Euroopa uue energiastrateegia väljatöötamine aastateks 2011-2020 (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Lena Kolarska-Bobińska tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel koostatud raport uue Euroopa energiastrateegia 2011-2020 väljatöötamise kohta.
Lena Kolarska-Bobińska
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Oleme rääkinud palju Lissaboni lepingust tulenevatest institutsioonilistest muudatustest. Nende hulka kulub välisteenistus ja menetlused eelarvega töötamiseks, kuid Lissaboni lepingus on ka viiteid liidu poliitikale. Täna on arutlusel esimene Lissaboni lepingu järgne energiastrateegia, mille komisjon aastateks 2011-2020 välja töötas.
Tuleb rõhutada, et nii komisjoni strateegia kui ka parlamendi raport kajastavad Lissaboni lepingu eesmärke energiasolidaarsuse ning energiajulgeoleku ja energiavarustuse kohta. Komisjoni strateegia ja parlamendi raport rõhutavad samuti energiapoliitika tugevdamist ning sellele euroopalikuma iseloomu andmist. Selle saavutamine on võimalik kindlate meetmetega.
Esiteks peavad liikmesriigid rakendama kiireimas korras kehtivaid energeetikat puudutavaid Euroopa õigusakte. Seepärast toetame täielikult seda, et komisjon võtab kasutusele ranged meetmed selliste valitsuste ja ettevõtjate vastu, kes selles valdkonnas midagi ette ei võta. Teiseks, et saavutada meie ühised eesmärgid, peab ühine energiaturg hästi toimima. See tähendab, et Euroopas on vaja rajada ka taastuvenergia turg. Seetõttu on meie eesmärkide saavutamiseks vaja laiendada ja nüüdisajastada nii Euroopa kui ka piiriülest energiataristut. Tihti on aga selle vastu monopolid ning valitsused, mis neid kaitsevad. Ilma üleeuroopalise võrgustikuta ei ole aga võimalik Euroopa Liidu kõige tähtsamaid eesmärke saavutada.
Kaks ületamist vajavat põhitakistust on haldus ja rahastamine. Mis haldusesse puutub, siis peame ennekõike sätestama selged eesmärgid ja eeskirjad kõige olulisemate projektide valimiseks. Ilma nende kriteeriumide ja selgete eeskirjadeta tekitab projektide valimine palju konflikte ja lahkhelisid ning lootuste asemel tekitab see hoopis kahtlusi. Riiklikul tasandil on aga väga tähtsad just regulatiivmeetmed, seda eriti piiriüleste projektide kontekstis.
Liigume nüüd edasi kõige tähtsama probleemi juurde - taristu rahastamine. Me teame, milliseid pingeid on hetkel tekitanud järgmise aasta eelarve kinnitamine, kuid need saavad olema veelgi suuremad 2013. aasta järgse finantsraamistiku puhul. Kavandatavad kulutused peavad peegeldama Euroopa Liidu poliitilisi eesmärke, mille all pean silmas meie kodanike energiajulgeolekut. Peame ka leidma uusi võimalusi ettevõtjatelt ja pankadelt investeeringute saamiseks. Sellest on juttu raportis.
Tänapäeval on energiapoliitika seotud üha tihedamalt Euroopa Liidu välispoliitikaga. Meie suhted välismaiste energiapartneritega peavad lähtuma Euroopa siseturu põhimõtetest. Euroopa turule sisenevad välisettevõtjad peavad tegutsema läbipaistvalt ning kooskõlas seadusega ja neid tuleb hallata läbipaistvate kokkulepetega. See kehtib nii tulevikus ehitatavatele kui ka hetkel ehitamisel olevatele torujuhtmetele.
Lugupeetud volinik, ma hindan väga abi, mida andsite Poolale Jamali gaasi torujuhtme üle peetavatel läbirääkimistel Venemaaga. Tahaksin aga näha samasugust käitumist ka teiste torujuhtmete, kaasa arvatud Nord Streami puhul. Soovin rõhutada, et läbipaistvus peab kehtima kõikide käimasolevate ja tulevaste projektide puhul, mitte ainult mõnedele neist.
Kokkuvõtteks, austatud juhataja, soovin öelda, et Euroopa Liit vajab pikaajalist energiapoliitika visiooni. Vajame Euroopa energiaühendust. Kui komisjon tahab kiirendada ettevõtjate ja liikmesriikide võetavaid meetmeid, siis peab liit ise tegutsema tõsiseltvõetavalt ning hakkama reaalselt rakendama seda väga head strateegiat ja taristupaketti. Edaspidi tahab Euroopa Parlament strateegia rakendamist jälgida, sest see strateegia peab olukorrale tõsist mõju avaldama, mitte ainult meie soovunelmat väljendama.
Viimaks on väga tähtis ka liikmesriikide suhtumine Euroopa Komisjoni strateegias ja minu raportis leiduvatesse eesmärkidesse. Kas liikmesriigid on valmis piirama oma riiklikke huvisid Euroopa ühise heaolu nimel? Kas liikmesriigid astuvad vastu suurte sidusrühmade tegevusele ning arvestavad tarbijate julgeoleku ja heaoluga? Meie, Euroopa Parlamendi liikmed, nõuame seda. Tänan teid järgmise kümne aasta energiastrateegia eest, lugupeetud volinik!
Günther Oettinger
Austatud juhataja! Head kolleegid! Soovin kõigepealt öelda, et mulle avaldas muljet teie ideede, ülioluliste märkuste ja asjalike sõnavõttude hulk ning kvaliteet komisjoni esitatud 2011.-2020. aasta energiastrateegiat käsitleva eelnõu kohta. Soovin tänada Lena Kolarska-Bobińskat esitluse eest, selle eest, et ta oma kaasparlamendiliikmete osatähtsuse niivõrd arukalt kokku võttis, ning selle eest, et ta prioriteedid paika pani, mis on minu arvates väga tähtis. Me kaasame teie raporti suurima heameelega meie tulevaste nädalate töösse, sest energiapoliitika seisukohalt tulevad tulevased nädalad väga töökad. 3. detsembri energianõukogu ning asjaolu, et riigi- ja valitsusjuhid saavad veel 4. veebruaril ainulaadse võimaluse energiaküsimuste käsitlemiseks, annab uut jõudu meie ühistele eesmärkidele ning energiapoliitika euroopastamisele. Minu arvates on parlament nendes küsimustes väga oluline partner.
Võiks öelda, et meie algpositsioon on ülikeeruline. Meil on ühisturg, mis ei ole veel valmis. See on seadusena juba 12 aastat elektri ja gaasi jaoks kehtinud, kuid seni ei ole seda reaalselt rakendatud. Meil on rohkem alamturgusid ja regionaalseid piire ning peame tegema kõik, mis meie võimuses, et tagada, et järgmise viie aasta jooksul oleks võimalik ühisturgu rakendada ka tööstuse ja tarbijate jaoks eesmärgiga tagada rohkem konkurentsi ning läbipaistvust.
Teiseks valitseb meil selge taristupuudus. Kui vaadata ühisturul teiste toodete, kaupade ja teenuste - maanteed, raudteed, lennuliinid, lennuväljad, digitaalne maailm, veeteed - jaoks olemasolevaid aluseid, siis on näha, et oleme energia, eriti gaasi ja elektri transportimiseks vajaliku taristu vajaduste täitmisest veel väga kaugel, et saavutada meie Euroopa energiapoliitika eesmärke, milleks on varustuskindluse tagamine, solidaarsus, konkurents ja tarbijate huvid. Järgmise 20 aasta jooksul peame saavutama sama, mida viimase 200 aasta jooksul maantee- ja raudteetaristu puhul ning viimase kümne aasta jooksul digitaalses maailmas saavutatud on. See vajab kodanike heakskiitu ja läbipaistvust. Vajame läbipaistvust, et tagada suurem heakskiit elektri- ja gaasitaristu väljatöötamise jaoks, ning vajame vastavaid rahalisi vahendeid, mille maksavad peamiselt kinni tarbijad energiahindade kaudu, kuid kui tegemist on Euroopa huvidega, siis kuuluvad need ka Euroopa eelarve avaliku vastutuse alla.
Kolmandaks on meil suuremalt jaolt kasutamata potentsiaal energiatõhususe valdkonnas. Kõik need, kes nagu meiegi impordist sõltuvad, kuid kes tahavad samal ajal teha edusamme jätkusuutlikkuse, kliimakaitse ja keskkonnakaitse valdkonnas, peavad astuma vastu energia raiskamisele ning olema teistele eeskujuks suunatud energiaalgatuste, energia säästmise ja suurema energiatõhususega avalikus, tööstus- ja erasektoris. Energiatõhusus on seetõttu meie mõlema jaoks järgmine päevakorrapunkt. Ootan suure huviga parlamendi omaalgatuslikku raportit, mis peagi valmib ning millest lähtudes esitame järgmisel kevadel avalikkusele, teile ja nõukogule oma energiatõhususe strateegia.
Üks teine osa meie strateegiast on taskukohase energia küsimus. Eesistujariik Belgia juhib õigusega tähelepanu asjaolule, et just elekter võib meie ühiskonna killustada, sest energia on muutumas üha kallimaks ning seetõttu ei ole kõigil sellele enam juurdepääsu. See tähendab, et peame laiendama varustuskindlust oma strateegias ka taskukohase energia valdkonnale tööstuse ja töökohtade jaoks ning samuti majapidamiste jaoks. Väga tähtis aspekt on ka teadusuuringud. Euroopa ei saa küll kõige eest hoolt kanda, aga Euroopa eelarves saaks keskenduda lähiaastatel siiski teadusuuringutele energia valdkonnas ning riigiasutuste ja teadusuuringutega tegeleva tööstuse partnerlusele.
Siis on meil veel välissuhete küsimus - välismõõde, millele Lena Kolarska-Bobińska juba tähelepanu juhtis. Vajame oma energiapoliitika välismõõtmes ühist koordineeritud Euroopa strateegiat, kus arvestatakse Euroopa põhihuvidega. Oleme energia tarbimise poolest ikka veel suurim turg ning ees nii Hiinast kui ka Ameerika Ühendriikidest. Kui me oma ostujõu ja taristu strateegiates ühele eesmärgile keskendume, siis saame ka mõjuvõimu. Kui kasutatakse vana jaga-ja-valitse-põhimõtet, siis on teistel palju lihtsam meile vastu astuda. Me ei taha, et see juhtuks. Seda silmas pidades tänan teid mitmekesiste ja intelligentsete sõnavõttude ning raporti eest! See aitab mul jätkata tööd meie strateegiaga, mille me lõpuks Euroopa Ülemkogule esitame.
