Tõhustatud koostöö ühtse patendikaitse loomise valdkonnas (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on õiguskomisjoni nimel Klaus-Heiner Lehne esitatud soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse tõhustatud koostööd ühtse patendikaitse loomise valdkonnas [05538/2011 - C7-0044/2011 - 2010/0384(NLE)].
Klaus-Heiner Lehne
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tõhustatud koostöö teemat käsitleme siin teist korda. Mõni kuu tagasi langetasime perekonnaõigusega seoses esimest korda Lissaboni lepingu alusel tehtava tõhustatud koostöö üle otsuseid. Nüüd teeme seda teist korda. Siin vastu võetav otsus on üksnes menetluslik. Tahan selles osas selgesõnaline olla, sest praegu ei aruta me kõnealuste probleemide sisu. Seda teeme hiljem.
Lubage mul alustuseks märkida, et mul on väga hea meel näha, et ka eesistujariik Ungari on siin täna esindatud. Võib öelda, et tegemist on esimese korraga Euroopa Parlamendi ajaloos, kui eesistujariik on esmaspäeva õhtul esindatud. See näitab vahest ka, kui oluline on täna arutluse all olev küsimus.
Oleme arutanud Euroopa patendi küsimust komisjoni ettepaneku alusel alates 2001. aastast. Palacio aruande raames asus Euroopa Parlament esimese lugemisega seoses väga konkreetsele seisukohale, sealhulgas ka võimalike lahenduste osas. Nõukogus osutus võimatuks jõuda patendi osas kokkuleppele ning selle taga oli peamiselt kaks probleemi. Üks neist on kohtute küsimus - missugused kohtud on missugusteks vaidlusteks pädevad -, kuid samuti oli päevakorral keeleküsimus. Kohtute küsimus laheneb tõenäoliselt varsti Euroopa Kohtu märtsi alguses tehtava otsusega ning siis teame täpselt, mida on võimalik teha ja mida mitte.
Keeleküsimuses ei ole tehtud mingeid edusamme. Möödunud sügisel pidi eesistujariik Belgia möönma, et keeleküsimuse osas on lihtsalt võimatu lahenduseni jõuda või vähemasti jõuda lahenduseni nii, et täidetakse ühtlasi ka Lissaboni lepingus ettenähtud ühehäälsuse tingimust. Põhimõte, mille kohaselt peaks Euroopa Liidul olema 23 võrdväärset ametlikku keelt, ning tõsiasi, et patent võib tuua kaasa suured, eeskätt tõlkimisest tulenevad kulud, on omavahel täielikult vastuolus. Selle taustal jääb alati probleem, et kui patent tõlgitakse kõikidesse keeltesse, ei ole väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel patendist kasu, sest see on liiga kallis, rääkimata võimalikest kohtuvaidlustest paljudes liikmesriikides. Sellist tüüpi patent paljudes keeltes praeguse Euroopa Patendiameti süsteemi raames on tegelikult kasulik ainult suurte ettevõtete jaoks, mitte väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See on miski, mis peab kindlasti muutuma.
Alates 2000. aastast on Euroopa Parlament kümneid kordi palunud oma resolutsioonides, et seoses Lissaboni ja uue, 2020. aasta tegevuskavaga saavutataks Euroopa patendi osas lõpuks edasiminek. Minu arvates aitab juba. Eesistujariik Belgia palus komisjonil esitada tõhustatud koostöö protsessiks konkreetne ettepanek. Komisjon on algatusest kinni haaranud. Nõukogu on ametlikult küsinud meie nõusolekut. Õiguskomisjon on andnud kindla toetuse 16 poolt- ja 5 vastuhäälega. Praeguseks on selle ettepaneku taga 25 liikmesriiki. Nüüd on lihtsalt aeg minna edasi ja anda menetlusele meiepoolne - Euroopa Parlamendi poolne - nõusolek, et viimaks tunneli lõpus valguskiirt näha oleks.
Lõpetuseks on mul veel üks märkus. Meil ei ole Euroopa Liidus palju ressursse. Meil on aga meie arukus, loovus ja ideed, mis on selles maailmajaos sündinud. Seepärast on meie jaoks ülioluline, et need ideed oleksid ka kaitstud. Küsin endalt, kuidas saame õigupoolest pöörduda Hiina, India ja paljude teiste suurte arengumaade poole maailmas ja öelda neile, et nad peavad kaitsma intellektuaalomandi õigusi, kui me ei suuda seda isegi Euroopa Liidus teha. Seepärast on meil nüüd vaja kvalitatiivset arengut Euroopa patendi poole. Seepärast pooldan ma tõhustatud koostööd käsitlevat ettepanekut ning palun teil kõigil sellele toetust avaldada.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - Lugupeetud juhataja! Minu jaoks on privileeg ja au täna nii silmapaistvale publikule kõnelda. Nagu Klaus-Heiner Lehne äsja ütles, näitab eesistujariigi esmaspäevane kohalolek küsimuse olulisust.
Esmalt tahaksin tänada Euroopa Parlamenti koostööalti suhtumise eestjõupingutustesse, mida nõukogu teeb Euroopa Liidu patendikaitse jaoks paremate tingimuste loomiseks. Soovin tänada ka meie eelkäijat eesistujariiki Belgiat väsimatute jõupingutuste eest, mida ta tegi ühtse patendikaitse loomise edendamiseks.
Teiseks tahaksin teatada, et täna hommikul otsustas nõukogu valdava häälteenamusega taotleda teie nõusolekut tõhustatud koostöö lubamiseks kõnealuses valdkonnas. Teie nõusoleku korral annab konkurentsivõime nõukogu 10. märtsil eeldatavasti oma loa.
Eesistujariik Ungari pöörab erilist tähelepanu ELi konkurentsivõime suurendamisele ning ELis tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisele. Meie ühine kohustus on aidata neil olla uuenduslikud, mis on üks VKEde konkurentsivõime tõukejõude nii ELi kui ülemaailmsel tasandil.
Algusest peale on olnud selge, et üks olulisi tingimusi selle eesmärgi täitmisel oleks ELi patendi loomine, mida on edasi lükatud enam kui 30 aastat. Praeguse olukorra jätkumine ei ole lahendus. Igal aastal kulutatakse miljoneid eurosid tõlgetele ja paberitööle, et saavutada patendikaitse ELi 27 eri õigussüsteemis, samas kui USAs võib leiutaja saada patendi kogu USA territooriumil 1850 euro eest. ELis maksab ainuüksi 13 liikmeriiki hõlmav patendikaitse 20 000 eurot.
Arvutuste kohaselt kannavad Euroopa ettevõtted ELi patendi puudumise tõttu kahju 700 kuni 800 miljoni euro ulatuses. Ei tarvitse öeldagi, et nimetatud summat võiks kasutada palju paremini, kui see suunata näiteks tehnoloogilistesse uuringutesse.
Patendikaitse siseturg praegu puudub. Taotleja on sunnitud tulema toime 27 eraldiseisva riikliku õigussüsteemiga. Selle tulemusena taotletakse tegelikult kaitset ainult ELi territooriumi teatud piirkonnale ning see tekitab tõsiseid probleeme nende kaupade vaba ringluse jaoks, mida mõnes jurisdiktsioonis kaitseb patent, kuid mida teises jurisdiktsioonis võib vabalt toota.
Oleme alati kindlalt eelistanud tõelise, kogu ELi, kõigi 27 liikmesriigi territooriumi hõlmava patendi loomist. On ülimalt kahetsusväärne, et keelekorraldusega seotud läbirääkimised on lõppenud ummikseisuga, ilma mingi väljavaateta jõuda lähitulevikus vajaliku üksmeeleni.
Pean ka rõhutama, et ELi otsusetegijatel ei ole enam muud väljapääsu, kui teha kõnealuses valdkonnas kiireid edusamme. Värskelt avaldatud innovatsioonitegevuse tulemustabel kinnitab, et juba praegu on USA ja Jaapani ning ELi uuendustegevuse vahel haigutav lõhe ning suuremad tärkava majandusega riigid on kiiresti järele jõudmas.
