Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai Europos bendrijoje (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - pranešimas, kurį pateikAdina-Ioana Vălean Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu, dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo - C7-0125/2009 -.
Adina-Ioana Vălean
pranešėja. - Ponia pirmininke, džiaugiuosi, kad šį vakarą pirmininkaujate plenariniam posėdžiui. Norėčiau padėkoti visiems šešėliniams pranešėjams už vaisingas diskusijas ir darbą rengiant šį pranešimą. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjungos kompetencijos ribos energetikos politikos srityje išsiplėtė. Manau, energetika yra ta sritis, kurioje Europa, jeigu valstybės narės dirbs išvien, gali užtikrinti savo piliečiams saugesnį pigesnės ir efektyviau vartojamos energijos tiekimą. Taip pat galime sumažinti nenumatytų įvykių, pvz., problemų dėl dujų tiekimo, su kuriomis Europa susidūrpraeitą žiemą, poveikį.
Žinoma, Europa negali kištis į kitų šalių reikalus ir ginčus sprendžiant dujų tiekimo klausimą, bet užtikrinti, kad mūsų infrastruktūra būtų pajėgi įveikti problemas, susijusias su nepakankamu ar nutrauktu energijos tiekimu, ir padaryti, kad rinka veiktų skaidriau ir efektyviau, vis dėlto galime. Šiuos klausimus Europa įtraukį prioritetinių savo darbotvarkės klausimų sąrašą. Praeitais metais priėmėme trečiąjį energetikos priemonių paketą, kuriuo siekiama užtikrinti didesnį energijos rinkos konkurencingumą ir efektyvumą. Reglamentas dėl dujų tiekimo saugumo, šiuo metu svarstomas Parlamente, ir reglamentas dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus, dėl kurio bus balsuojama rytoj, prisidės įgyvendinant šį siekį padaryti rinką skaidresnę ir labiau prognozuojamą.
Taigi, manau, būtų gaila, jeigu nepritaikę šiai naujai priemonei tinkamo teisinio pagrindo, numatyto Lisabonos sutarties naujame 194 straipsnyje, prarasime šia priemone siūlomą galimybę. Tai labai svarbus institucinis, politinis ir teisinis klausimas. Šis reglamentas nėra tik informacijos rinkimo priemonė, jis taip pat padės matyti bendrą investicijų į energetikos infrastruktūrą vaizdą ir taip formuoti savo politiką. Taigi jeigu Taryba patvirtins šį reglamentą pritaikydama netinkamą teisinį pagrindą, manau, Parlamentas turėtų perduoti šį klausimą spręsti Europos Teisingumo Teismui. Noriu patikinti jus, kad taip ir bus.
Dabar dėl esmės. Apie tai jau sakiau J. M. Barroso ir dar kartą pakartosiu jums, pone G. Oettingeri: Europa stovi kryžkelėje ir labiau nei bet kada anksčiau privalome paremti savo įmones ir sukurti palankią aplinką, skatinančią konkurencingumą. Todėl mums reikia tvirtos politikos įvairiose srityse ir ypač tvirtos patikimos politikos energetikos srityje. Tokia politika galiausiai leis mums užtikrinti saugų pigios energijos tiekimą ir mūsų piliečiams, ir mūsų įmonėms. Šiuo požiūriu tikiuosi, kad duomenų rinkimas netaps galutiniu tikslu. Turime užtikrinti, kad šiuo reglamentu mūsų įmonėms nebūtų užtraukta dar didesnbiurokratinnašta ir kad būtų sugriežtintas slaptos komercinės informacijos konfidencialumo reikalavimas.
Dėl kito klausimo. Tenka tik apgailestauti, kad PPE ir S&D frakcijos pateikpakeitimą, pagal kurį iš ES įmonių reikalaujama pateikti duomenis apie investicinius projektus trečiosiose šalyse. Nesutinku su tais, kurie bando rasti steigimo sutartyse teisinį pagrindą, kuris leistų įtraukti į energetikos politiką eksteritorinį aspektą. Be to, manau, prieš dairydamiesi už ES ribų, pirmiausia turėtume įrodyti, kad žinome, kas suplanuota Europos lygmeniu. Taip pat pastebėjau, kad šiuos rūmus vilioja pagunda į šį reglamentą įtraukti viską. Manau, tai būtų klaida. Kad ši priemonbūtų veiksminga, privalome susitelkti prie faktinės nuoseklios informacijos rinkimo ir vengti apsunkinti įmones ir Komisiją pernelyg griežtais biurokratiniais reikalavimais ir reikalavimais dėl konfidencialumo. Pasistengiau pasiekti šią pusiausvyrą, viena vertus, suteikdama Komisijai galimybę susidaryti bendrą vaizdą apie galimus pokyčius ateityje, kita vertus, taip pat užtikrindama, kad šis vaizdas būtų kuo tikslesnis.
Mums taip pat reikia šiek tiek tikrumo dėl investicijų ateityje, kad galėtume formuoti tinkamą ir patikimą politiką. Man taip pat reikia tokio patikinimo, pone Komisijos nary. Nenorėčiau, kad surinkusi duomenis, Komisija pradėtų duoti nurodymus įmonėms siekdama primesti joms investicinius planus ir galiausiai nurodyti, kur konkrečiai jos turėtų investuoti. Norėčiau, kad tokios padėties būtų išvengta. Komisija turėtų teikti įmonėms sprendimus ir skatinti jas daryti trumpalaikes nepelningas investicijas, kurių gali reikėti siekiant užtikrinti saugų energijos tiekimą, kitaip spragos nebus pašalintos.
Šiomis mintimis savo kalbą baigsiu. Ačiū už jūsų dėmesį. Man bus įdomu išgirsti jūsų pastabas.
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, ponia A. I. Vălean, gerbiami EP nariai, dujų krizė, kurią patyrėme praeitais metais, parodė, kaip svarbu Europai turėti tokią energetikos infrastruktūrą, kuri ne tik skatina vidaus rinkos veikimą, bet taip pat leidžia valstybėms narėms ir regionams krizės akivaizdoje veikti solidariai. Todėl Komisijai svarbu turėti bendrą vaizdą apie planuojamus ar jau įgyvendinimus naujus investicinius projektus ir žinoti apie tai, kurie pasenę įrenginiai turi būti išmontuoti. Taigi siūlome, kad būtų išplėtota ir atnaujinta informacijos rinkimo priemonė, priimta kitos, pirmosios naftos kainų krizės metu.
