Ændringsbudget nr. 1/2008 - Solidaritetsfonden (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Kyösti Virrankoski for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008 (00000/2008 - C6-0000/2008 - Sektion III - Kommissionen og
betænkning af Reimer Böge for Budgetudvalget for om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning - C6-0036/2008 -.
Kyösti Virrankoski
Fru formand! Solidaritetsfonden blev oprettet i 2002 i kølvandet på de alvorlige oversvømmelser, der ramte Centraleuropa, og som påvirkede både EU's medlemsstater og kandidatlandene. Det blev besluttet, at fonden skulle være på en milliard euro om året. Denne fond skulle hjælpe de personer, der havde lidt under store katastrofer. Omfanget af en sådan katastrofe skulle antage mindst tre milliarder euro eller mindst 0,6 % af medlemsstatens BNP. Hvis skaden er begrænset til et lille område, kunne omfanget være mindre, men regionalt set kunne det være relativt mere.
Den aktuelle ødelæggelser var resultatet af de omfattende oversvømmelser af Det Forenede Kongerige i juni og juli 2007. Skaderne antages at have et omfang på 4,6 milliarder euro, så landet er berettiget til støtte. Kommissionen foreslår 162 millioner euro.
I budgettet anbefaler Budgetudvalget finansieringsstøtte på den måde, som Kommissionen foreslår. Det er imidlertid nødvendigt, at Parlamentet godkender en mobilisering af denne støtte. Derfor skal hr. Böges betænkning om mobiliseringen af Solidaritetsfonden først vedtages.
I andre henseender vedrører det første ændringsbudget agenturer og Galileoprogrammets administrative forvaltning. Under budgettet blev der oprettet et Forvaltningsorgan for Det Europæiske Forskningsråd. Dets oprettelse er i overensstemmelse med den vedtagne budgetprocedure for dette år. Under ændringsbudgettet oprettes også et fælles forvaltningsorgan kaldet Forvaltningsorganet for Forskning (REA) for de andre programmer under det syvende rammeprogram for forskning. Det er også i tråd med den tidligere budgetprocedure.
Man har også gennemført de ændringsforslag til personaletidsplanen for grænsekontrolagenturet Frontex, som Parlamentet havde ønsket. Parlamentet hævede midlerne til dette agentur med 30 millioner euro i budgetproceduren, og de udgør nu de nødvendige ekstra midler.
Det vanskeligste problem vedrører Galileo-satellitnavigationsprogrammet. Parlamentets store resultat var det faktum, at det under budgetforhandlingerne sikrede programmets finansiering ved at hæve det afsatte beløb hertil med 2,4 milliarder i seks år. Det skete delvis gennem en tilpasning af de flerårige finansielle rammer. Projektet blev således tydeligvis et EU-projekt.
Nu handler det om at administrere projektet. Kommissionen foreslår to millioner euro i form af en overførsel fra driftsbevillinger til administration. Projektets administration er imidlertid noget roderi. I EU er det primært blevet styret af Galileo-Tilsynsmyndigheden. Den har primært beskæftiget sig med tilladelser og partnerskabsdiskussioner mellem den offentlige og den private sektor. Da den private sektor var udelukket i den indledende fase, er Galileo-Tilsynsmyndighedens rolle uklar på samme måde som Kommissionens og Den Europæiske Rumorganisations rolle. Man troede først, at Den Europæiske Rumorganisation skulle være ansvarlig for gennemførelsen af projektets tekniske side, hvilket EU skulle følge og udruste. Arbejdsfordelingen mellem de forskellige aktører som f.eks. Kommissionen og de enkelte agenturer er imidlertid uklar.
Udvalget om Industri, Forskning og Energi foreslår derfor i fru Barsi-Patakys betænkning, at Galileo-Tilsynsmyndigheden skal afskaffes. Under disse omstændigheder kunne Budgetudvalget ikke tilslutte sig bevillingsoverførslen til Kommissionen, og i stedet foreslår det, at posten forsynes med et p.m. Kommissionen lovede, at den ville effektuere overførslen inden for rækkevidden af dens kompetencer inden vedtagelsen af hele Galileos administrationssystem. En ændring af ændringsbudgettet i denne henseende vil derfor ikke forsinke projektet men sikre Parlamentets forhandlingsposition. Jeg håber, at plenarforsamlingen kan tilslutte sig udvalgets enstemmige holdning vedrørende det første ændringsbudget.