Kuigi patentimiseeskirjad ei ole ainus uuendustegevust määratlev tegur, on nende olulisus kõigi jaoks ilmne. Igal aastal jätkame tööd olemasolevate eeskirjade kogumiga ning meie killustatud süsteem muutub vähem ligitõmbavaks ja konkurentsivõimeliseks.
Sellises olukorras peab valdav osa liikmesriike ühtse patendikaitse loomist tõhustatud koostöö raames praegu ainsaks võimaluseks. 27 liikmesriiki on esitanud tõhustatud koostöö käivitamiseks ametlikud taotlused. Ilmselgelt ootavad nad, et mõistliku aja jooksul saavutataks silmnähtavaid tulemusi.
Eesistujariigina teeme kõik, mis võimalik, et saavutada kõnealuses valdkonnas olulist edu. Teisalt peab eesistujariik pöörama tähelepanu ka vastuväidetele ja reservatsioonidele, mida on väljendanud Hispaania ja Itaalia.
Lubage mul nüüd pöörduda austatud Hispaaniast ja Itaaliast pärit parlamendiliikmete poole nende emakeeles.
nõukogu eesistuja. - (ES) Esiteks tahaksin pöörduda meie partnerriigist Hispaaniast pärit auväärt parlamendiliikmete poole. Me oleme veendunud, et tõhustatud koostöö kaudu, ühtse patendikaitse süsteemi loomisega, astume olulise sammu ideaalse olukorra suunas, kus ühtne patendikaitse süsteem hõlmab kõik liikmesriigid ja terve Euroopa Liidu.
nõukogu eesistuja. - (IT) Pöördun nüüd meie itaallastest sõprade poole. Et hoida ära igasugused kahtlused, pean rõhutama, et ükski ettevõte ega isik, sõltumata päritoluriigist, ei jää tulevase ühtse patendi toodavast kasust ilma.
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, tänan teid kannatlikkuse eest. Ootan väga koostööd, mida teeme Euroopa Parlamendiga selles vallas edaspidi.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tõhustatud koostöö toetamisega, nagu Klaus-Heiner Lehne välja pakub, astute otsustava sammu ELi ettevõtete ja leiutajate elu lihtsustamiseks tänu viimaks kogu ELis ühtsele patendikaitsele. Suutmatus pakkuda paremat ja mõistlikuma hinnaga kaitset leiutiste ja loomingu eest eeskätt tööstusvaldkonnas on tähelepanuväärne ning minu arvates on tegemist vastuvõetamatu nõrga kohaga meie maailmajao konkurentsivõimes, mis peab toime tulema vägagi karmis rahvusvahelises konkurentsis.
Seepärast võtsin 13. jaanuaril 2010 teie ees toimunud kuulamisel ning paljudel kordadel hiljem selle ettepaneku edendamise omale südameasjaks, et - väljendasin seda kui omamoodi soovunelmat -, olla viimane ELi volinik, kes kõnealuse küsimuse tõstatab. Tegime ettepaneku. Tänu eesistujariigi Belgia meelekindlusele ja arukale suhtumisele täiendati, tõhustati ja parandati ettepanekut, kuid nagu te teate, ei suutnud me saavutada ühehäälset toetust, mida selles asjas olin lootnud. Just seepärast ning sel viisil sündis idee teha uue Lissaboni lepingu raames tõhustatud koostööd. Komisjon reageeris kiiresti tõhustatud koostöö ideele, mille nagu Klaus-Heiner Lehne ütles, oli algselt esitanud kaksteist liikmesriiki.
Lugupeetud kolleegid! Praegu on 25 liikmesriiki andnud oma nõusoleku teha tõhustatud koostööd. Ungari on võtnud Belgialt üle eesistujariigi kohustused ning on samuti näidanud üles suurt otsusekindlust, mille eest ma tänulik olen. Eesistuja tahab, et koostöö algaks märtsist ning olen väga tänulik Euroopa Parlamendile ning eeskätt teile, lugupeetud Klaus-Heiner Lehne, ning teie parlamendikomisjoni liikmetele pöördelise rolli eest, mida täidate koos õiguskomisjoniga selleks, et teha kõnealuses töös edusamme ja saavutada selles asjas kiireid tulemusi.
Lugupeetud kolleegid! Komisjon soovib, et tõhustatud koostöösse oleks kaasatud võimalikult palju liikmesriike ning mina isiklikult loodan endiselt, et kõikidel liikmesriikidel on lõpuks võimalik toetada ettepanekut, mis - kordan veel kord - on neile kõigile poliitiliselt vastuvõetav ja mis on kõikidele ettevõtetele finantsiliselt vajalik. Üksnes võimalikult ulatusliku toetuse abil - mis võiks olla ühehäälne - toob see samm ELi ettevõtetele ja leiutajatele maksimaalset kasu.
Siseturu eest vastutava volinikuna hoolitsen ma selle eest, et tõhustatud koostöö jääks kooskõlla aluslepingutega ning eeskätt siseturu toimimist käsitlevate eeskirjadega. Lugupeetud kolleegid! See tähendab, et ühtne patendikaitse - nagu Enikő Győri väga hästi hispaania ja itaalia keeles selgitas - on kättesaadav kõikidele ettevõtetele, hoolimata asukohariigist. Diskrimineerimist ei tule.
Lisaks on ühtse kaitse kasulikud aspektid samasugused kõikide leiutajate ja kõikide uuendusmeelsete ettevõtete jaoks ELis ning see kehtib nii menetluste kohta, mida ratsionaliseeritakse, kui ka tõlkekulude kohta, mida vähendatakse. Kõnealuse projekti üldist mõju on juba analüüsitud ning praegu töötame selle majandusliku mõju põhjaliku hinnangu kallal.
Ning lõpetuseks ütlen, et komisjon tunneb küll kahetsust selle üle, et me ei suutnud veel jõuda 27 riigi vahelise kokkuleppeni, kuid teeb kõik, et panna kiiresti alus tõhustatud koostööle - kohe, kui ministrite nõukogu on märtsis oma seisukoha esitanud - ning esitab selleks vajalikud määruste eelnõud, et saaksime väga kiiresti Euroopa ettevõtetele seda lisaväärtust pakkuda. Tänan tähelepanu eest ning tänan teid ette kõnealuse ettepaneku toetamise eest.
Raffaele Baldassarre
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Euroopa Parlament on erakordse kiiruse ja dünaamilisusega nõustumas tõhustatud koostöö esimese valdkonnaga, mis on täpsemalt seotud siseturuga. Seda põhjendatakse üldiselt sellega, et arutelud ELi patendi üle on kestnud väga pikka aega. Seepärast on hea, kui täpsustame, et komisjon võttis tõlkekorraldust käsitleva määruse eelnõu vastu alles 30. juunil 2010 ning et nõukogu märkis novembris 2010 ühehäälsuse puudumist ning raskusi ühehäälse otsuseni jõudmisega lähitulevikus.
Ma ei hakka pikemalt peatuma tempol, millega me parlamendis nimetatud ettepanekuga tegelesime, mis loodetavasti jääb tulevikus eeskujuks, sest oleme kiire ja tõhusa seadusandliku protsessi nimel purustanud üsna olulisi rekordeid.
Kuna ma ei kavatse siiski esineda ainult omaenda, tõhustatud koostööle vastuseisva riigi huvide eestkõnelejana ning kuna minu arvates on patenditeema tööstusarengu ning Euroopa ettevõtlussüsteemi seisukohast põhjapaneva tähtsusega, tahaksin tõstatada ainult teatud küsimused, mida pean oluliseks Euroopa Parlamendi seadusandlike funktsioonide täitmise ja patendimääruste edasise käsitlemise juures.
Ennekõike peaksime tunnistama, et tõhustatud koostöö poolt hääletamine seadustab siseturu arendamisel süsteemselt sellise vahendi rakendamise, mida tuleks kasutada viimase abinõuna. Sellega loome pretsedendi, mida saab kasutada kõikides siseturu valdkondades. Lisaks usun, et Euroopa Parlament saab siis, kui käsitleme muid teemasid, esitada oma seisukoha kõikehõlmaval ja sõltumatul viisil ning et ettepanekud kaitsevad kasutajate ja ettevõtete, mitte riigirühmade huve.
