2. Valgevene
President
Järgmine päevakorrapunkt on kuus resolutsiooni ettepanekut Valgevene kohta.
Janusz Onyszkiewicz
esitaja. (PL) Hr president, hiljuti vabastati enamik Valgevenes hoitud poliitilisi vange, tegelikult isegi peaaegu kõik, ühe erandiga. See ei tähenda, nagu me võiksime olla veendunud, et asjad lähevad Valgevenes õiges suunas. Sel samal päeval otsiti läbi paljude Valgevene opositsiooniga seotud isikute kodud. Peale selle vallandati üks keskkooli õpetaja. Seletuseks öeldi talle, et kuna ta oli opositsioonilise kodanikuerakonna liige, ei kandnud ta riigi ideoloogiat.
Valgevenes valitseb väga imelik olukord. Selles riigis on üks riigi ideoloogia mõiste ja seepärast ei ole üllatav, kui ajakirjandust, õigusteadusi ja rahvusvahelisi suhteid õppida soovivatelt tudengikandidaatidelt nõutakse ametiasutuste soovitust. Nii toimub valikuprotsess. See on täielikult vastuvõetamatu, kuigi me tervitame võetud sammu ja oleme selle üle tasahilju rõõmsad.
Mis puutub Valgevenesse endasse, siis küsimus, mis esimesena pähe torkab, on see, mis võiks olla sellise tegevuse algpõhjus. Tundub, et sellise tegevuse ja nõusoleku andmisega Euroopa Komisjoni delegatsiooni avamiseks Minskis soovib president Lukašenko näidata, et ta ei tunne pöördumatut kohustust viia ellu venemeelset poliitikat ja välistada kõik muu. Tõepoolest, sellise poliitika tegemine muutub Valgevenes järjest keerulisemaks. Riik ei soovi saada Venemaa poolt täiesti alla neelatud. Hr Lukašenko on isegi võtnud vastu vastavasisulise seisukoha, kuid sündmused räägivad enda eest.
Venemaa lihtsalt ostab Valgevene ära. Gazprom on sõlminud järjekordse tehingu, mille tulemusel on Gazpromi käsutuses nüüd veerand nende ettevõtete aktsiatest, kes kontrollivad Valgevenet läbivaid nafta- ja gaasivoogusid. Gazpromi osalus tõuseb peagi 50%ni. Tundub, et Venemaal õnnestub Valgevenet veenda ka võtma riigi omavääringuna kasutusele rubla.
Selle kõige tulemusel muutub olukord järjest ähvardavamaks. Sõltumatu tegevuse ja kodanikuühiskonna toetamine Valgevenes on järjest vajalikum. Toetus on juba kättesaadav, kuid seda tuleb suurendada. Eriti tuleb toetada just Valgevenes loodud institutsioone. Ma võiksin keskenduda riigile suunatud teleringhäälingule, mis on oluline vahend, et tagada kohalikele teabe edastamine selle kohta, mis tegelikult toimub. Minu hinnangul peaksime me jälgima Valgevenes toimuvat tähelepanelikult, sest see teema puudutab kogu Euroopat. Me ei saa taluda olukorda, et Euroopa südames asub selline riik nagu Valgevene, mida juhib diktaator.
Jiøí Maštálka
esitaja. - (CS) Daamid ja härrad, vaatamata sõnavõttude ülikriitilisele toonile on mul hea meel öelda, et meil on siin vähemalt kaks positiivset aspekti.
Esimene on Euroopa Komisjoni delegatsiooni avamine Minskis, mille on minu teada kiitnud heaks ka Valgevene president. Ma usun, et ELi delegatsiooni avamine annab tõuke suhete edasiseks arenguks ja käivitamiseks Euroopa Liiduga sellistes vastastikku kasulikes valdkondades nagu energia, transport, transiit ja isegi keskkonnakaitse.
