Täiskasvanuõpe: õppimiseks ei ole kunagi liiga hilja (arutelu) 
President
Järgmine küsimus on kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel esitatud Doris Packi raport täiskasvanuõppe kohta: õppimiseks ei ole kunagi liiga hilja.
Doris Pack
raportöör. - (DE) Härra president, volinik, komisjoni teatis ja täiskasvanuõppe tegevuskava kannavad pealkirja: "Õppida ei ole kunagi liiga hilja”, ja selle saksakeelne pealkiri on: Man lernt nie aus ('Inime"ne õpib kogu elu”), on mõlemad laialdaselt tuntud ütlused, aga kui lugeda ridade vahelt käesolevas kontekstis, siis nad vihjavad tegelikult möödunud tegematajätmiste tunnustamisele Euroopa hariduspoliitika valdkonnas. Sellele vaatamata oleme me rahul, et komisjon astub selle teatise ja tegevuskavaga ajajärku, mida tähistab kasvav arusaamine eluaegsest õppimisvajadusest, ajajärku, kus tuleb seista silmitsi uute demograafiliste väljakutsetega
ELis toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused nõuavad olulisi kohandumisi kutseoskustes ja erialases ettevalmistuses. Tööturu väljakutsed tuleb lahendada, mille all ma mõtlen, et üksikisikute kutsealane konkurentsivõime peab saama üheks täiskasvanuõppe esmaseks suundumuseks.
Haridus ja eriti täiskasvanuharidus, on samuti ka inimeste isikliku arengu, nende eneseaustuse, kodanikutunnetuse, sotsiaalse kuuluvuse, kultuuridevahelisse dialoogi lülitumise mõjuriks. Mitmete uurimussarjade tulemused on näidanud, et haridus omab olulisi mittemajanduslikke hüvesid - arendab tervist, soodustab osalemist ühiskondlikus elus kõigis vanuserühmades ja muidugi vähendab kuritegevuse määra.
Seetõttu on minu poliitiliseks prioriteediks suurendada inimeste motivatsiooni tegelemiseks eluaegse õppega. Meediakampaaniad, teave ja nõustamiskeskused ning kohaldatud suhtlemisvormid ebasoodsas olukorras inimestele on suure tähtsusega. Mõnedes maades on väga edukaks osutunud spetsiaalsed telefoninumbrid ja veebileheküljed.
Selles kontekstis on samuti suurt tähtsust omistatud püüetele töö, perekonnaelu ja eluaegse õppe kokkusobitamiseks. Lubage mul selles osas kiirkorras üles lugeda lihtsalt mõned nendest: töötundide kohandamine, paindlik graafik, kaugkoolitusprogrammid ja informaalõppe teed. Uue tehnoloogia kasutamist tuleb pidevalt täiustada, eriti uutele õpimeetoditele juurdepääsu soodustamist interneti laiema kättesaadavusega. Pidevalt tuleb suurendada avalike ja eralastesõimede ning ettevõtete lastesõimede arvu.
Teine tähtis tegur on minu arvates põlvkondade- ja kultuuridevaheline solidaarsus. Täiskasvanud ja eakad kodanikud, kes annavad noorematele inimestele edasi teadmisi ja tehnilist oskusteavet, eriti töö- või ärialaseid oskusi, võivad etendada tõhusat tugiisiku rolli. Nad võivad teostada praktilist juhendamist, kuid siin peab ühtlasi olema ka ruumi võrkude loomiseks selleks otstarbeks. Ma usun, et sel viisil võib igaüks teiselt õppida.
Muidugi on ka olemas perekonnapõhine lähenemine õppimisele. Vanemad on motiveeritud õppimisega uuestialustamisest, et aidata oma lapsi koolitöös. Lisaks sõltub täiskasvanuõpe vabatahtlikest abistajatest, kes rikastavad seda oma kogemuse ja oskuslike juhtnööride andmisega.
Arvestada tuleb ka migrantide erivajadustega, mis toob mind keelekursuste temaatika juurde. Me vajame neid keelekursusi võimaldamaks migrantidel õppida oma vastuvõtjamaa keelt, kuid me vajame keelekursusi ka võimaldamaks täiskasvanuil õppida naabermaa keelt või teist võõrkeelt, mis on see, mida me alati oleme toetanud.
Sissepääs kõrgematesse õppeasutustesse tuleb samuti muuta praktilise kutsekogemusega täiskasvanutele kergemaks. Üks väga oluline sõnum on see, et olemasolevate täiskasvanukoolituse keskuste ja nende poolt antava hariduse kvaliteeti peab parandama. Nii kvalifitseeritud koolitajad kui ka täiskasvanukoolituse spetsiifilised programmid on vajalikud. Ma võin rääkida ainult Saksamaast, kus on olemas ülikooliprogramm teaduskraadi saamiseks täiskasvanuhariduses. Ma usun, et me kõik peame kursuse pakkujatele meelde tuletama, et neid finantseeritakse pakutud kursuste eest Euroopa sotsiaalfondist näiteks või mistahes struktuurifondist. Muidugi ma loodan, et komisjon pakub käesolevat elukestvat õppeprogrammi nii Grundvigi kui Leonardo programmidena, et võimaldada meilgi anda oma panust tegevusplaani käikulaskmiseks.
Ma usun, et selles valdkonnas on palju mooduseid teha head tööd ja me ei tohiks selle tegemisega viivitada.
Lubage mul rõhutada veel üht viimast punkti: tegevus täiskasvanuhariduses tuleks teha mõõdetavaks, vastasel juhul ei saa keegi teada, kes mida teeb. Selles valdkonnas on palju mängijaid ja neid kõiki tuleb arvestada, olgu nad siis ülikoolipõhised, era- või riiklikud haridusasutused. Lühidalt, siin on väga palju teha ja ma soovitan tööga alustada.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra president, ma tahaksin väga näidata oma pooldavat suhtumist käesolevasse raportisse ja õnnitleda raportööri proua Packi tema pühendumuse, pingutuste ja panuse eest ja samuti ka härra Anderssoni tööhõive- ja sotsiaalkomisjonist ning proua Flasarovát naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonist.
Ma olen väga rahul, et meie kaks teatist 2006. ja 2007. aastast said väga konkreetse ja tugeva vastukaja Euroopa Parlamendilt. Esimeses käsitleti täiskasvanuõpet ja teises - septembris vastuvõetud Euroopa tegevuskava selles küsimuses. Nagu te olete aru saanud, on täiskasvanuõppe tähtsus kasvamas. Kõigepealt, ülemaailmne konkurents on saanud reaalsuseks. Meil on vaja investeerida haridusse igal eluetapil ja igal tasemel ning täiskasvanute oskusi ja pädevust tuleb pidevalt tõsta. Teiseks, demograafilised muutused tähendavad, et inimestel on vaja töötada vähemalt mõni aasta kauem ja neil on tarvis selleks säilitada oma oskuste asjakohalisus. Kolmandaks, täiskasvanuõpe aitab võidelda sotsiaalse tõrjutusega. Liiga suur arv madala haridustasemega täiskasvanuid riskib tööturult väljalangemisega.