Reimer Böge
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Ordføreren for budgettet 2008, Kyösti Virrankoski, har egentlig allerede sagt det nødvendige. Vi taler altså i dag på grundlag af et forslag fra Kommissionen om mobilisering af Solidaritetsfonden under henvisning til nr. 26 i den interinstitutionelle aftale.
Når det gælder Solidaritetsfonden eller andre særinstrumenter er der ganske vist ikke tale om de store beløb i forhold til EU's samlede budget, men deres formål er i sidste ende at hjælpe de ramte mennesker og regioner i tilfælde af naturkatastrofer, og disse katastrofer - uvejr, ildebrande - forekommer jo som bekendt med jævne mellemrum.
Før vi traf vores beslutning i Budgetudvalget, gennemførte vi en høring, hvor vi indbød berørte fra Det Forenede Kongeriges regioner, de lokale organisationer og den nationale forvaltning. Her fik vi endnu en gang et levende indtryk af, hvor store udfordringer de berørte mennesker og myndigheder står over for, og hvor store ødelæggelser disse oversvømmelser i juni og juli 2007 forårsagede - det samlede beløb skønnes til 4,6 milliarder euro.
Budgetudvalget støtter på grundlag af denne høring og vores samtaler udtrykkeligt Kommissionens forslag om at mobilisere 162,387 millioner euro fra Solidaritetsfonden til dette særlige tilfælde.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at vi i de kommende måneder kan forvente yderligere mobiliseringer af Solidaritetsfonden. Det er ikke kun EU, der skal vise solidaritet i sådanne tilfælde, medlemsstaterne skal også i betragtning af væksten i antallet af sådanne tilfælde i højere grad overveje en proaktivt krisestyring - hvordan ser katastrofeberedskabet ud, hvilket udstyr har det lokale beredskab, og skal der f.eks. udvikles nye strategier for byggeri i områder, som er truet af oversvømmelse? Dette hører bestemt med til en langsigtet strategi, hvis vi vil bevare troværdigheden på lang sigt.
Det hører også med - og her er vi noget bedre med denne gang end i andre tilfælde - at vi i fællesskab sætter os for, at det fremover skal kunne klares på højst seks måneder, når der er brug for Solidaritetsfonden. Det kræver en indsats fra alle parter. De nationale myndigheder skal fremlægge alle de nødvendige bilag og ansøgninger inden for den fastsatte frist, Kommissionen skal behandle den pågældende sag på grundlag af de gældende bestemmelser, og i Parlamentet skal vi sørge for en hurtig behandling.
Jeg vil gerne nævne et sidste punkt, som har med ændringsbudgettet at gøre. I betragtning af de vanskelige forhandlinger, og i betragtning af at vi endnu mangler den endelige lovgivningsprocedure om satellitnavigationssystemet Galileo, støtter jeg fuldt ud ordførerens forslag om at oprette en p.m.-budgetpost for den administrative forvaltning. Det går i den rigtige retning, så der også bliver udviklet de relevante administrative strukturer i Kommissionen. Men vi er endnu ikke tilfredse med ordningen for, hvad der videre skal ske i samspillet mellem Kommissionen, Det Europæiske Rumfartsagentur og Galileo-Tilsynsmyndigheden i fremtiden.
Her må der i forbindelse med lovgivningsproceduren i det mindste vises en metode til at undgå dobbelt arbejde og udarbejde egnede administrative forvaltningsprocedurer under de nye betingelser, som satellitnavigationssystemet Galileo stiller. Der er stadig en del at drøfte, og det kan forhåbentlig ske snarest muligt.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Den 18. januar vedtog Kommissionen forslaget om anvendelsen af Solidaritetsfonden til Det Forenede Kongerige, og vi er glade og tilfredse med, at Budgetudvalget har afgivet en ganske positiv udtalelse vedrørende vores forslag. Sammen med ændringsbudget nr. 1/2008 foreslog vi også en tildeling af 162 millioner euro fra Solidaritetsfonden til Det Forenede Kongerige som kompensation for de alvorlige skader efter sidste sommers oversvømmelser.