Teine minu hinnangul positiivne asjaolu on ekspertide kohtumine Valgevenes eelmise aasta juunis, kus keskenduti peamiselt energiaga varustatuse teemadele ja ka asjatundjate kavandatud transpordikoridoride ja keskkonnaalastele läbirääkimistele. Mina pean sellist arengut ülitähtsaks. Me ei tohi unustada, et Valgevene ise võitleb ikka veel Tšernobõli katastroofi äärmiselt tõsiste tagajärgedega. Praegused suundumused vastastikustes suhetes näitavad, et Euroopa Liidu poliitilistes ringkondades on võtnud maad teatud hoiak Valgevene suhtes ja see hoiak on väga kriitiline ja ühekülgne.
Meile ei ole vaja mitte üksnes kriitikat, vaid ka koostööd. On saabunud aeg, et ka Valgevene astuks omalt poolt sammu edasi ja minu meelest võiks valitsev režiim Valgevenes pakkuda välja vähemalt surmanuhtluse läbiviimise peatamise, mis annaks meile võimaluse avada uued läbirääkimised Valgevene Euroopa Nõukogu liikmelisuse staatuse üle. ELi-poolse sammuna tervitaksin ma näiteks viisasüsteemi lihtsustamist või noortele Valgevene spetsialistidele toetuse pakkumist töökogemuse saamisel, pakkudes neile eelkõige võimalusi tutvuda Euroopa institutsioonide tööga.
Józef Pinior
esitaja. - Hr president, tänasel pärastlõunal tahaksin ma kõigepealt tervitada positiivset märki suhetes ELi ja Valgevene vahel. Viimased arengud kokkulepete näol rajada Minskisse Euroopa Komisjoni delegatsioon on positiivne samm edasi dialoogi uuendamise suunas Euroopa Liidu ja Valgevene vahel.
Ma tahaksin julgustada komisjoni kasutama ära delegatsiooni avamise kogu potentsiaali. On saabunud aeg, et rahvusvaheline kogukond tervikuna toetaks rohkem Valgevene kodanikuühiskonda, eelkõige suurendaks rahalist abi sõltumatule meediale, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele. Väga läbimõeldud on komisjoni otsus anda rahalist toetust Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolile eksiilis Vilniuses. Komisjon ja nõukogu peaksid kaaluma rahalise toetuse andmist juba eksisteerivale projektile luua sõltumatu Valgevene telekanal Belsat.
Teiseks kutsub Euroopa Parlament komisjoni ja nõukogu üles võtma täiendavaid meetmeid Valgevene kodanike viisade väljastamise korra lihtsustamise ja liberaliseerimise suunas. Me kutsume Schengeni ala liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid abivahendeid, peamiselt riiklikke viisatasusid, et lihtsustada Valgevene kodanike liikumist kõigi liikmesriikide territooriumidel.
Kolmandaks kutsume me eelkõige president Lukašenko režiimi üles liikuma liberaliseerimise ja demokratiseerimise suunas ning vabastama kõik riigi poliitvangid, looma õigusriik ja tagama meediaühenduste vabadus ning kaotama surmanuhtlus.
Kokkuvõtteks tahaksin ma täna väljendada oma solidaarsust Valgevene ühinenud demokraatliku opositsiooniga, demokraatliku liikumise eestvedaja Aleksandr Milinkevitšiga ning kõigi Valgevene kodanikega nende võitluses avatud ühiskonna suunas.
Adam Bielan
esitaja. - (PL) Suur tänu, hr president. Hr Lukašenko diktatuuri tegevus oma rahva vastu Valgevenes on üldteada. Alates ainuüksi selle aasta algusest on julmalt surutud maha kolm rahumeelset meeleavaldust. Võimud kiusavad opositsiooni aktiviste süstemaatiliselt taga. On piiratud vaimulikkonna ja religiooniõpetajate reisimist välismaal. On kehtestatud ka mõned suhteliselt naljakad nõuded. Nii näiteks peavad kõik õigusteadust või ajakirjandust õppida soovivad tudengikandidaadid saama ametiasutuste heakskiidu. Selle taustal tundub karmimate sanktsioonide kehtestamine olevat kahjuks ainuke võimalik vastus hiljutistele sündmustele. Me ei tohi siiski unustada, et Valgevene kodanikuühiskonna toetamine on meie moraalne õigus ja kohustus.
