Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt er spørgetid (B7-0563/2010).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Om: Usikre ansættelsesforhold for unge
De unge er ofte, som anført i den officielle meddelelse fra Kommissionen om "Unge på vej", fanget i en kæde af tidsbegrænsede kontrakter, hvilket mindsker sandsynligheden for at opnå stabile ansættelseskontrakter, og dermed forværres deres usikre ansættelsesforhold. Problemet er særlig alvorligt i de medlemsstater, hvor der er en meget beskyttende arbejdsmarkedslovgivning. Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:
Mener den ikke, at praktikopholdenes ofte tvivlsomme kvalitet og ukontrollerede varighed forværrer problemet? Agter den at træffe konkrete foranstaltninger inden for målsætningerne i Europa 2020-strategien og programmet "Unge på vej" med henblik på at fremme unges beskæftigelse og styrke deres tryghed i ansættelsen?
I de medlemsstater, der oplever økonomisk tilbagegang og særlig høj ungdomsarbejdsløshed, agter Kommissionen da at gennemføre særskilte og mere målrettede politikker for at styrke og beskytte beskæftigelsen blandt unge?
László Andor
For to måneder siden præsenterede Kommissionen flagskibsinitiativet "Unge på vej" som led i EU 2020-strategien. Den sender et klart signal om, at Kommissionen bekymrer sig særligt om unge mennesker.
"Unge på vej" har tre mål, nemlig at forbedre uddannelserne, forøge beskæftigelsen og fremme mobiliteten for unge i hele EU. Det vil indebære initiativer til at gøre uddannelse og erhvervsuddannelse mere relevant for unges behov, tilskynde dem til at udnytte EU-legater til at studere eller modtage erhvervsuddannelse i et andet land og overvinde forhindringer for at komme ind på og opnå fremskridt på arbejdsmarkedet.
De to arbejdsmarkedsproblemer, som spørgeren nævnte, nemlig praktikophold og segmentering af arbejdsmarkedet, er nogle af de ting, der tages hånd om med "Unge på vej". Det glæder mig, at jeg får lejlighed til at forklare Kommissionens synspunkter og mål vedrørende disse to emner. Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at begge hører under medlemsstaternes nationale kompetencer, hvad angår gennemførelse i praksis.
Lad mig starte med praktikophold eller lærlingeperioder, som de også kaldes. Jeg ved, at Parlamentet betragter dem som meget vigtige, som fru Turunens betænkning fra tidligere i år viste. Det underliggende problem er, at arbejdsgivere er tilbageholdende med at ansætte unge arbejdstagere med lille eller ingen praktisk erfaring. Derfor er det gennem årene blevet vigtigere for unge at opnå en grundlæggende arbejdserfaring gennem praktikophold. Men de skal være af høj kvalitet og have klare indlæringsmål. Desuden må de ikke erstatte normale job eller prøveansættelser som start på en ansættelseskontrakt.
Kommissionen har til hensigt at udvikle en kvalitetsramme for praktikophold, men vi er nødt til først at styrke vores viden på området. Kommissionen vil inden længe iværksætte en undersøgelse for at få et overblik over eksisterende juridiske arrangementer og praksisser i medlemsstaterne. Det er led i et pilotprojekt, der indeholder foranstaltninger til beskæftigelsesbevarelse, som Parlamentet har givet Kommissionen et ekstra budget til for 2010.
En anden problemstilling er segmentering af arbejdsmarkedet. Unge befinder sig i en vanskelig situation, hvad jobsikkerhed angår. For mange har korttidskontrakter, ofte med perioder med arbejdsløshed indimellem, og mange unge - selv de velkvalificerede - har kun ringe chancer for at opnå en mere fast ansættelse. Vi er nødt til at gøre noget ved segmenteringen af arbejdsmarkedet i en fart, især fordi den primært rammer de unge og deres ansættelsesmuligheder, og fordi den udgør en fare for den europæiske økonomis fremtidige konkurrenceevne.
Ifølge en rapport om beskæftigelse i Europa, som Kommissionen vil udgive om et par dage, får midlertidige ansatte 14 % mindre i løn og modtager mindre oplæring end fastansatte medarbejdere. Det har en negativ indvirkning på produktiviteten. Det gælder især for unge. Unge med midlertidige ansættelser udgør 40 % af det samlede antal mod 13 % blandt hele den erhvervsaktive befolkning. Det vil sige, at de unge bærer den største byrde i forbindelse med tilpasning.
Desuden finder unge det stadig vanskeligere at komme ind på arbejdsmarkedet. Andelen af unge, der ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse eller i beskæftigelse, varierer fra omkring 4 % i Danmark og Nederlandene til 16-20 % i Italien, Cypern og Bulgarien. Det er først og fremmest medlemsstaternes ansvar at nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet. Kommissionen har udpeget det som en af de prioriteter, som medlemsstaterne bør fokusere på i overensstemmelse med de fælles flexicurityprincipper under EU 2020 og den europæiske beskæftigelsesstrategi.
I praksis foreslår Kommissionen, at medlemsstater med segmenterede arbejdsmarkeder bør overveje at indføre tidsubestemte enhedskontrakter, der sikrer en tilstrækkelig lang prøveperiode og gradvist voksende beskyttelse i stedet for de nuværende juridiske uligheder mellem permanente og midlertidige kontrakter. Rammen for beskæftigelse af unge under "Unge på vej" giver vejledning i, hvordan politikere, interessenter og institutioner kan opnå fremskridt på dette område.
Tættere politisk koordinering under det europæiske halvår, som vi i øjeblikket er ved at forberede sammen med medlemsstaterne, vil skabe den rigtige ramme for at stimulere udviklingen af politikker og reformer til gavn for de unge.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. kommissær! Tak for svaret. I dag læste jeg i Kommissionens meddelelser om vedtagelsen af en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job. Dagens meddelelse henviser bl.a. til beslutningen om at fremme tidsubestemte enhedskontrakter som erstatning for de forskellige typer midlertidige og permanente kontrakter.
Mit spørgsmål er meget ligetil: Vil Kommissionen under dette initiativ kunne garantere, at tidsubestemte enhedskontrakter vil forbedre unges følelse af jobsikkerhed? Med andre ord vil den nuværende situation blive forbedret, for så vidt at den kan forbedres?
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand! De fleste unge anser det for meget vigtige mål at få et fast arbejde og etablere en anstændig livsstil. De er blevet hårdt ramt af den seneste økonomiske krise og tvinges ofte til at acceptere midlertidige ansættelser eller lavt betalte praktikpladser, hvilket naturligvis også betyder, at de ikke indbetaler til deres pension. Det gør det vanskeligt at lægge langsigtede planer for tilværelsen. Derfor vil jeg gerne vide, om Kommissionen har til hensigt at iværksætte foranstaltninger, der især vil garantere fast arbejde til unge? Eller sagt på en anden måde: Er der ved at blive udarbejdet direktiver, der vil fastlægge standarder for midlertidige job?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. kommissær! Tak for svaret, for alle initiativer er nødvendige, især i forhold til at vurdere hvordan unge mennesker har lidt i denne vanskelige periode. Men jeg vil gerne spørge, om Kommissionen føler, at vi bør indføre et separat europæisk iværksætter- og innovationsprogram for unge, der skulle fremme og støtte unges kreativitet og foretagsomhed? Hvad ville Deres standpunkt være i forhold til unges muligheder til at udnytte mikrokreditter? Bør proceduren for anerkendelse af selskaber etableret af unge reguleres juridisk?
