Kalandus- ja vesiviljelustoodete importimise kord ELi ühise kalanduspoliitika tulevast reformi silmas pidades (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kalanduskomisjoni nimel Alain Cadeci koostatud raport, mis käsitleb kalandus- ja vesiviljelustoodete importimise korda ELi ühise kalanduspoliitika tulevast reformi silmas pidades.
Alain Cadec
Austatud juhataja, lugupeetud volinikud, kallid kolleegid! Üks selles raportis sisalduv jõuline idee on vajadus luua hädavajalik side ühise kaubanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika vahel.
Sellest vaatepunktist võime üksnes väljendada heameelt, et merenduse ja kalanduse volinik Maria Damanaki, kellega me pidevalt suhtleme, ja kaubandusvolinik Karel De Gucht on komisjoni pingil taas kokku saanud. Kaks volinikku ühe raporti pärast! Milline au! Pean ütlema, et selline komisjoni kahekordne esindatus on üllatav ja meelitav ning pealegi üsna ebatavaline.
Tulgem nüüd tagasi raporti enda juurde. Kolmandatest riikidest imporditavad kalandus- ja vesiviljelustooted moodustavad enam kui 60% ELis tarbitavast kogusest. ELi nii murettekitavalt suur sõltuvus impordist on kahe ilmingu tulemus: esiteks on ELi tootmises toimunud langus ja teiseks on ELi turg impordile järjest rohkem avanenud tulenevalt kaubanduspoliitikast, mida komisjon on viimasel kümnendil rakendanud.
Need suundumused muudavad elu raskeks ELi kaluritel, kellel on paradoksaalsel kombel keeruline müüa oma saaki piisavalt tasuvate hindadega, kuigi enamiku liikide puhul ületab nõudlus pakkumise. Euroopa kalurid lepivad sellega, et neile on kehtestatud sotsiaalsed, keskkonna- ja tervisekaitsepiirangud, kuid nad panevad kibestunult pahaks, et selliseid piiranguid ei kohaldata samal moel kolmandatest riikidest tohututes kogustes imporditavate toodete suhtes.
Siin on lihtsalt kaalul majanduslikult elujõulise Euroopa kalandussektori püsimajäämine. Kogu selle sektori ulatuses luuakse töökohti, seal toodetakse ohutuid ja kvaliteetseid toiduaineid ning see aitab kaasa meie rannikualade kultuurilise identiteedi säilitamisele.
Kallid kolleegid! Euroopa kalanduse püsimajäämine ei ole küsimus, mille üle vaielda. Põhimõtteliselt nõuame järgmist. Esiteks peab Euroopa Liit säilitama olulise kalandus- ja vesiviljelustoodete tollikaitse, nii et teatud kolmandatele riikidele, eelkõige arenguriikidele antud soodustused tähendaksid siiski midagi ja WTO mehhanismid tagaksid endiselt tõhusalt meie töötleva tööstuse varustatuse. Peame neid tooteid tollimaksude ohu eest kaitsma, kasutades selleks nn Šveitsi skeemi ja nõudes nende käsitamist tundlike toodetena.
Teiseks peab kaubandussoodustuste andmine teatud kolmandatele riikidele sõltuma sellest, kas seal järgitakse rangeid sotsiaalseid, keskkonna- ja vähemalt tervisekaitsestandardeid.
Kolmandaks nõuame, et kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaubandusläbirääkimiste pidamise volitused antaks kaubandusvolinikult üle merenduse ja kalanduse volinikule. See tähendab, et kalandus- ja vesiviljelustoodete eripära võetaks siis rohkem arvesse. Arvan, et praegu on parim aeg selle põhjapaneva arutelu tingimused läbi vaadata. Oleme tõepoolest tähtsa ühise kalanduspoliitika reformi eel.
Lisaks märgime, et WTO Doha voor on seiskunud ja see annab meile võimaluse kaaluda uuesti läbi mõned halvasti ajastatud järeleandmised, mida komisjon valmistus Euroopa Liidu nimel tegema. Peale selle alustas komisjon täna siin koos meiega viibiva volinik De Guchti algatusel just avalikku arutelu, et luua Euroopa 2020. aasta strateegia raames ühise kaubanduspoliitika jaoks uusi suuniseid. Euroopa Parlamendil on nüüdsest peale kaasotsustusõigus nii kaubandus- kui ka kalanduspoliitika valdkonnas ning ta kavatseb teha oma hääle igati kuuldavaks ja veenduda, et tema seisukohti neis küsimustes austataks.