Üks vahetumaid meetmeid opositsiooni aitamiseks on ületada uudiste infosulg. Hea näide selle kohta on Poola riikliku televisiooni algatus, mis hakkas 10. detsembril 2007. aastal edastama Valgevenesse saateid esimese sõltumatu telekanali Belsat kaudu. Nagu selle projekti vastutav väljaandja pr Romaszewska mulle täna ütles, ei ole kahjuks Euroopa Liidult rahalist toetust veel saadud. Isegi eelarverida ei ole, mille raames toetada inimõigusi ja demokraatiat Valgevenes.
Daamid ja härrad, ma tuletaksin teile meelde, et veel üks probleem Valgevene inimeste jaoks on Schengeni viisa kõrge maksumus. Kui hr Lukašenko režiimiga seotud inimestele on juurdepääs Euroopa Liitu piiratud, siis tuleb meil teha liitu juurdepääs lihtsamaks inimestele, kes ei ole selle režiimiga seotud.
José Ribeiro e Castro
esitaja. - Hr president, käesoleva aasta jaanuaris arreteeriti 10 noort aktivisti Valgevene Noorte Rahvarinde ja noorteorganisatsiooni Maladõ Front ridadest pärast seda, kui nad olid kohtunud Euroopa Demokraatliku Noortekogukonna (DEMYC) delegatsiooniga Minskis, seejärel visati nad välja ka ülikoolist.
See on viimane tõeline diktatuur Euroopas. Valgevenes kehtib ikka veel surmanuhtlus, on olemas poliitilised vangid, suvalised arreteerimised, meedia tsensuur, vägivald ja piirangud Internetti pääsemisel. Kõik eurooplased ei peaks oma vabadust võtma iseenesestmõistetavalt ja noored eurooplased peaksid järgima DEMYCi eeskuju ja näitama demokraatia ning inimõiguste eest seismise kaudu solidaarsust oma naabritega.
Valgevene ei saa olla ELile partner, kuni jätkub selline lubamatu hirmutamine ja sihipärane arreteerimine. Lugedes president Lukašenko ametlikku biograafiat Internetis, sain teada, et ta peab ennast inimeseks, kellel on märkimisväärne sündmuste sügavuti mõistmise võime ja suur töötahe ning kes on kohusetundlik, realistlik, õiglane ja ustav põhimõtetele. Miks Aleksandr Lukašenko siis ühest lihtsast ja selgest asjaolust aru ei saa, et nõukogude stiilis türannid on minevikupärand.
Mis puutub üliõpilastesse, keda represseeritakse ja kellelt võetakse ära nende põhiõigus haridusele, kutsun ma parlamenti üles koos parafraseerima tuntud laulu: "Hey, Lukashenko, leave the kids alone!” ("Lukašenko, jäta lapsed rahule!”).
Elisabeth Schroedter
esitaja. - (DE) Hr president, volinik, daamid ja härrad, Valgevene on ja jääb probleemseks riigiks meie naabruspoliitikas. Diktaator Lukašenko jätkab selle nimel, et tagada oma riigi süstemaatiline kaugenemine ja enda isoleerimine oma naabritest. Ta trambib inimõigused jalge alla ja kasutab surmanuhtlust. See ei ole probleem mitte üksnes meie jaoks, see leiab massilist vastumeelsust ka Valgevene enda elanikkonnas. Järjest rohkem noori lahkub Valgevenest. See on Valgevene jaoks tõsine olukord.
Euroopa Liidu ülesanne on seega aidata Valgevenel pöörduda tagasi demokraatia rajale. Minu vaatenurgast ei juhtu see diktaator Lukašenko ja tema presidendikantseleiga, vaid opositsiooniga, kodanikuühiskonnaga ja noortega, kes võiksid moodustada oma riigi tulevase juhtkonna.
Seega palun ma liikmesriike, et nad muudaksid oma viisapoliitikat nende inimeste heaks ja annaksid neile võimaluse vahetada kogemusi Euroopa Liidu noortega, saada demokraatlik haridus ja võimalus Euroopa Liitu külastades tegelikult ise demokraatiat kogeda. Viisapoliitika ei saa olla ületamatu takistus demokraatia teel. See on väga oluline.
