Romanien osallistamista koskevien kansallisten strategioiden koordinointia koskevat EU:n puitteet (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu komission julkilausumasta romanien osallistamista koskevien kansallisten strategioiden koordinointia koskevista EU:n puitteista.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, esittelen tänään kollegani László Andorin kanssa päätöksen, jonka komissio on tehnyt romanien osallistamista koskevien kansallisten strategioiden uusien puitteiden esittämisestä.
EU:n puitteet vahvistetaan hetkellä, jona romanien tilanteesta on tullut huomion keskipiste Euroopassa. EU on antanut jäsenvaltioiden saataville erilaisia oikeudellisia, poliittisia ja rahoituksellisia välineitä, joilla romanien tilanteeseen voidaan puuttua. Sovellamme myös kokonaisia oikeudellisia puitteita, jotka perustuvat syrjimättömyyteen, ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen ja laajentumisstrategiaan. On kuitenkin täysin selvää, että romanien taloudellinen ja sosiaalinen syrjäytyminen jatkuu edelleen. Sitä ei voida hyväksyä, eikä se ole kestävää 2000-luvun Euroopan unionissa.
Parlamentti on poliittisen kentän kaikkien osapuolten tukemana - mitä haluan korostaa - kiinnittänyt huomiota tähän kiireelliseen kysymykseen romanien osallistamisen edistämisestä ja antanut äskettäin päätöslauselman romaneja koskevasta EU:n strategiasta. Haluan kiittää esittelijää Lívia Járókaa hänen erinomaisesta työstään.
Tarvitsemme päättäväisiä toimia sekä jäsenvaltioilta että EU:lta. Meidän on yhdistettävä voimamme ja lisättävä ponnistelujamme romanien syrjinnän estämiseksi ja sen varmistamiseksi, että heillä on samat oikeudet kuin EU:n kansalaisilla, koska sitähän he ovat. Tämän sanoessani kuitenkin tiedostan, että kyseessä on molemminpuolinen menettely, joka edellyttää ajattelutavan muutoksia EU:n valtaväestön ja romaniyhteisöjen jäsenten keskuudessa.
Olemme kaikki samaa mieltä siitä, että tarvitsemme tehokasta politiikan suunnittelua ja täytäntöönpanoa sekä yhteisen strategisen toimintatavan. Tiedämme kaikki, että pääasiallinen vastuu romanien osallistamisesta on jäsenvaltioilla. Tunnustamme myös, että romanien tilanteessa on suuria eroja eri jäsenvaltioiden välillä. Tämän takia komissio päätti esittää EU:n puitteet, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimia niiden haasteiden mukaisesti, joita ne kohtaavat.
Viime vuoden syyskuussa perustettu romanityöryhmä, joka esitti selvityksensä joulukuussa, on selvästi osoittanut, että useimmiten toimissa on vielä puutteita. Rakennerahastoista saataville annettuja 26,5:tä miljardia euroa ei ole vielä hyödynnetty asianmukaisesti. Näistä varoista vain 100 miljoonaa euroa osoitettiin romaneja koskeviin erityisiin toimiin. Useimmissa jäsenvaltioissa tarpeen olleeseen tekniseen tukeen osoitetuista välineistä 70 prosenttia jäi käyttämättä. Tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät siis ole riittäviä. Nyt on aika varmistaa, että romaneja koskevia kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimintatapoja varten määritetään selvät ja tarkat suunnitelmat.
Me keskitymme puitteissamme neljään keskeiseen kysymykseen eli koulutukseen, työllisyyteen, terveyteen ja asumiseen. Toivomme, että EU ja sen 27 jäsenvaltiota sitoutuvat kuromaan eroja umpeen ja keskittyvät kyseisellä neljällä alalla asetettuihin yhteisiin tavoitteisiin toteuttamalla kohdennettuja toimia ja osoittamalla niihin riittävästi rahoitusta. Toivomme, että vuoteen 2020 mennessä kaikki jäsenvaltiot sisällyttävät nämä tavoitteet nykyisiin romaneja koskeviin strategioihinsa, jos niitä vain on olemassa, tai laativat romaneja koskevan strategian, jos sellaista ei ole.
Jotta voimme tarkastaa, onko ponnisteluilla saavutettu niiden tavoitteet, meidän on valvottava asiaa säännöllisesti. Siksi EU:n puitteissa luodaan perusta vankalle valvontamekanismille, jolla varmistetaan romaneja koskevien konkreettisten tulosten saavuttaminen. Tällä valvontamekanismilla varmistetaan, että romaneja koskevia kansallisia strategioita pannaan täytäntöön, että romanien osallistamiseen osoitetut varat päätyvät niiden lopullisille edunsaajille ja että romanien osallistamista koskevat tavoitteet saavutetaan vähitellen.
Komissio raportoi vuosittain siitä, miten jäsenvaltioiden romaniväestön osallistamisessa on edistytty. EU:n puitteet antavat kaikille sidosryhmille kaikilla tasoilla mahdollisuuden osallistua yleisesti EU:n kansalaisten ja erityisesti romaniväestön ponnisteluihin, joilla pyritään estämään yli kymmenen miljoonan EU:n kansalaisen syrjäytyminen, johon meillä ei jatkossa enää ole varaa.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, romanien yhteiskunnallistaloudellinen tilanne on EU:n asialistan kärjessä. Viime kuussa parlamentti hyväksyi Lívia Járókan mietinnön romanien osallistamista koskevasta EU:n strategiasta. Nyt komissio on antanut tiedonannon romanien osallistamista koskevia kansallisia strategioita koskevista EU:n puitteista.
