Roheline raamat linnatranspordi kohta (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni teatis, mis käsitleb rohelist raamatut linnatranspordi kohta.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Härra juhataja, mõne aja eest ma esitlesin neid ettepanekuid linnatranspordi kohta volinike kolleegiumile ning mul on hea meel anda neist nüüd esmane tutvustus Euroopa Parlamendile.
ÜRO valmistub kliimamuutuste rahvusvaheliseks konverentsiks, mis toimub detsembris Balil. Eile oli New Yorgis riigipeade ja valitsusjuhtide ettevalmistav kohtumine, mille käigus Euroopa Liit avalikustas oma ülimalt ambitsioonika ettepaneku: vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heidet poole võrra.
Linnatransport on üks valdkond, kus tuleb teha jõupingutusi. Linnade era- ja ühistransport inim- ja kaubaveo eesmärgil annab 40% süsinikdioksiidi ja 70% muust heitest, mis tuleb meie teedelt.
Roheline raamat, mida ma täna siin teie ees esitlen, on esialgsete intensiivsete konsultatsioonide tulemus, mis algasid jaanuaris ja kestsid juunini: konsulteeriti asutuste, linnade esindajate, sidusrühmade ja kodanikega. Mida me neist konsultatsioonidest saime, oli sidusrühmade suur soov lisada linnatranspordi küsimus Euroopa tegevuskavasse. Kohalikke asutusi ning Euroopa väikesi ja suuri linnu ei tohiks jätta oma probleemidega üksi.
Ma ei taha anda mingeid tsentraliseeritud lahendusi, mis kohalikus olukorras halvasti sobivad. Pigem on liidu rolliks koostöös kõigi pooltega kindlaks teha takistused linnatranspordile ning leida viise nende kõrvaldamiseks. Euroopa Liit peab tõstma teadlikkust sellest küsimusest ning vajaduse korral teed näitama.
Millistel tingimustel me peaksime linnatranspordi muutmisele mõtlema? Mina isiklikult arvan, et meil on viis põhieesmärki. Eelkõige, härra juhataja, daamid ja härrad, vaba liiklusvool linnades. Terves Euroopas viib linnakeskustes kasvav liiklus pidevate ummikuteni. Linnade liiklusummikute majanduslikud tagajärjed moodustavad oletuslikult 1% ELi sisemajanduse kogutoodangust. Kogemused näitavad, et ummikute vähendamiseks ei ole mingit üksiklahendust. Eraauto alternatiivid, näiteks ühistransport, jalgsikäimine või jalgrattasõit, tuleb muuta turvalisemaks ja ligitõmbavamaks. Autode ühiskasutus, küüdipakkumine ja tõhusama kaubaveosüsteemi kehtestamine võiksid aidata linnade liiklusvoolu vabamaks muuta.
Teiseks, muuta linnad rohelisemaks, parandades energiatõhusust ja kasutades alternatiivkütuseid. Keskustes liikluse keelamine, roheliste alade loomine ja linnaliiklusmaksud võiksid moodustada osa lahendusest, kuid ühistranspordi infrastruktuuri tuleb arendada ja parandada.
Linnad peaksid olema ka arukad. Euroopa linnade probleemiks on praegu pidevalt kasvav nõudlus kauba- ja reisijateveo transpordi järele. Arukad transpordisüsteemid, liikluskorraldussüsteemid ja satelliitnavigatsioon pakuvad väga palju võimalusi liikluse parandamiseks, tingimusel et neid kasutame. Kaubaveo ratsionaliseerimist linnades saaks parandada, kasutades satelliitnavigatsiooni teavet. Praegu kasutatakse GPSi, aga tulevikus Galileod.
Neljandaks, linnad peavad olema paremini juurdepääsetavad. Juurdepääsetavad eelkõige puuetega inimestele, piiratud liikumisvõimega inimestele, väikeste lastega peredele. Igaühel peab olema võimalik meie linnadesse pääseda. On eluliselt tähtis, et linnaplaneerimine on tõhus ja hoolega läbimõeldud. Muidugi vajavad ka äärelinnas elavad inimesed juurdepääsuvõimalusi, mis tähendab tulemuslikke ühendusi linna- ja äärelinnatranspordi vahel. Meil on tarvis edendada kvaliteetsest ühistransporti, isegi reisijate õiguste hartat.
