Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0006/2010).
Tarybai pateikti šie klausimai.
Tema: Bendrosios vidaus energetikos rinkos kūrimas
Ispanijos, Belgijos ir Vengrijos trejeto susitarime ir ilgalaikėje strategijoje bendrosios vidaus energetikos rinkos sukūrimas yra įvardijamas tarp politinių prioritetų. Norint įgyvendinti šį tikslą būtina įtraukti labiausiai izoliuotus Bendrijos regionus, tokius kaip Baltijos jūros regionas, į Europos energetikos rinką. Baltijos jūros strategijoje yra numatyta daug jungčių projektų elektros ir dujų srityje, kurie, jei bus įgyvendinti, leis Baltijos šalims išsivaduoti iš energetinės priklausomybės nuo vienintelio tiekėjo. Atsižvelgiant į minimų projektų tarpvalstybinį pobūdį, sėkmingas jų įgyvendinimas priklausys ne tik nuo skiriamo finansavimo, bet ir nuo projektuose dalyvaujančių valstybių narių politinės valios ir noro. Kurdama vidaus energetikos rinką, Bendrija įsipareigojo kalbėti vienu balsu.
Ar pirmininkaujanti Ispanija imsis vadovaujamojo vaidmens, sutelkdama valstybes nares kalbėti vienu balsu, įgyvendinant energetinius projektus Baltijos jūros regione, tokius kaip "AmberLitPol", "Swedlink" ir kt., kurie leistų padidinti energetinį saugumą ne tik regioniniu, bet ir visos Bendrijos mastu?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, energijos vidaus rinka neatsiejama nuo energijos tiekimo saugumo. Europos Sąjunga pamažu tai suprato, todėl energetinis saugumas buvo išskirtas kaip vienas iš ES strateginių prioritetų. Iš tikrųjų energetinis saugumas opiu klausimu tapo tik daugiau kaip prieš metus, kilus Rusijos ir Ukrainos dujų tiekimo krizei.
Tada supratome, kad energijos vidaus rinka - tinkamai ir efektyviai veikianti tarpusavyje sujungta rinka - yra esminsąlyga, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą Europoje.
Taigi tiekimo patikimumas yra svarbiausias strateginis klausimas, kurį reikia spręsti užtikrinant efektyvesnį energijos vartojimą, didinant energijos tiekėjų, šaltinių ir paskirstymo kanalų įvairovę, ginant ES energetinius interesus trečiųjų šalių atžvilgiu ir galiausiai sukuriant iš tikrųjų bendrą energijos rinką, nes tokios rinkos vis dar nėra. Šiuos tikslus įgyvendinti mums padės Lisabonos sutartis, kurioje pirmą kartą Europos Sąjungai aiškiai suteikta tokia kompetencija pirminės teisės aktų lygmeniu.
Todėl Europos Sąjunga, palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, turi atkakliau ginti savo nuomonę ir veikti sutartinai. Tokį požiūrį aiškiai išdėstIspanijos pramonės, turizmo ir prekybos ministras, 2010 m. sausio 27 d. atitinkamam Europos Parlamento komitetui pristatydamas Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prioritetus.
Dėl tos priežasties vadinamųjų energijos salų Europos Sąjungoje integracija į vidaus rinką Antrojoje strateginės energetikos apžvalgoje išskirta kaip vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų.
2009 m. liepos mėn. Komisijai pristačius Baltijos šalių energetikos rinkų sujungimo veiksmų planą - iniciatyvą, kuria siekiama skatinti energijos rinkos integraciją ir energetikos infrastruktūros plėtrą Baltijos jūros regione, Europos Vadovų Taryba šį veiksmų planą įvertino kaip svarbų indėlį didinant Europos Sąjungos energetinį saugumą - šitai skaitau pažodžiui.