(Aplaus)
Pilar del Castillo Vera
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin esmalt kiita raportööri, kes tegi suurepärast tööd! Tema raport on loomulikult väga nõudlik ja põhjalik ning pean lisama, et selle põhjuseks on tõsised ja edukad läbirääkimised, mille tulemusel tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon raporti praktiliselt ühehäälselt vastu võtta sai.
Selle teemaga jätkates tahaksin rõhutada midagi, mida me kõik hästi teame, kuid mida ikkagi korrata tasub: Euroopas ei ole olukord energiaga just optimaalne. Me ei sõltu ainult üha enam väljastpoolt Euroopat tulevast energiast, vaid peame tulema toime ka suurte investeeringutega meie energiataristutesse, ning seda kõike ajal, mil Euroopa veel kriisi tagajärgede all kannatab. Selle kõige juures ei ole me veel omaenda energeetikaga seotud õigusakte rakendama hakanud.
Sellel parlamendi ametiajal on meie käsutuses vahend, mida me eelmisel ametiajal kasutada ei saanud. Lissaboni leping ei sea ainult mitmeid selgeid sihte, nagu siseturg, energiaturg, varustuskindlus, energiatõhusus ja energiavõrkude edendamine, vaid annab Euroopa Liidule ka õigusliku raamistiku ja kindla õigusliku aluse - artikkel 194 - tegutsemiseks energeetika valdkonnas.
Selles uues kontekstis, milles arutelu toimub, palun ma kõikidel kaasparlamendiliikmetel toetada seda raportit, milles on ettepanekud mitmete meetmete kohta, mille eesmärk on tagada energiavarustus ning kehtivate õigusaktide ja programmide rakendamine täies ulatuses. Lissaboni lepingus rõhutatakse ka vajadust investeerida teadusuuringutesse, selles edendatakse üleeuroopaliste energiavõrkude väljatöötamist ning antakse energia siseturu loomisele vajalik eelisõigus.
Suur tänu ja palun teil kõigil homme raportit toetada!
Marita Ulvskog
fraktsiooni S&D nimel. - (SV) Austatud juhataja! Soovin tänada raportööri Lena Kolarska-Bobińskat suurepärase ja avatud koostöö eest! Mulle kui sotsiaaldemokraadile oli väga tähtis töötada välja energiapoliitika ja energiavarustuse strateegia, mille väljavaated on suunatud selgelt tarbijatele, mis tagab läbipaistvuse energiaturul ning ka tagab, et kliimakriis mängib rolli meie otsustes minna üle taastuvatele, jätkusuutlikele ja ohututele energiaallikatele ja -süsteemidele. Tegime ka selles valdkonnas teatud määral edusamme ning mul on selle üle väga hea meel. Nagu ka lugupeetud volinik juba ütles, parandati ja täpsustati sõnastust selle kohta, mis puudutab tarbija õigusi ning ka õigust osta mõistliku hinnaga energiat, et majapidamised seda endale lubada saaksid. Energiavaesuse vastu tuleb midagi ette võtta. Palju selgemalt sõnastati ka kliimaküsimused, olgugi et selles valdkonnas on vaja veel palju teha.
Minu arvates on ka tähtis, et strateegias määratletakse selgelt liikmesriikide vastutus näiteks energiaallikate jaotuse alal. Suurimat pettumust valmistab aga asjaolu, et raportis ei ole siduvaid eesmärke energiasäästmise ja energiatõhususe tõstmise kohta - sellest on tõesti kahju. Liikmesriigid ei saavuta arvatavasti 20% eesmärki, mis on meie standardite kohaselt suur läbikukkumine, sest energia säästmine on parim võimalus, kuidas vähendada meie sõltuvust impordist, tugevdada meie konkurentsivõimet ning luua uusi töökohti. Tuleme parlamendis selle küsimuse juurde tagasi teises kontekstis ja siis toetavad meid loodetavasti kõik istungisaalis viibijad ja samuti komisjon.
Jens Rohde
fraktisiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahan tänada ja kiita Lena Kolarska-Bobińskat suurepärase raporti eest. Nüüd aga räägiksin ühe lühikese loo päris maailmast. Kümme aastat tagasi ei tootnud Hiina ühtegi tuuleveskit, täna aga asub Hiinas üks kümnest maailma suurimast tuuleenergia ettevõttest. Kahe aasta pärast loodavad nad jõuda kahe ettevõttega esiviisikusse. Kümne aasta eest ei olnud midagi. Täna aga toodab Hiina 50% maailma tuuleveskitest. Hiina areneb ja see areneb kiiresti.
Selles valguses on mul kahju tõdeda, et komisjoni uue energiastrateegia puuduv põhjalikkus keskkonnasõbraliku tuleviku suhtes on väga heidutav. Euroopa vajab põhjalikku energiastrateegiat - ja seda mitte ainult COP 16 resolutsiooni kujul, mida niikuinii keegi ei loe. Peame Euroopas saavutama kaugeleulatuvad ja konkreetsed poliitilised eesmärgid. Nõukogu ja komisjon paistavad lähtuvat strateegiast, et kui õige aeg on käes, siis oleme tegusad. Nüüd on õige aeg ja me ei saa istuda ja puhata ning oodata mingit suurt rahvusvahelist siduvat kokkulepet, enne kui me midagi teeme.
Selleks et energiastrateegia tooks kliima, majanduskasvu ja töökohtade jaoks kasu, vajame palju nõudlikumat turupõhist lähenemisviisi, et saaksime turumehhanismi enda kasuks ära kasutada. Me peame sellele turule hoogu andma ja näitama teerajajatele suuna kätte, et nad meid siis sinna viia saaksid. Seepärast nõuab ALDE, et EL seaks eesmärgiks vähendada CO2 heitkoguseid 30%. Süsinikuturg, meie CO2 heitkoguste vähendamise ja keskkonnainvesteeringute tegemise põhimehhanism, ei toimi. See on kvootidega üle ujutatud ning hind on liiga madal, mistõttu ei ole stiimuleid, et investeerida keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse Meie arvates peab EL astuma need sammud meie majanduskasvu, kliima ja energiajulgeoleku nimel. Euroopa, komisjon, tehkem oma sõnad tegudeks!
(Aplaus)
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tänada enda ning samuti minu fraktsiooni nimel Lena Kolarska-Bobińskat ja kõiki variraportööre tehtud töö eest! Meid kõiki üksmeelele saada ei olnud kindlasti lihtne - nagu lammaste karjatamine - aga te saite sellega hakkama.
Kõigepealt tahan öelda järgmist: "Rakendamine, rakendamine, rakendamine”. Me ei vaja uut energiapoliitikat. Peame rakendama kliimapaketi, kolmanda siseturu paketi ja gaasivarustuse kindluse määruse. Siis peame sellele veel suunatud poliitikameetmed lisama. Mainisite energiatõhusust. See on väga tähtis ja me ootame Bendt Bendtseni raportit, mis teemat palju üksikasjalikumalt käsitleb.
Teine tähtis teema on siseturg. Volinik, minu arvates saite taristupaketiga suurepäraselt hakkama, aga ma loodan, et teatud mõttes ei tehta järeleandmisi konkurentsipoliitika valdkonnas. Oleme viimase viie aasta jooksul väga edukalt turu domineerimise vastu võidelnud ja see peab olema tähtis suund ka Euroopa energiapoliitikas.
Mis taastuvenergiasse puutub, siis on meie raport palju avameelsem ja teie ELi strateegia ning 2020. aasta energiastrateegia on väga ebamäärased. Jens Rohdel on õigus. Järgmise kümne aasta jooksul moodustab taastuvenergia 70% kõikidest Euroopa energeetikainvesteeringutest. Taastuvenergia tehnoloogia on meie kõige suurem eksportturg kõikidest energiatehnoloogia turgudest. Ma ei arva, et me saadame õige sõnumi, kui vähendame taastuvenergia tähtsust ELi 2020. aasta strateegias. Vajame konkreetset peatükki nende järgmise kümne aasta kõige suuremate investeeringute jaoks.
Oma raportis oleme ka palju ettevaatlikumad riiklikke ühtlustamise süsteeme ja muid süsteeme puudutava arutelu taasalgatamise suhtes. Valitsused tahavad riiklikke toetussüsteeme ning me ei tohi arutelu selle teema taasülesvõtmisega keerulisemaks teha.
Nii gaas kui ka nafta on tulevikus tähtsad. Mul on teile ka kaks konkreetset küsimust. Kõigepealt soovin teada, millisena näete teie järgmise kümne aasta jooksul gaasiturgu energiasektoris? Teiseks, oma pressikonverentsil võtsite kindla seisukoha naftatipu ning riski kohta, et naftabarreli hind tõuseb 200 USA dollarini. Kuidas sobib see kokku transpordipoliitikaga komisjoni tasandil?
Konrad Szymański
Austatud juhataja! Loomulikult soovin ka mina tänada raportööri väga hea koostöö eest selle väga keerulise raporti koostamisel! Raportis on toodud esile kõige tähtsamad probleemid, millega Euroopa energiapoliitika silmitsi seisab. Arvan, et eelkõige peab liit tegelema turuvastaste klauslitega kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes. See on üks suurimaid takistusi.
Venemaa kehtestab gaasitorujuhtmetele juurdepääsupiiranguid ning keelab taaseksporti ning sellega Euroopa ettevõtjate omandiõigust müüa gaasi, mille nad on juba välja ostnud. Just see juhtus Poolaga sõlmitud lepingu puhul, mida volinik hästi teab. Venemaa poliitiline eesmärk on säilitada oma monopoli gaasiturul võimalikult kaua. Gazpromi monopoli Kesk-Euroopas säilitatakse ühisturu arvel, konkurentsi arvel ja viimaks ka tarbijate õiguste arvel. Sellistel juhtudel peab liit väga otsustuskindlalt reageerima ega tohi jätta arvestamata diplomaatilise teguriga ning välispoliitika kõrge esindaja rolliga. Vastasel juhul on meie reaktsioon lihtsalt tasakaalustamata.
Üldiselt peaks liidu diplomaatias pöörama rohkem tähelepanu toorainega seotud küsimustele. See teema muutub üha tähtsamaks ja on meie teenistustele suur probleem, võttes arvesse pädevusi ELi kaubanduspoliitika valdkonnas. Peame omaenda energiapoliitikas kindlasti toetama täies ulatuses nüüdisaegseid tehnoloogiaid, vedelgaasi tootmisüksusi, geotermilist energiat ja kildagaasi. Me ei saa liiga kiiresti loobuda söe kasutamisest, enne kui me ei ole taganud gaasi varustuskindlust ja varustatuse mitmekesisust. Vastasel juhul suurendame ainult oma sõltuvust gaasist, seda eriti Kesk-Euroopas, kus süsi endiselt väga tähtsat rolli mängib.
