Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība - krāpšanas apkarošana (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Cătălin Sorin Ivan ziņojums (Α7-0050/2011) Budžeta kontroles komitejas vārdā par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību - Krāpšanas apkarošana - 2009. gada pārskats -.
Cătălin Sorin Ivan
Priekšsēdētājas kundze! Šā ziņojuma par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību pamatā ir Komisijas pārskats, kas izstrādāts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu. Šajā pantā ir nepārprotami uzsvērta krāpšanas apkarošanas nozīme, savukārt Komisijas pārskatā nav skaidri norādīts, cik procenti no pārkāpumiem ir krāpšanas gadījumi, bet cik ir izdarīti kļūdu dēļ.
Ir svarīgi skaidri noteikt to, kas ir krāpšana, jo šis termins tiek lietots, lai apzīmētu tīšu pārkāpumu. Mēs runājam par korupciju vārda tiešā nozīmē, bet kļūdas tiek pieļautas nejauši. Ja ar kļūdām mēs vēl varam samierināties, tad krāpšanu nedrīkst pieļaut nekādā gadījumā. Mums ir jāizrāda absolūta neiecietība pret krāpšanas gadījumiem, kas saistīti ar Eiropas finanšu līdzekļu izlietojumu un Eiropas Savienības budžetu.
Vēl viena problēma ir datu un informācijas vākšana. Mums vajadzētu nopietni apspriest veidu, kādā dalībvalstis sniedz informāciju Eiropas Savienībai un Eiropas Komisijai par ES līdzekļu izlietojumu. Manuprāt, dalībvalstu obligāto pārvaldības deklarāciju satura kvalitāte uzlabosies tad, kad tām tiks piešķirta lielāka politiskā nozīme valsts līmenī. Es atkārtoti aicinu Komisiju nodrošināt, lai minētās deklarācijas parakstītu attiecīgais ministrs vai konkrēto valstu valdībās esošie ministri.
Raugoties no cita viedokļa, Eiropas Savienības budžeta pašreizējie EUR 16,7 miljardi ir pašu līdzekļi, ko galvenokārt veido ieņēmumi no muitas nodokļa. Ir vienkāršotas 70 % no visām importam piemērojamām muitas procedūrām. Ņemot vērā iepriekš minēto, es vēlos nolasīt citātu no Eiropas Savienības Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 1/2010, kurā ir norādīts: "...vienkāršoto procedūru kontrole ir ļoti ierobežota, bet konstatēto kļūdu daudzums ir satraucošs”. Svarīgi ir tas, lai šajā gadījumā Komisija novērtētu minēto pārkāpumu finansiālo ietekmi.
Es vēlos apsveikt OLAF ar veikto operāciju Diabolo II, kuras mērķis bija ne tikai aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses, bet arī vienlaikus cīnīties pret preču viltošanu. Preču viltojumi nelabvēlīgi ietekmē Eiropas Savienības fiskālo sistēmu un budžetu, kā arī rada draudus Eiropas pilsoņu drošībai un kaitīgi ietekmē Eiropas Savienības ekonomiku.
Turpinājumā es gribētu atsaukties uz izmaksām, un, no vienas puses, runāt par Eiropas līdzekļu izlietojumu, bet, no otras puses, par nelikumīgi izmaksāto summu atgūšanu. Apsverot Eiropas līdzekļu izlietojumu, ir jāmin integrētā administrācijas un kontroles sistēma, kas ir lieliska sistēma, bet rada nozīmīgas problēmas, kad tiek ieviesta, jo tās datubāzē iekļautie dati ir neprecīzi un ir apgrūtināta arī sūtījumu identificēšana.
Turklāt, kas attiecas uz Eiropas līdzekļu atgūšanu, tad, manuprāt, ir satraucoši, ka no lauksaimniecības fondu līdzekļiem tiek atgūti tikai 42 %, bet no kohēzijas fondu līdzekļiem tikai 50 %. Tie ir īpaši satraucoši skaitļi, tādēļ mums ir rūpīgi jāuzrauga līdzekļu atgūšanas process.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties referentam Ivan kungam par viņa konstruktīvo ziņojumu. Manas piezīmes attiecas uz sešiem svarīgiem šā ziņojuma aspektiem.
Pirmais ir pārskatā par Kopienas finanšu interešu aizsardzību iesniegtās informācijas jautājums. Pārskatā par 2009. gadu jau ir ietverta sīki izstrādāta informācija par pārkāpumu un krāpšanas līmeņiem, kā arī norādīts iespējamo krāpšanas gadījumu līmenis katrā dalībvalstī saistībā ar 2000.-2006. gada kohēzijas programmām. Tomēr uzlabojumi ir iespējami vienmēr, tādēļ es ņemšu vērā jūsu ieteikumus.
Otrais ir jautājums, kas saistīts ar Konvenciju par finanšu interešu aizsardzību. Vēlos informēt, ka par šo tēmu es kopā ar priekšsēdētāja vietnieci Reding kundzi gatavoju paziņojumu, kas tiks publicēts nākamā gada maijā. Tajā būs izklāstīta stratēģija, kas nodrošinās dalībvalstīs pārvaldīto ES līdzekļu aizsardzību pret jebkāda veida nelikumīgu rīcību, tostarp krāpšanu, kā arī pārskatītas procedūras, materiālās krimināltiesības un iestāžu sistēma.
Treškārt, kas attiecas uz pašu resursiem, tad 2010. gadā Komisija sāka apmeklēt visas dalībvalstis, lai pārbaudītu vienkāršotās importam piemērojamās muitas procedūras. Tā ziņos Parlamentam par minēto pārbaužu rezultātiem tiklīdz būs apkopota informācija, kas vajadzīga, lai veiktu plašu analīzi par šo procedūru ieviešanu un izpildi.
Ceturtkārt, lai apkarotu cigarešu kontrabandu, ir noslēgti līgumi ar četriem tabakas izstrādājumu ražotājiem. Mēs centīsimies panākt, lai saskaņā ar PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli tiktu pieņemts protokols par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības izskaušanu.
Piektkārt, es pilnībā piekrītu tam, ka trūkumi publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanā ir nopietns kļūdu un krāpšanas iemesls. Komisija enerģiski ievieš finanšu korekcijas līdz pat 100 % no piešķirtā finansējuma, izvērtējot to, cik smags ir bijis pārkāpums. Mēs ierosinām vienkāršot un precizēt ES iepirkumu direktīvas līdz 2012. gadam saskaņā ar šā gada sākumā publicēto Zaļo grāmatu.