Läbirääkimistes Lukašenkoga ei saa aga olla mingeid järeleandmisi inimõiguste küsimuses. Selles osas valitseb parlamendis üksmeel kõigis parlamendi fraktsioonides: me tahame kõikide poliitvangide vabastamist, surmanuhtluse kaotamist, ajakirjandusvabadust ja kõigi demokraatlike põhiväärtuste austamist. See on läbirääkimiste eeltingimus. Ei mingeid järeleandmisi. Võtmetähtsusega on see, mis hakkab toimuma järgmistel valimistel. Ma loodan väga, et Valgevene inimesed võtavad kontrolli oma saatuse üle endi kätesse.
Urszula Gacek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Hr president, Aleksandr Kazulin, endine Valgevene presidendikandidaat, on istunud ära kaks aastat oma viie ja poole aastasest vanglakaristusest, mis määrati talle vandalismi eest. Vaatamata tõsisele haigusele võitleb hr Kazulini naine Irina väsimatult oma abikaasa vabaduse eest. President Lukašenko soovitas, et Aleksandr Kazulini võiks vabastada, et ta saaks minna koos oma naisega Saksamaale, kus naine saaks arstiabi. President reageeris üllatusega, kui tema pakkumine tagasi lükati. Irina Kazulini jaoks oleks selle vastuvõtmine tähendanud argpükslikku põgenemist kodumaalt.
Minu arvates, kui president Lukašenko tõesti tahab oma mainet parandada, tuleks tal Aleksandr Kazulin otsekohe ja tingimusteta vabastada. Lootkem, et Kazulinid saavad peagi nautida head tervist ja vabadust oma kodumaal.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr president, Valgevene on Euroopa Liidu naaber. Valgevene jagab meiega rasket kommunistliku valitsemiskorra minevikku, kuid ei saa ikka veel nautida demokraatiat ja inimõiguste austamist. President Lukašenko režiim surub halastamatult maha iga püüde kodanikuühiskonna loomiseks. Ma tahaksin täiskogule meelde tuletada, et Lukašenko rikkus demokraatlikku korda, et saada veel üheks ametiajaks võimule. Hirmutatakse ajakirjanikke ning sõltumatute noorteorganisatsioonide ja sõltumatute ametiühingute juhte. On vahistatud poliitilise opositsiooni liikmeid. Ma võiksin mainida Kazulini juhtumit, millele pr Gacek just nüüd viitas, ja rahvusvähemuste, sealhulgas Poola rahvusvähemuse, esindatust. Viimasel ajal on režiim huvitunud väikeste ettevõtjate finantsilisest iseseisvusest ja võtnud nende vastu repressiivseid meetmeid. Selline kurb olukord valitseb Valgevenes.
Euroopa Liidul on moraalne kohustus anda rahalist toetust ja teavet kõigile neile, kes püüavad Valgevenes kaitsta inimõigusi ja demokraatlikke vabadusi sõltumatu meedia abil, näiteks Valgevenele suunatud teleringhäälingu kaudu.
Euroopa Liidu delegatsiooni rajamine Minskisse on hea viis olukorra jälgimiseks. Kümme aastat pärast Tšernobõli katastroofi võtsin ma seaduslikult osa meeleavaldusest Minskis. Ma nägin miilitsa eriüksuse (OMON) jõude, kes olid toodud kohale Moskvast, et tegelda ohupiirkonnast evakueeritud inimestega. Ma nägin verelompe Minski tänavatel. Seda ei tohi lasta uuesti juhtuda.
Kathy Sinnott
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Hr president, mu õe kasupoeg on pärit Valgevenest, nüüd on ta täiskasvanud ja suurepärane pereliige meie laienenud perekonnaringis. Kuid ma mäletan, millises olukorras ta oli, kui ta minu õe juurde elama tuli, ning just see kogemus lubab mul isiklikult saada aru raskustest, eriti puuetega inimeste puhul, mis kaasnevad kasvamisega nii ebastabiilse keskkonnaga riigis.
Valgevene vajab kergendust - kergendust mitte üksnes majanduslikust ja poliitilisest ebastabiilsusest, vaid kergendust inimeste jaoks. Valgevene inimesed on eriti eraldatud, neid kontrollib režiim, mis jätkuvalt ohustab inimeste õigust demokraatlikele väärtustele ja vabadustele.