Som formanden for Budgetudvalget allerede har sagt, modtog vi for nylig forespørgsler fra to medlemsstater - Grækenland og Slovenien - og vi vil formentlig meget snart præsentere et nyt forslag. Selvfølgelig handler dette forslag ikke udelukkende om Solidaritetsfonden. Det er kun Solidaritetsfonden, der vil have økonomiske følger. Andre elementer af forslaget er mere tekniske.
Spørgsmålet om Galileo er selvfølgelig meget følsomt for os alle, og jeg forstår fuldt ud Budgetudvalgets bekymringer. Jeg må imidlertid sige, at Budgetudvalgets forslag om at ændre Kommissionens forslag vil forsinke Solidaritetsfondens gennemførelse med omkring en måned, fordi det skal tilbage til Rådet til endnu en afstemning, men vi forstår sagens følsomme natur, og vi er ikke uenige i Budgetudvalgets beslutning i denne sag. Jeg håber imidlertid meget, at vores forslag generelt set får støtte fra Europa-Parlamentet i denne uge.
Richard James Ashworth
Hr. formand! Jeg vil gerne sige, at jeg støtter dette ændringsforslag, og at jeg ønsker at kommentere et par punkter.
Min første kommentar vedrører Solidaritetsfonden, og det drejer sig selvfølgelig om tildelingen efter oversvømmelserne i Storbritannien i juni og juli måned sidste år. En stor del af oversvømmelsen ramte min region, og jeg kan bevidne, at den bragte rystende skader og lidelser til mange beboere i min region. Det overraskede mig ikke, at det var den tredjestørste begæring i solidaritetsfondens historie, idet den lød på 4,6 milliarder euro, og tildelingen blev på 162,8 millioner euro. Jeg noterede mig min ven og kollega Reimer Böges bemærkninger om, at det naturligvis ikke er forfærdeligt mange penge i betragtning af katastrofens omfang. Det er det måske ikke, men det er en solidaritetsgestus, der oprigtigt påskønnes, og på vegne af befolkningen i det pågældende område vil jeg udtrykke min tak - først og fremmest til medlemmerne af Budgetudvalget, der enstemmigt støttede denne hjælpepakke, der bestemt er en solidaritetsgestus. Men jeg vil også takke kommissæren og hendes kolleger, der behandlede begæringen på syv måneder. For mig at se var det et bemærkelsesværdigt resultat, fru kommissær, og jeg takker Dem for indsatsen. Jeg vil selvfølgelig nøje følge, hvordan den britiske regering udbetaler midlerne i de kommende uger og måneder, men det står mig klar, at sådanne begivenheder med det stigende antal ekstreme klimahændelser kommer til at ske oftere i hele EU, samt at hastigheden er af største betydning, når det handler om at udtrykke solidaritet gennem denne mekanisme.
Med hensyn til Frontex vil jeg sige, at jeg støtter den ekstra finansiering til Frontex - vi fordoblede finansieringen til agenturet. Jeg fandt det helt rimeligt, og jeg bemærkede, at der skal oprettes 25 stillinger. Men jeg finder det vigtigt, at vi fortsat overvåger finansieringens fordeling for at få fuld valuta for pengenePå samme måde støttede jeg fuldt ud de Lissabonmål, som Kommissionen opstillede for sig selv, specielt inden for forskning og udvikling. Jeg erkender derfor behovet for forvaltningsorganer for forskning, men jeg vil atter udtrykke min bekymring over et hastigt stigende antal agenturer, der historisk set ikke har været berømte for at give fuld valuta for pengene.
Endelig vil jeg med hensyn til Galileo sige, at denne nye budgetpost i høj grad vil medvirke til at give større gennemsigtighed og ansvarlighed. Jeg er imidlertid enig med mine kolleger i Budgetudvalget, når vi siger, at vi går forsigtigt fremad. Hvis jeg må sige det, fru kommissær, så er det en massiv forpligtelse, og med lidt rumalderjargon vil jeg sige, at Kommissionen her "dristigt betræder områder, hvor ingen Kommission tidligere har været". Jeg er derfor enig med min kollega Reimer Böge, der støtter dette, men vi vil insistere på at forsyne posten med et p.m.
Jeg støtter med glæde ændringsbudgettet.