Visbeidzot, es piekrītu viedoklim, ka nelikumīgi izmaksāto naudas līdzekļu atgūšana ir galvenais ES finanšu interešu aizsardzības aspekts. Kas attiecas uz daudzgadu kohēzijas programmām, tad Komisija plaši īsteno maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu, lai izvairītos no maksājumiem dalībvalstīm, kurās ir neefektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas. 2010. gadā tika pārtraukti vairāk nekā EUR 2,4 miljardi maksājumu no reģionālajiem un sociālajiem fondiem. Komisija centīsies panākt, lai dalībvalstis nodrošinātu efektīvāku no gala saņēmējiem atgūstamo līdzekļu pārvaldību.
Situācija uzlabojas. Piemēram, lauksaimniecības nozarē līdzekļu atgūšanas līmenis 2010. gada beigās pieauga līdz 53 % no 2007. gadā izmaksātajām summām, salīdzinot ar 10 % atgūto līdzekļu, kas tika piešķirti pirms 2006. gada. Tomēr es vēlos uzsvērt, ka attiecībā uz daudzgadu programmām kopaina būs redzama tikai pēc tam, kad šo programmu īstenošana būs beigusies un dalībvalstis būs pienācīgi apkopojušas datus par pārkāpumiem.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka Komisija centīsies aktīvi ievērot Parlamenta ierosinātos pasākumus. Paldies par uzmanību!
Monica Luisa Macovei
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, mums ir jārunā par to, ko vajadzētu labot, tādēļ es pievērsīšos svarīgākajiem aspektiem. Pirmais no tiem ir tas, ka Komisijas pārskatā nav ietverta informācija par pārkāpumu un krāpšanas novērtēto līmeni atsevišķi katrā dalībvalstī, tādēļ nav iespējams gūt vispārēju priekšstatu par šo problēmu atsevišķu dalībvalstu līmenī. Turklāt Komisija pārskatā ir plaši izklāstījusi pārkāpumus, bet nav papildu informācijas par krāpšanu. Mēs ceram, ka nākamā gada ziņojumā tas tā nebūs.
Otrais jautājums attiecas uz publisko iepirkumu, jo, kā mēs visi zinām, šajā jomā krāpšanas un korupcijas riska pakāpe ir visaugstākā. Mēs šajā ziņojumā aicinām Komisiju orientēties uz jaunu reglamentējumu šajā jomā, proti, piemērot vienotas iepirkuma sistēmas, noteikt un ieviest skaidrus nosacījumus dalībai publiskajā iepirkumā, ieviest kritērijus lēmumu pieņemšanai attiecībā uz publisko iepirkumu, nodrošināt šo lēmumu pārskatīšanu valsts līmenī, kā arī nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību publisko finanšu jomā. Mēs ceram, ka Komisija un Padome pabeigs ES publiskā iepirkuma pamatnoteikumu reformu un to ar mums apspriedīs.
Trešais jautājums attiecas uz ES līdzekļu saņēmēju pārredzamību. Komisijai ir tīmekļa vietne, kurā tiek publicēta informācija par dažiem šo līdzekļu saņēmējiem dalībvalstīs, tomēr tajā ir jāveic uzlabojumi. Mums ir jānodrošina vienuviet pieejama pilnīga informācija par pārredzamību. Mums ir jāpublicē ziņas par visiem ES līdzekļu saņēmējiem vienā tīmekļa vietnē, pamatojoties uz tās informācijas standarta grupām, kura visām dalībvalstīm jāsniedz vismaz vienā no Savienības darba valodām. Pretējā gadījumā liels daudzums atšķirīgas informācijas nespēs nodrošināt pārredzamību un radīs mūsos apjukumu, tādējādi liedzot iespēju gūt vispārīgu priekšstatu par faktisko situāciju.
Kā teica komisāra kungs, uzlabojumi vienmēr ir iespējami un es ceru, ka tādi tiks veikti manis minētajās jomās.
Jens Geier
S&D grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, komisār Šemeta! Mēs zinām, ka 80 % no ES budžeta tiek pārvaldīti ar dalītas pārvaldības mehānismu. Tas nozīmē, ka piešķirtie līdzekļi tiek pārvaldīti un izlietoti dalībvalstīs. Tieši dalībvalstīs tiek konstatēti krāpšanas gadījumi, pieļautas kļūdas, kā arī izdarīti pārkāpumi.
Gada pārskats par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību nedaudz atgādina dalībvalstu "grēku sarakstu”, tādēļ es gribētu pateikties Sorin kungam un citu politisko grupu opozīcijas referentiem par viņu smago darbu. Esmu konstatējis, ka Komisijas pārskata par ES finanšu interešu aizsardzību vācu valodas redakcijas 11. lappusē ir kāds vērā ņemams teikums, kas skan šādi: "Attiecībā uz 2. mērķa programmām kopējos rādītājus, iespējams, ietekmē ļoti augstais pārkāpumu līmenis Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē, kuras galvenokārt gūst labumu no šāda veida programmām”.
Apvienotā Karaliste un Nīderlande ir tās divas valstis, kuras ierosināja samazināt Eiropas budžetu. Tādēļ es vienīgi vēlos tās aicināt pārliecināties, lai Eiropas nodokļu maksātāju naudas līdzekļi tiktu izlietoti pareizi, kā arī cīnīties pret pārkāpumiem pašu valstīs. Man būtu ļoti interesanti dzirdēt, vai jums ir vēl kaut kas piebilstams šajā kontekstā, komisāra kungs.
Bart Staes
Verts/ALE grupas vārdā. - (NL) Likumdevējam ir ļoti svarīgi, lai tiktu ziņots par krāpšanu un pārkāpumiem, jo tādējādi var gūt priekšstatu par līdzekļu izlietojumu, to, kas varētu būt izdarīts nepareizi, kā arī to, ko vēl var uzlabot. Šajā ziņā pārskatam patiesi ir liela nozīme.
Manuprāt, pēc debatēm Parlamenta krāpšanas apkarošanas komitejā, mēs varam izdarīt šādus secinājumus.
Pirmkārt, pārskatiem ir jābūt precīzākiem. Tiem ir jāsniedz patiesa informācija par pārkāpumu un krāpšanas faktiskajiem apjomiem.
Otrkārt, dalībvalstīm ir jāuzlabo ziņojumu sniegšanas mehānismi. Pašlaik tie ir neefektīvi, tādēļ mums ir jāizdara spiediens uz dalībvalstīm, vajadzības gadījumā pielietojot sankcijas, lai tie tiktu uzlaboti.