Bernhard Rapkay
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Raportööri selgitus on üsna korrektne ning siia ei ole vaja midagi lisada. Seepärast annab minu fraktsioon tõhustatud koostööks nõusoleku. Meie seas oli kuulda ka eriarvamusi - see on õigustatud ning neid tuleks kuulata. Raportööri, nõukogu eesistujariigi ja voliniku öeldu näitab aga, et aeg on käes ja me ei saa enam venitada.
Mõned inimesed ütlevad, et kõik on kokku lepitud kiirustades, ilma igasuguse aruteluta, kuid see ei ole nii - nagu paljud muud sellega seotud väited, ei vasta see tõele. Keeleküsimus ei tulnud arutlusele alles siis, kui komisjon eelmisel aastal oma viimase ettepaneku tegi, see on olnud päevakorras juba kümme aastat või enam. Selles ei ole midagi uut. Mitte keegi, kes uurib, kuivõrd erinevaid mudeleid on viimastel kuudel esitatud ja arutatud, ei saa öelda, et arutelu ei ole olnud piisav. Aeg on Gordioni sõlm puruks raiuda.
Teine argument, mida siinkohal alati kasutatakse, on oht hävitada siseturg. Fakt on see, et meil ei ole patentidega seotud siseturgu, nii et tegelikult ei saa me midagi hävitada. Kui me nüüd omale selgeks teeme - ja me oleme selle omale ammu selgeks teinud -, et siseturg vajab valmimiseks tõepoolest ühtset patendiprotsessi, ei saa kogu siseturgu selle sammuga hävitada. Halvimal juhul jääksid asjad nii nagu praegu. Usun, et teeme siiski edusamme.
Kolmas vastuväide on olnud see, et tõhustatud koostööga nõustudes kahandaks Euroopa Parlament oma õigusi: see ei vasta tõele. Soovitaksin teil heita pilk Lissaboni lepingusse ja meie kodukorda. Me ei loobu ühestki õigusest. Kiidame nüüd tõhustatud koostöö heaks ja kui see algab, on meil kõigil oma õigused. Keelekorraldusega seotu on muidugi konsulteerimise küsimus, sest selles osas nõutakse ühehäälsust. Kaasotsustamismenetlust tuleks kohaldada aga patendiga seotud praktiliste eeskirjade ja jurisdiktsiooni heakskiitmise korral. Me ei loobu ühestki õigusest, tegelikult vastupidi.
Cecilia Wikström
Lugupeetud juhataja! Tahaksin alustuseks väljendada oma tänu Klaus-Heiner Lehnele hea töö eest, mida ta sel teemal on teinud ning volinik Michel Barnier'le, kes on seda tõhusalt ja edukalt edasi käsitlenud.
Nagu oleme kuulnud, on teema olnud arutluse all aastakümneid ning praeguseks on selge, et nõukogu ei saavuta aluslepingus nõutud ühehäälsust, mis on vajalik otsuse langetamiseks. Paljud liikmesriigid on seepärast palunud alustada selles valdkonnas tõhustatud koostööd. Tahaksin rõhutada, et tegemist on avatud koostöövormiga, milles kõik liikmesriigid on oodatud soovi korral osalema.
Küsimus, mida ma täna peame otsustama, on seega järgmine: kas Euroopa Parlament peaks kiitma heaks nõukogu tõhustatud koostöö taotluse või mitte. Minu arvates ja Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni arvates peaks Euroopa Parlament taotluse heaks kiitma kooskõlas raportööri Klaus-Heiner Lehne soovitusega.
Selleks, et muuta uuendused ja teadmised kasutatavateks ja kasulikeks toodeteks, mis loovad omakorda majanduskasvu ja töökohti, on äärmiselt oluline leiutisi ja teaduslikke avastusi kaitsta. Praegu on leiutajal või väikeettevõttel raske saada patendikaitset kogu ELis. See on lihtsalt liiga kallis ja keeruline, nagu oleme juba kuulnud. Ameerika Ühendriikide patent maksab praegu ligikaudu 1800 eurot, samas kui Euroopa patent maksab enam kui 20 000 eurot, mis on 11 korda suurem ning ilmselgelt põhjendamatu summa. Laialdasi rahalisi vahendeid ja õigusalast eksperdiabi kasutavad rahvusvahelised ettevõtted saavad sellega alati hakkama, hoolimata süsteemist.
Praeguses süsteemis on kannatajad Euroopa üksikisikutest leiutajad. On ülim aeg, et ka nemad saaksid oma saavutusi kaitsta ning areneda tulevikus suurteks tööandjateks, keda liit nii hädasti vajab. Me vajame seda kohe. Meil ei ole aega kaotada.
Eva Lichtenberger
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Euroopa patendikorraldus parandaks tõenäoliselt olukorda mõnes majandus- ja teadusvaldkonnas. Pean aga ütlema, et patendile on pandud mõneti liialt suured lootused. Säilitagem mõõdutunne.
Olen Euroopa tõhustatud koostöö vastu. Hiljuti käsitlesime tõhustatud koostööd lahutuse valdkonnas. Nüüd on kohe pärast seda otsust meie ees järgmine tõhustatud koostööga seotud teema. Kui me lihtsalt kiidame selle pikemalt mõtlemata heaks, aitame kaasa olukorrale, kus tõhustatud koostöö on varsti ainus vahend kokkuleppele jõudmiseks, sest nõukogu tasandil on liiga raske kokkuleppele jõuda. See ei olnud konvendi eesmärk, kui me tõhustatud koostööd arutasime.
Hea valitsemistava, millest me siin palju oleme rääkinud, tähendab muude asjade seas ka läbipaistvust ja selgust. Tõhustatud koostöö oma arvukates vormides ja valdkondade rohkuses ei edenda aga läbipaistvust ega selgust. Usun, et me tekitame suure probleemi tulevikuks, kui eri riikide rühmad hakkavad pidevalt kogunema mingis kindlas küsimuses kokku leppimiseks. Loomulikult on väga hea öelda: "Kõik on oodatud”. Jah, kuid millistel tingimustel? Minu meelest praegu - erinevalt eelmistest aastatest - oleks meil olnud võimalik kokkuleppele jõuda, kui läbirääkimised oleksid kauem kestnud.
Ma ei usu, et tõhustatud koostöö on patendiküsimuse jaoks õige tee. Seepärast ei kavatse ma määruse poolt hääletada.
Zbigniew Ziobro
Lugupeetud juhataja! Juba mitu aastat on ELis arutatud ühtse patendiõiguse kehtestamise üle. Majandusteadlased ja ettevõtjad arvavad, et patendiõiguse kehtestamine vähendaks oluliselt patendikaitse kulutusi ettevõtete jaoks kogu Euroopa Liidus ning võimaldaks odavat, tõhusat ja paremat kaitset. See on eriti tähtis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sektoris. Sellele osutavad ka Euroopa Komisjoni soovitused ja ettepanekud.
Siiski tuleks võtta arvesse teatud vastuolulisi ettepanekuid, mida kõnealuse teema raames arutatakse - seda on Euroopa Parlamendis juba täna nimetatud - nimelt Euroopa Patendiameti väljastatud patentide tõlgetega seotud küsimused ja ettepanek, et need tõlked tehtaks ainult kolme keelde. See on miski, mis nõuab rohkem mõtlemist ja kaalumist, sest miks peaks olema just need kolm keelt, mitte mõned muud, eriti kuna see annaks teatud eelise ettevõtjatele, kes kasutavad neid keeli emakeelena. Minu arvates peaksime selle üle rohkem mõtlema.
Gerard Batten
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Euroopa Komisjon on juba teinud katset kehtestada ELi patendiõigus, kuid see nurjus juunis, kui nõukogu, kus ei suudetud ühehäälselt hääletada, patenti käsitleva ettepaneku tagasi lükkas. Komisjon aga tahab teemaga jätkata. Selline toimimisviis on ainult järjekordne näide ELi imperialistlikest püüetest. Ettepanekud ei ole vajalikud ning need toovad uuendusmeelsete ettevõtete jaoks kaasa veelgi suurema halduskoormuse ja kulud.
