Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0563/2010).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Aihe: Nuorten epävarmat työsuhteet
Kuten komission aiheesta "Nuoret liikkeellä" antamassa virallisessa tiedonannossa huomautetaan, nuoret työntekijät joutuvat usein määräaikaisten työsuhteiden jatkumon muodostamaan loukkuun, joka vähentää mahdollisuuksia siirtyä kohti pysyvämpiä työsuhteita ja siten pahentaa heidän työsuhteidensa epävarmuutta. Ongelma on vielä kärjistyneempi jäsenvaltioissa, joissa työlainsäädäntö on erityisen suojeleva. Kysyn komissiolta seuraavaa:
Katsooko se, että harjoittelujaksot, jotka ovat usein laadultaan kyseenalaisia ja joiden kestoa ei valvota, pahentavat ongelmaa? Aikooko se toteuttaa konkreettisia toimia niiden tavoitteiden puitteissa, joita on asetettu Eurooppa 2020 -strategiassa sekä myös Nuoret liikkeellä -ohjelmassa nuorten työllistymisen tukemiseksi ja heidän työsuhteidensa muuttamisessa varmemmiksi?
Aikooko komissio ryhtyä toteuttamaan erillisiä ja vielä tarkemmin kohdennettuja toimintalinjoja nuorten työllisyyden tukemiseksi ja vahvistamiseksi niissä jäsenvaltioissa, joissa on taloudellinen lama ja nuorten työttömyysaste erityisen korkea?
László Andor
Arvoisa puhemies, komissio esitteli kaksi kuukautta sitten Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvan lippulaivahankkeen "Nuoret liikkeellä". Se on selvä viesti siitä, että komissio on erityisen huolestunut nuorista.
"Nuoret liikkeellä" -hankkeella on kolme tavoitetta: koulutuksen parantaminen, työllisyyden lisääminen ja nuorten liikkuvuuden edistäminen Euroopan unionissa. Siihen kuuluu toimia, joilla koulutusta muutetaan vastaamaan paremmin nuorten tarpeita, heitä kannustetaan hyödyntämään EU:n tukia opiskeluun tai harjoitteluun toisessa maassa ja ylittämään työmarkkinoille pääsyn tai niillä etenemisen esteet.
Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomat kaksi työmarkkinoiden ongelmaa, harjoittelu ja työmarkkinoiden segmentoituminen, kuuluvat "Nuoret liikkeellä" -hankkeen aiheisiin. Olen kiitollinen saadessani tilaisuuden esitellä komission näkemyksiä ja tavoitteita näistä kahdesta aiheesta. Haluan ennen kaikkea painottaa sitä, että niiden kummankin käytännön toteutus kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan.
Käsittelen ensin harjoittelua tai työharjoittelua, jota nimitystä siitä myös käytetään. Tiedän, että tämä on Euroopan parlamentin mielestä hyvin tärkeää, kuten jäsen Turusen tämän vuoden alussa esittelemä mietintö osoitti. Ongelmana on, että työnantajat ovat haluttomia palkkaamaan nuoria työntekijöitä, joilla on vain vähän tai ei ole lainkaan käytännön kokemusta. Siksi ensimmäisen työkokemuksen hankkiminen harjoittelulla on vuosien mittaan muodostunut nuorille tärkeäksi. Harjoittelupaikkojen on kuitenkin oltava laadukkaita ja niissä on oltava selvät oppimistavoitteet. Niillä ei myöskään pitäisi korvata tavanomaisia työpaikkoja tai koeaikoja työsuhteen alussa.
Komissio aikoo kehittää harjoittelulle laatupuitteet, mutta meidän on ensin lisättävä tietämystämme tästä asiasta. Komissio käynnistää pian tutkimuksen, jonka tavoitteena on luoda yleiskuva olemassa olevista oikeudellisista järjestelyistä ja käytännöistä eri jäsenvaltioissa. Tämä on osa pilottihanketta, johon kuuluu toimenpiteitä työllisyyden säilyttämiseksi, mihin tarkoitukseen parlamentti on varannut komissiolle ylimääräisen määrärahan vuodelle 2010.
Toinen aihealue on työmarkkinoiden segmentoituminen. Nuoret ovat työsuhdeturvan suhteen vaikeassa tilanteessa. Liian monilla heistä on lyhytaikainen työsuhde ja he ovat usein välillä työttöminä, ja monilla nuorilla - myös hyvin pätevillä - on vain vähän mahdollisuuksia saada vakinaisempi työsopimus. Työmarkkinoiden segmentoitumiseen on tartuttava pikaisesti erityisesti siksi, että se vaikuttaa eniten nuoriin ja heidän työllistymismahdollisuuksiinsa ja vaarantaa Euroopan unionin talouden kilpailukyvyn tulevaisuudessa.
Komissio julkaisee muutaman päivän kuluttua työllisyyttä Euroopassa koskevan kertomuksen, jossa todetaan, että määräaikaiset työntekijät saavat 14 prosenttia pienempää palkkaa ja osallistuvat vähemmän koulutukseen kuin vakinaisessa työsuhteessa olevat työntekijät. Sillä on negatiivinen vaikutus tuottavuuteen, ja se koskee erityisesti nuoria. Kaikista nuorista määräaikaisessa työsuhteessa on 40 prosenttia, kun koko työikäisen väestön vastaava luku on keskimäärin 13 prosenttia. Se tarkoittaa, että nuoret joutuvat sopeutumaan eniten.
Lisäksi nuorten on entistä vaikeampi päästä työmarkkinoille. Niiden nuorten osuus, jotka eivät ole koulussa, töissä tai harjoittelussa, vaihtelee Tanskan ja Alankomaiden neljästä prosentista Italian, Kyproksen ja Bulgarian 16-20 prosenttiin. Työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio on määrittänyt tämän yhdeksi painopisteistä, johon jäsenvaltioiden pitäisi keskittyä EU 2020 -strategian ja Euroopan työllisyysstrategian yhteisten joustoturvaperiaatteiden mukaisesti.
Käytännössä komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot, joiden työmarkkinat ovat segmentoituneet, harkitsisivat vakinaisen yhden sopimuksen käyttöönottoa, jossa on riittävän pitkä koeaika ja asteittain kasvava oikeus suojaan nykyisten pysyvien ja määräaikaisten työsopimusten välisten oikeudellisten erojen sijaan. "Nuoret liikkeellä" -hankkeeseen liittyvä nuorten työllisyyden kehys ohjaa sitä, miten päättäjät, sidosryhmät ja eri laitokset voivat edetä tässä asiassa.
Eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa parhaillaan valmisteltavana oleva tiiviimpi politiikan koordinointi tarjoaa oikeanlaisen kehyksen nuoria hyödyntävien toimintalinjojen ja uudistusten kehittämiselle.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Luin tänään Euroopan komission tiedonantoja uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman hyväksymisestä. Tämänpäiväisissä tiedonannoissa mainitaan muun muassa päätös edistää toistaiseksi voimassa olevaa työsopimusta erilaisten väliaikaisten ja vakinaisten työsopimusten sijasta.
Kysyn nyt täysin kiertelemättä: voiko komissio tällä hankkeella taata, että toistaiseksi voimassa olevat työsopimukset vahvistavat nuorten tunnetta työpaikan varmuudesta? Toisin sanoen paraneeko nykytilanne sikäli kuin se on parannettavissa?
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, vakinaisen työpaikan saaminen ja ihmisarvoisen elämäntavan luominen ovat useimmille nuorille hyvin tärkeitä tavoitteitta. Viimeisin talouskriisi on koetellut erityisen voimakkaasti heitä, ja heidän on usein pakko suostua lyhytaikaisiin työsuhteisiin ja matalapalkkaisiin työharjoitteluihin, mikä tarkoittaa tietysti myös sitä, että heille kertyy vähän eläkettä. Sen vuoksi elämää on vaikea suunnitella pitkällä aikavälillä. Siksi kysyisin seuraavaa: Aikooko komissio toteuttaa toimia, joilla taataan vakinaiset työpaikat erityisesti nuorille? Tai jos ajattelee asiaa toiselta kannalta: Onko suunnitteilla direktiivejä, joilla luotaisiin normit määräaikaisille työsuhteille?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hyvä komission jäsen, kiitän teitä vastauksestanne, koska kaikki aloitteet ovat tarpeen varsinkin sen arvioimiseksi, miten nuoret ovat kärsineet tänä vaikeana ajanjaksona. Kysyisin kuitenkin, pitäisikö meidän komission mielestä hyväksyä erillinen nuorten yrittäjyyttä ja innovaatioita koskeva Euroopan unionin ohjelma, joka edistäisi ja tukisi nuorten luovuutta ja yrittäjyyttä? Mikä on kantanne nuorten mahdollisuuksiin hyödyntää mikroluottoja? Pitäisikö nuorten perustamien yritysten tunnustamismenettelyä säädellä lainsäädännöllä?
