Derybų dėl klimato paketo ir energetikos padėtis (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pranešimai dėl derybų dėl klimato kaitos ir energetikos paketo padėties.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, šios dienos diskusijos yra labai svarbios, nes artėjame prie susitarimo dėl klimato ir energetikos paketo. Norėčiau padėkoti Parlamentui ir ypač C. Turmesui, A. Niebler, oponuojantiems pranešėjams ir nuomonių pranešėjams už puikiai atliktą darbą. Buvome sužavėti rimtu ir konstruktyviu dalyvavusiųjų požiūriu, kuris labai daug lėmė, kad susitarimo tikslai taptų artimesni.
Paskutinės trišalės derybos dėl šios direktyvos baigėsi šiąnakt 1.30 val. Buvo pasiekta akivaizdi pažanga ir atrodo, kad lieka labai nedaug neišspręstų klausimų. Tai reiškia, kad esame netoli savo tikslo patvirtinti pagrindų teisės aktą dėl atsinaujinančių energijos šaltinių, kuris iš esmės pakeis tiekimo saugumo, Europos konkurencingumo ir tvarumo padėtį.
Esama labai gerų perspektyvų, kad per ateinančias kelias dienas galėsime patvirtinti susitarimą dėl 20 proc. atsinaujinančios energijos Bendrijoje 2020 m., nustatymo kelyje. Galėsime patvirtinti, kad šis tikslas bus siekiamas valstybėms narėms teisiškai privalomomis priemonėmis ir tai suteiks aiškumo investicijoms. Galėsime sutarti dėl lankstumo ir bendradarbiavimo priemonių, kurios sudarys sąlygas toms valstybėms narėms siekti tikslų dirbant kartu ir patiriant nedideles sąnaudas. Galėsime sutarti dėl tikslo, kad 10 proc. transporto energijos sudarys atsinaujinanti energija ir dėl priemokų siekiant antrosios kartos biodegalų tikslų ir elektriniuose automobiliuose naudojamos atsinaujinančios energijos. Galėsime susitarti dėl geriausio pasaulyje tvarumo kriterijų rinkinio, skirto degalams, kurie naudojami siekiant šio tikslo. Galėsime susitarti dėl įvairių priemonių, kurios panaikins administracines atsinaujinančios energijos sklaidos kliūtis ir užtikrins tokios energijos prieigą prie elektros ir energetikos tinklų. Prieš dvejus ar trejus metus negalėjome nįsivaizduoti apie tokio tikslo pasiekimą. Iš tiesų pažengėme toli siekdami Europos energetikos politikos tikslų.
Minėjau bendradarbiavimo priemones. Atrodo, kad svarbiausias derybose neišspręstas klausimas tas, ar reikėtų šias priemones persvarstyti 2014 m. Komisija gali visiškai suprasti Parlamento nuogąstavimus dėl tokio persvarstymo, atsižvelgiant į tai, kad vienas iš pagrindinių direktyvos tikslų yra kurti aiškų ir suprantamą teisinį pagrindą investicijoms. Taip pat žinome, kad direktyvoje numatyta lankstumo priemonapima kai kuriuos nepatikrintus elementus. Negalime užtikrintai sakyti, kad visos šių elementų dalys visiškai geros. Dėl to neprieštaraujame, kad būtų peržiūrėtas pats minėtų priemonių veikimas, bet nenorime kelti klausimo dėl tikslo. Tačiau jei bus sutarta, kad toks persvarstymas turėtų įvykti, būtina užtikrinti, kad persvarstant nebūtų keliama klausimo dėl direktyvoje nustatytų tikslų ir jos siekių lygio.
Esu įsitikinęs, kad institucijos galės rasti tinkamą šios problemos dalies sprendimą. Vertindamas procesą apskritai, didžiuojuosi, - manau, ir jūs turėtumėte didžiuotis, - kad Taryba ir pirmininkaujanti valstybdirbdamos kartu labai daug pasiekė. Direktyva sudarys sąlygas visai Sąjungai siekti standartų, kuriuos iki šiol išlaiktik labai nedidelis valstybių narių skaičius. Tai gera pažanga. Tai svarbus žingsnis link to, kad būtų išlaikytas ES pirmaujantis vaidmuo siekiant itin svarbaus tikslo - kovoti su klimato kaita ir rodyti pavyzdį kitais metais Kopenhagoje.
Atsižvelgiant į neseniai patvirtintą energetinio saugumo paketą, ši direktyva taip pat tampa svarbiu žingsniu į priekį, mums stengiantis labiau užtikrinti energijos tiekimą. Atsinaujinančios energijos direktyvos vystymas buvo institucijų įkvepiančio darbo procesas, kuriame visapusiškai dalyvavo Parlamentas. Artėjame prie pabaigos ir iš bendro pasiekto sutarimo tampa aišku, kad bus pasiektas puikus rezultatas. Laukiu, kol šis procesas bus įgyvendintas per ateinančias dienas.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Norėčiau padėkoti jums už tai, kad man suteikėte galimybę šiandien kalbėti šiuo labai svarbiu klausimu. Komisijos pasiūlytas priemonių dėl klimato kaitos ir energetikos paketas yra viena svarbiausių Europos Sąjungos iniciatyvų, pradėtų pastaraisiais metais. Turėdama šias priemones Europos Sąjunga ne tik galės įgyvendinti aplinkosaugos tikslus, bet ir labai svariai prisidės prie naujų tarptautinių susitarimų, skirtų kovai su klimato kaita. Šio priemonių dėl klimato ir energetikos paketo patvirtinimas būtinas, norint, kad Europos Sąjunga išlaikytų patikimumą tarptautiniu mastu.
Šios dienos diskusija sutampa su Poznanėje, Lenkijoje, vykstančia Tarptautine konvencija dėl klimato. Todėl neišvengiamai šios dienos auditorijoje turi dalyvauti Europos Sąjungos ir Poznanės derybininkai bei tarptautinbendruomenapskritai. Šios priemonės palengvins Europos Sąjungai pereiti prie mažai anglies dvideginio išmetančios ekonomikos. Be to, tai suteiks galimybę Europos pramonei turėti lyderės vaidmenį švarių technologijų srityje ir įgyti konkurencinį pranašumą.
Dabartinekonomikos kriznegali tapti apatijos priežastimi; priešingai, tai turėtų mus dar labiau skatinti imtis priemonių dėl klimato kaitos. Būtent dabar, esant finansų krizei, mums reikia mažinti gamtinių išteklių naudojimo ir gamybos sąnaudas ir padaryti juos veiksmingesnius. Be to, taupydami energiją ir gerindami energijos tiekimą, galime prisidėti užtikrinant Europos Sąjungos energetinį saugumą, mažinant naftos ir gamtinių dujų importą. Poslinkis mažai anglies dvideginio išmetančios ekonomikos link skatins naujoves, suteiks naujų investavimo galimybių ir sukurs naujų "žaliųjų" darbo vietų. Būtent dėl to priemonių dėl klimato kaitos ir energetikos paketas yra šiandienos krizės sprendimo dalis. Jis padeda pagrindą naujam nekenksmingam aplinkai susitarimui, didinsiančiam Europos pramonės konkurencingumą tarptautiniu lygiu.
Norėčiau padėkoti Europos Parlamentui, Tarybai ir pirmininkaujančiai valstybei už puikų bendradarbiavimą su Komisija ir dėl priemonių dėl klimato kaitos ir energetikos paketo, ir dėl atitinkamų pasiūlymų dėl automobilių ir anglies dvideginio bei direktyvos dėl degalų kokybės. Buvo pasiekta svarios pažangos dėl įvairių klausimų, dėl kurių nuogąstaujame, todėl esu tikras, kad pasieksime susitarimą per pirmąjį svarstymą. Galutiniuose susitarimuose turi būti išlaikyta visa Komisijos pasiūlymo sistema ir mūsų aplinkosaugos tikslai, taip pat užtikrinta, kad pastangas sąžiningai dės visos valstybės narės.
Norėčiau trumpai pateikti pastabą dėl šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos persvarstymo. Norint pasiekti aplinkosaugos tikslus, reikia nustatyti tokias išmetamųjų teršalų prekybos sistemos lubas, kad, lyginant su 2005 m., iki 2020 m. būtų 21 proc. sumažintas teršalų išmetimas. Tai svarbiausias Komisijos pasiūlymo klausimas.
Norėčiau tarti kelis žodžius su anglies dvideginio nutekėjimo rizika susijusiu klausimu. Tarptautinis susitarimas dėl klimato kaitos yra veiksmingiausias būdas panaikinti tokį pavojų. Visais sprendimais, dėl kurių bus susitarta priemonių pakete, turi būti remiami tarptautiniai susitarimai ir tokie sprendimai turi būti įgyvendinami. Dėl šio klausimo vis dar vyksta sparčios Ministrų Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos derybos. Tikiu, kad bus surastas patenkinamas sprendimas, kurio bus visapusiškai laikomasi siekiant Komisijos pasiūlymo dėl aplinkosaugos tikslų.
Taryba ir Europos Parlamentas padardidžiulę pažangą dėl daugelio klausimų, susijusių su pastangų pasidalijimu tarp valstybių narių už prekybos taršos leidimais sistemos ribų. Viena pagrindinių problemų mūsų diskusijoje buvo rasti lankstaus ir veiksmingo tikslų įgyvendinimo tinkamą pusiausvyrą. Komisija nustat3 proc. metinę ribą švaraus vystymosi priemonei, nes imantis lankstumo priemonių teršalų išmetimo mažinimo srityje Europos Sąjungoje šitaip siekiama pusiausvyros. Ši riba kartu su galimybe prekiauti išmetamųjų teršalų kvotomis tarp valstybių narių sudarys valstybėms galimybes siekti savo tikslų. Komisija mano, kad lankstumas siekiant valstybių narių tikslų turi eiti koja kojon su skaidria ir veiksminga įpareigojimų vykdymo užtikrinimo sistema. Šis principas jau sėkmingai taikomas Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų prekybos sistemoje.
Galiausiai matyti apčiuopiama pažanga dėl Komisijos pasiūlymo kurti teisinius pagrindus dėl anglies surinkimo ir saugojimo (angl. CCS). Dėl CCS finansavimo - klausimo, kuriuo Parlamentas ypač domėjosi - jau pradėtos diskusijos dėl rezervų naudojimo bendrovėms, kurios prisideda prie išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos. Tai teigiamas žingsnis ieškant sprendimo. Labai jums dėkoju ir su dideliu susidomėjimu laukiu jūsų nuomonių.
Martin Schulz
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, kaip matote, J. Solana nedalyvauja. Tačiau svarbiausia šiandienos diskusijų tema yra ta, kad mes norime konsoliduoto pranešimo dėl trišalio dialogo. Šiame trijų šalių pokalbyje dalyvaujanti Komisija dabar pateikišsamius pranešimus ir bent šią akimirką baigsavo darbą. Diskusijos dėl svarbiausių klausimų dabar vyksta tarp Tarybos ir Parlamento. Šį rytą dideldalis Parlamento narių, kurie kaip pranešėjai ar dėl kitokių priežasčių nedalyvauja šiose diskusijose, turėtų turėti galimybę čia, plenarinėje sesijoje, sužinoti dabartinę padėtį ir apie tai pasikeisti nuomonėmis - būtent todėl Pirmininkų sueiga norėjo šių diskusijų.
Girdėjau, kad ką tik nusileido lėktuvas iš Paryžiaus. J. L. Borloo jau pakeliui. Todėl galvoju, kad turėtume nutraukti diskusijas, iki atvyks J. L. Borloo, taigi turėtume išklausyti Tarybos ir savo diskusijas tęsti po to, nes nenoriu, kad čia vyktų parodomasis spektaklis. Noriu šį rytą išgirsti Tarybos naujausią poziciją. Taryba nori, kad Parlamentas pagal neįprastą procedūrą baigtų derybas dėl viso paketo iki gruodžio mėn. pabaigos. Neturiu nieko prieš, tačiau tokiu atveju prašome atvykti čia laiku ir Parlamentui pateikti savo nuomonę, kad po to mes galėtume ją aptarti.
Pirmininkas
Labai ačiū, gerb. M. Schulzai. Darbų programoje nustatyta, kad J. L. Borloo, S. Dimas ir A. Piebalgs dar kartą kalbės po politinių frakcijų pirmininkų pasisakymų. Jie dar kartą kalbės diskusijų pabaigoje.
Norėčiau Jums, gerb. M. Schulzai, pasakyti dar štai ką: Europos Parlamentas netvirtina plenarinių sesijų darbotvarkių taip, kad jos atitiktų sesijose dalyvaujančiųjų darbotvarkes. Plenarinėse sesijose dalyvaujantys nariai turi sudaryti savo darbotvarkes taip, kad jos atitiktų Parlamento darbotvarkę. Kitas pranešėjas, Europos liaudies partijos vardu ...
(Protestai)
Klausimas išspręstas, gerb. M. Schulzai.
(Protestai)
Hartmut Nassauer
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, norėčiau iškelti darbų tvarkos klausimą, todėl prašau žodžio.
Prašau nutraukti posėdį, kol atvyks J. L. Borloo, nekeisti darbotvarkės, tačiau trumpam nutraukti posėdį, kol atvyks J. L. Borloo. Toks yra mano prašymas.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, ką tik sakiau, kad Parlamentas nekeičia savo darbotvarkės taip, kad ji atitiktų dalyvaujančiųjų darbotvarkes. Šio Parlamento orumas neleidžia to daryti ir atsižvelgiant į abipusę institucijų pagarbą to daryti nereikėtų.
Todėl išklausęs Jūsų pastabas dėl darbo tvarkos ir priėmiau sprendimą, apie kurį ką tik paaiškinau. J. L. Borloo kalbės po politinių frakcijų ir dar kartą kalbės diskusijų pabaigoje.
Graham Watson
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, negalite tiesiog išklausyti šių pranešimų dėl darbo tvarkos. Aiški žmonių šiame Parlamente valia yra sulaukti J. L. Borloo ir išgirsti, ką jis turi pasakyti prieš pradėdamas diskusijas, taigi - palaukime.
(Plojimai)
Pirmininkas
Ponios ir ponai, atminkite, kad plenarinsesija yra nepriklausoma. Atsižvelgdamas į tai, skelbiu balsavimą dėl šio klausimo. Balsuosime, ar nutraukti plenarinį Parlamento posėdį iki to laiko, kol atvyks J. L. Borloo.
(Parlamentas pritarpasiūlymui)
(Posėdis buvo nutrauktas 8.50 val. ir atnaujintas 9.05 val.)
Jean-Louis Borloo
laikinai einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau atsiprašyti - tikiuosi, kad Jūs mano atsiprašymą priimsite - kad neteisingai įvertinau Briuselio eismo sąlygas.
Norėčiau padėkoti A. Piebalgsui ir S. Dimasui, kad leidote atidėti diskusijas ir už aktyvų bendrą darbą dėl energetikos ir klimato kaitos paketo, kurio ėmėtės po Balio pirmininkaujant Slovėnijai ir neoficialiame Tarybos posėdyje Saint Cloude rugpjūčio mėn., ir šis darbas buvo tęsiamas visus penkis šio pirmininkavimo mėnesius. Esame bendrai pasiryžę pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą, laikydamiesi su tarptautiniais įsipareigojimais ir Europos Parlamento rinkimais suderinto laiko.
Iš esmės noriu išgirsti, ką jūs turite pasakyti prieš vėl įsitraukiant į Europos aplinkos Tarybos diskusiją, kuri vyksta visą dieną. Apie šias diskusijas ir jūsų pastabas papasakosiu savo kolegoms. Mūsų darbas negali būti geriau suderintas ir esu dėkingas jums už šį pakvietimą, kuris rodo mūsų bendrą norą pasiekti išsamų susitarimą dėl energetikos ir klimato kaitos paketo.
Iš tiesų pasiekėme finišo tiesiąją - šiuo metu vyksta Poznanės konferencija. Joje turėtume nutiesti kelią 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagos konferencijai, nors šiuo metu pasaulis dar abejoja stovėdamas kryžkelėje, o valstybės narės teigia, kad jos nori įsipareigoti, nors ne pačios, spartinti pokyčius su sąlyga, kad jų vykdymas bus finansuojamas arba kad jos gaus paramą, ir nori persvarstyti savo gamybos ir vartojimo metodus su sąlyga, kad į pavojų nebus statomas konkurencingumas. Visas pasaulis šį 2008 m. gruodžio mėn. stebi Europą, nes ateinančių dienų įvykiai Europoje bus tam tikra repeticija, išankstinis ženklas to, kas įvyks per pagrindinius pasaulinės svarbos pokalbius. Bet kokiu atveju tikiuosi, kad taip bus.
Energetikos ir klimato kaitos paketas yra paketas "kaip", t. y. paketas dėl milžiniško, tačiau kontroliuojamo energetinio, ekonominio ir technologinio perėjimo etapo, taikant numatytus veikimo būdus, įvairias bendras priemones ir metodus ir visoms 27 Sąjungos valstybėms demokratiškai prisiimant įsipareigojimus.
Tai greičiausiai pirmas kartas dabartinėje istorijoje, kai skirtingos ekonomikos bandvienu metu ir kartu keisti savo paradigmą. Ekonominis vystymasis niekuomet nebuvo taip susietas su minėtomis energetikos sąlygomis. Ponios ir ponai, šį uždavinį šiandien mums patikėjo istorija. Dėl energetikos ir klimato kaitos paketo būtent pirmaujančiai pasaulio ekonomikai - turinčiai 450 mln. vartotojų ir išmetančiai 15 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų - tenka bandyti parodyti, kad tvarus vystymasis yra įmanomas 27 valstybėse, nepaisant jų labai skirtingų pramonės, klimato, geografinių ir ekonominių sąlygų.
Tai ir kitiems žemynams rodo, kad vienas iš svarbiausių jų partnerių jau įsipareigojo; tai įrodymas, kad viskas įmanoma. Žinote šiuos tris tikslus: svarbiuosius tikslus tris kartus po dvidešimt. Jie taip vadinami tradiciškai, nors, tiesą pasakius, dėl vieno 20 proc. tikslo kyla klausimas - 20 ar visgi 30 proc.; taigi tris kartus po dvidešimt, vadinasi: 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą lyginant su 1990 m., 20 proc. energijos turi būti gaunama iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir 20 proc. padidinamas energijos vartojimo efektyvumas. Komisija šiuos tikslus pavertpenkiais pagrindiniais reguliavimo projektais, tai: direktyva dėl prekybos taršos leidimais (angl. ETS) arba CO2 išmetalų prekybos sistema pramonei ir energijos tiekėjams, kuria siekiama iki 2020 m. 21 proc. sumažinti teršalų išmetimą pramonėje; pastangų pasidalijimo direktyva, kurioje siekiama iki 2020 m. 10 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą EST sektoriams nepriklausančiose srityse, pavyzdžiui, statyboje, transporte ir žemės ūkyje; direktyva dėl atsinaujinančių energijos šaltinių, kurioje siekiama didinti iš šių šaltinių gaminamos energijos dalį nuo 2006 m. buvusios šiek tiek daugiau nei 8 proc. iki 20 proc. ir sumažinti 10 proc. transporto sektoriuje; direktyva dėl anglies surinkimo ir saugojimo, kurioje siekiama nustatyti anglies saugojimo sąlygas; galiausiai teisės aktas dėl CO2 išmetimo iš motorinių transporto priemonių, kuriame siekiama 2006-2008 m. sumažinti CO2 išmetimą nuo 160 iki 120 gramų.
Prieš pradėdamas išsamų pokalbį apie derybas, kurios pagal pobūdį negali vykti sklandžiai, norėčiau pateikti keturias bendras pastabas.
