Vabakaubandusleping Indiaga (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Vital Moreira rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel esitatud suuliselt vastatav küsimus komisjonile ELi ja India vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta - B7-0214/2011).
Vital Moreira
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Loodan, et mul ei kulu selleks sõnavõtuks viite minutit. Probleem on lihtne. See on minu juhitava rahvusvahelise komisjoni algatus ja selle parlamendikomisjoni esimehena esitan ka küsimuse, mille puhul kõik fraktsioonid üksmeele saavutasid. Mul on hea meel, et saan esitada selle küsimuse, mille fraktsioonide koordinaatorid mu parlamendikomisjonis heaks kiitsid ja millega palutakse Euroopa Komisjonil vastata mitmele küsimusele 2007. aastast alates peetud ELi ja India vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta.
Ei ole vaja rõhutada, kui tähtis see algatus on. Tegelikult oligi üks Lissaboni lepingu suuri uuendusi see, et Euroopa Parlament sai õiguse anda pärast läbirääkimisi lõplik heakskiit kokkulepetele, muu hulgas ka rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas, ning samuti saada teavet iga läbirääkimisetapi kohta kohe algusest peale.
See tähendab, et parlamendil on volitused ja kohustus jälgida läbirääkimisi - praegusel juhul kaubandusläbirääkimisi - ning sekkuda poliitiliselt, kasutades selleks parlamentaarseid vahendeid, nagu kuulamised, resolutsioonid ja suuliselt vastatavad küsimused, et hoida end läbirääkimistega kursis.
Seepärast on rahvusvahelise kaubanduse komisjon arvamusel, et peame kuulama, mida komisjon räägib, ja tuleb öelda, et komisjon on andnud meile selle teema kohta päris palju teavet. Arvan aga, et teatud küsimustele peab komisjon avalikult vastama. See suuliselt vastatav küsimus koosneb seitsmest osast, mis käsitlevad konkreetselt edusamme teatud tundlike teemade puhul, milleks on riigihanked; läbirääkimised geneeriliste ravimitega seotud intellektuaalomandi küsimuste üle; Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni taotlus volituste saamiseks investeerimisläbirääkimisteks välisriikidega; kultuuri ja kultuuriteenustega seotud teemad, mille üle läbirääkimisi peetakse; küsimus selle kohta, kas on konkreetselt hinnatud, kuidas mõjutab võimalik vabakaubandusleping Indiaga peamisi Euroopa tööstusharusid; milline on vabakaubanduslepingu hinnanguline kasu ja kahju Euroopa Liidule; kas komisjon võib tagada, et ta võtab vabakaubanduslepingu sõlmimisel arvesse parlamendi nõudmisi.
Küsimused on kirjas meie esitatud kirjalikult ning arvan, et need on piisavalt selged, et teha edusamme Euroopa Liidu ja ühe liidu tähtsaima kaubanduspartneri vahelisi tähtsaid läbirääkimisi puudutavas küsimuses avaliku teabe kohta.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Soovin tänada Vital Moreirat ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni selle eest, et saan täiskogu nende oluliste läbirääkimistega kurssi viia.
Ei tasu öelda, et Indiaga praegusel olulisel hetkel lepingu sõlmimine ei ole väärtuslik ainult majanduslikult, vaid see on ka strateegiliselt väga tähtis. India on alles alustamas arenguteed, mis teeb riigist ühe selle sajandi tähtsaima majandusosalise. Põhjalik ja tasakaalustatud leping Indiaga viiks meie suhte uuele tasemele, luues stabiilse ja ennustatava raamistiku meie tulevaste majandussuhete juhtimiseks.
Sel põhjusel teeme kõvasti tööd, et need läbirääkimised lõpetada, ja meil on tõesti suurepärane võimalus selle tegemiseks. India on kõrgeimal poliitilisel tasandil sellest kindlasti huvitatud. Detsembris toimunud India ja ELi tippkohtumisel näitasid mõlemad pooled tugevat tahet läbirääkimised võimalikult kiiresti lõpetada.
Oleme teinud edusamme väga paljudes küsimustes. Teeme edusamme tariifipakkumistega ning teeme ettevalmistusi teenuseid käsitlevate pakkumiste vahetamiseks. Peame hetkel intensiivselt läbirääkimisi riigihangete üle ning see on esimene kord, kui India on pidanud läbirääkimisi olulise riigihankeid käsitleva peatüki üle, mis hõlmab konkreetseid eeskirju ja kohustusi, mis on seotud turule juurdepääsu andmisega.
Sellegipoolest ei kavatse ma varjata asjaolu, et on veel teatud probleemsed teemad, mis nõuavad veel väga põhjalikke läbirääkimisi. Nagu kõikide läbirääkimiste puhul, on ka praegusel juhul viimased punktid kõige keerulisemad. Esiteks läbirääkimised tariifi üle, millega me viimaste kuude jooksul kiiresti edasi jõudsime, ning olen kindel, et India muudab oma pakkumise oluliselt paremaks, kuid seni on veel paar keerulist sektorit, eelkõige auto-, veini- ja kange alkoholi tööstus.
Peame ka väga intensiivseid läbirääkimisi teenuste üle. Võimaliku paketi piirjooned hakkavad juba välja kujunema, kuid mõned meie tähtsamad huvid on seotud sektoritega, kus Indias õiguslikud reformid veel kestavad või on alles kaalumisel. Peamiselt on see seotud kindlustus-, posti-, finants-, jaemüügi-, õigus- ja raamatupidamisteenustega. See muudab läbirääkimised väga keeruliseks. Siis veel säästva arengu teema, mis on meie jaoks loomulikult väga oluline, kuid India jaoks see väga tundlik teema. Oleme täiesti teadlikud Euroopa Parlamendi seisukohtadest selles küsimuses ja võtame neid täielikult arvesse.
Peame olema realistlikud. Peame vaatama, mis on sellise partneriga nagu India lõpuks võimalik. Peame leidma lahenduse, mis rahuldab meie ootusi, kuid milles on arvestatud ka India konkreetse olukorraga. Seega jah, ka säästva arengu kohta on peatükk. See on läbirääkimiste lahutamatu osa, milles tunnustatakse asjaomaste rahvusvaheliste standardite tähtsust ning mille aluseks on koostöö, kuid me peame arvestama ka sellega, et säästvat arengut käsitlev peatükk, mis võimaldaks kasutada kaubanduspiiranguid, mis on seotud sotsiaalsete või keskkondlike küsimustega, ei ole India jaoks vastuvõetav. See ei oleks ka kooskõlas mudeliga, mida me oma kaubanduslepingutes üldiselt edendame. Me ei taha selles valdkonnas sanktsioone, vaid koostööd.
Veel üks teema, mis on olnud nendel läbirääkimistel väga tundlik ja mõningast muret tekitanud, on juurdepääs ravimitele ning vabakaubanduslepingu potentsiaalne mõju ravimitele juurdepääsule arengumaades. Võin teid aga ka nende tähtsate punktide puhul rahustada. Me teame täielikult, millist konkreetset rolli mängib India taskukohaste ravimite kättesaadavuse tagamisel arengumaades. Seepärast ei ohusta see vabakaubandusleping - ei ole oluline, kas tegemist on siis selle intellektuaalomandi õigusi või investeeringuid käsitleva peatükiga või mõne muu peatükiga - India võimet edendada, toota või eksportida geneerilisi ravimeid, kaasa arvatud kohustuslike litsentsidega. Tegime isegi ettepaneku kasutada selle teema puhul väga selget keelt, kuid samal ajal tuleb meeles pidada, milline on tugeva intellektuaalomandi õigusi käsitleva raamistiku potentsiaal India jaoks, sest see edendaks kindlasti uuendusi ja teadustegevust, kaasa arvatud uute ravimite väljatöötamise alal. Selle pärast on läbirääkimised intellektuaalomandi õigusi käsitleva peatüki üle Indiaga peetavate läbirääkimiste oluline osa.