Dabar Baltijos šalių energijos rinkų integracijos iniciatyva yra platesnės Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos, kuri buvo vienas iš svarbiausių Tarybai pirmininkavusios Švedijos prioritetų, dalis. 2009 m. spalio mėn. įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo pritarta iniciatyvai ir palankiai įvertinta padaryta pažanga, susijusi su energetikos infrastruktūromis ir tinklų jungtimis Baltijos jūros regione, kartu patvirtinant Komisijos ataskaitoje pateiktą informaciją.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gerbiamas Ministre, tikrai dar kartą noriu padėkoti už išsakytas mintis ir atsakymą. Tačiau, taip pat mano klausime buvo vienas aspektas, kuris yra susijęs ne tik su trečiosiomis valstybėmis, bet ir Europos Sąjungos viduje, kad kai kurios Europos Sąjungos valstybės neturi nei ekonominio, nei politinio suinteresuotumo vienaip ar kitaip prisidėti prie bendrųjų projektų. Tai mano klausimas ir buvo, ar dabartinio pirmininkavimo metu, o tai yra Ispanijos atsakomybė, ji imtųsi politinio vaidmens kalbėti Europos Sąjungos vardu, kad šitie ateities projektai būtų įgyvendinti?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, tie projektai neabejotinai yra bendros energetikos politikos dalis, o izoliuotų energijos salų nenorime ir techniniu, ir politiniu požiūriu.
Tokios pozicijos tikrai nebūtų galima pavadinti europietiška, nors, tiesą sakant, tokių nuomonių ir nebuvo. Regis, prisimenu, diskutuojant dėl reglamento dėl priemonių, skirtų energijos tiekimo saugumui užtikrinti, sutarta dėl Europos įsipareigojimo šiuo klausimu. Šiuo atveju kalbu apie energetikos projektus, kurie patvirtinti pagal praeitais metais Čekijos pirmininkavimo Tarybai metu įgyvendintą ekonomikos gaivinimo programą. Iš viso 425 mln. EUR skirta trims jungčių projektams Baltijos jūros regione: Baltijos gamtinių dujų jungties "Skanled", elektros tinklų jungties "Estlink-2" ir Švedijos ir Baltijos šalių energetikos tinklų sujungimo.
Todėl Tarybai pirmininkaujanti Ispanija ragina valstybes nares paremti energetikos infrastruktūros projektus Baltijos jūros regione, o tada jau pačios valstybės narės turės įgyvendinti konkrečius projektus pagal nacionalinius teisės aktus ir taikomus ES teisės aktus. Šiuo klausimu tos valstybės narės taip pat turėtų veikti išvien.
Pirmininkė
Prieš mums tęsiant, visiems posėdžiaujantiems nariams norėčiau pranešti, kad ministras pasiliks iki 19.20 val., todėl bus galima užduoti daugiau klausimų, nei spėtume iki 19.00 val.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone ministre, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kaip svarbu atsinaujinančiuosius energijos išteklius integruoti į nacionalinę elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sistemą, kadangi valstybių narių elektros tinklai sudaro Europos energetikos sistemą.
Baltijos šalys demonstruoja gerąją patirtį, susijusią su atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu ir pastatų energiniu naudingumu. Norint užtikrinti energijos vidaus rinką, reikia geriau tarpusavyje sujungti nacionalinius elektros tinklus.
Norėčiau paklausti, ar turite kartu su valstybėmis narėmis parengę veiksmų planą, kuriuo būtų skatinama naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius?
Franz Obermayr
(DE) Baltijos šalių elektros energijos rinkų integracija turėtų apimti visapusišką rinkos liberalizavimą privatiems vartotojams ir bendros energijos biržos sukūrimą. Baltijos šalys labai smarkiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės.
Todėl norėčiau paklausti, kaip, esant tokiai trapiai ekonomikos būklei, realiai būtų galima visiškai panaikinti energijos rinkos reguliavimą? Visų pirma turiu omeny kainų svyravimą. Ko ketinama imtis dėl Baltijos šalių infrastruktūros ir kas bus daroma siekiant išplėsti energijos perdavimo maršrutų ir energijos išteklių įvairovę?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pritariame nuomonėms, išsakytoms apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir jų integraciją į Europos energetikos sistemą. Taip pat manome, kad tai - vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos kovos su klimato kaita strategijos tikslų, dėl kurių mėginom sutarti Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikime. Tikimės, kad iki 2020 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis bendroje Europos energijos struktūroje sieks 20 proc., ir norėtume, kad šitas požiūris būtų įtrauktas į antrąjį 2010-2014 metų energijos veiksmų planą; tikimės, kad šis planas bus priimtas Ispanijos pirmininkavimo Tarybai metu.
