Turkin demokratisoitumiskehitys (keskustelu) 
Puhemies
- (EL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission lausunnot Turkin demokratisoitumiskehityksestä.
Diego López Garrido
Hyvät parlamentin jäsenet, minulla on ilo puhua täällä parlamentissa Euroopan unionin kannalta erittäin merkittävästä asiasta, eli suhteista Turkkiin ja tarkemmin Turkin demokratisoitumiskehityksestä, joka näyttää olevan keskustelun päätavoite, asiasta, joka liittyy suoraan unioniin, ei vain epäsuorasti vaan myös suoraan, koska Turkki on ehdokasvaltio.
Sillä on ehdokasvaltion asema, ja se on neuvotellut monia vuosia Euroopan unioniin liittymisestä ja, kuten tiedetään, Kööpenhaminan poliittisten kriteerien joukossa vaadimme, että maalla, joka haluaa liittyä unioniin, on vakaat poliittiset instituutiot, ja että se takaa demokratian, oikeusvaltion periaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen.
Turkin on siksi täytettävä nämä vaatimukset. Mahdollisia neuvotteluja varten on avoinna monia lukuja. Jotkin ovat auki, toiset eivät ole vielä auki, toiset neuvottelut ovat pysähdyksissä, ja on selvää, että Turkki on strategisesti erittäin merkittävä unionille. Ensinnäkin siksi, että se on maa, jolla on mahdollisuudet liittyä Euroopan unioniin, ja lisäksi siksi, että se on suuri maa, jonka strateginen merkitys kasvaa energiahuollon kannalta, ja se on maa, joka on kiistämättömästi tärkeä taloudellisesti ja tietysti myös poliittisesti. Turkki on muuten osa Natoa, ja siksi se on siinä suhteessa joillekin Euroopan unionin jäsenvaltioille myös liittolainen sotilasliiton puitteissa.
On sanottava, että Turkissa on tapahtunut myönteisiä muutoksia. Mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin on antanut Turkille erityisen syyn myönteisessä mielessä, seurata tietä, joka johtaa demokratiaa kehittäviin muutoksiin ja demokratian lujittamiseen. Turkin nykyinen hallitus on jopa käynnistänyt jotakin, jota se nimittää "demokraattiseksi aloitteeksi", vastauksena siihen, että Turkin poliittinen järjestelmä edellyttää monia institutionaalisia muutoksia demokratisoitumiskehityksensä tiellä. Euroopan unionin osalta on todettava, että sen edut on otettu huomioon jopa hallituksessa nimittämällä ministeri Bağış, jonka kanssa olen puhunut monesti, vastaamaan erityisesti neuvotteluista Euroopan unionin kanssa, mikä kuuluu hänen salkkuunsa.
Voimme siis toisaalta nähdä, miten Turkki on käynnistänyt uudistuksia, joita mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin on epäilemättä kannustanut, mutta toisaalta, puutteita on selkeästi edelleen tietyllä alalla, johon keskustelu keskittyy, demokratian ja perusvapauksien kunnioittamisen alalla.
Pidämme edelleen tiettyjen vapauksien suojelun ja takaamisen tasoa riittämättömänä, esimerkiksi ilmaisun-, lehdistön- ja uskonnonvapauden tai ammattiliittojen oikeuksien, vähemmistöryhmien oikeuksien, naisten ja lasten oikeuksien, syrjinnän torjunnan ja sukupuolten tasa-arvon. Tämä on saanut meidät ehdottamaan Turkille prosessin osana tiettyjä perustuslaillisia uudistuksia, joita ilman olisi vaikeaa edetä noilla aloilla.
Siksi, kuten Turkin kanssa käytävien neuvottelujen puitteissa todettiin, Euroopan unioni haluaa edetä noiden suuntaviivojen mukaisesti ja, mikä vielä tärkeämpää, unioni ohjaa Turkkia tarvittaessa ja silloin, kun se katsoo, että tietynlaiset toimenpiteet eivät etene oikeaan suuntaan tai kun ne voisivat vaikeuttaa edistystä.
Näin itse asiassa tapahtui, kun Turkin perustuslakituomioistuin teki 11. joulukuuta päätöksen hajottaa DTP-puolue (Demokratik Toplum Partisi) ja estää monia sen demokraattisesti valittuja edustajia harjoittamasta poliittista toimintaa. Neuvoston puheenjohtajavaltio ilmaisi silloin huolensa tuomioistuimen tekemästä päätöksestä, ja Euroopan unionin äänellä on ilmaistu selkeästi sen huoli ja korostettu terävästi sen huolta tuosta päätöksestä. Tuolla äänellä myös kannustetaan Turkin lainsäädännön tarvittavia uudistuksia, jotta poliittisia puolueita koskeva lainsäädäntö voidaan mukauttaa tiettyihin Euroopan neuvoston Venetsian komission laatimiin suosituksiin ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen asiaankuuluviin säännöksiin, ja Turkin valtio on muuten allekirjoittanut ja ratifioinut kyseisen yleissopimuksen ja toimittanut sen tuomioistuimeen, joka tässä tapauksessa on Strasbourgin tuomioistuin.
Päätän puheenvuoroni siten tähän, arvoisa puhemies. Neuvoston puheenjohtajavaltio kiinnittää edelleen paljon huomiota tähän asiaan. Kaikkia Turkissa tällä hetkellä käynnissä olevan uudistusprosessin näkökulmia seurataan tiiviisti ja, joka tapauksessa, puitteissa, joita pidämme myönteisinä, sillä ne ovat neuvottelujen ja jäsenyyttä koskevan assosiaation puitteet. Meidän mielestämme ne ovat strategiset puitteet, joiden osalta meidän on jatkettava, ja neuvoston nykyisen puheenjohtajavaltion Espanjan aikomus on, että uusia neuvottelupolkuja pitäisi avata ja siksi, kuten Turkin kanssa viime vuonna tapahtui, voisimme edetä syvemmälle noihin neuvotteluihin.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, pidän tätä Turkin demokratisoitumiskehitystä koskevaa hyvin merkittävää keskustelua myönteisenä. Muistutan meitä kaikkia siitä, että Turkin EU:hun liittymistä koskeva prosessi on edelleen strategisesti merkittävä Euroopan unionille.
Turkin demokraattisilla uudistuksilla ja demokraattisella muutoksella vahvistetaan vakautta ja turvallisuutta Turkissa ja EU:n ja Turkin laajemmassa naapuruudessa. Turkin edistys innoittaa uudistajia ja toimii liikkeellepanevana voimana koko alueen demokratian ja ihmisoikeuksien osalta.
Edistys ei tietenkään aina ole suoraviivaista eikä kehitys myönteistä. Nähdään myös huolta aiheuttavaa kehitystä, ja silloin otamme asiat esiin hyvin vakavalla tavalla Turkin viranomaisten kanssa ja käytämme välineitä, joita meillä on EU:hun liittymistä koskevan mahdollisuuden ehdollisuuden ansiosta.
Kun Turkin kaltaisessa yhteiskunnassa tapahtuu perustavanlaatuisia poliittisia muutoksia, tapahtumista tai niiden suunnasta on harvoin täyttä selkeyttä.
Turkin demokraattinen avautuminen kurdiväestön osalta on esimerkki sellaisesta kehityksestä. Kesällä 2009 Turkin hallitus käynnisti tämän demokraattisen avautumisen, jonka tavoitteena oli parantaa kaikkien Turkin kansalaisten demokratiaan ja elämiseen liittyviä oloja. Tässä merkittävässä aloitteessa käsitellään kurdeja koskevaa asiaa vuoropuhelun avulla ja Turkin demokraattisten instituutioiden puitteissa. Tähän mennessä on toteutettu monia huomattavia uudistuksia. Jotkin niistä olivat miltei mahdottomia vain muutama vuosi sitten: esimerkiksi kurdinkieliset television-ohjelmat, joita nyt lähettävät sekä yksityiset että julkiset televisioyhtiöt. Ne ovat paljonpuhuva esimerkki kyseisistä myönteisistä muutoksista ja muutoksesta.
Mutta äskettäiset demokraattista avautumista koskevat takaiskut aiheuttavat todellakin suurta huolta. Pidämme valitettavana Turkin perustuslakituomioistuimen joulukuussa tekemää päätöstä lopettaa Demokraattinen yhteiskuntapuolue (DTP). DTP-puolueen lopettamisen jälkeen monia puolueen jäseniä - myös vaaleilla valittuja pormestareita - pidätettiin terrorismin torjuntaa koskevan tutkimuksen nojalla. Samaan aikaan PKK-järjestön terrorihyökkäykset jatkuvat laantumatta kaakossa ja saattavat Turkin sotilaat hengenvaaraan. Jännittynyttä poliittista ilmastoa ovat lietsoneet myös juhlinnat, joita on järjestetty PKK-järjestön jäsenten ja sen kannattajien Pohjois-Irakista paluun vanavedessä. Turkin kansallismieliset piirit ovat tarttuneet tähän tilaisuuteen hyökätä hallitusta vastaan sen politiikan ja itse demokraattisen avautumisen takia.
Tämän demokraattisen avautumisen vastaisen takaiskun jälkeen pidän myönteisenä Turkin hallituksen viime viikolla antamaa ilmoitusta jatkaa edelleen demokraatista avautumista. Turkin demokraattinen muutos on voimakas todiste Euroopan unioniin liittymistä koskevan mahdollisuuden jatkuvasta pehmeästä vallasta, kun sitä käytetään oikeudenmukaisesti ja lujasti ja tarmokkaasti ja johdonmukaisesti.
Se ei ole helppo prosessi, vaan sellainen, jossa matka on vähintään yhtä tärkeä kuin päämäärä. Pitäkäämme se hengissä ja tehkäämme työtä EU:n ja Turkin yhteiseksi eduksi.
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Rehn, tiedostan, että tämä keskustelu Turkista, laajentumisesta, saattaa olla viimeinen kerta, kun puhun teille. Joka tapauksessa, haluaisin kiittää teitä tiedoista, joita olette aina ollut halukas antamaan keskustellessanne kanssamme, kanssani. Kiitän teitä hyvin lämpimästi.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja López Garrido, hyvät kollegat, tämän päivän keskustelussa ei ole kyse lukujen avaamisesta. Siinä on kyse demokratisoitumiskehityksestä - erityisesti tietyistä demokratisoitumiskehityksen näkökulmista - koska Turkin edistymiskertomus ja parlamentin näkemys ovat Strasbourgin seuraavan täysistuntojakson esityslistalla. Olen komission jäsenen Rehnin kanssa samaa mieltä siitä, että on hirvittävän tärkeää, että Turkki etenee kohti demokratiaa. Haluaisin onnitella Turkkia painokkaasti kaikista ponnistuksista, joita se on jo tällä alalla tehnyt, myös kurdeja koskevan kysymyksen osalta. Loppujen lopuksi, kuka olisi kymmenen vuotta, tai edes viisi vuotta sitten ajatellut, että televisiossa olisi ohjelmia kurdin kielellä?
Kun Turkki vuoden 2009 puolivälissä käynnisti "demokraattiseksi avautumiseksi" kutsumansa aloitteen, se johti ennennäkemättömään keskusteluun - ei vain keskusteluun parlamentissa vaan myös ennennäkemättömään keskusteluun viestimissä. Siihen aikaan toivoin, että keskustelusta olisi viimeinkin tuloksena hyvin konkreettiset, lujasti juurtuneet oikeudet kaikille Turkin kansalaisille. Lokakuussa onnittelin kaikkia turkkilaisia kollegoitani uskalluksesta käydä tuota keskustelua yleisestä vastustuksesta huolimatta. Olen kehottanut heitä jatkamaan keskustelua hyvin erityisillä toimenpiteillä tämän avautumisen konkretisoimiseksi. Kaiken tähän kasatun myönteisen energian jälkeen Turkin pimeä puoli nosti kuitenkin taas päätään, kun Turkin perustuslakituomioistuimen päätös sai aikaan uusia terrorihyökkäyksiä. Demokraattisen yhteiskuntapuolueen (DTP) jäseniä pidätettiin valtavasti, ja Turkin parlamentin jäseniä uhkaa edelleen pidätys. Se uhkaa myös lopettaa tämän avautumisen, ja minulla on siitä ikävä tunne. Vaikka pidän perustuslakituomioistuimen päätöstä valitettavana, ymmärrän, että sama tuomioistuin kehottaa panemaan täytäntöön Venetsian komission suositukset. Tämä parlamentti on aina tuominnut väkivallan ja terrorismin ja kannattanut poliittisia ratkaisuja. Loppujen lopuksi, vain vuoropuhelu Turkin yhteiskunnan kanssa ja lain nojalla taatut kestävät oikeudet voivat saada aikaan rauhan, turvallisuuden ja vaurauden Turkin kansalaisille, ja se hyödyttää myös meitä suuresti.