Šiuo pasiūlymu siekiama išplėsti reglamento taikymo sritį, ypač atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityse. Džiaugiamės Parlamento pasiūlymais įtraukti į reglamento taikymo sritį tokius infrastruktūros objektus kaip centralizuoto šilumos tiekimo tinklai ir dujomis, anglimi ar nafta kūrenami energijos gamybos objektai. Taip pat norime atsižvelgti į šiuo metu galiojančias informavimo prievoles, jeigu pagal jas teikiama informacija naudinga analizės veiklai, kurią turės atlikti Komisija.
(Dingo garsas)
Pirmininkė
Norėtume pabandyti dar kartą ir pažiūrėti, ar sistema veiks verčiant iš vokiečių kalbos.
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, gerbiami EP nariai, taigi buvo keltas klausimas, kaip bus apibendrindami duomenys, kuriuos valstybės narės pagal reglamentą teiks Komisijai. Analizuodami duomenis pirmiausia stengsimės įvertinti tikėtinas infrastruktūros plėtojimo tendencijas atsižvelgdami į numatomus poreikio pokyčius. Bandysime nustatyti, ar nauji planuojami pajėgumai atitinka prognozuojamą poreikį, ar galime tikėtis, kad jų nepakaks.
Šiuo požiūriu svarbu, kad, priešingai nei šiuo metu galiojančiame reglamente, būtų nustatytas reikalavimas dėl institucinio dialogo. Todėl Komisija siūlo, pirma, kad kas dvejus metus būtų skelbiamas pranešimas dėl struktūrinių pokyčių energetikos infrastruktūroje. Tai padėtų užtikrinti didesnį skaidrumą visiems rinkos operatoriams. Antra, taip pat norime politinių diskusijų su Parlamentu ir valstybėmis narėmis apibendrinant minėtus pokyčius. Norėčiau pabrėžti šį paskutinį aspektą, nes viena visiškai aišku: pats reglamentas yra priemoninformacijai rinkti siekiant išsiaiškinti, ar būtina imtis veiksmų. Nustačius tokių veiksmų būtinybę bus imamasi konkrečių energetikos politikos iniciatyvų.
Dabar norėčiau pereiti prie klausimo, kuris labai rūpi jums, ponia A. I. Vălean, ir visiems rūmams, būtent prie klausimo dėl Lisabonos sutarties naujojo 194 straipsnio ir jo taikymo. Mums visiems - Parlamentui, Tarybai ir Komisijai - šis straipsnis reiškia ir galimybę, ir pareigą formuoti ES energetikos politiką glaudžiai bendradarbiaujant - kitaip sakant, drauge su Europos Parlamentu. Todėl, kaip naujasis Komisijos narys, atsakingas už energetikos sritį, stengsiuosi, kad Parlamentas būtų aktyviai ir kuo anksčiau įtrauktas į būsimų politikos priemonių, pagal galimybę visų, svarstymo ir priėmimo procesą. Tačiau teisės aktas, dėl kurio šiandien diskutuojame, susijęs tik su informacijos rinkimu ir vertinimu energetikos sektoriuje, taigi, remiantis Komisijos aiškinimu, jis grindžiamas Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 337 ir 187 straipsniais. Šio reglamento turinys atitinka abiejų šių pirminės teisės aktų nuostatas, o pagal precedento teisę pasirinktas antrinės teisės akto teisinis pagrindas turi būti susietas su išmatuojamais kriterijais, susijusiais su turiniu.
Jokia energetikos politika negali būti formuojama remiantis tik informacijos rinkimu ir apibendrinimu, todėl, mano nuomone, reikalingas sprendimas. Šiuo požiūriu prašau jūsų atlaidumo.
Marian-Jean Marinescu
Pone Komisijos nary, pabandėte paaiškinti, kodėl klausimas nėra svarstomas pagal bendro sprendimo procedūrą. Aš taip pat lieku tos pačios nuomonės kaip ir pranešėja A. I. Vălean, kad šį reglamentą turėtume svarstyti pagal bendro sprendimo procedūrą.
Naujasis reglamentas yra teisės aktas, turintis didžiulę svarbą Europos Sąjungos energijos rinkai. Šia analize turėtų būti papildyti nacionaliniai ir regioniniai planai. Ji padeda didinti energetinį saugumą suteikdama galimybę nustatyti galimas spragas ir riziką infrastruktūros ir investicijų požiūriu siekiant užtikrinti energetikos sektoriuje pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą.
Manau, Komisijos pasiūlyme yra neaiškių klausimų, bet, manau, juos padėtų išspręsti pateikti pakeitimai. Vienas tokių klausimų yra klausimas dėl valstybių narių teikiamų energetinių duomenų skelbimo. Šie duomenys turi būti kaupiami nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Tai padeda užkirsti kelią slaptos komercinės informacijos viešinimui.
Taip pat neaišku, ką reiškia sąvoka "specialusis subjektas". Kas tas subjektas, pagal specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus įpareigotas parengti ir patvirtinti visos Bendrijos daugiamečius tinklo plėtros ir investicijų planus? Tebėra neaiškus klausimas dėl kartotinio šių duomenų rinkimo vengimo ir dėl to, kada konkretaus projekto atveju pranešimai turi būti pateikiami, pvz., ar po to, kai valdžios institucija gauna prašymą suteikti statybos leidimą?
Dar vienas labai svarbus aspektas - klausimas dėl Europos energetikos rinkai įtaką darančių europinių investicinių projektų trečiosiose šalyse stebėsenos. Manau, į šį reglamentą turi būti įtrauktas reikalavimas, kad informacija apie vyriausybių ir nacionalinių bendrovių trečiosiose šalyse vykdomus investicinius projektus, turinčius didelės įtakos energijos rinkai, taip pat būtų teikiama.
Adam Gierek
Ponia pirmininke, europinintegracija ir energetinis saugumas ir solidarumas reikalauja bendrų valstybių narių investicinių veiksmų plačiai suprantamos energetikos infrastruktūros, pirmiausia perdavimo infrastruktūros, srityje. Optimalūs investiciniai sprendimai šioje srityje reikalauja objektyvios informacijos apie kiekvienos nacionalinės sistemos infrastruktūros būklę, taip pat informacijos, būtinos pagrindiniam ES tyrimui dėl būsimos integracijos.
