Visuomeninio transliavimo paslaugos skaitmeninėje eroje. Dvejopos sistemos ateitis (trumpas pristatymas)
Pirmininkė
Kitas klausimas - I. Beleto pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl visuomeninio transliavimo paslaugų skaitmeninėje eroje. Dvejopos sistemos ateitis.
Ivo Belet
Ponia pirmininke, labas vakaras, Komisijos nare, ponios ir ponai, rezoliucija, kurią tikimės priimti ketvirtadienį, yra labai svarbi žinia, rodanti, kad Europos Parlamente esama didelės paramos tipiniam Europos žiniasklaidos modeliui, kuriame suteikiama erdvir komerciniams transliuotojams, ir visuomeniniams transliuotojams, t. y. visuomeninėms žiniasklaidos įmonėms. Šis modelis, ponia pirmininke, yra visiškai europietiškas, nes tokio modelio nėra arba jis labai retas Jungtinėse Valstijose, Japonijoje ar Kinijoje. Daugelyje valstybių narių šis dvejopas modelis tapo geriausiu žiniasklaidos pliuralizmo, redaktorių nepriklausomybės ir bendros spaudos laisvės garantu. Deja, Europos Sąjungoje šiam modeliui daromas didelis spaudimas. Spaudimas daromas įvairiais būdais. Jis atsiranda dėl labai sumažinto finansavimo, su kuriuo susiduria kompetentingos nacionalinės ar regioninės valdžios institucijos, be to, visuomeniniams transliuotojams didelį spaudimą daro privačios žiniasklaidos įmonės. Jų nuomone, visuomeniniai transliuotojai atstovauja nesąžiningai konkurencijai, ypač internete. Dėl šių bendrų aplinkybių visuomeniniai transliuotojai keliose valstybėse narėse priversti sunkiai kovoti, kad išliktų. Todėl kyla klausimas dėl dvejopos sistemos pusiausvyros, kuriai kyla grėsmė. Turime padaryti viską, kad šiais neramiais laikais išlaikytume savo Europos žiniasklaidos modelį ir įtvirtintume patikimą pagrindą jo ateičiai. Šiuo tikslu reikia imtis keleto priemonių, kurios nurodytos rezoliucijoje. Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad nesu tikras, ar visi EP nariai žino, jog visos Europos Sąjungos valstybės narės Europos Taryboje yra oficialiai įsipareigojusios užtikrinti spaudos laisvę. Šis įsipareigojimas apima aiškiai apibrėžtą visuomeninio transliavimo kompetencijos sritį ir finansavimą. Ilgalaikis finansavimas yra svarbus. Europos Parlamentas turi priminti visoms 27 ES valstybėms narėms šiuos įsipareigojimus ir pareigą jų laikytis. Antra, noriu pasakyti, kad žiniasklaidos pliuralizmas ir bendra spaudos laisvyra esminmūsų demokratijos dalis. Todėl norime sukurti žiniasklaidos pliuralizmo observatoriją. Tai, Komisijos nare, yra priemonė, sukurta Komisijos iniciatyva. Ši priemonlabai naudinga ir gali tapti švyturiu keliose valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose esama grėsmės, kad bus daromas spaudimas žiniasklaidos įvairovei ir žiniasklaidos pliuralizmui. Galiausiai, manau, kad didžiausias žiniasklaidos uždavinys yra užsitikrinti skaitmeninę veiklą internete. Kylantis susierzinimas - galima net sakyti, priešiškumas - dėl visuomeninių transliuotojų iniciatyvų internete kelia nerimą. Kai kurie politikai, ypač nacionalinės politikos atstovai, bei žiniasklaida pamiršta, kad praėjusiais metais sudaryti susitarimai dėl visuomeninių transliuotojų veiklos internete, kurių būtina laikytis. Vadovaujantis šiuo požiūriu, ponia pirmininke, manau, reikėtų plėtoti modelius, leisiančius žiniatinkliams ir interneto paslaugų teikėjams atlikti savo vaidmenį. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad negalime ilgiau likti nuošalėje, nes vieną dieną atsibudę suprasime, kad Google, Youtube ir Apple užvaldvisą mūsų žiniasklaidą. Tai, be abejo, yra visiškai nepageidaujamas dalykas.
