Priemyselná politika vo veku globalizácie (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pána Langeho v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o priemyselnej politike vo veku globalizácie.
Bernd Lange
Táto správa veľmi jasne predstavuje pozíciu Európskeho parlamentu. Chcel by som poďakovať tieňovým spravodajcom, ktorí k správe prispeli, a spravodajcom príslušných výborov požiadaných o stanovisko.
Spoločne sa nám podarilo vyjadriť jasné posolstvo, pán Tajani, ktorým je, že si želáme, aby sa priemyselná politika posunula bližšie do centra politickej arény, na čo máme dobré dôvody. Priemyselná politika nám predovšetkým pomôže vytvoriť kvalitné, perspektívne pracovné miesta v Európe a, po druhé, zaistí investície v Európe. Naši konkurenti na celom svete účinne priemyselnú politiku využívajú, napríklad v Spojených štátoch, Číne, Brazílii a Indii. Po tretie, stoja pred nami úlohy súvisiace s udržateľnosťou, a to z hľadiska klímy i hospodárskych a spoločenských základov našej spoločnosti. V tomto kontexte je dôležité, aby sme priemyselnú politiku presunuli do centra politickej arény.
Na jednej strane to znamená, že očakávame takú integráciu priemyselnej politiky, pán Tajani, ktorá z nej vytvorí ústredný bod legislatívnych iniciatív v rámci Európskej únie. Nechceme, aby sa najskôr pripravovali návrhy environmentálnej politiky, obchodnej politiky či politiky v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré sa až dodatočne budú zosúlaďovať so záujmami európskeho priemyslu. Práve naopak: ostatné oblasti politiky musíme vymedziť na základe strategických záujmov trvalo udržateľnej priemyselnej politiky.
Po druhé, pán Tajani, potrebujeme lepšiu koordináciu priemyselných politík jednotlivých členských štátov. Chcel by som vás preto požiadať (a zahrnuli sme to do správy), aby ste využili článok 173 ods. 2 Lisabonskej zmluvy na účinnejšiu koordináciu priemyselnej politiky v členských štátoch, aby sme skutočne všetci napredovali rovnakým smerom.
Musíme sa, samozrejme, zamerať na viacero konkrétnych oblastí. Na horizontálnej úrovni sa musíme pozrieť predovšetkým na inovačnú politiku v celom rozsahu reťazca pridanej hodnoty. Musíme byť úspešní v podpore celého hospodárskeho reťazca - od základného výskumu až po uvádzanie produktov na trh -, ako aj v tom, aby sa na trhu uplatňovali tie najlepšie riešenia pre našu spoločnosť.
Musíme tiež venovať zvýšenú pozornosť zdrojom. Nestačí len povedať, že je to dôležité. Potrebujeme zaviesť praktické právne predpisy, ktoré značne zvýšia produktivitu zdrojov. V priemysle zodpovedá práca za 20 % nákladov a zdroje za 40 %. To je východiskový bod pre našu činnosť v otázke surovín. Mobilné telefóny, ktoré všetci používame, obsahujú vzácne zeminy a kovy, ktoré sa zriedka recyklujú. Miera recyklácie mobilných telefónov je iba 1,5 %. To je východiskový bod pre tvorbu pracovných miest a zvyšovanie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu.
V tejto súvislosti ešte jedna záverečná poznámka: inovácia a produktivita zdrojov nenastanú samy od seba. Závisia od zamestnancov, ktorí v tejto oblasti pracujú. Z tohto dôvodu musí rozumná priemyselná politika zohľadňovať aj zručnosti a mieru zapojenia zamestnancov. Ak sa nám toto podarí, potom sa nebojím, že by nám v európskom priemysle chýbali perspektívne pracovné miesta.
Antonio Tajani
Predovšetkým by som chcel poďakovať pánovi spravodajcovi Langemu za vykonanú prácu. Viem, že nie je ľahké v Parlamente, ktorý je organizovaný týmto spôsobom s množstvom parlamentných skupín, dospieť k syntéze, ktorá umožní pozitívne ukončenie rozpravy o priemyselnej politike. Chcel by som sa vám preto poďakovať za prácu, ktorú ste vykonali, lebo ak skutočne chceme iniciatívu na podporu reálneho hospodárstva posunúť do centra našej politickej činnosti v prospech sociálneho a trhového hospodárstva, musíme spolupracovať - Komisia, Parlament i Rada.
Súhlasím s vašou výzvou na väčšiu súdržnosť medzi členskými štátmi, no zaznamenali sme už povzbudzujúci signál od Rady, ktorá dokonca podporila pozíciu Komisie. Okrem toho v krajinách, kde sa už podarilo predstaviť dokument o priemyselnej politike, badať určitú ochotu - hoci v rôznych stupňoch intenzity v rôznych krajinách - zapojiť sa do spoločnej činnosti v záujme presadzovania priemyselnej politiky. Keďže Únia nechce vnucovať svoje rozhodnutia jednotlivým členským štátom, ide tu o pokus koordinovať ich politiky.
Zdá sa mi, že ide o posun smerom k vašej požiadavke, no potvrdzuje sa tým tiež, že Európa potrebuje svoj vlastný priemysel, aby dokázala riešiť bezprostredné úlohy pri hľadaní východiska z krízy. Nemôžeme pomýšľať na prekonanie našich dnešných ťažkostí - situácie, ktorú iba zhoršuje pokračujúca kríza v oblasti Stredozemia - bez rozhodného konania presadzujúceho našu priemyselnú a obchodnú politiku, pretože len tie nám umožnia rozvíjať a vytvárať nové pracovné miesta.
Správa, ktorú ste pripravili, pán Lange, správne zdôrazňuje hospodárske, environmentálne a spoločenské úlohy, pred ktorými stojíme: skrátka udržateľnosť našej priemyselnej politiky. Kladie udržateľnosť na rovnakú úroveň ako konkurencieschopnosť, pretože tieto dva rozmery sú úzko prepojené. Skutočne som presvedčený, že v dnešnom svete tieto dve hľadiská nemôžu existovať jedno bez druhého.
Ak to chceme dosiahnuť, musíme sa vybaviť moderným, konkurencieschopným priemyslom, ktorý úplne skoncuje so starou metódou tvorby priemyselnej politiky. Čo to znamená mať moderný priemysel? Znamená to mať priemysel, ktorý je efektívny vo využívaní zdrojov, spotrebe energie a emisiách skleníkových plynov, z čoho vyplýva hospodárstvo, ktoré sa chce stať ekologickým pomocou využívania ekologickejších technológií. Takýto priemysel tiež musí byť zodpovedný a riešiť ťažkosti na základe nepretržitého a prínosného dialógu so sociálnymi partnermi.
Domnievam sa, že treba vyslať zreteľný signál, že priemyselný model roku 2010 sa nemôže zakladať na štátnej pomoci a že - ak má byť konkurencieschopný vo veku globálnych úloh - európsky priemysel si nemôže dovoliť nezamerať sa na inovácie a výskum. To je dôvod, prečo Komisia ešte pred zverejnením dokumentu o priemyselnej politike predstavila dokument o inovačnej politike, ktorý považujem za absolútny základ rozvoja skutočnej priemyselnej politiky, pričom nám tiež pomáha určiť si cesty, ktorými máme ísť v oblasti výskumu surovín a inovácií.
Nie je náhoda, že jedno z inovačných partnerstiev spomenuté Komisiou sa týka práve surovín, pričom skúma spôsoby recyklácie a náhrady surovín. Je preto jasné - v neposlednom rade, pretože neskôr v nasledujúcej rozprave budeme hovoriť o vzácnych zeminách -, že inovácie, suroviny a priemyselná politika sú všetko súčasti jedinej stratégie. Podľa môjho názoru je aj revízia iniciatívy Small Business Act (SBA) takisto súčasťou tej istej stratégie. Uvedením tejto série politických a legislatívnych aktov do praxe preto Komisia preukazuje, že existuje vôľa uplatňovať politické konanie v prospech priemyslu a obchodu.
Pokiaľ ide o riadenie a priemyselnú politiku, myslím si, že proces úspešne napreduje, ako som už predtým uviedol, v rámci Komisie i členských štátov. V rámci Komisie ma, ako viete, predseda Barroso na začiatku mandátu vyzval pôsobiť vo funkcii predsedu skupiny komisárov zaoberajúcej sa priemyselnou politikou.
Zatiaľ som zvolal dve skupinové stretnutia: jedno predtým, ako sme prijali oznámenie, aby sme si prediskutovali politické priority, a druhé s cieľom prediskutovať si praktické uplatňovanie oznámenia s osobitným poukazom na test konkurencieschopnosti a stratégiu štandardizácie. Skupinu komisárov považujem za osobitný nástroj vytvorený na poskytovanie politického vedenia a zaistenie súdržnosti iniciatív z hľadiska priemyselnej politiky.
Pokiaľ ide o členské štáty, myslím si, že reakcia bola pozitívna. Ako som hovoril, 10. decembra 2010 sme s maďarským predsedníctvom spustili prvé cvičenia spolupráce v oblasti prístupu k úverom pre malé a stredné podniky, za ktorými budú nasledovať iné, podobné cvičenia v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Naďalej vám budeme poskytovať potrebné detaily o priebežnej spolupráci medzi Parlamentom a Komisiou.
Predtým, ako skončím, pani predsedajúca, dovoľte mi zmieniť sa o dôležitosti podpory podnikania medzi ženami. Nie je náhoda, že dnes je 8. marec; vždy som hovoril, že potrebujeme viac podnikateliek, ale v okamihu, keď sa rozhodnú prijať podnikateľský záväzok, musíme tiež byť schopní poskytovať im prinajmenšom kvalitné poradenstvo.
To sme sa rozhodli urobiť a do revízie iniciatívy SBA sme zahrnuli jedno ad hoc opatrenie. Sieť ambasádoriek - podnikateliek, ktorú sme už zaktivovali, stále funguje, no chceme zájsť ďalej ako iba k zvyšovaniu povedomia. Chceme, aby mali podnikateľky prístup ku kvalitnému poradenstvu od odborníkov. S týmto cieľom čoskoro spustíme konzultačné cvičenie na podporu určitých iniciatív zameraných na poskytovanie poradcov pre nové podnikateľky, ak o nich prejavia záujem.
Títo ľudia im môžu dať konkrétne rady k založeniu a vedeniu vlastného podniku. Cieľom je túto iniciatívu rozbehnúť aspoň v 10 členských štátoch a neskôr ju rozšíriť na zvyšok 27 štátov.
Predsedajúca
Pán komisár, ďakujeme za toto malé nahliadnutie do problematiky žien v podnikaní. Zrejme to nie je celkom náhoda, keďže dnes 8. marca máme Medzinárodný deň žien, ale v každom prípade vítame vaše iniciatívy v tomto smere.
Francesco De Angelis
Priemyselná politika je kľúčovým prvkom rastu a zamestnanosti v našich regiónoch a krajinách. V čase ťažkej hospodárskej krízy preto vítame iniciatívu Komisie poskytnúť Európe spoločný stredno- až dlhodobý prístup a plne podporujeme vynikajúcu správu pána Langeho prinajmenšom z troch dôvodov.
Prvým je, že v správe sa použil taký prístup k téme priemyselného rozvoja, ktorý nerozdeľuje priemyselné a obchodné záujmy na trhové odvetvia, ale zjednocuje ich podľa spoločných cieľov. Druhým dôvodom je, že správa podčiarkuje dôležitosť regionálnych štruktúr pomocou účinnejšej podpory zoskupení, inovačných sietí, výmeny poznatkov, výskumu, zdokonaľovania zručností a rozvoja infraštruktúry.
Tretím dôvodom - a tým končím - je, že správa zdôrazňuje úlohu a funkciu malých a stredných podnikov, ktoré od Európy očakávajú, že nájde cestu von z tejto krízy, ktorá môže vážne ohroziť ich budúcnosť.
