2009. eelarveaasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekt (kõik jaod) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on eelarvekomisjoni nimel Jutta Haugi ja Janusz Lewandowski koostatud raport Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti kohta (kõik jaod) (16257/2008 - C6 0457/2008 -.
Jutta Haug
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Tundub, et nõukogu eesistujat ei ole veel siin. Igal juhul on Euroopa Liidu eelarve teine lugemine homse istungi päevakorras. Tõenäoliselt ei võta hääletamine palju aega. Selle eest, et vaid mõned asjad tuleb veel hääletusele panna ja et veelgi vähem on neid, mille üle vaieldakse, võlgneme tänu konstruktiivsele koostööle, mida tegid kõik asjaomased parlamendiliikmed nii erialakomisjonides kui ka eelarvekomisjonis. Ma tahaksin neid selle eest siiralt tänada. Rahuloluks on seda enam põhjust, sest ma tean, et seda ei saa pidada enesestmõistetavaks. See kehtib ka eeltöö kohta, mida tegid kogu eelarvekomisjoni meeskond, fraktsioonide kaastöötajad ja assistendid. Tänan teid kõiki!
Ma tahaksin koostöövalmiduse eest tänada ka komisjoni. Kuigi kõik asjaosalised ei olnud ehk alati rahul sellega, kuidas komisjon meiega suhtles, oli komisjon siiski alati abivalmis ja suhtles minuga eri tasanditel, mida ei saa öelda nõukogu eesistujariigi kohta. Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa ei ole siiani minu kui pearaportööriga mitte ühtki korda rääkinud. Mitte ühtki korda! Ma ei ole saanud veel vastust isegi kirjale, mille ma kirjutasin enne 13. novembril toimunud kolmepoolseid kõnelusi. See on väga veider, väga üllatav.
Sugugi veider ega üllatav polnud aga see, kuidas nõukogu meeskond käitus lepituskohtumisel. Nõukogu käitumine ja suhtumine oli selline, millega me oleme jõudnud juba harjuda. Esiteks: ei mingit ülevaatamist - kui tahes väiksel määral ega mis tahes tingimustel. Teiseks: makseid tuleb vähendada igal juhul, isegi kui maksete ja kulukohustuste vahel on tohutu kuristik. Kolmandaks: jooksva eelarveaasta kasutamata assigneeringud tuleks eelistatavalt kohe üle anda. Igal juhul suunatakse ligikaudu 4,9 miljardit eurot liikmesriikide rahandusministrite rahakassadesse tagasi. Meil siin Euroopa Parlamendis on hea meel, et meil õnnestus veenda komisjoni andma lubadust maaelu arendamiseks 700 miljoni euro edasikandmise kohta. Me leiame ka, et siduvad ühisdeklaratsioonid menetluse lihtsustamise ja struktuurifondide programmide rakendamise kiirendamise kohta ning samuti lubadus, et vajaduse korral tehakse viivitamata ettepanek makseteks suuremas summas vahendite kasutamise kohta, aitavad kaasa eelseisva eelarveaasta ülesannete täitmisele.
Need ülesanded ei ole just tühised. Finantskriisi mõju ja selle tagajärgi reaalmajandusele tuntakse kõikides liikmesriikides. Seetõttu on Euroopa Parlament kahtlemata valmis vabastama vahendeid töökohtade loomiseks või säilitamiseks ja majandusele hoo sisse andmiseks - lisaks neile mitmesugustele vahenditele, mis on juba Euroopa Liidu käsutuses. Me oleme valmis tegema kõik vajaliku võimalikult kiiresti. Me ei tee seda muidugi valimatult, aga kui on selge, milliste projektide jaoks raha tuleb anda ja kui vajalikud need projektid on, ei jäeta kedagi ukse taha.
Euroopa Parlament on valmis üle vaatama ka keskpika tähtajaga finantsplaneeringu. Kõigepealt vajab aga nõukogu ühist seisukohta.
Me küll hääletame homme teisel lugemisel, kuid mul on ebamäärane tunne, et me hääletamine üksnes eelarveraamistikku. Aasta jooksul hakatakse meilt vähehaaval täiendusi nõudma.
Janusz Lewandowski
raportöör. - (PL) Austatud juhataja! Euroopa institutsioonide eelarve teine lugemine on põhimõtteliselt esimese lugemise kordus ja minu ülesanne on teile selgitada, miks see nii on.
Mis puudutab nõukogu, siis me peame kinni meievahelisest aumeeste kokkuleppest ja mõistame nõukogu reservatsioone seoses 2009. aasta eelarveliste kulutustega, tunnistades samas lisavahendite vajadust seoses analüüsirühmaga. Teiste institutsioonide puhul väärib märkimist, et kontrollikoda vajab lisavahendeid seoses ettemaksetega oma uue peahoone eest (lõppanalüüsis ilmnes, et selline rahastamismeetod on Euroopa maksumaksjate jaoks soodsam) ja Euroopa Kohus vajab vahendeid oma uue kiirmenetlusega seoses täiendava personali töölevõtmiseks.
Mis puudutab Euroopa Parlamenti, siis meie viisime sel aastal ellu katseprojekti. Katseprojekt on andnud julgustavaid tulemusi tänu Euroopa Parlamendi haldusteenistuste suurepärasele koostööle, mille eest tuleb tänada ka peasekretäri härra Rømerit. See katseprojekt ei olnud tähtsusetu, sest järgmine aasta on Euroopa Parlamendi jaoks eriline, arvestades eelseisvaid valimisi, valimiskampaania rahastamise vajadust ning täiesti uusi eeskirju, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi liikmete staatust ja suuremat läbipaistvust seoses pensionifondiga, aga ka assistentide töölevõtmist ja neile palga maksmist puudutavaid uusi eeskirju. Parlamendiliikmete ja nende assistentide küsimuse lahendamine on valimisteaastaks hea uudis.
Muidugi suurendab see Euroopa Parlamendi eelarve kulude poolt. Sellele vaatamata oleme teinud jõupingutusi ning saavutanud eesmärgi, mille poole me olime mitu aastat püüelnud, nimelt taganud, et Euroopa Parlamendi erivajadustele vaatamata ei ületa meie eelarve 20% Euroopa Liidu halduskuludest. Üldiselt tundub, et tänu koordinaatorite ja Euroopa Parlamendi sekretariaadi heale koostööle võtab neljapäevane hääletus vähe aega. Eriti tahaksin ma siinkohal mainida Marianna Parit ja Richard Westerit. Need inimesed väärivad tunnustust.
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma tahaksin rõhutada, et läbirääkimised 2009. aasta eelarve üle on olnud väga konkreetsed, väga olulised ja keerulisemad kui kunagi varem. Selles eelarves pööratakse põhitähelepanu majanduskasvule ja tööhõivele. Sel aastal keskenduti eelarve ettevalmistamisel ka arengumaade jaoks mõeldud toiduainete rahastamisvahendile. Üheskoos suutsime jõuda tasakaalustatud kokkuleppele eraldada selleks üks miljard eurot.
Kuid eelarve koostamisest ei piisa. Me peame seda korralikult ja õigeaegselt täitma. Et ühtekuuluvus on majanduskasvu ergutamisel üks põhitegureid, on Euroopa Parlament rõhutanud eelarve tõhusa täitmise tähtsust ning paremaks muutmise ja lihtsustamise vajadust. Me nõustusime sellega läbirääkimistel. Komisjon jagab seda eesmärki ning esitas 26. novembril ettepanekud struktuurifondide rakendamise kiirendamiseks ja haldamise lihtsustamiseks.
Möödunud nädalal toetas Euroopa Ülemkogu täielikult seda arusaama ja ma loodan, et me jõuame asjakohaste õigusaktide vajalikes muudatustes hõlpsalt kokkuleppele.
Mis puudutab lähitulevikku, siis me kõik peame mõistma, et meie ees on peagi uued probleemid, mis Euroopa finants- ja majanduskriisiga seoses lahendada tuleb. Komisjoni esitatud Euroopa majanduse taastamise kava sisaldab elemente, mis mõjutavad ühenduse järgmise aasta eelarvet. Eelmisel nädalal toetas Euroopa Ülemkogu seda taastamiskava. Seetõttu on komisjon esitanud ettepaneku muuta mitmeaastast finantsraamistikku vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele.
See peab lähikuudel saama nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu heakskiidu ning ma loodan - nagu alati - koostööle, eriti Euroopa Parlamendi poolt.
Lõpetuseks tahaksin meelde tuletada, et 2009. aasta eelarve üle peetud läbirääkimistel pidid kõik osapooled olema valmis kompromissideks. Läbirääkimised näitasid ka seda, et parimaid tulemusi on võimalik saavutada siis, kui institutsioonid teevad omavahel siiralt koostööd. See ei oleks olnud võimalik Euroopa Parlamendi konstruktiivse ja vastutustundliku käitumiseta kogu läbirääkimiste protsessi vältel. Samuti tahan ma rõhutada eesistujariigi olulist rolli liikmesriikide seisukoha kujundamisel.
Kõige lõpuks lubage mul tänada Euroopa Parlamendi läbirääkimismeeskonda ning eelkõige selle esimeest härra Borgi, 2009. aasta eelarve raportööre - proua Haugi tema uuendusliku lähenemise eest sel aastal ja härra Lewandowskit -, aga ka eelarvekomisjoni kõiki poliitilisi koordinaatoreid, kes komisjoni ja Euroopa Parlamenti palju abistasid.
Loodetavasti on homse hääletuse tulemus positiivne ja ma soovin, et uus aasta oleks teile kõigile oodatust parem.
László Surján
Me kuulsime raskustest, mis tuli ületada. Minu arvates saime Jutta Haugi juhtimisel nende raskuste ületamisega üsna edukalt hakkama. Ta väärib meie tänu oma töö eest ja selle eest, et kõik fraktsioonid võisid tunda end osalistena selle eelarve koostamisel.
Eelarve - see on arvudes väljendatud poliitika. Millist sõnumit näeb Euroopa Rahvapartei selles eelarves? Meie arvates tuleb meil anda Euroopa kodanikele rohkem turvatunnet ning Euroopa Liit on valmis ja võimeline seda tegema. Umbes üks kolmandik eelarvest on pühendatud elementidele, mis seda turvatunnet suurendavad. Euroopa Rahvapartei ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni tehtud muudatustega suurendati eelarvet umbes ühe miljardi euro võrra, tõstes nii selle profiili; ma pean silmas raha eraldamist väikeettevõtete toetamiseks, töökohtade säilitamiseks ja võimalusel uute loomiseks, vähemarenenud piirkondade arendamiseks, energiavarustuse kindluse tagamiseks ja selliste projektide kavandamiseks nagu Nabucco. Kuid ka toiduainetega kindlustamine on väga oluline, eriti tänapäeval, rääkimata Schengeni ala piiride kaitsest ja ebaseadusliku sisserände tõkestamisest.
Ükskõik kui hea see eelarve ka poleks, on see muidugi täiuslikkusest kaugel. Osaliselt on eelarve puudustes süüdi liikmesriigid. On vastuvõetamatu, et liikmesriigid ei kasuta Euroopa Liidu poolt neile eraldatud vahendeid ja et miljardid eurod jäävad Euroopa Liidu kassasse. Mõned liikmesriigid loovad kunstlikke takistusi, muutes osalemise projektikonkurssidel veelgi keerulisemaks, kui me ise seda teeme. Komisjoni jõupingutused nende protsesside lihtsustamiseks on kiiduväärsed, kuid me ei tohi lubada liikmesriikidel teha takistusi või muudatusi, mis on nende püüdlustega vastuolus.
Kuid süü ei lasu üksnes liikmesriikidel. Euroopa Liit ei suuda kiiresti reageerida muutuva maailma katsumustele. Muidugi, me lahendasime toiduabi probleemi, kuid üksnes väga tuliste vaidluste tulemusena! Nüüd, kui meil tuleks liikuda edasi, on meil raskusi ka majanduskriisiga seotud küsimuste lahendamisel. Ma arvan, et lähemal ajal - järgmisel aastal - tuleb meil olemasolevaid raamistikke märkimisväärselt lihtsustada, tagades seeläbi ka suurema paindlikkuse. Tänan teid tähelepanu eest ja loodan, et me võtame vastu hea eelarve.
Catherine Guy-Quint
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Palun lubage mul osutada sellele, et nõukogu ei ole siin esindatud, ja eesistujariigi Prantsusmaa uudsele suhtumisele, mis ilmneb tema esindaja puudumises. See on esmakordne. Jutta, te arvasite, et eesistujariik Prantsusmaa ei tahtnud teiega kohtuda lugupidamatuse tõttu teie vastu. Mina aga arvan, et see puudumine näitab lihtsalt eesistujariigi või siis igal juhul tema ministrite ükskõikset suhtumist Euroopa Liidu eelarvesse.