On veel üks probleem. Arvan, et tuleb tuua esile üks teatud institutsiooniline probleem. Kõikidele probleemidele, millest Lena Kolarska-Bobińska oma raportis rääkis, pöörati väga vähe tähelepanu Euroopa Komisjoni teatises, mis koostati nähtavasti ilma parlamendi seisukohta arvesse võtmata. See on väga halb kokkusattumus - selle protsessiga läksid asjad väga halvasti. Minu arvates ei tohi me nii käituda.
Niki Tzavela
Austatud juhataja! Soovin tänada Lena Kolarska-Bobińskat suurepärase ja raske töö eest! Oleme kuulnud siin palju kaugeleulatuvatest eesmärkidest - minu kolleeg Claude Turmes viitas korduvalt ka rakendamisele - ja minu arvates peaksime kõik avaldama komisjonile tunnustust hiljuti valminud energiastrateegia küsimusi puudutava teatise eest, mis esitatakse novembris. See on esimene realistlik strateegia, mida me näinud oleme. Komisjon viitab konkreetselt ja selgelt raskustele, määratleb need ning teeb ettepanekuid nii nende kui ka selle kohta, kus on meie piir seatud eesmärkide saavutamisel.
Volinik, te esitasite meile realistliku strateegilise energiapoliitika ja ma toetan seda igati ning teen ettepaneku praktilise ja realistliku lahenduse kohta South Streamile. Meil on kaks väikest torujuhet: ITGI ja TAP. Need on valmis ja töötavad. Seega saate edasi liikuda. Nabucco on suur ja seetõttu keeruline ning võib esineda viivitusi. Seepärast peaksite liikuma edasi nende kahe väiksema torujuhtmega.
Dimitar Stoyanov
(BG) Austatud juhataja! Soovin väljendada oma toetust koostatud raportile, eriti selle viimasele osale, milles nõutakse, et kodanike huvid peavad olema tähtsamad poliitilistest argumentidest.
Sellele on väga lihtne selgitus. Hetkel on väljatöötamisel kaks suurt projekti: South Stream ja Nabucco. Bulgaarias on mõned radikaalsed rühmitused, kus öeldakse, et need kaks projekti ei saa koos toimida. Minnakse isegi nii kaugele, et öeldakse, et saab olla ainult South Stream või ainult Nabucco. Minu arvates on konkurents nende projektide vahel ainus võimalus, kuidas tagada Euroopa kodanikele kindel ja odav energia.
Üks teine tähtis küsimus, mida ei tohi mingil juhul tagaplaanile jätta, on tuumaenergia ja selle arendamine, mis selle küsimuse politiseerimist puudutab. Selle küsimuse tõstatamise põhjus seisnes selles, et otsus seisatada Bulgaarias paikneva Kozloduy tuumaelektrijaama reaktorid, oli poliitiline. Selle asemel et nende käitamisega miljardeid eurosid teenida, millest osa oleks saanud isegi ELi eelarvesse paigutada, peavad liikmesriigid maksma nüüd kompensatsiooni poliitilise otsuse tõttu need reaktorid seisatada.
Lisaks sellele oleme täheldanud hiljuti hüsteerilist meeleolu tuumaelektrijaamade küsimuse puhul. Kutsun teid üles astuma vastu nendele aktivistide organisatsioonidele, mis kasutavad erapoolikuid meetmeid võitluses tuumaenergiaga, eelkõige selle tõttu, et nad ei paku välja alternatiive. Tuumaenergia on tegelikult lahendus, millega saab tagada ka kindla ja odava energia.
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja! Volinik Oettinger! Head kolleegid! Soovin samuti tänada Lena Kolarska-Bobińskat tõhusa ja intensiivse töö eest! Kuna ma teda tänan, siis toetan ma ka raportit, mitte nagu mõned kaasparlamendiliikmed, kes kiidavad raportit, aga üritavad oluliste muudatusettepanekutega mõnda lõiku homme põhjalikult muuta. Tahan seega teha üleskutse, mida meile korduvalt esitatud on, et peame olema sihikindlamad. Ma ei ole kindel, kas see, mida selles suhtes öeldi, on sihikindlus või hoopis liialdus.
Olen tänulik Lena Kolarska-Bobińskale realistliku poliitika esitamise eest, sest majandus- ja finantskriisi ajal ongi just seda vaja. Meil ei ole vaja uusi unelmaid, vaid peame esitama midagi, mis võimaldab meil ühe, kahe, kolme või nelja aasta pärast näidata, et saavutasime oma eesmärgi.
Tänan teda väga selle eest, et ta mainis energiaallikate valiku tähtsust ja liikmesriikide vastutust, kes siis ise otsustavad, mida nad tahavad. Me ei ütle, et on ainult üks perspektiiv ja et see on taastuvenergia. Perspektiivi kuuluvad nii taastuvenergia, süsi, nafta, gaas ja tuumaenergia kui ka termotuumasüntees. Mul oleks hea meel, kui tegelikult jääks alles kõik see, millest Lena Kolarska-Bobińska kirjutas ja mida enamik ka toetab.
Ta käsitles rahalise vastutuse küsimust, vajadust taristu arendamise ja loomise järele, et me seda ainult ei nõuaks, öeldes, et raha peab kusagilt mujalt tulema. Ta rõhutas ka ettevõtjate vastutust.
Sellega jõuame ühisturu juurde. Mis sellesse puutub, siis me ei pea nõudma uut paketti ja uusi õigusakte. Peame selle asemel nõudma rakendamist ja läbivaatamist ning olema realistlikud, et kehtestatud standardeid ka reaalselt rakendatakse. Viimaks ei tohi me lihtsalt uusi asju järjest kuhjata ja siis olla lõpuks üllatunud, et energia hind on nii kõrge, et kodanikud ei saa seda enam maksta. Kas see on sihikindlus või vastutustundetus, kui me lihtsalt uusi asju kuhjame, kulusid suurendame ja siis kodanike energiavaesuse üle kurdame.
Vahetevahel keskendub arutelu ainult tööstusele, aga järgmiste kuude ja aastate jooksul avaldab see kodanikele täit mõju. Sooviksin, et mõtleksime mõnedel aruteludel kohe alguses sellele, mis lõpplahendus on.
Teresa Riera Madurell
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kõigepealt tänan Lena Kolarska-Bobińskat ja minu fraktsiooni variraportööri Marita Ulvskogi ning ka teisi raportööre suurepärase töö eest!
Raporti strateegilist iseloomu arvestades on see väga põhjalik ning selles on käsitletud üksikasjalikult ELi energiapoliitika eri aspekte, tuginedes strateegia rajamisel sellele märkimisväärsele hulgale õigusaktidele, mis me viimaste aastate jooksul vastu võtnud oleme. Soovin mulle antud lühikese aja jooksul tuua esile selle raporti kaks väga tähtsat aspekti: vastastikune seotus ja maksustamine.
Nüüd peame rakendama väga kiiresti ja resoluutselt meie käsutuses olevaid õiguslikke ja finantsmehhanisme, et tugevdada õige aja jooksul üleeuroopaliste energiavõrkude nõrku lülisid - see on väga tähtis.
Mis maksustamisse puutub, siis minu arvates vajavad energiatõhusus, energia säästmine ja taastuvenergia turu tasemele arenemiseks lisaks konkreetsetele maksustamismeetmetele ka maksusoodustusi vastavate mahaarvamiste või maksuvabastuse kujul.
Lena Ek
Austatud juhataja! Euroopas on energiaturu ja energiavõrguga suuri probleeme, rääkimata sellest, et energia tootmine põhineb peamiselt fossiilsetel ressurssidel. Kui keegi ütleb: "Rakendamine, rakendamine, rakendamine”, siis mina ütleksin: "Keskendumine, keskendumine, keskendumine”. Tooksin mõned näited.
Näiteks on veel puudu 50% energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-Plan) rahalistest vahenditest. Liigume eelarveläbirääkimistega hoopis teises suunas kui energiastrateegia. Pidime võitlema - vabandust, ma ei taha, et mind istungisaalist välja saadetakse - paganama kõvasti Euroopa majanduse elavdamise kava, energiatõhususe ja alternatiivsete kütuste eest ja teadusuuringute alal on meil sama probleem.
Samal nädalal, mil peame arutelu osaliselt väga hea strateegia üle - seda tuleb tunnistada, volinik - hääletame ka söetööstusele antavat toetust puudutava raporti üle, milles on öeldud, et Hispaania toetab söetööstust konkurentsivõimetul söeturul 50 000 euroga töökoha kohta, samal ajal kui keskmine on 17 000 eurot töökoha kohta. Kuidas saame olla konkurentsivõimelised ja nüüdisaegsed, kui me selliseid otsuseid vastu võtame? See õõnestab kogu strateegiat.
Jaroslav Paška
Austatud juhataja! Eelmiste aastate kogemused, nimelt kui gaasivarustuse katkemine Ukrainast ja laiaulatuslikud elektrikatkestused mitmes ELi riigis tõestasid, et meie energiasüsteemil puuduvad vajalikud reservid kriisidele reageerimiseks, näitasid, et igasugused lahendused vajavad suuri investeeringuid. Seepärast peame vajalike muudatuste üle otsustades tegutsema koordineeritult ja ettevaatlikult, et investeeritud raha kõige paremini ära kasutada.
Esitatud raport annab olukorrale väga põhjaliku vastuse, võttes arvesse peaaegu kõiki küsimusi, millele tuleb meie energiaprobleemide lahendamiseks vastus leida. Selle alla kuulub kõik alates õiguslikest alustest ja võimu jaotumisest kuni kaubanduseeskirjade, võrkude nüüdisajastamise ja rahastamiseni.
Lisaks energiajulgeoleku tagamisele ning teadus- ning arendustegevuse toetamisele ei tohi unustada ka vajadust suurema energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise järele. Oma põhjaliku ja tasakaalustatud lähenemisviisiga on raport minu arvates väga hea lähtepunkt edasiseks tööks Euroopa energiasüsteemi täiustamise alal.
Bendt Bendtsen
(DA) Austatud juhataja! Kõigepealt soovin tänada raportööri suurepärase töö ja hästi tasakaalustatud raporti eest! Kahtlemata kasvab pidevalt vajadus uue Euroopa energiastrateegia järele - selles ei kahtle ka Euroopa ettevõtjad. Oleme muutumas üha enam sõltuvamaks Venemaa gaasist ja Lähis-Ida naftast. Energiastrateegiast on saanud Euroopa välis- ja julgeolekupoliitika üks osa ning samuti varustuskindluse küsimus. Otsused, mida me Euroopas teeme, on meie konkurentsivõime jaoks väga tähtsad. Tulevikus on vaja teha suuri investeeringuid, et saaksime luua täieliku ja sidusa siseturu ning samuti on vaja tohutu suuri investeeringuid energiatõhususse. Kes senti ei korja, see eurot ei saa. Energiatõhusus on ka kõige odavam viis CO2 heitkoguste vähendamiseks.