Linda McAvan
Hr. formand! Jeg erstatter hr. Titley som leder af Labour-medlemmerne i Europa-Parlamentet i aften, men jeg kan tale på vegne af alle disse parlamentsmedlemmer, når jeg bifalder ændringsbudgettet og beslutningen om at bevilge 162 millioner euro til de britiske områder, der er påvirket af oversvømmelser.
Som hr. Ashworth har sagt, er det en beskeden bevilling i forhold til at dække de enorme omkostninger ved skaderne som følge af oversvømmelserne i Det Forenede Kongerige, men vi er taknemmelige over for vores kolleger i Budgetudvalget, der enstemmigt vedtog bevillingen, samt over for Kommissionen. Jeg kan forstå, at det er den hurtigste betaling, der nogensinde har fundet sted - inden for syv måneder. Skønt mange mennesker har lidt i lang tid, er det derfor et fremskridt sammenlignet med tidligere fonde. Vi er også klar over, at det er en af de største udbetalinger nogensinde, hvilket vi er taknemmelige over.
Sidste års oversvømmelser påvirkede 48.000 britiske hjem og 700 virksomheder, og de samlede skader løber formentlig op i over fire milliarder euro. Min egen region Yorkshire var et af de værst ramte områder, og mange mennesker er fortsat ikke vendt tilbage til deres hjem, og derfor er denne hjælp og bistand meget glædelig.
Jeg træder i stedet for hr. Titley, da han sidder fast i London på grund af de meget kraftige storme, der hærger Vesteuropa i aften. Vi kan ikke forklare alt dårligt vejr med klimaændringer, men vi ved, at antallet af ekstreme vejrforhold er stigende. Vi har set alvorlige oversvømmelser samt brande i Grækenland og Sydeuropa sidste sommer, og ingen solidaritetsfonde kan kompensere for alle skaderne og udgifterne som følge af disse klimaændringshændelser.
Som medlemmer af Europa-Parlamentet begynder vi vores arbejde med denne nye lovpakke vedrørende klimaændringer. Jeg håber meget, at Parlamentet vil stå fast og vedtage en god lovgivning, der virkelig håndterer klimaændringerne, så vi ikke er nødt til at komme tilbage og bede Kommissionen om penge til håndtering af sådanne hændelser.
Diana Wallis
Hr. formand! På en måde er det en let opgave at følge efter de foregående to talere. Jeg ønsker også at støtte forslagene fra ordførerne hr. Virrankoski og hr. Böge, men jeg støtter i særdeleshed anvendelsen af Solidaritetsfonden over for Det Forenede Kongerige.
Et beløb på 162 millioner euro. Det synes uomtvistet, men det er meget vigtigt på flere planer. Som medlem af Europa-Parlamentet repræsenterer jeg Yorkshire og Humber, der som nævnt af fru McAvan blev ramt af oversvømmelser sidste sommer. Landsbyer og byer i hele området blev hærget. Mange individer - selv i landsbyen nær mit hjem - er fortsat ikke vendt tilbage til deres hjem. Denne udbetaling vil måske ikke ændre deres situation fra den ene dag til den anden, men den vil hjælpe dem indirekte ved at lette presset på vores regerings eget budget.
For det andet er jeg meget tilfreds med, at vores regering har foretaget denne ansøgning, som tilmed har været vellykket. I begyndelsen var der perioder, hvor vi ikke var sikre på, hvad der ville ske, og efter denne oplevelse bliver vores regering forhåbentlig en stor tilhænger af Solidaritetsfonden i Rådet, således at den vil overtale andre medlemsstater.
Endelig vil det britiske folk - mine vælgere - nu forstå, at den europæiske solidaritet har en håndgribelig og praktisk betydning. Det samme gælder formentlig alle medlemmerne af Europa-Parlamentet. Når klimaet viser tænder, risikerer vi alle at blive ofre for sådanne naturkatastrofer, hvor vi kan blive nødt til at appellere til den europæiske solidaritet.
Wiesław Stefan Kuc
Hr. formand! Solidaritet er EU's vigtigste og fineste princip. Uden den kan der ikke være tale om en fælles indsats fra uafhængige stater og nationer. Oprettelsen af EU's Solidaritetsfond var en naturlig følge af dette princip. I øjeblikket råder vi over en milliard euro årligt. Det er ikke et stort beløb - i særdeleshed ikke i betragtning af det faktum, at vi både i fjor og i år har set en stigning i antallet af klimakatastrofer. Vi er ikke kun blevet ramt af oversvømmelser og orkaner men også af brande af uventet omfang.