Molemmilla asiakirjoilla osallistutaan merkittävällä tavalla romaneja koskevaan laajempaan keskusteluun ja annetaan lähtökohdat päätelmille, jotka annetaan työllisyys- ja sosiaaliasioiden ministerineuvoston seuraavassa, 19. toukokuuta pidettävässä kokouksessa, jossa käsitellään yksinomaan romanien osallistamista.
Kyseisissä asiakirjoissa esitetään selväsanaisesti EU:n poliittinen sitoutuminen miljoonien taloudellisesta ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien romanien tilanteen kehittämiseen. Haluaisin nostaa esiin kolme keskeistä seikkaa.
Ensinnäkin komissio on luonut EU:n puitteet kansallisille romanien osallistamista koskeville strategioille. Puitteissa tunnustetaan jäsenvaltioiden ensisijainen vastuu romanien osallistamista koskevien strategioiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. Niillä myös vahvistetaan komission vankka näkemys siitä, että Euroopan unioni ei voi sallia minkäänlaista rasismia, muukalaisvihaa tai syrjintää romaneja kohtaan tai romanien sosiaalista syrjäytymistä. Unionin moraalisena ja poliittisena velvoitteena on tukea jäsenvaltioiden ponnisteluja kaikkien komission käytössä olevien politiikanalojen ja välineiden avulla.
Kuten tiedätte, unioni on myös hyväksynyt kattavan strategian EU:n taloudellisen ja sosiaalisen mallin kehittämiseksi tasapainoisella tavalla. Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 -strategia tarjoaa oikean poliittisen yhteyden romanien erilaisiin ongelmiin puuttumiseksi. Meidän on käytettävä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, pyrkimyksiä, lippulaivahankkeita ja raportointirakenteita romanien hyväksi.
Keskeisenä viestinä on, että miljoonien EU:n kansalaisten syrjäytyminen taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta elämästä ei ole järkevää, kestävää eikä ainakaan osallistavaa. Ei ole mitään syytä sille, miksi romanien syrjäytymisen täytyisi jatkua siinä EU:ssa, jossa me haluamme elää.
Työllisyyttä, köyhyyden vähentämistä ja koulutusta koskevat Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet ovat keskeisiä virstanpylväitä, joilla romanien osallistamispolitiikan edistymistä voidaan mitata. Romaneja koskevassa komission tiedonannossa määritetään neljä alaa, jotka ovat strategisesti tärkeitä romanien syrjäytymisen estämisessä. Alat ovat seuraavat:
Työnsaantimahdollisuudet: Suureen eroon romanien ja muiden kuin romanien työllistymisasteiden välillä on puututtava. Muuten emme voi saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.
Koulutusmahdollisuudet: Kaikilla romanilapsilla on oltava mahdollisuus saada laadukasta koulutusta, eikä heitä saa syrjiä tai erotella muista. Kaikkien romanilasten on käytävä vähintään peruskoulu.
Terveydenhuollon saatavuus: Romanien ja muiden kuin romanien terveydessä esiintyviä eroja on lievennettävä. Jäsenvaltioiden on tarjottava laadukkaita terveydenhuoltopalveluja samoin ehdoin kuin muulle väestölle.
Oikeus asuntoihin ja peruspalveluihin: tämä koskee tilanteita, joissa romanien tilanne on huomattavasti heikompi muuhun väestöön verrattuna esimerkiksi veden, sähkön ja muiden palvelujen saatavuuden osalta.
Yhdennetyn toimintatavan puute vaikuttaa kielteisesti romanien yleiseen osallistamiseen yhteiskuntaan, eikä romaneilla ole mahdollisuutta nousta köyhyydestä.
Unionin on myös ryhdyttävä sanoista tekoihin. Komissio on laatimassa ehdotusta monivuotisiksi rahoituskehyksiksi, ja tämän jälkeen se laatii erityisiä ehdotuksia rakennerahastoista. Rakennerahastoja on mielestäni mukautettava Eurooppa 2020 -strategian mukaisiksi. Tämä koskee yleisesti vastuullani olevia politiikanaloja - työllisyyttä ja sosiaalista osallistamista - ja etenkin romanien yhteiskunnallistaloudellista osallistamista. Keskeisenä tavoitteenani on tehdä rahoitusvälineistämme entistä tehokkaampia.
Saanen nyt päättää puheenvuoroni, jotta voin kuunnella näkemyksiänne ja vastata mahdollisiin kysymyksiin.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Unkari on tyytyväinen komission tiedonantoon romanien osallistamista koskevia kansallisia strategioita koskevista EU:n puitteista. Haluan esittää kunnioitukseni ja kiitokseni paitsi tehdystä työstä, myös komission jäsenen Viviane Redingin, komission jäsenen László Andorin ja kaikkien niiden tahojen henkilökohtaisesta sitoutumisesta, jotka ovat tehneet yhteistyötä tämän todella merkittävän saavutuksen aikaansaamiseksi.