Labai svarbu užtikrinti, kad produktų ir paslaugų rinkos konkurencijos elementas, kurį daugiausia lemia energijos kaina kiekvienoje konkrečioje valstybėje narėje, ir būtinybišlaikyti komercines paslaptis neužtemdytų ar nesužlugdytų integracijos proceso. Turėtume paslaptimi laikyti tik tai, kas neišvengiamai slapta - karinės infrastruktūros objektai.
Tai svarbu, nes sprendimai, priimami dėl tokių investicinių projektų kaip šiaurinio ar pietinio dujotiekio tiesimas, neturėtų būti išskirtinai egoistinės priemonės, kurių imamasi tenkinant tik kelių ES valstybių narių interesus. Turėtume parengti sudėtinį ilgalaikį energetikos infrastruktūros plėtojimo planą, skirtą visai ES ir grindžiamą bendradarbiavimo, tarpusavio pasitikėjimo ir solidarumo principais. Šiuo požiūriu svarstomasis reglamentas bus naudingas, deja, tik tam tikru mastu, todėl manau, kad jis taip pat turėtų apimti, pvz., valstybių narių prioritetus.
Lena Ek
Ponia pirmininke, labai džiaugiuosi matydama Komisijos įsipareigojimą skatinti keitimąsi gerąja patirtimi ir didinti energijos vartojimo efektyvumą Europos energijos rinkoje. Energijos vartojimo efektyvumas labai svarbus ir darbo vietų kūrimo, ir augimo požiūriu, taip pat būtinas, jeigu norime pasiekti 2°C tikslą. Šiuo požiūriu dvi pagrindinės būtinosios sąlygos - pažangieji elektros energijos tinklai ir laisva, tinkamai veikianti energijos vidaus rinka. Žinoma, abiejų šių sąlygų atžvilgiu būtina, kad Komisija būtų gerai informuota apie esamą infrastruktūros ir rinkos būklę. Būtent to šiuo pasiūlymu ir siekiama.
Tačiau mums taip pat reikia biurokratijos, reikia, kad biurokratai, atsakingi už šios informacijos apdorojimą, dirbtų efektyviai. Turime vengti kartotinio informacijos rinkimo ir rinkti tik tą informaciją, kuri būtina siekiant užsibrėžtų tikslų. Jeigu norime turėti veikiančią rinką, taip pat nepaprastai svarbu užtikrinti iš Europos įmonių surinktos informacijos apsaugą, kad būtų išvengta rinkos veikimo trikčių. Remiu autorės pranešimą ir raginu rūmus atmesti neįtikėtinai biurokratiškus pasiūlymus, kuriuos pateikŽaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas.
Kaip minėjau, pranešime pateikto pasiūlymo tikslai nepaprastai svarbūs - tokie svarbūs, kad jiems suteiktas atskiras teisinis pagrindas pagal Lisabonos sutarties 194 straipsnį, kuriame jie praktiškai išvardyti pažodžiui. Todėl visapusiškas Europos Parlamento dalyvavimas taikant, kaip numatyta šioje Sutartyje, įprastą bendro sprendimo procedūrą turėtų būti savaime suprantamas dalykas. Būtų labai blogai, jeigu Parlamento ir Komisijos bendradarbiavimas, būtinas siekiant užtikrinti energijos vidaus rinkos veikimą, būtų pradėtas nesuteikiant Parlamentui lygiaverčių įgaliojimų.
Yannick Jadot
Pone Komisijos nary, gerai, kad norite aptarti šios priemonės rezultatą su Europos Parlamentu, bet svarbiausias dalykas, kuris turėtų būti gerbiamas Europos Parlamento atžvilgiu, yra įprasta teisėkūros procedūra. Manome, ši priemonnaudinga, bet galėtų būti operatyvesnė, veiksmingesnir skaidresnė.
Priemonbūtų veiksmingesnė, jeigu joje būtų atsižvelgta į visus decentralizuotus energijos šaltinius. Nesakau, kad būtina suskaičiuoti kiekvieną saulės kolektorių, bet valstybių narių lygmeniu turime informacijos, kurią būtų naudinga rinkti siekiant įvertinti visus energijos šaltinių decentralizavimo planus. Kalbame apie demokratiją ir skaidrumą, tad man labai keista girdėti iš kolegės liberalės lūpų žodį "biurokratija". Ši priemonprivalo būti skaidri, dėl jos turi būti diskutuojama. Komisija privalo konsultuotis su visais suinteresuotaisiais subjektais, profesinėmis sąjungomis, asociacijomis ir kitomis šalimis. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad mokesčių mokėtojų indėlis į energijos perdavimo veiklos finansavimą labai didelis, todėl svarbu rinkti finansinę informaciją, kad galėtume nustatyti, kiek tiksliai Europos mokesčių mokėtojai moka. Tikiuosi, už pateiktus pasiūlymus rytoj balsuos daug EP narių, daug daugiau, nei šį vakarą matome čia susirinkus.
Evžen Tošenovský
Pasiūlymas nuolatos rinkti informaciją apie investicinius projektus ES energetikos infrastruktūros srityje ginčytinas. Pagal šį pasiūlymą ES organai bus įtraukti į įmonių, kurių dauguma privačios, konkurencinių santykių sritį. Mano nuomone, yra du šio pasiūlymo lygmenys. Vienas susijęs su tokios privalomos informacijos turiniu, pirmiausia su jo apimtimi ir išsamumu. Antrasis susijęs su konfidencialumo lygiu ir atitinkamomis Komisijos prievolėmis išlaikyti informacijos slaptumą.
Esu įsitikinęs, kad informacija, kuri turės būti pateikiama, turėtų būti labiau aprašomojo pobūdžio ir pateikianti bendrą vaizdą apie energetikos tinklus bei jų plėtojimo tendencijas. Taip Komisija galės susidaryti pakankamai aiškų vaizdą ir apie jungtis, esančias tarp atskirų šalių, ir apie esamus tinklus bei jų plėtojimo tendencijas. Taip pat kyla logiškas klausimas, ką Komisija darytų, jeigu būtų įsitikinusi, kad tam tikroje teritorijoje esamų pajėgumų nepakanka arba jų, priešingai, per daug. Rinkdami pakankamo lygio bendrą informaciją taip pat išvengtume keblios problemos, susijusios su energetikos bendrovių tam tikrų strateginių planų slaptumo išlaikymu.