Lubage mul öelda väga selgelt mõned sõnad ka ravimitoodete andmekaitse kohta ja ainuõiguse kohta andmetele. Nõuame selle lepinguga seda, et kui India otsustab võtta kasutusele süsteemi, et tagada ainuõigus andmetele, siis rakendatakse seda mittediskrimineerivalt, et ka Euroopa tootjad sellest kasu saaksid, ning loomulikult oleme endiselt seisukohal, et juurdepääs ravimitele ja katseandmete kaitsmine võivad tõhusalt koos eksisteerida. Edasised läbirääkimised peaksid aitama meil selles küsimuses kõikide huvitatud sidusrühmadega ühist keelt leida.
Intellektuaalomandit käsitlevas peatükis on ka geograafilised näitajad ELi jaoks suurt huvi pakkuv valdkond. On tähtis saada nendel läbirääkimistel poliitiline tulemus, mis tagaks ELi geograafiliste tähiste tõhusa kaitse. Seni on läbirääkimised olnud keerulised. Sellegipoolest teeb komisjon kõik, et saavutada rahuldav tulemus.
Lõpetuseks, nagu teate, tegi komisjon nõukogule ettepaneku täiendavate läbirääkimisi käsitlevate suuniste kohta, et kaasata läbirääkimistesse ka investeeringute kaitse. Nende läbirääkimisi käsitlevate suuniste projekt esitati ka parlamendile ning nende puhul kehtivad asjaomased konfidentsiaalsusnõuded. Nõukogu tegeleb hetkel nende suuniste läbivaatamisega ja me ootame juba väga nende kohta ka parlamendi seisukohta. See, millal ja kuidas selle peatüki üle läbirääkimisi peetakse, sõltub sellest, millal nõukogu nendes täiendavates läbirääkimisi käsitlevates suunistes kokkuleppele jõuab.
Kokkuvõtteks soovin korrata, et need läbirääkimised on väga tähtsad. Minu arvates ei tohi me seda võimalust käest lasta. Loomulikult ei tohi me lihtsalt iga hinna eest lepingut sõlmida, vaid ainult siis, kui me oleme selle sisuga rahul. Kui sisu ei ole rahuldav, siis peame lihtsalt keelduma. Mõnda meie nõudmist on Indial väga raske rahuldada, nagu juurdepääs meie autodele, veinidele ja kangele alkoholile või teatud teenuste sektorite avamine. Liikudes loodetavasti viimasesse etappi, ootan juba väga intensiivsemaid arutelusid Euroopa Parlamendiga selle teema üle.
Arvan, et tänane arutelu annab täiskogule hea võimaluse neid läbirääkimisi käsitlevate seisukohtade avaldamiseks. Neid seisukohti võetakse nii palju kui võimalik arvesse, pidades silmas nende konkreetsete läbirääkimiste reaalseid olusid ja iseärasusi. Ootame väga ka teie resolutsiooni, mille te India vabakaubanduslepingu kohta vastu võtta kavatsete ning mis on minu arvates väga õigeaegne.
Daniel Caspary
Austatud juhataja! Head kolleegid! Indiast rääkides tahan öelda, et ma olen täiesti nõus volinikuga, et, selle riigiga läbirääkimiste pidamine kaubanduslepingu sõlmimise üle on väga hea. Enda eest räägivad juba ainuüksi strateegilise põhjused, millest te mõnda ka mainisite. Indiaga sõlmitava vabakaubanduslepingu kasuks räägib eelkõige asjaolu, et me ei tee kahjuks rohkem edusamme Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.
Mulle valmistab ikka veel muret küsimus, kas meie ettevõtted saavad ka tõesti juurdepääsu India turule. Kas sellest vabakaubanduslepingust on lõpuks ikkagi kasu ainult maailmale ja majandusvõimu jaotumisele Euroopa ja India vahel, nagu see praegu on, või on see leping asjakohane ka 15 aasta pärast?
Mis sellesse puutub, siis ma olen üha rohkem mures erandite küsimuse pärast. Mõistan täielikult, miks India läbirääkimistel teatud sektorite jaoks erandeid nõuab. Riik, mis on sellisel arengutasemel nagu India praegu, vajab erandeid. Meie Euroopas mõistame seda kindlasti väga hästi.
Tahan aga konkreetselt näha, et need erandid kindlal tähtajal aeguvad. Tahan, et nende erandite puhul kehtiks kindel ajapiirang või nende puhul rakendataks määratletud võrdlusanalüüse. Olenemata nende ülesehitusest võiks komisjon kaaluda, millised ettepanekud esitada, et India nõudmisi vähemalt mõnel määral täita. Seetõttu tahan kõikide erandite jaoks selgeid piire, kas siis ajaliste piirangute või võrdlusanalüüside kujul. Meil on igal juhul see kohustus meie ettevõtjate ja sellest lähtuvalt ka meie töötajate ees.
Oleksin väga tänulik, kui te ütleksite meile, millises ulatuses käsitletakse läbirääkimisel selliseid erandeid ja nende võimalikke piiranguid.
Teine tähtis teema, mida mainisite ja millega ma täiesti nõus olen, on intellektuaalomandi teema. Peame igal juhul saama tulemuse, millest on kasu meie põllumajandustootjatele ja teistele asjaomastele pooltele, seda eelkõige geograafiliste tähiste valdkonnas. Samuti peame aitama ravimite puhul omaenda tootjaid, aga ma arvan, et oleme kõik nõus, et seda ei tohi teha nii, et see tuleb kahjuks nendele, kes sõltuvad juurdepääsust odavatele ravimitele.
Harlem Désir
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! ELi ja India vabakaubanduslepingu läbirääkimised on põhjalikud, aga need valmistavad Euroopale ja Indiale ka palju muret, nagu ma nägin eelmisel kuul toimunud kohtumisel, millest võtsid osa India parlamendi kahe koja kaubanduskomisjon ja Euroopa Parlamendi delegatsioon Indiaga suhtlemiseks.
India majandus õitseb ja nagu te meile meelde tuletasite, on India ka strateegiline partner. Kõik mõistavad, kui tähtis on kaubanduse arendamine meie vahel. Me ei alusta aga nullist, sest EL juba on India peamine kaubanduspartner, suurim investor Indias ja peamine sihtkoht, kuhu India investorid suunduvad. Samuti on India üldise soodustuste süsteemi peamine kasusaaja.
Seepärast peame olema valvsad igasuguste uute mõjude suhtes, mida uus ja kaugeleulatuvam kaubandusleping võib avaldada India majanduse habrastele sektoritele. Pean näiteks silmas põllumajandust - sellest rääkisid meile meie kolleegid Indiast - ja samuti tagajärgi sektoritele, mis on eriti tundlikud Euroopa tärkava majandusega riikide konkurentsi suhtes, pean siinkohal silmas just autotööstust. Selline leping peab toetama meie ühiskondade arengut ning tööhõivet ega tohi tuua endaga kaasa kontrollimatut liberaliseerimist, millel oleks laastavad tagajärjed.
Seepärast tahab minu fraktsioon rõhutada nendel läbirääkimistel mõnda punkti, mis peaksid kulmineeruma lepinguga, mis aitab saavutada säästva arengu ja vaesuse kaotamise eesmärke ning millega peaksid kaasnema ka selged ja kontrollitavad kohustused, mille aluseks on loomulikult koostöö, kuid mis oleksid samal ajal seotud ka suurte sotsiaalsete ja keskkondlike kohustustega.
Soovin rõhutada paari konkreetset punkti. Esiteks, mis põllumajandust puudutab - mainisin seda juba enne -, siis kutsume komisjoni üles tagama, et mitte ükski lepingusätetest, mis käsitlevad põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimist ja intellektuaalomandi õigusi, ei ohustaks väikepõllumajandustootjaid Indias. Pean silmas näiteks seemneid käsitlevaid sätteid.