László Andor
Den foregående drøftelse dækkede i vid grad den tidsubestemte kontrakt, som jeg synes, er en af de praktiske løsninger. Derudover har vi i år set, at Kommissionen har drøftet unges situation og krisens indvirkning på unges beskæftigelse, og det har "Unge på vej" allerede taget konkret hånd om. Det er klart, at yderligere initiativer er en mulighed.
Vi vil holde øje med situationen og samarbejde med medlemsstaterne. I denne fase har vi indsamlet detaljer om de nationale programmer, som medlemsstaterne har udviklet, og efter at have analyseret dem og set på de praktiske løsninger og initiativer, de har iværksat, vil vi kunne fremlægge yderligere forslag. Men det vigtigste er at skabe et makroøkonomisk miljø i Europa, der fremmer en fortsat robust genopretning.
En anden pointe, jeg gerne vil fremføre, er, at de unge naturligvis har været blandt dem, der har været mest udsat for at miste deres arbejde og for manglende muligheder de sidste par år. Vi er opmærksom på den langsigtede risiko som følge heraf, hvilket ikke kun er et øjeblikkeligt beskæftigelsesspørgsmål eller socialt spørgsmål. Hvis vi ikke gør noget, kan det få konsekvenser for demografiske tendenser, der allerede er yderst komplicerede, så i næste periode vil vi drøfte det inden for rammerne af en demografisk diskussion i en form for alliance eller et samarbejde med det ungarske formandskab, for vi må også se på demografi og familiepolitik i samme kontekst som jobsikkerhed og indtægtssikkerhed for unge i Europa.
Om: Øget konkurrenceevne ved hjælp af alternativ energi
Det er Kommissionens og alle vi andres mål at sikre vore borgere trygge og behagelige levevilkår og samtidig skabe gunstige rammer for de europæiske virksomheders konkurrenceevne. Udnyttelsen af alternative energikilder vil kunne bidrage til at øge konkurrenceevnen gennem forbedret produktivitet. Desværre kan kun få lande bryste sig af høje procenttal på dette område, heriblandt de nordiske lande. De teknologier, der ligger til grund for udnyttelse af alternative energikilder, finder kun langsomt udbredelse i de nye medlemsstater, især i de østeuropæiske lande.
Hvilke incitamenter eller bonusordninger har Kommissionen indført eller agter at indføre med henblik på de medlemsstater, der kun i ringe udstrækning anvender alternativ energi, eller hvor sådanne teknologier ikke er særlig udbredt, således at disse lande og Den Europæiske Union som helhed opnår den bedste konkurrenceevne på verdensplan?
Günther Oettinger
Spørgeren har talt om vedvarende energi og spurgt, hvad vi påtænker at gøre for at nå vores fælles mål. For tre år siden udstak Det Europæiske Råd en række ambitiøse klimamål. Et af disse omhandler vedvarende energi, som senest i 2020 skal udgøre 20 % af EU's samlede energiforbrug. Hver medlemsstat skal udnytte de muligheder, den har til rådighed, og yde et obligatorisk bidrag til at opfylde målet.
Hvis vi opdeler disse 20 % på de forskellige sektorer som transport, opvarmning, elektricitet, industri og landbrug, er det tydeligt, at elproduktion er den vigtigste. For at opnå målet om 20 % af det totale energiforbrug skal omkring 35 % af vores el produceres ved hjælp af vedvarende kilder. Hvis vi skal gøre det på en effektiv måde og sikre, at prisen er overkommelig for forbrugerne, må vi udnytte de bedste steder. Hver medlemsstat har forskellige styrker og svagheder, der skal udnyttes, og de omfatter vind fra Nordsøen, sol i den sydlige del af EU og biogas fra landdistrikterne. Det er klart, at for at garantere vores forsyningssikkerhed er vi nødt til at forbedre kvaliteten af og kapaciteten i vores infrastruktur, transportnet og oplagringsfaciliteter. Det tog Kommissionen med i sine overvejelser for et par dage siden, da vi diskuterede og vedtog en energiinfrastrukturpakke, der til dels fokuserer på at integrere og tilføre vedvarende energi.
Vi har opsat bindende mål for vedvarende energi for hver medlemsstat. Om et par dage, den 5. december, er der deadline for gennemførelse, og Kommissionen vil begynde at følge op på gennemførelsen af direktivet for at sikre, at der er iværksat passende incitamenter og subsidieforanstaltninger, hvilket vil gøre det muligt at nå de bindende mål. Medlemsstaterne skal koncentrere sig om at skabe de ideelle betingelser for brugen af vedvarende energi. EU-direktivet opfordrer bl.a. medlemsstaterne til at udarbejde nationale handlingsplaner, der specificerer de nødvendige foranstaltninger og de konkrete, bindende nationale mål for hver sektor som transport, opvarmning, transformering af strøm samt industri. Næste skridt handler om at fjerne de administrative hindringer for vedvarende energi. Et tredje vigtigt område er byggebranchen. Omkring 40 % af vores energi bruges i industribygninger, bygninger, der huser servicevirksomheder, og i private hjem.
Inden udgangen af 2012 ønsker vi, at der skal være godkendelses- og certificeringsordninger på plads i forbindelse med installation af faciliteter til vedvarende energi. De omfatter distributions- og transmissionsnetværk, der skal forberedes til udvikling og forøgelse af vedvarende energi, og som også skal garantere prioriteret adgang for vedvarende energi. Medlemsstaterne kan være fleksible i deres valg af teknologier. De kan beslutte, hvilke typer vedvarende energi de vil investere i for at opfylde de bindende mål. Kommissionen vil subsidiere innovationer og projekter, der har til formål at forske i, udvikle og kommercialisere teknologier til vedvarende energi, med midler fra det syvende rammeprogram, som De her i Parlamentet har stillet til rådighed for os.
Kommissionen har også penge fra den europæiske økonomiske genopretningsplan i tre år, som specifikt er rettet mod projekter med vedvarende energi, i dette tilfælde mod udvikling af offshorevindenergi. Jeg vil gerne understrege over for de nye medlemsstater, at der også er samhørighedsprogrammer og finansiering til fremme af vedvarende energi til rådighed. Vedvarende energi har en høj prioritet i vores energi- og klimapolitik, især i forhold til at reducere vores afhængighed af importerede fossile brændstoffer. Kun gennem samarbejde kan vi opfylde vores ambitiøse klimamål og styrke Europas konkurrenceevne. Jeg sætter min lid til et tæt partnerskab med medlemsstaterne om brugen af de forskellige energiressourcer.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Hr. Oettinger! Mange tak for Deres klare og overbevisende svar. Jeg synes, at Kommissionen har gjort en stor indsats for at få opfyldt disse mål. Men efter min mening burde det være muligt at give offentligheden mere information og at få medierne over på vores side for at få større støtte på området. Det er f.eks. ikke, hvad der sker i mit land, Litauen. Det er naturligvis de nationale regeringers ansvar, men Kommissionen kunne godt hjælpe dem.