Nii on täiskasvanuõppel elutähtis roll elukestva õppimise strateegiates. Ma tervitan teie toetust mitmel põhjusel, eriti täiskasvanuõppe kvaliteedi parandamise ja kättesaadavuse osas, kaasa arvatud selle teostamine läbi parema lapsehoolduse ja e-õppe ning eriti erivajadustega rühmade osas, kui ka oskuste hindamise kiirendamise ja informaalse õppimise hindamise osas; üldise suurema investeerimise suhtes ning samuti ka naiste, migrantide ja vananeva elanikkonna vajadustele kohandamise suhtes. Viimane, kuid mitte vähem tähtis - usaldusväärsete ja võrdlevate andmete väljaarendamise eest täiskasvanuõppe mõõtmiseks nagu proua Pack mainis. Me järgime kõiki neid elemente Euroopa tegevuskava rakendamisel.
Nagu ka teie soovitate, on need liikmesriikide igat liiki head ettevõtmised, mida me peaksime kasutama oma koostöös. Me toetame kõiki parimaid tavasid läbi vastastikuse õppe tegevuse ja õpingute, läbi elukestva õppimise programmi ja eelpoolmainitud Euroopa sotsiaalfondi, selleks, et jagada teadmisi ja kogemusi. Tegevuskava rakendamisel koostöös liikmesriikidega analüüsime me liikmesriikide reformide mõju täiskasvanuõppele, eriti hiljuti vastuvõetud Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku valguses. Samuti töötame välja olemasoleval heal praktikal põhinevad standardid täiskasvanuõppe erialaspetsialistide jaoks ja kvaliteedi tagamise mehhanismid. Me tahame õhutada liikmesriike püstitama sihtmärke täiskasvanute oskustasemete tõstmiseks ja kiirendama riskirühmadele mõeldud mitteformaalse ja informaalse õppe hindamise ja tunnustamise protsessi. Viimasena, kuid mitte vähem tähtsana - peagi esitame peamiste andmete kogumi, mille kaudu oleks võimalik parandada sektoris järelevalvet. Ootan arutelu, kuid eriti jätkuvat toetust nimetatud meetmetele.
Jan Andersson
Härra president, volinik, ma tänan raportööri suurepärase raporti eest. ELis olevast strateegiast ja kogu Lissaboni protsessist lähtub, et koolitus peab lisaks kasvu ja tööhõive tagamiseks tulevikus olema lahendus ka sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Oma seisukoha kaitsmiseks ülemaailmses konkurentsis mängivad ELi riikides eluliselt tähtsat rolli koolitus ja mitte just töökohtade rohkus, vaid nende paremus nagu ka kõrgema oskustasemega inimesed. Seepärast me tervitame seda raportit.
Tahan teha veel mõne tähelepaneku. Meie jaoks on oluline kasutada kõiki olemasolevaid ressursse eri isikukategooriate koolituse hõlbustamiseks. Üks näide sellest on lapsehooldus. Väikeste lastega vanematel (nii meestel kui naistel) peab olema võimalik osaleda koolituses. Sellega peab kaasnema lapsehooldusstrateegia. On tähtis, et me vaatleksime konkreetseid rühmi, näiteks eakaid. Tänapäeval on tööjõu hulgas väga vähe eakaid inimesi. Suures ulatuses on selles süüdi nende ligipääsmatus täienduskoolitusele ja täiskasvanuõppele. Me peame oma tähelepanu suunama just nendele. Teiseks kategooriaks on madala haridustasemega alustavad inimesed. Kui me mõtleme tänapäeva koolituse olukorra peale, pidades silmas täienduskoolitust ja täiskasvanuharidust, me märkame, et lõviosa koolitusest läheb nende tarbeks, kes on juba hea haridusega. Tähtis on, et koolituses valitseks ka võrdsusaspekt. Kuna minu sõnavõtu aeg on lühike, siis ma lihtsalt juhin lõpetuseks tähelepanu hea koostöö ja sotsiaalpartnerite kaasamise tähtsusele protsessis.
Věra Flasarová
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostaja. - (CS) Daamid ja härrad, ma tervitan oma kollegi, proua Packi raportit ja õnnitlen teda teemakäsitluse viisi eest. Ma tahaksin rõhutada, et tähelepanu on vaja pöörata naiste, sotsiaalselt haavatavate isikute, immigrantide ja vähemuste haridusele. Ma tahaksin mainida ühte teist hariduse aspekti. Maailmas, kus enamik asju on allutatud rahale, ärile, reklaamile, karjäärile ja konkurentsile tööturul, on haridus tihti vaid hüppelauaks paremale sotsiaalsele positsioonile. Kui haridus saavutab selle praktilise eesmärgi ja teeb inimese tööks paremini ettevalmistatuks ja kui see inimene suudab sammu pidada konkureeriva keskkonnaga, siis see on kindlasti hea. Kuigi, hariduse kõige tähtsam aspekt on see, et haridus muudab inimese sisemiselt rikkamaks ja paremini ettevalmistunuks head halvast eraldama. Ühiskond elab läbi väärtuste kriisi. Traditsioonide ja autoriteetide asemel on meil isikuvabadus, mille poole me oleme püüelnud kogu oma uusaja vältel. Kuid vabadus on ka see, kas teada või mitte teada, vabadus näha või hoida oma silmad kinni, vabadus luua oma arvamust ja vabadus võtta omaks teiste ideesid. Haridus üksi ei suuda lahendada meie probleeme, kuid ta saab panna meid nendest mõtlema.
Pál Schmitt, f
raktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Tänan, härra president. Volinik, Euroopa demograafiline olukord sunnib ümber korraldama pensionisüsteeme ja tõstma vanusepiiri ja me kuuleme üha rohkem ja rohkem sisserände ohjamisest, selle asemel et mõista oma üle 50aastaste isikute varjatud potentsiaali.
Hästiorganiseeritud täiskasvanuõpe võimaldab spetsialistidel, kes on mitmekümneid aastaid töötanud, täiendada oma teadmisi ja muutunud olukordadega kohanduda. See võimaldab ka täiskasvanuil, kes on tööturult välja langenud, kuid ei ole veel jõudnud pensioniikka, leida rakendust ja asuda ümberõppe, keele, IT ja muu ametialase koolituse abil uuesti tööle. Niisugune täiskasvanuõppe funktsioon on eriti päevakohane Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, kus tööhõivenäitajad on kõvasti alla EL15 keskmist.