Teiseks, mis geneerilistesse ravimitesse puutub, siis India on kõikidest arengumaadest suurim geneeriliste ravimite tootja. Kutsume komisjoni üles, et see lõpetaks andmetele ainuõiguse nõudmist, sest kõik valitsusvälised organisatsioonid ütlevad, et see võib ohustada nende ravimite levitamist.
Kolmandaks nõuame teenuste valdkonnas kõigepealt seda, et avalikud teenused jäetaks välja liberaliseerimisele kuuluvate sektorite seast ning seejärel IV režiimi silmas pidades, et tagataks võrdse kohtlemise põhimõte - teisisõnu, et lükataks tagasi kõik sotsiaalse dumpingu vormid.
Viimaks - tänan teid, austatud juhataja - oleme arvamusel, et säästva arengu peatüki juurde peavad kuuluma sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise siduvad kohustused, eriti ILO sotsiaalseid standardeid silmas pidades.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Need läbirääkimised on natuke nagu neljakäeline jumal Šiva, sest nii kompleksse lepingu sõlmimine nõuab väga suuri pingutusi.
Ma selgitan nüüd Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni seisukohta. Esiteks juurdepääs ravimitele. Kuigi ma toetan voliniku avaldust, kinnitan, et ma olen igasuguste katsete vastu rakendada protektsionistlikke meetmeid selles sektoris, kus Euroopa tegelikult takistas minevikus juurdepääsu soodsatele ravimitele. Võltsimise probleemi ärakasutamine kõigest protektsionistlike eesmärkide saavutamiseks on madal. Selle asemel peab leping pakkuma India ja Euroopa ravimitööstustele hoopis võimalust koostöö tegemiseks.
Teiseks tööstussektorid: nõuame, et India lubaks kaasata lepingusse tundlikud sektorid, nagu auto- ja alkoholitööstus, milles meie eksporti hetkel tugevalt maksustatakse.
Kolmandaks põllumajandus. Omalt poolt ütleme, et oleme valmis arutama põllumajandustoodete üle ning avama oma turu, kuid seda teatud tingimustel. Loomulikult peame ütlema ei geneetiliselt muundatud organismidele ning tegema kõik, mis meie võimuses, et kaitsta geograafilisi tähiseid. Mis sellesse viimasesse punkti puutub, siis tuletan meelde, et geograafilised tähised ei kuulu ainult kaubanduspoliitika valdkonda, vaid need on ka osa Euroopa identiteedist. Seepärast loodame, et India bürokraatlikus süsteemis tehtaks rohkem pingutusi registreerimismenetluste lihtsustamiseks, sest see süsteem on väga koormav, võimalik, et isegi koormavam kui Euroopa süsteem, mis ütleb juba kõik.
Mis riigihangetesse puutub, siis tänan komisjoni, kui see vastab tõele, et India paistab olevat esimest korda valmis kaasama riigihankeid rahvusvahelisse lepingusse. Toon ühe näitena India raudteed, mille 17 000 rongi transpordib iga päev 18 miljonit inimest ning järgmise 10 aasta jooksul kavatsetakse ehitada veel 25 000 kilomeetrit raudteed. See on üks paljudest turgudest, mille see vabakaubandusleping avada võib.
Kui läbirääkimised edenevad hästi, saavad mõlemad pooled sellest kasu: edendatakse säästvat arengut, järkjärguliselt kaotatakse lapstööjõu kasutamine ja tagatakse palju edumeelsem sotsiaalkaitse vorm. Minu arvates on selle vastu olemine mõttetu ja kahjulik ning seepärast kutsun kõiki parlamendi fraktsioone üles lükkama tagasi a priori kompromissi teksti.
Robert Sturdy
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Nagu volinik ütles, on ta selle resolutsiooniga nõus, ning selles korratakse kõike seda, mida ELi ja India vabakaubandusleping saaks edendada - investeeringud, tariifide kaotamine, mittetariifsed kaubandustõkked jne.
Eeldatakse, et põhjaliku vabakaubanduslepingu sõlmimine suurendab kahepoolset kaubandust 2015. aastaks 160 miljardi eurot ning et tähtsamates sektorites tõusevad kahepoolsed otsesed välisinvesteeringud kuni 30%.
Kindlasti on volinik nõus, et need on just need arvud, mis aitavad nii Ühendkuningriigi kui ka India majandust stimuleerida ja töökohti luua.
Oma esialgses hinnangus ELi ja India vabakaubanduslepingu kohta tegi Sussexi piirkondliku integratsiooni analüüsi keskus järelduse, et igasugune kasu sõltuks sellest, millisel määral tuvastatakse ja käsitletakse tekstis olulisemaid valdkondi, mida volinik konkreetselt mainis, nagu riigihanked, teenused, investeeringud kaubanduse soodustamiseks jne.
Selles on öeldud, et kui leping piirdub suuremal määral ainult pinnapealse integratsiooni teemaga, peamiselt tariifide vähendamisega, siis on suur võimalus, et mõlema poole jaoks ületab kaubavahetuse ümbersuunamine kaubavahetuse mahu suurendamise.
Volinik mainis väga õigesti säästva arengu teemat. Tahan teile öelda, et peame olema väga ettevaatlikud. Piirid on nii öelda kivisse raiutud ja ma loodan, et me ei lähe möönduste tegemisega liiga kaugele.
Samuti olen nõus ajapiirangutega, millest Daniel Caspary rääkis. Minu arvates tegi ta selle kohta väga hea märkuse.
Soovin siinkohal mainida ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvooru mõju ELi ja India vabakaubanduslepingule. Praegu Genfist tulevad märguanded ei ole positiivsed ja ka volinik tunnistas alles hiljuti, et läbirääkimised on kohutavas olukorras. Nagu ta ütles, oleks nüüd võib-olla õige aeg varuplaani jaoks, ja ma lisaksin kiiresti, et rahvusvahelise kaubanduse komisjon on midagi sellist juba kaua aega oodanud. Millist mõju avaldaks see ELi ja India vabakaubanduslepingule?
Franziska Keller
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Olgem ausad, läbirääkimised selle vabakaubanduslepingu üle ei toimu võrdsete poolte vahel! India SKP ühe inimese kohta on ligikaudu 6% ELi omast. India on küll ambitsioonikas, aga sellegipoolest on tegemist arengumaaga, kus elab väga palju vaeseid ja nälga kannatavaid inimesi. Seda ei tohi unustada.
Meil on kohustus järgida arengupoliitika sidususe põhimõtet, mis on sätestatud Lissaboni lepinguga ja mis ütleb meile, et mitte ükski meie poliitikameetmetest ei tohi arengule kahju teha. Selle vabakaubanduslepinguga teeme muu hulgas kahju põllumajandusele, jaekaubandusele, India ettevõtjatele. Palju näiteid sai juba toodud. Lisaks sellele vähendame vaidluste lahendamist käsitlevate sätetega nii India kui ka ELi ja liidu liikmesriikide poliitika liikumisruumi uute õigusaktide vastuvõtmise alal, näiteks keskkonnavaldkonnas.
Kõne all olev mehhanism on tekitanud olukorra, kus rahvusvahelised suurettevõtted kaebavad riike tervishoiu- ja keskkonnavaldkonnas võetud poliitikameetmete pärast kohtusse - ja see mõjutab ka teie valitsusi.
Mis geneerilisi ravimeid puudutab, siis minu arvates ei ole nende jaoks oht veel möödas. Igasugune andmetele ainuõiguse nõudmine on probleem olenemata sellest, kuidas seda tehakse.
Parlament peab saatma komisjonile selge sõnumi, et kaubandusleping peab olema õiglane ega tohi piirata poliitika liikumisruumi.