Mit afsluttende spørgsmål er, hvilke stater, der efter Deres mening har haft relativ succes med at opfylde 2020-målene, og hvilke der ikke har?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) I lyset af at energi- og klimapakken allerede pålægger medlemsstaterne visse mål for reduktion af mængden af forurenende udledninger og forøgelse af energieffektiviteten, vil jeg gerne spørge, hvilke foranstaltninger De vil iværksætte for at støtte virksomheder i industrisektorer, der er storforbrugere af energi, med at modernisere deres faciliteter, så de bliver mere energieffektive og mindre forurenende?
Seán Kelly
(EN) Jeg vil gerne takke kommissæren for hans meget omfattende svar på spørgsmålet.
Jeg har to spørgsmål, først om 2020-strategien. Er han overbevist om, at vi vil opfylde strategiens 20 %-mål for vedvarende energi? For det andet nævnte han netværk. Hvor realistisk, ønskværdigt og økonomisk overkommeligt ville et fælles europæisk netværk være, og er det muligt?
Günther Oettinger
Om et par uger vil vi præsentere vores forslag om, hvordan vi har tænkt os at opnå en forøgelse på 20 % i energieffektiviteten, for Dem, Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne. Lad os se på de tre mål, De har opstillet. I forhold til reduktionen på 20 % i CO2-udledningerne, sker der gode fremskridt. Jeg er sikker på, at hvis vi fortsætter vores nuværende indsats, vil vi nå eller endda overgå målet om 20 % mindre CO2 om 10 år.
Hvad angår 20 % vedvarende energi, går det også fint, selv om ikke alle medlemsstater er nået lige langt. Nogle medlemsstater var allerede langt foran i forhold til referenceåret. Østrig havde f.eks. en andel på 23 % vedvarende energi for fem år siden og forventes at nå 34 % inden 2020. I modsætning hertil er tallet for Det Forenede Kongerige kun 1,3 % og for Malta 0 %, hvilket vil sige, at disse lande måtte starte stort set fra bunden. De førende lande omfatter Sverige, som stræber efter 49 %, og Finland og Portugal med et mål på 38 %. De baltiske stater med mål på 25 %, 40 % og 23 % har også haft stor succes, og deres tal er over det europæiske gennemsnit på dette vigtige område.
Det er målet om en forøgelse af energieffektiviteten på 20 %, der bekymrer mig mest. Det indebærer at indføre intelligente energibesparelser og bruge energi på en målrettet måde. Det taler jeg gerne med Parlamentet om i første kvartal næste år, hvor jeg vil kunne fremlægge vores forslag til at opnå en 20 % forbedring i energieffektiviteten.
De nævnte medierne. Hvad angår vedvarende energi og forbrugere, kan industrien og investorer, både investorer i teknologi og finansielle investorer, faktisk godt gøre mere. Jeg har et forslag til Dem. Jeg planlægger at besøge de tre baltiske stater til foråret. Jeg vil med glæde deltage i en konference med repræsentanter for medierne, bankerne og erhvervslivet, hvis De kan foreslå passende kandidater, med henblik på at forøge opmærksomheden i Deres land ved hjælp af mine beskedne ressourcer og på at skabe muligheder for nye programmer og samfinansiering.
Næste spørgsmål var, hvad jeg mener om et europæisk energinetværk. Jeg vil gerne svare helt åbent. Hvis man ser på Europas transportinfrastruktur, har vi veje, motorveje, jernbaner, det europæiske luftrum med store og små regionale lufthavne, og store havne såsom Genoa, Marseilles, Hamborg og Rotterdam. Der er også terminaler til flydende naturgas og til olie i Middelhavet, Sortehavet, Østersøen, Nordsøen og Atlanterhavet. Desuden har vi en digital infrastruktur til information, kommunikation og navigation, herunder mobiltelefonnetværket. Sammenlignet med disse områder halter vores energinetværk langt bagefter. Vi kan transportere fjernsyn, svinekroppe, dåsemad og andre varer fra Portugal til Letland og fra Holland til Grækenland, vi kan transportere arbejdstagere og turister, og vi kan overføre information og finansielle serviceydelser, men vores gas- og elnetværk er stadig opdelt efter det 19. århundredes fyrstendømmer. Vi er nødt til at integrere markederne i Baltikum, Finland, Centraleuropa og Grækenland, inden Serbien og Kroatien bliver medlemmer af EU. Vi har også brug for broer og forbindelsesledninger, der kan transportere elektricitet i begge retninger mellem Spanien, Frankrig og Tyskland. I de kommende 20 år må vi etablere den finansiering og lovgivning, der kan sikre, at vores transportnetværk for el og gas er af samme kvalitet og har samme kapacitet som vores vej- og jernbanenetværk og vores luftrum, som kan bruges til at transportere varer og give folk fri bevægelighed. Ellers kan vi ikke have forsyningssikkerhed eller vise solidaritet i nødsituationer. Vi vil ikke kunne udveksle oplagringskapacitet eller etablere faciliteter til vedvarende energi på de bedste steder og føre elektriciteten hen, hvor de fleste mennesker bor. Desuden vil vi ikke have den konkurrence, som forbrugerne ønsker, eller kunne etablere et indre marked, hvilket altid har været et af EU's grundprincipper, og hvilket skal blive virkelighed for gas og el.
Derfor støtter jeg stærkt et omfattende initiativ til at udvikle transportnetværkene for el, gas og olie.
Om: Strukturfondene og handicap
Mange rapporter om anvendelsen af strukturfondene viser, at selv om ressourcerne når frem til dem, der har mest behov for dem, sker det ikke altid på en måde, som vil være til størst fordel for dem, og som virkelig ville forbedre deres livskvalitet.
Hvordan agter Kommissionen at forhindre, at strukturfondsmidler anvendes til finansiering af institutionalisering af handicappede? Hvordan agter Kommissionen at tilskynde til, at strukturfondene anvendes til at finansiere lokale initiativer som alternativer til institutionel forsorg og fremme den sociale integration af handicappede?
László Andor
Som De ved, er socialpolitik, herunder politikker vedrørende handicappede, primært et nationalt ansvarsområde. Men en intensivering af støtten til dårligt stillede grupper, især handicappede, herunder folk, der bor på institution, et væsentligt indsatsområde under Den Europæiske Socialfond.
Ifølge nogle estimater udgør handicappede mindst 16 % af EU's erhvervsaktive befolkning, men kun 40 % af handicappede har et arbejde. Kommissionen tilskynder til et skift fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet og arbejder tæt sammen med medlemsstaterne og især ESF's forvaltningsmyndigheder og EFRU og ikkestatslige organisationer på området.
I 2009 offentliggjorde Kommissionen en rapport udarbejdet af en ad hoc-ekspertgruppe om skiftet fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet. I overensstemmelse med princippet om delt forvaltning er medlemsstaterne ansvarlige for at udvælge operationer, der skal finansieres af strukturfondene.
I den nuværende programmeringsperiode støtter Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling nogle afinstitutionaliseringsordninger og skiftet fra institutionspleje til tjenester baseret i nærmiljøet. Det gælder især visse medlemsstater, der blev medlem af EU efter 2004. Der finansieres således projekter i Bulgarien og Slovakiet.
