kõige hullemate diktatuuridega äri tegemisest.
Marian-Jean Marinescu
. - (RO) Ülemkogu kohtumise tulemused on vastavuses kriisiga, milles liikmesriigid praegu on.
Me peame energiaprojektide ja interneti lairibaühenduse osas saavutatud kokkulepet tervitama kui äärmiselt positiivset tulemust. See, et nende projektide hulka kuulub Nabucco gaasijuhe ning ühendused liikmesriikide vahel, nagu näiteks Rumeenia, Ungari ja Bulgaaria vahel, võib aidata vältida selliseid kriise nagu see, mis toimus 2009. aasta jaanuaris.
Kaspia mere piirkonna energiaallikate kasutamine ning Musta mere strateegilise asukoha maksimaalne rakendamine on Euroopa energiajulgeoleku tagamise oluliseks tingimuseks. Idapartnerluse raames välja töötatud tegevuskavad peavad tingimata hõlmama nende allikate maksimaalset kasutamist Euroopa Liidu hüvanguks.
Ma olin üllatunud selle üle, et ECOFINi soovitustes ei võetud arvesse meetmeid, mis Rumeenia valitsus avalikustas oma valitsuse programmi raames ning mida ta on hakanud 2009. aasta eelarve vastuvõtmisega rakendama.
Detsentraliseerimine eesmärgiga tugevdada kohalikku autonoomiat ning suunata töökohtade kaitsmiseks ja loomiseks ressursid investeeringuteks sellistesse prioriteetsetesse valdkondadesse nagu infrastruktuur või energia - need on kaks meedet, mis on Rumeenia valitsuse poolt juba käivitatud. Esmatähtsate tegevustena kulutuste vähendamine eelarveeraldiste kaudu ning haridussüsteemi reformi käivitamine - need on veel mõned meetmed, mida on eelnimetatutele võimalik lisada.
Nõukogu majanduse taastamise kavas sisalduvate ettepanekute rakendamine, eelkõige selles osas, et tuua varasemaks ressursside eraldamine Euroopa programmide osana, ja riigiabi heakskiitmine, eelkõige autotööstuse jaoks, oleksid tõeliseks abiks kriisi mõjude miinimumini vähendamisel, mitte üksnes Rumeenias, vaid ka väga paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides.
Adrian Severin
- Härra juhataja, kriis, millega silmitsi oleme, ei ole kriis süsteemi sees, vaid süsteemi enda kriis; tegemist on majandussüsteemi kriisi ja ka demokraatia kriisiga. Lisaks rahakrediidile on kokku kuivanud ka sotsiaalne krediit. Me võime juba Euroopa linnade tänavatel näha märke, mis hoiatavad meid usaldamatuse ja rahutuste eest sotsiaalselt tasandil ning mis võivad kaasa tuua poliitilised ja sotsiaalsed murrangud.
Seetõttu on kindlasti kohustuslik viia läbi Euroopa Liidu sotsiaalteemaline tippkohtumine, mis viib tööhõivealase Euroopa paktini. Sellel tippkohtumisel tuleks muu hulgas kokku leppida, et töötajaid vallandavad ettevõtted ei tohiks maksta välja dividende, et riikidevahelised ettevõtted peavad lisaks riiklikele ametiühingutele läbirääkimisi pidama ka Euroopa ametiühingutega, ning et äri kasumlikkust ei saa olla ilma sotsiaalse solidaarsuseta.
Praegust üleilmset kriisi süvendab ka kriis Euroopa integreerimises. On liikmesriike, kus asuvad peamiselt emaettevõtted, ja on neid, kus asuvad peamiselt tütarettevõtted. Esimesed on euroala liikmed, viimased ei ole. Viimaste stabiliseerimist ja integreerimist hõlbustavad programmid on esimeste ellujäämiseks hädavajalikud. Euroopa Liit ei saa ilma uute eraldusjoonteta püsima jääda.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Härra juhataja, me võime tippkohtumisest rääkida valikuliselt kahest ajakavast lähtuvalt. Pikem ajakava hõlmab strateegilisi meetmeid, mille hulka arvan meie idapartnerite, sealhulgas Valgevene, küsimuse. Ma arvan, et see on põhjendatud ja hea Euroopa Liidu, meie idanaabrite ning ka tulevaste suhete jaoks Venemaaga. Finantstoetus on äärmiselt oluline ja olgugi, et kriisi ajal võib sellele osaks saada kriitika, olen veendunud, et ida küsimustesse tasub investeerida. Kui idastrateegia on edukas, näitab Euroopa Liit ennast kui tõsist tegijat ülemaailmsel poliitikaareenil. Ma ei pea siin silmas Euroopa Liitu kui organisatsiooni, vaid pigem seda, et ühise tegevuse mõju räägib Euroopa edasise integreerimise otstarbekuse kasuks.
Teine mõõde piirdub olevikuga ja seega kriisiga, mille sümptomiteks on muu hulgas töökohtade kaotamine ja kodanike finantsiline abitus. Ühtainsat imerohtu selle vastu ei ole - kuid valitsuste ja Euroopa Liidu ulatuslik strateegia peaks hõlmama tähelepanu pööramist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele. Seda seetõttu, et esiteks - kui kriisis kaotavad töötajad vaid oma töökoha, siis võivad raskustes olevad ettevõtjad kaotada oma töökoha, oma töötajad ja terve oma äri. Väikeste ettevõtete omanikud on kõige paindlikumad ja saavad praeguses keerulises olukorras tõenäoliselt kõige paremini hakkama, ning kuna nad moodustavad suure osa Euroopa majanduslikust tulevikust, suudavad nad mõjutada tervet majandust.
Härra Barroso, kui finantskrahhist saab psühholoogiline kokkuvarisemine, siis oleme keset tõelist kriisi. Seni, kuni inimestes on alles motivatsioon ja tahe midagi teha, on alati võimalus, et asi hakkab paranema, ning selles valdkonnas on Euroopa Liidu meetmed väga oluliseks aspektiks, mille eest me oleme vastutavad. Ma soovin meile kõigile selles edu.
Edite Estrela
- (PT) Tippkohtumise tulemus ei olnud piisavalt ambitsioonikas. Kus on meie kindel tahe keelustada maksuparadiisid ja offshore finantskeskused? Kus on otsus muuta pangajuhtide palgad vastuvõetavaks? President Barroso, väide, et rikkad peaksid kriisi eest maksma, kuna nemad on selle põhjustajaks, on õige.
Mis puutub tööhõivealasesse tippkohtumisse, siis see ei saa olla nii-öelda miniatuurne tippkohtumine, kuna tööhõive ei ole miniatuurne probleem - see on suur probleem, mis mõjutab üksikisikuid ja perekondi. See ei ole õige viis inimeste usalduse taastamiseks.