Miroslav Mikolášik
(SK) Ponia pirmininke, Europos Sąjunga turi imtis žingsnių, kad užtikrintų pusiausvyrą ir nuomonių įvairovę, prie kurios labai prisidėtų visuomeninės ir komercinės žiniasklaidos pusiausvyra rinkoje. Siekdami išsaugoti kultūrinę įvairovę, žodžio laisvę ir tvirtą konkurenciją negalime priimti visiems bendro sprendimo ir turime gerbti valstybių narių pastangas išspręsti šią problemą didinant visuomeninės žiniasklaidos vaidmenį nacionaliniu lygmeniu.
Mano nuomone, visuomeninėsir komercinės žiniasklaidos pusiausvyra internete taip pat turėtų būti artimiausias nacionalinių strategijų ir Europos žiniasklaidos politikos prioritetas. Taip pat būtina paskatinti suinteresuotąsias šalis veiksmingai bendradarbiauti, kad pagerėtų žiniasklaidos rinkoje teikiamos informacijos kokybė, ir siekti inovacijų šiame sektoriuje. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad žiniasklaidos pliuralizmas ir laisvyra demokratijos pamatas.
Martin Ehrenhauser
(DE) Ponia pirmininke, aš taip pat laikausi nuomonės, kad dvejopos žiniasklaidos sistema gali veikti sėkmingai ir kad svarbu turėti visuomeninius transliuotojus ir privačius kanalus, veikiančius laisvos konkurencijos ir laisvosios rinkos ekonomikos sąlygomis. Deja, realybskiriasi. Esama įrodymų, susijusių su sustiprėjusiomis monopolizavimo tendencijomis, ypač privačiame sektoriuje. Reikia imtis veiksmų ir kovoti su tokiomis apraiškomis. Jos ypač pavojingos, nes atsirado labai sunkiu ekonomikai laikotarpiu.
Kita vertus, esama visuomeninių transliuotojų, kurie nevykdo savo viešojo transliavimo pareigų leisdami partiniams įvaizdžio specialistams ir patarėjams nuspręsti dėl dalyko esmės ir vedamųjų straipsnių turinio. Žinoma, negalima leisti, kad tai būtų daroma. Norėčiau pateikti Austrijos ORF pavyzdį. Šis transliuotojas veikia kaip valstybės tarnybos dalis, bet ne ekonomikos efektyvumo požiūriu. Žiniasklaidoje dabar nesama liberalizmo ar pliuralizmo, taip pat nesama jokios redakcinės laisvės arba jos nėra tiek daug, kiek turėtų būti. Ką ES galėtų dėl to padaryti? Esu įsitikinęs, kad išankstinio perspėjimo sistema, kuria siekiama nustatyti monopolijas ir kuri šiek tiek anksčiau jau pristatyta Europos Parlamente, yra geras problemos sprendimo būdas.
Zuzana Roithová
(CS) Ponia pirmininke, norėčiau pateikti dar kelias pastabas šiose diskusijose. Anksčiau priimta direktyva dėl audiovizualinių paslaugų pagerina priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir suteikia aukšto lygio vaikų apsaugą nuo netinkamų laidų ir reklamos skelbimų. Vis dėlto valstybėse narėse ji įgyvendinama nesilaikant disciplinos. Pvz., mano šalyje ji įsigaliojo tik birželio mėn. Taip pat nėra visiškai suderinti autorių teisių įstatymai. Reikia palengvinti tarpvalstybinių leidimų naudotis garso ir vaizdo kolektyvinių autorių kūriniais gavimo sąlygas ir paviešinti garso ir vaizdo kūrinių, kurių autorių teisės nėra aiškios, archyvą, vadinamųjų nenustatytos autorių teisės kūrinių atveju. Man buvo patvirtinta, kad Komisija kitais metais pateiks naujus teisės aktus, bet ji nori, kad jie būtų taikomi tik muzikos, o ne garso ir vaizdo kūriniams. Todėl raginu Komisiją paaiškinti, ar ji ištaisys šią esminę klaidą, ar ją ištaisyti teks mums kaip EP komitetų nariams. Ši problema minima pranešimo 33 punkte.