Lisaks oma seosele tööturuga on täiskasvanuõppel veel ka kolmas, sotsiaalne ja isiklik dimensioon, kuna eakatele organiseeritud veebipõhised keeleõppe-, tantsu või kokakursused aitavad parandada nende elukvaliteeti ja luua positiivset meeleolu.
On kaks asja, mida mina pean tõhusale täiskasvanuõppe puhul eriti tähtsaks: ühelt poolt teavitamise ja juurdepääsu parandamine, edukate projektide esitamine ja asjaosalistega kogemuste jagamine. Ärgem unustagem, et väga väike osa eakatest uutes liikmesriikides kasutab Internetti ja me peame kasutama konservatiivseid, traditsioonilisi meetodeid, mis on neile kättesaadavad. Tähtis osa selles langeb kohalikele omavalitsustele, kes omavad üksikasjalikku ülevaadet kohalikest oludest ja vajadustest.
Teiselt poolt on vajaduste hindamine olulise tähtsusega ülesanne, see tähendab, liikmesriigid peavad jõudma kokkuleppele majandusosaliste, ettevõtete ja tööandjatega oma täiskasvanuhariduse programmide kujundamisel. Arvestada tuleb kõnesoleva riigi majanduslike vajadustega, nii et täiskasvanuharidusele kulutatud summa ei osutuks ilmaasjata raisatud rahaks, vaid tooks nähtavat kasu üksikisikule, ühiskonnale ja majandusele.
Ma tahaksin õnnitleda proua Packi tema tähtsa ja õigeaegse raporti eest. Tänan tähelepanu eest.
Maria Badia i Cutchet
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra president, volinik, daamid ja härrad, kõigepealt ma tahaksin õnnitleda raportööri, proua Packi, suurepärase töö eest ja tema koostöövalmi suhtumise meie soovitustesse.
Ma tahaksin rõhutada käesoleva raporti õnnestunud ajastatust sel ajal, kui sotsiaalmajanduslike muutuste tase, kiire üleminek infoühiskonnale ja Euroopa vananev elanikkond, kõik nõuab tähelepanuväärset pingutust hariduses, täiskasvanute koolituses ja elukestvas hariduses. Need on põhiaspektid saavutamaks seda, mida me nimetame Lissaboni strateegia eesmärkideks.
Raporti enda suhtes sooviksin tõmmata tähelepanu vajadusele äratada inimestes motivatsiooni õppimise jätkamiseks. Ma arvan, et tõhususe saavutamiseks peab sellega kaasnema aktiivne poliitika, mis eelkõige aitab ühitada õppimist perekonna- ja tööeluga, eriti naiste puhul.
Meetmed peaksid väljenduma tõukemehhanismides koolitusprogrammide edendamiseks ning kitsamalt riigipoolse lapsehooldus- ja haridusteenuste osutamiseks, samuti eakate ehk laiemalt ülalpeetavate hoolduseks, nii et perekonnad vabaneksid koormusest, mis paljudel juhtudel langeb naiste õlgadele.
Veelgi enam, ma olen veendunud, et oleks õige ergutada õppimiskultuuri, mis tunnustab väärtust ja parandab madala kvalifikatsiooniga inimeste väljavaateid, aitab tõsta sotsiaalset kuuluvust ja isiklikku arengut. Selline lähenemisviis on eriti tähtis nn riskirühmade jaoks.
Minu arvates on ülima tähtsusega kõrghariduse süsteemide moderniseerimine, eesmärgiga muuta need paindlikumaks, et need vastaksid rohkem inimeste kasvavatele ja erinevatele sotsiaalsetele vajadustele, tõstes samaaegselt hariduse kvaliteeti ja avardades kättesaadavust.
Lõpuks ma sooviksin rõhutada koolituse kättesaadavuse laiendamise olulisust digitaaltehnoloogia puhul, et vähendada digitaalset lünka, mis meie ühiskonnas samuti sugupoolte, põlvkondade ja erinevate geograafiliste alade elanikkondade vahel esineb.
Lühidalt, ma tervitan komisjoni ettepanekut ja loodan, et see arvestab parlamendi ettepanekuid, et me saaksime ühiselt tõsta liikmesriikide teadlikkust vajadusest alustada selles valdkonnas tegutsemist niipea kui võimalik ja teha seda mitte ainult tõkete eemaldamise kaudu täiskasvanute õpingutesse kaasamises, vaid selle ergutamise kaudu, tunnustades selle majanduslikku ja kultuurilist väärtust kõikides riikides ning siseriikliku andmevahetusega, võimaldades saavutatud edu võrrelda ja mõõta.
Jolanta Dičkutė
Elukestev õpe muutub kaasaegses ühiskonnas üha tähtsamaks. On tänuväärne, et täiskasvanuõppe vajadust ja tähendust on üha aktiivsemalt analüüsitud ja rohkem tunnustatud kõigis ELi liikmesriikides ja põhilistes institutsioonides. Täiskasvanuõppe spetsialistid Leedus teevad samuti teatise kohta aktiivselt ettepanekuid. Valitsuse programmis kavandatakse laiendada informaalse täiskasvanuõppe teenuseid omavalitsuse haridusasutustesse, et püüda tagada haridusasutuste hoonete ja täiskasvanuõppe keskkonna atraktiivsus ja sisustatus moodsate tehniliste õpivahenditega. Ma tahaksin samuti ka rõhutada, et täiskasvanute koolitajad ja nende organisatsioonid peavad veel aktiivsemalt tõstma häält ning poliitikud peavad seda kuulda võtma ja toetama, et saavutada edasiminekut täiskasvanuõppe kvaliteedis. Me ei tohi tegeleda ainult kerkivate probleemide arutamisega, vaid ka nende õige lahendamisega, sest see määrab täiskasvanuõppe arengu tulevasteks aastateks.
