Direktiivi 2003/87/EÜ muutmine, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Peter Liese keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi - C6-0011/2007 -.
Stavros Dimas
Austatud juhataja, daamid ja härrad, mul on väga hea meel avada tänane arutelu ettepaneku üle lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Ma sooviksin tänada raportööri Peter Lieset ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nende seniste jõupingutuste eest. Samuti sooviksin ma tänada ülejäänud kolme parlamendikomisjoni nende osalemise eest ja nende panuse eest arutellu.
Laialdaselt on juba mõistetud, et aset leiavad kliimamuutused ja selle tingivad inimtegevus. Meetmed, mida me järgmise 10 aasta jooksul võtame, otsustavad, kas meil õnnestub olukord kontrolli alla saada või laseme kliimamuutustel niivõrd ohtliku tasemeni jõuda, et need ähvardavad meie ühiskonna heaolu ja stabiilsust. ELil on võimalused, vahendid ja tahe juhtida üleilmseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemisel. See on selgeks sõnumiks, mida me edastame mõne nädala pärast Balis, kus arutatakse edasist rahvusvahelist tegevust seoses kliimamuutustega. See võimalus on lubanud kõigil kolmel organil - Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil - seada ambitsioonikaid ja siduvaid eesmärke heite vähendamiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks peavad kõik sektorid, sealhulgas rahvusvaheline õhutransport, kandma oma osa vastutusest.
Praeguseni on rahvusvahelist õhutransporti koheldud suhteliselt soodsalt võrreldes teiste transpordisektoritega. Maksustamise ja käibemaksu valdkonnas tehakse rahvusvahelisele õhutranspordile jätkuvalt samu privileege kui siis, kui ta oli veel väike ja alles tekkiv majandusharu pärast Teist maailmasõda. Kyoto protokolli käsitlevatel läbirääkimistel 1990. aastatel tehti õhu- ja meretranspordile erand kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidest. Need eesmärgid puudutavad ainult siselende. Nüüd on õhutransport märkimisväärselt kasvanud ja saanud globaliseerumise nurgakiviks, kuna see lähendab inimesi ja majandusi. Komisjon tunnustab täielikult õhutranspordi tähtsust rahvusvahelisele kaubanduse ja majanduse arengu jaoks. Teisalt on hakanud endast märku andma õhutranspordi negatiivne mõju keskkonnale, mille kõnekaks näiteks on kasvuhoonegaaside heite dramaatiline suurenemine. Õhutranspordi panus ülemaailmsesse kasvuhoonegaaside heitesse on võrdne kogu Ühendkuningriigi või Kanada heitega. ELis on lennukite süsinikdioksiidiheide ligikaudu kaks korda nii suur kui 1990. aastal kokku ning hinnangute kohaselt kasvab see 2012. aastaks 150%.
Loomulikult ei saa me lasta niisugusel olukorral jätkuda ilma meetmete võtmiseta selle vastu võitlemiseks. Õhutransport peab samuti panustama kliimamuutuste vastasesse võitlusse, vastasel juhul näeme me õhutranspordi eelistamist muudele majandusharudele, mis juba teevad olulisi jõupingutusi oma heite vähendamiseks. Just sellepärast tegi komisjon oma 2005. aasta septembri teatises ettepaneku kõikehõlmava lähenemisviisi kohta õhutranspordi poolt kliimale avaldatava mõju vastu võitlemiseks.
Meie strateegia põhineb ühenduses juba kohaldatud poliitikatel, kuid lisaks tugevdab ja laiendab see poliitikaid. Meie praegused poliitikad hõlmavad teadusuuringuid uute, puhtamate tehnoloogiate valdkonnas ja Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi edasist parandamist ühtse Euroopa taeva ja Clean Sky programmide kaudu. Ometi neist meetmetest üksi ei piisa; vaja on edasisi meetmeid ja sellepärast tegi komisjon 2006. aasta detsembris ettepaneku, et õhutransport tuleks lisada ühenduse saastekvootidega kauplemise süsteemi. Seda ettepanekut me täna siin arutamegi.
Komisjoni lähenemisviis on kaheastmeline. Esiteks lisatakse alates 2011. aastast süsteemi kõik ELi-sisesed lennud. Teise astmena hõlmatakse alates 2012. aastast kõik ELi lennujaamadest lahkuvad ja sinna saabuvad lennud. Me alustame siselendudega: see näitab meie tahet võtta selles jõupingutuses rahvusvaheliselt juhtpositsioon. Samal ajal kannustame oma rahvusvahelisi partnereid ühise ettevõtmisega liituma.
Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni viimasel konverentsil septembris seisime silmitsi kolmandate riikide tugeva vastuseisuga meie plaanidele lisada saastekvootidega kauplemise süsteemi kõik lennukid, olenemata riigist. Põhjused varieeruvad riigiti, kuid selgeks sai see, et eelkõige arengumaad uskusid, et peaksime alustama kodust, enne kui hakkame süsteemi kohaldama nende riikidest saabuvate ja sinna minevate lendude ja nende lennuettevõtjate suhtes.
Sellest tulenevalt peame üles näitama suuremat otsustavust. Ettepaneku üheks peamiseks punktiks on see, et diskrimineerimise vältimiseks tuleb seda kohaldada kõigile lennuettevõtjatele, kes teenindavad süsteemi lisatud lennuliine olenemata nende koduriigist. Ettepanek on kooskõlas Chicago konventsiooniga ja kahepoolsete lennunduskokkulepetega. Seda seisukohta toetasid kõik 42 Euroopa riiki Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni konverentsil. Euroopa esitas selles küsimuses reservatsiooni, mis annab meile manööverdamisruumi.
Komisjoni ettepaneku ambitsioonikust võib hinnata selles esitatud üleskutse järgi ühtlustada heitkogused ajavahemiku 2004-2006 keskmisele tasemele. Arvestades õhutranspordi eeldatavat kiiret kasvu, omab see arvestatavat mõju keskkonnale. Aastal 2020 säästame aastas kokku 183 miljonit tonni süsinikdioksiidi, mis on võrdne Austria praeguse kahekordse kõikidest allikatest pärit kasvuhoonegaaside heitkogusega aastas. See tähendab heitkoguste 46% suurust vähenemist võrreldes olukorraga, kus õhutransporti ei oleks ühenduse saastekvootidega kauplemise süsteemi lisatud.
Mis puutub lennuettevõtjatele saastekvootide eraldamisse, siis me pakume välja lihtsa lähenemisviisi. 2013. aastani jäänud aja jooksul eraldatakse osa õhutranspordi saastekvootidest enampakkumisel kooskõlas muude sektorite protsendilise osa enampakkumisega. Ülejäänud kvoodid jagatakse tasuta vastavalt võrdlusandmetele, premeerides kõrge tõhususega lennuettevõtjaid. 2013. aastast alates peab enampakkumiste teel jagatavate kvootide osakaal olema kooskõlas saastekvootidega kauplemise süsteemi üldisel läbivaatamisel kokkulepitud osakaaluga. Lõpetuseks, sama ühtlustatud võrdlemise metoodika kohaldamist jätkataks ülejäänud kvootide jaotamisel.
Daamid ja härrad, kliimamuutuste vastu võitlemine on nüüd ELi kõrgeim prioriteet. Arutluse all olev ettepanek käsitleb ühte kõige kiiremini kasvavat kasvuhoonegaaside heite allikat. Seega sümboliseerib see liidu otsustavust kõnealuses küsimuses. Selle eesmärgiks on kontrollida konkreetsete meetmete kaudu keerukat probleemi sellises majandusharus, kus tõhusaid poliitikaid ei ole seniajani edukalt välja töötatud. Euroopal on kohustus mängida juhtrolli, kuid ta peab seda tegema viisil, mis ei provotseeri tema rahvusvahelisi partnereid. Pidades silmas tõsiseid kahtlusi, mida paljud neist on avaldanud, peame näitama nii oma kindlameelsust kui ka võtma mõistliku seisukoha. Komisjon usub kindlalt, et ettepanek, mida me täna arutame, vastab täpselt sellele vajadusele.
Peter Liese  
Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, viimase paari kuu jooksul on peaaegu igaüks mõistnud, et me peame midagi tegema dramaatiliste kliimamuutuste ärahoidmiseks.
Kliimamuutuste rahvusvahelise töörühma ja Maailmapanga endise peaökonomisti Nicholas Sterni raportites on selgitatud, et mitte midagi tegemise maksumus on palju suurem kui midagi tegemise maksumus. Nicholas Stern ütles isegi, et kui kliimamuutusi ka edaspidi ei kontrollita, võivad nendel olla majandusele samasugune negatiivne mõju kui kahel maailmasõjal. See näide muudab selgeks, et see ei ole vähetähtis asi või mõni roheliste väljamõeldud lause, vaid käegakatsutavat majanduslikku huvi pakkuv küsimus, mis tõepoolest mõjutab igat inimest. Seega oli loogiline, et ELi riigi- ja valitsusjuhtide tippkohtumisel märtsis otsustati, et Euroopa Liit vähendab oma heitkoguseid aastaks 2020 vähemalt 20% võrra ning - juhul kui me saavutame rahvusvahelise kokkuleppe, mida me ka teha tahame - 30% võrra.
Seega on ebajärjekindel, kui ulatuslik majandusvaldkond ei vähenda üldse oma heitkoguseid ja selle asemel laseb neil kontrollimatult kasvada. Nagu volinik ütles, on lennunduse heide alates 1990. aastast kahekordistunud. Seega on hea, et komisjon on teinud ettepaneku vähendada süsinikdioksiidiheidet lennundussektoris. Ometi on sellel ettepanekul ka puudujääke ja ma olen kindel, et Euroopa Parlament teeb nende kohta homme arvukaid muudatusettepanekuid.
Ma sooviksin tänada kõiki neid, kes on teinud võimalikuks homme minu arvates rahuldavale tulemusele jõudmise, eriti variraportööre, transpordi- ja turismikomisjoni raportööri Jarzembowskit, kes oli kaasatud Hughesi menetlusse, ning kõiki osalejaid muudest komisjonidest, kes arvamuse esitasid. Kuigi mõned seisukohad lahknesid, arvan ma, et me jõudsime paljude tähtsate punktide osas kokkuleppele ja jõuame kokkuleppele ka homsel hääletusel.
Me oleme nõus, et tahame ühte ainsat algusaega. Mõlemad, nii Euroopa siselennud kui ka mandritevahelised lennud, mis stardivad või maanduvad Euroopas, tuleks süsteemi lisada samal tähtpäeval. See on keskse tähtsusega konkurentsi erapooletuse põhjustel ja ka sellepärast, et kaks kolmandikku süsinikdioksiidiheitest tuleneb mandritevahelistest lendudest ja mitte niivõrd Euroopa siselendudest. Loomulikult peame rääkima ka kolmandate riikidega, nii et keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon võttis lisaks vastu ettepaneku, et komisjon peaks jätkama läbirääkimisi kolmandate riikidega. Kui me jõuame siis kokkuleppele ühiste eesmärkide ja ühise lähenemisviisi osas, millega saavutab sama palju kui komisjoni ettepanekuga, siis peaksime alustama läbirääkimisi ka kolmandate riikidega.
Me oleme nõus - see on teiseks punktiks, mida ma sooviksin rõhutada - et me tahaksime panna enampakkumisele palju suurema osa kvootidest. See on oluline uutele tulijatele, kuid peamiselt juhutulude kärpimiseks, mis on nii ülekaalukad elektrienergia sektoris. Elektrienergia hind on tõusnud, kuigi kvoodid jagati laiali tasuta. Sellepärast tuleb suurem kvootide osa enampakkumise teel jaotada ja tulud anda tagasi kodanikele madalamate maksude ja tasude näol keskkonnasõbralikule transpordile; ka parlamendikomisjon otsustas nii.