Gianluca Susta
Hospodárska a finančná kríza mnohých priviedla k tomu, že si znova uvedomili ústrednú dôležitosť priemyslu. Napriek vašim snahám, pán podpredseda, si to nie vždy uvedomuje samotná Komisia.
Veľké množstvo aktov - z ktorých dokumenty o stratégii Európa 2020 alebo určité dohody o voľnom obchode, ktoré sa nedávno prijali alebo sa o nich diskutuje, nebudú posledné - naďalej favorizuje hospodárstvo služieb a posilňovanie a rozvoj služieb najmä vo finančnom, bankovom a poisťovacom sektore. Reálne hospodárstvo nám naproti tomu vysiela opačné signály, ako ste povedali. Výroba a vývoz narastajú a sme svedkami zvrátenia trendu presídľovania.
Tieto signály musíme podporovať, pretože žiadne veľké hospodárstvo sveta nedokáže uniknúť ústrednej dôležitosti priemyslu. Musíme preto dokončiť vnútorný trh a urýchliť uplatňovanie rozhodných iniciatív na podporu inovácií a výskumu, transferu technológií, vysledovateľnosti výrobkov, ochrany duševného vlastníctva a rozmachu európskej výroby, nehovoriac o účinných pravidlách proti dampingu, ktoré zaručia aj skutočnú reciprocitu v dvojstranných rokovaniach. Táto správa je krokom týmto smerom a pánovi Langemu i všetkým, ktorí na nej pracovali, som za ňu veľmi vďačný.
Françoise Grossetête
Existujú pri uvážení deindustrializácie Európskej únie ešte skutočné ambície? Vieme, že hospodárstva nemôžu prosperovať bez ťažkého priemyslu a že priemysel nemôže existovať bez tovární.
Všetci sme sa v tomto Parlamente zhromaždili, aby sme sa postavili na ochranu pracovných miest v európskom priemysle. Pre priemysel je nemysliteľná budúcnosť bez dôvery vo vedecký a technický pokrok. Preto si v čase, keď by Európa mala začať rozsiahlu prácu na identifikovaní nosných rakiet a lietadiel roku 2050, Komisia musí uvedomiť, že aktuálne pravidlá už vzhľadom na krízu nevyhovujú dnešnému hospodárstvu.
Otázky voľného obchodu a voľnej, nerušenej hospodárskej súťaže sa stali dogmami. Nemôžeme byť jedinou hospodárskou oblasťou na svete, ktorá bude jednostranne uplatňovať zásady voľného trhu, pričom vôbec netušíme, čo robia naši hlavní konkurenti.
Mrzí ma teda, pán komisár, že badať určitú mieru nervozity, keď príde reč na otázky spojené s posilňovaním antidampingového arzenálu Európskej únie a na uplatňovanie všeobecnej zásady reciprocity v obchodovaní s tretími krajinami. Najhoršia situácia nastáva vtedy, keď je európsky trh príliš otvorený voči konkurenčným trhom, ktoré sú príliš uzavreté.
Ďalej by som v kontexte boja proti zmene klímy privítala, pán komisár, keby sme mohli zaviesť dodatočné nástroje popri obchodovaní s emisnými kvótami skleníkových plynov, napríklad mechanizmus začleňovania CO2 na našich hraniciach. Týmto spôsobom by sme mohli obnoviť rovnováhu, aby sa pre naše podniky presídľovanie do tretích krajín stalo menej príťažlivým.
Mali by sme zvýšiť pomoc dostupnú našim malým a stredným podnikom a znižovať ich náklady; mali by sme posilňovať európske patenty a boj proti falšovaniu značením pôvodu nápismi "vyrobené v". Podobne platí: ak Európa nebude mať prístup k surovinám, nebudeme už môcť hovoriť o inovatívnej priemyselnej politike.
Naše záujmy sa týkajú vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu, ako aj kultúry inovácie a vedy, ktoré musia znova zastať čestné miesto v rámci Európskej únie.
(potlesk)
Patrizia Toia
Pridávam sa ku všetkým kolegom poslancom, ktorí vo svojich vystúpeniach poznamenali, že konečne znova hovoríme o spoločnej priemyselnej politike, a ja dúfam, že sa čoskoro dočkáme činov i konkrétnych rozhodnutí. Som vďačná za správu pána Langeho, vynikajúcu prácu nášho kolegu poslanca, aj za oznámenie pána podpredsedu Tajaniho.
Toto rozhodnutie znamená niektoré dôležité veci, z ktorých prvou je, že (ako už zaznelo) revitalizácia a obnova európskeho priemyslu a odolnosť zamestnanosti čiastočne - a možno predovšetkým - závisí od obnovy celého výrobného odvetvia, a to jeho rozvinutejších i tradičnejších súčastí, ako aj od podpory, ktorú dostane. Dôvodom je, že je naďalej možné posúvať hranice vo výrobe, a to je vec, ktorá nám až donedávna nebola taká jasná.
Po druhé tiež obnova priemyslu v Európe znamená, že o našu konkurencieschopnosť sa hrá nielen vo finančnom či terciárnom sektore, ale aj tu. Ešte nie je prineskoro zhostiť sa úlohy zaistiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu zoči-voči zvyšku sveta.
Tretím bodom, ako už zaznelo, je, že nová priemyselná politika sa zameriava na faktory, nie sektory; zameriava sa na faktory a nástroje, ktoré skutočne môžu podporiť nové podniky a novú schopnosť odolnosti a modernizácie.
Domnievam sa, že je dôležité znova podčiarknuť tieto nové faktory, v súvislosti s ktorými musíme konať: úvery (požadujeme nové iniciatívy popri tých, ktoré už pán komisár oznámil v oblasti úverov), suroviny, ceny energie, inovácie, výskum, potreba zvyšovania schopnosti technologického prenosu výsledkov výskumu a inovácií v rámci podnikov v Európe, v nových produktoch a nových spôsoboch organizácie výroby.
Musíme dobre zužitkovať vskutku jedinečnú priemyselnú štruktúru v Európe (najmä v určitých krajinách), ktorou je štruktúra malých a stredných podnikov, kvalitu firiem a ich výrobkov a jedinečnú povahu európskeho priemyslu. Myslím si, že by sme mali znova objaviť tieto výrobné tradície a výrobné korene v mnohých krajinách, aby sme ich dokázali inovovať a zmeniť.
Na záver je tu otázka lokality, ktorá je veľmi dôležitá. Európske politiky sú úspešné, ak si nájdu región, ktorý ich dokáže uplatniť. Ďakujeme preto pánovi Langemu a tešíme sa na skvelú spoluprácu s Komisiou, aby sme čoskoro dosiahli konkrétne výsledky.
Jorgo Chatzimarkakis
Ďakujem vám veľmi pekne za to, pán komisár, že ste sa jasne prihlásili k európskej priemyselnej politike. Keď sa pozriem na pána kolegu Langeho, musím si povedať: to bolo ale veľmi veľa rozruchu pre jednu iniciatívnu správu. Predložilo sa celkovo 500 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a 50 kompromisných návrhov s cieľom navrátiť európskemu priemyslu pozíciu svetového lídra. Môžeme to dokázať len pomocou integrovanej a trvalo udržateľnej politiky. Musíme zabezpečiť, aby sa výskum a inovácie dostali do centra našej stratégie. Musíme preto do praxe uviesť regulačný rámec, ktorý podporí inovácie a zároveň trvalú udržateľnosť. Hlavnou úlohou, ktorú musela riešiť vaša správa, bolo nájdenie správnej rovnováhy medzi environmentálnymi cieľmi a hospodárskou konkurencieschopnosťou, pričom sa tiež treba vyhnúť protekcionizmu. Pozerám sa na pani Grossetêtovú, pretože Francúzi vždy chcú uplatňovať aspoň minimálnu mieru protekcionizmu. Zároveň musíme podporovať malé a stredné podniky, presadzovať európsky patent a zabrániť krádeži znalostí, najmä v súvislosti s Čínou. Chceme tiež, aby bol európsky priemysel zaťažovaný menším počtom tých nariadení, ktoré sú dôsledkom zbytočnej administratívy. Znamená to, že sa musíme zamerať na znižovanie byrokracie. Vo vašej správe sa vám to podarilo celkom dobre vystihnúť, pán Lange, a za vašu kvalitnú prácu by som sa vám preto chcel poďakovať.
Táto správa však predstavuje iba prvý krok. Potrebujeme prepojiť koncepciu priemyselnej politiky - o ktorej ľudia v mnohých členských štátoch len s ťažkosťami diskutujú a o ktorej predovšetkým Nemci vždy neradi hovorili - s paktom konkurencieschopnosti, ktorý bude predstavený hlavám štátov alebo predsedom vlád v priebehu najbližších týždňov s cieľom ochrany eurozóny. Ak sa nám to nepodarí, budeme mať problém. Musíme koordinovať oblasti ako súdržnosť, priemysel, obchod, výskum a inovácie, ale aj sociálne otázky, klímu a životné prostredie.
Aktuálny príklad E10 v Nemecku je ukážkou toho, že sa to nedeje. Celé je to o pridaní bioetanolu do benzínu. EÚ prijala dôležitú stratégiu a určila si ciele 20-20-20, pričom členským štátom sme povedali, že ju musia uplatňovať. Členské štáty - a predovšetkým Nemecko - boli súčasťou rozhodovacieho procesu a podporili všetky rozhodnutia, ktoré sa prijali. Keď však nastal čas uviesť ich doma do praxe, zrazu znížili daňové stimuly a spotrebitelia prestali spolupracovať.
Ak sa nám nepodarí presvedčiť spotrebiteľov, čo sa stalo v Nemecku v prípade E10, potom sa nám nepodarí uplatňovať politiku ochrany klímy v kombinácii s priemyselnou politikou. Spotrebiteľov potrebujeme mať na našej strane. To je hlavný odkaz. Z tohto dôvodu želám projektu priemyselnej politiky veľa šťastia.
Reinhard Bütikofer
Dôležitosť správy pána Langeho sa trochu preháňa v dôsledku nadšenia mnohých poslancov, ktorí sa zapojili do tejto rozpravy. Správa zahŕňa takmer všetko a v niektorých pasážach nájdeme protichodné údaje.
Napriek tomu si myslím, že táto správa predstavuje významný pokrok. V minulosti to často bolo tak, že iba Francúzi alebo tí ľavičiari, ktorí boli zástancami silnej štátnej kontroly, sa vyslovovali za podporu priemyselnej politiky. Pre všetkých ostatných bola táto téma tabu. Teraz sme v novej pozícii, keďže sme dosiahli základnú zhodu o skutočnosti, že Európa potrebuje priemyselnú politiku a že to musí byť spoločná politika na európskej úrovni. Myslím si, že ide o významný krok vpred, a pánovi Tajanimu som vďačný za to, že na to tak jasne poukázal.
Nemôžeme pokračovať ako v minulosti a pani Grossetêtová má v tom úplnú pravdu. Nemôžeme s priemyselnou politikou zaobchádzať, akoby šlo o úkaz, ktorý sa zjaví takmer náhodne ako dôsledok našej politiky voľného obchodu. Musíme veci znova postaviť na nohy, ale nie na základe ilúzií o štátnej kontrole a nie s predstavou, že štát musí prevziať regulačnú úlohu a priamo zasahovať do obchodu. Štát musí vytvoriť rozumný rámec, ktorý podporí inováciu - predovšetkým environmentálnu inováciu - a umožní dosiahnutie pokroku v týchto oblastiach využitím hospodárskej súťaže. Nechceme však silnú štátnu kontrolu ani protekcionizmus.
V budúcnosti sa nám silnú pozíciu pre európsky priemysel podarí zaistiť iba vtedy, ak budeme vážne brať úlohu environmentálnej inovácie na centrálnej úrovni. Preto by som na záver rád povedal, pán Tajani, že som vám veľmi vďačný za vysvetlenie, že trvalá udržateľnosť a konkurencieschopnosť si neodporujú, ale treba ich postaviť na rovnakú úroveň a vzájomne koordinovať.