Treškārt, nelikumīgi izlietotie līdzekļi ir jāatgūst faktiski, un Komisijai ir jāveic konkrēti pasākumi, lai to nodrošinātu. Mums šis jautājums ir jāapspriež arī tad, kad nākamajā mēnesī Strasbūrā apspriedīsim budžeta izpildes apstiprināšanu. Šajā ziņā problēmas rada Itālija.
Ceturtkārt, mums ir labāk jāuzrauga, kā dalībvalstis izpilda obligāto prasību ziņot par pārkāpumiem. Dīvaini šķiet tas, ka šādus ziņojumus nesniedz Spānija un Francija.
Es esmu pastāvīgs referents tematam par pašu līdzekļiem, tādēļ gribētu veltīt dažus pateicības vārdus Komisijai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī cigarešu kontrabandas nodaļai, kuras pētījuma rezultāti ir satriecoši un ļoti iespaidīgi. Operācija Diabolo II bija izcilas sadarbības apliecinājums, un noslēgtie nolīgumi ar British American Tobacco un Imperial Tobacco ir vērā ņemams sasniegums. Tie mums palīdzēs iegūt EUR 500 miljonus.
Tomēr ir svarīgi, lai šī nauda nepazustu dalībvalstu nodokļu valsts kasēs. Tā ir faktiski jālieto Komisijai, tomēr galvenokārt tā paredzēta dalībvalstīm krāpšanas apkarošanas pasākumu stiprināšanai. Šis ir ļoti svarīgs aspekts. Naudas līdzekļi, kas tiks iegūti no šā nolīguma ir jāizlieto cīņā pret krāpšanu.
Andrea Češková
Priekšsēdētājas kundze! Es atzinīgi vērtēju šo pārskatu, kurā ir pausti centieni panākt lielāku pārredzamību cīņā pret korupciju, tādēļ tas ir pelnījis atbalstu. Pagājušā gada rudenī Revīzijas palātas sanāksmē mēs jau apspriedām dalībvalstu pienākumu uzraudzīt, kā tiek izlietoti ES līdzekļi.
Manuprāt, tas ir pareizi, ka katrai dalībvalstij ir jāaizsargā ES finanšu intereses, nodrošinot pienācīgu kontroli valsts līmenī, lai atklātu pārkāpumus un krāpšanas gadījumus. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis sadarbotos ar Komisiju un sniegtu tai visaptverošu un ticamu informāciju. Dalībvalstu obligātās pārvaldības ziņojuma deklarācijas ir pienācīgi jāpārbauda attiecīgajai valsts pārvaldības iestādei. Konvencija par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, protams, ir piemērots atbalsta dokuments.
Tomēr Čehijas Republika, kura ir minēta pārskatā, vēl nav ratificējusi minēto konvenciju, jo, lai to panāktu, ir jāparedz juridisko personu kriminālatbildība. Čehijas Republikas tiesību aktos kriminālatbildība ir paredzēta tikai fiziskām personām. Šis jautājums pašlaik tiek apspriests Čehijas Republikas parlamentā.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Daudzos gadījumos ir vērojama ES tendence uzskatīt krāpšanas un korupcijas gadījumus par kļūdām. Vēl ļaunāk, Komisija ir nolēmusi pāriet no nulles pielaides uz pieļaujamās kļūdas risku. Turklāt nesenās atklāsmes par šā Parlamenta deputātiem, kuri piekrita grozīt vai izstrādāt tiesību aktus par samaksu, grauj uzticību Parlamentam, jo īpaši attiecībā uz tā centieniem apkarot krāpšanu un korupciju.
Tikai divi no četriem, kuru vārdi tika publiskoti, atkāpās. Vai šis Parlaments pārskatīs minēto četru deputātu izstrādātos tiesību aktus? Viens no viņiem pat ir gājis tik tālu, ka sācis apšaubīt OLAF pilnvaras izmeklēt minētos gadījumus, paziņojot, ka dažās valstīs -- neticami --tāda rīcība netiek uzskatīta par nelikumīgu, tādēļ izmeklēšana nav vajadzīga.
Šajā ziņojumā vajadzētu mudināt Lielbritānijas valdību apturēt visus ES maksājumus līdz brīdim, kad šis Parlaments būs atrisinājis krāpšanas problēmu.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pirmkārt, man atvēlētajā laikā es gribētu pievērsties politiskajai krāpšanai un politiskajai korupcijai. Es ļoti nožēloju, ka mēs šo pārskatu apspriežam tikai tagad, kad trīs šā Parlamenta deputāti pamatotu iemeslu dēļ tiek turēti aizdomās par korupciju. Šāda situācija vedina uz domām, ka nelikumībās pieķertie EP deputāti ir tikai aisberga redzamā daļa. Saskaņā ar dažiem aprēķiniem, aptuveni 50 % no Eiropas Savienības konkursiem un šeit tik bieži pieminētajiem publiskajiem iepirkumiem atvēlētajiem līdzekļiem bieži vien tiek piesavināti, izkrāpti vai zaudēti koruptīvās darbībās un nonāk atsevišķu politiķu rokās. Tas nav pieņemami.
Turklāt šajā gadījumā finanšu aspekts ir otršķirīgs, jo galvenā problēma ir tāda, ka sabiedrība vairs neiesaistās politikā. Ja cilvēki novērsīsies no politikas, sāks valdīt atsacīšanās gars, kādēļ tiks slēgtas skolas, celsies pārtikas cenas un tiks zaudētas darba vietas. Tādēļ Eiropas Parlamentam būtu jārāda piemērs, un mums ir jāatsakās no savām privilēģijām uz imunitāti tiesas procesā. Turklāt Jobbik partija ir ierosinājusi piemērot politiķiem dubultu sodu. Liels paldies par uzmanību!
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Šemeta kungs, dāmas un kungi! Komisijas pārskatā par ES finanšu interešu aizsardzību - Krāpšanas apkarošanu - 2009. gada pārskatu ir ietverti vairāki jauni noteikumi. Pirmkārt, Komisija cenšas noteikt pārkāpumu un krāpšanas apjomu. Ar nožēlu jāatzīst, ka pārskatā ir vērojama tendence izmantot statistikas datus, lai par katru cenu mazinātu pārkāpumu un krāpšanas problēmu. Komisāra kungs, man patiesi to nebija patīkami lasīt.