Med vores begrænsede midler kan vi indtil videre kun yde hjælp i et beskedent omfang på 3-4 % af de pådragne tab eller måske mindre. Samtidig med at jeg støtter hr. Böges betænkning og hr. Virrankoskis ændringsbudgetforslag, konkluderer jeg derfor også, at Solidaritetsfondens ressourcer gradvist skal øges. To euro pr. borger er ikke tilstrækkeligt til at fjerne tårerne, når folk rammes af enorme tab.
Esko Seppänen
Hr. formand, fru kommissær! Europa-Parlamentet kender til mange forskellige former for solidaritet. Den hårdeste form for solidaritet er militær bistand.
Ifølge Lissabontraktatens solidaritetsbestemmelse er medlemsstaterne forpligtet til at yde militær bistand til en anden medlemsstat, der er offer for en terrortrussel eller et terrorangreb. En hårdere form for solidaritet kendes ikke i EU. Sikkerhedsgarantiklausulen i Lissabontraktaten forpligter ikke medlemsstaterne til at yde militær bistand. Det er derfor en mildere form for solidaritet, end når der er tale om en terrortrussel.
Jutta Haug, der er Parlamentets ordfører for næste års budget, foreslår, at regional solidaritet skal være et nøgleprincip for Kommissionens budget - dvs. en afbalancering af EU's indre udvikling. Det gøres bedst via strukturfondene.
I nærværende ændringsbudget gøres der tilløb til at bruge budgetmidlerne som kompensation for skaderne efter oversvømmelserne i Det Forenede Kongerige. Der er reserveret en milliard euro i Solidaritetsfonden til dette formål. Vores gruppe er enig i, at disse midler skal anvendes til at hjælpe Det Forenede Kongerige.
Det er muligt, at vi kommer til at se flere usædvanlige naturfænomener såsom oversvømmelser som følge af den globale opvarmning. Solidaritetsfonden tilbyder en slags mindre forsikringspolice imod disse. Medlemsstaterne indbetaler en præmie til EU's budget, og de kan derfor få hjælp fra de øvrige lande, når de står for skud.
Ud over Solidaritetsfonden indeholder EU-budgettet også en Globaliseringsfond, der hvert år kan bruge 500 millioner euro til at lindre de sociale problemer som følge af joboverførsler. I fjor blev der anvendt over 20 millioner euro til dette formål. EU udviser åbenbart solidaritet over for de lande men ikke over for de borgere, der oplever krisetider.
John Whittaker
Hr. formand! Det glæder mig, at Storbritannien modtager penge som hjælp til omkostningerne forbundet med sidste års oversvømmelser. Vi er alle meget glade for EU's generøse hjælp til en medlemsstat i vanskeligheder. Sådan forholder det sig imidlertid ikke helt. For det første er tildelingen kun på 3,5 % af omkostningerne ved skaderne - en gestus, som hr. Ashworth siger - og for det andet sker det ni måneder efter hændelsen, hvilket de kalder hurtigt! Det havde været mere gavnligt, hvis vi havde vidst, at pengene var undervejs, så genopbygningen kunne planlægges derefter. Hvis der er noget, der ærgrer briterne - når vi bliver klar over, at vi får lidt tilbage af de midler, vi har indbetalt til EU - så er det, at vi er nødt til at tigge om pengene for derefter at reklamere for EU's generøsitet. Kan vi ikke i stedet beholde vores egne penge og så beslutte, hvordan vi selv vil bruge dem? På denne måde kan de hurtigere udbetales.
Jean-Claude Martinez
(FR) Hr. formand! De fleste EU-lande har i deres finanslov poster til håndtering af katastrofer. I den franske finanslov er der f.eks. generelle bevillingsrammer, der gør det muligt ved dekret at godkende forhåndsbevillinger i nødsituationer. Siden november 2002 har der i det europæiske budget været en sådan finansiel post i form af Solidaritetsfonden. Vi har i øvrigt også oprettet Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til håndtering af økonomiske katastrofer.