Taigi veiksmų plano priėmimas, be abejo, įtrauktas į Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos darbotvarkę ir, savaime aišku, jį palaiko Belgija ir Vengrija, t. y. visas trejetas, kadangi tai strateginis tikslas.
Atsižvelgdamas į F. Obermayrio išsakytas mintis, noriu pasakyti, kad, kaip minėjau anksčiau, išteklių įvairinimą taip pat laikome dar vienu neginčijamu strateginiu tikslu.
Europos Sąjunga ir jos institucijos imasi iniciatyvos, išreikšdamos visokeriopą politinę paramą tokiems projektams kaip "Nabucco", "Nord Stream" ir "South Stream". Visais šiais projektais siekiama labai aiškaus tikslo: plėsti energijos išteklių, energijos tiekėjų ir energijos perdavimo kanalų įvairovę. Savaime suprantama, tie projektai yra mūsų strategijos siekiant tapti Europa, turinčia iš tiesų bendrą energijos rinką, dalis, kadangi šiuo metu Europoje tokios rinkos nėra. Visi šie veiksmai būtini norint sukurti tokią rinką ir pasiekti energetinį saugumą, kuris sudaro tokios rinkos pagrindą.
Tema: Vystymosi metodai, tikslai ir veiksmai pagal ES 2020 m. tvaraus vystymosi strategiją
Ekonomikos krizė, klimato kaita ir demografiniai pokyčiai stipriai veikia Europos piliečių gyvenimus. Valstybių narių ir ES prioritetai turi būti sveikata, švietimas, žemės ūkis, transporto ir energetikos infrastruktūros vystymas, taip pat investicijos į mokslinius tyrimus ir naujoves bei į viešųjų paslaugų modernizavimą. Esama bendro įsipareigojimo užtikrinti pagrindines Europos piliečių teises ir laisves, įskaitant laisvą darbuotojų judėjimą. Europos socialinis modelis padeda užtikrinti reikalingą paramą darbą praradusiems asmenims, senyviems žmonėms ir jaunimui, taip pat darbuotojams migrantams. ES 2020 m. tvaraus vystymosi strategija turi būti pristatyta per 2010 m. vasario mėnesį vyksiantį neoficialų Europos Vadovų Tarybos susitikimą.
Ar galėtų Tarybai pirmininkaujanti Ispanija nurodyti, kokie bus pagrindiniai vystymosi metodai, tikslai ir veiksmai pagal šią strategiją ir kokių, jos manymu, išteklių reikės siekiant sėkmingai šią strategiją įgyvendinti?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, 2020 m. strategija neabejotinai yra turbūt plačiausio užmojo ir svarbiausias tikslas artimiausioje ateityje ir bus pagrindinis klausimas, kuris ES pirmininkaujant Ispanijai bus svarstomas aukščiausiuoju galimu politiniu lygmeniu rytoj Briuselyje vyksiančiame neoficialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime.
Tikslas - pasiūlyti ir patvirtinti programą, kuria skatinamas ekonomikos augimas ir geros kokybės darbo vietų kūrimas, pakeičiama Lisabonos strategija ir kurioje, viena vertus, daugiausia dėmesio skiriama tam tikriems esminiams veiksniams, kurie būtini užtikrinant Europos ūkio konkurencingumą ir našumą ateityje, stiprinti: investicijoms į informacines technologijas, veiksmams, kuriais siekiama, kad Europa taptų informacinės visuomenės erdve, ir taip pat pabrėžiami socialiniai aspektai, o tai reiškia, kad užimtumas turi būti grindžiamas darbuotojų specializacija ir mokymu; tačiau savaime aišku, mes taip pat siekiame sukurti ekologišką, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ūkį, kaip nurodyta mūsų aptartame turinyje.