Pirma, šis sudėtingas paketas sudaro nepriklausomą ir sąžiningą visumą, kurioje visi gali rasti savo vietą ir prisidėti atsižvelgdami į pramonės, energetikos ar geografines sąlygas. Leiskite man padėkoti Komisijai ir ankstesnėms pirmininkavusioms valstybėms už itin suderintus veiksmus. Mūsų tikslas aiškus: tokio masto paketas įprastai užimtų kelerius metus.
Atsižvelgiant į pasaulio įvykių kalendorių - Europos Parlamento rinkimų grafiką ir Poznanės bei Kopenhagos susitikimus - visos šalys norėjo bandyti susitarti iki šių metų pabaigos. Be abejo, tai itin sudėtingas uždavinys, tačiau nėra jokio kito kelio. Šis, Europos Vadovų Taryboje, pirmininkaujant Vokietijai, nustatytas tikslas buvo pakartotas spalio mėn., laikinai Tarybos Pirmininko pareigas einant N. Sarkozy, nors kai kurios valstybės, atsižvelgdamos į krizę, pareišksusirūpinimą ir norėjo atidėti tokį sprendimą. Akivaizdu, kad reikalai buvo įtempti ir N. Sarkozy turėjo labai dideliu mastu įsipareigoti, kad galėtume ir toliau siekti pažangos šioje srityje.
Taigi spalio mėn. pasiektu susitarimu patvirtinome tai, ką pasiekėme pirmininkaujant Vokietijai. Pirmiausia jūs norėjote balsuoti vakar, šiandien. Tokia reakcija, toks noras, atsižvelgiant į didelį susidomėjimą, didelį spaudimą, kai šioje aplinkoje kilo nuogąstavimų, darlabai teigiamą poveikį. Jūs - frakcijų pirmininkai, pranešėjai ir komitetų pirmininkai - norėjote susitikti su manimi ir J. P. Jouyetu, ir visi aptarėme geriausias įmanomas sąlygas dėl bandymo siekti susitarimo iki šių metų pabaigos. Tikiu, kad visi kartu - ir noriu jums už tai padėkoti - rekomendavome šiandien surengti šias išsamias diskusijas ir šių diskusijų išvadas atidėti iki popietės Taryboje, gruodžio 11-12 d., tuomet surengti trišales diskusijas ir, tikiuosi, diskusijas, per kurias bus balsuojama, gruodžio 17 d.
Turiu jums pasakyti, ponios ir ponai, kad tai greičiausiai pateks į istoriją kaip lūžio taškas, kuris yra pakeliui į susitarimą ir kuris ir toliau liks mūsų bendras tikslas. Pasiekėme svarbiausią pokalbių etapą. Šiuo klausimu nesama valstybių narių politinės pozos ar politikavimo. Tai nėra tokios derybos, kaip kad kartais būna, kai siekiama pozicijos norint gauti tam tikros naudos. Matome savotišką teigiamą paradoksą. Žinome, kad turime imtis veiksmų, nes tai gyvybiškai svarbus klausimas, tačiau turime elgtis taip, kad kiekviena direktyva būtų socialiai, finansiškai ir ekonomiškai priimtina visai Sąjungai ir kiekvienai valstybei narei atskirai.
Šiandien derybos pasiekkritinį etapą. Trišaliai pokalbiai vyksta taip gerai, kaip tik įmanoma buvo tikėtis; tiesą sakant, būtent dėl kokybiškų trišalių pokalbių ir pasitikėjimo tarp šalių galime šiek tiek keisti laiko grafiką. Neilgai liko laukti, kol turėsime išvadą: tiesą sakant, mažiau nei dvi savaitės. Trišaliai pokalbiai - kai kurie iš jų vis dar vyko vakar vėlai vakare - turėtų sudaryti mums sąlygas užbaigti 90 proc. teksto, kurį tada jau bus galima versti į visas Sąjungos kalbas.
Ruošiantis gruodžio 11-12 d. Tarybos susitikimui, Aplinkos ministrų taryba šiandien ir Energetikos ministrų taryba gruodžio 8 d. spręs klausimus, dėl kurių vis dar gali susitarti valstybės narės.
Šią popietę pirmininkaujanti valstybbandys pasiekti daugiau pažangos dėl daugelio klausimų, susijusių su keturiais tekstais, kuriais grindžiamas šis paketas.
Taip pat pateiksiu jūsų susitarimą dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl CO2 teršalų išmetimo iš lengvųjų transporto priemonių ir degalų kokybės.
Tuomet pasiūlysiu tvirtinti Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato dėl miškų naikinimo. Kova su miškų naikinimu ir miškų nykimu bei miškų tvarus išsaugojimas ir valdymas yra svarbūs būsimo tarptautinio klimato kaitos susitarimo elementai. Dėl šių dalykų tenka daug diskutuoti su mūsų draugais iš Afrikos.
Be to, tikiuosi, vienbalsiai priėjome prie išvadų dėl genetiškai modifikuotų organizmų.
Galutinės trišalės diskusijos įvyks gruodžio 11-17 d. Jos, be abejo, bus numatytos taip, kad galėtume pasirengti diskusijoms ir balsuoti plenarinėje sesijoje gruodžio 16-17 d.
Ankstesnės trišalės diskusijos, kurių paskutinės vyko vakar vakare, techniniu požiūriu, buvo ypač sklandžios. Kalbant atvirai, prieš keletą mėnesių šis klausimas atrodtechniškai neįmanomas. Turiu pasakyti, kad visos šalys ir nuolatiniai atstovai, COREPER, priėmiššūkį ir atliko puikų darbą. Žinoma, aš taip pat norėčiau padėkoti Parlamento atstovams, dalyvavusiems posėdžiuose, ypač trišalėse diskusijose.
Pasiekta puiki pažanga ir tekstai, didžiosios daugumos požiūriu, buvo puikūs. Ypač plataus pritarimo sulaukbendra sandara ir nacionaliniai tikslai, skirti kiekvienai valstybei narei.
Tačiau pačioje Taryboje ir tarp Tarybos ir Parlamento dar vyksta diskusijos dėl kelių sudėtingų klausimų. Akivaizdu, kad remdamiesi ETS direktyva, kuri, ko gero, yra pati sudėtingiausia direktyva, turime ieškoti pažangumo ir finansinio solidarumo sistemų, galinčių užtikrinti, kad valstybės, kurių ekonomikoje naudojama daugiausia anglies, galėtų pereiti prie kitų energijos šaltinių.
Europoje energijos vartojimo efektyvumas pramonėje, atsižvelgiant į tai, kokia tai valstybė, skiriasi nuo vieno iki trijų kartų. Anglies taršos išmetimas skiriasi nuo vieno iki keturių, o kai kuriuose sektoriuose netgi iki penkių kartų. Galima įsivaizduoti, su kokiais sunkumais susiduriame, tačiau privalome pasiekti susitarimą, pagal kurį būtų išlaikytas Europos ekonominis ir pramonės konkurencingumas. Be to, mes nuolat turime palaikyti kontaktus su Europos pramone.
Taip, turi būti rengiami elektros energijos aukcionai, tačiau turime rasti reguliavimo metodą, kurį taikant galutiniams vartotojams - ar tai būtų namų ūkių, ar pramonės - kaina smarkiai nepadidėtų. Šiuo metu tiesiame kelią tokiai permainai, siekdami tuo pat metu nesukurti nesąžiningos konkurencijos rizikos vidaus rinkoje.
Dėl anglies nutekėjimo rizikos dirbame ties dviem alternatyvomis, kurios neprieštarauja viena kitai: aukcionų tobulinimu ir anglies įtraukimo priemone, pavyzdžiui, panašia į planuojamą Jungtinių Valstijų savo pakete.
Mūsų nuomone, argumentas, kad tai gali kelti pavojų prekybos laisvei, yra netinkamas. Bet kuriuo atveju dėl priemonių pasirinkimo turi būti sprendžiama vėlesniais etapais. Šiuo metu mums iš esmės reikia kurti tai, kas tinkama sektoriams, kurie yra ypač pažeidžiami dėl galimybių turėti itin didelių papildomų išlaidų konkurencingumo prasme ir dėl anglies nutekėjimo.
Pavyzdžiui, mūsų draugai vokiečiai nori išlaikyti tik vieną kriterijų ir atsisakyti aukcionų tobulinimo. Turime rasti visiems priimtiną sprendimą. Trumpai tariant, šiame derybų etape atsirado trys pagrindiniai blokai.
Pirmąjį bloką iš esmės sudaro Baltijos valstybės, kurios pagal sutarčių sąlygas įpareigotos - bent viena iš jų - išmontuoti branduolines elektrines, kurios dėl geografinės padėties sudaro tikrą energetinę salą. Šios valstybės teisėtai pabrėžia turinčios daug techninių, praktinių ir finansinių klausimų.
Antrąjį bloką sudaro valstybės, kurių pramonne taip sparčiai vartoja energiją, nes jos smarkiai susijusios su anglimi. Tinkamiausias pavyzdys yra Lenkija. Šių valstybių atžvilgiu mums reikia rasti tokias tobulinimo sistemas, kurios jokiomis aplinkybėmis nekeistų pasaulinių tikslų arba galutinės datos, t. y. 2020 m., tačiau visgi būtų priimtinos kitoms valstybėms. Tokiais atvejais pirmenybę reikėtų teikti sistemos pažangumui.
Galiausiai - trečiojo bloko valstybės, kurios vykstant šiam procesui nors ir neturi didelių nerimą keliančių dalykų arba tokios svarbos nuogąstavimų, tačiau jos daug dėmesio skiria mūsų reikalaujamo solidarumo išlaidoms ir iš įvairių aukcionų gautoms pajamoms ir svarbiausia galimybei pasirinkti ir kitaip vėliau paskirstyti.
Po dviejų dienų, gruodžio 6 d., Gdanske numatytas N. Sarkozy ir Lenkijos, Čekijos, Vengrijos, Slovakijos, Rumunijos ir Bulgarijos valstybių bei Baltijos valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimas.
Esu tikras, kad jie sugebės rasti būdų pasiekti susitarimą dėl temų, kurias jie teisingai laiko labai svarbiomis. Šio pirmojo etapo pabaigoje, prieš dar kartą į posėdį susirenkant Parlamentui, valstybių ir vyriausybių vadovai bus neišvengiamai sudarę tvirtus įsipareigojimus.
Iš tiesų šis paketas negali veikti be stipraus vienbalsio valstybių narių įsipareigojimo. Tai buvo aišku jau nuo pat pradžių. Negalime siūlyti 450 mln. europiečių tokio ekonominio ir socialinio gyvenimo pagrindų pokyčio, nesant ypač stipraus politinio proceso.
Visuose nacionaliniuose parlamentuose, gal netgi kai kam iš jūsų šiame Parlamente, gali neišvengiamai kilti pagunda atsisakyti iššūkio galvojant: "Koks tikslas? Palaukime Kopenhagos, palaukime, kol bus suformuota nauja JAV administracija", arba prisiminus finansų, pramonės ir socialinę krizę galvoti: "Dabar netinkamas laikas". Tačiau tai reikštų, kad nesugebame suprasti, kad tai, ko nepadarysime dabar, ateityje mums labai brangiai kainuos produktyvumo ir konkurencingumo požiūriu. Jei neveiksime šiandien turėdami sąlygas, kurias mūsų ekonomika ir demokratiška aplinka vis dar yra pajėgi atlaikyti, susidursime su negrįžtama, nepakeliama padėtimi ir dėl to nebus galima jokia pažanga. Mes blogai pasirodytume valstybių, kurioms mūsų reikia, kad galėtų tikėti tvariu vystymusi, akyse. Mes blogai pasirodytume mūsų vaikų akyse. Bet kuriuo atveju, kaip mes galėtume susitikti su Afrikos kolegomis, su kuriais sukūrėme bendrą Europos ir Afrikos platformą, kuri prieš keletą dienų buvo patvirtinta Adis Abeboje, arba vykti į Kopenhagą ir kalbėti apie pasaulio modelio keitimą, jei Europa, kuri, norime mes to ar ne, yra baltasis riteris šiuo atžvilgiu, kaip tai buvo Balyje, nepatvirtins šio paketo? Nematau galimybių pasiekti susitarimo Kopenhagoje, neišpildžius šios svarbios ir būtinos sąlygos.
Kita vertus, jei mūsų 27 valstybės, kurios neabejotinai turi esminių skirtumų turtingumo požiūriu ir turi a priori skirtingas pramonės ir energetikos sąlygas, skirtingą aplinką, sugeba susitarti dėl viešojo proceso, kuris gali būti vertinamas, tvirtinamas ir finansuojamas, taip formuojant istorinius tendencijų pokyčius, tuomet tikiu, kad tai leis mums su viltimi žvelgti į Kopenhagą ir mūsų planetos ateitį.
Esame įsitikinę, kad bendro sprendimo procedūra, kuri pagal pobūdį yra nepaprasta galimyb- nes nemanau, kad vienas pats kuris nors iš demokratijos komponentų galėtų padėti pasiekti pažangos šioje srityje - ir toliau yra gyvybiškai svarbi taisyklė, vykstant tokiam dideliam pokyčiui.
Jei galima taip sakyti, akivaizdu, kad būtent todėl privalome kiek galima geriau pasinaudoti šiomis diskusijomis ir nuomonėmis, kurias šįryt ir netgi ankstyvą popietę išgirsime, nes tikiuosi, kad ši bendro sprendimo procedūra sudarys mums sąlygas žengti svarbų žingsnį, kurio, turiu pasakyti, europiečiai laukia su nekantrumu. Tai atsakingas žingsnis ir žingsnis į priekį.
(Plojimai)
Joseph Daul
PPE-DE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. pirmininke, J. L. Borloo, A. Piebalgsai, S. Dimasai, ponios ir ponai.
Šį rytą mūsų diskusijos skirtos dabar bendrai vadinamam "energetikos ir klimato kaitos paketui", t. y. politiniam paketui, kuriame yra 2007 m. kovo mėn. 27 valstybių vadovų nustatyti svarbiausi tikslai. Tarp šių penkių tekstų yra įvairių sąsajų, todėl jie turi būti nagrinėjami kaip nuosekli politinvisuma. Vienu metu svarstomi šie tikslai yra iššūkis, uždedantis didelę darbo naštą kiekvienai iš mūsų institucijų. Norėčiau padėkoti visoms susijusioms šalims, ypač pirmininkaujančiai valstybei ir J. L. Borloo komandai, už pastangas.
Šis darbas buvo sudėtingas netgi prieš prasidedant finansų krizei. Dabar jis tapo ypač sudėtingas, nes ekonominir socialinįtampa kelia piliečių susirūpinimą kasdieniu gyvenimu. Tačiau netgi esant tokioms sudėtingoms aplinkybėms privalome stengtis išvengti nesėkmės. Mūsų pareiga - išnaudoti kiekvieną sėkmės galimybę. Tačiau tai ne mūsų valios rodymo klausimas, bet gebėjimas įtikinti ir pastangų dėjimas, kad užtikrintume suderintus ir perspektyvius sprendimus.
Privalome išnaudoti šią istorinę galimybę keisti klimato kaitos tendenciją. Turime eiti ta kryptimi, kuri apsaugos mus nuo tiesaus kelio į nelaimę. Kova su klimato kaita ir ekologinių naujovių skatinimas trumpuoju laikotarpiu taip pat reiškia Europos ekonomikos ir pramonės pagyvinimą. Tai taip pat reiškia mūsų investicijų planavimą šiandien, kad būtų apsaugotos darbo vietos rytoj, būtent todėl ir privalome užsitikrinti piliečių paramą.
Europos liaudies partijos (krikščionys demokratai) ir Europos demokratų frakcija nenuilstamai dirbo dėl klimato ir kaitos paketo, tvirtai tikėdamos, kad tai labai svarbi struktūrinpolitika ir kad tai itin svarbi istorinės reikšmės politika, todėl dėl jos tenka didžiulatsakomybateities kartoms. Šią savaitę buvo pasiektas susitarimas dėl vieno iš penkių pasiūlymų - dėl reglamento dėl automobilių CO2 išmetimo.
Mūsų frakcijai, centro kairiesiems, visa tai yra stipri politinžinia ir paskata tęsti darbą. Nepaisant to, kalbame apie viso paketo suderintą pusiausvyrą ir dėl viso paketo balsuosime per ateinančią plenarinę sesiją. Mūsų tikslas - išklausyti vieni kitus ir dėti pastangas, siekiant sudaryti tinkamas sąlygas kompromisui. Tačiau svarbiausias mūsų uždavinys vidutiniuoju laikotarpiu yra nuraminti piliečius dėl ateities ir užsitikrinti jų pritarimą Europos strateginiam pasirinkimui.
Manau, galiu sakyti, kad esant tokiai geros valios aplinkai, kuriame puikias gyvybiškai svarbių susitikimų sėkmės galimybes: Poznanėje po kelių dienų ir Kopenhagoje kitais metais.
Martin Schulz
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, ne mano darbas gilintis į aptariamų teisės aktų detales. Bandysiu apibūdinti platesnius mūsų frakcijos pagrindus, pagal kuriuos turime parengti šį klimato kaitos paketą. Džiaugiuosi, kad atvyko laikinai einantis Tarybos pirmininko pareigas asmuo ir galėjau atidžiai išklausyti jo kalbą. Kaip jis teisingai pasakė, klimato kaita yra didžiulis iššūkis mums visiems: valstybių ir vyriausybių vadovų tarybai, Europos Parlamentui ir Komisijai.
Girdėjome daug kartų skambant: 20 proc., 20 proc., 20 proc. Šiame Parlamente vyksta kruopštus darbas tik dėl šio klausimo detalių. Antraštines dalis kuria valstybių ar vyriausybių vadovai. O kruopštus darbas dėl detalių vyksta čia, šiame Parlamente. Joseph Daul teisingai pasakė, kad turime pradinį susitarimą dėl Automobilių išmetamų teršalų direktyvos. Dėl šios sėkmės pagirti reikėtų Parlamentą. Todėl šios teisėkūros procedūros, dėl kurios pasiekėme pradinį susitarimą, antraštinėje dalyje turi būti nurodytas ne N. Sarkozy, bet G. Sacconi.
(Plojimai)
Todėl dar pakalbėsiu apie šią procedūrą, dėl kurios pasiekėme susitarimą. Tai nėra įprasta procedūra. Europos Parlamentas su Taryba ir Komisija sutiko eiti neįprastu keliu. Vykti trišalėms diskusijoms ir tuomet dėl to balsuoti yra gerai. Tačiau šitaip mes naikiname įprastą parlamentinę procedūrą šešių skirtingų teisėkūros procedūrų atžvilgiu. Tai reiškia, kad didelšio Parlamento narių dalis negali dalyvauti išsamiose konsultacijose ir jų parlamentinis dalyvavimas apribojamas tik teise pabaigoje pasakyti "taip" arba "ne", kai ratifikuojami gauti rezultatai.
Tai svarbus parlamentinių teisių atsisakymas. Esu šiek tiek apstulbintas, kad tie, kurie kitais atvejais kalba apie skaidrumą ir dalyvavimą, šią aplinkybę vertina su atlaidžia šypsena. Nepaisant to, tam tikrose situacijose reikia priimti sprendimą, ar tai pateisinama atsiradusio iššūkio požiūriu. Mūsų frakcija tai išsamiai apsvarstė. Sutarėme, kad iššūkis yra toks didelis, kad šį kartą reikia eiti būtent tokiu keliu.
Tarybos Pirmininke, Jūs teisingai pasakėte ir mes tuo tvirtai įsitikinę, kad tai amžiaus iššūkis. Dabar neišspręsime visų amžiaus klimato iššūkių. Tačiau jei nespręsime iššūkių, su kuriais susiduriame dabar, bėgant metams mes žlugsime. Tai esminpriežastis sakyti, kad norime dabar dėl šios procedūros padaryti išvadą.
