Forelæggelse af Kommissionens arbejdsprogram for 2011 (forhandling) 
Formanden
Jeg vil gerne minde om, at et forfærdeligt jordskælv for 30 år siden ramte de italienske regioner Irpinia og Basilicata, hvilket førte til flere tusinde dødsfald. Jeg mener, at vi alle bør udtrykke vores sympati samt kondolence og solidaritet over for både de familier og de områder, der blev ramt.
Næste punkt er forelæggelsen ved kommissionsformand José Manuel Barroso af Kommissionens arbejdsprogram for 2011.
José Manuel Barroso
Hr. formand! I dag har jeg den ære at forelægge Kommissionens arbejdsprogram for 2011. Denne forelæggelse markerer en begyndelse og en afslutning. På den ene side griber arbejdsprogrammet ind og indleder en ny fase i et stykke meget vigtigt politisk arbejde. På den anden side er vedtagelsen af programmet afslutningen på den forbedrede strukturerede dialog, som blev indledt med drøftelsen om situationen i Unionen i Parlamentet i september.
Forberedelserne op til Kommissionens årlige arbejdsprogram har ganske rigtigt været en "premiere" og efter min mening en meget vellykket premiere. Ved at fremskynde gennemførelsen af vores reviderede rammeaftale har vi kunnet indgå i omfattende drøftelser om de politiske prioriteter for de kommende år.
I hele denne frugtbare proces har jeg været opmuntret af den høje grad af konvergens vedrørende den generelle retning og de konkrete initiativer. Det er en proces, der har konsolideret, hvad jeg har kaldt "et særligt partnerskab".
Europæiske tiltag skal fokusere på de udfordringer, hvor EU kan bibringe håndgribelig merværdi. De 40 strategiske initiativer, som Kommissionen forpligter sig til at forelægge i 2011, afspejler de vigtigste politiske prioriteter, som vi har identificeret sammen. Af hensyn til gennemsigtigheden indeholder programmet endvidere 150 andre forslag, som Kommissionen arbejder på.
Fastholdelse af den økonomiske genopretning og fremtidssikring af vores samfund er fortsat den overordnede prioritet i 2011. Vores indsats vil fortsat være koncentreret omkring tre hovedspor, nemlig styrkelse af økonomisk styring, færdiggørelse af reformen af den finansielle sektor og fremskyndelse af gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Langsigtet vækst skal bygge på et fornuftigt makroøkonomisk fundament. Ved indledningen af det såkaldte "europæiske halvår" og opfølgningen på vores forslag af 29. september vil vi styrke de europæiske skattemæssige rammer og udvide den makroøkonomiske overvågning med henblik på at forhindre ubalancer.
En ambitiøs reform af den finansielle sektor er allerede godt på vej, og vigtig lovgivning er vedtaget. I 2011 vil Kommissionen forelægge de resterende retsakter. Nøgleprioriteter som gennemsigtighed og forbrugerbeskyttelse vil blive efterstræbt, mens en bankkriseramme vil sigte mod at forebygge og håndtere kriser fremover. Kommissionen vil forsøge at støtte Parlamentet og Rådet i at indgå en aftale om den fuldstændige reform inden udgangen af 2011.
Europa skal opretholde momentum, og vi skal fokusere på vores komparative fordele i dette 21. globaliseringens århundrede. Når konkurrenterne er billigere, skal vi være klogere. Som et eksempel på en indsats på europæisk plan vil vi udvikle et mere integreret europæisk standardiseringssystem som en vigtig platform for forbedring af vores virksomheders konkurrenceevne, særlig de små og mellemstore virksomheder.
Hvis Europa skal forblive konkurrencedygtigt og sikre flere og bedre job, skal overgangen til et ressourceeffektivt CO2-lavemissionssamfund planlægges nøje. Derfor vil det være en prioritet at samle politikker om klimaændringer, energi, transport og miljø. Der vil i 2011 især blive lagt vægt på energieffektivitet.
Tilpasning til en dynamisk økonomisk virkelighed indebærer også sikring af et højt niveau af beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. Nøgleforslag om udstationering af arbejdstagere og arbejdstid vil blive udarbejdet og forelagt i 2011. I mellemtiden vil revisionen af de statsstøtteregler, der finder anvendelse på forsyningspligtydelser, være et håndgribeligt skridt imod etableringen af rammer af høj kvalitet, der tager hensyn til disse ydelsers særlige karakter.
Med akten for det indre marked har Kommissionen indledt en ambitiøs proces, der skal sikre, at det indre marked lever op til sit fulde potentiale. Vores virksomheder bør fokusere på at drive forretning, ikke på bureaukrati. Ikke mindst er små og mellemstore virksomheder ofte overbebyrdede eller afskrækkes slet og ret fra at forfølge ellers lovende grænseoverskridende projekter. Som et konkret eksempel kan vi ved at klarlægge reglerne for kollektivt forvaltet ophavsret forenkle de nuværende rammevilkår, fremme yderligere grænseoverskridende aktivitet og frigive vigtigt jobskabelsespotentiale - ikke mindst i den lovende digitale sektor.
På efterspørgselssiden vil det være en prioritet at styrke forbrugertilliden med vores forslag til en alternativ tvistbilæggelsesordning som et vigtigt redskab til at sætte skub i den ofte alt for langsomme proces med at løse forbrugerproblemer.
Uanset om vi fungerer som forbrugere, arbejdstagere, studerende, rejsende eller en hvilken som helst anden af de mange roller, vi spiller i den moderne hverdag, er det, når vi oplever nye muligheder, færre risici eller forbedret livskvalitet, at EU giver mening. Det er et EU i borgernes tjeneste.
Ambitionen om at gøre EU til en mærkbar realitet for borgerne skal række længere end til det indre marked. Styrket sikkerhed bør altid være et redskab til at hjælpe borgerne med at udnytte EU's muligheder og aldrig et mål i sig selv. Vores forslag om "intelligente grænser" vil lette rejser ind i og ud af EU og samtidig forhindre ulovlig indvandring. Med henblik på at holde Europa åbent vil vi også træffe foranstaltninger over for dem, der forsøger at udnytte vores økonomiske system til ulovlige formål, mens rammerne for databeskyttelse vil tackle en reel bekymring hos borgerne i internettidsalderen. Unionen skal spille en rolle i verden, der svarer til dens økonomiske vægt. Vi skal derfor sikre sammenhæng i vores optræden udadtil.
Til dette formål præsenterer arbejdsprogrammet kontrete tiltag med henblik på opfyldelse af vores 2020-mål for job og international vækst. Vi vil også modernisere vores udviklingspolitik og humanitære bistand. De svage i verden har virkelig brug for et stærkere Europa i verden.
Inden jeg runder af, vil jeg gerne kort forklare, hvad medlemmerne ikke vil finde i Kommissionens arbejdsprogram og hvorfor.
Som meddelt vil vi forelægge forslaget til den kommende flerårige finansielle ramme midt i 2011. De specifikke finansielle instrumenter og programmer vil blive forelagt i anden halvdel af 2011 sammen med den generelle ramme. Med henblik på at bibeholde arbejdsprogrammets politiske karakter er gennemførelsesarbejde som hovedregel ikke inddraget. Det samme gælder internationale forhandlinger, da deres afslutning afhænger af tredjeparter. Disse aktiviteter er dog fortsat en vigtig del af vores kerneområde. Vi vil fortsat skabe resultater og fortsætte vores dialog med Parlamentet om disse forhandlinger.
I min indledning bemærkede jeg, at arbejdsprogrammet ikke blot var afslutningen på vores frugtbare dialog, men også begyndelsen på det næste skridt i vores konkrete indsats for at styre EU ud af krisen og videre. Nu er det på tide opretholde fremdriften. Vi skal finde metoder til i fællesskab at fremskynde vores arbejde.
Jeg vil derfor benytte lejligheden til at opfordre Parlamentet og Rådet til at indgå i trilaterale drøftelser om, hvordan traktatens bestemmelser om EU's programmer skal gennemføres. Efter Kommissionens mening kan det føre til aftaler om at arbejde hurtigere i forbindelse med forhandlinger om udvalgte initiativer af særlig betydning med henblik på at nå vores politiske mål. En sådan samordnet indsats ville vise vores vilje til at levere konkrete, rettidige svar på den krise, der har rystet os alle. De europæiske borgere forventer det. Jeg mener, at EU-institutionerne bør reagere på borgernes bekymringer.
Jeg vil gerne sige tak for opmærksomheden.
József Szájer
Hr. formand, hr. Barroso, mine damer og herrer! Europa skal overvinde krisen. Den europæiske økonomi skal bygge på arbejde. Vi skal styre EU-landene ud af den nuværende alvorlige krise ved som vores vigtigste prioritet at koncentrere os om at sikre jobmuligheder til så mange europæiske borgere som muligt. Derfor støtter PPE-Gruppen helhjertet jobskabelse som det vigtigste mål i Kommissionens arbejdsprogram for det kommende år.
Europa har lært meget af krisen. I år har vi kastet os ud i udviklingen af et nyt økonomisk styringssystem og håber, at Parlamentet kan drøfte nye forslag vedrørende finansiel regulering og økonomisk styring næste år på en måde, der sikrer, at de vedtages hurtigst muligt.
Mine kolleger i PPE-Gruppen vil rejse vigtige spørgsmål for de enkelte områder, og jeg vil blot nævne nogle få, nemlig at konkurrenceevne skal være baseret på innovation og forskning. Vi mener ikke, at der er nok initiativer på dette område i Kommissionens arbejdsprogram. Der er brug for øget beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og et bæredygtigt og konkurrencedygtigt europæisk patentsystem. Vi mener, at den øgede kontrol med europæisk fødevareimport er vigtig, og at disse varer skal være genstand for mindst de kvalitetskrav, som EU forventer af sine egne producenter. Vi havde gerne set flere forslag vedrørende vandområdet, der af det ungarske formandskab er fastsat som et af de vigtige mål.