Richard Howitt
S&D-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, demokraattisesta avautumisesta viime vuonna annettu ilmoitus herätti toiveita aidosta läpimurrosta kurdien kieleen ja kulttuuriin liittyvien oikeuksien ja ihmisoikeuksien kunnioituksen varmistamisesta Turkissa ja terrorismin ja väkivallan vuosien päättämisestä.
Tänä iltana parlamentti kuitenkin liittyy neuvostoon ja komissioon ja ilmaisee syvän huolensa siitä, että tuon varmistamisen sijaan perustuslakituomioistuimen joulukuussa tekemällä päätöksellä lopetettiin poliittinen puolue, joka on saanut enemmistön äänistä alueilla, joilla on kurdienemmistö, ja joka on maan ihmisoikeusjärjestön määritelmän mukaan kurdiväestön "luonnollinen neuvottelija".
Kaksi vuotta sitten osallistuin itse, tarkkailijana, puolueen kokoukseen, jossa oli noin 20 000 ihmistä, ja näin ja kuulin itse, että sillä on oikeutus sen kannattajien mielestä.
Tunnustan, että Turkin pääministeri vastusti poliittisten puolueiden lopettamista päätöksen jälkeen antamassaan lausunnossa, ja nyt Turkin lehdet kertovat hallituspuolueen ilmoittamasta aikomuksesta estää uudet epäoikeutetut pidätykset saattamalla perustuslain Euroopan ihmisoikeussopimuksen 11 artiklan mukaiseksi. Nämä lupaukset on lunastettava.
Mutta meidän kaikkien on vaikeaa sovittaa yhteen Turkin kehotusta taistelijoille tulla alas vuorilta ja sitä, että muut saman yhteiskunnan jäsenet, jotka ovat valinneet demokratian tien, pannaan sitten käsiraudoissa jonoon ja marssitetaan vankilaan. Kerrotaan, että 700-1 000 puolueen jäsentä on vangittu, monet vain siitä syystä, että he puhuivat julkisesti omaa kieltään.
Meidän olisi täällä Euroopan parlamentissa pidettävä erityisen valitettavana puolueen yhdeksän vaaleilla valitun pormestarin vangitsemista ja sen kahden parlamentin jäsenen kieltämistä.
Meidän parlamentissamme, aivan kuten heidänkin, syy parlamentaariselle koskemattomuudellemme on se, että me voisimme ihmisten edustajina puhua ilman pelkoa. Pelko, jota vastaan meidän on taisteltava, meidän, jotka haluamme nähdä Turkin liittyvän Euroopan unioniin, on se joidenkin väestön enemmistöön kuuluvien väärä pelko, että monietnisessä maassa se, mitä kutsumme vähemmistöjen oikeuksiksi, on uhka valtion yhtenäisyydelle. Nykyaikaisessa Euroopassa se ei kerta kaikkiaan ole niin.
Joten, lopuksi, puolue, jonka turkinkielisen nimen voi kääntää "Demokraattiseksi yhteiskuntapuolueeksi", on mennyttä, mutta sen tavoitetta demokraattisesta yhteiskunnasta nykyaikaisessa Turkissa ei saa menettää.
Sophia in 't Veld
Arvoisa puhemies, aivan ensiksi haluaisin liittyä Ria Oomen-Ruijteniin ja esittää lämpimät kiitokset komission jäsenelle Rehnille kaikista hänen ponnisteluistaan viime vuosien aikana. Pidän myös myönteisenä puheenjohtajavaltio Espanjan osoittamaa uutta intoa Turkin kanssa käytävien neuvottelujen osalta.
Hyvät kollegat, myös minä pidän Turkin perustuslakituomioistuimen päätöstä valitettavana. Se on selkeästi askel taaksepäin, mutta toivokaamme, että se on vain yksi askel taaksepäin ja että sitä seuraavat monet askelet eteenpäin, koska meidän on myös tunnustettava, että Turkin nykyinen hallitus on toteuttanut selkeitä ponnisteluja saadakseen demokratisoitumiskehityksen liikkeelle ja antaakseen myös kurdeille heidän oikeutetun paikkansa yhteiskunnassa ja poliittisessa järjestelmässä. Haluaisin kuitenkin panna merkille, että jos haluamme tukea tätä Turkin demokratisoitumis-, kehitys- ja uudistusprosessia, meidän on sitouduttava yksiselitteisesti Turkin täysjäsenyyteen. Mielestäni meidän on annettava myös Turkin kansalle - ei vain Turkin poliittiselle eliitille - piristysruiske, emmekä saisi horjua, keskustella väliaikaisista ratkaisuista tai siirtää maaliviivaa kisan aikana. Meidän on annettava yksiselitteinen sitoumus. Se koskee myös kaikki Turkin poliittisia puolueita, joten haluaisin kehottaa niitä tässä suhteessa hautaamaan sotakirveen ja toteuttamaan yhtenäisiä uudistusponnisteluja.
Äskettäisellä vierailulla Turkissa EU:n ja Turkin parlamentaarisen sekavaliokunnan jäsenenä panin merkille kansalaisyhteiskunnan valtavan kehityksen. Turkki on kuitenkin enemmän kuin vain poliitikkoja ja neuvottelijoita, se on myös kansa. Näen, että Turkin kansa todella vastaa haasteeseen ja tekee ankarasti työtä oman yhteiskuntansa uudistamiseksi. Meidän on tuettava sitä kaikesta sydämestämme. Kehottaisin siksi vahvistamaan aiemmin sovittua pilaria: ei vain neuvotteluja vaan investointeja toistemme tuntemiseen paremmin. Se oli selkeästi toinen osa. Toivon, että tämä parlamentti myös sitoutuu yksiselitteisesti tukemaan liittymisprosessia.
Hélène Flautre
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Rehn, kiitos, että jäitte kanssamme näin myöhään keskustelemaan Turkin demokratisoitumiskehityksestä, aiheesta, jonka osalta olette tehnyt paljon työtä, ja kiitän teitä siitä.
Uskon, että kun hallitus ilmoitti demokraattisesta aloitteesta, demokraattisesta avautumisesta, monet meistä tunnustivat, miten rohkea askel se oli, ja samalla ajattelimme, että tämä valtava tavoite merkitsi pitkää tietä eteenpäin, tietä, joka olisi luultavasti täynnä ansoja; ja ansat ilmestyivät sangen nopeasti.
Ensimmäinen toimi, kuten sanoitte, oli DTP-puolueen hajottaminen, mutta huomautan myös, että DTP-puolueen kieltämisen lisäksi poliittiseen toimintaan osallistumista koskevalla kiellolla, joka vaikuttaa moniin puolueen vaaleilla valittuihin jäseniin, poistetaan myös henkilöt, jotka olivat eniten mukana demokraattisessa ja poliittisessa vuoropuhelussa kurdeja koskevan kysymyksen ratkaisemiseksi. Tämä jättää kysymysmerkin roikkumaan päätöksen ylle.
Seuraavaksi tuli pidätysaaltoja, joilla tällä hetkellä todella poistetaan poliittisia johtajia ja siten tämän kurdeja koskevan kysymyksen edustajia. Kurdeja koskeva kysymys on kuitenkin keskeinen Turkin demokratisoitumisprosessissa! Pääasiassa siksi, että se kuuluu järjestelmään, siksi, että se kertoo monista kärsimyksen, väkivallan, konfliktien ja sodan vuosista, järkyttävistä arvista, jotka voidaan nähdä vielä tänäänkin; ja nämä arvet liittyvät myös talouteen, yhteiskuntaan, kulttuuriin ja politiikkaan.
Kurdeja koskeva kysymys rasittaa myös valtavasti demokratisoitumisprosessia. Se rasittaa ilmaisunvapautta, lehdistönvapautta, kansalaisoikeuksia ja kidutuksen torjuntaa. Ja kun nyt näen, miten terrorismin vastaista lainsäädäntöä käytetään peittämään poliittiset hyökkäykset, sanon, että nyt on todella aika, jolloin meidän on tuettava hallitusta ja edellytettävä, että se ryhtyy uuteen erittäin kunnianhimoiseen aloitteeseen tästä tilanteesta selviämiseksi, koska, kuten tiedämme, kaikki Turkin valtaryhmät eivät ole kiinnostuneita kurdeja koskevan kysymyksen demokraattisesta ratkaisusta. Tiedämme sen hyvin ja olemme tienneet sen alusta asti.
Turkki tarvitsee siksi nyt tukeamme, vankkumatonta tukeamme tässä demokratisoitumisprosessissa. Kollegani Sophia in't Veld on oikeassa sanoessaan, että tämän vankkumattoman tuen on sisällettävä jäsenyyslupauksen uudistaminen heti, kun demokratisoitumisprosessi on saatettu loppuun; on ehdottoman olennaista sanoa tämä.
Seuraavaksi hallituksen on lopulta saatava aikaan uudistuksia, joiden on väistämättä johdettava uuteen perustuslakiluonnokseen. Välittömät uudistukset liittyvät tietysti poliittisia puolueita koskevaan lainsäädäntöön. Ne liittyvät myös vaaliuudistukseen - joka on erittäin kiireellinen asia - ja oikeusjärjestelmän riippumattomuuteen. Turkin hallituksen on nyt edistettävä rohkeasti ja päättäväisesti näitä demokraattisen valtion peruspilareita Turkissa.
Tämän hallituksen on myös pantava täytäntöön aloitteita, joilla edistetään yksimielisyyttä ja sovittelua, koska Turkin yhteiskunnan ja poliittisten voimien jakautumisella olisi tuhoisa vaikutus pyrittäessä yksimielisyyteen, jota tarvitaan uuden perustuslain hyväksymisessä, jota me kaikki toivomme.
Charles Tannock
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Turkin poliittinen järjestelmä on nyt riittävän kypsä, jotta sitä voidaan pitää moniarvoisena demokratiana. Poliittinen keskustelu on vankkaa, ja äänestäjät voivat tehdä aidon valinnan. Turkki on lisäksi Euroopan neuvoston jäsen, mikä tietenkin sitoo hallituksen demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota koskeviin yhteisiin normeihin.
Vakaa ja pysyvä demokratia on selkeästi edellytys mahdolliselle EU:n jäsenyydelle. Nyt on kuitenkin mahdollisesti kaksi huolenaihetta.
Ensimmäinen on Turkin sotilaallista puuttumista poliittiseen prosessiin koskeva historia. Vaikka armeija on epäilemättä merkittävä maallisuuden ja vakauden takaaja, kaikki yritykset heikentää vaaleilla valittua hallitusta romuttaisivat Turkin EU:ta koskevat tavoitteet lopullisesti.
Toinen huoli koskee AKP-puolueen valtaa poliittisessa ympäristössä, mikä saa jotkut tarkkailijat pelkäämään asteittaista kehittymistä tosiasiallisesti yhden puolueen valtioksi. Mikäli se tapahtuu demokraattisesti, emme voi vastustaa, vaikka jotkut ovatkin ilmaisseet huolensa Turkin suhteellisen korkeasta, kymmenen prosentin kynnyksestä parlamentaarisessa edustuksessa, millä tietysti työnnetään pienemmät puolueet ulos parlamentaarisesta prosessista.