László Andor
Arvoisa puhemies, edellisessä keskustelussa käsiteltiin laajasti toistaiseksi voimassa olevaa työsopimusta, joka on yksi käytännön ratkaisu. Sen lisäksi komissio on tänä vuonna keskustellut nuorten tilanteesta ja kriisin vaikutuksesta nuorten työllisyyteen, ja käytännössä tätä on jo käsitelty "Nuoret liikkeellä" -hankkeessa. Lisäaloitteet ovat tietysti mahdollisia.
Meidän on seurattava tilannetta ja tehtävä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä. Tässä vaiheessa me olemme vain keränneet tietoja jäsenvaltioiden kehittämistä kansallisista ohjelmista. Kun olemme analysoineet tiedot ja tutkineet jäsenvaltioiden käytännön ratkaisuja ja hankkeita, voimme tehdä lisäehdotuksia. Tärkeintä tämän asian kannalta on kuitenkin muovata Euroopan unioniin makrotaloudellinen ympäristö, joka mahdollistaa jatkuvan, voimakkaan elpymisen.
Haluaisin myös huomauttaa, että nuoret ovat luonnollisesti kärsineet eniten työpaikkojen häviämisestä ja työtilaisuuksien puuttumisesta parin viime vuoden aikana. Me olemme tietoisia tähän liittyvästä pitkän aikavälin riskistä, joka ei ole vain välitön työllisyys- tai sosiaalinen kysymys. Jos me emme ryhdy toimiin, sillä voi olla vaikutusta väestörakenteen suuntauksiin, jotka ovat jo nyt äärimmäisen monimutkaisia, joten me keskustelemme tästä ensi kaudella eräänlaisessa liittoutumassa tai yhteistyössä puheenjohtajavaltio Unkarin kanssa väestörakennetta koskevan keskustelun yhteydessä, koska väestö- ja perhepolitiikkaa on myös tarkasteltava samassa yhteydessä kuin nuorten työsuhdeturvaa ja varmuutta tuloista Euroopan unionissa.
Aihe: Kilpailukyvyn edistäminen vaihtoehtoisten energialähteiden avulla
Komission ja meidän kaikkien tavoitteena on varmistaa kansalaisten hyvät ja turvalliset elinolot eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä edistävässä ympäristössä. Vaihtoehtoisten energialähteiden käyttö voi olla yksi keino parantaa tuotannon kilpailukykyä. Valitettavasti vain harvat maat voivat ylpeillä merkittävillä tunnusluvuilla tällä alalla. Tällaiset maat sijaitsevat useimmiten Pohjois-Euroopassa. Vaihtoehtoisia energialähteitä hyödyntävän teknologian leviäminen on hidasta uusissa jäsenvaltioissa ja etenkin itäisissä jäsenvaltioissa.
Mitä sellaisille jäsenvaltioille tarkoitettuja kannustimia komissio on ottanut tai aikoo ottaa käyttöön, joissa käytetään vähän vaihtoehtoisia energialähteitä tai joissa asianomainen teknologia leviää hitaasti, jotta nämä Euroopan unionin jäsenvaltiot ja koko Euroopan unioni tulisivat maailmanlaajuisesti kilpailukykyisemmäksi?
Günther Oettinger
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, arvoisa parlamentin jäsen puhuu uusiutuvasta energiasta ja kysyy, mitä me aiomme tehdä yhteisten tavoitteidemme saavuttamiseksi. Eurooppa-neuvosto asetti meille kolme vuotta sitten kunnianhimoiset ilmastotavoitteet. Yksi niistä koskee uusiutuvaa energiaa, jonka osuuden on vuoteen 2020 mennessä oltava 20 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta Euroopan unionissa. Jokaisen jäsenvaltion on hyödynnettävä käytettävissään olevat mahdollisuudet ja sitouduttava tekemään oma osuutensa tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
Kun tämä 20 prosenttia jaetaan eri alojen, kuten liikenteen, lämmityksen, sähkön, teollisuuden ja maatalouden, välille, on selvää, että sähköntuotanto on niistä tärkein. Jotta saavuttaisimme tämän 20 prosentin tavoitteen, noin 35 prosenttia sähköstämme olisi tuotettava uusiutuvien energialähteiden avulla. Jos halutaan tehdä tämä tehokkaasti ja varmistaa, että hinta on kuluttajille edullinen, on käytettävä hyväksi parhaat sijaintipaikat. Kullakin jäsenvaltiolla on eri vahvuudet ja heikkoudet, joita on hyödynnettävä, ja niihin kuuluvat Pohjanmeren tuuli, Euroopan unionin eteläosien aurinko ja maaseudun biokaasu. Toimitusvarmuuden varmistamiseksi onkin tehtävä huomattavia parannuksia infrastruktuurimme laatuun ja kapasiteettiin, liikenneverkkoihimme ja varastointilaitoksiimme. Komissio otti tämän asian huomioon muutama päivä sitten, kun keskustelimme osin uusiutuvan energian integroimiseen ja syöttöön keskittyvästä energiainfrastruktuuripaketista ja hyväksyimme sen.
Me olemme asettaneet jokaiselle jäsenvaltiolle uusiutuvan energian käytön sitovat tavoitteet. Direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika on muutaman päivän kuluttua, ja komissio aloittaa direktiivin täytäntöönpanon seuraamisen, jotta varmistetaan, että on luotu asianmukaiset kannustimet ja ryhdytty sopiviin tukitoimenpiteisiin, niin että sitovat tavoitteet on mahdollista saavuttaa. Jäsenvaltioiden on keskityttävä luomaan ihanteelliset olosuhteet uusiutuvan energian käytölle. Euroopan unionin direktiivissä muun muassa vaaditaan jäsenvaltioita laatimaan kansalliset toimenpidesuunnitelmat, joissa määritetään tarvittavat toimenpiteet ja konkreettiset, sitovat kansalliset tavoitteet alakohtaisesti eriteltynä esimerkiksi liikenteelle, lämmitykselle, sähkön muunnolle ja teollisuudelle. Seuraava vaihe on uusiutuvan energian hallinnollisten esteiden poistaminen. Kolmas tärkeä alue on rakennusteollisuus. Noin 40 prosenttia energiastamme käytetään teollisuusrakennuksissa, palvelualan tiloissa ja yksityiskodeissa.
Uusiutuvan energian laitosten asennusta koskevat laatu- ja hyväksymissuunnitelmat on laadittava vuoden 2012 loppuun mennessä. Niihin kuuluvat jakelu- ja siirtoverkot, joissa on varauduttava uusiutuvan energian kehittymiseen ja lisääntymiseen ja myös taattava uusiutuvasta energiasta saatavan sähkön ensisijainen pääsy verkkoon. Jäsenvaltiot voivat valita tekniikkansa joustavasti. Ne voivat päättää, minkä tyyppiseen uusiutuvaan energiaan ne haluavat investoida sitovien tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio tukee tämän parlamentin käyttöömme antaman seitsemännen puiteohjelman rahoituksen avulla innovaatioita ja hankkeita, joiden tavoitteena on tutkia, kehittää ja kaupallistaa uusiutuvan energian tekniikoita.
Komissiolla on myös käytettävissä kolmivuotisen Euroopan talouden elvytyssuunnitelman varoja, jotka on tarkoitettu erityisesti uusiutuvan energian hankkeisiin ja tässä tapauksessa merituulivoiman kehittämiseen. Haluaisin korostaa uusille jäsenvaltioille, että käytettävissä on myös uusiutuvan energian käyttöä edistäviä koheesio-ohjelmia ja -rahoitusta. Uusiutuva energia on korkealla sijalla energia- ja ilmastopolitiikassamme erityisesti siksi, että haluamme vähentää riippuvuuttamme fossiilisista tuontipolttoaineista. Voimme saavuttaa kunnianhimoiset ilmastotavoitteemme ja lisätä Euroopan unionin kilpailukykyä vain tekemällä yhteistyötä. Luotan tiiviiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa eri energiavarojen käytössä.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Kiitos teille, komission jäsen Oettinger, selvästä ja vakuuttavasta vastauksestanne. Komissio on mielestäni tehnyt paljon näiden tavoitteiden edistämiseksi. Mielestäni pitäisi kuitenkin olla mahdollista tiedottaa tästä julkisuudessa enemmän ja pyrkiä saamaan tiedotusvälineet puolelleen, jotta tämä asia saisi enemmän tukea. Näin ei tapahdu esimerkiksi minun maassani Liettuassa. Tämä on tietysti kansallisten hallitusten vastuulla, mutta komissio voisi tukea niitä.