Tahan tänada volinik Oettingeri tema märkuste eest energiatõhususe kohta! Mis energiatõhususse puutub - olenemata sellest, kas eesmärgid on siduvad või mitte -, siis olen väga rahul komisjoni teatisega, milles on loetletud palju valdkondi, kus saame palju enam ära teha. Olen nõus ka sellega, et komisjonile tuleks anda rohkem volitusi, et seal saaks lükata tagasi riiklikke tegevuskavasid, kui nendest ei piisa 20% eesmärgi saavutamiseks 2020. aastaks.
Ka Ameerika Ühendriigid ja Hiina investeerivad valdkondadesse, mis energiatõhusust suurendavad. Kõik teavad hästi, et energia hind hakkab tulevikus tõusma ja Euroopa kannatab hetkel ülemaailmsel tasandil konkurentsi puudumise all. Sel põhjusel peame andma mõistlike investeeringutega energiatõhususse, taristutesse, arukatesse võrkudesse jne meie ettevõtjatele võimaluse oma konkurentsivõime tõstmiseks. Üks lisakasu on siin uute töökohtade loomine ja uuenduslike ettevõtjate tekkimine Euroopas, kus hetkel kaovad tuhanded töökohad.
Ivari Padar
(ET) Tänan raportööri ja kolleege õnnestunud raporti eest! Üleeuroopalise energiaturu tekkimine on kõikide eurooplaste huvides. Energiaturge avades oleme aga kahe silma vahele jätnud turgude läbipaistvuse ja terviklikkuse küsimused.
Olen mures, et olukorras, kus sadade miljardite eurode eest elektrit, gaasi ja CO2 heitmekvoote vahetab turgudel omanikku, eksisteerib järelevalves ning õigusloomes selge tühimik. Seetõttu toetan Euroopa Komisjoni poolset ettepanekut täita tühimik. Loodan, et komisjoni lähiajal vastuvõetav kommunikatsioon lähtub eelkõige tarbija huvidest ning paneb paika selge üleeuroopalise regulatiivse raamistiku, mis kehtestab üheselt mõistetavad reeglid ja definitsioonid vältimaks insider-tehinguid, turumanipulatsioone ning suurendamaks turgude likviidsust.
Leian, et kolmanda siseturu paketiga loodud Euroopa Liidu energiaturgude regulaator ACER peab saama selleks kohaks, kus järelevalvet teostatakse nii elektri, gaasi kui ka heitmekaubanduse üle, ning soovitan liikmesriikidel nende kolme turu järelevalve ühe regulaatori alla tuua.
Fiona Hall
Austatud juhataja! Mul on hea meel, et komisjoni 2020. aasta energiastrateegias on viidatud kestvale kaudse maakasutuse muutuse mõju läbivaatamisele. On väga tähtis, et komisjon täidaks oma kohustust teha sellekohane ettepanek aasta lõpuks, et vaigistada avalikkuse ulatuslikku muret selle üle, et mõned hetkel turul olevad biokütused ei pruugi tagada kasvuhoonegaasi heitkoguste netovähendamist ning samuti tööstuse heaks, mis töötab välja uuenduslikke protsesse, milles tuleb lisaväärtust tunnustada.
Energiajulgeoleku küsimust silmas pidades soovin, et komisjoni muudaks oma meelt märkuste suhtes, mis tehti taastuvenergiat puudutavate riiklike toetussüsteemide ühtlustamise kohta. Me pooldan igal juhul meetmeid Euroopa tasandil, kui need annavad lisandväärtust, aga liikmesriigid esitasid alles hiljuti oma riiklikud taastuvenergia tegevuskavad ja me töötame nende rakendamise nimel. See ühtlustamine läheks liiga kaugele.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin kõigepealt tänada raportööri selle raporti koostamisel tehtud suurepärase töö eest! Energiasektor on majanduskasvu eestvedavaks jõuks. Euroopal on olnud energiastrateegia ja strateegia võitlemiseks kliimamuutusega juba alates 2008. aastast. Selle strateegia rakendamine on väga tähtis, aga Lissaboni leping lubab meil kaugemale minna ning annab võimaluse luua Euroopas tõelise energiaühenduse.
Peame energia siseturgu süvendama, looma ja arendama sidemeid võrkude vahel, tagama energiasolidaarsuse ning mõtlema esimesena alati tarbijale. On vaja suurendada riigi rahastamist ning kiirendada vahendite ja programmide arengut energiatõhususe edendamiseks. Teadusuuringud ja tehnoloogia mängivad nende eesmärkide saavutamisel keskset rolli.
Sellega arvestades pooldan eri Euroopa tööstusalgatuste loomist Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava raames ning kutsun komisjoni üles kõiki selles kavas olevaid meetmeid rakendama. Ka kaheksandas raamprogrammis tuleb seada prioriteediks teadusuuringud ja uuenduslike tehnoloogiate väljatöötamine energia valdkonnas. Seetõttu on väga tähtis, et oleks tagatud piisav rahastamine keskkonnasõbralike ja jätkusuutlike tehnoloogiate toetamiseks. Ainult nii saame tagada oma tööstuse konkurentsivõime, edendada majanduskasvu ja luua uusi töökohti.
Kathleen Van Brempt
(NL) Austatud juhataja! Kõige enam oleme kuulunud täna sõna "strateegia” - seda õigustatult. Seepärast toetamegi komisjoni strateegiat. Sellegipoolest on see meie arvetes mõnevõrra pettumust valmistav, lugupeetud volinik, sest hea strateegia nõuab põhjalikku hinnangut - hinnata tuleb varustusprobleeme ning eriti ökoloogilisi ja sotsiaalprobleeme - ja just selle strateegia alusel seame endale eesmärgid. Minu jaoks on sõna "prioriteet” väga tähtis, sest see tähendab asjade tähtsuse järjekorda seadmist. Energiatõhusus on selles tähtsuse järjekorras esimesel kohal. Mainisite seda juba, aga kui arvestada sellega, et energiatõhusus on nii tähtis, siis miks on nii raske seada eesmärke, mida me liikmesriikides jõustada kavatseme? See on väga tähtis! Me teame, et see toimib ja see on võimalus meie eesmärkide saavutamiseks. Seepärast kutsun lugupeetud volinikku üles, et ta võtaks selle prioriteedi ja esitaks selle reaalselt suureks veebruari tippkohtumiseks tehtavatel ettevalmistustel.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Täna otsustame energiaarengu üle kuni 2020. aastani, aga see periood on liiga lühike. Energiarajatiste töökorda seadmine võtab aastaid. Võrgustike ja elektrijaamade ehitamine nõuab samuti omajagu aega. Selliste rajatiste tööiga on mitukümmend aastat. Selle tõttu vajavad investorid suhteliselt stabiilseid poliitilisi suuniseid palju pikemaks perioodiks. Kui tahame saavutada oma kliimamuutuse ja jätkusuutliku energia eesmärgid, peame töötama välja palju kaugemasse tulevikku suunatud poliitilise raamistiku. Vajame energiaarengu strateegia dokumenti vähemalt 2050. aastani.
Tuumaenergia on kinnitamas kanda ühena tuleviku energiaallikatest ja sellest lähtudes tooksin esile kolm ülesannet, mis Euroopal minu arvates selles valdkonnas ees seisavad. Esiteks on vaja astuda õiguslikke samme, et tagada saastaja-maksab-põhimõtte kohaselt tuumaelektrijaamade ohutu sulgemine ja radioaktiivsete jäätmete ohutu lõppladustamine.
Teiseks on vaja tõhusate ja läbipaistvate menetlustega tagada, et uued elektrijaamad ehitatakse kõige kõrgematest võimalikest ohutusstandarditest kinni pidades. Selle saavutamiseks saab kehtestada miinimumstandardid uute tuumaelektrijaamade projektide heakskiitmiseks ja kinnitamiseks. Lisaks sellele tuleb kaaluda ka uutele tuumaelektrijaamade tüüpidele Euroopa tasandil litsentside andmist. Nii on võimalik kasutada ära ühiseid teadmisi ja aidata riike, mis alles nüüd tuumaenergiat kasutama hakkavad, ja riike, mille haldusasutused on suhteliselt väikesed.
Kolmandaks on vaja teha tuumaküsimusi puudutavate otsuste tegemise protsess palju demokraatlikumaks. Tuumaenergia on vaid üks paljudest potentsiaalsetest energiaallikatest, mistõttu peavad otsuste tegemise menetlused olema samad, mis on söe, taastuvenergia, gaasi ja nafta puhul. Euroopa Parlamendile tuleb anda kaasotsustamisõigus. Euratomi lepingu küsimust ei ole vaja uuesti üles võtta, sest seda saab teha ka institutsioonidevahelise kokkuleppega.
Adam Gierek
(PL) Austatud juhataja! Energia moodustab ligikaudu 40% tootmiskuludest, samal ajal kui tööjõukulud on vaid 15%, kuid energia tootmiseks vajaliku tooraine leidmine nõuab ise samuti energiat. Seetõttu sõltub majanduse konkurentsivõime energiast. Dogma, mis puudutab mõju ülemaailmsele kliimale ja nn süsinikuvaba majanduse edendamist, on rumalus. Iseendale takistuste seadmine siduvate süsiniku heitkoguste vähendamise eesmärkidega on näide sotsiaalselt ja majanduslikult vastutustundetutest ettepanekutest, nagu ka süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia, mis sunniti peale kivisöel töötavatele elektrijaamadele, kuid miks ei ole seda teiste kütuste puhul tehtud? Miks ei ole arengu eestvedavaks jõuks tõhusus?
Pean hoiatama teid sotsiaalse rahulolematuse eest energiavaesuse tekkimise tõttu. Uutes liikmesriikides moodustavad energiakulud ligikaudu 40% elamiskuludest. Samuti hoiatan energiajulgeoleku kaotamise eest kehtestatud õigusaktide ning eriti kliima- ja energiapaketi tõttu. Veel üks asi. Miks ei saa liikmesriigid ise oma CO2 heitkoguste vähendamise üle otsustada, nagu nad oma energiaallikate valiku üle otsustada saavad?