Ma ei hakka kordama meie raportööride ettepanekuid, vaid peatuksin üksnes mõnel mõttel. Ma kordan sel aastal taas kord, et eelarve on ebapiisav ja mitmeaastane finantsraamistik on sobimatu. Puuduvad vahendid majanduse taastamise poliitika elluviimiseks, teadusuuringuteks, elukestvaks õppeks, võrgustikeks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja mikroettevõtete abistamiseks. Territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikat ja eelkõige ühtekuuluvusfondi on keeruline rakendada ning seetõttu jäävad maksete assigneeringud miljardite eurode ulatuses kasutamata. Liiga palju raha nähakse ette turuga seotud põllumajanduse toetamiseks ning uusi kulukohustusi keelavate õiguslike aluste tõttu jäävad varud kasutamata. Probleeme on maaelu arengu ja keskkonna jaoks eraldatud summade kasutamisega. Raha jagatakse julgeoleku- ja õiguspoliitikale, seda ei jätku nõukogu avalike kohustuste täitmiseks ning kodakondsus- ja teavituspoliitika on praktiliselt pankrotis ega võimalda tegelikku suhtlust Euroopa kodanikega.
Mis puudutab tegelikkuse eiramist, siis välistegevusega seoses antud lubadused on viimane piisk karikasse. Vajadused üha kuhjuvad, konfliktid ja vaesus levivad kogu maailmas - Somaalia, Dārfūr, Aasia, taifuunid, tsüklonid, nälg, sõda Palestiinas, Kosovo, nüüd Gruusia -, kuid eraldatavad vahendid ei muutu. Igal aastal muutub võimatu missioon veelgi võimatumaks.
Ainukeseks lootusekiireks on miljardi euro suuruse fondi loomine, mis on hädavajalik selleks, et üritada taaselustada enese elatamiseks viljeletavat põllumajandust kõige vaesemates riikides. Finantsperspektiivi usaldades lootsime, et me suudame jätkuvalt rakendada traditsioonilist poliitikat ja leida olemasolevatest varudest piisavalt raha, et vastata muutuvatele erakorralistele vajadustele, millele nüüd tuleb lisada ka võitlus kliimamuutuse vastu. Seejuures jääb tähelepanuta asjaolu, et eelarves lepitakse kokku nõukoguga ja et nõukogu - või pigem 27 liikmesriigi valitsused peavad lisaks oma traditsioonilistele probleemidele tegelema finantskriisiga, mis ähvardab Euroopa majandust, ent mida tajutakse 27 riigi eelarvekriisina.
See sunnib meid võtma vastu eelarve, mis ei vasta parlamendiliikmete ootustele; eelarve, kus lõhe kulukohustuste ja maksete vahel paneb üha enam mõtlema, kas eelarvemenetluses käitutakse ausalt. Soovides anda võimalikult väikest panust Euroopa Liidu tuludesse, asuvad liikmesriigid lihtsatele ja ebakonstruktiivsetele seisukohtadele. Esiteks hoiavad nad maksed miinimumtasemel, mistõttu maksete assigneeringud moodustavad alla 0,9% SKTst, kusjuures lubadusi kohustuste kohta ei kontrollita kunagi. Nad ei soodusta Euroopa poliitika rakendamist oma riigis, et vältida kaasrahastamist ja võimaldada kasutamata assigneeringutel riiki tagasi voolata.
Tuleb möönda, et Euroopa Liidu tavapärast poliitikat viiakse jätkuvalt ellu nii, nagu võis eeldada. Komisjon võtab uuenduslikke meetmeid, mida sageli edendatakse meie katseprojektide abil, ja ettevalmistavaid meetmeid. Kuid Euroopa Liidu eelarvet iseloomustab see, et selles lubatakse palju, ent ei nähta ette piisavate vahendite investeerimist rakendamismenetlustesse, millega kaasneb kõikide liikmesriikide valmisolek.
Sel aastal on meie ees taas kaks uut kiireloomulist ülesannet. Esimene on võitlus kliimamuutuse vastu. Nõukogu selleteemalised järeldused on tagasihoidlikud, kuid vähemalt on mingid järeldused tehtud; investeeringud tuleb teha sel aastal ja neid suurendada 2010. aastal. Teine ülesanne on majanduse elavdamine 200 miljardi euroga, millest on teada antud. Sellest summast ainult viis miljardit eurot vajatakse uuteks investeeringuteks. Seega tuleks finantsperspektiivi teatud määral muuta.
Eile ütles eesistuja esindaja meile, et muutmise vajadust on tunnistatud, kuid nõukogu ütleb, et see algatus on blokeeritud. Milline on siis tegelik olukord? Meie, Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon, oleme valmis.
Lõpetuseks tahan öelda, et me ei saa jätkata praegust kurssi, sest poliitiline Euroopa on meie silme all lagunemas. On aeg vaadata finantsperspektiiv üle, et taastada tasakaal Euroopa tulude ja kulude vahel, võtta teatud muutumatutelt poliitikavaldkondadelt pühaduse oreool ja rahastada dünaamilist poliitikat, et tõhusalt rahuldada inimeste tegelikke vajadusi kogu maailmas.
Lõpetuseks tahaksin ma komisjonile edu soovida. Teie ülesanne on rakendada seda eelarvet korrektselt, raiskamata asjata ainsatki eurot. Teie ülesanne on ka veenda skeptilisi riike lisaväärtuses, mida annab Euroopa Liit nii poliitilises mõttes kui ka eelarvega seoses.
(Aplaus)
Anne E. Jensen
Austatud juhataja, ma tahaksin kõigepealt tänada kaht raportööri, proua Haugi ja härra Lewandowskit, nende väga pädeva ja professionaalse töö eest selle eelarvega. Samuti tahaksin tänada meie esimeest Böget ja volinik Grybauskaitėt, kes on olnud väga osavad lahenduste leidmisel. See eelarve on kahtlemata äärmiselt jäik. Eelarveraamistik on jäik - me ei saa lihtsalt tõsta kasutamata raha põllumajanduse eelarveridadelt eelarve teistesse osadesse, ja viimasel ajal on komisjon seda jäikust korrapäraselt vaidlustanud. Me peaksime komisjonile selle eest tänulikud olema. Minu arvates on hea, kui proovitakse uusi viise. Ma tahaksin öelda, et Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon toetab täielikult seda eelarvet ja on rahul sellega, et toiduainete rahastamisvahendiks ehk arengumaades suuremal hulgal toidu tagamiseks leiti miljard eurot. Meil on hea meel, et õnnestus leida lahendus, millega ei kaasne suuri kärpeid teistes programmides: vahendeid eraldatakse paindlikkusinstrumendi kaudu ja hädaabireservist.
Mul on hea meel ka voliniku kinnituste üle, et komisjon kavatseb uurida struktuurifondide programme ja et neid on võimalik lihtsustada. Meil tuleb järgmise paari aasta jooksul lahendada ajaloolise tähtsusega ülesanne: tagada uutes liikmesriikides vajalik areng. Minu arvates on see kindlasti Euroopa Liidu eelarve kõige olulisem aspekt.
Me oleme sageli kurtnud selle üle, et eelarves puuduvad energeetikaga seotud algatused. Viimasel hetkel, kui finantskriis oli alanud, saabus memorandum, milles märgiti, et ka Euroopa Liidu eelarvet on kavas kasutada majanduskasvu stimuleerimiseks. Me oleme teinud ettepaneku kasutada viis miljardit eurot mitmesugusteks algatusteks energeetikasektoris ja ma tahan oma fraktsiooni nimel öelda, et me oleme valmis selles küsimuses lahendust leidma - me oleme valmis leidma rahalisi vahendeid ja ka kiiresti töötama. Kuid kui me vaatame, kuidas üksikud programmid on üles ehitatud - rohkem raha üleeuroopalistele energiavõrkudele, rohkem raha uurimisprogrammidele ja rohkem raha konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile, teisisõnu programmidele, mida me hästi teame -, siis peaksime võtma aega tagamaks seda, et me teeme seda mõistlikult ja ratsionaalselt. Siiski ootan ma neis küsimustes konstruktiivset koostööd ja tahaksin tänada komisjoni selle algatuse eest. On ehk pisut kahetsusväärne, et see tuli nii hilja, kuid me oleme igati valmis nende küsimustega konstruktiivselt töötama.
Helga Trüpel
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! 2009. aasta eelarve ei ole midagi vähemat ega midagi enamat kui kompromiss. Selles ei ole ka mingit üllatust, nagu me äsja kuulsime. Finantsperspektiiv ei võimalda teha suuri muudatusi. Euroopa Liidu eelarve struktuur on praegu liiga jäik ja paindumatu.
Siiski edastab 2009. aasta eelarve mõned olulised sõnumid. Näiteks õnnestus meil leida täiendavalt üks miljard eurot toiduabiks, s.t vaesematest vaesemate jaoks ja loodetavasti kõige vaesemate riikide jätkusuutliku põllumajanduspoliitika jaoks. Me kulutame veidi rohkem ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis on majandusliku arengu seisukohalt väga tähtis, ning veidi rohkem ka kliimamuutuse vastu võitlemiseks.
Kuid meil on siiski vaja uusi prioriteete. Me peame Euroopa Liidu eelarve läbi vaatama ja ma tahaksin oma sõnavõtuga pöörduda eelkõige liikmesriikide, sealhulgas minu kodumaa Saksamaa valitsuse poole. Me peame kriisile reageerima lühiajalises plaanis, kuid loomulikult ka keskpikas ja pikas perspektiivis. Kahtlemata ei saa Euroopa Liidu eelarve asendada riigieelarveid ega riikide poliitika kujundamist, kuid need, kes kriisidega ei kohane, on määratud ebaõnnestumisele.
Hiljuti nägin ma televiisorist pressikonverentsi, kus General Motorsi juht pöördus USA kongressi poole täiendavate laenude saamiseks. Ta väitis: "Meil on vaja ehitada keskkonnasäästlikke autosid ja me peame investeerima rohelisse tehnoloogiasse.” Tal oli õigus. Kahjuks jõudis see teadmine General Motorsi juhini liiga hilja ja Ameerika müümata autode varud aina kuhjuvad. Meie majandus tuleb tõepoolest ümber korraldada. Euroopa peab valmistama uusi, keskkonnasäästlikke, kõrgtehnoloogilisi ja ökoloogilisi tooteid, kui me tahame lähiaastatel nii sise- kui ka maailmaturul majanduslikku edu saavutada.
Me peame heitkoguseid märkimisväärselt vähendama. Me peame vähendama oma sõltuvust naftast. Me peame rohkem investeerima taastuvatesse energiaallikatesse ja palju rohkem teadusuuringutesse. Nii loome võimalused uute toodete ja seega ka uute töökohtade jaoks. Me peame kindlasti muutma oma põllumajanduspoliitikat: see peab olema seotud ökoloogilise energiatootmisega. Ka see annab Euroopa põllumajandustootjatele uue võimaluse.
Samuti tuleb meil eraldada rohkem vahendeid arenguabiks, millest õigesti aru saadakse, s.t mida ei anta mitte heategevuse korras, vaid seetõttu, et on arukas ja strateegiliselt õige tagada õiglane kaubandus kogu maailmas ning tõepoolest kasutada strateegilist lähenemist rikaste ja vaeste vahelise lõhe vähendamiseks kogu maailmas. Meil tuleb lõpuks aru saada, et me peame majanduskasvu ühendama keskkonnakaitsega ja kliimamuutuse vastu võitlemisega. Me vajame uut mudelit majanduskasvu käsitamiseks ning see ei puuduta mitte üksnes Euroopat, vaid ka tärkava majandusega riike, nagu India ja Hiina, ning muidugi ka Ameerika Ühendriike.
Me loodame väga, et uus Obama administratsioon toob muutuse Ameerika arusaamadesse ja et Ameerika Ühendriigid mõtlevad Kyoto protokolli järglase osas ümber. Kuid kõik see peab kajastuma ka Euroopa eelarves ja see ongi põhjus, miks uued prioriteedid on vajalikud. Me peame leidma vastuse küsimusele, kust saada raha. Minu fraktsioon, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon, on seisukohal, et meil on vaja rohkem keskkonnamakse. Süsinikdioksiidi tarbimine tuleb maksustada ja lõpuks tuleb kehtestada ka petroolimaksud. See peaks andma suure panuse Euroopa Liidu eelarvesse.
Kõik, mida me komisjonilt praegu - s.t iga paari kuu tagant - kuuleme, viitab sellele, et Euroopa Liidu eelarve tuleb sisemisest loogikast lähtuvalt läbi vaadata, näitamaks üldsusele, et me oleme tõepoolest aru saanud, et me tahame asju muuta, et me vajame uusi prioriteete, et me tahame kulutada rohkem raha teadus- ja arendustegevusele ning et me vajame uusi käivitustehnoloogiaid.
Loomulikult tuleb meil selles valdkonnas korraldada ka rohkem teadusuuringuid. Sellest ei ole pääsu. Nagu me oleme juba rääkinud, kuulub teravili lauale ja mitte kütusepaaki - ka selle peab Euroopa Liit selgeks tegema. Majanduskriisi ajal tuleb meil rohkem raha suunata haridusse: üliõpilaste liikuvuse ja ülikoolide vahetusprogrammi Erasmus Mundus ning elukestvasse õppesse. Ainult nii saame anda Euroopa noortele uusi võimalusi tulevastel tööturgudel ja ka nende isiklikus elus.
Me peame rohkem investeerima kultuurilisse mitmekesisusse. See on Euroopa Liidu rikkus ja kodanikud tänavad meid selle eest, kui nad näevad, et Euroopa vahendid jõuavad tõepoolest nende kodukohta. Kui me tahame käituda vastutustundlikult, siis peame tegema rohkem ennetava välispoliitika vallas, selle asemel, et reageerida alles siis, kui on juba liiga hilja. Ka see kuulub meie poliitiliste kohustuste hulka. Oluline on tegutseda õigel ajal. Seetõttu vajame rohkem ressursse stabiliseerimisvahendi jaoks.