Enne jõule kohtusin ma kahe esindajaga Valgevenest. Nad teavitasid mind jätkuvast probleemist seoses usuvabaduse kaitsmisega. Ilma valitsuse juures registreerimata on usuline tegevus keelatud ja isikut võib registreerimata usulise tegevuse eest trahvida või vangistada, kuigi valitsuses registreerimist on väga raske saada.
Jerzy Buzek
(PL) Hr president, ma tahaksin toetada eelkõnelejate avaldusi. Peale selle tahaksin ma siiski mainida ka teist väga olulist teemat, nimelt et me ei saa käsitleda Valgevene poliitikat eraldi Euroopa Liidu idapoliitikast tervikuna. Me kippusime Venemaa haldusasutustele andestama nii mõnegi ebademokraatliku tegevuse. Seda peaks silmas pidama. Ma tean, et Valgevene sündmused ei ole võrreldavad sellega, mis toimub praegu Venemaal, kuid varem need olid seda; need on võrreldavad sellega, mis toimus Tšetšeenias. Me ei saa võtta üht tegevussuunda Valgevene suhtes ja teist Venemaa suhtes.
Idapoliitika elluviimine Euroopa Liidu laienemise seisukohast on teine väga oluline teema. Praegu on otsustamisel Ukraina saatus ja kui Ukraina pöördub demokraatia suunas, siis rikastab see kogu Euroopat. Kui me oleme valmis avama uksed Ukraina rahvale, saadab see märguande Valgevene rahvale ja näitab neile, et on ka teine võimalus, mis tähendab tihedamaid sidemeid ja suhteid Euroopa Liiduga. Tulevikus võib see tähendada ka liidu liikmelisust, kuigi mitte veel niipea.
President
Daamid ja härrad, ma olen valiku ees.
Me kavandasime eelneva registreerimiseta sõnavõttude voorus kaks minutit sõnavõtja kohta, st kaht sõnavõtjat. Mul on juba kaheksa või üheksa taotlust ja ma näen veelgi käsi kerkimas, mis võtaks 10 või rohkem minutit.
Seega, kas ma annan sõna kahele esimesele, mis minu jaoks on piisavalt kerge, või palun ma teil piirduda 30-sekundiliste sõnavõttudega ja me püüame kõigile sõna anda?
(Valiti teine võimalus)
Jacek Protasiewicz
(PL) Hr president, selle arutelu käigus on saanud selgeks, et parlament tunnistab Valgevene probleemi ja omistab sellele suurt tähtsust. Ma tahaksin tänada kõiki neid, kes on viidanud inimõiguste olukorrale Valgevenes. Ma tahaksin juhtida täiskogu tähelepanu ka asjaolule, et sel sügisel peaksid Valgevenes toimuma parlamendivalimised. Me peame selle parlamendi liikmetena ja suurte Euroopa poliitiliste jõudude esindajatena tegema kõik endast oleneva, et toetada Valgevene opositsiooni selles õiglases, kuid ebavõrdses võitluses demokraatliku Valgevene eest.
Zita Pleštinská
(SK) Sellest on nüüd mõni aeg möödas, kui Bernd Posselt ja mina süütasime, vaatamata turvanõuetele, siin kojas volinik Ferrero-Waldneri juuresolekul küünla, et näidata solidaarsust Valgevene rahvaga. Milline on Valgevene täna? Euroopa viimane diktaator Aleksandr Lukašenko on Valgevenes populaarne, vaatamata rangelt reguleeritud majandusele ja poliitiliste oponentide hirmutamisele. Valitsus suurendab repressioone ja vahistab opositsiooni aktiviste. Valitsus kontrollib Valgevene meediat, mistõttu inimesed riigis tihti ei teagi, et Lukašenko režiim on Euroopa Liidule vastuvõetamatu.
Euroopa Parlament ei saa rahulduda üksnes Sahharovi auhinna andmisega mõttevabaduse eest Aleksandr Milinkevitšile. Selle auhinna omistamine kohustab Euroopa Parlamenti üksikasjalikult jälgima olukorda Valgevenes.