Nemanau, kad pasilikdama teisę priimti galutinį sprendimą valstybių ar vyriausybių vadovų lygmeniu Taryba pasielgprotingiausiai, nes Europos valstybių ar vyriausybių Vadovų Taryboje taikomas vienbalsiškumo principas. Jau minėjote, kad prezidentas N. Sarkozy vis dar turi vesti atskiras derybas su aštuoniomis - devyniomis valstybėmis. Sėkmės! Tikimės, kad rezultatas bus sėkmingas. Tačiau pagal dabar taikomą procedūrą Parlamentas nepateikbalto pasirašyto popieriaus lapo. Tai nereiškia, kad Parlamentas pasiruošęs priimti bet kokį bet kurios atskiros valstybės narės norą, dėl kurių vis dar deramasi už uždarų durų.
Neoficialiose trišalėse diskusijose viskas turi būti suderinta pabaigoje. Suderinta Tarybos pozicija, suderinta Parlamento pozicija ir suderinta Komisijos pozicija. Neturi būti galima leisti mums čia tik aptarti detalių vien tam, kad Europos Vadovų Taryba sakytų, na mes turime dar kai ką pakeisti, turime kai ko pareikalauti ir tuomet Parlamentui pasakyti: arba su tuo sutikite arba nedalyvaukite. Be abejo, taip negali būti. Būtent todėl rekomenduoju J. L. Borloo ir laikinai einančiam Tarybos Pirmininko pareigas N. Sarkozy: siekti visiems priimtino rezultato.
Todėl neturėtų būti blokuojami nei Europos Vadovų Taryboje vykstantys, nei atskiri pokalbiai. Padarėme visus susitarimus, kurie mums sudaro sąlygas balsuoti už poros savaičių. Europos Parlamentas sutiko šį paketą palaiminti šiais metais, jei tai bus įmanoma. N. Sarkozy mano, kad tai bus jo didysis triumfas. Todėl noriu čia ir dabar pasakyti, kad jei pasieksime sėkmingų rezultatų, tokią sėkmę pirmiausia lėmsunkus Europos Parlamento narių darbas. Galime didžiuotis, ir jei viskas gerai pavyks - tuo didžiuotis galės ir Tarybai pirmininkaujanti valstybė.
(Plojimai)
Graham Watson
ALDE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. J. L. Borloo, kiek žinome, iš Paryžiaus atvykote lėktuvu. Jei tikrai taip buvo, kitą kartą važiuokite traukiniu. Ir laiku atvyksite, ir pagerinsite reputaciją aplinkosaugos požiūriu.
Gerb. pirmininke, gali būti, kad Sąjungoje po kelių dienų įvyks istorinis persilaužimas kovoje su klimato kaita. Mūsų nacionaliniai lyderiai mėgsta kalbėti už žalių širmų, bet dabar pamatysime, kokios spalvos bus jų pinigai. Praėjusių metų kovo mėn. jie sutariki 2020 m. 20 proc. sumažinti išmetamos anglies kiekius, o dabar girdime, kaip Taryba vos velka atšalusias pėdas. Mūsų darbas yra įpūsti ugnį.
Kaip sakėte, gerb. pirmininke, klimato kaita yra didžiausias mums atsiradęs iššūkis. Nors ir yra tokių, kurie inkščia, kad negali sau leisti mažinti anglies teršalų išmetimo, visgi Italijai yra neatsakinga teigti, kad ji padidins elektros energijos sąskaitas 17,5 proc. Atsinaujinančios energijos gamyba sumažins sąskaitas ir mums sutaupys ne tik pinigų, bet ir išsaugos gyvybių.
Nėra jokių susitarimo pažangos ženklų. Ketiname nustatyti tikrą rinkos reguliuojamą viršutinę ribą ir prekybos leidimais sistemą, kuri atitiktų valstybių narių poreikius ir sudarytų sąlygas pasiekti tikslus, tačiau visgi reikia, kad Taryba dar kartą patvirtintų savo įsipareigojimą dėl 20 proc. atsinaujinančios energijos iki 2020 m.; mums reikia, kad Taryba nutiestų kelią atskaitingai ir skaidriai dedamoms pastangoms tose srityse, kurios nepatenka į taršos leidimų prekybos sistemą; mums reikia, kad Taryba įsipareigotų dėl mokslinių tyrimų ir atvertų kelią žaliųjų technologijų, pavyzdžiui, anglies surinkimo ir saugojimo, galimybėms.
Turime veikti, kad užtikrintume, jog pramonės lobizmo ir nacionalinių interesų derinys, kuris mums leido padaryti pažangą dėl automobilių išmetamųjų teršalų, nesunaikintų kitos savaitės istorinės galimybės. Europa turi galimybę būti pasaulio lydere, sprendžiant anglies išmetalų mažinimo uždavinį, ir padaryti tikrų pokyčių būsimų kartų naudai. Kada mes turėjome tokią ranka pasiekiamą galimybę įgyvendinti šventą tikslą ? Taryba privalo laikytis savo žodžio.
Claude Turmes
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, B. Obamai tapus JAV prezidentu, turime įžvalgų ir drąsų politinį lyderį. Prezidentas B. Obama ketina žaliąsias technologijas, atsinaujinančią energiją ir efektyviai energiją naudojančius automobilius padaryti JAV ekonomikos atstatymo prioritetais.
Tai taip pat ir šios šalies, kurioje prezidentas D. Bušas ekonomikos, taikos politikos ir etikos prasme sudarsąlygas bankrotui, moralės atkūrimo klausimas. Be to, turėdami milžinišką istorinę galimybę Europoje, mes, kurie visuomet buvome tarptautiniai lyderiai, mes, kurie visuomet nustatydavome tarptautinės klimato politikos standartus, rizikuojame, kad mūsų ilgalaikį požiūrį apribos itin nešvarios įmonės ir jų bendrininkai. Padarytume istorinę klaidą ir prarastume visą diplomatinį patikimumą, jei šis Parlamentas nesugebėtų iš šio paketo padaryti ateities paketo.
Tai politika ir didžiuojuosi, kad vakar vakare kartu su liberalais, socialdemokratais ir, nors ir labai nenoriai, su konservatoriais, pasiekėme pažangos dėl atsinaujinančios energijos. Vienas konservatorius vis dar stovi mano kelyje ir tai yra S. Berlusconi.
Klimato paketas taip pat susijęs ir su politikos ateitimi. Džiaugiuosi, kad P. N. Rasmussen yra toks socialdemokratų lyderis, kuris siekia pažangos ir žaliosios socialinės politikos ir nenori grįžti į aštuntąjį dešimtmetį, kaip kad kiti socialdemokratai. Džiaugiuosi, kad G. Watson eina žaliųjų liberalų keliu ir kyla įdomus klausimas: kaip ketiname elgtis dėl gamtos išsaugojimo? Kur yra partijos, kuri turėtų būti laikoma didingiausia žmonių partija Europoje, moralė? Ar tikrai šiame Parlamente norime leisti konservatoriams, pavyzdžiui, D. Tuskui, S. Berlusconiui ir A. Merkel ir jų bendrininkams, užkirsti kelią Europai siekti istorinės pažangos savo piliečių ir pasaulio labui?
Alessandro Foglietta
UEN frakcijos vardu. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, nauja formul20/20/20, kuria apibendrinami Europos kovos su klimato kaita tikslai, yra ambicingas įsipareigojimas, kuris, be abejo, padarytų Europą neginčijama lydere šioje pasaulinėje kovoje. Kalbant atvirai, norėčiau pabrėžti skirtumą tarp universalaus šio tikslo pobūdžio ir bendro požiūrio į Europos įsipareigojimus. Mano nuomone, turėtume išdrįsti pasakyti, kad šis mūsų galios demonstravimas gali virsti beverčiu aplinkai ir sulėtinti mūsų ekonomiką, jei dėl to nebus susitarta daugiašalėse derybose.
Akivaizdu, kad visi remiame aplinkos apsaugos tikslą, tačiau norint jo siekti, reikia nustatyti veiksmingiausias priemones, kurioms būtų plačiai pritarta. Labai svarbu būtent šios dvi sąlygos, nes laikantis tik vienos iš jų, sumenkintume visas savo pastangas ir galbūt netgi turėtume nepataisomų pasekmių pramonei. Todėl labai svarbi ir kainos, ir sąnaudų analizė. Norėčiau pabrėžti, kad toks požiūris jokiu būdu nėra bandymas įvertinti mūsų plano svarbą ar dėl jos kelti klausimą; tiesiog manau, kad klimato ir kaitos paketą sudarančios priemonės, pirmiausia ETS direktyvos persvarstymas, turi būti atidžiai įvertintas ekonominės ar biurokratinės naštos mūsų verslui ir viešosioms lėšoms požiūriu ir Europos gamybos konkurencingumo, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms, požiūriu.
Tokia pagrindimo mintis teisėta, ir ypač dabar, kai pasaulio ekonomika tapo prastų ekonomikos sąlygų įkaite, reikėtų iš naujo išnagrinėti šio paketo turinį: turiu omenyje kriterijų, taikomų apskaičiuoti nacionalinius tikslus, persvarstymą. Pirmiausia privaloma visapusiškai išnaudoti vadinamąsias lanksčias priemones ir tik tuomet galima tikėtis ir toliau būti konkurencingiems pasauliniu lygiu. Baigsiu pabrėždamas, kad šiuo metu gyvybiškai svarbu vengti bandyti pasinaudoti tarp pramonės šalininkų ir aplinkosaugos šalininkų esančiais nesutarimais.
Umberto Guidoni
GUE/NGL frakcijos vardu. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, J. L. Borloo, A. Piebalgsai, S. Dimasai, girdėjau sakant, kad Europos 20/20/20 direktyva užkraunama pernelyg didelišlaidų našta Europos Sąjungos ekonomikai. Iš taip pat manančių yra Italijos Vyriausybė, kurios skaičiavimais išlaidos beveik padvigubėja, tačiau tokie skaičiavimai nėra pagrįsti jokiais įtikinamais įrodymais. Tačiau atliekant tokius skaičiavimus neįvertinama būsima iškastinio kuro kaina ir taip pat apčiuopiama nauda, kurią gautume iš sparčios atsinaujinančios energijos sklaidos: pavyzdžiui energijos tiekimo saugumas ir svarbiausia naujų darbo vietų sukūrimas esant recesijai, kai tūkstančiai darbuotojų išstumiami iš gamybos procesų.
Didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir plintantis atsinaujinančios energijos vartojimas yra svarbūs elementai norint įveikti krizę. Kai skiriame didelę dalį viešųjų lėšų bankams išpirkti, tai dar kartą taikome tokį patį ekonomikos modelį, pagrįstą vien tik finansais ir sukėlusį krizę, kurią stengiamės įveikti. Negalime gerinti ekonomikos padėties, nekeisdami strategijos. ES direktyvoje dėmesys sutelkiamas į naujoves, ypač į pastangas įveikti sąmyšį, kurį sukėldabar vykstanti klimato kaita. Ši problema daro vis didesnę įtaką Europos piliečių gyvenimui ir valstybių narių ekonomikai. Būtent todėl negalima viešųjų lėšų ir vėl naudoti tradiciniams sektoriams išlaikyti, tačiau reikia jas sutelkti į sritis, kurios kuria naujoves energetikos ir aplinkosaugos srityse.
Paskirstymo tinklų vystymas ir prioritetinprieiga prie jų yra svarbūs atsinaujinančios energijos sektoriaus plėtros veiksniai. Nuo septintojo iki devintojo dešimtmečio labai daug viešųjų lėšų buvo investuota į tinklų infrastruktūrą, skirtą didelio masto centralizuotoms sistemoms. Taip pat reikia elgtis ir norint užtikrinti atsinaujinančia energija pagrįstos sistemos ateitį. Todėl mums reikia kurti atsinaujinančios energijos elektrines, naudojančias naujas technologijas. Turime skubiai patvirtinti šį paketą per gruodžio mėn. plenarinės sesijos pirmąjį svarstymą, kaip to tikisi Europos piliečiai. Negalime leisti, kad dėl trumparegiškų egoistiškų kai kurių valstybių interesų ir tam tikrų ekonominių interesų būtų sustabdytas šis procesas.
Johannes Blokland
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, per pastarąsias savaites labai sparčiai dirbome derybose dėl klimato kaitos ir energetikos paketo. Šios derybos atėmdaug mūsų laiko, tačiau, mano nuomone, jos buvo vertos kiekvienos skirtos minutės. Ypač norėčiau padėkoti pranešėjams už milžiniškas įdėtas pastangas ir paskatinti juos primygtinai reikalauti ambicingo susitarimo per ateinančias dvi savaites. Taip pat norėčiau padėkoti pirmininkaujančiai valstybei ir Komisijai už įdėtas dideles pastangas vykstant deryboms.
Kartais man susidaro įspūdis, kad pirmininkaujančiai valstybei labai sudėtinga priartėti prie Parlamento nuomonės turinio požiūriu ir tai gali daryti žalos su klimato paketu siejamoms ambicijoms. Tačiau labai puikiai suvokiu, koks sudėtingas yra pirmininkaujančios valstybės uždavinys pasiekti susitarimą su Taryba, nes akivaizdu, kad dabar nemažai valstybių narių finansų krize naudojasi kaip pretekstu dėti mažiau pastangų klimato kaitos ir energetikos srityse. Tai apgailėtina padėtis.
Jei atidėsime savo tikslus, tai mums kainuos daug daugiau. Dabar pats laikas ieškoti sprendimų. Norėčiau paraginti pirmininkaujančią valstybę ir toliau dėti plataus užmojo pastangas, kuriomis pasiekti tikslai buvo patvirtinti 2007 m. ir 2008 m. pavasario Europos Vadovų Taryboje. Atsižvelgiant į šią savaitę prasidėjusią klimato kaitos konferenciją Poznanėje, kurioje dalyvausime kartu su ES delegacija, ypač svarbu, kad mes siektume savo tikslų.
Balyje mes pasauliui pažadėjome, kad parengsime ir patvirtinsime plataus užmojo klimato kaitos paketą, taigi neturėtume nuvilti pasaulio. Jei taip nutiks, Europos Sąjunga praras pasitikėjimą ir tai savo ruožtu darys poveikį siekiant pažangos derybose dėl naujos klimato kaitos sutarties. Žmogui patikėta valdyti Žemę. Mūsų pareiga kur galima atitaisyti padarytą žalą.
Roger Helmer
Gerb. pirmininke, be abejo, susiduriame su didžiausia krize, kokią man teko matyti per savo gyvenimą, tačiau grėsmę kelia ne pasaulinis atšilimas, bet mūsų politinis atsakas į pasaulinį atšilimą. Teisybė, per pastaruosius 150 metų Žemšiek tiek ir nenutrūkstamai šilo, tačiau toks pokytis visiškai atitinka nusistovėjusius ilgalaikius įprastus klimato ciklus, kurie susiformavo per tūkstančius metų. Regėjome šilčiausią holoceno epochos laikotarpį, šiltąjį Romos civilizacijos (angl. Roman optimum) laikotarpį ir šiltąjį viduramžių laikotarpį. Atrodo, kad dabar einame į naują šiltąjį XXI a. laikotarpį.
Tiesą pasakius, jūros lygis šiandien nekyla greičiau, nei kilo per ištisus šimtmečius. Taigi, bendra pasaulio ledynų masiš esmės stabili. Taip pat neįprastų oro sąlygų atvejų šiandien pasitaiko ne dažniau, nei prieš šimtą metų, o baltiesiems lokiams visai negresia išnykimas, jų populiacija per kelis pastaruosius dešimtmečius net gerokai padidėjo.
Taip, anglies dvideginis yra šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nors ir ne tokios svarbios šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kaip vandens garai, tačiau CO2 poveikio mastas klimatui yra nelogiškas. Tai mažėjančios grąžos įstatymas. Esant dabartiniam maždaug 380 dalių viename milijone lygiui atmosferoje, tolesnis CO2 didėjimas turės nedidelį poveikį.
Dabartinmūsų politika padarys neigiamą poveikį ekonomikai. Žala bus milžiniška. Mūsų nepasiekiami atsinaujinančios energijos, ypač susiję su vėjo energija, tikslai, iš tiesų kelia elektros tiekimo nutraukimo grėsmę.
Politikos kryptys žlugs, kaip žlugo Kioto protokolas. Netgi jei Vakarai sumažins teršalų išmetimą, akivaizdu, kad kylančios ekonomikos valstybės Kinija ir Indija to nepadarys. CO2 lygis kils dar bent pusę amžiaus. Tiesą sakant, 1998 m. buvo karščiausi kada nors buvę metai ir jau dešimt metų, kaip pasaulis tapo vėsesnis. Šiandien mūsų aptariamos priemonės yra didžiausias kada nors matytas kolektyvinis atotrūkis nuo tikrovės.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, turiu padaryti trumpą procedūrinį pranešimą. Kaip žinote, Parlamentas nusprendpalaukti, kol nusileis Tarybos lėktuvas ir tik tada pradėti šias svarbias diskusijas. Tai reiškia, kad mes labai atsilikome nuo savo laiko grafiko, tačiau vis tiek turime pagarbiai laikytis įsipareigojimų savo svečių atžvilgiu.
Kaip žinote, 11.30 val. šiame Parlamente laukiame Dalai Lamos. Be abejo, iškilmingas posėdis įvyks 11.30 val.
Tai reiškia, kad jokiu būdu negalėsime užbaigti dabartinių diskusijų iki 11.30 val. Todėl paskutiniai pranešėjai turės kalbėti po iškilmingo posėdžio ir dėl to bus nukeltas balsavimo laikas. Aišku, visa tai bus parodyta jūsų ekranuose.
Dabar norėčiau paprašyti tų, kurie kalbės, griežtai laikytis savo pranešimų laiko.
Werner Langen
(DE) Gerb. pirmininke, kai kas iš mūsų atrodo pavargę, nes šiąnakt buvo diskutuojama iki 2 val. Norime pasiekti pasaulinį susitarimą, todėl, be abejo, tam reikia visų pagrindinių dalyvių: Kinijos, Indijos ir svarbiausia JAV. Be visų dalyvių pastangų nebus įmanoma kovoti su klimato kaita, net jei Europa dės pačias didžiausias pastangas. Reikia pripažinti, kad atsiliekame nuo 2020 m. tikslų, tačiau esame atsakingi ne tik už klimatą, bet ir už darbo vietų išlaikymą ir mūsų ekonomikos konkurencingumą. Tai mums iškilusi dilema ir galiu tik pasakyti, kad Komisijos pasiūlymai nebuvo pakankamai geri, kad galėtume juos patvirtinti.
Šiuo metu taip intensyviai diskutuojame ir konsultuojamės todėl, kad, priešingai nei skelbiama viešai, teikiant Komisijos pasiūlymus nesugebėta tinkamai apsvarstyti šių aspektų. Todėl manau, - M. Schulz teisus, - kad privalome laikytis savo dalyvavimo teisių ir negalime pasirašyti baltame popieriaus lape. Tačiau galime pritarti tarpiniams rezultatams, pavyzdžiui, dėl automobilių, dėl kurių radome deramą kompromisą, kuris netinka pramonei, bet užtikrina tinkamus pereinamuosius laikotarpius, nors dėl to ir protestuoja keli žalieji, o įvairiems interesams atstovaujantys susivieniję lobistai bando menkinti šį tinkamą kompromisą.
Atsinaujinančios energijos klausimu reikia išnaudoti visas galimybes, tačiau negalima nuo pat pradžių naikinti technologinių naujovių. O bandant apeiti didžiausią kliūtį, trukdančią susitarti, t. y. taršos leidimų prekybos klausimą, reikia siekti išvengti darbo vietų perkėlimo. Reglamentas turi būti paprastas, prieinamas vartotojams ir pramonei ir turi užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui tarp valstybių narių. Tai mūsų tikslas. Jei jis bus pasiektas, galėsime pritarti paketui.