Som De ved, arbejder Kommissionen i øjeblikket på nye bestemmelser om strukturfondene til perioden efter 2013 og vil fremlægge forslag i 2011. For at optrappe kampen mod diskrimination og fremme social inklusion af handicappede, kan fremtidige operationelle programmer f.eks. blive pålagt at identificere grupper, der risikerer diskrimination og udstødelse. Kommissionen vil undersøge den rolle, som nationale ligestillingsorganer kunne spille, og vil måske overveje strengere krav til medlemsstaternes indrapportering af foranstaltninger til bekæmpelse af diskrimination gennemført med støtte fra strukturfondene.
Desuden er et af målene med den europæiske handicapstrategi 2010-2020, som Kommissionen vedtog den 15. november, at give medlemsstaternes indsats for at lette overgangen fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet et skub. Det sker ved at identificere god praksis i brugen af strukturfondene til at tilskynde folk til at bo uafhængigt og i nærmiljøet, og målet er at udvikle oplysningsinitiativer rettet mod organer, der forvalter strukturfondene på EU-plan og nationalt plan. Der vil f.eks. blive udviklet en række værktøjer til, hvordan man kan bruge strukturfondene til at støtte udviklingen af tjenester baseret i nærmiljøet, til forvaltningsmyndighederne.
Kinga Göncz
(HU) Det var netop dette emne, jeg ønskede at stille yderligere spørgsmål om og knytte kommentarer til. Det glæder mig at høre kommissærens svar. Faktisk er mit tillægsspørgsmål, om Kommissionen baseret på disse principper har planer om at indføre en form for ny konditionalitet i den næste budgetperiode, der forhindrer en styrkelse af segregeringen, men f.eks. tillader den målrettede brug af disse fonde specifikt til social integration? Problemet var, at disse fonde ofte blev brugt til at bygge og ombygge store institutioner i stedet for til integrerede boliger. Jeg mener, der er mange gode eksperter, der gerne hjælper Kommissionen og medlemsstaterne med dette.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. formand! Hr. kommissær! Tak for svaret. Jeg vil gerne gratulere Kommissionen, som tidligere denne måned præsenterede den nye europæiske handicapstrategi 2010-2020. Men jeg har et spørgsmål. Hvilke specifikke programmer har Kommissionen planer om at udarbejde på grundlag af denne strategi, og hvornår, så forholdene for, at handicappede kan komme ud på arbejdsmarkedet, bliver mere gunstige, eller så deres miljø og infrastruktur bliver tilpasset til dem?
László Andor
Det belgiske formandskab afholdt en konference i Liège om samhørighedspolitikkernes fremtid på grundlag af den femte samhørighedsrapport, som vi udgav sammen med kommissær Hahn. Konditionalitet var et af de store diskussionsemner, og hvad angår Den Europæiske Socialfond, er den situation, fru Göncz beskrev, dækket, og vi vil gerne udvikle konditionalitet i den forstand.
Konditionalitet kan betyde forskellige ting, og desværre betragtes nogle af dem som unfair eller i modstrid med hensigten. Vi mener, at den virkelige betydning af konditionalitet i forhold til strukturfondene er, at opmærksomhed og ansvarlighed skal styrkes, ikke kun i forhold til indholdet, men også i forbindelse med projekterne og de operationelle programmer. Vi er virkelig nødt til at have kontakt til den sociale realitet, når vi finansierer programmer i forskellige regioner og mikroregioner, og det vil vi tage meget alvorligt.
I den senere tid har vi arbejdet med nogle medlemsstater om tjenester baseret i nærmiljøet. I Bulgarien blev et fælles projekt f.eks. finansieret af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Det gik ud på at lukke institutioner for handicappede børn, et første skridt i gennemførelsen af en ambitiøs handlingsplan med det mål at lukke alle eksisterende institutioner for børn og stille familiebaseret pleje og nye tjenester til rådighed som støtte til familier. Lige netop dette program var i omegnen af 39 mio. EUR, men der findes lignende projekter, og ikke kun i Bulgarien, men også i Slovakiet.
Om: Anglo Irish Bank
Kommissær Almunia har i en udtalelse om den irske finansielle sektor sagt, at der stadigvæk var en række vigtige aspekter, som der var behov for at få afklaret, for så vidt angår Anglo Irish Bank. Vil Kommissionen forklare, hvad disse vigtige aspekter går ud på?
Joaquín Almunia
Da hr. Mitchell fremlagde disse spørgsmål den 7. oktober, var situationen ikke, som den er i dag i Irland og i den irske banksektor. Mit svar vil tage højde for, hvad der er sket, siden spørgsmålet blev stillet.
Syv dage inden spørgsmålet blev stillet, den 30. september, gjorde den irske finansminister, hr. Lenihan, rede for de samlede omkostninger i forbindelse med en omstrukturering af Anglo Irish Bank og nævnte to mulige tal, henholdsvis et mellemstort skøn på 29 mia. EUR og et højere skøn på 34 mia. EUR. På daværende tidspunkt beløb den samlede kapitaltilførsel af offentlige midler til Anglo Irish Bank sig til omkring 23 mia. EUR.
Som altid siden krisen begyndte, skal finansielle institutioner, der modtager tilførsler af offentlige midler, i henhold til vores bank- og omstruktureringsinformation fremlægge en omstruktureringsplan for Kommissionen. Efter lange diskussioner om Anglo Irish Bank fremlagde den irske regering denne omstruktureringsplan den 26. oktober. I dette udkast til en omstruktureringsplan overvejede man en afviklingsplan for Anglo Irish Bank, der indebar en opdeling af banken i to - en afviklingsbank til afvikling af bankens aktiver og en finansieringsbank, der skulle skaffe de nødvendige ressourcer til at holde banken kørende under afviklingen af aktiverne.
En plan, hvor aktiverne afvikles, er mindre problematisk end en, hvor banken føres videre, både i forhold til reglerne om statsstøtte og om konkurrence. Derfor udtalte jeg offentligt, at opgaven derfor efter vores mening ikke var lige så vanskelig som forhandlinger om visse omstruktureringsplaner for andre finansinstitutioner i mange medlemsstater.
Vi havde arbejdet på udkastet til en omstruktureringsplan, siden regeringen fremlagde dokumentet for os, og indtil i søndags, hvor den irske regering besluttede at bede om et program under de forskellige mekanismer til støtte for medlemsstater i euroområdet med finansielle problemer. Nu skal der tages behørigt hensyn til omstruktureringsplanen for banken under de igangværende forhandlinger om programmet. Forhåbentlig bliver det irske program vedtaget og gennemført i de kommende dage. Det håber jeg meget.
Inden for denne ramme kan jeg give Dem mere præcise svar om den irske regerings omstruktureringsplan for Anglo Irish Bank, som bliver taget op til overvejelse af mine tjenestegrene med henblik på en beslutning. Jeg håber, det vil ske hurtigst muligt efter vedtagelsen af programmet.
Under alle omstændigheder må jeg sige, at jeg i høj grad håber, at vedtagelsen og gennemførelsen af programmet vil føre til et mere positivt klima i forhold til at tackle Irlands finansielle og økonomiske problemer. Forhåbentlig vil de sunde og stærke grundlæggende elementer i den irske økonomi blive behandlet godt i betragtning af behovet for at omstrukturere den finansielle sektor, der er kilden til problemerne i Deres land.