Viiendaks ja viimaseks on meil tarvis turvalisemaid linnu. Peaksin rõhutama, et kaks kolmandikku liiklusõnnetustest toimuvad linnapiirkondades. Üks kolmandik surmadest - iga kolmas - toimuvad linnapiirkondades. Kui me tahame elusid päästa, siis peame võtma meetmed, et muuta inimeste käitumisviis, sõidukid ja infrastruktuur turvalisemaks. Meil on tarvis läbi mõelda vajadus edendada autojuhtimise ökoloogilist aspekti, kui me tulevikus autojuhte koolitame. Üldiselt on meil tarvis tagada, et Euroopa liikluseeskirjadest paremini kinni peetaks.
Härra juhataja, daamid ja härrad, see roheline raamat võimaldab meil käivitada kuni 15. märtsini 2008 kestvad laialdased konsultatsioonid valitsuste, ettevõtete ja kodanikega. Dokument sisaldab 25 selgelt esitatud lahtist küsimust.
Pärast arutelust osavõttu kavatsen ma 2008. aasta sügisel esitada tegevuskava, milles tehakse ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta, esitatakse selge nägemus ülesannetest ja vastutusest ning võetakse arvesse subsidiaarsuse põhimõtet. Ma koostan ka meetmete ajakava.
Selles konsultatsiooniprotsessis peab muidugi peamist rolli mängima Euroopa Parlament ning teie transpordi- ja turismikomisjon. Arvan, et põhiliselt oleme me kõik selle laiaulatusliku linnaliikluse arutelu kaudu hästi teadlikud, et see tõepoolest hõlmab kodanike igapäevaelu ning et kui liidu kodakondsus midagi tähendab, siis peame liikuma turvalisema linnaliikluse suunas, mis on keskkonnastandarditega paremini kooskõlas.
Härra juhataja, daamid ja härrad, tänan teid juba ette kogu teie väärtusliku panuse eest. Palun nüüd teie kommentaare sellele tekstile. Esitlus oli küll üsna lühike, kuid usun, et piisavalt selgesõnaline. Peaksin selgitama, et dokument tehakse kättesaadavaks kõigile parlamendiliikmetele. Volinike kolleegium on selle just vastu võtnud sellisena, nagu see on. Ma olen võtnud kõik vajalikud meetmed tagamaks, et saaksite sellest teadlikuks nii pea kui võimalik.
Juhataja
Tänan teid väga, volinik.
Harva on läbirääkimised nii täpselt teemale vastanud, aga te tulete ju praegu otse arutelult. Aitäh, et te rohelise raamatu eksemplari nii kiiresti minuni toimetasite.
Te teate reeglit, daamid ja härrad: me kohaldame eelneva registreerimiseta sõnavõttude korda.
Georg Jarzembowski
(DE) Härra juhataja, härra asepresident, daamid ja härrad, palju tänu minu fraktsiooni nimel! See on fantastiline idee - edendada liikuvust, võttes samal ajal meetmed õnnetuste ja keskkonna saastamise vältimiseks. Aga te rõhutasite, et tahate järgida subsidiaarsuse põhimõtet. Dokumenti lugedes võib näha, et teete väga praktilisi ettepanekuid, näiteks linnaliiklusmaksude ja muude küsimuste kohta. Kuidas te tahate tagada, et teie head ettepanekud ja arutelu, mida me kõik ootame ja mis kestab terve aasta, ei vii meid selleni, et hakkame linnadele ütlema, mida teha, vaid ainult soodustame heade tavade vastuvõtmist? Oleme kokku leppinud, et peame linnade heaks midagi tegema ja head tavad kehtestama. Oleme õnnetuste statistikaga tuttavad. Paljudes linnades on kõrge õnnetusjuhtumite tase, teistes aga mitte. Oleneb sellest, kuidas kohapeal on asju aetud.
Kuidas te siis tahate kollektiivsete mõtete arendamisega toime tulla, ilma et linnadel ja piirkondadel tekiks tunne, et Euroopa neid üleolevalt kohtleb?