Linda McAvan
Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti pirmininkaujančiai Prancūzijai, nes ji pasiryžusi siekti susitarimo - pasiryžę esame ir mes. Bet kaip jau buvo sakyta, susitarimas negali būti bet koks.
Esu PSE frakcijos oponuojanti pranešėja dėl taršos leidimų prekybos sistemos ir mes siekiame daugelio dalykų. Norime užtikrinti, kad daugiausia pastangų būtų įdėta Europoje, o ne perkėlimo procedūrai. Tam turi būti taikoma griežta kokybės kontrolė; negali būti naudojama bet kokių senų projektų. Norime, kad būtų nustatytas finansavimas klimato kaitai švelninti. Negalime eiti į tarptautines derybas turėdami miglotus pažadus dėl besivystančioms valstybėms skirto finansavimo. Dabar reikia, kad Taryba pereitų prie šio lėšų skyrimo klausimo. Šiuo atveju būtina imtis veiksmų. Negalime į konferencijų salę įeiti tuščiomis. Reikia aiškių kriterijų dėl anglies nutekėjimo, kad mūsų verslui būtų suteiktas aiškumas ir užtikrinta, kad verslas nepateks į nepalankią padėtį.
Gerb. J. L. Borloo, kalbėjote apie specialius susitarimus su kai kuriomis sunkumų turinčiomis valstybėmis. Manau, tai priimtina su sąlyga, kad tokie susitarimai truks ribotą laiką ir nepakenks bendrai projekto struktūrai. Ši frakcija pritars tokiems specialiems susitarimams, jei jie atitiks minėtas sąlygas.
Daug žmonių šį rytą kalbėjo apie lyderystę, apie Europos lyderiavimą. Kai kurie iš mūsų vakar buvome susitikę su svarbiausiais Kinijos ir Jungtinių Valstijų dalyviais, kurie ketino atvykti į Poznanę ir kurie bus Kopenhagoje. Atvirai kalbant, jie gana skeptiškai nusiteikę dėl Europos lyderiavimo klimato kaitos klausimu ir labai aiškiai pasakė, kad jei lyderio vaidmens nesiimsime mes, jie turi savo planų. Taigi Europa turi rinktis: arba būti lyderiais, arba šokti pagal kitų melodiją.
Minėjote ekonomikos krizę. Ši krizkilo dėl negebėjimo imtis veiksmų finansinių institucijų reguliavimo srityje - dėl politikų ir bankų negebėjimo to padaryti. Nedarykime tos pačios klaidos dėl klimato kaitos. Jei vėl padarysime klaidą, už mūsų negebėjimą mokės paprasti piliečiai, kurie dabar moka už bankų krizę.
Chris Davies
Gerb. pirmininke, vienas dalykas yra pasiekti susitarimą su 27 valstybėmis narėmis dėl kai kurių skambių frazių, tačiau užsitikrinti pritarimą praktiniams veiksmams yra daug sudėtingiau. Manau, kad ką tik pasiektas susitarimas dėl automobilių ir CO2 rodo, kad iš tiesų tai nėra pati trokštamiausia priemonė, kokią tik galime įsivaizduoti. Bet jei nesugebėsime pasiekti apčiuopiamos pažangos visais lygiais, galime bent jau apsvarstyti kai kurias technologijas, dėl kurių, mano manymu, galima siekti pažangos. Suprantate, kad kalbu apie anglies surinkimą ir saugojimą.
Manau, kad Taryba iš tiesų turi įvertinti, kokias galimybes ši technologija turi CO2 išmetimo į atmosferą mažinimo požiūriu. Jei norime pasiekti tarptautinį susitarimą, jei norime užrakinti Kiniją, kuri 80 proc. savo elektros energijos gauna iš anglies, turime išspręsti didelių elektrinių, daug iškastinio kuro naudojančių ir anglies dvideginio išskiriančių, problemą.
Pirmasis žingsnis yra technologijos išbandymas ir plėtra. Turime sukurti parodomuosius projektus. Todėl labai džiaugiuosi, kad pirmininkaujanti valstybir Komisija šiuo metu remia principą, kad tam finansavimui, kurio reikia, turėtume naudoti iš išmetamųjų teršalų prekybos sistemos gautas lėšas. Tačiau kritika aiški. To, ką mums pateikTaryba, nepakanka. Ji neįvykdys praėjusiais metais vyriausybių vadovų duoto pažado pasiekti, kad iki 2015 m. veiktų iki 12 parodomųjų projektų.
Ši technologija gali padaryti esminių pokyčių. Per ateinančias dvi savaites turime galimybę derybose susitarti, kad ji iš tiesų būtų įdiegta praktikoje.
Rebecca Harms
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, dar kartą kyla esminis klausimas: ar galima suderinti aplinkos apsaugą, klimato apsaugą ir finansų ir pramonės politiką? Atrodo, kad diskusijose grįžome atgal, nes man nuolat pateikiamas argumentas, kad sudėtingais laikais reikia atsižvelgti į pramonę ir ekonomiką ir neįmanoma joms kelti reikalavimų, nes kitu atveju bus sustabdyta pažanga.
Gerb. W. Langenai, kas, Jūsų nuomone, atsakingas už tai, kad būtent automobilių pramonėje reikalai klostosi visai blogai? Bet taip yra visame pasaulyje. Visur yra pardavimų krizė. Mano nuomone, tai netinkamo valdymo ir blogų pramonės strategijų, o ne plataus užmojo aplinkosaugos politikos, susijusios su automobilių pramone, kūrimo rezultatas.
(Plojimai)
Kur tuomet dingo efektyviai degalus naudojantys automobiliai, kurie pagal europiečių norą turėjo sudaryti daugumą ateities rinkose? Dabar skaitau nuomones, kad siekiant technologinės pažangos, jiems reikėtų taikyti Europos mokslinius tyrimus. Tačiau bendrovės turi aplinkos neteršiantiems automobiliams gaminti reikalingas technologijas. Turime sukurti pagrindus, pagal kuriuos tokie aplinkos neteršiantys automobiliai galiausiai irgi galėtų būti parduodami. O ką mes darome? Mes dar kartą atidedame reglamentą, kurį dar 1995 m. pripažinome reikalingu. 1995 m. buvo nutarta: 120 gramų 2012 m.! Dabar reglamente leidžiame - ir tai mažina pasitikėjimą, - kad vidutinis teršalų išmetimas iš naujojo Europos automobilių parko 2012 m. bus didesnis, nei yra dabar.
(Protestai)
Kas meluoja, gerb. W. Langenai, vienas nesprendžiate, bet tai bus akivaizdu.
(Plojimai)
Manau, kad šiame Europos Parlamente turime iš tikrųjų nuspręsti, ar iš tiesų norime keisti ekonomikos reikalų sprendimo metodus, grindžiamus pernelyg dideliu vartojimu, "pertekliumi" ir filosofija "vis daugiau", ar ne. Iš esmės finansų krizę, klimato krizę ir pasaulio skurdą galima paaiškini mūsų pernelyg dideliu vartojimu ir pramoninių valstybių nežmonišku gobšumu. Jei, gerb. W. Langenai, nesugebėsime to pakeisti, tuomet ateitis bus niūri. Šiame amžiuje niekas negalės atminti klimato politikos ar krizės politikos etapo Europoje.
Bogdan Pęk
(PL) Gerb. pirmininke, Europos Sąjungos bandymas patvirtinti šią vystymosi strategiją, kuria teigiama, kad drastiškas dėl žmogaus veiklos į atmosferą išmetamo anglies kiekio sumažinimas padarys apčiuopiamą poveikį cikliškai klimato kaitai ir bandymas tokią strategiją įdiegti visame pasaulyje yra utopiška mūsų dienų idėja.
Paminėsiu keletą skaičių, rodančių tokios prielaidos absurdiškumą. Pavyzdžiui, Tarptautinenergetikos agentūra teigia, kad išmetamo anglies kiekio sumažinimas 50 proc. iki 2050 m. pasauliui kainuos apie 45 mlrd. JAV dolerių ir ši pinigų suma temperatūrą sumažins, cituoju, "0,02 laipsnio", t. y. mažiau nei statistinpaklaida, ir tai nedarys jokio poveikio cikliškos klimato kaitos pažangai. Tačiau dėl to sparčiai sumažės žmonių civilizacijos vystymasis.
Roberto Musacchio
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, prieš keletą dienų Tarpvyriausybinklimato kaitos grupsavo pranešime, šį kartą trumpame, paskelbė, kad išmetamo CO2 kiekis pradėjo didėti sparčiau, nei prognozuota. Taigi ir mes turime spartinti savo sprendimus ir užtikrinti, kad jie būtų patenkinami. Parlamentas, kaip pabrėžkai kurie kolegos nariai, dirbo protingai, kompetentingai ir, sakyčiau, netgi su užsidegimu ir jau patvirtino svarbius tekstus Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete.
Tikimės, kad Komisija - aš dėl to neabejoju, nes vertinu S. Dimaso darbą - ir Taryba pripažins šio darbo vertę. Dirbame pagal bendro sprendimo procedūrą ir todėl privalome laikytis nustatyto laiko grafiko ir pasiekti susitarimą iki kitos sesijos Strasbūre. Negalime kenkti savo įsipareigojimams, tačiau turime laikytis Parlamento pagrindinių punktų, pavyzdžiui, veiksmingo sumažinimo, automatiško perėjimo nuo 20 iki 30 proc., prisitaikymo fondo sukūrimo ir technologijų perdavimo trečiosioms šalims. Europa privalo imtis svarbiausio vaidmens Poznanėje, be kita ko, atmindama, kad būtent pačios Europos interesas yra užtikrinti susitarimą su Kinija ir JAV laikotarpiu po Kioto.
Mane, italą, labai nuliūdino mano paties valstybės vyriausybės ir darbdavių konfederacijos "Confindustria" tokia reakcinga ir žalinga, ypač mano valstybei, pozicija. Kvaila sakyti, kad dėl ekonomikos krizės neįmanoma imtis veiksmų dėl klimato; priešingai, būtent kova su klimato kaita turi tapti mūsų atskaitos tašku taikant pramonėje "žaliuosius" metodus ir būtina į tai atsižvelgti siekiant įveikti šią dramatišką krizę. Aplinka neturi kelti problemų ekonomikai, tačiau būti jos problemų sprendimo raktas, kartu taikant kitokį socialinį požiūrį į krizę, kuri kilo būtent dėl sergančios ekonomikos, žalojančios aplinką ir kenkiančios užimtumui.
Hanne Dahl
(DA) Gerb. pirmininke, su dideliu malonumu žvelgiu į susidomėjimą žaliąja banga, kuri stebi finansų krizę. Tačiau kaip ir visiems naujiems politiniams reiškiniams, naujajai žaliajai bangai reikia sveikos skepticizmo dozės. Labai nesunkiai galima matyti, kad kalbama apie preteksto finansuoti pasenusią sunkiąją pramonę, sukūrimą, o ne apie tikrą norą vykdyti klimato kaitos politiką. Iš tiesų, jei būtumėte kiek įžūlesnis, galėtumėte sakyti, kad veiksmai turi atitikti bandymą dar kartą įdiegti senos mados protekcionistinę pramonės politiką, pagal kurią didžiosioms ES valstybėms, kurių ekonomika priklauso nuo automobilių pramonės, būtų suteiktas leidimas teikti valstybės pagalbą. Tačiau nesu tokia! Todėl džiaugiuosi naująja žaliąja kryptimi ir norėčiau pasakyti, kad mums reikia tikro įžvalgaus susitelkimo. Turėtume sutelkti dėmesį į Europos automobilių gamybos perėjimą prie elektrinių automobilių, kurie galėtų būti varomi atsinaujinančia energija. Vienas penktadalis viso Europoje išmetamo CO2 kiekio yra iš transporto sektoriaus. Sutelkę pastangas šioje srityje, iš tiesų galėtume kai ką nuveikti dėl CO2 išmetalų ir sumažinti triukšmo ir kietųjų dalelių taršą.
Philip Claeys
(NL) Gerb. pirmininke, nors ir pritariu dėl tikslų esmės, ypač dėl klimato kaitos plano, t. y. siekiant tikslo mažinti išmetamo CO2 kiekį ir priklausomybę nuo energijos importo iš ne Europos Sąjungai priklausančių šalių, kartu esu įsitikinęs, kad specifinius siūlomus tikslus reikėtų vertinti tikroviškiau. Pagrindinis atsinaujinančios energijos dalies nustatymo standartas yra valstybių narių bendras vidaus produktas, o ne natūraliai esančios galimybės gaminti tokią atsinaujinančią energiją.
Flandrija, būsima Europos Sąjungos valstybnarė, šiuo požiūriu pastatyta į labai nepalankią padėtį. Atsižvelgiant į labai nedidelę pakrantę, saugojimo rezervuarų galimybių nebuvimą, saulės, atviros erdvės trūkumą ir panašias aplinkybes, visiškai nesuvokiama, kaip galima iki 2020 m. atsinaujinančios energijos dalį nuo vos 2 proc. padidinti iki 13 proc. Tokiais metodais parengtas klimato planas taps labai kietu riešutu flamandų pramonei ir flamandų vartotojams, kuriems taip pat teks susidurti su didesnėmis sąskaitomis už elektros energiją.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, sutinku su požiūriu, kad visur politikai bijo ilgalaikių sprendimų dėl jų trumpalaikio poveikio. Kaip neseniai Dubline sakDavid Puttnam, politikai iš esmės yra konservatyvūs ir bijo staigių pokyčių vietiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiu, aš dar pridėčiau - ir nacionaliniu lygiu.
Klimato teisės aktų atžvilgiu mes neturime pasirinkimo. Mes, politikai, esame atsakingi už mūsų bendruomenių, už visų bendruomenių ir ateities visuomenių lūkesčius ir poreikius.
Mokslas yra tikri faktai. Žinome, ką turime daryti: nuo to laiko, kai Komisija patvirtino Klimato ir energetikos paketą, praėjo metai ir buvo padaryta daug darbo. Pirmininkaujanti Prancūzija šiam klausimui suteikpirmenybę ir visi kartu sunkiai dirbome, kad pasiektume gerą susitarimą iki metų pabaigos; tai, kas buvo tik galimybė, dabar tampa tikimybe.
Kadangi pastaraisiais metais stebėjau daug nuviliančių šalių konferencijų (angl. COP), visuomet maniau, kad šį procesą į priekį turi stumti Europa, kaip tai darėme Balyje, ir užbaigti jį iki Kopenhagoje vyksiančios penkioliktosios šalių konferencijos (angl. COP 15).
Tačiau įspėju: nesirašysime po bet kokiu susitarimu. Tai labai aiškiai pasakiau pirmininkaujančiai Prancūzijai, nes, suprantama, Europos Parlamentui nebus pateikta užbaigto susitarimo. Ir Parlamentas nepateiks šio klausimo pasirašyti valstybių ir vyriausybių vadovams. Šiuo klausimu nesuklyskite. Bet koks pasirašymas įvyks per vyksiančias trišales diskusijas tarp pirmininkaujančios Prancūzijos ir Europos Parlamento.
Dar norėčiau pasakyti - ir paprašyti ministro J. L. Borloo tai perduoti ir aiškiai pasakyti prezidentui N. Sarkozy - kad dosni dalis iš aukcionų gautų pajamų turi būti skirta besivystančioms valstybėms prisitaikyti ir poveikiams švelninti, nes vien tik teisės aktais be dosnaus finansavimo nepasieksime pasaulinio susitarimo. Nesuklyskite šiuo klausimu.
Taip, laikotarpiu po 2012 m. skirtą paketą aptariame ir dėl jo diskutuojame apėmus pasaulinei ekonomikos recesijai ir finansų krizei, taigi mums reikės griežto valdymo, verslininkų gebėjimų ir mokslinių naujovių, kad galėtume susitelkti. Investavimas, darbo vietos, atlyginimai, vartojimas ir mūsų planetos saugojimas yra sinonimai ir mes priklausysime nuo mūsų gebėjimo pereiti nuo anglies teršalus išmetančio iškastinio kuro prie taupesnių energijos išteklių ir gebėjimo mūsų kolegas iš viso pasaulio susodinti kartu prie JT stalo.
Robert Goebbels
- (FR) Gerb. pirmininke, Europos Parlamentui retai tenka nagrinėti tokius ilgalaikį ir platų poveikį Europos ar netgi viso pasaulio žmonėms turinčius klausimus, koks yra energetikos ir klimato kaitos paketas. Užuot nagrinėjus klausimą skaidriai, dedama daug pastangų, kad šis gyvybiškai svarbus paketas aplenktų įprastas Parlamento demokratines procedūras.
Be abejo, kompetentingi komitetai turėjo galimybę pateikti savo nuomones, bet šis Parlamentas niekuomet negalėjo pateikti savo pozicijos, todėl buvo pažeista kiekvieno Parlamento nario demokratinteispakeisti Komisijos pasiūlymus. Nors buvo nuspręsta taikyti didesnio bendradarbiavimo procedūrą tarp Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, derybos vyko esant neoficialioms trišalėms diskusijoms, remiantis tik viename komitete vykdytu balsavimu. Ar man iš tiesų reikia pabrėžti, kad toks balsavimas nebūtinai išreiškia Parlamento daugumos nuomonę?
Be to, dažniausiai kompetentingų komitetų patvirtintos pozicijos būna pateiktos tik anglų kalba, todėl daugeliui narių užkertamas kelias iš tiesų suprasti siūlomų priemonių pobūdį. Toks demokratijos nesilaikymas grindžiamas Europos siekiu parodyti pasauliui tinkamą pavyzdį Poznanės konferencijoje. Tiesą sakant, ši konferencija uždarys langines dar valstybių ir vyriausybių vadovams nepasiekus susitarimo. J. L. Borloo yra teisus, sakydamas, kad reikia susitarti valstybių ir vyriausybių vadovų lygiu, tačiau negalime apsieiti be Europos žmonių tiesiogiai išrinktų Parlamento narių indėlio.
Nepaisant to, Parlamentas bus kviečiamas patvirtinti kitoje Europos Vadovų Taryboje pirmininkaujančios valstybės derybose pasiektus kompromisus ir taip bus stilingai supaprastintas sutartyse nustatytos bendro sprendimo procedūros vykdymas. Tai nepriimtina. Noriu, kad būtų padarytas susitarimas, tačiau ne bet koks senas susitarimas. Noriu demokratiškai ir skaidriai pasiekto susitarimo. Tikiuosi pamatyti 2009 m. Kopenhagoje pasiektą visapusišką susitarimą, tačiau negalima keisti Europos tikslų šio išsamaus susitarimo pagrindų požiūriu, naudojant komitologijos procedūrą, kaip siūlo Komisija ir kaip nori mano kolegos nariai, ypač iš Žaliųjų frakcijos/ Europos laisvojo aljanso. Gerb. pirmininke, negalima sprendimo dėl ambicingos klimato kaitos politikos priimti už uždarų durų ir be piliečių žinios.
Lena Ek
(SV) Gerb. pirmininke, derybų dėl klimato - ES klimato kaitos paketo - laikas senka ir atsakomybuž mūsų pasirengimą tai atlikti laiku tenka pirmininkaujančiai Prancūzijai. Parlamento pozicija buvo aiški jau rugsėjo mėn. Nepatvirtinsime sušvelninto pasiūlymo. Bendras sprendimas taikomas visiems, įskaitant Lenkiją.