AKP-puolueen lievästi islamistiset opit herättävät kuitenkin myös joidenkin huolta, ja puolueen suosio näyttää kertovan Turkin yhteiskunnan perustavanlaatuisesta suunnanmuutoksesta. Tähän asti maallinen kemalistinen perinne on palvellut erittäin Turkin euro-atlanttista suuntausta, mutta sen asteittainen vähentyminen väestömuutosten takia näyttäisi osoittavan, että Ataturkin näkemyksen voimaan uskovat ovat pikemminkin pitäneet sitä liian itsestään selvänä. Turkin yhteiskunnan takia demokratian on oltava moniarvoista, maallista ja sen on perustuttava ihmisoikeuksien, myös sen kurdivähemmistöjen ihmisoikeuksien kunnioittamisen kivijalkaan.
Yksi huoli lisää on tietenkin Turkin jäsenyys islamilaisten maiden järjestössä (OIC), jossa meidän kaikkien Euroopan unionissa jakamat yhteiset länsimaiset arvot eivät ole itsestään selviä, koska OIC pitää sharia-lakia ihmisoikeuksien perustana islamilaisessa maailmassa. Se aiheuttaa mielestäni myös joitakin vakavia eturistiriitoja, jos Turkki jonakin päivänä liittyy Euroopan unioniin.
Takis Hadjigeorgiou
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin kyproslaisena jäsenenä tunnen aina Turkista puhuessani olevani velvoitettu ilmaisemaan tukeni tämän maan liittymiselle edellyttäen - tietysti - annettujen ehtojen täyttämistä ja kattavaa demokratisoitumiskehitystä.
Miten voimme tukea Turkin demokratisoitumiskehitystä? Se on suuri kysymys. Väitän, että voimme saada sen aikaan kertomalla Turkille totuuden. Kyllä, Turkki edistyy. Siinä on paljon huomattavaa. Sen verran meidän pitäisi sille sanoa.
Turkista on tullut poliittisten puolueiden hautausmaa. Korkeimman oikeuden tuomioilla on haudattu 13 puoluetta. DTP-puolue kiellettiin vastikään; 200 puolueen jäsentä, yhdeksän pormestaria, kuusi entistä pormestaria ja kaksi entistä puoluejohtajaa on vankilassa. Onko kyseisessä valtiossa demokratisoitumissuuntaus, koska televisiossa on kurdinkielisiä ohjelmia? Me olemme Turkin naapureita ja me kehotamme teitä ottamaan oppia kokemuksistamme naapureina, ei heikoista kohdistamme. Turkki demokratisoituu, jos puhumme sille selkeästi ja tiukasti.
Nikolaos Salavrakos
Arvoisa ministeri, pidän myönteisenä sekä ministeri López Garridon että komission jäsenen Rehnin, jota onnittelen ja toivotan suurta menestystä hänen uudessa virassaan, hillittyjä ja - voisinko sanoa viisaita - analyysejä
Ei ole epäilystäkään, että Turkki on suuri muslimimaa, joka on strategisesti erittäin merkittävä. En halua toistaa muiden jäsenten näkemyksiä, joista olen samaa mieltä. Tähän maahan liittyvien tietojen analysointi kuitenkin vaikuttaa minusta siltä, että siellä on monia valtakeskuksia, jotka eivät pysty toimimaan yhdessä ja jotka ovat ristiriidassa keskenään. Siten, vaikka pääministeri Erdoğanin hallitus pyrkii jatkuvasti esittämään itsensä maltillisena, maan asevoimat näyttävät olevan aggressiivisia Kreikkaa kohtaan, loukaten jatkuvasti Kreikan ilmatilaa ja häiriten jatkuvasti Frontexia.
Samaan aikaan, kuten aiemmin pantiin merkille, tämän maan oikeuslaitos on osoittanut selkeästi toistuvaa suuntausta kohti hallituksen poistamista, kuten kaksi tai kolme vuotta sitten tapahtumissa pääministerin Erbakanin kanssa.
Lopuksi, Turkin hallitus näyttää tällä hetkellä olevan kykenemätön suojaamaan maassaan kansan itsemääräämisoikeutta, joka on ominaista demokratialle, ja se suunnittelee uudenlaista ottomaanien kansainyhteisöä, kuten kävi ilmi ulkoministeri Davutoglun esittämissä näkemyksissä, jotka pääministeri Erdoğan toisti äskettäisellä vierailullaan Libanoniin.
Minusta ovat myös outoja Turkin hallituksen siirrot sen Irania koskevien tunnustelujen ja sen ydinohjelman osalta, mikä on ristiriidassa kansainvälisen yhteisön, erityisesti Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen näkemysten kanssa.
Ankaran etenemissuunnitelman ja kansainvälisten sopimusten vastaisesti Turkki myös sallii ja, ehkäpä, rohkaisee laittomien siirtolaisten siirtymistä oman alueensa läpi Euroopan unionin jäsenvaltioihin eikä täytä velvoitteitaan myöntää maihintulo- ja laskeutumisoikeuksia Kyproksen laivoille ja lentokoneille.
Samaan aikaan ortodoksisen kirkon arkkipiispa, patriarkka Bartolomeus, joka on miljoonien ortodoksikristittyjen kiistämätön hengellinen johtaja, on itse osallistunut taisteluun ja ilmaissut suoraan ja selkeästi patriarkaatin tilanteen ja valittanut uskonnollisten vapauksien ja vähemmistöjen oikeuksien loukkauksista. Siksi katson, että Turkilla on edessään pitkä tie Euroopan unionin jäsenyyteen.
Barbara Matera
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, joidenkin kollegojeni esittämien huomioiden mukaisesti katson, että Turkin demokratisoitumisprosessi on olennainen matka, jonka avulla kyseinen maa voi lähentyä Euroopan unionia, ja että rinnakkaiselomme Euroopan unionissa on perustuttava jakamattomiin periaatteisiin ja arvoihin ja että niiden tunnustaminen on kaikkien maiden liittymisen ennakkoedellytys.
Se koskee myös Turkkia, jonka on pantava täytäntöön nuo uudistukset, jotka ovat välttämättömiä demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien takaamiseksi. Erityisesti kulttuurinen, uskonnollinen ja poliittinen moniarvoisuus on demokraattisen yhteiskunnan perusta, mutta sen tunnustaminen on vaikea prosessi, johon kytkeytyy historiallisia, etnisiä ja uskonnollisia näkökulmia. Tapahtumat, jotka liittyvät kurdivähemmistöä lähellä olevaa Demokraattista yhteiskuntapuoluetta koskevaan Turkin perustuslakituomioistuimen kieltoon, ovat tästä yksi esimerkki. Siitä seuraa, että puolueiden kieltäminen ja vaaleilla valittujen edustajien poistaminen viroista ovat aina erittäin vakavia tapahtumia, koska niissä loukataan henkilöiden oikeuksia ja demokraattisia periaatteita.
Turkin demokratisoitumisprosessi riippuu epäilemättä kurdeja koskevan kysymyksen ratkaisusta. Euroopan unionin ja asianosaisten maiden poliittisten viranomaisten on annettava luja poliittinen sitoumus ja niiden on toimittava yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa. Demokratiaa ei voi olla ilman moniarvoisuutta, kuten Strasbourgissa sijaitseva Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on toistanut monesti.
Siksi toivon, että Turkin poliittinen järjestelmä voi kehittyä sujuvasti näiden periaatteiden mukaisesti. Jos Turkki onnistuu siinä, sitten sen tulo EU:hun voi olla meille vain loistava tilaisuus.
Raimon Obiols
(ES) Minusta näyttää, että voidaan sanoa sangen voimallisesti, että siitä alkaen, kun jäsenyysneuvottelut aloitettiin Turkin kanssa neuvoston yksimielisellä päätöksellä, prosessi kokonaisuudessaan ansaitsee myönteisen arvion. Se on auttanut Turkin demokratisoitumis- ja modernisointiprosessia. On kuitenkin ilmiselvää, että ongelmia on paljon, askeleita on otettu eteen- ja taaksepäin, silloin tällöin saadaan huonoja uutisia - kurdien DTP-puolueen äskettäinen kielto esimerkiksi - ja että meillä on edessämme erittäin monimutkainen ja pitkä tie.
Me olemme täällä parlamentissa tottuneet sanomaan, mitä muiden pitäisi tehdä. Mielestäni olisi hyvä ajatus, jos myös me kertoisimme Turkin tulevien neuvottelujen osalta, mikä enemmistömme kanta on. Uskon, että se näkyy Ria Oomen-Ruijtenin mietinnössä, jota tukee suuri enemmistö ja jossa kannatetaan sitä, että neuvotteluprosessissa ei käytetä kahden eri painoarvon ja kahden eri toimenpiteen kriteeriä, että ollaan lujia ja selkeitä aikomuksissamme eikä anneta ristiriitaisia viestejä, koska se voisi todella saada aikaan noidankehän, jossa EU:n haluttomuus, epäselvyydet ja ristiriitaisuudet saattaisivat kannustaa taantumuksellisia voimia tai niitä, jotka vastustavat Turkin jäsenyyttä EU:ssa, kansallismielisiä ryhmiä tai niitä, jotka vastustavat yhdentymistä Eurooppaan.
Tässä suhteessa haluaisin ilmaista tyytyväisyyteni sekä neuvoston että komission puheenvuoroihin. Toimikaamme tilanteen mukaan. Emme tiedä tulosta, mutta meidän on oltava uskollisia sanoillemme: sopimukset on pidettävä, pacta sunt servanda.
Olemme käymässä Turkin kanssa neuvotteluja Euroopan unionin jäsenyydestä, ja meidän on oltava selkeitä ja tarkkoja sekä tietysti myös varovaisia tuossa tahdossa.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa puhemies, monet uudistuksista, joihin jatkuvasti Turkkia kehotamme, liittyvät kurdien poliittisten puolueiden toistuvia lopettamisia koskevaan tarinaan, jossa DTP-puolueen lopettaminen viime kuussa oli viimeisin osa.
Jatkuva perustuslain, poliittisia puolueita koskevan lain ja oikeusjärjestelmän uudistamatta jättäminen sekä asevoimien jatkuva puuttuminen politiikkaan, kaikki ne vaikuttavat puitteisiin, joissa kurdien demokraattista poliittista edustusta sabotoidaan jatkuvasti. Näillä lopettamisilla myös sabotoidaan pääministeri Erdoğanin hallituksen viime vuonna käynnistämää demokraattista avautumista, jota aivan oikein pidettiin laajalti myönteisenä. Ainoa tapa saada aikaan kestävä ratkaisu kurdeja koskevassa kysymyksessä Turkissa on poliittinen ratkaisu, ja se on paras tapa torjua PKK-järjestö.
Komission jäsen Rehn puhui monista pidätetyistä pormestareista ja DTP-puolueen poliitikoista, mutta minun tietoni koskevat sitä, että noin 1 200 aktivistia on vankilassa, mukaan luettuna DTP-puoluetta seuranneen BDP-puolueen jäseniä. En ole selvillä siitä, miten hallitus aikoo vahvistaa demokraattista avautumistaan näissä puitteissa. Kuka määrää näistä pidätyksistä? Olen kuullut sanottavan - luulen, että se oli Richard Howitt - että pääministeri Erdoğan ei tuominnut DTP-puolueen lopettamista, vaikka tunnustan, että en ole tietoinen tuosta kehityskulusta. Kyynikko saattaisi sanoa, että vaalien kannalta DTP-puolueen kieltäminen sopii AKP-puolueelle sangen hyvin, koska ne ovat kilpailijoita kaakossa pidettävissä vaaleissa.
Olen samaa mieltä esimerkiksi Sophia in't Veldin ja Hélène Flautren kanssa siitä, että vakaa ja luotettava vakuutus Turkille siitä, että se liittyy EU:hun, jos se täyttää Kööpenhaminan kriteeri, on paras kannustin, joka meillä on Turkin demokratisoitumiskehityksessä - vaikka he ovatkin sen velkaa myös itselleen. Turkki on merkittävä maa, jolla on monia suuria avuja. Se tarvitsee demokratiaa ja se ansaitsee sen.
Lopuksi, lisään omat kiitokseni komission jäsenelle Rehnille kaikesta, mitä hän on viiden viime vuoden aikana tehnyt laajentumisen hyväksi Turkin lisäksi - myös minulle läheisellä - Länsi-Balkanin alueella. Odotan, että voimme pian toivottaa hänet tervetulleeksi uudessa virassaan.