Saïd El Khadraoui
(NL) Härra juhataja, volinik, me teame, et oleme alles kogu protsessi alguses, ning sellepärast loodan ma kuulda sidusrühmade vastuseid ning konkreetsetest meetmetest, mida te järgmiseks aastaks kavandate. Tunnen siiski, et on ülimalt oluline, et võtaksite selle poliitilisse tegevuskavasse, et näidata, et see on komisjonile ja tervele Euroopa Liidule prioriteediks nii säästva liikluse saavutamisel kui ka kliimakontrolli käsitlevate lepingute sõlmimisel. Ma arvan, et üks tähtsamaid asju on kehtestada vahend, mille kaudu paljudes linnades juba olemasolevaid häid tavasid saab niisugusel moel vahetada, et võiksime nendest midagi õppida. Iga linn on erinev ja iga probleem on erinev, siiski ma usun, et kõik kokku viib tõhusa mehhanismi kehtestamiseni, ning tahaksin teada, mida teie selle kohta arvate. Kuidas me saame vahetada kõiki häid ideid, mis moodustavad linnade ühenduse aluse, nii et saaksime neist õppida?
Jean Marie Beaupuy
(FR) Härra juhataja, mul on eriti hea meel, volinik, nende viie eesmärgi üle, mis te just määratlesite, kuigi nagu te seejärel ütlesite, tulevad ka konkreetsed meetmed pärast märtsis lõppevaid konsultatsioone.
Kui lubate, volinik, tahaksin korrata, mida meie fraktsioonidevahelise linna eluasemetega tegeleva töörühma liikmed on rõhutanud: nimelt vajadust võtta vastu integreeritud lähenemisviis mitte ainult linnade, vaid nagu te enne ütlesite, ka eeslinnade puhul.
Osana integreeritud lähenemisviisist, pidades meeles, et Euroopa Liit investeerib piirkondlikesse fondidesse - Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, viimane hõlmab nii maa- kui ka eeslinnapiirkondi - näib meile, et teie ja teised volinikud peate neid erinevaid aspekte arvesse võtma, nii et linnad ja kohalikud omavalitsused integreeritud lähenemisviisi tõepoolest rakendaksid. Sellepärast kutsun ma täna taas üles selle linnatranspordi küsimuse puhul arvesse võtma integreeritud lähenemisviisi.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Härra Jarzembowski, need on ettepanekud. Need ei ole lõplikud. Iga küsimuste bloki järel on lahter, milles oleme küsinud, milline võiks olla Euroopa Liidu osa. Sellepärast ei hakka ma ennustama, millised võiksid olla arutelu tulemused. Küsimus on lahtine ja tuleb tegelikult näidata, et tõeline Euroopa lisandväärtus on olemas. Me ei kavatse hakata Euroopa linnade üle mingit kontrolli teostama.
Härra El Khadraoui, arvan, et tabasite naelapea pihta: me tahame teha sellest poliitilise prioriteedi. Arvan, et tegite selles küsimuses kuuldavaks mu oma mõtted. Mulle meeldiks, kui valitud ametnikud üksteist toetades ja heade tavade kaudu ja parimaid kogemusi jagades veenaksid kuidagi oma kaasmaalasi osalema neis julgemates ja keskkonnasõbralikumates linnapoliitikates.
Härra Beaupuy võttis teie öeldu kokku, rõhutades, et meil saab tõeliselt edu olla ainult integreeritud lähenemisviisiga, mis tegelikult tähendab, et ka linnaplaneerijad peavad kavandama linnu teataval viisil, võttes arvesse tuleviku liiklusnõudeid ning eriti eeslinnade planeerimist: see ei tohiks käia juhuslikult. Tahaksin eriti tänada härra Beaupuyd ja kogu linnaliikluse töörühma ning olen kindel, et nad andsid väärtusliku panuse.
Jan Olbrycht
(PL) Härra juhataja, tahaksin kõigepealt väljendada oma tänu huvi eest linnaliikluse küsimuse vastu. See on äärmiselt tõsine ja keerukas teema, eriti kui EL tunneb muret linnapoliitika pärast.
Linnade teema ülesvõtmine Euroopa Komisjoni tasemel näitab juba ise, et meil on siin tegemist subsidiaarsuse põhimõtte ebatavaliselt huvitava tõlgendusega. Ma toetan väga komisjoni tegevust selles valdkonnas. Toetades komisjoni tegevust selles valdkonnas, tahaksin ma küsida volinikult, kuigi see küsimus on arvatavasti pisut enneaegne, aga ikkagi, kuidas me peame mõistma asjade korraldust, kas komisjon rakendab selles küsimuses partnerluse põhimõtet, teisisõnu, millised on partnerluse võimalikud vahendid? Kas me räägime kogemuste vahetamisest? Kas me räägime partnerist, kes samuti mõnes mõttes teeb rohkem kui vaid ettepaneku, vaid tegelikult nõuab midagi?