Me oleme nõus, et heitkoguste ülemmäär peaks olema alla 100%, kuna tegu on süsinikdioksiidiheite taseme vähendamise ja mitte kõigest stabiliseerimisega. Lisaks on keskkonnakomisjon otsustanud lisada kahekordne koefitsient, eesmärgiga võtta arvesse lämmastikoksiidi heidet. Kui komisjon esitab ettepaneku - mis seejärel vastu võetakse - alternatiivse lämmastikoksiidide käsitlemise viisi kohta, võib selle koefitsiendi kaotada, kuid praegu me vajame seda. Lisaks on samuti väga oluline lisada klausel tõhususe kohta ning keskkonnakomisjon on ka selle suhtes otsusele jõudnud. Eesmärgid, mida lennuettevõtjad endale tõhususe parandamiseks seavad, tuleb saavutada ja lennutööstusel ei tohi olla võimalik ennast lihtsalt vabaks osta.
Daamid ja härrad, homme on mõnedes valdkondades väga tihe hääletamine. On punkte, millega me kõik nõus ei ole. Oma fraktsiooni nimel - mitte raportöörina - võin ma öelda, et keskkonnakomisjon on mõnede punktide osas liiga kaugele läinud. Näiteks ei toeta me 75%-list ülemmäära ja tahaksime endiselt saada soodustusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon hääletab igal juhul raporti poolt ja ma usun, et parlament tervikuna annab nõukogule selge signaali.
Me ei tohiks olla rahul ainult üldiste eesmärkide määratlemisega kliimamuutustega seotud väljakutsete lahendamisel, vaid peaksime samuti rakendama konkreetsed õigusaktid. Me jälgime suure huviga, kas nõukogu teeb oma sõnad teoks või jätab oma eesmärgid täitmata või isegi nõrgestab komisjoni ettepanekut. Euroopa Parlament ei nõustu sellega.
(Aplaus)
Alain Lipietz  
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Austatud juhataja, volinik, raportöör, ma sooviksin esmalt edastada komisjonile oma suurimad tänud selle eest, et ta julges murda lennunduse tabu ilma IATA otsuseid ootama jäämata, ning ma õnnitlen raportööri selle toetamise eest.
Majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostajana keskendun ma ainult ühele punktile: konkurentsiküsimusele.
Te mainisite, volinik, et kõnealuse direktiiviga kõrvaldatakse üks viga määrustes, mis soosib muid transpordiliike lennunduse asemel. See on suurepärane punkt.
Asi ei tohiks nii minna, et direktiivi kohaldamisel soositakse teatud ettevõtteid teiste ees. Praktiliselt igaüks meist on vähemalt korra sellel aastal lennanud lennuettevõtja, mida kolm aastat tagasi olemas ei olnud, lennukiga. Me ei saa sellega tagada sissetulekut olemasolevatele ettevõtetele. Mida suurem osa enampakkumisel jaotatakse, seda parem konkurents saab olema.
Silvia Ciornei  
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (RO) Austatud juhataja, härrad volinikud, kallid kolleegid, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostajana võin ma teile öelda, et direktiivi on ka meie komisjonis intensiivselt arutatud.
Me oleme püüdnud leida võimalikult õiget tasakaalu ühelt poolt vajalike keskkonnakaitse meetmete ja teiselt poolt Euroopa lennutööstuse konkurentsivõime tagamise vahel ning kehtestada kõigi Euroopa Liidu lennuettevõtjate võrdne kohtlemine.
Mul on hea meel leida Peter Liese raportist ka tööstuse komisjoni esitatud ettepanekuid, eriti seoses kõigi ühendusse saabuvate ja siit lahkuvate lendude kasvuhoonegaaside heite üheaegse lisamisega saastekvootidega kauplemise süsteemi ning kõigile hiljuti asutatud lennuettevõtjate turule lubamisega.
Samal ajal pean ma ütlema, et mul on kahju lahenduse pärast, mis leiti lennuettevõtjatele perioodiliselt jaotatavate saastekvootide koguhulga määramiseks.
2004-2006 aruandlusperiood, millega kaasneb saastekvootide koguhulga jätkuv järkjärguline kahanemine, ei võta arvesse tõsiasja, et lennundus on uutes liikmesriikides täie hooga arenemas, mistõttu pannakse lennuettevõtjad nendes riikides ebasoodsasse olukorda ja samal ajal võib see Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu tõttu tekkinud transpordinõuete kohaselt takistada Euroopa lennunduse konkureerivat arengut.
Ma hindan seda, et tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni hääle saanud teksti variandis, kus tehakse ettepanek 2008-2010 kestva võrdlusperioodi kehtestamise kohta koos saastekvootide koguhulga muutmise võimalusega, et võtta arvesse sektori edasist positiivset või negatiivset arengut, määratletakse paremini vajalik raamistik õiglase konkurentsi jaoks Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel ning Euroopa majanduse konkurentsivõime jaoks.
Ma loodan, et käesoleval nädalal toimuv hääletus järgib võimalikult täpselt tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni võetud suunda.
Georg Jarzembowski  
transpordi- ja turismikomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, me oleme parlamendikomisjonides ühehäälselt arvamusel, et algusaeg peab olema sama Euroopa lennuettevõtjatele ja teiste riikide lennuettevõtjatele, kes lendavad meie piirkonda, kuna me peame arvesse võtma meie lennuettevõtjate konkurentsivõimet. Ometi nägime me Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni konverentsil, et teised riigid on sellele vastu. Selles suhtes ei ole mõtet seada topelttähtaega.
Transpordi- ja turismikomisjonis usume aga, et tähtaeg peaks olema 2012. Volinik, te juhtisite õigesti tähelepanu sellele, et lennundus jäeti Kyoto protokollist välja. Selles suhtes on 2012 õige aasta, kuna see annab suurima võimaluse veenda kolmandaid riike siiski osalema. See annab neile piisavalt aega meie süsteemiga liituda või luua võrdväärne süsteem. Me ei saa vastu võtta teie juhtrolli ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni väljapakutud eesmärki, mis läheb veelgi kaugemale ning tahab näha tähtajana aastat 2010, kuna see jätab täielikult tähelepanuta lennunduse globaalse mõõtme - lennuettevõtjate vahelise konkurentsi olemuse. Me ei saa seada ebasoodsasse olukorda oma lennujaamasid, oma lennuettevõtjaid ja selles valdkonnas töötajaid. Seega oleks parimaks vastuvõetavaks tähtajaks 2011, kuid tähtaega tuleb kohaldada kõigi lennuettevõtjate suhtes.
Lisaks peame saavutama tasakaalu. Me tahame vähendada lennunduse mõju kliimale, kuid me peame samuti meeles pidama oma lennuettevõtjate konkurentsivõimet ja võtma arvesse lennujaamasid ja reisijaid - eriti äärepoolsete piirkondade omi - ning hoidma hinnad neile taskukohastena.
Me pooldame seetõttu peatselt võrdlusperioodi kehtestamist ja mõistliku saastekvootide protsendilise osa eraldamist - transpordikomisjon pooldas vaikeväärtust 110 kg, kuid ka alla 100 kg oleks teostatav - ning mõistliku osa enampakkumisele panemist. Ühte asja ei peaks me tegema: me ei tohi teha Euroopas äärepoolsete piirkondade reisijatele lendamist liiga kalliks, nii et palun tutvustagem saastekvootidega kauplemise süsteemi paindlikult.
John Purvis
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Austatud juhataja, Peter Liese on koostanud suurepärase raporti. Fraktsiooni PPE-DE variraportöörina majandus- ja rahanduskomisjonis toetan ma oma fraktsiooni muudatusettepanekuid, mille eesmärgiks on meie arvates parem tasakaal soovide ja tegelikkuse vahel.
Minu arvates on saastekvootidega kauplemise süsteem kõige kulutõhusam, nõudluse suhtes kõige tundlikum ja objektiivseim kättesaadav turupõhine vahend Euroopa kasvuhoonegaaside heite vähemalt 20% vähendamise eesmärgi saavutamiseks aastaks 2020.
Lennunduse "panus” kasvuhoonegaaside heitesse kasvab kiiresti ja ma toetan seetõttu täielikult selle lisamist saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Meil peab olema üks algusaeg. Ma arvan, et 2011 on mõistlik kompromiss meie ees olevate erinevate tähtaegade vahel. Ja koos sellega näitab Euroopa ülejäänud maailmale julgelt teed.
Enampakkumisel jaotatavate kvootide hulk peaks olema mõistlikult suur ja kasvava tasemega vältimaks konkurentsi kahjustamist, mis on seotud erandite tegemisega ja võrdlemisega. Enampakkumine on majanduslikult palju tõhusam; see julgustab uusi turule tulijaid, innovatsiooni ja heite vähendamist tehnoloogiliste ja tööalaste paranduste kaudu. Saastekvootide enampakkumise tulu tuleks taasinvesteerida lennutööstuse teadus- ja arendustöösse.
Tehnoloogilisel innovatsioonil on suur potentsiaal vähendada sektori tekitatavat süsinikdioksiidiheidet. Lisaks vähendab ühtne Euroopa taevas, mida komisjon mainis, täieliku rakendamise korral heidet kuni 12% võrra ja see tuleks kiiremas korras käivitada.
Me oleme oma muudatusettepanekutes rõhutanud äärepoolsetele ja eraldatud aladele erilise tähelepanu omistamise tähtsust. Nüüd võime vaid loota, et nõukogu vastab positiivselt parlamendi pealekäivale äratussignaalile.
Matthias Groote
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma sooviksin alustada, tänades raportööri Lieset tema õiglase ja konstruktiivse koostöö eest viimaste kuude jooksul.
Lennunduse lisamine saastekvootidega kauplemisse on esimeseks õigusloomega seotud menetluseks pärast kevadist tippkohtumist, kus riigi- ja valitsusjuhid seadsid mõned ambitsioonikad eesmärgid. Meie Euroopa Parlamendis oleme samuti asetanud teema oma poliitilise tegevuskava keskmesse, asutades kliimamuutuste ajutise komisjoni. Eksperdid ja kliimauurijad on meile kliimamuutuste ajutise komisjoni kuulamistel meenutanud, et me peame süsinikdioksiidiheite alast suundumust järgmise 8-10 aasta jooksul muutma. Pärast seda ei tohi heitkogused enam suureneda, selle asemel tuleb kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada, nii et globaalset soojenemist saaks hoida alla kahe kraadi.
1. jaanuari 2010. aasta algusaeg, mille üle keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis hääletati, omab keskset tähtsust. Me vajame algusajana 2010. aastat, kuna meil ei ole kliimamuutuste vastu võitlemisel aega raisata ning pidurdusmaa kliimamuutuste küsimuses on väga pikk ning pikeneb aja möödudes.
Mis puutub komisjoni ettepanekusse, see tähendab Euroopa siselendude ja mandritevaheliste lendude eristamisse, siis pean ütlema, et olen väga rõõmus - Georg Jarzembowski mainis seda -, et oleme parlamendis üksmeelel selles osas, et tahame ühtset algusaega.
Nagu ajaga seotud küsimused, on ka väljaantavate saastekvootide ülemmäär väga oluline. Me peame siin realistlikud ja ambitsioonikad olema. Lennunduse heite piiramine 80%ni võrreldes ajavahemiku 2004-2006 kogusega on heaks ja õiglaseks lähenemisviisiks. Selline ülemmäära seadmine on vajalik selleks, et lennundusest pärit 87%-line tõus ajavahemikul 1990-2004 ei kahjustaks heite vähendamist muudes tööstusharudes. Selle tagamiseks, et eraldatud kvoodid saavutavad sobiva hinna, nii et saastekvootidega kauplemise süsteem tõhus saaks olla, peab enampakkumisel jaotatavate kvootide osakaal olema palju kõrgem kui komisjon on välja pakkunud.
Seega teeb Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsioon ettepaneku tõsta enampakkumisele minevate saastekvootide osakaalu 25%-le. Mis puutub enampakkumisel saadavasse tulusse, siis peaksid liikmesriigid kasutama seda kliimamuutustega kohanemise meetmetele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele nii ELis kui ka väljaspool ELi.
Veel üks tähtis küsimus: kõik lennukid, mille stardimass on üle 5,7 tonni, tuleb lisada saastekvootidega kauplemise süsteemi. Homme hääletame muudatusettepaneku üle, millega lisatakse ainult üle 20tonnise suurima stardimassiga lennukid. Meie eesmärgiks ei tohi olla ärilennukite väljajätmine saastekvootidega kauplemise süsteemist, lisades samas täies mahus reisilennukid.