Evžen Tošenovský
Diskusia o priemysle je pre Európu v dnešnej dobe veľmi dôležitá. Od konkurencieschopnosti európskych firiem závisí ďalšia hospodárska stabilita Európy. Tieto argumenty si nepochybne všetci uvedomujeme, ale na druhej strane neustále máme snahu brať na seba záväzky, či už v podobe extrémnych požiadaviek na ochranu životného prostredia, alebo záväzných daňových povinností, ktoré by zaisťovali finančnú stabilitu. Určite je dôležité prísne posudzovať vplyv priemyselnej výroby na životné prostredie, no nesmieme priemysel nepriamo zaťažovať niektorými až prehnanými nariadeniami. Tak sa môže stať, že v rámci globalizovaného sveta bude práve európska priemyselná výroba politickými rozhodnutiami zaťažená viac ako inde.
Za najdôležitejšie v správe považujem zdôraznenie významu podpory vedy a výskumu a inovácií. Európa už dávno nie je lídrom v oblasti inovácií. Podpora inovačných projektov má zásadnú dôležitosť. Úplne súhlasím s tým, že treba prepracovať postupy finančnej podpory inovačných projektov. Naším cieľom by malo byť zjednodušenie administratívy; zároveň treba zmeniť aj celkový prístup. Je nevyhnutné zohľadniť komercializáciu výskumu a financovanie európskych fondov.
Ilda Figueiredo
Nastal čas obraňovať priemysel Európskej únie v každej jednej krajine. Vyžaduje si to zmenu pozícií, ktoré sme dosiaľ zastávali, keď Európska komisia neprejavovala najmenší záujem o nájdenie rovnováhy medzi potrebou obraňovať prosperujúci priemysel (konkrétne výrobné odvetvia) a medzinárodný obchod.
Priemyselná výroba má zásadnú dôležitosť pre trvalo udržateľný rast a zamestnanosť v Európe, čo si vyžaduje inú politiku EÚ a politiku zahraničného obchodu, ktorá bude obraňovať náš priemysel vrátane toho, ktorý zaručuje pracovné miesta v krajinách a regiónoch, kde je nezamestnanosť už veľmi vysoká. V rámci tohto cieľa je nevyhnutné plnú pozornosť venovať malým a stredným podnikom, ako aj výskumu a rozvoju; zohľadňovať regionálny rozvoj a osobitné črty každej krajiny a priemyselného odvetvia; a zlepšovať kvalifikovanosť a odbornú prípravu pracovníkov.
Správa, o ktorej diskutujeme, však obsahuje aj množstvo protichodných pozícií. Kým na jednej strane sa prihovára za obranu priemyslu a malých a stredných podnikov, na druhej strane zahŕňa návrhy, ktoré trvajú na liberalizácii medzinárodného obchodu a voľnej hospodárskej súťaži, na prehlbovaní vnútorného trhu a na verejno-súkromných partnerstvách. Podobné návrhy však dostatočne neobraňujú náš priemysel, ako už preukázala európska realita. Predložili sme preto viacero návrhov na odstránenie týchto najškodlivejších hľadísk; dúfame, že zajtra budú prijaté.
Prihovárame sa za priemysel, ktorý bude efektívny vo využívaní zdrojov a menej závislý od uhlíka, ktorý si bude vážiť pracovné miesta s právami a ktorý zaručí rovnaké práva pre ženy z hľadiska prístupu k zamestnaniu, povýšeniu, mzdám a účasti v riadiacich a správnych orgánoch.
Aby sme toto všetko zaručili, nevyhnutne potrebujeme rámec EÚ. V tomto zmysle má Európska komisia zohrávať dôležitú úlohu z hľadiska priemyselnej politiky, zahraničného obchodu, finančnej politiky, výskumu, vedy a inovácií podporujúcich malé a stredné podniky, ako aj z hľadiska záväzku poskytovať odbornú prípravu a preškoľovanie pracovníkov a zaručiť dôstojnosť tých, ktorí pracujú.
Niki Tzavela
Predovšetkým by som aj ja chcela zablahoželať pánovi Langemu k jeho veľmi podrobnej správe o priemyselnej politike. Pán komisár, hospodárska kríza nám ukázala, že krajiny s priemyselnou základňou nielenže prežili, ale dokonca prosperujú. Pozrite sa na Nemecko, pozrite sa na Čínu, pozrite sa na Španielsko. Španielsko sa v hospodárskej kríze drží, pretože má priemyselnú základňu.
Moja vlasť Grécko kedysi mala priemyselnú základňu, pán komisár, ale z rozličných príčin sa nám ju podarilo zlikvidovať. Rada by som sa zamerala na veľmi aktuálny problém, ktorý musí tento týždeň riešiť grécky priemysel. Pán Trichet vydal stanovisko o možnom zvýšení základnej úrokovej sadzby v Európskej centrálnej banke v priebehu najbližšieho mesiaca. To spôsobilo prudký nárast trojmesačných medzibankových sadzieb Euriboru, na ktoré sú naviazané tisícky pôžičiek pre grécke podniky. Za jediný deň zaznamenal Euribor najväčší nárast od septembra 2008, čo spôsobilo obrovské problémy gréckym podnikom, ktoré už trpia vzhľadom na recesiu.
V ten istý deň však európsky riaditeľ Medzinárodného menového fondu vyhlásil, že menová politika Európskej únie odolá a nebude potrebné jej sprísnenie. Nehovoríme, že by pán Trichet nemal zvýšiť úrokové sadzby. Mohol to však byť hladký prechod, aby sme sa vyhli tejto explózii pôžičiek, ktorej sme svedkami. Myslíte si, že by ste mohli zasiahnuť, pán komisár?
Béla Kovács
(HU) S radosťou konštatujem, že správa o priemyselnej politike obsahuje viaceré zmienky o kľúčovej dôležitosti malých a stredných podnikov vo vzťahu k európskemu priemyslu, európskym zamestnancom a súčasnosti i budúcnosti nás všetkých. Odteraz by uľahčenie činnosti malých a stredných podnikov malo byť prioritou vo všetkých dokumentoch a všetkých témach. Malé podniky vytvárajú väčšinu pracovných miest, majú najvyššiu schopnosť vnútorne sa obnoviť a zohrať najvýznamnejšiu úlohu pri inovácii a v tom, aby sme predišli ešte väčšiemu zaostávaniu európskeho hospodárstva. Čo je skutočne dôležité, do našich rozpočtov odvádzajú najväčší podiel daní, čo znamená, že sú to najmä ony, kto udržiava pri živote byrokratickú administratívu. Ako výraz vďaky im byrokracia spolu s bankokraciou vytvorila právne inštitucionálne a hospodárske prostredie, ktorého zámerom je znemožniť činnosť malých a stredných podnikov. Toto krátkozraké počínanie, ktoré slúži zhromažďovaniu ziskov nadnárodnými spoločnosťami, už nesmie ďalej pokračovať.
V správe sa správne uvádza, že treba zabrániť špekuláciám na finančných trhoch, no v súčasnosti musíme robiť ešte viac. Urýchlené pokuty by sa mali uvaliť na tie banky, ktoré svojimi úverovými politikami neuľahčujú sprístupňovanie finančných prostriedkov malým a stredným podnikom. Správa tiež letmo spomína skutočnosť, že v nových členských štátoch priemysel stráca svoje pozície a že EÚ musí nájsť spôsob, ako zastaviť nečestné postupy zo strany veľkých podnikov. Musíme otvorene povedať, že nadnárodné spoločnosti zo starých členských štátov v predošlých rokoch s pomocou byrokracie EÚ vykúpili a zruinovali väčšinu podnikov vo výrobných odvetviach v nových členských štátoch, potom priviedli k bankrotu podniky, ktoré tam pôsobili, a prevzali ich trhy. Výsledkom sú milióny ľudí bez zamestnania a vyhliadok do budúcnosti, ľahko nadobudnuté zisky na východe a značné daňové výnosy na západe. S pomocou byrokracie sa tiež veľká časť technológie nahromadená v Európe, žiaľ, presunula do Číny.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Tiež by som chcela začať poďakovaním pánovi Langemu za jeho snahu zlúčiť také veľké množstvo rôznych názorov a vízií, čo je v Parlamente celkom bežná situácia. Chcela by som tiež poďakovať tieňovým spravodajcom z rôznych politických skupín.
Táto správa sa snaží odpovedať na otázku, o ktorej sa uvažuje už dlhší čas: má európsky priemysel v globálnom svete vôbec budúcnosť?
Myslím si, že odpoveď znie áno. Áno, pretože krajiny Európskej únie potvrdzujú, že ju má. Áno, pretože existujú aj konkrétne európske priemyselné odvetvia, ktoré dokazujú, že ju má.
To všetko súvisí s viacerými hľadiskami: niektoré sa týkajú trhu práce, pretože potrebujeme pružný trh práce, nie strnulý; iné sa týkajú produktivity, finančnej politiky a daňových stimulov. Dovoľte mi však poukázať na tri, ktoré sú dnes úzko prepojené so samotnou Európskou úniou.
Po prvé je to kultúra inovácií a podnikania. Toto sú dve kľúčové otázky. Podnikanie a inovácie sú kľúčové prvky budúcnosti akéhokoľvek priemyslu v Európe. Osobitnú pozornosť by sme mali venovať mladým podnikateľom.
Po druhé ide o posilnenie vnútorného trhu, zaistenie jeho konkurencieschopnosti a toho, že sa bude vnútorne zakladať na voľnej hospodárskej súťaži. Preto by sa dotácie, ktoré sa naďalej prideľujú dopravným, energetickým a štátnym podnikom, mali znížiť, aby sa zaručila voľná hospodárska súťaž v rámci vnútorného európskeho trhu.
Po tretie je to rešpektovanie podmienok hospodárskej súťaže v medzinárodnom rámci: keď ide o environmentálne politiky a výrobné zdroje, je nevyhnutné, aby všetky strany v súťaži vystupovali ako rovnocenné.
Nechceme protekcionizmus v rámci Európskej únie a nechceme protekcionizmus ani vtedy, keď náš priemysel súťaží s tretími krajinami a tretími regiónmi.
Marita Ulvskog
(SV) Viacerí z nás, ktorí sa zapojili do tejto rozpravy, svoje vystúpenie začali slovkom "konečne". Asi to niečo vypovedá o relatívne dlhodobom postavení priemyselnej politiky v spoločenskej diskusii a v politike ako takej. Dnes sme však jednoznačne svedkami návratu priemyselnej politiky - myslím si, že je to jasné aj z tejto správy. Sektor služieb bude aj naďalej dôležitý, ale je tiež čoraz zrejmejšie, že jeho rozvoj vo veľkej miere závisí od toho, či budeme mať silnú priemyselnú výrobu a silný sektor priemyslu. Tieto dve veci idú ruka v ruke.
Priemyselná politika tak zastáva ústredné miesto, pokiaľ ide o jednu z najdôležitejších politických otázok: práca pre každého, plná zamestnanosť. Ak by sa však moderná priemyselná politika zastavila na tomto bode, za posledných 25 rokov by sa nebolo udialo nič. Moderná priemyselná politika zahŕňa ešte oveľa viac. Dnes je jej súčasťou aj to, že sa zapája do veľkého prechodu - radikálnej zmeny orientácie na životné prostredie a udržateľnosť klímy - a nie je mu prekážkou, naopak: dokonca prispieva k tomuto prechodu. V súčasnosti je to prvok konkurencieschopnosti priemyslu - čo je zrejmé, keď sa pozrieme na investície vynaložené krajinami, ktoré nám konkurujú.