Tomēr pārskatā ir daudz jaunas informācijas, proti, tajā ir izteikts priekšlikums ieviest pārkāpumu pārvaldības ziņošanas sistēmu, kas tiek dēvēta par PPS. Pašlaik datus ir iespējams ievadīt 800 birojos visā Eiropā agrāko 50 biroju vietā. Attiecīgi pārkāpumu īpatsvars lauksaimniecības nozarē ir palielinājies par 43 %, bet struktūrfondu jomā par 23 %, savukārt kopējais rādītājs struktūrfondu jomā ir faktiski pieaudzis par 109 %.
Šī sistēma ir jāuzlabo. Ir nepatīkami vērot, ka Komisija joprojām cenšas būt pacietīga attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, kas joprojām notiek gliemeža tempā. Tas atspoguļojas arī pārskatā, tādēļ mēs aicinām pilnībā ieviest PPS. Kad šī sistēma būs ieviesta un pareizi darbosies, mūsu rīcībā būs ticami dati, kas palīdzēs cīnīties ar pārkāpumiem un krāpšanu.
Mūs ļoti satrauc situācija Itālijā. Krāpšanas gadījumu ziņā šī valsts ir tālu priekšā visām pārējām. ES pārskati par laika posmu līdz 2004. gadam liecina, ka 60 % aizdomas par krāpnieciskiem darījumiem krīt tieši uz Itāliju. Tādēļ būtu lietderīgi palīdzēt šai valstij, izstrādājot rīcības plānu un virkni īpašu pasākumu.
Es vēlos izteikt visdziļāko pateicību OLAF un tā darbiniekiem par veikto nozīmīgo darbu. Mēs jūs atbalstām un aicinām arī Komisiju sniegt lielāku atbalstu Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai. Kādēļ ir problēmas ar piekļuvi datu bāzēm, ja Komisija apgalvo, ka atbalsta OLAF darbu un uzskata, kas tas ir tikpat svarīgs kā mūsējais? Komisāra kungs, mēs būtu ļoti pateicīgi, ja saņemtu dažas atbildes un mūsu rīcībā būtu Komisijas tiesību aktos noteikti pienācīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstu referenta pausto kritiku par Komisijas gada pārskatu. Komisija pārāk formāli attiecas pret dalībvalstu ziņošanas sistēmu.
Jums, komisāra kungs, kopā ar attiecīgajām iestādēm vajadzēja strādāt rūpīgāk. Jums ir vairāk jācenšas un jāizmanto jaunākās metodes, lai noteiktu pārkāpumu un krāpšanas apjomus. Ja mēs turpināsim pielietot Komisijas 2009. gada pārskatā izmantoto metodoloģiju, tad iegūsim aplēses tikai par daudziem aizdomīgajiem gadījumiem. Piemēram, dažas lielās valstis, kas saņem vērā ņemamas summas, ziņo par zemu pārkāpumu un krāpšanas līmeni. Vai situācija šajās valstīs patiesi ir tik labvēlīga, jeb šo valstu metodes minēto noviržu noteikšanai ir pārāk saudzīgas?
Es pilnībā piekrītu referentam, ka Komisija vairāk pūļu velta Eiropas Parlamenta pārliecināšanai par nepieciešamību ieviest pieļaujamo kļūdu risku nekā dalībvalstu pārliecināšanai par nepieciešamību iesniegt to obligātās valsts pārvaldības deklarācijas.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es piekrītu referentam, ka mēs nedrīkstam jaukt krāpšanu ar nejaušām kļūdām, jo tādējādi tiek novērsta uzmanība no daudz nopietnākiem pārkāpumiem. Es piekrītu arī kritikai attiecībā uz Komisijas pārskatu, kas ir pārāk nekonkrēts un kurā nav pietiekamas informācijas par krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem. Šīm debatēm būtu lielāka jēga, ja mūsu rīcībā būtu precīzāka informācija.
Mēs cīnāmies pret korupciju, bet vajadzētu sākt ar mūsu pašu korumpētības apkarošanu, un, kad šajā Parlamentā tiek pieņemti juridiska satura dokumenti, ir jānodrošina to pārredzamība un jāraugās, lai tajos būtu skaidri lēmumu pieņemšanas kritēriji un nerastos interešu konflikts, jo tādējādi varēs garantēt maksimālu ES izdevumu pārredzamību. Turklāt ir jānodrošina arī sistemātiskas un pastāvīgas pārbaudes. Šie ir galvenie līdzekļi, kuri būtu jāpielieto cīņā pret korupciju.
Lucas Hartong
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Es esmu apmierināts ar šo pārskatu, tomēr vienlaikus vēlos paust nožēlu par to, ka tajā ir konstatēts augsts krāpšanas līmenis Eiropas Savienībā.
Es citēju: "Komisijas pārskatā par krāpšanu nav sniegta sīka informācija un pārkāpumi ir apskatīti ļoti vispārīgi. Liela daļa ES finanšu līdzekļu tiek izlietoti nepareizi. Nesamērīgs pārkāpumu līmeņa pieaugums ir vērojams Polijā, Rumānijā un Bulgārijā. Vislielākais pārkāpumu skaits ir Spānijā un Itālijā. Pēdējos gados ir atgūti tikai 10 % no kopējās atgūstamās summas. Visbeidzot, jāatzīmē, ka iespējamie krāpšanas gadījumi Bulgārijā ir saistīti ar Īpašo pirmspievienošanās programmu lauksaimniecības un lauku attīstībai (SAPARD)”.
Šie ir tikai daži pārskatā minētie fakti. Tas, ka šie fakti ir konstatēti, ir labi, bet ko šajā ziņā Eiropas Savienība ir faktiski paredzējusi darīt? Cik ilgi krāpšana vēl tiks paciesta un cik ilgi iedzīvotājiem vēl būs par to jāmaksā?
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, ko uzdeva, paceļot zilo kartīti, saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu).
Bart Staes
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Es uzmanīgi klausījos jūsu runu, Hartong kungu, kā arī to, ko teica Geier kungs, proti, ka problēmas sagādā arī tādas divas iemaksu veicējas, kā Apvienotā Karaliste un Nīderlande. Ko, pēc tam, kad esat nosodījis virkni citu valstu, jūs esat paredzējis darīt pats savā valstī, lai uzlabotu situāciju šajā jomā.