Viimeinen kysymykseni kuuluu: Mitkä valtiot ovat teidän mielestänne onnistuneet suhteellisen hyvin vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisessa ja mitkä eivät?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, energia- ja ilmastonmuutospaketissa asetetaan jäsenvaltioille tietyt tavoitteet saastuttavien päästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden lisäämiseksi. Tätä ajatellen haluaisin kysyä teiltä, mitä toimenpiteitä te aiotte toteuttaa energiaa eniten käyttävien teollisuusalan yritysten tukemiseksi, jotta ne voivat uudistaa laitoksiaan niin, että niistä tulee entistä energiatehokkaampia ja vähemmän saastuttavia?
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä tästä hyvin kattavasta vastauksesta kysymykseen.
Haluaisin esittää kaksi kysymystä, ensin EU 2020 -strategiasta. Onko hän varma, että me saavutamme tällä strategialla tavoitteen eli uusiutuvan energian 20 prosentin osuuden? Toiseksi hän mainitsi sähköverkot. Miten realistinen, toivottava ja edullinen olisi Euroopan laajuinen sähköverkko, ja onko se mahdollista saavuttaa?
Günther Oettinger
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, me toimitamme teille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille muutaman viikon kuluttua ehdotuksemme suunnitelmaksi siitä, miten energiatehokkuutta voidaan lisätä 20 prosentilla. Jos tarkastellaan kolmea teidän meille asettamaa tavoitetta hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä 20 prosentilla, me edistymme hyvin kohti tätä tavoitetta. Olen varma, että jos me jatkamme nykyisiä toimiamme, saavutamme tai jopa ylitämme hiilidioksidin 20 prosentin vähennystavoitteen 10 vuodessa.
Myös uusiutuvan energian lisääminen 20 prosentilla edistyy hyvin, vaikkakin etenemisessä on eroja eri jäsenvaltioiden välillä. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo saaneet pitkän etumatkan viitevuoteen verrattuna. Esimerkiksi Itävallassa uusiutuvan energian osuus oli viisi vuotta sitten 23 prosenttia, ja sen odotetaan saavuttavan 34 prosentin tason vuoteen 2020 mennessä. Sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan vastaava luku oli vain 1,3 prosenttia ja Maltan nolla prosenttia, mikä tarkoittaa, että näiden maiden oli aloitettava käytännössä tyhjästä. Johdossa ovat Ruotsi, joka tavoittelee 49 prosentin osuutta, sekä Suomi ja Portugalin, joiden tavoitteena on 38 prosentin osuus. Baltian maat, joiden tavoitteet olivat 25 prosenttia, 40 prosenttia ja 23 prosenttia, ovat myös onnistuneet erittäin hyvin, ja niiden luvut ovat Euroopan keskiarvon yläpuolella tässä tärkeässä asiassa.
Minua huolestuttaa eniten energiatehokkuuden 20 prosentin lisäystavoite. Se tarkoittaa älykkäitä energiasäästöjä ja energian käyttöä kohdennetusti. Olen iloinen saadessani puhua parlamentille tästä ensi vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana, kun voin esitellä teille ehdotuksen siitä, miten voidaan saavuttaa 20 prosentin parannus energiatehokkuudessa.
Mainitsitte tiedotusvälineet. Itse asiassa teollisuus ja sijoittajat, sekä tekniikkaan että talouteen sijoittavat, voivat tehdä enemmän uusiutuvan energian ja kuluttajien suhteen. Minulla on teille ehdotus. Suunnittelen käyntiä kolmessa Baltian massa ensi keväänä. Osallistun mielelläni tiedotusvälineiden, pankkien ja yritysten edustajien kokoukseen, jos te voitte nimetä sopivia ehdokkaita, tietoisuuden lisäämiseksi omissa maissanne, käyttäen vaatimattomat mahdollisuuteni tilaisuuksien tarjoamiseen uusille ohjelmille ja yhteisrahoitukselle.
Seuraava kysymys kuului: Mitä mieltä olen Euroopan energiaverkosta? Haluan vastata tähän hyvin avoimesti. Jos tarkastellaan Euroopan liikenneinfrastruktuuria, meillä on maanteitä, moottoriteitä, rautateitä, eurooppalainen ilmatilamme suurine ja pienine paikallisine lentoasemineen sekä suuria satamia, kuten Genova, Marseilles, Hampuri ja Rotterdam. Infrastruktuuriin kuuluu myös nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemia ja öljyterminaaleja Välimerellä, Mustallamerellä, Itämerellä, Pohjanmerellä ja Atlantilla. Lisäksi meillä on digitaalinen infrastruktuuri tiedottamista, viestintää ja navigointia varten matkapuhelinverkkomme mukaan lukien. Näihin aloihin verrattuna energiaverkkomme ovat jääneet kauas jälkeen. Me voimme kuljettaa televisioita, sianruhoja, säilykkeitä ja muuta tavaraa Portugalista Latviaan ja Alankomaista Kreikkaan, me voimme kuljettaa työntekijöitä ja matkailijoita ja siirtää tietoa ja rahoituspalveluja, mutta meidän kaasu- ja sähköverkkomme on yhä jaettu 1800-luvun ruhtinaskuntien rajojen mukaisesti. Meidän on integroitava Baltian maiden, Suomen, Keski-Euroopan ja Kreikan markkinat ennen Serbian ja Kroatian liittymistä Euroopan unioniin. Me tarvitsemme myös siltoja ja yhdysputkia sähkön siirtämiseen kumpaankin suuntaan Espanjan, Ranskan ja Saksan välillä. Meidän on 20 seuraavan vuoden aikana järjestettävä rahoitusta ja laadittava lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että sähkön ja kaasun kuljetusverkkomme ovat samaa laatua ja samaa kapasiteettia kuin maantie- ja rautatieverkkomme ja ilmatilamme, joita voidaan käyttää tavaroiden kuljettamiseen ja ihmisten vapaaseen liikkumiseen. Muuten meillä ei ole toimitusvarmuutta emmekä kykene osoittamaan solidaarisuutta hätätilanteessa. Me emme pysty vaihtamaan varastokapasiteettia tai perustamaan uusiutuvan energian laitoksia parhaisiin paikkoihin tai siirtämään sähköä väestökeskittymiin. Meillä ei myöskään ole kuluttajien haluamaa kilpailua emmekä pysty luomaan sisämarkkinoita, jotka ovat aina olleet yksi Euroopan unionin perusperiaatteista ja joiden on toteuduttava kaasun ja sähkön suhteen.
Tämän vuoksi tuen vahvasti laajaa hanketta sähkön, kaasun ja öljyn siirtoverkojen kehittämiseksi.
Aihe: Rakennerahastot ja vammaisuus
Monissa rakennerahastojen käyttöä koskevissa raporteissa on osoitettu, että vaikka resurssit saavuttavat ne tahot, jotka tarvitsevat niitä eniten, tämä ei tapahdu tavalla, joka olisi näille kaikkein hyödyllisin tai jolla parannettaisiin yleisesti näiden henkilöiden elämää.
Millä tavalla komissio aikoo toimia ehkäistäkseen rakennerahastojen käytön vammaisten laitoshoidon rahoittamiseen? Millä tavalla se aikoo edistää vammaisten sosiaalista osallisuutta ja rakennerahastojen käyttöä siten, että laitoshoidon sijaan niillä rahoitettaisiin paikallisyhteisön tason vaihtoehtoisia hoitomuotoja?
László Andor
Arvoisa puhemies, kuten tiedätte, sosiaalipolitiikka, johon vammaisiin liittyvä politiikka kuuluu, on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Euroopan sosiaalirahaston alaisessa toiminnassa keskeinen tekijä on heikommassa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti vammaisten, myös laitoksissa asuvien, tuen lisääminen.
Joidenkin arvioiden mukaan vammaisten osuus EU:n työikäisestä väestöstä on ainakin 16 prosenttia, mutta vain 40 prosenttia vammaisista on työllistettyjä. Komissio kannustaa siirtymistä laitoshoidosta yhteisöllisiin hoitomuotoihin ja tekee tässä asiassa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja erityisesti ESR:n ja EAKR:n hallintoviranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa.