Franziska Keller
(EN) Arvoisa puhemies, liityn niihin, jotka sanoivat, että demokraattinen avautuminen on mahdollistanut sellaisen edistyksen, jota emme ole nähneet joihinkin vuosiin ja saanut aikaan kehitystä siellä, missä emme muutamia vuosia sitten uskoneet sen olevan mahdollista.
Liityn myös niihin, jotka sanoivat, että on hyvin tärkeää, että nuo demokraattiset avautumiset ja uudistukset jatkuvat ja että niitä vahvistetaan. Haluaisin myös lisätä, että meidän on tarkasteltava, miten noita uudistuksia todella pannaan täytäntöön - ei vain paperille kirjoitettuna lainsäädännössä, vaan miten niitä pannaan täytäntöön käytännössä.
Koska me kaikki ilmeisesti olemme samaa mieltä siitä, että on hyvä asia, että uudistuksia on, meidän on myös tuettava noita uudistuksia. Se ei toimi, jos vain vaadimme uudistuksia, mutta sitten sanomme, että Turkilla ei ole mahdollisuuksia saada oikeudenmukaista liittymisprosessia. Jos haluamme uudistuksia, meidän on osoitettava, että uudistusten käyttöönotto todella johtaa onnistumiseen ja että se johtaa oikeudenmukaiseen liittymisprosessiin ja niin, että tämän liittymisprosessin tavoitteena on luonnostaan liittyminen.
Tässä suhteessa on hyvin valitettavaa, että juuri, kun pääministeri Zapaterosta tuli puheenjohtaja, hän lievensi huomattavasti aiempaa sitoumustaan oikeudenmukaiseen liittymisprosessiin.
Koska me olemme EU:na antaneet tämän sitoumuksen, mielestäni meidän on pidettävä siitä kiinni: meidän on oltava luotettavia ulkopolitiikassamme. Joten haluaisin tietää, voisiko puheenjohtajavaltion edustaja selventää nyt täällä, miten, jos pääministeri Zapatero edelleen aikoo pitää kiinni sitoumuksestaan, aiotte myös yrittää panna sen täytäntöön neuvostossa muiden, sangen epäilevien jäsenten kanssa.
Jan Zahradil
(CS) Puhun nyt sellaisen ihmisen kannalta, joka tukee sitä, että Turkin on oltava Euroopan unionin täysjäsen, eikä sijainen tai jonkinlainen etuoikeutettu kumppani, ja haluaisin lisätä muutamia omiin riveihimme suunnattuja kriittisiä sanoja. Käsittelemme Turkkia sellaisen järjestön asemassa, joka on luvannut kyseiselle maalle Euroopan unionin täysjäsenyyden mutta joka ei samaan aikaan pysty takaamaan, että jos se täyttää kaikki siltä vaatimamme ehdot, se todella saavuttaa täysjäsenyyden.
Euroopan parlamentin kanta tässä asiassa on selkeä. Toimielin on ilmaissut selkeän hyväksyntänsä, myös Euroopan komission kanta on selvä, ja tässä yhteydessä voin vain liittyä niihin, jotka ylistävät komission jäsentä Rehniä hänen puolueettomuudestaan ja suurenmoisesta työstä, jota hän on tämän asian osalta tehnyt viiden viime vuoden aikana. Eurooppa-neuvoston kanta ei ole niin selkeä, koska joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset kieltäytyvät edelleen tekemästä selväksi, että heti, kun Turkki täyttää kaikki siltä edellyttämämme ehdot, siitä voi tulla Euroopan unionin täysjäsen. Olemme tässä tapauksessa sekaantuneet kaksinaamaiseen peliin ja tulossa epäluotettaviksi, ja voimme tuskin pyytää jotakin joltakulta, jolle emme pysty takaamaan, että lunastamme omat lupauksemme.
Toiseksi, Turkin demokratia on yksinkertaisesti itsekin sangen erityinen. Kun me kehotamme oikeutetusti kyseistä maata lähentämään normejaan EU:n normeihin, kun me oikeutetusti esimerkiksi vaadimme, että sen armeijan asemaa on rajoitettava, meidän pitäisi myös ymmärtää, mitä se tarkoittaa ja minkälainen vaikutus sillä on Turkin yhteiskunnan rakenteeseen ja Turkin demokratian koko luonteeseen. Pelkään, että mekaaninen arviointimme demokratisoitumiskriteereistä voi lopulta saada aikaan enemmän pahaa kuin hyvää, ja kannattaisin suurempaa herkkyyttä, suurempaa vastaanottavaisuutta ja enemmän empatiaa Turkille tässä asiassa.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Arvoisa komission jäsen, minun kuulokkeissani teidän sananne käännettiin niin, että matka on aivan yhtä tärkeä kuin päämäärä. Minun on sanottava, että olen siitä täysin eri mieltä. Vain sitä osaa matkasta, joka johtaa demokraattiseen Turkkiin, voidaan tukea. Sitä vastoin meidän on vastustettava matkan kaikkia niitä osia, jotka johtavat väärään suuntaan. Sanoihin on liitettävä myös teot. Haluaisin tietää, miten kauan komissio aikoo hyväksyä sen, että osa EU:n Turkille antamasta liittymistuesta käytetään hallituspuolueen poliittisten liittolaisten palkitsemiseen, kun etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöjä syrjitään, kuten äskettäinen tutkimus on osoittanut. EU:n pitäisi tehdä sille jotakin!
Olin DTP-puolueen päämajassa 29. joulukuuta, kun poliisi tuli pidättämään Ahmet Türkia - mutta missä oli komissio ja missä oli neuvosto? Sitoutuvatko komissio ja neuvosto osallistumaan oikeuskäsittelyyn ja puolustamaan ihmisoikeuksia?
Lopuksi kysymys Diyarbakirin pormestarista, Osman Baydemiristä, jota Turkin viranomaiset ovat estäneet tulemasta tähän parlamenttiin: aiotaanko Turkille esittää siitä vastalause?
Gerard Batten
(EN) Arvoisa puhemies, Turkissa järjestetään vaaleja, mutta se ei ole demokratiaa länsimaissa hyväksytyn ajatuksen mukaan. Poliittisia puolueita voidaan kieltää, oikeusjärjestelmässä on korruptiota, ihmisoikeuksia loukataan, sananvapautta ja yhdistymisvapautta ei ole olemassa samalla tavoin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tai useimpien muiden EU:n jäsenvaltioiden kaltaisissa maissa.
Pikkuriikkistä kristillistä vähemmistöä vainotaan jatkuvasti, mikä on - surullista kyllä - yleistyvä piirre useimmissa islamilaisissa maissa.
Kemal Ataturkin 1920-luvulla toteuttamia uudistuksia on kiitettävä, koska niillä pyrittiin pääsemään eroon ottomaanien valtakunnan antiikkisista tavoista ja pimeän keskiajan pahimmista islamilaisista käytännöistä ja viemään Turkki eteenpäin 1900-luvulle.
Jopa nuo saavutukset ovat nyt uhattuina, koska maailmanlaajuinen ideologinen islamilainen fundamentalistiliike voimistuu, koska Saudi-Arabian kaltaiset maat rahoittavat sitä - länsimaisten öljytulojen suosiollisella avustuksella - ja koska länsimaisen sivilisaation välinpitämätön antautuminen edistää sitä.
Tämä keskustelu on tietenkin vain uusi pieni askel matkalla siihen, että Turkin sallitaan liittyä Euroopan unioniin. Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolue, työväenpuolue ja liberaalidemokraattinen puolue tukevat innokkaasti Turkin tuloa Euroopan unioniin. He odottavat innokkaasti voivansa toivottaa tervetulleiksi tuhannet tai jopa miljoonat turkkilaiset maahanmuuttajat, jotka tulevat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jos Turkki liittyy EU:hun.
Ja kuvitelkaa, jos Turkki liittyy Euroopan unioniin ja käyttää yhteisiä oikeusmenettelyitä, esimerkiksi eurooppalaista pidätysmääräystä. Yhdistyneen kuningaskunnan äänestäjien pitäisi kuvitella mahdollista ilmaista reissuaan turkkilaisessa keskiyön pikajunassa liberaalidemokraattien, työväenpuolueen ja konservatiivien suosiollisella avustuksella ja äänestää sen mukaisesti.
Surullista kyllä, Turkki haluaa liittyä Euroopan unioniin, koska he odottavat kädet ojossa saavansa ne täyteen EU:n veronmaksajien rahaa tukina ja he näkevät mahdollisuuden päästä eroon miljoonista köyhään ja työttömään liikaväestöönsä kuuluvista ihmisistä viemällä heidät Yhdistyneen kuningaskunnan kaltaisiin länsimaihin, joissa he joko työskentelevät alhaisilla palkoilla tai käyttävät etuusjärjestelmää.
Tämä tuskin on myönteinen näkymä ylpeälle kansalle. Toivon turkkilaisille hyvää ja toivon, että he saavat ajan myötä aikaan demokratian, mutta toivon myös, että he noudattavat Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuolueen neuvoa eivätkä liity Euroopan unioniin vaan säilyttävät vapautensa ja itsenäisyytensä.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi sanoa, että pidän myönteisinä komission ja neuvoston lausuntoja, ja kiittää, onnitella ja ylistää komission jäsentä Olli Rehniä hänen henkilökohtaisesta sitoutumisestaan Turkin jäsenyyteen Euroopan unionissa.
EU:n ja Turkin suhteilla on pitkä historia ja ne ovat hyödylliset molemmille. Muiden ehdokasvaltioiden tavoin myös Turkin on tietysti noudatettava demokratian, vapauden ja ihmisoikeuksien periaatteita ja sopeutettava lainsäädäntöjärjestelmänsä yhteisön säännöstöön. Haluaisin liittyä kollegoihini, jotka ovat pitäneet Turkin tähän mennessä aikaansaamaa edistystä myönteisenä, mutta myös tunnustaa, että Turkin tiellä liittymiseen on edelleen monia esteitä: esimerkiksi kollegojen kuvailemat ilmaisunvapaus ja kurdivähemmistön oikeudet.
Haluan myös ilmaista huoleni Turkin perustuslakituomioistuimen päätöksestä lopettaa Demokraattinen yhteiskuntapuolue ja kieltää monet sen demokraattisesti valitut edustajat, mutta sen ei pitäisi olla syy viivyttää liittymisneuvotteluja Turkin kanssa. Mahdollisuus EU:n jäsenyyteen on demokraattisten uudistusten liikkeellepaneva voima. Sitoumuksemme puute antaisi kielteisen viestin Turkin kansalle. Epävarmuudellamme on hintansa. Se voisi heikentää meneillään olevaa demokraattista prosessia. Pelko ei saisi koskaan ohjata EU:n politiikkaa. Meidän eurooppalaisten pitäisi tukea uudistuksia. Ne vievät aikaa, ne ovat monimutkaisia ja takaiskuja tulee, mutta meidän ei koskaan pitäisi horjua Kööpenhaminan kriteereistä. Meidän ei koskaan pitäisi horjua sitoutumisessamme Turkin jäsenyyteen. Tunnelin päässä on oltava kirkas valo.
Siksi kehotan Turkkia jatkamaan demokraattisia uudistuksia koskevaa prosessiaan. Mielestäni meidän pitäisi sitoutua tukemaan heitä tällä tiellä.
Maria Eleni Koppa
(EL) Arvoisa puhemies, tuimme Turkin liittymismahdollisuuksia toivoen, että sillä edistettäisiin ensisijaisesti kattavaa demokraattista uudistusta. Tulokset monia vuosia myöhemmin ovat, valitettavasti, erittäin heikot. Uudistukset ovat pysähtyneet ja niistä täytäntöönpannut ovat käytännöllisesti katsoen kuollut kirjain. Jopa paljon toivoa herättänyt edistyminen kurdeja koskevassa kysymyksessä näyttää pysähtyneen.