Filip Kaczmarek
(PL) Hr president, ma tahaksin viidata konkreetsele juhtumile. See puudutab Frank Wiecoreki, noort opositsiooniaktivisti, kes hiljuti ülikoolist välja heideti. Tema väljaheitmise ametlik põhjus oli puudulik kohalkäimine. Põhjus, miks ta puudus, oli aga selles, et ta oli vahistatud. Ülikoolist väljaheitmine tähendab, et inimese haridustee saab järsu lõpu. See tähendab ka seda, et on suur tõenäosus, et mees võetakse sõjaväeteenistusse. Ma kujutan ette, et üksnes inimesed, kel on isiklik diktatuuri all elamise kogemus, saavad aru, mida tähendab opositsiooni liikmele režiimi sõjaväes teenimine. See võib noore inimese jaoks olla väga ohtlik. Ma usun, et me peaksime tegema kõik endast oleneva Valgevene olukorra lahendamiseks.
Zuzana Roithová
(CS) (Kõne algus ei olnud kuulda) ...arstina külastasin ma isiklikult kiirgusest mõjutatud piirkonna epitsentrit. Arste ja teadlasi hirmutatakse ja isegi vangistatakse selle eest, kui nad räägivad tõtt kohaliku elanikkonna tervise kohta. Inimeste kiirgusmõõturid on konfiskeeritud ja nad söövad radioaktiivset toitu.
Mul on kõigest 30 sekundit, seega kokkuvõtlikult: Lukašenko on mõrvar ja see tuleb kõvasti välja öelda. Kes seda veel teeks, kui mitte Euroopa Liit?
President
Tänan, me saime sõnumist aru.
Zbigniew Zaleski
(PL) Hr president, üks diktatuuridele iseloomulikke omadusi on see, et nad ei pööra kellelegi tähelepanu. Me võime öelda, mis meile meeldib, ja nemad teevad, mis neile meeldib. Ainus viis diktatuuri vastu astumiseks on demokraatia. Ma ütleksin volinikule, et mina tema asemel suunaksin kõik jõupingutused demokraatliku eliidi mõtlemise koolitamise toetamisse. Kui see Valgevenes ei õnnestu, siis võime seda ikkagi teha teistes riikides. Keegi peab olema teerajaja ja mina kaldun seda eliiti usaldama.
Marcin Libicki
(PL) Hr president, on häbiväärne, et Valgevene, riik, mis asub Euroopa geograafilises südames, on täna arutusel Euroopa Nõukogus inimõiguste rikkumiste eest. On häbiväärne, et Valgevene on ainuke Euroopa riik, mis ei kuulu Euroopa Nõukogusse oma suutmatuse tõttu austada põhilisi inimõigusi.
Seepärast usun ma, et hr Bielanil oli õigus, kui ta ütles, et on oluline tugevdada Valgevene kodanikuühiskonda, toetades Poolast Valgevenesse edastatavat meediat.
Tunne Kelam
Hr president, ma tahaksin juhtida tähelepanu noorte Valgevene demokraatide jätkuvale represseerimisele. Jaanuari keskel vahistati neist mitmed 15 päevaks ja visati siis ülikoolist välja. Konkreetsed nimed on järgmised: Zmitser Zhaleznichenka, Anton Kalinouski ja Franak Viachorka.
Ma kutsun ELi ülikoole üles pakkuma nendele julgetele noortele inimestele alternatiivi oma haridustee jätkamiseks, lihtsustama viisade andmist ja lisama ELi musta nimekirja nende ülikoolide nimed, mille ametnikud on nõustunud ülikooli kasutamisega Lukašenko survevahendina.
Christopher Beazley
Hr president, ma saan aru, et Minski vabaülikool asub täna Vilniuses, Leedus. Huvitav, kas volinik Figel ei võiks kaaluda kirja kirjutamist ülejäänud 26 ELi liikmesriigi kultuuriministritele ja soovitada, et kokku võiks olla 27 Minski vabaülikooli. Ühendkuningriigis on loomulikult sellised suurepärased ülikoolid nagu Oxford ja Cambridge, kuid mina soovitaksin Bristolit.