Gay Mitchell
(EN) Jeg takker kommissæren for svaret. Ordet "omstrukturering" høres tit uden for Parlamentet. Kan kommissæren fortælle Parlamentet, om han ser nogen mulighed for en overtagelse eller en fusion af dele af Anglo Irish Bank med nogen anden organisation som et muligt element i processen, eller forventer han, at banken i sidste ende vil blive afviklet? Hvis det sker, vil de irske skatteydere da få nogle eller alle deres penge tilbage? Hvordan ser kommissæren på det?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Jeg vil gerne takke kommissæren for disse oplysninger. Men mit spørgsmål omhandler et lidt andet emne. Kommissæren talte om en meget stor bank, Anglo Irish Bank, men oplysninger er kommet os for øre, der typer på, at andre store banker i Irland også har problemer. Kan De fortælle os, om der også er lignende forhandlinger i gang om andre banker i Irland?
Brian Crowley
(EN) Jeg vil også gerne takke kommissæren for svaret.
Er det Kommissionens holdning, at specifikt Anglo Irish Bank er anderledes end eksisterende clearing-banker, som vi kalder dem i Irland, som f.eks. Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank osv.?
For det andet vedrørende den afklaring, han talte om, er den også knyttet til det forslag, den irske regering vil fremlægge i morgen om den bankfinansieringsfacilitet, der drøftes med Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Centralbank?
Joaquín Almunia
Eftersom forhandlingerne om det program, der er anmodet om, er i gang i disse dage og timer, kan jeg ikke gå i detaljer. Det, jeg kan fortælle hr. Mitchell, er, at disse omstruktureringsplaner for de finansielle institutioner i Irland og generelt programmet til finansiering af Irlands finansielle behov i denne vanskelige periode forhåbentlig vil medføre det positive resultat, at det vil afslutte denne meget vanskelige og udfordrende situation og bringe den irske økonomi tilbage på sporet til genopretning og bæredygtig vækst, som tilfældet var tidligere. Irland var et af de bedste eksempler på økonomisk succes i euroområdet og i EU.
Dette er måden at fortælle de irske skatteydere på, at de vil få deres penge, som nu bruges til denne omstrukturering sammen med finansiering, der forhåbentlig vil blive stillet til rådighed fra de to europæiske mekanismer efter vedtagelsen af programmet, og med Den Internationale Valutafonds samarbejde om programmet, tilbage i form af det positive resultat af en vellykket løsning på det aktuelle irske problem.
Jeg kan ikke gå i detaljer. Det beder jeg også om Deres forståelse for. Det, jeg kan sige, er, at andre finansinstitutioner, andre irske finansinstitutioner, er med i de omstruktureringsplaner, der forhandles om, eller er blevet analyseret af Kommissionen. De har set vores kompetencer i forhold til reglerne for statsstøtte. Hvad Bank of Ireland angår, vedtog vi en positiv beslutning om omstruktureringsplanen. I forhold til Allied Irish Bank forhandler vi også om betingelserne for omstruktureringsplanen. Hvad angår de to byggesparekasser EBS og INBS, overvejer vi også omstrukturering af disse finansinstitutioner.
Jeg må sige, at i to tilfælde, Anglo Irish Bank og byggesparekassen INBS, arbejder vi på en afviklingsplan. I de andre tilfælde vil omstruktureringen forhåbentlig føre disse finansinstitutioner på markedet i bedre tilstand, i levedygtig tilstand, efter omstruktureringen af besluttet og gennemført.
Om: Udvikling af en fælles europæisk bevidsthed
Udvikling af en fælles europæisk bevidsthed hos EU-borgerne er en ufravigelig betingelse for EU-projektets overlevelse. I lyset af at mobiliteten for EU-borgere, der arbejder inden for kunst og kultur, kan blive den mest effektive mekanisme til at konsolidere en fælles europæisk identitet, hvilke specifikke initiativer agter Kommissionen da at iværksætte: i forbindelse med udveksling af erfaringer og viden blandt europæiske kunstnere, for at oprette en finansieringspakke udelukkende til kulturelle arrangementer inden for EU samt med henblik på administrativ forenkling og finansielle støtte til de tværeuropæiske samarbejdsprogrammer på kunstområdet?
Androulla Vassiliou
Kommissionen er fuldstændig enig med spørgeren i den enorme vigtighed af mobilitet på tværs af grænserne for folk, der arbejder inden for kunst og kultur. Vi gør også en indsats for at eliminere hindringer for deres mobilitet.
Denne indsats omfatter koordinering af social sikring, visumregler for kunstnere fra tredjelande, beskatning og naturligvis bedre information om mobilitet. Kultureksperter er i færd med at drøfte, hvordan man kan fremme mobiliteten, i arbejdsgrupper, hvor medlemsstaterne og kulturlivet er repræsenteret, med henblik på at opfylde målene i den europæiske kulturdagsorden.
Under Kulturprogrammet (2007-2013) støtter Kommissionen projekter og aktiviteter, der fremmer grænseoverskridende mobilitet for folk, der arbejder inden for kulturen, tilskynder til transnational udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker og støtter interkulturel dialog. I 2009 fokuserede omkring 80 % af de projekter, Kommissionen finansierede, på at udbrede kulturelle værker og på mobilitet for dem, der arbejder inden for kulturen.
Som sagt gør Kommissionen naturligvis fortsat en indsats for at fremme adgang til programmet. Programguiden, kalenderen, som gælder for perioden 2008 til 2013, gode eksempler på projekter og de kulturelle kontaktflader i de enkelte lande er alle med til at lette adgangen. Den erfaring, der er indhentet til dato, vil være til gavn i forhold til at udvikle procedurer for fremtidige kulturprogrammer.
Efter Parlamentet vedtog et initiativ, har Kommissionen også taget pilotprojekter i anvendelse for at tilskynde til kunstneres mobilitet, både i 2008 og 2009. Målet med disse projekter er at give europæiske kunstnere en chance for at udvide deres aktiviteters virkefelt og nå et nyt publikum og at udveksle erfaringer og lære af hinanden med henblik på at fremme deres karrierer.
Resultaterne af disse pilotprojekter vil bidrage til fremtidige kulturprogrammer og er naturligvis til gavn for arbejdsgrupperne med medlemsstaternes eksperter inden for rammerne af den åbne koordineringsmetode. På lang sigt vil alt det, jeg lige har nævnt, være med til at skabe en fælles europæisk bevidsthed blandt EU's borgere.
Georgios Papastamkos
(EL) Tak til kommissæren for hendes detaljerede svar. Mørke skyer samler sig over den europæiske enhedsproces på det kulturelle vejrkort, som vi alle ved. Der er tallenes Europa, det tekniske Europa, men der er også dem af os, der har visioner om kulturens, uddannelsens, kunstens og mobile kunstneres Europa, om et Europa, der tilskynder til grænseoverskridende europæisk skabelse.
