Regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Marietta Giannakou för utskottet för konstitutionella frågor om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (A7-0062-2011).
Marietta Giannakou
Herr talman! Parlamentet uppmanas i dag att diskutera det betänkande som jag har utarbetat för utskottet för konstitutionella frågor om regler för politiska partier på europeisk nivå och om regler för deras finansiering av Europaparlamentet. Trots att det finns en liknande förordning har de europeiska politiska partierna inte haft någon stadga som är förenlig med Lissabonfördraget och EU tidigare, och med det menar jag en stadga som följer artikel 10.4 i Lissabonfördraget, enligt vilken politiska partier på europeisk nivå ska bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja. Naturligtvis innebär detta inte att de europeiska partierna ska fungera som internationella icke-statliga organisationer på belgisk statsnivå. Efter att ha accepterat generalsekreterarens rapport om finansiering av partier, hans förslag om inrättande av en sådan stadga, Europaparlamentets förslag i det tidigare betänkandet från 2003 om behovet av en sådan stadga - fast Lissabonfördraget ännu inte hade antagits då - samt slutligen presidiets beslut av den 10 januari, godkände utskottet för konstitutionella frågor detta betänkande efter en ingående utfrågning av alla politiska partier, ordförande och sekreterare på europeisk nivå och framträdande professorer i ekonomisk och konstitutionell lag, samt en utfrågning av Transparency International och revisionsrätten. I betänkandet uppmanas kommissionen att lägga fram ett motsvarande förslag så att vi kan få en verklig europeiska stadga för politiska partier.
Stadgan kommer naturligtvis att omfatta vissa kriterier, enligt vad som anges i betänkandet: Nationella partier i minst sju länder eller regioner, där deras regionala myndigheter har lagstiftningsbefogenheter, måste vara medlemmar. Samtidigt skiljer man på erkännande av europeiska partier och deras finansiering. För att få finansiering måste partierna ha minst en vald ledamot av Europaparlamentet. Enskilda personer, vanliga medborgare, kommer förstås att kunna gå med på samma sätt som partier.
Förslagen omfattar inte bara europeiska politiska partier utan även politiska stiftelser. I förslagen krävs - och detta är viktigt - att europeiska partier ska få rättslig, politisk och skattemässig status inom ramen för och under överinseende av den europeiska rättsliga stadgan och EU-lagstiftningen i allmänhet.
Utskottet för konstitutionella frågor diskuterade frågan ingående och kom fram till detta förslag, med vissa undantag förstås, vilket framgår av ändringsförslagen. I princip kom utskottet fram till att detta handlar om att stärka demokratin, stärka medborgarnas närvaro i EU-institutionerna genom att anta denna stadga och, i fråga om finansiering, att 10 procent bör komma från egna resurser och att donatorer bör få ge 25 000 euro i stället för de nuvarande 12 000. Tack, herr talman! Naturligtvis hoppas jag att parlamentet kommer att rösta för betänkandet.
Maroš Šefčovič
Herr talman! Tack för att jag har fått möjlighet att diskutera betänkandet om europeiska politiska partier och deras stiftelser. Jag vill också tacka Marietta Giannakou som har utarbetat detta initiativbetänkande.
Vi inom kommissionen anser att betänkandet är mycket viktigt. Vi vet att europeiska politiska partier har stor betydelse för den europeiska integrationen. Framför allt bidrar de till att säkerställa att politiska frågor presenteras och diskuteras ur EU-perspektiv i tid, före valen till Europaparlamentet, så att vi kan undvika att dessa val domineras av rent nationella frågor, vilket som vi vet ofta riskerar att inträffa. Därför välkomnar jag den framåtblickande inriktningen i betänkandet och ser fram emot att diskutera dess innehåll i kväll och även i framtiden.
Enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 2004/203 ska Europaparlamentet senast den 15 februari 2011 offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna förordning och om de finansierade verksamheterna. Rapporten ska, i förekommande fall, ange eventuella ändringar av finansieringssystemet. Vi välkomnar som sagt Marietta Giannakous initiativbetänkande och den åtföljande resolutionen som ett positivt steg, men det måste betonas att informationen om den faktiska tillämpningen av den gällande förordningen och de finansierade verksamheterna kunde vara mer exakt och förbättras.
I detta sammanhang och mot bakgrund av parlamentets omröstning i morgon kan kommissionen komma att uppmanas att agera genom en ny översyn av förordning (EG) nr 2004/2003 och budgetförordningen, eller genom ny lagstiftning. Om parlamentet kommer fram till att den berörda gällande lagstiftningen behöver ändras, eller att det krävs ny lagstiftning, kommer kommissionen att undersöka dessa slutsatser noggrant och vidta de åtgärder som krävs, om den håller med om slutsatserna.