Arvestades eelseisvaid valimisi, mis toimuvad juunis, peame näitama Euroopa kodanikele, et me oleme asjadest aru saanud, et meil on julgust ning et me oleme valmis muutma Euroopa poliitikat, näidates Euroopa Liidu eelarve suhtes üles ka vajalikku mõõdutunnet. Ma loodan ja usun, et kodanikud hindavad seda valimistel.
Wiesław Stefan Kuc
Austatud juhataja! Mul on hea meel, et eelarvet on veel vaja muuta vaid vähesel määral. Raske on hinnata, kellel on õigus, ja me saame tõe teada alles 2009. aasta lõpuks. Õnneks on meil pärast eelarve kinnitamist võimalik teha kohe aasta algul muudatusi, nagu me teeme igal aastal.
Eile ütles nõukogu eesistuja, Prantsusmaa president Sarkozy, et olulistes küsimustes on vähem vaidlusi kui väiksema tähtsusega küsimustes. See võib tähendada sedasama, mida ütles volinik Grybauskaitė, nimelt et tulevikus tuleks meil koostada hoopis teistsugune eelarve: mitte ainult muuta eelarve rubriike, vaid tagada, et eelarve rubriigid oleksid omavahel paremini seostatud.
Praegune killustatud eelarve, mis sisaldab palju rubriike, ei ole kuigi kergesti loetav. Selle koostamine võtab kaua aega ja see toob endaga kaasa palju vaidlusi. Tegelikult on see eelarve ajakohane vaid mõne päeva, kui mitte lausa mõne tunni vältel. Nii juhtus 2008. aasta eelarvega, milles tehti parandusi juba eelarvekomisjoni esimesel kohtumisel. Oleks soovitav võtta kasutusele laiemad rubriigid ja määratleda, millisel eesmärgil vahendeid võiks kasutada. See muudaks eelarve täitmise tunduvalt paindlikumaks ning annaks komisjonile ja Euroopa Parlamendile paremad võimalused jälgida, kuidas vahendeid on eelarve kogu kehtivusaja vältel kulutatud, ja reageerida operatiivselt igasugustele vajadustele, mis võivad esile kerkida.
Nõukogu poolt rahastamise hiljutine suurendamine 2008. aastal, s.t eelarvest eraldatavate vahendite suurendamine järgnevateks aastateks 200-250 miljardi euro võrra, näitab, et eelseisva aasta eelarve üksikasjade üle kogu aasta vältel peetavatel vaidlustel ei ole mingit mõtet.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Järgmise aasta eelarveprojekti maksete assigneeringute kogusumma on väiksem kui kunagi varem. Kui jätkatakse sama maksepoliitikat nagu viimastel aastatel, on makseteks piisavalt raha. Komisjon ei rakenda eelarvet täies ulatuses.
Eile otsustas Euroopa Parlament maksta liikmesriikidele tagasi peaaegu viis miljardit neist kuuest miljardist eurost, mida sel aastal makseteks ei kasutatud, ehkki eelarves oli selle raha kasutamine ette nähtud. Üks miljard lisati järgmise aasta eelarvesse toiduabiks. Pärast seda, kui komisjon oli selle ettepanekuga välja tulnud, langesid toiduainete hinnad poole võrra ning Euroopa Liit peab varsti sekkuma, et omaenda tootmist toetada. Maailmas on miljon nälgivat inimest ja abi on muidugi vajalik, kuid komisjoni ettepanekut toetavad argumendid on kuue kuu jooksul iganenud.
Eelarve koostamisega seoses asus komisjon eelmisel nädalal ellu viima suhtekorraldus- ja propagandategevust, et tutvustada oma kava liikmesriikide majanduse taastamiseks. See on eelarveakrobaatika ja vigurdamine. Euroopa Liidu viie miljardi euro suurune toetus tähendab seda, et raha liigutati ühest eelarveartiklist teise ilma, et liikmesriigid annaksid Euroopa Liidu käsutusse uusi vahendeid. Need ei ole tõelised taastamismeetmed, mis aitaksid korvata üleilmastumisest tingitud kahju. Meil on vaja jõulisi meetmeid, mis raviksid meid terveks hullurahatõvest, kuid Euroopa Liit lihtsalt ei võta neid meetmeid. Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu ei ole valmis selliste meetmete kohta otsust tegema.
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Austatud juhataja! Nagu tavaliselt, on meil siin dokument, mis on eeskujulik näide eelarve koostajate parlamentaarsest käsitööst. Samal ajal oleme absurdses olukorras: me teeme midagi, mida me ei peaks tegema. Me arutame praegu, kuidas me peaksime rohkem raha kulutama. Euroopa Parlament ei esinda maksumaksjaid, ei ürita kulutamist piirata, vaid muretseb hoopis selle pärast, et raha ei kulutata piisavalt. Vähe sellest, et üle kahe kolmandiku rahast kulutatakse asjadele, millega meie parlamendina ei peakski tegelema, kasutatakse seda raha ka täiesti valedel eesmärkidel. Raha läheb endiselt põllumajandus-, maaelu arengu ja regionaalpoliitikale, s.t kõikidele neile valdkondadele, mis on liikmesriikide endi vastutusel ja mille eest peaksid liikmesriigid ise maksma.
Palju - ja täiesti õigustatult - on räägitud sellest, et 2009. aasta on Euroopa, Ameerika Ühendriikide ja tegelikult kogu maailma jaoks kriisiaasta. Niisiis me küsime endalt, mida me peaksime ette võtma. Siin. Minu vastus sellele on, et siin ei saa me selle suhtes midagi ette võtta. Euroopa Liidu liikmesriigid kasutavad ehk 40-45% oma rahast riiklikeks kulutusteks. Üks protsent tuleb siia ja seda kasutatakse valede asjade jaoks. Selle lähenemisega me marginaliseerime end. Tänan teid väga.
Sergej Kozlík
- (SK) Ma tahaksin väljendada oma tunnustust Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet puudutavale resolutsioonile, mille esitasid eelarvekomisjon ja selle raportöör Jutta Haug. Resolutsiooni tekst toob Euroopa Liidu järgmise aasta eelarvega seotud riskid põhjalikult ja igakülgselt välja.
Minu arvates seisneb peamine küsimus, mis on endiselt lahtine, selles, kuidas katta eelarveliste vahenditega Euroopa Liidu kava finantskriisi tagajärgedega toime tulemiseks. Kriisi ulatus ja suund ei ole veel täiesti selged. Kõige olulisemad algatused on seotud jätkusuutliku arenguga, tööhõive suurenemisega ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisega, samuti piirkondadevahelise ühtekuuluvuse toetamisega, mis on üks tähtsamaid Euroopa majanduskasvu stimuleerivaid tegureid.
2009. aastal kasutatakse struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide raha eeldatavasti kiiremini, eriti uutes liikmesriikides. Seepärast on asjakohane rõhutada eelarvepädevate institutsioonide kohustust tagada õigel ajal täiendavad maksed. Nende maksete üks võimalik allikas võiks olla 7,7 miljardi euro suurune reserv, arvestades mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära. Sellega seoses on hädavajalik võtta meetmeid, et lihtsustada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide mehhanisme ja seeläbi suurendada võimalusi nende kasutamiseks Euroopa Liidu liikmesriikides.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Ma tahaksin eriti tänada eesistujariigi Prantsusmaa esindajat härra Soreli, kes tegi eelarvekomisjoniga suurepärast koostööd, osaledes kõikidel meie aruteludel.
Euroopa Parlamendi töö Euroopa Liidu eelarveprojektiga on sel aastal taas jõudmas rahuldava lõpptulemuseni. Selleks läks vaja komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vaheliste läbirääkimiste aastatepikkust kogemust. Me teame kõikide institutsioonide piiranguid ja suutsime jõuda kokkuleppele põhiküsimustes, nii et homset hääletust võib nimetada Euroopa Liidu institutsiooniliseks õnnestumiseks.
Kõik need aastad, mil me üksteist oleme tundma õppinud, ütlevad meile siiski ka seda, et selleaastane kokkulepe põhiküsimustes jääb alla sellele, mida meil oleks tavaolukorras olnud võimalik nõuda.
Probleem on selles, et seda eelarvet kavandati mitu kuud tagasi, märtsis või aprillis, ja arvesse ei võetud majandus- ja finantskriisi tohutut ulatust. See ei ole aga tavatu, sest nii tegid ka mõned liikmesriigid, kes piisavalt kaugele ette ei planeerinud.
Meie eelarvemenetlus on olemuslikult väga jäik ega võimalda käigupealt parandusi teha. Euroopa Parlament tegi esimesel lugemisel mõned ettepanekud, mille eesmärk oli kaasa aidata majanduse elavdamisele ja luua kodanikele turvavõrk, seda peamiselt Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni ning Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni esitatud muudatusettepanekute kaudu. Mõned neist ettepanekutest võttis nõukogu vastu, teised aga lükkas tagasi.
Alles protsessi lõpus, kui lepituskohtumine oli juba aset leidnud, tulid nõukogu ja komisjon viimaks välja heade ideedega selle kohta, kuidas kasutada Euroopa Liidu eelarvet majanduskasvu ergutamiseks. Kui improviseerimisega kaasneb kiirustamine, siis on pettumus kõige tõenäolisem tulemus.
Lõppude lõpuks võetakse vastuseks majanduskriisile meetmeid pigem riikide kui ühenduse tasandil ja Euroopa Liidu eelarvest ei saa paraku sellist võimsat majanduspoliitilist vahendit, nagu see pidanuks olema.
Ma ei saa aru, miks majandusbuumi ajal, aastatel 2005-2006, olid vastu võetud finantsperspektiivid niivõrd kärbitud ja piiratud, et iga-aastast eelarvepoliitikat ei saanud kasutada tsüklilisusevastase relvana.
Iga-aastased ülemmäärad piiravad meid ja mitmeaastasest finantsraamistikust ei ole kriisiaastatel mingit kasu.
Lõpuks veel viimane mõte. Kaks ühenduse programmi, mida 2006. aasta finantsperspektiivi kokkulepe kõige enam mõjutas - üleeuroopalised võrgud ja maaelu areng -, on need programmid, mis on nüüd valitud välja Brüsselist Euroopa majanduskasvu edendamiseks.
Minu küsimus on: kes peaksid nüüd vastutama selle eest, et neid programme 2006. aastal nii jõuliselt kärbiti?
Göran Färm
(SV) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni eelarveraportöörina pean ma ütlema, et me leppisime oma komisjonis juba väga varakult - isegi enne kriisi algust - kokku, et esmatähtsaks tuleb pidada kliima ja energeetikaga seotud meetmeid ning eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Nüüd oleme jõudnud samale järeldusele eelarvekomisjonis ja ma tahaksin tänada raportööre nende erakordselt konstruktiivse koostöö eest seoses eelseisva aasta eelarvega. Samuti rõhutaksime vajadust keskenduda investeeringutele üldisesse kasvu ja infrastruktuuri.
Kuulasin veidi aega tagasi härra Lundgreni, kes esindab Fraktsiooni Iseseisvus ja Demokraatia. Ta on muidugi asjast täiesti valesti aru saanud. Keegi ei arva, et Euroopa Liidul võiks olla nii suur eelarve, et Euroopa Liit saaks ise mõjutada majandusolukorra parandamiseks tehtavaid jõupingutusi. Meie peaksime tegelema selliste ühiste asjadega, mida üksikud liikmesriigid ei saa teha, näiteks rajama Euroopa Liidus tõelise ühisturu. Nüüd, kus me oleme kõrvaldanud kaubandustõkked, tuleb meil rajada ka ühine infrastruktuur, eelkõige ühine energiainfrastruktuur, ja korraldada ühised teadusuuringud, et meil oleks võimalik saavutada maailmas juhtpositsioon. See ongi eesmärk ja küsimus ei ole selles, et liikmesriikidelt võetaks midagi ära.
Esimest korda võtsin ma eelarvega seotud arutelus sõna 1999. aastal. Millest me tollal rääkisime? Samadest asjadest, millest me tänagi räägime: töökohtadest, majanduskasvust, lihtsustamisest ja suuremast tõhususest ning eelarve paindlikkuse suurendamisest, et parandada Euroopa Liidu suutlikkust reageerida kiiresti uutele probleemidele. Kuid kahjuks kulgevad liiga paljud asjad ikka vana rada mööda. Seepärast on komisjoni algatus seoses taastamiskavaga teretulnud, isegi kui see on koostatud väga kiiresti.
Igal juhul arvan ma, et kõige olulisem asi, mida me teha saame, on muuta Euroopa Liidu eelarvepoliitikat tõeliselt ja püsivalt. Tulemused, mis saavutati tänu komisjoni avatud suhtumisele pikaajalise eelarvega seotud koostöösse, näitavad, mis on kaalul: stabiilsed ja pikaajalised investeeringud majanduskasvu, keskkonda ja kliimapoliitikasse. See tähendab ka seda, et meil on võimalik pääseda praegusest olukorrast, mida iseloomustavad sagedased ajutised jõupingutused eelarvekava muutmiseks. Me vajame pikaajalise eelarve uut struktuuri. See on kõige olulisem asi, mille komisjon saaks nüüd ära teha. Aitäh.