Liittyäkseen unioniin Turkin on osoitettava todella kunnioittavansa ihmisoikeuksia, vähemmistöjen oikeuksia, uskonnollisia vapauksia ja poliittisia puolueita ja niiden demokraattisesti valittuja edustajia. Euroopan parlamentti on pitänyt myönteisenä Turkin hallituksen ilmoittamaa demokraattista avautumista. Ilmaisunvapauden tukahduttamista ja tuhansien kansalaisten ja kymmenien poliittisten edustajien pidätyksiä ei kuitenkaan voida hyväksyä, ja ne tuhoavat kaikkien uudistusten jatkamisesta annettujen lausuntojen uskottavuuden.
Demokratian tärkein tekijä on lisäksi poliittisen ja sotilaallisen vallan täydellinen erottaminen. Meillä ei voi olla ehdokasvaltiota, jossa armeijaan ei, edes niin monen vuoden jälkeen, sovelleta täysimääräistä poliittista valvontaa.
Turkin mahdollisuus liittyä EU:hun on ja sen on oltava sitoumuksemme edellyttäen, että se sitoutuu edistämään unionin periaatteita ja tavoitteita käytännössä.
Johannes Cornelis van Baalen
(NL) Arvoisa puhemies, Turkkia on kohdeltava oikeudenmukaisesti. Se tarkoittaa, että Euroopan unionin on katsottava rehellisesti peiliin. Kaikkien tuntemat Kööpenhaminan kriteerit ovat tässä tärkeitä. Ne on täytettävä. Liittymisprosessi on avoin takarajaton prosessi, ja se todettiin myös, kun avasimme liittymisneuvottelut. Se tarkoittaa, että kriteerit ovat avain; niiden nojalla määritetään, voiko Turkki edetä liittymiseen. Demokratia on tietysti olennaista. Se tarkoittaa, että EU:n on toteutettava kaikki ponnistelut tukeakseen Turkin demokratisoitumiskehitystä. Siksi on hyvin kummallista huomata, että liittymistä valmistelevaa ohjelmaa, liittymistä valmistelevaa tukea koskevaa ongelmaa, pannaan heikosti täytäntöön. Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin on todennut hyvin selkeästi, että on asetettu liian monta ensisijaista tavoitetta, mikä tarkoittaa, että ensisijaisia tavoitteita ei ole ollenkaan, ja se pannut erityisesti merkille demokratisoitumiskehitystä koskevan avun. Kuulisin mielelläni komission näkemyksen tilintarkastustuomioistuimen arvostelusta ja siitä, mitä se aikoo tehdä varmistaakseen, että liittymistä valmisteleva tuki järjestetään asianmukaisesti.
Geoffrey Van Orden
(EN) Arvoisa puhemies, en ole aivan varma, miksi käymme tätä keskustelua juuri nyt. Ehkä siksi, että Hrant Dinkin kuolemasta on kolme vuotta, ja tuon rikoksen osalta on edelleen vastaamatta vakavia kysymyksiä.
Tapasin Dinkin Orhan Pamukin oikeudenkäynnin jälkeen. Dinkin kuolema oli, tietysti, suuri murhenäytelmä, ja Turkin ystävänä en epäröi osoittaa syyttävällä sormella sitä, että Turkissa edelleen rajoitetaan ilmaisunvapautta ja että se on yliherkkä Turkin valtiota koskevan arvostelun osalta. Mutta tietysti on Turkin etujen mukaista vahvistaa kaikkia sen demokratian näkökulmia.
Tuen myös ajatusta Turkista maallisena ja yhtenäisenä maana, joka on yli 80 vuoden ajan katsonut länteen. Tunnustan, että Turkki tarvitsee vahvan armeijan, ja tunnustan myös Turkin keskeisen geostrategisen merkityksen. Näistä syistä katson, että meidän pitäisi tukea hyvin vahvasti Turkkia eikä pyrkiä jatkuvasti etsimään tapoja arvostella ja nälviä sitä.
Poliittisten puolueiden kieltäminen on tietysti yleisesti huono ajatus, vaikka siihen sääntöön on poikkeuksia. Me kaikki tunnustamme, että terroristijärjestöillä on poliittisia siipiä, ja vaatii tarkkaa arvostelukykyä sanoa, kumpi aiheuttaa enemmän tuhoa, siiven jättäminen yksin vai sen sulkeminen. Tietysti PKK:llakin on poliittiset siipensä.
Sanon vain muutaman asian PKK-järjestöstä, koska se jatkaa terroritoimiaan. On selvää, että PKK jatkaa toimintaansa terroristijärjestönä mutta se jatkaa sitä myös Turkista koko Eurooppaan levittäytyvien rikollisverkostojensa avulla. PKK on kuin mafia, sillä on rakenne, joka toteuttaa rikollisen toiminnan, kerää varoja ja kokoaa tukea. Se on mukana järjestäytyneen rikollisuuden jokaisessa näkökulmassa: veronkierto, rahan väärentäminen, ihmiskauppa - ja huumekauppa tietysti, ovat sen tärkeimmät rahoituslähteet. Minusta näyttää vain siltä, että meidän pitäisi keskittyä toimimaan enemmän ratkaistaksemme tuollaiset ongelmat omissa maissamme ja auttaa turkkilaisia siten eikä vain jatkuvasti nälviä ja arvostella heitä.
Jürgen Klute
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin jälleen kerran huomauttaa, että kurdien Demokraattisen yhteiskuntapuolueen kielto tarkoittaa, että Turkin hallitus on viime vuosina kieltänyt yhteensä 27 kurdien puoluetta. Kiellosta lähtien - olemme kuulleet tästä vasta juuri - on pidätetty yli tuhat ihmistä. Mielestäni maassa, jossa puolueita kielletään rutiininomaisesti, ei ole enää mahdollista puhua demokratiasta. Kurdien 27 puolueen kieltäminen on yritys, joka pitäisi miltei sisällyttää Guinnessin ennätystenkirjaan.
Kyse ei ole vain Turkin vähemmistöistä - ja sen haluaisin jälleen kerran mainita tässä kohdassa. Tällä hetkellä Tekel-yhtiössä on meneillään tupakkatyöntekijöiden hyvin voimakas ja nyt laajeneva lakko. Monet tuhannet työntekijät aloittivat tänään nälkälakon vahvistaakseen oikeuksiaan. Heidän mielestään Turkin hallitus ja Turkin viranomaiset sortavat heitä ankarasti. Tämä näkökohta on otettava huomioon, koska työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksien suojelu on demokratian olennainen osa. Turkin ammattiliitot, mutta myös vähemmistö, odottavat tältä parlamentilta selkeää ja yksiselitteistä lausuntoa.
Sari Essayah
(FI) Arvoisa puhemies, komission jäsen Rehn olette ollut hyvin haasteellisen salkun kantaja edellisessä komissiossa, eikä tuo uusikaan työsarka ole varmasti kovin helppo.
Turkin demokratiakehitys on viime aikoina kokenut kovia takaiskuja, eikä kurdien asema ole ainut huolestuttava seikka. Lasten ja naisten asema kaipaa parantamista erityisesti maaseudulla. Turkki on viivytellyt vuosikausia uskonnollisten vähemmistöjen, kuten alaviittien ja kristittyjen oikeuksien turvaamisessa.
Täällä on tuotu esille jo patriarkaatin asema. Ortodoksit ovat kokeneet syrjintää ja heitä lienee Turkissa tällä hetkellä enää noin 3 000. On hyvin käsittämätöntä lainsäädäntöä, että ortodoksisten pappien, piispojen ja patriarkkojen tulee olla Turkin kansalaisia. Patriarkka on maailmanlaajuisen kirkon päämies, joten hänet on kyllä voitava valita ihan mistä tahansa jäsenkirkosta. Samoin kirkoille tulisi taata omaisuudensuoja, ja laittomasti haltuun otettu omaisuus on palautettava. Halkin pappisseminaarin avaamisen puolesta täälläkin talossa on kerätty nimilistaa kirjallisella kannanotolla. Viimeksi presidentti Barack Obama on vedonnut Halkin pappisseminaarin avaamisen puolesta.
Mikäli Turkki näin turvaisi kristityn vähemmistön ihmisoikeudet, se antaisi äärimmäisen hienon esimerkin muillekin muslimimaille, että nekin takaisivat kristityille ihan samat oikeudet kuin kristityt maat takaavat omille muslimivähemmistöilleen.
Arvoisa komission jäsen me usein täällä kysymme, että onko Turkki valmis EU:hun. Mielestäni EU:n olisi rehellisesti kysyttävä, että olemmeko me todella valmiita ottamaan Turkin vastaan. Sanoitte myös, että matka on yhtä tärkeä kuin päämäärä. On muistettava, että Turkin demokratiakehitys ei ole niinkään tärkeää EU:lle kuin se on tärkeää Turkin omille kansalaisille. Siksi tätä matkaa on hyvä jatkaa, vaikka olemmekin päämäärästä eri mieltä.
Emine Bozkurt
(NL) Arvoisa puhemies, Turkin hallitus on käynnistänyt demokraattisen aloitteen demokratisoidakseen maan ja parantaakseen kurdien kulttuurisia oikeuksia. Se oli rohkea askel eteenpäin. Poliittisten puolueiden kieltäminen on kuitenkin suuri askel taaksepäin. Oikeusvaltion periaatteeseen perustuvan demokraattisen valtion on aina sallittava demokraattinen keskustelu, jossa kaikki kansalaiset saavat äänensä kuuluville. Demokraattisen yhteiskuntapuolueen (DTP) kieltäminen ei johda tämän demokraattisen aloitteen onnistumiseen. Hallitseva Oikeus ja kehitys -puolue (AKP) vältti 18 kuukautta sitten vaivoin saman kohtalon. Odotan Turkin tarkistavan perustuslakiaan mahdollisimman pian Venetsian komission laatimien kriteerien mukaisesti, jotta siitä jätetään pois poliittisten puolueiden kieltäminen. Kaikkien puolueiden on oltava tässä mukana. Loppujen lopuksi sama kohtalo voisi langeta heille. Lisäksi on otettava käyttöön puoluejärjestelmä, joka johtaa Turkin väestön parempaan edustukseen. Se voidaan tehdä alentamalla voimakkaasti kymmenen prosentin äänikynnystä. Puolueiden kieltämisen käyttäminen panoksena poliittisessa pelissä on estettävä. Turkin on tehtävä työtä sen eteen, EU:n tuella, välittömästi ja viipymättä. Se muistuttaa minua siitä, että kiitän komission jäsentä Rehniä hänen suurenmoisesta yhteistyöstään. Toivon hänelle kaikkea hyvää hänen uuden salkkunsa kanssa.
Olle Schmidt
(SV) EU on voinut laajentumisen avulla tukea demokratian ja ihmisoikeuksien kaltaisia perusarvoja maanosassamme ja luoda edellytykset oikeusvaltiolle, joka perustuu riippumattomiin tuomioistuimiin ja oikeusviranomaisiin sekä toimivaan markkinatalouteen - vakaalle ja rauhalliselle Euroopalle.
Tämän kehityksen on jatkuttava. Siksi Turkki olisi toivotettava tervetulleeksi EU:n katraaseen. Liian monet parlamentissa ja EU:n hallitusten joukossa yrittävät kiemurrella irti Turkille ehdokasvaltiona annetuista lupauksista. Se on kunniatonta ja luo epävarmuutta Turkin lisäksi myös muissa ehdokasvaltioissa. Turkki ei tietenkään voi liittyä EU:hun ennen kuin kriteerit täytetään. EU:n on asetettava tiukat kriteerit, mutta samalla sen on tuettava maata, jotta se voi todella täyttää nämä kriteerit.
Kuten on mainittu, Turkissa on edistetty, mutta valitettavasti tilanne kaikkea muuta kuin yksiselitteinen. Suuria puutteita on edelleen. Perustuslakituomioistuimen päätöstä kieltää kurdien suurin puolue on tietysti mahdotonta hyväksyä, ja se estää myös jäsenyyden.