Kommissionen kommer också att överväga hur förordning (EG) nr 2004/2003 kan förbättras ytterligare på längre sikt för att stödja utvecklingen av starkare och verkligt transnationella europeiska politiska partier och stiftelser, i syfte att utveckla ett verkligt politiskt europeiskt offentligt rum.
När det mer specifikt gäller den rättsliga stadgan för europeiska politiska partier är jag medveten om att detta inte är första gången som parlamentet har begärt en sådan. Denna fråga behandlas ganska ingående i en undersökning som beställdes av utskottet för konstitutionella frågor, och jag tycker att den undersökningen visar ganska tydligt att det finns en rad komplicerade konstitutionella, politiska och praktiska frågor som måste lösas för att en sådan stadga ska kunna antas. Det krävs alltså verkligen en mycket noggrann och detaljerad analys.
Detsamma kan sägas om några av de andra frågor som tas upp i betänkandet. När det gäller de förslag som kräver ändringar i budgetförordningen anser kommissionen också att det behövs en bredare diskussion om lagstiftningslösningar och om tidplanen för eventuella förändringar.
Sammanfattningsvis behandlar Giannakoubetänkandet och de åtföljande resolutionsförslagen frågor som ligger till grund för den europeiska integrationen och dess demokratiska natur och därför förtjänar vår fulla uppmärksamhet. Jag ser fram emot debatten om dessa frågor i kväll och även i framtiden.
Carlo Casini
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! För det första vill jag uppriktigt tacka Marietta Giannakou, eftersom hon har gjort ett mycket bra och intelligent arbete.
När vi talar om politiska partier måste vi ta hänsyn till två problem. För det första står partier inte högt i kurs i något land. För det andra anses politiska partier i allmänhet driva sina nationella staters intressen och inte EU:s intressen som helhet vid valen till Europaparlamentet. Allmänheten har alltså ingen positiv syn vare sig på partierna eller deras funktion när det gäller att bygga Europa.
Därför måste vi handla snabbt. Det är inte bara i Lissabonfördraget, som redan har nämnts, utan i många författningar - nästan alla europeiska författningar - som partiernas funktion anses vara av nationellt intresse och därmed avgörande för demokratin och de gemensamma intressena. Det är viktigt att betona att jag talar om författningar och inte vanliga lagar, och att jag alltså hänvisar till de grundläggande strukturerna för staterna och för EU som helhet.
Det är alltså mycket viktigt att vi antar en stadga för partier som är verkligt EU-inriktade och inte bara en algebraisk summa av enskilda nationella grupperingar som inte har någon permanent europeisk struktur på gräsrotsnivå. Vi behöver stället partier som tänker och agerar i ett europeiskt sammanhang. Det behov jag beskriver är desto mer angeläget om vi verkligen vill ha en enhetlig europeisk vallagstiftning som förhoppningsvis kan leda till en enda europeisk valmanskår vid sidan av de nationella valmanskårerna. Detta skulle öka de enskilda EU-invånarnas känsla av tillhörighet till Europa.
Nu kommer jag till kärnpunkten i mitt resonemang. Som redan har betonats - och jag tackar kommissionsledamoten på förhand - har mitt utskott arbetat mycket hårt, anordnat utfrågningar och många möten, men vi behöver ett förslag, ett initiativ från Europeiska kommissionen, som samlar de europeiska partierna inom unionslagstiftningen genom en ny offentligrättslig form, med en juridisk person som också är giltig i alla medlemsstater och med en enhetlig struktur som gör det möjligt för dem att agera som företrädare för den europeiska allmänhetens intressen. Jag tackar Marietta Giannakou och kommissionsledamoten.
Enrique Guerrero Salom
för S&D-gruppen. - (ES) Herr talman, herr kommissionsledamot, fru Giannakou! Tack för att ni har utarbetat detta betänkande som jag tror verkligen kommer att bidra till att sporra kommissionen att göra framsteg när det gäller utformningen av ett bättre system för att erkänna och skydda europeiska politiska partier.
Den europeiska demokratin är verkligen en representativ demokrati. Den demokratiska demokratin har varit stabil ända sedan utvidgningen av rösträtten under mitten av 1800-talet innebar att de liberala revolutionernas löfte om representation för folket förverkligades, så att de kunde kontrollera sina egna öden. Den representativa demokratin har starka grundvalar, men ibland behöver den reformeras och uttryckas på nya sätt och med högre kvalitet. Ett exempel på detta är parlamentets arbete med att anta medborgarinitiativet.
Demokratin skulle kort sagt aldrig överleva utan fri representation och representation har aldrig varit fri utan pluralistisk konkurrens. Det är politiska partier som möjliggör denna pluralistiska representation. I demokratin är partierna ett uttryck för pluralism och de är grundläggande verktyg för det politiska deltagandet: De bidrar till att forma den allmänna opinionen, de erbjuder alternativ och allmänna eller sektorsinriktade regeringsprogram, de samordnar och harmoniserar samhällsintressen och de bidrar till kommunikationen mellan folkets och de styrandes behov.