Lõpetuseks, kuulsin kedagi ütlemas, et nad ei vaja sotsialistide ettepanekuid. See on ülbe väide. Kui neoliberaalse doktriini kaitsjad oleksid sotsialistide hoiatusi kuulda võtnud, ei oleks me nüüd sellesse kriisi sattunud. Kas nad ei õpi mitte kunagi? Kui nad ei ole hakanud aru saama selle kriisi tõsidusest ja sügavusest ning kui nad ei mõista selle põhjusi, siis kardan kõige hullemat. Ma kardan, et kriis kestab mitmeid aastaid ja see ei ole see, mida me tahame.
Tunne Kelam
- Härra juhataja, ma leian, et ülemkogu julgustav tulemus on see, et 27 liikmesriiki saavad nüüd minna G20 tippkohtumisele ühise seisukohaga. Tegemist on suure saavutusega ning täiesti õige on õnnitleda peaminister Topolánekit tema konstruktiivse rolli eest Euroopa Ülemkogus. Saan jagada tema seisukohta, et Euroopa Ülemkogu oli edukas selles mõttes, et Euroopa Liit ei nõustunud asuma kergema vastupanu teele, mis tähendanuks massilisi väljaaitamisi ja nende natsionaliseerimist.
Tšehhi kahetsusväärne valitsuskriis asetab komisjonile ja president Barrosole suurema vastutuse ühenduse kriisist väljajuhtimisel ning suurema kokkukuuluvuse ja stabiilsuse tagamisel. Samas peab komisjon pakkuma paindlikumaid mehhanisme ülemkogu poolt otsustatud lisarahade õigeaegseks kasutamiseks. Rakendusmenetlused võivad olla liiga kohmakad ja ajamahukad. Eriti oluline on kohandada raamtingimusi väikeettevõtete ja innovatsiooni toetamiseks. Just praegu on tähtis investeerida rohkem teadusuuringutesse, haridusse ja kutsekoolitusse.
Majanduslangus ei õigusta aga moraalset depressiooni. Nagu tavaliselt, annab kriis võimalused reformide läbiviimiseks. Rahanduskriis võrsub väärtuste kriisist ning seega peab taastumine algama meie ühisväärtuste, eelkõige solidaarsuse tugevdamisest. Kõige olulisem on see, et majanduskriisiga ei tohi õigustada protektsionismi. Vastupidi, me oleme kohustatud tegutsema koos arusaamas, et üksteist toetades ning Lissaboni strateegia vaimus reforme läbi viies teeb kriis Euroopa tugevamaks.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) Härra juhataja, Euroopa Komisjonil ja nõukogul on hoolimata nende vastastele õnnestunud säilitada Euroopa Liidu ühtsust. Tippkohtumine oli üsna edukas: sellega kaitsti ühtset turgu, võeti avameelselt sõna ähvardava protektsionismi vastu, ning viimase, kuid mitte ebaolulise asjana pakuti uut abi Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidele, kes võitlevad järjest suuremate raskustega.
Ma sooviksin kõigepealt tänada president Barrosot, kuna rahalist abi sellele piirkonnale on kahekordistatud - sellega suurendati summat 50 miljardi euroni. Ungari peaminister pakkus aasta tagasi välja finantsturgude ja pankade järelevalvesüsteemi loomise ning sellel tippkohtumisel jõuti selles osas viimaks põhimõttelise otsuseni.
Tippkohtumisel käsitleti taas kord seda, et emapangad vastutavad tütarpankade eest - nagu ka mu kolleeg Adrian Severin on rõhutanud - ning väga oluline edusamm tehti ka energiajulgeoleku vallas.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Esiteks sooviksin avaldada lugupidamist ja tänu peaminister Mirek Topolánekile; me kõik mõistame väga hästi, mida tähendab olla Euroopa Liidu eesistujariik ja mida tähendab olla Euroopa Liidu eesistujariik ajal, mil liit seisab silmitsi ülemaailmse finantskriisi ja majanduslangusega. Seetõttu soovin Tšehhile siiralt edu kõigi raskustega toimetulemisel ning Euroopa Liidu juhtimisel kuni selle aasta keskpaigani.
Brüsseli Euroopa Ülemkogu: täna kordavad paljud meist Euroopa Ülemkogul saavutatud kokkuleppeid peegeldavaid arve just nagu mantrat. 5 miljardit eurot strateegilistele energiaprojektidele ning interneti lairibaühendusele. 50 miljardit eurot Euroopa Liidu mitteeuroala liikmesriikidele maksete tegemiseks ning maksete tasakaalu viimiseks. 75 miljardit eurot Rahvusvahelisele Valuutafondile. 600 miljonit eurot idapartnerlusele. Mainitud 5 miljardist eurost läheks 175 miljonit eurot energiasillale, mis ühendaks Rootsit Balti riikidega, mis on seni olnud Euroopa Liidu energiaturust eraldatud saareks. On seda liiga palju või liiga vähe? Kas klaas on pooltäis või pooltühi? Tavaolukorras peaksin Euroopa Ülemkogu kohtumise tulemusi ja saavutatud kokkuleppeid rahuldavaks. Loomulikult - lootsime kindlasti enamat, me lootsime, et kokku lepitaks paremas rahastamiskavas Euroopa majanduslikuks taastamiseks. Kõiki avaldusi, kõiki natsionalismi ja protektsionismi ilminguid arvesse võttes arvan siiski, et saavutatud kokkulepe on kahtlemata heaks solidaarsuse väljenduseks ning ma sooviksin, et see oleks lähtepunkt, hea algus edasisele tööle.
Antolín Sánchez Presedo
- (ES) Härra juhataja, härra Barroso, vaid ühinenud Euroopa, mille prioriteediks on maailma majanduskasv ja tööhõive, suudab juhtida rahvusvahelisi samme majanduse taastumise suunas, tugevdada kriisiennetust ja kriisihaldamist, parandada finantssüsteemide reguleerimist ning toetada kõige haavatavamaid riike selles esimeses ülemaailmses kriisis.
G20 esindab elanikkonna enamust (kaht inimest kolmest) ja 90% maailma majandustegevusest. G20 kohustus on anda kooskõlastatud, tõhus ja jätkusuutlik kolmekordne reaktsioon, et stimuleerida nõudlust ja reaalmajandust tulevaste investeeringutega, seada uuesti sisse laenamine ja edendada jõulist rahvusvahelist finantsreguleerimist ja järelevalvet, mis tagab läbipaistvuse, stabiilsuse ja sobivad ergutusvahendid, mis välistab süsteemsed riskid ja mis tagavad, et me ei lähe tagasi alguspunkti.
Me vajame uut majanduskorda ja ülemaailmset juhtimissüsteemi 21. sajandi jaoks, mis parandaks põhjused ja tasakaalutuse kriisi juurte juures, ja mis edendaks säästvat arengut avatud, solidaarsusel põhineva majanduse arendamise kaudu.