Ma tahaksin mõelda, et oleme homme südid, liikudes suurema kliima kaitsmise suunas, ning ma loodan, et homme lükkame me sellele hoo sisse.
Holger Krahmer
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja, kõigepealt minu tänud kahele raportöörile, kes seda teemat käsitlesid, Peter Liesele ja Georg Jarzembowskile, kes silmnähtavalt ei olnud selle teema puhul alati üksmeelel. Koos investeeringuga uutesse tehnoloogiatesse ja edasise infrastruktuuri loomisega võib saastekvootidega kauplemine anda olulise panuse lennunduse süsinikdioksiidiheite vähendamisse. Seda tehes peab saastekvootidega kauplemine võimaldama kasvu, selle asemel et seda takistada. See peaks motiveerima lennukipargi uuendamist ja tõhusamate, kaasaegsemate lennukite tootmist.
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon pooldab kõigile lennuettevõtjatele ühe algusaja, 2011. aasta kehtestamise lisamist. Meie arvates peaksid aluseks olema ajavahemiku 2004-2006 heitkogused. Sellega premeeritakse neid lennuettevõtjaid, kes on oma lennukiparki varasemalt uuendanud ja kaasajastanud. Minu fraktsioon teeb ettepaneku seada ülemmääraks 90%. See on ambitsioonikas, ambitsioonikam kui komisjoni ettepanek, kuid mitte ülemäärane. Maksimaalselt 30% saastekvootidest tuleks meie arvates panna enampakkumisele, et lihtsustada uute ettevõtete turule tulekut.
Enampakkumise tulusid peaks eelkõige kasutama lennundussektori heite vähendamiseks. Me pooldame samuti stardimassi tõstmist 20 tonnile, sest me tahame hoida bürokraatlikud tõkked väikeste ettevõtete jaoks minimaalsetena. Ma räägin selle kasuks, et lennundus lisataks saastekvootidega kauplemise süsteemi, mis on võimalikult avatud ja tõhus. Kvootide kasutamise viiside piiramine ei ole ökoloogiliselt põhjendatud. Täpselt nagu igat eraldatud süsinikdioksiidi grammi tuleb käsitleda samal moel, on ka heitkoguste vähendamisel kõikjal ühesugune mõju. Piiramatul ja paindlikul saastekvoodile juurdepääsul on head majanduslikud põhjendused juhul, kui heitkoguseid saab mujal odavamalt vähendada.
Lennundus on Euroopa majanduskasvule eluliselt tähtis. Globaliseerumine on mõeldamatu ilma konkurentsivõimeliste lennuettevõtjateta. Tulevikus tahavad inimesed mitte ainult Euroopas, vaid ka eelkõige muudes maailmaosades rohkem lennata, mitte vähem; me peame selle teadmiseks võtma.
EL otsustab omal käel lennunduse saastekvootidega kauplemise süsteemi lisada ja saab selle käigus rahvusvaheliselt nii sõpru kui ka vaenlasi. Kui meie, eurooplased, tahame olla kliimapoliitikas teerajajaks, peame endilt küsima mitte ainult seda, kui kaugele me minema peaks, vaid ka seda, kuidas me kõik teised endaga kaasa saame võtta. See küsimus kerkib Balis uuesti üles. Daamid ja härrad, meil on aeg eemalduda kliimapoliitika eraldi ELi jaoks mõeldud lahendustest.
Guntars Krasts
fraktsiooni UEN nimel. - (LV) Tänan teid, austatud juhataja. Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine on õige lahendus lennunduse heitkoguste vähendamiseks. Siiski peame kvootide kehtestamise tingimusi hoolikalt hindama vältimaks liikmesriikide lennuettevõtjate konkurentsi ning ELi elanike reisivõimaluste häirimist. Suurem osa lennuettevõtjatest ELi uutes liikmesriikides on oma arengus kaugel maas vanemate liikmesriikide lennuettevõtjatest nii transporditavate reisijate arvu kui ka kasvuhoonegaaside heitkoguse poolest inimese kohta. Raske on hinnata lennuettevõtete edasise kasvu ulatust ELi uutes liikmesriikides, kuid ma ei kahtlegi selles, et liikmesriikide elanike liikuvuse näitajate tasakaalustamiseks peab transpordimaht uuemates liikmesriikides oluliselt kasvama. See takistab ELi elanike liikumisvabaduse võrdsustamist, kui kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise eeskirjades ei kehtestata tingimusi täpsustamaks, kuidas kiiresti kasvavad lennuettevõtted saavad oma kasvamist jätkata nii, et saastekvootide hankimisele kulutatud vahendid ei hakka nende arengut pidurdama. Parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon on toetanud ettepanekut luua uutele lennuettevõtjatele reserv ning see on õige lähenemisviis. Siiski peaksime me selleks, et tagada erineval stardipositsioonil ja erineva kasvusuundumusega lennuettevõtjatele võrdne kohtlemine, reserveerima osa kvoodist kiiresti suureneva võimsusega lennuettevõtjatele. Kasvu, mis ületab ELi keskmist reisijate arvu kasvamise kiirust aastas vähemalt kaks korda, saaks võtta kiire võimsuse suurenemise näitajana. Mõlemad ettepanekud on tähtsad ELi lennuettevõtluse konkurentsi tugevdamiseks. Tänan teid.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja, ma sooviksin tänada Peter Lieset tema suurepärase koostöö eest ning õnnitleda teda tema töö puhul.
Ometi pean ütlema, et ma hindasin tema tööd palju rohkem enne seda, kui ta pidi otsima kompromisse oma fraktsiooniga, mis vastuvõtmise korral nõrgendaks oluliselt keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ülekaaluka enamuse poolt möödunud kuul võetud seisukohta. See loeb, kuna me peame komisjoni algset ettepanekut tõsiselt tugevdama, et saada tegelikku võimalust tõsiselt vähendada lennunduse mõju meie kliimale. Komisjoni enda andmete kohaselt saavutavad tema ettepanekud praegu selle, et 2020. aastaks kasvaksid lennunduse heitkogused mitte midagi tegemise stsenaariumi 83% asemel 78% võrra. See kärpimine on võrdväärne vähem kui ühe aasta kasvuga lennureisides. See ei ole tõsine, see ei ole ambitsioonikas, see ei ole globaalne juhtroll.
Heitkoguste vähendamise saavutamine saastekvootidega kauplemise kaudu tugineb otsustavalt lubade nappusel. Kuna lennunduse heitkogused on 1990. aastast alates juba kahekordistunud, on ajavahemiku 2004-2006 keskmise heitkogusega või sellest isegi 80-90%-lise võrdväärse esialgse kvootide koguse nõudmine lihtsalt liiga helde. Ma nõuan seega tungivalt, et te toetaksite minu fraktsiooni muudatusettepanekuid sellest kogusest 50%-lise esialgse kvootide eraldamise kohta. Samuti vajame me 100%-list enampakkumist, nii et reisijate kulul ei tekiks mingeid juhutulusid.
Lõpetuseks soovitan ma teil tungivalt hääletada fraktsiooni ALDE ausalt öelda skandaalse muudatusettepaneku vastu, mille eesmärgiks on kõrvaldada puhta arengu mehhanismile juurdepääsu piirangud ja ühendada mitte ainult lennunduse, vaid kõigi saastekvootidega kauplemise süsteemis olevate sektorite ühiste rakendusprojektide kvoodid. Selliste piirangute eemaldamine on otseseks kutseks tavapärasele kauplemisele. Lennundus ja muud tööstusharud saavad piiranguteta jätkata oma heitkoguste suurendamist, ostes lihtsalt üles eeldatavad mujal tehtud heite vähendamised ning, arvestades hiljutisi raporteid selle kohta, et kuni pool puhta arengu mehhanismides ja ühistes rakendusprojektides tehtud vähendamistest on küsitavad, kahjustab see põhjalikult kogu süsteemi terviklikkust.
Homme seisab Euroopa Parlament silmitsi tõsise katsumusega, kas ta tõesti tahab võtta tegelikke meetmeid kliimamuutuste vastu, ning tõelise juhtrolli näitamiseks peab ta toetama roheliste muudatusettepanekuid.
Bairbre de Brún
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (GA) Kuna fraktsiooni GUE/NGL variraportöör Jens Holm puudub, siis palun võtke vastu tema vabandused sellepärast, et ta ei saa täna koos meiega siinsel arutelul osaleda. Fraktsiooni GUE/NGL seisukoha tutvustamine jääb nüüd minu ülesandeks.
On aeg, et lennuettevõtjad võtavad osa kliimamuutuste vastu võitlemise jõupingutustest. Rahvusvahelise lennunduse kasvuhoonegaaside heide on 1990. aastast alates kahekordistunud ja moodustab 5-12% kogu ELi süsinikdioksiidiheitest.
ELi juhid võtsid käesoleva aasta märtsis endale ülesandeks saavutada 2020. aastaks süsinikdioksiidiheite vähenemine 20% võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Meil on nüüd võimalus näidata laiale maailmale, et me saavutame need eesmärgid.
Komisjoni ettepanekus soovitatakse, et lennundussektor ei peaks olema kohustatud järgima 2004.-2006. aasta keskmist. See on enam kui 90% üle 1990. aasta taseme. Komisjon soovitab samuti, et enampakkumisele ei peaks minema rohkem kui 3% kvootidest. Lennuettevõtjatel ei ole mingit stiimulit ise oma heitkoguseid vähendada, kui nad saavad oma süsinikdioksiidi heitkoguste load tasuta. Enampakkumise osakaal peaks olema 100% - nagu meie ja ka fraktsioon Verts/ALE pooldame -, kuna see oleks kooskõlas "saastaja maksab” põhimõttega.
Fraktsioon GUE/NGL usub, et eraldatavate kvootide osakaal peaks olema 20% 2004.-2006. aasta keskmisest; see piiraks eraldatud kvootide hulka, mida lennundus võiks muudelt sektoritelt või saastekvootidega kauplemise süsteemis osta, ja enampakkumise määr võiks tõusta 100%ni.
Lennuettevõtjad on Euroopas ja kogu maailmas põhiliseks kasvuhoonegaaside heite tekitajaks. On aeg lõpetada erikohtlemine ja võtta arvesse mõju keskkonnale ja kliimamuutustele.
Hélène Goudin
Austatud juhataja, kliimamuutused on piiriülene keskkonnaprobleem ja EL on tähtis osaline üleilmses kliimaga seotud töös. Heitkogused suurenevad üle maailma ja aega on vähe. Rootsi erakond Juuninimekiri toetab seega täna arutlusel oleva ettepaneku peamist tõuget.
Lennunduse lisamine ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi on loomulikuks ja kulutõhusaks sammuks kliimaalases töös. Siiski ei ole see mitte kauplemine ise, mis viib heitkoguste vähenemiseni, vaid kogu heitkoguste ülemmäär, mille me kehtestame. Süsteemi on vaja laiendada muude kliimat mõjutavate sektorite lisamiseks, et saavutada kliimaga seotud eesmärgid, mis me endile seadnud oleme.
Me pooldame parlamendikomisjoni ettepanekut direktiivi üheainsa algusaja kohta. On vastuvõetamatu, et komisjon on lasknud end mõjutada rahvusvahelisel poliitilisel survel, mille eesmärgiks on venitada kliimaalast tööd ja moonutada konkurentsi. Direktiiv peaks samuti kõigile kehtima. Me ei saa lubada erandeid teatud inimestele või sündmustele. Meie riigijuhid peavad oma kulude eest maksma nagu kõik ülejäänud meist. Mis tahes muu variant oleks põhjendamatu.
Lõpetuseks tahaksin ma rõhutada, et ühiseid keskkonnaalaseid eemärke ei peaks kasutatama ühise maksupoliitika kehtestamise vahendina. Meetmest tulenevat tulu ei peaks kantama ELile, nagu pakutakse välja muudatusettepanekus 14. Igal liikmesriigil tuleb lubada ise otsustada, kuidas saastekvootide müügist saadud tulu kasutada.