Minu arvates peaks selle esimene tõendus olema asjaolu, et komisjon ja nõukogu võtavad raportis sisalduvaid soovitusi tõepoolest arvesse. Igal juhul oleme eelseisvatel kuudel vägagi valvel ja mina isiklikult kavatsen nende küsimuste kallal tööd jätkata.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Esmalt tahaksin tänada Alain Cadeci ja Euroopa Parlamendi komisjone, kes seda algatusraportit toetasid. Te väljendasite kahjutunnet, et rohelises raamatus ühise kalanduspoliitika reformi kohta ei pööratud piisavalt tähelepanu küsimustele, mida te siin tõstatate. Minu eesmärk on kinnitada teile täna taas, et komisjon töötab selle kallal, võttes igati arvesse kõiki poliitikavaldkondi, millel võiks olla ühise kalanduspoliitika reformile mingi mõju. Nagu ma olen juba öelnud, on selle reformi eesmärk pöörata teistpidi see allakäiguspiraal, milles me praegu oleme. Meil on kalandussektor, mis ei ole ökoloogiliselt jätkusuutlik ega majanduslikult hästi toimiv. Meil on vaja tugevat kalandust, mis tagaks varude säästva kasutamise ja võimaldaks samal ajal meie kaluritel, nende peredel ja asjaomastel kogukondadel teenida oma tegevusega inimväärset elatist.
Meil on vaja kalandust, mis on valmis astuma vastu turul ette tulevatele raskustele nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil ja nii praegu kui ka tulevikus. Ma kuulen teie muresid ebaausa konkurentsi pärast kolmandate riikidega ning võrdsete võimaluste puudumise pärast, mis puudutab sotsiaalseid tingimusi, keskkonna- ja säästlikkusnõudeid ning tervisekaitsealaseid õigusakte. Ütlen teile, et sedasama muret väljendasid kõik liikmesriigid, kelle esindajad võtsid sõna viimasel põllumajanduse ja kalanduse nõukogu istungil. Niisiis on meil vaja leida vastus.
Kui me muudame ühise kalanduspoliitika reformi raames Euroopa kalanduse eeskirju, on üks meie suuremaid proovikive just see, et me peame andma endast parima, tagamaks võrdsed võimalused kõigile ELi turule toodud toodetele. Sellega seoses peaksime näiteks me kõik ühiselt töötama eesmärgiga rakendada täiel määral ja tõhusalt oma õigusakte ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi vastu võitlemiseks.
Samuti tahan öelda, et me püüdleme jätkuvalt selle poole, et meie partnerid austaksid kõiki rahvusvahelisi merenduse ja kalanduse hea valitsemistava põhimõtteid ja vahendeid ning suhtuksid vastutustundlikult keskkonnakaitsesse ja sotsiaalsetesse tingimustesse.
Toetan väga teie nõudmist meie poliitikavaldkondade suurema sidususe järele. Peame töötama koos ning vaatlema asju üldiselt ja terviklikult. Nagu me mainisime, imporditakse juba kaks kolmandikku Euroopas tarbitavast kalast, et meie töötlev tööstus oleks pidevalt toorainega varustatud ja tarbijatele pakutaks õiglaseid hindu. Üht kolmandikku ELi turust varustab aga siiski ELi sektor, milles on töökohad ja mis esindab ühiskonna seda osa paljudes Euroopa piirkondades. Niisiis, ajal, mil meil on käimas meie ühise kalanduspoliitika tõsine reform, peaks ELi kaubanduspoliitikas jätkuvalt arvesse võtma ELi kalandussektori keerulist olemust ning selle majanduslikku ja sotsiaalset tegelikkust. Ootan rõõmuga tihedat koostööd kolleeg De Guchtiga, et tagada vajalik aeg vajalike kohanduste tegemiseks, pidades silmas käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi tempot.
Mis puudutab WTO läbirääkimisi, siis pöörame erilist tähelepanu käimasolevatele aruteludele toetuste üle. Meie seisukoht on, et peaksime alati suutma toetada oma liikmesriikide keskkonnahoidlikke ja uuenduslikkusel rajanevaid algatusi. Kui rääkida turupoliitika läbivaatamisest, nõustun raporti projektiga selles, et ühise kalanduspoliitika uues turupoliitikas peaks praeguse ühisturukorralduse vahendid taas läbi vaatama. Läbivaatamise mõte peaks olema tootjaorganisatsioonide tugevdamine, et nad suudaksid nii kvaliteedi kui ka koguse pakkumise siduda paremini nõudlusega. Samuti on selle mõte toetada turu varustatust ja stabiilsust. Läbi vaadatakse ka sätted turustusstandardite ja tarbijale antava teabe kohta.
Siinkohal jõuame märgistuse teema juurde. Tarbijad tahavad mereandidest, mida nad ostavad, rohkem teada. Nad tahavad teada, kust kala on püütud või kus kasvatatud ning kas tooted vastavad keskkonnanõuetele ja kas need on püütud säästlikult. Komisjon on valmis töötama õigusloomega seotud algatuste kallal, mille eesmärk on anda tarbijatele neile vajalikku teavet.
Lõpetuseks mõni sõna vesiviljeluse kohta. Komisjon tahab igati saavutada vesiviljeluse säästva arengu strateegia eesmärgid, mille üle me Euroopa Parlamendi raportis juba arutlesime. Me jagame ka seisukohta, et vesiviljeluse arendamine Euroopa Liidus võib anda tulemuseks väiksema sõltuvuse impordist ja pidevalt suureneva tarbijate nõudluse parema täitmise.