Patrí sem aj prístup k surovinám - je to teda požiadavka priemyslu, ale zároveň tiež súčasť prechodu. Týka sa to všetkého od energetickej účinnosti cez riadenie zdrojov až po recykláciu, napríklad v podobe toho, čo nazývame mestskou ťažbou. Ďalším kľúčovým bodom pre moderný a udržateľný priemysel sú pravidelné programy odbornej prípravy. Nebudeme a nesmieme konkurovať na základe nízkych miezd a zlých pracovných podmienok, ale na základe kvalifikovaných a zručných ľudí, ktorí pracujú a chcú pracovať v priemysle.
Vladko Todorov Panajotov
(BG) Európa dnes môže a musí prijať novú cestu vytvorením novej integrovanej priemyselnej politiky. Kľúčovú úlohu pritom zohrá integrácia všetkých faktorov, ktoré v Európskej únii ovplyvňujú priemysel. Spomeniem len niektoré.
Po prvé: zaručenie trvalo udržateľnej, dlhodobej dodávky kľúčových surovín na rozvoj v oblasti vyspelých technológií v Európe. V tomto kontexte vyzývam na intenzívnejšiu spoluprácu s tretími krajinami s veľkými zásobami surovín.
Po druhé: hospodárstvo založené na inováciách a voľnom pohybe znalostí. Vyzývam na posilnenie kľúčového prepojenia medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a pracovným životom. V Európe je udeľovaných najviac doktorských titulov na svete, ale naše zručnosti a znalosti sa nám nedarí premieňať na skutočne praktické trhové riešenia. Musíme vybudovať európske inovačné centrá, ktoré budú aktívne podporovať spoluprácu medzi znalosťami a potrebami trhu.
Po tretie: prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami uhlíka je kľúčový krok. Náskok, ktorý má Európa v oblasti vyspelých technológií, nám v budúcnosti umožní naplno využiť potenciál a prínosy ekologického hospodárstva. Všetky tieto prvky si vyžadujú novú úroveň spolupráce medzi členskými štátmi a európskymi inštitúciami.
James Elles
Chcel by som zablahoželať pánovi Langemu k vynikajúcej - a obsažnej - správe, ktorá nás núti zamyslieť sa nad trendmi priemyselnej politiky. V súčasnosti, keď vychádzame z najväčšej recesie za posledných 60 rokov, skutočne musíme vyburcovať naše priemyselné podniky, aby boli konkurencieschopné na globálnych trhoch - a to podporou malých firiem, oživením podnikania a pomocou každému, kto chce vytvárať pracovné miesta. Prepojenie medzi inovačnými zručnosťami a udržateľnosťou je teda zjavné. Nemusí sa to nevyhnutne diať využívaním fondov - môžeme to docieliť aj posilňovaním vnútorného trhu, podporou obchodu a poskytovaním podporného rámca pre inováciu.
A napokon jeden prvok, ktorý mi chýba, je digitálna agenda. Všetci v Európe, teda aj všetky podniky, by mali mať právo na prístup k najlepším informačným technológiám, k mobilnému a širokopásmovému internetovému pripojeniu s vysokými rýchlosťami. Vedeli ste o tom, pán komisár, že minulý týždeň si Kórejská republika stanovila cieľ do konca budúceho roka pripojiť každú domácnosť na internet rýchlosťou, ktorá bude dvestonásobná v porovnaní s priemernou domácnosťou v USA? Ako povedal jeden popredný manažér z odvetvia IT, v súvislosti s konkurencieschopnosťou Európy si treba uvedomiť, že sa oveľa viac zvýši investíciami do IT v porovnaní s fyzickou infraštruktúrou.
Miloslav Ransdorf
(CS) Chcel by som povedať len tri poznámky. Prvá sa týka toho, že Európa by sa mala snažiť o priekopníckeho ducha, aby mala technologické priority, primát v niektorých odboroch, aby dosahovala nielen komparatívne výhody, ale aj výhody absolútne, pretože priemerná kvalita výrobku má tiež za následok priemerné ceny. Po druhé by som chcel povedať, že je dôležité snažiť sa o vzájomné sprostredkovanie veľkých a malých systémov, pretože zameranie na veľké systémy nevedie k želaným výsledkom. Korporácia General Motors je príkladom zlyhania, ktoré stálo amerických daňových poplatníkov 57,6 miliardy USD. Tretia vec je tá, že by priemyselná politika nemala stáť iba na takzvaných elitách politických a hospodárskych, ale mala by sa opierať o veľký prúd malých inovácií zdola - to znamená, že veľké technologické prielomy stoja na veľkom počte malých inovácií, ktoré vychádzajú od pracovných kolektívov.
Claudio Morganti
(IT) Názov tejto správy už obsahuje kľúčové slovo, pretože spomína priemyselnú politiku. V predošlých rokoch, možno až desaťročiach, sme boli v Európe svedkami rastúceho nedostatku politického záujmu o túto oblasť v dôsledku prehnaného postoja nezasahovania vo vzťahu k trhom vo viere, že sa celý systém bude samoregulovať bez vonkajšieho zásahu.
Politický zásah znamená zavedenie takých pravidiel, ktoré budú pomáhať prítomnosti našich podnikov na trhu, pričom s radosťou konštatujem, že sa táto správa výslovne zmieňuje o malých a stredných podnikoch a výrobnom odvetví, ktoré sme v minulosti až pričasto prenechávali vlastnému osudu.
Navrhnuté nástroje zjednodušenia administratívy a ľahšieho prístupu k úverom sú krok správnym smerom. Chcel by som tiež poukázať na časť týkajúcu sa spravodlivej hospodárskej súťaže s tretími krajinami, pretože v minulosti sme v tejto oblasti boli príliš zhovievaví a celé základné odvetvia, napríklad textilné odvetvie v Toskánsku (a tým som si úplne istý, lebo pochádzam z mesta Prato), nespravodlivá hospodárska súťaž zrazila na kolená, hoci bolo žiaduce ju zastaviť a zabrániť už jej vzniku.
Herbert Reul
(DE) Chcem sa poďakovať pánovi Langemu a tieňovým spravodajcom za vynaložené úsilie.
Úspešne sa im podarilo premeniť objav, ktorý sme počas krízy urobili všetci - že priemysel je zjavne dôležitejší, než si mnohí mysleli -, do parlamentnej správy, čím dosiahli, že sa priemyselná politika posunie viac do popredia programu Európskeho parlamentu. Skutočnosť, že sa táto rozprava koná večer, je možno nevýhodou. Táto téma je taká dôležitá, že by sme o nej mali diskutovať aj v iných časoch.
Ako už povedali niektorí poslanci, priemyselná politika nie je o zásahoch štátu, ale o tom, aby štát určil správny rámec. Štát nemusí rozhodovať o obsahu priemyselnej politiky či rozlišovať medzi dobrým a zlým priemyslom. Skôr má pre priemysel vytvárať príležitosti, aby sa v určenom rámci mohol rozvíjať. Musíme sa zamerať na tie oblasti, napríklad inováciu a výskum, kde skutočne dokážeme pomôcť.
Myslím si, že je veľmi užitočné, že nám pán Tajani poskytol informácie, z ktorých je jasné, že otázka konkurencieschopnosti má v mnohých oblastiach európskej politiky najvyššiu dôležitosť. V budúcnosti bude veľmi prospešné používať to ako kritérium a zvažovať, či naše politické rozhodnutia vždy, veľakrát alebo iba dostatočne často napomáhajú či poškodzujú rozvoj priemyslu v Európe.
Bol by som rád, keby sme nielen mali správu a tému na ďalšiu rozpravu, ale aby sme po dnešku aj zmenili svoje správanie a brali túto vec vážne, pretože priemysel je dôležitý.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Paul Rübig
(DE) Mám otázku na pána Reula. Dnes predpoludním sme oslávili 100. výročie Medzinárodného dňa žien. V tejto súvislosti by som sa vás chcel spýtať, aké príležitosti podľa vás majú k dispozícii ženy v priemyselnej politike budúcnosti. Aké šance majú ženy v priemysle? Myslím si totiž, že naliehavo potrebujeme ich príspevok. Aké zručnosti a kvalifikáciu možno ženám odporúčať, aby sa pracovne uplatnili v priemysle?
Herbert Reul
(DE) Myslím si, že majú vynikajúce príležitosti. Ak to bude nevyhnutné, sám sa budem touto otázkou zaoberať.
Teresa Riera Madurell
(ES) Kríza skutočne poukázala na dôležitosť priemyslu ako hybnej sily hospodárstva. Pán komisár, vítame skutočnosť, že to pochopila aj Komisia a opätovne sa ujala priemyselnej politiky pre Úniu.
Náš spravodajca, ktorému chcem zablahoželať k skvelej práci, už vysvetlil, ako interpretujeme prechod k priemyselnej politike, ktorá je inteligentná, efektívna v oblasti zdrojov a udržateľná z environmentálneho i spoločenského hľadiska. Z toho, čo uviedol, by som chcela zdôrazniť jedno hľadisko, ktoré považujem za kľúčové: ľudský kapitál.
Za predpokladu, že každé pracovné miesto má byť ekologické, je nevyhnutné, aby mali európski pracujúci vhodné zručnosti nielen preto, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť nášho priemyslu, ale aj preto, aby sme žiadneho pracujúceho neodsunuli na vedľajšiu koľaj.
Máme silný základ: mladí Európania ešte nikdy neboli tak dobre pripravení, no napriek tomu nám chýbajú inžinieri, chýbajú nám mladí podnikatelia a chýbajú nám inovatívne prístupy v riadení ľudských zdrojov. Mali by sme preto podporovať súčinnosť univerzít s rozvinutou podnikateľskou kultúrou a podnikov, ktorých hybnou silou skutočne sú znalosti.
Pokiaľ ide o odbornú prípravu, potrebujeme prispôsobiť pracovné zručnosti požiadavkám nového hospodárstva a urobiť to spôsobom, ktorý bude hospodársky prístupný pre pracujúcich aj podniky.
Podniky by tiež mali klásť väčší dôraz na organizačnú inováciu, pod čím rozumieme pružnejšie a dynamickejšie delenie sa o riziká a zodpovednosť v rámci podnikov. Až potom budú schopné začleniť a zúročiť nadanie a znalosti svojich zamestnancov.
Na záver mi dovoľte povedať zopár slov ako členke parlamentnej skupiny, ktorá sa stavia proti rozvinutiu širšej spolupráce v otázke patentu EÚ, pretože si myslíme, že by to ovplyvnilo vnútorný trh, územnú súdržnosť a právnu istotu. Súdny dvor Európskej únie túto pozíciu podporil v stanovisku 1/09 zverejnenom 8. marca 2011, ktoré konštatuje, že návrh dohody zakladajúcej Súd pre európske patenty a patenty EÚ nie je zlučiteľný s ustanoveniami zmluvy.
Riikka Manner
(FI) Predovšetkým chcem zablahoželať pánovi spravodajcovi k vynikajúcej a veľmi dôležitej správe. Ide vlastne vo veľkej miere o to, ako dokážeme európsku priemyselnú politiku urobiť konkurencieschopnou a na druhej strane, ako dokážeme zareagovať na štrukturálnu zmenu, ktorá nastala v určitých oblastiach v dôsledku rušenia pracovných miest v základnom priemysle.
Myslím si, že priemyselná politika je súčasťou zmeny. Musíme túto zmenu vidieť a musíme tiež byť schopní prispôsobiť sa jej. V priemyselnej politike musíme hľadieť vpred a tvoriť ju tak, aby bola udržateľná na základe našich vlastných európskych silných stránok a našich regionálnych zdrojov. Ako príklad spomeniem odvetvie bioenergetiky, kde sa domnievam, že Európa má veľký potenciál.
Regionálne štruktúry nám umožnia podporu trvalo udržateľnej priemyselnej politiky v Európe, a preto musíme ešte viac prízvukovať dôležitosť inovatívnych zoskupení a širokej spolupráce medzi aktérmi, vzdelávacími inštitúciami a podnikmi.