Leedus on selles kontekstis suur probleem kaitsetute rühmade ja eriti puudega inimeste integreerimisel ühiskonda. Lisaks ei ole veel leidnud lahendust eelteismelisi lapsi kasvatavate täiskasvanute tööajavälise õppetöö võimalused. Sageli ei saa vanemad õppida lihtsalt seepärast, et neil ei ole oma lapsi kuhugi jätta. Samuti puudub täiskasvanuõppe süsteemis paindlikkus. Mõnikord inimesed, kes on lõpetanud keskkooli ja on alles nooremad kui 18 aastat, tahavad jätkata oma õpinguid täiskasvanuõppe programmide raames, kuid nad ei saa seda teha, kuna seda haridust võimaldatakse ainult üle 18aastastele. Muidugi on ka ebaoiisav rahastatus oluliseks probleemiks. Ma ühinen Leedu presidendi, Valdas Adamkusega, kes ütles, et rohkem ja rohkem inimesi Leedus on aru saanud, et õppimine ei ole ainult noorte kohustus. Tänapäeval on elukestev õpe saamas väljakutseks meie kodanikele. Me peame haarama kinni sellest võimalusest, sest me oleme võimelised kiiresti muutuvale maailmale näitama, et Leedu on loov, uuendustele avatud ja ei karda seada edasipüüdlikke eesmärke võimaluste ja mooduste avamisel õppimiseks.
Mikel Irujo Amezaga
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Härra president, ma sooviksin samuti alustada proua Packi tänamisega ja õnnitlemisega tema raporti eest, sest tänu tema vastutulelikule suhtumisele lisati sellesse ka suurem osa meie fraktsiooni esitatud parandusi. Ma tahaksin öelda, et täiskasvanuõpe on olnud alati üheks parimaks viisiks sotsiaalse ja majandusliku arengu mõjutamisel ja panustamisel paremasse rikkuse jaotamisse.
Praegues muutuvas infoühiskonnas, kus me peame pidevalt ajakohastama oma teadmisi, on põhiharidus ja sellele järgnev jätkukoolitus esmatähtis vajadus. Toimetulemiseks ja seejuures normaalseks elukvaliteediks peavad täiskasvanud kohanema globaliseerumisega pealesunnitud pidevate muutustega.
Kuid enamik haridussüsteeme ei vasta küllaldaselt inimeste nõuetele määral, mist võimaldaksl pidada sammu muutuva ühiskonnaga, milles nad elavad. Vastupidiselt eelnevatele ajastutele ei ole omandatava hariduse roll enam saada õpetust, et kasutada seda tuttavas maailmas, vaid hoopis pidevalt muutuvas maailmas, mis võib tekitada ettenägematuid olukordi.
Seepärast tuleb tagada haridussüsteem, mis vastaks täiskasvanute vajadustele pidevalt muutuvas maailmas. Lühidalt, haridus peab inimesi valmistama ette ettenägelikkuseks ja uuendusteks ning mitte enam piirduma lihtsalt kohanemise õpetamisega.
Me oleme üleminekul industriaalsest ühiskonnast post-industriaalsesse ühiskonda ja ühiskonnatüüp, mille poole me liigume, kujundab ka meie täiskasvanuõppe raamistiku.; selles punktis ma õnnitleksin raportööri ja tahaksin ka komisjoni õnnitleda, sest ma usun, et käesolev raport järgib sama liini.
Thomas Wise
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra president, elukestev õpe on midagi niisugust, millega Ühendkumingriik on alati silma paistnud. Meie avatud ülikool oli esimeseks seda tüüpi asutuseks maailmas, olles asutatud 1960ndatel ja baseerudes 1920ndate kontseptsioonil. Sajad tuhanded nn "küpsed tudengid” on lõpetanud avatud ülikooli, paljud nendest lõpetanuist on pöördunud tagasi õpingute juurde. Seepärast ma arvan, et Ühendkuningriik on elukestva õppe küsimuses soodsas seisus ja kogu lugupidamise juures, ma ei arva, et meil oleks vaja kuulda võtta rohkem sekkumist haridusse koha pealt, mis on ikkagi riigi enda pädevuses.
Kuid siinsele institutsioonile ei piisa kunagi asja kättesaadavaks tegemisest. Järgmine samm on loomulikult sundimine. Aga mis mõtet on tagada midagi, mida ei kasutata? Aga, olgu pealegi, teil on juba selles valdkonnas ajalugu ELi institutsioonide kulutatud miljarditest eurodest ja muudest valuutadets ning rahvusriikide pime käsutäitmine tuleb mõistagi iseenesest.
Kuid lähemalt selgitades - eriti selle koja bürokraatidele ja poliitikutele- on mulle nüüd silmnähtav, et ükskõik kui kaua te ka ei elaks, te lihtsalt ei õpi! Te ei taha isegi kuulata. Te ainult jätkate projektidega ja kuradile kõik, kes võiks mitte nõustuda või omada erinevat seisukohta. Mulle meenub vana kõnekäänd, mida omistatakse Sun Tzule, aga mida on suurepäraselt kasutanud Kennedy: need, kes teevad võimatuks rahuliku protesti, muudavad vägivaldse protesti möödapääsmatuks. Kui te ei õpi omaenda vigadest, olete te määratud neid kordama.
Milan Gaľa
(SK) Kõigepealt, palun lubage mul tänada proua Doris Packi kogu selle energia eest, mida ta on kulutanud käesoleva raporti koostamisele. Samuti tahaksin tänada Euroopa Komisjoni esindajaid algatuste eest, mis on viinud käesoleva olukorra paranemisele.
Haridus- ja kultuurikomisjoni arvamuse koostajana Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule pean ma elukestva õppe küsimust väga tähtsaks esiteks kahest vaatepunktist. Esimeseks on kvalifikatsioonide täiustamine, tööleidmise võime tõstmine ja erinevuste ületamine tööturul, samuti geograafilise ja kutsealase liikuvuse parandamine. Teiseks - elukestva isikliku arengu otsing ja integreerumine ühiskonda.
Hariduses ja kutsekoolituses osaleb liiga vähe täiskasvanuid. Ma usun, et tähelepanu koondamine kodanike motivatsiooni parandamiseks seoses elukestva õppega on positiivne samm. Põhiliseks selles protsessis on keskenduda töö- ja perekondlike tingimuste kooskõlastatusele, põlvkondade- ja kultuuridevahelisele solidaarsusele, keeleõppele ja hariduse kvaliteedile ja võimalustele, mida see avab. Soovitada tuleb mitteformaalse ja informaalse hariduse tunnustamist ja hindamist. Olulisteks eesmärkideks on madala kvalifikatsiooniga töötajate kvalifikatsiooni tõstmine (moodustavad ühe kolmandiku Euroopa tööjõust - kuni 72 miljonit) ja lõpuks, sisserändajate haridus.
Kui me soovime saavutada 2010. aastaks täiskasvanuõppes osalemise 12,5 % sihteesmärki, mis tähendab täiendava 4 miljoni inimese osalust, peaks üks nõuetest olema liidu ja liikmesriikide raamistike tasemel sidemete loomine haridussüsteemide vahel.
President
Ma tahaksin rahustada proua Packi, et eesistuja tänuavaldused on nõuetele vastavad, samuti institutsiooniline austusavaldus raportööridele ja nende avaldatud arvamustele isegi kui me oleme täiesti vastu nende sisule.