Roger Helmer
Austatud juhataja, me teeme ettepaneku lisada Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi uus tööstusharu, lennundus, ja ometi on see süsteem suurejooneliselt läbi kukkumas. See ei ole üldse süsinikdioksiidiheidet vähendanud, kuigi on loonud täiesti uue bürokraatia, haldamise ja kulud tööstuse jaoks. See on algselt eraldatud saastekvootidega kandnud suuri rahasummasid vastutustundlikest riikidest nendesse riikidesse, kes on olnud pillavad, eriti Suurbritanniast Prantsusmaale ja Saksamaale. Suurbritannias on see omanud väärastunud mõju, kandes rahalisi vahendeid haiglatelt üle suurtele naftatootjatele.
Saastekvootidega kauplemise süsteem on loonud keeruka poliitiliselt mõjutatud isiklike huvide ja tulu otsijate võrgustiku, kes teevad lobitööd süsteemi manipuleerimise nimel oma eesmärkide kasuks. Komisjoni kavad hakata saastekvootide eraldamisel karmiks lükkavad probleemi lihtsalt edasi. Väljastpoolt Euroopat sisseostetud eraldatud kvootidele maksupiirmäärade kehtestamisega voolavad ELi vahendid sellistesse riikidesse nagu Hiina, kus reguleerimine on minimaalne ja andmed ei pruugi olla täpsed. Nii saavad suured välismaised saastajad suuri kasumeid väikese jõupingutuse eest, Euroopa majandustele tekitatakse suur kahju ning süsinikdioksiidi heitkoguseid ei kontrollita jätkuvalt. Austatud juhataja, see on lihtsalt skandaalne, et me teeme ettepaneku lisada sellesse läbikukkuvasse süsteemi uus tööstusharu. Ma ütlen teile, et te peate omaenda kodus enne asjad korda saama, kui hakkate mõtlema selle süsteemi laiendamise peale.
Richard Seeber
(DE) Austatud juhataja, alati on huvitav kuulata, kuidas mõned parlamendiliikmed keelduvad tegelikkusega leppimast. Minu arvates on komisjoni ettepanek hea. Samuti usun ma, et Peter Liese on seda veelgi parandanud. See on väliskulude sisekuludeks muutmise klassikaline juhtum.
Turud saavad ainult siis toimida, kui me loome õiged raamtingimused. Me kõik oleme võtnud ülesandeks kohaldada "saastaja maksab” põhimõtet, kuid see tähendab ka seda, et kulude tekitajad peavad need ka kinni maksma. See tähendab kõigi kulude lisamist, sealhulgas lennukitest tuleva süsinikdioksiidiheite põhjustatud keskkonnakulud. Samuti usun ma, et me peame selles küsimuses näitama suuremat julgust ja ambitsioonikust. Me kõik teame, et meile kõigile, sealhulgas paljudele inimestele Ühendkuningriigis, oleks antud juhul mitte midagi tegemine kallim kui selle sammu astumine.
Siiski peame olema ka õiglased. Kõik sektorid peavad sellesse süsteemi panuse andma. Me teame, et süsinikdioksiidiheitel on maapinnast kõrgemal palju kahjulikum mõju kui maapinnal. Ka seda tuleb arvesse võtta, kui me räägime lennukite heitkoguste lisamisest süsteemi. Lisaks on see sektoriks, mida iseloomustab väga suur kasvumäär. Teiseks peame samuti ütlema, et meil on potentsiaali kehtestada erinevaid juhtimismeetmeid niisuguse süsinikdioksiidiheite edasiseks piiramiseks. Ka seda tuleb arvesse võtta.
Ühendusel on kohustus tegutseda rahvusvahelisel areenil eeskujuna. Me ei saa oodata, et teised riigid ühinevad, kui me ei näita head eeskuju. Ma usun samuti, et meil on siin oluline võimalus rajaneda selles konkreetses sektoris konkurentsieelisele, mis meil juba teatud määral on, nii et me peaksime eelkõige osutama innovaatilistele ettevõtetele vajalikku toetust.
Dorette Corbey
(NL) Austatud juhataja, kõigepealt minu tänud härra Liesele, kes on koostanud suurepärase raporti. Minu tänud ka meie variraportöörile härra Grootele.
Lennundus, nagu muudki sektorid, peab tegema panuse kliimamuutuste vastasesse võitlusesse. Me ei saa saavutada 20 või 30%-lise vähenemise kliimaalast eesmärki aastaks 2020, kui kõik kaasa ei aita. Lennundus on täielikult vastu ülearu karmidele meetmetele, kuid me kuuleme seda kõigilt sektoritelt, ja kui me kõigile järeleandmisi teeme, ei tule meie kliimapoliitikast üldse midagi välja.
Seega on hea, et komisjon tahab tuua lennunduse saastekvootidega kauplemise süsteemi, kuid ta on olnud liiga helde eraldatavate saastekvootide kogusega, mida ta plaanib lennundusele anda. Minu arvates peaks tõesti 80% heitkogustest olema ülemmääraks. Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon tahab õigustatult näha selle piirmäära järkjärgulist langemist kooskõlas Euroopa kliimaalase 20 või 30%-lise vähenemise eesmärgiga.
Lennuettevõtjad on lubanud 50%-list lennukite mootorite tõhususe kasvu. Keskkonnakomisjon kavatseb neid kohustada sellest kinni pidama ja see on hea: mida ökonoomsem, seda parem.
Kolmas tähtis punkt puudutab saastekvootide enampakkumist. Minu arvates tuleks enampakkumisele panna nii palju kui võimalik: 25% on tõesti miinimum. Enampakkumise tulud peavad minema kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja eelkõige arengumaade kohandamiseks kliimamuutustega. Vähimarenenud maad vaevu suurendavad kliimamuutusi, kuid peavad kannatama nende rängimaid tagajärgi. Kõnealune õigusakt võimaldab meil selles suhtes midagi teha.
Chris Davies
Austatud juhataja, mul on siin kiri ettevõttelt General Motors, kus kaevatakse Euroopa Parlamendi seisukoha pärast vähendada autode süsinikdioksiidiheidet. Mul on teine kiri ettevõttelt British Airways - veel üks konkreetne kaebus -, milles kaevatakse selle meetme üle ja selle üle, kuidas lisakulud tähendavad, et neil on raskem investeerida lennukite väiksema süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse, mida nad soovivad omada.
Ma ei usu sõnakestki neis kirjades! Ainult teatavad kaebused ühelt tööstusharult teise järel. Kas ükski nendest juhtidest ei ole lugenud ÜRO aruannet? Selles aruandes öeldakse, et 20 aasta jooksul seisavad kuni 2 miljardit inimest silmitsi tõsise veepuudusega ja seda osaliselt kliimamuutuste tõttu. Me peame selles suhtes midagi ette võtma. Michael O'Leary ettevõttest Ryanair võib ju olla lennuettevõtjate avalikele suhetele vastuvõetamatu kuju, kuid tal on suuresti õigus, kui ta ütleb väga selgelt, et talle ei lähe keskkond üldse korda, kuniks ta saab enda ja oma ettevõtte taskud kulda täis toppida.
Meie aga peame mõningast tasakaalu pakkuma. Me peame tagama ja hõlbustama oma valijate positsiooni, kellele meeldib reisida, kuid me peame ka selle eest hea seisma, et keskkonnaga seotud probleemidega asjakohaselt tegeletakse.
Kõnealune meede astub pisikese sammu lennundustööstuse silmapaistva kasvu aeglustamise suunas. Sellega innustatakse tööstust investeerima heite vähendamise meetmetesse. Sellega tagatakse, et meie lähenemisviisi lisatakse vähemasti peamine põhimõte, et saastaja maksab.
Kuid eelkõige peame tagama, et meil on ülemmäär, mis innustab meetmete võtmist; ülemmäär, mis minu arvates peab olema vähemalt veidike ambitsioonikam kui komisjon praegu välja pakub.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Austatud juhataja, volinik, lubage mul tänada kõiki raportööre. Me seisame silmitsi keeruka probleemiga. Ühest küljest on meil meie atmosfääriga seotud keskkonnakaalutlused, samas kui teisest küljest peame arvestama lennuliikluse kasvuga, mis on tähtsaks majandustegevuse aluseks, hõlmates transporti ja turismi, ning see on tiheda konkurentsiga turg.
Seda küsimust käsitlevad otsused peavad olema mõistlikud ja ühesed, kuid mingil juhul ei tohi need diskrimineerida Euroopa ettevõtteid, sealhulgas uute liikmesriikide ettevõtteid. See võib olla äärmiselt kahjulik Euroopa lennundusele ega saavuta kahjulike gaaside heite vähendamise eesmärki. On ilmne, et Maa atmosfäär ei tunnista piire. Tsiviillennunduse süsinikdioksiidiheite lisamist ELi süsteemi tuleb seega pidada õiguspäraseks.
Lisaks olen ma arvamusel, et peaksime arvesse võtma ka teiste gaaside, näiteks mürgised lämmastikoksiidid, heidet. Ma leian, et kõige tähtsamad meetmed on need, mis piiravad tõhusalt kahjulike gaaside heidet innovaatiliste lahenduste kasutamise kaudu lennukimootorite valdkonnas, paremate aerodünaamiliste näitajatega lennukite väljatöötamisel ning lennuliikluse kontrolli jõulisel parandamisel, mis piirab asjatult õhus veedetud aega. Ma näen saastekvootidega kauplemist praegusel hetkel teatud aseainena. Ma peaksin tänase seisuga mõistlikuks kiita alusena heaks ajavahemik 2007-2009 selleks, et seada heite ülemmäär tasemele 5-10% 100%-st, pidades silmas kasvavat huvi lendamise vastu, ning lisaks ELis tegutsevate mitte-ELi lennuettevõtjate lisamist.
Umberto Guidoni
(IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad, kliimamuutused on üheks kõige tõsisemaks meie ees seisvaks probleemiks. Kui me tahame oma tulevikku kindlustada, ei saa me enam kauem eirata keskkonnaküsimust ja peame olema valmis oma elustiili muutma, eelkõige seoses liikuvusega.
Transport on üheks selliseks sektoriks, millel on suurim energiatarve ja mis tugineb enim fossiilkütuste kasutamisele. Selle sektori sees mängib lennundus kasvavat rolli. 2004. aastal suurenesid lennukite kasvuhoonegaaside heitkogused ELis 87% võrreldes 1990. aastaga. Euroopa vastutab umbes poole lennundusest tuleva süsinikdioksiidi heitkoguse eest. See suundumus ei ole enam jätkusuutlik ja on keskse tähtsusega, et võtame asjakohaseid meetmeid, näiteks kaotades selle tööstuse maksusoodustused.
Ma usun, et komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv lennunduse saastekvootide kohta on tähtis vahend lahendamaks otseselt kliimamuutustega seotud probleeme, ning me tervitame keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit, mis tugevdab algdirektiivi.
Siiski - ja selle rõhutamine on oluline - peame me arutelus ja homme toimuval hääletusel säilitama mõned tingimused. Nendest peaks minu arvates ühenduse saastekvootidega kauplemise süsteemi kohaldatama kõigi lendude suhtes, nii ELi saabuvate kui ka sealt väljuvate lendude suhtes. Seda ei saa edasi lükata 2010. aastani.
Samuti on tähtis, et oluline osa kvoote eraldatakse enampakkumisel ja tulusid tuleb kasutada puhtaimate transpordiviiside toetamiseks, kaotades näiteks maksud keskkonnasõbralikule transpordile eesmärgiga rajada odav turism, mis kasutab vähem saastavaid transpordiliike, näiteks ronge. Samuti peame me innustama teadusuuringuid tõhusamate lennukimootorite ja paremini toimiva lennuliikluse juhtimise kohta.
Ma loodan, et parlament ei alahinda esitatud kompromissi, mis võimaldab Euroopal muutuda kliimamuutuste vastase võitluse juhiks.
Bastiaan Belder
(NL) Austatud juhataja, ma kõnelen oma kolleegi härra Bloklandi nimel.