På basis af Lissabontraktaten begyndte en ny orden i EU's lovgivnings- og arbejdsprogram i september i år med hr. Barrosos tale om Unionens tilstand. Eftersom den nye traktat sikrer Parlamentet stærke rettigheder til at gribe ind i EU's program, mener vi, at det er vigtigt med yderligere tiltag. Desværre er de tidligere erfaringer ikke gode. Kommissionens tidligere arbejdsprogrammer blev kun delvist gennemført i henhold til planen. Som jeg allerede har nævnt flere gange, sætter jeg og et antal af mine kolleger spørgsmålstegn ved pointen i at spilde enorme mængder energi og tid på ved flere lejligheder om året at analysere og vedtage et dokument, der under alle omstændigheder kun delvist afspejler virkeligheden. Derfor vil jeg gerne foreslå, at Parlamentets kompetente udvalg også løbende undersøger gennemførelsen af Kommissionens arbejdsprogram i løbet af året for bedre at håndhæve indflydelsen for de borgere, som vi repræsenterer, på EU's fælles anliggender.
Hannes Swoboda
Hr. formand, hr. Barroso, hr. Šefčovič! Jeg mener, at vi kan støtte meget af indholdet i arbejdsprogrammet. Jeg er dog sikker på, at hr. Barroso, hvis vi ser på de mere kritiske punkter i dag, vil forstå, hvor vi ønsker yderligere foranstaltninger. Vi lever i et Europa, der i stigende grad påvirkes af antieuropæiske kræfter, som kæmper imod EU-institutionerne. Vi skal nøje overveje, hvilke materialer og metoder vi kan anvende for at stå imod dem. Det vil jeg vende tilbage til senere.
Det første spørgsmål er vækstpolitikken. Det er rigtigt, at vi skal regulere de finansielle markeder og indføre sikkerhedsnet. Men vi skal også på en eller anden måde vende tilbage til den situation, som hr. Barrose ofte klart har beskrevet, med andre ord til hvad vi forstår ved grøn vækst eller grønne job og omstrukturering af økonomien. Hr. Oettinger har for nylig offentliggjort en række dokumenter om energipolitik, der involverer enorme investeringer. Desværre forklarer dokumenterne ikke, hvordan disse investeringer skal finansieres. Vi skal komme ud af denne krise med en aktiv vækstpolitik. Jeg spekulerer på, hvor i energi- eller transportsektoren der f.eks. kan foretages investeringer af denne type med henblik på at skabe grøn vækst eller grønne job. Vi har ganske enkelt ikke tilstrækkelige midler.
Min anden pointe vedrører det indre marked. Hr. Barroso har ret. Begrebet det indre marked skal gøres offentligt. Hr. Barroso har forelagt flere rapporter på grundlag af professor Montis arbejde. Han var meget kritisk over for især den sociale dimension af det indre marked. Der skal ske mere på dette område. Frem for alt venter vi på konkrete forslag fra Kommissionen vedrørende udstationeringsdirektivet. Vi skal i arbejdstagernes interesse gøre det klart, at dette direktiv ikke må udnyttes til at skaffe billig arbejdskraft. Formålet er at forbedre den sociale velfærd.
Min tredje pointe vedrører skattepolitik. Vi mener, at forslagene på dette område er for svage. Som vi netop har set i forbindelse med drøftelserne om Irland, må visse lande ikke tillades at fastsætte lavere skattesatser for at tiltrække virksomheder, for derefter, når de kommer i finansielle vanskeligheder, at opfordre andre lande til at finansiere deres budgetunderskud, hvis jeg må forenkle sagerne. Der er til en vis grad behov for harmonisering på skatteområdet, f.eks. mindstesatser for selskabsskat. Jeg mener, at vi er nødt til at sikre fremskridt på dette område. Jeg ved, at Kommissionen har problemer med mange medlemsstater, men jeg mener, at det er afgørende, især når det gælder sociale anliggender. Opdelingen mellem rige og fattige er uacceptabel, og vi skal stille nye forslag, særlig i kvinders interesse, da de i særlig høj grad er ramt af fattigdom.
Endelig talte hr. Barroso om borgernes bekymringer. Det er et meget vigtigt spørgsmål. Den måde, hvorpå vi præsenterer det, vi gør - og det gælder både Kommissionen og Parlamentet - er imidlertid også vigtig. Mange er ikke klar over, at vi i forbindelse med mange emner blot udsender uforståelige pressemeddelelser om vores arbejde. Vi skal arbejde sammen om at forklare, hvad vi gør, på en mere effektiv måde. Borgerinitiativet træder snart i kraft. Dets modstandere vil udnytte det og bruge det imod Europa. Vi skal sikre, at borgerinitiativet bidrager til at fremme og udvikle Europa.
Adina-Ioana Vălean
Hr. formand! Det er hårde tider for den europæiske økonomi og for det europæiske projekt som helhed. Vi har udtænkt store strategier som klimapakken, energipakken og Europa 2020-strategien. Planer efter planer. Det ser stadig ikke ud til, at vi ved, hvor vi skal hen, og hvad vi ønsker at være.
Hvorfor siger jeg det? Fordi det ikke er nok at ønske at være den bedste for at blive den bedste. Virkeligheden er, at vi vedtager strategier, som vi ikke alle tror på. Ingen - eller næsten ingen - gennemfører dem, og ingen er klar til at finansiere dem.
Det lader til, at vi har for mange strategier og en manglende interesse for at gøre dem til virkelighed. Derfor mener jeg, at det er på tide at vende tilbage til det, der i første omgang gjorde det europæiske projekt muligt og samlede os, nemlig helt naturlige ting. Det indre marked bør være vores store plan, og vi bør koncentrere os om at gennemføre det, da vi har brug for større økonomisk integration, hvis vi skal være konkurrencedygtige på verdensplan. Den eneste fornuftige metode til at opnå det er det indre marked.
Jeg bifalder Kommissionens arbejdsprogram og navnlig forslaget om akten for det indre marked. Men det er ikke nok. Kommissionen har den monetære rapport. Kommissionen ved, hvad der er brug for - at tilskynde til investering, tiltrække kapital og ufortrødent skære ned på de bureaukratiske udgifter. Vi bør fokusere på simple ting, der har en åbenlys indflydelse på Europas konkurrenceevne, såsom ressourceeffektivitet, nedbringelse af energiudgifter, en reform af landbrugspolitikken og fremtiden for transport.
Kommissionen og Parlamentet skal arbejde sammen og sikre, at disse midler stemmer overens med vores ønske. Vi ser derfor frem til et ambitiøst forslag til en flerårig finansiel ramme i 2011.
Har vi brug for mere regulering for at håndtere den finansielle krise? Ja, men kun hvis målet er at fremme Europas konkurrencedygtighed. Under alle omstændigheder bør vi undgå at anvende en autistisk tilgang til krisen og håbe, at resten af verden følger efter.
Hvis det budskab, som vi sender til vores borgere og til verden, ikke er, at EU er en pragmatisk forening af idéer, kapital og værdier, bliver vi ikke den globale aktør, som vi ønsker at være. I stedet for at påvirke politikker i verden, vil vi blive påvirket af dem.
Ikke et ord om det europæiske halvår. Kommissionen er bedst i stand til at identificere vores styrker og svagheder, når den planlægger arbejdet. Kommissionen skal dog udvise forsigtighed, da det, den antyder over for EU-borgerne og medlemsstaterne, er, at de skal tro på, at Bruxelles ved bedre, og at politikere i Bruxelles er tættere på borgernes interesser end et medlem af Parlamentet fra deres valgkreds. Det er et vanskeligt job, og Kommissionen vil skulle engagere sig heri gennem politisk koordinering i 2011.
Jeg håber, at Kommissionen vil kunne bevise det ved at fremme vækst og job - ikke blot for nogen, men for alle. Ellers vil vi opleve ægte modstand mod det europæiske projekt.
Jeg ønsker Kommissionen held og lykke.
Rebecca Harms
Hr. formand, hr. Barroso! Det er vigtigt at gøre det klart, at vi ikke kan drøfte dette arbejdsprogram uden at overveje den nuværende drøftelse om budgettet og uden at tænke på Grækenland, Irland og andre lande, der kan komme i vanskeligheder.
For det første vil jeg gerne sige, at jeg mod afslutningen af drøftelsen om budgettet hørte, at hr. Barroso indtog en meget åben tilgang til Parlamentets holdninger. Jeg mener, at det er virkelig vigtigt at være ærlig, når vi vedtager et arbejdsprogram af denne type, og ikke opføre os, som om vi kunne nå alle disse vidunderlige mål uden et troværdigt budget, der ikke konstant skal genforhandles.
For det andet har drøftelserne om Irland vist, hvor langt vi er fra at finde en reel løsning og en udvej på den krise, som vi har fået os selv ud i, fordi vi var for liberale, når det gælder de finansielle markeder. På vegne af min gruppe vil jeg gerne sige, at forslagene til, hvordan vi skal overvinde den finansielle krise, og hvordan vi skal finde flugtveje, indeholder nogle få gode udgangspunkter, men vi mener ikke, at de mål, som Kommissionen har fastsat for sig selv, er tilstrækkeligt udfordrende.