Gyula Hegyi
Härra president, "hea preester õpib surmani”, ütleb ungari vanasõna. Neil päevil peab õppima mitte ainult preester, vaid kõik täiskasvanud peavad õppima oma täiskasvanuaastatel. Ma tervitan proua Packi raportit ja komisjoni täiskasvanõppe tegevuskava samuti. Muidugi on väga kahetsusväärne, et ainult 9,6 % kodanikest osaleb elukestvas õppes. Ei ole kerge hakata õppima, kui oled täiskasvanuks saanud. Perekonnaelu, tööelu ja õppimise harmoneerimine on raske ülesanne, kuid pikema aja jooksul võivad nii perekond kui kutseline karjäär saada täiskasvanuõppest tulu.
Meil on Euroopas miljoneid töötuid ja samaaegselt täitmata töökohti, mis nõuavad oskustöölisi. Madal kvalifikatsiooni tase vihjab kõrgele töötusriskile, kuid pidev koolitamine ja õpe võivad abiks olla nii üksikisikule kui majandusele. Ma olen nõus proua Packiga, et elukestvat õpet ei pea mitte ainult toetama, vaid on vaja ka majanduslikke mehhanisme, et julgustada tööandjaid palkama eakamaid töölisi. Meie vananeva ühiskonna väljakutsele on ainult üks lahendus: austada eakamaid töölisi ja tagada ka vanemale generatsioonile vastav töö. Arusaadavalt on meil selle tarvis vaja elukestvat õpet ja samuti elukestvat kutsekoolitust.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Me teame, et liikmesriigid tunnustavad elukestva õppe äärmiselt tähtsat rolli, kuna see suurendab kodanike heaolu, enesekindlust, sotsiaalset integratsiooni ja kultuuridevahelist dialoogi. Sellegipoolest jääb täiskasvanute ligipääs elukestva õppe programmidele piiratuks, hoolimata Euroopa Liidu suunitlusest saavutada 12,5 % osalemine 2010 aastaks.
Seepärast võiks liikmesriikide poolt rakendatavad ja toetatavad tõhusad Euroopa täiskasvanute haridus- ja koolitusprogrammid, eriti eakatele, puuetega inimestele ja migrantidele viia nende edukamale integratsioonile ühiskonda ja suuremale liikuvusele tööturul.
Kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmena usun, et põlvkondadevahelist solidaarsust ja valitsuse, eraettevõtluse ja üksikisikute kaasamist käsitlevad programmid on põhitegurid demograafilise muutuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse esitatud uute väljakutsete vastu astumiseks
Õiguse tõttu kirjaoskusele ja haridusele ja liikmesriikide kohustuse tõttu tagada kvaliteetset koolitust oma täiskasvanud kodanikele, ma usun, härra president, et ka meie vastutame jätkusuutlike mehhanismide väljatöötamise eest elukestva hariduse ja koolituse rahastamiseks ja toetuseks.
Kathy Sinnott
Härra president, Kui volinik küsiks inimestelt, kus nad õpivad, vastaksid nad talle, kus nad koolis käisid. Kuid suurem osa meie õppimisest toimub väljaspool formaalse hariduse kogemust.
Elukestva õppe väljakutse ei ole ainult võimaluste pakkumine täiskasvanutele saada uusi ja rohkem kutseoskusi, vaid samuti leida moodus, kuidas tunnustada ja kasu saada väga hinnalisest õpetusest, mida paljud täiskasvanud on omandanud mitteametlikult läbi elu- ja töökogemuse. Üks minu valijaid on alustanud edukat tööd mõningate kõige nõudlikemate kalaliikidega ja samuti keskkonnasõbralike kalakasvatuse tehnikatega, mida need kalad nõuavad. Tal on kolledžiharidus, nii et kui komisjon annab sellel alal toetusi, siis nad teda ei külasta. Selle asemel lähevad toetused ilma igasuguste kogemusteta akadeemikutele, kes tulevad tema juurde uurima, kuidas ta teeb ja mis ta teeb. Ta on sellest tüssamisest nördinud ja kalatööstus on selletõttu vaesem.
Ma soovitan komisjonile tungivalt seda uurida, sest peab leiduma mõni parem moodus.
Tomáš Zatloukal
(CS) Härra eesistuja, volinik, suurimateks tõketeks, mis takistavad täiskasvanutel hariduses osaleda, on perekondlikest või töökohustustest tulenev ajapuudus. Teiseks negatiivseks teguriks on teabe ja motivatsiooni puudumine: üldise arvamuse kohaselt ei ole hilisemas elus haridus küllalt hinnatud ega küllalt tasustatud. Täiskasvanuõppe oluliseks aspektiks on selle tõhusus ja õiglus. ELi liikmesriikide haridussüsteemid koondavad esmast tähelepanu noorte inimeste haridusele ja kutsealasele koolitusele. Väga vähe edu on saavutatud selle olukorra muutmisel ja see edu ei ole siiani omanud suurt tähtsust. Üldine eesmärk peab seepärast olema mitmesuguste täiskasvanute haridussüsteemi hariduseandjate maksimaalne ärakasutamine. Meie eesmärgiks on võimaldada korralikku ja õigeaegset teavet täiskasvanuhariduse kohta ning selgitada sisseastumisnõudeid ja hindu, rääkimata sellise hariduse omandamise eelistest.
Ma olen nõus raportööri seisukohaga, et liikmesriigid peavad juurutama kvaliteetseid konsulteerimissüsteeme ja üksikisikutele suunatud rahalisi tõukemehhanisme. Samuti peavad nad ka toetama kohaliku koostöö arengut. Lisaks oleks oluline võtta kasutusele süsteem niisuguse hariduse tulemuste tunnustamiseks ja kinnitamiseks riigisiseste kutseoskuste kontekstis, võttes seejures arvesse Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku. Täiskasvanuõppesse investeerimise eeliseid kinnitab samuti ka OECD läbiviidud uuring. Avalikud ja erahüved kujutavad endast kõrgemat kutsealast konkurentsivõimet, suuremat tootlikkust tööl, väiksemaid kulutusi töötu abirahale, väiksemaid sotsiaalabirahade kulutusi ja vähem ennetähtaegsele pensionile minemist. Käesolev raport nõuab meilt uut ülevaatamist esitatud poliitika prioriteete täiskasvanuõppe valdkonnas ja konkreetseid samme. Ma õnnitlen raportööri.
Marianne Mikko
(ET) Daamid ja härrad.