Kun nyt esittelemme tämän strategisen asiakirjan, otamme valtavan askeleen eteenpäin puheenjohtajavaltio Unkarin yhden ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Olen vakuuttunut siitä, että kyseessä on merkittävä panos romanien taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen kehittämiseksi EU:ssa. Samoin merkittävänä panoksena on äskettäin annettu, Lívia Járókan mietintöön perustuva Euroopan parlamentin päätöslauselma romanien osallistamista koskevasta EU:n strategiasta.
Äärimmäinen köyhyys, syrjintä ja syrjäytyminen vaikuttavat edelleen suureen määrään romaneja kaikkialla EU:n alueella. Tilanteeseen onkin jo syytä puuttua. Meillä ei ole varaa sanoa, että kyseessä on heidän ongelmansa, ei meidän. Ihmisiä ei pidä koskaan katsoa ongelmaksi, vaan ennemmin mahdollisuudeksi, tilaisuudeksi. Kun otetaan huomioon EU:n nykyinen taloudellinen ja demografinen tilanne, romanien taloudellisen ja sosiaalisen aseman parantamisella voidaan saada käyttöön uusia inhimillisiä voimavaroja, mikä voi pitkällä aikavälillä edistää talouskasvua.
Puheenjohtajavaltio Unkari on aina katsonut, että syrjinnän olennaisen torjunnan lisäksi tarvitaan uutta poliittista yhdistelmää, jossa keskitytään kolmeen keskeiseen tekijään: työllisyyteen, koulutukseen ja asumiseen. Jos jäsenvaltiot seuraavat asiaa asianmukaisesti, yhdennetyillä poliittisilla toimilla voidaan yhdessä komission ehdottaman, asianmukaisen valvonnan kanssa vaikuttaa tilanteeseen merkittävästi. Jäsenvaltioiden on myös pyrittävä saavuttamaan EU 2020 -strategian tavoitteet. Romanien sosiaalista osallistamista koskevat toimenpiteet voidaan valtavirtaistaa eri politiikanaloille. Jo nyt tunnustetaan laajalti, että EU:n tasolla esitetyillä ja koordinoiduilla toimilla voidaan luoda synergiaa ja lisätä arvoa.
Mitä on tehtävä seuraavaksi? Puheenjohtajavaltio Unkari aikoo esitellä ja keskustella tiedonannosta kahden komission jäsenen kanssa tulevassa, Budapestissä 7. huhtikuuta järjestettävässä romaneja koskevassa foorumissa, johon pyydän kaikkia asiasta kiinnostuneita osallistumaan. Neuvosto käsittelee asiaa monialaisesti. Huhtikuussa järjestettävässä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa asiaa käsitellään 12. huhtikuuta. Sen jälkeen vuorossa on työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston 9. toukokuuta järjestettävä kokous, jossa annetaan neuvoston päätelmät. Myös koulutusasioiden neuvosto saa asiakirjan 20. toukokuuta, ennen kuin puheenjohtajavaltio Unkari esittelee keskustelujen tuloksia koskevan kertomuksensa yleisten asioiden neuvostolle sen 23. toukokuuta pidettävässä kokouksessa.
Tämän menettelyn päätteeksi asiakirja toivottavasti hyväksytään kesäkuussa pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Tietenkin kyseessä on vain uusi alku EU:n ja jäsenvaltioiden koordinoiduille toimille tämän aidosti eurooppalaisen vähemmistön auttamiseksi.
László Tőkés
PPE-ryhmän puolesta. - (HU) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, arvoisa valtiosihteeri, olemme Lívia Járókan mietinnön perusteella ja siihen liittyen tyytyväisiä edistymiseen, jota on tapahtunut romaneja koskevan strategian täytäntöönpanon osalta. Tämä johtuu siitä, että 8. huhtikuuta on kansainvälinen romanipäivä. Kuin sattumalta, Euroopan romanifoorumin viides kokous järjestetään Unkarissa juuri samana päivänä. Näiden ansiosta voimme ottaa merkittävän edistysaskeleen kohti yhteistä toimintasuunnitelmaa, jota koordinoidaan EU:n tasolla, mutta jossa kuitenkin huomioidaan paikalliset erikoispiirteet. Euroopan kansanpuolue on jo vuosien ajan kehottanut EU:ta ryhtymään toimiin romanien sosiaalista osallistamista koskevan kysymyksen osalta. Toivomme, että romaneja koskevalle EU:n strategialle saadaan uutta pontta 24. kesäkuuta pidettävässä valtion- ja hallitustenpäämiesten huippukokouksessa.
EU:n tasolla voidaan tämän ansiosta todella puuttua Euroopan unionin vakavimpaan ihmisoikeusongelmaan. On ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että niiden kansalaisten perusihmisoikeuksia kunnioitetaan. Euroopan unioni voi antaa tälle vain puitteet, mutta kunkin jäsenvaltion on itse määritettävä puitteiden merkitys. Romaneja koskeva EU:n strategia voidaan katsoa eräänlaisiksi vähimmäisvaatimuksiksi. Uskon kuitenkin vakaasti, että strategian perusteella laaditaan kaikkiin osapuoliin kaikilla kausilla sovellettava pitkän aikavälin toimintasuunnitelma, jolla voidaan tehokkaasti vähentää romaneihin vaikuttavaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Strategian sisällön osalta on tärkeää huomata, että sen kohderyhmä määritetään etnisen kannan sijaan taloudelliselta kannalta tarkasteltuna, sillä kannatetaan ihmisoikeuksien täysimääräistä kunnioittamista ja vahvistetaan periaatetta yhtäläisistä mahdollisuuksista, siinä otetaan huomioon syrjäytymisen alueellinen luonne ja sillä lievennetään heikosti kehittyneisiin mikroalueisiin kohdistuvia epäedullisia vaikutuksia.