Hvis vi ser tilbage på den tid, som vi allerede har brugt på at diskutere en vellykket, fungerende monetær union i EU, og hvis vi ønsker at garantere, at vi reelt tager et skridt imod økonomisk styring for Europa, står det klart, at vi ikke må give op nu.
Vi føler, at Kommissionens forslag mangler positivt fokus på at etablere en fælles økonomisk politik, når krisen er slut, frem for blot at behandle symptomerne, og vi vil fortsat arbejde på dette område.
Hr. Swoboda har allerede nævnt grønne spørgsmål. Jeg er ikke tilfreds med den måde, hvorpå bæredygtig, retfærdig og grøn vækst fra Europa 2020-strategien er blevet beskrevet i arbejdsprogrammet. Det er ikke det, vi drøftede som led i Europa 2020-strategien, og det er relevant, at hr. Oettinger er en af de kommissærer, der bevæger sig længere og længere væk fra tanken om at genopbygge Europa i en bæredygtig form.
Oldřich Vlasák
Hr. formand! Næste år vil blive en prøve for de europæiske institutioner på, hvorvidt de kan støtte den nuværende økonomiske genopretning og sikre langsigtet vækst gennem deres politikker. Kommissionens arbejdsprogram er et nøgledokument i denne henseende.
Jeg vil dog på nuværende tidspunkt sige, at mindre lovgivning undertiden kan betyde mere. Jeg er derfor f.eks. bekymret over Kommissionens planlagte lovgivningsaktiviteter inden for koncessioner på tjenesteydelser. I dette specifikke tilfælde skal det siges, at området koncessioner nu udtrykkeligt er udelukket fra rammerne for offentlige indkøb, hvilket også er blevet bekræftet i en lang række af Domstolens domme. Radikale ændringer ville helt sikkert ikke være til gavn for området. Personer, der er involveret i økonomien, herunder offentlige forvaltninger, rammes i videst udstrækning, når vilkår, som de har lært at arbejde med, konstant ændrer sig, og de mangler derfor sikkerhed i deres beslutningstagning. Alle politikker skal således vedtages lang tid i forvejen, således at vi kan give alle tilstrækkelig tid til at forberede sig i gennemførelsesfasen.
Patrick Le Hyaric
Hr. formand, hr. Barroso! Kommissionen lader til ikke at ænse den alvorlige krise i Europa. Kommissionen skriver endda i dokumentet, at der er klare tegn på økonomisk opsving. Hvor er tegnene på opsving for dem, der er arbejdsløse, lever i fattigdom eller er hjemløse?
Er Kommission bevidst om, at vi har brugt over 400 mia. EUR i offentlige midler på at redde bankerne, og at dette tal svarer præcis til beløbet for de besparelser, som personer i de otte lande under spareplanen er blevet pålagt? Kommissionens valg er således ofte ineffektive.
I Kommissionens program foreslår jeg, at der gennemføres en vurdering af virkningerne af Maastricht- og Lissabontraktaterne for europæiske arbejdstagere og borgere. Efter min mening er løsningen ikke besparelser på lønninger eller budgetter. I stedet bør den struktureres omkring lønstigninger, bedre social beskyttelse og solidaritetsbaserede pensionsordninger med løbende indbetalinger samt et tilskud af kapitalindkomst til de offentlige finanser, hvorved der etableres ny skattemæssig retfærdighed. Jeg foreslår faktisk straks at indlede undersøgelser af oprettelsen af en afgift på kapitalbevægelser, etablering af en ny form for kredit med en ny rolle for Den Europæiske Centralbank, som ved hjælp af pengeforsyning og en ny kreditform bør hjælpe medlemsstaterne med at genfinansiere banker med henblik på at beskytte arbejde, uddannelse, alle fælles offentlige aktiver med nye offentlige tjenester for forskning og innovation.
Det, som i dag vil gøre Europa troværdigt, er velstand, der fordeles på en anden måde, ikke en spændetrøje i form af besparelser og arbejdsløshed.
Niki Tzavela
Hr. formand! Eftersom jobskabelse er en af prioriteterne i programmet, vil jeg gerne henlede Kommissionens opmærksomhed på, at vi har en ny æra med udvandring fra Sydeuropa. Jeg er imidlertid bange for, at ingen i Kommissionen lytter til mig. Vi ser allerede i Grækenland et stort antal unge uddannede og højtuddannede arbejdstagere udvandre til Australien, Canada og De Forenede Arabiske Emirater. Det samme sker i Irland.
Tyskland har meddelt, at landet mangler kvalificeret arbejdskraft. Det, jeg vil sige, er, at Tyskland ikke behøver at importere kvalificeret arbejdskraft fra tredjelande. Medlemsstater med økonomiske problemer kan levere kvalificeret arbejdskraft til Tyskland. Jeg vil meget gerne foreslå et initiativ, som kan drøftes med Kommissionen, nemlig udvikling af begrebet merværdi. Hvorfor ikke indføre et arbejdsmarked med europæisk merværdi? I medlemsstaterne skal vi håndtere udbud og efterspørgsel. Vi skal styrke Europa med en europæisk kvalificeret arbejdsstyrke. Det mangler i programmet, og jeg vil på det kraftigste opfordre til, at det inddrages.
Richard Seeber
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske Kommissionen med dets ambitiøse arbejdsprogram, men vi vi skal forsøge i højere grad at tilpasse det til Europas strategiske målsætninger og til den langsigtede strategi. Jeg vil gerne anmode Kommissionen om at se fremad med større mod og mindre bekymring. Kommissionen har den nødvendige støtte fra Parlamentet, mens især Rådet spiller en mere begrænsende rolle. De progressive kræfter må stå sammen i denne sag. Konkurrenceevne er et af de centrale spørgsmål, som vi må beskæftige os med for at sikre, at Europa bevarer sin konkurrenceevne, og at vi kan nå vores mål, herunder bæredygtig og social vækst. Det er også vigtigt, at vi videregiver dette budskab på den rigtige måde. Desværre er de antieuropæiske kræfter i langt højere grad til stede, især i medierne, end de proeuropæiske kræfter. Alle er dog bevidste om, at Europa kun i fællesskab kan bevæge sig fremad i den rigtige retning.
Vi må opfordre Kommissionen til i sit generelle program over de næste par år at fokusere på at øge effektiviteten inden for energi, udnyttelsen af ressourcer og råmaterialer samt uddannelse. Universiteter og skoler skal bidrage til at skabe et intelligent Europa. Forsknings- og udviklingsområdet står over for særlige udfordringer i denne henseende. Vi skal være klar over, at resten af verden ikke sover. Vi må ikke se på fremtiden med bekymring og fortsætte vores snæversynede tilgang, hvilket i en vis udstrækning sker i Rådet. Parlamentet og Kommissionen skal se fremad sammen.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Hr. formand! Jeg mener, at det i den turbulente tid, som vi går igennem, ikke kan have været nemt for Kommissionen at udarbejde en så ambitiøs plan, og jeg vil derfor gerne først lykønske Kommissionen. Jeg har dog stadig nogle bemærkninger.
Nøgleordet i programmet er økonomisk genopretning efter krisen og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Jeg vil gerne sige, at jeg er temmelig skeptisk over for det. For det første mener jeg, at det er for tidligt at tale om genopretning, for selv om der er visse tegn herpå, er det stadig ikke sikkert, at der vil være tale om genopretning, og jeg mener ikke, at vi kan tillade os yderligere tvivl.
Derudover mener jeg, at Kommissionen i mange stater støtter politikker, der gør genopretning temmelig usandsynlig. Eksempler herpå er Letland, Grækenland og senest også Irland. Selv om det er sandt, at gældsbyrden ofte er for høj, vil vi ved restriktive økonomiske politikker snarere opdage, at væksten ikke vender tilbage, og at den reelle gældsbyrde øges yderligere.
Jeg ser forsøget på at udøve budgetdisciplin gennem indførelse af strengere europæiske forordninger i et lignende lys. Sådanne tiltag giver bagslag i en krise. Derudover vil budgetdisciplin ikke løse strukturelle ubalancer i EU's økonomier, såsom handelsoverskud og -underskud. Jeg mener dog, at det tilhører en mere omfattende drøftelse.
Et område, inden for hvilket jeg virkelig støtter Kommissionens indsats, er reguleringen af den finansielle sektor. Jeg er ikke helt sikker på, hvorvidt de foreslåede og vedtagne foranstaltninger er tilstrækkelige, men i princippet er de klart et skridt i den rigtige retning. Indsatsen for intelligent og bæredygtig vækst er også prisværdig, og jeg forstår, at man ikke kan gå fuldt ud i detaljer i programmet, men vi har nu brug for meget mere ambitiøse formuleringer og foranstaltninger i kampen mod fattigdom og kampen for social integration.
Ian Hudghton
(EN) Hr. formand! Kommissionens program indeholder nogle meget værdifulde prioriteter, nemlig opretholdelse af økonomisk vækst, jobbevarelse og -skabelse, forbedret energieffektivitet og udvikling af vedvarende energikilder.
Den skotske SNP-regering, vores proeuropæiske nationalistiske regering, støtter disse mål og gør maksimal brug af sine decentraliserede, begrænsede beføjelser og opnår fremskridt også inden for andre udfordringer.
Den Europæiske Fri Alliance, som omfatter SNP og andre proeuropæiske nationalister fra Wales, Catalonien og Flandern, bidrager til god forvaltningspraksis i vores egne lande, men vores ambition er også fuldt ud at tage del i beslutningstagningen i EU fra en plads som almindelige uafhængige medlemsstater, således at vi kan udøve fulde regeringsmæssige beføjelser hjemme og også her arbejde konstruktivt sammen med kollegerne med henblik på at sikre et bedre Europa.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Hr. formand! I den krisetid, som vi befinder os i, er der to primære typer politikker og foranstaltninger, nemlig forebyggende politikker og foranstaltninger og stimulerende politikker og foranstaltninger.