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja! Uue Lissaboni lepinguga sai energiast ELi ja liikmesriikide ühine vastutus. Teine energiapakett, millele kõne all olev strateegia tegelikult tugineb, väärib kindlasti täiendusi ja raport annab selle kohta hea analüüsi. Sellegipoolest peavad liikmesriigid ning nende era- ja avaliku sektori osapooled kaasa lööma. Tegevusprogrammid liikmesriikides ja liikmesriikide vahel on muutumas üha tähtsamaks. Nii kliima kui ka energia jaoks on sätestatud piisavad eesmärgid protsentides. Ei ole vaja uusi siduvaid lisaeesmärke. Nagu juba öeldi, on tähtis rakendamine. Peame mõtlema meie kodanikele - tarbijatele. Võimalik, et komisjon peab täiustama oma hinnangut nende riiklike programmide kohta, ja võimalik, et sellest tuleb teha sõltuvaks meie vahendid, võimalik, et eurovõlakirjad. Sõnade ja tegude vahel on veel suur lõhe. Esimene kahest tulipunktist on energiatõhusus, mis pakub suurepärast võimalust. See toetab meie ettevõtjate konkurentsivõimet ja tööhõivet, näiteks montaaži- ja ehitussektoris. Vaadake ka omaenda riike: Saksamaal on loodud kümneid tuhandeid töökohti. Teine tulipunkt on - jah, ütlesite seda juba - taristud riikide vahel ja riikides ning arukad võrgud. Siin ongi eurovõlakirjad vajalikud. Mul on volinikule küsimus: kas detsembris tehakse nende eurovõlakirjade küsimuses edusamme? Räägime uutest vahenditest - vajame raha - ja ma tahan teie käest teada, kas kavatsete tõepoolest nende meetoditega raha hankida? On vaja tegutseda!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Euroopa Liidu energiastrateegias tuleb pöörata põhitähelepanu energiatõhususele, primaarenergia tarbimise vähendamisele ja energiavaesusele ning taastuvenergiaallikate kasutamise edendamisele ja Euroopa Liidu energiajulgeolekule. Väga tähtis aga on, et liidu energiastrateegia oleks seotud ka tööstuspoliitika, transpordipoliitika, teadus- ja innovatsioonipoliitika ning samuti kliimamuutuse vastu võitlemise poliitikaga.
Kutsume komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja energiatõhususe jaoks vajalikke rahastamis- ja fiskaalvahendeid - eriti ehitussektoris - ning andma energiatõhususele ja arukale energiataristule tulevases mitmeaastases finantsraamistikus prioriteetne koht.
Euroopa Liit peab andma rohkem kaalu idapartnerlusele, eriti Musta mere piirkonnale, mis omab erilise geopoliitilist tähtsust Euroopa Liidu energiajulgeoleku ja energiatarne marsruutide mitmekesistamise jaoks.
Samuti kutsume komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori projektiga ning eriti Nabucco projektiga, mis suurendaks märgatavalt energiavarustuse kindlust.
Alajos Mészáros
(HU) Austatud juhataja! Lena Kolarska-Bobińska ja volinik Oettinger on mõlemad teeninud ära kiituse selle väga tähtsa töö eest! Lissaboni lepingust lähtuvalt ehitatakse Euroopa Liidu energiastrateegia üles uutele põhimõtetele: energia ühisturg, varustuskindlus, energiatõhusus ja Euroopa energiavõrkude vastastikune sidumine.
Oma uue energiastrateegia kavandamisel peame pidama meeles mõnd probleemi. Samal ajal kui meie fossiilsete kütuste varud on järk-järgult vähenemas, saame suurendada olemasolevaid varusid uute toorainete leidmise paikade otsimise ning teadus- ja arendustegevusega. Euroopa sõltuvus energiast suureneb proportsionaalselt rahvastiku kasvuga. 2030. aasta paiku peab Euroopa saama 65% oma energiaimpordist Euroopa Liitu mitte kuuluvatest allikatest. Maagaasiga varustamise puhul võib see kuni 80% olla. Meie eesmärk peab olema energiatarne marsruutide ja hankeallikate jätkuv mitmekesistamine. Väga tähtis võib olla ka kasutuses olevate elektrijaamade saneerimine.
Ei piisa vaid sellest, et me eraldame suuri summasid vananenud elektrijaamade sulgemiseks. Peame pöörama tähelepanu ka nende korrashoidmisele. Liikmesriigid peavad oma tuumaenergia suhtes võetud seisukoha põhjalikult üle vaatama. Peame jätkama oma jõupingutustega tuumaenergia arendamise valdkonnas, sest vastasel juhul ei suuda me oma kliimamuutusega seotud eesmärke saavutada. Soovitan selles valdkonnas aga ettevaatlik olla, et meie ulatuslikud kavad ei ohustaks meie tööstuslikku ja kaubanduslikku konkurentsivõimet. Sellega arvestades on meil tegemist tasakaalustatud raportiga, mis sisaldab realistlikke kohustusi, ning selle tõttu toetan seda igal juhul.
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Jätkusuutliku, ohutu ja juurdepääsetava energia tagamine on kindlasti üks suuremaid katsumusi, mis Euroopal tulevatel aastatel ees seisab.
Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid vajavad mitmeid meetmeid, mida ei ole võimalik eirata. Energia siseturu elluviimine täies ulatuses on eesmärk, mis on võimalik saavutada ainult siis, kui kõik liikmesriigid hakkavad rakendama kehtivaid energiapaketiga seotud õigusakte.
Ma arvan, et kui tahame saavutada kõiki strateegia eesmärke, ei saa me kohkuda tagasi nüüdisaegsesse ja arukasse taristusse investeerimise ning eriti teadusuuringutesse ja taastuvenergia kasutamisse investeerimise ees. Need investeeringud ei ole ainult majanduslikult kõige kasulikumad lahendused ELi energiast sõltuvuse vähendamiseks, vaid need aitavad kaasa ka võitlusele kliimamuutusega.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Soovin südamest tänada raportööri ja variraportööre ning samuti teid, volinik Oettinger, sest viimase paari päeva ja nädala jooksul esitatu on Euroopa Liidu arengu jaoks väga tähtis. Nagu Kathleen Van Brempt, Claude Turmes ja paljud teisedki olen aga arvamusel, et peame palju enam tegema, sest - kui tohib nii öelda - arukas ja keskkonnasõbralik energiapoliitika on midagi eestvedava jõu laadset keskkonnasõbraliku arengu ja keskkonnasõbralike töökohtade jaoks.
Arutasime seda taas eile komisjoni presidendiga. Kahjuks on sellest täna väga vähe räägitud. Sellele vaatamata peame need lisasammud astuma. Loomulikult on suur osa keskkonnasõbraliku energiapoliitikaga seotust veel palju kulukam. Kui me aga mõtleme sellele, kui palju kasu toob see keskkonnale ja sellele, mida juhtiv roll Euroopa tööstuse jaoks tähendab, siis võime näha, et see on tähtis ka töökohtade jaoks.
Herbert Reulil on õigus: vajame palju energiaallikaid. Ehk aga mitte kõiki - siin erinevad meie arvamused paljudes punktides. Sellele vaatamata peame teadma, mis suunas energiatõhusus, energia säästmine ja taastuvenergia liiguvad. Need on tulevikule mõtleva Euroopa majanduse mootorid.
Petru Constantin Luhan
(RO) Austatud juhataja! Energiaküsimus on tähtis prioriteet, mida ei tohi enam edasi lükata. Väga tähtis on see, et tulevane 2011.-2020. aasta tegevuskava tugevdab Euroopa Liidu ühist poliitikat.
Vajame tihedat koostööd, eriti energiataristu valdkonnas, ning samuti piisavat rahastamist ELi vahenditest. Arvan, et lisaks rahastamisele riigi ja ELi vahenditest, peame pöörama rohkem tähelepanu erasektorile ja sealt tulevatele investeeringutele, et arendada ELi strateegilist taristut, mis tähendab kõikide kohalike, piirkondlike ja Euroopa energiaturgude laiendamist ja integreerimist.
Minu arvates on hea võimalus selle saavutamiseks riigi- ja erasektori partnerluse edendamine, pakkudes vajalikku poliitilist ja haldustuge, teatud ulatuses rahastamist ja mõnd riiklikku tagatist. Nii on võimalik tagada edukalt rahastamine, mis igat laadi energiapoliitika tuleviku jaoks tähtsat rolli mängib.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin rääkida täna lühidalt meie kodanike heaolust ja saartest. Tavaliselt seostuvad meil saartega meeldivad mõtted: me tahame sinna reisida, seal on päikest ja seal on soe. Lõunapoolsete saarte isolatsioon toob saarte elanikele isegi kasu, sest see meelitab sinna turiste, kuid mis energiasse puutub, siis on isolatsioon või saare staatus sealsele rahvale väga kahjulik. See on täpselt see, mida meil vaja ei ole. Milleks? Isolatsioon energiavaldkonnas tähendab tavaliselt, et mõni monopol tõuseb sellel turul esile ja asjaomastele inimestele tähendab see omakorda ebakindlat varustust ja kõrgeid hindasid. Siin raportis on lahendus. Taristu, taristu, taristu. Loome Euroopa Liidus vastastikuse seotuse, et meid kokku tuua, et meie kodanikud saaksid kasu headest hindadest ja varustuskindlusest. Tänan teid!
Francesco De Angelis
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Olen väga tänulik selle suurepärase resolutsiooni eest, milles on neli väga head punkti.
Esiteks on selles rõhutatud, et energiatõhusus ja energia säästmine on majanduslikult kasulikud prioriteedid Euroopa energiasõltuvuse vähendamiseks ja võitluseks kliimamuutusega. Teiseks on selles tugev rõhk arukal taristul. Kolmandaks kutsutakse meid selles üles rakendama täies ulatuses Euroopa õigusakte. Neljandaks üritatakse sellega luua jõulise ja järjekindla rahvusvahelise mõõtmega energiapoliitikat.
Lõpetuseks soovin veel rõhutada, kui tähtsad on energiajulgeolek ja investeeringud teadusuuringutesse, arendus- ja uuendustegevusse, et kaitsta võimalikult hästi tarbijate, ettevõtjate ja meie kodanike huvisid.
Zigmantas Balčytis
(LT) Austatud juhataja! Olen veendunud, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid tunnevad hetkel tõsist muret oma energia pärast ning ma tahan tänada kõigepealt raportööri ja variraportööre selle eest, et peaaegu kõik meist, kõikide liikmesriikide esindajad, said oma muudatusettepanekuid esitada ning et tänu arukatele kompromissidele valmis lõpuks väga hea dokument. Arvan ka, et ulatuslikest plaanidest palju tähtsam on reaalselt elluviidavad plaanid, see tähendab: reaalsed taristud ja vastastikune sidumine, reaalsed võimalused inimestele, et valida energiatarnija, kellelt energiat osta, ning loomulikult reaalsed turuhinnad. Kui me selle saavutame, oleme minu arvates väga palju saavutanud. Ma arvan, et edaspidi vajame ka paremat kontrolli liikmesriikide soovide ja huvide üle, sest kui me loome energia ühisturu, siis on vaja need huvid vastavusse viia. Volinik, soovin tänada ka teid selle eest, et nii kiiresti teatud kokkulepete allkirjastamisele reageerisite, ning olen tänulik, et solidaarsuse põhimõte on ELi tasandil nii sügavalt juurdunud.