Ettepanek lisada lennundus saastekvootidega kauplemise süsteemi peaks olema Euroopa Liidu selgeks signaaliks vajaduse kohta aidata kaasa käesoleva aasta alguses kokkulepitud ambitsioonikatele vähendamise eesmärkidele. Selle taustal on vastutav parlamendikomisjon toetanud komisjoni ettepanekut ja isegi avaldas survet selle karmistamiseks.
Möödunud nädalal paistis, nagu me suunduksime sinnapoole, et saavutame kokkuleppe esimesel lugemisel. Seda lootust tugevdas nõukogu eesistujariik, kuid kuna nõukogult mandaati ei saadud, osutus see põhjendamatuks.
Käesoleval nädalal on minu arvates oluline, et me ei lepi komisjoni ettepaneku lahjendamisega, vaid püüdleme selgete ambitsioonidega ettepaneku suunas eesmärgiga püsida järjekindlalt kevadel võetud kursil seoses heite vähendamisega. Seega toetan ma kogu hingest keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon võetud suunda.
Reinhard Rack
(DE) Austatud juhataja, ma nõustun peaaegu kõigi teiste liikmete esitatud punktidega. Ma ütlen "peaaegu” kõik liikmed ja sellepärast keskendun kolmele formaalsele aspektile.
Punkt 1: me teeme seda siin parlamendis ikka ja jälle ning nii ka täna: me lükkame tähtsad õigusaktide ettepanekud õhtusele istungile. Sellega tagame me, et võimalikult vähe inimesi on kuulamas ning et - vaid üksikute eranditega - kedagi ei ole istumas külaliste rõdul, ja me tagame, et ajakirjanikud, kes seda kõike edasi peaksid andma, on suurima tõenäosusega ametis muude õhtuste asjadega.
Teiseks kuuleme me alati, ja oleme ka sellel arutlusel kuulnud, et meie - Euroopa Parlament - peame oma pea esimesel lugemisel pakule panema ja võtma eriti nõudliku seisukoha, samas kui nõukogu seejärel nagunii pidurit vajutab ja lõpuks ei jõua me sinna, kuhu tahame. Ma hoiatan selle positsiooni eest: see oli pikka aega nii, kuid nüüd enam mitte. Me nägime seda näiteks seoses õhu kvaliteedi määrustega, mille puhul oli ja on endiselt algatusi, kus riigi- ja valitsusjuhid ning isegi keskkonnaministrid on meiega paljuski nõustunud isegi esimesel lugemisel. Nende tulemuste puhul, milles me oleme kokku leppinud, tähendab see seda, et 10-15 aasta pärast peame me Kesk-Euroopas välja jätma kõik linnad Nürnbergi ja Bologna vahel, kuna me ei suuda püsida kehtestatud arvude piires.
Kolmandaks peame me siin Euroopa Parlamendis mõistlike ühiste lahenduste saavutamiseks rakendama toimivad töösuhted. Selles, mis on viimaste nädalate ja kuude jooksul selle direktiiviga toimunud, näen ma edukat suunda ja edukat katset seda teha. Keskkonna-, transpordi-, majandus- ja tööstusalaseid küsimusi ei ole veel arukasse kompromissi lisatud, kuid ma usun, et need lisatakse pärast homse hääletuse tulemust. Nüüd peame me kõigest veenma ülejäänud maailma meiega ühinema ja midagi keskkonna heaks tegema.
Eluned Morgan
Austatud juhataja, kõigepealt tahaksin ma öelda, et on väga armas näha härra Dimast tagasi.
See on enam-vähem heaks kiidetud, et lennundusega seotud süsinikdioksiidi heitkogused on praegu väga väike osa ELi süsinikdioksiidi koguheitest. Kuid selleks peab olema loll, et mitte näha sektori uskumatut kasvu viimastel aastatel ja et mitte aru saada, et sektori enda laienemisplaanid on tohutud. Praegu on lennundusega seotud alternatiivsete ja vähem saastavate kütuste tehnoloogia piiratud. Sellepärast on ülimalt mõistlik aktsepteerida, et lennundus jätkab tõenäoliselt kasvamist, kuid me peame tagama, et see kasv kompenseeritakse muudes majandusharudes, kus on olemas alternatiivid seoses süsinikdioksiidiheite vähendamisega. Sellel põhjusel on keskse tähtsusega, et lennundus kaasatakse saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Ma sooviksin samuti rõhutada punkti, et ELil on põhimõte, mille kohaselt saastaja peaks maksma. Praegune saastekvootidega kauplemise süsteem on kaugel sellest, et saastaja maksab, ja me oleme näinud paljusid saastajaid saamas juhutulu tänu saastekvootidega kauplemise süsteemile. See peab lõppema. Seega on õige, et paljud sellised süsinikdioksiidi tekitajad peaks enampakkumisele minema, eriti kui toimub hulgimüügi reform.
Selle arutelu vast kõige huvitavamaks küljeks on küsimus, kuidas tuleks kulutada saastekvootidega kauplemise süsteemi enampakkumise tulusid. Eelseisval saastekvootidega kauplemise süsteemi läbivaatamisel on potentsiaalselt võimalik kokku saada 200 miljardit eurot, kui me otsustaksime täieliku enampakkumise kasuks. Ma olen kindel, et paljud meist oskavad välja mõelda loendamatu hulga viise sellise raha kulutamiseks, kuid minu meelest oleks mõistlik, kui me juhiks selle raha võimaluse korral ELi eelarve kaudu kliimamuutuste alaste algatuste tarbeks, mis võiks hõlmata rahaliste vahendite ülekandeid arengumaadele, sealhulgas näiteks metsade istutamisele arengumaades või esilekerkivates riikides.
Samas on vaja ka tunnustada, et me näeme tõenäoliselt isegi meie oma liikmesriikides tohutut energiapuuduse kasvu. Võib-olla peaksime me mõtlema selle raha suunamisele ka nimetatud suunas. Seega annab otsus, mille me homme vastu võtame, märku sellest, kuhu me peaksime suunduma seoses saastekvootidega kauplemise süsteemi reformiga tervikuna.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Austatud juhataja, kõikvõimalike tagajärjetute maksude ja tasude asemel teeb komisjon ettepaneku käesoleva turupõhise vahendi kohta - ma toetan seda valikut kogu südamest. See on keskkonnaalaselt toimiv, majanduslikult tõhus ja ülimalt sobiv laiemaks kohaldamiseks; vähemalt võib ta potentsiaalselt seda kõike olla.
Juba päris varakult sai selgeks, et arvamused parlamendis lahknevad mõnevõrra. Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon jõudis täpselt vastupidisele seisukohale kui transpordi- ja turismikomisjon. Minu kolleeg härra Krahmer on juba öelnud kõik, mis selle kohta on vaja öelda. Nüüd on koostatud kompromissmuudatusettepanekud ja homne hääletus näitab, kas emotsioonid jäävad peale või mitte.
Kliimaküsimused on kuum teema ja roheline hääletamine on äärmiselt seksikas. Selles pole iseenesest midagi väga valet, kuid minu nägemuse kohaselt ei saa Euroopa lennunduse ja sellega seotud tööhõive pigistamine olla eesmärgiks.
Ma pean seda kahjustavaks, kui püütakse tehislikult kärpida ühte konkreetset transpordiliiki - antud juhul lennundust - teise transpordiliigi kasuks. Kõik annab tunnistust sellest, et nõudlus kiire transpordi järele ületab pakkumist. Me vajame kõiki transpordiliike; me tõesti ei saa hakkama ainult trammide ja bussidega.
Eesmärgiks oli luua mudel, mis oleks võimalikult toimiv ja mida saaks kogu maailmas laiendada ja/või kopeerida - ning jah, kui me tõesti tahame keskkonnaalast tõhusust, on viimane eluliselt tähtis.
Kui mitte, siis jäävad meie jõupingutused vaid piisaks sõnade meres ja seda tahaksin ma vältida. Härra Rack väljendus väga asjakohaselt, kui ta just ennist ütles, et tõhususe jaoks peame me veenma ülejäänud maailma, kuna ainult siis on meie tegevusest mingit kasu.
Sérgio Marques
(PT) Volinik, daamid ja härrad, seitsmest kõige äärepoolsemast piirkonnast ühe piirkonna valitud esindajana pean ma parlamenti teavitama nende piirkondade tohutust murest seoses kõnealuse direktiivi rakendamisega. See on tingitud ühest lihtsast asjaolust: äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad peaaegu täielikult õhutranspordist ja selle teenuse igasugune hinnatõus, mis paratamatult kaasneb nimetatud direktiivi rakendamisega, muudab juurdepääsu raskemaks, suurendades nende isoleeritust, mis oli otsustavaks asjaoluks äärepoolseimatele piirkondadele eristaatuse andmisel Euroopa tasandil, nagu on kehtestatud EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2.
Teisest küljest viib õhutranspordi maksumuse tõus nende piirkondade järjest suuremale konkurentsieelise puudumisele, karistades turismi, mis on neist enamikule peamiseks majandustegevuseks. Me võime eeldada turistide arvu ja/või iga turisti kulutatud summa kahanemist, mis võib Kanaari saarte valitsuse poolt läbiviidud uuringute kohaselt viia vähemalt 2% suurusele SKT vähenemisele. Ometi on äärepoolseimate piirkondade juurdepääsetavuse parandamine nende isoleerituse vähendamiseks ja nende konkurentsivõime edendamine äärepoolseimaid piirkondi käsitleva ELi poliitika kaheks peamiseks prioriteediks kolmest, mis on esitatud komisjoni teatises "Tugevam partnerlus äärepoolseimate piirkondadega”, mida Euroopa Parlament täielikult toetas. Me peame rõhutama, kui vastandlik ja ebajärjekindel nende prioriteetide suhtes on selle direktiivi rakendamine.
Ma arvan, et esimest korda on meie ees ELi õigusakt, mis omaks nende piirkondade isoleeritusele suurendavat mõju. Kindlasti kompenseerivad Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni poolt pärast raportööri Peter Liese - keda ma pean tema suurepärase töö eest õnnitlema - ja Georg Jarzembowski ning Christine De Veyraci vahel saavutatud kompromissi esitatud muudatusettepanekud 5 ja 6 teatud ulatuses direktiivi mõjusid, kuid nendest ei piisa. Sellepärast kutsun ma kolme institutsiooni üles püüdma õigusloome menetluse järgmistel etappidel leida paremaid lahendusi vähendamaks selle direktiivi mõju äärepoolseimatele piirkondadele.
Ulrich Stockmann
(DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, kiiresti kasvav lennundussektor tuleb võimalikult kiiresti liita saastekvootidega kauplemise süsteemiga. See tähendab, et kõnealune transpordiliik hakkab samuti panustama inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite mõju vähendamisse.
Transpordipoliitika seisukohast on meie õigusloomealaseks ülesandeks täpsustada nüüd raamtingimused. Need raamtingimused tuleb määratleda sedasi, et säästmise võimalik stiimul antakse sobiva hinna kaudu süsinikdioksiidi tonni kohta, ilma lendude arvu märkimisväärselt piiramata. Selle saavutamiseks näiteks siis, kui lennuettevõtjatele eraldatakse alguses kvoodid, tuleb seda teha sellisel moel, et nende kvootide puudumist saab tegelikkuses turul tasakaalustada, muidu tuleb lennud ära jätta ja ma ei tea, kuivõrd meie ja meie ühiskond sellega toime tuleks. Isegi kui lennuettevõtjatele antaks 100% kvoote süsteemi sisenemisel - ja seda ei palu meist keegi - nõuaks lennunduse 5%-line aastane kasv võrdväärset kogust süsinikdioksiidiheitega seotud sääste. See ei ole mitte väike väljakutse.
Suur vähendamise potentsiaal seisneb ühtse Euroopa taeva teostamises, mis tähendab, et see oleneb liikmesriikide poliitilisest tahtest. Praegusel hetkel on lennuettevõtjate ainus võimalus seega uuendada oma lennukiparki, juhul kui selleks otstarbeks on pärast kavandatavate enampakkumiste summade arvessevõtmist piisavalt kapitali järel. Piirkondlike lennuettevõtjate puhul see vaevalt nii on.