Komissio julkaisi vuonna 2009 väliaikaisen asiantuntijaryhmän laatiman kertomuksen, joka koskee siirtymistä laitoshoidosta yhteisöllisiin hoitomuotoihin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti rakennerahastoista rahoitettavien toimintojen valitsemista vastaavat jäsenvaltiot.
Nykyisellä ohjelmakaudella Euroopan sosiaalirahasto ja aluekehitysrahasto tukevat joitakin laitoshoidon vähentämiseen liittyviä suunnitelmia sekä siirtymistä laitoshoidosta yhteisöllisiin palveluihin. Tämä koskee erityisesti tiettyjä jäsenvaltioita, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuoden 2004 jälkeen. Rahoitusta annetaan siten Bulgariassa ja Slovakiassa toteutettaville hankkeille.
Kuten tiedätte, komissio laatii parhaillaan uusia määräyksiä rakennerahastoille vuoden 2013 jälkeiselle ajalle ja esittää ehdotuksensa vuonna 2011. Syrjinnän torjumisen vauhdittamiseksi ja vammaisten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi saatetaan tulevaisuudessa tarvita esimerkiksi toimintaohjelmia, joiden avulla voitaisiin tunnistaa syrjinnälle ja syrjäytymiselle alttiit ryhmät. Komissio selvittää, mikä osa kansallisilla tasa-arvoelimillä voisi olla, ja saattaa harkita tiukempia vaatimuksia jäsenvaltioiden raportoinnille syrjinnän torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä, joita täydennetään rakennerahastojen tuella.
Lisäksi yksi komission 15. marraskuuta hyväksymän Euroopan vammaisstrategian 2010-2020 tavoitteista on vauhdittaa jäsenvaltioiden toimia, joilla helpotetaan siirtymistä laitoshoidosta yhteisöllisiin hoitomuotoihin. Tämä pyritään toteuttamaan strategian avulla tunnistamalla hyviä toimintatapoja rakennerahastojen hyödyntämisessä niin, että kannustetaan ihmisiä elämään itsenäisesti ja yhteisöissä. Lisäksi sen avulla pyritään kehittämään tietoisuutta lisääviä aloitteita, joiden kohteena ovat rakennerahaston hallintoelimet EU:n ja kansallisella tasolla. Tarkoituksena on esimerkiksi kehittää hallintoviranomaisille välineistö siihen, miten ne voivat hyödyntää rakennerahastoja tukeakseen yhteisöllisten palvelujen kehittämistä.
Kinga Göncz
Arvoisa puhemies, juuri tästä asiasta halusinkin esittää lisäkysymyksiä ja huomautuksia. Olen tyytyväinen komission jäsenen vastaukseen. Itse asiassa lisäkysymykseni kuuluu, aikooko komissio näiden periaatteiden mukaisesti esitellä seuraavalle budjettikaudelle uudentyyppisen ehdollisuuden, joka estää erottelun vahvistumisen ja sallii vaikkapa näiden rahastojen käytön erityisesti yhteiskuntaan integroitumiseen? Ongelmana oli, että näitä rahastoja käytettiin usein suurten laitosten rakentamiseen ja jälleenrakentamiseen integroitujen asumismuotojen sijaan. Uskon, että monet hyvät asiantuntijat auttaisivat mielellään komissiota ja jäsenvaltioita tässä asiassa.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, kiitos vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Haluan onnitella Euroopan komissiota, joka esitteli aiemmin tänä vuonna uuden Euroopan vammaisstrategian vuosiksi 2010-2020. Haluaisin kuitenkin kysyä seuraavaa. Mitä erityisohjelmia komissio aikoo valmistella tämän strategian perusteella ja milloin, jotta vammaisten edellytyksiä päästä työmarkkinoille parannetaan tai heidän ympäristönsä ja infrastruktuurinsa mukautetaan heitä varten?
László Andor
Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Belgia järjesti Liègessä konferenssin koheesiopolitiikkojen tulevaisuudesta viidennen koheesioraportin perusteella, jonka me julkaisimme yhdessä komission jäsen Hahnin kanssa. Ehdollisuus oli yksi keskustelun pääaiheista, ja jäsen Gönczin kuvaamaa Euroopan sosiaalirahaston tilannetta selvitetään, ja me haluaisimme kehittää ehdollisuutta sen suhteen.
Ehdollisuudella on useita merkityksiä, ja valitettavasti joitakin niistä pidetään epäoikeudenmukaisina tai haitallisina. Meidän mielestämme ehdollisuuden todellinen merkitys rakennerahastojen yhteydessä on se, että tietoisuutta ja vastuuta on paitsi sisällöstä myös hankkeiden ja toimintaohjelmien asiayhteydestä. Meidän on todella tunnettava yhteiskunnallinen todellisuus, kun rahoitamme ohjelmia eri alueilla ja mikroalueilla, ja me suhtaudumme tähän hyvin vakavasti.
Me olemme tehneet viime aikoina joidenkin jäsenvaltioiden kanssa yhteisöllisiin palveluihin liittyvää yhteistyötä. Esimerkiksi Bulgariassa Euroopan sosiaalirahasto ja aluekehitysrahasto rahoittivat yhdessä hanketta, jonka tarkoituksena oli sulkea kaikki olemassa olevat vammaisten lasten laitokset. Hankkeen kunnianhimoisen toimintasuunnitelman ensimmäisessä toteutusvaiheessa suljettiin kaikki vammaisten lasten laitokset ja tarjottiin perhehoitoa ja uusia palveluita perheiden tukemiseen. Tämän ohjelman suuruusluokka oli 39 miljoonaa euroa, ja vastaavia on Bulgarian lisäksi myös Slovakiassa.
Aihe: Anglo Irish Bank
Komission jäsen Almunia totesi Irlannin rahoitusalasta antamassaan julkilausumassa, että Anglo Irish -pankin osalta on vielä selvitettävä joukko tärkeitä kysymyksiä. Voiko komissio kertoa, mitä nämä tärkeät kysymykset ovat?
Joaquín Almunia
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kun jäsen Mitchell esitti nämä kysymykset 7. lokakuuta, tilanne oli erilainen kuin nyt Irlannissa ja Irlannin pankkialalla. Otan vastauksessani huomioon kysymyksen esittämisen jälkeiset tapahtumat.
Seitsemän päivää ennen kysymyksenne esittämistä eli 30. syyskuuta Irlannin valtiovarainministeri Lenihan puhui Anglo Irish Bankin rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista ja ilmoitti kaksi mahdollista lukua: keskitason arvion, joka oli 29 miljardia euroa, ja korkeamman arvion, joka oli 34 miljardia euroa. Tuohon aikaan Anglo Irishiin oli tehty julkisista varoista yhteensä noin 23 miljardin euron pääomasijoitukset.
Kuten aina kriisin alusta lähtien, meidän pankkitoimintaa ja rakenneuudistusta koskevien tietojemme mukaan on niin, että kun rahoituslaitoksiin sijoitetaan julkista pääomaa, niiden on esitettävä komissiolle rakenneuudistussuunnitelma. Anglo Irishista keskusteltiin paljon, ja sen jälkeen Irlannin hallitus esitteli tämän rakenneuudistussuunnitelman 26. lokakuuta. Tämän rakenneuudistuksen suunnitelmaluonnoksen mukaan he harkitsivat Anglo Irishin toiminnan keskeyttämiseen tähtäävää skenaariota ja ehdottivat sen jakamista kahdeksi pankiksi - pankin varat purkavaksi "Asset Recovery" -pankiksi, ja rahoituspankiksi, joka hankkisi tarvittavat resurssit sen toiminnan jatkamiseen varojen purkamisen ajan.
Sekä valtiontukia koskevien sääntöjen että kilpailun vuoksi skenaario, jossa varat puretaan, on vähemmän ongelmallinen kuin skenaario, jossa pankin toiminta jatkuu. Tämän vuoksi annoin julkilausumia, joissa totesin, että mielestäni tehtävä ei siksi olisi yhtä vaikea kuin neuvottelut joiden muiden rahoituslaitosten rakenneuudistussuunnitelmista monissa jäsenvaltioissa.
Me olimme käsitelleet tätä rakenneuudistussuunnitelman luonnosta siitä lähtien, kun hallitus esitti asiakirjat meille, aina viime sunnuntaihin asti, jolloin Irlannin hallitus päätti pyytää ohjelmaa, jossa hyödynnettäisiin eri mekanismeja niiden euroalueen jäsenvaltioiden tukemiseksi, joilla on rahoitusvaikeuksia. Nyt pitäisi aiheellisesti kiinnittää huomiota Anglon rakenneuudistussuunnitelmaan tästä ohjelmasta käynnissä olevissa neuvotteluissa. Toivottavasti Irlannin ohjelmasta sovitaan ja se hyväksytään lähipäivinä. Toivon sitä todella.