Med hensyn til naturkatastrofer er vi blevet anmodet om støtte på knap 4 % til udbedring af skaderne efter oversvømmelserne i Det Forenede Kongerige i juni 2007, som beløb sig til over 4 milliarder euro. Ni måneder til at give tilsagn om bevilling af midler er lang tid, fordi der pr. definition er tale om en nødsituation. Det betyder, at metoden med et ændringsbudget til godkendelse af bevillinger ikke fungerer i praksis. Ændringsbudgettet bør finde anvendelse langt tidligere med henblik på godkendelse af forhåndsbevillinger ved hjælp af foreløbige og urestriktive bevillingstilsagn i tilfælde af katastrofer, oversvømmelser eller brande.
Når det er sagt, er 162 millioner euro i solidaritetsstøtte til Adam Smiths, Ricardos og fru Thatchers Forenede Kongerige, som kun tror på markedskræfterne, Darwinisme og naturlig udvælgelse, en fremragende lektion i pragmatisme. Når løven, der brøler i den økonomiske jungle, bliver våd, opdager den solidaritetens fordele. Det er nu tredje gang - kogalskab, mund- og klovsyge og oversvømmelser - og snart vil vores britiske medlemmer også have mulighed for at vise deres solidaritet med de europæiske landmænd, som er blevet våde på grund af importen.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! Dette ændringsbudget er endnu et bevis på den indlysende sandhed, at EU har de mekanismer og den tilpasningsevne, der skal til for at finde løsninger på konkrete, uforudsete problemer. Jeg har tre forslag vedrørende pakken bestående af de to betænkninger, vi behandler i dag. To af forslagene vedrører Solidaritetsfonden, og det tredje drejer sig om Galileo.
Hvad angår oversvømmelserne i Storbritannien, er tidsintervallet fra juli til EU's reaktion, som kommer nu, meget tilfredsstillende. Det er faktisk den hurtigste reaktion i al den tid, fonden har fungeret, i hvert fald så vidt jeg husker. Men det skaber også præcedens. Fremover forventer vi en tilsvarende øjeblikkelig reaktion ved lignende katastrofer - og jeg tænker her på den store miljøkatastrofe, vi oplevede i Grækenland sidste sommer, som indtraf kun en måned senere, nemlig i august. Derfor håber jeg, at vi i næste måned omsider får et forslag fra Kommissionen, via den ansvarlige kommissær, vedrørende den græske anmodning om aktivering af Solidaritetsfonden. Jeg behøver ikke minde Dem om de chokerende billeder fra den voldsomme brandkatastrofe i Grækenland, som alle europæere så. Så jeg håber, at vi på tilsvarende vis omsider vil stå med Kommissionens forslag i næste måned.
Min anden bemærkning drejer sig om den forestilling, vi opfører for tiden. Jeg ved ikke, hvordan det lykkes for os, men hver gang vi har en god nyhed i Parlamentet, lykkes det os altid at holde den for os selv! Vi er kun os, der er ikke nogen på tilhørerpladserne, og jeg tvivler på, at der er en eneste journalist! Hvornår lærer vi at sælge de gode nyheder?
Endelig vedrører min tredje bemærkning Galileo. Jeg er enig med alle mine kolleger fra Budgetudvalget, og som Budgetudvalgets ordfører for Galileo vil jeg gerne sige helt klart, at vi ikke vil foretage nogen udbetaling fra den meget betydelige pakke af midler, som vi har bundet, medmindre vi er blevet enige med Rådet om programmets overordnede opbygning. Hvis vi ikke ved, hvem der gør hvad - og det ved vi ikke endnu, da vi forhandler med Rådet - vil vi ikke bruge nogen penge. Vi smider ikke penge ud ad vinduet. I morgen tidlig har vi en meget vigtig trepartsforhandling med det slovenske formandskab. Der er to store uafklarede spørgsmål. Jeg håber, vi kan afslutte denne forhandling, så vi kan koncentrere os om at gøre fremskridt.
DanutBudreikait
(LT) Hr. formand! I tilfælde af naturkatastrofer er EU's Solidaritetsfond en meget vigtig hjælp til medlemsstaterne og kvalificerende ansøgerlande. På basis af vores erfaringer er der imidlertid et indlysende behov for at reformere Solidaritetsfonden, tilpasse den efter de nye udfordringer og øge dens effektivitet.