Péter Olajos
- (HU) Ma tervitan nõukogu otsust seoses G20 tippkohtumisel esitatava seisukohaga. Mul on hea meel, et meie poliitilised juhid on mõistnud, et meetmed ülemaailmse kriisiga tegelemiseks ning võitlus kliimamuutuste vastu on tihedalt seotud.
Peaminister Gordon Browni ja president Barack Obama esitatud arengukava "Uus roheline kokkulepe” olemus seisneb selles, et siduda majandusstiimuleid keskkonnainvesteeringutega ning toetusega suuremale energiatõhususele ja keskkonnahoidlikele tehnoloogiatele.
Ma ei jaga siiski nõukogu seisukohta, et edusammud detsembris heaks kiidetud Euroopa majanduse stiimulikava elluviimisel on rahuldavad. Olgugi, et läheb aega, enne kui selle positiivsed mõjud majandusele on tunda, ei ole kahtlust, et suuremahuline eelarvepakett, mis moodustab 3,3% Euroopa Liidu SKPst - s.t enam kui 400 miljardit eurot - toob kaasa uued investeeringud ja loob uusi töökohti.
Kavas määrati siiski vaid väga väike osa Euroopa Liidu muutmiseks vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitavaks majanduseks. Olgugi, et me räägime empaatiliselt energiatõhususe parandamisest ja energiasäästust, pööratakse siiski suuremat tähelepanu ja suuremaid rahalisi vahendeid energiatarnijatele, tarnekanalite mitmekesistamisele ning Euroopa Liidu energiahuvide edendamisele kolmandates riikides.
Vaieldamatult peame töötama välja energiainfrastruktuuri, kuid mitte tarbimise vähendamise hinnaga. Euroopa Liit pühendub jätkuvalt sellele, et mängida juhtivat rolli ülemaailmses Kopenhaageni kliimakokkuleppes. Selleks aga, et seda teha, peame kiiresti kokku leppima ülemaailmse süsinikdioksiidi turu arendamises, rahalises hüvitises arengumaadele, tehnoloogilises toetuses ja suutlikkuse suurendamises, ning samuti peame lõpuks ometi selgitama liikmesriikide vahelise koormuse jagamise põhimõtteid.
Dariusz Rosati
- Härra juhataja, ma soovin alustuseks tänada eesistujariiki Tšehhi Vabariiki eduka tippkohtumise eest. Ma arvan, et tippkohtumisel on jõutud mitme olulise otsuseni, kuid samas leian ka, et me vajame enamat ja me peame tegutsema kiiremini.
Kui me läheme nädala pärast G20 kohtumisele Londonis, siis mul on tunne, et me oleme ikka veel liiga seotud, et tegutseda üksinda, ja liiga eraldatud, et tegutseda üheskoos. Minu arvates peaksime keskenduma kolmele põhiprioriteedile.
Esimene on loomulikult töökohad. Miljonid inimesed Euroopas kardavad oma töökohtade kaotamise pärast, ja ausalt öeldes ei mõista ma, miks Prantsusmaa president on tippkohtumise vastu - täieõiguslikku tippkohtumist me just praegu vajamegi.
Teiseks, mul on hea meel, et meil õnnestus - vähemalt osaliselt - heita kõrvale protektsionistlikud suunitlused. Sellegipoolest on sellised suunitlused täiesti olemas ning ma arvan, et lahenduseks on solidaarsus.
Kolmandaks - oluline on taastada usaldus turgudel. Ma isegi ei arva, et turul on liiga vähe raha - ma arvan, et raha on piisavalt. Probleemiks on selle muutmine tõhusaks nõudluseks - ning selleks, et see juhtuks, peame taastama leibkondade ja ettevõtete usalduse.
Mario Mauro
- (IT) Härra juhataja, president Barroso, daamid ja härrad, küsimus toetavate ja stimuleerivate meetmete ning reguleerivate meetmete kombinatsioonist on üks peamisi küsimusi rahvusvahelises päevakorras. Eksisteerivad pinged, mis peegeldavad suurte majanduste poolt kriisi lahendamiseks võetud erinevaid strateegiaid, jõuavad G20 tippkohtumisel mingit laadi lahenduseni.
Pole mingi saladus, et tegelikult rõhutab Washington vajadust täiendavate kollektiivsete kohustuste võtmise järele selleks, et võtta kasutusele riiklikud meetmed, millega ergutada nõudlust ja elavdada majandust, samas kui Euroopa Komisjon Brüsselis on valdavalt veendunud, et kõik kasulikud ja vajalikud sammud selles osas on juba astutud ja nüüd on aeg oodata ja vaadata, millised on liikmesriikide valitsuste poolt majanduslanguse vastu astutud sammude tulemused.
Samamoodi pole mingi saladus, et eurooplaste arvates peame nüüd keskenduma finantsturgude usalduse, stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamisele, võttes selleks pangandus- ja krediidisektori jaoks vastu rangemad haldusnormid ja tõhusamad järelevalvesüsteemid, samas kui Washingtonis pooldatakse kaalutlevuse argumenti, mis tugineb reguleeriva raamistiku ja järelevalvemehhanismide jõulise reformimise ideel.
Ausalt öeldes ma ei usu, et nende lahenduste vastandamisest on abi. Selle asemel peaksime leidma lahenduse nende kahe vahel ja selles suhtes peab eelkõige valitsema Euroopa nägemus - kui Euroopa meetod, mille käendajaks või isegi prohvetiks komisjon on. Mul pole mingit kahtlust, president Barroso, et olete õige mees andma vormi meie lootustele ning tooma meid kuristikust välja.
Katrin Saks
- (ET) Ülemkogus lepiti kokku mitmes olulises asjas. Energia- ja lairibaprojektid ning otsus suurendada toetusfondi Ida-Euroopa riikidele on hea märk.
Aga minu jaoks üks märk sellest, mida Euroopa Ülemkogu saavutas või ei saavutanud, on see, mida ütles meie peaminister, kui Eestisse tagasi jõudis. Nimelt et Euroopa on tagasi pöördumas oma põhiväärtuste juurde. Ta viitas sellele, et Euroopas on lahtumas kirg edaspidiste stiimulpakettide osas ning on märk, et pöördutakse tagasi konservatiivse eelarvepoliitika juurde. Esindades ultraliberaalset parteid, pole tema seisukoht üllatuslik, küll aga peegeldab see üldisemat probleemi, et teatud ideoloogilise taustaga valitsusjuhid ei ole valmis tegema julgemaid samme, mis nõuavad visiooni, ja võtma vastu meetmeid, mis võivad sattuda konflikti nende ideoloogiliste uskumustega.
Paar päeva enne Euroopa Ülemkogu koosolekut kuulsime Nobeli preemia laureaadi Paul Krugmani käest, et Euroopa Liidu stiimulpakett ei ole võib-olla piisav. Mitte 400 miljardit, vaid 500 miljardit sel aastal ja kolm triljonit võib kokku olla vajalik. Niisiis meil on vaja solidaarset tegevust ja aktiivset tegutsemist, mitte nähtamatut kätt.