Keď hovoríme o európskej priemyselnej politike, je, samozrejme, veľmi dôležité zmieniť sa aj o sektore malých a stredných podnikov. Musíme byť schopní znižovať byrokraciu, ktorej čelia malé a stredné podniky, ako sme tu už veľakrát skonštatovali, a robiť všetko, čo je v našich silách, na podporu príležitostí na uplatňovanie malých a stredných podnikov dnes i v budúcnosti.
Jacky Hénin
(FR) Táto správa konečne zdôrazňuje kľúčovú úlohu priemyslu v budúcnosti Únie a potvrdzuje potrebu európskej priemyselnej politiky. Nepriamo priznáva fiasko lisabonskej stratégie tým, že oprávnene požaduje, aby sa 3 % hrubého domáceho produktu Únie venovali výskumu a vývoju, a predovšetkým tým, že navrhuje intenzívne využívanie súkromného sektora.
Žiaľ, naďalej obsahuje víziu konkurencieschopnosti, ktorá sa zameriava na smrtonosnú redukciu nákladov na pracovnú silu, hoci v skutočnosti by sme konkurencieschopnosť mali rozvíjať na základe odbornej prípravy, úspor kapitálu, energie a surovín. Správa tiež nepriamo priznáva zlyhanie finančných trhov pri presune úspor do investícií, ktoré budú tvoriť bohatstvo. Riešenie tohto problému si vyžaduje spoločenskú kontrolu úverov či nárokovania úverov v prospech zamestnanosti, výskumu a vývoja a tvorby bohatstva. Potrebujeme, aby európske a vnútroštátne verejné finančné centrá zaručovali financovanie priemyslu. Náš Parlament jednoducho nemôže robiť opatrenia, aby zaistil väčšiu prosperitu veľkých európskych priemyselných skupín. Naším hlavným cieľom musí byť, aby sme v Únii zabezpečili väčšie množstvo kvalitnejších pracovných miest v priemysle.
Amalia Sartori
(IT) Európa ešte nikdy nebola nútená prehodnotiť svoju priemyselnú politiku do tej miery, ako sa to deje dnes, a musí tiež opätovne zvážiť niektoré rozhodnutia, ktoré urobila v nedávnej minulosti.
Táto hlavná iniciatíva prepojená so stratégiou Európa 2020 je preto užitočná i aktuálna a som za ňu vďačná Komisii a najmä pánovi komisárovi Tajanimu. Ďakujem tiež pánovi spravodajcovi Langemu za vykonanú prácu a svojej kolegyni pani Grossetêtovej, ktorá v mene Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) významne prispela k posilneniu pozícií prednesených pánom komisárom.
Za seba som sa rozhodla prispieť v podobe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov ilustrujúcich úlohu malých a stredných podnikov, ktoré všetci považujú za kotviacu reťaz základného európskeho priemyslu - tú časť, ktorá najlepšie vie, ako v čase krízy zostať pevne stáť a ako inovovať so súčasným zachovaním konkurenčných cien.
Myslím si, že úlohu, ktorú zohrávajú tisícky malých a stredných európskych podnikateľov, treba podporiť riešeniami ťažkostí a obmedzení, na ktoré poukázali pri viacerých príležitostiach. Hovorím o lepšom prístupe k úverom, o možnosti transparentnejšej a menej nákladnej účasti vo verejných súťažiach a predovšetkým o zjednodušení administratívy v celom rozsahu, čo všetci považujú za skutočnú revolúciu, ktorú dnes potrebuje náš kontinent.
Teší ma, že Komisia zdôraznila tému účinného a zodpovedného využívania surovín, a považujem tiež za dôležité, že čoskoro budeme diskutovať o vzácnych zeminách. Pozornosť venovaná téme ochrany duševného vlastníctva je značná.
Vidím napokon vyznačenú cestu, o ktorej dúfam, že nás čoskoro privedie k určeniu noriem a záruk platných v celej Európskej únii. Znamená to ponúknuť nádej, predovšetkým mladým ľuďom, pomocou odpovedí, ktoré často navrhujú samotní Európania.
Catherine Trautmann
(FR) Chcem sa poďakovať Berndovi Langemu za vynikajúcu prácu. Zajtra bude jeho metóda spolupráce korunovaná úspechom. A navyše, pán komisár, toto je príležitosť pre Komisiu, ktorá nám poskytla pomerne neuspokojivé oznámenie.
Ako človek pochádzajúci z veľkého regiónu tvrdo zasiahnutého krízou, na ktorý už predtým vplývala priemyselná reštrukturalizácia, počúvam odkaz odborov, ktoré sú pre nás neustálou výzvou. Potrebujeme priemyselnú politiku, ktorej všetky súčasti budú pôsobiť v záujme rovnakého cieľa: zostrojenia stratégie založenej na trvalo udržateľnom raste zameranom na zamestnanosť a budovanom s využitím optimalizácie zručností, ktorý preukáže, že sociálne a technologické inovácie sú vzájomne kompatibilné.
To je kľúč k európskej konkurencieschopnosti, a nie využitie pracovných síl ako premennej prispôsobenia, ako to navrhla Komisia v európskom semestri. Najlepší ťah, aký by mohla urobiť Komisia, je rýchla integrácia smernice o vysielaní pracovníkov do pracovného programu a začiatok fiškálnej harmonizácie počínajúc zdaňovaním spoločností.
Okrem toho by sa táto politika mala tvoriť nielen na vnútroštátnej a európskej úrovni, ale aj na miestnej úrovni v kontexte účinnej politiky súdržnosti. Našou voľbou je regulovaný finančný trh a aj našou túžbou je skonsolidovať jednotný trh, no nie za cenu nespravodlivého trhu práce, ktorý bude podliehať sociálnemu dampingu.
Dnes diskutujeme o ambicióznej priemyselnej politike, pričom predpoludním sme hlasovali o dani z finančných transakcií a o eurobondoch.
Musíme tieto prostriedky využiť na jej financovanie.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Chcela by som začať poďakovaním za vykonanú prácu pánovi spravodajcovi Langemu i tieňovým spravodajcom, predovšetkým pani Grossetêtovej. Európa v súčasnosti zisťuje, že jej konkurencieschopnosť na globálnych trhoch sa zmenšuje. Z tohto dôvodu musí Európa nájsť nové spôsoby, ako posilniť svoju priemyselnú základňu a riešiť tak nové úlohy. Samotným cieľom tejto správy je predloženie návrhov, ako znova naštartovať európsky priemysel. Integrovaná a udržateľná priemyselná politika sa musí zakladať na vedeckom výskume, inováciách, efektívnejšom využívaní zdrojov, stratégii pre komodity, posilnení malých a stredných podnikov a rozvoji regionálnych sietí. Najmä je nevyhnutné, aby sa energetická efektívnosť a zavádzanie informačných a komunikačných technológií stali základom tejto novej priemyselnej revolúcie a mali tak za následok zvýšenie konkurencieschopnosti, hospodárskeho rastu a zamestnanosti.
Zvlášť vítam dôraz, ktorý správa kladie na tradičný európsky priemysel, ktorý je pre naše hospodárstvo rozhodujúci. Zásadný význam majú opatrenia ako zavádzanie nových technológií a zvýšená podpora vedeckého výskumu a inovácií v odvetviach, ako je výrobný priemysel. To je jediný spôsob, ako môžeme Európe vrátiť pozíciu svetového lídra, čo je nevyhnutné pre konkurencieschopnosť a hospodársky rast Európy.
Judith A. Merkies
(NL) Predovšetkým by som chcela zablahoželať svojmu kolegovi pánovi Berndovi Langemu k vynikajúcej správe a k fantastickej spolupráci z jeho strany. Priemyselná politika zažíva návrat. Nie je to však sólo návrat, pretože nie je osamotená. Spoločne s dvoma inými vlajkovými loďami, dvoma inými stratégiami, stojí táto stratégia v centre európskeho programu pre pracovné miesta a zdravé hospodárstvo. Predovšetkým je to však stratégia nielen pre prítomnosť, ale aj pre budúcnosť, životaschopnú budúcnosť.
O priemyselnej politike by sa malo uvažovať spoločne so všetkými ostatnými stratégiami súvisiacimi s Úniou inovácií, so surovinami a účinným využívaním prírodných zdrojov. Tieto tri tvoria jadro. Musí to byť holistický prístup, kde rôzne oblasti politiky úzko spolupracujú. Sú to však naozaj rôzne oblasti politiky, ak priemysel - ako ste to sám povedali, pán komisár - nie je nepriateľ, ale spojenec trvalej udržateľnosti?
Priemyselná politika nemôže fungovať bez integrovaného trhu. Vnútorný trh je ešte stále príliš rozdrobený a je potrebné jeho dokončenie. Celý priemysel, no najmä malé inovačné podniky z toho budú ťažiť. Výrobcovia môžu vyjadrovať svoje názory, ale musia tiež prijať zodpovednosť, a to znamená konečnú zodpovednosť za výrobok. Cieľom je podpora čistej výroby a udržateľných výrobkov, pretože si myslím, že toto je v konečnom dôsledku budúcnosť Európy. Pomôže nám to vytvoriť priemysel v súlade s koncepciou "z kolísky do kolísky" a povzbudiť inteligentné využívanie surovín a zdravé hospodárstvo. Priemyselnú politiku sme pridlho zanedbávali a prenechávali trhu. Je načase, aby sme znova šli príkladom pre ostatných aj pre nás samých.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pán komisár, chcem sa vám poďakovať za pozornosť, ktorú venujete záležitostiam priemyslu. Zároveň chcem vysloviť uznanie svojej kolegyni pani Grossetêtovej za ohromnú prácu, ktorú vykonala v mene nášho poslaneckého klubu.
Priemysel vytvára 60 miliónov pracovných miest a dve dodatočné pracovné miesta v súvisiacich službách ku každému pracovnému miestu v priemysle, čiže celkovo 180 miliónov pracovných miest. Predstavuje tri štvrtiny nášho vývozu, konkrétne 5,5 miliónov podnikov. Čo musíme robiť? Musíme konať a chrániť sa. Sebaochrana nie je protekcionizmus; preto musíme mať priemyselnú politiku. Niektorí hovoria: poľnohospodárstvo v Južnej Amerike, priemysel v Číne a služby v Európe. Dámy a páni, ak nebudeme vyrábať viac áut, viac lietadiel, viac lodí, viac vlakov, viac satelitov, viac liekov, viac atómových elektrární, zruinujeme! Pokiaľ ide o služby, budeme ich mať, pretože budeme mať priemyselnú politiku.
Chcel by som preto predložiť tri návrhy. Prvý sa týka priemyselných noriem. Vždy, keď určíme priemyselné normy, musíme zrealizovať aj štúdie vplyvu, aby sme zaistili, že naše produkty budú na území EÚ vyrábané v súlade s týmito normami.
Druhý návrh súvisí so vzdelávaním a výskumom. Musíme mať najlepšie technické školy na svete a musíme ich podporovať. Musíme zosúladiť verejnosť s vedou. Pokiaľ ide o výskum, budeme revidovať 7. rámcový program. V rokoch 2011, 2012 a 2013 máme minúť 30 miliárd EUR. Vyhraďme časť z týchto prídelov priemyslu ako prioritnej záležitosti.