Selle põhjal, mida ütles härra Jarzembowski, tahaksin ma samuti paluda toetust regionaalarengukomisjonile selleteemalise koostöö tugevdamiseks transpordi- ja turismikomisjoniga.
Ulrich Stockmann
(DE) Härra juhataja, volinik, palju tänu teie sõnavõtu ja rohelise raamatu eest, mille üksikasjadega me ikka veel tuttavad pole. On tõsi, et üha rohkem inimesi elab linnades ja linnastutes, kuid on muidugi ka konkreetseid probleeme, mis seonduvad kahanevate linnadega, ning ka neid ei tohiks täiesti tähelepanuta jätta. Mu esimene küsimus on: kas ka sellised linnad on vaateväljas? Meie linnakeskustes on eelkõige isiklike eraautodega seonduv suur ülekoormus, mille tagajärjeks on väga kõrged heitgaaside kogused, tahked osakesed, müra, samuti ohutusega seotud probleemid.
Teiseks, kui me nüüd tahame suurendada ühistranspordi hulka ja selle arukas võrgustik mängib lahenduse juures olulist rolli, siis kerkib muidugi küsimus, kas me oleme üldse suutelised struktuurifondide kapitali selleks otstarbeks kasutama.
Kolmandaks, seoses paljude üksikettepanekutega kaubaveotranspordi logistika osas ja nõnda edasi: kas meil on ka heade tavade vahetamiseks foorum, kus see vahetamine saaks toimuda organiseeritult?
Michael Cramer
(DE) Härra juhataja, volinik, tänan teid raporti eest. Te kirjutate siin, et tahate edendada autode alternatiive, nimelt bussi-, raudtee- ja jalgrattasõitu ning jalgsikäimist. Te siiski teate ka, et 95% ELi kaasfinantseerimisest, mida linnad taotlevad, kulub üksnes maanteetranspordile. Sellepärast te kaalute, kas peaksite ütlema, et vähemalt 50% peab tulevikus minema neile alternatiividele, sest näiteks mu kodulinn Berliin vaidleb vastu, et ELi rahalisi vahendeid ei tuleks kulutada kohalikule ühistranspordile. Minu arust on see hullumeelsus! Kui te ei muuda sellist rahastamist, ei saa te iialgi edu saavutada. Sellepärast ma küsin, kuidas te tahate tagada, et ELi alternatiividega tulevikus arvestataks?
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Härra Olbrycht, partnerlust saab väljendada heade tavade jagamise kaudu ning linnade taotlusel suuniste kogumi kaudu, mis on seotud näiteks linna keskse infrastruktuuri kasutamisega, või ühtlasema teabe kaudu: mõnikord on need märgid, mis näitavad kiirteed ühes liikmesriigis või linnas üht värvi, kuid teises liikmesriigis või linnas teist värvi. Me peaksime mõtlema, mismoodi teavet ühtlustada. Seepärast ma arvan, et on selge, et see partnerlus võtab täielikult arvesse piirkondade kavatsusi ning et me leiame vahendite loomiseks koostoimeid.
Härra Stockmann, struktuurifondid on mõnede katsealgatuste jaoks kättesaadavad. Üleeuroopaliste võrkude eelarves ning transpordi ja energia peadirektoraadi eelarves üldiselt on meil vahendeid katsekavade järelevalveks, eriti Civitase kaudu, millega te tuttav olete. On tõsi, et peame edaspidi selgitama struktuurifondide kasutamist, mis paneb mind ütlema, et härra Crameri märkus on õigustatud ning et mõnedel juhtudel peame me olema struktuurifondide kasutamisega hoolikamad.
On tõsi, et Euroopa Liit ei ole ära näidanud fondide kasutamise protsendimäära: selle peavad otsustama linnad ka piirkonnad ise. Sel põhjusel ma usun, et selle rohelise raamatu ja arutelu kaudu saab meie ülesandeks veenda linnu ja piirkondi neid fonde paremini kasutama. Ma arvan, et teie toodud näide on väga huvitav.