Tässä yhteydessä voin antaa teille joitakin tarkempia vastauksia Irlannin hallituksen esittelemästä Anglo Irish Bankin rakenneuudistussuunnitelmasta, jota yksikköni tutkii tehdäkseen siitä päätöksen. Toivon sen tapahtuvan mahdollisimman pian ohjelman hyväksymisen jälkeen.
Joka tapauksessa minun on sanottava, että toivon todella, että ohjelman hyväksyminen ja toteuttaminen johtaa Irlannin rahoitus- ja talousongelmien selvittämisen kannalta suotuisampaan ilmapiiriin. Toivottavasti Irlannin talouden vahvaan ja vakaaseen perustaan suhtaudutaan hyvin ottaen huomioon maassanne ongelmia alun perin aiheuttaneen rahoitusalan rakenneuudistuksen tarpeen.
Gay Mitchell
(EN) Kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Sana "rakenneuudistus" mainitaan tämän parlamentin ulkopuolella usein. Voisiko komission jäsen kertoa parlamentille, onko hänen mielestään mitään mahdollisuutta siihen, että osa Anglo Irish Bankista myytäisiin tai yhdistettäisiin johonkin muuhun laitokseen mahdollisena lisänä tähän, vai odottaako hän, että pankin toiminta loppujen lopuksi ajetaan alas? Saavatko Irlannin veronmaksajat siinä tapauksessa takaisin osan rahoistaan tai ne kaikki? Mikä on komission jäsenen näkemys tästä asiasta?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä näistä tiedoista. Kysymykseni koskee kuitenkin hieman eri asiaa. Hyvä komission jäsen, te puhuitte hyvin suuresta pankista - Anglo Irish Bankista - mutta meidän saamamme tiedot osoittavat, että Irlannissa muillakin suurilla pankeilla on ongelmia. Voitteko kertoa meille, onko nyt käynnissä vastaavia neuvotteluja muistakin irlantilaisista pankeista?
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan.
Mitä tulee Angloon, onko komissio sitä mieltä, että tilanne on eri kuin olemassa olevien selvityspankkien, kuten me niitä Irlannissa kutsumme, joita ovat Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank ja niin edelleen?
Toiseksi ottaen huomioon hänen mainitsemansa selvitykseen, liittyykö se myös Irlannin hallitukselta huomenna saatavaan ehdotukseen pankkien rahoitusjärjestelystä, josta on keskusteltu IMF:n ja Euroopan keskuspankin kanssa?
Joaquín Almunia
Arvoisa puhemies, valitettavasti en voi mennä yksityiskohtiin, koska neuvottelut vaaditusta ohjelmasta ovat käynnissä näinä päivinä ja hetkinä. Sen voin kertoa jäsen Mitchellille, että Irlannin rahoituslaitosten rakenneuudistussuunnitelmat ja yleisesti Irlannin rahoitustarpeiden rahoittamiseen näinä vaikeina aikoina tarkoitettu ohjelma vaikuttavat toivottavasti myönteisesti tämän hyvin vaikean ja haastavan tilanteen lopettamiseen, jotta Irlannin talous saataisiin takaisin elvytyksen ja kestävän kasvun uralle, jolla se oli aiemmin. Irlanti oli yksi taloudellisen menetyksen parhaista esimerkeistä euroalueella ja EU:ssa.
Tämä on keino kertoa Irlannin veronmaksajille, että heidän rahansa, joita nyt käytetään rakenneuudistukseen yhdessä ohjelman hyväksymisen jälkeen toivottavasti kahden eurooppalaisen mekanismin kautta saatavien rahojen kanssa sekä IMF:n ohjelmassa tekemän yhteistyön avulla, palautuvat heille myönteisenä tuloksena, kun Irlannin tämänhetkiseen ongelmaan löydetään onnistunut ratkaisu.
En voi mennä yksityiskohtiin. Pyydän teiltä myös ymmärrystä tässä asiassa. Voin sanoa sen, että neuvoteltuihin tai komission analysoimiin rakenneuudistussuunnitelmiin liittyy muitakin rahoituslaitoksia, muita irlantilaisia rahoituslaitoksia. Te olette nähneet, mitkä valtuudet meillä on valtiontukisääntöjen perusteella. Irlannin pankin tapauksessa me teimme myönteisen päätöksen rakenneuudistussuunnitelmasta. Allied Irish Bankin tapauksessa me neuvottelemme myös rakenneuudistussuunnitelman ehdoista. Kahden asuntolainarahaston, EBS:n ja INBS:n, tapauksessa me harkitsemme myös näiden kahden rahoituslaitoksen rakenneuudistusta.
Minun on sanottava, että kahdessa tapauksessa, Anglo Irish Bankin ja INBS-asuntolainarahaston tapauksessa, me toimimme toiminnan keskeyttämiseen tähtäävän skenaarion mukaisesti. Muissa tapauksissa rakenneuudistus toivottavasti tuo näille rahoituslaitoksille markkinoilla paremmat ehdot, kannattavat ehdot, sen jälkeen, kun rakenneuudistuksesta on päätetty ja se on toteutettu.
Aihe: Eurooppalaisen identiteetin edistäminen
EU:n kansalaisten eurooppalaisen identiteetin edistäminen on ehdoton edellytys yhdentymisyrityksen jatkumiselle. Kun otetaan huomioon, että kulttuuri- ja taidealalla toimivien EU:n kansalaisten liikkuvuus saattaa osoittautua hyvinkin tehokkaaksi mekanismiksi yhteisen eurooppalaisen identiteetin lujittamisessa, millaisia konkreettisia aloitteita komissio aikoo tehdä eurooppalaisten taiteilijoiden kokemusten ja tietojen vaihdon alalla, sellaisen rahoitusohjelman luomiseksi, jolla tuetaan yksinomaan taidetapahtumien järjestämistä EU:ssa, sekä Euroopan laajuisten taideyhteistyöohjelmien hallinnon yksinkertaistamiseksi ja taloudellisen tuen lisäämiseksi?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, komissio on arvoisan jäsenen kanssa täysin samaa mieltä siitä, että kulttuuri- ja taidealalla työskentelevien rajatylittävä liikkuvuus on erittäin tärkeää. Mekin pyrimme poistamaan esteitä heidän liikkuvuudeltaan.
Tähän liittyy sosiaaliturvan koordinointi, kolmansista maista tulevien taiteilijoiden passi- ja viisumisäännöt, verotus ja luonnollisesti parempi tiedottaminen liikkuvuutta koskevista asioista. Kulttuurialan asiantuntijat keskustelevat liikkuvuuden edistämisestä työryhmissä, joissa jäsenvaltiot ja kulttuuriala ovat edustettuina ja joiden tarkoituksena on toteuttaa kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman tavoitteita.
Komissio tukee kulttuuriohjelman (2007-2013) puitteissa hankkeita ja toimintoja, jotka edistävät kulttuurialalla työskentelevien rajatylittävää liikkuvuutta, kannustavat taide- ja kulttuuriteosten ylikansalliseen levittämiseen ja edistävät kulttuurien välistä vuoropuhelua. Vuonna 2009 noin 80 prosenttia komission rahoittamista hankkeista painottuivat kulttuuriteosten levittämiseen ja kulttuurialalla työskentelevien liikkuvuuteen.
Kuten sanoin, komissio pyrkii tietysti yhä helpottamaan ohjelmaan pääsyä. Siinä auttavat ohjelmaopas, kalenteri kaudelle 2008-2013, hankkeita koskevat hyvät esimerkit ja kunkin maan kulttuurin yhteyspisteet. Tähän mennessä saaduista kokemuksista on hyötyä, kun kehitetään tulevien kulttuuriohjelmien menettelyjä.
Parlamentin tekemän aloitteen seurauksena komissio toteutti myös pilottihankkeita taiteilijoiden liikkuvuuden kannustamiseksi vuosina 2008 ja 2009. Näiden hankkeiden tavoitteena on tarjota eurooppalaisille taiteilijoille mahdollisuus laajentaa toimintaansa ja saavuttaa uutta yleisöä sekä vaihtaa kokemuksia ja oppia muilta oman uransa edistämiseksi.