Kallid kolleegid! 2004. aasta laienemine kergitas Euroopa Liidu majanduskasvu määral, mis viis õigustamatu kindlustunde tekkeni. Kuid täna tekitab majanduse jahtumine sotsiaalseid pingeid juba ka uutes liikmesriikides.
Räägin minu kodumaad Eestit hetkel lõhestavast töölepinguseaduse eelnõust. Koondamisi ette aimates katsuvad Eesti ettevõtjad töökohtade kadumise sotsiaalsed tagajärjed eeskätt koondatavate kanda jätta. Ehk nõrgemat poolt - töö kaotanud töövõtjat - veel kord ei tea mille eest karistada.
Tõhusate sammude puudumisel taanduvad nii turvaline paindlikkus kui elukestev õpe pelkadeks sõnakõlksudeks, mille varjus ühiskonna nõrgemad vajalikust toest ilma jäävad. Pensioniea nihkudes vastavalt keskmise eluea kasvule, on 45-aastasel töötajal läbitud vähem kui pool karjäärist. See tähendab uusi algusi keskeas.
Kuid ikka veel on ealine ja sooline diskrimineerimine vaieldamatu tõsiasi töökohtadel kogu maailmas, ka Euroopa Liidus. Laste sünnitamine järjest küpsemas eas tähendab, et naistel on kahekordselt raske naasta tööturule.
Elukestva õppe programm on võimalus vähemalt mingil määral korvata praegu valitsevat ebaõiglust. Tööandjaid tuleb igal võimalikul moel julgustada elukogenud inimestesse investeerima. Tööandjaid tuleb veenda, et teadmised ja oskused, mis on saadud muul elualal, olgu selleks kasvõi kodumajandus, on ülimalt väärtuslikud.
Ma tahan veel kord rõhutada, et elukestva õppe süsteem ainult täiendab sotsiaalseid tagatisi, mitte ei asenda neid. Kui kogenud ka autojuht ei oleks, turvavöö tuleb tal ikka kinnitada.
Tänan ja õnnitlen raportööri hea töö eest. Aitäh, Doris Pack!
Ljudmila Novak
(SL) Inimene on kõige kohanemisvõimelisem olend, seetõttu on paljud täiskasvanud juba omaks võtnud fakti, et inimene peab teadmisi taga nõudma isegi küpses eas ja vanas eas. Tulevikus on neil inimestel, kes ei ole jätnud õppimist, kindlasti eelis kohanemisel kiirete muutustega, millega me oleme iga päev silmitsi.
Samuti on eakate heaoluks tähtis jätkata osalemist ühiskonna kujundamises, kasutades oma teadmisi ja kogemust. Neile pakub rahuldust teadmine, et nad on ühiskonnale kasulikud ja vajalikud. Kuna elanikkond vananeb, tuleb luua eakatele kõige paremini sobivaid töökohad.
Üks minu sõber, kellel on kümme last ja ei ühtki vanaema, kes aitaks neid üles kasvatada, küsis minult: "Kas sa tead, kust osta vanaema oma lastele?” Ma ise meenutan ka sageli lugu arstist, kes palus pensionärist õpetajat hakata haiglas õpetama raske põletusega poissi. Poissi ei usutud ellu jäävat. Tänu õpetaja püsivusele, kannatlikkusele ja kogemusele hakkas poiss tema küsimustele vastama. Ta hakkas uskuma ellu. Miks saatsid arstid õpetaja nii raskele tööle poisiga, kellele nad ei pannud elulootust? Eaka inimese teadmised päästsid noore elu.
Noortel on palju võimeid ja eeliseid õppimiseks, mida nad sageli täielikult ära ei kasuta, aga vanemad inimesed peavad leidma tahet ja saama julgustust, sest ei ole kunagi liiga hilja omandada teadmisi ja nad saavad tegeleda asjadega, milleks neil võib-olla polnud oma nooruses aega ega raha. Omandada teadmisi, tähendab elu täiuslikumat nautimist.
Rolf Berend
(DE) Härra president, volinik, daamid ja härrad, käesoleval sajandil ei ole kindlasti raske veenda igaüht, et üld- ja kutseharidus ei saa enam piirduda kooli- ja vahetute koolijärgsete aastatega, vaid seda tuleb ajakohastada ja avardada kogu inimese tööelu jooksul. Muutuvad demograafilised tendentsid, näiteks, on küllaldane tõendus sellelele.
Selles kontekstis esitatakse proua Packi suurepärases raportis hulganisti häid mõtteid, väljendades väga edukalt vajadust luua õppimiskultuuri, eriti täiskasvanute hulgas. Selleks otstarbeks loetleb ta mitmeid meetmeid, mida tuleks rakendada erinevatel tasanditel. Täiskasvanuõpe on muidugi kõigepealt liikmesriikide ülesanne. Selleks ei saa EL tegevust ette kirjutada; selle asemel peame meie tegema ettepanekuid ja paluma, õhutama ja kutsuma liikmesriike välja käima seeria meetmeid, mis tooks rohkem inimesi täiskasvanuõppe juurde.
Nagu raportöörgi, usun ma kindlasti - ja ütlen seda kui regionaalarengukomisjoni aseesimees - et paljud liikmesriigid ei ole täielikult teadlikud Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurifondide tähendusest ja kasutusest mehhanismidena elukestva õppe taotluses. Nad peavad selles suhtes jälgima struktuurifonde ning ka tagama, et rohkem ressursse oleks kättesaadavad neile, kelle vajadus elukestva õppe järele on kõige suurem. Lühidalt, raport kutsub liikmesriike selges keeles üles niisuguste mehhanismide aktiivseks kasutamiseks nagu Euroopa Sotsiaalfond ja komisjoni toetama spetsiifilisi programme täiskasvanuõppe valdkonnas.
Carlo Fatuzzo
(IT) Härra president, daamid ja härrad, mul on heameel rääkida tänaõhtusel täiskogul, mille kohta tuleb öelda, et saal on pilgeni täis.
Raport täiskasvanuõppe kohta "õppida ei ole kunagi liiga hilja” on täna meile esitanud proua Pack temale alati omase intelligentsuse ja asjatundlikkusega. Mul on hea meel näha komisjoni esindajaid, kaasa arvatud härra Figeli, kes on oma töös kõige aktiivsemate ja entusiastlikumate seas, sest pühendumus on tõesti vajalik, kuna käesolev küsimus - haridus ja noorsoo õppimine, töö või vanemad inimesed - on üks niisugustest, mis võiks tõesti tuua kodanikke Euroopale lähemale.