Jotta strategia onnistuisi, sidosryhmien eli EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen ja romaniyhteisöjen on pitkällä aikavälillä toteutettava päättäväisiä yhteisiä toimia. Juuri tästä syystä kysymystä ei pidä käyttää opposition provosointiin tai ryhmäkohtaisiin poliittisiin hyökkäyksiin. Emme voi hyväksyä myöskään yhtäläistä leimaamista. Romanien kollektiivista syyllisyyttä ei saa rinnastaa enemmistön - sortajien - kollektiiviseen vastuuseen. Romaneja koskevan kysymyksen ratkaiseminen on EU:n puheenjohtajavaltion Unkarin painopistealana. Toivon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyy suunnitellun strategian kesäkuussa. Pyydän Euroopan parlamenttia tukemaan tätä asiaa.
Monika Flašíková Beňová
S&D-ryhmän puolesta. - (SK) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Viviane Reding, arvoisa komission jäsen László Andor, haluan aluksi kiittää teitä esityksestä. Olen tyytyväinen siihen, että parlamentin useiden pyyntöjen jälkeen komissio vihdoinkin esittelee tämän EU:n puitestrategian. Nyt oli mielestäni jo korkea aika, koska tilanne on kehittymässä entistä vakavammaksi. Useat unionissa elävät romanit kärsivät ihmisarvon vastaisten elinolojen lisäksi myös yhä yleisemmästä terrorista. Unkarissa lauantaina järjestetty soihtukulkue romaneja vastaan on tästä uusimpana todisteena. Pyydänkin Unkarin hallitusta vetämään tästä omat johtopäätöksensä.
Haluan esittää kritiikkiä esitetyistä puitteista. Tilanne on kiireellinen, mutta emme siitä huolimatta voi hyväksyä komission päätöstä laatia puitteet ilman, että asianosaisia osapuolia kuullaan julkisesti. On omituista, että te toisaalta korostatte puitteissa sitä, että kansalaisyhteiskunnan kanssa on tehtävä yhteistyötä, mutta että te tämän keskeisen asiakirjan laatimisessa olette kuitenkin jättäneet huomiotta romanit ja vapaaehtoisjärjestöt, kansainväliset järjestöt ja muut vastaavat. Tällainen rajoitettu toimintatapa puitteiden osalta ei lisää niiden oikeutusta, vaan ennemminkin syö sitä.
Mielestäni esitettyjen puitteiden varsinainen sisältö on kuitenkin yleisesti onnistunut. Komissio on määrittänyt asianmukaisesti toimivallan, joka tämän Euroopan laajuisen ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan. Suurin toimivalta on edelleen jätetty jäsenvaltioiden tasolle. Mielestäni on kuitenkin erittäin tärkeää, että EU ottaa vastuulleen kansallisten strategioiden koordinoinnin ja niiden valvonnan, jotta voidaan varmistaa, että romaneja todella osallistetaan mahdollisimman nopeasti.
Tässä yhteydessä on olennaista mainita, että on tärkeää valvoa sitä, miten kansalliset strategiat vastaavat esitettyjä puitteita, ja että on tärkeää valvoa myös niiden täytäntöönpanon tehokkuutta. Minusta komission kanta vaikuttaa tältä osin hieman kunnianhimottomalta. Komission on toimittava ponnekkaasti, etenkin kun kyseessä on se, mitä se odottaa jäsenvaltioilta. Puitteissa määritetään asianmukaisesti neljä keskeistä alaa romanien osallistamista varten. Niitä ovat oikeus koulutukseen, mahdollisuus työllistymiseen, oikeus terveydenhuoltoon ja oikeus ihmisarvoiseen asumiseen ja peruspalveluihin. Romaniyhteisöihin eri puolilla Eurooppaa tekemiemme vierailujen aikana olemme yhdessä ryhmäni jäsenten kanssa saaneet vahvistuksen siihen, että nämä todella ovat keskeiset alat, joilla romanien olot ovat usein huonot. On kuitenkin korostettava, että samalla tavalla muotoiltuja tavoitteita on esitetty myös romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmentä koskevassa ohjelmassa. Nyt on varmistettava, että tavoitteet saavutetaan.
Haluaisin lisätä näiden neljän alan joukkoon vielä yhden alan, joka puuttuu puitteista. Kyseessä on paitsi syrjinnän, myös rasismin kaikenlaisten verbaalisten tai fyysisten muotojen torjunta.
Haluan lopuksi korostaa kysymystä osallistamistoimien rahoituksesta. Komission työryhmä paljasti viime vuoden lopussa, että EU:n rahoituksen käytössä on merkittäviä puutteita jäsenvaltioissa. Tämän takia komission on keskityttävä seuraaviin kolmeen asiaan: siihen, että rahoituksen käyttö ei ole liiallisen vaativaa hallinnollisesti, siihen, että komissio toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että myönnettyä rahoitusta todella käytetään sen varsinaiseen käyttötarkoitukseen, sekä siihen, että rahoituksen käyttö syrjiviin käytäntöihin on kielletty.