Nathalie Griesbeck
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Selgi aastal on eelarvemenetlus sundinud Euroopa Parlamenti pidama tuliseid läbirääkimisi 2009. aasta eelarve kogumahu üle, aga ka prioriteetide üle, mille me oleme endale seadnud selleks, et saavutada majanduskasv ja tööhõivega seotud eesmärgid nii läbimõeldud majanduse kui ka ülemaailmse kriisi kontekstis ning välispoliitika ja rubriigi 3 "Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus” alla kuuluva poliitikaga seotud eesmärgid.
Nagu me oleme alati öelnud ja sageli korranud, on mitmeaastane finantsraamistik jäik ja seda on ilmtingimata vaja põhjalikult reformida, sest vastasel juhul saame tulevikus praegusest veelgi vähem rahuldada mitmesuguseid olulisi vajadusi laienenud Euroopa Liidus, millesse kuulub 27 liikmesriiki,.
Seda arvestades on raportööride poolt meile esitatud eelarve põhimõtteliselt nii hea, kui see saab olla, ja mul on hea meel voliniku tänahommikuse teate üle, et mitmeaastase raamistiku hädavajalikus ülevaatamises on kokku lepitud. Mul on hea meel ka selle üle, et proua volinik on siin alati meiega, ja pean kahetsusväärseks eelarvega tegeleva ministri puudumist, millest teatati lühidalt elektroonilisel ekraanil istungi alguses. Ilmselt ei pidanud minister vajalikuks meiega liituda.
Mis puudutab eelarvet, siis eriti suurt heameelt teevad mulle jõupingutused eelarve nende ridade nimel, mis on seotud ülemaailmse soojenemise vastu võitlemisega, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisega ning energiasõltuvusest vabanemisega, aga ka meetmed, mida on võetud selleks, et Euroopa oleks humaansem ja humanistlikum ning suudaks paremini lahendada rändepoliitikaga seotud suuri probleeme.
Sellegipoolest tahaksin ma väljendada oma muret maaelu arenguks mõeldud assigneeringute pärast ja ma soovin veel kord taunida maapiirkondi eelistavale poliitikale omistatud rolli.
Suur tänu proua Haugile, tema meeskonnale, härra Lewandowskile ja eelarvekomisjoni esimehele.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Austatud juhataja, ma sooviksin juhtida meie arutelus tähelepanu kolmele küsimusele.
Ajal, mil finantskriis ja sellest tulenevalt ka majanduskriis Euroopa Liidus süveneb, on see eelarve erakordselt väike. Kulukohustused summas veidi üle 1% rahvamajanduse kogutulust, maksed summas 0,9% ja eriti 3,2 miljardi euro suurune varu annavad tunnistust sellest, et suurimad liikmesriigid ei soovi rahastada Euroopa Liidu kõige tähtsamaid eesmärke.
Teiseks võtab Euroopa Liit enesele väga kergelt uusi kohustusi, mida finantsperspektiivis ette ei nähtud. Hiljuti eraldati täiendavalt miljard eurot kolmandas maailmas näljahäda vältimiseks ja 0,5 miljardit eurot Gruusias ülesehitustöödele kaasa aitamiseks. Neid kulutusi, mis on täiesti põhjendatud, tuleb rahastada muu olulise tegevuse arvelt, mille rahastamise kohustuse Euroopa Liit võttis endale palju varem.
Lõpuks, mis puudutab majanduskriisi ületamiseks tehtavaid jõupingutusi, siis liikmesriigid, eriti vähem jõukamad riigid nagu Poola, on oma lootused rajanud struktuurifondide kaudu projektide eelneva rahastamise algatamisele. Loodan, et see erakordselt tagasihoidlik eelarve võimaldab meil ulatuslikke investeerimisprojekte siiski selliselt rahastada.
Pedro Guerreiro
(PT) Nagu rõhutasime oktoobris, peaksid Euroopa Liidu 2009. aasta eelarvet iseloomustama poliitilised meetmed ja nendega seotud eelarveread, mille eesmärk on tõhusalt reageerida süvenevale majanduskriisile.
Kuid selle asemel, et suurendada rahalisi vahendeid majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning töötajate ostujõu suurendamiseks, on Euroopa Liidu kavandatud 2009. aasta eelarves makseid vähendatud enneolematule tasemele (neli miljardit eurot vähem kui 2008. aasta eelarves). Need summad on isegi väiksemad kui aastateks 2007-2013 vastu võetud mitmeaastases finantsraamistikus kavandatud vahendid, mis olid juba niigi täiesti ebapiisavad. Käsitletav Euroopa Liidu eelarve on aastate võrdluses väikseim alates ajast, mil Portugal ühines Euroopa Majandusühendusega.
Euroopa Liidu kavandatud 2009. aasta eelarve peaks väidetavalt toetama Euroopa majanduse taastamise kava ja suurendama Euroopa solidaarsust. Tegelikult lähtutakse aga motost "igaüks enda eest” ehk teisisõnu poliitikast, mis suurendab veelgi erinevusi majanduslikult rohkem arenenud riikide ja ühtekuuluvusriikide vahel.
Me vajame hädasti eelarvet, millega nähakse ette tõhus toetus põllumajanduses tegutsevatele väikestele ja pereettevõtetele, kalandusele, tekstiili- ja rõivatööstusele, laevaehitusele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Need meetmed peaksid kaitsma tootmissektoreid kõikides liikmesriikides, eriti aga ühtekuuluvusriikides, ning töötajate õigusi ja inimväärset palka.
Jeffrey Titford
Austatud juhataja! "Ülbus” on see sõna, mis tuleb pähe, kui lugeda seda pikka raportit, sest selle raporti tekst viitab just sellele. Näiteks lõikes 25 kurdetakse selle üle, et "kasutatavad vahendid ei võimalda praegusel kujul erinevatele tahteavaldustele vaatamata liidul täita oma rolli ülemaailmse partnerina”. Samas lõikes märgitakse, et Euroopa Liidul on olemas "suutlikkus etendada rolli ülemaailmse partnerina”. Kes üldse tahtis, et Euroopa Liidul oleks selline roll? Miks peab Euroopa Liit end niivõrd tähtsaks? Minu kodumaal ei ole mitte keegi andnud oma häält selle poolt, et Euroopa Liidust kujuneks mingi ülemaailmne partner. Meile öeldi, et ühisturg tagab meile odava veini ja mõnusad puhkuse veetmise võimalused.
Ma märgin veel, et see "ülemaailmne partner” tahab, et tema kaubamärki kasutataks igasuguses suhtluses massidega ja et enne 2009. aasta valimisi korraldataks suur teavituskampaania. Teavitamise all tuleb mõista ajupesu, sest kahtlemata pakub Euroopa Liit end välja kui suurimat hüvangut inimkonnale pärast penitsilliini, mitte aga kui demokraatia ja mõttevabaduse groteskset vaenlast, mis ta tegelikult on.
See ülbus kandub üle kõigele, mida Euroopa Liit puudutab. Ei ole paremat näidet kui president Václav Klausi hiljutine häbiväärne ja lugupidamatu kohtlemine Prahas toimunud kohtumisel Euroopa Parlamendi liikmete poolt. Ma rõhutan, et Euroopa Liidul ei ole mitte mingisugust demokraatlikku mandaati selles eelarves kujutatud imperialistlikuks käitumiseks.
Jean-Claude Martinez
(FR) Austatud juhataja! Jõulude ajal saavad väikesed poisid kingituseks punaseid autosid, et mängida tuletõrjujaid, ja väikesed tüdrukud saavad Barbie nukke, et mängida teisi mänge.
Samamoodi on komisjonil ja nõukogul väike eelarve, millega nad mängivad riigi rahandust. Me mängime eelarvega teeõhtut, serveerides veidike Galileole, veidike Kosovole või veidike Palestiinale. Natukene jagub ka koolides puuviljade jagamiseks.
Tsunamile sarnanev finants- ja majanduskriis pühib üle kogu autotööstuse, kinnisvara- ja teenindussektori, ent meie mängime 116 miljardi euro suuruse eelarvega, mis on võrdne Hispaania eelarvega 42 miljoni või 45 miljoni kodaniku jaoks. Meil on aga tegemist 400 miljoni kodanikuga. Ma ei hakka rääkimagi Ameerika Ühendriikide eelarvest, mille maht on 2000 miljardit eurot.
Kogu meie maailmajagu on teel majanduslangusesse, ent meie jagame paari koorukest. Me korrutame üha reeglit, et kohustused moodustavad 1% rahvamajanduse kogutulust ja et puudujääk ei tohi ületada 3%.
Me peame õppima oma vigadest. Esiteks, kui ei osata prognoosida seda, et naftabarreli hind langeb 100-lt 40-le, samas kui Goldman Sachs prognoosis 200, ja kui suudeta teha mõne kuu prognoose, siis kuidas saab panna paika mitmeaastase finantsraamistiku seitsmeks aastaks? See on absurd.
Teiseks, kogu eelarvete ajalugu näitab, et õigusaktides sätestatud ülemmäärad, Gramm-Rudman-Hollingsi seadus Ameerika Ühendriikides, ühe protsendi reegel - see kõik on rumalus. Riigi rahandus lähtub empirismist, mitte dogmatismist. Meil oleks olnud vaja eelarvelist energiakava, et muuta majanduskliimat. Seda nimetati suureks Euroopa laenuks. Meil oleksid pidanud olema võimalused, et asju muuta, kuid meil puudus selleks ambitsioon.
Juhataja
Ma tahaksin kõikidele parlamendiliikmetele meelde tuletada, et te ei räägiks liiga kiiresti, sest tõlgid ei suuda teiega sammu pidada.
Reimer Böge
(DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Ma tahaksin kõigepealt tänada raportööre, härra Lewandowskit ja proua Haugi, aga ka koordinaatoreid ning sekretariaadi ja fraktsiooni töötajaid. Eriti just viimasena mainitud töötasid aeg-ajalt peaaegu oma võimete piiril ja selline töökoormus on nende puhul igal aastal tavapärane. Samuti soovin ma tänada eesistujariiki Prantsusmaad heade ja õiglaste läbirääkimiste eest. Ma saan aru, et eesistujariik oleks olnud valmis minema veidi kaugemale, kui nõukogu enamus oleks seda võimaldanud. Ma tahaksin ka rõhutada, et komisjon osales läbirääkimistel väga konstruktiivselt. Lugupeetud volinik - kui ma tohin seda siin avalikult öelda -, kuna meil on tekkinud head tööalased suhted, siis mina ei oleks vastu, kui teie kandidatuur järgmisel aastal jälle üles seataks.
Daamid ja härrad, 2009. aasta eelarve jaguneb kolmeks etapiks. Esimese etapi üle hääletatakse homme. Me rahastame Euroopa Liidu põhivajadusi kulukohustustega 133,7 miljardi euro ulatuses ja maksetega 116 miljardi euro ulatuses ning meil on õnnestunud tagada toiduainete rahastamisvahendi parem kasutamine, rakendades selleks erakorralisi vahendeid: institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmist, paindlikkusinstrumenti ja ümberpaigutamist rubriigis 4. See kõik on hea, kuid samas peab olema selge, et olemasolevate arenguinstrumentide ülevaatamine nii arengukoostööle pühendatud eelarvejaos kui ka Euroopa Arengufondis peab samuti olema osa paketist, kui me tahame pikas plaanis saavutada parema lahenduse ja paremad väljavaated, sealhulgas toiduga kindlustatuse arengumaades. Samuti toob see selgelt välja hädavajaduse vaadata põhjalikult üle rubriik 4 ("EL kui ülemaailmne partner”).
Teist osa tuleb arutada siis, kui vastu võetud deklaratsiooni rahaline kasu on ilmnenud. Ma pean silmas struktuurifondide rakendamise kiirendamist ning struktuurifonde ja maaelu arengut käsitlevate eeskirjade lihtsustamist. Kui me kõik teeme oma kodutöö esimeses kvartalis ära, peaksid tulemuseks olema lisaeelarved, mis näevad ette suuremad maksed struktuurifondidesse ja põllumajandusfondidesse, mille kaudu samuti toetatakse majanduse arengut. Kui me seejärel ei suuda tagada, et aasta jooksul tehtavad maksed ületavad 120 miljardit eurot, siis peavad sellel olema administratiivsed ja poliitilised tagajärjed. Muu oleks mõeldamatu.
Kolmas punkt puudutab majanduse taastamise paketti. See, mida meie siin Euroopa Liidu eelarve arvude suhtes arutame, on mõistagi pigem järgmine etapp ja seetõttu tahaksin ma selle teemaga seoses märkida kahte asja. Esimene on see, et Euroopa Investeerimispanga kaasamine on õige ja oluline, kuid pikemas plaanis ei tohiks meil olla uut varieelarvet väljaspool Euroopa Liidu eelarvet. See oleks vastuvõetamatu. Teiseks, me oleme valmis tagama kavandatud läbivaatamise, lähtudes õigetest projektidest ja vajalikest menetlustest, sealhulgas prioriteetidest, milleks on energiavõrkude ühendamine, et saavutada Lissaboni lepingus energiapoliitikaga seoses sätestatud solidaarsus, ja lairibaühendus mahajäänud maapiirkondades. See kõik täiendab juba päevakorda võetud muid vajalikke meetmeid.