Enne kui lõpetan, tahaksin rõhutada, et tänane arutelu aitab ühise kalanduspoliitika reformi ettevalmistamisel palju kaasa, kuid see on ka oluline poliitiline märguanne, hea märguanne Euroopa kalandussektoris tegutsevatele inimestele, kes on valmis rangemaks korraks, kuid kes ootavad ka tulevikuks lootust andvat sõnumit.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Komisjonil on hea meel Euroopa Parlamendi otsuse üle koostada algatusraport kala ja kalandustoodete importimise korra kohta. Euroopa Parlamendi algatatud arutelu on hea alus, kust minna edasi mõtetega teemal, kuidas käsitleda kaubandusläbirääkimisi reformitud ühise kalanduspoliitika kontekstis.
Ma palun Euroopa Parlamendi liikmetel arvestada järgmisi tähelepanekuid küsimuste kohta, mis parlamendi raporti projektis tõstatati.
Komisjon on teadlik kalandussektori eripärast ja tähtsusest eriti rannikualade kogukondade jaoks. Selle valdkonna tundlikkust võetakse ühise kaubanduspoliitika rakendamisel arvesse.
Tahaksin toonitada, et ELi kaubanduspoliitika peab sellest mõjutatud kalandussektori eri osade, sealhulgas tootjate, töötlejate ja tarbijate erisugused huvid omavahel sobitama. Komisjoni eesmärk kalandus- ja vesiviljelustooteid puudutavas kaubanduspoliitikas on saavutada tasakaalustatud tulemus muu hulgas kohase hankepoliitika, ELi tootjate olukorra ja huvide ning tarbijate nõudluse vahel, võttes samal ajal arvesse võimalikke arengupoliitika sihte.
Me kõik tunnistame, et oma turunõudluse rahuldamisel, mis ei hõlma ainult tarbijaid, vaid ka töötlevat tööstust, sõltub Euroopa Liit imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodetest tugevasti. Arvestades praeguseid suundumusi ja võimalikku sõltuvuse kasvu, on käimasolev ühise kalanduspoliitika reform ELi jaoks hea võimalus parandada selle sektori majandustulemusi ja võimet maailmas konkureerida.
Me ei tohiks eirata võimalust, et tulevikus jätkub laialdasem üleilmastumine, arvestades praegusi üldisi suundumusi rahvusvahelises kaubanduses nii mitmepoolsel kui ka kahepoolsel/piirkondlikul tasandil. Mis puudutab läbirääkimisi vabakaubanduskorra üle, siis komisjon on võtnud, võtab ja peaks võtma turulepääsu käsitlevates läbirääkimistes arvesse ELi kalandussektori keerulist olemust ja tagama tasakaalu kaubanduspoliitikast mõjutatud erinevate huvide vahel, nagu ma just mainisin. Neid rahvusvahelise kaubanduse üldisi suundumusi arvestades püüab komisjon tagada vajaliku aja vajalike kohanduste tegemiseks, pidades silmas käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi tempot.
Ma märgin lühidalt ära ühe peamistest raportis sisalduvatest ettepanekutest. See on võimalus eemaldada kalatooted Doha arengukava raames käsitletavate, mittepõllumajandustoodete turulepääsu reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast. Olen teiega selles küsimuses väga aus. Peale selle, et kalatooteid on mittepõllumajandustoodete turulepääsu reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast väga raske eemaldada, võivad praeguses arutelude etapis muud meetodid, näiteks eriotstarbeline läbirääkimisrühm, viia selleni, et ELile saab osaks tohutu surve oma turgu veel liberaliseerida.
Komisjon võtab asjakohaselt arvesse raporti projektis esitatud üleskutset anda kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate läbirääkimiste volitused kaubandusvolinikult üle kalandusvolinikule. Vastavalt komisjoni töös kehtivale kollegiaalsuse põhimõttele vastutavad kõik komisjoni liikmed otsuste ja meetmete eest ühiselt. See tähendab ka, et kaubandusvolinik ja kaubanduse peadirektoraat, kes vastutavad kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate läbirääkimiste eest, ei tegutse üksi, vaid peavad läbirääkimisi tihedas koostöös merenduse ja kalanduse voliniku ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadiga, kes on otseselt kaasatud läbirääkimiste kõigisse etappidesse.
Komisjon tahab Euroopa Parlamendile taas kinnitada, et kalandussektori erivajadusi võetakse kaubandusläbirääkimiste käigus arvesse. Komisjon kaitseb kaubandusläbirääkimistes tõepoolest selle ELi sektori huve ja arvestab selle tundlikkust nii palju kui võimalik, isegi kui meie kaubanduspartnerid avaldavad meile tugevat survet.