Avril Doyle
Austatud juhataja, pidades meeles, et poliitika on võimaliku teoks tegemine ja et vahel võib parim olla hea vaenlane, tahaksin ma tänada oma kolleegi Peter Lieset tohutu jõupingutuse eest, mille ta on teinud seisukoha ehk kokkuleppe saavutamiseks mitte ainult meie kõigi vahel fraktsioonis PPE-DE, vaid ka kolleegide vahel kogu parlamendis.
Rahvusvaheline lennundus asub väljaspool Kyoto kohustusi ja täielik edusammude puudumine Rahvusvahelises Tsiviillennundusorganisatsioonis 10 aasta jooksul, mil nad on olnud volitatud heite probleemi lahendama, muudab oluliseks, et EL võtaks juhtrolli. Väljapakutud saastekvootidega kauplemise süsteemi tuleks kohaldada kõigi lendude suhtes, sealhulgas kolmandate riikide lendude suhtes, konkurentsiga seotud põhjustel ühisest algusajast alates.
Ma sooviksin nüüd keskenduda oma kahest minutist järele jäänud ajal ühele küsimusele, mida minu arvates ei ole ükski kolleeg tõstatanud. See küsimus on Iirimaale väga tõsiseks riigisiseseks probleemiks.
Ettepaneku kohaselt soovitatakse lennunduse kvoodid tasuta ümber vahetada Kyoto kvootideks. Lennuettevõtja võib nõuda oma lennunduse kvootide vahetamist nendeks Kyoto protokolliga tagatud kvootideks ning saastekvoote väljastav liikmesriik peab neid nõudeid järgima. See on meile Iirimaal suureks probleemiks, kuna me peaksime juhul, kui lennuettevõtjad tasuta kvoote vahetada saavad, asendama need Kyoto kvoodid nendega, mida Iirimaa peaks turult täisturuhinnaga ostma.
Iiri register kannab meie arvele ebaproportsionaalselt suure osa lendudest mõnede lennuettevõtjate suuruse ja geograafilise ulatuse tõttu, kuna lennuettevõtjad, eriti Ryanair, on registreeritud Iiri lennuameti juures kogu oma ELi-ülese tegevuse ulatuses. Ryanairi edu tähendab, et neil on 20 tugipunkti kogu ELis, mis teenindavad peaaegu 130 ning, jah, kasvavat hulka sihtpunkte. Kuid nad teevad vaid väikese osa nendest lendudest Iirimaal.
Ma sooviksin, et komisjon ütleks konkreetselt, kas ta kiidab heaks muudatusettepaneku 47, millega jäetakse välja need eriti keerulised laused.
"Saastaja maksab” põhimõtet ei saa tõlgendada selliselt, nagu tähendaks see, et Iiri maksumaksja maksab saastamise eest teistes ELi liikmesriikides.
Riitta Myller
(FI) Austatud juhataja, kliimamuutuste vastu võitlemiseks on vaja kiiret tegutsemist ja - täpselt nagu siin on öeldud - peavad sellesse tegutsemisse olema kaasatud kõik tööstusharud, mis vabastavad atmosfääri kasvuhoonegaase. Lennundusele ei saa tasuta piletit anda. Lennuliiklusest pärit kasvuhoonegaasid kasvavad kiiresti. On oluline meeles pidada, nagu tihti öeldakse, et lennuliiklus lisab vaid kaks või kolm protsenti kasvuhoonegaaside heitest. Nagu varem öeldi, on lennunduse kasvuhoonegaaside heide alates 1990. aastast lausa poole võrra kasvanud.
Mõte kaasata lennuliiklus nüüd saastekvootidega kauplemisse on konkreetselt ELi ettepanek. Samuti on eesmärgiks luua pikema aja jooksul ülemaailmne süsteem, selline, kus ka lennuliiklus koormat kanda aitab. Me võime nüüd saada õppetunni üldise saastekvootidega kauplemise direktiivi tagasilöökidest ja tõsta enampakkumisele minevate kvootide osakaalu esialgses õiguste jaotamises. Esialgne jaotamine ja süsteem tervikuna peab innustama heite vähendamist, nii et lühikesed lennureisid asendatakse rongisõitudega, ja see sobiks eriti hästi tiheda linnade võrgustikuga ja elanikkonnaga piirkondadele. Teisest küljest on meil probleeme piirkondadega, kus on vähem elanikke ja mis asuvad linnakeskustest kaugel, ning on oluline, et Euroopa süsteem võtaks tasakaalustatud viisil arvesse äärepoolseid piirkondi.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Austatud juhataja, saastekvootidega kauplemise süsteemi kehtestamine lennunduse puhul näitab Euroopa ambitsiooni lahendada süsinikdioksiidiheite probleem ja võidelda kliimamuutuste vastu. Lõpuks pole veel kuskil maailmas - isegi mitte Californias - tehtud ettepanekut niivõrd ambitsioonika lähenemisviisi kohta. See on väga ambitsioonikas kava isegi võrreldes saastekvootidega kauplemise süsteemiga tööstuse jaoks.
Mida aga tegi meie keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon? Ta karmistas seda ettepanekut arvestatavalt võtmepunktide osas ja sellega oleme me oma eesmärgist üle lennanud. Euroopa peab näitama juhtrolli, kuid juhtroll tähendab mitte ainult juhtimise haaramist, vaid ka teiste veenmist, nende võitmist oma poolele - ja seda äärmiselt tiheda konkurentsiga rahvusvahelise lennunduse keskkonnas. Sellepärast ei tohiks uus režiim mingil juhul viia kõrgete kulude ja bürokraatiani, eriti Euroopa lennuliinide jaoks, kuid see peab tooma kasu kliimale. Ilmnema peab puhas kasu kliimale ja eelistatavalt ülemaailmselt.
Mul on seetõttu hea meel, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon ja samuti Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon on nüüd esitanud muudatusettepanekud, mis minu ootuste kohaselt juhivad meid homme realistlikule kursile. See on vajalik, et edendada ka tegelikkuses puhtamat lendamist, kuna kohustus minna läbi enampakkumise bürokraatiaveski - isegi koos keskkonnasäästliku lennukiga - on vaevalt tervitatav. Mis puutub olemasolevate kvootide hulka, siis ootan ma ka siinkohal homme realistlikumat tulemust.
Siiski ei piisa päris kindlasti ainuüksi sellest ettepanekust. Komisjon ja Euroopa Parlament peavad seisma õlg õla kõrval, teostamaks ühtset Euroopa taevast, kuna sellest saab viis korda suuremat keskkonnaalast kasu.
Austatud juhataja, ma loodan, et me saame tugevdada liikmesriikidele avaldatavat survet ka selles osas, kuna vaid siis saame me kliimaga seoses tegelikult midagi muuta.
Robert Evans
Austatud juhataja, täna võib Euroopa Parlament kordki olla tõepoolest teenäitajaks keskkonna kaitsmisel. Ma usun, nagu härra Belder ütles, et komisjon oli oma algses ettepanekus tõesti veidi uje. Ma arvan, et Euroopa avalikkus ootab, et parlament seab kõrgeimad standardid ja ambitsioonikad eesmärgid.
Transpordikomisjoni liikmena ja koos oma kolleegidega fraktsioonist PSE ei toetanud ma Georg Jarzembowski suunda, mis suruti läbi - mul on kahju öelda - liberaalide fraktsiooni abiga. Me tahtsime esialgset ettepanekut tugevdada, mitte seda läbi kukutada.
Seega ma õnnitlen Peter Lieset tema raporti eest ja tsiteerin: "me mitte ainult ei päri selle planeedi oma esivanematelt, oma vanematelt, me laename selle oma lastelt". Ja, nagu Caroline Lucas, palun ma kõigil fraktsioonidel siin parlamendis mõelda, kuidas nad homme hääletavad; olema valmis kompromissile minema, olema mõistlikud, olema realistlikud, kuid eelkõige olema positiivsed, sest parlamendil on võimalus olla esirinnas keskkonna kaitsmisel 500 miljoni kodaniku ja nende järglaste jaoks.
Thomas Ulmer
(DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, esiteks suur tänu raportöörile Peter Liesele tema hea raporti eest ning Georg Jarzembowskile. Ma usun, et üldiselt on kompromissid vägagi toimivad. Poliitika oleneb tihti sümbolitest ja me saadame siinkohal selge signaali: see on esimene õigusakti ettepanek pärast kevadist tippkohtumist. Seega hakkame me aktiivselt kliima kaitsmist rakendama.
Raporti seitset põhipunkti - saastekvootidega kauplemise alustamist, võrdlusperioodi, lubade arvu, tulude kasutamist, erandeid väiksematele õhusõidukitele ning arvutusmeetodit - on minu seisukohast kompromissides piisavalt ja usaldusväärselt käsitletud. Ma ei soovi mingeid väljajätmisi, kuigi ma usun, et äärepoolseimate piirkondade jaoks on vaja erikorraldust, nii et neid alasid ei pandaks ebasoodsasse olukorda.
Ma usun, et ettepanek on väga hea ja et konkurentsiga on piisavalt arvestatud. Me ei tohiks unustada: isegi kui 100% kvootidest jagatakse enampakkumisel - täiesti teoreetiliselt, nagu me just kuulsime - on selle summaks 2 miljardit eurot, mis on lennuettevõtjatele kindlasti talutav ja millel kahtlemata on mõju hindade kehtestamisele. Siiski ei näe ma sellega ette mingeid probleeme, sealhulgas seoses suure lendude hulgaga.
Ma sooviksin näha, et EL surub seda kliima kaitsmise kontekstis edasi, ja ma loodan, et me suudame veenda kõiki teisi peamisi lennuettevõtjaid selle kokkuleppega ühinema.
Gyula Hegyi
Austatud juhataja, tsiviillennundus tundus minevikus luksusena, kui peamiselt rikkad ja eralennukeid omavad inimesed kiirete lendude eelist kasutasid. Tänapäeval on vähemasti Euroopa Liidus tsiviillennundus vajalikuks osaks meie elust, ilma milleta parlament ja nõukogu lihtsalt ei saaks töötada. Kui vahemaa Brüsseliga on üle 1000 km, ei ole kiirrongide puudumisel ühtegi realistlikku varianti lendude asemel.
Uute liikmesriikide ühinemisega ja odavlennuettevõtjate buumiga on meil kaks või kolm korda rohkem lende kui enne ELi laienemist. Rahvusvaheline lennundus ei kuulu veel Kyoto protokolli alla. Ometi moodustavad lennunduse otsesed heitkogused ligi 3% ELi kasvuhoonegaaside koguheitest ja see osa kasvab kiiresti. Ma arvan, et tasuta kvootide hulk oleks pidanud rajanema kasvuhoonegaaside heite hulgal inimese kohta erinevates liikmesriikides, kuna nende vahel on suuri erinevusi. Ma tunnen, et on ebaõiglane, et Lääne-Euroopa riikidel on õigus paisata lennundusest õhku ligikaudu kolm korda rohkem kasvuhoonegaase võrreldes Ungariga ja teiste uute liikmesriikidega. Ma arvan, et seda põhimõtet tuleks kohaldada muude keskkonnapoliitikate suhtes, mis nõuavad koguhulga vähendamist protsentuaalse vähendamise asemel. Vastasel juhul karistatakse neid, kes varem vähem saastasid.
Christofer Fjellner
- (SV) Lennundus peab maksma keskkonnakulude eest ja sellepärast on see ettepanek hea. Lennundusele ei saa teha erandit keskkonnakuludest, mille eest muud transpordiliigid maksavad. Kuid mulle tekitab probleeme pöörane lennundusevastasus, mis käesolevat arutelu läbib, just nagu oleks see suurim keskkonnavaenlane ja parim oleks see, kui me üldse lendamise ära lõpetaksime. See lihtsalt ei ole tõsi. Lennundus moodustab viis protsenti süsinikdioksiidiheitest. Täis lennuk kasutab ühe reisija kohta kilomeetri läbimiseks vähem kütust kui auto. Seda saab ja tulebki veel paremaks muuta, kuid seda meie kaudu, kui kehtestame lennundustööstusele karme nõudmisi, mis viivad arengut edasi, mitte aga sellega, et lõpetame lendamise.