Kitas svarbus aspektas, dėl kurio rytdienos diskusijose Briuselyje neabejotinai visiškai išsiskirs požiūriai - valdymo klausimas. Neoficialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pristatys pradinį pasiūlymą dėl diskusijų valdymo klausimais, kitaip tariant, ne tik pinigų sąjungos, bet ir ekonominės sąjungos sukūrimo Europoje, nustatant, kad būtina, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje, koordinuoti ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos kryptis Europos Sąjungoje.
Todėl šis tvaraus vystymosi ir geros kokybės darbo vietų kūrimo strategijos aspektas yra pagrindinis Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos ir visos Europos tikslas. To įrodymas - faktas, kad jau pradėjome spręsti šį klausimą aukščiausiuoju lygmeniu, rytoj Briuselyje surengdami neoficialų Tarybos susitikimą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mes taip pat turime pastabų, kurių pateiksuinteresuotieji subjektai. Viešos konsultacijos dėl 2020 m. ES strategijos Komisijos interneto svetainėje jau baigėsi. Kad ir kaip būtų, šiuo metu nedarbo lygis Europos Sąjungoje yra 10 %, o Ispanijoje ir Latvijoje jis siekia 20 %. Todėl norėčiau, kad pasakytumėte, kokių priemonių imamasi Europos Sąjungos piliečių labui, siekiant išsaugoti esamas ir kurti naujas darbo vietas, o svarbiausia - pagerinti jų gyvenimo kokybę.
Diego López Garrido
Manau, būsimojoje 2020 m. strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti sutelktas būtent į jūsų išvardytus klausimus, ponia S. A. Ticău, o tai reiškia, kad darbas neturėtų būti toks nesaugus, kaitus, nestabilus, kaip kad buvo Europos Sąjungoje. Jūs paminėjote Ispaniją, kurios nekilnojamojo turto sektorius iš tikrųjų smarkiai nukentėjo.
Todėl turime siekti tokio gamybos modelio, kuris padėtų sukurti tvirtesnių, patikimesnių, stabilesnių darbo vietų, pagrįstų specializacija.
Taigi turime imtis priemonių šia kryptimi, priemonių, skirtų specializavimuisi ir darbuotojų mokymui stiprinti, kad darbuotojai galėtų įsidarbinti žinių visuomenės, informacinių technologijų ir kvalifikuotos visuomenės sąlygomis, kuriomis turėtų būti grindžiamas gamybos modelis ir darbo vietų kūrimas ateityje.
Manome, šią idėją turėtų įgyvendinti kiekviena valstybė, tačiau turime koordinuoti tokius visų Europos valstybių veiksmus. Be to, Europos Sąjunga turi teikti paramą, pvz., taikydama skatinamąsias priemones ar paskatas, kaip antai pasitelkdama konkrečius struktūrinius fondus, pvz., Europos socialinį fondą, taip paskatindama tas valstybes, kurios iš tikrųjų investuoja į šį gamybos modelį, siekdamos sukurti geros kokybės darbo vietų.
Mano nuomone, šios gairės turėtų būti mūsų strategijos pagrindas, jos esmė; tarp mūsų kalbant, ši strategija turėtų būti įgyvendinta per keletą artimiausių mėnesių, iki liepos mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, ir pakeisti nepakankamą Lisabonos strategiją.
Tema: Religijos laisvKinijoje
Kokių veiksmų ketina imtis Taryba, kad pagerintų religinių bendruomenių, ypač krikščionių bažnyčių, padėtį ir padėtų įgyvendinti teisę į religijos laisvę Kinijoje?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pone B. Posseltai, tikriausiai puikiai žinote, kad viena iš pagrindinių mūsų santykių priemonių, kurią pasitelkus sprendžiami žmogaus teisių klausimai Kinijoje - du kartus per metus vykstantis dialogas žmogaus teisių klausimais, jis pradėtas daugiau kaip prieš 15 metų. Būtent struktūrinis dialogas suteikia galimybę keistis nuomonėmis mums rūpimais klausimais.