Lucas Hartong
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Es pateicos Staes kungam par uzdoto jautājumu. Ja jūs būtu rūpīgāk izlasījis pārskatu, tad konstatētu to, ka Nīderlande, un es to saku Nīderlandes vārdā, jo nevaru runāt Apvienotās Karalistes vārdā, ir viena no valstīm, kurā krāpšanas līmenis ir zemākais, tomēr vienlaikus vēlos uzsvērt, ka tad, kad krāpšana tiek konstatēta, ir jārīkojas, pielietojot stingrākās metodes. Es gribētu nepārprotami norādīt, ka esmu šādas nostājas atbalstītājs.
Erminia Mazzoni
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es atzinīgi vērtēju Ivan kunga paveikto darbu. Tomēr ar nožēlu jāatzīst, ka Komisija nav pievērsusi vajadzīgo uzmanību attiecībām ar Parlamentu, kas pat savā pagājušā gada dokumentā tika norādījis, ka ir jāveic atsevišķi konkrēti pasākumi, lai sasniegtu mūsu izvirzīto mērķi, proti, aizsargātu ES finanšu un nodokļu maksātāju intereses, apkarojot krāpšanu un cīnoties pret nelikumībām.
Faktiski, kā jau Ivan kungs ir konkretizējis, bažas par ES līdzekļu nepareizu izlietojumu nav mazinājušās. Pārkāpumu un iespējamo krāpšanas gadījumu īpatsvars joprojām ir ļoti liels. Tādēļ, ja mūsu pārbaužu mērķis ir nodrošināt līdzekļu atgūšanu, tad, ņemot vērā pārskatā minētos skaitļus, vajadzētu atzīt sakāvi.
Kā jau mēs esam norādījuši pagājušā gada iesniegtajā pārskatā, Komisijai vajadzētu uzņemties atbildību un iesaistīties gadījumos, kad rodas lielākās bažas. To, ko pirms manis minēja mani kolēģi deputāti, es esmu iedalījis trijās grupās. Pirmkārt, dalībvalstīm ir jāizstrādā pārkāpumu konstatēšanas un ziņošanas mehānismi. Otrkārt, ir jābūt skaidriem noteikumiem. Mums vajag skaidri noteikt, kas ir krāpšana, pārkāpums un kļūda. Visbeidzot, ir jānodrošina pārredzamība, kas nozīmē ne tikai uzturēt ticamu informāciju saturošus reģistrus, lai izdarītu secinājumus, bet arī publicēt iegūtos datus tīmekļa vietnē, kas pēdējā laikā ir nedaudz zaudējusi savu aktualitāti.
Apsverot pirmo punktu, proti, lielākas atbildības noteikšanu dalībvalstīm, es vēlos vērst jūsu uzmanību arī uz to, ka dalībvalstu sistēmu savstarpējā nesaskaņotība rada būtiskas atšķirības laika ziņā, kas vajadzīgs, lai pārbaudītu krāpšanas un pārkāpumu gadījumus.
Saistībā ar iepriekš minēto bieži tiek apspriesta Itālija. Šī valsts ir minēta arī Ivan kunga ziņojumā. Mums, protams, ir pārāk ilgi pārbaužu periodi, bet mēs cenšamies noteikt saprātīgus termiņus, kas saistīti ar juridisko un kriminālo tiesvedību. Tomēr ir jāsaprot, ka tad, ja netiks izstrādāti vienoti krāpšanas un pārkāpumu konstatācijas kritēriji, būs vajadzīgs pārāk ilgs laiks, lai atgūtu zaudējumus no tādas valsts kā, piemēram, Itālijas.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos apsveikt referentu. Manuprāt, Parlamenta, Revīzijas palātas, kā arī dalībvalstu revīzijas iestāžu veiktajam darbam ir liela nozīme. Svarīgi ir tas, lai mūsu darbs būtu pārskatāms un, ja iespējams, nevainojams. Protams, lai nezustu ticamība Parlamentam, mums pašiem ir jābūt nevainojamiem. Kas attiecas uz Parlamentu, tad tam, protams, sev ir jāizvirza stingrāki un efektīvāki noteikumi nekā līdz šim. Vienlaikus es gribētu uzsvērt, ka ir svarīgi atšķirt pārkāpumus un krāpšanu, jo pārkāpums nav tas pats, kas krāpšana. Krāpnieki ir jāsoda. Kas attiecas uz pārkāpumiem, tad šajos gadījumos ir jāpielieto citas metodes. Ir jāpanāk, lai dalībvalstu iestādes, kuras saņem ES līdzekļus, zinātu visus noteikumus, lai pieļautu iespējami maz kļūdu. Tā nav nejaušība, ka jaunajās dalībvalstīs, kurām tiek piešķirti ES līdzekļi, viens no pārkāpumus veicinošiem faktoriem ir pieredzes trūkums.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu apsveikt referentu un ēnu referenti, manu kolēģi Monica Macovei par ieguldījumu šā ziņojuma sagatavošanā. Šim ziņojumam ir ļoti liela nozīme, jo nodokļu maksātāji grib būt pārliecināti par to, ka viņu nauda tiek izlietota lietderīgi.
Kā jau minēja iepriekšējais runātājs, ir svarīgi atšķirt pārkāpumu no krāpšanas. Krāpšanas pamatā ir noziedzīgs nodoms, bet daudzi cilvēki var vienkārši kļūdīties vai izdarīt lielus vai nelielus ES noteikumu pārkāpumus, tādēļ katrs konkrētais gadījums ir jāizskata atsevišķi. Krāpšana un pārkāpums ir pilnībā atšķirīgi jēdzieni.
Kas attiecas uz dažu manu kolēģu pieminēto lauksaimniecības nozari, tad tajā ir jānodrošina maksājumu pilnīga pārredzamība. Šajā jomā ir veikti vērā ņemami uzlabojumi, tomēr ir svarīgi, lai virzībā uz kopējās lauksaimniecības politikas reformu, mēs tādus veiktu arī turpmāk. Es jo īpaši vēlos atsaukties uz 24. punktu, kurā ir minētas kontroles sistēmas. Es zinu, ka dalībvalstī, kuru pārstāvu, lauksaimnieki, atkārtoti piesakoties, var saņemt jaunas kartes. Šis jautājums tiek risināts ar lielu pacietību, pievēršot tam pienācīgu uzmanību.