Kaitstes kaubandusläbirääkimistel ELi kalandussektori huve, on komisjoni püüdlus kõrvaldada ka igasugused meie kaubanduspartnerite kaubandustõkked, mis võiksid ohustada ELi tööstuse ekspordipotentsiaali, ning tagada võrdsed võimalused kahe- ja mitmepoolses kalatoodete kaubanduses.
Lõpetuseks ütlen, et raport väljendab sidusrühmade muret selle pärast, kas ELi tootjatele ja kolmandatest riikidest pärinevatele importtoodetele tagatakse võrdsed võimalused. EL on võtnud endale kindlalt ülesandeks edendada kolmandate riikidega peetavates kaubandusläbirääkimistes kõrvuti turu avamisega nii töö- kui ka keskkonnastandardeid - näiteks meie kaubanduslepingutesse lisatud säästva arengu peatüki raames või paljudes rahvusvahelistes foorumites, kus neid küsimusi arutatakse, näiteks ÜROs, selle Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis ning piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides, kus EL aktiivselt osaleb.
Lõpetuseks ütlen, et mul on tahe ja valmidus pidada austatud parlamendiliikmetega edasisi arutelusid komisjoni rolli üle kaubandusläbirääkimistes seoses kalandus- ja vesiviljelustoodetega.
Yannick Jadot
Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! Minu arvates peame tähele panema Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni vastastikust lähenemist selles küsimuses ja sellega seoses esitatud ettepanekutes.
On räägitud sellest, et kalandus on Euroopa ruumilise planeerimise, tööhõive ja kultuurilise identiteedi jaoks ülimalt tähtis sektor. Samuti on see sektor, millel on väga tugev mõju kalavarudele, kusjuures praegu toimub enamiku varude puhul märkimisväärne ülepüük. Liigagi sageli tahaksid inimesed panna meid uskuma, et Euroopa ühise kalanduspoliitika peamine eesmärk on kohandada kalandussektor üleilmse kalandustoodete kaubandusega, mille ülimalt karmi mõju me näeme praegu nii sotsiaalses, majanduslikus kui ka muidugi keskkonna mõttes.
Seega kaitseme aktiivselt sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumide palju tugevamat lõimimist kalandustooteid puudutavatesse kaubanduslepingutesse. Me toetame ideed, et kalandustooted tuleks eemaldada mittepõllumajandustoodete turulepääsu reguleerivate eeskirjade kohaldamisalast, sest kala ei ole sokk või pesumasin, vaid sellel on ülim tähtsus toiduga kindlustatuse ja bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt. Kuid meie tegevus peab olema selge. Kuna me toome selle sisse rahvusvahelistesse läbirääkimistesse, peab Euroopa poliitika olema eeskujulik ja me peame liikuma selle poole, et meil oleks rohkem ja paremini tasustatud kalureid, kes ei kurnaks kalavarusid ära ei meie territoriaalvetes ega seal, kus me ostame kalastusõigusi.
Antonello Antinoro
Austatud juhataja, lugupeetud volinikud, kallid kolleegid! Ma tänan Alain Cadeci suurepärase töö eest, mida ta on teinud sellisel olulisel teemal nagu kalandus- ja vesiviljelustoodete Euroopa Liitu importimise kord.
Ma olin valmistunud rääkima oma kõnes näiteks vajadusest tagada, et imporditud tooted vastaksid samadele tervisekaitse-eeskirjadele ja samadele nõuetele, kuid näen, et teised on sellest juba rääkinud, nii et oleks üsna mõttetu ajaraiskamine see uuesti üle korrata. Pean aga mainima üht põhiaspekti, mida ma enda arvates volinik De Guchti kõnes tajusin ja millest kõneles enne mind sõna võtnud parlamendiliige: nimelt seda, et praegu on kahe voliniku pädevuse või neile kuuluma pidava pädevuse vahel mõned väikesed lahkhelid.
Jättes kõrvale igasuguse silmakirjalikkuse, usun, et seda tuleb rõhutada, sest nagu siin öeldi, on kalandussektoril põhjapanev osatähtsus, kui me tahame, et meie kalurid ei vähendaks jätkuvalt oma püügimahtu selle pärast, et meie oleme sundinud neid seda oma merede kaitseks tegema. Kui tahame, et inimesed ei näeks ka edaspidi meie kalureid Euroopa vaeslapse osas, siis peame pühendama sellele küsimusele rohkem tähelepanu.
Volinikud Damanaki ja De Gucht väljendasid mõlemad kavatsust tegelda selle teemaga süvitsi, kuid minu arvates on oluline, et oleks vaid üks lähenemissuund. Samuti usun, et kalandusvolinikuga seonduv aspekt, koos kõigega, mida see pärast parlamendis kaasa toob, on otsustava tähtsusega selles, et probleem lahendataks ja see raport saaks olulise tulevikuväljavaate.