Jörg Leichtfried
(DE) Härra juhataja, härra asepresident, ma kiidan täiesti heaks mõned asjad, mida te mainisite. Te juhtisite tähelepanu ühistranspordi parandamisele, liiklusohutuse suurendamisele ning keskkondlikele aspektidele juhtide koolituses ja satelliitnavigatsioonis. Kõik need on seotud teatavate probleemidega - see maksab palju raha. Härra Cramer on juba demonstreerinud kooskõlastatud meetme üht vormi. Tahaksin esitada ka teise, mida ei ole veel nimetatud. Meie kätes on imeline heastamine. Meie ees on väliskulude arvessevõtmine. Me kuuleme, et see arvestusmeetod on valmis ning et linnatranspordi aspektid, mille eest teistviisi maksta ei saa, saaksid toetatud ja makstud kõikehõlmava väliskulude arvessevõtmise kaudu.
Esitan selle kohta kaks küsimust: millal võime me realistlikult oodata esialgse näidise esitlemist, mida saaks järgnevalt laiendada ja suurendada? Kas saate ette näha selle raha kasutamist ka sarnasteks projektideks?
Gilles Savary
(FR) Härra juhataja, mina isiklikult toetan sama innukalt kui härra Jarzembowski seda, et kohalikel asutustel peaks olema vabadus valitseda ja mitte mõelda, et me saame üldistel valimistel valitud kohalikule sõltumatule valitsusele peale sundida mingit transpordipoliitikat. Seda tehes oleksime eksiteele sattunud.
See tähendab, mulle tundub, et ühenduse lisandväärtus on vaieldamatu, kuna me püüame tegelda kasvuhooneefektiga. See, millega me tegeleme, on saasteainete tekitamine, eriti piirkondlikul tasandil, transpordi poolt, mille me teame olevat saasteainete ja kasvuhoonegaaside peamise allika. Sellepärast ma arvan, et Euroopa Liidul poleks liig sekkuda, sealhulgas ka alalhoidlikel põhjustel.
Teisest küljest usun ma, et ei saa olla mingit sunnipoliitikat. Võiks olla ergutuspoliitika, volinik. Mulle meeldib mõnikord mõelda, et oleks tohutu edu, kui eksisteeriks näiteks ühenduse URBANi programm transpordi jaoks; teisisõnu, programm, mis julgustaks kohalikke asutusi kasutama säästvat liiklust, mis põhineb säästva liikluse suuniste kogumil. Ma ei tea, kas saate selle küll kavandatud.
Inés Ayala Sender
(ES) Härra juhataja, tahaksin volinikku õnnitleda tema poliitilise vapruse puhul selle küsimusega tegelemisel ning soovitada subsidiaarsust kui üht võimalust. Petitsioonikomisjonis me näeme pidevalt kohalikul tasandil esitatud avaldusi kodanikelt, kes paluvad Euroopa Liidult abi ja kaitset probleemide lahendamisel, mida ei saa enam lahendada kohalikul tasandil, kuna need on küsimused, mida tuleb lahendada ülemaailmsel tasandil, näiteks keskkonnaga seotud ja turvaküsimused jne.
Tahaksin volinikult küsida, kas arukates süsteemides on arvesse võetud kodanike teavitamise küsimust, sest see võiks tohutult vähendada teabe puudumisest tekkivat stressi. Kas võetakse arvesse ka igapäevasest töölesõitmisest tulenevaid liiklusohutuse probleeme, sest see on üks valdkond, milles meil on probleeme kõige rohkem. Küsin samuti, millised võiksid olla ideed seoses kaupade kohaletoimetamise arukamaks muutmisega, mis tihtipeale tekitab ummikuid.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Härra juhataja, härra volinik, Euroopa Liidu areng põhineb liikuvusel ning isikute ja kaupade vabal liikumisel. 80% Euroopa kodanikest elab linnades ja 40% suurlinnades. 60% neist arvavad, et linnades on ummikud ja saaste ning üle 70% neist ootavad Euroopa meetmeid. Ma usun, et ühistranspordi roheline raamat võib lahendada, peab lahendama 40% kodanike probleemid, kellel pole autot ja kes elavad linnades, ning eriti aitab kaasa puuetega inimeste integreerimisel majandus- ja ühiskonnaellu.
Linnaplaneerimine on äärmiselt oluline ning ma taotlen ka teatavate fondide - struktuurifondid, JESSICA, regionaalfondid - kasutamist linnatranspordi arendamiseks. Ma toetan projektide kasutamist ning CIVITAS ja CIVITAS+ laiendamist ning eelkõige uute liikmesriikide julgustamist ja toetamist nende fondide kasutamisel linnatranspordi arendamiseks.