Näiden pilottihankkeiden tuloksia hyödynnetään tulevissa kulttuuriohjelmissa, ja ne auttavat luonnollisesti jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työryhmiä avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Pitkällä aikavälillä kaikki, mitä juuri sanoin, auttaa luomaan Euroopan unionin kansalaisille yhteisen eurooppalaisen identiteetin.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen yksityiskohtaisesta vastauksestaan. Euroopan kulttuurin sääkartalle on kerääntymässä erkautumisen pilviä, kuten me kaikki tiedämme. On lukujen Eurooppa, tekninen Eurooppa, mutta jotkut meistä näkevät mielessään myös kulttuurin, koulutuksen, taiteen ja taiteilijoiden liikkuvuuden Euroopan, jossa kannustetaan Euroopan laajuisen kulttuurin luomiseen.
Minä olen yksi niistä, jotka uskovat, että nämä ovat Euroopan perustukset, kulttuuriperustukset, jotka voivat toimia turvallisena, vakauttavana tekijänä ja tukea edelleen dynaamisesti Euroopan yhdentymisen prosessia. Kulttuurille ja taiteelliselle luovuudelle on annettava uutta pontta ja meidän on lisättävä kulttuurin ja taiteellisen luovuuden prosenttiosuutta - tingin hetken omasta säännöstäni ja puhun numeroista - Euroopan unionin BKT:sta.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää komission jäsentä näistä mielenkiintoisista tiedoista, mutta minun kysymykseni ja huolenaiheeni liittyvät budjettitilanteeseen. Me olemme hyvin tietoisia siitä, että olemme tällä hetkellä epävarmassa tilanteessa ensi vuonna käytettävissä olevan budjetin suhteen. Tähän liittyen haluaisin kysyä teiltä, komission jäsen, voisivatko nämä ongelmat millään erityisellä tavalla vaikuttaa teidän esittelemiinne hyvin mielenkiintoisiin suunnitelmiin?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi sanoa jäsen Papastamkosille, että olen täysin samaa mieltä hänen kanssaan. Osallistuin muutama päivä sitten Berliinissä valtavaan "Soul for Europe" -foorumiin, johon osallistui myös kaikkien kulttuurielinten edustajia. Me keskustelimme näistä aiheista ja totesimme, että Euroopan unioni ei ole vain talousunioni vaan sen lähtökohta on kulttuurissa.
Kuten Jean Monnet sanoo muistelmissaan, "jos voisin aloittaa uudelleen alusta, aloittaisin kulttuurista". Olen siis täysin samaa mieltä, ja me pyrimme täällä tähän suuntaan.
komission jäsen. - (EN) Olen kanssanne samaa mieltä, mutta pelkäänpä kaikkien muiden tavoin, että kun hallitukset alkavat leikata talousarvioitaan tiukan talouden aikana, ne aloittavat itsestään selvästä: kulttuurista - kuten on jo nähty tietyissä tapauksissa - koulutuksesta ja terveydestä. Olen samaa mieltä siitä, että tämä on hyvin kapeakatseista politiikkaa, ja meidän pitäisi vastustaa sitä, koska pitkällä aikavälillä me kaikki saamme tuntea näiden leikkausten ikävät vaikutukset.
Aihe: EU:n ja urheiluliittojen välinen jäsennelty vuoropuhelu yhteiseen etuun liittyvistä kysymyksistä sekä mahdolliset konkreettiset toimenpiteet
Lissabonin sopimuksen ratifioinnin ja urheilun erityispiirteiden tunnustamisen myötä on avautunut mahdollisuus eurooppalaisen ulottuvuuden luomiseen urheilun alalla. Uusien määräysten ansiosta Euroopan unioni voi tukea, sovittaa yhteen ja täydentää jäsenvaltioiden toimia urheilukilpailujen rehellisyyden ja avoimuuden sekä urheilusta vastaavien järjestöjen välisen yhteistyön edistämiseksi. Lisäksi on tunnustettu olevan tärkeää suojella urheilijoiden - erityisesti nuorten urheilijoiden - fyysistä ja henkistä koskemattomuutta.
Ottaen huomioon Lissabonin sopimuksen määräykset, millaisia toimia komissio odottaa kansainvälisiltä urheiluliitoilta entistä rakentavamman vuoropuhelun aikaansaamiseksi yhteiseen etuun liittyvistä kysymyksistä? Mitä konkreettisia toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tällaisen vuoropuhelun edistämiseksi ja Lissabonin sopimuksessa vahvistetun, urheiluun liittyvän toimivallan hyödyntämiseksi täysimääräisesti?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, komissio käynnisti vuonna 2007 jäsennellyn vuoropuhelun urheilun sidosryhmien kanssa vuoden 2007 Urheilun valkoisen kirjan pohjalta.
EU:n urheiluministerien ja Eurooppa-neuvoston vuonna 2008 esittämien pyyntöjen perusteella komissio sitoutui vahvistamaan vuoropuhelua edelleen ja antamaan kansainvälisille urheiluorganisaatioille entistä keskeisemmän osan vuoropuhelussa Euroopan unionin kanssa. Tämän seurauksena komissio ja Kansainvälinen olympiakomitea sekä kansainväliset urheiluliitot pitävät säännöllisesti yhteyttä toisiinsa.
Vuonna 2008 komissio perusti EU:n urheilufoorumin. Sen katsotaan olevan tämän jäsennellyn vuoropuhelun ytimessä, ja sinne kokoontuvat kerran vuodessa kaikki tärkeimmät kansainvälisen, Euroopan unionin ja kansallisen tason urheilun sidosryhmät mukaan lukien hallintoelimet ja valtioista riippumattomat urheiluorganisaatiot. Seuraava foorumi järjestetään helmikuussa 2011 Budapestissä, missä komissio aikoo esitellä urheilun sidosryhmille tiedonantonsa uudesta EU:n urheiluohjelmasta.
Komissio on kiinnittänyt paljon huomiota tarpeeseen varmistaa urheiluliikkeen tasapainoinen ja kattava edustus järjestettäessä kokouksia ja tapahtumia. Se on sitoutunut tähän vuoropuheluun ottaen huomioon urheilun erityisen organisoitumisen, käsiteltävien asioiden monitahoisuuden ja luonnollisesti urheilualan toimijoiden monimuotoisuuden. Tämän urheiluliikkeen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun vahvistaminen on ratkaisevaa EU:n urheiluohjelman onnistumiselle. Komissio aikoo esittää ohjelmaa, joka perustuu Lissabonin sopimukseen. Tässä vahvistetussa vuoropuhelussa on osansa niin jäsenvaltioilla, parlamentilla kuin komissiollakin.
Iva Zanicchi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Lissabonin sopimuksen ratifioinnin ja urheilun erityispiirteiden tunnustamisen jälkeen tie on nyt auki sille, että urheilulle annetaan aito eurooppalainen ulottuvuus.
Uudet määräykset sallivat Euroopan unionin tukevan, koordinoivan ja integroivan jäsenvaltioiden toimia, jotka edistävät rehellisyyttä ja avoimuutta urheilukilpailuissa sekä urheilusta vastaavien järjestöjen välistä yhteistyötä. Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan myös se, miten tärkeää on suojella urheilijoiden ja erityisesti nuorten urheilijoiden fyysistä ja henkistä koskemattomuutta.
Mihin toimiin komissio odottaa sopimuksen määräysten johdosta kansainvälisten urheiluliittojen ryhtyvän hedelmällisemmän vuoropuhelun käynnistämiseksi kaikkia osapuolia kiinnostavista asioista? Mihin erityisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tukeakseen tätä vuoropuhelua ja hyödyntääkseen sopimuksessa annetut urheiluun liittyvät valtuudet täysipainoisesti?
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, kuuntelin hyvin tarkasti komission vastausta. Haluaisin kysyä komissiolta, mikä on sen kanta laittomaan vedonlyöntiin, laittomiin vetoihin, jotka liittyvät jalkapallon ja muiden urheilulajien kilpailuihin, ja aikooko se osana juuri kuvailtua ohjelmaa kiinnittää erityisestä huomiota tähän näkökohtaan, joka uhkaa pilata kaikki kilpailut ja reiluuden, jonka pitäisi olla urheilukilpailuille ominaista.
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, aloitan viimeisestä kysymyksestä. Komission jäsen Barnier käsittelee tätä kysymystä. Seuraan tietysti hyvin tiiviisti, mitä hän tekee. Käsittääkseni hän aikoo esitellä vuonna 2011 vihreän kirjan, jotta tästä hyvin tärkeästä asiasta voidaan käynnistää kuuleminen. Vakuutan teille, että koska olen kiinnostunut vastuualueestani, seuraan tapahtumia hyvin tiiviisti.