Praeitų metų lapkričio mėn. Taryba priėmišvadas dėl religijos laisvės; tai leido mums dar kartą aiškiai pakartoti Europos Sąjungos poziciją šiuo klausimu. Pagarba religijos laisvei, kaip apibrėžta tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, numatyta nuostatose dėl žmogaus teisių, kurios įtrauktos į Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimus.
Pastaruosius penkerius metus Europos Sąjunga dialogų žmogaus teisių klausimais ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis metu periodiškai kėlreligijos ir tikėjimo laisvės klausimą. ES yra padariusi keletą pareiškimų šiuo klausimu, vedderybas dėl asmenų, kuriems buvo grasinama dėl jų tikėjimo. Europos Sąjunga labai aktyviai veikpasauliniu mastu, palaikydama religijos laisvę tarptautinėje arenoje, kaip antai Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje ir Žmogaus teisių taryboje.
Kalbant apie Kiniją, 2001 m. Taryba nustattam tikrus orientacinius kriterijus, taikomus dialogui žmogaus teisių klausimais. Galiu jus patikinti, pone B. Posseltai, kad religijos laisvyra neatsiejama tų kriterijų dalis. Pastaruoju metu šį klausimą keletą kartų aptarėme su Kinijos partneriais, Pekine susitikome su kompetentingomis institucijomis, o asmenys, atsakingi už religinius klausimus, dialogo tikslais lankėsi Europoje, kad geriau susipažintų su kai kurių valstybių narių praktika.
Bernd Posselt
(DE) Pone D. L. Garrido, dėkoju už jūsų išsamų atsakymą. Turiu dar du trumpus klausimus. Pirma, kada turėsite kitą galimybę su Kinija aptarti šiuos klausimus? Antra, gal galėtumėte paraginti sudaryti kunigų, vienuolių ir vyskupų, kurie buvo suimti, sąrašą?
Diego López Garrido
Jau minėjau, kad vyksta struktūrinis dialogas, taigi šiuo klausimu vyksta reguliarūs pokalbiai su Kinija.
Mes Taryboje žinome, kad yra keletas religiją praktikuojančių asmenų, kuriems buvo grasinama arba kurie patyrpersekiojimui prilyginamų veiksmų Kinijoje. Tai pasakytina apie kai kuriuos Tibeto budistus, Falun Gongo sekėjus, taip pat krikščionis, kunigus ir tikinčiuosius bei kai kuriose bylose juos gynusius teisininkus. Taryba ištyršiuos atvejus ir atkreipį juos Kinijos valdžios institucijų dėmesį.
Visais šiais atvejais sakėme, kad taikus religijos išpažinimas yra teisir tai niekada neturėtų būti laikoma grėsme valstybei.
Žinoma, gerbiamieji nariai, turiu dar kartą patvirtinti, kad, kalbant apie religijos laisvės taikymą Kinijoje ir dialogo žmogaus teisių klausimais vertinimo procesą, išnagrinėsime visus būdus, kaip galėtume maksimaliai sustiprinti savo gebėjimus pasiekti teigiamų pokyčių šioje srityje.
Jim Higgins
Dėkoju Tarybai už atsakymą. Daug nuveikta, dar daugiau reikia nuveikti. Iš tikrųjų, kalbant apie religijos išpažinimą Kinijoje, Liaudies Respublikos konstitucijos 36 straipsnyje tiksliai išdėstyta, kas numatyta. Formuluotlabai atsargi. "Tikėjimas" garantuojamas, o kaip dėl praktikavimo? Kas yra "įprasta religinveikla"? O dėl "užsienio dominavimo", jeigu atvyksta kitatautis dvasininkas, tai laikoma "užsienio dominavimu". Budizmas, katalikybė, deizmas, islamas ir protestantizmas yra tos religijos, į kurias iš tiesų žiūrima su nepasitikėjimu.