Niisiis, kes täpsemalt selle poolt on? Asja tõukavad tagant 12 riiki, kelle hulgas on ka Ühendkuningriik. Kedagi ei tohiks üllatada, et Briti koalitsioonivalitsus on selle teema põhiliigutaja, samamoodi nagu järjestikused Briti valitsused on olnud enamiku ELi projektide taga, kuigi nad teesklevad vastupidist. Kui konservatiivide partei oleks kunagi mõelnud patentida valed, pettuse ja silmakirjalikkuse, oleksid nad teeninud terve varanduse litsentsitasude eest ning suudaksid võib-olla riigivõla ära maksta.
Marielle Gallo
(FR) Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Et inimesed on aegade algusest mõelnud elu ja surma üle, on miski, mida ma suudan mõista, kuid Euroopa Liidu suutmatus ületada alates 1970ndaist aastaist Euroopa patendiga seotud raskused on lausa uskumatu.
Esiteks tahaksin kiita Klaus-Heiner Lehne tööd ja sihikindlust selles ettevõtmises ning tänada teda tähelepanu eest, mida ta on pööranud Hispaania ja Itaalia kolleegidele. Ka mina kuulasin nende väiteid ja mõistan neid täielikult. Kuid me ei ole täna siin keeleküsimuse lahendamiseks. Euroopa Komisjoni 1. juuli 2010. aasta ettepanek põhineb Euroopa Patendiameti keelekorraldusel, mis on oma tõhusust tõestanud. Kuid kordan veel kord, et keelealane arutelu ei ole täna kavas.
Täna on küsimus selles, kas lubada neil 25 liikmesriigil, kes soovivad tõhustatud koostöö alustamise abil edu saavutada, seda tegelikult ka teha. Täna on arutluse all vastus palvele, mille esitasid Euroopa ettevõtted, kes maksavad oma patentide eest 11 korda rohkem kui USA ettevõtted. Täna on vaja näidata, et Euroopa Parlament on piisavalt küps, et väiklastest tülidest üle olla. Meil on palju aega, et arutada eesseisvaid tundlikke poliitilisi valikuid. Kuid lõpetagem paigaltammumine ja liikugem edasi ning toetagem Klaus-Heiner Lehne soovitust sellel pikal pikal teel Euroopa patendi poole.
Edvard Kožušník
(CS) Lugupeetud juhataja! Oma iga-aastases kõnes olukorrast riigis nõudis USA president Obama, et USA peab olema uuenduste valdkonnas tugevam. Ta viitas uuendustele kui meie põlvkonna "Sputniku-hetkele”. Mul on hea meel, et programmi "Innovatiivne liit” kaudu annab EL selgelt teada, kui tähtis osa on uuendustegevusel Euroopa majandusliku positsiooni ülemaailmses konkurentsis säilitamise juures. Minu arvates on üks põhivahend, kuidas tagada programmi "Innovatiivne liit” edu ja säilitada selliste innovatsioonitiigrite nagu Hiina ja Brasiilia ees juhtpositsioon, ühtse ELi patendi loomine. Ühtne patent aitaks tõsta märkimisväärselt Euroopa Liidu ettevõtete konkurentsivõimet. Seepärast on mul väga kahju, et mõned riigid takistavad ELi uuendustegevuse põhivahendi loomist selliste teisejärguliste põhjuste pärast nagu keele kaitsmine. Seepärast toetan koostöö tõhustamise ettepanekut, isegi kui mõned liikmesriigid koostöös ei osale. Me ei tohi lubada oma "põlvkonna Sputniku-hetkel” käest libiseda.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liit on rajatud sellistele väärtustele nagu võrdsus, solidaarsus ja austus kõikide keelte vastu. Me kõik jagame neid põhimõtteid.
Hispaanlastest parlamendiliikmetena toetame mõtet kogu Euroopa Liitu hõlmavast patendisüsteemist ning ma tunnustan oma kolleegi Klaus-Heiner Lehnet raporti selle osa eest. Toetame kõike, mis parandab ja laiendab siseturgu.
Kõnealuse olulise küsimuse puhul on aga valitud Lissaboni lepingus sätestatud võimalus - tõhustatud koostöö -, mis peaks olema viimane abinõu ja vastama hulgale tingimustele. Meie arvates on tõhustatud koostöö, mille üle me homme hääletame, vastuolus aluslepingu artiklitega 118 ja 326. Lisaks arvan, et nõukogus on mängureegleid muudetud, kuid sellega tegeleb minu riigi valitsus.
Uus alusleping on kahtlemata ELi jaoks kasulik vahend, kuid seda ei saa kasutada mitmekiiruselise Euroopa rajamiseks. Paljud riigid, mis toetavad praegu tõhustatud koostööd, kannatavad varsti ise tagajärgede käes ning kui nõukogu ja komisjon jätkavad tõhustatud koostöö elluviimist sellisel viisil, saavad meist kõigist lõpuks kaotajad.
Hispaania keelt räägib 850 miljonit inimest. Kolmest keelest, mida Euroopa Komisjon patendisüsteemi jaoks soovitas, on ainult üks kõneldavuse poolest hispaania keelega võrreldav. Missugust kriteeriumit kasutati? Tõhusust? Kas me räägime 1850 eurost? Miks siis mitte kasutada ainult inglise keelt ja jätta teised kaks keelt välja. Siis säästame ka sellelt kolmelt korralt, kui oleme otsustanud säästa 20 korralt. Kas küsimus on ajastuses?
Hispaania ei ole varem olnud patendi vastu - vastu olid muud riigid, kes nüüd selle käibelevõtmisega kiirustavad. Kahtlustan, et tegemist on poliitikaga. Hoiduda tuleks bürokraatlikest manöövritest, mis võõrandavad miljonid kodanikud - ja tuhanded hispaania keelt kasutavad ettevõtted - Euroopa Liidu tegelikkusest.
Komisjoni soovitatud süsteem on vastuolus Euroopa Liidu kodanike õigusega väljendada end omaenda keeles, see seab ühe keele teiste ees esikohale ning diskrimineerib ilmselgelt konkurentsi, see killustab turgu ja tekitab õiguslikku ebakindlust. Lahing on alles alanud. Mõne osalise kiirustamise tõttu ootab meid Euroopa Kohtus ees mitu aastat kestev kohtuasi, nagu minu riigi valitsus on juba öelnud.
Kolm institutsiooni peavad andma aru toimunud menetluse ning selle kohta, miks hoiatusi eirati. Seda olukorda saab parandada, kui pöördume tagasi aluslepingute sätete ja mõtete juurde, millest Hispaania on kinni pidanud.
Luigi Berlinguer
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Euroopa patendi puudumist ei saa enam vastuvõetavaks pidada. Euroopa ettevõtteid karistatakse 10 korda kõrgemate patentimiskuludega, kui on USA ja Jaapani konkurentidel. Lisaks on patentide autoriõigusega seotud killustatus üks põhjusi, mis takistab majanduse taastumist.
Komisjon pakub meile tõhustatud koostööd keelekorraldusega, mis on meile vastumeelne. Sellegipoolest on olukorras midagi uut: 25 liikmesriiki 27-st võtab osa. Poliitiline raamistik on muutunud. Positiivne asjade käik võib olla võimalik, isegi näiteks taotleja keelega seotud täienduste näol.
Peame nüüd kõik töötama selle nimel, et saavutada suurem austus kõigi suhtes. Lisaks tahame, et itaalia keelt kaitstaks ja propageeritaks, kuid meie valitsus on kärpinud rahastamist ning on selles osas väga ükskõikne. Just seda teist põhjust silmas pidades õhutame asja tagant, kuid me peame Euroopa patendini jõudma.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Lugupeetud juhataja! Ärgem laskem endid eksiteele viia. See menetlus on üles ehitatud viisil, mis asetab prantsuse ja saksa keele kõrgemale hispaania keelest - keelest, mida ei räägita üksnes Euroopas, vaid mida räägib ka 700 miljonit inimest mujal maailmas, nagu Antonio López-Istúriz White väga õigesti ütles, ning see on rohkem kui Euroopa Liidus elanikke. Samuti eelistatakse neid itaalia keelele - nagu on väga õigesti öeldud -, sest itaalia ja hispaania keelt kasutati juba kaubamärgi registreerimise keeltena.