Bernd Posselt
(DE) Hr president, 20 aastat tagasi käisin ma rääkimas riigi poolt keelatud ülikoolides Tšehhoslovakkias ja Poolas. Minu jaoks on väga meeldiv kuulda, kuidas täna toetavad Valgevene opositsiooni meie kolleegid Balti riikidest, Slovakkiast, Tšehhi Vabariigist ja Poolast. Ma tahaksin väljendada neile oma siirast tänu. Me teeme ELi jaoks midagi olulist - rohkem, kui need inimesed, kes peavad läbirääkimisi, mis vaid toetavad korrumpeerunud režiimi, mis tuleb kaotada. Ma nõustun hr Buzekiga - Venemaal on siin vastutus. See on postkoloniaalne ja prekoloniaalne olukord, mida ei tohiks enam välja kannatada.
President
Sellega on meie uus eelneva registreerimiseta sõnavõttude voor lõppenud.
Ma näen, et te olete tõestanud, et on võimalik lühikese aja jooksul palju asju öelda, tänan teid selle eest.
Nüüd liigume edasi komisjoni vastuse juurde.
Meglena Kuneva
volinik. - Hr president, viimasel ajal on olukord Valgevenes kiiresti muutunud. Jaanuari keskpaigast on eelnevalt poliitvangidena määratletud kuuest vangist vabastatud viis. Üks nendest poliitvangidest, endine presidendikandidaat Aleksandr Kazulin, on ikka veel vanglas ja tema tervis on halb.
Komisjon on omalt poolt kolleegist voliniku Ferrero-Waldneri sõnul väljendanud rahulolu vangide vabastamise üle, mis on olnud kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi, pikaajaline nõue.
Kuid sama selgelt oleme me väljendanud, et enne kui me saame anda uue mõõtme oma suhetele Valgevenega, tahame me näha kõikide poliitvangide vabastamist ja Valgevene kodanikuühiskonna süstemaatilise tagakiusamise lõpetamist.
Teisisõnu jääb meie sõnum Valgevenele samaks: täielik partnerlus Valgevenega ei ole võimalik enne, kui Valgevene astub veenvaid samme demokratiseerimise ja inimõiguste austamise ning õigusriigi suunas.
Selline on Euroopa sõnumi sisu Valgevenele, mille komisjon andis enam kui aasta tagasi ja mis sisaldab 12 demokratiseerimise punkti, mida teie resolutsioonis on mainitud. Kordan veel kord, et kõigi poliitvangide vabastamine oleks oluline samm selles suunas.
Peale selle jälgime me tähelepanelikult 2008. aasta septembrisse kavandatud parlamendivalimisi. Vabade ja õiglaste valimiste korraldamist loetakse Valgevene ametiasutuste otsustavaks sammuks. Me loodame, et OSCE-l on võimalik saata nendele valimistele täieulatuslik vaatlusmissioon ning et ka Euroopa Parlamendil on võimalik saata esindajaid.
Teine oluline punkt, mida teie resolutsioonis nõutakse, on moratooriumi kehtestamine surmanuhtluse suhtes. Euroopa Liit on seda sõnumit Valgevene võimudele edastanud.
Tulles nüüd tagasi hiljutiste arengute juurde Valgevenes - viimaste kuude jooksul on edenenud teine meile südamelähedane asi: Euroopa Komisjoni delegatsiooni avamine Minskis, mida me ametlikult taotlesime rohkem kui kaks aastat tagasi, on nüüd lähedal. Me loodame asutamislepingu peagi allkirjastada, et delegatsioon saaks viivitamata uksed avada.
See delegatsioon aitab meil tugevdada sidemeid Valgevene kodanikuühiskonnaga ja arendada ka kontakte keskastme valitsustasandiga, mis võiks olla avatud demokraatlikele muutustele.
Nagu resolutsioonis rõhutatakse, on meil selles küsimuses olnud Valgevene asjatundjatega arvukalt kohtumisi tehnilisel tasandil vastastikust huvi pakkuvatel teemadel, nagu näiteks energia, transport ja keskkond. Lubage mul siiski korrata, et kuni Valgevenes valitsevad praegused poliitilised tingimused, on nende kohtumiste ulatus piiratud.