Diskutuojama ir dėl energetikos paketo. Energetikos paketas yra labai svarbus dėl skaidrumo ir rinkos veikimo. Tačiau norėčiau panagrinėti tam tikras susitarimo dalis, susijusias su taršos leidimų prekybos teisėmis. Pirmiausia mokėti turi teršėjas. Todėl negalime daryti kompromiso dėl aukciono, nes viską atiduoti nemokamai būtų visai beprotiška. Antra, jei šios priemonės privers verslą išsikelti iš Europos dėl anglies dvideginio nutekėjimo, verslui turi būti kompensuojama. Tačiau pasaulinkonvencija sumažina tokią riziką iki minimumo. Todėl nereikia veikti skubotai ir pirštais rodyti į aukas iki klimato konferencijos Kopenhagoje. Noriu pabrėžti, kad pramonei labai svarbios taisyklės, apimančios smulkųjį verslą, šilumos ir elektros energiją.
Iš klimato priemonių gauti pinigai turi būti investuojami į klimato priemones. Dėl to reikia paskirstyti gautas pajamas. Neturtingos valstybės yra susirūpinusios. Šiose valstybėse reikia pinigų priemonėms švelninti ir pagalbai; mūsų yra 27, o jų - 77.
Galiausiai norėčiau priminti mūsų nariams iš Prancūzijos, ką kartą sakgenerolas Ch. de Gaulle, kad politikoje reikšmės turi ne ketinimai, bet rezultatai. Veikti mums liko 24 valandos Parlamente ir trišalės diskusijos dėl taršos leidimų prekybos teisių.
Satu Hassi
Gerb. pirmininke, pirmą kartą šioje plenarinėje sesijoje kalbu angliškai, nes tikiuosi, kad mane išklausys pirmininkaujanti Prancūzija. Deja, dabar Tarybos siūlomas pastangų pasidalijimo modelis reikštų, kad taikydama tvarios plėtros mechanizmą ir bendro įgyvendinimo mechanizmą (angl. CDM/JI) Europos Sąjunga labiausiai išmetamų teršalų kiekį sumažins ne ES. Tai reikštų apie 70 proc. viso teršalų išmetimo mažinimo taikymą kitur, daugiausia besivystančioms šalims. Tai visiškai sužlugdytų mūsų klimato politikos patikimumą. Parlamento riba yra 50 proc. perkėlimo mastas, nes tai reikštų, kad dauguma teršalų išmetimų sumažinta bus pas mus.
Ši 50 proc. riba visuomet buvo ES klimato politikos kertinis akmuo per ilgus Kioto derybų metus. DidelTarybos pasiūlyta CDM kvota reikštų U formos posūkį ES klimato politikoje. Taigi visiems, norintiems sumenkinti ir apjuodinti ES klimato politiką, į rankas lengvai būtų įduotas svarus argumentas.
Tarpvyriausybinklimato kaitos grup(angl. IPCC) teigia, kad pramoninės valstybės turėtų sumažinti savo teršalų išmetimą 24-40 proc., o besivystančios valstybės - 15-30 proc. lyginant su įprastu teršalų kiekiu. Negalime du kartus įtraukti mažinti tuos pačius teršalus. Jei norime perkelti didžiąją dalį išmetamųjų teršalų kiekio, tai de facto reiškia, kad daugiau reikalaujame iš besivystančių valstybių nei iš savęs. Labai sunku įsivaizduoti, kaip tai gali paveikti tarptautines derybas, bet iš tiesų tikiuosi, kad pirmininkaujanti Prancūzija supranta šį esminį tarptautinės klimato politikos punktą.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gerb. pirmininke, iš esmės jau viską pasakėme apie energetiką ir klimato kaitą. Žinome, kad klimato kaita vyksta, tačiau taip pat žinome, kad pastebimas pasaulinis atšilimas vyko ir praeityje. Žinome, kad natūralioje aplinkoje anglis išmetama dažniausiai be žmogaus įsikišimo. Žmonijos indėlis į anglies išmetimą sudaro vos 4 proc. Pagrindinis CO2 šaltinis yra vandenynai, kuriuose esama 50 kartų daugiau anglies dvideginio nei atmosferoje.
Atskiros valstybės išmeta nevienodus anglies dvideginio kiekius. Didelius kiekius išmeta besivystančios valstybės, pavyzdžiui, Kinija ir Indija. Nesumažinus jų išmetamų kiekių, viena Europa negalės išspręsti šios problemos. Taip pat problema nebus išspręsta ir įdiegus apribojimus valstybėms, kuriose anglies išmetimo lygis aukštas. Tokių valstybių, kaip Lenkija, ekonomika ir toliau remsis iš anglies gaunama energija ir biokuru dar ilgą laiką. Šie šaltiniai ir toliau bus pagrindintokių ekonomikų varomoji jėga.
Išmetamo CO2 kiekio sumažinimas 20 proc. iki 2020 m. pagal siūlomas sąlygas sužlugdys tokias ekonomikas. Planas 50 proc. sumažinti išmetamo CO2 kiekį iki 2050 m. baigsis energetikos ekonominiu žlugimu ne tik Lenkijoje, bet ir daugelyje kitų valstybių, be abejo, dėl to kils visiška ekonominkatastrofa.
Todėl turime labai smulkiai išnagrinėti šią problemą ir imtis apsaugos veiksmų. Problemos sprendimas tikrai nebus rastas dvišaliuose Rusijos ir Vokietijos pokalbiuose, apeinant kitas valstybes nares. Šį klausimą turime svarstyti visi kartu ir ieškoti bendro sprendimo. Tikiuosi, kad Poznanės susitikimas ir vėlesnis Kopenhagos susitikimas padės pasiekti susitarimą ir rasti visiems naudingą sprendimą.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gerb. pirmininke, diskusijos Poznanėje ir po metų vyksiančios diskusijos Kopenhagoje turi pasisekti. Nebėra laiko viltingam tikėjimuisi ar kitokiam delsimui. Tik užvakar Europos Parlamentas itin didele balsų dauguma balsavo už K. H. Florenzo pranešimą, kuriame reikalaujama ambicingų tikslų, atitinkamo finansavimo ir tiesioginių priemonių, tačiau korumpuotas aljansas Taryboje ir Komisijoje stengiasi susiaurinti ir sumažinti šias numatomas priemones.
Nepriimtina, kad Taryba silpnina Parlamento vaidmenį, vien tik tam, kad įtiktų S. Berlusconį ir keletui kitų naujų Europos Sąjungos narių. Pirmojoje vietoje turi būti Europos piliečių interesai ir pačios Europos Sąjungos istoriniai interesai. Europos Sąjunga ir toliau turi būti lyderdedant šias pastangas ir vengti kenkti Europos Parlamento norui prisidėti.
Urszula Krupa
(PL) Gerb. pirmininke, energetikos ir klimato kaitos pakete esančių drastiškų sprendimų taikymas Europos Sąjungos valstybėms, kurių anglies teršalų išmetimas sudaro tik 15 proc. viso pasaulio kiekio, darys žalą ne tik Lenkijai, bet ir Europai bei pasauliui.
Senosios ES valstybės sumažino anglies teršalų išmetimą maždaug 3 proc., o keičiant ir modernizuojant pramonės procesus Lenkijoje teršalų kiekiai buvo sumažinti maždaug 30 proc. Nepaisant to, Europos Sąjunga reikalauja dar labiau sumažinti, nes tai turėtų reikšti solidarumą ir bendros naštos pasidalijimą, tačiau akivaizdu, kad iš tiesų žlugdytų mūsų pramonę ir skatintų milžinišką išlaidų didėjimą.
Be to, mes prieštaraujame neseniai įdiegtai CCS direktyvai. Dėl jos Lenkijai taps neįmanoma naudoti geoterminės energijos ir pasiekti 20 proc. atsinaujinančios energijos dalies tikslo. Priešingai, užuot užtikrinusi aplinkos apsaugą, direktyva gali tapti ekologinės katastrofos priežastimi. Anglies dvideginio išleidimas iš žemės sluoksnių gali tapti gyvybės žuvimo ir tektoninių judesių bei žemės drebėjimų priežastimi.
Andreas Mölzer
(DE) Gerb. pirmininke, Europa šyla greičiau, nei rodo pasaulinis vidurkis. Kaip žinote, per vieną dešimtmetį dėl gamtinių nelaimių patirtų sužalojimų skaičius padvigubėjo ir pasiekbeveik 14 mlrd. per metus. Todėl turime labai atidžiai apsvarstyti tolesnius žingsnius. Būtent čia vis dar turime problemų.
Šiuo metu svarstydami išimtis iš išmetamųjų teršalų prekybos, turime nepamiršti, kad energetikos įmonės begėdiškai apmokestino nemokamus leidimus ir pačios kauppapildomą pelną. Negalima leisti, kad taip nutiktų vėl. Mums nebereikia jokių tinkamai neapsvarstytų skubotų veiksmų, antraip bus fiasko, kurį patyrėme dėl ekologiško kuro. Laukimas nulinių teršalų iš automobilių yra bevertis, jei elektrą imsime iš anglimi kūrenamų elektrinių.
Tačiau, mano nuomone, esant tokiai padėčiai gana juokinga branduolinę energiją liaupsinti kaip nekenksmingą aplinkai. Jei kas metai dūmais paleidžiami milijardai būtų naudojami atsinaujinančiai energijai, galbūt iš viso niekada neturėtume energetikos problemų ir, be abejo, žengtume tvirtą žingsnį CO2 išmetalų mažinimo link.
Be to, reikėtų atminti, kad ilguoju laikotarpiu turime skatinti viešojo transporto subsidijavimą ir prekių vežimą traukiniais.
Péter Olajos
(HU) Ačiū, gerb. pirmininke. Visi esame pasiryžę stabdyti klimato kaitą, užkirsti kelią pasaulinei ekologinei katastrofai, kuri kelia grėsmę žmonijai. Be abejo, žinome, kad tai sudarys dideles išlaidas, kurias mes, piliečiai, anksčiau ar vėliau vienokiu ar kitokiu būdu pajusime.
Taip pat žinome, kad kuo vėliau imsimės veiksmų, tuo didesnbus padaryta žala, tuo labiau procesai taps negrįžtami ir tuo daugiau turėsime mokėti. Klausimas susideda iš dviejų dalių: ar esame pakankamai drąsūs, kad galėtume imtis veiksmų pirmieji ir paaukotume tai, ką turime paaukoti, ir kaip pasidalinsime naštą tarp įvairių socialinių sluoksnių ir ekonominių veikėjų.
Iš mums pateikto teisėkūros paketo matyti, kad Europos Sąjunga pasirengusi imtis veiksmų, tačiau, deja, taip pat matyti, kad įgyvendinimo prasme paketas yra šališkas, nenuoseklus ir taikomi dvigubi standartai. Kai kurioms valstybėms narėms 2020 m. leidžiama daugiau išmesti teršalų, nei 2010 m. nustatyta Kioto protokole. Tačiau kitoms, jau gerus rezultatus rodančioms valstybėms, nesuteikiama tinkamos iniciatyvos.
Kodėl užmerkiame akis prieš faktą, kad kai kurios valstybės narės ntrupučio nesirūpina savo pažadais, o kitos sutinka milžiniškai aukotis? Taip pat nesuvokiama, kodėl cemento pramonturėtų mažinti teršalų išmetimą dvigubai, lyginant su atliekų pramone ar transportu. Ministre, drąsi vyriausybyra ne ta, kuri drįsta skirti griežtą bausmę bendrovėms, bet ta, kuri yra tiek pat griežta sau. Protinga vyriausybyra ne ta, kuri iškelia piliečių pinigus į užsienį pagal Švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM), bet ta, kuri investuoja namuose, pačioje ES, mažindama energetinį priklausomumą, kurdama naujas rinkai tinkamas švarias technologijas.
Dabartinpasaulinekonomikos recesija nėra priežastis nesiimti veiksmų, priešingai, tai yra galimybpasiekti lūžį. Europos istorinatsakomybir galimybtaip pat reiškia pirmaujančio vaidmens prisiėmimą šioje trečiojoje pramonės revoliucijoje. Dėkoju už dėmesį.
Guido Sacconi
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti savo kolegoms nariams, pirmiausia mano frakcijos pirmininkui M. Schulzui, kuris teisingai pabrėžpraėjusį pirmadienį pasiektą rezultatą dėl susitarimo dėl reglamento, kuriame nustatytas reikalavimas sumažinti iš motorinių transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį.
Norėčiau paaiškinti, specialiai sutaręs su pirmininkaujančia Prancūzija, kuri nuveikpuikų darbą, - pasakyti neoficialiai - kodėl - grįžtu prie automobilių temos, - taip skubėjau pasiekti šį susitarimą, kad laikiau koją ant akseleratoriaus. Taip elgiausi dėl dviejų priežasčių: pirmiausia maniau, kad labai svarbu stumti į priekį šį paketą, net jeigu tai būtų dėl vieno klausimo, ir parodyti, kad iš tiesų įmanoma - sudėtinga, bet įmanoma - suderinti skirtingus reikalavimus, t. y. aplinkos apsaugą ir kovą su klimato kaita ir ekonominius konkurencingumo, socialinių klausimų ir užimtumo aspektus. Žinome apie dabartinės krizės mastą automobilių pramonėje, todėl toks elgesys šiuo metu siunčia ypač svarbų signalą.
Tačiau koją ant akseleratoriaus laikiau ir dėl kitos priežasties. Maniau, jog būtų daug geriau užbaigti šį klausimą iki kitą savaitę vyksiančios Europos Vadovų Tarybos, kad - pasakysiu šiurkštokai - niekas negalėtų įsikišti. Joks valstybės ar vyriausybės vadovas negalės prikišti rankų prie reglamento. Kreipiuosi į savo kolegas narius, kurie, kaip C. Davies kritikavo šį susitarimą, tačiau nepagalvojo, kad būtų buvę dar geriau, jei ir kitos temos, - pavyzdžiui, C. Davieso tema, kur viskas jau parengta, kad būtų galima pasiekti susitarimą, - būtų užbaigtos. Jei dar suteiksite man minutėlę, norėčiau Jums, gerb. J. L. Borloo, kai ką pasakyti: ne visuomet mums čia pavyksta prieiti vieningą nuomonę, todėl nenusiminkite ir neleiskite pasikartoti panašiai padėčiai, kokia įvyko vakar dėl atsinaujinančios energijos, kai viena valstybė, deja, mano paties, vetavo pasiūlymą ir susitarimą padarneįmanomą.
Johannes Lebech
(DA) Gerb. pirmininke, įdomu dalyvauti derybose dėl klimato paketo: iš pradžių komitete, vėliau trišalėse derybose, kuriose dalyvauju kaip oponuojantis pranešėjas dėl pastangų pasidalijimo direktyvos. Čia, Parlamente, parodėme didžiulį gebėjimą siekti kompromisų ir teikti idėjas, kurios galėtų gerinti Komisijos pasiūlymą, nes visi puikiai suprantame, kad jei norime turėti rimtą Kioto susitarimo pakaitalą, posėdžiaudami Kopenhagoje privalome pateikti ambicingą pasiūlymą.
Dabar laukiame būtent Tarybos. Norėčiau atkreipti dėmesį į keletą svarbių problemų. Labai svarbu, kad Taryba suprastų, kad jei valstybės narės nori lankstumo, turi būti suteikta garantija, kad bus pasiekti tikslai, turi būti pateikta ataskaitų forma ir nustatytos pasekmės už tikslų neįgyvendinimą. Tuščiais pažadais pasaulinio atšilimo nesustabdysime. Taip pat turi būti aiškiai pasakyta, kad mes negalime paprasčiausiai nupirkti visų teršalų mažinimo kvotų iš ES nepriklausančių valstybių. Priešingai, daugiausia pastangų turi būti padaryta Europoje. Visa kita yra nei rimta, nei patikima, ir jei iš tiesų norime pasiekti tarptautinį susitarimą dėl klimato, toks elgesys gali būti vertinamas kaip žinia, kad mes jau įnešėme savo dalį ir nieko negalime padaryti daugiau. Be to, mums neturi pritrūkti motyvacijos Europoje modernizuoti energetikos technologijas ir šiuo paketu privalome užtikrinti žengimą į tokią ateitį, kurioje energijos naudojimą grįstume CO2 atžvilgiu neutraliomis energijos formomis. Praėjusiais metais ES valstybių ir vyriausybių vadovai pažadėjo imtis lyderių vaidmens šiame klimato fronte - tai rodo pasiryžimą. Parlamentas pasirengęs. Dabar Taryba turi parodyti savo valią siekti rezultatų, kad visi galėtume šiais metais gėrėtis klimato paketu, kaip geriausia Kalėdų dovana.
Caroline Lucas
Gerb. pirmininke, suprantu pyktį ir nusivylimą visų teisingai kritikuojančių šiuos žmones Parlamente ir Taryboje, kurie stengiasi sužlugdyti mūsų pasiryžimą pasiekti ambicingą susitarimą dėl klimato ir energetikos paketo.
ES dabar kelia klausimą dėl savo pačios 30 proc. įsipareigojimo, siekdama atsisakyti savo pačios mažinimo pastangų, karpydama elektros energijos ir visos kitos pramonės aukcionų reikalavimus, diegdama automobilių efektyvumo standartus, kurie blogesni už dabar galiojančius, ir nusikalstamai negebėdama skirti lėšų solidarumui su besivystančiomis valstybėmis. Visa tai reiškia, kad ES klimato paketas vis tuštėja ir Europos politikams nebus atleista už tokį didžiulį politinės lyderystės žlugdymą.
Noriu paprieštarauti vienai šiandien jau kelis kartus girdėtai nuomonei. Neturime rinktis tarp ekonomikos krizės sprendimo ir klimato krizės sprendimo. Turėtume finansų krizę naudoti kaip galimybę iš esmės keičiant mūsų ekonomikos akcentus ir kryptį, kad ekonomika būtų iš tiesų tvari ir tai iš tiesų duotų naudos aplinkosaugos ir ekonominiu požiūriais. Tai kritinis paties ES projekto išbandymas ir negalime šioje vietoje sau leisti susikirsti.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Gerb. pirmininke, šiandien diskutuojame dėl energetikos ir aplinkos apsaugos. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis klimato kaitai yra tikras, nors šiuo metu nepakankamai įvertinami kiti veiksniai.
Norėčiau pabrėžti, kad veiksmai šiuo klausimu turi būti pasaulinio pobūdžio. Kitu atveju, koks bus mūsų drastiško išmetamų teršalų kiekio apribojimo rezultatas, jei kitos valstybės nedarys to paties? Tiesiog Europos prekės taps nekonkurencingos ir mūsų rinkose dominuos tie, kas neįdiegs tokių apribojimų.
Taip pat privalome atsižvelgti į tokių valstybių, kaip Lenkija, padėtį, kurioje elektros energijos gamybos pramoniš esmės grindžiama anglimi. Reikėtų pripažinti milžinišką pažangą, kurią pastaruoju metu mažindamos išmetamos anglies kiekius pasiektokios valstybės.
Todėl energetikos ir klimato kaitos paketas turi pasižymėti solidarumu ir gebėjimu atsižvelgti. Paketas taip pat turi būti naujoviškas, remti ekonomiką ir aplinką, užtikrinant saugumą ir žvelgiant į ateitį, kadangi tai ypač svarbu, esant tokiam dideliam ekonomikos nuosmukiui.
Eva-Britt Svensson
(SV) Gerb. pirmininke, 2007 m. kovo mėn. ES valstybių ir vyriausybių vadovai pažadėjo, kad iki 2020 m. ES sumažins savo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą 20 proc. Vien šio įsipareigojimo nepakanka, kad sustabdytume atšilimą iki magiškos 2 ºC ribos, kuri, mokslinių tyrėjų teigimu, reikalinga. Nepaisant to, tai buvo pažadas mūsų piliečiams ir žingsnis teisinga kryptimi. Todėl aš su dideliu susirūpinimu stebiu, kaip šio tikslo pasiekimo priemonė, klimato kaitos paketas, kiekvieną dieną tampa vis labiau ir labiau bejėgiškesnis.