Tretí návrh je financovanie. Mohli by sme vytvoriť európsky priemyselný investičný fond. Mám tu konkrétny návrh. Dlhujeme 37 miliárd EUR na dôchodky personálu EÚ; uložme tento fond do dôchodkového fondu, ktorý by sa stal nástrojom dlhodobých úspor. Súhlasím s názorom na menovú politiku. Buďme veľmi opatrní pri hľadaní východiska z krízy. Dajme si pozor, aby sme nemali privysoké úrokové sadzby, ktoré by vyústili v silné euro a zabrzdili priemyselný vývoz.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Výrobný priemysel zostáva dôležitý dokonca aj v dnešnej a zajtrajšej znalostnej ekonomike. Udržiavanie vysokohodnotnej výroby v Európe má naďalej zásadný význam a zároveň je pilierom znalostí a vzdelávania mnohých ľudí v našich krajinách a pokračujúceho rozvoja našej konkurencieschopnosti. Táto správa oprávnene kladie priemysel do popredia európskeho programu, čo je dôležité pre veľký priemysel i malé a stredné podniky. V Európe sa môžeme chváliť vynikajúcou úrovňou v mnohých oblastiach. Mám na mysli energetický, kozmický či automobilový priemysel, ktorým sa v súčasnosti darí znamenite. Ale mám tiež na mysli zásobovací reťazec automobilového priemyslu, ktorý má pre Európu zásadný význam. Len sa pozrite, aká rozumná a čistá je stratégia EÚ 2020!
Mám však jednu obavu a tou je globalizácia. Oprávnene sme zriadili Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a čoskoro budeme mať európsky patent. Komisár Tajani však do programu zaradil aj otázku nevyhnutnosti vytvorenia rovnakých podmienok v celosvetovom meradle. Je skvelé, že čínske firmy investujú v Európe, ale pre nás by sa v Číne mali vytvoriť rovnaké podmienky. Ak je to skutočne tak, že sa do tejto záležitosti investujú rozsiahle vládne fondy, potom niečo nie je v poriadku. K našim cieľom - ako práve povedal pán Audy - nepatrí návrat k protekcionizmu, ale ide o zaistenie potrebnej transparentnosti v kľúčových odvetviach, napríklad v IKT a iných kľúčových európskych odvetviach. Nejde o európske veto. Nehovoríme: "Tu sú akcionári, tam sú dozorné orgány," ale je naozaj dôležité, aby sme sa my, ktorí zastupujeme Európu, riadne pozreli na túto záležitosť. Nebolo by nepatričné začať na túto tému diskusiu v reakcii na vynikajúcu správu pána Langeho. Diskusia bude pokračovať. Pozývam vás, pán komisár, aby ste sa pridali do tejto diskusie.
Kathleen Van Brempt
(NL) V súvislosti so správou pána Langeho zajtra, pán komisár, pravdepodobne uvidíte relatívne jednotný postoj Parlamentu v otázke dôležitosti priemyselnej politiky. Pre vás ako komisára to musí byť ozajstná povzbudzujúca injekcia. Medzi rozličnými skupinami prevláda značná zhoda v tom, že priemyselná politika v Európe má budúcnosť a že ju treba podporovať.
To je však celý rozsah spomínanej zhody, pretože keby sme sa pokúsili určiť, akú priemyselnú politiku máme na mysli a ktoré z jej prvkov treba zachovať do budúcnosti, všetci by sme si začali protirečiť. Vy sám ste sa vyjadrili, že potrebujeme taký priemysel, ktorý spotrebúva menej energie a surovín. V tom s vami súhlasím, pokiaľ ide o krátkodobé ciele. Ak uvažujeme o dlhodobých cieľoch, musíme urobiť oveľa väčší skok. Ako viete, pán komisár, manažment znamená pozerať sa vpred. Musíme mať odvahu povedať, že v roku 2050 budeme mať systém dodávok energie plne založený na obnoviteľnej a udržateľnej energii, a už teraz na to musíme začať pripravovať priemysel.
Po druhé je tu riadenie surovín. Skutočne treba zaistiť, aby sa tieto mobilné telefóny v nadchádzajúcich rokoch účinnejšie recyklovali, no v budúcnosti bude treba zaistiť výrobu takých mobilných telefónov, ktoré bezo zvyšku pokryje koncepcia "z kolísky do kolísky" tak, aby sa všetky základné súčasti mobilného telefónu systematicky získavali späť a využívali na výrobu nových mobilných telefónov. Je to tento druh celkovej politiky, ktorý treba rozvinúť do roku 2050, a od Komisie očakávam, že už teraz prijme rozhodnutia, ktoré priemyslu sprostredkujú jasný rámec smerovania, na ktorom treba pracovať.
Antonio Cancian
(IT) Myslím si, že text správy pána Langeho je vyvážený a jeho hlavný prínos je v tom, že svoju pozornosť upriamuje na niektoré kľúčové faktory, a to najmä na obnovu európskej priemyselnej politiky a presun zamerania z finančných činností na reálne hospodárstvo. Treba však podotknúť, že jeho nedeliteľnou súčasťou sú tie služby, ktoré sú priamo či nepriamo prepojené s podnikmi.
Mám niekoľko kritických poznámok a návrhov. V súvislosti s odsekom 89 o rozšírenej spolupráci v oblasti európskeho patentu si myslím, pán Tajani, že jednotný európsky patent má zásadnú dôležitosť a je nevyhnutný najmä pre nás Talianov. Patová situácia, ktorá nastala vinou rozšírenej spolupráce, sa podľa mňa dá prekonať iba pokračovaním aktivít v oblasti európskeho patentu výlučne v angličtine, pretože použitie troch jazykov by vytvorilo neslýchaný precedens.
Moja druhá úvaha sa týka nedostatku akýchkoľvek inovačných finančných návrhov. Text často spomína potrebu rýchlo sa pohnúť smerom k vybudovaniu transeurópskych infraštruktúr, ktoré sú kľúčom k rozvoju kontinentu, no veľmi málo hovorí o tom, ako financovať takéto siete.
V priebehu dneška sme prijali iniciatívnu správu, ktorá podrobne analyzovala systém projektových dlhopisov v systéme verejno-súkromných partnerstiev, ktorý by tak ponúkal záruky na cenné papiere vydané spoločnosťami založenými na budovanie a prevádzku takýchto infraštruktúr; pán Audy práve odcitoval niektoré príklady.
Chýba zmienka o prepojení medzi priemyselnou politikou Európskej únie a strategickými politikami pre Úniu, akými sú program Galileo, projekt ITER (medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor) a iné. Potrebujeme väčšie prepojenie medzi výskumom a inováciami. Pán Tajani, myslím si, že úloha, pred ktorou stojíme, má rozhodujúcu dôležitosť pre zachovanie sociálneho kontextu. Faktom je, že mierna obnova, ktorej sme svedkami, nedokáže opäť zamestnať množstvo ľudí, ktorí v priebehu posledných troch rokov prišli o prácu. Žiaľ, je nevyhnutné konať včas a rýchlo.
Henri Weber
(FR) Vynikajúca správa pána Langeho má tri pozitívne vlastnosti.
Po prvé navrhuje integrovanú priemyselnú stratégiu pre Európsku úniu; to znamená stratégiu, ktorá bude zároveň kontinentálna i kooperatívna, čo sa vo všetkých ohľadoch líši od úzko národnej a nespolupracujúcej politiky, ktorej sme v Európe svedkami za posledných 15 rokov.
Po druhé je táto priemyselná stratégia financovaná, čo je markantný rozdiel oproti lisabonskej stratégii z roku 2000. Keby nebola financovaná, zostala by prázdnymi slovami. Hlavným zdrojom financovania sú projektové dlhopisy EÚ, eurobondy a europrojekty. Zaoberali sme sa tým v našom hlasovaní dnes predpoludním.
Po tretie táto stratégia ochraňuje náš priemysel. Táto správa je za otvorenie Európy, ale proti jej odovzdaniu. Je za výmeny založené na reciprocite a rovnováhe. Viaceré články sa zameriavajú na tieto otázky. To má absolútne zásadnú dôležitosť, pretože v tejto oblasti pôsobíme naivným a slabým dojmom.
Alajos Mészáros
(HU) Počas krízy sme sami videli, akú dôležitú úlohu v našom hospodárstve zohráva priemysel. Žiaľ, naša príslušná politika sa naďalej často zakladá na myšlienke, že trhy sa majú samy regulovať. V tomto ohľade je stratégia Európa 2020 priekopníckou iniciatívou - prvou, ktorá uznáva potrebu nového prístupu. Európsky priemysel si musí udržať vedúcu pozíciu v kľúčových oblastiach a nesmieme mu dovoliť, aby zaostával za udalosťami.
Novú štruktúru finančného sektora a koordináciu fiškálnej makroekonomiky musíme považovať za priority, pretože len prostredníctvom ich reformy môžeme zaistiť úspech našej priemyselnej politiky. Potrebujeme nový komplexný regulačný rámec, ktorý dokáže priviesť finančný systém späť k produktívnym investíciám. Priemyselná základňa, konkurencieschopná na celosvetovej úrovni, a priemysel založený na znalostiach a zameraný na výrobu musia byť jadrom našej priemyselnej politiky. Na dosiahnutie tohto cieľa však budeme potrebovať celý inovačný reťazec. V tomto prípade by sme nemali hovoriť len o technologických inováciách, ale aj o inováciách produktového dizajnu a kvality.
Okrem toho musíme tiež podporovať súčinnosť v rámci odvetvia. Sem patrí prepojenie medzi energetickou a priemyselnou politikou. Dodávky energie sú zásadným faktorom a nové rastúce trhy spočívajú v obnoviteľných zdrojoch energie, čo následne môže vyústiť v tvorbu nových pracovných miest. Kľúčový je takisto spoľahlivý prístup k surovinám a stáva sa pre nás čoraz naliehavejšou úlohou. Popri zabezpečení už existujúcich zdrojov musíme tiež byť schopní realizovať naše snahy v oblasti recyklácie.
Musíme tiež robiť všetko, čo je v našich silách, na posilnenie malých a stredných podnikov, pretože sú kľúčovými hráčmi v európskej priemyselnej výrobe. Musíme povzbudzovať ich najvyššiu možnú účasť vo verejnom obstarávaní a musíme im poskytovať prístup k výhodným bankovým pôžičkám.
Ioan Enciu
Predovšetkým by som chcel zablahoželať pánovi Langemu k zostaveniu tejto dôležitej správy. V týchto hospodársky striedmych časoch je veľmi dôležité, že európske inštitúcie presadzujú silnú súdržnú priemyselnú politiku s cieľom zachovať pracovné miesta v Európe a povzbudiť obnovenú konkurencieschopnosť. Pán podpredseda Tajani uviedol, že priemysel patrí do centra európskeho záujmu a je nevyhnutný pri nachádzaní riešení úloh našej spoločnosti dnes a v budúcnosti.
Pozícia Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente je taká, že priemysel zohráva kľúčovú úlohu pri tvorbe pracovných miest v Európe. Preto musíme zintenzívniť snahu udržať v Európe silnú priemyselnú základňu. Konkrétne si robím starosti o rozvoj potrebnej infraštruktúry, kde ešte neexistuje.
A napokon rád vidím, že záverečná správa dôrazne vyzdvihuje význam surovín v priemyselných odvetviach budúcnosti.
Lara Comi
(IT) Pánovi komisárovi Tajanimu blahoželám k vykonanej práci a rovnako aj spravodajcom. Som za túto dôležitú správu, ktorá predstavuje príspevok Parlamentu do diskusie o európskej priemyselnej politike.
V správe sú mnohé pozitívne body, ktoré dôrazne podporujem. Predovšetkým si myslím, že treba vyvinúť všemožnú snahu na opätovné potvrdenie kľúčovej úlohy európskeho priemyslu na svetovej scéne a na poskytnutie konkrétnej pomoci malým a stredným podnikom, ktoré tvoria jeden zo základných pilierov vnútorného trhu.
Popri tom v plnej miere súhlasím s tým, čo správa hovorí o naliehavej potrebe zaviesť európske predpisy v súvislosti s označovaním pôvodu s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov a konečne umožniť európskym spotrebiteľom informovanú voľbu pri kúpe výrobkov, ktoré bežne majú povesť kvalitných. Žiaľ, je dobre známe, že niektoré štáty sa proti tomuto konkrétnemu bodu v Rade stavajú už od roku 2005. Musíme sa však pokúsiť vyjsť z tejto slepej uličky na základe jednoznačne podporujúceho stanoviska prijatého Parlamentom pri viacerých príležitostiach; toto je dôležité v priebehu legislatívneho procesu viacerých aktov EÚ. Už nesmieme znova ignorovať hlas európskej verejnosti, najmä ak vychádza z takých pevných základov: je to otázka zvýšenia demokratickosti našej politiky.