De forebyggende politikker er dem, der på nuværende tidspunkt angår tilsynet med finansielle tjenester, økonomisk styring og styrkelse af styringen. Med andre ord aspekter, der advarer os om, at der er problemer, inden problemerne overvælder de europæiske økonomier.
Den anden type politikker - nemlig de stimulerende politikker - er afgørende. Der er tre grundlæggende aspekter i disse politikker. Der er naturligvis flere, men jeg vil fremhæve tre, nemlig forskning og innovation, udvikling af et digitalt samfund - med andre ord den digitale dagsorden - og det indre marked.
Det første, forskning og innovation, er der, hvor jeg opfatter Kommissionens program som mangelfuldt.
Hr. Barroso sagde tidligere, at de specifikke programmer vil blive forelagt midt i 2011, men jeg mener ikke, at det er tilstrækkeligt. Jeg kan garantere, at jeg og min gruppe meget gerne havde set en henvisning til det ottende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, som ikke fremgår af Kommissionens forslag.
Kristian Vigenin
(BG) Hr. formand, hr. Šefčovič, mine damer og herrer! Drøftelsen af Kommissionens arbejdsprogram er ikke blot en formalitet. Det er en metode til at tiltrække de europæiske borgeres opmærksomhed og til over for Kommissionen at påpege områder, hvor den kan opnå støtte fra Parlamentet.
Jeg vil dvæle ved nogle få specifikke emner. Det kommende år vil være særlig vigtigt for EU's tilstedeværelse på den internationale scene. Udadtil bør vi se en stadig mere effektiv Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, som ikke kan opnå styrke uden Kommissionens støtte som helhed.
For så vidt angår udvidelsespolitikken, ønsker vi, at Kommissionen gør brug af den nye energi, der blev genereret i 2010. Vi opfordrer Kommissionen til at hjælpe Kroatien med at opfylde de resterende krav med henblik på at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne så hurtigt som muligt i 2011. Fremskridtene inden for kapitel 23 er særlig vigtige for os, og vi forventer således, at Kommissionen underretter Parlamentet om, hvordan forhandlingerne skrider frem i første kvartal 2011.
Det andet kandidatland, som Kommissionen skal overvåge med særlig opmærksomhed, er Tyrkiet. Vi forventer, at Tyrkiet vil blive tilskyndet til at fremskynde opfyldelsen af landets forpligtelser i forhandlingsprocessen efter valget i 2011 og indlede arbejdet med en ny forfatning med særlig fokus på grundlæggende borgerrettigheder og -friheder.
Vi opfordrer også på det kraftigste Kommissionen til løbende at underrette Parlamentet om udarbejdelsen af dens holdning til Serbiens ansøgning om EU-medlemskab.
Vi håber, at revisionen af den europæiske naboskabspolitik afsluttes med et forslag om hensigtsmæssige korrektioner, der sikrer sammenhæng mellem de politiske mål og de finansielle instrumenter, der skal sikre, at disse mål nås. Kommissionen vil kunne regne med Parlamentets støtte i denne henseende. Vores mål i Europa 2020-strategien skal afspejle vores politik over for nabolandene i Middelhavsområdet og Østeuropa. Jeg vil gerne takke kommissæren og ønske Kommissionen succes i dens arbejde i det kommende år.
Andreas Schwab
(DE) Hr. formand, hr. Barroso, mine damer og herrer! Vi ønsker, at Kommissionens arbejdsprogram skal være i tråd med Europas langsigtede mål, og vi mener, at der er plads til forbedring på mange områder, selv om vi i høj grad sætter pris på den grundlæggende tilgang i lovgivningsprogrammet.
For så vidt angår det indre marked, som jeg er ansvarlig for, vil jeg gerne navnlig sige, at vi på grundlag af professor Montis dokument ønsker at sikre, at alle europæiske borgere kan drage større fordel af det indre marked. Når vi drøfter Kommissionens arbejdsprogram og anvender Monti-rapporten som grundlag, betyder det for det første, at Kommissionen skal leve op til kravene i dette dokument og med andre ord sikre, at Kommissionens overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne styrkes med henblik på at sikre, at gennemførelsesefterslæbet nedbringes fra 1 % til 0,5 %. Desværre er der intet herom i arbejdsprogrammet. Sammen med de individuelle foranstaltninger, der behandles i rapporten, herunder den digitale dagsorden, realkredit, koncessioner og mange andre, som jeg ikke vil nævne særskilt, mener vi, at det i hvert enkelt tilfælde er vigtigt, at de foranstaltninger, der annonceres for 2011, rent faktisk bliver forelagt i 2011. De supplerende oplysninger om, at Kommissionen evaluerer visse planer om lovgivning, hjælper i denne henseende ikke.
Endelig mener jeg, at vi bør opfordre Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af alle dets forslag til retsakter, således at vi kan forstå, hvorfor de er nødvendige.
Evelyne Gebhardt
(DE) Hr. formand, hr. Barroso, mine damer og herrer! Jeg mener, at vi har gjort store fremskridt for borgerne i Europa med Lissabontraktaten, fordi vi har inddraget den sociale markedsøkonomi blandt principperne for den europæiske politik. Det er klart, at vi som europæere og medlemmer af Parlamentet forventer, at den sociale markedsøkonomi bliver en realitet. Nu ser vi på selve det indre marked og spørgsmålene om det indre marked som helhed, og vi kan se, at nogle af de elementer, der skulle have været inddraget, er blevet udeladt.
Det er ikke tilstrækkeligt at gennemføre sociale konsekvensanalyser af den europæiske lovgivning. Vi har brug for en social klausul, som skal omsættes i praksis, således at løfterne om, at borgerne virkelig ville få gavn af Europa, indfris og ikke blot forbliver på papiret. Det handler ikke blot om den sociale klausul, men også om vigtige spørgsmål såsom tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, som kræver særlig beskyttelse. Det er meget vigtigt for mig, at Kommissionen endelig behandler dette spørgsmål og ser nærmere på emner vedrørende arbejdstagere, end det f.eks. var nødvendigt i forbindelse med udstationeringsdirektivet, hvor vi stadig venter på at finde ud af, hvad der vil ske.
Endelig - og nu begynder jeg langsomt at blive virkelig irriteret - har vi længe opfordret Kommissionen til at indføre en ordning for kollektive søgsmål på europæisk plan. Kommissionen har allerede gennemført seks eller syv forskellige undersøgelser. Og hvad finder vi nu i arbejdsprogrammet? Der er bestilt endnu en undersøgelse. Det kan ikke fortsætte sådan. Vi ønsker, at Kommissionen langt om længe forelægger forslag og beslutninger på området.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Hr. formand, hr. kommissær! Som koordinator for PPE-Gruppen i Økonomi- og Valutaudvalget vil jeg gerne fremhæve to punkter i Kommissionens arbejdsprogram.
For det første styrkelsen af den økonomiske styring og indledningen af det europæiske halvår. Vi hilste pakken om økonomisk styring velkommen. Det er afgørende at nå dette mål. I denne henseende ønsker vores gruppe effektive og bindende foranstaltninger, der rækker længere end det, der foreslås. Det er også nødvendigt, at Parlamentet reelt inddrages i at afslutte processen og i gennemførelsen heraf. Der skal findes retsgrundlag, som forhindrer traktaterne i at blive ændret væsentligt, hvilket kun ville forsinke gennemførelsen af de foranstaltninger, der skal træffes.
Det andet punkt vedrører fortsættelsen af arbejdet med finansiel regulering. Forslagene er på bordet eller vil snart komme det. 2011 bliver et afgørende år. Vi sætter pris på kommissær Barniers proaktive indsats. I 2010 viste Parlamentet sin beslutsomhed ved at vedtage finanstilsynspakken, direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde og med al sandsynlighed inden årets udgang forordningen om etablering af europæisk tilsyn med kreditvurderingsbureauer. Vi ønsker at fortsætte på vejen mod en pragmatisk, intelligent og effektiv regulering. Det er det, vi forventer af Kommissionen i dag.
Proinsias De Rossa
(EN) Hr. formand! Først og fremmest talte hr. Barroso i sin indledning om indførelsen af foranstaltninger inden for udstationering af arbejdstagere. Han var ikke specifik, men jeg vil minde ham om, at han afgav et meget konkret tilsagn under høringerne, inden han blev genudpeget til formand, om at revidere udstationeringsdirektivet, således at social dumping ville blive forhindret som følge af gennemførelsen heraf og de sager ved domstolen, der opstod som følge heraf. Det vil jeg gerne minde ham om.
Jeg vil også gerne sige, at det er helt afgørende, at vi indfører lovgivning, som skal sikre retssikkerhed for dem i medlemsstaterne, der leverer socialydelser af almen interesse. Kommissionen lader til at være fuldstændig blind over for de problemer, der eksisterer på området. Jeg arbejder i øjeblikket på en betænkning herom, og jeg vil vende tilbage hertil i begyndelsen af 2011. Jeg bifalder også platformen mod fattigdom, men jeg har overhovedet ingen dokumentation for, at Kommissionen bruger Europa 2020-strategien, som platformen er baseret på, f.eks. i forbindelse med de igangværende forhandlinger med den irske regering om en løsning på problemerne i landet.
Hvis Europa 2020-strategien ikke er rammen for disse forhandlinger, hvad er så? Hvad er det europæiske bidrag til at løse problemerne i Irland ud over at løse bankproblemerne?