Praėjusį pirmadienį tarp pirmininkaujančios Prancūzijos ir Parlamento didžiųjų frakcijų buvo pasiektas neoficialus susitarimas dėl to, kaip mažinsime anglies teršalų išmetimą iš automobilių. Rezultatą ypač lengva įvertinti: kaip paprastai, automobilių pramonės verslo labui. Visiškai nesuvokiama! Dar 1995 m. Komisija pasiūlė, kad anglies išmetimas būtų apribotas iki 120 g. Dabar praėjus trylikai metų tikslas dar kartą atidėtas. Tai lėmvisų teisės aktų, kuriiuose laipsniškai nustatomas reikalavimus turinčių atitikti automobilių skaičius, neveiksmingos finansinės baudos, spragos.
Jau pavargau klausyti, kaip finansų krize naudojamasi kaip pretekstu neprisiimti atsakomybės dėl klimato poveikio. Automobilių pramonturėjo daugiau nei dešimtmetį, kad pereitų prie ekologiškesnių technologijų. Tai ne finansų krizės rezultatas, tai vykstančios perteklinės gamybos ir automobilių pramonės negebėjimo keistis rezultatas.
Derybos dėl taršos leidimų prekybos taip pat pasiekgalutinį etapą. Rezultatai taip pat neatrodo geri klimato požiūriu. CDM projektas yra tipiškas pavyzdys. Be abejo, privalome remti klimato projektus besivystančiose valstybėse, tačiau tai turi būti daroma kartu mums patiems mažinant teršalų išmetimą, o ne jį keičiant.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gerb. pirmininke, prisidengusios kilniais aplinkos apsaugos tikslais turtingiausios valstybės ir bendrovės per jėgą stumia klimato kaitos paketą, kuris smogs mažiausiai pasiturinčioms Europos Sąjungos valstybėms. Esant pasaulinei krizei valstybėse, įskaitant Lenkiją, puolama kasyba ir elektros gamyba, ir tai daroma ekonominio augimo stabdymo sąskaita bandant sukelti masinius atleidimus. Aš irgi pritariu, kad būtų mažinami išmetami anglies kiekiai Europoje ir pasaulyje, tačiau ne bet kokia kaina.
Negalime uždaryti anglimi kūrenamų elektrinių ar anglies kasyklų per vieną naktį. Dar ne per vėlu parengti protingą visoms valstybėms priimtiną kompromisą. Tačiau toks kompromisas galimas tik tuomet, jei bus atsižvelgta į specifines nacionalinių ekonomikų savybes. Kitu atveju susidursime su diktatu ir neteisybe - tam pritarti negalime.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
(DE) Gerb. pirmininke, anglies surinkimas ir saugojimas yra tik mažas bendro klimato paketo sraigtelis. Tačiau ir maži sraigteliai ir rateliai yra reikšmingi. Būtent todėl labai svarbu, kad mes, Europos Sąjunga, atlaisvintume kelią parodomiesiems projektams kurti, nes nemažinant dedamų pastangų kitose srityse, galima sukurti naują pramonę, pereinamąją CO2 saugojimo technologiją.
Pasaulyje trys svarbiausi parodomieji projektai turi kitų tikslų, t. y. spartinti naftos ir dujų gamybą. Tačiau mums reikia savų Europos parodomųjų projektų, nes mes atsakingi už kasyklas, už technologijas ir už reguliavimo pagrindus, kuriuos privalome įdiegti Europoje laikotarpiu po kasyklų uždarymo.
Turime problemų, susijusių su finansavimu, bent jau taip sakoma. Netikiu, kad tai tikrosios problemos. Mes skiriame - taip rodo skaičiai - 1 800 mlrd. EUR finansinę pagalbą bendrovėms ir bankams ir injekcijoms verslui skatinti. 1 800 mlrd. - ir neturime 10 ar 5 mlrd. Skirti naujoms technologijoms, kurios gali būti pasaulinės svarbos.
Ką tik grįžau iš Kinijos. Ten kalbėjome apie CCS technologiją, nes ateityje Kinija apie 60 proc. savo energijos gamins iš anglies. Šios technologijos reikia visiems - Pietų Afrikai, Amerikai, JAV ir Rusijai - o Europoje niekaip nesugebame šių technologijų pakelti nuo žemės. Manau, kad mes ir Taryba turėtume dėti pastangas gauti lėšų iš visų įmanomų priemonių, įskaitant ETS ir kitas, kad nutiestume kelią šiai technologijai pasaulyje.
Dariusz Rosati
(PL) Gerb. pirmininke, klimato kaitos problema yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriuo susiduria žmonija. Europos Sąjunga parengambicingą programą iki 2020 m. sumažinti išmetamos anglies kiekį 20 proc., pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaminamos energijos dalį.
Tokie planai rodo, kad Sąjunga nori būti pasaulio lyderkovoje su klimato kaita, tačiau Europos Sąjunga yra ne sala ir negali veikti viena. Jei neįtikinsime savo partnerių visame pasaulyje imtis tokių pat ambicingų žingsnių, negalėsime įspręsti problemos, nepaisant didžiausių mūsų pastangų.
Siūlomus pakeitimus reikia kuo geriau parengti, kad būtų galima kiek galima labiau sumažinti bet kokiu atveju būsiančias dideles išlaidas ekonomikai ir taip sumažinti subjektams tenkančią naštą. Vertindamas Komisijos pasiūlymą šiuo požiūriu, norėčiau išskirti du pavojus.
Pirma, energijos gamintojai anglies taršos leidimus turės pirkti aukcione, tai stipriai padidins energijos kainas, ypač tose valstybėse, kuriose svarbiausia reikšmelektros energijos gamyboje tenka angliai. Šis dalykas tokiose valstybėse turės nepalankų poveikį namų ūkių finansams ir verslo konkurencingumui. Problemą iš dalies galima išspręsti nustatant gaires. Taikant tokį metodą, atlyginama už pačius efektyviausius toje kuro kategorijoje sprendimus, šitaip sudarant sąlygas pasiekti anglies teršalų mažinimo tikslą daug mažesnėmis sąnaudomis.
Antra, dabar siūloma teisių paskirstymo teršalų išmetimui sistema yra gerokai palankesnpramonės sritims, kuriose esama anglies nutekėjimo rizikos, ir nepalanki šilumos ir elektros gamintojams. Tiesą sakant, turtingesnės valstybės statomos į privilegijuotą padėtį ir neatrodo, kad tai būtų sąžiningas sprendimas.
Paskirstymo sistema turėtų būti kuriama užtikrinant, kad mažiau pasiturinčios valstybės nepralaimėtų kitų atžvilgiu. Atrodo, kad sąžiningiausia sistema - paskirstyti aukcione gautas pajamas remiantis bendruoju vidaus produktu.
Raginu Komisiją ir Tarybą rasti protingą sprendimą, kad stengiantis siekti šių tikslų nebūtų kenkiama mūsų ekonomikos konkurencingumui ir nesumažėtų pragyvenimo lygis.
Fiona Hall
Gerb. pirmininke, dėl mūsų pranešėjo ryžto pasiekėme milžiniškos pažangos derybose dėl atsinaujinančios energijos. Nuvyltai, kad praėjusį vakarą nepasiekėme visiško susitarimo, tačiau viena probleminsąlyga apima ne tik 20 proc. iki 2020 m. tikslo išlaikymą: Europos Parlamento nariai ilgai ir sunkiai dirbo, kad užtikrintų teisinį aiškumą taikant lankstumo priemones, kuriomis valstybės narės gali naudotis kaip pagalba, siekdamos atsinaujinančios energijos tikslų. Atsiranda rizika, kad 2014 m. persvarstant lankstumo priemones gali būti panaikintas visas šis geras darbas. Esama rizikos, kad bus pakenkta didelio masto atsinaujinančios energijos plėtrai ir ekologiškoms darbo vietoms, kuriomis žadamas renesansas tokiems Europos regionams, kaip manajam, t. y. Šiaurės rytų Anglijai. Būtent todėl negalime pasiduoti ir sutikti su tokiu tekstu, kurio primygtinai reikalauja tik viena valstybnarė.
Tačiau didelteigiama pažanga buvo pasiekta dėl atsinaujinančios energijos direktyvos. Parengėme tvirtą tekstą dėl biokuro ir svarbiausia primygtinai reikalaujant Parlamentui, dabar bus skirta dėmesio netiesioginiam žemės naudojimo keitimui. Taip pat džiaugiuosi, kad valstybės narės privalės skatinti efektyvų energijos vartojimą, kad lengviau pasiektų atsinaujinančios energijos tikslus.
Šiuo metu privalome skirti visas jėgas Atsinaujinančios energijos direktyvai ir, be abejo, visam klimato paketui. Teisės aktai turi gerai veikti ES naudai ir jie turi būti svarus pasaulinėse derybose teikiamas pasiūlymas.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Gerb. pirmininke, Europa buvo pionieranksčiau, ji taip pat nori būti svarbiausia veikėja ir Kopenhagoje.
Be abejo, pasaulis mus stebi ir vertina, tačiau pasaulis įdėmiai stebi ir B. Obamos administraciją. Ir esame teisūs vertindami, kaip atliekamas darbas, nes šioje srityje mes dar veikiame nepakankamai. Nepakankamai veikiame teršėjų atžvilgiu ir svarbiausia, kad derybas dėl energetikos ir klimato kaitos paketo paliekame valstybėms narėms. Asmeniškai aš praradau tikėjimą. Jau ilgą laiką be naudos skambiname pavojaus varpais. Anapus Atlanto didžiausias pasaulio teršėjas paskelbė, kad iki 2020 m. sumažins išmetamų teršalų kiekį iki 1990 m. lygio, t. y. 60 proc. Be to, jis nori tiesiogiai per aukcioną parduoti visą 100 proc. kvotą. Klausiu jūsų: ar čia esama kieno nors kaltės? Be abejo, patapšnojame patys sau per petį už dideles pastangas, nors žinome, kad iš tiesų nepasieksime to, ko reikalauja Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos mokslininkai.
Jungtinėse Valstijose profesinės sąjungos pritardėl perėjimo prie mažai anglies išmetančios ekonomikos. Tai iš tiesų turėtų įkvėpti mūsų gamintojus, kurie pernelyg užsiėmę ir aplinkos, finansų ir ekonomikos krizių pretekstu atleidinėja darbuotojus, nors metų metus kauppelną, kuris nebuvo paskirstomas darbuotojams, ir metų metus derėjosi dėl savanoriškų susitarimų dėl taršos, kurie irgi buvo nesėkmingi.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gerb. pirmininke, didžiausi klimato pokyčiai vyksta dėl saulės skleidžiamos šilumos: saulmūsų planetą aprūpina maždaug 96 proc. šilumos. Pernelyg didelis CO2 ir metano išmetimas daro žalingą poveikį aplinkai, todėl turi būti sumažintas.
Norint išeiti iš šios aklavietės, reikia įgyvendinti radikalias technines ir organizacines priemones, kurios spartintų elektros energijos gamybą iš atsinaujinančių šaltinių, didintų švarios energijos gamybą ir greitintų visus veiksmus, didinančius veiksmingą energijos vartojimą ir taupymą.
Norint to pasiekti, be abejo, reikia restruktūrizuoti išlaidas ir užtikrinti tokioms priemonėms skiriamų lėšų mobilumą, tačiau dėl tokių priemonių negali būti drastiškai didinamos elektros kainos. Tai būtų nepriimtina Europos visuomenei ar Europos pramonei. Dėl šios priežasties dabartinę paketo versiją reikia iš esmės pertvarkyti.
Martin Callanan
Gerb. pirmininke, džiaugiuosi, kad turiu galimybę prisidėti prie šios dienos diskusijų. Iš esmės dalyvavau PPE-DE frakcijos vardu rengiant G. Sacconio pranešimą dėl CO2 išmetalų iš automobilių, dalyvavau trišalėse diskusijose ir norėčiau pagerbti pranešėjo darbą, nes jis padėjo užtikrinti, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šio teisės akto. Galiu pranešti, kad praėjusį vakarą PPE-DE frakcija sutarė, kad balsuodami plenarinėje sesijoje turėtume pritarti susitarimo projektui.
Dėl šio teisės akto jau susitarta ir jis leis užtikrinti, kad skatintume transporto priemonių gamintojus pereiti prie švaresnių, ekologiškesnių ir veiksmingesnių automobilių gamybos ir, tikėkimės, tai padaryti tvariu būdu, t. y. neaukojant darbo vietų ir pramonės gerovės. Kaip ir F. Hall, aš irgi atstovauju Šiaurės rytų Anglijai ir mano regione yra daug tūkstančių su automobilių gamybos pramone susijusių darbo vietų; tikiuosi, kad nei vienos iš jų minėtas teisės aktas nepaveiks.
Norėčiau tarti žodį apie pažangą. Buvau ypač susirūpinęs, kad, rengiant šį teisės aktą, Taryboje ir Parlamente viskas vyko pernelyg greitai, kartais net be reikalo skubant. Daug kartų teko gauti 60 puslapių dokumentą likus valandai iki tikrųjų oficialių trišalių derybų pradžios. Netgi prieš galutines trišales diskusijas pirmadienį Komisija vis dar teiktechninius teksto pakeitimus, nors iki pačių derybų pradžios buvo likusios kelios minutės.
Nemanau, kad tai tinkamas būdas veikti. Manau, blogai, kad rengiant šį svarbų teisės aktą nei Taryboje, nei Parlamente nebuvo atliekama tinkamo kruopštaus įvertinimo. Suprantu, kad taip vyksta darbas ir dėl kitų klausimų. Iš tiesų manau, kad labai svarbu, jog visi šie teisės aktai būtų tinkamai kruopščiai tikrinami ir kad visi turėtų galimybę prisidėti prie diskusijų. Privalome užtikrinti, kad šiuos labai svarbius teisės aktus tinkamai parengtume ir kad nebūtų klaidų, kurias aptiktume ateityje.
Hannes Swoboda
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, turėjau garbės frakcijos vardu pateikti nuomonę dėl Pirmininko J. M. Barroso pasiūlyto klimato paketo. Tuo metu sakiau, kad savo frakcijos vardu nuoširdžiai pritariu aplinkosaugos politikos tikslams. Pritariu ir dabar. Dėl to negalime keisti savo nuomonės. Tačiau aš jau tada kalbėjau apie anglies nutekėjimo problemą, ir man buvo aišku, gerb. Komisijos nariai, kad Komisija nepakankamai nuveikšioje srityje. Todėl reikia pasivyti ir nuveikti tuos darbus dabar.
Dėkoju pirmininkaujančiai valstybei, kad ji iš tikrųjų stengėsi rasti sprendimus kartu su Parlamento nariais. Kalbame ne apie tikslų atsisakymą, bet apie tinkamo pradinio pranašumo suteikimą pramonei, kuri jau naudoja naujausias technologijas, o ne apie tokios pramonės privertimą palikti Europos Sąjungą ir kartu pasiimti darbo vietas ir aplinkos taršą.
Jau minėta gairių sistema taip pat turi būti tinkamos formos. Tai ir galimybių patikimam planavimui sudarymo klausimas. Nėra prasminga nustatyti principą dabar ir atidėti jo įgyvendinimą keleriems metams, kol Komisija parengs detales. Bendrovėms reikia patikimo planavimo, kad jos galėtų investuoti jau dabar.
Paskutinis svarbus aspektas: pajamos už didesnius išmetalų kiekius iš tiesų turėtų būti vėl naudojamos aplinkosaugos tikslams: arba pačioje mūsų pramonėje, kad ji galėtų atsinaujinti ir turėtų galimybę atsilaikyti prieš aplinkosaugos iššūkius, arba netgi už Europos Sąjungos ribų. Nemanau, kad finansų ministrams turėtų būti leista dingti kartu su pinigais. Pinigai turėtų būti skirti aplinkos apsaugai.
Holger Krahmer
(DE) Gerb. pirmininke, ES aplinkosaugos politika šiuo metu iš tikrųjų realiai tikrinama. Prastėja Europos ekonomikos veiklos efektyvumas, o mes svarstome, kaip mūsų pramonei sukurti papildomų kliūčių.
Tikimasi, kad prekyba taršos leidimais sumažins teršalų išmetimą, tačiau pirmiausia ji padidins išlaidas. Dėl to didėja pavojus, kad bus iškeltos darbo vietos. Šiuo metu kitos pasaulio šalys ramiai mus stebi. Kinija iš tiesų laukia geros progos, ir tuomet plienas bus gaminamas ten ir nebebus gaminamas Europoje.
Ne šiaip sau šią savaitę 11 000 plieno pramonės darbuotojų Briuselyje parodė, kad nori išsaugoti savo darbo vietas. Labai džiaugiuosi dėl to, ką H. Swoboda ką tik sakapie gairių sistemą, tačiau socialdemokratai įžvalgumą parodlabai vėlai.
Esu įsitikinęs, kad gerokai pervertiname savo svarbą, jei manome, kad galime daryti svarią įtaką pasauliniam klimatui politinėmis priemonėmis. XXI a. bus sėkmingos tos visuomenės, kurios protingai atsakys į du klausimus: iš kur gauname energiją ir kaip efektyviai ją naudojame? Ypač brangi ir ideologinCO2 šalinimo politika, kurią šiuo metu vykdome Europoje, sėkmės neatneš.
Angelika Niebler
(DE) Gerb. pirmininke, gerb. Tarybos Pirmininke, gerb. Komisijos nariai, kolegos nariai, manau, kad klimato kaitos paketas yra teisingame kelyje. Šiandien dvi turimas pranešimo minutes norėčiau išnaudoti taršos leidimų prekybos sistemai aptarti, nes ši tema man artimiausia.
Leiskite šiuo aspektu pažvelgti anapus Atlanto - į JAV. Ką daro amerikiečiai? Barackas Obama pateikplaną "Amerikos naujoji energetika". Jį skaitant galima gėrėtis, nes plane nustatyti tikslai yra tokie pat kaip ir mūsų. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimas iki 2020 m., atsinaujinančios energijos dalies didinimas, naftos vartojimo mažinimas, milijono hibridinių transporto priemonių pristatymas iki 2015 m. Visi šie projektai ir tikslai mums labai gerai pažįstami ir jiems galima tik pritarti.
Tačiau svarbiausias klausimas yra toks: kaip amerikiečiai ketina tai padaryti? Būtent čia slypi didžiausias skirtumas lyginant su tuo, ką mes darome Europoje. Amerikiečiai smarkiai investuoja į savo pramonę. Amerikos Vyriausybrengia ekonomikos atgaivinimo programą, kurios vert500-700 mlrd. JAV dolerių ir sako, kad didžioji dalis pinigų bus skirta atsinaujinančios energijos ir ekologiškų technologijų plėtrai. Pažvelgę į amerikiečių rinkimų manifesto detales pamatytume, kad ten kalbama apie milijardų investicijas pramonei remti, kad ji iš tiesų pasiektų pasaulinės rinkos lygį.
O ką darome mes? Peržvelgusi išmetamųjų teršalų prekybos sistemą matau, kad savo pramonę apmokestiname 70 mlrd. EUR per metus. 70 mlrd. EUR papildomų mokesčių pramonei. Manau, kad tai ir yra atsakymas į klausimą, kaip išsaugoti vietinės pramonės konkurencingumą ir apsaugoti darbo vietas, kad neišsikeltų iš Europos.
Galiu tik pritarti klimato apsaugos paketo reglamentui, kuriame užtikrinama, kad mes neturime turėti anglies nutekėjimo ir kad mūsų vietinpramonbūtų išlaikoma Europoje.