Menetlus on tulvil ebakindlust, mis valmistavad muret suurtele Digital Europe'i tehnoloogiaettevõtetele, nagu Blackberry, IBM, Nokia, Philips ja Siemens, kelle avaldus jõuab loodetavasti kõigini, hoolimata ühe Euroopa Komisjoni üksuse juhi kahetsusväärsest püüdest seda blokeerida.
Me ei tea, missugune otsus tehakse, samuti ei tea me, missugune on jurisdiktsioon või kasutusele võetavad vahendid. Lugupeetud kolleegid! Peame säilitama rahu. Peame kasutama aluslepingu kohast tõhustatud koostööd ilma pöörase kiirustamiseta, mis võiks koostöö tugevdamist kahjustada ja takistada. Seda tuleks teha ka põlastusväärse kiirustamiseta nagu täna hommikul, mis tähendas, et haridusministrid nõukogus heitsid teemale vaid pilgu.
Olen tänulik Ungari esindajale itaalia- ja hispaaniakeelse sõnavõtu eest ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Teame kõik, et mitmekeelsus on ELile iseloomuliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse peegeldus ning see on väga oluline. ELi patentides kasutatava keele üle on vaieldud aga enam kui 30 aastat. Nende 30 aasta jooksul on Euroopa riigid pidanud hakkama saama suurte tõlkekuludega ning mõnel juhul ebasoodsate konkurentsitingimustega maailmaturul. Ei saa eitada, et immateriaalset vara nagu kaubamärgid ja patendid on raske arvuliselt mõõta, kuid neid kasutatakse laenude tagamiseks ja võetakse arvesse ka reitingute juures.
Sellega seoses tuleb tõhustatud ELi koostöö tulemusel välja töötatud ning vähemalt mõnes ELi piirkonnas kehtiva uue patendiõiguse kohaselt tõlkida patendid ainult saksa, inglise ja prantsuse keelde, mis muudab asjad bürokraatia tasandil kindlasti kergemaks. Eriti aktuaalseks muudab selle asjaolu, et inglise keelt kasutatakse mõnes sektoris nagu IT ja ravimid universaalse tehnikakeelena. Viimane, kuid mitte vähem tähtis on see, et kolme töökeele - saksa, inglise ja prantsuse keele - järjekindel kasutamine võimaldaks tõepoolest jõuda valdava osa elanikeni. Isiklikult on mul hea meel näha, et uue määrusega tugevdatakse ka saksa keele positsiooni - 2006. aasta uuringu andmetel on see endiselt enim kõneldav emakeel Euroopa Liidus.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Lugupeetud juhataja! Euroopa patendi loomine ergutab ELis uuendamist ning teaduslikku ja tehnoloogilist arendustegevust. Minu meelest on ülioluline leida Euroopa patendi küsimusele lahendus. Kasutatavate keelte osas on mul aga kahtlusi. Minu arvates oleks parim lahendus kasutada ainult inglise keelt, kuid kui lisatakse teisi keeli, tuleks kaaluda ka portugali keelt. Konkurents on ülemaailmne ning portugali keel on pärast inglise ja hispaania keelt kolmas enim kõneldav keel läänemaailmas.
Edit Herczog
Lugupeetud juhataja! Teadmiste loomine Euroopa Liidus on alati prioriteet ning me tuleme sellega edukalt toime. Teadmiste haldamisega Euroopa Liidus aga nii hästi toime ei tulda. Mul oli väga kahju kuulda, et eesistujariigil Belgial ei õnnestunud jõuda patendidirektiiviga lõpule, nagu plaanitud, kuid loodetavasti teeb eesistujariik Ungari lähikuudel kõik selleks, et astuda järgmisesse etappi, milleks on tõhustatud koostöö.
Aeg on ainuke ressurss, mis ei taastu. Kaotatud aega ei saa me kunagi tagasi. Me ei saa tunda Euroopa Liitu ainult kokkuhoiuprogrammide kaudu. Vajame teadmiste laiendamist, peame laienema ning seepärast on Euroopa jaoks ülioluline, et patendisüsteem, kas siis tõhustatud koostöö või ühise Euroopa Liidu direktiivi abil käivituks.
Tahaksin soovida palju edu neile, kes protsessis osalevad ning neile, kes ettepanekut pooldavad. Ungarlasena pean tõdema, et kaotame ungari keele, kuid see on odav hind võrreldes kasuga, mida me kõik vastu saame.
Toine Manders
(NL) Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada volinik Michel Barnier'd julguse eest tegeleda küsimusega niisugusel viisil, sest kuulamise ajal lubas ta lahendada patendiküsimuse oma ametiajal, ning selle eest ütlen talle aitäh. Tahaksin tänada ka oma kolleegi Klaus-Heiner Lehnet tema käsitlusviisi eest.
Nüüd peame üksnes otsustama, kas nõustume tõhustatud koostööga. See on esimene, mida peame tegema. Mul on aga kahju, et on löödud lõhe keele ja identiteedi kui kultuurilise nähtuse tähtsuse ning tegelikkuse vahele.
Tegelikkuses on kõik liikmesriigid kasutanud praegu soovitatud süsteemi juba 35 aastat ning minu arvates võime ettepaneku suhtes majanduslikult veidi ettevaatlikumad olla küll. Mul on kahju, et arutelu on mõnel määral takerdunud keelekonflikti ning ma loodan - ning sama on väljendanud ka Euroopa Parlament -, et liikmesriigid, kes praeguses etapis veel osaleda ei soovi, saavad igal ajal ühineda. Minu arvates aitab see meil arutelule punkti panna ja võimaldab meil viimaks Euroopa patendini jõuda.
Malcolm Harbour
Lugupeetud juhataja! Kui ma 1999. aastal esimest korda Euroopa Parlamenti tulin, oli Euroopa patendi teema päevakorral. Mäletan, kuidas töötasin koos Klaus-Heiner Lehnega Palacio aruande kallal. Mul on hea meel, et hakkame selles vallas tõsisemaid edusamme tegema.
Me ei saa alahinnata kõnealuse ettepaneku tähtsust Euroopa majanduse konkurentsivõime jaoks. Arutame praegu proua Geoghegan-Quinni väga lennukat uut plaani "Innovatiivne liit”. Meie maailmajagu - Euroopa Liit - peab olema leidlikum. Peame rohkem leiutama ja leiutisi rohkem ära kasutama. Konkurentsivõimeline patendisüsteem on lihtsalt hädavajalik.
Tõhustatud koostöö suund on leidlik viis, kuidas arutelu edasi viia. Loodan, et meie Hispaania ja Itaalia kolleegid tulevad ettepanekuga kaasa, kuid me ei saa seda enam kauem ootele jätta, sest innovatsiooniturg on praegu oluline kogu maailmas.
João Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Käimasolev protsess on olnud nii sisus kui vormis väga paljastav uute tingimuste osas, mille alusel Euroopa Liidu suurjõud püüavad valdkondade laiemas läbilõikes oma huvisid maksma panna ja neid kaitsta. Need uued tingimused on ette nähtud Lissaboni lepinguga ja tihedama koostöö mehhanismiga ning tahaksin märkida, et me hoiatasime tagajärgede eest õigeaegselt.
Praegusel juhul - ning ärgem unustagem hetkekski ELi patendikontseptsiooni, selle eesmärkide ja mõjuga seostuvaid põhiprobleeme - on eesmärk kehtestada inglise, prantsuse ja saksa keelele patendiregistris privilegeeritud staatus ei mingil muul põhjusel, kui sellel, millele ma äsja viitasin.
Muid keeli nagu portugali keel, mis on kolmas kõige levinum Euroopa keel maailmas, alahinnatakse ning seeläbi kahjustatakse teiste riikide huve ning piiratakse võimalust ka nende keeli teaduse ja tehnoloogia valdkondades kinnitada. Kui need kavatsused ellu viiakse, on tegemist uue - ja mitte ainukese - mõõtmega Euroopa Liidu mitmekeelsuse vastases rünnakus, mis kulude kärpimise ettekäändel omale salakavalalt teed rajab.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja, volinik! Euroopa Liit on alates 2000. aastast toetanud liikmesriikide tõhustatud koostööd patendikaitse valdkonnas.