José Manuel García-Margallo y Marfil
- (ES) Härra juhataja, komisjoni president, ma alustan sellest, et väljendan oma muret selle üle, et mais toimuv tööhõivealane tippkohtumine on asendatud kolmiku kohtumisega, kui iganes avatud see ka poleks. Ma usun, et see otsus viib meid tagasi 1996. aastasse, mil tööhõivepoliitikat peeti üksnes liikmesriikide poliitikavaldkonnaks.
Teiseks - mis puutub rahapoliitikasse, siis pooldan nagu ka terve meie fraktsioon keskpanga radikaalset sõltumatust, kuid sõltumatus ei tähenda puutumatust kriitikast.
Ma sooviksin siinkohal öelda, et mulle oleks meeldinud see, kui Euroopa Keskpank oleks olnud intressimäärade langetamisel julgem, arvestades nende mõju Euroopa ekspordile, ning kui keskpank oleks olnud heldem antud laenude tagasimaksmise tähtaegade kehtestamisel: Föderaalreserv annab kolme aasta pikkuse tähtajaga laene, Euroopa Keskpank seevastu vaid kuue kuu pikkuse tähtajaga.
Sooviksin rahapoliitika osas taas kord teha märkuse: ma loodan, et finantsasutuste päästekavad ja võimalikud kavad väärtusetute või kahjustatud varade ostmiseks ei kujune abi saavatele pankadele konkurentsieeliseks nende ees, kes on tegutsenud ettenägelikumalt ega vaja abi.
Mis puutub eelarvestiimulitesse, siis hommikul pidasime maha märkimisväärse arutelu. Kas sellest piisab? On see liiga vähe? Kas Ameerika Ühendriigid teevad rohkem kui meie? Ükskõik millised on käesoleva arutelu järeldused, on kindel see, et me oleme tunnistajaks suurimatele eelarvestiimulitele, mida alates 1929. aastast nähtud.
See sunnib meid koordineerima mõlemal pool Atlandi ookeani tehtud samme ja see koordineerimine peab olema palju tihedam kahes valdkonnas: esiteks Doha vooru lõpuleviimine, et saata kogu maailmale protektsionismivastane sõnum, ning teiseks, kõnealuse kriisi aluseks oleva üleilmse tasakaalustamatuse ühine analüüsimine.
Mis puutub stabiilsuspakti, siis täheldan komisjoni seisukohas teatavaid vastuolusid. Tänased võlad on homsed maksud ning komisjon peaks tagama, et riiklikud meetmed oleksid seotud Lissaboni strateegiaga ega seaks ohtu finantsilist jätkusuutlikkust. Selle saavutamiseks peab komisjon ülima tähelepanelikkusega kontrollima kavasid, mille eesmärk on taastada normaalne olukord nendes riikides - sealhulgas ka mu kodumaa, kuna olen hispaanlane - kes on sattunud ülemäärase defitsiidi eksiteele.
Härra juhataja, ma sooviksin teid tänada, et mulle heldelt aega andsite - panin seda selgelt tähele.
Juhataja
- Lugupeetud härra, me ei poolda rahalist inflatsiooni ning me ei poolda ka kõneaja inflatsiooni.
Pierre Pribetich
- (FR) Härra juhataja, 22 leheküljel Euroopa Ülemkogu kohtumise tulemustest käsitleb vaid üks lühike fraas autotööstuse tuleviku, Euroopa tööstuspoliitika probleemi. Kas see on praktiline lahendus selle sektori 12 miljoni töötaja ootustele ja 6% Euroopa Liidu töötava elaniku mureküsimusele? Kas see on vääriline vastus, arvestades seda, mis on kaalul? Välja ei ole pakutud mingit Euroopa kava, ei mingeid väljavaateid autotööstusele ning puudub igasugune tahe riiklikku poliitikat koordineerida.
19. novembril 2008 võtsin siin Euroopa Parlamendis sõna Prantsusmaa sotsialistide delegatsiooni nimel, et küsitleda kõiki Euroopa vastutavaid sidusrühmi. Väljendasin oma soovi uue autosid puudutava plaani järele ning solidaarsusel põhineva, struktureeritud, kiire ja tõhusa tööstuspoliitika järele lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis, mis kindlustaks liikmesriikide ja Euroopa Liidu koordineeritud reaktsiooni.
Neli kuud hiljem, pärast mitme fraktsiooni ühisresolutsiooni, rõhutame taas autotööstuse tulevikku. Mis takistab teil reageerida, tegutseda, lahendada see ülesanne enne kui on liiga hilja? See pole mingi ilukõne, härra Topolánek, see on üleskutse meetmete võtmiseks.
Harlem Désir
- (FR) Härra juhataja, raske on selle tippkohtumise lõpus pettumust mitte varjata.
Kui endaga rahulolemine ja väljamõeldised oleksid majanduse taastumise vahendid, siis võiksime tippkohtumist pidada õnnestumiseks. Ma tean, et majandus tugineb suuresti psühholoogiale ning et me peame püüdma usaldust taastada, kuid lõppkokkuvõttes - kui kriis halveneb kuni selle punktini, kus kõik liikmesriigid vajuvad veel sügavamale langusse ning tööpuudus suureneb drastiliselt - on nõukogu sõnu sellest, et ta on kindel Euroopa Liidu majanduse keskpika ja pika perspektiivi väljavaadetes ning et ta on otsustanud teha kõik, mis vaja tööhõive ja majanduskasvu taastamiseks, ikkagi üsna üllatav kuulata.
Otsustanud teha mida? Selle ülemkogu päevakavast on juba välja tsenseeritud ettepanekud, mis oleksid võinud puudutada tööhõivet. See lükati edasi kuni maini. Lõpuks muudeti mai tööhõivealane tippkohtumine selle ülemkogu ajal ei enamaks kui kolmiku kohtumiseks. Näib, et president Sarkozyl õnnestus veenda teisi liikmesriike selles, et pole mingit vajadust koostada ettepanekuid, millega tööhõive muudetakse Euroopa Liidu tegevuse prioriteediks. See tuletab meelde ühte erandit, mida teised valitsused, Ühendkuningriigi konservatiivne valitsus, olid juba varem taotlenud seoses Euroopa asutamislepingute kõikide tööhõivet käsitlevate eesmärkidega.
Niisiis, täna nõuab härra Sarkozy erandi kehtestamist tööhõivepoliitika osas. Murettekitav oleks see, kui selle lähenemisviisi võtaksid omaks kõik liikmesriigid. Ma ei ole just üleliia üllatunud, et teie komisjon, härra Barroso, mis on oma ametiajal alati mingil moel sotsiaalmeetmete kava kõrvale jätnud, mis on loonud erandi Euroopa Liidu sotsiaal- ja tööhõiveprioriteetide vallas ning mis on alistunud, täites just nüüd ühe teie enamuse liikme - konservatiivse Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni - poolt antud korraldust, kuid ma usun, et see on tõeliselt häbiväärne, ja et kui asi puudutab mitte ainult taastamismeetmete, vaid ka tööhõivemeetmete koordineerimist, siis on just töötajad need, kes lõppkokkuvõttes peavad maksma hinda selle mitte-euroopaliku käitumise eest.
