Prezentace návrhu souhrnného rozpočtu Radou - Rozpočtový rok 2010 (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem programu je prezentace návrhu souhrnného rozpočtu Radou pro rozpočtový rok 2010.
Hans Lindblad
úřadující předseda Rady. - (SV) Pane předsedo, je pro mě obrovskou poctou, že zde dnes mohu vystoupit. Cítím velkou pokoru a jsem velmi rád, že vám mohu představit návrh Rady na souhrnný rozpočet.
Před Evropou stojí velké výzvy. Hospodářská situace se jevila před půl rokem mnohem znepokojivěji, ale zdá se, že se stabilizovala. Rizikový scénář je vyrovnanější a zmenšilo se riziko, že klesneme ještě níž na sestupné spirále.
Stojí však před námi velké problémy: vzrůstající nezaměstnanost, zvyšující se rozpočtové schodky a rostoucí dluh. Musíme proto dlouhodobě zachovat udržitelný stav veřejných financí. Řada zemí má před sebou hodně práce, aby vyrovnaly své veřejné finance.
Demografický profil společnosti bude na veřejné finance vyvíjet obrovský nátlak. Výzvy, které před námi stojí, pokud jde o klima, budou vyžadovat nové zdroje a přerozdělení zdrojů stávajících. Celkově to dle mého názoru znamená, že rozpočet, který budeme schvalovat, by měl zrcadlit vysoký stupeň omezení, aby se ponechal prostor pro příští potřeby, s důrazem na evropskou přidanou hodnotu a investice, které nás v krátkodobé perspektivě mohou vyvést z hospodářské krize a v dlouhodobé perspektivě mohou také posílit naši konkurenceschopnost.
Návrh Rady, který byl přijat jednomyslně, se těmito výzvami zabývá a přispívá k jejich řešení. Jde o ukázněný a z hlediska státních financí zdravý rozpočet. Bude podporovat výzkum, vzdělání, konkurenceschopnost, inovace a budování infrastruktury, a bude podporovat soudržnost. Návrh Rady rovněž obsahuje rezervy pro neočekávané události.
Logika našeho návrhu celkového rozpočtu je docela prostá. Učebnice říkají, že pokud chceme podpořit růst, zaměstnanost a prosperitu, měli bychom uskutečňovat udržitelnou, důvěryhodnou a obezřetnou politiku, ale investovat přitom do vzdělání, výzkumu a infrastruktury a vyrovnat rozdíly ve mzdách v rámci EU. A přesně o to jsme se pokusili.
Návrh Rady je vyvážený, a přitom stále ambiciózní. Ve srovnání s rokem 2009 vzrostly naše závazky o 1,1 % a částky vyhrazené na platby o téměř 4 %. Náš návrh a dohoda, které chceme dosáhnout, musí splňovat následující základní požadavky, které byly uplatněny i při prvním čtení v Radě. Rozpočet musí zajistit, aby na politické priority EU pro rok 2010 byly dostatečné finanční prostředky. My v EU musíme být schopní rychle reagovat na výzvy, které nás čekají. Důraz musí být kladen na zajišťování evropské přidané hodnoty. Je třeba rozpočtová disciplína a zdravé ekonomické řízení. Jinak nebudeme schopni podniknout kroky k obnovení vyrovnaných veřejných financí.
Je důležité dodržovat limity. Evropa musí být dostatečně flexibilní, aby se mohla vypořádat s budoucími potřebami a neočekávanými událostmi. Pro rozpočet EU je naprosto nezbytné, aby obsahoval dostatečné rezervy. Návrh rozpočtu, který předkládáme, zahrnuje 138 miliard EUR určených na závazky a 121 miliard EUR určených na platby. Snížení, jež Rada udělala oproti předběžnému návrhu rozpočtu, který předložila Komise, vychází z podrobné analýzy provádění rozpočtu, výstrahy rozpočtové prognózy a z prohlášení o činnosti, a sledujeme, jaká je schopnost programy a opatření uskutečnit. Hlavními faktory v naší analýze byl stupeň provádění a absorpční kapacita.