Daug nuveikta, tačiau daug daugiau reikia nuveikti, tad tęskite naudingą darbą.
Franz Obermayr
(DE) Dėkoju už jūsų tikslius atsakymus, pone D. L. Garrido. Tačiau norėčiau paprašyti pateikti dar išsamesnę informaciją. Ar dabartiniame dvišaliame susitarime su Kinija yra nuostata, kuria būtų suteikiama speciali apsauga krikščionių bažnyčioms, o gal Taryba planuoja tokią nuostatą įtraukti?
Diego López Garrido
Gerbiamieji nariai, iš tiesų dar turime ką nuveikti, tačiau neabejotinai dedame savo viltis į dialogą ir į tai, ką būtų galima pavadinti dialogo įtaka ir rezultatais. Kaip neseniai baronienC. Ashton pasakEuropos Parlamente: dialogas žmogaus teisių klausimais neginčijamai daro įtaką ir, žinoma, jis gali vykti visur. Galime vesti dialogą su konkrečiais asmenimis, pvz., žymaus žmogaus teisių aktyvisto Liu Xiaobo atveju, arba galime kalbėtis kitu, politiniu lygmeniu, palaikydami politinį dialogą. Bet kuriuo atveju tęsime dialogą, pasiryžę ginti visas be išimties žmogaus teises. Negalime vienų teisių palaikyti labiau nei kitų, kadangi žmogaus teisės nedalomos, ir sieksime sustiprinti bei pagerinti žmogaus teisių padėtį Kinijoje.
Dialogas yra svarbus ir, žinoma, svarbu sužinoti, kokie pokyčiai vyksta šioje srityje; esame įsitikinę, kad Kinijos valdžios institucijos, kaip mūsų partnerės, supranta šio dialogo svarbą.
Tema: Slapti CŽV kalėjimai ir skrydžiai
Žiniasklaida neseniai paskelbė, kad Lietuvoje veiksenoje jojimo mokykloje įrengtas slaptas kalėjimas, kuriuo nuo 2004 m. naudojosi CŽV ir kuriame buvo kankinami įvairūs įtariami terorizmu asmenys.
Italijos teismas nuteisdaugiau kaip 20 JAV agentų ir du Italijos pareigūnus už Abu Omaro, kuris vėliau buvo kankinamas Egipte, pagrobimą Milane. Kiti procesai dar vyksta, pvz., Lenkijoje ir Didžiojoje Britanijoje.
Yra įvairių įrodymų, kad kitos vyriausybės, pvz., Portugalijos, žinojo (pagal slaptą NATO susitarimą), kad jų oro erdvir oro uostai buvo naudojami siekiant JAV iniciatyva sukurti sulaikymo, grobimo ir kankinimo tinklą.
Ką manote apie šias naujienas ir teisminius procesus ir kaip galėtumėte tai paaiškinti?
Kokių priemonių siūlote imtis, kad šie faktai daugiau nepasikartotų?
Diego López Garrido
Visų pirma norėčiau pakartoti, kad Europos Sąjunga remia Jungtinių Tautų visuotinės kovos su terorizmu strategiją, kurioje pripažįstama, kad vystymasis, taika, saugumas ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susiję ir vienas kitą papildantys elementai.
Vadinamoji JAV slaptojo kalinimo ir gabenimo programa arba tariamas CŽV vykdytas kalinių gabenimas ir neteisėtas kalinimas Europos šalyse, be abejonės, sukėldaugelio Parlamento narių susirūpinimą. Šis klausimas buvo svarstomas visai neseniai, tik prieš keletą dienų vykusioje diskusijose ir, kaip Tarybai pirmininkaujanti valstybminėjo, Taryba neabejotinai pritaria Parlamento nuomonei, kitaip ir būti negali, kad galimas slaptųjų sulaikymo centrų buvimas prieštarauja tarptautinei teisei. Šios nuomonės laikomės ir toliau.