Möödunud aasta detsembris toimunud läbirääkimiste lõppvoor kinnitas aga, et paljudel riikidel on tõsiseid vastuväiteid ELi patentide tõlkekorraldusele, kui see lähtub Euroopa Patendiameti praegusest keelelisest korraldusest. Seepärast on võimatu saavutada nõukogu ühehäälset toetust, mida on vaja ühiseks edasiminekuks. Seega on niisuguses olukorras loomulik ja loogiline, et need liikmesriigid, kes näevad vajadust tõhustada intellektuaalomandi kaitsmiseks liikmesriikide vahelist koostööd, vastavad püüdega panna isekeskis ühtse patendikaitse loomise valdkonnas alus tõhustatud koostööle ning kasutavad selleks ELi lepingu artikli 20 kohast menetlust.
Lugupeetud volinik, kolleegid! Usun kindlalt, et Euroopa Parlament ei takista tõhustatud koostööd liikmesriikide vahel, kes soovivad koostööd teha.
Andreas Schwab
(DE) Lugupeetud juhataja! Oleme täna kuulnud palju häid argumente. Tahaksin käsitleda ainult paari olulist punkti. Peaksime toetama Klaus-Heiner Lehne üleskutset ja nõustuma volinik Michel Barnier' ettepanekuga. Siinkohal tahaksin uuesti juhtida tähelepanu nõukogu eesistujariigi Belgia edukale tööle. Ka muudes valdkondades tegi Belgia eesistujariigina palju ära.
Praegu on kõne all menetluslik otsus. Klaus-Heiner Lehne on sellele juba osutanud. Arutlusalune küsimus ei seisne selles, missugust Euroopa keelt kui paljud inimesed maailmas kõnelevad või missugune neist on kõige kaunim. Kõne all on pigem menetluslik otsus, mille nõukogu tahab kiiresti vastu võtta. Nõustun eelmise, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni sõnavõtjaga, kes ütles, et peaksime seda menetluslikku otsust kaaludes olema väga hoolikad. Meil ei ole tegemist ministrite nõukogu sisese alarühmituse sooviga kehtestada teatud keelekorraldus, vaid pigem soovidega, mida jagab 25 liikmesriiki 27-st. Seepärast usun, et isegi kui otsus kiita tõhustatud koostöö heaks tuleb väga läbi kaaluda, on see miski, millega Euroopa Parlament võib nõus olla.
Adam Gierek
(PL) Lugupeetud juhataja! Euroopa patendi eesmärk on uuenduslikkuse toetamine. Miks sellisel juhul ei võiks patent ise olla uuenduslik? Kõneleme ainult patendiõigusest, kuid peaksime kõnelema ka sellest, mis oleks patendi jaoks parim vorm, sest meil on lühiajalised patendid ja pikaajalised patendid, kuid viimased ei ole kindlasti patentidena tingimata paremad või paremini kirjutatud. Minu arvates peaksime leiutiste kirjeldamiseks looma patendivormi ja menetluse, kus kasutatakse võimalikult palju internetti ja elektroonilisi registreerimisviise ning seega ka keelt. Minu meelest oleks odavaim vorm, mida ei tuleks tõlkida teistesse keeltesse, Euroopa e-patent.
Zuzana Roithová
(CS) Lugupeetud juhataja! Olen pikka aega ühtset Euroopa patenti toetanud, sest see muudab uuendustegevusse investeerimise ligitõmbavamaks, võimaldab ettevõtetel paremini kaitsta oma oskusteavet, kiirendada teadmussiiret uurimistegevusest praktikasse ning kaitsta meid ehk paremini võltsingute sissevoolu eest siseturule. See on ka suur proovikivi. Meie konkurentsivõimet kahjustab asjaolu, et kümne aasta jooksul ei ole nõukogu saavutanud midagi muud kui tõhustatud koostöö. Tunnen heameelt tõsiasja üle, et Tšehhi Vabariik on hinnanud ümber oma seisukoha ja otsustanud läbirääkimistes osaleda. Samal ajal tunnistan, et tõhustatud koostöö näol loodud pretsedent on keelekorralduse seisukohast tundlik teema, eeskätt mõne suure liikmesriigi jaoks. Usun aga, et see toob kasu kõigile ELi teadlastele.
Oluline on, et patendid oleksid sama odavad kui USAs ning seepärast loodan, et nõukogu lihtsustab asju veelgi. Oluline on kehtestada Euroopa patentidele uus õigussüsteem, mis sisaldaks selgemaid sätteid tarkvara ja biotehnoloogia patentidega seotud küsimuste kohta. Mina olen tõhustatud koostööd käsitleva ettepaneku poolt.
Małgorzata Handzlik
(PL) Lugupeetud juhataja! Täna on juba palju räägitud sellest, kui väga Euroopa ja Euroopa Liidu ettevõtted patenti vajavad ning ma olen sellega nõus. Ilma patendiõiguseta on meie ettevõtetel keerulisem konkureerida tärkava majandusega riikide aina dünaamilisemate ja uuenduslikumate ettevõtetega. Me ei tohiks aga unustada, et tõhustatud koostöö patentide vallas ei ole ELi ühisturu seisukohast lõppkokkuvõttes kõige soodsam lahendus. Tugeva ühisturu toetajana eelistan turutõkete kaotamist, mitte nende loomist. Seepärast kutsun kõiki neid, kes tegelevad patendiõiguse kujundamisega, pakkuma välja lahendusi, mis toovad kasu kogu Euroopa Liidule. Pean siinkohal põhiliselt silmas kasutatavaid keeli, sest minu arvates ei tohi me diskrimineerida inimesi, kes ei mõista prantsuse, saksa või inglise keelt. Minu arvates on süsteemi rajamine ühele keelele parim lahendus.
Michel Barnier
komisjoni liige. - (FR) Lugupeetud Małgorzata Handzlik, enne kui menetluse juurde tulen, vastan teie viimasele märkusele, et juhtida tähelepanu nende asjade põhisisule, mille kallal me koos eesistujariigi Belgia ja viimastel nädalatel eesistujariigi Ungariga nii pikalt oleme töötanud, nagu ka eelkõnelejad osutasid. Kui Bulgaaria, Slovakkia, Läti või Portugali ettevõte soovib taotleda patenti omaenda keeles, võib ta praegu arutluse all oleva ettepaneku alusel nii teha ning tõlkekulud hüvitatakse.
Vaidluse korral saab ettevõte omaenda keeles koostatud inimtõlke. Kui ta enne tõlke kättesaamist ei suuda puuduliku arusaamise tõttu patendi tingimusi järgida, on tema heausksus kaitstud. Teisisõnu ei pea ta mingit kahjutasu maksma.
Lugupeetud kolleegid! Et meil kõigil oleks selge, mida me praegu arutame, tahaksin teile meelde tuletada, missuguseid ettepanekuid on tehtud või tehakse. Minu ettepaneku kohaselt võib ettevõte, kes soovib patenti taotleda, seda teha ning teha seda ka omaenda keeles. Õiguskaitse tagatakse ühes Müncheni konventsiooni kolmest keelest. Konventsioon on osa Euroopa patentide ajaloost. Mina konventsiooni välja ei mõelnud, see on koostatud juba ammu ning hõlmab kolme keelt. Automaatne õiguskaitse kogu ELis tagatakse ühes nendest kolmest keelest - inglise, prantsuse või saksa keeles.
Belgia eesistumise ajal lisasime ettepaneku, mis kahtlemata arutluse alla tuleb: kasutada lisaks sellele ühele, õiguskaitse tagavale keelele ka kahte ülejäänud keelt koos inimtõlkega. Neil kahel keelel ei oleks õiguskaitselist jõudu, kuid neil oleks suur informatiivne ja kommunikatiivne väärtus. Näiteks võib soovi korral kasutada inglise keelt, kuid võib kasutada ka portugali, läti või hollandi keelt tõlkega ühte asjaomasest kolmest keelest. Lisaks on tõlge ka tasuta - tõlkekulud kaetakse. Olukord on seega järgmine: üht kolmest keelest kasutatakse õiguskaitseks ja kaht teist keelt kasutatakse teabeks ja teabevahetuseks. Lisaksin viimast korda, et diskrimineerimise all ei kannataks ükski Euroopa Liidu ettevõte, sealhulgas ka mitte need, kes asuvad liikmesriigis, mis tõhustatud koostöös ei osale.