Sonia Alfano
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Lugesin raporti tähelepanelikult läbi ja üldiselt toetan ma seda. Sellegipoolest jäid mulle mõistmatuks mitmed viited söe kasutamisele tulevases Euroopa strateegias, eriti lõige 52, milles kutsutakse komisjoni üles koostama õigusnorme söeküttel jõujaamade rajamise hõlbustamiseks.
Mitu aastat tagasi algatati Ameerika Ühendriikides poliitiline ja kodanike liikumine, millega saavutati de facto teatud liiki moratoorium söeküttel jõujaamade rajamisele. Lisaks CO2 heitkogustele oli otsuse aluseks ka paljusid toksilisi aineid sisaldava tuha käitlemise probleem. Seepärast ei toeta ma mitte mingil juhul söeküttel jõujaamade kaitsmist ning juhin tähelepanu sellele, et nn puhas süsi on paljudel juhtudel pigem loosung, mitte midagi reaalset.
Kuulsin ka, kuidas mõned kaasparlamendiliikmed kaitsesid ägedalt tuumaenergiat, võttes argumendiks nii selle hinna kui ka ohutuse. Kahjuks näitab igaüks, kes seda ütleb, et ta ei tea, millest ta räägib. Alternatiivid on olemas, need on taastuvad ja puhtad ning Euroopa Liit peab tuleva aastakümne jooksul nende kasutamise poole liikuma.
Oreste Rossi
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Siin raportis on huvitavaid punkte, sest lähtudes põhimõttest, et Euroopa peab võtma kasutusele ühise energiapoliitika, on selles analüüsitud hoolikalt nii vajalikku metoodikat kui ka ajakavasid.
Kui ma võtsin sõna Euroopa energiafoorumi ees, mille korraldas president Buzek ja millest võtsid osa 27 ELi liikmesriigi ja Euroopa Parlamendi esindajad, väljendasin oma poolehoidu ühisele energiakavale, mis annaks eraisikutele ja ettevõtjatele võrdsed tingimused juurdepääsuks energiale ning kaotaks sellega erinevused hinnas, mis tänapäeval tihti vägagi märgatavad on.
Mul on kahju, et nüüd lisati nii heasse raportisse nüüdseks juba vältimatud viited Euroopa Liidu kohustustele võitluses kliimamuutusega. Seda teemat käsitletakse konkreetsetes dokumentides ja minu arvates on ülearune, et me sellele ikka veel viitame, et rahuldada teatud keskkondlikke äärmuslasi.
Meie arvates saab Kyoto protokolli teise kohustuste perioodi võtta kasutusele ainult ülemaailmses kontekstis, kus kõikides suuremates majandusvaldkondades järgitakse juriidiliselt siduvat kokkulepet.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Austatud juhataja! Soovin kiita raportööri ning tänada volinikku, kes energiastrateegiasse ja -poliitikasse nii heatahtlikult suhtub. Meil on kaugeleulatuvad sihid, et peatada kliimamuutuse protsess. Mis keskkonnakaitsesse puutub, siis võib energia olla selles positiivne, kuid ka negatiivne nähtus. Euroopa Liit sõltub energia tootmises fossiilsetest kütustest. ELi vahendite ammendamine teeb meid üha sõltuvamaks kolmandatest riikidest, mistõttu ei ole tähtis ainult taastuvenergia arendamine, vaid ka investeerimine teadusuuringutesse energiatõhususe tõstmiseks. Eelmisel osaistungjärgul vaidlesime täiendavate Euroopa majanduse taastamise kava rahaliste vahendite eraldamise üle energia jaoks. Ehk oleks asjakohane, kui saaksime eraldada rahalisi vahendeid ka sihtotstarbeliselt üldise energiatõhususe jaoks ette nähtud Euroopa Liidu finantsmehhanismidest. Taastuvenergia ei ole tähtis ainult kliimamuutuse seisukohalt, vaid ka energiajulgeoleku seisukohalt. Mõnede liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsed kokkulepped, millega viiakse ellu selliseid projekte nagu Nord Stream, tekitavad umbusaldust nii keskkonnaküsimuste kui ka solidaarsuse põhimõtete järgimise suhtes ning seepärast peab selles valdkonnas olema tagatud läbipaistvus.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Minu arvates on ELi taastuvenergia potentsiaali tugevdamine üks selle raporti tähtsamaid elemente. Sel põhjusel soovin tuletada meelde, et Kagu-Rumeenias paiknevast Dobrudža piirkonnast saab paari aasta pärast Euroopa suurim tuulepark. 2011. aasta lõpuks saab valmis 522 turbiini. Sellega saab Dobrudža katta 50% riigi energiavajadusest.
Taristu on tõhusa energiaturu teine tähtis element. EL peab valima nende projektide vahel, mis oma tõhusust ja majanduslikku kasu tõestavad. Aserbaidžaani-Gruusia-Rumeenia gaasiühendus (AGRI), millega Rumeenia aitab kaasa energiataristu arendamisele, ei ole kulukas ning kujutab endast alternatiivi.
Energia tarneallikate mitmekesistamine on ka naftasektoris vältimatu. P8 torujuhe on selle kohta väga hea näide. Rumeenia ja Serbia jätkasid hiljuti tasuvusuuringutega Constanža ja Pančevo vahelise torujuhtme esimese osa ehitamiseks.
Ioan Enciu
(RO) Austatud juhataja! Energia tarneallikate mitmekesistamine, uus energiataristu ja taastuvenergiaallikate osakaalu suurendamine on Euroopa Liidu energiatuleviku jaoks väga tähtsad. Samal ajal ei tohi me lõpetada aga vanemate energiaallikate kasutamist, mida on võimalik uuenduslikke tehnoloogiaid kasutusele võttes kindlasti liikmesriikide võimaluste ja vajaduste kohaselt parandada.
Minu ja meie kodanike jaoks, keda ma esindan, on kõige tähtsam faktor aga see, et peame tagama kõikidele tarbijatele taskukohase hinna ning kaitsma ja isegi looma selles valdkonnas uusi töökohti.
Ei tohi tekkida olukorda, kus Euroopa energiaturul on energiaülejääk, sest kõrgete hindade tõttu ei osteta seda.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Austatud juhataja! Ma arvan, et Lissaboni lepingu jõustumise järel on enesest mõistetav, et Euroopa Parlament saab energiapoliitikas palju enam osaleda.
Olen sellega nõus. Olen nõus kõigega, mida raportöör ütles, ning soovin rõhutada asjaolu, et tänapäeval on energiapoliitika nii vahetult kui ka kaudselt seotud palju rohkem välispoliitikaga nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil. Olen nõus, et peame nüüd selleks vajalikku tööd tegema ning taristuid arendama ja samuti vajame määruseid kokkulepete sõlmimise kohta.
Nõuame täna selgeid lepinguid, läbipaistvust ja konkreetseid viiteid taastuvenergiaallikatele. Mida me aga siin näeme, lugupeetud volinik, on vajadus luua energia ühisturg. See aitaks eriti liidu väikesi saareriike, kui ühel suurel turul oleks võimalik tähtsat energiaküsimust läbipaistvalt käsitleda.
Nick Griffin
Austatud juhataja! Soovin öelda lugupeetud volinikule, et uues energiastrateegiat käsitlevas raportis eiratakse ühte suurt ja möödapääsematut probleemi, milleks on naftatipp. Kuid vähemalt on komisjon seda tohutut ja otsest ohtu lõpuks märganud. Niipea kui naftatipule tähelepanu pöörata, muutub suur osa sellest üldjoontes heade kavatsustega koostatud raportist kahjuks kasutuks.
Suurt energialünka ei ole võimalik täita mingil juhul teisejärgulise taastuvenergia või põlevkivi süsinikuga. Süsi ja termotuumasüntees - ning pikemas perspektiivis ka termotuumasüntees koos tuuma lõhustumisega - on ainsad energiaallikad, mis on piisavalt tõhusad, et meid päästa, kui naftaajastu ükskord lõppeb.
Volinik, nüüd kus sellest on aru saadud, kas võime loota, et energiaküsimustele lähenetakse uuel tõsisel viisil? Peame loobuma kogu sellest tuuleenergiavõrkude ja globaalse soojenemise mõttetusest ja keskenduma reaalsetele teaduslikele naftatipu kriisi lahendustele.
Günther Oettinger
Austatud juhataja! Head kolleegid! Oleme aruteluni jõudnud ja kui ma teie sõnavõttude põhiteemad kokku võtan, siis on meil Euroopa Liidus, liikmesriikides ja samuti parlamendis väga lai energiaallikate valik. Räägiti kõigest alates 100% taastuvenergiast kuni termotuumasünteesi, tuumaenergia ja söeni. See tähendab, et kõige tähtsam küsimus on see, kas me jõuame üksmeelele pikaajalise strateegia üle? Kas Euroopa saavutab üksmeele? Kui saavutab, siis milline see on?
Hetkel töötame strateegiaga, millel on kolm eesmärki: 20% taastuvenergiat, CO2 heitkoguste vähendamine 20% ja energiatõhususe suurendamine 20%. See on uue aastakümne strateegia. Vajame igal juhul pikaajalist strateegiat ja selle tagab tegevuskava, mille esialgse eelnõu me teile järgmisel kevadel esitame. Järgmisel aastal kavatseme sellest tegevuskavast lähtudes mõelda koos teie ja koos liikmesriikidega järgmisele 40 aastale ning esitada prognoose järgmise neljakümne aasta energiavajaduste, energiaallikate valiku, keskkonnaeesmärkide ning varustuskindluse kohta. See ettevõtmine ei ole lihtsate killast. Kujutage hetkeks ette, kuidas oleks olnud, kui oleksime 1970ndates, enne naftakriisi, enne Berliini müüri langemist ja vaid paari liikmesriigiga pidanud kasutama 1970ndate teadmisi, et teha prognoose 2010. aasta ja praeguse energiaolukorra kohta. Meie prognoosid oleksid olnud täiesti valed. Kas teame, millised tehnilised lahendused järgmise 40 aasta jooksul välja töötatakse? Millised on liikmesriikide poliitilised huvid? Sellegipoolest pooldan ma 2050. aasta tegevuskava koostamist.