Luis Manuel Capoulas Santos
Lugupeetud juhataja, austatud volinikud, kallid kolleegid! Kalandus- ja vesiviljelustooted on Euroopa toidulaual tähtsal kohal, nagu me kõik teame, ja see tähendab, et oma vajaduste täitmiseks peame importima enam kui 60% neist toodetest, nagu volinik Damanaki õigesti ütles. See lihtne asjaolu selgitab väga hästi Alain Cadeci raporti tähtsust ja mul oli variraportöörina hea meel otsida koostöös temaga võimalikult laialdast üksmeelt, et kaitsta kõnealust sektorit, selles olevaid töökohti ja eelkõige Euroopa tarbijaid.
Seetõttu toetab Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis selle raporti peamisi eeldusi ja põhilisi järeldusi, eelkõige seoses murede ja soovitustega vajaduse kohta tagada imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete terviseohutus ning keskkonnakriteeriumid, mis tuleb nende toodete püüdmisel, tootmisel ja töötlemisel nõudeks muuta.
Raport käsitleb õigustatult ka muid teemasid, mis vajavad samamoodi toetust, kuid ajapuudusel ei saa ma neid praegu selgitada. Nimetatud põhjustel hääletab minu fraktsioon ilmselt selle raporti poolt. Ma tunnustan Alain Cadeci tema suurepärase töö eest.
Pat the Cope Gallagher
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Alustuseks õnnitlen Alain Cadeci selle raporti koostamise puhul. Viimaste aastate kalahindade langus on otseselt ja oluliselt põhjustatud konkurentsist, mis tuleneb nii loodusliku kui ka kasvatatud kala impordist. Nende toodete tootjatele ei kehti selliseid valdkondi nagu säilitamist ja hügieenistandardeid puudutav nõudlik kord, mis kehtib ELi ettevõtjatele. Nad tulevad Euroopa turule hinnaga, mis ei ole Euroopa tootjate jaoks majanduslikult tasuv.
Seda küsimust tuleb ühise kalanduspoliitika reformi raames käsitleda ja ma tean, et volinik Damanaki teeb seda. Meil on tohutu sõltuvus imporditud toodetest, nagu volinikud märkisid, kuid kui ma näen, et minu enda koduriik impordib 181 miljoni euro eest 46 000 tonni aastas, tundub, et tarbijad teavad vähe, mis on imporditud kala ja loodusliku kala vahe.
Kui tahame seda probleemi lahendada, peame otsima impordi asendamise võimalusi, et vähendada seda näiteks kümne aasta jooksul 66 protsendilt 50 protsendini. Aga selleks peame tagama, et praegu seda sektorit lämmatavat bürokraatiat lihtsustataks ning et kõik peadirektoraadid ja ka kõik valitsusasutused ja eri liikmesriigid töötaksid üheskoos selle sektori parimates huvides.
Isabella Lövin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (SV) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Ma rõõmustan Alain Cadeci raporti üle, mis käsitleb kala importimist Euroopa Liitu. Euroopa enda püügimaht on vähenenud ärevusttekitava kiirusega - ainuüksi 1997. aastast saadik 26%. Enam kui 60% praegu Euroopas tarbitavast kalast on imporditud. See ei tohiks nii olla. Kui me majandaksime oma kalavarusid vähemalt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, võiks Euroopa püügimaht praegusega võrreldes kahekordistuda ning samal ajal oleksid meil olemas tugevad ja elujõulised kalavarud.
Seda eesmärki silmas pidades peame nüüd tagama, et me ei kannaks oma ülepüügiprobleeme üle teistele riikidele. Cadeci raportis mainitakse mitmeid olulisi vahendeid, mida EL saab kasutada. Esimene neist on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise määrus. Kogu kalal, mis ELi turule tuuakse, peavad olema kinnitatud dokumendid, milles on näidatud, kus, millal ja kelle poolt kala on püütud. See on esimene samm, aga see ei ole kaugeltki piisav. Suures osas maailmast on ebaseaduslik kalapüük probleem, millega võitlemiseks vaestel riikidel ressursid puuduvad. Riikides, kus lokkab korruptsioon, ei ole kalaeksportijal keeruline õigeid dokumente saada. Seetõttu peab EL kui maailma suurim kalaimportija võtma vastutuse ning andma käegakatsutavat tehnilist ja rahalist abi ja vahendeid, mida on vaja selleks, et lihtsustada nõuete täitmist ja kontrolli arenguriikides.
Teine vahend on ÜROs juba olemas. Meil on head rahvusvahelised lepingud, kuid me peame neid ka rakendama. 2006. aastal tegeles EL ÜROs muu hulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi rakenduslepingu küsimusega. Peame seda jätkama.
Marek Józef Gróbarczyk
Austatud juhataja! Tahaksin Alain Cadeci südamest tänada sellise julge raporti eest, mis on praegu üles ehitatava ühise kalanduspoliitika jaoks äärmiselt oluline. Juba raporti koostamise ajal võis täheldada paljusid ühise kalanduspoliitika valdkondi, mille puhul meie arvamus erineb oluliselt komisjoni omast, ning kahjuks käib see ka lõpliku raporti kohta. Kalurite meelest peaks sellel tähtsal raportil olema tohutu mõju tulevase ühise kalanduspoliitika ülesehitusele turukorralduse mõttes.