Haluan lopuksi vielä kerran kiittää ja onnitella teitä, arvoisat komission jäsenet Viviane Reding ja László Andor. Nyt on jäsenvaltioiden vastuulla jatkaa tehokkaasti romanien osallistamista kansallisella tasolla näiden puitteiden perusteella.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä Monika Flašíková, kiitos, että suostuitte vastaamaan kysymykseeni. Te selvästikin tunnette mietinnön hyvin ja varmasti myös tiedätte siinä esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on maksettava rangaistuksia, jos niiden havaitaan rikkovan säännöksiä tai jos strategioita ei noudateta. Mikä on kantanne siihen, että jäsenvaltion on maksettava sakkoja myös siinä tapauksessa, että vaatimusta pakollisesta peruskoulun käymisestä ei noudateta? Peruskoulun käyminen on pakollista kaikissa valtioissa. Jos romanilapset eivät käy peruskoulua, voidaanko kyseiselle valtiolle antaa rangaistuksia? Eikö vanhemmilla mielestänne ole vastuuta sen varmistamisesta, että heidän lapsensa käyvät koulua?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Arvoisa puhemies, haluan todeta tästä aiheesta vielä yhden asian. Tuen kiistatta sitä, että kun vahvistamme oikeuksia, myös velvollisuuksia on noudatettava. Vanhempien luonnollisena tehtävänä on varmistaa, että lasten kaikkia oikeuksia kunnioitetaan. EU:n jäsenvaltioiden käytössä on riittävästi välineitä, joilla tämä voidaan varmistaa, eikä jäsenvaltioita rangaista, jos vanhemmat eivät noudata velvollisuuksiaan.
Stanimir Ilchev
Arvoisa puhemies, myös minä haluan kiittää esittelijää Lívia Járókaa sekä komission, neuvoston ja puheenjohtajavaltion Unkarin edustajia. He ovat esittäneet meille useita vakavia lupauksia ja tehneet erittäin tärkeitä sitoumuksia.
Kun keskustelemme romanien osallistamisesta, emme saa unohtaa, että keskustelemme yhdestä erityislaatuisimmista ja kenties monimutkaisimmista kysymyksistä Euroopassa ja Euroopan unionissa. Kyseessä on asia, jota emme voi ratkaista vain pelkällä rahoituksella tai syrjinnän vastaisella lainsäädännöllä tai vain käynnistämällä koulutusohjelmia. Ongelma voidaan ratkaista vain näiden toimintatapojen yhdistelmällä ja itse asiassa vain yhteisellä poliittisella tahdolla.
Tällä hetkellä unioni on - entistä selvemmin - jätetty yksin vastaamaan sen 12 miljoonasta romanista. Toiset eivät vieläkään ymmärrä, että nämä ihmiset eivät ole vain Bulgarian, Romanian tai Slovakian romaneja vaan Euroopan unionin kansalaisia, joilla on samat oikeudet ja velvollisuudet, mutta rajatummat mahdollisuudet.
Kuten näemme, tilanne on melko monimutkainen. Mitä tehokkaammin romanit otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten toimissa, aloitteissa ja politiikassa, sitä menestyksekkäämmin romanien osallistamista koskeva Euroopan unionin strategia voidaan saattaa päätökseen.
Improvisoidut ja yksipuoliset toimet voivat jopa olla enemmän haitaksi kuin hyödyksi. Tässä yhteydessä haluan korostaa, että joissakin jäsenvaltioissa tiedot romaneista ovat puutteellisia ja joissakin tapauksissa jopa vääriä. Romaneja koskevaa kysymystä onkin tarkasteltava EU:ssa aktiivisesti ja sen kehitystä seurattava ammattimaisesti. Muussa tapauksessa vaarana on se, että aikapommin purkamisen sijaan me vain siirrämme sitä paikasta toiseen vanhan mantereen kartalla.
Kunnianhimoisessa strategiassamme on keskityttävä ponnistelemaan etenkin koulutuksen tarjoamiseksi romaneille. Tämä tarkoittaa romanilasten täysimääräistä integrointia koulutusjärjestelmään, peruskoulun päättötodistuksia nuorille ja lukutaidon opettamista aikuisille.
Tärkeimpänä tavoitteena on tulevina vuosina oltava niiden romanien määrän jatkuva kasvattaminen, jotka on koulutettu työmarkkinoille ja jotka suhtautuvat myönteisesti toimielimiin ja oikeusvaltion periaatteisiin. Tämä on ainoa tapa varmistaa, että romanien ei enää tarvitse elää nykyiseen tapaan - surkeissa oloissa, kuin juoksuhiekassa, joka on tarpeettomasti nielaissut EU:n veronmaksajien varoja.