Dėl šios priežasties manėme, kad prezidentui B. Obamai derėjo keisti JAV politiką dėl tam tikrų kalinimo atvejų ir Gvantanamo tipo kalėjimų. Negana to, tikime, kad šie pokyčiai iš tikrųjų įvyko ir JAV politika radikaliai pasikeitė. Visada naudojomės proga išsakyti Jungtinėms Amerikos Valstijoms Europos Sąjungos požiūrį į rūpestį keliančius dalykus šioje srityje.
Turėtume būti patenkinti, kad tokie pokyčiai įvyko ir kad praeitų metų birželio 15 d. buvo pasirašyta bendra Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų deklaracija. Todėl tikime, kad nenukrypsime nuo šios politikos krypties ir visada laikysimės aiškios pozicijos, jeigu tik sužinosime ir turėsime nepaneigiamų įrodymų apie tokius atvejus.
Tam tikrais atvejais tokių įrodymų neturėjome, nors apie juos buvo kalbama arba užsimenama žiniasklaidoje, tačiau keletą kartų trūko patvirtintų ir išsamių žinių apie tokius atvejus.
Vis dėlto nėra jokios abejonės, kad Europos Sąjunga visada laikėsi labai aiškios pozicijos šiuo klausimu ir niekada nepritartokiems sulaikymo centrams, ar tai būtų tokie žinomi sulaikymo centrai kaip Gvantanamas, ar numanomi slaptieji sulaikymo centrai; Europos Sąjungoje visada atvirai siekėme išsiaiškinti, ar pastarųjų iš tiesų esama.
Ilda Figueiredo
(PT) Ponia pirmininke, pone ministre, dėkoju už jūsų atsakymą. Tačiau, tiesą sakant, net ir po pareiškimo liepos mėn. atskleista naujų atvejų. Žinoma, kad praeitą lapkritį Italijos teismas nuteis23 JAV agentus ir du Italijos pareigūnus už Abu Omaro pagrobimą Milane, o vienas iš nuteistų CŽV agentų spaudoje prisipažino, kad jis pažeidįstatymus ir kad sprendimai buvo priimti Vašingtone. B. Obamos administracija tiktai pareiškesanti nusivylusi Italijos teismo sprendimu.
Kiti procesai, taip pat susiję su CŽV skrydžiais, tebevyksta, pvz., Lenkijoje ir Didžiojoje Britanijoje. Lietuvos parlamentas patvirtino, kad Lietuvoje taip pat buvo slaptasis kalėjimas ir kad daugelis CŽV orlaivių vykdslaptus skrydžius, o gabenami asmenys buvo neteisėtai įkalinami. Klausimas toks: ar pranešime apie žmogaus teisių pažeidimus, neatsiejamus nuo tokių atvejų?
Diego López Garrido
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (ES) Esame žmogaus teisių gynėjai - tikiu, kad galime tai sakyti aiškiai ir garsiai, todėl turime ne teisę, bet pareigą pranešti apie žmogaus teisių pažeidimus, kad ir kur jie būtų daromi. Taip pat tiesa, kad Europos Sąjunga privalo gerbti valstybių narių kompetenciją, todėl tam tikrus klausimus turi tirti valstybės narės; Europos Sąjunga jų tirti negali. Pvz., Lisabonos sutartyje aiškiai nustatyta, kad valstybių narių teritorijoje veikiančių žvalgybos tarnybų priežiūra priklauso valstybių narių kompetencijai.