Nyní se krátce podívám na jednotlivé rozpočtové okruhy. Nejdůležitější část je podokruh 1a, výzkum a vývoj, na který jsou v návrhu rozpočtu určeny dostatečné prostředky. Další oblastí, do níž bude směřovat více zdrojů, jsou projekty v energetickém odvětví a v odvětví infrastruktury. Pokud se soustředíme na účetní účinky plánu hospodářské obnovy, vidíme, že nárůst v této oblasti dosahuje přibližně 8 %. Osm procent! To je hodně, a jak víte, financování z Evropského plánu hospodářské obnovy bude jedním z témat, o nichž musíme během podzimu diskutovat.
V rámci podokruhu 1B Rada souhlasila se závazky, které navrhovala Komise. Pokud jde o platby, Rada se domnívá, že oproti předběžnému návrhu rozpočtu lze provést určité snížení, ale chtěl bych zdůraznit, že náš návrh i tak představuje nárůst prostředků na platby o 3,2 % oproti roku 2009.
V rámci okruhu 2 Rada navrhuje výrazné zvýšení v oblasti prostředků na závazky i platby ve srovnání s rokem 2009, a to o 4,5 % v případě závazků a o 9,5 % v případě plateb, pokud se zaměříme na účetní vliv plánu obnovy.
Pokud jde o okruh 3, zde provedla Rada u předběžného návrhu Rozpočtu Komise jen několik malých úprav. Pro migrační politiku včetně agentury Frontex bude k dispozici dostatek prostředků.
Pokud jde o okruh 4, je nesmírně důležité ponechat v tomto okruhu výraznou rezervu vzhledem k limitu, abychom mohli co nejlépe reagovat na potřeby, které by se mohly nečekaně objevit. Rada proto v tomto prvním čtení zajistila rezervu ve výši přibližně 310 milionů EUR. Ta je odůvodněná zejména s ohledem na návrh změny, který předkládá v této oblasti další potřeby. Pokud jde o rezervu na pomoc při mimořádných událostech, Rada přijala návrh Komise týkající se prostředků na závazky. Roste význam společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a Rada pro ně proto zajistí dostatečné prostředky.
Pokud jde o administrativu, zde Rada provedla určitá cílová snížení s ohledem na hospodářskou situaci a specifičnost jednotlivých orgánů. Cílem je zajistit, aby administrativní výdaje nerostly rychleji než inflace. Požadavky orgánů na nová místa pro nové činnosti byly zamítnuty, s výjimkou nových agentur, které jsou plánovány pro rok 2010, a s výjimkou Frontexu.
Na dohadovacím jednání v červenci bylo opět zdůrazněno, jak je důležité, aby v souvislosti s rozšířeními v roce 2004 a 2007 byli přijati noví pracovníci, a dohodli jsme se zde na společném stanovisku. Současně vaši zástupci projevili ochotu nalézt společný přístup ve věci politiky vytváření institucí a orgánů EU. Jsem si jistý, že se během podzimu podaří takového stanoviska dosáhnout.
Na závěr bych chtěl uvést a rozhodně zdůraznit, že na našich schůzkách s Evropským parlamentem vládla pozitivní atmosféra. Jsem přesvědčen, že konstruktivní spolupráce je jedinou cestou, jak dosáhnout zdravého rozpočtu.
Algirdas Šemeta
člen Komise.. - Pane předsedo, je pro mě velkým potěšením, že mám možnost k vám dnes ráno promluvit. Vím, že první etapy rozpočtového postupu - především červencové dohadovací řízení - se odehrávaly ve velmi pozitivní atmosféře a doufám, že na této spolupráci můžeme v následujících týdnech dál stavět. Pro ukončení rozpočtového procesu pro rok 2010 ještě musíme učinit několik kroků, musíme se shodnout na dalších důležitých otázkách, jako je druhá etapa Plánu evropské hospodářské obnovy, takže je nesmírně důležité, aby všechny tři instituce úzce spolupracovaly.
Pokud jde o současnou situaci po prvním čtení v Radě a návrh rozpočtu pro rok 2010, Komise uznává, že škrty, které Rada navrhuje, jsou méně přísné než ty v předchozích letech. Nicméně je zde několik důležitých otázek, na které bych chtěl poukázat. Komise lituje, že Rada snížila prostředky na platby o 1,8 miliard EUR. Tyto škrty jsou poměrně více významné v okruzích 1A a 4, čímž vysíláme negativní sdělení týkající se prioritních oblastí, jako je růst zaměstnanosti a také mezinárodní úloha EU, zejména pokud jde o předvstupní pomoc.