Jeg er en af dem, der tror på, at det er grundlaget, det kulturelle grundlag, for Europa, og at det kan fungere som en sikker, stabiliserende faktor for yderligere dynamisk støtte til den europæiske enhedsproces. Giv kultur og kunstnerisk skabelse et skub og lad os indføre en forholdsvis forøgelse - hvis jeg må give afkald på min egen regel et øjeblik og udtrykke mig i tal - af bidraget til europæisk BNP via kultur og kunstnerisk skabelse.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Jeg vil gerne takke kommissæren for disse interessante oplysninger, men mit spørgsmål og min bekymring vedrører den budgetmæssige situation. Vi er udmærket klar over, at vi i dag befinder os i en usikker situation i forhold til, hvor stort budgettet bliver næste år. I den forbindelse vil jeg gerne spørge kommissæren, om disse problemer på en konkret måde kan påvirke de meget interessante planer, hun netop har fremlagt?
Androulla Vassiliou
Lad mig starte med at sige til hr. Papastamkos, at jeg er fuldstændig enig. Jeg deltog i et kæmpestort "Soul for Europe"forum i Berlin for et par dage siden, hvor også repræsentanter for alle de kulturelle agenturer deltog. Vi drøftede disse spørgsmål og sagde, at Europa ikke kun er en økonomisk union, det starter med kultur.
Som Jean Monnet siger i sine erindringer: "hvis jeg kunne starte forfra, ville jeg starte med kulturen". Så jeg er fuldstændig enig, og vores indsats går i denne retning.
- (EN) Jeg er enig med Dem, men ligesom alle andre frygter jeg, at når regeringerne begynder at skære i budgetterne i sparetider, så starter de med det indlysende, nemlig kulturen - som vi allerede har set i visse tilfælde - og uddannelse og sundhed. Jeg er enig i, at det er en meget snæversynet politik, og vi bør kæmpe imod, for i det lange løb vil vi alle mærke konsekvenserne af sådanne nedskæringer.
Om: Struktureret dialog mellem EU og sportsforbundene om spørgsmål af fælles interesse og eventuelle konkrete aktioner
Med ratificeringen af Lissabontraktaten og anerkendelsen af de særlige forhold, der kendetegner sporten, har man åbnet vejen for en ægte europæisk dimension på sportsområdet. Nye bestemmelser gør det muligt for Den Europæiske Union at støtte, samordne og integrere aktionerne i medlemsstaterne, idet man fremmer neutralitet og gennemskuelighed i sportskonkurrencerne samt samarbejdet mellem sportsorganisationerne. Endvidere anerkendes det vigtige i at beskytte atleternes, især de unges, fysiske og moralske integritet.
Hvad forventer Europa-Kommissionen på baggrund af bestemmelserne i traktaten af de internationale sportsforbund for at indlede en dialog om spørgsmål af fælles interesse, som skal være stadig mere konstruktiv? Og hvilke konkrete aktioner agter Kommissionen at gennemføre for at fremme denne dialog og i fuldt mål udnytte de beføjelser, der er fastlagt i traktaten på området sport?
Androulla Vassiliou
I 2007 etablerede Kommissionen en struktureret dialog med sportens interessenter baseret på hvidbogen om sport fra 2007.
Efter opfordringer fra EU's sportsministre og Det Europæiske Råd i 2008 gav Kommissionen tilsagn om yderligere at styrke dialogen og give internationale sportsorganisationer en mere fremtrædende position i dialogen med EU. Det har ført til regelmæssig dialog mellem Kommissionen og Den Internationale Olympiske Komité og internationale sportsforbund.
I 2008 etablerede Kommissionen EU-idrætsforummet. Det betragtes som hjertet i denne strukturerede dialog, som en gang om året samler alle væsentlige interessenter i sporten på internationalt, europæisk og nationalt plan, herunder styrende organer og ikkestatslige sportsorganisationer. Det næste forum vil finde sted i februar 2011 i Budapest, hvor Kommissionen har til hensigt at fremlægge sin meddelelse om en ny EU-sportsdagsorden for sportens interessenter.
Kommissionen er meget opmærksom på behovet for at sikre en afbalanceret og omfattende repræsentation for sportsbevægelsen, når møder og begivenheder arrangeres. Den er engageret i denne dialog og tager hensyn til de specifikke sportsorganisationer, kompleksiteten af de emner, der skal behandles, og naturligvis de sportslige aktørers alsidighed. Styrkelsen af denne strukturerede dialog med sportsbevægelsen vil være afgørende for succesen af den EU-sportsdagsorden, som Kommissionen har til hensigt at foreslå baseret på Lissabontraktaten. Medlemsstaterne, Parlamentet og Kommissionen bør alle deltage inden for rammerne af denne styrkede dialog.
Iva Zanicchi
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Med ratificeringen af Lissabontraktaten og anerkendelsen af de særlige forhold, der kendetegner sporten, har man åbnet vejen for en ægte europæisk dimension på sportsområdet.
Nye bestemmelser gør det muligt for EU at støtte, samordne og integrere aktionerne i medlemsstaterne, idet man fremmer neutralitet og gennemskuelighed i sportskonkurrencerne og samarbejdet mellem sportsorganisationerne. Endvidere anerkendes det vigtige i at beskytte atleternes, især de unges, fysiske og moralske integritet.
Hvad forventer Kommissionen på baggrund af bestemmelserne i traktaten af de internationale sportsforbund for at indlede en dialog om spørgsmål af fælles interesse, som skal være stadig mere konstruktiv? Og hvilke konkrete initiativer agter Kommissionen at gennemføre for at fremme denne dialog og i fuldt mål udnytte de beføjelser, der er fastlagt i traktaten på det sportslige område?
Salvatore Iacolino
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har lyttet meget opmærksomt til Kommissionens svar. Jeg vil gerne spørge Kommissionen om dens holdning til ulovlige spil, der er så karakteristisk for fodbold og andre sportskonkurrencer, og om den som led i det program, vi netop har hørt beskrevet, har til hensigt at være særlig opmærksom på dette aspekt, som medfører en risiko for at ødelægge enhver konkurrence og den fairness, der burde præge sportskonkurrencer?
Androulla Vassiliou
Lad mig starte med sidste spørgsmål. Kommissær Barnier tager sig af dette område. Jeg vil naturligvis følge, hvad han foretager sig, meget tæt. Jeg kan forstå, at han vil fremlægge en grønbog i 2011 for at starte konsultationerne på dette meget vigtige område. Jeg forsikrer Dem om, at jeg i kraft af min interesse for min portefølje vil følge, hvad der sker, meget tæt.
Som jeg sagde i min indledning, vil jeg fremlægge en meddelelse om sport. Det vil blive den første meddelelse nogensinde, der præsenterer en politisk dagsorden om sport - forhåbentlig i starten af januar - og alle de spørgsmål, medlemmerne af Parlamentet har fremført, vil blive behandlet i meddelelsen. Som sagt vil den første fremlæggelse og drøftelse finde sted under den strukturerede dialog inden for rammerne af sportsforummet i Budapest til februar.