Jaroslav Paška
(SK) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau paremti pranešėjo pastangas pradėti Europos Parlamento diskusijas dėl žiniasklaidos aplinkos. Manau, kad tai labai naudinga tema, ypač skaitmeninimo laikotarpiu, kai šioje aplinkoje vyksta revoliuciniai pokyčiai.
Be abejo, žiniasklaidos aplinka įvairiose šalyse skiriasi. Kai kurių šalių žiniasklaidos aplinkoje vyrauja komercinžiniasklaida, o viešajai žiniasklaidai tenka tik tam tikras antraeilis vaidmuo. Kai kuriose šalyse komercinžiniasklaida silpnesnė, išsklaidyta, todėl ji negali daryti sutelkto spaudimo ar sukurti sutelktos žiniasklaidos aplinkos, o visuomeninžiniasklaida turi geresnes sąlygas teikti daugiau informacijos ir daryti didesnį poveikį viešajai nuomonei.
Bet kuriuos atveju, deja, politiniai organai dažnai kišasi į visuomeninės žiniasklaidos veiklą taip, kaip savininkai kišasi į komercinės žiniasklaidos veiklą, todėl daroma didelįtaka mūsų gaunamai informacijai ir visuomenės informuotumui.
Siekiant žiniasklaidos laisvės - tikros laisvės, nepriklausančios nuo privačių ar valstybės lėšų - žurnalistams būtina kovoti už laisvę ir nepasiduoti tam tikrai kontrolei arba savikontrolei, kuri iš tiesų įpareigotų juos būti lojaliems savo darbdaviams. Mano nuomone, tai didžiausia dabartinės žiniasklaidos problema, todėl ateityje turime imtis pokyčių šioje srityje.
Maria Damanaki
Komisijoa narė. - Ponia pirmininke, Komisija teigiamai vertina Europos Parlamento pranešimą "Visuomeninio transliavimo paslaugos skaitmeninėje eroje. Dvejopos sistemos ateitis". Pranešimas yra gerai suderintas, nes jame pasisakoma už esamą dvejopą sistemą, kuri grindžiama visuomeninių ir komercinių transliuotojų Europoje pusiausvyra. Vienoje iš audiovizualinės žiniasklaidos direktyvos konstatuojamųjų dalių nurodoma, kad šis sambūvis yra savybė, išskirianti Europos audiovizualinę rinką iš kitų, ir pranešime su tuo visiškai sutinkama.
Prie ES sutarčių pridėtame protokole dėl valstybių narių visuomeninio transliavimo sistemos pripažįstama valstybių narių laisvapibrėžti transliuojančių organizacijų kompetenciją organizuoti visuomeninio transliavimo paslaugas ir jo finansavimą, jeigu jis nepaveikia prekybos sąlygų ir konkurencijos Europos Sąjungoje. Taigi, valstybės narės apibrėžia visuomeninio transliuotojo finansavimo formą ir sąlygas, laikydamosi ES valstybės pagalbos teikimo taisyklių.
Sutinkame su pagrindiniu pranešimo teiginiu, kad visuomeniniams transliuotojams turėtų būti sudarytos sąlygos pasinaudoti skaitmeninimo ir platinimo būdų įvairinimo teikiamomis galimybėmis, laikantis technologinio neutralumo principo. Tai pripažinta peržiūrėtame Komisijos 2009 m. komunikate dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeninio transliavimo paslaugoms. Turime porą pastabų dėl dviejų pranešimo aspektų.
Pirmasis susijęs su Europos Tarybos standartų laikymusi - šiuo atveju ES nėra atsakinga už visuomeninės žiniasklaidos politinę nepriklausomybę. Be to, ES valstybės narės negali suteikti mandato Europos audiovizualinei observatorijai be susitarimo su ES nepriklausančiomis šalimis. Komisija to taip pat negalėtų padaryti.