Jeg vil blot sige en sidste ting. Jeg mener, at det er at vende op og ned på det hele, når medlemmer af Parlamentet taler om at indføre minimumsselskabsskat i EU uden også at drøfte en fælles skattepolitik, uden at have et budget, der er stærkt nok til at sikre den nødvendige samhørighed for svage og perifere stater, og uden en lang række andre politikker, der skal iværksættes, inden vi for alvor kan tale om en selskabsskat som samme rettighed i hele EU.
Csaba Őry
(HU) Hr. formand! Som koordinator for PPE-Gruppen i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender mener jeg, at arbejdsprogrammet er opmuntrende, og jeg bifalder især den kendsgerning, at vi snart vil kunne indlede en drøftelse om flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job".
Jeg vil gerne fremsætte nogle politiske og faglige bemærkninger. Jeg mener, at det er vigtigt, at vi indleder høringerne i god tid, og at Kommissionen ikke blot tager den dagsorden, som Rådet har foreslået, i betragtning, men også den dagsorden, der afspejlter Parlamentets behov. Jeg mener, som andre har nævnt, at det er vigtigt, at eksisterende finansielle ressourcer støtter projekter og prioriteter, og samtidig mener jeg, at det er vigtigt, at de vedtagne programmer følges op af sporing og kontrol.
Der er visse problemer i forbindelse med uddannelse. Vi er enige i, at undervisnings- og uddannelsesstandarderne skal forbedres, men beklager, at lovbestemte ydelser i forbindelse med erhvervssygdomme ikke inddrages. Jeg vil gerne understrege over for Kommissionen og minde den om, at vi støtter en mere effektiv gennemførelse af udstationeringsdirektivet, men at vi er imod en hel række nye direktiver.
Vi mener, at Socialfonden, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling skal anvendes i synergi med særlig fokus på den hovedprioritet, der er nødvendig for at forbinde disse programmer, nemlig jobskabelse og øget beskæftigelse. Til sidst skal jeg bemærke, at de administrative byrder, der vejer tungt på økonomiske aktører og især små og mellemstore virksomheder, skal fjernes, og det skal gælde både europæiske programmer og europæiske finansieringsinitiativer.
Edit Herczog
(HU) Hr. formand! Jeg vil forsøge at gøre det meget kort. Jeg vil gerne takke Kommissionen for dens arbejdsprogram, som må have været meget vanskeligt at udarbejde, da vi ikke adgang til et budget. Jeg vil også gerne nævne de punkter, som vi gerne ville have inddraget, men som er blevet udeladt. Vi ville gerne have haft Kommissionen til at forelægge et forslag til retsakt om den længeventede industripolitik, og der burde også være sket fremskridt, når det gælder politikken for råmaterialer.
Vi ville gerne have set forslag af en mere konkret art i Kommissionens arbejdsprogram, for så vidt angår energieffektivitet og energiprojekter. Vi beklager i høj grad, at den halvårlige evaluering af rammeprogrammet for forskning og udvikling ikke vil finde sted, og vil gerne understrege, at hvis der kan opnås enighed i budgettet om Galileo- og ITER-programmet, vil vi kunne vende tilbage til spørgsmålet.
Vi vil i høj grad sætte pris på en mere effektiv gennemførelse af politikken for små virksomheder, der snart vil kunne fejre sin to-års fødseldag. Vi ville ligeledes sætte pris på, hvis vi i 2011, hvor vi har to formandskaber i træk med nye medlemsstater, nemlig Ungarn og Polen, kunne fortsætte samhørigheden og integrationen i EU.
Skellet mellem den østlige og den vestlige del af EU, som f.eks. kommer til udtryk i lønninger og andre henseender, er uacceptabel. Det ville være nyttigt at sikre fremskridt her. Endelig ville vi være meget tilfredse, hvis vi kunne sikre fremskridt i det østlige partnerskab, der er meget vigtigt for energiforsyningssikkerheden. Det gælder, selv om der er folk i Parlamentet, der forsøger at forhindre det, f.eks. i forbindelse med Euronest.
Catherine Trautmann
(FR) Hr. formand, hr. kommissær! Arbejdsprogrammet præsenterer genopretningen af vækst og job samt økonomisk regulering som nøgler til at skabe fornyet tillid. Det er sandt. Vores model for økonomisk udvikling kan ikke længere nøjes med at styrke håndhævelsesaspektet af en stabilitetspagt, der gang på gang har vist sine begrænsninger. Genopretningen af vækst skal være centreret omkring jobskabelse i hele EU. Vi skal se på beskæftigelsen og de sociale standarder som indikatorer på økonomisk styrke og ud fra dette udgangspunkt fremhæve behovet for nøjere at overveje en europæisk afgift på finansielle transaktioner og øget samordning mellem EU og de europæiske ministre for beskæftigelse samt Unionens økonomiske forslag. Jeg støtter de medlemmer, der har understreget betydningen af udstationeringsdirektivet og direktivet om forsyningspligtydelser.
Jeg mener, at EU's digitale strategi er en afgørende faktor for denne nye økonomi. Vi bør i højere grad anerkende Kommissionens ambitioner inden for dette spørgsmål.
For så vidt angår borgerskab, bør EU sætte borgerne tilbage i centrum for det europæiske projekt, og øgede økonomiske bevillinger bør ikke blot fokusere på sikkerhedsaspekter, men navnlig på forvaltning af befolkningsstrømme.
Jeg vil runde af med at sige, at dette arbejdsprogram for 2011 i bund og grund bør være et eksempel på en politik, der på en positiv måde håndterer nationernes fristelse til at trække sig tilbage, som alle vores medlemsstater oplever. Jeg mener, at Kommissionen har styrken til at ændre tingene. Det kan regne med, at Parlamentet vil være en proaktiv kraft og støtte Kommissionen, hvis den udviser et højere ambitionsniveau.
Elmar Brok
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Jeg har tre korte bemærkninger. For det første mener jeg, hvad angår eksterne forbindelser, at Kommissionen, som har et særligt ansvar på området, bør anvende en mere konceptuel tilgang til det østlige partnerskab, end den har gjort hidtil, og bør opfordre til multilaterale forbindelser mellem medlemmerne af partnerskabet. Vi bør navnlig gennemføre en langt mere effektiv evaluering af det østlige partnerskab i vores egen interesse, ikke blot ud fra et energimæssigt synspunkt, og at vi bør gøre det til en af vores prioriteter.
For det andet ved jeg ikke, hvordan det ser ud med strukturfondene på andre områder, men processen for den økonomiske styring af programmerne for eksterne forbindelser er alt for langsom. Inden pengene stilles til rådighed, er det politiske mål allerede et år gammelt. Det har været tilfældet i forbindelse med programmerne for Mellemøsten, det østlige partnerskab og på mange andre områder. Jeg ved, at det også har at gøre med Parlamentet og EU's finansforordning, og at det forårsager så mange problemer på grund af de procedurer, som blev indført under Santerkommissionen for ti år siden. Men hvis vi virkelig ønsker at drage nytte af disse penge og sikre, at de ikke blot bliver en dødvægt eller altid kommer for sent, fordi toget allerede er kørt i den anden retning, og hvis vi skal fremme vores egne politiske interesser, har vi brug for gode idéer fra Kommissionen til, hvordan beslutninger om indførelsen og gennemførelsen af programmer og udbetalingen af penge på disse områder sker langt hurtigere.
For det tredje mener jeg ikke, at spørgsmålet om Det Transatlantiske Økonomiske Råd og de økonomiske forbindelser med USA og ikke blot deres økonomiske betydning, men også deres strategiske betydning, er behandlet tilstrækkeligt grundigt i Kommissionens dokument.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! De europæiske borgere forventer, at de europæiske institutioner i 2011 vil koncentrere sig om at skabe nye job og et socialt Europa.
Som næstformand for Transport- og Turismeudvalget vil jeg gerne give udtryk for min fortvivlelse over, at Kommissionen har udskudt hvidbogen om fremtiden for europæisk transport til 2011. Dette dokument er afgørende både for de finansielle fremtidsudsigter og for fremtiden for samhørighedspolitikken, som vi allerede er begyndt at drøfte.
Jeg vil gerne fra arbejdsprogrammet for 2011 fremhæve betydningen af lovgivningsinitiativer inden for følgende områder, nemlig beskyttelse af personoplysninger, forbedring af net- og informationssikkerhed baseret på standarder og anbefalinger for offentlige indkøb, elektroniske signaturer og gensidig anerkendelse af elektroniske identifikations- og godkendelsesmekanismer. Disse initiativer er tvingende nødvendige for gennemførelsen af den digitale dagsorden og gennemførelsen af det indre marked, herunder i servicesektoren.
Vi afventer endvidere med interesse lovgivningsinitiativet om intelligente energinetværk. Disse netværk er nødvendige både for at gøre det muligt at opnå elektricitet fra vedvarende energikilder, som medlemsstaterne har investeret enorme midler i gennem de seneste år, og for at forberede den nødvendige infrastruktur for elbiler.
Afslutningsvis vil jeg sige, at den digitale dagsorden og energieffektivitet, som er områder, der bidrager til både jobskabelse og EU's konkurrenceevne, sammen med det sociale Europa bør være vores hovedprioriteter for 2011.
Daniel Caspary
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Kommissionen har forelagt et utrolig bredt program for 2011, og jeg vil gerne gøre det helt klart, at jeg mener, at det ville være godt, hvis prioriteringen blev forbedret.