Om: Højt skattetryk i Grækenland
Efter undertegnelsen af aftalememorandummet rangerer Grækenland blandt de lande i Europa, der har det højeste samlede skattetryk; vi har således den tredjehøjeste momssats, den tredjehøjeste benzinafgift, den tredjehøjeste sats for beregning af forsikringsbidrag, nogle af de højeste selskabsskattesatser og nogle af de højeste nominelle afgifter. Indførelsen af høje skatter i Grækenland, samtidig med at lønninger og pensioner reduceres, fører ikke engang til den forventede forøgelse af indtægterne; den forårsager tværtimod yderligere recession og kvælning af markedet, øger antallet af fattige, medfører dyrere basisvarer og gør det sværere for arbejdstagere og pensionister at overleve samt tvinger hundredvis af virksomheder til at lukke.
Med tanke på at det er EU's mål at sikre både finanspolitisk konsolidering og dækning af de sociale behov, hvordan bedømmer Kommissionen - som kontraherende part i aftalememorandummet - da disse skattemæssige foranstaltninger?
Algirdas Šemeta
Som spørgeren er klar over, har Grækenland indført en række skattepolitiske foranstaltninger med henblik på at reducere landets budgetunderskud. Dette økonomiske tilpasningsprogram er aftalt med Kommissionen, Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Centralbank. Den var forudsætningen for finansieringen af de 110 mia. EUR, som medlemsstaterne i euroområdet og Den Internationale Valutafond stiller til rådighed.
Den 6. august 2010 afleverede den græske regering en rapport til Rådet og Kommissionen, der behandler gennemførelsen af disse skattemæssige foranstaltninger og af vidtrækkende strukturreformer. I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet af 19. august 2010 kan spørgeren se en detaljeret og grundig vurdering af de foranstaltninger, som Grækenland indførte i første halvdel af 2010 for at opfylde Rådets beslutning 2010/320/EF af 10. maj 2010.
Denne vurdering konkluderer primært, at budgettets gennemførelse udviser positive udviklinger i første halvdel af 2010, idet underskuddet falder hurtigere end planlagt, primært som følge af lavere udgifter end forventet. Inden for rammerne af den planlagte finanspolitiske tilpasning tager den kombination af foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden, som den græske regering har valgt, desuden højde for vigtige sociale og økonomiske aspekter, især i forhold til potentielle supplerende tiltag med en pakke strukturreformer og foranstaltninger til forbedring af det mikroøkonomiske miljø og den offentlige sektors operation.
Konstantinos Poupakis
(EL) Hr. kommissær! Jeg vil gerne stille Kommissionen følgende tillægsspørgsmål: Hvilke henstillinger har den som part til memorandummet til hensigt at give Grækenland, i lyset af at den nuværende høje beskatning allerede har ført til lukning eller flytning af virksomheder til nabolande med mindre hård beskatning og samtidig til et fald i tilført anlægskapital, afkastningsgrad og iværksætteri generelt?
Nikolaos Chountis
(EL) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne vende tilbage til et emne, som min kollega nævnte i sit spørgsmål. Med den stigning og skattepolitik, der er indført af regeringen baseret på memorandummet, er inflationen skudt i vejret i Grækenland og er nu på over 6 %, den højeste i Europa. I sit svar på et spørgsmål gav hr. Rehn udtryk for, at han er enig i, at høj inflation skyldes forøgelsen af momssatsen, med andre ord finanspolitikken.
Jeg vil gerne spørge, om Kommissionen mener, at disse skattemæssige foranstaltninger virkelig har ført til den kraftigt voksende inflation, der er ved at underminere den græske økonomis konkurrenceevne, og hvilke foranstaltninger De vil foreslå den græske regering med henblik på at gøre noget ved problemet?
Algirdas Šemeta
Faktisk ligger spørgsmålene meget tæt op ad hinanden, og jeg må understrege, at i Grækenlands tilfælde var der et meget stort underskud, der skulle gøres noget ved. Vi ved alle, at der ikke findes nogen mirakelkur på underskuddet. Medlemsstaten må enten reducere udgifterne, hæve skatterne eller begge dele for at konsolidere sin budgetstilling. Kommissionens holdning er ganske klar, nemlig at det er medlemsstaten, der må vælge, hvilke foranstaltninger den vil iværksætte for at tage hånd om underskuddet. Grækenland har valgt en blanding af foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden.
Kommissionen kan ikke pålægge medlemsstater at hæve eller sænke konkrete skatter. Det er medlemsstaten, der træffer beslutning herom.
Indtil videre fungerer det græske program udmærket, og jeg tror, at de græske myndigheder vil iværksætte alle nødvendige fremtidige foranstaltninger for at få rettet op på landets budgetstilling.
Om: Toldsvig og tab af toldafgifter som følge af cigaretsmugling
Er Kommissionen foruroliget over, at der smugles en alarmerende stor mængde illegale cigaretter ind i lande, som f.eks. Irland, fra tredjelande? Følgen er, at EU går glip af toldindtægter, som er en vigtig finansieringskilde, eftersom de udgør indtil 15 % af EU's budget. Også medlemsstaterne mister afgiftsindtægter. Har Kommissionen planer om at gøre det muligt for eller endog tvinge medlemsstater til at øge deres kontrol ved EU's ydre grænser for at imødegå toldsvig?
Algirdas Šemeta
I forhold til grænsekontrol skal der i toldkontrollen være balance mellem beskyttelsen af en række af EU's økonomiske og sikkerhedsmæssige interesser og legitime erhvervsdrivendes interesser.
Derfor er der udviklet en fællesskabsramme for risikohåndtering, som gør det muligt at udføre toldkontrol i sikkerhedsøjemed på grundlag af fælles risikokriterier og -standarder.
Der kontrolleres årligt 1,5 mio. t skibsfragt og 12 mio. t luftfragt i EU. I henhold til artikel 209, stk. 1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har medlemsstaternes toldvæsener ansvaret for anvendelsen af den pågældende EU-lovgivning.
Derfor er det op til dem at organisere toldkontroller ved de fysiske grænser og andre steder på baggrund af risikostyringsmetoder som specificeret i EU's toldkodeks.
I forhold til cigaretsmugling spiller Kommissionen en aktiv rolle ved at hjælpe medlemsstaterne med at tackle international cigaretsmugling og opløse de kriminelle bander, der er ansvarlige for handelen.
Især Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig hjælper retshåndhævende myndigheder i hele EU med deres operationelle sager og koordinerer større told- og kriminalefterforskninger med medlemsstaterne og tredjelande.
I henhold til de europæiske bestemmelser om gensidig bistand på toldområdet og en række aftaler mellem EU og tredjelande organiserer OLAF fælles toldoperationer mellem EU's medlemsstater og med tredjelande rettet mod specifikke problemer, f.eks. Operation Matthew II, der var rettet mod vejtrafik ved den østlige grænse, og Operation Sirocco, der vedrørte oceangående containerskibe fra Kina til EU.
Sluttelig yder OLAF økonomisk støtte til medlemsstater fra Hercule II-programmet til foranstaltninger, der specifikt er målrettet mod cigaretsmugling, f.eks. indkøb af særlige røntgenscannere til brug ved grænseovergange og organisering af regionale aktioner.
Desuden er der i 2010 underskrevet samarbejdsaftaler med British American Tobacco og Imperial Tobacco Limited, og i henholdsvis 2004 og 2007 blev der indgået aftaler med Philip Morris International og Japan Tobacco International. Disse juridisk bindende aftaler udgør en omfattende pakke af foranstaltninger, der har til formål at begrænse tilstedeværelsen af produkter fra disse selskaber på det ulovlige tobaksmarked.