For det første er minimumsskadetærsklen på tre milliarder euro eller 0,6 % af BNP for høj, idet den udelukker enhver form for støtte til lande, der lider under katastrofer i en mindre skala, som ikke desto mindre har alvorlige konsekvenser for de pågældende lande. For det andet kan der ikke udbetales penge fra fonden til at afhjælpe konsekvenserne af terrorisme, folkesundhedsmæssige kriser samt teknologiske ulykker eller arbejdsulykker.
For det tredje opstår der nogle få problemer vedrørende midler, der kan udbetales i tilfælde af rent regionale ulykker, som der ikke er defineret tilstrækkeligt klare regler for brugen af.
Afslutningsvis glæder jeg mig over reformen af fonden og opfordrer Rådet til hurtigst muligt at skitsere sin holdning.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på følgende punkter under denne forhandling.
For det første er det beklageligt, at Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond fortsat ikke er vedtaget af Rådet på trods det faktum, at Europa-Parlamentet fastlagde sin holdning ved førstebehandlingen for næsten to år siden, dvs. i maj 2006.
For det andet fortjener anvendelsen af 162 millioner euro til afhjælpning af skaderne efter oversvømmelserne i Storbritannien og Irland i juni og juli 2007, der beløb sig til næsten 5 milliarder euro, vores støtte. Det er en skam, at midler til dette formål bevilges mange måneder efter skadens opståen, hvilket kan gøre støtten mindre effektiv. Der er polsk ordsprog, der siger, at "hurtig hjælp er dobbelt hjælp".
For det tredje vil jeg - da loftet for Solidaritetsfonden er sat til 1 milliard euro - håbe, at der i tilfælde af skader i et sådant omfang, som vi har set i Storbritannien, hurtigt vil blive anvendt passende midler, og at både de gamle og de nye medlemsstaters behov vil blive tilgodeset på lige fod.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Hr. formand! Ud over at takke ordføreren for det fremragende arbejde, han har gjort, er der et enkelt punkt vedrørende Solidaritetsfonden, som jeg gerne vil berøre ganske kort.
Hvert år er der uvejr i EU. Det er også skæbnens ironi, at Nordeuropa rammes af et voldsomt uvejr i selv samme øjeblik, som vi drøfter disse vigtige betænkninger. Derfor er det godt, at EU yder økonomisk støtte i tilfælde af sådanne katastrofer, som man gør nu i Storbritanniens tilfælde, og som man har gjort tidligere for Cyperns vedkommende. Vi bør dog ikke glemme, at der ud over det økonomiske aspekt også bør være en europæisk organisatorisk enhed, som kan yde akut hjælp til de ramte områder.
Costas Botopoulos
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Solidaritet er et smukt ord og et endnu smukkere begreb. Desværre er der også et stort behov, og begivenhederne viser, at dette behov bliver større og større på grund af de naturkatastrofer, som vi ikke længere bør betragte som "naturkatastrofer", men som et stadigt hyppigere fænomen i vores liv.
Alene i 2007 - i sommermånederne 2007 - havde vi tre meget alvorlige begivenheder. Den første i Storbritannien, som vi drøfter og stemmer om i dag. Straks derefter de frygtelige brande i Grækenland, som De alle har hørt om, og ikke så længe efter i Slovenien, igen med oversvømmelser, hvilket viser os, hvor stærke disse fænomener er, men også hvor vigtigt det er, at EU gør noget.