Antra, pranešime nurodoma, kad kai kurios valstybės narės nesiėmveiksmų, kuriais būtų siekiama Europos mastu skatinti pastangas transliavimo srityje. Šiam teiginiui prieštarauja paskutinėje Komisijos ataskaitoje dėl direktyvos nuostatų taikymo pateikti skaičiai. Remiantis šia ataskaita, Europos transliuotojų veikla skatinant Europos programas iš esmės vertintina gerai.
Siekdami neatsilikti nuo vyraujančių tendencijų ir įveikti kitus iššūkius visuomeniniai transliuotojai turėtų būti pagrindiniai inovacijų iniciatoriai, skatinantys naujų formatų ir kokybės plėtrą tiek programų, tiek techniniu požiūriu. Panašu, kad šiais klausimais visiškai sutariame. Esu pasirengusi bendradarbiauti su Parlamentu svarstant šiuos klausimus pagal sutartyse apibrėžtą teisinę tvarką.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Iosif Matula
Atsižvelgiant į tai, kad dabar pereinama nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos ir didėja naujosios žiniasklaidos, įskaitant 3D formatą, svarba formuojant politiką, reikia atsižvelgti į kelis veiksnius. Pirmiausia, manau, mums būtų naudinga imtis priemonių, kurios palengvintų perėjimą prie skaitmeninės sistemos, ir apsvarstyti galimybę pasiūlyti kuponus ar kitas priemones, kad būtų kompensuotos plačiosios visuomenės išlaidos. Kita svarbi priemonbūtų surengti žurnalistų ir visuomeninio transliavimo vykdytojų mokymą, atsižvelgiant į tai, kad privati žiniasklaida šiai sričiai nuolat skiria lėšų. Be to, manau, kad ateityje būtų naudinga apsvarstyti galimybę sukurti Europos viešąją radijo tarnybą. Taip pat manau, kad būtų naudinga, jei valstybių narių visuomeninės televizijos transliuotojai prisidėtų prie Europai svarbių programų rengimo Europos naujienų kanalams. Atsižvelgdamas ne tik į plačiai paplitusią 3D produkciją, bet ir į medikų perspėjimus apie poveikį žiūrovų sveikatai, raginu Europos Komisiją skubiai atlikti tyrimą, kuriame būtų atsižvelgta į galima grėsmę, kurią 3D televizija gali kelti europiečių sveikatai, turint omenyje esamas technines sąlygas.
Emil Stoyanov
Pirmiausia norėčiau pasveikinti I. Beletą parengus puikų pranešimą šia labai svarbia tema. Taip pat norėčiau jam padėkoti už tai, kad priėmmano idėjas ir pasiūlymus. Manau, kad parengtas suderintas pranešimas, kuriame siekiama užtikrinti sąžiningą visuomeninės ir privačiosios žiniasklaidos konkurenciją.
Vadovaujantis ilgalaikėmis tradicijomis, iš nacionalinių biudžetų, t. y. iš mokesčių mokėtojų pinigų skiriama parama visuomeniniams televizijos transliuotojams, nes laikomasi prielaidos, kad viešąjį interesą gina tik visuomeninės televizijos, o privatūs transliuotojai gina privačius komercinius interesus. Vis dėlto patirtis Bulgarijoje ir visoje Europoje jau seniai rodo, kad toks visuomeninės ir privačios žiniasklaidos vertinimas ne visada teisingas.
Remdamasis ilgamete patirtimi, įgyta žiniasklaidos sektoriuje, pateikiau kelis šio pranešimo pakeitimus, kuriais siekiama sudaryti vienodas sąlygas visuomeninei ir privačiai žiniasklaidai, kad jos galėtų teikti kokybiškesnę visuomenei aktualią informaciją. Europos piliečiai turi teisę gauti geriausią informaciją Europos ir nacionaliniais klausimais. Tam reikalingos ir visuomeninės, ir privačios žiniasklaidos pastangos, o reguliavimo institucijos turi užtikrinti, kad šioms žiniasklaidos priemonėms būtų taikomos vienodos sąlygos. Dėkoju už dėmesį.