Vi har på nuværende tidspunkt omkring 30 generaldirektorater og 26 kommissærer. Jeg mener ikke, at hvert enkelt generaldirektorat og hver enkelt kommissær bør føle sig forpligtet til at retfærdiggøre deres eksistens ved at producere et stort antal forslag til retsakter. Jeg er overbevist om, at det nogle gange ville være godt for Europa, hvis vi fastlagte reelle prioriteter og begrænsede os selv til det vigtigste. Europas styrke ligger ikke i at beskæftige sig med så mange emner som muligt, men i at bruge mere tid på vigtige spørgsmål.
Jeg vil gerne fremsætte nogle bemærkninger om især ekstern handel, da jeg er min gruppes koordinator på området. Jeg ville sætte pris på, hvis vi i det mindste kunne gøre fremskridt inden for de transatlantiske forbindelser, som Elmar Brok allerede har sagt. Det Transatlantiske Økonomiske Råd har været på dagsordenen i årevis, men har endnu ikke haft reel succes. Hvis vi ser på, hvordan verden har ændret sig i mellemtiden, og på, hvordan den økonomiske styrke i de forskellige regioner i verden har flyttet sig, kan vi se, at det er meget vigtigt, at vi arbejder meget tættere sammen med amerikanerne.
Det ville være godt, hvis Kommissionen i forbindelse med sit arbejde ville huske, at Parlamentet har været medlovgiver inden for ekstern handel, siden Lissabontraktaten trådte i kraft. Begge sider, Parlamentet og Kommissionen, vil skulle lære, hvordan de skal behandle hinanden, og hvordan de skal udarbejde lovgivning i fællesskab, navnlig når det gælder ekstern handel. Jeg ville sætte stor pris på, hvis Kommissionen rettede særlig opmærksomhed mod dette område og, hvad der er vigtigst, stillede rigelig tid til rådighed til dialog og gennemsigtige, fælles aktiviteter.
Gay Mitchell
(GA) Hr. formand! Først og fremmest bifalder jeg Kommissionens arbejde med at fremme denne dagsorden. EU gør sit yderste for at sætte en stopper for den økonomiske krise. Men til trods for det store arbejde, der er gjort, og som stadig mangler at blive gjort, må vi ikke glemme befolkningen i udviklingslandene.
Jeg vil som koordinator for PPE-Gruppen i Udviklingsudvalget sige, at det er absolut chokerende at opdage, efter at vi blev enige om at forpligte os til at yde et bidrag på 0,7 % af medlemsstaternes BNP til udviklingslandene, at dette budget er det første budget - eller i hvert fald et af de første - der reduceres, hver gang der sker finansielle besparelser i vores medlemsstater. Jeg forstår - vi forstår alle - at når BNI falder, vil bidraget falde, men det bør ikke falde som en procentdel af BNI for derefter at falde igen.
Jeg vil opfordre Kommissionen til at gøre sit yderste til, så kort tid efter gennemgangen af millenniumudviklingsmålene i New York, at sikre, at medlemsstaterne lever op til deres forpligtelser. Vi anmoder dem ikke om ikke at skære ned på deres bidrag. Vi anmoder dem om, at de ikke skærer ned på deres bidrag som en procentdel af deres reducerede BNI.
Simon Busuttil
(MT) Hr. formand! Jeg ville blot kort sige, at det som følge af de økonomiske tider, vi går igennem, er nemt og naturligt udelukkende at fokusere på det økonomiske aspekt. Europa består imidlertid ikke blot af det europæiske marked, men også af de europæiske borgere. Vi skal derfor fremskynde gennemførelsen af Stockholmprogrammet, fordi det er Stockholmprogrammet, som vi netop er nået til enighed om, der vil gøre det muligt at skabe et Europa for vores borgere.
Helt konkret er det, som vi har brug for i det kommende år, yderligere udvikling med henblik på at bekærmpe terrorisme og sikre vores borgere generel sikkerhed, fordi vores borgere kræver øget sikkerhed af EU. Vi skal også styrke vores kamp imod organiseret kriminalitet, særlig inden for korruption. Derudover skal vi styrke vores borgeres rettigheder, f.eks. i forbindelse med beskyttelse af ofre for kriminalitet. Endelig skal vi indføre en fælles asyl- og indvandringspolitik, der er baseret på princippet om solidaritet. Jeg takker for muligheden for at tage ordet.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand! Kommissionens arbejdsprogram for 2011 virker ganske rigtigt temmelig ambitiøst. Jeg håber, at dette dokument bliver et grundlæggende dokument for fremtiden - en mere konkurrencedygtig, forenet og velstående europæisk fremtid.
Ikke desto mindre er der hidtil forelagt mange ambitiøse dokumenter og planer, som ikke alle er blevet gennemført. Jeg husker, hvordan de lande, der nu oplever en enorm finansiel krise, for nogle få år siden blev fremhævet som eksempler på, hvordan man skulle føre finansiel og økonomisk politik. I dag har livet dog ført til massive ændringer.
Jeg støtter derfor fuldt ud øget overvågning af det finansielle marked, oprettelsen af et fælles energimarked og udviklingen af principper om i videre udstrækning at integrere lande i vores økonomi. Kun sådan vil vi fremover kunne sikre, at EU bliver mere konkurrencedygtig, og at vores borgere vil være bedre rustet, når det gælder job og indkomst.
Andrew Henry William Brons
(EN) Hr. formand! Ved læsning af Kommissionens arbejdsprogram for 2011 skiller et hovedpunkt sig ud, nemlig udnyttelsen af krisen til at sikre magt til Kommissionen. Koordinering af de økonomiske og skattemæssige politikker, bredere og øget overvågning af skattepolitikker, bedre koordinering af makroøkonomisk politik og mere skræmmende nye håndhævelsesmekanismer. Vi har hørt, at det vil skabe intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, men hvis vi ser på Kommissionens Europa 2020-dokument, er det forfriskende ærligt og taler om 23 mio. arbejdsløse og et fald i BNP på 4 % i 2009. Så længe vi støtter globalismen, kommer vi ikke til at grave os ud af krisen.
2020-dokumentet henviser til, at medlemsstaterne er de mest innovative i verden, men hvis vækstøkonomier med lave lønninger kan stjæle opfindelser straffrit, hjælper innovation os ikke. Vi skal beskytte vores økonomier mod økonomier med varemærkeforfalskninger og slavearbejde. 2020-dokumentet henviser til den europæiske befolkning som talentfulde og kreative; måske burde vi anvende demografisk politikker, der fremmer disse talenter og beskytter og bevarer denne kreativitet.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Hr. formand! Kommissionens arbejdsprogram er ambitiøst, men efter min mening mangler der én ting - jeg ville gerne have haft Kommissionen til at lægge større vægt på gennemførelsen af de allerede eksisterende regler, love, strategier og politikker. Vi skaber flere strategier og udarbejder nye dokumenter, men mange af dem gennemføres ganske enkelt ikke, særlig inden for energi. Derfor mener jeg, at det bør være et særskilt særligt punkt i Kommissionens arbejdsprogram. Hvis Kommissionen ikke sikrer, at de love, der allerede er vedtaget, gennemføres, vil den ganske enkelt ikke være særlig troværdig, og den vil miste sin legitimitet. Det er også sådan, vi tillod store finansielle problemer at opstå i Europa - da vi ikke levede op til Maastrichtkriterierne. Mange lande begyndte langsomt at ignorere dem eller overtræde dem, og nu har vi store problemer. Det kan godt være, at det ikke er imponerende, og at det ikke ser godt ud på papiret, men jeg mener, at det er afgørende for Kommissionens arbejde.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. formand! Selv om Kommissionen planlagde at sætte skub i jobskabelsen så hurtigt som muligt, indeholder Kommissionens arbejdsprogram for 2011 inden for området beskæftigelse og sociale anliggender desværre ikke specifikke forslag om skabelse af nye job af god kvalitet. Igen foreslår Kommissionen samme lovgivningsinitiativer om udstationering af arbejdstagere og arbejdstid, som den gjorde i arbejdsprogrammerne for de foregående år, og lover at forbedre vandrende arbejdstageres rettigheder i EU.
Men det er virkelig ikke nok. Vi har en grundig drøftelse om fremtiden for pensioner i EU, og et af forslagene er at øge pensionsalderen, men Kommissionen har ikke stillet specifikke forslag til beskæftigelse af ældre. For det andet er ulovligt arbejde og skyggeøkonomien vokset betydeligt i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise. Der er reel mangel på konkrete forslag til, hvordan vi skal bekæmpe denne sygdom sammen.
For det tredje håber jeg - med henblik på at bekæmpe fattigdom og reelt nedbringe antallet af personer, der lever i fattigdom i EU - virkelig, at Kommissionen snarest vil indføre et direktiv om mindsteindkomst.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! I forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammet forventes der på den ene side kontinuerlighed og på den anden side forandringer. Hvilket forhold vil der være tale om mellem disse to aspekter i 2011? Der er ingen tvivl om, at arbejdet med at komme ud af krisen, forbedre den økonomiske vækst og skabe job skal fortsættes. Vores mål for 2011 er derfor fastlagt. Det antal strategier, som vi har vedtaget, er tilstrækkeligt.
Vi skal imidlertid forandre dybden af de reformer, der er forbundet med økonomisk styring. Det fremgår af Monti-rapporten inden for afgørende foranstaltninger for det indre marked. Vi skal agere på samme måde inden for reformen af de finansielle institutioner og tilsynet hermed. 2011 bør være et år, hvor vi gennemfører de foranstaltninger, der er blevet vedtaget, og et år, hvor de nye agenturer påbegynder deres arbejde.
Forbedret konkurrenceevne kan hovedsagelig sikres ved hjælp af øget effektivitet under anvendelse af innovative og moderne metoder. Endelig er endnu en vigtig opgave arbejdet med målsætningerne og de flerårige finansielle rammer for perioden 2014-2020. Det er her nødvendigt at koncentrere sig om forbedret økonomisk integration i fremtiden.