Obzvlášť tvrdé jsou škrty navrhované na příspěvky na výdaje administrativní podpory, administrativní výdaje na výzkum a pro agentury . Místo, aby se při škrtech braly v úvahu specifické potřeby každé jednotlivé agentury, byly tyto škrty - s několika málo výjimkami - obecné, bez ohledu na stupeň rozvoje nebo úkoly jednotlivých agentur. Škrty ve výdajích na administrativní podporu zbrzdí provádění programů zejména v oblasti výzkumu a vnějších akcí. Doufám, že se Parlament při prvním čtení bude snažit tuto situaci napravit.
I když škrty v okruzích 1B a 2 jsou politováníhodné, částečně mě uklidňuje navrhované prohlášení Rady týkající se plateb a druhou možností přezkoumat potřeby zemědělství v připravovaném návrhu na změnu, který Komise předloží koncem října.
Jak bylo oznámeno, Komise již rozpočtovým orgánům předložila návrh na změnu ohledně aktualizovaných potřeb pro okruh 4. Návrh se týká především těchto bodů: dodatečných 95 milionů EUR na závazky a 60 milionů EUR na platby na podporu palestinské samosprávy a úsilí o obnovu Gazy; potřeby zvážit přijetí doprovodných opatření týkající se banánů s ohledem na možnou obchodní dohodu, která bude mít vliv na preferenční režim u zemí AKT vyvážejících banány. Jde také o dalších 50 milionů EUR určených na závazky a 20 milionů EUR na platby pro pomoc rozvojovým zemím v boji se změnou klimatu, což by mělo pomoci podpořit úspěšný výsledek prosincové kodaňské konference o změně klimatu.
V rámci okruhu 5 (Administrativa) byla Komise ve svých požadavcích na předběžný návrh rozpočtu velmi skromná, kdy navrhla nárůst administrativních výdajů Komise o pouhých 0,9 % ve srovnání s rokem 2009. I když tento bod předsednictvo schválilo, je spíše zklamáním, že Rada provádí v rozpočtu Komise další škrty.
Na závěr doufám, že Evropský parlament obnoví částky, které Rada seškrtala, a jsem přesvědčen, že probíhající jednání mezi všemi třemi orgány budou konstruktivní a že v této rozpočtové proceduře dosáhneme uspokojivého výsledku.
Předsedající
Děkuji vám, pane Šemeto, za představení stanoviska Komise a také za to, že jste dodržel řečnický čas, což je velmi důležité. Chtěl bych říct, že toto je úvodní diskuse. Otázku budeme nyní projednávat v rozpočtovém výboru a v ostatních výborech a hlavní rozprava se bude konat až za několik týdnů.
László Surján
zpravodaj. - (HU) Budu hovořit v mém mateřském jazyce, protože doufám, že co se Evropy týče, je toto přirozené právo v každém parlamentu, nemluvě o dalších oblastech veřejného života. V této Evropě neexistuje zákon, který by komukoliv bránil používat svou mateřštinu, a to ani na Slovensku. Očekával jsem, že současná finanční krize jen nesníží výrobu a nezvýší nezaměstnanost, ale že nám také poskytne možnost zlepšit rozpočet Evropské unie pomocí reformních opatření.
Parlament již v únoru vyjádřil svůj názor. Bylo povzbudivé, že s tím Evropská komise a Rada vyjádřily souhlas. Na základě toho, co vím o návrhu, musím bohužel říct, že pokus převést vznešená slova do jazyka čísel nebyl zcela úspěšný. Je na čase vyrovnat se s tím, že s rozpočtem Evropské unie není nikdo spokojený. Příjmová strana rozpočtu znamená pro členské státy velké břemeno, ale dostupné částky nestačí na to, aby členské státy dosáhly svých cílů. Jsme daleko od toho, že bychom dosáhli plné zaměstnanosti a společnosti založené na znalostech. Vydáváme velké částky na zemědělství, ale například chovatelé mléčného skotu čelí nezvladatelné krizi. Největší položkou na výdajové straně rozpočtu je politika soudržnosti, ale propasti mezi regiony rostou, místo aby se zmenšovaly.