O dėl dar vieno klausime paminėto dalyko norėčiau pasakyti, kad tikrai nieko nežinome apie tariamą slaptą NATO susitarimą. Bet kokiu atveju galimybė, kad toks susitarimas yra, nors apie tai visiškai nieko nežinome, jokiu būdu nesutrukdytų valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir humanitarinę teisę. Tačiau, ponia I. Figueiredo, mes tikrai tikime, kad Europos Sąjunga neabejotinai yra viena iš vietų pasaulyje, kur gerbiamos žmogaus teisės, ir Europos Sąjunga privalo, atsižvelgdama į kiekvienos valstybės pasirinktą valdymo būdą, ir, akivaizdu, visada privalės pranešti apie žmogaus teisių pažeidimus, kadangi turime pareigą žmonijai, o ne tik kiekvienai susijusiai valstybei. Ir toliau laikysimės šios krypties. Maža to, dabar turime naują svarbesnį atramos tašką, t. y. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Gerbiamas ministre, klausime minėtos žiniasklaidos, minėti žiniasklaidos šaltiniai, kad būtent iš žiniasklaidos sužinota ir apie įrengimą sąlygų įrengti slaptą kalėjimą Lietuvoje, ir kitur. Kaip Jūs vertinate apskritai žiniasklaidos vaidmenį šituose dalykuose, ir ar negalima būtų plačiau mobilizuoti visuomenės nuomonę, kad vis dėlto tokie faktai nepasikartotų?
Bogusław Sonik
(PL) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Diego López Garrido už jo kalbą, tačiau jis nepasaknieko naujo. Prieš trejus metus sudaryta speciali parlamentinkomisija dėl Gvantanamo. Europos Vadovų Taryba taip pat nagrinėjo šį klausimą, o dabar vėl prie jo grįžta. Tikrai yra svarbesnių reikalų ir, kaip sakDiego López Garrido, žmogaus teisių stebėjimas iš tiesų yra valstybių narių pareiga. Ir dar, pone D. L. Garrido, kalbėdamas apie Kiniją jūs pasakėte, kad yra skirtingos žmogaus teisės ir turime visas jas palaikyti. Tačiau pagrindinteisį laisvę diktatūrinėse valstybėse yra pati laisvė, todėl manau, kad pirmiausia turėtume ginti teisę į laisvę.
Diego López Garrido
Pritariu pastarųjų kalbėtojų išsakytoms mintims. Manau, kad žmogaus teisių apsauga yra vienas iš svarbiausių tikslų, kurių turėtų siekti kiekviena demokratinvalstybir kiekviena demokratinorganizacija, kaip antai Europos Sąjunga.
Žinoma, Europos Parlamentas laikosi žmogaus teisių gynimo tradicijų, kuriomis mes didžiuojamės, taip pat Europos integracijos tradicijų, kadangi Europos struktūra grindžiama žmogaus teisėmis. Europos esmir tai, kas vienija europiečius, kurie kalba skirtingomis kalbomis ir laikosi skirtingu tradicijų, yra būtent tai, kad visi drauge vertiname žmogaus teisių apsaugos svarbą.
Šiuo požiūriu manau, kad spauda atlieka neabejotinai svarbų vaidmenį. Spauda yra pagrindinis demokratijos požymis ir neginčijamai būtina ir neišvengiama priemonginant žmogaus teises ir atskleidžiant žmogaus teisių pažeidimų atvejus.
Kai padaromi tokie pažeidimai, tačiau apie juos žino tik nukentėję asmenys, tiesiog negalime jų tirti.
Todėl spaudos vaidmuo iš esmės labai svarbus, ir manau, kad tikroji ir autentiška žurnalistinkultūra turėtų būti pagrįsta ypač jautriu požiūriu į žmogaus teisių ir visų laisvių apsaugą. Būtent tai užtikrina, kad gyventi verta, ir būtent tai galiausiai suteikia prasmę žmonių sambūviui.
Žmogaus teises pažeidžiančių asmenų persekiojimas ir nukentėjusiųjų gynimas neabejotinai yra viena iš Europos integracijos, Europos Sąjungos ašių, ir labai didžiuojuosi gyvendamas teritorijoje, kur puoselėjamos tokios vertybės ir kur sukurtos teisinės, viršvalstybinės ir teismų nepriklausomumo priemonės, kaip antai Strasbūre esantis Europos žmogaus teisių teismas. Labai didžiuojuosi, kad Europa puoselėja šiuos tikslus ir tiesas savo tradicijose, kultūroje ir istorijoje.
Pirmininkė
Klausimams, į kuriuos nebuvo atsakyta trūkstant laiko, bus pateikti raštiški atsakymai (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 19.25 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