Ma tahaksin midagi öelda täiskasvanukategooria kohta, kes võiksid sellest õppest kasu saada, sest täiskasvanuid on esimeses, teises ja kolmandas vanuseastmes. Kolmanda vanuseastme täiskasvanute all ma mõtlen neid, kes on lõpetanud töö, astunud pensionipõlve ja saavad lõpuks hakata õppima seda, mida nad on alati tahtnud õppida, kuid mille põhjalikumaks õppimiseks ei ole kunagi jätkunud aega. Mina, näiteks tahaksin õppida astronoomiat, teised aga jällegi võiksid õppida füüsikat või geograafiat.
Minu arvates on Euroopa poolt õige ja tähtis kergendada üleminekut tööslt ja tööeast jõudeikka, mil inimestel on just niisamasugune õigus õppida ja haridust saada. Sel põhjusel olen ma väga rahul käesoleva raporti ja Euroopa Parlamendi algatusega - toetada õppimist ka vanemate inimeste seas.
Zuzana Roithová
- (CS) Daamid ja härrad, võitluses töötusega on strateegia keskne eesmärk kergendada töötajate kohanemist tööturuga ja seda võib saavutada elukestva õppe kaudu. Eesmärgiks oli, et 2010. aastaks osaleks täiskasvanuhariduses vähemalt 12 % inimestest. Praegu me mõistame, et see eesmärk jääb saavutamata. Aga ma tahaksin siiski märkida, et on mõned maad nagu Holland ja Austria, kes on juba saavutanud Lissaboni eesmärgi, tänu märkimisväärsetele ergutusvahenditele nagu aja- ja finantskulutuste jaotus töötajate, firmade ja riigi vahel. Samuti on hinnaline Taani kogemus. Siin kergendab töötajate rotatsioon kutseoskuste arengut. Kui töötaja on koolitusel, saab tema koha sel ajal töötu töötaja. Need riigid ja teised tõestavad, et seda saab teha, et tööturu paindlikkus on tee uuenduste suunas, mis loovad uusi töökohti. Tulemuseks on kõige madalam pikaajalise töötuse tase: pikaajalist töötust esineb Taanis ainult 0,8 %. Ma tahaksin uskuda, et olukord muutub põhjalikult isegi uutes riikides näidete ja Euroopa Sotsiaalfondist saadud tohutute ergutusvahendite toetusel. Ma tervitan komisjoni teatist ja proua Packi raportit.
Mihaela Popa
(RO) Õppida ei ole tõepoolest kunagi hilja. Ma tahaksin õnnitleda raportööri käesoleva teema käsitlemise eest, mis on ülitähtis nii Euroopa tasemel kui ka väljaspool. Kahjuks usuvad veel paljud kodanikud, et haridus on midagi niisugust, mida omandatakse elu esimesel poolel.
Me peame toetama ligipääsu olemasolevatele täiskasvanuharidusele pühendatud Euroopa fondidele, eriti liikmesriikides, kes on hiljuti ühinenud liiduga. Neis riikides on liidu rahade kasutamise aste üsna madal ja ametialase ümberõppega ja elukestva õppimisega hõivatud inimeste arv on väga madal.
Ma usun, et on äärmiselt oluline muuta veel alles oma hariduse algastmes olevate noorte mentaliteeti, et neid ette valmistada edasiliikuvaks Euroopaks. Uute, Euroopa tasemel programmide väljatöötamisega peame me neisse sisendama mõtet, et õppimine ei lõpeesimese kvalifikatsiooni saamisega. Tähtis on aru saada, et igaüks igal ajal võib omandada uusi oskusi ja teadmisi, vaatamata eale, rahvuslikule kuuluvusele, soole või elukohale. Seda kõike arvesse võttes, kujuneb välja põhiarusaam: me peame olema võimelised õppima.
Zita Pleštinská
(SK) Daamid ja härrad, tööturu struktuuri ülikiired muudatused nõuavad kõrge kvalifikastiooniga töötajaid. Madala kvalifikatsiooniga inimesed jäävad sotsiaalse ja majandusliku progressi ääremaale.
Moodsa ajastu võtmeteguriteks on innovatsioon ja loovus. Mida leidlikum on inimene, seda suurem loovusallikas on ta majandusele. Edukad on need majandused, kes investeerivad inimestesse (ja see tähendab haridust), tööjõu põhilistesse tehnoloogilistesse ja keeleoskusesse. Oluline on elukestva õpinguga äratada üles igas vanuses inimestes uinunud võimed, mis ootavad kasutamist.
Ma usun, et raportöör Doris Packi suurepärane raport "Täiskasvanuõpe: õppida ei ole kunagi hilja” ei jää pelgalt sõnadeks; ma usun, et meil õnnestub muuta see tegudeks. Volinik Figeľ, tänan Teid isikliku osaluse eest elukestva õppe valdkonnas.
Roberta Alma Anastase
(RO) Ma ühinen oma kolleegidega proua Packi õnnitlemisel tema töö eest raportöörina. Teema on väga tähtis tänasele, aga eriti homsele Euroopale.
Uue ühiskonna areng ja ühtekuuluvus on lähedases seoses haridusega ja hariduse all me ei pea mõtlema ainult formaalset haridust, vaid me peame samuti toetama ka väga üksikisikukeskset mitteformaalset ja informaalset haridust.
Ma tahaksin suunata tähelepanu migrantide hariduse tähtsusele. Ma usun, et oleme praktikas näinud, kui vajalik on haridus sisserändajatele nende sotsiaalseks integreerumiseks, taluvuseks, stabiilsuseks, teostuseks ja üldiseks Euroopa arenguks.
Jerzy Buzek
(PL) Härra president, ma sooviksin õnnitleda raportööri proua Packi ja ka volinikku, kes täidab oma ülesandeid suurepäraselt, samuti oma töös Euroopa Tehnoloogiainstituudis. Täna aga arutame me midagi muud. Ma tahaksin pöörata tähelepanu ühele konkreetsele probleemile.
20. saj. alguses võitles Euroopa kirjaoskamatusega; 20. saj. teiseks pooleks oskasid kõik eurooplased lugeda ja kirjutada. Tänapäeva kirjaoskamatuseks on arvutioskuste ja Internetile juurdepääsu puudumine. Ma tahaksin teha ettepaneku, et sellele probleemile tehtaks isegi suurem rõhuasetus.
Digitaalne eraldatus mõjutab samuti ka põlvkondadevahelist eraldatust. Küsimus on selles, et me peaksime teadma, kui mitme aasta, viie või kümne pärast, teab iga eurooplane, hoolimata vanusest, kuidas kasutada arvutit ja omab Internetiühendust. Selleks võib Euroopa väga kaugetes nurkades kasutada Internetikohvikuid, kus ühes ruumis on mitu arvutit ja kõigil elanikel on nende kasutamise võimalus. See on 21. sajandi väljakutse.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - (SK) Ma arvan, et paljud tehtud kaastööd annavad tõepoolest innustust tegeleda täiskasvanuõppe probleemistikuga.