Reisimine ja muudest maailmaosadest pärit inimestega kohtumine on oluline. Ma olen veendunud, et Ryanair on teinud Euroopa rahvaste vahelise üksteisemõistmise jaoks rohkem kui ELi kultuuriprojektid kokku. Reisimise vähendamine ei tohi seega olla eesmärk omaette. Inimeste isoleerimine viib meid ajaloos tagasi pimeduse ajajärku.
Komisjoni ettepanek liigub õiges suunas, kuid sellel on küüniline perspektiiv - et see on keegi teine, kes peaks vähem lendama. Riigi- ja valitsusjuhtide lende prooviti välja jätta, nõudes samal ajal, et kodanikud käituksid vastutustundlikult. Sellelaadsed ettepanekud põhjustavad õigustatud solvumise poliitikute peale ja mul on hea meel, et me oleme keskkonnakomisjonis need konkreetsed sõnastused eemaldanud.
Võrdväärselt küüniline on see, kuidas hulk vasakpoolseid kolleege nõuavad, et me vähendaksime lennundust üle poole võrra ainult mõnede aastate jooksul. Selliste ettepanekute esitajad ise tõenäoliselt ei sõida rongiga näiteks Stockholmist Brüsselisse. Just nagu oleks nende reisid hindamatu tähtsusega, kuid teised reisivad vaid lõbu pärast.
Sellelaadsete vastutustundetute ettepanekutega on tavainimesed need, kes on sunnitud maksma, mitte poliitikud ja ettevõtete juhid, kelle puhul keegi teine arve tasub. Need on õpilased, kes ei saa enam lubada välismaal õppimist maailma nägemiseks. Need on vanaemad Norrlandis, kes ei näe enam nii tihti oma lapselapsi linnas. See viib meid tagasi 1980. aastatesse, mil SASi salong oli täis vaid suurettevõtete juhte, poliitikuid ja ametiühingute bosse.
Selle asemel hääletame me homme karmide, kuid reaalsete nõudmiste poolt lennundustööstusele, mis sunnivad neid oma keskkonnakulude eest maksma, mis sunnivad arendama paremat ja keskkonnasõbralikumat lennukitehnoloogiat, kuid mis eelkõige võimaldab tähtsustada ja võrrelda lennundust tõeliste süsinikdioksiidi kurikaeltega, nagu kivisöejõujaamad. Tähtis on see, et vähendatakse heitkoguseid ja mitte lendamist.
Emanuel Jardim Fernandes
- (PT) Austatud juhataja, nõustudes komisjoni ja raportööri ettepanekuga, sooviksin ma juhtida teie tähelepanu asjaolule, et see ei ole kooskõlas parlamendi eesmärkidega, mis on konkreetselt esitatud raportis, kus käsitletakse lennunduse mõju vähendamist kliimamuutustele; ma juhiksin tähelepanu just kõige eraldatumate alade olukorrale, kes sõltuvad eriti õhutranspordist - eelkõige äärepoolseimad piirkonnad.
Samuti ei järgi see küsimuse loogikat, mille komisjon ise tõstatas oma möödunud septembri teatises äärepoolseimate piirkondade strateegia kohta. Ma tsiteerin: "Millised meetmed on vajalikud, et heitmete vähendamise eesmärk ei mõjuks negatiivselt juurdepääsule äärepoolseimate piirkondade ja nende piirkondade majandusele ja kodanikele?” Hääletades muudatusettepanekute 99 ja 100 poolt, mida toetab Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsioon, käsitleb parlament esilekerkinud probleeme võimaluse korral mõju hindamise korraldamise ja sobivate vahendavate meetmete kaudu, mis tagaksid, et äärepoolseimad piirkonnad lisatakse tulevikus saastekvootidega kauplemise süsteemi - vajalik samm, mis tuleb astuda asjakohasel moel, ning tagada keskkondlik ja majanduslik jätkusuutlikkus ning liikuvus nendes piirkondades, mis sõltuvad oma geograafilise olukorra tõttu täielikult õhutranspordist.
Małgorzata Handzlik
- (PL) Austatud juhataja, me arutame täna resolutsiooni projekti Euroopa tsiviillennunduse lisamise kohta ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi. Minu arvates koostati see väga tähtis projekt kiirustades, ilma lennundustööstusega ja eriti uute liikmesriikide esindajatega asjakohaselt konsulteerimata ning ilma selle kohaldamise majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi analüüsimata, samuti kiirustades keskkonnakaitse seisukohalt ja tsiviillennundusele tekitatavate tagajärgede ning Euroopa majandusarengu ohustamise seisukohalt, näiteks turismi valdkonnas, mis on väga paljudele piirkondadele peamiseks sissetulekuallikaks.
Projekt ohustab lisaks lennuettevõtjate konkurentsivõimet ja võib põhjustada paljude Euroopa lennundusettevõtjate juba niigi keerulise rahalise olukorra radikaalset halvenemist. Sellepärast arvan ma, et kõige varajasem algusaeg lennundussektori süsteemi lisamiseks on kogu lennutegevuse jaoks aasta 2012.
Ma toetan igal juhul süsteemi niinimetatud laia geograafilist reguleerimisala, teiste sõnadega kõigi EList lahkuvate ja siia saabuvate lendude lisamist olenemata lennuettevõtja riigilisest päritolust. See on ainus lahendus, mis kindlustab, et nõutav keskkondlik mõju saavutatakse, ja see ei sea Euroopa lennuettevõtjaid silmitsi konkurentsivõime märkimisväärse langusega.
Minu arvates tuleks eraldatud kvootide koguhulk kehtestada Euroopa tasandil lennundusest tuleneva heite keskmise taseme alusel vähemalt ajavahemiku 2005-2007 järgi, samas kui heitkoguste ülemmäär tuleks seada 100% tasemele.
Pidades meeles meie arutluse käigus esitatud erinevaid seisukohti ning tõsiasja, et see projekt on seotud kõigi ELi riikide keskkonna ja majandusega, samuti ka meie kodanikega, peaksime võtma vastu otsused, mis on nii mõõdukad kui ka head.
Alexander Stubb
Austatud juhataja, ma arvan, et tulen ühest sellisest äärmiselt kaugest piirkonnast, nimelt Soomest. Kui ma ei oleks saanud siia lennata, võtaks siia jõudmine mul kaks päeva aega. See ei toimuks jalgrattaga, vaid laevaga, autoga ja rongiga. Niipalju sissejuhatuseks.
Ma arvan, et siin on tegelikult kuus punkti ja ma tahaksin keskenduda ühele - kuid ma puudutan kõiki kuut. Punkt üks: jõustumine - ma valiksin fraktsiooni PPE-DE kompromissi ehk 2011. aasta. Saastekvootide hulga piiramine: minu meelest 95%. Võrdlusperiood, jah, minu meelest 2005-2007; enampakkumisele minu meelest 25%; tulud osaliselt tagasi lennuettevõtjatele ja osaliselt muudele headele kliimamuutuste põhjustele. Kuid minu jaoks on suureks küsimuseks punkt 6: kvootide eraldamise alus; teiste sõnadega ATK (veotonni kulu kilomeetri kohta) versus RTK (veotunni tulu kilomeetri kohta). Ma mõistan, et see on paljude jaoks keeruline küsimus, kuid minu jaoks ei ole see selles mõttes keskkonnaalane küsimus. Tõepoolest, ülemmäär on juba seatud. Millest me ATK ja RTK puhul räägime, on jaotamine erinevate lennuettevõtjate vahel.
Kumbki süsteem ei ole ideaalne, kuid me ei saa olla olukorras, kus kaugematest piirkondadest tulevaid lennuettevõtjaid karistatakse ja koheldakse ebavõrdselt võrreldes nende lennuettevõtjatega, kes võivad asuda Frankfurdis, Berliinis, Londonis, Brüsselis või Pariisis. Rong ei tule meile kõne alla: nii lihtne see ongi. Ma kardan, et arvestades sellega, kuidas kliimamuutused arenevad, on ainsaks kohaks, kus tulevikus talviti lund on, Lapimaa. Ma tean, et sinna suunduvad lennud võivad olla täis, kuid nad ei pruugi alati tagasi tulles täis olla, nii et me peame olema väga ettevaatlikud, et me ei muudaks seda võidujooksuks põhja suunas. Seega kehutan ma kõiki oma sõpru ja kolleege hääletama homme ATK ja mitte RTK üle. See on kaugetele piirkondadele elu ja surma küsimus, kuid ma tean, et see ei ole seda keskustest tulijatele.
Juhataja
Tulevik näitab, kas jõuluvana saan lisatakse ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi.
Bogusław Sonik
- (PL) Austatud juhataja, ma lendan siia Krakowist, kus maa oli eile valge ja lumi oli enda alla matnud terve linna, nii et esialgu veel nii hull ei ole.
Looduskeskkonna kaitsmine ja negatiivsete kliimamuutuste vastu astumine on saanud väljakutseks kogu inimkonnale. ELi kodanikuna hindan ma kõrgelt osalemist Euroopa Liidu keskkonna kaitsmises. Ometi ei tohiks me kunagi unustada õigusaktide mõju selles Euroopa majanduse valdkonnas.
Arutades täna direktiivi lennunduse süsinikdioksiidiheite kohta, oleme selle probleemiga kokku põrganud. Õhutransport elab praegu läbi järsku tõusu. See puudutab eriti uusi liikmesriike, kus see turg areneb erakordselt kiiresti, pakkudes kasvavat hulka töökohti. Makromajanduslikus mõõtmes viib see SKT tõusule.
Seetõttu on minu seisukoht, et uutel liikmesriikidel peaks olema võimalus kohandada lennunduse arengu tase vanade liikmesriikide omaga, mida võiks saavutada direktiivi väga pika kehtestamise perioodiga. Uus direktiiv ettepanekus pakutud kujul võib pidurdada selle sektori arengut, mis oleks vastupidine ühenduses võrdsete tingimuste loomise poliitikale.
Edasiseks ohuks on Euroopa ettevõtete konkurentsivõime kaotamine võrreldes kolmandate riikidega, seega on oluline, et uued eeskirjad võetakse vastu ülemaailmselt, mitte vaid Euroopa Liidus.
Ma toetaksin end teadlaste arvamusega ja kommentaariga, et ette ei ole näha tõhusalt lennunduse süsinikdioksiidi heitkoguste taset vähendada suutvate uute tehnoloogiate väljatöötamist. Seetõttu on erakordselt oluline otsida gaaside heitkoguste piiramist seal, kus see teostatav on. Üheks tõhusaks vahendiks on lennuliikluse juhtimise ajakohastamine, mille puhul analüütikute hinnangul oleks võimalik saavutada 6-12%-line tarbimise kokkuhoid.
Kokkuvõtteks sooviksin ma rõhutada, et me peaksime keskkonnale kasulikku poliitikat teostades meeles pidama selle mõju igale liikmesriigile. Võrdlusperiood peaks seetõttu minu arvates katma võimalikult kaugele ulatuvat perioodi, teiste sõnadega ajavahemikku 2007-2009.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Austatud juhataja, kõigepealt sooviksin ma tänada kõiki tänasel arutelul kõnelejaid nende positiivse panuse eest ja ma tahaksin käsitleda mõnede muudatusettepanekute üksikasju.
Mitmed muudatusettepanekud on vähemalt osaliselt või põhimõtteliselt vastuvõetavad. Komisjon näiteks kiidab heaks, et lennuettevõtjatelt oleks kasulik nõuda kontrolli ja aruandluskavade väljatöötamist. Praeguses süsteemis peavad lennuettevõtjad seda samuti tegema kasvuhoonegaaside loa saamiseks. See hõlbustaks usaldusväärset kontrollimist ja valvaks seega pettuste vältimise näol süsteemi keskkonnaalast ausust.