Kahjuks piiravad fraktsioonide PPE, ALDE ja ECR liikmed aga omaenda volitusi Euroopa Parlamendi liikmetena. Rahvusvahelise kaubanduse komisjonis on nad pidevalt nõudnud, et komisjon ei tohi investeerimisi käsitlevat peatükki arutada, kuni parlament on esitanud oma arvamuse selle kohta, milline peaks investeerimispoliitika olema. Nüüd nõuavad nad aga resolutsioonis, et komisjon peab astuma edasisi samme ilma parlamendi arvamust ootamata. Miks nii?
Loodan tõesti, et mõned meie kolleegidest vaatavad teksti veel kord läbi, enne kui nad sellele kolmapäeval lihtsalt nõusoleku annavad. Loodan, et saame saata komisjonile selge sõnumi ning mõjutada sellega läbirääkimisi, näidates selgelt, et tahame kasutada volitusi, mis on antud meile kui Euroopa Parlamendi liikmetele.
Helmut Scholz
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Euroopa Parlamendile esitatud resolutsiooni ettepanekutest võivad kõik fraktsioonid selgesti näha, et parlamendi arvates ei anta parlamendile piisavat ja konkreetset teavet läbirääkimiste seisu kohta - nagu juba rõhutati. Olen seepärast tänulik meile täna esitatud üksikasjalikuma teabe eest. Eelkõige täiskogu vasakust tiivast tulnud küsimused käsitlesid otseselt Euroopa ning samuti India inimeste muresid, kes tunnevad muret oma sotsiaalse ja majandusliku olukorra pärast ning töötajate ja tööotsijate väljavaadete pärast, kaasa arvatud ELi liikmesriikides.
Nagu me teame, võivad just kahe silma vahele jäänud pisiasjad hiljem kõige suuremaid probleeme tekitada, mistõttu tahame teada, volinik, milliseid konkreetseid teemasid käsitletakse läbirääkimistel riiklike pakkumismenetluste puhul teenuste sektoris või tööjõu rände puhul? Milline tekst on esitatud intellektuaalomandi õiguste puhul? Milline on olukord keskkonna ja põllumajanduse puhul? Neid konkreetseid tekste kasutades tahame uurida lähemalt, kas India roll maailma vaeste apteegina on ohus või kas leping mõjutab odavate malaariaravimite või AIDSi raviks kasutatavate ravimite tootmist, jätmata tähelepanuta ka meie oma ravimitootjate suuri investeeringuid teadustegevusse. Tahame uurida lähemalt, kas Euroopa kohalikud omavalitsused, haiglad ja ministeeriumid on tulevikus kohustatud korraldama pakkumismenetlusi, milles ka India ettevõtted osaleda saavad. Tahame teada, kas leping reguleerib tingimusi, millega India õed või eakate hooldajad saavad Euroopa Liidu liikmesriikidesse tulla, kaasa arvatud riigis viibimise aega ja kvalifikatsiooni tunnustamist. Tahame teada, kas lepingu tekst ohustab India väikepõllumajandustootjaid ja kalureid. Samuti tahame teada, kas Euroopa terasetööstuse töötajaid ohustavad koondamised, sest lepingu kohaselt saab tulevikus investeerida vabalt India kapitali ELis ettevõtteid ostes.
Csanád Szegedi
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Poliitilistel analüütikutel ja poliitikutel, nagu Henry Kissinger, oli õigus, kui nad ennustasid juba mitukümmend aastata tagasi, et lisaks Ameerika Ühendriikidele, Euroopa Liidule, Venemaale ja Hiinale hakkab ka India uues maailmakorras juhtivat rolli mängima. Loomulikult õnnitleme India rahvast selle puhul, aga me ei tohi unustada rikkumisi, kaasa arvatud lapstööjõu kasutamist, mille abil see areng saavutati, ning Euroopa Liit peab saatma Indiale selge sõnumi, et inimõiguste rikkumised ja lapstööjõu kasutamine ei tohi tulevikus enam jätkuda. Need ei ole kooskõlas ideedega, mille eest Euroopa Liit seisab.
Me ei usu, et vabakaubandusleping tagab Euroopa majanduse ja Euroopa tootmise piisava sõltumatuse. Selle pärast teeme ettepaneku, et vabakaubandusleping peab sisaldama garantiisid, et tagada Euroopa pereettevõtete, väikepõllumajandustootjate ja tootjate sõltumatus, millega Euroopa saaks üle majanduskriisist, milles me hetkel oleme.
Paweł Zalewski
(PL) Austatud juhataja! On igati õige, et olukorras, kus on probleem kaubanduse liberaliseerimise suurenemisega Maailma Kaubandusorganisatsioonis, sõlmib Euroopa Liit vabakaubanduslepinguid tähtsate rahvusvaheliste partneritega, nagu India. Meil on Indiaga palju ühist - see on maailma suurim demokraatlik riik, mis avaldab stabiliseerivat mõju rahvusvahelisel tasandil ja on meie liitlane võitluses rahvusvahelise terrorismi vastu. Tänapäeval on kaubandussuhted äärmiselt tähtsad. Nende õige korraldamisega oleks võimalik tagada Indias majanduskasv ning riigi areng ja parandada stabiilsust rahvusvahelisel tasandil. See on meie huvides.
On igati õige, et ootame komisjonilt ka välisinvesteeringute tundliku teema käsitlemist ning välisinvesteeringute edendamise ja kaitsmise kaasamist. Seda teemat käsitlev Euroopa Parlamendi dokument on juba olemas ja seal pööratakse tähelepanu sellele, mida parlament ootab välisinvesteeringute vastastikust kaitsmist käsitlevatelt tulevastelt läbirääkimistelt. Homme hääletame tähtsa määruse üle, mis lubab komisjonil edasisi meetmeid võtta. On väga tähtis, et see sektor laieneks ja tooks kasu Euroopa ja India investoritele.
George Sabin Cutaş
(RO) Austatud juhataja! Kui läbirääkimised lõppevad mõlema poole jaoks rahuldavalt, saab vabakaubanduslepingust Indiaga seni kõige sisukam vabakaubandusleping. Euroopa Liit on India suurim kaubanduspartner ja üldine soodustuste süsteem on üks vahenditest, mida Euroopa Liit selle riigi majanduse arendamiseks kasutab.
Kuigi India on tärkava majandusega riik, valitsevad seal ikka veel sotsiaalsed erinevused. Üle 800 miljoni inimese peab elatuma vähem kui kahest USA dollarist päevas. India pingutusi tugeva majanduse loomise alal tuleb toetada poliitilise valmisolekuga parandada olukorda inim-, sotsiaalsete ja keskkonnaõiguste valdkonnas. Seepärast peab Euroopa Komisjon nõudma läbirääkimistel tungivalt õiguslikult siduvate lepingutingimuste kehtestamist nendes valdkondades. India saab olla majanduslikuks eeskujuks teistele arengumaadele ning samuti heaks eeskujuks demokraatia toimimisest.
Bill Newton Dunn
Austatud juhataja! Olin eelmisel kuul Indias käinud Euroopa Parlamendi delegatsiooni liige. Käisime seal väikese rühmaga ning see oli äärmiselt huvitav ja väga väärtuslik kogemus.
Tahan rääkida eelkõige kolmapäevaseks hääletuseks esitatud resolutsiooni ettepaneku lõikest 29. Selles on öeldud, et parlament tunneb heameelt kõikide India valitsuse meetmete üle, mille eesmärk on laste töö kaotamine. Ma oletan, et selle lause koostaja pidas silmas tooteid, mis on valmistatud lapstööjõudu kasutades ning mida imporditakse Euroopasse, kuid resolutsiooni ettepanek seda ei ütle. Selle asemel rõhutab resolutsiooni ettepanek hoopis ühte India elu õnnetut aspekti, mis on ikka veel alles. Eelmisel aastal külastas meie delegatsioon Lõuna-Indias ühte projekti lapstööjõu kasutamise lõpetamiseks, mida rahastatakse ELi vahenditega. Seal me nägime, et probleem seisnes selles, et lapsed töötasid põldudel - nad ei tootnud midagi - tegelikult selleks, et maksta kinni oma vanemate võlad. Nad on sunnitud seda kogu oma elu tegema ning neil ei ole võimalust omandada haridust.