Mis puutub komisjoni tegevustesse Valgevene kodanikuühiskonna aitamisel, siis on komisjon rohkem kui kunagi varem pühendunud Valgevene kodanikuühiskonna aitamisele ning meie 2008. aasta abikava on suunatud eelkõige Valgevene kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia tugevdamisele. Peale selle on komisjon teinud selgeks, et komisjoni toetus Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolile eksiilis Vilniuses jätkub nii kaua, kui see on vajalik. Ma edastan teate vabaülikooli kohta volinik Figelile. Ma arvan, et see on väga huvitav ja särav idee.
Paar märkust veel hr Piniorile ja pr Schroedterile. Viisalihtsustuslepingute ja tagasivõtulepingute alaste läbirääkimiste alustamist võiks lugeda tõeliseks läbimurdeks meie suhetes. ELi poliitika kohaselt võib viisalihtsustuslepingut kaaluda üksnes Euroopa Komisjoni tagasivõtupoliitika raames osana tõelisest välissuhete partnerlusest.
Seda seletati Valgevenele komisjoni 8. mail saadetud suulistes teadetes. Euroopa Komisjoni kohase 2006. aasta detsembri teatisega on kinnitust leidnud ka Euroopa Liidu soov alustada selliseid läbirääkimisi naaberriikidega, kellel on kehtiv tegevuskava. Valgevene puhul ei ole need tingimused täidetud.
Vastuseks hr Bielani tõstatatud küsimusele: komisjon sõlmib lepinguid rangelt kooskõlas pakkumismenetlusega, et tagada läbipaistev ja õiglane konkurents. See tähendab, et komisjon ei toeta raadio- ja telejaamu, vaid pigem konkreetseid programme. Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi informatsiooni- ja teabevahetusprogramm sisaldab meediategevuste toetamist seitsmes riigis 7 miljoni euro ulatuses kolme aasta jooksul. Pakkumismenetlus käib ja meediakanalid nii Euroopa Liidust kui ka partnerriikidest võivad pakkumisi lepingute saamiseks esitada.
President
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelude lõpus.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Genowefa Grabowska  
kirjalikult. - (PL) Euroopa Parlamendi Valgevenet käsitleva resolutsiooni kaasesitajana tahaksin ma juhtida tähelepanu demokraatia, inimõiguste austamise ja üldiselt Valgevene rahva olukorrale. Valgevene ei ole mitte ainult liidu lähinaaber, kes osaleb Euroopa naabruspoliitikas, vaid ka minu kodumaa Poola vahetu naaber. Meil on ühine piir.
See on tõenäoliselt parim seletus, miks selle riigi tavaliste inimeste tegelike lootuste ja ootuste täitmise küsimus on minu jaoks mu töös siin Euroopa Parlamendis nii tähtis. Lõppude lõpuks ei saa jääda osavõtmatuks selle suhtes, mis toimub kohe teisel pool piiri: piirangud ja haldussurve valitsusvälistele organisatsioonidele, demokraatliku opositsiooni aktivistide, sealhulgas noorteliikumiste Valgevene Rahvarinne ja Maladõ Front liidrite hirmutamine ja vangistamine.
Seepärast tuleks kiiresti avada tõelised läbirääkimised Valgevene võimude ja Euroopa Liidu vahel. See ei ole mitte üksnes liidu õigus, vaid ka kohustus nõuda Valgevene valitsuselt kõigi poliitvangide vabastamist, tagada meediavabadus, kohtu sõltumatus, aga ka austus demokraatlike väärtuste ja Valgevene rahva põhiõiguste vastu. Surmanuhtluse kaotamine peab olema prioriteet.
Euroopa Parlament on omalt poolt liikunud selles suunas, et teha Valgevene kodanikele ELi territooriumile sisenemine ja seal viibimine lihtsamaks. Praegu on kaalumisel viisatasu vähendamine või isegi täielik kaotamine. See on ainuke viis, kuidas vältida Valgevene ja selle kodanike veelgi suuremat eraldatust.