Ilukirjanduse valda kuuluvad ka need 400 miljardit eurot, mis te kokku liidate - seda seetõttu, et see summa ei moodustu mitte üksnes riiklikest majanduse elavdamise kavadest, vaid eelkõige tegevuskavadest, mis ei kuulu isegi riiklikesse majanduse elavdamise tegevuskavadesse, sest tegemist on vaid kurikuulsate majanduse stabiliseerijatega, s.t tööpuuduse kasvuga seotud sotsiaalkulutuste kasvuga. Te olete käinud välja täiendavad 5 miljardit eurot, kuid see tuli teile valuliselt.
Seetõttu usun, et vastupidi - me vajame nüüd tõelist majanduse elavdamise kava, nagu see, mille võttis kasutusele USA, kes on pannud lauale enam kui 780 miljonit USA dollarit, ning me peame koordineerima jõupingutusi, mis tehakse selleks, et toetada töötajaid, kes üritavad kriisiga toime tulla. Samuti vajame nõudlust ning see on veel üks tegur, mis osutub palju tõhusamaks kui endaga rahulolemine, kui tegemist on kasvu taaselustamisega ning usalduse ja meie majanduse dünaamika taastamisega.
Elmar Brok
- (DE) Härra juhataja, härra nõukogu eesistuja, härra Euroopa Komisjoni president, küll te näete, et oli parem, et ma siin istuksin.
Esiteks, erinevalt härra Schulzist tahaksin öelda, et eesistujariik Tšehhi on peaminister Topoláneki juhtimisel seni olnud suurepärane eesistujariik.
(Aplaus)
Ma olen uhke, et see oli ja on endise Varssavi pakti riigi esimene eesistumine ning see väärib maksimaalset toetust, sümboliseerides Euroopa ühtsust.
Teine aspekt, mida tahaksin käsitleda, puudutab seda, et oleme praegu Lissaboni lepingu osas keerulises olukorras. Tahaksin toetada palvet, et peaminister Topolánek ja opositsiooni liider härra Paroubek istuksid koos maha ja peaksid vastutustundlikult läbirääkimisi, sest riikliku poliitikaga seotud probleemid ei saa mõjutada terve Euroopa saatust.
Minu viimane märkus on suunatud härra Schulzile: Gordon Brown oli vastu finantsturgude reguleerimisele ning Gordon Brown ja Saksamaa tööminister Scholz Sotsiaaldemokraatlikust parteist (SPD) on vastu kompromissile tööajadirektiivis kooskõlas Euroopa Parlamendi resolutsiooniga. Härra Schulz ei peaks püüdma meid veenda selles, et vaid tema on sotsiaalse Euroopa eestkostja. Asi on täpselt vastupidi.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Majanduskriis tekitab tõsist kahju Euroopa ettevõtetele ja kodanikele. Liikmesriikide majandused on märkimisväärses languses, VKEd lähevad pankrotti ning töötajad kaotavad töökohti.
Koos kolleegidest parlamendiliikmetega esitasin president Barrosole kirja töötajate olukorrast Rumeenia ja Prantsusmaa metallurgiatööstuses, kus töötajad on jäämas teoreetiliselt töötuks, saades samas 70% oma palgast. Esitasime taotluse vaadata läbi Euroopa Sotsiaalfondile ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile ligipääsu tingimused selleks, et toetada rohkemaid töötajaid, keda majanduskriis ja töökaotus tõsiselt mõjutab.
Euroopa Liit vajab majanduslikku arengut ning Euroopa kodanikud vajavad töökohti ja korralikku palka. Euroopa majanduse elavdamise kava, mida tutvustati 2008. aasta novembris, on jäänud vaid sõnadeks. Kahjuks ei kajastu jaanuarikuises määruses energiatõhusus, mis võiks aidata töökohti luua.
Paul Rübig
- (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin samuti õnnitleda eesistujariiki Tšehhit. Eilne rändlust puudutav kokkuleppe oli sensatsiooniline ning Euroopa kodanikud võidavad sellest.
Energia- ja gaasipaketiga seonduv on lahendatud ning eesistujariik Tšehhi on minu arvates mitme muu küsimuse osas erakordselt hästi läbirääkimisi pidanud. Sama kehtib ka Euroopa inimeste motiveerituse kohta kiita, eriti kriisi ajal, neid, kes teevad üleinimlikke jõupingutusi. Samal põhjusel peaksime toetama ka volinik Kovácsit rohkemate ettepanekute esitamisel progresseeruva amortisatsiooni kohta. Kui me eeldame, et kuni aastani 2030 tuleb investeerida enam kui 1000 miljardit eurot selleks, et ehitada uusi elektrijaamu, siis peame sellega juba täna algust tegema. See käivitaks töökohtade loomise ja majanduskasvu.
Alojz Peterle
- (SL) Ma sooviksin kõigepealt siiralt õnnitleda nõukogu eesistujat nende heade tulemuste eest, mis eesistujariik Tšehhi on suutnud erakordselt suuri nõudmisi esitavates oludes saavutada.
Oleme täna kuulnud karme sõnu, kuid usun kindlalt, et Euroopa Liidu kodanikud ei ole nii huvitatud sellest, kui kaugele vasakule või paremale me võib-olla end pöörame, vaid sellest, mil määral tegutseme Euroopa vaimus, s.t mida me suudame saavutada tõhusalt koostööd tehes.
Meie ees on eelkõige kaks ülesannet: sotsiaalse tundlikkuse ja solidaarsuse ülesnäitamine nende suhtes, kes on kriisist enim mõjutatud, samal ajal investeerides vahenditesse, mis suudavad meid kõige paremini kriisist välja tõmmata. Kriisi tuleks kasutada kui majanduse ja mitte ainult autotööstuse ümberkorraldamise katalüsaatorit. Majanduskriis on näidanud, et me vajame hädasti majanduspoliitika paremat koordineerimist ning tugevamaid ühenduse institutsioone, nii nagu Lissaboni lepingus kavandatud.
Selles mõttes toetan de Larosièr' raportis esitatud konstruktiivseid ettepanekuid finantsinstitutsioonide kohta.
Christian Rovsing
- (DA) Härra juhataja, tahaksin võtta sõna suurte subsiidiumide osas, mida makstakse ettevõtetele, mis ei pruugi püsima jääda. Pole mingit mõtet paluda töötajatel jääda ettevõttesse või maksta neile riiklikest vahenditest palka juhul, kui ettevõte hiljem suletakse. Neil peaks olema võimalus end täiendada või õppida midagi uut või minna tööle ettevõtetesse, millel on šansid ellu jääda. Mis puutub autotööstusse, siis oleme liiga vähe tähtsust omistanud täiesti uut liiki autode väljatöötamisele - selliste autode väljatöötamisele, mis kasutavad vesinikku, patareisid või kütuseelemente. Ma usun, et suure osa tööjõust saaks ümber suunata sellistesse valdkondadesse, kus neil oleks töö ka veel 10 aasta pärast.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, lubage mul anda lühike ülevaade nõukogu ja eesistujariigi Tšehhi perspektiivist.