Jaroslav Paška
Pastarųjų metų įvykiai parodė, kad ES energetinis saugumas yra labiau svajonnei tikrovė.
ES valstybių narių energetikos sistemos nėra nei pakankamai suderinamos, nei pakankamai tarpusavyje sujungtos. Būtent todėl daugelis šalių praeitų metų pradžioje liko be šilumos ir dujų tiekimo nepaisant viso ES solidarumo ir geranoriškumo. Europos Komisija turės imtis plataus masto iniciatyvų, kad tokia padėtis būtų ištaisyta, taigi Europos Komisijai būtina užtikrinti, kad ir valstybės narės, ir privatusis sektorius ją tinkamai ir išsamiai informuotų.
Todėl galime vertinti pasiūlytą Tarybos reglamentą dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus kaip suprantamą ir būtiną žingsnį plėtojant ES energetikos politiką ir reaguojant į šiuo metu ES energijos tiekimo srityje vykstančius pokyčius. Pranešime pasiūlytais pakeitimais dėl šio programos aspekto reglamentas bus tik patobulintas, tad, manau, juos derėtų paremti.
Amalia Sartori
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, puikiame pranešime, kurį pateikA. I. Vălean, yra protingų minčių, su kuriomis sutinku.
Pirma, reikalavimas garantuoti pagal šį reglamentą reikalaujamų teikti duomenų ir informacijos - informacijos, kurią ūkio subjektai laiko slapta - optimalią apsaugą. Antra, reikalavimas numatyti galimybę kaupti duomenis ir platesniu regioniniu lygmeniu, nes nacionalinis lygmuo kai kuriais atvejais nėra svarbus. Trečia, informacijos pateikimas turėtų būti naudingas praktiniu požiūriu ir ši informacija turėtų papildyti Europos dujų tiekimo sistemos plėtojimo analizę.
Todėl Komisija turėtų būti įpareigota aptarti jos atliktos analizės rezultatus su valstybėmis narėmis ir energetikos bendrovėmis. Tą Komisija čia mums pažadėjo.
Taip pat turime pasirūpinti tuo, kad būtų išvengta kartotinio darbo, kurio bendrovės, nacionalinės reguliavimo institucijos ir valstybės narės turės imtis, kad apibrėžtų savo nacionalinius planus, kuriais siekiama užtikrinti energijos tiekimo saugumą, ypač didelį dėmesį skiriant dujų tiekimo infrastruktūrai. Be to, turėsime garantuoti, kad bendrovėms nusprendus pakeisti savo investicinius planus, joms nebus taikomos jokios nuobaudos.
Baigdama norėčiau atkreipti dėmesį į reglamento 1 straipsnio 2 dalį, kurioje kalbama apie informacijos pateikimo laiką. Būtina atsižvelgti į tai, kad daug projektų taip ir lieka tik planais. Todėl geriausią rezultatą gautume tuo atveju, jeigu reikalavimas pateikti informaciją būtų taikomas tik tiems projektams, dėl kurių gauti visi leidimai arba priimtas galutinis sprendimas dėl lėšų investavimo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją atlikus puikų darbą. Lisabonos sutartimi Europos Sąjungai suteikiami didesni įgaliojimai energetikos politikos srityje. ES energetinis saugumas ir valstybių narių solidarumas energijos krizių aplinkybėmis labai svarbūs Europos Sąjungos energetikos politikai. Šiame reglamente nustatomi Bendrijos principai, kuriais vadovaujantis Komisijai turi būti pateikiami duomenys ir informacija apie energetikos infrastruktūros, apimančios naftos, dujų, elektros ir biokuro sektorius, investicinius projektus, taip pat apie projektus, susijusius su energetikos sektoriuje į aplinką išmetamo anglies dioksido geologiniu saugojimu.
Turėdama šią informaciją Komisija galės teikti pasiūlymų, kaip geriau panaudoti esamus pajėgumus, taip pat rasti tinkamų sprendimų ištikus energijos krizei. Reglamentu energetikos bendrovėms neturi būti užtraukta pernelyg dideladministracinnašta. Tačiau manau, kad šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas Europos įmonėms, kurios investuoja į energetikos infrastruktūros projektus trečiosiose šalyse ir turi tiesioginių jungčių su vienos ar kelių valstybių narių energetikos tinklais arba turi jiems didelės įtakos. Todėl tikiuosi, kad 74 pakeitimas rytoj sulauks daugumos palaikymo.
Roger Helmer
Ponia pirmininke, kai kurie pakeitimai, kuriuos šį vakarą svarstome, byloja apie mūsų maniją dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Tebekalbame apie išmetamo CO2 kiekio mažinimo svarbą, nors mitas dėl žmogaus sukelto klimato šilimo sklaidosi tiesiog mūsų akyse.
Bet jeigu mums iš tikrųjų rūpėtų mažinti išmetamo CO2 kiekį, neabejotinai skirtume didesnį dėmesį atominėms elektrinėms, o ne atsinaujinantiesiems energijos ištekliams. Bet pasirinkome iniciatyvas, kuriomis labai iškraipoma rinka atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudai ir atominės energijos nenaudai.
Europai reikia konkurencingo, patikimo, pagrindinio ir bazinę apkrovą užtikrinančio energijos gamybos galingumo, kurį gali užtikrinti atominės elektrinės. Negalima pasitikėti ta apgailėtina trūkinėjančia vėjo jėgainių gaminamos elektrose srovele ir tikėtis, kad jos pakaks, kad būtų patenkintas Europos pramonės energijos poreikis.
Daugelį ES valstybių narių, įskaitant mano šalį, vėliau šį dešimtmetį gali ištikti energijos krizir taip galės atsitikti iš dalies dėl Didelių kurą deginančių įrenginių direktyvos. Jeigu nesusirūpinsime ir nesukursime rimto energijos gamybos pajėgumo - turiu galvoje atomines ir anglį deginančias elektrines - vieną dieną gali atsitikti taip, kad liksime be šviesos.