Teisisõnu, kui Hispaania ettevõte võtab Euroopa patendi, saab ta seda kasutada, ilma et teda kuidagi diskrimineeritakse, isegi kui Hispaania kohe tõhustatud koostöös ei osale. Niisugune on eesmärk ning seepärast, kallid kolleegid, olen ma kõnealuse küsimuse kallal palju vaeva näinud, nagu lubasin. Olen seda tööd väga tõsiselt võtnud, ma ei ole järginud mingit ideoloogiat ega olnud erapoolik, samuti olen võtnud arvesse kõiki takistusi ning töötanud eesmärgiga edasi liikuda.
Seepärast usun, et ettepanek on 27 liikmesriigile poliitiliselt vastuvõetav ning finantsiliselt kõikide ELi ettevõtete jaoks vajalik. Edit Herczog - nagu ka Malcolm Harbour ja ka teised, nt Andreas Schwab - ütles väga hästi, et küsimus on majanduslikust seisukohast tähtis. Me peame soodustama, ergutama, kaitsma ja tasustama loomingut ja uuendustegevust. See on üks valdkond, kus Euroopa Liidul on veel eelis. Me peame seda eelist hoidma, tugevdama ja kaitsma.
Paljud väikesed ettevõtted ei ole enam finantsiliselt võimelised oma leiutisi kaitsma, sest neil ei ole Euroopa patenti. Ja mis saab edasi? Zuzana Roithová nimetas äsja sõna "võltsing”. Kui patent ei ole kaitstud, sest puuduvad vahendid kaitsta seda kogu Euroopa Liidus, on siis mõtet kaitsta seda kahes või kolmes liikmesriigis? Kas me laseme võltsitud kaupadel siseneda kõikidesse teistesse liikmesriikidesse? Kord sisenenud, on need siseturul. Töökohad kaovad ning avalik julgeolek ja rahvatervis satuvad ohtu. Pean siinkohal näiteks silmas ravimivaldkonna leiutisi. Tegemist on äärmiselt tõsise probleemiga ning seepärast oleme teemat väga põhjalikult käsitlenud, olemata ideoloogilised, kuid püüdes iga hinnaga edasi liikuda ning leida mõistlik lahendus, mis on minu meelest tõepoolest vastuvõetav.
Lugupeetud juhataja! Lõpetuseks tahaksin vastata märkusele, mille tegid Antonio López-Istúriz White, keda tähelepanelikult kuulasin, ning Eva Lichtenberger. Nad ütlesid, et tõhustatud koostööd, mis hõlmab praegu 25 liikmesriiki 27-st, võidakse kasutada ühtse turu killustamiseks. Usun siiralt, et sellist ohtu ei ole. Miks? Sest me oleme kõik erandlikus olukorras: meil on tegemist ühtse turu õigusaktidega, mis nõuavad ühehäälsust.
Peaaegu kõikide muude ühtset turgu käsitlevate eeskirjade ja õigusaktide korral kehtib kvalifitseeritud häälteenamus. Praegusel juhul vajame ühehäälsust. Seepärast usun, et killustamise ohtu ei ole. Euroopa Komisjon on ühtse turu igasuguse killustamise ärahoidmisel väga valvas.
Tahaksin veel kord tänada Klaus-Heiner Lehnet tema otsusekindluse ja pühendumuse eest ning tänada ka õiguskomisjoni liikmeid. Tänan ka teid ette toetuse eest tõhustatud koostööle kõnealuse objektiivse ettepaneku alusel.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - (HU) Lugupeetud juhataja! Oma esimese tänaõhtuse sõnavõtu ajal rääkisin keeles, mis on Euroopa patendi keel, ning kahes keeles, mis ei ole praegu Euroopa patendi keeled. Lubage mul nüüd kõnelda oma emakeeles, mis samuti ei ole praeguse asjade seisu juures Euroopa patendi keel ning mida kõneleb maailmas ainult 15 miljonit inimest, neist 10 miljonit Ungaris. Seepärast ütlen eriti Hispaania ja Itaalia parlamendiliikmetele: uskuge mind, me tõesti pöörame suurt tähelepanu keelte võrdsusele, tähtsusele ja kasutusele.
Lubage mul teha ka lühike kõrvalepõige liikmesriigi nimel, mida ma teatud mõttes veel kuus nädalat tagasi esindasin - nüüd ei ole ma liikmesriigi esindaja, kuid kuus nädalat tagasi esindasin riiki, kes oli patendiküsimuses teistsugusel seisukohal. Viimase paari kuuga on Ungari valitsus oma endist seisukohta muutnud. Otsus ei olnud lihtne. Tegur, mis pani Ungari valitsust meelt muutma, oli väga tõsine dialoog äriringkondadega, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate esindajatega, kes palusid valitsusel üheselt muuta oma varasemat, vastuseisvat või pigem eitavat seisukohta, et Ungari väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks võimalik ühtsest Euroopa patendist kasu saada ja tänu toimivale keelekorraldusele kokku hoida.
Praeguseks väljakujunenud olukord - 25 liikmesriiki 27-st - on kaugel ideaalsest. Me kõik - Ungari kohe algusest peale - oleme uskunud ühtsesse turgu. Loodame ja usume, et selle saavutamine suurendab Euroopa majanduskasvu, mida - nagu paljud auväärt parlamendiliikmed on öelnud - on kriisijärgses Euroopa Liidus väga vaja. Selle saavutamiseks peame tegema kõik, mida suudame. Olen veendunud, et ühtset Euroopa patenti ja keelekorraldust kui selle lahutamatut osa peab vaatlema sel taustal. Nagu viitas ka volinik Michel Barnier, usun, et nii Itaalia kui Hispaania ettevõtted saavad samuti ühtse Euroopa patendisüsteemi loomisest kasu.
Tahaksin vastata ka kahele teisele märkusele. Esiteks - miks selline kiirustamine ning kiire tempo, kui komisjon esitas ettepaneku alles juulis. Õigupoolest olete ka sellele küsimusele juba vastanud. Lubage mul meelde tuletada, et ainuüksi arutelu keelekorralduse üle on kestnud Euroopa Liidus kümme aastat, seega ei ole kiirustamisest jälgegi. Teine märkus oli seotud viimase võimalusega - kas oleme tõesti teinud kõik võimaliku, et leida kõikide liikmesriikide jaoks vastuvõetav lahendus.
Minu arvates tegi eesistujariik Belgia tõesti kõik, mis võimalik. Meenutagem, et isegi sügisel esitati aina uusi ja uusi ettepanekuid kavatsusega kehtestada kõnealune süsteem ühtse turu kõigis 27 liikmesriigis. Kahjuks, vaatamata kõikidele jõupingutustele taotlesid 12 liikmesriiki viimaks detsembri lõpus tihedama koostöö alustamist ning nagu juba mainitud, on nende arv tõusnud nüüd 25-le. Seega ei olnud enam midagi teha ja eesistujariigi ei olnud võimalik teha muud kui kutsuda üles tegema tihedamat koostööd ning selleks on ta palunud - ning nüüd teen seda ka isiklikult - hääletusel teie toetust. Vajame ühtset turgu ja me peame seda tugevdama. Teame, nagu mitmed uuringud on näidanud, et üks selle põhilisi takistusi on ühtse patendikaitse puudumine ning seepärast peaksime lõpetama oma väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kammitsemise, eeskätt uuendamise ja tulemuslikkuse valdkonnas.