(CS) Ma arvan, et oleme nüüd jõudnud Tšehhi eesistumisaja omalaadi mõttelise poolajani ning ma sooviksin tänada neid teie seast - keda ei ole arvuliselt mitte vähe -, kes te olete meie senist tööd hinnanud. Loomulikult on mõnus, kui sinu järjepideva töö vastu - seitse päeva nädalas ja 20 tundi päevas - ja selle üle, mida me Euroopa Ülemkogus eelmisel nädalal saavutasime, näidatakse üles austust, Ülemkogul vastu võetud otsused olid põhjapanevad ja olulised. Ma sooviksin öelda üht nendele teist, kellel on konkreetseid kahtlusi ja küsimusi. Andke neile meetmetele ja otsustele aega toimima hakata, laske neil end pärast jõustumist tõestada, sest ma usun kindlasti, et neil on omad tugevused, neil on oma ulatus ning nad tasuvad ära ajal, mil me heitleme raskeima majanduskriisiga, mis eales Euroopa Liitu mõjutanud.
Reaalsed otsused 5 miljardi euro kohta energiaprojektidele ja interneti lairibaühendusele on olulised. Need otsused on olulised gaasikriisi kontekstis, kuna me näitame nendega, et Euroopa Liit suudab kiiresti tegutseda ja reageerida nii paljude Euroopa riikide vajadustele. Otsus 25 miljardi euro kohta selleks, et suurendada piirmäära nende Euroopa Liidu riikide abistamiseks, kes kogevad probleeme, on samavõrd oluline. Otsus 75 miljardi euro kohta, millega läheme Londonis toimuvale G20 kohtumisele, annab samuti selge signaali selle kohta, et Euroopa Liit on valmis võtma vastutuse seoses ülemaailmsete finantsinstitutsioonide reformiga. Samuti tahaksin rõhutada midagi, mida mõned teist on väljaspool Euroopa Ülemkogu kohtumise konteksti maininud, ja selleks on see intensiivne töö, mida on viimastel nädalatel tehtud mitme õigusakti ettepaneku osas. See ei juhtunud juhuslikult, vaid tänu nõukogu järjepidevale tööle eesistujariigi Tšehhi juhtimisel on meil õnnestunud triloogide käigus saavutada kokkulepe üsna olemuslike reformiettepanekute üle. Energiapakett Euroopa Liidu gaasi ja elektri energiaturu kohta, lennunduspakett ühtse Euroopa taeva ülevaatamise kohta, teedepakett, millega ajakohastatakse juurdepääsu maanteeveoturule, sealhulgas selline tundlik teema nagu kabotaaž, rändluse määrus ja lõpetuseks ka pestitsiidide pakett võivad olla viimasel kahel või kolmel kuul tehtud töö konkreetseks tulemuseks. Samuti tahaksin tänada siinkohal Euroopa Parlamenti, kuna me - komisjon ja Euroopa Parlament - oleme teinud ühiseid jõupingutusi.
Veel üks näide: 10 aastat on ilma igasuguste tulemusteta peetud läbirääkimisi käibemaksumäära vähendamise üle mõningate sektorite puhul, mis hõlmab väga keerulist käsitsitööd või selle suure osakaalu. Alles eesistujariigi Tšehhi rahandusministri juhtimisel jõuti Ecofinis kokkuleppele ning see kokkulepe sai kinnitust Euroopa Ülemkogul. Paljud teist tahavad teada, kuidas lahendame tööpuuduse probleemi. Ma sooviksin taas kord rõhutada seda, mida meie peaminister on siin juba öelnud: eesistujariigi ja komisjoni vahel on olemas kokkulepe ning 7. mail toimub Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud vormis tööhõivealane tippkohtumine. Tippkohtumisel esitatakse konkreetsed meetmed juuni Euroopa Ülemkogu jaoks. See tähendab seda, et toimuvad täiendavad arutelud.
Paljud teie märkused puudutasid Euroopa Liidu avatuse teemat. Sooviksin rõhutada, et meie eesistumisajal, Euroopa Liidu suure laienemislaine viienda aastapäeva puhul toimus Prahas koostöös Euroopa Komisjoniga konverents pealkirjaga "Viis aastat hiljem”. Konverents tõestas majandusekspertide koostatud reaalsete näitajate abil selgelt, et laienemine oli Euroopa Liidu nüüdisajaloo võib-olla kõigi aegade edukaim projekt ja need viis aastat näitavad selgesti, et see on tulnud kasuks nii vanadele kui ka uutele liikmesriikidele.
Idapartnerlus - leppisime kokku deklaratsioonis selle kohta, et nn asutamiskohtumine toimub 7. mail ning me teeme selle tulevaste liikmetega, nagu Ukrainaga, koostööd selle nimel, et sellest saaks Euroopa Liidu jaoks tõeline edusamm. Lõpetuseks - veel üheks näiteks töö edukusest on esmaspäeval toimunud gaasiinfrastruktuuri konverents, mis toimus tänu Euroopa Komisjonile Brüsselis ning mille tulemusel võeti vastu deklaratsioon Ukraina gaasiinfrastruktuuri ajakohastamise kohta eesmärgiga ennetada käesoleva aasta jaanuaris toiminud kriisiga sarnaste probleemide tekkimist tulevikus.
Sooviksin hajutada nende kartusi, kellel on kahtlusi teatavate küsimuste osas. Jah, meil on sisemaiseid probleeme ning me teame väga hästi, kes algatas usaldushääletuse. Algatajaks oli Tšehhi sotsiaaldemokraatide liider, Jiří Paroubek. Me oleme aga ka vastutustundlik valitsus, me tegeleme olukorraga ning muretsemiseks ei ole põhjust. Eesistujariik Tšehhi saab praeguses vahefinišis kindlalt väita, et teine pool eesistumisajast saab olema sama hea kui esimene ning sama vastutustundlik, ning et lõpuks tähistame kahtlemata samasugust edu, kui see, millest te täna eesistujariigi poolt jaanuaris, veebruaris ja märtsis tehtud töö hindamise kontekstis rääkisite. Selliselt tahaksin teile kinnitada, et meie lähenemisviis on tõsine ja vastutustundlik ning muretsemiseks ei ole absoluutselt mingit alust.