Hélène Flautre
Arvoisa puhemies, on tietenkin hyvä uutinen, että olemme saaneet EU:n puitteet, joiden nojalla kaikkien jäsenvaltioiden on esitettävä omat kansalliset strategiansa romanien osallistamisesta. Komissio arvioi kyseisiä strategioita tämän vuoden loppuun mennessä, ja noin vuoden kuluttua meidän on keskusteltava tästä asiasta uudelleen. Näin ollen olemme itse asiassa laatimassa toimintasuunnitelmaa, jolla parlamenttien jäsenille, julkisille elimille ja kansalaisjärjestöille on annettava oikeus jatkuvaan, äärimmäiseen valvontaan mainitsemillanne erittäin tärkeillä aloilla.
Panen merkille, että komission tiedonannossa käsitellään muutamia asioita, joita me esitimme parlamentin mietinnössä. Tarkoitan esimerkiksi perusoikeusviraston osallistumista strategioiden arviointiin. Uskon, että virasto on osoittanut toimivaltansa tällä alalla. Tarkoitan myös yhteistyön kehittämistä Euroopan neuvoston kanssa romaniyhteisöihin kuuluvien välittäjien kouluttamisen osalta. Tämä on tärkeä strateginen tekijä, joka vaikuttaa kaikilla tasoilla toteutettavien hankkeiden onnistumiseen, samoin kuin huomion kiinnittäminen niihin romaneihin, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, ja huomion kiinnittäminen laajentumisnäkökohtaan, joka otetaan huomioon kyseisessä mietinnössä. Katson myös, että olisi erittäin toivottavaa määrittää yhteiset indikaattorit valvontajärjestelmän tukemiseksi.
Minun on kuitenkin korostettava tiettyjä puutteita tässä tiedonannossa. Mielestäni siinä ei viitata riittävän voimakkaasti ja johdonmukaisesti romanien tarvittavaan osallistumiseen kaikilla tasoilla, toisin sanoen hankkeiden valmistelua, täytäntöönpanoa ja arviointia koskevilla tasoilla. Tiedonannossa puhutaan tiedottamisesta ja kuulemisesta, mutta itse romaniyhteisön osallistuminen on ratkaisevan tärkeää. Tästä on jo saatu kouriintuntuvia kokemuksia, koska myös Euroopassa asiasta on saatu hyviä kokemuksia. Mielestäni tämä on yksi tiedonannon puutteista.
Tiedonannon toisena puutteena on se, että siinä käsitellään syrjintää kaikkia neljää alaa yhdistävänä tekijänä. Mielestäni on kuitenkin erittäin tärkeää - tai olisi ollut erittäin tärkeää - osoittaa yksi erityinen kappale syrjinnän ja väkivallan torjunnalle ja romanien mahdollisuudelle oikeudenkäynteihin. Tätä syrjinnän torjumista, perusoikeuksia ja oikeudenkäyntien mahdollisuutta koskevaa tekijää ei ole sellaisenaan sisällytetty erikseen tiedonantoon. Tämä on mielestäni vielä yksi komission asiakirjan puutteista.
Olemme käsittääkseni myös keskustelleet välittäjistä - ohjelmasta, jonka Euroopan neuvosto on käynnistänyt. On hyvä, että se mainitaan tässä tiedonannossa. Me olisimme voineet mainita ja myös te olisitte voineet mainita suuntaviivat, jotka Euroopan neuvosto on jo laatinut, jotta emme päädy siihen, että meillä lopulta on kaksi strategiaa tai kahdet erityyppiset puitteet kansallisten strategioiden arvioimiseksi. Tämä olisi mielestäni ollut tiedonannossa paikallaan.
Katson myös, että komission työtä ei vielä ole saatu päätökseen ja että työryhmän on jatkettava toimintaansa sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot tiedostavat jatkuvasti paineen, jota komissio, kansalaisjärjestöt ja paikalliset elimet niihin kohdistavat näiden suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi todellisuudessa.
Timothy Kirkhope
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, tämä ehdotus antaa mahdollisuuden integroida romaniväestö paremmin jäsenvaltioihin ja löytää keinoja, joilla romaneille voidaan antaa täysimääräiset ja yhtäläiset mahdollisuudet ja oikeudet, jotka kaikille EU:n kansalaisille on annettu. Ohjelman tärkeimpänä tavoitteena on oltava yleismaailmallisten perusoikeuksien takaaminen kaikille näille ihmisille.
Pelkään kuitenkin, että jälleen kerran tätä raskastaakkaista ja monimutkaista suunnitelmaa, kuten aiempiakin ohjelmia, on leikattava. Jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen, terveydenhuollon ja asumisen alalla on kunnioitettava. Tähän mennessä lukemani perusteella vaikuttaa pelottavasti siltä, että komissio toimii toimivaltansa ulkopuolella tavalla, joka vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden oikeuteen päättää itse omasta politiikastaan näillä aloilla. Toivon, että tämä uusi strategia käynnistää uuden aikakauden siinä, miten EU tarkastelee tätä asiaa - että se ensin kuulee romaniväestöä.
Ohjelmat ovat jo liian kauan olleet liian monimutkaisia, eikä niillä ole saavutettu niitä ihmisiä, jotka tarvitsevat apua eniten. Alalla ei ole edistytty lähes kymmeneen vuoteen. Toivon, että komissio keskittyy nyt siihen, miten EU:n varojen myöntämiseen sovellettavia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa parhaiten ja miten sen ohjelmia voitaisiin valvoa, arvioida ja toteuttaa paremmin. Jos EU käyttää tällä alalla varoja, sen on käytettävä varoja entistä paremmin.