Costas Botopoulos
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Kõigepealt tahaksin ma öelda, et Prantsuse valitsuse esindaja tänane puudumine näitab teisest küljest seda eesistujariiki, keda tavaliselt tema poliitilise edukuse puhul palavalt kiidetakse. See omaette hoidva eesistujariigi teine külg on ka teravas kontrastis meie parlamendikomisjoni ja raportöör Haugi suhtumisega, kes - vastupidi - on väga varmalt eelarvega seotud töös osalenud.
Daamid ja härrad, lubage mul öelda, et eelarve, mida me täna arutame ja mis pannakse homme hääletusele, sisaldab üht edasiminekut, mis tuleb nüüd lihtsalt ellu viia, ja kolme suurt probleemi. Edasiminek on muidugi see, et meil on õnnestunud - kuigi viimasel hetkel - saada eelarvesse toiduabi, mis oli väga vajalik. See näitab, et Euroopa mõistab praeguseid probleeme.
Siiski nähtub sellest eelarvest ka kolm suurt probleemi.
Esiteks ei ole see eelarve tegelikkusega kooskõlas, arvestades praegust majanduskriisi, mis - lubage kolleegidele meelde tuletada - ei alanud 2008. aasta septembris, nagu paljud kõnelejad on öelnud, sest kriisi märke oli näha juba aasta tagasi. See eelarve ei arvesta üldse kõiki neid keerulisi asjaolusid. Meil on väga väiksed kulukohustused ja sellised kulukohustused, mille täitmine ei ole sugugi kindel. Teine probleem, mida mainisid mitmed kõnelejad, on seotud struktuurifondidega. On uskumatu, et struktuurifondidest on eelmise aasta eelarvest nii palju raha tagasi tulnud ja et midagi ei tehta selleks, et meil õnnestuks see probleem vähemalt järgmiseks aastaks ära lahendada. Kogu see süsteem vajab ülevaatamist. Kolmandaks probleemiks on kahtlused, mis tekivad seoses majandusabiga - selle 200 miljardi euroga, millest 30 miljardit tulevad ühenduse eelarvest. Kahjuks ei näita jällegi miski, et see raha leitakse. Aga see raha tuleb leida, sest me vajame seda.
Jan Mulder
(NL) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin kõigepealt tänada kõiki asjaosalisi nende töö eest selleaastases eelarvemenetluses. Me tulime järjekordse, 2009. aasta eelarve koostamisega edukalt toime. Nõukogus on taas ühepäevase kohtumise vormis tehtud läbi tavapärane rituaal.
Üks asi, mis mind hämmastas, on see, kui oluliseks peavad mõned fraktsioonid teatud makseprotsente. Ma ei saa aru, kuidas on see oluline, kas see on 0,88, 0,92 või isegi 0,9. Peaasi on see, et see protsent oleks piisav. Sisemajanduse kogutoodang võib järgmisel aastal vabalt väheneda ja sellisel juhul kujuneb see protsent suuremaks kui 0,9, mis on nüüdseks kokku lepitud. Kas see tõesti täidaks Euroopa Parlamendi eri fraktsioonid rahuloluga? Ma ei saa sellest aru. Makseprotsendid peavad seega olema piisavad, ei rohkem ega vähem. Vajaduse korral võib aasta jooksul koostada ka lisaeelarve.
On üks katseprojekt, millele ma tahaksin juhtida teie tähelepanu. Muu hulgas uuritakse selle projekti raames, kas täiendavad toetused on pärast 2013. aastat põhjendatud. Tahaksin paluda, et komisjon võtaks seda arvesse, sest kui me seda teemat järgmisel aastal arutama hakkame, siis minu arvates on oluline teada, miks me neid täiendavaid toetusi anname. Kas need on tegelikud maksed osutatud teenuste eest või mitte?
Seán Ó Neachtain
- (GA) Austatud juhataja! Mul on hea meel Euroopa Liidu järgmise aasta eelarve projekti kohta esitatud soovituste üle. Eelkõige toetan ma Põhja-Iirimaa rahuprotsessi puudutavad soovitust. Rahaline toetus on ette nähtud programmile PEACE III ja Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile.
Samuti olen ma rahul, et eelarves on ette nähtud rahaline toetus rahuprotsessile Balkani piirkonnas ja Palestiinas. Euroopa Liit aitab kaasa ka ülesehitustöödele Gruusias, näidates, et ta on suurim rahu tagaja maailmas. Samuti antakse rahalist toetust vaestele riikidele ning me püüame seda traditsiooni alal hoida. Euroopa Liit peab olema eesliinil, et 2015. aastaks viia ellu aastatuhande arengueesmärgid.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Austatud juhataja, iga parlamendi üks põhilisemaid ülesandeid on rahanduse kontrollimine. See eeldab muidugi seda, et parlamendil on võimalus kontrollida eri eelarvekirjeid. Seetõttu on täiesti vastuvõetamatu, et nõukogu ei ole endiselt aldis suhtlema Euroopa Parlamendiga. Me kuulsime täna, et eesistujariik Prantsusmaa ei ole vastanud ühelegi Euroopa Parlamendis 2009. aasta eelarvega tegeleva raportööri pöördumisele, ja mina, kes ma tegelesin eelarvekontrollikomisjoni raportöörina nõukogu 2007. aasta eelarve täitmise kinnitamisega, võin lisada, et nõukogu ei soovinud ka minu pöördumistele vastata. Nii et nõukogu ei ole ainult kinnise suhtumisega mitte üksnes tuleviku, vaid ka mineviku suhtes. See ei ole ainult eesistujariigi Prantsusmaa probleem; see on nõukogu probleem üldiselt. Nõukogu argumendiks on viide nn "aumeeste kokkuleppele”, mille nõukogu ja Euroopa Parlament 1970. aastal sõlmisid. Kuidas, palun? 1970? Siis nimetati Euroopa Liitu veel Euroopa Ühenduseks. Tollal koosnes Euroopa Ühendus vaid mõnest riigist ja Euroopa Parlamenti ei valitud, vaid nimetati ametisse. See "aumeeste kokkulepe” kuulub seega minevikku ja sellel ei ole tänapäeval enam väärtust. Euroopa Parlament peab nõudma nõukogult avatust, täielikku juurdepääsu teabele ja koostööd.
Patrick Louis
(FR) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Euroopa Kontrollikoda on 14. aastat järjest keeldunud kinnitamast Euroopa Liidu eelarvet.
Kuigi Euroopa Kontrollikoda on kiitnud komisjoni raamatupidamiskorda - mis on siiski kõige väiksem asi -, siis teadke, et täielikult kinnitatakse ainult 8% Euroopa Liidu kontodest. Me kõik saame aru, et ükski eraettevõte ei jääks sellise määra ja kriitika puhul püsima. See tähendab, et Euroopa Liidu eelarvest 92 protsendi ehk üle 100 miljardi euro puhul on tegemist liiga suure hulga vastuolude ja rikkumistega.
Tsiteerisin raportit. Nende rikkumistega kaasnevad mitmed vastutustundetud teod. Kui näiteks mingil teavitusasutusel on 15,4 miljoni euro suurune eelarve selleks, et saata kosmosesse valimiskast loosungiga "Hääletada võib kõikjal”, võivad inimesed õigustatult tunda, et te pilkate neid.
Praeguses olukorras, kus pered ja liikmesriigid peavad püksirihma pingutama, ajal, mil Prantsusmaa netopanus on seitse miljardit eurot, ei tohi me suhtuda Prantsusmaa ja Euroopa maksumaksjatesse kui Euroopa Liidu jõuluvanadesse, sest juunis muutuvad nad märksa kurjemateks tegelasteks.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Korrates pidevalt isereguleeruva turu dogmat, ei ole Euroopa Liit seadnud selgeid piire, kehtestanud eeskirju ega teostanud järelevalvet. Lisaks ei ole Euroopa Liit suutnud vabastada end Ameerika Ühendriikide finantsturgudest. Seejuures on ta jätnud täitmata oma kohustuse kaitsta eurooplasi üleilmastumise negatiivsete tagajärgede eest.
Meile on aastaid räägitud, et sotsiaal- ja tervishoiuvaldkondade jaoks raha ei jätku, kuid ometi on raisatud miljoneid eurosid prestiižiprojektidele, näiteks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, mille eelarve on vaatamata kontrollikoja tohutule kriitikale peaaegu neljakordistunud. Nüüd, mil kodanikud tunnevad massilise tööpuuduse ohu tõttu taas, et nende lootusi on petetud, relvastab Brüssel end uue, 200 miljardi euro suuruse majanduse taastamise paketiga, mis minu arvates on täielik pettus.
Lõppkokkuvõttes on kasutusele võetavate vahendite summa tõenäoliselt vähem oluline kui tegelikult ellu viidavate meetmete asjakohasus.
Ville Itälä
(FI) Austatud juhataja! Ma tahaksin tänada raportööre, proua Haugi ja härra Lewandowskit, ning koordinaatoreid nende suurepärase ja väga vastutustundliku töö eest. Samuti tahaksin ma tänada esimees Böget, kelle aktiivne töö aitas suurel määral kaasa niivõrd positiivsete tulemuste saavutamisele.
Me elame tähendusrikkal ajal. Majanduskriis on ukse ees ja me peame mõtlema, kuidas Euroopa Parlament saaks avalikkusele saata õige sõnumi. Tahaksin tänada raportöör Lewandowskit selle eest, et ta kogu 20% kasvu ei ole ära kasutatud. See on märk sellest, et me mõistame oma vastutust maksumaksja ees. Arvestades, et järgmisel aastal toimuvad valimised ja et vastu võetakse uus parlamendiliikmete põhimäärus, oli see väga keeruline ülesanne ja lõpptulemus on suurepärane.
Ma tooksin välja vaid ühe mõtte seoses proua Haugi raportiga. See puudutab Läänemere strateegiaga seotud uut eelarverida. Sel teemal on peetud arutelusid ja mul on hea meel, et otsus võeti vastu, sest see annab võimaluse astuda suur samm edasi Läänemere seisundi parandamisel.
Kuna komisjon koostab oma Läänemere strateegia järgmiseks aastaks, on oluline, et ka eelarves on olemas vastav rubriik. Strateegiad ei tähenda midagi, kui need eksisteerivad vaid paberil. Seega tuleb luua strateegiale ka sisu ja kui komisjon on oma töö lõpetanud, on meil kahtlemata lihtsam luua sisu sellele eelarverubriigile.
Me teame ka, et Rootsi seab eesistujariigina Läänemere strateegia oma prioriteediks. Nii et praegu on just õige aeg lisada see teema eelarvesse. Seepärast tahaksin ma tänada kõiki tähelepanu eest, mida nad on sellele teemale ja järgmise aasta ühele prioriteedile pööranud.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Me oleme jõudnud eelarve koostamise raske ja keeruka protsessi lõpusirgele. Me hääletame homme ja ma usun, et tulemus on positiivne.
Maailmas on praegu tõsine kriis, mille epitsenter asub rahandussüsteemis ja mis on juba avaldanud negatiivset mõju reaalmajandusele. Seega on vaja poliitilisi muutusi, et kujundada meie majandusmudel ümber, peatada tootmisstruktuuri lagunemine ning tõkestada praegu ilmnevate negatiivsete sotsiaalsete ja klimaatiliste mõjude süvenemine.
Me peame tunnistama omapoolset vastutust ja tagama, et 2009. aasta eelarve oleks tõhus vahend, mis aitab meil kriisist välja tulla ning jätkata kodanikele mõeldud sotsiaalse Euroopa loomist. See Euroopa peab tagama inimestele nende õigused ja arvestama sellega, milline on olnud meie ajalugu. Me tahame Euroopat, kus kedagi ei tõrjuta. Üheks näiteks selle kohta on eelarvesse sellise katseprojekti lisamine, mille eesmärk on aidata kaasa romide lõimumisele ühiskonda. Me tahame nii sisemist kui ka väljapoole suunatud solidaarsust, alustades solidaarsusest meie lõuna- ja idanaabritega.
Ma mainiksin seejuures, et eelarves on oma koht ka Barcelona protsessil, nüüdsel Vahemere Liidul, mille suhtes meil on väga suured lootused. Me tahame Euroopat, mis suudab edaspidigi toita oma rahvast ning võidelda nälja ja sotsiaalse tõrjutuse vastu kogu maailmas. Kõige selle eesmärk on edendada maailma rahvaste jätkusuutlikku rahulikku arengut.
Daamid ja härrad, pärast homset vastuvõtmist hakkab Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve tegelikult oma elu elama. Pärast vastuvõtmist tuleb see eelarve korralikult ellu rakendada ja vajaduse korral tuleb seda muuta. Me jälgime seda kõike tähelepanelikult.
Ma kasutan võimalust ja soovin teile kõigile tulevaks aastaks kõike paremat!
Daniel Dăianu
Austatud juhataja! Euroopa Liidu eelarvet arutatakse ajal, mil suureneb ärevus seoses majanduskriisiga, mis liikmesriike enda alla matab. See kriis sunnib komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti mõtlema, kuidas võidelda Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega majanduslanguse vastu.