Seda resolutsiooni ettepanekus kasutatud fraasi võib võtta kui potentsiaalset solvangut indialastele. Loomulikult tahavad nad lapstööjõu kasutamist lõpetada. Peaksime lõike 29 välja jätma või siis muutma seda nii, et me ütleme sellega, et meile valmistavad muret tooted, mille tootmisel võidakse kasutada lapstööjõudu. Minu arvates kõlab see natuke üleolevalt, nagu ütleks Euroopa, et meie lõpetasime lapstööjõu kasutamise, aga teie, indialased, kasutate seda ikka veel. Selline ei tohiks olla meie suhe väga tähtsa kaubanduspartneriga.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Minu arvates on India vabakaubanduslepingu puhul kaks seisukohta.
Esimese seisukoha järgi on meil nüüd leping, mis on kõige laiaulatuslikum sedasorti leping maailmas. Seepärast peame seda säilitama ja see on iseenesest väga tähtis, aga kui me siis Indiaga kaupleme, tõusevad esiplaanile teatud nn mittekaubanduslikud küsimused, nagu vähemuste õigused, lapstööjõud ja kastipõhine diskrimineerimine. Nimetaksin seda kaupmehe viisiks asjadele läheneda. Selline lähenemisviis on läbiv meile esitatud resolutsioonis.
Teise seisukoha järgi, austatud juhataja, nõutakse tegelikult seda, et me lahendame kõigepealt mittekaubanduslikud küsimused ja sõlmime alles siis lepingu. Nimetaksin seda jutlustaja viisiks asjadele läheneda. Me teame, et viimase stsenaariumi puhul ei taha India meiega kindlasti mitte lepingut sõlmida.
Tuletan täiskogule meelde, et 2009. aasta märtsis võtsime vastu resolutsiooni, milles võeti arvesse nii kaubanduslikke kui ka mittekaubanduslikke küsimusi. Minu arvates on see resolutsioon samm tagasi. Selles võib olla säästvat arengut käsitlev klausel, kuid see on hambutu. Daliteid ei ole peaaegu üldse mainitud. Praeguse teksti puhul on kõige suuremad kaotajad loodus ja keskkond. Seepärast ei saa ma selle resolutsiooni teksti toetada. Meie läbirääkimistel tuleb lähtuda 2009. aasta resolutsioonist. Kaupmees ja jutlustaja peavad edasi koostööd tegema ning alles siis saame tasakaalustatud lepingu, nagu lugupeetud volinik ütles.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Põhjaliku vastastikku kasuliku lepingu sõlmimine ELi ja India vahel on väga õigetel põhjustel üks ELi praeguse väliskaubanduspoliitika põhieesmärkidest. Läbirääkimiste kiireks lõpetamiseks tuleb kiirendada nõupidamisi tähtsamate sektorite üle, nagu teenused, mittetariifsed kaubandustõkked, riigihanked ja geograafilised tähised.
Mis kaupade müüki puutub, siis rõhutaksin kõrgeid keskmisi tariife, mida India põllumajandus- ja tööstustoodangule kehtestab. Mis puutub juurdepääsu teenuste sektorile, siis hetkel ei ole India kahjuks veel selgeid kohustusi võtnud. EL peab nõudma selgesõnaliselt kõikide geograafiliste tähiste kaitse parandamist nii tähtsal turul kui India turg. Lisaks on India ELi liitlane ka Doha vooru mitmepoolsetel läbirääkimistel geograafiliste tähiste üle. Tasub märkida, et Indial on selge õiguslik raamistik, eelkõige geograafiliste tähiste registreerimise menetluse jaoks ja nende kooseksisteerimise jaoks kaubamärkidega.
Viimaks tahan öelda, et EL peab näitama üles paindlikkust taotluse puhul, mille India esitas oma mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitseks, et India tagaks omalt poolt Euroopa geograafiliste tähiste kaitse.
Bernd Lange
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Minu arvates on väga tähtis, et võtaksime pärast Lissaboni lepingu jõustumist üheskoos vastu otsuseid läbirääkimiste kohta, sest Lissaboni leping annab parlamendile uue rolli kaubandussuhetes. Kui me mõtleme uuesti asjaolule, et Indiast saab kindlasti tulevane turg, siis peab seda peegeldama ka selge parlamendi seisukoht, et meie arvates on põhitähtsus Euroopa Liidu tööstuse arengul, mis on seotud töökohtadega. Seepärast peame ütlema selgelt, et kaubanduslepingutes peavad olema esmatähtsad Euroopa tööstuse töökohtade huvid.
Sel põhjusel on vaja nulltariife, kuigi leping peab olema lõppude lõpuks siiski asümmeetriline. Meie jaoks ei ole vastuvõetav, et masinaehituse ja autotööstuse puhul on tariif 100% ja et võib-olla lepitakse lõpuks kokku 50%. Nii kaua, kui meil ei ole nulltariife, innustab see investeerimist väljaspool Euroopat.
Seepärast, volinik, peame määratlema selgelt oma prioriteetsed valdkonnad ja need on just nimelt tööstuses. Samuti vajame võrdseid võimalusi sotsiaalsete standartide puhul ning vajalik on kehtestada Indiale ka selged kohustused töötajate õiguste valdkonnas.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Austatud juhataja! India on õitsva majanduse ja kadestamisväärse majanduskasvuga riik ning üks meie suurimaid kaubanduspartnereid. Vabakaubandusleping Indiaga on väga tähtis meie kaubandussuhete tuleviku jaoks. Seepärast olen ka mina selle poolt, et see leping tuleb võimalikult kiiresti sõlmida.
Üks tähtis aspekt on seotud teenuste dereguleerimisega, eriti III ja IV režiimi silmas pidades. Teenused on majanduskasvu jaoks eriti tähtsad nii Indias kui ka Euroopa Liidus ning seda peab peegeldama ka vabakaubandusleping. IV režiimi puhul tuleb lahendada erialase kvalifikatsiooni tunnustamisega seotud probleemid, mis on aga suhteliselt keeruline probleem, sest meil on isegi Euroopa Liidu liikmesriikide vahel probleeme erialase kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamisega. Tahan, et komisjon ütleks meile, kui kaugele on jõudnud läbirääkimised selle teema üle.
Teine aspekt on seotud vastastikuse juurdepääsuga riigihangete turgudele. Euroopa ettevõtetele juurdepääsu andmine India riigihangete turgudele võib aidata kaasa meie ettevõtete arengule. Ühe teise meetmena oleks vaja, et India kehtestaks ja rakendaks riigihangete puhul läbipaistvaid selgeid määrusi, mis võimaldaks ka Euroopa ettevõtetel neis osaleda.
Sajjad Karim
Austatud juhataja! Olin esialgne parlamendi raportöör selle teema puhul, kui me 2007. aastal läbirääkimisi alustasime. Ütlesin siis alati, et meie eesmärk peab olema põhjalik vabakaubandusleping, mis oleks kõikehõlmav ja kaugele ulatuv. Mul on üpris hea meel, et meie tegevuskava eesmärk ongi olnud just selle saavutamine.
Kui ma vaatan seda, mida India Kaubandus- ja Tööstuskodade Liit ütleb, on mulle selge, et tõenäoliselt suureneb kahepoolne kaubandus 69 miljardist eurost 2009. aastal 160 miljardi euroni 2015. aastal.