Cornelia Ernst
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, on hyvä, että saamme nyt yleisen strategian romaneja varten, mutta pelkään pahoin, että ihan kaikki ei ole pelkkää ruusuilla tanssimista. Tämä johtuu siitä, että komission yleiset ehdotukset on annettu vasta useiden vuosien kuluttua keskusteluista, joita romanien edustajien kanssa on vuosien ajan käyty, myös täällä parlamentissa.
Jo useiden vuosien ajan romaniyhteisön edustajat ovat puitestrategiasta riippumatta korostaneet tarvetta kohdistettuihin toimenpiteisiin ja selviin erityisvaatimuksiin. Emme ole edes määrittäneet selviä rangaistuksia, joita annetaan, jos tätä strategiaa ei noudateta. Vaikka tästä onkin esitetty joitakin ehdotuksia, varsinaisia rangaistuksia ei ole määritetty, joten järjestelmässä on enemmän aukkoja kuin sveitsiläisessä juustossa.
Romaneja koskevassa strategiassa on otettava huomioon kaikki merkittävät alat. Tästä sovittiin aiemmin. Mitä komissio sitten neljän keskeisen näkökohdan lisäksi meille tarjoaa? Missään ei säädetä romaniyhteisöjen osallistumisesta ja osallistamisesta heitä koskevien päätösten tekemiseen. Missään ei säädetä tavoitteiden erityisestä täytäntöönpanosta. Missään ei oteta huomioon sukupuolta. Olen erityisen ärsyyntynyt siitä ja pidän skandaalina sitä, että te ette halua toteuttaa mitään erityisiä toimia romaniyhteisön syrjinnän torjumiseksi.
Valitatte, että romaneille osoitettuja EU:n rakennerahaston varoja ei ole käytetty. Haluan kysyä teiltä suoraan: eikö juuri romanien syrjintä ole yhtenä syynä siihen, että tällaisia EU:n varoja ei tähän mennessä ole käytetty yhteisössä? Uskon, että tämä pitää paikkansa.
Me Euroopan yhtyneen vasemmiston / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston ryhmässä suhtaudumme tähän tiedonantoon erittäin kriittisesti. Katsomme, että se ei riitä. Toivonkin, että siihen tehdään tarvittavat tarkistukset.
Mario Borghezio
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vaikka olenkin euroskeptikko, voisin tukea Eurooppa 2020 -strategian takia syrjinnän, vaikeuksien ja syrjäytymisen torjuntaa koskevaa suunnitelmaa, jos Euroopan komissio todella esittäisi meille päättäväisiä toimia jäsenvaltioiden käytöksen hillitsemiseksi.
Olemme kuitenkin saaneet kuulla Euroopan komission jäseneltä vain puheita loistavasta tulevaisuudesta, mahtavasta vallasta. Kyseinen komission jäsen ei vieläkään osaa kertoa minulle, miksi hänen kotimaassaan, Luxemburgin suurherttuakunnassa, kyseiset kiertolaiset eivät saa pystyttää leiriä, mutta lähempänä omaa kotimaatani - Italiassa ja Ranskassa - he sen sijaan voivat oleskella. Keskustelemme siis kodin antamisesta kiertolaisille, vaikka nämä ihmiset eivät saa edes pystyttää leiriään joihinkin EU:n jäsenvaltioihin, etenkin Viviane Redingin kotimaahan.
Kotimaani tärkeimmän "Il Corriere della Sera" -sanomalehden tämänpäiväisessä numerossa oli artikkeli erään lapsen vanhemmasta, joka ei ansaitse tulla kutsutuksi vanhemmaksi - kiertolaisesta, joka pidätettiin Italiassa sen takia, että hän oli myynyt oman pikkutyttönsä ihmiskauppiaille, jotka halusivat myydä hänet edelleen prostituoiduksi. Hän myi oman pikkutyttönsä. Toiset lähettävät lapsiaan toisiin tarkoituksiin. Juuri tällaiset ihmiset eivät lähetä lapsiaan kouluun, vaikka viranomaiset, välittäjät ja hyväntekeväisyysjärjestöt painostaisivat heitä ja kiinnittäisivät asiaan huomiota.
Haluammeko keskustella myös näistä ongelmista? Haluammeko me selvitä vain näillä pienillä viipaleilla typerää hurskastelua ja haluammeko huomata, että monet romaneiden ongelmista johtuvat yksinomaan ja pääasiassa heistä itsestään?
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Cătălin Sorin Ivan
kirjallinen. - (RO) EU:n uudella romanien osallistamista koskevalla strategialla vain toistetaan vanhoja tavoitteita, jotka ovat vuosien varrella osoittautuneet mahdottomiksi saavuttaa. Ne olivat uskottavia, kun romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmentä koskeva ohjelma käynnistettiin vuonna 2005. Tällä hetkellä, kun romaneihin kohdistuva äärikäyttäytyminen ja väkivalta ovat yleistymässä EU:ssa, olisimme tarvinneet strategian, jossa olisi esitetty täsmällisempiä toimenpiteitä. Jännitteet kasvavat Unkarissa, ja poliisin toiminta on entistä kovakouraisempaa. Jos asiaan ei puututa päättäväisesti, tilanne heikkenee entisestään. Näin ollen on kummallista, että komissio ei ole yrittänyt luoda asianmukaisia välineitä erityisten ongelmien ratkaisemiseksi, etenkin kun sen käytettävissä oli myös Euroopan parlamentin antama päätöslauselma.