Brigitte Douay
(FR) Volinik, te alustate ambitsioonika projektiga, mis puudutab meid kõiki.
Ma tõesti loodan, et selles transpordialases arutelus ei unusta me olulist rolli, mis on transpordil territoriaalses ühtekuuluvuses. Te rääkisite linnade juurdepääsetavusest seoses linnatranspordiga. Ma loodan siiralt, et selles ulatuslikus arutelus on meil meeles kõnelda maapiirkondadest ning, nagu te ütlesite, soodustustest kohalikele asutustele seoses maapiirkondade transpordiga, millest tihtipeale mööda vaadatakse.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Härra juhataja, tahaksin kõigepealt tänada neid parlamendiliikmeid, kes oma esialgse reaktsiooni kuuldavaks tegid. Oli äärmiselt huvitav kuulda, mis neil öelda on.
Härra Leichtfield, tegelikult pole meil mingit probleemi piirkondliku süsteemi või Eurovignette'iga, mida uuriti osana 2008. aastaks kavandatud uurimusest seoses Eurovignette'i direktiiviga. Tähtaeg on direktiivis sätestatud ja töö juba käib. Ma arvan, et peame kaaluma linnaliikluse maksu, samuti sellest saadavate tulude kasutamist. Ma arvan, et see on väga tähtis küsimus, sest kui meil oleks õiguslik raamistik, võiks see aidata linnapeadel seda vahendit teatavatel juhtudel kasutada, saadud rahaliste vahendite jaotamist samal ajal kontrolli all hoides.
Teatava määrani pakub meie küsimustiku viimane küsimus vastuse härra Savary öeldule. Tsiteerin: "Millist lisandväärtust võiks pikemas perspektiivis tuua suunatud Euroopa toetus keskkonnasäästliku ja energiatõhusa linnatranspordi rahastamiseks?” Küsimus kordab peaaegu kajana härra Savary küsitut; nimelt, kas lõpuks võiks olemas olla mingi ühenduse programm. Seda on liiga vara öelda, kuid on tähtis, et me küsimuse püstitaksime. Tahaksin härra Savaryt tänada sõnade eest, et tuleviku jaoks nii tähtsas poliitikas on teatav osa ühenduse lisandväärtusest.
Proua Ayala Sender, avalik teave on muidugi peamine tegur arukas liikuvuses ja me teame seda, selles suhtes peab satelliitnavigatsioon koos uute informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiate edusammudega tagama, et bussipeatus võib ühtlasi olla ka reisija infopunktiks. Siin on palju teha ning on olulise tähtsusega, et kõige tõhusam tehnoloogia saaks kättesaadavaks linnades. Mainisite ka kaupade kohaletoimetamist linnakeskustes: ka selles osas on vaja tohutult palju teha.
Proua Ţicău, aitäh, et tõstatasite probleemi puuetega inimeste ja üldiselt piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu kohta. Ma arvan, et see on probleemi teine peamine aspekt. Peame andma sisu mõistele "Euroopa Liidu kodakondsus” ning ma näen sellest ainult kasu tõusmas, kui meil on reisijate õiguste ja kohustuste tõeline harta, mis võiks ühtlasi olla kasulik ka neile kodanikele.
Proua Douayl oli muidugi õigus meile meelde tuletada, et liikuvust tuleb vaadelda tervikuna. On inimesi, kes linnades elavad, on inimesi, kes linnades tööl käivad, ning ka selle kohta peab olema integreeritum lähenemisviis. Tahan siiski lõpetada, öeldes nii proua Douayle kui ka kõigile parlamendiliikmetele: oleme koostanud küllaltki rohmaka visandi, kui soovite, sest me ei tahtnud selles etapis kitsendada vastuseid teatavate piiravate eeskirjadega. Küsimused on sihilikult lahtised. See tähendab, et ka mina kaalun kõiki jõupingutusi, mida on tarvis järjekindla ja tõhusa tegevuskava koostamiseks, vastasel korral poleks selles Euroopa lisandväärtust.
Tänan teid, härra juhataja, daamid ja härrad, ning ma ootan siiralt selle linnatransporti käsitleva põneva arutelu jätkumist lähematel kuudel.