Bogusław Sonik
(PL) Energijos ir energetikos tinklo klausimas labai svarbus Europos ekonomikos ateičiai. Apie energetinį saugumą kartojama įvairiuose dokumentuose, diskusijose ir susitikimuose. Tačiau kad šie žodžiai ir pareiškimai virstų konkrečiais sprendimais ir rezultatais, kuriuos galima kiekybiškai įvertinti, pirmiausia turėtume užtikrinti tinkamą planuojamų investicinių projektų finansavimo lygį. Remiantis prognozėmis, kurias paskelbviena iš didžiausių pasaulyje naftos bendrovių "Exxon Mobil", energijos poreikis pasaulyje kasmet didės maždaug 1,2 proc. ir 2030 m. bus apytikriai 35 proc. didesnis nei šiandien.
Dujų poreikis, kuris taps antru pagal svarbą energijos šaltiniu, kasmet didės 1,8 proc. Šiuo metu pasaulio mastu per metus suvartojama šiek tiek daugiau nei 3 mlrd. m3, o 2030 m. reikės apytikriai 4,3 mlrd. m3. Dėl augančio Europos poreikio dujoms tapsime labiau priklausomi nuo dujų importo, kuris išaugs nuo 45 proc. 2005 m. iki 70% 2030 m. Atsižvelgiant į šiuos skaičius, Europos bendrijos finansinparama energetikos tinklui turi būti traktuojama strategiškai.
Esamos ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis daugeliui projektų labai sunku rasti investuotojų. Šie projektai galės būti tęsiami, tik jeigu Europos Sąjunga suteiks jiems atitinkamą paramą. Prioritetas turėtų būti teikiamas tiems projektams, kuriuose didžiausias dėmesys skiriamas energijos poreikiui tarpvalstybiniu mastu ir kuriais prisidedama prie naujų technologijų, turinčių didžiulę svarbą užtikrinant Europos energijos poreikį ateityje, plėtojimo. Šie projektai padės pašalinti skirtumus Europos Sąjungos sistemų jungtyse ir suteiks galimybę toliau optimizuoti pačios Europos Sąjungos energijos šaltinių naudojimą.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, šis klausimas labai svarbus bent dėl trijų priežasčių: pirma, privalome galvoti apie energetinį saugumą, nes ateis diena, kai iškastinio kuro ištekliai išseks, antra, mūsų tikslai klimato kaitos srityje, kuriuos planuojame pasiekti 2020 m., nors kai kurie sako, kad juos galėsime pasiekti tik 3020 m. ar net 4020 m., ir trečia, o tai labai svarbu, turime sumažinti savo priklausomybę nuo iškastinio kuro išteklių, kurių gauname iš kartais nestabilių ir diktatoriškų režimų.
Taigi laikas ne mūsų pusėje ir viena iš sričių, kuri reikalauja didžiulio dėmesio, yra moksliniai tyrimai ir inovacijos. Kartotinveikla šioje srityje man kelia rūpestį.
Neseniai sužinojau, kad tą patį salmonelės bakterijos tyrimą atliko 45 skirtingos mokslininkų grupės. Taigi jeigu taip atsitiko salmonelės bakterijos atveju, tuos pačius tyrimus atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pvz., vėjo, saulės, potvynio ir bangų energijos, srityje atliks 450 grupių.
Taigi noriu paklausti Komisijos, kokių planų ji turi dėl šios mokslinių tyrimų veiklos derinimo, kad šie mūsų mokslinių tyrimų ištekliai būtų kuo geriau išnaudoti, kitaip sakant, kad būtų sukurtos technologijos, kurių mums reikia?
Ioan Enciu
(RO) Sveikinu pranešėją A. I. Vălean parengus pranešimą. Norėčiau pabrėžti kelis aspektus, susijusius su infrastruktūros investicinių projektų svarba. Tik nuolat plėtodami infrastruktūrą būsime pajėgūs tenkinti vis kintančius visuomenės poreikius. Esamų tinklų plėtojimas ir investicijos į naujos rūšies tinklus, pritaikytus prie pažangių energijos išteklių, yra labai svarbus veiksnys, užtikrinantis lengvesnę prieigą prie naujų energijos šaltinių ir gyventojams, ir pramonės sektoriui.
Šiuo metu energetikos sektoriuje regionų lygmeniu bendradarbiaujama de facto. Tačiau šis bendradarbiavimas turi būti sustiprintas nustatant aiškias taisykles. Valstybių narių solidarumo idėja turi tapti tikrove. Taip pat svarbu daugiau investuoti į informacijos technologijų sistemas, skirtas kuro atsargų stebėsenai krizių metu.
Baigdamas norėčiau pabrėžti, kad investavimas į informacijos ir komunikacijos technologijas ir šių technologijų naudojimas energetikos sektoriuje yra labai svarbūs veiksniai kuriant efektyviu energijos vartojimu ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis grindžiamą ekonomiką.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lisabonos sutartimi ES suteikiami didesni įgaliojimai energetikos politikos srityje, tad jos nuostatos turėtų būti aktyviai taikomos siekiant įveikti energijos rinkoje kylančius sunkumus ir užkirsti kelią galimoms problemoms.
Rinkdami informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus galėsime nustatyti šiame sektoriuje esančią pasiūlos ir paklausos neatitiktį, o šios žinios savo ruožtu padės mums formuoti tinkamesnę bendrąją energetikos politiką solidarumo ir didesnio valstybių narių bendrumo energijos rinkoje dvasia. Todėl pritariu požiūriui, kad būtina rinkti tikslią ir tinkamą informaciją apie planuojamas investicijas, kad ES galėtų matyti bendrą vaizdą ir žinoti padėtį kiekvienoje valstybėje narėje ir remdamasi šiomis žiniomis priimti kompetentingus sprendimus dėl energetikos politikos.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Stabilaus ir nepertraukiamo energijos tiekimo užtikrinimas tapo ir Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių, ir visos Bendrijos prioritetu. Ypatinga atsakomybuž šį reikalą tenka Europos Komisijai, kuri savo veiksmais turėtų siekti užtikrinti Bendrijai energijos tiekimo saugumą ir šiuo tikslu sukurti Europos energijos rinkos veikimo stebėsenos mechanizmus.