Haluaisin ottaa esiin myös toisen asian, joka liittyy Turkin jäsenyyteen. Mielestäni kollegani Tanskasta on jo käsitellyt tätä. Viime viikolla Ruotsin radio kertoi tarkastuksesta, jossa oli paljastettu suuria puutteita siinä, miten EU:n varoja käytetään Turkissa. Raha ei mene niille, jotka tarvitsevat sitä eniten. On myös arvosteltu heikkoa seurantaa ja sitä, että maaseutuväestö - kurdien ja assyyrien kaltaiset vähemmistöt - ei saa osaansa EU:n tuesta. Myös naisia kohdellaan epäoikeudenmukaisesti. Hankkeiden rahoittamiseen sovellettavat säännöt ovat monimutkaisia ja hankalasti ymmärrettäviä. Kollegani Göran Färm ja minä olemme pyytäneet komission jäsentä Rehniä tutkimaan tämän perusteellisesti hänen viimeisinä päivinään laajentumisesta vastaavana komission jäsenenä. Odotamme nopeaa vastausta. Lopuksi haluaisin kiittää komission jäsentä Rehniä hänen erinomaisesta työstään laajentumisesta vastaavana komission jäsenenä ja toivottaa hänelle onnea hänen uudessa virassaan.
Frieda Brepoels
(NL) Arvoisa puhemies, Turkin hallituksen ilmoittama demokraattinen avautuminen on taantunut demokratian kielloksi. Demokraattisen yhteiskuntapuolueen (DTP) kielto on tuhonnut ja siten kieltänyt kurdikansan ilmaisunvapauden, yhdistymisvapauden ja poliittista osallistumista koskevan vapauden ties monennenko kerran. Demokratian puute, sekä armeijan että poliisin näkyvä asema, hyvin korkea kymmenen prosentin äänikynnys, epäonnistuminen sekä perustuslain että poliittisia puolueita koskevan lain uudistamisessa, kurdipoliitikkojen ja aktivistien vainoaminen ja vangitseminen, kaikki merkit osoittavat, että Ankara on selkeästi kyvytön käsittelemään vähemmistöjen oikeuksia kypsästi. Aina, kun Turkki avaa yhden oven demokratisoitumiskehitykselle, se paiskaa toisen oven kiinni. Se saa minut miettimään, voidaanko tätä edelleen kutsua demokraattiseksi avautumiseksi. Toivoisin, että komission jäsen antaa näkemyksensä tästä ja kertoo meille, onko hän valmis tekemään työtä Turkin hallituksen kanssa laatiakseen erityisen aikataulun monien olennaisten uudistuksen toteuttamiseksi EU:n normien mukaisesti.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri López Garrido, arvoisa komission jäsen, tämän illan lausuntonne ovat antaneet minulle sellaisen vaikutelman, että kaunistelette tyytyväisenä sitä, että Turkin perustuslakituomioistuimen viimeisin päätös kurdimielisen puolueen sulkemisesta lain ulkopuolelle tehtiin muutama tunti ennen yleisten asioiden neuvoston päätöksiä ja huippukokouksen päätöstä, joilla pääasiassa näytettiin vihreää valoa Turkille suunnata suoraan EU:hun, vaikka se on maa, joka rikkoo ihmisoikeuksia ja demokraattisia oikeuksia, ei noudata kansainvälistä lainsäädäntöä ja kieltäytyy tunnustamasta Kyproksen tasavaltaa. Eikö teistä ole alkanut tuntua, että tämä jatkuva suopeus tekee Turkista rohkeamman sen sijaan, että se saisi sen järkiinsä? On tosiasia, että Turkin perustuslaki luo poliittista epävakautta, se ei takaa uskonnollisia ja poliittisia vapauksia ja se antaa tekosyyn valtion puuttumiselle.
Kysymykseni on tämä: mihin toimenpiteisiin aiotte ryhtyä suojellaksenne kurdikansalaisten oikeuksia? Ja, mikä vielä tärkeämpää: aiommeko viimein vaatia perustavanlaatuista perustuslaillista uudistusta, jolla luodaan institutionaaliset puitteet, joilla taataan nämä vapaudet ja saadaan Turkin valtio kunnioittamaan kaikkia oikeuksia, mikä on kriteeri sille, että maa voi edetä tiellään liittymiseen?
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Arvoisa puhemies, lupaus Euroopan unionin jäsenyydestä oli pitkään liikkeellepaneva voima Turkin demokraattisessa muutoksessa. Vuoden 2005 jälkeen turkkilaisten tuki unioniin liittymiselle kuitenkin laski 70 prosentista tuskin 42 prosenttiin. Tässä tilanteessa Turkin demokratisoitumiskehityksen jatkuminen siis todella edellyttää parempaa yhteistyötä Euroopan unionissa.
Turkissa on saatu paljon aikaan - kollegani ovat puhuneet siitä täällä - ja se ansaitsee tunnustuksemme, mutta edelleen on aloja, joita meidän pitäisi tutkia erityisen huolellisesti. On jo mainittu kysymys lehdistönvapaudesta ja kysymys sähköisten viestinten vapaudesta. Etyj esimerkiksi kertoo, että Turkki on sulkenut 3 700 Internet-sivua. Toinen tärkeä asia on naisten mahdollisuus osallistua julkiseen elämään. Turkin perustuslailla kielletään perinteisiä huiveja käyttäviä naisia tulemasta yliopistoon, kun jopa 70 prosenttia naisista käyttää kyseisiä huiveja. Tämä maallisuuden ja demokratian välinen taistelu on Turkin todellinen haaste.
Haluaisin myös mainita kurdit ja erityisesti tunnustaa heidät kansalliseksi vähemmistöksi. Turkin hallituksen ehdottamat ratkaisut eivät ole tyydyttäviä. On totta, että se on alkanut tunnustaa kurdin kielen, mutta Turkin perustuslaissa on edelleen 42 artikla, jolla kielletään kurdin opettaminen äidinkielenä kouluissa.
On tärkeää kehittää jatkuvasti yhteistyötä sekä parlamentin että hallituksen kanssa, mutta myös tukea kansalaisjärjestöjä, yhteiskunnallisia aloitteita ja paikallishallitusten kumppanuuksia Turkissa. Meidän on lisättävä yhteistyötä instituutioiden välillä, mutta meidän olisi muistettava, että erityisesti, kun puhumme demokratian kehittymisestä, juuri tavallisten kansalaisten väliset suhteet muuttavat maailmaa.
Arlene McCarthy
(EN) Arvoisa puhemies, valitettavasti olen samaa mieltä muiden näkemyksistä, joiden mukaan perustuslakituomioistuimen toimintaa DTP-puolueen kieltämiseksi voidaan pitää pelkästään taantumuksellisena askelena Turkin demokratisoitumispyrkimyksissä huolimatta hyvin suuresta edistyksestä, joka on saatu aikaan äskettäisillä demokraattisilla aloitteilla.
DTP-puolueen kieltävää lakia on käytetty - kuten on sanottu - vuodesta 1982 lähtien kieltämään noin 27 puoluetta, mutta poliittiset puolueet ovat, tietysti, kansan tahdon ilmaisu. Ne ovat kaikkien demokratioiden elämänlanka, ja on aika ottaa käyttöön oikeudellisia uudistuksia, joilla lopetetaan poliittisten puolueiden kieltäminen.
Kaikkien demokratiassa virkaan valitsemista tavoittelevien poliittisten puolueiden ja ehdokkaiden on toisaalta kunnioitettava demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita, ja niiden on sitouduttava edistämään poliittisia tavoitteita yksinomaan rauhanomaisin keinoin. Kasvoin Pohjois-Irlannissa ja näin, miten liian monia ihmisiä runneltiin ja murhattiin poliittisia tavoitteita edistettäessä. Demokratiassa politiikkaa on tehtävä äänestyskoppien avulla, ei luodeilla ja pommeilla.
Vetoan siis muiden tavoin Turkin pääministeriin ja hallitukseen, jotta ne varmistavat oikeusvaltion luomisen, perustuslain uudistamisen, ja varmistavat, että nämä toimet eivät suista raiteiltaan Turkin edistymistä kohti EU:n jäsenyyttä, jota minä ja poliittinen puolueeni ja hallitukseni ylpeinä tuemme.
Charalampos Angourakis
(EL) Arvoisa puhemies, ristiriita Turkin yhdentymisen kannattajien ja Turkin ja Euroopan unionin erityissuhdetta suosivien välillä kertoo imperialistien välisestä taistelusta Euroopan unionissa ja kilpailusta Yhdysvaltojen ja muiden suurvaltojen kanssa.
Euroopan parlamentille esitetyt edistymiskertomukset Turkista ovat näiden voimien välisen tasapainon tulosta. Niillä ei ole mitään tekemistä sen raa'an hyväksikäytön, sorron ja vainoamisen kanssa, josta työntekijät Turkissa kärsivät. Ammattiyhdistysaktiiveja syytetään ja tuomitaan lavastetuissa oikeudenkäynneissä. Syyttäjäviranomaisten poliittiset murhat ja väkivalta jatkuvat. Poliittisia puolueita hajotetaan vain ja yksinkertaisesti siksi, että ne ilmaisevat kurdiväestön toiveita. Vaaleilla valittuja edustajia vainotaan ja vangitaan joukoittain. Turkki kieltää edelleen kurdien ja muiden vähemmistöjen perusoikeudet. Se miehittää laittomasti 40 prosenttia Kyproksen tasavallasta ja romuttaa kaikki ratkaisut ongelmaan. Se uhkaa Kreikkaa sodan aiheuttavilla tapahtumilla ja esittää aluevaatimuksia.
Tästä kaikesta huolimatta Euroopan unioni onnittelee Turkkia, koska niin vaativat Nato ja eurooppalaiset monikansalliset yhtiöt, jotka investoivat Nabucco-putkeen ja taloudellisiin ja geostrategisiin tavoitteisiinsa tässä maassa ja yleisesti Lähi-idässä.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Arvoisa puhemies, tuen Turkin jäsenyyttä Euroopan unionissa, mutta haluaisin tuomita Turkin perustuslakituomioistuimen joulukuussa tekemän päätöksen kieltää DTP-puolue. Päätöstä perusteltiin puolueen väitetyillä yhteyksillä PKK-terroristijärjestöön. Tiedämme, että elämme aikaa, jolloin turvallisuus on kaikkein tärkeintä. Kansalaisvapauksien ei kuitenkaan pitäisi kärsiä tästä. Kuten tiedämme, puolue on edustanut Turkin parlamentissa kurdien etuja vuodesta 2007 alkaen. Vaikka se teki niin symbolisesti 20 jäsenellään, se on viime vuosina ollut merkittävä todiste Turkissa alkaneesta kurdeja koskevan kysymyksen ratkaisuprosessista. DTP-puolueen läsnäolo parlamentissa ei muodostanut millään tavoin uhkaa, vaan se oli yksi poliittiselle vakaudelle välttämättömistä edellytyksistä. En kuitenkaan katso, että meidän pitäisi puhua epävakaudesta, koska kurdeja koskeva konflikti on vanha, eikä se ole missään vaiheessa todella järisyttänyt Turkkia. En usko, että niin kävisi nyt, enkä oleta, että niin käy tulevaisuudessa.
Hallitus on tehnyt monia hyviä eleitä aiemmin, ja on vaikeaa puhua mistään kurdien vastaisesta kampanjasta. Turkin ja kurdien välinen rauhanprosessi on kuitenkin kokenut ankaran takaiskun. Puolueen toiminnan kieltäminen on tyypillinen poliittinen juoni. Sen lisäksi, että tuomion takia Turkin ja kurdien väliset suhteet taantuvat monella vuodella, se on myös askel taaksepäin koko demokratisoitumisprosessille.
Inés Ayala Sender
(ES) Myös minä haluaisin käsitellä ristiriitaista tilannetta, jossa tällä hetkellä olemme, kun tuemme jatkuvasti Turkin jäsenyyttä koskevaa prosessia, koska tarvitsemme Turkkia Euroopan unionissa monista syistä. Olemme nyt ristiriitaisessa tilanteessa, koska vain muutama viikko sitten Euroopan parlamentti ilmaisi tukensa ja tyytyväisyytensä Turkin ja kurdiyhteisön välisessä suhteessa aikaansaadun edistyksen osalta, ja nyt huomaamme, että meidät on yllättänyt Turkin kurdien pääpuolueen kielto, joka tietysti jälleen kerran aiheuttaa vakavia kysymyksiä.