Struktuurifondide vahendite tunduvalt kiirem väljamaksmine uutes liikmesriikides on selles uues olukorras väga vajalik ja komisjoni sellekohane kavatsus on äärmiselt teretulnud. Kuid see kavatsus peab muutuma konkreetseteks tegudeks ja Euroopa Liidu eelarve peab olema valmis juhuks, kui vajatakse täiendavaid maksete assigneeringuid, nagu raportis õigesti rõhutatakse. See sõltubki just menetluste lihtsustamisest.
Uute liikmesriikide puhul, mis ei kuulu euroalasse, on finantskriis märkimisväärselt vähendanud tegutsemisruumi omaenda vahendite arvelt eelarvestiimuli kasutamisel ja tõenäoliselt napib rahvusvahelistel turgudel 2009. aastal laenuvahendeid. Seetõttu on hädasti vaja Euroopa Liidu vahendeid ja muud abi nn krediidikvaliteedi parandamiseks, et võidelda eeldatava ränga majanduslanguse vastu.
Doonorriigid võivad saada hakkama väiksemate maksetega Euroopa Liidu struktuurifondidest ja suunata neid vahendeid ümber muuks otstarbeks, kuid ärgem loogem endale illusioone. Kui see kriis kahjustab uusi liikmesriike suuremal määral, kui nende sisemiste puuduste tõttu põhjendatud oleks, siis sellel oleksid halvad tagajärjed kogu liidu jaoks.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Austatud juhataja. Tänane eelarvearutelu on olulisem kui varasemad eelarve teemal peetud arutelud. Euroopa Liidu eelarvest, selle suurusest ja jaotusest sõltub palju, eriti praegusel ajal, mil valitseb tõsine majanduskriis ja ees võib oodata toidukriis.
Lisaks majandusele, toiduga kindlustatusele ja energiavarustuse kindlusele tuleb keskenduda ka mahajäänud piirkondadele, näiteks Euroopa Liidu idaosale. Me peame parandama oma vahendite haldamise viisi, sealhulgas vahendite ümberkorraldamise haldamist. Eelarves on selgelt liiga vähe raha ette nähtud kultuuri, hariduse ja teaduse jaoks ning vaesuse vastu võitlemiseks. See on tingitud eelarve piiratud mahust ja näitab, et 1% SKTst ei piisa meie praeguste ülesannete täitmiseks.
Kavandatav eelarve on ulatuslik, üksikasjalik ja seetõttu mitte eriti lihtsalt haaratav. On viimane aeg mõelda sellele probleemile ja võtta tulevikus vastu teistsugune formaat.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Austatud juhataja! 2009. aasta eelarve projekt annab tunnistust sellest, et konservatiivsed poliitilised prioriteedid, mille Euroopa Liit on seadnud, ei vasta Euroopa rahvaste vajadustele. Terava majanduskriisi ajal, mil tööpuudus kasvab, ei moodusta maksed isegi mitte 50% Euroopa Liidu vahenditega seotud kohustustest. Arenguks ette nähtud raha ei kasutata probleemide lahendamiseks ja teatud juhtudel kasutatakse vahendeid nii, nagu seda tehti enne kriisi. Seevastu julgeolekuvaldkonnas ei ole eelarvet kärbitud. Ma pean silmas FRONTEXit, mille tegevus on sõltumatute uuringute tulemuste järgi vastuolus tavapäraste õiguste ja isikuvabadustega. Teadusuuringute valdkonnas on ette nähtud toetused kosmoseuuringuteks, mille eesmärk on ülemaailmne kontroll, samas kui enamiku meetmete puhul, mis on seotud sotsiaalse integratsiooni, sotsiaalse tõrjutuse ja noortega, on toetusi kärbitud. Põllumajanduse osas järgib 2009. aasta eelarve kokkulepitud finantsraamistikku, mida iseloomustab eelkõige kulude kärpimine. Põllumajanduse arendamise vallas on maksed 2009. aastal võrdsed 2007. aasta kulukohustustega või neist väiksemad, samas kui väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted kahanevad. See asjaolu on vastuolus juba eelarverubriigi nimetusega, milleks on "Loodusressursside säilitamine”.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! See eelarve kahtlemata kurvastab asjast huvitatud eurooplasi ja loodetavasti tekitab neis viha järgmise aasta juunis toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste ajaks, sest väljendab järjekordselt Euroopa Liidu - mis paraku viibib halvatuse seisundis - suutmatust edastada sõnumit: jah, me oleme asjast aru saanud!
Arusaamine tähendanuks seda, et lõpuks ometi oleks kõik suured valdkonnad ette võetud, kainelt läbi analüüsitud - selleks on olemas konsultandid ja majandusuuringute instituudid - ning püstitatud eesmärke silmas pidades üle vaadatud. See oleks viinud järeldusele, et ühe kolmandiku ja võib-olla isegi pool 114 või 116 miljardist eurost võiks nüüd ilma igasuguste probleemideta kasulikult suunata praeguse suure kriisi ületamisse. Selle asemel aga raisatakse jätkuvalt vahendeid, kulutades neid valedele valdkondadele ning eelkõige uskumatul hulgal bürokraatide ja poliitikute nuumamisele. See on Euroopa jaoks traagiline.
Simon Busuttil
(MT) Kõigepealt tahaksin ma kiita raportööre nende suurepärase töö eest. Ma räägiksin eelarvega seoses justiits- ja siseküsimuste valdkonnast, eriti sisserändest, ja keskenduksin seejuures eelkõige kahele aspektile. Esiteks, me oleme kolmandat aastat järjest suurendanud FRONTEXi eelarvet ja see on minu arvates positiivne märk. Eelarvet ei ole suurendatud mitte seetõttu, et me oleme rahul FRONTEXi tööga, vaid seetõttu, et tegelikult ei ole me sellega rahul. Me tahame, et see agentuur teeks rohkem tööd ja tegutseks tulemuslikumalt. Niisiis on eraldatud piisavalt raha näiteks selleks, et FRONTEXi meremissioone viidaks alaliselt läbi. Teiseks oleme eraldatud täiendavalt 5 000 000 eurot Euroopa Pagulasfondile, et luua üleeuroopaline programm riikidevaheliseks pagulaste ümberjaotamiseks Euroopa Liidu sees, nii et isikuid, kes saabuvad riikidesse, millel on juba ebavõrdeliselt suur koormus, saaks saata edasi mõnda teise Euroopa Liidu liikmesriiki. Ma viitan ümberasumise või ümberjaotamise programmile. See fond ja see raha võimaldavad meil selle programmi rakendamisega esimest korda alustada ning ma loodan, et programm hakkab nüüd toimima, sest ebavõrdeliselt suure koormusega riike on vaja aidata. Seega usun ma, et nüüd, kus me investeerime järgmise aasta eelarve kaudu raha nendesse kahte valdkonda, on meil lõpuks ometi võimalik teha edusamme.
Brigitte Douay
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kõigepealt tahaksin ma tänada meie raportööre, kes on suutnud keerulises olukorras panna kokku 2009. aasta eelarve, mis on viimane enne juunis toimuvaid valimisi.
Ühtekuuluvuspoliitika, mille tarbeks on eraldatud 36% kõnealusest eelarvest, on ühenduse üks peamisi poliitikaid ja tõeliselt kasulik vahend edendamaks solidaarsust ning majanduslikku ja sotsiaalset õiglust, mida me peame tugevdama, muutma tõhusamaks ja paremini propageerima. Just käegakatsutav solidaarsuse väljendamine on kõige nähtavam kohapeal - võimalikult lähedal Euroopa eri piirkondadele ja kodanikele, seal, kus inimesed elavad ja kus Euroopa Liit saab otse igaühe poole pöörduda. Proua Guy-Quint rõhutas äsja probleeme, mis on seotud aastaeelarvete, eriti struktuurifondide eelarvete kasutamisega.
Mis puudutab ühtekuuluvust, siis kõik asjaosalised teavad, kui keeruline on Euroopa vahendeid kohapeal rakendada. Dokumentide kokkupanemine on pikk ja keerukas protsess ning selles protsessis võidakse teha vigu, mis kahjustavad toetuse saajaid, Euroopa Liidu mainet ja isegi selle poliitika tulevikku. Menetluste lihtsustamine, parema teabe jagamine, asjaomastele riiklikele ja kohalikele asutustele suunatud, uut ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva koolituse parandamine ning kogemuste ja parimate tavade vahetamine võiks kindlasti edendada nende assigneeringute paremat kasutamist. Lõppude lõpuks, nüüd, mil me oleme kriisis ja euroskeptitsism kasvab, võiks ühtekuuluvuspoliitika mõistlik toimimine ja Euroopa vahendite asjakohane kasutamine võimaldada meil taastada usaldus ja suurendada Euroopa kodanikes tunnet, et nad on protsessi kaasatud. Selle eeltingimuseks on see, et me suudame parandada nähtavust ja selgitada paremini selle poliitika rakendamisega kaasnevaid hüvesid. See on kõigi Euroopa Liidu institutsioonide kohustus, mille me suudame täita võimalikult hea koostöö abil.
István Szent-Iványi
(HU) Austatud juhataja! Aastaid on meie eelarve tõsiseks ja sagedaseks probleemiks olnud suur lõhe kulukohustuste ja tegelike maksete vahel. Sel aastal on see lõhe lubamatult suureks paisunud, õõnestades kogu eelarveprotsessi usaldusväärsust ja tähendust. 2009. aastal, majandus- ja finantskriisi ajal, ei saa me lihtsalt lubada sellel juhtuda. Komisjoni ja liikmesriikide ühine kohustus on kiirendada ja lihtsustada makseid ning seeläbi taastada Euroopa Liidu eelarve usaldusväärsus.
Teiseks tänan ma kolleege selle eest, et nad toetasid mitmesuguseid olulisi soovitusi, mille ma eelarvepaketiga seoses esitasin. See pakett hõlmas viit peamist prioriteeti: ajakohane keskkonnakaitse (sealhulgas programmi LIFE vahendite kasv 10% võrra), uuenduslike ettevõtete arendamine, võitlus korruptsiooniga, edumeelne sotsiaalpoliitika ja maailma suurima üliõpilasvahetuste programmi Erasmus Mundus märkimisväärne laiendamine. Ma tänan teid väga toetuse eest, sest minu arvates on need olulised küsimused.
Lõpetuseks tahan öelda, et igal aastal olen ma sunnitud juhtima tähelepanu asjaolule, et meie välispoliitiliste eesmärkide rahastamine on ebapiisav. Järgmise aasta eelarves on see veelgi ilmsem. Me suudame üksnes loomingulise raamatupidamise abil tagada rahalised vahendid kõige tähtsamate eesmärkide saavutamiseks. Selles kahetsusväärses olukorras on vaid üks rahustav aspekt: korralik, põhjalik vahehindamine. Kui me seda ei tee, siis on raske võtta tõsiselt Euroopa Liidu eesmärki üleilmsel areenil mõju avaldada.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, proua volinik, daamid ja härrad! Euroopa eelarve algab nulliga; maksete vormis kulutatakse järgmisel aastal 0,89% rahvamajanduse kogutulust ehk 116 miljardit eurot. Riikide eelarvetes on tavaliselt kaks kohta enne koma. Minu arvates oleme viimastel aastatel näidanud, et maksumaksja raha äärmiselt säästlikult kasutades võib palju saavutada.
Kuid praegu valitseb meil eelarvekriis ja ma ei usu, et viiest miljardist eurost, mille kohta komisjon on ettepaneku teinud, piisab majandusele vajaliku tõuke andmiseks. Seetõttu peaks Euroopa Parlament koos nõukoguga püüdma hoiduda raha edasi-tagasiliigutamisest ja mitte kandma liikmesriikidele seekord raha tagasi. Euroopa Parlament peaks ühehäälselt võtma vastu paketi, mis hõlmab üleeuroopalisi võrke, teadus- ja arendustegevust, Euroopa Tehnoloogiainstituuti, Eurekat, programmi Erasmus ja haridust. Me peaksime siin koos maha istuma ning panema kiiresti ja tõhusalt kokku paketi, mis tõepoolest jõuab meie väikeste ja keskmise suurusega ettevõteteni.
Seepärast taotlebki Euroopa Parlament eraldi eelarverea loomist nn väikeettevõtete seaduse jaoks ja eelkõige eraldi eelarverida kliimamuutuse jaoks. Energiatõhususe valdkonnas võib kohe alustada tugeva programmiga, mis võimaldab meil käivitada ulatusliku rünnaku äärmiselt suure tööpuuduse vastu, mis meid järgmisel aastal ähvardab, ja seeläbi säilitada töökohti.
Lõppude lõpuks töötab kaks kolmandikku meie töötajatest väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mis annavad 50% meie SKTst, ning neis ettevõtetes võiks energiatõhususega seotud meetmete raames luua miljoneid uusi töökohti.
Vladimír Maňka
- (SK) Ma tahaksin tänada Jutta Haugi, Janusz Lewandowskit ja koordinaatorit nende suurepärase töö eest. Kindlasti on nad teadlikud, et järgmisel eelarveaastal ootavad meid ees muutused ja me peame paindlikult reageerima finantskriisiga seotud suundumustele.
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas on väga tähtis ilmutada paindlikkust vajalike vahendite võimaldamisel. Me peame olema valmis selleks, et eelarveliste vahendite arvelt tuleb varakult teha täiendavaid makseid, iseäranis struktuuripoliitika kiirendatud rakendamise korral.