Nobeigumā es gribētu uzsvērt, ka, izmantojot šādu sistēmu, nereti var atklāt atsevišķas personas, tomēr visticamāk, ka galvenās krāpšanā iesaistītās puses un pārējos, kas tajā varētu būt vainojami, neizdosies pieķert. To mums vajadzētu apzināties. Neterorizēsim fiziskas personas.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties savam kolēģim Cătălin Ivan par viņa izcili paveikto darbu, gatavojot šo svarīgo ziņojumu. Eiropas Savienības nodokļu maksātāju nauda ir jāizlieto pareizi un efektīvi, tādēļ ir jānodrošina, lai dalībvalstīm būtu efektīvi kontroles mehānismi un atbilstīgas spējas atklāt krāpšanu. Ir svarīgi, lai Komisija un Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF) tiktu nodrošināti ar kvalitatīvu, precīzu, ticamu un salīdzināmu informāciju par pārkāpumiem un krāpšanu. Pašreizējais līdzekļu atgūšanas līmenis ir ļoti zems un ar to vairs nedrīkst samierināties. Tādēļ ir jārīkojas, lai atgūtu visus ļaunprātīgi izlietotos ES līdzekļus. Šajā cīņā ir svarīgi, lai Padome un dalībvalstis pievērstu pienācīgu uzmanību Parlamenta ziņojumā un Komisijas gada pārskatos par ES finanšu interešu aizsardzību minētajiem faktiem, kā arī tam, lai šajā jomā OLAF darītu visu, kas vajadzīgs krāpšanas apkarošanas pasākumu stiprināšanai.
Iliana Ivanova
(BG) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Diemžēl šajā ziņojumā ir minēti satraucoši fakti par nepareizi izlietotu ES līdzekļu augsto līmeni un neadekvātu tūlītējo rīcību to atgūšanai. Arī Eiropas Komisijas dati nav pietiekami precīzi, lai noteiktu pasākumus dalībvalstu ar augstāko pārkāpumu un krāpšanas līmeni disciplinēšanai.
Vairums kolēģu deputātu jau tika pieminējuši, ka nav skaidri noteiktu atšķirību starp krāpšanu un pārkāpumiem, jo pārskatā krāpšana, kas ir apzināta ļaundarība, nav izklāstīta pietiekami sīki, un arī pārkāpumi ir minēti ļoti vispārīgi, tādējādi liedzot mums iespēju nākt klajā ar efektīviem ieteikumiem.
Es esmu apmierināta ar Komisijas secinājumiem, proti, ka atbilstība vispārējās ziņošanas prasībām lauksaimniecības nozarē jau ir sasniegusi 95 %. Tomēr vienlaikus man šķiet aizdomīgs nulles vai ļoti zemais pārkāpumu un krāpšanas līmenis atsevišķās dalībvalstīs, kas varētu nozīmēt to, ka krāpšanas kontroles un noteikšanas sistēmas tajās darbojas nepareizi.
Manuprāt, Eiropas līdzekļu izlietojuma kontrole ievērojami uzlabotos, ja būtu pieejami konkrēti dati un metodes pārvaldības un kontroles sistēmu novērtēšanai tajās dalībvalstīs, kurās valsts aģentūru efektivitāte ir acīmredzama. Iespējams, ka valstīs ar pārkāpumu nulles līmeni kontroles sistēmas darbojas nepietiekami un nav iespējams konstatēt problēmas, savukārt valstīs, kurās aģentūras darbojas efektīvi, var atklāt vairāk krāpšanas un pārkāpumu gadījumus, tādēļ šis līmenis tajās ir augstāks.
Saskaņā ar ES Revīzijas palātas konstatējumu dalībvalstis, pirms izdevumu pamatotības apliecināšanas Komisijai, pašas varēja atklāt un novērst vismaz 30 % no pieļautajām kļūdām. Es ceru, ka tās pastiprinās centienus, lai uzlabotu savus kļūdu noteikšanas un novēršanas mehānismus.
Es vēlos aicināt Eiropas Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu nepieciešamo informāciju par pārkāpumu kontroles un pārvaldības sistēmām dalībvalstīs, kā arī par tajās veiktajiem konstatēto trūkumu savlaicīgiem novēršanas pasākumiem.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos apsveikt savu kolēģi Ivan kungu ar stingro pieeju tādam sarežģītam un pretrunīgam jautājumam, kā krāpšanas konstatēšana un ES finanšu interešu aizsardzība.
Es vēlos pateikties viņam par izrādīto interesi attiecībā uz krāpšanas definīcijas noteikšanu, jo tādi jēdzieni kā krāpšana, pārkāpumi un kļūdas bieži tiek jaukti, radot nepareizu statistiku.
Es vēlos arī uzsvērt referenta ieinteresētību risināt jautājumu par termiņiem. Jo īpaši problēmas rada arī tas, ka dalībvalstīm ir vajadzīgs ilgs laiks no pārkāpumu konstatēšanas brīža līdz ziņošanai.
Nevajadzētu aizmirst arī to, ka galīgos skaitļus var noteikt tikai par noslēgtu ciklu. Pēdējais cikls beidzās 1999. gadā un pašlaik finanšu gads, kuru var uzskatīt par noslēgtu 2000.-2006. gada ciklā ir 2004. gads. Tādēļ vērā būs ņemami tikai šā cikla galīgie skaitļi.
Es atbalstu arī Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja pielietotās metodes, ievērojot ētikas kodeksu, krāpšanas atklāšanai Ķīnā un Āzijas valstīs.
Andrea Cozzolino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Arī es vēlos pateikties referentam Ivan kungam. Ziņojumā ir izklāstīti jauninājumi attiecībā uz izmaiņām kontroles un ziņošanas sistēmā. Tie liecina par lielajām atšķirībām dalībvalstu starpā, jo īpaši attiecībā uz ziņošanu par pārkāpumiem un krāpšanu.
Pārskatā ir atkārtoti uzsvērts vairāku dalībvalstu neticami zemais krāpšanas un pārkāpumu līmenis saistībā ar lauksaimniecībai paredzēto, kā arī struktūrfondu un pirmspievienošanās fondu piešķirto līdzekļu izlietojumu. Šajā ziņā mums patiesi ir vajadzīga lielāka skaidrība par iesniegtajiem datiem. Problēmu vēl vairāk sarežģī līdzekļu atgūšanas efektivitātes trūkums.
Jebkurā gadījumā, viens no skaitļiem šķiet ticams, un tas liecina, ka minētais process būs ilgstošs. Cīņā par ES līdzekļu izlietojuma likumību un pārredzamību, salīdzinot to ar cīņu pret nodokļu nemaksāšanu, joprojām nevar paļauties uz dalībvalstu un ES iestāžu pilnīgu sadarbību.
Ņemot vērā minēto, šķiet, ka aicinājums ieviest izmaiņas ES publiskā iepirkuma noteikumos un izveidot tā dēvēto ES līdzekļu saņēmēju reģistru ir ļoti savlaicīgs.