Jim Higgins
(EN) Jeg vil gerne takke kommissæren for det meget grundige svar. Som han sagde, er tobakssmugling en meget indbringende forretning. Opfindsomheden er stor, de er perfekt pakket ind, ser helt rigtigt ud og har den helt rigtige mærkning.
For nylig mødte jeg chefen for toldmyndighederne i Irland i Dublin Castle, og hun fortalte mig, at én ud af fem cigaretter - 20 % af de cigaretter, der bliver røget i Irland, et lille land - faktisk stammer fra Kina, og at når de beslaglægger dem og analyserer dem, finder de en blanding af tobak og afføring fra hunde. Vi er virkelig nødt til at stramme op på reguleringen.
Jeg hilser internationalt samarbejde velkommen, men der ligger stadig en forfærdelig stor opgave foran os. Jeg ville dybest set opfordre til, at OLAF, EU's kontor til bekæmpelse af svig, får flere ressourcer.
Algirdas Šemeta
Jeg skal forsøge at gøre det meget kort. Der er formentlig ikke behov for et svar i dette tilfælde, men jeg vil gerne dele Deres bekymring.
Næste måned rejser jeg til Kina for blandt andre toldrelaterede sager at drøfte spørgsmålet om cigaretsmugling. Vi gennemfører en række foranstaltninger i samarbejde med de kinesiske myndigheder i denne sag. Det er sandt, som De påpegede, at Kina fortsat er en væsentlig kilde til forfalskede cigaretter, så vi er nødt til at samarbejde tæt med dem for at tackle dette problem. Jeg må understrege, at de kinesiske myndigheder er indstillede på dette samarbejde.
Om: Fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning
Kan Kommissionen redegøre for, hvilke aktuelle forslag den vil stille med henblik på vedtagelse af et fælles konsolideret grundlag for selskabsbeskatning, angive en foreslået tidsplan og kort skitsere baggrunden for denne politik?
Om: Irlands selskabsskat
Der foregår en del spekulation i de internationale medier, så det ville være et velkomment signal til de internationale markeder i en krisetid, at dette vigtige element i Irlands økonomiske model ikke på nogen måde bliver berørt af et eventuelt forslag fra Kommissionen.
Kan Kommissionen klart og utvetydigt forklare, at EU ikke vil foreslå nogen foranstaltninger, der kan have nogen som helst indflydelse på Irlands selskabsskat?
Om: Fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG)
Kan Kommissionen afgive en erklæring, hvor den bekræfter, at det foreslåede FKSSG-initiativ ikke vil berøre medlemsstaternes mulighed for at fastsætte deres egen selskabsskattesats?
Algirdas Šemeta
Mener De disse tre spørgsmål om FKSSG?
Kommissionen har ingen planer om at fremsætte forslag om selskabsskattesatser. Forskelle i satser tillader, at der bevares en vis grad af konkurrence på det skattemæssige område på det indre marked. Desuden sikrer fair skattemæssig konkurrence baseret på satser større gennemsigtighed og giver medlemsstaterne mulighed for at overveje både deres markedsmæssige konkurrenceevne og budgetmæssige behov, når de fastsætter deres skattesatser.
I forhold til spørgsmålet om selskabsskattegrundlag har Kommissionen omvendt i nogen tid arbejdet på et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag. Dette initiativ er omfattet af Kommissionens arbejdsprogram for 2011 som et strategisk initiativ, der skal udnytte det indre markeds vækstpotentiale. Det omtales også som et nøgleforslag i akten for det indre marked, som blev vedtaget den 27. oktober 2010.
Det er i øjeblikket Kommissionens plan at vedtage et forslag inden udgangen af første kvartal 2011. FKSSG er et fælles system af regler til udregning af skattegrundlaget for selskaber. Det har ikke noget med skattesatser at gøre. Medlemsstaterne vil fortsat selv beslutte deres selskabsskattesatser. Kommissionen mener, at videreførelse af FKSSG er en passende løsning til at tackle grænseoverskridende skattemæssige hindringer for vækst på en omfattende måde.
I øjeblikket betyder eksistensen af 27 meget uforenelige selskabsskattesystemer i EU, at selskaber oplever betydelige skattemæssige hindringer og en administrativ byrde, der modvirker for ikke at sige forhindrer deres aktiviteter på det indre marked og påvirker deres konkurrenceevne i negativ retning, især hvad SMV'er angår. Dette meget fragmenterede landskab medfører betydelige markedsforvridninger, barrierer og efterlevelsesomkostninger.
Marian Harkin
(EN) Jeg vil gerne takke kommissæren for svaret. Jeg forstår udmærket, hvad han siger om forskellen mellem skattesatser og skattegrundlag, men et af problemerne for virksomheder - især i forhold til direkte udenlandske investeringer, der kommer til Europa - er virksomhedernes mulighed for på forhånd at kende - med sikkerhed - de skattemæssige konsekvenser af en transaktion. Hvis en del af det regnestykke er salg efter destination, kan det ikke afgøres på forhånd, så der er en reel usikkerhed for de virksomheder. Det synes jeg, virker som en hindring for direkte udenlandske investeringer. Jeg har mange andre spørgsmål, men jeg ved, det kniber med tiden, så hvis kommissæren vil svare på det, ville det glæde mig.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Jeg vil gerne takke kommissæren for hans grundige svar, men også spørge ham, om han vil anerkende, at Lissabontraktaten indeholder en detaljeret protokol for beskatning og en medlemsstats ret til at nedlægge veto mod skatteforslag.
Algirdas Šemeta
Vi kan godt være uenige om visse beskatningsmæssige principper, som altid er et ret følsomt område. Den største støtte til FKSSG stammer fra virksomheder. Det har vi tydelige beviser på. Det forstår jeg godt, for når de skal håndtere 27 forskellige medlemsstater med 27 forskellige selskabsskattesystemer, så er det virkelig noget rod for dem.
Hvad angår direkte udenlandske investeringer, hvis vi skal kunne blive enige om dette forslag, skal det være enstemmigt. Hvis vi kan blive enige, vil det fremme direkte udenlandske investeringer, for udenlandske investorer, der ønsker at investere, ikke i én medlemsstat, men i flere, vil kunne nøjes med at beskæftige sig med ét selskabsskattesystem i stedet for flere, og det er en stor fordel for udenlandske investorer. Under alle bilaterale drøftelser med potentielle investorer understreger de i høj grad spørgsmålet om 27 selskabsskattesystemer som en hindring for direkte udenlandske investeringer.
Sluttelig, når vi taler om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, taler vi ikke om skattesatser. Det er klart, at dette ikke har noget at gøre med medlemsstaternes suveræne beslutningskompetence på skatteområdet, for selv uden FKSSG-miljøet vil de kunne beslutte selskabsskattesatser ud fra deres behov, sociale systemer, offentlige serviceydelser osv. Så forslaget indskrænker ikke i sig selv medlemsstaternes suverænitet på skatteområdet.
Formanden
Spørgsmål, der ikke er blevet besvaret på grund af tidsmangel, vil blive besvaret skriftligt (se protokollen).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 20.35 og genoptaget kl. 21.00)