Monika Smolková
(SK) Hr. formand! Det arbejdsprogram, som vi har fået forelagt, er ambitiøst. Det omfatter områder, der vil bidrage til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien. Der er sagt meget her, men jeg vil hellere undersøge det, der ikke er blevet sagt, eller ikke bliver sagt fuldt ud. Hvordan ønsker Kommissionen specifikt at prioritere den fremskyndede vedtagelse af hasteforslag? Jeg lægger vægt på fremskyndet vedtagelse. Vi ved alle, hvor langvarig den europæiske lovgivningsprocedure er.
Jeg vil gerne stille endnu et spørgsmål, da programmet til sidst fremhæver samarbejde mellem Kommissionen, Parlamentet og Rådet. Mit spørgsmål er følgende. Mener Kommissionen, at konstruktivt samarbejde med Rådet er muligt, når fru Merkel og hr. Sarkozy ikke giver udtryk for samarbejdsvilje?
Maroš Šefčovič
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle medlemmerne for deres positive og venlige ord, når det gælder Kommissionens arbejdsprogram.
Hvis man ser på medlemmernes indlæg, vil man se, at der er betydelig konvergens mellem de mål, som vi ønsker at opnå sammen. Jeg mener, at det skyldes, at Kommissionens arbejdsprogram i vid udstrækning var vores fælles indsats. Den strukturelle dialog blev indført i år, og den intense kommunikation mellem udvalgene og kommissærerne har virkelig givet pote. Vi endte med et arbejdsprogram, der indeholder Parlamentets og Kommissionens konvergerende mål.
Flere af medlemmerne fremhævede betydningen af at fokusere på hensigtsmæssig gennemførelse, således at vores programmer og forslag ikke blot forbliver på papiret. Jeg forstår fuldt ud denne anmodning, og derfor har vi også i Kommissionens arbejdsprogram inddraget overvågning af det løbende arbejde. Jeg vil med glæde løbende besøge Parlamentet for at underrette det om, hvordan vi skrider fremad med og gennemfører Kommissionens arbejdsprogram, således at vi kan have en drøftelse, ikke blot en gang om året, men løbende, om fremskridtene i opfyldelsen af Kommissionens arbejdsprogram.
Indtil nu ser det ud til, at vi ud af de 34 initiativer, som vi lovede for 2010, helt sikkert vil levere 30. Det er relativt gode fremskridt, men vi vil naturligvis være klar til at drøfte spørgsmålet yderligere med Parlamentet og løbende holde det underrettet.
Jeg er også meget glad for, at medlemmerne opfordrer os til at gøre mere, ikke mindre, med visse undtagelser. Det er naturligvis en meget velkommen tendens fra Parlamentet i forhold til Kommissionen. Jeg er enig med alle dem, der siger, at vi skal gøre det bedre. Vi skal ikke blot yde en fornuftig indsats for at nå vores mål, vi skal også vise, at vi med kvalitetsarbejde kan bruge resultatet som det bedste modargument og det bedste redskab til at tackle euroskepsissen i Europa og fortidens spøgelser, der altid viser deres ansigt, når vi står over for svære tider, nemlig protektionisme, racisme, fremmedhad og mange af de fænomener, der netop er blevet beskrevet her. Med godt arbejde og godt samarbejde kan vi tackle fortidens spøgelser.
Det er sandt, at vi har brug for store investeringer i infrastruktur, men vi er også helt sikre på, at vi har brug for moderne infrastruktur. Hvis vi ønsker at konkurrere på globalt plan og bevare vores konkurrencefordel, er det helt klart, at vi skal opgradere vores infrastruktur. Det er ikke blot vigtigt for vores økonomiske mål, men også for at gøre vores økonomier grønnere og udvikle ressourceeffektive økonomier. Til dette formål er vi mere end nogensinde nødt til at anvende de projektorienterede EU-obligationer, vi er nødt til i højere grad at indgå i samarbejde med EIB, og vi er nødt til at finde metoder til i højere grad at anvende offentlig-private partnerskaber fremover. Det kan Parlamentet også finde i vores program.
For så vidt angår det indre marked, bifalder jeg alle bemærkningerne om og det fokus, der er på det indre marked, da det virkelig er EU's kronjuvel. Vi har opnået meget med det indre marked, og vi ved, at vi kan opnå endnu mere, hvis vi frigiver det indre markeds potentiale. Vi er nødt til at slippe af med de hindringer for det indre marked, der stadig eksisterer, vi er nødt til at slippe af med flaskehalsene, og vi er nødt til at bruge de nye områder af økonomien. Nogle af medlemmerne henviste til den digitale økonomi og til, hvor meget vi kunne forbedre livet i Europa, hvis vi i højere grad anvendte e-tjenester, e-forvaltning eller e-handel, og der er tale om nye områder, som vi må engagere os yderligere i.
Mario Monti har præsenteret en fremragende rapport, og Michel Barnier brugte denne rapport som grundlag for vores forslag. Vi indledte drøftelserne om, hvordan vi gør det indre marked bedre, mere åbent og mere konkurrencedygtigt, således at det sikrer os endnu bedre resultater end dem, som vi har i dag. Lad os derfor deltage og se på, hvilke af Michel Barniers forslag der kunne være de vigtigste, og hvilke forslag der burde prioriteres højere. Jeg mener, at vi sammen vil opnå et bedre og stærkere indre marked.
For så vidt angår den administrative byrde lod Günter Verheugen, som medlemmerne ved, programmet indeholde en nedbringelse af den administrative byrde på 25 % inden 2012. Jeg er meget glad for at kunne fortælle Parlamentet, at Kommissionen arbejder meget hårdt for, at denne grænse bliver vedtaget. Vi sigter nu mod at nå et niveau på 30 %, men vi er også nødt til at gøre det meget klart, at det ikke blot er Kommissionen, der kan levere resultaterne. Meget ofte øges den administrative byrde på nationalt niveau, når medlemsstaterne gennemfører den europæiske lovgivning med forskellige typer forpligtelser. Vi er nødt til at arbejde med dette spørgsmål på begge niveauer, både på europæisk plan og på nationalt plan.
For så vidt angår betydningen af den sociale dimension af det europæiske indre marked, er jeg helt enig med Parlamentet. Vi har lært af fortiden, og vi vil forelægge forslag om udstationerede arbejdstagere, om et arbejdstidsdirektiv og om forsyningspligtydelser, der vil afspejle denne meget vigtige sociale dimension, fordi vi ved, at det indre marked kun vil fungere, når det støttes af borgerne. Vi skal derfor inddrage denne meget solide analyse af den sociale indvirkning i de forslag, vi stiller, således at vi ved, at de forslag, vi giver borgerne, vil blive accepteret og støttet af dem.
Fru Tzavela fremsatte en meget indtrængende bøn vedrørende den potentielle hjerneflugt, nemlig den kendsgerning at vi mister unge, veluddannede europæere, som rejser ud af EU for at arbejde. Undertiden skyldes det de resterende barrierer på det europæiske arbejdsmarked, undertiden skyldes det manglende information, men ofte skyldes det, at vores uddannelse ikke stemmer overens med de europæiske virksomheders behov. Derfor er jeg meget glad for, at medlemmerne om nogle få øjeblikke vil indlede drøftelserne om det nye flagskibsinitiativ.
Jeg kan se, at mine kolleger, kommissær Vassiliou og kommissær Andor, er til stede. De vil forklare, hvordan vi gerne vil gøre det bedre, hvordan vi skal få kvalifikationerne til at stemme overens med behovene, således at unge ikke er arbejdsløse, men bringer deres potentiale til den europæiske økonomi, hvilket vi alle vil nyde godt af.
Flere af medlemmerne har fremhævet betydningen af at regulere de finansielle markeder og betydningen af hurtig beslutningstagning, og hvordan vi opnår det. Vi har allerede understreget, at vi fremover skal sikre bedre samordning mellem Parlamentet, Kommissionen og Rådet. Vi vil gerne gøre det i en ny form for EU-programmering, hvor vi vil træffe afgørelse om prioriteterne, timingen og tidsfristerne, således at vi leverer resultaterne hurtigere og kan fremskynde lovgivningsprocessen og sikre et endnu hurtigere tempo end i dag.
Jeg kan forsikre Parlamentet om, at vi, for så vidt angår den flerårige finansielle ramme, vil gøre vores yderste for at forelægge Parlamentet et ambitiøst forslag. Vi har brug for Parlamentets bistand til på alle niveauer - til medierne og til det nationale publikum - at forklare proportionerne i drøftelserne, hvor meget vi kan opnå i Europa med blot 1 % af BNP og strukturen i det europæiske budget, hvor næsten 95 % af budgettet vender tilbage til de nationale økonomier med høj merværdi fra EU. Denne drøftelse bør også tages i de nationale hovedstæder, og vi skal tale med borgerne og forklare dem, hvordan budgettet er struktureret, således at vi kan opnå stærk støtte til vores ambitiøse forslag.
Elmar Brok henviste til meget vigtige områder inden for eksterne forbindelser - det østlige partnerskab, udvidelsesprocessen - hvor vi også skal arbejde for troværdighed på begge sider. Vi skal være meget troværdige, når det gælder, hvordan vi forhandler og overvåger de kriterier, der opfyldes af kandidatlandene, men vi skal også være troværdige, når det gælder det, vi tilbyder kandidatlandene, så vi opnår gensidig tillid.
USA er en meget vigtig partner, og hvis det lykkes os at slippe af med nogle af hindringerne for gensidig handel, vil det være meget gavnligt, og jeg er enig i, at vi er nødt til at gøre en større indsats på dette område.