Marian-Jean Marinescu
Komissio esitteli tänään romaneja koskevien kansallisten strategioiden koordinoinnin uuden strategian, joka on tärkeä askel EU:lle. Romanien osallistamisesta vastaavien kansallisten yhteyspisteiden luominen, rahoitusmenettelyjen yksinkertaistaminen, kansallisten suunnitelmien arviointi EU:n toimielimissä sekä romanien osallistamisen edistymisen tarkastaminen jäsenvaltioissa ovat toimenpiteitä, joilla autetaan parantamaan EU:n romaniväestön taloudellista ja yhteiskunnallista tilannetta. Jäsenvaltioiden on tarkasteltava tätä strategiaa huolellisesti ja perustettava mahdollisimman pian hallintoelin, joka vastaa strategian täytäntöönpanosta ja koordinoinnista muiden jäsenvaltioiden kanssa. Toivon, että tästä kesästä alkaen komissio ottaa johtoaseman tämän strategian koordinoinnissa, kun kyseessä on edistyminen keskeisillä aloilla, kuten peruskoulutuksen, ammattiohjauksen ja työllistymisen edistämisessä. Olen pahoillani siitä, että uudessa strategiassa ei esitetä selviä suosituksia siitä, minkä tyyppisiä romaniohjelmia jäsenvaltioissa olisi laadittava ja toteutettava samalla tavalla, kuitenkin tietyin muunnoksin. Kehotan neuvostoa ja jäsenvaltioita esittämään ehdotuksia ohjelmatyypeistä, joita komissio käsittelee keskitetysti. Ilman tällaisia, romanien kiertolaisuuteen perustuvaan elämäntapaan mukautettuja ohjelmia Euroopan unioni ei koskaan voi omalta osaltaan kasvattaa EU:n tuomaa lisäarvoa.
Rovana Plumb
kirjallinen. - (EN) EU:n puitteet romanien osallistamista koskevia kansallisia strategioita varten antavat mahdollisuuden yhdistää voimat kaikilla tasoilla ja kaikkien sidosryhmien kanssa, jotta romanien syrjäytyminen voidaan estää. EU:n tasolla asetetut tavoitteet, jotka koskeva neljää romanien osallistamisen kannalta tärkeää alaa - oikeutta koulutukseen, työpaikkaan, terveydenhuoltoon ja asuntoon - voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot sitoutuvat tavoitteisiin selvästi. Nyt on ratkaisevan tärkeää tehostaa toimia ja varmistaa, että kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla integrointia koskevilla toimintatavoilla keskitytään romaneihin selvällä ja erityisellä tavalla ja että erityisillä toimenpiteillä tarkastellaan romanien tarpeita, jotta heidän kohtaamansa vaikeudet voidaan estää ja korjata. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla romanilapsilla on mahdollisuus saada laadukasta opetusta. Niiden on määritettävä konkreettiset tavoitteet romanien työllistymisasteen korottamisesta Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, sekä tavoitteet sellaisten romanien kotitalouksien osuuden kasvattamisesta, joissa asukkailla on käytössään vettä, viemäröinti ja sähköt, sekä asuntojen syrjimättömän saatavuuden, myös sosiaalisesti tuetun asumisen, edistämisestä. Jäsenvaltioiden on asetettava konkreettisia tavoitteita ja määritettävä konkreettiset määräajat romanien odotetun elinajan jatkamiselle, lasten rokotusasteen korottamiselle valtaväestön tasolle sekä lapsi- ja äitiyskuolleisuuden laskemiselle valtaväestön tasolle.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Komissio on lopultakin asettanut meille joitakin kunnianhimoisia tavoitteita romanien osallistamiseksi EU:ssa. Tavoitteet koskevat vähintään peruskoulutuksen takaamista kaikille romanilapsille, lapsikuolleisuuden vähentämistä ja odotetun eliniän erojen kaventamista. Nämä kunnianhimoiset tavoitteet on kuitenkin vielä toteutettava käytännössä. Euroopan parlamentti hyväksyi vuosi sitten EAKR-asetuksen tarkistuksen, jolla pyrittiin tekemään sijoituksia syrjäytyneiden yhteisöjen asuntoihin. Vielä nyt, vuoden kuluttua, hankkeilla on käynnistymisvaikeuksia. On tärkeää, että jäsenvaltiot sijoittavat ja raportoivat takaisin toimistaan romanien työllisyyden, koulutuksen, terveydenhuollon ja asuntojen osalta, mutta yhtälailla on tärkeää, että komissio varmistaa, että sen valvoo tarkkaavaisesti nykyisten EU:n ohjelmien käyttöä. Romaniväestön on hyödynnettävä tämä mahdollisuus ottaa vastuuta omasta kohtalostaan tietäen, että he voivat luottaa EU:n tukeen. Viivästely ja tyhjät sanat vain lietsovat äärioikeistoa ja lisäävät epäluottamusta yhteisöissä. Kansainvälistä romanipäivää vietetään ensi perjantaina, 8. huhtikuuta. Toivon, että 8. huhtikuuta 2012 voimme juhlia asiassa tapahtunutta kehitystä.