Juhataja
- Härra Vondra, paljud kolleegid on eesistujariiki Tšehhi Vabariiki tänanud tema panuse eest. Tegin sama alguses, siis kui peaminister Topolánek oli kohal. Ma sooviksin teid tänada väga pühendunud isikliku panuse eest. Me tahame julgustada teid jätkama nii, nagu te just kirjeldasite - et eesistujariik Tšehhi oleks eesistumisaja teises pooles sama edukas kui esimeses. Edu töö jätkamisel!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Härra juhataja, lubage mul taas tõsta esile seda suurepärast koostööd, mida oleme eesistujariik Tšehhiga teinud. Eestistujariik annab suurepärase panuse Euroopa hüvanguks selles väga keerulises olukorras ning minu arvates väärivad nad meie täit toetust.
Lubage mul oma jutt kokku võtta. Alati, kui asun kokkuvõtet tegema, näen, kuidas rahvamassid kuulama tulevad!
(Naer)
Lubage mul oma jutt kokku võtta sellega, et väljendan oma heameelt Euroopa Ülemkogu tulemustele osaks saanud ulatusliku toetuse üle. Üksmeelt ei ole, kuid leian, et on õiglane öelda, et üldiselt leidis tunnustust see, et tegemist on oluliste tulemustega, ning mind julgustab see, mida ma ise nimetan kolme institutsiooni - Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühiseks pühendumiseks ühendada jõud selle nimel, et tuua Euroopa kriisist välja.
Me võime otsustatu üle uhked olla, kuid mingit enesega rahulolu ei tohiks olla. Vaja on teha enamat ning me peaksime püsima fookuses - kuid kui näitame oma usaldust, siis oleme nendes jõupingutustes edukad.
Usaldus peab olema võtmesõnaks - usk meie suutlikkusse täita oma lubadused, usaldus meetmete ja nende elluviimise suhtes, ning nagu ma varem ütlesin, elluviimisse ja mitte kätega vehkimisse. Ausalt öeldes ma ei usu, et usaldus suureneb siis, kui iga kuu või iga nädal mingi uus kava välja kuulutada. Usaldus suureneb siis, kui me keskendume koos kokkulepitu elluviimisele ja nende jõupingutuste tõhusale koordineerimisele.
Vaja on seda, et usaldataks meie võimet õigusloomet puudutavat tegevuskava ellu viia - ilma reguleeriva raamistikuta ei suuda me tekitada usaldust selle vastu, et muutustel on püsiv mõju.
Vaja on seda, et usaldataks euroala maksvust ja usaldatavust ning meie võimet koondada vajalik toetus iga euroalasisese või -välise liikmesriigi jaoks, kes seda vajab.
Samuti on vaja, et oleks usaldust meie ühise pühendumise vastu säilitada meie eriline sotsiaalne turumajandus ning meie pikaajaline tegevuskava vähem süsinikdioksiidi heitekoguseid tekitava majanduse nimel. Ma tõesti usun, et me ei saavuta edu kõnedega enda lüüasaamisest ja omalaadi alaväärsuskompleksiga, mis puutub Ameerika Ühendriikidesse.
Tegelikult näen juba täna, et ameeriklased on lähenemas sellele, mis on olnud traditsiooniliselt Euroopa seisukohaks. Ameeriklased lähenevad meie seisukohtadele kliimamuutuste osas ja meil on selle üle hea meel. Ameeriklased lähenevad vajadusele tugevdada hoolekandesüsteemi.
Seetõttu ma tõesti ei usu, et see arutelu, mille tunnistajaks vahel olen ja milles vihjatakse, et ameeriklased ja eurooplased lähenevad kriisile väga erinevalt, oleks kasulik arutelu. Vastupidi - me näeme Euroopa ja Ameerika Ühendriikide ja loodetavasti ka teiste vahel, kuna asi ei puuduta üksnes meid ja ameeriklasi, suuremat lähenemist ja seetõttu olen kindel G20 tippkohtumise positiivsetes tulemustes.
Ma leian, et on oluline uskuda, et olukorra lahendamine on meie endi ja mitte teiste kätes. On oluline usaldada Euroopa vahendeid ning see laienenud Euroopa suudab tänu meie kooskõlastatud tegevusele selle majanduslanguse vastu võitlemisel reageerida meie kodanike kõige suurematele probleemidele, sealhulgas loomulikult probleemile, mis on minu esimene mureküsimus, s.t kasvav tööpuudus.
Kokkuvõtteks - neil põhjustel leian, et me peaksime tuginema sellele, mis juba kokku lepitud, ning keskenduma nüüd otsustatu elluviimisele, kasutades selleks jõulist koordineerimist ning suurt pühendumist konkreetsete tulemuste saavutamiseks.
(Aplaus)
Juhataja
- Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Călin Cătălin Chiriţă  
Ma soovin väljendada oma toetust otsustele, mis võeti vastu hiljutisel Euroopa Liidu tippkohtumisel Brüsselis. Eriti teretulnud on hädavajalik otsus suurendada hädaolukordade fondi 25 miljardilt eurolt 50 miljardi euroni. Tegemist on fondiga, mis on loodud spetsiaalselt nendele Kesk-Euroopa riikidele, kes seisavad silmitsi kriisiga maksete tasakaalu osas.
Tuginedes meetmetele, mis on vastu võetud euroala riikide kaitsmiseks ülemaailmses kriisis, on see otsus selgeks tõendiks Euroopa Liidu solidaarsusest ning ELi võimest aidata väljaspool euroala olevatel riikidel majanduskriisi ületada. Pärast Ungarit ja Lätit on Rumeeniast saanud kolmas Euroopa Liidu liikmesriik, kes kasutab hädaolukordade fondi - seda seetõttu, et riiki mõjutas märkimisväärne jooksevkonto tasakaalustamatus ning suutmatus saada välismaa laenajatelt uusi laene.
ELi institutsioonidel on kohustus vastata kriisist sügavalt mõjutatud Euroopa kodanike ootustele. Vaid Euroopa-sisene solidaarsus, atlandiülene koostöö ning tõhusad meetmed võivad aidata ülemaailmset kriisi ületada.
Genowefa Grabowska  
kirjalikult. - (PL) Minu kodumaa, Poola, on eriti huvitatud Euroopa Liidu uue idapartnerluse programmi heast juhtimisest. See puudutab meie naabreid ja hõlmab meie lähinaabreid, nagu Valgevenet, Ukrainat ja Moldovat, aga ka kaugemaid naabreid, nagu Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia.
Ma leian, et see programm tugevdab Euroopa Liidu välispoliitikat, toob kaasa tõelise majandusliku integratsiooni Euroopa Liidu ja selle idapartnerite vahel ning tagab koostöö mitte üksnes turumajandusele põhinevalt, vaid tuginedes ka ühistele väärtustele, nagu näiteks demokraatia, õiguskord ning inimõiguste austamine. Lõppude lõpuks on meil ju ühised eesmärgid - luua vabakaubanduspiirkonnad, edendada partnerriikide kodanike liikuvust, tõhustada haldusvõimet ning teha koostööd energiajulgeoleku ning eelkõige energia pikaajalise tarnimise ja transiidi küsimuses.