For så vidt angår handel, ved medlemmerne, at Europa er klar til at forhandle og til at arbejde, men vi har brug for partnere. Vi kan ikke blot indgå aftaler, når vi ikke er sikre på, at de vil blive matchet af den anden part. Men jeg er enig i, at vi skal tackle dette spørgsmål løbende ved at udarbejde forslag og søge efter nye åbninger, da global handel helt sikkert vil være til gavn for den globale økonomi, og det er, hvad det meste af verdensøkonomien har brug for på nuværende tidspunkt.
Endelig er vi, for så vidt angår frihed, sikkerhed og retfærdighed, fuldt ud bevidste om, at det er et af de områder, der er af væsentlig interesse og giver anledning til bekymring for vores borgere, og derfor har vi helliget så stor en andel af vores program til dette område. Jeg er sikker på, at mine kolleger, fru Malmström og fru Reding, vil være opmærksomme på, hvordan de skal tackle disse bekymringer, som er blevet rejst både i forbindelse med denne drøftelse og i den strukturerede dialog, som de havde med deres respektive udvalg.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen vil finde sted under mødeperioden i december.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
João Ferreira
Kommissionens arbejdsprogram for 2011 er tydeligvis baseret på kontinuitet. Blandt proklamationerne om "intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" er de retningslinjer, der har været fremtrædende, og som har givet anledning til alvorlige ubalancer i EU, den reelle divergens i EU's økonomier, den alvorlige krise og udsigten til recession, som visse medlemsstater står over for med arbejdsløshed og dyb social uretfærdighed. Det omfatter også retningslinjer, herunder opretholdelse af de irrationelle kriterier i stabilitets- og vækstpagten, liberaliseringen og devalueringen af arbejdsstyrken, og jeg vil fremhæve Kommissionens fastholdelse af at forelægge nye forslag til ændring af direktivet om tilrettelæggelse af arbejdstid. Erklæringen i programmet vedrørende finansiel regulering om, at de fleste af de foranstaltninger, som skal bygge bro over de skel, der er blevet afsløret af krisen, allerede er blevet truffet, er også bemærkelsesværdig. Det viser, at løfterne om at gøre en ende på skattely og finansielle derivativer er sat ud på et sidespor. Det viser, at finansiel spekulation fortsætter uden kontrol. Nye angreb på borgerrettigheder, friheder og garantier er i sigte, herunder programmet for rejseregistrering, og der er grund til at være meget opmærksom herpå og aktivt beskæftige sig hermed.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Kommissionen fremhæver i sin meddelelse om sit arbejdsprogram for 2011 spørgsmålet om at komme ud af krisen og stimulere økonomisk vækst. Et væsentligt element er det virtuelle marked, der stadig indebærer et enormt potentiale for udvikling - dog på betingelse af etableringen af et reelt indre marked på internettet. I forbindelse hermed vil jeg på det kraftigste opfordre Kommissionen til at afslutte en grundig gennemførelse af den digitale dagsorden, der henvises til i meddelelsen. Jeg mener, at udnyttelsen af det potentiale, som informationsteknologierne indebærer, bør opfattes som en vej ud af den økonomiske krise. Udviklingen af internethandel, foranstaltninger inden for intellektuelle ejendomsrettigheder og tilrådighedsstillelse af den europæiske kulturarv online, bør opfattes som en prøve på EU's effektivitet.
Som ordfører for Retsudvalget inden for bedre lovgivning (2008-betænkning) vil jeg gerne udtrykke min tilfredshed med, at Kommissionen har besluttet at inddrage forslag fra min betænkning i arbejdsprogrammet for 2011. Jeg tænker på den større fokus på efterfølgende evaluering af europæisk lovgivning og forlængelse af den offentlige høringsperiode for nye forslag fra 8 til 12 uger.
Kinga Göncz
Jeg bifalder den kendsgerning, at Kommissionen indleder det kommende år med et omfattende arbejdsprogram. I disse dage er vi vidne til, hvordan de hurtigt skiftende økonomiske, finansielle og internationale politiske omstændigheder tilsidesætter vores planer næsten hver uge. Jeg mener derfor, at det er vigtigt at revidere Kommissionens arbejdsprogram flere gange i løbet af næste år.
Jeg bifalder, at dokumentet fastlægger jobskabelse som en af topprioriteterne for 2011, men samtidig beklager jeg manglen på lovgivningsinitiativer inden for beskæftigelse og sociale formål. Kommissionen har endelig besluttet at udarbejde en europæisk rammestrategi for romaer, men jeg mener, at det er afgørende, at den ledsages af lovforslag, der skal fremme integration og forhindre forskelsbehandling. Da Barrosokommissionen blev udnævnt, lovede den, at der forud for forelæggelsen af dens forslag i hvert enkelt tilfælde ville blive foretaget en evaluering af deres sociale indvirkning, men jeg ser ikke noget spor heraf i dette arbejdsprogram. Jeg forventer, at Kommissionen fra begyndelsen af 2011 vil være klar til at acceptere og håndtere borgerinitiativer med en mio. EU-borgeres underskrifter. I en tid, hvor vi i visse medlemsstater ser åbenlyse og skjulte angreb på mediefriheden og krænkelser af de grundlæggende demokratiske rettigheder, opfatter jeg det som særlig vigtigt, at Kommissionen som traktaternes vogter retter større opmærksomhed end nogensinde før på regeringsafgørelser, der truer nyhedsmediernes uafhængighed, det demokratiske kontrolsystem og retsstatsprincippet, og om nødvendigt træffer foranstaltninger til forsvar for de grundlæggende demokratiske værdier.
Zita Gurmai
Som kvinde og politiker, der beskæftiger sig med ligestilling mellem mænd og kvinder, er jeg skuffet over Kommissionens arbejdsprogram for 2011. Kvinder glemmes helt og udelades af programmet. Jeg skulle virkelig arbejde hårdt for endelig at finde ordet "kvinder" i bilaget. Selv her gælder det, at "afhængigt af høringens udfald vil Kommissionen eventuelt fremsætte lovforslag herom, bl.a. med bestemmelser om fædre- og plejeorlov, i 2012". "Afhængigt af". "Eventuelt fremsætte". "I 2012". Denne sætning stammer fra en Kommission, der skyndte sig at producere et tomt såkaldt kvindecharter i marts og glemte Parlamentet, da det gjaldt forhandlingen af den nye strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder, der, kan jeg tilføje, ikke er mere konkret end Kommissionens arbejdsprogram. Vi vidste i marts, at Redings charter blot var en facade uden substans. Vi anmodede gentagne gange om en stærk lovgivningstekst, men Reding ville ikke høre tale om det. Hvorda kan det være, at vi kan acceptere et Europa, der sanktionerer medlemsstaterne, når de finansielt ikke overholder EU's bestemmelser og aftaler, mens vi ikke kan acceptere et Europa, der sanktionerer medlemsstater, der ignorerer ligestilling mellem mænd og kvinder og danner regeringer med få eller ingen kvindelige ministre?
Jiří Havel
Det er ikke overraskende, at de tre lande, der var skyld i budgetforhandlingernes sammenbrud, er nettobidragsydere og endvidere rabatmodtagere. Der kan ikke herske nogen tvivl om, at Det Forenede Kongerige har indledt den obligatoriske kamp for sin rabat. De undskyldninger, som dem, der er skyld i sammenbruddet i budgetforhandlingerne, bruger, er temmelig svage. Det er uansvarligt at begrænse budgetfleksibiliteten i en krisetid. Vi skal tværtimod øge fleksibiliteten under krisen. Afvisningen af at drøfte nye finansielle ressourcer for EU-budgettet med Parlamentet i overensstemmelse med Lissabontraktaten og afvisningen af at indgå i dialog om den flerårige finansielle ramme er en sørgelig karikatur på den engang roste britiske humoristiske sans.
Joanna Senyszyn
Kommissionens arbejdsprogram for 2011 skal indeholde et forslag til et direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og et EU-program for finansiering af sport. Det har Kommissionen forpligtet sig til. Det er på tide, at det føres ud i livet. Vold mod kvinder er på nuværende tidspunkt det mest alvorlige udtryk for forskelsbehandling af kvinder og en krænkelse af menneskerettighederne. I Europa har hele 45 % af kvinderne - dvs. 100 mio. - været ofre for vold. Hver dag udsættes mellem 1 og 2 mio. europæiske kvinder for vold. Der er ingen undskyldning for forsinkelserne i udarbejdelsen af et direktiv om spørgsmålet.
Jeg vil også henlede opmærksomheden på spørgsmålet om sport, der efter Lissabontraktatens ikrafttræden henhører under EU's kompetencer. Igen har Kommissionen ved at appellere til budgetbegrænsninger på nationalt og europæisk niveau udskudt forelæggelsen af et EU-program på området. Jeg frygter, at der, hvis vi accepterer en sådan tilgang, aldrig vil komme et program, fordi der altid vil være sager, der er vigtigere end sport. Tilskyndelse til fysisk aktivitet giver imidlertid uomtvistelige fordele i form af en forbedring af europæernes sundhed og velvære samt deres effektivitet på arbejdet. Det bidrager til at nedbringe sygdom og reducerer dermed udgifterne til sundhedspleje, og det bidrager til at bekæmpe social udstødelse. Det er også meget vigtigt at udnytte de ældres potentiale på arbejdsmarkedet. Jeg håber, at Kommissionen vil tage dette spørgsmål i betragtning, som er blevet rejst mange gange, i forbindelse med sine kommende forslag om beskæftigelse og skabelse af nye job.