Georgios Stavrakakis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos apsveikt referentu ar viņa izcilo veikumu, gatavojot gada pārskatu par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu. Pārskatā ir sniegta sīka informācija par visām jomām, kurās dalībvalstis atbild par ES budžeta izpildi, proti, lauksaimniecības politiku, kohēzijas politiku, pirmspievienošanās fondiem, kā arī ES tradicionālo pašu līdzekļu iekasēšanu, izmantojot muitas nodokli.
Es pilnībā piekrītu tam, ka mums, ņemot vērā 2009. gada pieredzi, ir jāuzlabo pirmspievienošanās fondu uzraudzība, kā arī nepārtraukti jāuzrauga OLAF darbs, nevis tikai tad, kad tiek apspriests gada pārskats.
Visbeidzot, es vēlos uzsvērt to, ka mūsu ziņojumā ir ietverti nozīmīgi secinājumi, kurus mēs varam izmantot gan debatēs par Finanšu regulas pārskatīšanu, gan arī, plānojot politisko kohēziju pēc 2013. gada.
Ivailo Kalfin
(BG) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos apsveikt referentu ar viņa rūpīgo darbu šā ziņojuma tapšanā. Mēs vairākkārt esam pierādījuši, ka Parlaments ir iestāde, kas pievērš īpaši lielu uzmanību tam, kā tiek izlietota Eiropas nodokļu maksātāju naudas līdzekļi.
Daudzi kolēģi deputāti ir izteikuši aicinājumu Komisijai, kuram pievienojos arī es, proti, pieņemt daudz skaidrākus noteikumus attiecībā uz dalībvalstu metodēm, jo, jaucot tādus jēdzienus, kā "ļaunprātīga izmantošana”, "kļūda” un "aizdomas par ļaunprātīgu izmantošanu”, tiek iegūti neprecīzi dati, kurus nevar izmantot skaidru lēmumu pieņemšanai Parlamentā.
Es atbalstu arī tos ziņojuma punktus, kuros Komisija tiek mudināta ieviest skaidrākus noteikumus attiecībā uz pārskatatbildību valsts finanšu jomā, kā arī panākt, lai dalībvalstu deklarācijas tiktu pienācīgi pārbaudītas. Dalībvalstīm ir automātiski jāpieņem pasākumi trūkumu novēršanai.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Ikvienā dalībvalstī ir jāsamazina ar finansēm un ekonomiku saistīto noziegumu līmenis. Liels daudzums ES līdzekļu tiek izlietoti citiem mērķiem, bet pieaug to krāpšanas gadījumu skaits, kas saistīti ar PVN atgūšanu. Es esmu minējusi jau agrāk un teikšu arī tagad, ka efektīva metode korupcijas apkarošanai publiskā iepirkuma jomā ir tiešsaistes konkursu sistēma.
Kā valstij, kas atrodas pie ES robežas, Rumānijai ir lielāka atbildība par nelikumīgu darbību ietekmes mazināšanu, tādēļ attiecīgās valsts iestādes pēdējos divos mēnešos ir veikušas virkni vērienīgu pasākumu, kuru mērķis ir izskaust ar muitu saistīto korupciju.
Lai nodrošinātu efektīvu ES finanšu interešu aizsardzību, ir jāveicina sadarbība un pieredzes apmaiņa Rietumbalkānu reģionā. Kā vienu no jomām šajā ziņā var minēt cigarešu kontrabandu, kas rada lielus zaudējumus Eiropas budžetam.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Kļūdas tiek pieļautas neuzmanības vai nezināšanas dēļ, tomēr krāpšana nav kaut kas tāds, kas notiek nejauši, jo tā ir saistīta ar augsta līmeņa noziedzīgām darbībām. Tie, kuri cenšas gūt finansiālu labumu no Briseles Džagernauta, iesniedzot viltotus pieprasījumus, maldīgi tiek uzskatīti par mūsdienu Robiniem Hudiem, nevis noziedzniekiem. Tādējādi ne tikai tiek nodarīts kaitējums ES, bet arī ļaunprātīgi izmantoti mūsu iedzīvotāju samaksātie nodokļi.
Mums ir jāspēcina vājie krāpšanas apkarošanas mehānismi. Es ierosinu vērā ņemamas finanšu sankcijas, kā arī izslēgšanu no subsīdiju shēmām. Kas attiecas uz aizdomām par krāpšanu vai nolaidību, tad mums ir vajadzīga lielāka pārredzamība un skaidri noteiktas atbildības jomas. Mēs nedrīkstam pieļaut, lai iestādes, jo īpaši tādas kā Eiropas Parlaments un OLAF, viena otrai kavētu izmeklēšanas procesu.
Nobeigumā es vēlos teikt dažus vārdus par mūsu lielāko problēmu, proti, kohēzijas politiku, pirmspievienošanās atbalstu un aģentūrām. Mums ir jāapsver stratēģija šajā jomā un apņēmīgi jārīkojas, lai ieviestu kārtību.
Markus Pieper
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu norādīt, ka ar subsīdijām saistītie krāpšanas gadījumi, kā arī finansiālā atbalsta līdzekļu ļaunprātīga izmantošana ir problēmas, kas pēdējos gados ir būtiski mazinājušās. Neraugoties uz pārredzamības un kontroles jomā gūtajiem panākumiem, sabiedrības attieksme joprojām ir kritiska. To var saprast, ja ievērojam nevērīgo attieksmi, kāda ir dažām dalībvalstīm pret nepareizi sadalītiem atbalsta maksājumiem. Fakts, ka tikai neliela daļa no šiem naudas līdzekļiem tiek atmaksāti ES budžetā, ir liels trieciens visiem nodokļu maksātājiem.
Komisijai šie naudas līdzekļi ir nekavējoties jāatgūst. Vēl labāks risinājums būtu nākamajā finanšu gadā samazināt izmaksājamo subsīdiju apmēru attiecīgajām dalībvalstīm un turpināt to darīt tik ilgi, kamēr Brisele atgūtu nepareizi sadalītos līdzekļus. Vienlaikus mēs esam ļoti satraukti arī tad, ja tiek ziņots, ka pārkāpumu ir maz. Šādā gadījumā darbojas princips -- ja es ne par ko neziņoju, tad nav jāsatraucas par līdzekļu atmaksāšanu, un naudas līdzekļi paliks manā valstī.