Seetõttu on meil selge nägemus partnerlusest Euroopa Liidu poolelt. Nüüd ootame vastust kuuelt riigilt, kellel on selle programmi vastu otsene huvi. Tahaksin väljendada lootust, et selle aasta 7. mail käivitab nõukogu ametlikult selle ettevõtmise, mis on Euroopa Liidu jaoks sama oluline kui kõikide osalevate riikide kodanike jaoks.
András Gyürk
, kirjalikult. - (HU) Asjaolu, et Euroopa Liit on pannud kõrvale 3,5 miljardit eurot oma majandusstiimulite paketist oluliste energiainvesteeringute jaoks, on väga teretulnud samm. Ma leian, et see on väga oluline samm ühise energiapoliitika suunas. Rahastatud projektide lõplik loetelu viitab selgelt sellele, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid on pärast jaanuaris toimunud gaasikriisi viimaks ometi mõistnud, millised on võrgustike ühendamise eelised. Ühenduste tugevdamine on kõigepealt oluline seetõttu, et see võimaldab liikmesriikidel üksteist kiiresti aidata juhul, kui tarnetes esineb häireid.
Samal ajal sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et rahastamisega hõlmatud investeeringute lõpliku loeteluga on seotud vastuolud. Ennekõike võib piirkondliku tasakaalu põhimõtte kohaldamisel täheldada erinevust. Sest just täpselt need liikmesriigid, keda jaanuaris aset leidnud kriis enim mõjutas, saavad vähem raha. Teiseks, võrdeliselt terve majandusstiimulite paketiga on suhteliselt vähe raha pühendatud alternatiivsete tarnekanalite tugevdamisele. Ma arvan, et arutelud Nabucco üle olid näotud. Kõnealune gaasijuhe tugevdaks terve Euroopa Liidu energiajulgeolekut ja seega on selle ehitamine meie ühine huvi. Ja lõpuks - energiatõhususega seotud investeeringud ei ole rahastamisele määratud investeeringute loetelus. Seega hoiab Euroopa Liit kõrvale paketi algsest eesmärgist, milleks oli töökohtade loomine.
Ülal nimetatud põhjustel peab Euroopa Parlamendi seisukoht omistama suuremat rolli piirkondliku tasakaalu põhimõttele, samuti alternatiivsetele tarnekanalitele ja energiatõhusatele investeeringutele.
Rareş-Lucian Niculescu 
Euroopa Ülemkogu otsus rahastada Nabuccot ning selle määratlemine prioriteetse energiaprojektina on väga sobiv ja ajakohane lahendus kõnealusele probleemile.
Enne ülemkogu esitasime resolutsiooni ettepaneku, et juhtida tähelepanu ohtudele, mida kujutab endast Nabucco finantseerimise vähendamine. Me peame mõistma, et Nabucco gaasijuhtme projekt on strateegilise tähtsusega Euroopa gaasitarnete julgeoleku jaoks, kuna tegemist on ainukese projektiga, mis tagab nii tarnijate kui ka levitamiskanalite mitmekesisuse.
Esko Seppänen  
kirjalikult. - (FI) Euroopa Liidu tippkohtumise otsuste hulka kuulus ka sel suvel toimunud sotsiaalset dialoogi käsitlenud erakorralise tippkohtumise olemuse muutmine selliselt, et Euroopa Liidu liidreid esindaks vaid eesistujakolmik ja mitte kõikide liikmesriikide liidrid. Ma usun, et see otsus viitab sotsiaalse Euroopa tuleviku vastu tuntavale apaatiale viisil, mis ei saa olla aktsepteeritav tööturuorganisatsioonidele, kes on kohtumiseks valmistunud. Tuleb loota, et kohtumisest võtab osa võimalikult palju riigi- ja valitsusjuhte.
Georgios Toussas  
kirjalikult. - (EL) Arutelu Euroopa Parlamendis kinnitab, et kapitali ja ühesuunalist Euroopat esindavad poliitilised jõud toetavad Lissaboni lepingu raames kiiremat kapitalistlikku ümberstruktureerimist ja paindlikumaid töölepinguid ning siseturu väljakujundamist. Nad propageerivad kapitali strateegilist valikut ja seda, et Euroopa Liit nihutaks kriisikoorma töötajate õlgadele.
Maastrichti leping ja stabiilsuspakt on hüppelauaks otsustavale rünnakule tööõiguste ning töölisklassi perede sissetulekute vastu ning seda tehakse puudujäägi vähendamise ettekäändel. Komisjoni hiljutistel otsustel alaliste kulukärbete kohta on valulikud tagajärjed rahvatervisele ja hoolekandele ning töötajate kindlustusõigustele ja pensionitele, mis koos maksukoormuse suurendamise nõuetega vähendavad drastiliselt lihtrahva elukvaliteeti.
Eesmärk, millest on kantud kriisi väljapääsuna väljapakutud üleminek keskkonnahoidlikule majandusele, s.t energia, interneti lairibaühendus ja innovatsioon, on suunata suured ettevõtted uutesse kasumlikesse sektoritesse ning mitte kaitsta keskkonda ja rahuldada lihtrahva vajadusi.
Töötajad ei tohiks kiita heaks mitte ühtegi ohvrit rahavalitsuse kasumi nimel ning peaksid asuma vasturünnakule ning planeerima võitlust, mõistma hukka need parteid, kes toetavad Maastrichti ja ühesuunalist Euroopat, ning saatma Euroopa Liidule sõnakuulmatuse sõnumi sellega, et toetavad Kreeka Kommunistlikku Parteid juunis toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, meie kolleeg, Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon härra Schulz tahab muuta Euroopa Parlamendi kodukorda, kasutades selle ettekäändena seda, et ma saaksin olla vanim parlamendiliige järgmises Euroopa Parlamendis. Et aga toetada tema ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Juhataja
- See ei ole kodukorra punktiks.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, antud juhul on härra Schulz esitanud mõned laimavad väited ning süüdistanud mind pühaduseteotamises. Ma tahan selgitada, et see väide on põhjendamatu ning ma ütlesin pelgalt seda, et gaasikambrid on osa maailmasõja ajaloost ja see on fakt.
(Erinevad vastukajad)
Proua juhataja, osutaksin sellele, et antud juhul määrati mulle 200 000 euro suurune kahjutasu, mis näitab, millises seisus on sõnavabadus Euroopas ja Prantsusmaal. Teie hüüded ei varjuta teie vastutust selles kriisis, selles euro-internatsionalismi kriisis, mida teie pooldate. Seetõttu palun lubage mul rääkida.
Proua juhataja, ma paluksin Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimehel olla nii lahke ja vabandada valesüüdistuse tegemise pärast.
Martin Schulz
- (DE) Proua juhataja, asi on väga lihtne. Kõik need, kes ei soovi näha seda meest eesistujana ametlikul Euroopa Parlamendi avaistungil, peaksid minu kodukorra muutmise ettepanekut toetama.
(Aplaus)