Siinä mielessä kehottaisin tietysti tätä parlamenttia ja Euroopan unionia, ja pyytäisin komissiota, käynnistämään tai elvyttämään jälleen uudelleen ponnistuksensa käsitellä uudelleen jäsenyyteen vaadittuja aloja, joilla edistystä on tapahtunut, näkökohdissa, jotka liittyvät esimerkiksi poliittisten puolueiden välillä tarvittavaan yksimielisyyteen, ja sen pitäisi tietysti johtaa kehotukseen Turkin hallitukselle, että se ratkaisee tilanteen, jossa kurdien poliittinen puolue, DTP, on.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Minä kannatan lujasti Turkin liittymistä Euroopan unioniin. Olen samaa mieltä täällä parlamentissa ilmaistuista voimakkaista näkemyksistä siitä, että Turkin on kunnioitettava ihmisoikeuksia. Haluaisin kuitenkin ilmaista toiveen, että samaa lujaa kantaa käytetään tukemaan ponnistuksia, joita Turkki tekee liittyäkseen Euroopan unioniin.
Pidän myönteisenä puheenjohtajavaltio Espanjan kantaa, joka koskee halua jatkaa neuvottelulukujen avaamista Turkin kanssa.
Haluaisin kertoa teille, että vierailin viime vuonna Turkissa EU:n ja Turkin parlamentaarisen sekakomitean valtuuskunnan jäsenenä, 20 vuoden kuluttua ensimmäisestä vierailustani sinne, ja Turkin yhteiskunnan aikaansaama edistys on hämmästyttävää.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Arvoisa puhemies, väkivallan ja terrorismin vuodet Turkissa eivät näytä loppuneen. Kurdeilla, aleveilla, muilla kuin muslimivähemmistöillä, ammattiyhdistysaktivisteilla, ekumeenisella patriarkaatilla, armenialaisilla, kyproslaisilla, vangeilla, paikallisviranomaisilla, homoseksuaaleilla, naisilla, kurdien poliittisilla puolueilla ja joukkoviestimillä on paljon sanottavaa, kun he uskaltavat rikkoa hiljaisuutensa.
Turkissa aikaansaaduista uudistuksista ja edistyksestä huolimatta monia lakeja ei sovelleta. Pimeä puoli ja ihmisoikeuksien loukkaukset ovat hyvin todellisia, kun kyse on lehdistön vapaudesta, seksuaalisesta tasa-arvosta, ilmaisunvapaudesta ja vähemmistöjen oikeuksista. Juuri siksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tuominnut Turkin sen kansalaisten ja vähemmistöjen esittämien valitusten perusteella, jotka koskevat elämää koskevan oikeuden loukkaamista, epäinhimillistä ja alentavaa kohtelua ja monia muita loukkauksia.
Mielestäni Euroopan unioni voi toimia Turkin demokratisoitumiskehityksessä välittäjän asemassa vaatimalla EU:n säännöstön täysimääräistä soveltamista ilman poikkeuksia, ilman itsekästä laskelmointia ja ilman kaksinaismoralistisen politiikan soveltamista. Imartelemalla Turkkia ja avaamalla lukuja ette, arvoisa komission jäsen Rehn, edistä Turkin demokratisoitumiskehitystä, edistätte sen jatkuvaa vastuuttomuutta ja poliittista moraalittomuutta.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, huolimatta edistyksestä, jota Turkin liittymistä koskevalla tiellä on saatu aikaan, paljon on vielä toivomisen varaa kyseisen maan demokratisoitumiskehityksen osalta. Euroopan parlamentin viime vuonna antamassa päätöslauselmassa ilmaistiin huoli Turkissa ilmaisunvapauden osalta vallitsevasta tilanteesta ja pidettiin valitettavana rajallista edistystä uskonnonvapauden alalla. Parlamentti vaati silloin ja vaatii edelleen, että Turkin hallitus laatii oikeudelliset puitteet ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisesti, jolloin muut kuin muslimien uskonnolliset ryhmät ja alevit voisivat toimia ilman tarpeettomia rajoituksia.
Heti mainitsemani päätöslauselman joulukuussa 2009 tapahtuneen antamisen jälkeen unionin levottomuuden herätti Turkin perustuslakituomioistuimen tekemä päätös kieltää DTP-puolue tai Demokraattinen yhteiskuntapuolue, jolla oli 21 jäsentä Turkin parlamentissa. Tekosyyt puolueen kieltämiselle olivat sen väitetyt yhteyden kurdien PKK-järjestöön.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, Turkin perustuslakituomioistuimen päätös, jolla kielletään kurdimielinen puolue perustuslain vastaisuuden takia, on selkeä merkki siitä, että Turkin sisäpolitiikassa ei lähennytä demokratiaa sellaisena kuin me eurooppalaiset sen ymmärrämme. Se myös osoittaa selkeästi vääräksi Ahtisaaren komission erittäin sokeriseksi kuorrutetun asemaa koskevan kertomuksen.
Vaikka Istanbulissa on perinteisesti ollut valistunut, Eurooppaan suuntautunut, koulutettu väestö, se ja epäilemättä erinomaiset tapahtumat, jotka liittyvät vuoden 2010 kulttuuripääkaupunkiin Istanbuliin, eivät valitettavasti edusta koko maata. Siksi meidän on kohdattava todellisuus. Kaikki, jotka kieltävät vähemmistöjen poliittiset puolueet perustuslain vastaisuuden takia, eivät noudata eurooppalaisia arvoja. Nämä alituiset vaihtelut ovat myös käsittämättömiä, koska siten emme varmasti saa hyvää mainetta tai tee hyvää vaikutusta turkkilaisiin kumppaneihimme vuoropuhelussa.
Lopettakaa siksi neuvottelut! Lopettakaa myös nämä liittymistä valmistelevat maksut, koska kaikki, jotka haluavat, että moraalisista arvoista maksetaan, eivät varmasti anna kääntää päätään sellaisilla maksuilla.
Anna Záborská
(SK) Demokratia on riippuvaista edellytyksistä, joita se ei voi itse luoda. Se koskee sekä jäsenvaltioitamme että Turkin demokratiaa. Vaikka ongelmallisia asioita on monia, mainitsen vain yhden niistä.
Vaikka Turkin tasavallassa kunnioitetaan uskonnonvapautta, uskonvapaudessa ei juuri ole edistytty viime vuosina. Uskonnon harjoittamisen vapaus on tunnustettu virallisesti, mutta todellisuudessa sitä rajoitetaan esimerkiksi uskonnon harjoittamisen paikan osalta. Pidän valitettavana, että EU ei onnistu käsittelemään tätä asiaa perusteellisesti. Viimeisimmässä edistymiskertomuksessa, joka oli jopa satakahdeksankymmentä sivua pitkä, tämä ongelma mainittiin vain kahdella sivulla. Siinä ei mainittu tiukkoja rajoituksia uskonnollisten yhteisöjen autonomiselle hallinnolle, ei vain hallinnon ja talouden tasolla vaan myös pappien ja seurakunnan virkailijoiden tasolla.
Koska Euroopan neuvoston piispainkokouksissa on jo sangen kauan sanottu, että Turkissa loukataan jatkuvasti uskonnonvapautta, Euroopan unionin pitäisi johdonmukaisesti vaatia ihmisoikeuksien kunnioittamista uskonnonvapauden puitteissa.
Ismail Ertug
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Turkki on tietysti tunteisiin vetoava aihe, se on sangen selvää. On yksi asia, joka meidän pitäisi tietysti ottaa tässä yhteydessä huomioon, ja se on mainittu tänään monta kertaa, nimittäin se, että vaikka puolueen kieltämistä on täysin mahdotonta hyväksyä, sitä ei tehnyt hallitus vaan oikeusjärjestelmä. Meidän on tehtävä tässä ero ollaksemme oikeudenmukaisia ja rehellisiä.
Se ei kuitenkaan ollut se, mitä halusin sanoa. Eurooppalaisina meidän on kysyttävä itseltämme, minne me itse asiassa haluamme mennä. Jos maailmanlaajuisena toimijana haluamme talouden lisäksi - ja sosialidemokraattina haluaisin korostaa tätä - edistää poliittisia arvoja, ei vain EU:ssa vaan myös EU:n rajojen ulkopuolella koko maailmassa, sitten me tarvitsemme sitä varten loppujen lopuksi Turkkia. Siten voimme olla myös lujia ja selkeitä toimissamme Turkin kanssa, ja juuri sitä edellytetään. Vain siten voimme onnistua saamaan demokratisoitumiskehityksen vauhtiin ja onnistua kokonaistavoitteessamme.
Diego López Garrido
Neuvosto toimii sen kysymyksen osalta, jota kutsumme Euroopan unionin ja Turkin väliseksi suhteeksi liittymisprosessin etenemiseksi, seuraavasti:
Ensinnäkin katsomme, että meidän on säilytettävä Turkin mahdollisuus liittyä EU:hun. Ymmärrämme, että jos Turkki jonakin päivänä liittyy Euroopan unioniin, se vahvistaa unionia, ei heikennä sitä. Siksi tuo prosessi on molempien etujen mukaista.
Toiseksi, neuvottelu. Kuten Raimon Obiols huomautti, neuvottelut ovat kiistämätön ase tuossa prosessissa etenemisessä ja Turkin sisäisten uudistusten edistämisessä. Se on todistettu kiistämättömästi. Neuvottelut ovat strateginen tekijä, ja niitä pitäisi jatkaa, kuten komission jäsen Olli Rehn puheenvuorossaan totesi.
Kolmanneksi, erittäin selkeä viesti Turkille. Meidän on oltava erittäin selkeitä Turkin kanssa. Sitä ovat kannattaneet, ei vain Ria Oomen-Ruijten, joka on laatinut tämän päätöslauselmaesityksen, joka minusta näyttää hyvin laajalta, hyvin perusteelliselta ja yksityiskohtaiselta työltä, erinomaiselta perustalta kehitykselle, vaan mielestäni monet tämän illan osallistujista: Anna Maria Corazza Bildt, Sarah Ludford, Franziska Keller, Jan Zahradil ja monet muut ovat kannattaneet selkeän viestin lähettämistä Turkille.
Turkki on maa, joka, jos se täyttää Kööpenhaminan kriteerit, voi liittyä unioniin ja jonka on liityttävä Euroopan unioniin.
Tällä hetkellä Turkki ei kuitenkaan täytä niitä, ja siinä suhteessa on kaksi olennaista tekijää, demokratia ja ihmisoikeudet, jotka ovat keskeisiä analysoitaessa Turkin mahdollista tulevaa jäsenyyttä Euroopan unionissa. Ihmisoikeuksien osalta, jotkin niistä, niiden erityiset ulottuvuudet, ovat perustavanlaatuisia määriteltäessä demokratiaa, joka täyttää vaatimukset, joita sanotaan Kööpenhaminan kriteereiksi.
Oikeusasioissa, sukupuolten tasa-arvoa koskevissa asioissa, kidutusta ja pahoinpitelyä koskevissa asioissa, ilmaisunvapaudessa, vähemmistöjen ja moniarvoisuuden kunnioitus, kaikki nämä tekijät on pidettävä mielessä. Kaikissa noissa on osoitettu, että voidaan nähdä kiistämättömiä edistysaskeleita, ja kaikissa niissä nähdään myös puutteita tai jopa askeleita taaksepäin. Tämä on tilanne. Se riippuu siitä, miten sen näette. Lasi voi olla puoliksi täysi vai puoliksi tyhjä. Siten nuo ovat mielestäni perustekijöitä, joihin on keskityttävä Euroopan unionin ja Turkin välisessä suhteessa.
Mielestäni prosessi, jossa edetään kohti Turkin ja Euroopan unionin lähentymistä, on mahdollinen; se on toteuttamiskelpoinen prosessi. Siksi tuo prosessi on avoin ja Turkilla on ehdokasvaltion asema. Se on välttämätön prosessi, jonka on luonnollisesti edettävä mahdollisimman nopeasti. Euroopan parlamentin asema tuossa prosessissa on ehdottoman olennainen. Sillä on vastuullaan olennainen tehtävä kehitettäessä, analysoitaessa, arvioidessa ja lujitettaessa tuota prosessia, jonka me kaikki haluamme etenevän mahdollisimman nopeasti.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen voidessani sanoa viimeisen sanani Turkista.