Esitati ka küsimus selle kohta, miks vajame siduvaid CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke ja miks liikmesriigid seda ise teha ei saa. Nii lihtsalt otsustati. Minu jaoks on 20% CO2 heitkoguste vähendamine vastuvõetav ja isegi 30%, kui me ülemaailmsel tasandil teisi partnereid leiame. Selle otsuse tegid parlament, mille liikmed te olete, ja nõukogu ning mina rakendan selle. Kui te midagi muud tahate, siis öelge seda mulle. Arvan, et kui siduvaid eesmärke ei oleks, siis ei peaks liikmesriigid neist lihtsalt kinni Kui me siduvatest eesmärkidest loobume, siis teeksid liikmesriigid palju vähem või ei teeks nad üldse mitte midagi, eriti veel majanduslikult raskel ajal.
Mainiti ka energiatõhususe teemat. Oma strateegias loome ainult sellekohased rubriigid. Kevadel, kui peame esitama energiatõhususe strateegia, mille üle te praegu arutlete, selgitame üksikasjalikumalt, kuidas seda praktikas rakendama hakatakse ning milliseid vahendeid, meetmeid kasutada ja kuidas seda rahastada.
Esitati küsimusi ka siseturu kohta. Palun usaldage mind ja volinik Almuniat! Me tagame täieliku vastavuse teise ja kolmanda siseturu paketiga, tegeleme rikkumismenetlustega ja teeme kõik, mis meie võimuses, et tagada see, et saame järgmise viie aasta jooksul konkurentsiga läbipaistva gaasi ja nafta siseturu. Viimaste nädalate jooksul oleme nõustanud liikmesriike - Poola valitsust Jamali juhtumi, Bulgaaria valitsust South Streami juhtumi ja Bulgaaria maagaasiga varustamise asjus. Liikmesriigid ei ole alati valmis või suutelised oma kahepoolsetes kokkulepetes siseturu eeskirjadega vastavust tagama. Kui meilt nõu küsitakse, siis anname seda, aga ka liikmesriigid peavad osalema. On ka suuri liikmesriike, kus siseturg ei toimi. Üks selline riik on siinsamas lähedal ja võimalik, et see ei toimi isegi riigis, kus me hetkel oleme. Küsiksin seega Prantsusmaalt pärit parlamendiliikmetelt: kas te olete valmis tegema minuga koostööd, et luua Prantsusmaal ja teistes riikides siseturg? Ma vajan teie toetust - mitte riiklikul tasandil, vaid Euroopa tasandil!
Mis lõunakoridori puutub, siis arvan, et otsused Nabucco, TAPi või ITGI kohta tehakse järgmise aasta esimeses kvartalis. Sellegipoolest peame gaasitaristu puhul arutama selle üle, kui palju gaasi me järgmistel aastakümnetel kütmiseks ja elektrienergia tootmiseks vajame. Hetkel vajame 500 miljardit kuupmeetrit aastas. Kas edaspidi on vaja rohkem või vähem? Ka seda küsimust käsitletakse 2050. aasta tegevuskavas.
Jens Rohde tõi näiteks Hiina. Minu arvates on Hiinat alati hea eeskujuna esile tuua, aga eelistatavalt mitte hea eeskujuna. Teil on õigus, et Hiina on väga palju tuuleenergiasse investeerinud. See on tõsi, aga te ei maininud asjaolu, et Hiina ostab hetkel kogu maailmast sütt kokku ning investeerib palju rohkem söesse. Jah, viimasel aastal investeeris Hiina taastuvenergiasse tõepoolest rohkem kui Saksamaa. Sellegipoolest on Hiinas taastuvenergia tootmise osakaal langemas, sest palju rohkem investeeritakse tuumaenergiasse ja söesse. Lisaks sellele suhtub Hiina tuumaenergiasse kui taastuvenergiasse. Me ei ole sellega nõus. Seega on võrdlus Hiinaga küll tähtis, aga ma soovitan kindlasti Hiinat mitte kasutada eeskujuna sellest, kuidas me Euroopas töötama peaksime.
Tänan teid veel kord! Vajan teid ka Euroopa eelarvest rääkides. On olnud üleskutseid, et palju enam tuleb teha ja et teadusuuringute ja taristu jaoks tuleb eraldada palju rohkem vahendeid. Olen sellega nõus. Võtan iga euro, mille te mulle annate, aga eelarve üle otsustavad nõukogu ja parlament. Tuginedes headele kogemustele Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava, energeetika teadusuuringute ja majanduse taastamise kavaga, olen veendunud, et meil õnnestub esitada taristu jaoks hea ettepanek ja et te toetate seda, mis võimaldab tagada järgmise aastakümne jooksul piisaval tasemel Euroopa rahalisi vahendeid, mis annavad lisandväärtust asjaomastele Euroopa meetmetele taristu ja teadusuuringute valdkonnas. Seda silmas pidades on meil kindlasti head võimalused tõhusaks koostööks.
Lena Kolarska-Bobińska
Austatud juhataja! Nagu näha, on Euroopa Parlamendis arutlusel olevad teemad ja väljendatud seisukohad väga mitmekesised ja erinevad. Seetõttu on see raport meie kompromisside tulemus. Arvan, et see on väga hea raport, sest selle aluseks on üksmeel.
Soovin tänada variraportööre Marita Ulvskogi, Jens Rohdet, Claude Turmesi, Konrad Szymańskit ja teisi selle eest, et me nii kenasti selle üksmeele saavutasime. Soovin tänada ka Pilar del Castillo Verat koostöö, abi ja toetuse eest, proua Edina Tothi Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist tema abi eest, David Hillmani ning samuti lugupeetud volinikku ja komisjoni personali, kes vastasid mu arvukatele küsimustele ning andsid mitmesugustele ideedele tagasisidet.
Brüsselis toimub täna lahing ühelt poolt valitsustevahelisuse idee pooldajate ning teiselt poolt nende vahel, kes tahavad lähtuda solidaarsuse põhimõttest. Nii Euroopa Parlament kui ka komisjon peavad aga igal juhul garanteerima, et solidaarsus tuleb võitjaks üksikute riiklike huvide üle tulevastel Euroopa Ülemkogu kohtumistel. Saavutasime teatud üksmeele. Meil on olemas strateegia ja nagu Claude Turmes oma sõnavõtus ütles, peame me seda ka rakendama, rakendama ja veel kord rakendama ning kaitsma end mitmesuguste erapoolikute huvide eest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 25. novembril keskpäeval, kell 12.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves
kirjalikult. - (PT) Minu arvates on see uus strateegia väga tähtis konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kindla strateegia kasutuselevõtmiseks. Ajal mil Euroopa sõltuvus energiaimpordist aina kasvab, on minu arvates väga tähtis, et Euroopa mängib jätkuvalt juhtivat rolli energiaküsimustes, keskendudes uuendustegevusele ja tehnoloogiale. Meie energiastrateegia jätkusuutlikumaks muutmine nõuab pidevat keskendumist taastuvenergiale, tagades sektoris suurema konkurentsi, et oleks võimalik rajada tõhus energia siseturg. Sellega vähenevad kulud ning kasvab majanduse konkurentsivõime, mis loob uut jõukust ja uusi töökohti, mis on hästi tasakaalustatud kaubanduse jaoks väga tähtis. Olen pärit äärepoolseimast piirkonnast, mille energiasõltumatus on hetkel 27% ja kus on püstitatud eesmärk saavutada 2012. aastaks 75% sõltumatus. Assooridel on palju ulatuslikumad ja konkreetsemad eesmärgid kui ELil, eriti geotermilise energia valdkonnas, mille tulemusi tunnustatakse juba Euroopa tasandil. Assooride eesmärk on põhjalik energiapoliitika partnerlusega piirkondlike ning parimate riiklike ja rahvusvaheliste uurimiskeskuste vahel. Liit peaks neid näiteid arvesse võtma ja suurendama toetust teadusuuringute, uuendustegevuse ja projektide arendamise valdkonnas.
George Sabin Cutaş
On aeg rääkida tõelisest Euroopa energiastrateegiast! ELi energeetika õigusaktide rakendamises on hetkel lünkasid. Lissaboni lepingu sätted annavad Euroopa Liidule kindla õigusliku raamistiku tõhusa energia ühisturu väljatöötamiseks, millega on tagatud varustuskindlus, jätkusuutlikkus, võrkude vastastikune sidumine ja solidaarsus. Selles kontekstis vajavad uued liikmesriigid, mis on energiavarustuse katkemise suhtes palju haavatavamad, nende probleemide lahendamisel Euroopa Liidu toetust.
Lisaks sellele kutsun üles säilitama söekaevanduste toetamise võimalust liikmesriikide vahenditega vähemalt kuni 2018. aastani. Kapitalistlikus maailmas on mõiste "konkurentsivõimetu” sotsiaalse nuhtluse sünonüüm. Enne kaevanduse konkurentsivõimetuks kuulutamist peame arvestama ka inimteguriga ning mõtlema söekaevanduste negatiivsetele sotsiomajanduslikele tagajärgedele, sest need pakuvad tööd väga paljudele inimestele.
Ilda Figueiredo
Raporti eesmärk on panustada uude energiaalasesse tegevuskavasse Euroopa 2020. aasta strateegia raames. Põhimõtteliselt võib saada uuest tegevuskavast tähtis algatus, tingimusel et selle puhul võetakse arvesse eelnevate tegevuskavade puhul tehtud vigasid ja esinenud puudusi. Ei ole mõtet nõuda samast lähenemisviisist ja samadest ettepanekutest lähtumist, mille tõttu me oma eesmärke ei saavutanud.
Euroopa energiapoliitika strateegilised puudused, millega arvestada tuleb, hõlmavad järgmisi punkte.
Energiapoliitikast on tehtud lisa nn keskkonnapoliitikale, mille lõppeesmärk on avada uued valdkonnad finantsspekuleerimiseks, muutes kasvuhoonegaaside heitkoguste kvoodid millekski tulutoovaks. Energia küsimus aga nõuab kohandatud lähenemisviisi, mille alus on konkreetsete näitajate parandamine, nagu energiatarve või energiapuudus.
Energeetika valdkonnas eeldatakse samuti, et kõik laheneb maagiliselt sellega, kui tagatakse nende turgude toimimine, kus tegutsevad erainvestorid. Seni on koostatud kolm järjestikust õigusaktide paketti ning kulutatud on avaliku sektori vahendeid, kuid meie turud ei ole ikka veel konkurentsivõimelised ning ei ole investeeringuid taristusse või tarbijatele juurdepääsetavamasse energiasse. See tähendab läbikukkumist kõikide võetud eesmärkide puhul.
Argument, et biokütuste kasutuselevõtmine tuleb keskkonnale ainult kasuks ja tagab Euroopa riikides põllumajandusliku ja tööstusliku arengu, on kokku varisenud.