Kā jau ziņojumā ir pieprasīts, arī es aicinu Spāniju, Franciju un citas valstis "likt kārtis galdā”. Vienlaikus es aicinu Komisiju turpmāk pastiprināt kontroli.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlreiz gribētu pateikties Ivan kungam par ļoti konstruktīvo un labi izstrādāto ziņojumu, kā arī visiem deputātiem par viņu ieguldījumu šajās debatēs, kas noteikti tiks ņemts vērā, gatavojot pārskatu par 2010. gadu.
Komisija turpinās uzlabot gada pārskata par ES finanšu interešu aizsardzību 325. panta izstrādi un saturu, kā arī ņems vērā debatēs izteiktos ierosinājumus. Kā jau es minēju, mēs esam uzlabojuši statistiku, bet veikt turpmākus uzlabojumus nekad nav par ļaunu.
Mēs lūdzam dalībvalstis sniegt vairāk informācijas, kā arī noteikt atšķirības starp krāpšanu un pārkāpumiem, lai varētu sniegt precīzāku informāciju par šādiem gadījumiem.
Es pilnībā piekrītu Grässle kundzei, ka mēs varam veikt uzlabojumus pārkāpumu pārvaldības sistēmā, tādēļ šajā jomā tiek veikts nopietns darbs. Tika izvirzīts jautājums arī par saņēmēju pārredzamību. Mēs to cenšamies uzlabot, un Komisija analizēs arī šeit izteiktos ierosinājumus.
Komisija piekrīt viedoklim, ka, lai gan dalībvalstis ir veikušas pasākumus pret krāpšanu un korupciju vērsto kontroles sistēmu efektivitātes uzlabošanai, šajā ziņā arī turpmāk varēs veikt uzlabojumus. Kas attiecas uz Geier kunga izteikto piezīmi, tad jāsaka, ka krāpšana nebeidzas tikai pie konkrētu valstu robežām. Tā nav tikai dažu jūsu minēto vai jauno dalībvalstu problēma, jo diemžēl tā ir aktuāla arī citās valstīs.
Protams, mums šī problēma ir nopietni jārisina visā Eiropas Savienībā, un mans nodoms ir faktiski uzlabot 2010. gada pārskata saturu. Es un mani dienesti nopietni pie tā strādā, tādēļ ceru, ka 2010. gada pārskata kvalitāte būs iespējami augsta.
Cătălin Sorin Ivan
Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos pateikties komisāra kungam un maniem kolēģiem deputātiem, kuri ir snieguši lielu ieguldījumu šā ziņojuma sagatavošanā, gan iesniedzot grozījumus, gan arī apspriežot to šodienas debatēs. Es vēlos pateikties arī ēnu referentiem, ar kuriem man ir izveidojušās lieliskas attiecības. Šis ziņojums ir tapis īpaši veiksmīgas sadarbības rezultātā.
Es gribētu atkārtoti uzsvērt, ka ir skaidri jānosaka atšķirības starp pārkāpumiem un krāpšanu. Kaut arī mēs varam samierināties ar kļūdām vai pārkāpumiem, nav pieļaujama iecietīga attieksme pret krāpšanu. Otrkārt, dalībvalstu obligātās pārvaldības deklarācijas ir jāparaksta katras konkrētās valsts atbildīgajai politiskajai personai, proti, attiecīgajam ministram.
Treškārt, mēs ar lielu interesi gaidām, kādi būs Komisijas veiktās vienkāršotās procedūras efektivitātes pārbaudes rezultāti, jo ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienības pašu līdzekļi tiktu atgūti efektīvākajā veidā, kā arī, lai iespējami efektīvi tiktu konsolidēts tās budžets.
Ceturtkārt, kas attiecas uz publiskā iepirkuma tiesību aktiem un pārmērīgo birokrātiju, kas saistīta ar Eiropas līdzekļu izlietojumu daudzās dalībvalstīs, tad mums tā ir jānovērš. No vienas puses, birokrātija ir izveidojusies, mēs varētu cīnīties pret krāpšanu, bet, no otras puses, tā rada korupcijas un negodīgas ES līdzekļu izmantošanas iespējas. Pretējā gadījumā, tā kā fondi ir ļoti politizēti, to līdzekļi nonāk politiķu rokās.
Visbeidzot, esmu nonācis līdz savas runas pēdējam punktam un vēlos teikt, ka atzinīgi vērtēju mana kolēģa Jens Geier iesniegto priekšlikumu par tādas sistēmas ieviešanu, kas paredz ES līdzekļu piešķiršanas automātisku apturēšanu gadījumos, kad rodas aizdomas par krāpšanu. Manuprāt, tas palīdzēs nodrošināt dalībvalstu ātrāku reakciju, kad mēs "izziņosim trauksmi”.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana par Cătălin Sorin Ivan kunga ziņojumu notiks rīt, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Zuzana Brzobohatá
Es jau esmu apliecinājusi atbalstu iesniegtajam ziņojumam Budžeta kontroles komitejā, tomēr vēlreiz vēlos minēt vairākus svarīgus šā ziņojuma aspektus. Pirmkārt, es gribētu uzsvērt, lai tādas dalībvalstis kā Malta, Igaunija un Čehijas Republika, atsauktos pārskatā izteiktajam aicinājumam un ratificētu Konvenciju par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību. Diemžēl Čehijas Republikas pašreizējā valdība neko nedara, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu un korupciju. No otras puses, es vēlos izteikt atzinību par to, ka saskaņā ar pārskatā norādīto Čehijas Republikā, Igaunijā, Latvijā un Slovēnijā nav konstatēta krāpšana saistībā ar kredītu, kas saņemts no pirmspievienošanās SAPARD fonda. Mani satrauc Revīzijas palātas konstatējums, proti, ka dalībvalstis pirms izdevumu pamatotības apliecināšanas Komisijai pašas varēja konstatēt un novērst vismaz 30 % no 2009. gada izlases pārbaudē atklātajām kļūdām, balstoties uz tām pieejamo informāciju. Es pievienojos OLAF pagājušā gada pārskatā izteiktajam aicinājumam aizsargāt ES finanšu intereses, kā arī sniegt sīku analīzi nākamajā gada pārskatā par to, kādu stratēģiju ir ieviesusi katra dalībvalsts un kādi pasākumi tiek veikti, lai cīnītos pret krāpšanu, kā arī atklātu un novērstu pārkāpumus saistībā ar ES līdzekļu izlietojumu, tostarp gadījumos, kad šādi pārkāpumi ir izrietējuši no koruptīvām darbībām.