Proua Damanaki, te kordasite mitmel kohtumisel, et aruteludes individuaalselt ülekantavate kvootide teemal peaksime kritiseerimise asemel esitama ettepanekuid lahendusteks tulevase poliitika raames. Olen veendunud, et selles raportis sisalduvate ideede kasutamine on üks alternatiiv käsitusele, mida komisjon meile peale surub.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! Esmalt tänan ma raportööri tema raporti eest. 24. juulil 2008. aastal kiitis ELi kalandusnõukogu Euroopa kalalaevastikku mõjutavale majanduskriisile reageerides heaks ajutised ja konkreetsed meetmed laevastiku edendamiseks ja ümberkorraldamiseks. Just siis, kui paljud kalurid püüdsid neid meetmeid ära kasutada, tabasid neid üleilmse majanduslanguse tagajärjed. Minu kodumaa Põhja-Iirimaa kalurite poolt teistesse Euroopa osadesse müüdavate norra salehomaaride ehk langustiinide väärtus langes järsult. Samal ajal on imporditud karpe ja kala üha enam saada.
Euroopa vajab kala. Meil on kalaimporti vaja, kuid ma väidan, et mitte iga hinna eest. Ühest küljest tahavad kolleegid, et meie kalurid ei saaks mingeid toetusi. Kuid vastuolu tekib sellest, et samas kui me püüame neid toetusi ära jätta, lubab Euroopa poliitika importida reguleerimata kalandus- ja vesiviljelustooteid ning see õõnestab jätkusuutlikku ja majanduslikult elujõulist kalandussektorit, mille poole me püüdleme.
Euroopa ei saa kahte teed minna. Järjepidevus puudub ja selle olukorra lahendamiseks toetan ma Alain Cadeci raportit.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Austatud juhataja! See raport sündis vastusena ELi kalandussektori nurjumisele ja vähesele kaitstusele.
Lugupeetud volinik! See sektor ei palu protektsionismi, vaid praegu - arvestades, et kaubanduse peadirektoraadi vastutavad isikud on selle kaua aega tähelepanuta jätnud - seda, et ta ei langeks veelgi sügavamale.
Seetõttu toetame eriti seda Alain Cadeci raportis sisalduvat nõudmist, et läbirääkimiste pidamine kalanduspeatükkide üle antaks kaubanduse peadirektoraadilt üle merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadile, nagu on ka põllumajanduse puhul, sest meil on siin tegemist eriti tundlike toodetega, mille klassikaline näide on tuunikala.
Tuunikala puhul on meil skandaalne näide päritolureeglite loovutamisest tingimusi arvesse võtmata lepingutes Paapua Uus-Guinea ja Fidžiga, mis tuleb üksnes kasuks meie peamistele konkurentidele Taile ja Filipiinidele.
Lugupeetud volinik! Kas te teate, et lisaks sellele, et oma poliitikaga lämmatate kõnealuse ELi sektori, on Paapua Uus-Guinea jõudmas väga halva kvaliteediga töökohtade loomise ja säästva arenguta ajajärku? Kas te olete teadlik selles piirkonnas tegutsevate vabaühenduste aruannetest, mis käsitlevad laste tööd, ebasanitaarseid tingimusi, hügieeni puudumist tehastes, katastroofilist keskkonnamõju Madangi rannikule ja ebaseaduslikku kalapüüki? Kas teie vastutate selle vältimise eest?
Pat the Cope Gallagher
Austatud juhataja! Parlamendiliikmete tänane käitumine on häbiväärne. Seda ei juhtu üheski teises maailma parlamendis. Kui siin puudub igasugune austus kalanduskomisjoni esimehe ja kalanduse vastu üldiselt, siis teen ettepaneku, et lükkaksite istungi edasi, kuni inimestel tekib lugupidamine selle parlamendi vastu ja nad oma koosolekute pidamise siin lõpetavad.
(Aplaus)
Juhataja
Härra Gallagher, me peame jätkama. Palun kõigilt kolleegidelt vaikust, et saaksime töötada veel kümme minutit ja lõpetada arutelu selle tähtsa raporti ja töö üle.
Ulrike Rodust
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud proua Damanaki! Euroopa kalanduspoliitika ees seisavad tohutud ülesanded. Meie kalurid peavad toime tulema vähenevate varudega ja samal ajal rinda pistma maailmaturul valitseva konkurentsiga, mis pole alati õiglane. Meil on kiiresti vaja ellu viia põhjalikud reformid, et teha lõpp ülepüügile Euroopa vetes ja tagada Euroopa kalandussektori ellujäämine.