András Gyürk
Mul on hea meel näha, et Euroopas ollakse üha enam valmis energia ühisturu loomiseks. Seda näitab väga asjakohaselt tõsiasi, et nii Lena Kolarska-Bobińska raport kui ka Euroopa Komisjoni viimane energiastrateegia ja taristuga seotud prioriteedid kutsuvad üles tegema struktuurilisi muudatusi. Oleme hakanud lõpuks ometi kõik mõistma, et märkimisväärse edu saavutamiseks on vaja suuri investeeringuid, konkreetseid tegevuskavasid ja samuti on vaja kaotada halduskoormus. See on ainus võimalus kõikidele liikmesriikidele, et saavutada Lissaboni lepingu põhieesmärgid: ühisturg, varustuskindlus, energiatõhusus ja taastuvenergia laialdasem kasutuselevõtt.
Minu arvates on tähtis samm edasi ka asjaolu, et ennist mainitud dokumentides käsitletakse energia arendamist Kesk- ja Ida-Euroopas kiireloomulise prioriteedina. Möödunud aasta gaasikriis näitas Lääne-Euroopa riikidele väga hästi, et meie piirkonna liikmesriigid sõltuvad suurel määral ainult ühest gaasiimpordi allikast ja et ühisturg ei toimi siin. Euroopas on mõistetud, et juurdepääs alternatiivsetele gaasiimpordi allikatele, Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridor ja isoleeritud turgude kõrvaldamine suurendab piirkondlikku tarnete kindlust ning aitavad oluliselt kaasa ka ühisturu loomisele.
Samal ajal suurendab ka elektrivõrkude tugevdamine ja naftatorujuhtmete ühendamine piirkondlikul tasandil meie piirkonna paindlikkust. Meie pühendumuse tase ei saa aga piirduda ainult strateegia loomisega. Olen kindel, et peagi tehakse struktuurilised muudatused, mis toetavad ühisturu tõhusat elluviimist, ja et meil õnnestub võtta kasutusele kiire ja läbipaistev lubade andmise protsess, teha piirkondlikke ettepanekuid ja anda juurdepääs uutele rahastamisvahenditele.
Tunne Kelam
kirjalikult. - Mitmete energiavarustusega seotud vapustavate kogemuste järel on saanud selgeks, et energia on ELi julgeoleku jaoks tähtis tegur. Ilmselgelt on vaja pikaajalist strateegilist visiooni, mis just ongi uue energiastrateegia eesmärk. Kõige enam vajab Euroopa sidusat ja ühtlustatud energia siseturgu, kus tuleb integreerida eri energiavõrgud ja need omavahel siduda. See on ELi stabiilsuse ja julgeoleku jaoks absoluutne prioriteet. On ikka veel isoleeritud ELi piirkondi, mis sõltuvad peaaegu sajaprotsendiliselt välistest energiatarnetest, näiteks gaasi impordi puhul puudutab see kõiki kolme Balti riiki. Need riigid sõltuvad Venemaa gaasiekspordist, mida Moskva välispoliitilise vahendina kasutab. Selle tulemusel maksavad Venemaa vahetuteks naabriteks olevad Balti riigid täpselt sama Venemaa gaasi eest 30% rohkem kui Saksamaa. Uue Läänemere strateegia eesmärk peab olema integreeritud võrgustike arendamine Läänemere piirkonnas. Toetan eelarvest suurema osa eraldamist ühise energiapoliitika jaoks. Nüüdisaegse ja tõhusa energiataristu arendamine vajab prioriteetseid investeeringuid. Energiatõhususe parandamine tähendab suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ja uutesse energiatehnoloogiatesse.
Marian-Jean Marinescu
Esitatud energiastrateegia peab edendama pikemas perspektiivis mitmekesist energiaallikate kombinatsiooni, milles on lisaks taastuvenergia allikatele esindatud ka tuumaenergia. See strateegia ei ole aga elluviidav seni, kuni ei ole tugevdatud energiatarne taristut, et see toetaks turu integreerimist ning laiaulatusliku ja jätkusuutliku energiatootmise arendamist.
Lisaks sellele on ülitähtis kolmandate riikidega loodud ühenduste ja sidemete kindlustamine. Kiireimas korras on vaja arendada ja ajakohastada jaotusvõrke, et integreerida jaotatud tootmise suurenevad mahud. On enesestmõistetav, et turu integreerimine nõuab ka olemasolevate kasutuses olevate võrkude paremat kasutamist, võttes aluseks turustruktuuri piiriülese ühtlustamise ja ühiste Euroopa mudelite väljatöötamise ühenduste haldamiseks. Viimasena on väga tähtis faktor ka ELi arukate võrkude ülesseadmine, mis suudavad hallata, jaotada ja mõõta reaalajas kõiki tootmis- ja tarbimismudeleid, et tagada tulevase elektrisüsteemi ohutu ja tõhus toimimine.
Rareş-Lucian Niculescu
Pooldan raportit, eriti selles olevaid viiteid bioenergia sektori potentsiaali arendamise kohta. Euroopas on selle sektori potentsiaal veel kasutamata. Üks tähtis faktor selles kontekstis on asjaolu, et mõnes liikmesriigis jääb igal aastal suur osa põllumajandusmaast harimata. Seda harimata maad võiks kasutada ka taastuvenergia tootmiseks. Rumeenia saab hea näite sellest olukorrast, mida ma ise kõige paremini tunnen: kasutamata on ligikaudu kolm miljonit hektarit maad ning sellega läheb kogu selle pindala ulatuses tunni jooksul kaotsi ligikaudu 187 teravatti energiat. Minu arvates tuleb ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle arutledes ka sellele küsimusele tähelepanu pöörata. Üleskutsed, et komisjon peaks esitama poliitilise raamistiku ja toetama jätkusuutlike teise põlvkonna biokütuste edasist kasutuselevõtmist Euroopas, on igati ajakohane, ning loodan, et EL võtab selle hoiaku omaks.
Wojciech Michał Olejniczak
Tänapäeva maailmas on energia saamine üks raskemaid katsumusi. Kaua aega tagasi toetas Euroopa Liit poliitikat, mille eesmärk oli energia tootmine, kasutades tehnoloogiaid, mis tagaksid madalad CO2 heitkoguste tasemed. Seega ei ole üldsegi üllatav, et raportöör seda ideed strateegilise eesmärgina tunnustab ning ka mina toetan seda täielikult. Toetan täielikult ka teist strateegilist eesmärki ehk kõikide liikmesriikide energiajulgeoleku tagamist. Raportöör seob selle eesmärgi madalate heitkogustega majanduse loomisega. See on eriti tähtis Poola jaoks. Ei ole saladus, et Poola energiajulgeoleku aluseks on süsi. Sel põhjusel vajab eesmärgi tõhus saavutamine ELilt tugevat rahalist abi. Poola - nagu paljud teisedki liikmesriigid - mõistab, et madalate heitkogustega majanduse loomine on väga tähtis, aga riik ei saavuta seda eesmärki ilma Euroopa abita. Lõpetuseks soovin väljendada ka oma heameelt selle üle, et raportöör tunnustab Euroopa uue energiastrateegia ühe strateegilise eesmärgina vajadust tagada kodanikele taskukohased energia hinnad. Euroopa uue energiastrateegia kolme strateegilise põhieesmärgi tunnustamisega soovin väljendada oma kindlameelset toetust resolutsiooni ettepanekule uue Euroopa energiastrateegia 2011-2020 väljatöötamise kohta.
Indrek Tarand
Mul on hea meel, et meil on täna jälle võimalus siin Euroopa Parlamendis energiajulgeolekuga seotud küsimuste üle aktiivselt arutleda. Siin ei tohi olla meil mingit vääritimõistmist - see teema on sama tundlik kui gaasi teema. Viimastel aastatel on suurenenud kogu ELi sõltuvus teatud kolmandatest riikidest tulevatest energiatarnetest. Turuga kaasneb kindel risk, mis ei tulene ainult majanduslikust aspektist, vaid ka demokraatlike õiguste ja inimõiguste puudumisest ning heade ärikontseptsioonideta ettevõtjate osalemisest. Kahjuks tuleb tunnistada, et oleme arutelu ja hääletusega Lena Kolarska-Bobińska muidu suurepärase raporti üle natuke liiga hiljaks jäänud. Euroopa Komisjon avaldas oma Euroopa energiastrateegia aastateks 2011-2020 juba 10. novembril ning seetõttu on arvatavasti juba liiga hilja, et selles midagi muuta. Kuid parem hilja kui mitte kunagi. Seega lisan ma täna väljendatud arvamustele omalt poolt fakti, et Prantsusmaa otsustas müüa Venemaale Mistral-klassi sõjalaeva. Eeldame, et Prantsusmaa kahetseb seda otsust siiralt.
Zbigniew Ziobro
Meile esitatud resolutsiooni ettepanekus ei ole ikka veel konkreetseid viiteid kahele tähtsale küsimusele. Esiteks rahaline toetus Euroopa Liidu eelarvest alternatiivsete kütuseallikate otsimisele, näiteks kildagaas. Tänu kildgaasi kasutamisele suutis USA tagada oma energiavarustuse sõltumatuse. Teadlased ja geoloogid ütlevad, et ka Euroopa Liit suudaks saavutada samasuguse energiasõltumatuse. Minu arvates on tähtis muuta asjaomast liidu poliitikat, et toetada kildgaasi otsimist ja kasutamist. Tähtis on tagada rahaline toetus ka asutustele, mis on seotud kildgaasi ekstraheerimiseks ja transportimiseks vajaliku tehnoloogia arendamisega, kaasa arvatud CO2 kasutamine kildi purustamiseks. Teine küsimus on seotud sellega, et resolutsiooni ettepanekus puuduvad selgesõnalised viited konkreetsetele investeeringutele kütuse edastusvõrguprojektidesse. Tegemist on järjekordse dokumendiga, millel puudub seos strateegiaga. Euroopa Parlament peab vähemalt määrama enda jaoks olulised energiajulgeoleku projektid ning nende rahastamisviisid. Hoolimata nii idapartnerluse kui ka Musta mere sünergia programmi raames tehtud deklaratsioonidest, lükatakse ikka veel edasi Aasia gaasivarusid Euroopa kasutajateni toova Nabucco gaasitorujuhtme ehitamist. Strateegias ei ole ka viiteid Aafrika ja Arktika gaasivarude kasutamise võimalusele. Lõpuks on puudu ka konkreetne selgitus mõistele "Euroopa Liidu energiajulgeolek”. Mida see üldse tähendab? Kas see peaks viitama kogu Euroopa Liidule või varustuskindluse olukorrale individuaalsetes liikmesriikides, mis praegu Euroopa Liidu moodustavad?