(Plojimai)
Atanas Paparizov
(BG) Norėčiau pažymėti, kad man ir mano kolegoms labai svarbu, kad diskusijose dėl klimato ir energetikos būtų pasiektas toks rezultatas, kad Europa galėtų būti diskusijų dėl tarptautinio susitarimo lyderė. Tačiau taip pat su liūdesiu turiu pareikšti savo nusivylimą, kad nebuvo pasiekta pažangos dėl vieno iš Centrinės ir Rytų Europos valstybėms svarbiausio klausimo, t. y. jų įdėtų pastangų pripažinimo mažinant išmetamus teršalus laikotarpiu nuo Kioto protokolo pasirašymo iki dabar. Manau, kad reikėtų rasti sprendimą, kad taikant kompensavimo priemones, būtų atsižvelgiama į šių valstybių įdėtas pastangas, nes per pastaruosius metus labai aktualios buvo jų ekonominio vystymosi lygio ir ekonomikos pertvarkymo temos.
Džiaugiuosi, kad J. L. Borloo paminėjo kitą savaitę rengiamą posėdį, kuriame gali būti padaryta pažanga šiuo klausimu. Elektros energijos prekybos kvotų požiūriu, labai svarbu, kad šiame procese būtų atsižvelgiama į šio sektoriaus integraciją įvairiose valstybėse. Kai kuriose valstybėse veikia ilgalaikiai susitarimai, todėl valstybėse, kuriose rinka nėra pakankamai susijusi su išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistema, laipsniškas minėtų kvotų įgyvendinimas būtų tinkamas sprendimas. Sveikinu sprendimo dėl anglies teršalų išmetimo paiešką ir manau, kad naujausia Komisijos šiuo klausimu pateikta informacija prisidės prie sprendimų, kuriais bus apsaugota su kaimyninėmis ne Europos Sąjungai priklausančiomis valstybėmis konkuruojančių valstybių pramonė, radimo.
Adina-Ioana Vălean
Gerb. pirmininke, ES turi galimybių tapti pasaulio lydere kovoje su klimato kaita, ir būtent to iš mūsų tikisi piliečiai. Todėl mums labai svarbu pasiekti susitarimą dėl klimato kaitos paketo per pirmąjį svarstymą ne tik norint pateisinti šiuos lūkesčius, bet ir siekti vykstant į Kopenhagą turėti bendrą poziciją. Norėčiau padėkoti savo kolegoms, kurie dirbo ilgas valandas, stengdamiesi tai pasiekti.
Labai svarbu išlaikyti ambicingus tikslus, tačiau tuo pat metu negalime ignoruoti stulbinamo finansų krizės poveikio Europos pramonės konkurencingumui, kurią ši krizpaveiklabai stipriai. Atsižvelgiant į šias naujas ekonomikos sąlygas, dar labiau svarbu tampa apsvarstyti labai įvairias pramonės infrastruktūras valstybėse narėse ir reikėtų pripažinti, kad kai kuriose iš jų pavyko įgyvendinti spartaus ir didelio masto pertvarkymą ir atnaujinimą.
Būtent todėl turime pasiūlyti protingą ir tinkamą lankstumo principo pobūdį valstybėms narės ir pramonei, kad jos pasiektų savo CO2 teršalų išmetimo mažinimo tikslus.
Anders Wijkman
Gerb. pirmininke, kol mes diskutuojame dėl 20 proc. ar geriausiu atveju 30 proc. išmetamųjų teršalų sumažinimo iki 2020 m. vis daugiau ir daugiau mokslininkų teigia, kad mums reikia padaryti daug daugiau. Tokie yra vėliausi mokslo teiginiai po IPCC pranešimų, o svarbiausia žinia ta, kad klimato kaita ir daug sparčiau vyksta, ir yra daug svarbesnė, nei mokslininkai manvos prieš kelerius metus.
Didžiausią susirūpinimą kelia nauja informacija apie klimato sistemos, vandenynų ir žemės ekosistemų tarpusavio sąveiką. Vandenynai ir žemės augalai įslaptino atšilimą, iki šiol absorbuodami daugiau nei pusę žmogaus išmestų teršalų. Dėl pasaulinio atšilimo šiems teršalų sugėrimo pajėgumams kilo pavojus ir padėtis vis blogėja dėl pernelyg intensyvaus pagrindinių ekosistemų, ypač miškų, naudojimo ir naikinimo. Nors galime kontroliuoti teršalų išmetimą, negalime kontroliuoti tokios teigiamos mūsų planetos ekosistemos sąveikos. Taigi, manau, mūsų pastangos yra per menkos. Nepaisant to, turime priimti sprendimą, tikėdamiesi, kad žingsnis po žingsnio galime plėsti bendradarbiavimą su kitomis pasaulio šalimis.
Dėl paketo man susirūpinimą kelia klausimas dėl aukcionų rengimo. Mums reikia aukcionų, kad skatintume naujoves ir didintume pajamas itin reikalingai paramai, skirtai prisitaikyti ir žaliosioms investicijoms besivystančiose šalyse. Taip pat man susirūpinimą kelia siūlomo perkėlimo lygis. Mano nuomone, šitaip atidėliojame būtiną technologijų perkėlimą mūsų pasaulio dalyje.
Aktyviai dalyvavau derybose dėl atsinaujinančios energijos. Pati sudėtingiausia sritis buvo tvarumo kriterijai. Čia praėjusį vakarą su Taryba pasiekėme lūžį dėl ambicingesnio šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo naudojant biokurą ir dėl netiesioginio žemės naudojimo poveikio įtraukimo į gyvavimo ciklo analizę. Manau, kad tai rodo atsakomybę.
Leiskite pasakyti paskutinį dalyką. Klimato kaita skiriasi nuo visų kitų mūsų aptariamų klausimų. Galime derėtis, pavyzdžiui, dėl išsamaus biudžetų lygio, tačiau negalime derėtis dėl gamtos.
Libor Rouček
- (CS) Ponios ir ponai, šiandien mūsų aptariamas klimato kaitos ir energetikos paketas yra kompromisas. Tai kompromisas tarp pramonės interesų, poreikio apsaugoti aplinką ir, be abejo, užimtumo, t. y. poreikio išsaugoti darbo vietas Europoje, nes tai itin svarbu, atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę. Klimato ir energetikos paketas taip pat rodo kompromisą tarp išvystytos pramonės valstybių Europos Sąjungoje ir Europos valstybių, kurių pramonneturi tokio svarbaus vaidmens. Kaip ir visi geri kompromisai, taip ir šis pasižymi visų šalių padarytomis protingomis nuolaidomis. Tvirtai tikiu, kad galime pasiekti kompromisą, kuris tiks visoms valstybėms narėms, senosioms ir naujosioms, didelėms ir mažoms, turinčioms labiau ir mažiau išvystytą pramonę, esančioms Europos vakaruose, rytuose, šiaurėje ar centre. Galiausiai tai patvirtina susitarimas dėl siūlomų reglamentų dėl CO2 teršalų išmetimo iš transporto priemonių ir susitarimas dėl direktyvų dėl energijos iš atsinaujinančių šaltinių.
Ponios ir ponai, Europos Sąjunga daugeliu gyvenimo sričių kitiems pasaulio regionams rodo pavyzdį. Tai galima pasakyti ir apie energetikos ir klimato politiką. Esame gyvybiškai suinteresuoti patvirtinti klimato ir kaitos paketą kiek įmanoma greičiau ir imtis lyderių vaidmens kartu su naująja Amerikos administracija kitais metais Kopenhagoje.
Samuli Pohjamo
(FI) Gerb. pirmininke, geresnis atsinaujinančios energijos naudojimas ir tvaraus vystymosi skatinimas yra teigiami žingsniai regionams. Šie dalykai ne tik duos naudos klimatui, bet ir sukurs ten darbo vietų ir pagerins prieigą prie energijos. Tačiau reikėtų atidžiau atsižvelgti į tarpregioninius skirtumus. Pavyzdžiui, galutiniams sprendimams turi būti būdinga aiškesnis šalto šiaurės klimato ir itin didelės miškų pramonės svarbos įvertinimas. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad šiaurėje yra daug nusausintų pelkių, todėl ten labai svarbus yra energijos gamybos požiūriu medienos gaminamas ir taupiai naudojamos durpės. Tikiuosi, kad priimant galutinius sprendimus, bus atsižvelgta ir į tai.
Jerzy Buzek
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti pirmininkaujančią Prancūziją, kad ji daug dėmesio skyrenergetikos ir klimato kaitos paketui. Pirmiausia turėčiau padėkoti šiai valstybei, kad ji išklauspakartotinai Parlamente pareikštas pastabas, nors nepakankamai rimtai į jas atsižvelgė.
Mieli kolegos nariai, Europos Sąjunga sugebėjo išgyventi pačiomis sudėtingiausiomis aplinkybėmis. Dabar irgi atėjo tokia pat sudėtinga akimirka. Dabar gyvybiškai svarbu, kad išklausytume vieni kitus ir būtume atviri oponentų argumentams. Visuomet sugebėjome tai padaryti.
Taip pat norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir nuraminti C. Turmesą. Dėl mano paties valstybės galiu pasakyti, kad esame visiškai pasiruošę patvirtinti paketą kiek įmanoma greičiau. Parlamentas labai gerai žino apie pasiūlytus pakeitimus. Pakeitimai jokiu būdu nekelia pavojaus pagrindiniam paketo tikslui, t. y. išmetamiesiems teršalams mažinti.
Be abejo, mums reikia klimato kaitos paketo, ir jo reikia kiek įmanoma greičiau. Niekas to geriau nežino, nei Lenkija. Esame atsakingi už derybas Klimato konvencijoje ir žinome, kad be paketo negalėsime pasiekti pažangos pasaulinėse derybose. Tačiau turiu omenyje paketą, kuriame būtų pasiekti visi siūlomi tikslai, kartoju - visi tikslai - iki 2020 m., ir svarbiausia, kad jį galėtų lengviau priimti mūsų Europos ekonomika.
Tik toks paketas gali būti pavyzdys kitiems ir tik tokį paketą mes turime omenyje. Be to, tik stipri ekonomika, kuriai niekas negresia, galės investuoti į klimato apsaugą. Jei suvaržysime ekonomiką, iš kur gausime lėšų kovai su klimato kaita? Būtent todėl šios diskusijos yra labai svarbios ir todėl mums svarbu įsiklausyti vieniems į kitų argumentus.
Riitta Myller
(FI) Gerb. pirmininke, norėčiau pabrėžti tai, ką jau sakdaugelis kalbėjusių: dabar diskutuodami apie aptariamus sprendimus turime atminti, kad kalbame tik apie 2007 m. kovo mėn. valstybių ir vyriausybių vadovų priimtų sprendimų įgyvendinimą. Be to, privalome siekti įgyvendinti jau priimtus sprendimus.
Šiuo požiūriu labai svarbu tai, ką Komisijos narys S. Dimas pasakdėl lankstumo ir veiksmingo įgyvendinimo santykio. Mums reikia imtis veiksmų visoje Europos Sąjungoje ir noriu pareikšti savo pritarimą pranešėjai Satu Hassi, sakiusiai, kad mūsų pareiga yra priimti sprendimus Europos Sąjungoje. Tik taip galime užtikrinti tai, apie ką daugelis iš mūsų kalba, t. y. ekonomikos krizės įveikimą taikant ekologinių naujovių priemones ir investuojant į naujas technologijas ir naują vystymą. Jei neužtikrinsime šių reikalavimų taikymo, pramonnebus motyvuota pradėti naujos technologijos plėtros. Dėl šios priežasties esu šiek tiek susirūpinusi, kad ketiname leisti kai kurioms valstybėms taikyti specialų lankstumo principą, nes susiklosčius paties blogiausio scenarijaus aplinkybėms, tokios valstybės praloštų, t. y. jos negautų technologinės naudos, kurią gaus kitos ES valstybės.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Ilgalaikis iš atsinaujinančių šaltinių gaminamos energijos nacionalinio ir Europos lygmens politikos krypčių tęstinumas ir ilgalaikis investicijų tęstinumas yra pagrindiniai ekologiškos energetikos rinkos tvaraus vystymosi ir 2020 m. nustatytų tikslų pasiekimo ekonomiškai veiksmingu būdu faktoriai. Norint naudoti įvairias ekologiškas technologijas, reikia įvairių priemonių. Būtent nuo alternatyvių šaltinių išsivystymo ir naudojimo lygio priklauso tai, ar tokios priemonės bus tarifų schemos, pagalba investicijomis ar kitokios priemonės. Jos turėtų būti taikomos nesant žalingos konkurencijos tarp įvairių rinkos dalyvių energetikos sektoriuje. Tokia sudėtinga strategija turi galimybių prisidėti prie žalingų išmetamųjų teršalų mažinimo ir energetinio saugumo didinimo. Tai labai svarbi efektyvaus ekonomikos veikimo ir mūsų piliečių ramybės užtikrinimo sąlyga.
Françoise Grossetête
- (FR) Gerb. J. L. Borloo, gerb. A. Piebalgsai, gerb. S. Dimasai, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasveikinti pirmininkaujančią Prancūziją dėl jos dedamų pastangų, skirtų užbaigti šį klimato kaitos paketą.
Ir štai mes tai turime: kai diskutuojame apie klimato kaitos iššūkį, ant derybų stalo atsiranda finansų krizė. Būtent ekonomikos krizir mūsų žaliavų išteklių mažėjimas turėtų sudaryti sąlygas tikrajai tvariajai pramonės revoliucijai.
Todėl sakau "taip" tris kartus po dvidešimt tikslui; "taip" - švariems varikliams; "taip" atsinaujinančiai energijai ir energijos rūšių derinimui; tačiau sakau "ne" anglies nutekėjimui ir "ne" perkėlimams. Todėl turime remti mokslinius tyrimus ir naujoves ir padėti verslui ir ekonomikai kiek įmanoma neskausmingiau išgyventi šį pereinamąjį laikotarpį.
Susitarimas dėl CO2 teršalų išmetimo iš automobilių buvo gerai atliktas darbas, nors manau, kad baudos nustatomos vis dar netinkamai. Dėl anglies surinkimo ir saugojimo laukiame susitarimo dėl finansavimo. Dėl taršos leidimų reikia pasakyti, kad gyvybiškai svarbu rasti sąžiningą ir praktišką kelią pirmyn. Būtų galima džiaugtis kiekybinių slenksčių nustatymu. Tačiau žinome, kad dar daug reikia nuveikti. Labai svarbu pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą. Mūsų verslas ir pramontikisi pamatyti būsimų įsipareigojimų vaizdą. Todėl reikia planuoti savo investicijas.
Ką žmonės sakytų apie Europos Sąjungą, jei ji neužtikrintų susitarimo iki šių metų pabaigos? Europos Sąjunga, kuriai patinka manyti, kad ji rodo puikų pavyzdį kovoje su klimato kaita. Europos Sąjunga, kuri yra tokia ambicinga kovos su klimato kaita klausimu. Nedrįstu nįsivaizduoti, kaip absurdiškai atrodytų faktas, jei Europa nesugebės pasiekti susitarimo, tačiau vis tiek norės kitais metais Kopenhagoje visus įtikinti, kad ji yra teisi.
Todėl norėčiau palinkėti pirmininkaujančiai Prancūzijai sėkmės ir ją dar kartą pasveikinti su nuveiktu darbu.
Edite Estrela
(PT) Gerb. pirmininke, klimato kaita yra didelmūsų laikų problema. Būtina imtis skubių pasaulinio atšilimo lėtinimo veiksmų. Kopenhagos konferencija yra paskutingalimybišvengti žlugimo, nes iš Jungtinių Valstijų ateina teigiamų žinių. Prezidentu išrinkus B. Obamą, Europos Sąjunga privalo pateikti įtikinamą ir ambicingą pasiūlymą, kad būtų buriami ir kiti regionai.
Kalbant apie naštos pasidalijimą, problemą, kurią įdėmiai stebėjau kaip Socialistų frakcijos Europos Parlamente oponuojanti pranešėja, ir dėl kurios, tikiuosi, galėsime pasiekti susitarimą, turiu pasakyti, kad, mano manymu, pačios valstybės narės turi įsipareigoti mažinti išmetamus CO2 kiekius, o ne tik laukti išorės kreditų. Ekonomikos kriznėra, kaip sako daugelis žmonių, aplinkosaugos politikos rezultatas: ją sukėlžalingas valdymas ir greičiausiai tai yra politikos, o ne politikų kaltė.
Europos Parlamentas daro namų darbus: tikėkimės, kad tą patį daro Taryba, nepasiduodama nacionaliniam savanaudiškumui ir klaidingiems argumentams. Naujų technologijų plėtra suteikia galimybių ekonomikai ir darbo vietoms kurti.
Baigdamas, gerb. Tarybos Pirmininke ir mano mieli kolegos nariai, visus mus raginu dėti pastangas, kad pasiektume susitarimą per pirmąjį svarstymą. Pasauliui reikia tarptautinio susitarimo ir piliečiai tikisi, kad mes imsimės priemonių.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Klimato kaita vyksta daug sparčiau, nei mes numatėme. Jei Europos Sąjunga nori būti lyderJT posėdyje 2009 m. Kopenhagoje siekiant pasaulinio susitarimo dėl tikros kovos su klimato kaita po 2012 m., tuomet būtina sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą pačioje Europos Sąjungoje. Norint, kad naujosios valstybės narės efektyviai mažintų žalingą teršalų išmetimą, būtų labai gerai apsvarstyti laipsnišką 100 proc. aukciono taikymą elektros energijos gamybos sektoriuje ir pereinamųjų laikotarpių pratęsimą. Naujosios valstybės narės vis dar labai smarkiai priklauso nuo anglies, kuri yra pirminis energijos šaltinis. Tokiose valstybėse perėjimas prie alternatyviųjų energijos šaltinių vyksta lėčiau ir todėl griežtos žalingų išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės gali daryti ir nepageidaujamą socialinį poveikį. Raginu Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į iki šiol buvusį Kioto protokolo įsipareigojimų vykdymą ir kiekvienos atskiros valstybės narės tikrąjį pasirengimą, kad nustatytos priemonės būtų veiksmingos.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti visiems kalbėjusiems, įskaitant Komisiją, pirmininkaujančią valstybę ir savo kolegas narius, už nuveiktą darbą ir norą spręsti šį klausimą.
Pradėsiu pateikdama keturis punktus, kurie, mano manymu, yra esminiai, sprendžiant problemą. Pirma, dėl akivaizdžių priežasčių, t. y. dėl didelių mūsų planetos sričių plėtros visą laiką didėja anglies vartojimas - anksčiau taip nebuvo. Antra, dėl tokio didelio anglies suvartojimo didėja išmetamo CO2 kiekis. Trečia, privalome nepamiršti, kad pramonės konkurencingumas dabar yra nustatomas pasauliniu mastu. Ketvirta - ir tai ne mažiau svarbu - niekuomet negalime pamiršti, kad kalbėdami apie ekonomiką, pirmiausia kalbame apie žmones. Tai reiškia, kad jei ekonomika veikia puikiai, žmonių gerovirgi puiki, o jei ekonomika prasta - viskas pasisuka priešingai.
Paskutinieji du punktai reiškia, kad šiuo ypač sudėtingu metu, kai nėra tarptautinių taisyklių ir reikalavimų, taikomų tai pačiai pramonei kitose pasaulio dalyse, nereikia kenkti Europos pramonės konkurencingumui. Pirmieji du punktai reiškia, kad mums reikia realistinio, gyvybingo, taigi ir veiksmingo tarptautinio susitarimo, kuriame dalyvautų didelius CO2 kiekius išmetančios valstybės, kurios taip pat yra ir didelės anglies vartotojos. Be tokio susitarimo negalime veiksmingai pasiekti pagrindinio tikslo, t. y. sumažinti išmetamų CO2 kiekių.