Nõustun volinik Damanakiga, et me ei tohiks tahta oma kaluritelt liiga palju, ühest küljest nõudes, et nad teeksid järske muudatusi, ja teisest küljest liberaliseerides kaubandust. Kui teha neid kaht asja korraga, paneb see meie kalurite õlgadele liiga suure koorma. Parim viis konkurentsivõimet suurendada on lasta kalavarudel taastuda. Teine viis võimaldada Euroopa kalandussektoril ellu jääda on parem turustamine. Teatud tingimustel on Euroopa tarbijad nõus Euroopa kala eest rohkem maksma, kui nad on selle päritolust teadlikumad.
Britta Reimers
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinikud! Avaldan Alain Cadecile tunnustust tema eduka ja tasakaalustatud raporti eest. Samuti tänan teda suurepärase koostöö eest.
Kalandus- ja vesiviljelustoodete Euroopa Liitu importimise reguleerimisega on seotud suured raskused. Oma 12 miljoni tonni suuruse mahuga ja 55 miljardi euro suuruse väärtusega on ELi kalandusturg maailma suurim. See turg kasvab kiiresti ja sõltub üha enam kolmandatest riikidest imporditud toodetest. Seega tuleb meil kontrollida, milliste tingimuste alusel kolmandatest riikidest pärit tooted on toodetud ja imporditud.
Me oleme nüüd esitanud täiskogu istungil kaks muudatusettepanekut. Need puudutavad meie vajadust tunnistada erilist majandusolukorda Euroopa äärealadel. Kuid meie arvates ei ole turu liberaliseerimine raskuste ainus põhjus. Ka massilisel kalatoodete sisseveol ELi turule, mida on nimetatud ebaausaks, ei ole otsest mõju...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Lugupeetud juhataja! Mul ei ole palju aega, mistõttu tahaksin üksnes rõhutada üht Alain Cadeci raporti teemat. Kala ei tohiks käsitleda samamoodi kui muid tööstustooteid, vaid see peaks kuuluma tundlike toodete suhtes kohaldatavate WTO kaubanduseeskirjade alla. ELi kaubanduspoliitikas pööratakse selle tundliku sektori eripärale ja ELi tootjate huvidele vähe tähelepanu. Seetõttu on hea mõte hinnata, kas oleks soovitav lõpetada mittepõllumajandustoodete turulepääsu reguleerivate eeskirjade kohaldamine kalandustoodete suhtes, et lihtsustada kalandustoodetega kauplemise vastavusse viimist toiduainete ja tundlike toodete kohta kehtivate nõuetega.
Catherine Trautmann
(FR) Austatud juhataja! Tahaksin tunnustada kolleeg Alain Cadeci tema suurepärase töö eest.
Täna hääletatav dokument tähendab teatud muutust selles, kuidas meie institutsioon näeb vabakaubanduse ideed. Protektsionismi kaldumata võib siin kaitstavat kurssi nimetada vähem naiivseks.
Me oleme kõik nõus, et Euroopa toodangust ei piisa, ja selle asemel et kohe impordist abi otsida, peame esmalt püüdma rohkem pingutada kalavarude kaitsmiseks ja uuendamiseks, sealhulgas vesiviljeluse kasutamise teel, et tagada Euroopa Liidus selle sektori jätkusuutlikkus ja selles olevad töökohad, samuti Euroopa kalanduse väiksem sõltuvus kolmandatest riikidest.
Mis puudutab importi, siis peame tagama, et Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turg ei kannataks ebaausa konkurentsi tõttu, mida põhjustavad leebemad sotsiaalsed ja tervisekaitsetingimused ning naeruväärselt väikesed tollimäärad. Seetõttu pooldan ma Euroopa märgist, mis tagab vastavuse meie standarditele - nii keskkonnaalastele kui ka sotsiaalsetele.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Euroopa Liit on praegu Euroopa suurim kalandus- ja vesiviljelustoodete turg, kuhu imporditakse ligikaudu 60% tarbitavast kalast. Ühenduse kalatoodang ei ole ega saa lähitulevikus olla piisav, et rahuldada nõudlust sedalaadi toodete järele, ja nende importimine on muutunud hädavajalikuks.
Sellega seoses on vaja hoolitseda kahe põhilise asja eest: esiteks luua tingimused selleks, et ELi tarbijatele oleksid kättesaadavad kvaliteetsed imporditud kalandus- ja vesiviljelustooted, ja teiseks luua ausa konkurentsi raamistik nii imporditud kui ka Euroopa kalandus- ja vesiviljelussektoris püütud ja valmistatud toodete jaoks.
Seega on vaja, et Euroopa Liitu imporditavad kalandus- ja vesiviljelustooted vastaksid samadele sotsiaalsetele, keskkonna-, tervisekaitse- ja kvaliteedistandarditele, nagu nõutakse ELi toodetelt. Ka ühise kalandus- ja vesiviljelustoodete turu reform on vajalik - eelkõige on vaja läbi vaadata mehhanismid, mida kasutatakse võitluseks sellise nähtusega nagu tollimaksude järkjärguline allasurumine ja importkaupade tihenev konkurents.