Samuti on mul hea meel näha, et India teeb reaalseid edusamme eri probleemide, kaasa arvatud mittetariifsete kaubandustõkete probleemi käsitlemisel. Väga innustav on näha, kuidas praegune India valitsus tunnustab ka korruptsiooniprobleemi, minnes isegi nii kaugele, et arreteeris Rahvaste Ühenduse mängude korralduskomitee esimehe ning pöörates tähelepanu mittetariifsete kaubandustõkete küsimusele.
Lugupeetud volinik! Soovin samuti avaldada heameelt ühisdeklaratsiooni üle, mille te koos India kaubandusministri Anand Sharmaga 2010. aasta 13. detsembril tegite, milles ütlesite selgesõnaliselt, et selles lepingus ei ole mitte midagi, mis takistaks kõige vaesemaid inimesi saamast juurdepääsu elupäästvatele ravimitele. Loodan, et see äratab ka teistes kolleegides siin täiskogul usaldust meie lähenemisviisi vastu nendes läbirääkimistes.
On veel üks teema, mis on alati olnud suur takistus, nimelt riigihangete teema. Lugupeetud volinik! Kõikidele mu küsimustele selle teema kohta on mulle vastatud, et on olemas üksikasjalikud läbirääkimisteemad ja kavad, aga seni ei ole me neist midagi täpsemat kuulnud. Kas võiksite meile neist täna rääkida? Kui lubate, siis julgen veel küsida, kas saame selle vabakaubanduslepingu enne suve lõppu sõlmida?
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Austatud juhataja! Mulle tundub, et vastupidi oma kolleegidele usun ma, et see leping on praeguses pöördepunktis India ja Euroopa Liidu jaoks väga kasulik. Maailm muutub. Mõned suurriigid muutuvad nõrgemaks, samal ajal muutuvad aga teised suurriigid, nagu India, tugevamaks. Seepärast vajab Euroopa Liit sellist partnerit, just sellist demokraatlikku partnerit, sest meil on ka mitmesuguseid suhteid mittedemokraatlike partneritega. Praegu läbirääkimisel olev leping käsitleb kaupade, teenuste ja investeeringute vahetust, kuid viidatakse ka tundlikele sotsiaalsetele ja keskkondlikele probleemidele.
Mul oli hea meel kuulda geneeriliste ravimite teema puhul voliniku märkust, et patsientidele ei ole mingit negatiivse mõju ohtu. Oleme käinud mitmel korral Indias ja arengumaades ning kuulnud aidsihaigetelt, kui tähtis on nende jaoks juurdepääs odavatele ravimitele. Euroopas on väga tähtsad ka digitaalteenused ja isikuandmed. Olen veendunud, et India suudab pidada isikuandmete kaitsmise puhul kinni Euroopa eeskirjadest, kuid EL tegeleb hetkel nende muutmisega ja muudab neid arvatavasti ka edaspidi vastavalt tehnoloogia arengule. Arvestades viimaste sündmustega ettevõttes Sony, peavad eurooplased olema kindlad, et nende andmed on kaitstud, kui neid välisriikides töödeldakse. Olen kindel, et see leping tõstab mitmesuguseid keskkonnaga seotud tööstandardeid, aga me peame olema ettevaatlikud. Eelkõige meie arutelu silmas pidades tundub mulle, et meil kõigil on Indiale erinevad ootused ja tahame kaasata need ootused ka vabakaubanduslepingusse. See on aga siiski vabakaubandusleping ega saa sisaldada kõiki meie ootusi või kõike, mida me tahaksime, et India saavutaks.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Selle lepinguga on seotud nii palju probleeme, et nendest kõige tähtsamate leidmiseks on vaja põhjalikumalt järele mõelda. Minu arvates on kaks väga tähtsat asja, mis kuuluvad mõlemad õigluse teema alla. Esimene on õiglus meie tootjate ja meie tööstuse jaoks. Seda mainiti juba mitmel korral. Me ei saa lubada, et teatud piirangud, mis võivad küll alguses mõttekad tunduda, jäävad alaliselt kehtima. Kohe lepingu alguses peame kehtestama kehtivusajad ja tingimused, millest lähtudes määruste rakendamine pärastpoole lõpetatakse. Loomulikult areneb India edasi ja me peame seda arvesse võtma. Mis sellesse puutub, siis ma jagan oma kaasparlamendiliikmete seisukohti.
Mõelda tuleb ka õiglusele Euroopa Liidu ja India inimeste jaoks. Ka see on äärmiselt oluline. Selline leping peab sisaldama ka punkte, mis ei ole tingimata seotud kaubandusega, ja neid ka juba mainiti: jätkusuutlikkus, inimõigused, sotsiaalsed, keskkonna- ja tööstandardid, mis on samuti uskumatult tähtsad. Eelkõige tuleb need punktid sätestada nii, et nende mittejärgimisel oleksid tagajärjed. Ma ei mõtle üldse seda, et peaksime enda India sõpradesse õpetajalikult suhtuma. Kui inimõigustest rääkida, siis ma kujutan ette, et Indial on näiteks palju parem pressiseadus kui mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides. Teisisõnu peame vaatama asju ka vastupidisest seisukohast. Need nõuded peavad olema aga mõlema poole jaoks siduvad, neist tuleb kinni pidada ja kui seda ei tehta, peavad sellel olema sotsiaalse dumpingu tõttu tagajärjed mõlema poole jaoks.
Tokia Saïfi
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Toetame läbirääkimisi Indiaga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle, mis peab olema põhjalik, kuid millega kaasnevad siiski teatud küsimused.
Esiteks küsimus säästvat arengut käsitleva peatüki kaasamise kohta. See vabakaubandusleping on uue põlvkonna leping ning seepärast on ainult loomulik, et selles peaks olema ka selline peatükk. Seega ei räägi me lihtsalt vastastikusest kaubavahetusest, vaid konkreetsest läbirääkimispeatükist. Ja kui tahame, et vabakaubandusleping peegeldaks iga osalise arengutaset, siis ei saa selles jätta tähelepanuta selliseid põhistandardeid nagu lapstööjõu kasutamise keelamine. Kuigi lapstööjõu kasutamine on ametlikult 1986. aastast keelatud, töötab India põldudel ja tehastes hinnanguliselt veel 60 miljonit last. Komisjon ei saa ignoreerida nendel läbirääkimistel sotsiaalseid standardeid.
Kui tulla nüüd tagasi puhtalt kaubandust käsitleva läbirääkimispeatüki juurde, siis ei ole veel täielikult lahendatud valitsuse hankelepingutele vastastikuse juurdepääsu andmise küsimust. Mul on hea meel, et läbirääkimistel käsitletakse India föderaalvalitsuse hankelepinguid, aga kuidas on lood kohalike omavalitsuste hankelepingutega?
Lõpetuseks soovin öelda, et tunnen natuke muret ka intellektuaalomandi õiguste kaitsmise ja eelkõige geograafiliste tähiste kaitsmise pärast, mida on täna juba mitmel korral mainitud. India õigusaktid kaitsevad neid ainult riiklikul tasandil, kuid mitte rahvusvahelisel tasandil. Nagu ma aru sain, koostas komisjon nimekirja 200 tähisega, mida ta soovis kaitsta lepinguga, mis jõustuks enne vabakaubanduslepingut. Kas see on ikka veel kavas?
Juhataja
Jätkame arutelu nüüd eelneva registreerimiseta sõnavõttude vooruga. Ma ei saa anda kõigile soovijatele võimalust sõna võtta ning ma palun kõiki sõnavõtjaid pidada kinni üheminutilisest sõnavõtuajast.
Miroslav Mikolášik
(SK) Austatud juhataja! Head kolleegid! Vabakaubandusleping Indiaga on kindlasti suurepärane võimalus, mis pakub suurt potentsiaali kaubavahetuseks maailma suurima demokraatiaga.