Ďalším dôležitým bodom je nepochybne ten o mladých podnikateľoch (viackrát ste ho spomenuli vo svojej správe, pán komisár), pretože si myslím, že oni skutočne sú budúcnosťou našej priemyselnej politiky. Naďalej mám pochybnosti o niektorých aspektoch, napríklad o výslovnej zmienke o nových právnych predpisoch v oblasti efektívnosti využívania zdrojov, o vytvorení pracovných skupín na vnútroštátnej úrovni riadiacich reštrukturalizačné operácie a najmä o rozšírenej spolupráci na európskom patente.
Ivari Padar
(ET) Najskôr sa chcem poďakovať pánovi spravodajcovi. Európa potrebuje nový prístup k priemyselnej politike a k financovaniu programov, ktoré s ňou súvisia. Popri štrukturálnych reformách vo finančnej perspektíve Európskej únie by dôraz mal byť na inovačných finančných opatreniach. Nehovorím len o eurobondoch či projektových dlhopisoch, ale o celkom nových prístupoch k priemyselnej politike, vede a financovaniu inovácií. Musíme sa ujať inovačných malých podnikov a pomôcť ich rastu. Musíme nachádzať nové spôsoby, ako pomáhať podnikom deliť sa o riziká a kombinovať rôzne nástroje, a to aj na celoeurópskom základe.
Estónsko má napríklad skúsenosti s revolvingovými fondmi, ktoré ručia za riziká namiesto vyplácania grantov a priamej pomoci. V inovačnom cykle tieto fondy umožnili značný rast tejto formy financovania podnikov. Granty sú dôležité, ale čo je v štádiu základného výskumu ešte dôležitejšie, je nachádzanie nových spôsobov účinnejšieho využívania verejných finančných prostriedkov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priemyselná politika Európskej únie musí vytvoriť primeraný rámec podpory príspevku priemyselného odvetvia do HDP Európskej únie. Musí tiež zvýšiť konkurencieschopnosť Európskej únie a tvoriť pracovné miesta v celej Únii. Priemyselná stratégia musí určiť strategické oblasti, do ktorých budeme investovať, ako aj potrebné zdroje surovín. Vyzývam Komisiu a členské štáty, aby zaistili, že budúca finančná perspektíva, ročné rozpočty a odvetvové politiky EÚ podporia tieto priority.
Spotreba energie je ukazovateľom priemyselnej výroby. Potrebujeme ekologicky účinnú priemyselnú politiku, ktorá udržateľným spôsobom poskytne výrobnú kapacitu v celej EÚ a zníži energetickú závislosť Únie. Konkurencieschopnosť Únie vo veľkej miere závisí od jej schopnosti inovácií, výskumu a vývoja a od prepojenia medzi inováciami a výrobným postupom. Treba zvýšiť verejné financovanie výskumu a vývoja, aby sa zmobilizovali súkromné investície, pričom zjednodušovanie postupov a znižovanie byrokracie sú predpoklady väčšieho zapojenia priemyslu.
Edit Herczog
(HU) Hospodárska kríza ukázala, že odvetvia služieb sú oveľa zraniteľnejšie než priemyselná politika, a Európa sa preto musí znova zamerať práve na ňu. Z tohto dôvodu veľmi vítam postoj pána komisára Tajaniho i správu na túto tému od pána kolegu Langeho. Práca na tejto správe bola pre mňa radosťou. Každý z účastníkov chcel pridať niečo svoje. Nehádali sme sa o tom, kde sú ťažkosti, ale sústredili sme sa na urýchlenie celého procesu. Je nevyhnutné, aby sme pochopili, že Európska únia musí zohrávať vedúcu úlohu pri určovaní svojich vlastných cieľov a tiež pri usmerňovaní členských štátov vytýčeným smerom.
Európska únia musí koordinovať, viesť a brať členské štáty na zodpovednosť za to, čo dosiahli v tejto oblasti. Priemyselná politika dáva Európe príležitosť získať konkurenčnú výhodu v odvetviach výrobného priemyslu, v biotechnológii, v nanotechnológii, v chemickom priemysle, dokonca aj v oblastiach súvisiacich s kozmickým priemyslom. Musíme pochopiť, že v priemyselnej politike 21. storočia sa zvyšuje intenzita poznatkov a účinnosť využívania surovín. Zároveň musíme posilniť vertikálne vzťahy od vzdelávania cez výskum až po príležitosti na trhu. Treba vytvoriť vzťahy s dodávateľmi vrátane malých a stredných podnikov, ale aj horizontálne vzťahy. Domnievame sa, že sociálny dialóg sa nedá obchádzať.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Táto správa o priemyselnej politike, o ktorej budeme zajtra hlasovať, zahŕňa bod, ktorý nepodporia španielski poslanci, pretože víta rozšírenú spoluprácu ako vhodný právny nástroj založenia jednotného patentu EÚ.
Nie sú to len španielski poslanci, ale aj iní z rôznych členských štátov, ktorí - po prvé - spochybňujú zákonnosť rozšírenej spolupráce ako vhodného právneho nástroja v tomto prípade a - po druhé - odsudzujú neschopnosť dodržať pravidlo jednomyseľnosti, ktoré by sa malo uplatňovať na všetky otázky súvisiace s predpismi upravujúcimi jazyky.
No dôvod, prečo som požiadal o vystúpenie, je ten, že chcem upozorniť Parlament na stanovisko 1/09, ktoré dnes zverejnil Súdny dvor Európskej únie. Uvádza sa v ňom, že Súd pre európske patenty a patenty EÚ v podobe, aká sa v súčasnosti navrhuje, nie je v súlade so zmluvami.
Jasná pozícia, ktorú vyjadril Súdny dvor, predstavuje značnú prekážku spomenutej rozšírenej spolupráce a dúfam, že toto rozhodnutie povzbudí iných poslancov, aby sa k nám pridali a aby sme bránili rovnosť všetkých členských štátov a dôsledné uplatňovanie primárneho práva EÚ.
Giovanni Collino
(IT) Správa o priemyselnej politike je dôkladná, skúma všetky slabiny systému a vedie nás smerom k dodržiavaniu zásad sociálneho trhového hospodárstva. Realisticky však musíme akceptovať, že Európa zatiaľ nemala svoju vlastnú priemyselnú politiku.
Produktivita vo výrobnom odvetví v Európe dokonca prežíva ťažké obdobie, kým krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom nielen rastú, ale aj investujú vysoké sumy do výskumu a technológií. Aby sme zaistili rast priemyslu a zamestnanosti v Európe, musíme zaviesť osobitné opatrenia dodatočne k súčasným predpisom, a to až do rozsahu prehodnotenia rozdelenia kompetencií medzi členské štáty a Úniu.
Politiku a systémy prerozdelenia takisto treba prehodnotiť v súlade s novým kultúrnym prístupom k priemyselným vzťahom, pričom v centre našich úvah bude podnikový model delenia ziskov. Stratégia Európa 2020 určuje ciele, ktoré si Európska únia nemôže dovoliť nesplniť. Ak má Európa všetky určené ciele dosiahnuť, musí zvládnuť úlohu priemyselného rastu pomocou posilnenia odbornej prípravy a výskumu v rámci podpory malých a stredných podnikov.
Mairead McGuinness
Chcem sa poďakovať pánovi spravodajcovi za túto veľmi dôležitú správu. Teší nás, keď vidíme, že sa priemysel vrátil do programu Európy.
To, čo potrebujeme, je podľa môjho názoru vyrovnané európske hospodárstvo. Hovorím najmä o poľnohospodárstve a potravinovej politike, ale vystúpiť v tejto rozprave som sa rozhodla, pretože si myslím, že diskutovať o priemysle, poľnohospodárstve a službách je naozaj dôležité. Európa potrebuje rovnováhu všetkých troch a bolo by pochabé, keby sme si to neuvedomovali.
Chcem upozorniť predovšetkým na odsek 112, ktorý hovorí o tom, že voľný obchod je základným kameňom hospodárskeho rastu Európy, ale hovorí tiež o spravodlivej celosvetovej hospodárskej súťaži a osobitne nás vyzýva, aby sme pri uzatváraní dvojstranných či viacstranných obchodných dohôd zohľadňovali zásady trvalo udržateľného rozvoja, spoločenské a environmentálne záujmy a príslušné normy. Tí z nás, ktorí sú na strane poľnohospodárstva, by povedali to isté. Myslím si teda, že táto správa je dôležitá na všetkých frontoch.
Adam Gierek
(PL) Jedným z rozhodujúcich faktorov, ktoré ovplyvňujú priemyselný rast v Európskej únii, je trend smerovania k ekologickému hospodárstvu. To je dobrá správa. No spôsob, ktorým fungujú dnešné nariadenia EÚ, je slepý a náhodný, čo má za následok opačný účinok, alebo inými slovami: spomaľuje naše napredovanie k danému cieľu. Európsky mediarsky priemysel sa stal príkladom takéhoto nežiaduceho vplyvu. Nedá sa spochybňovať skutočnosť, že klimatický a energetický balík i smernica o kritériách spôsobia pokles výroby medi, ktorá je - ako všetci vieme - veľmi žiadaným kovom v inovačných a energeticky účinných technológiách, najmä v súvislosti s prenosom elektrickej energie a tepla vo výmenníkoch tepla.
Chcem sa spýtať pána komisára, či nie je načase - kým ešte máme čas - aspoň zrevidovať niektoré aspekty týchto nariadení a zastaviť tieto deštruktívne opatrenia.
Mario Pirillo
(IT) Hlboká medzinárodná hospodárska kríza zasadila osobitne tvrdý úder priemyslu. Myšlienka, že trhy by sa mali samostatne regulovať, sa ukázala nesprávnou. Európe chýba schopnosť jednotnej reakcie či zhotovenia hospodárskej analýzy. Európa sa preto musí vyzbrojiť pevnou, konkurencieschopnou a rôznorodou priemyselnou základňou.
Nová európska priemyselná politika musí byť schopná pozerať sa do budúcnosti tak, že uplatní globálny prístup k svojej vlastnej politike zameranej na potvrdenie kľúčovej dôležitosti priemyslu, najmä výroby, ktorý musí aj naďalej byť hybnou silou nášho hospodárstva a podnecovať nové inteligentné, udržateľné a začleňujúce spôsoby rastu.
Podporujem pána Langeho a blahoželám mu k tejto správe, ktorá skúma všetky spomínané hľadiská a prináša zaujímavé námety na zamyslenie.
Jaroslav Paška
(SK) Svetové hospodárstvo už dlhší čas prechádza výraznými zmenami. Popri tradičných priemyselných zónach vyrastajú nové silné priemyselné centrá. Vytvára sa silné konkurenčné prostredie, v ktorom sa budeme musieť stále viac a viac snažiť, aby sme si udržali zmysluplnú zamestnanosť pre našich občanov.
V tejto súťaži s inými priemyselnými centrami nás znevýhodňujú dve vážne brzdy. Prvou sú obrovské rozdiely v právnom prostredí upravujúcom spôsoby podnikania, udeľovania oprávnení, riešenia sporov či vymáhania záväzkov, ktoré bránia širšiemu otvoreniu podnikania cez hranice jurisdikcií členských štátov. S tým súvisí aj druhá brzda - nadmerná byrokracia, ktorá nielenže neprodukuje žiadne hodnoty a spotrebúva priemyslom zarobené peniaze, ale všelijakými výkazmi, nariadeniami a usmerneniami ešte aj šikanuje tých, z ktorých práce žije.