Výzkumní pracovníci, kteří se narodili a vystudovali v Evropě, pracují mimo Evropskou unii. Proto zaostáváme i v oblasti inovací. Doufali jsme, že by krize mohla také znamenat příležitost provést reorganizaci a zajistit, aby byl rozpočet Evropské unie úspěšnější a pro její obyvatele hmatatelný. Doufali jsme rovněž, že rozpočet bude nejen používán v souladu s pravidly a bez jakékoliv korupce, ale že také zhodnotíme výdaje a posoudíme, které programy skutečně přinášejí hodnotu a zaslouží si být financovány.
Co můžeme nyní dělat? Parlament se bude snažit upravit rozpočet tak, aby bylo jeho sdělení pro občany EU jasnější. Chceme zvýšit položky, které napomáhají překonat krizi. S ohledem na to předložíme své myšlenky na uplatnění plánu na podporu hospodářství. Chceme se také vypořádat s výzvami, které před nás staví změna klimatu. Chtěli bychom, aby se finanční krize vyřešila efektivně, nejen pomocí pár miliard eur z plánu, který bude za tímto účelem vyčleněn, ale také pomocí každé jednotlivé položky rozpočtu, aby obyvatelé Evropy viděli, že Evropská unie neznamená zbytečné výdaje, ale jde o efektivní nástroj řešení jejich problémů. Vyzývám kolegy poslance, Radu a Komisi, aby to podpořili.
Vladimír Maňka
zpravodaj - (SK) Vážený pane předsedo, vážený pane státní tajemníku, vážený pane komisaři, určitě se shodneme, že při tvorbě rozpočtu Evropského parlamentu se musíme soustředit na své hlavní poslání, a to je legislativní práce. Věci, které s tím nesouvisejí, je nutné z rozpočtu v maximální míře vyloučit.
O tom, jak bude v konečném důsledku tento rozpočet vypadat, budeme dnes jednat v dohodovacím jednání mezi předsednictvem Evropského parlamentu a rozpočtovým výborem. Chci již nyní poděkovat zástupcům politických skupin. Na zasedání rozpočtového výboru včera podpořili návrhy na snížení rozpočtu i kroky, které vedou k lepšímu využívání finančních zdrojů.
Stále jsme svědky mnoha nedostatků, které způsobují, že zdroje nevyužíváme zcela hospodárně. Jako příklad uvedu hlídání těchto budov, v nichž dnes jednáme. Dobře víte, že do Štrasburku cestujeme na čtyři dni v měsíci. Přitom u obou vchodů ještě nedávno stáli strážníci třistapětašedesát dní v roce. Nový generální tajemník Evropského parlamentu a jeho spolupracovníci na to přišli a byly učiněny kroky, které přinesou každý rok úsporu více než dva miliony EUR.
Dalším příkladem jsou analýzy Evropského účetního dvora v oblasti překladů. Nedostatek plánování, nedostatečná nebo žádná komunikace o dostupných překladatelských kapacitách brání v jejich efektivním využívání. Instituce, která má zabezpečit překlad, často automaticky objednává externí překladatele a ani nezjišťuje, zda jsou k dispozici volné kapacity uvnitř institucí.
I proto navrhujeme v rozpočtech jednotlivých institucí uložit do rezervy 5 % prostředků určených na překlady. Tuto rezervu uvolníme, když tyto instituce dokážou, že se snažily maximálně využít své interní kapacity. Jen v oblasti překladů takto můžeme ročně ušetřit okolo jedenácti milionů EUR.
Podobných příkladů je víc. Většina z nich má společného jmenovatele: málo využíváme nezávislé analýzy využívání zdrojů a organizace práce. Věřím, že politická vůle, kterou včera na jednání rozpočtového výboru projevili zástupci jednotlivých politických skupin, přinese ovoce.
Jednou z hlavních složek v správních výdajích institucí Evropské unie jsou výdaje na nákup, údržbu a pronájem budov. V minulosti v různých případech instituce nakoupily nebo si pronajaly majetek ne zcela hospodárným způsobem. Podle účetního dvora instituce v této oblasti nespolupracují, dokonce ani nehodnotí svou vlastní politiku.