Vienas iš tokių mechanizmų, kuriuos Komisija turėtų naudoti plėtodama daug aspektų apimančią energetikos politiką - parama efektyvioms investicijoms energetikos sektoriuje. Komisija privalo atlikti reguliarius tyrimus, kurie turi būti grindžiami informacija apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus pavienėse valstybėse narėse ir šios informacijos analize, kurią atliekant svarbu įvertinti ne tik šiuo metu naudojamus objektus, bet taip pat investicinius projektus, kuriais siekiama didesnio įvairinimo ir energijos žaliavų šaltinių, ir jų transportavimo bei perdirbimo požiūriu. Atlikusi tokius tyrimus visų Europos Sąjungos valstybių narių atžvilgiu, Komisija galės parengti tinkamiausią Europos energijos rinkos strategiją.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary G. Oettingeri, viena iš didžiausių problemų energetikos sektoriuje yra, žinoma, energijos kaupimas. Manau, kalbėdami apie energijos tiekimo saugumą, klausimui dėl energijos kaupimo turime skirti didesnį dėmesį, ypač atsinaujinančiųjų energijos išteklių atžvilgiu, nes tai iš tiesų didžiulis iššūkis.
Kita vertus, mums taip pat reikia kurti pažangiuosius tinklus. Turėdami daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių, taip pat turėsime daugiau galimybių sukurti pažangiuosius tinklus, efektyviau vartoti energiją ir galiausiai skatinti vartotojus namų ūkiuose diegti pažangiojo matavimo prietaisus siekiant sumažinti energijos vartojimą, taigi ir išlaidas. Efektyvesnis energijos vartojimas ateityje atliks labai svarbų vaidmenį ne tik energijos gamybos sektoriuje, bet taip pat, ir pirmiausia, energijos vartojimo sektoriuje.
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, gerbiami EP nariai, norėčiau padėkoti už jūsų vertingus pasiūlymus. Komisija pasistengs užtikrinti, kad rengdamos galutinį reglamento variantą valstybės narės atsižvelgtų į daugelį jūsų pasiūlymų.
Komisija supranta, kad informacija apie planuojamus projektus yra konfidenciali. Todėl sutinkame su šių rūmų pasiūlymu viešai skelbti tik tuos duomenis, kurie buvo anksčiau rinkti valstybių narių lygmeniu. Be to, duomenys turėtų būti kaupiami Europos lygmeniu taip, kad niekas neturėtų galimybės susieti jų su konkrečiomis įmonėmis ir jų verslo politika. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai nacionaliniu lygmeniu konkrečiame energetikos sektoriuje veikia tik viena įmonė.
Kaip minėjau, taip pat palankiai vertiname pasiūlymą išplėsti reglamento taikymo sritį įtraukiant į ją naftą, dujas ir anglis naudojančios gamybos pajėgumus. Neneigsiu, kad valstybės narės šio pasiūlymo atžvilgiu nusiteikusios ne taip palankiai, bet pažadu persvarstyti pasiūlymą dėl šių pajėgumų įtraukimo po penkerių metų.
Nepaisant nuomonių išsiskyrimo dėl šio reglamento teisinio pagrindo, galiu patikinti jus, kad Komisija siekia surengti plataus masto diskusijas infrastruktūros klausimais. Ši naujoji infrastruktūros ir solidarumo priemonė, ši Bendrijos finansinės paramos kuriant europinius energetikos tinklus tąsos priemonė, kaip, beje, ir Komisijos teikiamos ekonomikos atkūrimo programos įgyvendinimo pažangos ataskaitos, kuriose taip pat įvertinama įgyvendinamų priemonių nauda energetikos projektams, tokią galimybę suteiks.
Adina-Ioana Vălean
pranešėja. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui ir kolegoms už šiose diskusijose išsakytas įdomias mintis.
Norėčiau trumpai apibendrinti, bent pasidalyti savo išvadomis. Pirmiausia norėčiau pabrėžti dar kartą, kad turėtume neabejotinai susilaikyti nuo kišimosi į rinką. Nepamirškime, kad Europos ekonomika yra rinkos ekonomika, tad politinės priemonės turi būti taikomos tik siekiant ištaisyti jos silpnąsias vietas.
Antra, griežtai laikausi nuomonės, kad šis reglamentas neturėtų būti naudojamas siekiant nustatyti, ar tinkamai taikomi kiti reglamentai, taip siekiant gauti išsamius duomenis. Tai nėra statistinių duomenų rinkimo priemonė. Turime išsiaiškinti, kokią informaciją rinkti tikslinga, kitaip šis darbas bus beprasmis. Šis reglamentas taip pat nėra priemonpolitikai dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ar dujų naudojimo formuoti.
Aš tik tikiuosi - šiuos žodžius skiriu kolegei Lenai Ek - kad pagal šį reglamentą surinkti duomenys leis mums priimti pažangesnius sprendimus energetikos srityje ir pasitarnaus visų mūsų labui.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Paolo Bartolozzi  
Sveikinu Europos Komisiją pateikus Tarybai reglamento dėl energetikos infrastruktūros investicinių projektų Europos Sąjungoje pakeitimus.
Pranešime pasiūlyti pakeitimai praturtina reglamento turinį ir padaro jį aktualesnį ir taip yra dėl dviejų priežasčių. Pirmoji priežastis ta, kad bus teikiama skaidri informacija apie slaptų duomenų, kuriuos Komisija turės periodiškai gauti, kad galėtų užtikrinti energetikos politikos veiksmingumą, saugumą ir konfidencialumą. Šie pakeitimai atitinka Lisabonos sutarties nuostatas, nes joje ypač didelis dėmesys skiriamas energetikos politikos plėtojimui stiprinant ir derinant jos priemones, taip pat investavimui į energetikos sektorių.
Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatai nuvylpasaulio šalių politinius vadovus, o tai reiškia, kad bus būtina persvarstyti energetikos politikos strategiją. Europos Parlamentas skiria ypač didelį dėmesį šiai problemai ir todėl siekia, kad būtų vykdoma energetikos sektoriaus investicijų į statybą, transportą ir susijusių energetikos produktų saugojimą priežiūra, padėsianti užtikrinti, kad būtų patenkinti energijos gamybos ir energijos paskirstymo sektorių poreikiai, taigi ir apsaugota vartotojų sveikata.
Antroji priežastis ta, kad ES energetikos politikos prioritetai turi būti energijos šaltinių įvairinimas, energijos tiekimo saugumo užtikrinimas ir efektyvus energijos vartojimas, nes energetikos produktų ir vidaus poreikio, kaip, beje, ir importo, deficitas ES didėja sulig kiekviena diena.