Kuten sanoin alustuspuheenvuorossani, aion esitellä urheilua koskevan tiedonannon. Se on kaikkien aikojen ensimmäinen urheilun poliittista ohjelmaa esittelevä tiedonanto - toivottavasti tammikuun alussa - ja siinä käsitellään kaikkia arvoisan jäsenen mainitsemia asioita. Ensimmäinen esittely ja keskustelu tapahtuvat, kuten sanoin, jäsennellyn vuoropuhelun aikana Budapestin urheilufoorumilla ensi helmikuussa.
Aihe: Kreikan raskas verotus
Pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen Kreikka on perusverotuksessa Euroopan kärkipäässä: Kreikan ALV-kerroin on kolmanneksi suurin, bensiiniä verotetaan kolmanneksi eniten, sosiaaliturvamaksujen laskemisessa käytettävä kerroin on kolmanneksi suurin, yrityksiä verotetaan erittäin raskaasti ja nimellisverot ovat suuret. Raskaan verotuksen käyttöönotto Kreikassa yhdistettynä palkkojen ja eläkkeiden pienentämiseen ei suinkaan johda odotettuun tulojen kasvuun vaan päinvastoin se syventää taantumaa ja lamauttaa markkinoita entisestään, lisää köyhien määrää, nostaa perushyödykkeiden hintoja, vaikeuttaa palkansaajien ja eläkeläisten toimeentuloa ja johtaa satojen yritysten sulkemiseen.
Kun otetaan huomioon, että EU:n tavoitteena on sekä julkisen talouden vakauttaminen että sosiaalisen riittävyyden varmistaminen, mikä on pöytäkirjan allekirjoittaneen komission kanta kyseisiin verotustoimenpiteisiin?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, kuten arvoisa jäsen hyvin tietää, Kreikkaa on toteuttanut useita veropoliittisia toimenpiteitä alijäämän pienentämiseksi. Tästä talouden sopeutusohjelmasta sovittiin komission, IMF:n ja EKP:n kanssa. Se oli ehtona euroalueen jäsenvaltioiden ja IMF:n tarjoamalle 110 miljardin euron rahoitukselle.
Kreikan hallitus antoi 6. elokuuta 2010 neuvostolle ja komissiolle selonteon näiden verotuksellisten toimenpiteiden toteuttamisesta sekä mittavista rakenneuudistuksista. Arvoisa jäsen voi tarkistaa komission neuvostolle 19. elokuuta 2010 antamasta tiedonannosta yksityiskohtaisen ja perusteellisen arvioinnin Kreikan vuoden 2010 alkupuolella hyväksymistä toimenpiteistä neuvoston 10. toukokuuta 2010 antaman päätöksen 2010/320/EY noudattamiseksi.
Arvioinnissa todetaan lähinnä, että talousarvion toteutuminen on kehittynyt myönteisesti vuoden 2010 alkupuoliskolla ja alijäämä on supistunut suunniteltua nopeammin, mikä johtuu pääasiassa siitä, että menot ovat olleet odotettua pienemmät. Lisäksi suunnitellun julkisen talouden sopeuttamisen yhteydessä Kreikan hallituksen valitsemassa menoja ja tuloja koskevien toimenpiteiden kokonaisuudessa otetaan huomioon tärkeät sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat, erityisesti sellaiset, jotka mahdollisesti täydentävät rakenneuudistusten ja mikrotaloudellista ympäristöä ja julkisen sektorin toimintaa parantavien toimenpiteiden pakettia.
Konstantinos Poupakis
(EL) Komission jäsen, haluaisin esittää Euroopan komissiolle seuraavan lisäkysymyksen: mitä suosituksia se aikoo yhteistyömuistion osapuolena tehdä Kreikalle ottaen huomioon, että nykyinen korkea verotus on jo johtanut yritysten lopettamisiin tai siirtymisiin muihin lievemmän verotuksen naapurimaihin ja vähentänyt samalla maahan tulevaa sijoituspääomaa, pääoman tuottoja ja yleisesti ottaen yrittäjyyttä.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluaisin palata yhteen arvoisan ystäväni kysymyksen aiheeseen. Hallituksen yhteistyömuistion perusteella soveltaman korotuksen ja veropolitiikan myötä inflaatio on noussut Kreikassa ja on nyt yli kuusi prosenttia, mikä on Euroopan korkein luku. Komission jäsen Rehn myönsi vastauksessaan erääseen kysymykseen, että korkea inflaatio johtuu arvonlisäverokannan korottamisesta, toisin sanoen veropolitiikasta.
Haluaisin kysyä teiltä, uskooko komissio, että nämä verotukselliset toimenpiteet ovat todella aiheuttaneet Kreikan talouden kilpailukykyä heikentävän inflaatiokierteen, ja mitä toimenpiteitä ehdotatte Kreikan hallitukselle tämän asian korjaamiseksi?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, itse asiassa kysymykset ovat melko samanlaisia, ja minun on korostettava tässä sitä, että Kreikan tapauksessa alijäämä oli valtava ja siihen oli puututtava. Me kaikki tiedämme, että alijäämän korjaamiseen ei ole olemassa ihmeratkaisuja. Jäsenvaltioiden on joko vähennettävä menoja, korotettava veroja tai tehtävä kumpaakin rahoitusasemansa vakauttamiseksi. Komission asenne tähän on hyvin selvä: jäsenvaltioiden on valittava toimenpiteet vajauksen poistamiseen. Kreikka valitsi toimenpidekokonaisuuden, joka kohdistuu sekä menoihin että tuloihin.
Komissio ei voi sanella jäsenvaltioille, mitä veroja ne voivat korottaa tai alentaa. Kukin jäsenvaltio päättää tästä asiasta itse.
Tähän mennessä Kreikan ohjelma on toiminut hyvin, ja uskon, että Kreikan viranomaiset ryhtyvät jatkossa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin rahoitusaseman parantamiseksi.
Aihe: Savukkeiden salakuljetuksesta aiheutuvat petokset ja tullimaksujen menetykset
Onko komissio huolestunut, että laittomien savukkeiden salakuljetus kolmansista maista Irlantiin ja muualle on saavuttanut hälyttävät mittasuhteet? EU menettää sen vuoksi tullimaksuja, jotka ovat huomattava tulonlähde, sillä niiden osuus talousarviosta on 15 prosenttia. Jäsenvaltiotkin menettävät valmisteveroja. Onko komissiolla suunnitelmia jäsenvaltioiden valtuuttamiseksi tai jopa pakottamiseksi lisäämään tarkastuksia EU:n ulkorajoilla tullipetosten torjumiseksi?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, rajavalvontaan liittyvissä tullitarkastuksissa täytyy löytää tasapaino EU:n monien taloudellisten ja turvallisuusetujen suojelun ja lakeja noudattavien kauppiaiden etujen välille.
Tämän vuoksi on kehitetty yhteisön riskinhallintajärjestelmä, joka sallii turvallisuuden vuoksi tehtävät tullitarkastukset yhteisten riskiperusteiden ja normien perusteella.
EU:ssa tarkastetaan joka vuosi 1,5 miljoonaa tonnia merirahtia ja 12 miljoonaa tonnia lentorahtia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 209 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden tullilaitokset ovat vastuussa EU:n asiaa koskevan lainsäädännön soveltamisesta.
Näin ollen ne ovat vastuussa tullitarkastusten järjestämisestä fyysisillä rajoilla ja muualla riskinhallintatekniikkojen perusteella EU:n tullikoodeksissa määritetyllä tavalla.
Mitä tulee savukkeiden salakuljetukseen, komissio auttaa aktiivisesti jäsenvaltioita torjumaan savukkeiden kansainvälistä salakuljetusta ja hajottamaan tästä kaupasta vastuussa olevia rikollisliigoja.
Etenkin Euroopan petostentorjuntavirasto auttaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisia tapausten tutkinnassa ja koordinoi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa tehtäviä merkittäviä vero- ja rikostutkintoja.
Tulliasioita koskevan Eurooppalaisen oikeusapuyleissopimuksen ja useiden EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten määräysten mukaisesti OLAF järjestää EU:n jäsenvaltioiden yhteisiä tullioperaatioita, joiden kohteena ovat erityiset ongelmat. Tällaisia ovat olleet operaatio Matthew II, jonka kohteena oli itärajan tieliikenne, ja operaatio Sirocco, jonka kohteena olivat valtameriliikenteen konttikuljetukset Kiinasta unioniin.