Klaus-Heiner Lehne
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tahaksin lõpetada kolme tähelepanekuga: volinik Michel Barnier on juba märkinud, et tõhustatud koostöö nähti ette just selleks, et ületada takistused ühehäälsusega seotud valdkonnas. Vastavalt Lissaboni lepingule on ühehäälsus täielik erand. Teisisõnu võime seda nõuda ainult väga vähestel juhtudel. Just sel põhjusel loodi tõhustatud koostöö menetlus.
Keele teemast nii palju, et keeleküsimust täna ei arutata. Lubage mul selgesti korrata - täna on arutluse all ainult menetluse küsimus. Lubage mul aga märkida, et Palacio aruandega seoses me juba arutasime, et üks keel on kulutõhusam kui kolm. Kuid nagu on juba märgitud, on meil tegemist Euroopa patendikonventsiooniga. Euroopa Patendiamet töötab Euroopa patendikonventsioonis kokku lepitud keeltes. Selle korralduse muutmine tähendaks tingimata ka Euroopa patendikonventsiooni muutmist. Patendikonventsiooni ei saa aga muuta Euroopa Liidu liikmesriigid ühepoolselt, sest konventsioon hõlmab kõiki Euroopa riike, välja arvatud minu teada Malta. Kõik need riigid, seahulgas näiteks Šveits, peaksid muutmisega nõustuma. Kui me ei suuda jõuda kokkuleppele 27 ELi liikmesriigi vahel, kuidas saame loota, et saavutame üksmeele Euroopa patendikonventsiooni 39 riigi seas? Kui valime selle tee, lükkub kogu teema lihtsalt määramata ajaks edasi. Peame aga arutama seda küsimust siis, kui hakkame tegelema komisjoni asjakohase ettepanekuga.
Muuhulgas on kõigi kolme institutsiooni õigusteenistused selgelt kinnitanud, et tõhustatud koostöö on üks võimalus.
Ehk võiksin lisada veel ühe keeleteemalise märkuse - praktikute arvates on raske mõista siin toimuvat poliitilist lahingut. Praktikud - kelle all pean silmas neid, kes patente registreerivad - teevad teadust õigupoolest ju üheainsas keeles. Nii on asjaosalistel keeruline mõista käimasolevat keelealast vaidlust.
Lõpetuseks teeksin mõne märkuse diskrimineerimise kohta - kui ma olen õigesti aru saanud, ja ma olen kindel, et olen, siis uus Euroopa patent on avatud kõikidele ettevõtetele ja leiutajatele, kaasa arvatud neist riikidest pärit leiutajatele, kes ei osale tõhustatud koostöös, teisisõnu kõikidele maailma riikidele. See on absoluutselt iseenesestmõistetav.
Riigid, kes ei osale tõhustatud koostöös, ei ole kuidagi ebasoodsamas olukorras. Euroopa patendikonventsioon kehtib nende suhtes endiselt. Teisisõnu, kui ma soovin taotleda neis riikides patendikomplekti, pean laskma patendid tõlkida.
Mul on üks viimane märkus keelearutelu kohta - miski ei takista kedagi laskmast kõik need patendid kõiki 23 ametlikku keelde tõlkida. Kui liikmesriik peab oma keelt nii oluliseks, et kõik patendid selle riigi keelde tuleb tõlkida, peab ta lihtsalt protsessi käivitama. Selle eest ei peaks aga maksma patendiomanik, kelle uuenduslikkus aitab meie majandusel areneda. Järgida tuleks hoopis põhimõtet, et maksab see, kes tellib muusika. Sellisel juhul peavad maksma asjaomased riigid ja nende maksumaksjad.
Kui mõni liikmesriik peab oma keelt nii oluliseks, et seda tuleks kasutada iga Euroopas kehtiva patendi juures, siis peaks see riik olema järjekindel ning asjaomases keeles koostatud patentidele tuleb tellida õiguslikult siduvad tõlked. Kuid liikmesriik peaks selle eest ka ise maksma. See on minu viimane märkus, mis loodetavasti aitab arutelus selgust tuua.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval, 15. veebruaril 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Lara Comi
Intellektuaalomandi õigused on kõige nähtavam tunnustus ELi ettevõtete igapäevasele teadus- ja uuendustegevusele, mida tehakse konkurentsis püsimiseks ja meie kõigi jaoks jõukuse loomiseks. Seepärast tuleb neid kaitsta igal võimalusel ja igas vormis. Hindan tõsiasja, et Euroopa Parlament on teemaga tihedalt seotud ja mul on väga hea meel selleteemalisest hääletusest osa võtta. Kuid nagu öeldakse, on tee põrgusse sillutatud heade kavatsustega. Teisisõnu ei piisa heast tahtest, et koostada hea õigusakt, mis ka tegelikult hõlbustaks ettevõtete tööd ja kaitseks neid ebaausa konkurentsi eest konkurentidelt, kes valmistavad odavamaid koopiaid, sest nemad ei ole pidanud tegema pikka ja koormavat tööd paljudele probleemidele lahenduste leidmiseks. Tuginedes teadmistele, mis mul on oma töövaldkonnas, usun, et patenditaotluse tekitatud keelebarjäär on meie ettevõtete jaoks tohutu kulu. Mul on aga üks provokatiivne küsimus. Missugune mõju oleks kolmekeelsel töökorraldusel Euroopa Parlamendi toimimisele? Kirjalikule ja suulisele tõlkele ette nähtud eelarve maht on kõnekam kui mis tahes vastus. Mul ei ole muud valikut, kui hääletada vastu.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
kirjalikult. - Mulle valmistab heameelt nõukogus saavutatud kokkulepe, et 12 liikmesriiki kasutavad ühtse ELi patendi loomise edendamiseks tõhustatud koostöö mehhanismi. Projekt on olnud päevakorral enam kui kümme aastat ja kahetsusväärsel viisil on seda takistanud liikmesriikide valitsuste vahelised koostöörühmad. Õiguskindluse puudumine ja kõrged kulud praeguses süsteemis, mille kohaselt patendid tuleb muuta kehtivaks eraldi igas liikmesriigis, lämmatavad siseturu arengu-, uuendus- ja kasvupotentsiaali. Praegu maksab ainult pooltes liikmesriikides kehtiva Euroopa patendi omandamine kümme korda rohkem kui USAs. Pool neist kuludest on seotud tõlkimisega. Ratsionaliseeritum käsitlusviis on liidu konkurentsivõime säilitamiseks ülioluline. Kogu ELi hõlmav patent on mõistlik! Nõuan tungivalt, et võimalikult kiiresti leitakse õiguslikud lahendused ning loodan, et tulevikus mõistavad kõik liikmesriigid, et süsteemi kuulumine on väga vajalik.
Tadeusz Zwiefka
Räägime siin istungisaalis sageli uue tehnoloogia edust ja arengust, kuid samas on leiutiste patentimise menetlus Euroopa Liidus üks maailma kallimaid. Leiutajate kulud on liiga kõrged ja menetlus on liialt keerukas. Samuti ei ole kahtlustki, et otsus ELi patendi kohta on nõukogus blokeeritud. Sellises olukorras annab Lissaboni leping liikmesriikidele õiguse käivitada tõhustatud koostöö protsess. Ideaalne oleks jõuda patentide küsimuses kõikide liikmesriikide vahel kompromissile, kuid arvan, et 20 aastat kestnud ootamine on olnud juba liigagi pikk. Mõistan, et tõhustatud koostöö mehhanismi kasutamine tekitab palju kõhklusi. Pidagem aga meeles, et selle kasutamiseks peavad olema täidetud kindlad tingimused ning et taotlusi käsitletakse alati individuaalselt vastavalt iga taotluse teemale. Ka mina arvan, et tõhustatud koostööst võib saada vahend, mis avab tee edasistele läbirääkimistele ning pakub meile suuremat kindlust saavutada edu. Samuti tahaksin rõhutada, et praegu kõneleme ainult menetlusest, mitte patentidest sisuliselt. Midagi ei ole veel otsustatud. Meil seisab ees uus läbirääkimiste voor. See on alles algus tööle, mis tuleb teha ELi patendi struktuuri ja suurt poleemikat põhjustava keelekorralduse alal. Seepärast loodan, et me kõik oleme oma töös viljakad ja järjekindlad, et lõpptulemus rahuldaks kõiki huvitatud osalisi.