Majanduslikult suhteliselt vähearenenud uute liikmesriikide majandusele loob ühtekuuluvuspoliitika võimalused jõuda arenenud riikidele kiiremini järele. Eriti nüüd, finantskriisi ajal, on tähtis, et me seda vahendit tõhusalt kasutaksime. Mõnede liikmesriikide analüütikud on välja arvutanud, kui suurt negatiivset mõju avaldavad makseviivitused tööhõivele, töö tootlikkusele ja majanduskasvule neis piirkondades. Kui me oleksime suutnud kasutada rahalisi vahendeid mitmeaastases finantsraamistikus eeldatud määral, oleks uutes liikmesriikides töö tootlikkus üle 2% suurem, kui see praegu tegelikult on, majanduskasv oleks üle 2% suurem ja tööhõive määr 1% võrra kõrgem. Seda arvestades tuleks kaaluda ühtekuuluvuse kui Euroopa Liidu tähtsate makromajanduslike näitajate olulise stimuleeriva teguri toetamist.
Erinev bürokraatiatase eri liikmesriikides avaldab negatiivset mõju rahaliste vahendite kasutamisele. Järelikult on hädavajalik kogu Euroopa Liidus vähendada Euroopa rahaliste vahendite kasutamisega seotud bürokraatiat.
Daamid ja härrad, te soovite kindlasti, et me võiksime tänapäeva üleilmsetele probleemidele vastu astuda solidaarsuse põhimõtete alusel kogu ühenduses. Seetõttu tuleb meil tagada tulevikus ühtekuuluvuspoliitika elluviimiseks vajalike vahendite kättesaadavus.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Paljud kolleegid on tänases arutelus osutanud eelarveliste vahendite puudulikule kasutamisele, eriti seoses struktuurifondidega. Seega on väga vaja seda olukorda parandada, võttes asjakohaseid praktilisi meetmeid. Mul on hea meel, et eelarves on ette nähtud kaks miljonit eurot Erasmuse katseprojekti jaoks, mis hõlmab kohaliku ja piirkondliku tasandi valitavaid ametnikke ning mille elluviimise ettepaneku tegin ma mitu kuud tagasi.
Selle projekti kaasamine eelarvesse järgnes tõepoolest konkreetsetele ettepanekutele, mis olid esitatud minu raportis valitsemise kohta ja mis Euroopa Parlamendis väga suure häälteenamusega eelmise aasta oktoobris vastu võeti.
Et tulemuslikult rakendada meie regionaalarengupoliitikat, ei piisa määruste ja eelarvete vastuvõtmisest. On oluline, et valitavad ametnikud, kes juhivad kohalikke ja piirkondlikke projekte, muutuksid oma teadmisi kasutades Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamise tõelisteks mootoriteks. Selle Erasmuse projekti abil, mis on suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi valitavatele ametnikele, saab tugevdada inimestevahelisi sidemeid ning eelkõige tagada struktuurifondide kiirem ja tõhusam kasutamine.
Paljud valitavate ametnike ühendused on mulle juba teatanud, et nad on väga huvitatud sellest Erasmuse projektist kohalikele valitavatele ametnikele. Regionaalpoliitika peadirektoraadi toel on võimalik see uus vahend käivitada ja praktikas rakendada hüüdlauset "Mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt”.
Valdis Dombrovskis
(LV) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad! Ma tahaksin seoses Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve projektiga rõhutada, et kõige tähtsam ei ole selle eelarve juures mitte see, mida on tehtud, vaid see, mis on seni tegemata jäänud. Juba Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve projektis nähti ette maksete assigneeringute summa 3% võrra väiksemana kui sel aastal ning lisaks sellele on komisjon tulnud välja ettepanekuga vähendada maksete assigneeringute summat veelgi - 3,5 miljardi võrra käesoleval aastal ja 1,1 miljardi euro võrra järgmisel aastal. Ma kahtlen, kas Euroopa Liidu eelarvest tehtavate maksete summa vähendamine on kõige parem lahendus finants- ja majanduskriisile. Euroopa majanduse taastamise kavas ette nähtud struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi meetmed, maaelu arengu fondi menetluste lihtsustamine ja fondist raha saamise kiirendamine, Euroopa Liidu vahendite arvelt ettemaksete tegemine ja Euroopa Liidu kaasrahastamise osa suurendamine ei kajastu veel Euroopa Liidu 2009. aasta eelarves sätestatud maksete assigneeringute summas. See, kas järgmise aasta eelarvet võib pidada Euroopa Liidu tulemuslikuks reageerimiseks finants- ja majanduskriisile, sõltub aga just neist meetmetest ning sellest, kui palju nende meetmetega makseid tegelikult suurendatakse. Ma loodan, et Euroopa Liidu institutsioonid tõendavad oma võimet katsumustele kiiresti reageerida ja mitte lasta end tavapärase bürokraatia alla matta. Üldiselt tuleb tervitada komisjoni ettepanekut eraldada Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamiseks täiendavalt viis miljardit eurot. Kuid rahastamisallikat - ühise põllumajanduspoliitika vahendeid - on raske mõista. Kui Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika arvelt on võimalik säästa viis miljardit eurot, siis miks ei tee komisjon midagi selleks, et tagada aus konkurents liidusisesel põllumajandusturul ja vähemalt osaliselt ühtlustada sobimatuid erinevusi Euroopa Liidu eri liikmesriikide põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste vahel? Tänan teid tähelepanu eest.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ma tahaksin kõigepealt avaldada tunnustust raportööridele ja koordinaatoritele ning juhtida tähelepanu sellele erakordsele väga kõrgetasemelisele tööle, mida nad tegid eelarve vastuvõtmise menetluse haldamiseks.
Tõsiseid jõupingutusi tehti selleks, et saavutada maksimaalne kulukohustuste ja maksete tase, jäädes samas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ülemmäärade piiresse. Probleemidest muidugi puudu ei tule. Me võiksime pidada seda eelarvet Euroopa Liidu esialgseks vastuseks üleilmsele finants- ja majanduskriisile. See teebki selle nii keeruliseks.
On täiesti loomulik, et me peame eelarve käsitlemisel silmas Euroopa Liidu poliitika rakendamise kõige tähtsamaid prioriteete. Prioriteedi 1B puhul, mis hõlmab jätkusuutlikku arengut, majanduslikku ühtekuuluvust ja tööhõivet, ei ole aga kahjuks nähtud ette piisavalt vahendeid liikmesriikide suurte, esmatähtsate projektide toetamiseks. Ühtekuuluvusfondi roll seisneb just selles, et võimaldada majanduslikult nõrgematel liikmesriikidel saada toetust oma infrastruktuuriga seotud probleemide lahendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ja piirkondliku arengu edendamiseks.
See on fond, mis aitab tõsta elatustaset, eriti uutes liikmesriikides. Kui need riigid ei saa mingeid vahendeid, siis teevad nad edusamme tunduvalt aeglasemalt, eriti kriisi ajal. Seetõttu olen ma väga kriitiline eelarve võimetuse suhtes selle olukorra parandamisele kaasa aidata. Tähtis on ka see, kuidas eelarvet täidetakse. Tuleb kiirendada alustatud arutelusid selle üle, kuidas lihtsustada menetlusi, et saavutada suurem teostatavus ning viia miinimumini pettuste ja kuritarvitamise riskid. Lisaks tuleb vähendada lõhet kulukohustuste ja maksete vahel ning selleks suurendada maksete summat.
Mitmeaastase finantsraamistiku ülevaatamise ettepanek ei ole halb ning võimaldab leida majanduskasvu edendamiseks lisavahendeid, mis eraldatakse aastatel 2009-2010. Ülevaatamise otstarve, mis on seotud väikse süsinikusisaldusega elektri tootmise eesmärkide saavutamisega, on hea, kuid vaevalt et hädavajalik. Me peame olema palju paindlikumad.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et me peaksime selle eelarve vastu võtma, kuid lisaks tuleks vastu võtta ka ennetavad meetmed finants- ja majanduskriisi ületamiseks. Ehkki seda on raske saavutada, on kokkulepe oluline ja vajalik. Me peame andma sellele oma toetuse.
Kyösti Virrankoski
(FI) Austatud juhataja! Kõigepealt tahan ma tänada raportööre, proua Haugi ja härra Lewandowskit, nende suurepärase töö eest. Samuti tahaksin ma tänada volinik Grybauskaitėt ja tema lähimat abilist härra Romerot suure koostöövalmiduse eest, mida nad terve aasta jooksul on üles näidanud, aga ka eesistujariiki konstruktiivse osavõtu eest eelarve koostamisel.
Ma soovin käsitleda vaid üht teemat - struktuurifondide küsimust. Sel aastal maksime liikmesriikidele ühel või teisel kujul - kasutamata assigneeringutena - raha tagasi. Paranduseelarves nr 2 planeerisime 2,8 miljardit eurot ümber ja paranduseelarves nr 9 tagastasime 4,5 miljardit eurot kasutamata maksetena.
Seda arvestades on üllatav, et komisjon teeb ettepaneku viie miljardi euro suuruse taastamispaketi kohta, kui ta ei ole ära kasutanud isegi eelarves struktuuripoliitika jaoks ette nähtud vahendeid. Põhjuseks on kontrolli- ja järelevalvesüsteem, mis on äärmiselt keerukas. Paljudes riikides on see siiani kinnitamata.
Euroopa Parlament tegi lepituskohtumisel ettepaneku ühisresolutsiooni kohta, milles tunnistataks lihtsustamise vajadust ja struktuuriliste puuduste olemasolu. Komisjon ja nõukogu ei tahtnud selle resolutsiooniga kaasa tulla. Samas on Euroopa Ülemkogu äsja teinud ettepaneku sisuliselt sama seisukoha vastuvõtmise kohta ning rõhutada tuleb, et lihtsustamine ja suurem tõhusus on tõepoolest väga vajalikud.
Margaritis Schinas
(EL) Austatud juhataja, see eelarve on Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja jooksul viimane ja esimene, mida me hääletame pärast seda, kui meie uksele koputas finantskriis. Niisiis on sellel eelarvel eriline tähendus: see on eelarve, mida Euroopa kodanikud tähelepanelikult uurivad.
Minul isiklikult tekitab see eelarve kahetisi tundeid, sest see kajastab edusamme, kuid sellel on ka varjukülgi. Ma pean kindlasti edusammuks asjaolu, et me oleme võrreldes nõukogu seisukohaga suutnud makseid suurendada, ehkki vähesel määral, et me leidsime veidi rohkem vahendeid konkurentsivõime, keskkonna ja julgeoleku jaoks ning et esimest korda on meil selge võimalus võidelda ebaseadusliku sisserände vastu Euroopa Liidu lõunapiiridel, kus sellistesse riikidesse nagu minu kodumaa saabub igal aastal sada tuhat meeleheitel inimest, kes meie lõunapiiride kaudu Euroopa uksele koputavad. Seda kõike arvestades on meil põhjust rahuloluks.
Samas olen ma väga pettunud, et see kriisiaja esimene eelarve ei näita Euroopat tegutsemisvalmi ja võimekana. Me püüame ikka veel välja mõelda, kuidas kulutada kahesajast miljardist viit miljardit, mida mõned liikmesriigid soovivad tagasi, selle asemel, et suunata see raha konkurentsivõime suurendamisse. See on kaotatud võimalus. Ma usun, et me oleksime võinud sel aastal teha rohkem. Ma olen endiselt optimistlik, et nõukogus teevad need tavapärased kahtlusalused, kes soovivad ülejäägi tagastamist liikmesriikidele, veel ühe jõupingutuse, nii et vähemalt järgmisel aastal on meie lähenemisviis ambitsioonikam.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Austatud juhataja! Ma tunnustan raportöör Haugi tema suurepärase töö eest ja paljusid kolleege nende panuse eest. Tahaksin rääkida kalandussektorist ning selle positiivsetest ja negatiivsetest aspektidest.
Assigneeringute kogumaht on enam-vähem sama, mis eelmisel majandusaastal. See on negatiivne aspekt, sest juba eelmistes eelarvetes olid ühise kalanduspoliitika ja merenduspoliitika rakendamiseks ette nähtud minimaalsed vahendid. Negatiivseks tuleb pidada ka maksete assigneeringute vähendamist ning ebapiisavat reageerimist äärepoolseimate piirkondade vajadustele ja eriolukorrale.
Praegusest finantskriisist ja kütusehindade märkimisväärsest kõikumisest tingitud välise majandusliku surve suurenemise tõttu kasvab ka surve, mis on seotud laevastiku alavõimsusega ja ressursibaasi vähenemisega.
Kuigi komisjon on teinud ettepaneku kalandussektori ümberkorraldamiseks vastavalt praegusele makromajanduslikule olukorrale, on vaja konkreetseid meetmeid, et aidata tagada Euroopa kalalaevastiku ellujäämine ja elatis neile, kes annavad endast nii palju, et meil oleks juurdepääs ühele põhitoiduainele.