Olen aga pettunud selles, et läbirääkimistel vabakaubanduslepingu üle on tehtud väga vähe edusamme lepingu sõlmimise suunas. Eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas on vaja selget ja õiglast kohtlemist, sest inimõiguste seisukohalt on vastuvõetamatu ähvardada arengumaade vaeseimate elanike põhiõigusi, kaasa arvatud geneerilistele ravimitele ja tervishoiuteenustele juurdepääsu õigust. Komisjon ja India ametivõimud peavad süvendama oma koostööd ühise määratluse leidmiseks patsientide tervist ohustavate võltsitud ravimite jaoks, et tagada piisav rahvatervise kaitse.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Euroopa Liidu India delegatsiooni liikmena toetan ma Euroopa Liidu ja India vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimist. India on tähtis arengumaa ja Euroopa Liidu oluline kaubanduspartner. Meie jaoks on aga oluline teada, millised on selle lepingu üksikasjad. Tuletan meelde, et Euroopa Parlament ratifitseerib selle lepingu. Seepärast tahame saada teavet läbirääkimiste hetkeseisu kohta. Soovin küsida komisjonilt, kuidas peegeldab see leping Euroopa Liidu tulevast tööstuspoliitikat ja India tööstuspoliitikat. Erilist tähelepanu tuleks pöörata intellektuaalomandi õiguste austamisele ja kaitsmisele ning samuti patsientide kaitsmisele. Viimaks tahan veel teada, kas see leping aitab tuua üksteisele lähemale Euroopa Liidu ja India seisukohti kliimamuutusevastase võitluse ning saasteainete heitkoguste vähendamise kohta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Indiaga vabakaubanduslepingu sõlmimine on Euroopa jaoks praegu keskne teema. Praeguste majandusprobleemide valguses tagab see leping ELile parema juurdepääsu ühele maailma kiiremini kasvavale majandusele.
Lahendada on aga veel palju probleeme. Minu arvates peame käsitlema üksikasjalikumalt põllumajanduse ja inimeste vaba liikumisega seotud küsimusi. Lisaks sellele ei ole tehtud piisavaid edusamme sellistes valdkondades nagu riigihanked ja teenused, intellektuaalomandi, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitsmise põhimõtted, säästva arengu tingimused ning ennekõike tootmisstandardite järgimine võrdsete konkurentsitingimuste loomisel. Minu arvates on tähtis hinnata individuaalsete sektorite konkreetseid eripärasid, et tuvastada vabakaubanduslepingu võimalikke negatiivseid mõjusid Euroopa Liidu majanduse haavatavatele sektoritele.
Syed Kamall
Austatud juhataja! Arvan, et meil kõigil on hea meel India majanduskasvu üle viimase aastakümne jooksul, eriti pärast seda, kui nad loobusid mõnedest eilsesse päeva kuuluvatest ebaõnnestunud marksistlikest ja sotsialistlikest poliitikameetmetest. Tänu sellele on India suutnud oma ahelatest vabaneda ja imetlusväärselt kasvada.
Soovin tuletada meelde kolleegidele kogu poliitilise spektri ulatuses, et see on kaubandusleping ja seepärast peame keskenduma majanduslikele aspektidele. See ei tähenda muidugi, et teised aspektid ei oleks tähtsad, aga kui saame keskenduda kaubandusele, et luua Indias jõukust ning aidata India ettevõtjatel luua jõukust ja töökohti oma külades ja linnades, siis on sellest kõigile kasu. Mulle valmistab muret see, et paneme kohe algusest peale ja peaaegu imperialistlikult liiga suurt rõhku oma standarditele, nagu mu kolleeg Bill Newton Dunn ennist ütles.
Minu arvates on tähtis keskenduda kaubanduslepingute täiustamisele, et luua jõukust nendes riikides, kaasa arvatud Indias, ning et aidata nad vaesusest välja. See on parim viis nende aitamiseks.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Nõrgema majandusega Euroopa Liidu riikide, nagu Portugal, tootmisvõime nõrgeneb kõvasti. See tuleneb integratsioonist, mille aluseks on konkurents tugevate ja nende tõttu nõrgaks jäänute vahel, rikaste ja nende tõttu vaeseks jäänute vahel ning mille puhul lähtutakse Euroopa suurriikide majandusjõudude tahtest. Tootmisvõime nõrgenemine muutub veelgi tõsisemaks maailmakaubanduse liberaliseerimise ja dereguleerimise tõttu, mida need suurriikide majandusjõud enda huvidest lähtudes korraldavad.
Selle lähenemisviisi ilmselge katastroofilise läbikukkumisega silmitsi seistes annab Euroopa Liit jätkuvalt mõista, et kavatseb pimesi edasi tormata, selle asemel et seda lähenemisviisi muuta. Just selles kontekstis peaksime analüüsima seda lepingut, mis on seni sõlmitud lepingutest kõige kaugeleulatuvam.
Praeguses kaubanduspoliitikas on vaja kiiremas korras midagi muuta, et juhtida rahvusvahelist kaubandust täiendavuse, mitte konkurentsi suunas, ning õiglaste ja erapooletute majandussuhete suunas, mis on vastastikuselt kasulikud ning mis aitavad kaasa riikide ja nende rahva arengule, mitte ainult paari ettevõtte ja finantseerimisasutuse arengule. Praegune mitmekihiline kriis nõuab uue lähenemisviisi leidmist majandus-, sotsiaal-, energia- ja keskkonnaküsimustele, sest vabakaubanduse tõttu, mis on üks neoliberalismi alustaladest, on need ilmselgelt jätkusuutmatud.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahan tänada kolleege selle tulemusrikka arutelu eest India vabakaubanduslepingu läbirääkimiste üle. Loomulikult on väga raske kõikidele küsimustele üksikasjalikult vastata, aga ma keskendun mõnele korduvalt esitatud küsimusele.
Mis riigihangetesse puutub, siis on loomulik, et riigihankeid käsitlev peatükk keskendub föderaalsele tasandile, mitte omavalitsuste tasandile. See on muide esimene kord, kus nad on olnud nõus pidama läbirääkimisi riigihangete teema üle, kuid ma tahan rõhutada ka selle piiranguid. Väga tähtis on see, et meie läbirääkimised kataksid võimalikult suures ulatuses India kesktaseme avaliku sektori ettevõtmisi, kus tehakse kõige rohkem riigihankeid. Niccolò Rinaldi tõi näitena raudteesektori, mis on loomulikult üks suuremaid sektoreid, kui arvestada India rasket olukorda infrastruktuuri poolest.
Ka lapstööjõu küsimust käsitleti korduvalt. Ma arvan, et oluline on eristada lapstööjõu kasutamist tootmises ja põllumajanduses. Loomulikult töötab põllumajandussektoris veel väga palju noori. See, kas nad käivad samal ajal ka koolis või mitte, ei ole alati eriti selge, aga ma arvan, et suurem osa neist teeb seda. Samuti on võimalik, et Euroopasse eksporditavate kaupade tootmises osalevate laste arv on väga väike, mispärast ma arvan, et peame nendel kahel valdkonnal selgelt vahet tegema, nagu ka Bill Newton Dunn õigusega mainis.
Soovin samuti öelda, et lapstööjõu kasutamine on väga kompleksne teema ja see on olnud alati väga kompleksne teema ka meie oma riikides. Mäletan väga hästi, et kui ma noor olin, millest on muidugi juba mõnda aega möödas, kuid mitte väga palju, töötas just põllumajandussektoris veel palju lapsi, mistõttu ei kuulu see teema ka Euroopas just pimedasse keskaega.
(FR) Harlem Désir tõstatas teema, et läbirääkimistes tuleb kaasata Euroopa nõudmised, mis käsitlevad ainuõigust andmetele. Sama teema tõstatasid ka mitu teist parlamendiliiget, pidades silmas arengumaade arste.