Elena Băsescu  
Solidarumo principas turi suteikti pagrindą formuoti Europos Sąjungos energetikos politiką. Dirbdamos išvien, valstybės narės galės užtikrinti saugesnį pigesnės ir efektyviau vartojamos energijos tiekimą piliečiams ir įmonėms. Europos Sąjungai nepaprastai svarbu turėti tokią energetikos infrastruktūrą, kuri leis valstybėms narėms glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant problemas, atsirandančias ištikus energijos krizėms. Pagal šį reglamentą teikiama informacija apie energetikos infrastruktūros objektus leis Europos Komisijai matyti bendrą energetikos sektoriaus padėties vaizdą. Ši informacija apima duomenis apie naftos ir gamtinių dujų sektorių infrastruktūrą, taip pat duomenis apie atsinaujinančiųjų energijos išteklių šaltinius. Surinkus šią informaciją bus galima nustatyti Europos energetikos sistemos trūkumus ir po to pasiūlyti priemones jiems pašalinti. Europos lygmeniu priimamomis priemonėmis būtina papildyti nacionalinius ir regioninius strateginius planus. Manau, mums nepaprastai svarbu užtikrinti renkamos komercinės informacijos konfidencialumą. Taip pat svarbu vykdyti ES energijos rinkai didelės įtakos turinčių Europos investicijų trečiosiose šalyse stebėseną.
Sergio Berlato  
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pasiūlytas reglamentas dėl energetikos infrastruktūros investicinių projektų Europos bendrijoje yra svarbi priemonė, skatinanti veiksmingą energetikos politikos įgyvendinimą ES lygmeniu.
Pritariu argumentams, kuriais šis pasiūlymas grindžiamas, kad mums būtina turėti nuoseklų ir išsamų investicijų į Europos Sąjungos energetikos infrastruktūrą plėtojimo planą, kuris leistų Komisijai vykdyti energetikos sektoriuje numatytų investicinių projektų būsenos stebėseną.
Stebėsena neabejotinai svarbi siekiant užtikrinti, kad šių projektų rėmimo politika būtų skaidri, tačiau administracinnašta mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios yra varomoji ES ekonomikos jėga, turi būti sumažinta iki minimumo.
Teigiamai vertinu pasiektą kompromisą dėl Komisijos renkamų ir apdorojamų rinkos operatorių duomenų būtinųjų konfidencialumo garantijų. Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai labai svarbūs kuriant laisvąją, taigi ir konkurencingą energijos rinką.
Todėl raginu Komisiją periodiškai atlikti struktūrinių pokyčių energetikos sektoriuje analizę remiantis surinktais duomenimis siekiant nustatyti spragas ir kliūtis, trukdančias rinkai veikti optimaliai.
András Gyürk
Nepraeina bemaž nviena diena, kad neišgirstume naujų žinių apie tai, kad viena ar kita valstybnarar didelbendrovplanuoja įgyvendinti svarbų investicinį projektą energetikos sektoriuje. Planuojama tiesti dujotiekius, statyti vėjo jėgainių parkus ir elektrines ir daugybšių objektų jau projektuojami. Tačiau padėtis šių būsimų investicijų derinimo požiūriu anaiptol nėra tokia, kaip norėtųsi. Jau vien dėl to tikslinga dabar priimti svarstomą reglamentą, nes jis padės susisteminti visus duomenis apie investicijas į energetikos sistemą, kuriuos valstybės narės privalės teikti pagal šį reglamentą. Šis reglamentas leis suderinti regionų lygmeniu vykdomą investicinę veiklą ir ją bendrai planuoti, o tai padės sustiprinti energijos rinką ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą.
Tačiau reikalavimu teikti informaciją apie investicinius projektus valstybių narių valdžios institucijoms neturi būti uždedama pernelyg dideladministracinnašta. Tai, mano nuomone, labai svarbu. Turime užtikrinti, kad informavimo apie investicijas procedūra atitiktų anksčiau priimtas taisykles. Šiuo požiūriu vertėtų prisiminti, kad pagal ES direktyvas dėl elektros ir gamtinių dujų vidaus rinkos jau dabar turime pradėti planuoti investicijas kitam dešimtmečiui.
Pirminiame Europos Komisijos pasiūlyme investicijos į centralizuoto šilumos tiekimo sistemą į reglamento taikymo sritį neįtrauktos, todėl Parlamento Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pateiktas pakeitimas, kuriuo minėtos investicijos įtraukiamos į reglamento taikymo sritį, turėtų būti priimtas. Būtina atminti, kad naujosiose valstybėse narėse centralizuoto šilumos tiekimo sistemai tenka labai svarbus vaidmuo aprūpinant gyventojus šiluma. Vengrijoje, pvz., apie 2 mln. gyventojų aprūpinami šiluma centralizuotai. Derinant investicinę politiką energetikos sektoriuje, į centralizuoto šilumos tiekimo infrastruktūros investicinius projektus būtina atsižvelgti.
Edit Herczog  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, nepaisant didelių abejonių dėl energetikos infrastruktūros investicinių projektų įgyvendinimo, prie kurių dar prisideda rimti sunkumai energetikos infrastruktūros investicinių projektų finansavimo požiūriu, atsiradę dėl ekonomikos ir kreditų krizės, akivaizdžiai matome, kad svarbiausias veiksnys naujojoje Europos energetikos politikoje, kuriuo siekiama užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir kartu mažinti klimato kaitos poveikį bei išlaikyti konkurencingumą - tai didelės investicijos į Europos Sąjungos energetikos infrastruktūrą, kurių ateinančiais metais reikės. Šios investicijos yra svarbi bendros energetikos politikos formavimo priemonė.