Gerb. pirmininkaujančios valstybės ir Komisijos atstovai, ponios ir ponai, iš esmės lyderystreiškia formulės, sudarančios sąlygas mums siekti savo tikslų, pasiūlymą. Visa kita tėra tiesiog fantazija.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Nei viena Europos Sąjungos šalis dar nėra susidūrusi su tokio masto problemomis, kurios užgrius Lietuvą po metų. Aš turiu omenyje energetikos problemas. Pagal stojimo į ES sutartį Lietuva privalės uždaryti Ignalinos atominę elektrinę, kuri gamina apie 70 proc. reikalingos šaliai elektros energijos. Komisijos pasiūlyme Lietuvai leidžiama kiek padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, lyginant su 2005 m., tačiau jame neatsižvelgiama į Ignalinos atominės elektrinės uždarymo pasekmes, o juk po to Lietuvos elektrinės išmes beveik dvigubai daugiau tokių dujų. Po 2009 m. Lietuvai vienintelei iš Europos Sąjungos naujųjų šalių trūks taršos leidimų. Visa tai smogs ir pramonei, ir visam ūkiui, ir privatiems vartotojams. Manoma, kad elektros kaina pabrangs du kartus ar daugiau.
Didėjantis iškastinių energijos šaltinių naudojimas kasmet padidins emisijas 5 mln. tonų. Todėl apytikriai tokio dydžio išlygą Lietuva tikisi gauti pagal taršos leidimų prekybos sistemos taisykles metiniams neparduodamiems taršos leidimams iki to laiko, kol bus pastatyta nauja elektrinė. Klimato kaitos paketas yra nepaprastai svarbi ir opi sritis. Suprantu, kad kiekviena šalis turi savo sunkumų ir ypatybių. Labai nesinorėtų, kad išimčių prašymai sugriautų visą šį trapų dokumentą, taip reikalingą Europai ir visam pasauliui. Tačiau Lietuvos padėtis yra tikrailabai išsiskirianti, ypatinga dar ir tuo, kad neturime jungties su Vakarų Europos šalių elektros tinklais. Kviečiu trišalio dialogo dalyvius į tai atsižvelgti.
John Bowis
Gerb. pirmininke, dabar mūsų akys ir protai sutelkti į pagrindines problemas ir, manau, būtent todėl darome pažangą, tačiau, gerb. ministre ir gerb. Komisijos nary, šiandien neišgirdote balso, kurį, manau, turėjote išgirsti, tai yra mažas pajamas turinčių valstybių balso. Kai kurie iš mūsų ką tik grįžo iš AKR posėdžio Papua Naujojoje Gvinėjoje ir žinome, kad mažas pajamas gaunančios valstybės yra didžiausios mūsų buvusio augimo aukos ir joms reikia mūsų paramos.
Ramiojo vandenyno salos tiesiogine žodžio prasme skęsta bangose. Pasaulinis atšilimas į tą regioną neša naujas nelaimes, moskitai neša maliariją ir denge karštinę. Grįžę radome laiškų iš periferinių Europos jūrinių regionų, kuriuose sakoma lygiai tas pats. Jiems irgi žūtbūt reikia, kad imtumės veiksmų ir jiems padėtume.
AKR posėdyje matėme negebėjimo užkirsti kelią klimato kaitai ir ją suvaldyti pasekmes. Net jei pasiektume savo 2o tikslą, tai reikštų, kad 25 proc. sumažės vandens prieinamumas; tai reikštų, kad 10 proc. sumažės pasėlių derlius; tai reikštų, kad dar 50 mln. žmonių grės maliarija; tai reikštų, kad dar 10 mln. žmonių grės pakrančių potvyniai; tai reikštų, kad stulbinamai padaugės kvėpavimo takų, širdies, užkrečiamųjų ligų, odos vėžio ir regėjimo problemų.
Jei nepasiseks jiems, nepasiseks mums. Jų ligos jau yra mūsų ligos. Jų migracija taps mūsų migracija. Jų nusivylimas gali virsti mūsų nusivylimu, kai jie užplūs mūsų sienas, taigi ir savo, ir jų labui, privalome jiems padėti siekti pažangos ir tai padaryti greitai.
Britta Thomsen
(DA) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau pirmiausia padėkoti mūsų pranešėjui C. Turmes už įspūdingą darbą, susijusį su direktyva dėl atsinaujinančios energijos. Taip pat norėčiau padėkoti Parlamento sekretoriatams, patarėjams ir padėjėjams. Deja, negalime užbaigti derybų su Taryba per naktį, net jei iš Parlamento pusės siekiame susitarimo ir esame pasiruošę daryti nuolaidas. Tačiau, kaip žinote, tango šokamas dviese - ir norint pasiekti susitarimą irgi reikia dviejų norinčių šalių. Kaip šio Europos Parlamento socialistų frakcijos pranešėja, dėl šios direktyvos tikėjausi šį rytą stovėti prieš jus su paketu, dėl kurio derybos būtų visiškai užbaigtos. Su paketu, kuriame būtų matyti mūsų darbo indėlis. Ši direktyva padarys revoliuciją Europos energetikos politikoje. Ji sudarys sąlygas mums nutraukti daugiau nei šimtą metų trukusį priklausomumą nuo naftos ir dujų. Priklausomumą, kuris kenkaplinkai ir kėlkarus, neramumus ir darįtaką nelygybei didėti visame pasaulyje. Todėl labai svarbu, kad dabar šiame susitarime uždėtume visus reikiamus brūkšnelius ir visus taškus ant "i".
Jau užtikrinome tai, kad mūsų automobilių biodegalams gaminti būtų nustatyti aiškūs ir tvirti tvarumo kriterijai. Užtikrinome, kad bus apribotas didelis pastatų energijos suvartojimas, taip pat, kad vėjo turbinų ir saulės elementų gamintojai turės garantiją, kad Europa investuos į atsinaujinančią energiją. Paskutinis kliuvinys yra tas, kad pasyviai stebime visus privalomus 2020 m. numatytus tikslus. Problema ta, kad viena valstybnarblokuoja susitarimą. Todėl viskas, ką galiu padaryti, tik primygtinai kreiptis į Tarybą ir prašyti, kad ji dar kartą įvertintų savo poziciją, kad būtų sudarytos sąlygos Europai pasiekti energetikos susitarimą, kurio mums labai reikia.
Gunnar Hökmark
(SV) Gerb. pirmininke, šiuo metu vienas svarbiausių Europos ir Europos Sąjungos uždavinių yra užtikrinti, kad gautume tarptautinį įsipareigojimą iš esmės siekti pasaulinių tikslų, susijusių su klimato politika. Ir pirmininkaujančios Švedijos vienas svarbiausių uždavinių bus užtikrinti, jog Kopenhagos konferencijoje gautume tokį tarptautinį įsipareigojimą.
Manau, kad diskutuojant dėl šių klausimų gali būti svarbu atminti, kad sėkmKopenhagoje - plataus užmojo tarptautinis įsipareigojimas - reiškia daug daugiau, nei įvairios dabar mūsų aptariamo paketo detalės. Būtent todėl taip svarbu užtikrinti, kad dabar turėtume klimato kaitos paketą, atitinkantį mūsų nustatytus tikslus.
Manau, kad įvairias priemones turėtume svarstyti pragmatiniu požiūriu. Jei priemones vertinsime būtent šiuo požiūriu, užtikrinsime ir tikslų pasiekimą ir turėsime platų pritarimą veiksmams, kuriuos reikia daryti, taip pat būsime tikri, kad įvairios valstybės narės turės tvirtos valios įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus. Tai labai svarbus dalykas ir būtent į tai atsižvelgdami mes toliau dėsime pastangas dėl įvairių aspektų.
Norėčiau pabrėžti, kad privalome turėti aiškią nuomonę vienu klausimu, tai yra visuomet privalome palikti vietos iniciatyvoms, kurios duoda geriausius rezultatus. Tai reiškia, kad privalome palikti vietos investicijoms, kurias reikia daryti kitose valstybėse, siekiant geriausių rezultatų. Tai nereiškia, kad turime mažiau reikalauti iš savęs, tiesiog būtina suprasti, kad privalome sutelkti dėmesį į tai, ką galime padaryti, kad padėtume kitoms valstybėms.
Galiausiai dabar per aukcionus gaunamos lėšos turėtų atitekti valstybėms narėms, kurias jos galėtų naudoti įvairioms priemonėms.
Dorette Corbey
(NL) Gerb. pirmininke, vyksta labai emocingos diskusijos, dedant paskutinius štrichus klimato kaitos pakete. Esama teigiančių, kad bet kuriuo atveju klimatas turėtų palaukti, kol pasibaigs krizė, tačiau tai nėra gera mintis. Pirmiausia gyvybiškai svarbu nedelsiant imtis veiksmų, siekiant užkirsti kelią pasauliniam atšilimui, kuris, sakoma, vyksta greičiau, nei buvo prognozuota. Antra, baigiasi mūsų nafta. Iš tiesų turime pereiti prie tvaraus energijos tiekimo. Trečia, veiksminga klimato politika yra geras ginklas kovoje su recesija.
Investicijos į tvarią energiją, ekologiškai energijai skirtą infrastruktūrą, efektyvų energijos vartojimą pastatuose kuria milijonus darbo vietų ir su tuo reikia skaitytis. Nereikia nsakyti, kad privalome užtikrinti, kad darbo vietos plieno, popieriaus ar automobilių sektoriuose nebūtų iškeltos į užsienį. Pagal tai, kaip padėtis atrodo dabar, galima sakyti, kad paketas juda tinkama kryptimi, nors visgi privalome užtikrinti, kad jis netaptų tuščiu lukštu.
Bet kuriuo atveju galime būti patenkinti susitarimu dėl degalų direktyvos. 10 proc. išmetamo CO2 kiekio sumažinimas remiantis metodu "nuo šaltinio iki automobilio rato" yra teigiamas ir tvirtas ženklas šiuo metu, kai naftos bendrovės vis daugiau energijos skiria benzinui ir dyzelinui gaminti. Degalų direktyva suteikia svarbų akstiną pasauliniu mastu mažinti, deginti išmetamuosius teršalus, daugiau vartoti elektros energijos kelių transporte ir veiksmingesniems biodegalams, atitinkantiems griežtus tvarumo reikalavimus, pasirinkti. Taip darydama, Europa nustato toną. Panašių iniciatyvų imamasi ir JAV, taigi dabar horizonte šviečia "pobenzininė" era.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Gerb. pirmininke, labai dėkoju Komisijai ir Tarybai už tai, kad mums pateikšį klimato kaitos paketą. Nemanau, kad šiame pakete reikėtų keisti bent vieną skaičių, bent vieną tikslą ar bent vieną procentą. Tačiau, gerb. Tarybos Pirmininke, aš puikiai žinau, kad mus beprotiškai spaudžia laikas. Neturiu šiandien pakankamai laiko, kad per dvi minutes į viską atsakyčiau.
Norėčiau panagrinėti vieną apsektą, apie kurį žinote: norėčiau atkreipti Europos Sąjungos dėmesį į klausimą, ar tikrai turėtume pradėti aukcionų procesą, dėl kurio tvirtai pasiryžta, jau 2013 m., nors labai gerai žinome, kad mūsų draugai amerikiečiai ir mūsų draugai Indijoje ir Kinijoje iki to laiko tokių priemonių neturės. Siūlau tokius reglamentus patvirtinti Kioto protokole arba Kopenhagoje ir aukcionus Europoje pradėti organizuoti nuo tos dienos, kai bus patvirtintas Kopenhagos ar Kioto protokolas.
Prašau, neatimkite iš bendrovių kapitalo, kurio jos šiuo metu ir taip negauna iš bankų. Mums reikia šio kapitalo užpildyti viršutinę ribą. Mums to ypač reikia ir reikia iki 2012 m. Manau, kad mes ES pasielgtume neteisingai, jei išsiųstume Europos pramonę į pasaulio rinkas su švininiais batais, kai mūsų draugai amerikiečiai Indijoje avi sportiniais bateliais. Tai neteisinga. Negalime leisti, kad taip įvyktų. Visi turi avėti vienodais batais. Esu emocingas šiuo klausimu, nes noriu, kad tikslai būtų pasiekti.
Man visiškai akivaizdu, kad mums reikia pinigų kompensacijoms už Europos ribų, Lotynų Amerikos valstybėse. Dėl to negali būti jokių diskusijų. Tačiau taršos leidimų prekybos priemonės turėtų būti tokios, kad pramonturėtų vienodas sąlygas. Pritariu tam, ir nereikia keisti nvieno parametro. Norėjau tai pakartoti, nes šiame Parlamente esama žmonių, bandančių teigti, kad mes norėjome pakeisti tikslus. Gerb. S. Dimasai, mes to nesiekiame.
Åsa Westlund
(SV) Gerb. pirmininke, galiausiai Taryba ir Parlamentas šiuo metu derasi dėl klimato kaitos paketo. Nors tai ir būtų fantastiškas bendradarbiavimo atvejis, jei tai užbaigtume iki Kalėdų, turiu pasakyti, kad man didelį susirūpinimą kelia šių derybų kryptis. Pagal paskutinius mokslinius tyrimus turėtume sumažinti teršalų išmetimą labiau nei klimato kaitos pakete numatyta. Tačiau Ministrų Taryba, ir ypač kai kurios dešiniųjų atstovaujamos vyriausybės, stengiasi dar labiau susilpninti paketą.
Be to, kadangi esu švedė, su dideliu liūdesiu stebiu, kaip Švedijos konservatorių kontroliuojama vyriausybyra viena iš svarbiausių veikėjų, kurie stengiasi užkirsti kelią ES daryti pažangą dėl klimato kaitos paketo. Esama labai daug priežasčių, dėl kurių didžiausiu mastu ES išmetamieji teršalai turi būti mažinami savo žemėje: pirmiausia turime moralinę atsakomybę sumažinti savo pačių išmetamuosius teršalus; antra, būtent imdamiesi lyderių vaidmens ir parodydami, kad išmetamųjų teršalų mažinimas yra suderinamas su dideliu ekonomikos augimu, galime siekti, kad kitos valstybės pasirašytų tarptautinį klimato kaitos paketą; trečia, privalome turėti iniciatyvą, jei norime, kad mūsų pramonplėtotų naujas ekologiškas technologijas, kurių reikia, kad ateityje būtume konkurencingi.
Todėl norėčiau paraginti Parlamentą paprieštarauti Švedijos Vyriausybės pozicijai ir apginti tai, kad didžioji dalis išmetamųjų teršalų mažinimo turi būti priskirta Europai; ir tam tikra iš išmetamųjų teršalų leidimų prekybos gautų pajamų dalis būtų skirta besivystančioms šalims. Tokiu atveju būsime patikimi ir 2009 m. rudenį Kopenhagoje galėsime pasiekti tarptautinį klimato susitarimą.
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti laikinai einančiam Tarybos pirmininko pareigas J. L. Borloo. Per ateinančius mėnesius ir metus kovosite su nedarbu ir skurdu. Todėl mes reikalaujame protingo paketo. Mums nereikia nemokamo paskirstymo iki 100 proc. pramonėje, kurią veikia anglies nutekėjimas, mums reikia 100 proc. paskirstymo ir mums reikia ex ante gairių. Tačiau, mano manymu, verslui, kuriam negresia anglies nutekėjimas, sprendimas 20/20 yra geriausias, nes taip galėsime pradėti nuo 20 proc. didėjimo ir pasiekti tikslą turėdami 20 proc. padidėjimą.
Taip pat norime, kad šiuo atveju mažosioms ir vidutinėms įmonėms būtų taikoma išimtis, t. y. verslui esant 25 000 tonoms, kurios didinamos iki 50 000 tonų. Tokiu atveju vis tiek turėtume 80 proc. MVĮ, kurios nepatektų į schemą ir kurios turi 27 proc. CO2. Taip pat turėtume dėti pastangas išlaikyti pinigus versle, o ne jį apmokestinti ir išsiųsti pinigus į užsienį. Mums skubiai reikia pinigų verslui, kad galėtume skatinti naujoves ir mokslinius tyrimus. Taip pat prašau užtikrinti, kad būtų įmanoma sumažinti nuvertėjimą - tokiu atveju verslas galės į šias sritis investuoti greitai ir tinkamu laiku.
Mums tokios formulės reikia tarptautiniame susitarime, pagal kurią būtų nustatytas skaičius iki 30 proc., o ne 30 proc. Mums taip pat reikia turėti aiškią mintį tarptautiniame susitarime. Taip pat norėčiau pareikalauti, kad iš tiesų užtikrintume, kad būtų įtrauktos ir šilumos pompos oras-oras, nes šiuo būdu kartu su saulės energija, galėsime natūraliai užkirsti kelią dideliam CO2 kiekiui.
Taip pat reikalauju, kad Europos branduolinei pramonei būtų taikomi Tarptautiniai branduolinės energijos saugos standartai ir kad turėtume nepriklausomas reguliuotojų institucijas Europoje, kurios taip pat dalyvautų priimant sprendimus kitose valstybėse narėse, kad ten būtų užtikrintas saugumas.
Gyula Hegyi
Gerb. pirmininke, daug naujų valstybių narių, kaip Vengrija, baigiantis devintajam dešimtmečiui ir žlugus senajai pramonei, sumažino šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą. Dėl šio proceso kas šeštas vengras, - tai yra maždaug milijonas žmonių, - neteko darbo. Kadangi šiame pasiūlyme kaip atskaitos metai imami ne 1990 m., o 2005 m., kai kurios senesniosios valstybės narės galėtų padidinti teršalų išmetimą ir dėl to nenukentėti. Tai labai nesąžininga naujųjų valstybių narių atžvilgiu. Po nuostolių ekonomikoje mums reikia sąžiningos kompensacijos.
Centralizuotas šildymas daugelyje naujų valstybių narių iš esmės yra socialinproblema. Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto sprendimas centralizuotam šildymui suteikti nemokamus leidimus ETS sistemoje mums labai svarbus ir privalome šį pasiekimą išlaikyti per visas trišales diskusijas.
Manau, kad dėl anglies surinkimo ir saugojimo reikėtų spręsti atsižvelgiant į rinką ir konkurenciją. Kadangi tai labai nauja ir brangi technologija, turime būti labai atsargūs subsidijuodami ją viešosiomis lėšomis.
Paskutinis dalykas, kurį noriu pasakyti, yra tas, kad jei nebus tinkamos baudų sistemos, visas paketas bus nesėkmingas. Jei nepriversime valstybių narių laikytis teršalų išmetimo apribojimų, visos mūsų pastangos nueis veltui. Būtent todėl raginu Parlamentą primygtinai reikalauti, kad išlaikytume savo pasiekimus dėl baudų sistemos, nes be jos iš viso nebus jokios veikiančios sistemos.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, prašau Jūsų dėmesio. Nors jau artėjame prie diskusijų pabaigos, ketinu jas nutraukti dėl priežasčių, kurias suprasite. Kitas klausimas yra iškilmingas posėdis 11.30 val., dalyvaujant Jo Šventenybei Dalai Lamai; po šio iškilmingo posėdžio bus tęsiamos diskusijos. Pagal mano sąrašą liko tik du pranešėjai, be to, visi, kurie norės, galės kalbėti pagal procedūrą "prašau žodžio" - ir Tarybos, ir Komisijos atstovai. Kai baigsime diskusijas dėl derybų dėl klimato kaitos ir energetikos paketo padėties, balsuosime kaip įprasta.
(11.30 val. diskusijos buvo nutrauktos ir pradėtas iškilmingas posėdis)
(Pirmininkas)