Tahan nüüd öelda väga selgelt midagi, mida olen juba mitmel korral öelnud nii konverentsidel kui ka otse asjaomastele valitsusevälistele organisatsioonidele, et me ei nõua ainuõigust andmetele. Me lihtsalt ei nõua seda. Me ütleme - ja minu arvates on see täiesti mõistlik -, et kui India otsustab ise kunagi ainuõigust andmetele rakendada, siis kehtib see ka meile puhul. Oma slängis nimetame me seda võrdse kohtlemise põhimõtteks ja ma arvan, et see on õige lähenemisviis. Olen seepärast arvamusel, et mind hakatakse kritiseerima, kui ma oleksin India ravimitööstuse puhul nõus kaitsemeetmete rakendamisega, mida ei rakendataks meie oma tööstusele. Selles kõik seisnebki, ei milleski muus. Ma tahan tõesti, et see oleks täiesti selge.
Tõstatati ka teisi küsimusi, austatud juhataja, eriti tariifide teema kohta, mille kohta tõstatas küsimuse teiste hulgas ka Daniel Caspary. Loomulikult on India ja Euroopa jaoks nulltariifide kehtestamise jaoks erisugune ajakava, mis on arusaadav, sest arengutasemed on erinevad. Ainus küsimus seisneb selles, kas nulltariifide kehtestamine on võimalik teatud sektorites. Rõhutame alati, et see tuleb saavutada kõikides sektorites. Sellegipoolest juhiksin teie tähelepanu järgmisele küsimusele, Daniel Caspary: millest on meie majandusele kõige rohkem kasu? Kas pikemas perspektiivis nulltariifide kehtestamise poole liikumisest või kiirest tariifide vähendamisest esimese paari aasta jooksul? Arvan, et peame tegelikult looma tasakaalu nende kahe vahel ja vaatama, kuhu me nii välja jõuame. Sellegipoolest juhiksin teie tähelepanu kahele eesmärgile: nulltariifide kehtestamine näiteks 20 aasta jooksul ja nende mõõdukas vähendamine vahepeal. Minu arvates ei ole sama lahendus meie tööstuse jaoks nii atraktiivne. Seepärast vaatame, mis saab, ja ma olen kindel, et koos leiame selle arutelu käigus parima võimaliku lahenduse.
Mis geograafilistesse tähistesse puutub, siis kõrge kaitse taseme tagamine on tähtis eesmärk nendel läbirääkimistel ning Indiaga ühise lähenemisviisi leidmine on nõudnud palju aega ja suuri pingutusi. Samuti tuleb meeles pidada, et India ei ole kunagi varem kaitsnud geograafilisi tähiseid kahepoolse lepinguga ning see on esimene kord, kus nad seda ühe partneriga arutavad. Jätkame innukalt selle teema arutamist, lähtudes üldeesmärgist saavutada meie geograafiliste tähiste jaoks kõrge kaitse tase.
Ma arvan, et ma olen enamikku muudest teemadest käsitlenud. Olen igal juhul valmis jätkama arutelusid selle lepingu üle parlamendi ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga, eriti nüüd, kui jõuame selles arutelus lõppsirgele. Ma ei ütle praegu midagi lõpliku lepingu sõlmimise ajakava kohta. Igal juhul ei saa see enam kaua aega võtta, sest käsitleme nüüd kõige tundlikumaid teemasid, nagu auto-, veini- ja kange alkoholi tööstus, riigihanked ja geograafilised tähised. Peame jõudma lõpptulemuseni, mispärast oleme minu arvates tõesti nende läbirääkimistega lõpusirgele jõudnud. Vaatamata aga sellele, et lõpp juba paistab, on tee ikka veel üpris konarlik.
Juhataja
Franz Obermayr, palusite enne sõnavõtuõigust. Ma ütlesin eelneva registreerimiseta sõnavõttude vooru alguses, et ma ei saa kõigile sõnavõtuks aega anda, ja ma kardan, et teie kuult nende sekka.
Olgu, aga meil ei ole palju aega.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Soovin öelda, et ma mõistan väga hästi, mida ütlete, ja te teete istungi juhatajana suurepärast tööd. Teie eelkäija aga ei olnud nii õiglane, sest ta lubas paljudel parlamendiliikmetel oma sõnavõtuaega pool minutit või 20 sekundit ületada ning volinik rääkis samuti kolme minuti asemel seitse minutit ja 36 sekundit. Kindlasti ei ole õiglane nüüd ajast kinni pidada, kui sõnavõtuaeg on ainult üks minut. Saan aga aru, mida ütlete, ja ma tänan teid mõistva suhtumise eest!
Juhataja
Kui ma istungi juhataja koha üle võtsin, ütlesin kõigile selgelt, et ma tahan, et nad peaksid õhtu jooksul oma sõnavõtuajast kinni, sest muidu tekib probleeme, sest arutelu kestaks üle kesköö, ja ma ei taha seda teha.
Olen saanud neli resolutsiooni ettepanekut, mis esitati kodukorra artikli 115 lõike 5 kohaselt.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 11. mail 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
India majandus on üks kiiremini kasvavaid majandusi maailmas. Isegi praegu paikneb suurem osa India välisinvesteeringutest Euroopa Liidus ja ainuüksi Tata kontsern on suurim tööandja Suurbritannia tööstussektoris. India arengukiirust silmas pidades tuleb tunnustada asjaolu, et India ja ELi vahelisest kaubanduslepingust saab üks tähtsamaid ja nõudlikumaid lepinguid, mis on seni sõlmitud. Kahtlemata aitab leping kaasa investeeringute ning ekspordi ja impordi kasvule mõlema lepingupoole jaoks. See tagab vabama kaubavahetuse ning aitab kaasa nii India kui ka ELi riikide jõukuse kasvule. Leping võimendab maailmakaubandust peamiselt teenuste valdkonnas. Lepingu sõlmimisega saadavast kasust hoolimata ei tohi me aga unustada probleeme, mille puhul lepingupooltel on vastanduvad seisukohad. EL ei võta vastu kaupu, mille tootmisel on kahjustatud keskkonda või mis on toodetud lapstööjõudu kasutades. Leping, mida me sõlmida tahame, peab tagama korralikud töötingimused, mitmekesise ning areneva majanduse ja kultuurilise mitmekesisuse. Väga tähtis on luua otsuste tegemise süsteem, mis on tõhus ja soodustab koostööd. Samuti on tähtis võtta meetmeid üksikisikute ja organisatsioonide koolituse toetamiseks, mis aitaks kaasa piirkondade arengule. Nende ettekavatsetud eesmärkide saavutamiseks on vaja läbipaistvat ja avalikku arutelu.
Dominique Vlasto
ELi ja India vabakaubanduslepingu läbirääkimised jõuavad otsustavasse etappi. Need on keerulised läbirääkimised ja ma loodan, et komisjon teeb kõik selleks, et kaitsta Euroopa erinevaid strateegilisi huvisid. Soovin seda silmas pidades juhtida tähelepanu sellele, et on vaja teha edusamme India turu avamisel Euroopa veiniekspordile. Hetkel on India sulgenud end meie toodete jaoks sellega, et on kehtestanud neile ülemäärased 150% tariifid. Seepärast peame nõudma kaubanduses vastastikkuse põhimõtte austamist. Tegelikult on absurdne, et meie turg peab olema avatud veiniekspordile tärkava majandusega riikidest, kuid meil endal ei ole rahuldavat juurdepääsu nende turgudele. Seepärast innustan komisjoni jätkama sama põhjaliku strateegiaga, mille elluviimine õnnestus komisjonil vabakaubanduslepingu sõlmimisel Lõuna-Koreaga. Väga tähtis on kompenseerida väljastpoolt ELi paiknevatest riikidest tulevate odavamate veinide saabumist meie turule, tagades meie toodetele parema juurdepääsu välisturgudele ning ennekõike India turule, mille kasvupotentsiaal on ebatavaliselt suur.