Neturėdami pakankamai informacijos apie savo energetikos infrastruktūrą, negalėsime veiksmingai paremti Europos energetikos politikos plėtojimo ES lygmeniu. Todėl visų mūsų bendru tikslu Bendrijoje laikau nuolatinį tikslios informacijos apie Europos Sąjungos energetikos infrastruktūros investicinius projektus teikimą, informacijos rinkimo naštos palengvinimą ir Komisijai teikiamos informacijos pagrindu atliekamų naudingų tyrimų patobulinimą, kartu palengvinant naštą privačiojo sektoriaus dalyviams, kurių vaidmuo investuojant į infrastruktūros plėtojimą tampa vis svarbesnis.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Norėčiau nuoširdžiai padėkoti pranešėjai už tai, kad parengtokį subalansuotą pranešimą. Reglamente numatyta bendra valstybių narių ir Europos Komisijos veikla padės sukurti Europos Sąjungos integruotą ir tobulesnę energetinio saugumo sistemą, taip pat pasiekti didesnį energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti energijos vartojimą. Įgyvendindamos Bendrijos energetikos politiką, Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti investicijas, būtinas siekiant patenkinti ES strateginį poreikį gamtinių dujų ir elektros energijos pasiūlos ir paklausos požiūriu. Reglamentu nustatomi bendri principai, kuriais vadovaujantis Europos Komisijai bus pranešama informacija apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus žalios naftos, gamtinių dujų, elektros energijos ir biokuro sektoriuose, taip pat apie investicinius projektus, kuriais siekiama sumažinti miestuose veikiančių šildymo ir aušinimo sistemų išmetamų teršalų kiekį. Vienas iš elementų, būtinas siekiant išlaikyti energetikos sistemos stabilumą, yra, be abejo, anglys. Negalima leisti, kad jas išstumtų atsinaujinantieji energijos ištekliai, nes jų nepakaks siekiant patenkinti naujųjų valstybių narių nuolat augančių ir sparčiai besivystančių ūkio sektorių poreikių. Kalbant apie anglių, kaip energijos šaltinio, pranašumus, derėtų pabrėžti, kad naudodami naujas technologijas galėsime labiau sumažinti taršą ir laipsniškai artėti prie nustatytų išmetamo CO2 kiekio normų.
Rovana Plumb  
Įgyvendinant naująją energetikos politiką, kuria siekiama garantuoti energijos tiekimą, sušvelninti klimato kaitos poveikį ir užtikrinti konkurencingumą, investicijoms į energetikos infrastruktūrą tenka labai svarbus vaidmuo. Naujosios politikos reikalavimai, kaip antai reikalavimas dėl kuro rūšių derinio, paskatins valstybes nares pakeisti savo politiką pritaikant ją prie naujos modernizuotos energetikos infrastruktūros ir taip gauti iš jos naudos.
Komisija siūlo pakeisti esamą informavimo apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus sistemą, kad galima būtų rinkti tinkamą informaciją apie planuojamas investicijas, kuri leis Komisijai vykdyti infrastruktūros plėtojimo stebėseną ir numatyti galimas problemas. Atsižvelgiant į tai, kad pagal šiuo metu galiojančius ES teisės aktus jau reikalaujama teikti informaciją apie investicijas ir infrastruktūrą, šios informacijos naudojimas turi būti geriau suderintas siekiant išvengti kartotinio darbo vykdant prievoles, pvz., prievolę teikti informaciją ar užtikrinti gautų duomenų konfidencialumą, taip pat siekiant sudaryti geresnes sąlygas piliečiams su šia informacija susipažinti. Nors pasiūlyme didžiausias dėmesys skiriamas administraciniams klausimams, vaizdą apie numatomą būsimų investicijų pobūdį ir ypatumus susidaryti galima.
Todėl ypač didelis dėmesys turi būti skiriamas projektų poveikio aplinkai vertinimui siekiant užtikrinti ir papildomai skatinti, kad energetikos infrastruktūros objektų statybos ir išmontavimo darbai būtų vykdomai tausojant gamtos išteklius ir nedarant žalos aplinkai. Sveikinu pranešėją.
Richard Seeber  
Vis didėjančio energijos poreikio tenkinimas kartu apsaugant aplinką, ypač atsižvelgiant į antropogeninės klimato kaitos poveikį, yra vienas iš pagrindinių uždavinių, kurį ES ateityje reikės spręsti. Šiuo požiūriu Europos Sąjungai labai svarbu žinoti apie visus energetikos infrastruktūros projektus valstybėse narėse. Ši informacija leis efektyviau dirbti ieškant europinio atsako į iššūkius energetikos srityje. Reglamentas dėl keitimosi informacija apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus suteiks galimybę matyti bendrą esamos Europos energetikos infrastruktūros vaizdą.
Savaime aišku, taikant šį reglamentą būtina užkirsti kelią galimybei piktnaudžiauti pagal jį teikiamais duomenimis. Todėl džiaugiuosi, kad politiniu lygmeniu pavyko susitarti ir nustatyti skaidrius principus, pagal kuriuos informacija bus perduodama. ES lygmeniu vykdoma stebėsena suteiks galimybę anksti nustatyti, ar Europa pernelyg priklausoma nuo kokio nors vieno energijos šaltinio. Apskritai vertinu šį pranešimą kaip teigiamą žingsnį einant link pažangaus energijos šaltinių derinio.
Vladimir Urutchev  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, iki šiol puldavome svarstyti būtinybę skubiai parengti dokumentą dėl bendros ES energetikos politikos tik ištikus tokioms krizėms, kokią patyrėme 2009 m. žiemą. Galime pasakyti su pagrįstu rūpesčiu, kad taip ilgiau tęstis negali. Todėl džiaugiuosi A. I. Vălean pranešimu ir vertinu jį kaip svarbų žingsnį einant link bendros europinės energetikos politikos. Nereikia nsakyti, kad direktyvomis ir reglamentais energetikos srityje sukursime būtinąsias sąlygas tokiai bendrai politikai atsirasti. Manau, labai netolimoje ateityje net galėsime pradėti kalbėti apie ES energetikos bendrijos sukūrimą. Informacija apie energetikos infrastruktūros projektus kiekvienoje valstybėje narėje leis Komisijai matyti visą vaizdą, kaip plėtojama ES energetikos infrastruktūra, taip pat nukreipti valstybes nares siekiant pašalinti spragas, esančias jų energetikos sistemos silpniausiose, probleminėse srityse. Tai padės sukurti tinkamą ir patikimą infrastruktūrą, pajėgią paremti energijos vidaus rinkos veikimą, taip pat sušvelninti krizių poveikį. Svarbiausia, kad tinkama bendra europinenergetikos infrastruktūra yra viena iš būtinųjų sąlygų atsirasti ES bendrai vidaus energetikos politikai, ir tą Parlamentas ne kartą savo dokumentuose primygtinai pabrėžė.