Mul on hea meel, et ettevalmistava meetmena võeti vastu minu esitatud algatus luua kalanduse turuhindade seirekeskus, milleks on eelarves ette nähtud neli miljonit eurot. Ma olen rahul ka suurema toetusega kalavarude haldamisele, vabatahtlike maksetega rahvusvahelistesse projektidesse, toetusega dialoogi tugevdamisele kalandussektoris, mis on eluliselt tähtis sektor, nagu ilmnes kalanduskomisjoni visiidil Madeirale, mis on üks Portugali äärepoolsemaid piirkondi, toetusega võrgustike loomise ja parimate tavade vahetamise katseprojektile ning kuuenda raamprogrammi lõpuleviimisele. Positiivne on ka assigneeringute säilitamine koostööks bio-majandusliku arengu valdkonnas, Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri jaoks ning Euroopa merenduspoliitika ettevalmistavate meetmete jaoks.
Lõpetuseks tahaksin kiita seda, et komisjon on loonud eelarverea - praegu veel ilma assigneeringuteta - ajutise rahastamisvahendi jaoks, mille eesmärk on kohandada kalalaevastikke kütusehindadega seotud majanduslike tagajärgedega. See on üks põhjus ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Péter Olajos
(HU) Nagu ma ütlesin juba oktoobris toimunud esimesel lugemisel, olen ma keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostajana Euroopa Liidu 2009. aasta eelarvega mitmel põhjusel rahul. Ühelt poolt on märkimisväärne ja positiivne juba seegi asjaolu, et järgmisel aastal on neli miljardit eurot ette nähtud keskkonnakaitsele, looduskaitsele ja sealhulgas ennekõike LIFE+ eesmärkide saavutamisele. Teisalt väärib märkimist, et see summa on ligikaudu 10% suurem kui eelmisel aastal, mis on hea märk sellest, et tänapäeval ei sea keegi kahtluse alla selle valdkonna tähtsust, arvestades eriti kliimamuutust. Viimatinimetatu on pealegi üks järgmise aasta eelarve prioriteetidest. Muidugi on see kõik tihedalt seotud täna keskpäeval toimuva hääletusega, kui me teeme otsuse kliimapaketi kohta.
Kuigi need direktiivide eelnõud ehk ei vasta kõigile meie esialgsetele ootustele, minnakse neis komisjoni poolt eelmise aasta jaanuaris avaldatud ettepanekuga võrreldes siiski kaugemale. Neis sätestatud eesmärkide saavutamiseks on vaja raha ja poliitilist tahet. Summa võib olla küll väike, kuid tuleb rõhutada, et järgmisel aastal algavate katseprojektide väärtus on 7,5 miljonit eurot. Sisuline töö, mis hõlmab pakkumiste koostamist ja avaldamist, algab ilmselt järgmise aasta alguses, kuid komisjon on mitmel korral märkinud, kui tähtsaks ta peab nende projektide elluviimist, ning lubanud oma täielikku koostööd. Pärast oktoobri täiskogu istungjärku on Euroopa Toiduohutusamet ainus organ, mis ei ole suutnud teha mingeid sisulisi edusamme. Seepärast peame endiselt soovitama 10% reservi säilitamist, kuid ma loodan, et ka see probleem laheneb peagi. Need on minu tähelepanekud ja soovitused, mis sisuliselt langevad kokku esimesel lugemisel esitatud tähelepanekute ja soovitustega. Kutsun kolleege üles ka teisel lugemisel poolt hääletama. Ma kasutaksin ka võimalust, et tänada Jutta Haugi tema raporti eest. Suur tänu.
Maria Martens
(NL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ma tunnustada raportöör Haugi. Meie töösuhe oli tõepoolest väga meeldiv ja arengukomisjon on rahul. Meie jaoks olid olulised kolm teemat. Esiteks tuleb tegelda toidukriisiga. Sellega seoses on meil hea meel, et komisjoni ettepanekut kohandati ning et saavutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetuse pälvinud kompromiss, mille tulemusena eraldati üks miljard eurot toidukriisi ületamiseks.
Lõppkokkuvõttes on tähtis see, et leitaks jätkusuutlik lahendus - arengumaade toiduohutus - ja sellele meie katseprojekt ongi suunatud. Üks suur probleem on siin see, et väiketootjatel puudub juurdepääs mikrolaenudele. Neil on keeruline hankida häid külviseemneid ja sõnnikut ning investeerida niisutamisse, kui nad ei suuda maksta raha ette. Seepärast on meil hea meel, et meie ettepanek katseprojekti kohta, mis hõlmab väikestele põllumajandustootjatele mõeldud mikrolaene, on saanud laialdase toetuse ja me oleme kindlad, et arengukomisjon on valmis seda katseprojekti ellu viima.
Teiseks, mis puudutab hindamist, siis viimasel ajal kuuleme palju kriitikat arengukoostöö kohta. Et pälvida toetust, ei pea me selgitama üksnes seda, mida me silmas pidasime, vaid eelkõige seda, mida me oleme saavutanud. Kahjuks keskenduvad arengukomisjoni raportid seni veel pigem kavatsustele. Seetõttu oleme palunud arengukomisjonile rohkem pädevust, et parandada tulemuste hindamist. Meil on hea meel, et Euroopa Parlament toetab neid ettepanekuid.
Kolmandaks, austatud juhataja, me pooldame jätkuvalt eelarve 4. peatüki ehk väliskulude suurendamist. Kui me tahame saavutada oma eesmärgid ja täita oma kohustusi näiteks Kosovo, Lähis-Ida ja muude piirkondade puhul, kus peamine küsimus ei ole pelgalt arengukoostöö, vaid ka konfliktide lahendamine, siis on selge, et meil on vaja rohkem raha ja paindlikkust.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Mul on kaks lühikest märkust. Ma tahaksin tänada raportööri tema töö eest.
Mis puudutab arenguabi, siis minu arvates on oluline rõhutada, et kuigi ühe miljardi euro leidmise protsess oli pingeline, on siiski hea, et Euroopa teeb midagi probleemi lahendamiseks. Samas tasub meenutada, et kaupade hinnad on tõepoolest langenud, nagu ka energiahinnad, nii et sellest ühest miljardist eurost peaks olema palju rohkem kasu, kui me lootsime, tingimusel, et seda kulutatakse õigesti. Minu arvates tuleb tähelepanelikult jälgida, et see raha läheks sinna, kuhu see on ette nähtud ning kus seda kõige enam vajatakse, nimelt kohapeale, toidu tootmiseks kohtades, kus seda toitu on võimalik toota.
Minu teine märkus on samuti seotud põllumajandusega, kuid puudutab sellest eelarvest kaugemat tulevikku. Mulle teevad veidi muret voliniku märkused selle kohta, nagu ei annaks põllumajandusele tehtavad kulutused lisaväärtust. Ma tean, et meil on aega seda edaspidi arutada, kuid see peab olema asjalik ja elav arutelu. Minu arvates on Euroopa põllumajandustootjatele kõige kasulikum ühine poliitika ning mitte selline poliitika, mille puhul liikmesriigid teevad oma valikuid, sest nii jäävad kodanikud kaotajaks toidu kvaliteedi ja ohutuse mõttes.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Eelarve kinnitamisega kaasneb alati teatav ootuste ja tegelikkuse kokkupõrge. Eelarveraamistik ei ole kuigi paindlik ja vahendeid on raske ümber suunata. Kuigi see peegeldab konkreetsete tegevuste rahastamise stabiilsust, tähendab see ka seda, et keeruline on reageerida pidevalt muutuvatele oludele.
Arvestades praegust olukorda, ei vasta see eelarve paljude parlamendiliikmete soovidele ega peegelda näiteks vajadust võidelda laieneva majanduskriisiga või rahastada uut tehnoloogiat, mida kasutataks keskkonna parandamiseks ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks. See eelarve ei vasta noorte, õpilaste ega üliõpilaste ootustele, mis on seotud rahalise toetusega noorsoovahetustele, hariduse omandamisele ja välismaal õppimisele.
Lõpetuseks tahaksin ma öelda, et üksteisele järgnenud eelarved ja finantsperspektiivid on olnud rohkem suunatud eelmiste eelarvekavade ja eesmärkide jätkamisele kui olemasolevatele ja tulevastele probleemidele lahenduste otsimisele. Seetõttu tuleb meil finantsperspektiive korrapäraselt üle vaadata, sest seitse aastat on eelarve planeerimiseks liiga pikk aeg.
Reinhard Rack
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin jätkata mõtet, mille ütles äsja välja minu Austria kolleeg härra Rübig. Me kulutame Euroopale vähem kui 1% Euroopa sisemajanduse kogutoodangust, nõudes samal ajal, et Euroopa Liit peab täitma aina rohkem ülesandeid üha suuremal arvul liikmesriikide eest. Sellest ei tule midagi välja! Seepärast on tõesti uskumatu, et meie majandust on aastaid hoitud sellisel kursil, kus meie raha säästlikule kasutamisele lisandus see, et rahandusministrid nõudsid aasta lõpul raha sisuliselt tagasi ja suunasid selle oma riigi eelarvesse.
On küllalt palju uusi ülesandeid, mille täitmisele me peaksime oma raha kulutama. On ka ülesandeid, millele me pole tegelikult aastaid eraldanud piisavaid eelarvelisi vahendeid. Kulutused Euroopa Liidu teavituspoliitikale peaksid olema tunduvalt suuremad, kui me tõesti soovime tuua Euroopa kodanikud Euroopale lähemale. Üliõpilaste ja praktikantide vahetuste valdkonnas on palju ülesandeid, millesse Euroopa võiks olla kaasatud.
Jutta Haug
Austatud juhataja! Ma tahaksin tänada kõiki, kes Euroopa Parlamendis peetud arutelus osalesid ja sõnavõttudega esinesid, isegi kui 2009. aasta eelarve oli pigem võimalus võtta sõna kui käsitleda seda teemat. Selliseid sõnavõtte oli mitu. Eelkõige tahan ma tänada neid parlamendiliikmeid, kes viibisid siin algusest lõpuni ja aruteluga ühinesid.
Euroopa majanduse taastamise kava, mille komisjon on meile esitanud, käsitleti mitmes sõnavõtus ja see teema on paljude inimeste mõtetes. Mul jääb vaid üle korrata seda, mida ma olen mitu korda varemgi öelnud: liikmesriikide majanduse liikumapanev jõud on Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika. Kui me seda tõepoolest nõuetekohaselt ja ausalt rakendame, saame liikuda edasi ja see tähendab kahtlemata seda, et majandus ei tekita meile järgmise aasta jooksul nii suuri probleeme. Muidugi ei piisa 116 miljardist eurost makseteks, ent kogu Euroopa Parlament on valmis tagama asjaomased maksed lisa- ja paranduseelarvetes.
See, mida ütles volinik, on kahtlemata tõsi: eelarve on alati kompromiss. Selles mõttes ei erine 2009. aasta eelarve eelmistest. Me pidime nõukoguga nõustuma nende väikeste maksete osas, komisjon pidi meiega nõustuma 700 miljoni euro ümbersuunamises regionaalarengule ja meie pidime kärpima oma prioriteete. Sellegipoolest õnnestus meil säilitada paljud neist prioriteetidest: rohkem makseid kliimamuutuse vastu võetavateks meetmeteks, rohkem makseid sotsiaalsele mõõtmele, mis hõlmab suuremal hulgal ja paremate töökohtade loomist, ning rohkem toetust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Me saime sellega hakkama ja selle eest olen ma tänulik kõikidele oma kolleegidele. Suur tänu!
(Aplaus)
Janusz Lewandowski
raportöör. - (PL) Austatud juhataja! Selles eelarve osas, mille eest mina vastutan, on ainsaks lahtiseks küsimuseks Lissaboni leping, mis muudab Euroopa Parlamendi pädevust ja võib mõjutada eelarvet. Et muud probleemid on lahendatud, tahaksin ma toetada neid eelkõnelejaid, kes kutsusid üles finantsperspektiivi üle vaatama. See vajadus kerkis selgelt esile juba praeguse perspektiivi teisel aastal ning seda tuleb teha, sest vastasel juhul ei suuda me rahastada Euroopa Liidu rahvusvahelisi eesmärke ja kohustusi.
Samuti on kahetsusväärne, et nõukoguga peetud lepitusmenetlusega kaasnesid läbirääkimised miljonite eurode üle, samal ajal kui ebamäärases kriisipaketis on lubatud miljardeid. Seega on see eelarve, mille me homme tõenäoliselt heaks kiidame, tulevikus muutustele rohkem avatud kui kunagi varem.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kõnelejad olid väga distsiplineeritud ja me lõpetasime õigel ajal. See on tulevase eelarvedistsipliini jaoks hea sõnum.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 18. detsembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gábor Harangozó  
kirjalikult. - Me peaksime olema mures (nagu ka raportöör) nende negatiivsete tagajärgede pärast, mida üleilmne majanduslangus Euroopa kodanikele kaasa toob. Me peaksime seejuures mõtlema eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevatele kodanikele, kes finantsturgude ebastabiilsuse tagajärjel kahtlemata kõige enam kannatavad. Liit peaks maksimaalselt suurendama oma jõupingutusi, et lihtsustada kohaliku tasandi abisaajate juurdepääsu olemasolevatele vahenditele - aastateks 2007-2013 kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires. Seega tuleb eelkõige parandada ja lihtsustada meetmeid, et kiirendada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi rakendamist. Ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel tehtavad väikesed maksed ei ole kooskõlas kohapealsete vajadustega, arvestades praegusest majanduskriisist tingitud probleeme. Ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa Liidu parim solidaarsuse tagamise vahend ja sellise ulatusega üleilmse kriisi negatiivsete tagajärgede ületamisel hädavajalik.