Pán komisár, v žiadnej z dynamicky rozvíjajúcich sa krajín nemajú takéhoto administratívneho molocha, akého máme my v Európe.
Antonio Tajani
Myslím si, že skutočnosť, že sa tak veľa poslancov zúčastňuje na večernom zasadnutí, ukazuje, aká dôležitá je pre nás všetkých priemyselná politika, a keďže sa dospelo ku konsenzuálnej dohode, aké je správne dať priemyselnú politiku a podnikovú politiku - v podstate reálne hospodárstvo, ktoré zahŕňa aj vnútorný trh, inovácie, hospodársku súťaž a sociálnu politiku - do centra našej politickej činnosti s cieľom ukončiť krízu, priniesť rozvoj a pracovné miesta. Hovorím to, pretože sa nesmieme domnievať - a myslím si, že som to jasne vyjadril v priebehu svojho vystúpenia i v správe o priemyselnej politike, ktorú som predložil Komisii -, že podnikanie a priemysel sú iba hospodárskym kapitálom. Ide aj o ľudský kapitál, región a miestnu komunitu, v ktorej pôsobia.
Ako som tiež povedal počas môjho vypočutia pred Parlamentom pred mojím vymenovaním za komisára pre priemysel, toto je moja vízia, širšia vízia, a jej korene sú v koncepcii, ktorá je súčasťou Lisabonskej zmluvy - v koncepcii sociálneho trhového hospodárstva.
Konečným cieľom celej našej činnosti, pokiaľ ide o hospodársku politiku i reálne hospodárstvo, je sociálna politika. Naším cieľom nie je obohacovať podnikateľov či investorov, hoci obohatenie investorov je jedným z nástrojov odpovede občanom Európskej únie.
Teraz musíme uplatňovať a obraňovať rozhodnutia, ktoré sme urobili a robíme (sú zahrnuté v dokumente Európa 2020), a vyvinúť veľkú snahu pri uplatňovaní politických rozhodnutí, ktoré sme urobili. Pred vami ani pred sebou neskrývam nebezpečenstvá, ktoré stále existujú. Špekulanti sú naďalej aktívni a nevylučujem možnosť, že sa ešte posledný raz pokúsia hodiť kockami.
Musí byť nadovšetko jasné, že sme na strane reálneho hospodárstva. Špekulácia, ktorá obohacuje iba tých, ktorí vykonajú nejakú transakciu, sa veľmi líši od činnosti podniku či priemyslu, ktoré vytvárajú prosperitu pre mnohých občanov. Musíme však zostať ostražití, pokračovať v práci a uplatňovať našu priemyselnú politiku. Dokument Komisie o priemyselnej politike preto obsahuje celý rad testov konkurencieschopnosti, ktoré sa budú využívať na sledovanie uplatňovania serióznej priemyselnej politiky, čo nášmu podnikateľskému systému umožní zhostiť sa svojich úloh vo veku globalizácie.
Nevyhýbam sa ani otázke položenej pánom van Nistelrooijom: myslím si, že hrať sa vždy musí za rovnakých podmienok pre všetkých a podľa rovnakých pravidiel. Pani predsedajúca, keď hrá Anderlecht zápas proti Liège, pravidlá sú rovnaké bez ohľadu na to, či hrá doma alebo vonku; rovnaká zásada musí platiť aj pre náš priemyselný systém. Keď náš priemysel hrá v Európe, musí dodržiavať tie isté pravidlá, ako keď hrá mimo Európskej únie.
Myslím si, že toto je dobré pravidlo na ochranu nielen trhu, hospodárskej súťaže a rastu, ale aj práv pracujúcich v Európskej únii. Keď však ide o ochranu európskeho priemyselného systému, domnievam sa, že je správne podporovať zásadu obsiahnutú v dokumente, o ktorom diskutujeme, v prospech označovania pôvodu. Mám pocit, že Parlament znova vysiela jasný signál v súlade s Európskou komisiou.
Nepochybne existujú mnohé ďalšie veci, ktoré treba urobiť na zníženie byrokratickej záťaže podnikov a priemyslu. Ako hovorí revidovaná iniciatíva Small Business Act (SBA), musíme zredukovať čas potrebný na založenie podniku a znížiť byrokraciu, ktorá môže byť nadmerná a potláčať vôľu k podnikaniu. Musíme pomáhať mladým ľuďom, ktorí sa chcú stať podnikateľmi, a musíme vykonať veľa práce v súvislosti s odbornou prípravou. Verím preto v dôležitosť zoskupení, v rámci ktorých školy, univerzity, malé a stredné podniky, veľké podniky, výskum a inovácie spolupracujú na zvyšovaní konkurencieschopnosti nášho podnikateľského systému. V Európe už máme 2 000 takýchto zoskupení a myslím si, že tento pilotný projekt treba viac rozšíriť.
Pokiaľ ide o prístup k úverom, urobilo sa veľa, no môžeme urobiť ešte viac. Veľmi ma teší, keď počujem, že sa výkonný riaditeľ londýnskej burzy - Spojené kráľovstvo je jednou z tých krajín, kde sa vykonalo veľa v rámci pomoci službám, bankám a financiám - plnohodnotne zúčastní fóra o prístupe k úverom zorganizovaného Európskou komisiou, aby preukázal, že sa svet financií, alebo časť sveta financií, chce podieľať na raste a rozvoji malých a stredných podnikov a nášho priemyselného systému.
Tento signál z Londýna - a nie je to jediný signál, ktorý prišiel zo Spojeného kráľovstva - ma napĺňa nádejou, že nepriaznivý trend sa podarí zvrátiť. Musí sa to v Európe udiať, aby sme mohli pomôcť reálnemu hospodárstvu.
Pokiaľ ide o suroviny - tému, ktorá sa spomenula vo viacerých rozpravách -, som skalopevne presvedčený, že musíme pokračovať v ceste, na ktorú sme sa vydali. Európska komisia vydala dokument a bude sa konať rozprava, v dôsledku čoho teraz pracujeme na časti problematiky surovín. Ako som uviedol vo svojom prvom vystúpení, som jednoznačne za realizáciu výskumu recyklácie surovín. Môžeme tiež pracovať na hľadaní náhrad vzácnych surovín.
Preto sa v jednej z aktivít takisto prepojenej s našou politikou inovácií jedno z inovačných partnerstiev plánovaných Európskou komisiou týka práve inovácií v odvetví surovín. Opakujem, recyklácia a náhrada sú oblasti, ktoré by sme podľa môjho názoru mali ďalej skúmať, aby sme nášmu priemyslu dokázali poskytovať konkrétne odpovede vrátane iniciatív medzinárodnej politiky, ako som uviedol pri mnohých príležitostiach.
Po dohode s Africkou úniou a začatí rokovaní o otázke surovín s Ruskou federáciou odcestujem začiatkom júna do Latinskej Ameriky, aby som o otázke surovín diskutoval s Brazíliou, Argentínou a Čile.
Európa musí v tomto ohľade dať priemyslu a sektoru malých a stredných podnikov konkrétnu odpoveď. Musíme preto pokračovať v práci na uplatňovaní iniciatívy SBA. Ešte treba veľa urobiť; požiadali sme všetky členské štáty, aby vymenovali ambasádora pre oblasť malých a stredných podnikov, ako to už urobila Európska komisia. Signály, ktoré dostávame, sú pozitívne; niektoré krajiny už vymenovali ambasádora alebo naznačili svoj zámer vymenovať ho, a to aj v širšom kontexte, pretože nesmieme oddeľovať veľké priemyselné odvetvia od malých a stredných podnikov. Rast reálneho hospodárstva je prepojený s vnútorným trhom, s priemyselnou politikou a s politikou v oblasti malých a stredných podnikov.
Keďže sa viackrát spomenula úloha odborov, na záver uvediem, že sa stalo prvý raz, aby sa komisár pre priemysel stretol so zástupcami priemyslu, malých a stredných podnikov a odborov v rámci diskusie o politike reštrukturalizácie. Začala sa nová sezóna diskusií, počas ktorej si zástupcovia pracujúcich aj zamestnávateľov spolu sadnú za stôl v stretnutiach zorganizovaných Európskou komisiou s cieľom podpory hospodárskeho rastu a väčšieho blaha pre všetkých občanov EÚ.
Predsedajúca
Pán komisár, venovala som patričnú pozornosť vašej narážke a zmienke o belgickej futbalovej lige, no dúfam, že ich netreba chápať ako istý druh prognózy.
Bernd Lange
Srdečná vďaka za mnohé podnetné príspevky.
Pán Tajani, štyri kľúčové posolstvá, ktoré nás spájajú, sú jasné. Po prvé chceme zaistiť, aby sa priemyselná politika dostala do centra politiky EÚ. Po druhé chceme prepojiť trvalú udržateľnosť a konkurencieschopnosť a ďalej ich rozvíjať. Po tretie si nesmieme osvojiť dogmatický prístup, pretože táto oblasť sa nedá regulovať výlučne trhom alebo výlučne štátom. Potrebujeme praktické, rozumné opatrenia. Po štvrté je to iba začiatok a nie koniec diskusie o modernizácii priemyselnej politiky v Európskej únii.
Podávame vám ruku, pán Tajani, ale tiež si uvedomujeme, že vás musíme brať za slovo. Očakávame konkrétne legislatívne návrhy a tiež konkrétne opatrenia na poskytovanie finančnej podpory najmä v oblasti výskumu.
Ak budeme úspešní, pán Tajani, a ak ruka, ktorú vám podávame, a stanovisko, ktoré ste predniesli, nájdu k sebe cestu, možno sa ocitneme v situácii podobnej tej zo záveru nádherného filmu Casablanca, keď Humphrey Bogart hovorí policajnému kapitánovi: "Myslím si, že toto je začiatok krásneho priateľstva."
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční o 11.30 v stredu 9. marca 2011.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Adam Gierek
Internalizácia obchodu a nadnárodné spoločnosti sú dva z mnohých aspektov globalizácie. Keď diskutujeme o priemyselnej politike EÚ, musíme odpovedať na nasledujúcu otázku: aký druh priemyslu potrebuje Európa? Korporátny priemysel s jeho odvetviami, charakterizovaný masovou produkciou veľkého rozsahu, alebo aj drobný priemysel regionálnej povahy? Či dokonca národný priemysel?
Veľké nadnárodné spoločnosti, ktoré občas môžu byť bohatšie než podaktoré krajiny, hromadia obrovské zisky a tiež dane vrátane DPH v jednej lokalite, najčastejšie v krajine svojho pôvodu. Ak odhliadneme od pracovných miest, krajinám, v ktorých prebieha výroba, zostanú len náklady. Napríklad Fiat je nadnárodná spoločnosť, ktorá štatisticky vytvára príjmy zodpovedajúce 4 % HDP Poľska, no jej zisky a väčšina daňových príjmov sú odvádzané inému rozpočtu.
K tomu všetkému spoločnosť nedávno presunula výrobu svojich vozidiel Panda do Talianska - z politických a národných príčin, pretože to určite nemohlo byť z hospodárskych príčin. Je tu zjavný konflikt záujmov. Sociálna situácia v Poľsku sa zhoršuje, ale v Taliansku sa zlepšuje. Nadnárodné spoločnosti už spustošili Poľsko a po konci Poľskej ľudovej republiky vykúpili priemyselné podniky za 10 % ich hodnoty. Chyby, ktorých sa dopustili liberálni doktrinári vrátane bývalého ministra financií Balcerowicza, spôsobili, že hranice Poľska sa otvorili celosvetovej hospodárskej súťaži s účasťou bohatých korporácií. To rýchlo spôsobilo zničenie nášho priemyslu, zánik konkurencieschopných tovární a vedeckej infraštruktúry - a obrovskú mieru nezamestnanosti. To teraz s určitým oneskorením vplýva aj na staré členské štáty EÚ. Potrebujeme rozumnú priemyselnú politiku, ale nie hospodársky nacionalizmus.