Proto jsme požádali administrativu Evropského parlamentu o vypracování střednědobého strategického dokumentu v oblasti nemovitostí. Chtěli jsme v této oblasti přijmout příslušná rozhodnutí už v prvním čtení. Je nutné, abychom nejen v Evropském parlamentu, ale v rámci všech institucí vypracovali společnou politiku v oblasti nemovitostí a vytvořili lepší spolupráci v této oblasti. Jsem rád, že Rada si stejně jako my vzala tento cíl za svou prioritu a chci vám, pane státní tajemníku, za to poděkovat.
Alain Lamassoure
Pane předsedo, dovolte mi nejprve pogratulovat panu Šemetovi, který byl včera potvrzen do funkce komisaře odpovědného za rozpočet.
Jsme přesvědčeni, že s ním budeme mít stejně kvalitní vztahy, jako jsme měli s jeho předchůdkyní a přejeme mu stejně oslnivou politickou kariéru, jako má paní Grybauskaitėová.
Pane předsedo, procházíme obdobím světové krize, připravují se velké diplomatické schůzky a je zde také institucionální nejistota v rámci Unie jako takové. V takovémto období se rozpočtový výbor bude snažit dosáhnout postoje, pro který bude charakteristická spolupráce. Jak uvedl náš zpravodaj, je nám líto, že Rada provedla v návrhu Komise takové škrty, ale současně chápeme, že stav veřejných financí členských států jim neumožňuje jít letos dál.
Jak bylo řečeno, pro rozpočet na rok 2010 máme povinnost dosáhnout určitého výsledku: a tím je vyrovnání financování podílu plánu obnovy za rok 2010. Víme, že bude nutné přerozdělit prostředky, ale tyto prostředky se nesmí zaměřit na jiné politické priority, o nichž dříve Parlament a Rada rozhodly.
Parlament bude od roku 2010 chtít zahájit spolupráci s Komisí, Radou, švédským předsednictvím a budoucím španělským předsednictvím zaměřenou na tři hlavní témata.
Samozřejmě pokud dopadnou věci v Irsku tak, jak si přejeme, bude prvním tématem zavedení postupu, stanovení harmonogramu a pracovních metod nutných pro uplatnění Lisabonské smlouvy.
Druhou otázkou bude střednědobá revize finančního výhledu. Mezi společným rozhodnutím o víceletém finančním rámci, které bylo přijato v květnu 2006, a dneškem došlo k finanční krizi, byly vyvinuty silné tlaky na ceny energií, surovin a dokonce potravin, a proběhla jednání o změně klimatu. A bohužel došlo i k selhání lisabonské strategie, jak je dnes již jasné. Musíme proto provést hlubokou revizi našich víceletých zásad. Toto bude první úkol nové Komise.
A nakonec třetím a posledním tématem bude reforma zdrojů, které vytvářejí evropský rozpočet. Již před krizí jsme věděli, že žádný členský stát nechce platit další výdaje za Evropu. Od vypuknutí krize to již ani žádný členský stát platit nemůže. Náš příspěvek k hospodářskému oživení bude představovat stěží 0,03 % HDP Unie.
Jsme si plně vědomi obtížnosti této otázky, ale Evropský parlament již čtyři roky spolupracuje s vnitrostátními parlamenty a má v úmyslu navrhnout určité oblasti, nad kterými by mohla příští rok začít debata.
Hans Lindblad
úřadující předseda Rady. - (SV) Pane předsedo, slyšeli jsme od Komise i Evropského parlamentu, že během podzimu budeme muset projednat několik závažných témat. Naštěstí před námi stojí i některá lehká témata. Jednou z nejobtížnějších otázek bude plán obnovy a způsob jeho financování. Současně pevně doufám, že budeme úspěšní. Vím, že budeme úspěšní. Zde není na výběr.
Další otázka, která před námi stojí, a to jak z krátkodobého i dlouhodobého pohledu, je pochopitelně klima a financování politiky týkající se klimatu.
Nakonec bych chtěl poděkovat za to, že jsem zde dnes mohl vystoupit.
Předsedající
Rozprava je skončena.
Rád bych poblahopřál panu komisaři k jeho jmenování. Pane komisaři, na komisaře z Litvy čeká velká kariéra. Přeji vám mnoho úspěchů, jak v Komisi, tak i v budoucnu. Vaše předchůdkyně je dnes hlavou litevského státu.