Lopuksi haluan mainita, että OLAF tarjoaa Hercule II -ohjelmasta taloudellista tukea jäsenvaltioille toimenpiteisiin, jotka kohdistetaan erityisesti savukkeiden salakuljetukseen, kuten erityisten skannauslaitteiden hankkimiseen käytettäväksi raja-asemilla sekä alueellisten toimien järjestämisen.
Lisäksi on tehty yhteistyösopimukset British American Tobaccon ja Imperial Tobacco Limitedin kanssa vuonna 2010, Philip Morris Internationalin kanssa vuonna 2004 ja Japan Tobacco Internationalin kanssa vuonna 2007. Nämä oikeudellisesti sitovat sopimukset tarjoavat laajan valikoiman toimenpiteitä, jotka on suunniteltu rajoittamaan näiden yritysten tuotteiden päätymistä laittomille savukemarkkinoille.
Jim Higgins
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä hänen hyvin kattavasta vastauksestaan. Kuten hän sanoi, savukkeiden salakuljetus on hyvin tuottoisaa liiketoimintaa. Siihen liittyy paljon kekseliäisyyttä, savukkeet on täydellisesti paketoitu, täydellisesti esitelty ja täydellisesti merkitty.
Tapasin hiljattain Irlannissa Dublinin linnassa tulliviraston johtajan, joka kertoi minulle, että yksi viidestä savukkeesta - 20 prosenttia Irlannissa, pienessä maassa, poltetuista savukkeista - tulee itse asiassa Kiinan kautta ja että kun he sitten takavarikoivat ja analysoivat niitä, niistä löytyi tupakan ja koiran ulosteen sekoitusta. Meidän on todella tiukennettava määräyksiämme.
Olen tyytyväinen kansainväliseen yhteistyöhön, mutta meillä on vielä todella paljon tehtävää. Pyytäisin, että EU:n petostentorjuntavirastolle OLAFille annettaisiin enemmän resursseja.
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, yritän puhua lyhyesti. Vastausta ei tässä tapauksessa todennäköisesti tarvita, mutta haluaisin jakaa huolenaiheenne.
Matkustan ensi kuussa Kiinaan keskustelemaan savukkeiden salakuljetuksesta muiden tulliasioihin liittyvien asioiden lisäksi. Me toteutamme useita toimenpiteitä yhteistyössä Kiinan viranomaisten kanssa tämän asian korjaamiseksi. On totta, kuten aivan oikeutetusti toitte esiin, että Kiina on yhä suuri väärennettyjen savukkeiden lähde, joten meidän on tehtävä heidän kanssaan tiivistä yhteistyötä tämän asian korjaamiseksi. Haluan korostaa sitä, että Kiinan viranomaiset ovat tähän yhteistyöhön valmiita.
Aihe: Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja
Voiko komissio ilmoittaa, millaisia yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevia ehdotuksia se on nyt tehnyt, millainen ehdotettu aikataulu on ja mitkä ovat syyt tämän menettelyn valintaan?
Aihe: Irlannin yhteisöverokanta
Kansainvälisissä medioissa on meneillään huomattava Irlannin yhteisöverokantaa koskeva spekulointi. Tämän vuoksi tieto siitä, että millään komission tekemällä ehdotuksella ei ole mitään vaikutusta Irlannin yhteisöverokantaan, joka on keskeinen osa Irlannin talousmallia, voisi olla myönteinen signaali kriisin keskellä toimiville kansainvälisille markkinoille.
Voiko komissio ilmoittaa selkeästi ja yksiselitteisesti, ettei Euroopan unioni aio ryhtyä mihinkään sellaisiin toimiin, jotka jollain tavalla vaikuttaisivat Irlannin yhteisöverokantaan?
Aihe: Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja
Voiko komissio antaa lausunnon, jossa vahvistetaan että ehdotettu aloite yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta ei vaikuta jäsenvaltioiden kykyyn määrätä omasta yhtiöveroprosentistaan?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, tarkoitatteko näitä kolmea yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevaa kysymystä?
Komissiolla ei ole suunnitteilla yhtiöverokantaa koskevia ehdotuksia. Verokantojen erot mahdollistavat jonkinasteisen verokilpailun säilyttämisen sisämarkkinoilla. Lisäksi verokantoihin perustuva oikeudenmukainen verokilpailu lisää avoimuutta ja mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat ottaa verokantansa määrittelyssä huomioon kilpailukykynsä markkinoilla sekä budjettitarpeensa.
Mitä tulee yhtiöverokantoihin, komissio on jo jonkin aikaa työstänyt ehdotusta yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta. Aloite sisältyy komission työohjelmaan vuodelle 2011 strategisena aloitteena, jolla hyödynnetään sisämarkkinoiden kasvumahdollisuutta. Se mainitaan myös keskeisenä ehdotuksena 27. lokakuuta 2010 hyväksytyssä yhtenäismarkkinasäädöksessä.
Tällä hetkellä komissio suunnittelee ehdotuksen antamista vuoden 2011 alkupuoliskolla. Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja on yhteinen sääntöjärjestelmä yhtiöiden veropohjan laskemiseen. Se ei liity mitenkään verokantoihin. Jäsenvaltiot päättävät edelleen omista yhtiöverokannoistaan. Komission mielestä yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan edistäminen on sopiva ratkaisu rajatylittävien verotuksellisten kasvun esteiden torjumiseen kattavasti.
Tällä hetkellä EU:n 27 hyvin erilaisen yhtiöverojärjestelmän olemassaolo merkitsee sitä, että yrityksillä on huomattavia veroesteitä ja hallinnollisia rasituksia, jotka rajoittavat niiden toimintaa sisämarkkinoilla tai jopa estävät sen ja vaikuttavat haitallisesti erityisesti pk-yritysten kilpailukykyyn. Tällainen erittäin hajanainen ympäristö aiheuttaa huomattavia markkinavääristymiä ja -esteitä sekä huomattavia kustannuksia järjestelmän noudattamisesta.
Marian Harkin
(EN) Kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Ymmärrän täysin, mitä hän sanoo verokantojen ja veropohjien eroista, mutta yksi yritysten ongelma - erityisesti koskien Eurooppaan tulevia ulkomaisia suoria sijoituksia - on niiden mahdollisuus tietää varmasti etukäteen transaktion veroseuraamukset. Jos osana tuota laskelmaa on "myynti kohdemaan mukaan", jota ei voida määrittää etukäteen, se on todellinen epävarmuustekijä näille yrityksille. Mielestäni se jarruttaa ulkomaisia suoria sijoituksia. Minulla on useita muitakin kysymyksiä, mutta tiedän, että meillä on vain vähän aikaan, joten olisin tyytyväinen, jos komission jäsen voisi vastata tähän.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Kiitän komission jäsentä hänen kattavasta vastauksestaan, mutta kysyisin häneltä vielä, voiko hän tunnustaa, että Lissabonin sopimukseen sisältyy verotusta ja jäsenvaltion veto-oikeutta veroehdotuksissa koskeva yksityiskohtainen pöytäkirja?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, me voimme olla eri mieltä tietyistä verotuksen periaatteista, mikä on aina melko arkaluonteinen asia. Yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa tukevat eniten yritykset, mistä meillä on selviä todisteita. Ymmärrän sen, koska kun on kyse 27:stä eri jäsenvaltiosta, joilla on 27 erilaista yhtiöverojärjestelmää, se on niille todellinen sekamelska.
Mitä tulee ulkomaisiin suoriin sijoituksiin, jos me pystymme sopimaan tästä ehdotuksesta, meidän on oltava siinä yksimielisiä. Jos pystymme sopimaan siitä, se helpottaa ulkomaisia suoria sijoituksia, koska ulkomaiset sijoittajat, jotka eivät halua sijoittaa vain yhteen maahan vaan useaan, joutuvat toimiman vain yhden yhtiöverojärjestelmän puitteissa useiden sijaan, mikä on ulkomaisille sijoittajille suuri etu. Mahdollisten sijoittajien kanssa käydyissä kahdenvälisissä keskusteluissa he todella korostavat sitä, että 27:n eri yhtiöverojärjestelmän olemassaolo on ulkomaisia suoria sijoituksia jarruttava tekijä.
Lopuksi haluan sanoa, että kun me puhumme yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta, emme puhu verokannoista. On selvää, että tämä ei liity mitenkään jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeuteen veroasioista päättämisessä, koska myös silloin, kun yhtiöveropohja on yhteinen ja yhtenäistetty, ne voivat päättää yhtiöverokannoista muun muassa omien tarpeidensa, sosiaalijärjestelmiensä ja julkisten palvelujensa mukaan. Ehdotus itsessään ei siis vähennä jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta veroasioissa.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 20.35 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