Muud näited on teatud tegevuste, nagu humanitaar- ja tulekustutamislennud, väljajätmine. Samas, kuigi ma nõustun täielikult, et me peame võimalikult peatselt alustama, oleks 2010. aasta algusaeg väga suureks väljakutseks. Ettevalmistavate töödega lõpule jõudmiseks ja eriti kvootide eraldamise protsessi lõpetamiseks, mis nõuab enam aega kui praeguses süsteemis kasutatav protsess, ei oleks piisavalt aega.
Seoses reguleerimisalaga olen ma juba selgitanud, miks komisjon endiselt usub, et kaheastmelisest lähenemisviisist oleks abi kolmandate riikide veenmisel, et Euroopa Liit on valmis eeskuju näitama vastavalt meie erilise kohustusega arenenud riikide piirkonnana.
Seoses üleskutsega suuremale enampakkumisele olen ma vägagi teadlik, et see on kooskõlas kasvava üksmeelega enampakkumise eelistest, ja ma eeldan, et me arutame seda palju põhjalikumalt saastekvootidega kauplemise süsteemi üldise läbivaatamise kontekstis. Siiski tuleks lennundust kuni 2013. aastani kohelda võimalikult sarnaselt muudele sektoritele.
Enampakkumisele pandavate kvootide osakaal peaks seetõttu moodustama keskmise muude sektorite enampakkumise osakaalust, nagu on kehtestatud riiklikes saastekvootide eraldamise kavades aastateks 2008-2012. See mis juhtub pärast 2012. aastat, peaks sõltuma saastekvootidega kauplemise süsteemi üldisest läbivaatamisest.
Lõpetuseks jagan ma teiega teatud muret, mis meil on seoses muudatusettepanekutega, mis puudutavad lennunduseväliste kvootide kasutamise piiranguid, süsinikdioksiidist erinevate mõjude koefitsiendi kasutamist ja energiatõhususe lisategurit. Kõik need muudatusettepanekud mõjuvad piiravalt lennuettevõtjate võimalusele kasutada oma heitkoguste katmiseks muid kvoote peale lennunduse omade. See ei ole kooskõlas saastekvootidega avatud kauplemise põhiideega, mis just tagabki kulutõhusad lahendused. Lisaks teeksid need muudatused süsteemi oluliselt keerukamaks.
Komisjoni ettepanekuga juba antakse lennuettevõtjatele lisastiimulid kütuse kasutamise tõhususe parandamiseks. Meie arvates ei ole vajadust lisaaspektide järele, mis teevad seda ainult keerulisemaks.
Kokkuvõtteks võib komisjon täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt toetada 100 tehtud muudatusettepanekust 27. Ma anna parlamendi sekretariaadile nimekirja üksikasjadega komisjoni seisukohast seoses muudatusettepanekutega, sealhulgas seoses muudatusettepanekuga 47, mille kohta ma sooviksin öelda, et komisjon säilitab sätted, millega nähakse ette registri määruse muutus, kuid ta on avatud võimaluste kaalumisele, kuidas tagada lennunduse kvootide vahetamine nii, et see ei koormaks liikmesriike seoses Kyoto eesmärgi järgimisega.
komisjoni liige. -
Komisjoni seisukoht Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute kohta
Peter Liese raport
Komisjon saab täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt toetada 27 muudatusettepanekut: 1, 3-5, 7, 8, 10, 14, 17, 26, 29, 30, 36-38, 40, 45, 47, 49, 51-53, 57, 65, 70, 76, 79.
Komisjon ei saa toetada muudatusettepanekuid 2, 6, 9, 11-13, 15, 16, 18-25, 27, 28, 31-35, 39, 41-44, 46, 48, 50, 54-56, 58-60, 61-64, 66-69, 71-75, 77, 78, 80-100.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Christine De Veyrac  
kirjalikult. - (FR) Vajadus tegutseda kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks kiiresti ja tõhusalt on ilmne tõsiasi, mida ei saa enam salata. Selles kontekstis mängib transpordi poolt üleilmsele soojenemisele avaldatava mõju vähendamine otsustavat rolli. Dokument, mille üle me arutame, on üheks võetud meetmeks selle saavutamiseks ja ma toetan seda algatust.
Seda õigusakti saadab aga edu ainult siis, kui meil õnnestub lepitada keskkondlik eesmärk kodanike liikuvuse eesmärgiga, arvestades samas EList väljapoole jäävate riikidega.
Seetõttu on keskse tähtsusega, et me saavutame süsinikdioksiidiheite vähenemise võimalikult väikese kuluga reisijate jaoks. Lennunduselt nõutav peaks olema piisav, et mitte tuua ohvriks muudes sektorites saavutatud kärpeid, kuid küllalt tasakaalustatud, et mitte karistada lennundussektori kasvu.
Sellepärast usun ma, et süsinikdioksiidiheite vähendamise eesmärgid on liialt tormakad ja karmid, kuigi kiiduväärt keskkonna vaatevinklist, ning need ei vasta tegelikkusele ja on oht, et need võivad omada vastupidist mõju soovitule.
Ma loodan, et meie homne hääletus võtab arvesse neid erinevaid näitajaid.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Me oleme kehtestamas unikaalset süsteemi, kus lennuliiklusel on isiklik kliimapoliitika vahend. Lennunduse valdkonnas saastekvootidega kauplemine hõlmab riskitegureid ja ma palun teil kõigil pöörata tähelepanu ühele või kahele tähtsale asjaolule.
Kuigi me oleme põhjendatult mures lennunduse tekitatud heitkoguste suurenemise pärast, on lennuliiklus sellele vaatamata tulevikuks. Ma võiksin isegi öelda, et see on keskkonnale paratamatu. Näiteks on lennuliiklusel kõrgelt hinnatud MIPS-uurimuse kohaselt, mis käsitleb keskkonna saastatuse üldist esinemist, oma kasulikkus ja see tundub olevat lahendus tuleviku jaoks. Täielikult heitevaba lennundus lahendaks seega transpordi heite probleemid ja peaks sellepärast olema meie esmaseks eesmärgiks.
Sellel põhjusel tahtsin ma kompromisside koostamises suunata saastekvootidega kauplemise tulud konkreetselt lennunduse valdkonna teadus- ja arendustöösse. Kui heite suurenemine on tõepoolest muret tekitav, tuleks olemasolevad vahendid kulutada konkreetselt heitevaba transpordi arendamisele. Loodetavasti mõistab ka nõukogu, kui tähtis see on.
Teisest küljest peaks direktiiviga ka tagatama, et liidu äärepoolsemad piirkonnad on suutelised saastekvootidega kauplemise süsteemis õiglaselt konkureerima. See on eriti asjakohane kvootide eraldamise süsteemis enampakkumisest välja jäänud õiguste küsimuses. ATK mudel (veotonni kulu kilomeetri kohta), mis põhineb lennuki maksimaalsel kandevõimel, oleks parimaks viisiks, kuidas tagada saastekvootidega kauplemise erapooletus ja see oleks lõpuks kliimale parem. See peab paika, kuna süsteem, kus enampakkumisest välja jäänud kvoodid määratakse kaupade ja reisijate hulga alusel, innustaks jätkulendude kasutamist ja linnade kaudu lendamist, kus on tohutu reisijate hulk.
Kliima kaitsmiseks mõeldud süsteem peaks innustama süsteemi, mille puhul lennupiletihindu määraks pigem tegelikult lennatud kilomeetrite arv. Praegu on tihti nii, et pikemad ja seega kliimale kahjulikumad lennud, mis samuti teel vahemaandumise teevad, on odavamad. See ei ole keskkonna seisukohast mõistuspärane.
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - (RO) Lennunduse lisamine Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi on positiivseks sammuks, rõhutades Euroopa teedrajavat tööd kliimamuutuste vastu võitlemisel.
Lennunduse saastekvootidega kauplemine ei tohiks põhjustada lendude arvu langust ja hindade tõusu, negatiivseid tagajärgi reisijatele, lennundustööstusele ja transpordiliikide jätkusuutlikule arengule. Nende tingimuste juures on oluline lahendada tehnilised põhjused.
Heite vähendamise võib saavutada uue disainiga mootorite tootmisega, mis tagaksid suurema tõhususe kütuse tarbimisel, parandades lennuki aerodünaamikat, uute metallisulamite ja komposiitmaterjalide kasutamisega kere ehitamisel.
Samuti peame arvesse võtma teadusuuringuid alternatiivsete kütuste valdkonnas. NASA on teatanud programmi käivitamisest petrooleumi parandamise võimaluste leidmiseks.
Seega on vaja täiendada rahalisi vahendeid teadus- ja arendustööle ning innustada erainvesteeringuid selles valdkonnas, samas kui süsteemi enampakkumisel saadud tulusid tuleks kasutada teaduse ja aeronautika alase innovatsiooni jaoks, mis suudavad pakkuda konkreetseid lahendusi.
Samuti palun ma nõukogul ja komisjonil jätkata oma jõupingutusi läbirääkimistel rahvusvaheliste organitega ja partneritest kolmandate riikidega eesmärgiga saavutada kõik vajalikud kokkulepped rahvusvaheliste kohtuprotsesside vältimiseks nende õiguslike sätete jõustamisel.
James Nicholson  
kirjalikult. - Lennundus tuleks viia saastekvootidega kauplemise süsteemi reguleerimisalasse. See süsteem on näidanud oma kasulikkust alates sellest ajast, kui see kaks aastat tagasi loodi. Süsteem peaks olema kasulikuks vahendiks selle tagamisel, et lennundus täidab oma rolli kliimamuutuste vastases võitluses. Siiski on meil vaja süsteemi ka reformida, et see saaks oma osa tõhusalt täita.
Loomulikult ei usu keegi meist, et selline sündmus üksi lahendab heite probleemi, kuid see kujutab endast olulist sammu õiges suunas. Lisaks näitab see, et olemas on poliitiline tahe võtta vastu keerukaid otsuseid planeedi ja selle asukate kasuks. Mille eest me veel peame hoolitsema, on saastekvootidega kauplemise süsteemi toimimise viisi kesksed reformid.
Selle kõige taustal peame tagama, et tarbijat ei koormata ebaõiglaselt lennupiletihindade tohutu tõusuga, ning kaaluma teisi võimalusi, kuidas saaks vähendada lennunduse süsinikdioksiidiheidet. Ma olen teadlik, et ELi transpordiministrid teevad seda praegu, uurides võimalusi, kuidas ajakohastada lennuliikluse juhtimist, ja kehtestades uusi maandumistasude süsteeme, mis on seotud kasvuhoonegaaside heitega.
Péter Olajos  
kirjalikult. - (HU) Järjest kasvav osa arenenud riikide elanikkonnast mõistab ohtu, mida kujutavad kliimamuutused. Me peame siiski võtma järske samme, kui tahame vähendada oma heitkoguseid 20% võrra 13 aasta jooksul.
Kahjuks näeme me vaevalt mingeid samme, mis meid selles suunas viiks. Ei ole vahet, milliseid heite valdkondi me uurime, sest alati on hääli, kes tahavad kaitsta just seda tööstust, millest me parasjagu räägime.
Samal ajal teame, et suudame täita seatud eesmärgi vaid siis, kui me kaasame heite vähendamisse iga mõjutatud valdkonna. Kui me ühele erandi teeme, peame seda kuskil mujal hüvitama. Milline jääb välja?
Lennundus on praegu väike valdkond, kuid see kasvab dünaamiliselt. Selle kasv on tihedalt seotud toormaterjalide maailmahinnaga, mida ta ise suuresti mõjutab. Poliitikutena toetame me tõeliselt Euroopa ettevõtteid strateegilisest perspektiivist siis, kui me loome neile keskkonna, mis innustab innovatsiooni.
Miski sellest ei mõjuta reisijaid, kuna süsinikdioksiidi heite vähendamiseks võetud meetmed kergitavad Euroopa-siseste liinide piletihindu mitte rohkem kui umbes 1 euro jagu. See on murdosa summast, mis me maksame terrorismivastaste julgeolekumeetmete eest! Koos sellega aga peab kvaliteetne 1000 km pikkune raudtee konkureerima lennundusega ning selle saavutamiseks peavad lennuettevõtjad kandma kulutusi, mida nad tekitavad, samas ulatuses, nagu me ootame raudteelt ja maanteetranspordilt.