Det overrasker mig, når der er medlemmer, der siger, at de ikke forstår, hvad det gavner, at EU giver penge, For det er ikke kun pengene, det er også den moralske støtte, der gives, og indbyggernes følelse af, at EU lægger mærke til deres dramatiske situation - og det er ofte en dramatisk situation - og gør noget for dem. Dette foranlediger mig til at sige, som det også blev sagt tidligere, at Storbritanniens eksempel, som vi glæder os over - og det var en forholdsvis hurtig indsats - bør efterlignes for de næste lande. Det er ikke tilfældigt, at Grækenland er det næste land på listen til at få hjælp fra Solidaritetsfonden, og jeg håber, at hjælpen også i vores tilfælde vil blive givet inden for en kort frist. Jeg er dog ikke sikker på, at dette sker, og spørger mig selv, om det skyldes EU og den måde, man behandler anmodningerne på, eller den måde, Grækenland selv har præsenteret sin anmodning på. Det er imidlertid ikke vigtigt. Vi håber, at hjælpen også kommer hurtigt frem til Grækenland, for jeg forsikrer Dem om, at situationen i Grækenland stadig er meget alvorlig, og problemet er, at der endnu ikke er givet meddelelse om de penge til Grækenland, som er tilført fonden.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Medlemsstaterne og specielt EU-borgerne ser funktionen af EU's Solidaritetsfond i et meget positivt lys. Fonden giver mulighed for at yde støtte til ofrene for naturkatastrofer, der forvolder betydelig skade. Den har til formål at hjælpe med at erstatte tabene, der hviler tungt på mange familiers budgetter.
En sådan finansiel støtte fra EU-midlerne er et eksempel på europæisk solidaritet. For de skadelidte europæiske familier - EU-borgerne - er det det bedste eksempel på fordelen ved et EU-medlemskab, når et sådant behov opstår. Vi skal imidlertid koncentrere indsatsen - og finde den nødvendige finansiering fra EU-budgettet - om at bekæmpe årsagerne til sådanne katastrofer og til at oprette passende krisestyringsarrangementer og et passende forsikringssystem.
Kyösti Virrankoski
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle deltagere i forhandlingen for deres udmærkede og konstruktive input. Solidaritetsfonden er meget ung, og den har derfor haft meget vide grænser. Det har ikke været muligt at udnytte tidligere oplysninger om, hvor mange penge der er brug for. Måske kan grænserne fremover revideres i et vist omfang. Jeg er enig i, at hastighed er en klar fordel i dette arbejde.
Budgetudvalget har tænkt meget over brugen af Globaliseringsfonden for at løse problemerne med mistede job. Det er helt klart et område, hvor EU fremover skal gøre en stor indsats.
På samme måde har mange kommenteret emnet krisestyring. Dette års budget omfatter også et pilotprojekt om at fremme forebyggelse af skovbrande, og på dette område stiler vi efter at få nye og gode resultater.
Med hensyn til Galileoprojektet bliver der ingen stigning i dets finansiering. Det skal selvfølgelig ses som et grundprincip. Det aktuelle finansieringsniveau er tilstrækkeligt. Det skal imidlertid administreres på effektiv vis. I særdeleshed nu, hvor der er betydelige finansieringsniveauer, er der en stor fare for, at den administrative forvaltning også bliver mere bureaukratisk. Den skal være effektiv, og derfor ønsker vi at bevare Parlamentets brug af forhandling, så vi og Rådet sammen kan blive enige om, hvordan man bedst styrer dette europæiske og meget ambitiøse projekt helt i mål. Jeg er overbevist om, at vi får et tilfredsstillende resultat i de kommende uger.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 11. marts 2008.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Monica Maria Iacob-Ridzi  
Jeg finder Storbritanniens anmodning relevant, og jeg støtter anvendelsen af Solidaritetsfonden i dette tilfælde.
Rumænien har været ramt af store oversvømmelser i de seneste år, og de seneste oversvømmelser fandt sted for nylig. Ligesom i tilfældet med Storbritannien kunne mange af skaderne som følge af oversvømmelserne have været undgået gennem en større forebyggende indsats. Den eksisterende infrastruktur samt de nationale myndigheders reaktion blev ikke desto mindre overvældet af naturfænomenet. Følgelig støtter jeg de to foranstaltninger, som EU kan træffe for at forbedre den nationale og den europæiske feedback. For det første kan det tildele penge fra strukturfondene til infrastrukturarbejder, der skal mildne effekten af naturkatastrofer, og for det andet kan det hurtigst muligt oprette en europæisk interventionsstyrke bestående af specialgrupper fra alle medlemsstater, der skal intervenere i nødsituationer i alle egne af EU.
Et andet vigtigt aspekt er niveauet af de midler, der fordeles af EU i nødstilfælde. I betragtning af at vi lægger op til en omfattende revision af EU's budget, mener jeg, at vi bør overveje at hæve de beløb, der tildeles EU's Solidaritetsfond.