Haluan kiittää teitä hyvin merkittävästä ja vastuullisesta keskustelusta tänä iltana. Sanoin teille itse asiassa näkemiin Turkin osalta jo joulukuussa tai marraskuussa. En toista sitä nyt. Toivon, että minun ei tarvitse enää sanoa uudelleen näkemiin Turkin osalta täällä parlamentissa ja että voimme edetä ja alkaa käsitellä Euroopan unionin merkittäviä taloudellisia ja muita ongelmia.
Haluan myös käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni kiittääkseni puheenjohtajavaltio Espanjaa ja Espanjan pääministeri Zapateroa sivilisaatioiden allianssin käynnistämisestä, sillä se on hyvin merkittävä aloite, ja voin sanoa, että liityn vapaaehtoisesti kyseiseen allianssiin. Se on hyvin tärkeä myös EU:n ja Turkin välisille suhteille.
Tämän päivän keskustelussa on keskitytty paljon puolueen lopettamiseen, ja se on aivan oikein. On hyvin tärkeää, että Turkki uudistaa lainsäädäntönsä ja koko poliittisia puolueita koskevat perustuslailliset puitteensa Venetsian komission suositusten mukaisesti.
Johannes Cornelis van Baalen ja Olle Schmidt ottivat esiin kysymyksen tilintarkastustuomioistuimen äskettäisestä Turkkia koskevasta kertomuksesta. Voin sanoa, että päätelmämme komissiossa, laajentumisasioiden pääosastossa, vastaavat kertomusta ja sen päätelmiä siitä, miten rahoitustuestamme tehdään strategisempaa, monivuotisempaa ja selkeämmin yhdistettyä tarpeisiin, jotka johtuvat poliittista uudistusta koskevasta asialistasta maissamme, tässä tapauksessa Turkissa.
Nyt tehdään työtä sitä varten, mukaan luettuna täysin uusi suunta suunnitteluasiakirjojemme laadinnalle monivuotisesti ja etenemiselle hankekohtaisesta alakohtaiseen ohjelmasuunnitteluun. Tähän uuteen lähestymistapaan kuuluu myös itse edunsaajamaiden kehittämien alakohtaisten strategioiden suurempi korostaminen, jonka loppujen lopuksi pitäisi edistää politiikan painopistealojen yhteistä määrittelyä komission ja Turkin viranomaisten välillä.
Tarjoan teille mielelläni pidemmän ja perusteellisemman kirjallisen vastauksen tästä asiasta, jos lähetätte minulle pian kirjeen, jotta voin tehdä sen vielä tämän komission toimikauden aikana.
Mielestäni on tärkeää, että puolueiden lopettamisen lisäksi keskustellaan laajemmin demokraattisesta muutoksesta. Sitä olette tänä iltana tehneet, ja haluan vain mainita lyhyesti kolme asiaa, jotka ovat mielestäni tärkeimmät seuraavat askeleet.
Turkissa on tapahtunut viiden viime vuoden aikana valtava demokraattinen muutos. Se on nyt hyvin erilainen maa verrattuna siihen, mitä se oli, sanotaanko, viisi vuotta sitten. Mutta lasi ei tietenkään ole vielä täysi, ja Turkissa on vielä pantava täytäntöön monia merkittäviä uudistuksia.
Aivan ensimmäinen niistä koskee kansalaisoikeuksia ja perusvapauksia. Turkin ilmaisunvapautta koskevat tilastot eivät ole EU:n normien mukaisia. Monia kirjailijoita ja toimittajia syytetään ja tuomitaan edelleen heidän työnsä takia. Turkin on nyt korkea aika hyväksyä tarvittavat oikeudelliset uudistukset, jotta tämä ongelma kuuluu Turkin menneisyyteen eikä sen tulevaisuuteen. Se on perustavanlaatuista kaikissa avoimissa ja demokraattisissa yhteiskunnissa ja se on perustavanlaatuista myös tulevalle keskustelulle sellaisista arkaluontoisista kysymyksistä kuin armenialaisia koskeva kysymys, kurdeja koskeva kysymys tai Kyproksen ongelma.
Toiseksi, viime vuonna on tapahtunut merkittävää kehitystä siviilien ja armeijan suhteissa. Meneillään oleva Ergenekon-tapauksen tutkinta on elintärkeä Turkin demokratisoitumispyrkimyksille ja todellakin, Turkin kansalaiset ansaitsevat sen, että tämä tutkinta viedään loppuun, ja he odottavat aivan oikein, että ryhdytään kaikkiin tarvittaviin varotoimiin, joilla taataan oikeudenmukainen oikeudenkäynti kaikille vastaajille.
Kolmanneksi, viimeisenä vaan ei vähäisimpänä, aitoa demokratiaa ei voida saada aikaan, jos puolet väestöstä - naiset - on vakavasti aliedustettuna kansallisessa ja paikallisessa politiikassa. Turkkilaisten naisten kansalaisjärjestöt ovat taipumattomia ponnistuksissaan edistää tätä asialistaa, aivan kuin heidän pitääkin, ja me olemme heidän liittolaisiaan. Sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän erityiskomitean perustaminen on merkittävä askel, joka toivottavasti auttaa suuresti edistämään naisten poliittista edustusta Turkin yhteiskunnan kaikilla tasoilla.
Lopuksi, Turkin EU:hun liittymistä koskeva prosessi voi olla pitkä ja joskus tuulinen tie, mutta on olennaista olla kadottamatta näkyvistä perustavoitetta maan demokraattisesta muutoksesta. Se on sekä Turkin että Euroopan unionin perusetujen mukaista, ja se saadaan parhaiten aikaan toimimalla Turkin kanssa sekä oikeudenmukaisesti että lujasti, millä säilytetään uskottavuutemme ja ehdollisuuden voima edistettäessä perusvapauksien uudistuksia Turkissa. Luotan tässä merkittävässä ponnistuksessa edelleen vahvaan tukeenne. Se on olennaista, jotta tämä hanke päättyy onnistuneesti.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Kristiina Ojuland  
kirjallinen. - (ET) Arvoisa puhemies, Euroopan komission vuonna 2009 laatimassa Turkin kehitystä koskevassa kertomuksessa määritellään perustuslaillisen uudistuksen täytäntöönpano merkittäväksi haasteeksi demokratisoitumisprosessin jatkamisessa. Kertomuksessa pannaan merkille, että huolimatta ihmisten selkeästä tuesta hallitukselle ja suuresta enemmistöstä parlamentissa, tähän mennessä poliittisten ja perustuslaillisten uudistusten täytäntöönpanossa aikaansaatu edistys ei ole ollut riittävää, koska osapuolet eivät ole pystyneet löytämään yhteistä kieltä. Kuten muissakin demokraattisissa maissa Turkin puolueiden kannat kuvastavat äänestäjien toiveita. Ei saa unohtaa, että demokraattisessa yhteiskunnassa puolueet ovat ennen kaikkea vastuussa äänestäjilleen, ja Turkissa Euroopan unionin on käännettävä huomionsa ruohonjuuritason kehitykseen. Meidän on varottava huolellisesti, ettemme omaksu opettavaa lähestymistapaa Turkin demokratisoitumisprosessia ohjatessa. Toivottujen uudistusten onnistunut täytäntöönpano edellyttää kansalaisten tukea, mitä varten tarvitaan suurempaa yleistä tietoisuutta sekä käsitystä uudistusten merkityksestä ja syistä. Ylhäältä alaspäin suuntautuvat uudistukset, jotka on pantu täytäntöön, eivät johda toivottuun tulokseen, mikäli on olemassa tunne, että ne ovat uhka Turkin sisäiselle vakaudelle. Turkin hallituksen painostaminen nopeuttamaan uudistuksia, joilta puuttuu kansalaisten tuki, voisi kuitenkin tahattomasti johtaa separatismin tai uskonnollisen vihamielisyyden kukoistamiseen. Toivon, että neuvosto ja komissio ponnistelevat yhdessä Turkin hallituksen kanssa pannakseen täytäntöön toimenpiteitä, joilla Turkin kansa voidaan saada mukaan demokratisoitumisprosessiin huomattavasti enemmän kuin tähän mennessä, jotta voidaan varmistaa, että saadaan aikaan hedelmällinen maaperä Kööpenhaminan kriteerien perusteella tapahtuvassa liittymisessä tarvittavien uudistusten panemiseksi täytäntöön.
Pavel Poc  
Ehdokasvaltion kanssa käytävien liittymistä valmistelevien neuvottelujen päämääränä pitäisi olla kyseisen maan liittyminen Euroopan unioniin. Mutta Turkin tapauksessa tilanne on paljon monimutkaisempi. Liittymistä valmistelevat keskustelut ovat olleet avoinna 3. lokakuuta 2005 alkaen. Maan liittymisen lisäksi neuvotteluissa edistetään demokratian ja vapauden lisäämistä ja kansalais- ja ihmisoikeuksien säilyttämistä Turkissa. Poliittisten julkilausumien antamisen sijaan tämä erityinen tavoite olisi saatava aikaan lainsäädännöllisillä muutoksilla osana yhdenmukaistamista Euroopan unionin oikeusjärjestelmän kanssa, mutta ennen kaikkea jäsenvaltioiden asettamasta esimerkistä seuraavien poliittisten ja yhteiskunnallisten käytäntöjen avulla. Liittymistä vastustavat väitteet, jotka perustuvat kaavaan "eurooppalaiset maat" vastaan "islamilaiset maat" ovat epäasianmukaisia ja vääriä. Turkin historiallinen yhteys Eurooppaan on kiistämätön. Turkki on itse asiassa tällä hetkellä Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäsen. Ehdokasvaltion arviointiin ei ole uskonnollista mittapuuta, päinvastoin, vakaumuksen vapaus on yksi EU:n perusperiaatteista. Siksi Turkin Euroopan unioniin liittymisen ainoina ja ratkaisevina kriteereinä on oltava oikeusvaltion periaatteen noudattaminen, kansalaisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien vahvistaminen lainsäädännössä ja Euroopan unionin kaikkien jäsenvaltioiden kunnioittaminen.
Renate Sommer  
On hyvä, että Euroopan parlamentti ainakin käsittelee Turkin demokratisoitumiskehitystä koskevaa asiaa. Komissiolla ja neuvostolla on periaatteessa ollut tapana ylistää tilannetta - olipa se miten järkyttävä tahansa. Ne sanovat sitä "pehmeäksi vallankäytöksi". Mihin tämä "pehmeä vallankäyttö" meidän on sitten saanut? On sangen selvää, että liittymisneuvottelujen avaamisesta lähtien Turkissa on menty huomattavasti enemmän taakse- kuin eteenpäin. Nyt on jälleen kielletty yksi puolue. Sen lisäksi rajoitetaan kuitenkin valtavasti kansalaisvapauksia, sorretaan uskonnollisia vähemmistöjä, jopa niin, että niitä yritetään karkottaa tai tuhota ne verilöylyssä, vähennetään niiden tiedonsaannin vapautta ja lehdistönvapautta ja yritetään tuhota oppositiomielinen lehdistö ja vapaat ammattiliitot ja niin edelleen. "Pacta sunt servanda", sopimukset on pidettävä - sitä korostetaan aina Turkin yhteydessä ja aivan oikein niin. Mutta se koskee myös Turkkia! Kun Turkki aloitti liittymisneuvottelut, se teki EU:n kanssa sopimuksen Kööpenhaminan kriteerien täyttämisestä. Jos se kieltäytyy edelleen tekemästä niin, sen on kysyttävä itseltään, haluaako se todella tulla osaksi EU:ta. Komission, neuvoston puheenjohtajavaltion ja neuvoston "pehmisten" pitäisi lopulta toimia johdonmukaisesti sen sijaan, että ne jatkuvasti avaavat uusia neuvottelulukuja.