See Euroopa Parlamendi raport, mida Alain Cadec on imetlusväärselt eest vedanud, on õigeaegne ja seal kaalutakse mitmeid olulisi ettepanekuid kalandussektori ja sellega seotud sektorite, sealhulgas turustamise säästva arengu kohta.
Josefa Andrés Barea
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik Damanaki ja volinik De Gucht! Tänan teid, et viibite siin sellel arutelul väga tähtsa raporti üle, mis puudutab seda olulist korda.
Kalandus on tähtis teema, millega seoses tuleb rõhutada kaht põhiküsimust: seda, et me ei suuda end ise varustada, ja seda, et ebaausat konkurentsi esineb sageli. Seetõttu on vaja kalapüüki Euroopas kaitsta ja hoida ära ebaaus konkurents.
Tahaksin pöörduda kaubandusvoliniku poole: te ei saa jätkuvalt pidada kala mittetundlikuks tooteks, selle suhtes ei tohiks enam kohaldada mittepõllumajandustoodete turulepääsu reguleerivaid eeskirju, see ei saa olla lihtsalt tööstustoode, see peab olema tundlik toode ning selle suhtes tuleb kohaldada Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni eeskirju.
Me ei saa olla jätkusuutlikud, tagada liikide säilimist ega hakata turul tõeliselt tegutsema, kui me ei pea kala tundlikuks tooteks.
Robert Atkins
Lugupeetud juhataja! Ma võtan taas sõna sooviga öelda teie kaudu esimeeste konverentsile, et keegi peab oma tööd paremini korraldama. Meile öeldi algul, et hääletus toimub kell 12.00. Seda on iga viie minuti tagant viie minuti kaupa edasi lükatud. Inimestel on vaja lennukile jõuda. See on tülikas. See naeruvääristab Euroopa Parlamenti. Võtke end kokku!
(Aplaus)
Juhataja
Me ütlesime, et hääletus lükatakse edasi kella 12.15 või 12.20ni, nii et lubage meil volinike vastustega jätkata. Olen kindel, et saame hääletada kell 12.20.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mina ei saa küll end kokku võtta, aga ma saan rääkida lühidalt.
Tahan öelda, et me tegeleme kõigi muredega, mida parlamendiliikmed on maininud. Nagu me Karel De Guchtiga juba mainisime, püüame leida tasakaalu. Meil on vaja elujõulist kalandussektorit ja meil on mõned kohustused WTO ja teiste rahvusvaheliste organite ees. Tahan kõigile taas kinnitada: me anname endast parima, et meie ühise põllumajanduspoliitika reform tooks meie kaluritele helge tuleviku.
Alain Cadec
raportöör. - (FR) Lugupeetud juhataja! Ma leian, et meie kolleegide käitumine niisuguses parlamendis nagu see siin on täiesti lugupidamatu ja vastuvõetamatu. See, mida te siin teete, on häbiväärne. Te panete mind piinlikkust tundma. Ainus, mille pärast teie muretsete, on hääletamine ja kojuminek. Me töötame tähtsa raporti kallal, nii et olge vähemalt viisakad ja kuulake inimesi või lahkuge istungisaalist.
Kallid kolleegid! Oma väikesest pahameelepuhangust hoolimata ei kahtle ma, et mõne minuti pärast hääletab enamik teist selle raporti poolt, ning kuna mul on võimalus, siis pean tänama kolleege kalanduskomisjonist, eriti selle esimeest Carmen Fraga Estévezi, kes nõustus kõnealuse teema üles võtma ja usaldas raporti mulle.
Samuti tahaksin tänada variraportööre Luis Manuel Capoulas Santost, Britta Reimersit, Marek Józef Gróbarczyki ja Isabella Lövinit osaluse eest kõigis aruteludes ja muudatusettepanekute tegemises.
Tahan tänada kõiki, kes raporti koostamisel kaasa aitasid, ja selle valdkonna esindajaid, kes võimaldasid mul mu uurimistöö läbi viia - eriti kaubanduse peadirektoraadi ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnikke. Ma pean silmas Zoltan Somoguyd ja Miriam Garcia Ferreri kaubanduse peadirektoraadist ning Pierre Amilhati, Christian Rambeaud ja Juan Rancot merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadist. Tänan teid, proua Damanaki, et te siin olite, ja ka teid, härra De Gucht, kuigi ma pole täiesti rahul teie vastustega - mis polnud tegelikult vastused, sest need eelnesid minu sõnavõtule.
Igatahes tänan veel Mauro Belardinellit meie fraktsioonist, Ollivier Gimenezi, oma assistente Emilie Herrbachi ja Vincent Guerre'i ning mainin eriliselt ära Philippe Musquari, kes aitas mind raporti ja selle kontseptsiooniga väga palju.
Lõpetuseks tänan teid ette teie häälte eest.
Juhataja
Selgituseks ütlen, et Karel De Gucht ei vastanud siin saalis valitseva lärmi tõttu, ja seetõttu palun mõlemalt meie volinikult lärmi pärast vabandust.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kohe.