Seda filosoofiat järgides, ja nagu on juba mainitud, ei ole kunagi liiga hilja õppida. Teine dokument ütleb, et alati on hea põhjus või paras aeg õppimiseks. Ma tahaksin öelda, et ma näen Doris Pack' raportis ja paljudes siin mainitud algatustes täiendust või lisa sellele, mida komisjon ise soovitas. Filosoofia on seetõttu väga hinnaline ja teretulnud. Tahaksin taaskäsitleda teatavaid erimeetmeid, sest need aitavad kaasa ja täiendavad seda, mis on oluline kogu lähenemisele: täiskasvanute motiveerimise tähtsus hariduses osalemiseks; vajadus paremini tagada töö, perekonnaelu ja elukestva õppe kokkusobitamine; põlvkondade- ja kultuuridevahelise solidaarsuse vajadus; keeleõppe või -õpetuse tähtsus; kaitsetumate rühmade erivajaduste austamine ja kõrge kvalifikatsiooniga õpetajate olulisus, mis on hiljuti olnud arutlusel - on hariduse edu põhifaktorid nagu ka parem kättesaadavus kõrgharidusele ning võrdleva statistilise andmestiku või teabe loomine.
Komisjon kaalub ka teie nõuet hinnata täiskasvanuõppega seonduvaid karjääriväljavaateid ja täiskasvanuhariduse rahastamise teemat. Need on väga tõsised küsimused ja langevad ka liikmesriikide pädevusse.
Lõpuks - üks mitte ainult käesoleva raporti, vaid ka komisjoni dokumentide tagajärgi on liikmesriikide arutelu ja Ministrite Nõukogu lõppjäreldused veebruaris. Usun, et need on avameelsed ja toetavad kättesaadavat ja kvaliteetset täiskasvanuõpet. Palun lubage mul avaldada lõpuks veel üks mõte: see ei ole mitte ainult tunnustus ja tänu, vaid ka inspiratsiooni tunnustamine. Voliniku, poliitiku ja ka isana olen ma veendunud, et haridus - ma mõtlen kättesaadav ja kõrgel tasemel haridus - on kõige tähtsam tegur üksikisikute ja ühiskonna kui terviku poliitiliseks, majanduslikuks, sotsiaalseks ja kultuuriliseks arenguks. Veelgi enam, haridus on suur võrdsustaja, mis tähendab, et ta on võrdsustaja nendes küsimustes, mis on vajalikud kõigi võrdsuseks. Suur tänu ja ma ootan rõõmuga meie koostööd.
Doris Pack
raportöör. - (DE) Härra president, kõigepealt ma tänan kõiki asjaosalisi mulle kingitud lillede eest. Tahaksin heameelega anda mõned õied sellest buketist Jan Figeile. Olles võidelnud täiskasvanuõppe eest 1993. aastast alates ja näinud pingutuste esimesi vilju, olen ma rahul, et oleme nüüd saavutanud suure läbimurde selles, et täiskasvanuhariduse tähtsus on leidnud tunnustust igas poliitilise tegevuse valdkonnas.
Ma olen eriti rahul kõikvõimalike tõukemehhanismide loomisega täiskasvanute motiveerimiseks siseneda taas haridusellu. Paljudel ei ole kunagi olnud võimalust ja paljud vajavad motivatsiooni. Samuti tuleb ka ületada nende inimeste takistused ja tõkked. Seepärast usun, et arvukaid täiskasvanuhariduse keskusi, fonde ja heategevusorganisatsioone, kes, nagu me teame, juba teevad silmapaistvat tööd sellel alal, tuleb toetada ja et need tagatud kõrged standardid (ja ma ei näe põhjust, miks neid ei võiks veelgi tõsta) tuleb säilitada. Nagu ma varem ütlesin, peame tagama täiskasvanuhariduse edasise täiustamise.
Mul oli meeldiv kuulda, et Teie vastutusalas, härra Figeľ, on juba moodustatud komisjoni töörühm. Ma olen rahul, et see võib-olla ühendatakse Grundvigiga, nii et me võime nii-öelda läita süütenööri riigi valitsustele.
Tehkem siis algust. Paljud kaunid sõnad peavad nüüd andma teed tegudele ja meie peame lihtsalt kummutama auväärse vanasõna "Vanale koerale ei saa uusi trikke õpetada”. Täiskasvanuhariduse kontekstis on see nii ebaõige kui vähegi olla võib, mistõttu ma loodan meie enda pingutuste varal ja Teie abiga aidata valitsused sadulasse, et nad saaksid alustada sörki, sest võtab tükk aega, enne kui nad on valmis galopiks.
President
Arutelu on lõppenud.
Käesoleva päevakorrapunkti hääletus toimub kolmapäeval, 16. jaanuaril 2008 kell 12.
Kirjalikud avaldused (Artikkel 142)
Edit Herczog  
kirjalikult. - (HU) Tahaksin õnnitleda raportööri ja parlamendikomisjone nende eduka ja silmapaistva sotsiaalse töö eest. Samal ajal on mul kahju nentida, et selles ei käsitleta poole sõnagagi teabe- ja kommunikatsioonioskuste arendamise küsimusele. Peame mõtlema sellele, kui palju õigusakte oleme aastatega loonud, milles tunnustatakse Euroopa kodanike uusi õigusi ja kui palju oleme teinud ettekirjutusi selle kohta, et töötajatel, tarbijatel, pensionäridel ja isegi turistidel peab olema kasutada asjakohane teave ja Internetilehed.
Kõigel sellel on mõtet, kui sellest kasusaajatel on juurdepääs teabele. "E-oskuste” kujundamine elukestvas õppes ja üldises põhihariduses eeldab ülimat tähelepanu ning see on teadmuspõhise infoühiskonna nurgakivi. Teine liikmesriikide põhiülesanne on võrdsete võimaluste toetamine infotehnoloogia ja elektroonilise kaasatuse valdkonnas. Mul on hea meel, et kõik Ungari parteid on selles ühel meelel, isegi kui nad paljudes muudes asjades on eriarvamusel.
Kaasaegsed teabe- ja sidetehnoloogiad kujutavad juba iseenesest enneolematut võimalust tõeliseks ühtekuuluvuse ja võrdsete võimaluste propageerimiseks, kuid me saame ainult siis seda võimalust kasutada, kui me garanteerime tingimused igaühe elukestvaks kaasamiseks, nii et isegi "e-oskuste” suhtes võiks parlamendikomisjoni arvamus saada möödapääsmatuks tõeks: "Kunagi ei ole liiga hilja”. Tänan tähelepanu eest.