Precis som en politisk partiteoretiker så riktigt har påpekat utvecklades partierna inte för att förmedla de styrandes behov till folket utan för att förmedla medborgarnas förväntningar till de styrande.
Nu behöver vi få detta, som har fungerat på nationell nivå, att fungera på europeisk nivå. Det handlar därför om att tillhandahålla en ram och möjligheter för europeiska politiska partier att på EU-nivå fullgöra de funktioner som de har haft på nationell nivå. Det viktigaste är att ge partierna en rättslig status och det är vad som föreslås i detta betänkande: partier som har en territoriell närvaro och samtidigt följer demokratiska regler; samt åtskillnad mellan erkännande och finansiering av partier, vilket kräver folkets stöd.
Slutligen förväntar vi oss att kommissionen börjar tillämpa mekanismen för att förbättra den nuvarande bristfälliga situationen i fråga om reglering av politiska partier.
Stanimir Ilchev
Herr talman! Giannakoubetänkandet avspeglar en logisk händelseutveckling på senare år när det gäller att öka medborgarnas intresse för politiken inom EU.
En reglering av europeiska partier förutsätter nu att ett offentligt rum utan gränser skapas. I det avseendet är Giannakoubetänkandet en inbjudan till reforminriktade politiker. De planer som beskrivs i betänkandet är viktiga. De kommer att bidra till att göra de europeiska partierna till ett riktigt verktyg för att förbättra deltagardemokratin i unionen.
Det är ingen tillfällighet att det lades fram nästan 100 ändringsförslag till detta betänkande. Tack vare gemensamma ansträngningar utarbetades sju kompromissförslag som fick stöd av alla politiska grupper. Jag tror att intresset för betänkandet i utskottet för konstitutionella frågor väckts genom tanken att det europeiska partisystemet skulle kunna bli ännu mer flexibelt, attraktivt och logiskt, för att inte nämna lämpligt för de europeiska processerna genom inrättandet av en allmän politisk, rättslig och skattemässig stadga för europeiska partier.
Det handlar inte om att organisera partier enligt en enda standardiserad struktur, utan snarare om att följa en mer generell modell. De grundläggande skillnaderna mellan partier och stiftelser gäller också fortfarande, men det finns nya möjligheter till större synergieffekter mellan deras verksamheter.
Betänkandet och den förväntade efterföljande utvecklingen måste bidra till att förändra det välbekanta status quo där de nuvarande partierna bara är sammanslutningar med nationella partier och inte har någon direkt koppling till väljarna i medlemsstaterna. Med utgångspunkt i denna strävan bör vi börja undersöka förutsättningarna för direkt och enskilt medlemskap och deltagande av fysiska personer i partiets inre verksamhet och även i partiets förvaltning.
Ett antal känsliga frågor tas upp i betänkandet och exempelvis görs det tydlig skillnad mellan kriterierna för att bilda ett politiskt parti och för att finansiera det. Betänkandet bör få stöd, så att kommissionen kan börja utforma ett nytt avsnitt i budgetförordningen som helt och hållet är ägnat åt finansieringen av europeiska partier och stiftelser.
Gerald Häfner
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Tydliga rättsliga regler för politiska partier i Europa är en viktig faktor när det gäller att forma det europeiska samhället, utveckla den europeiska politiska debatten och bidra till att göra valen till Europaparlamentet verkligt europeiska, med europeiska kampanjer och argument i stället för de nationella kampanjer och argument som oftast förekommer i nuläget. Därför vill jag uppriktigt tacka Marietta Giannakou för hennes betänkande. Vi hade ett mycket nära samarbete om detta. Vi var inte överens på alla punkter till att börja med. Nu ställer vi oss dock gärna bakom slutresultatet.
Jag vill lyfta fram ett par områden som var särskilt viktiga för oss under diskussionen. Det ena är att vi anser att de partier som vill delta i den demokratiska processen också måste vara demokratiska till sin utformning. Detta gäller särskilt för val av partiorgan, val av kandidater och upprättande av listor, och detta har nu tagits med i punkt 5. Jag anser att detta är ett enormt framsteg. Detsamma gäller för en rad andra punkter som jag inte tänker ta upp här.
Jag vill kortfattat nämna den viktigaste punkten: Kravet på att ett parti redan ska ha en ledamot i Europaparlamentet. Detta krävdes till en början för att få erkännande och finansiering. Villkoret gäller nu enbart för finansiering. Detta var mycket viktigt för oss eftersom det måste göras en mycket tydlig åtskillnad mellan erkännande och finansiering. Erkännande innebär att det måste finnas fri konkurrens så att nya partier med nya frågor och nya ansikten kan bildas i Europa. Detta bör inte omfattas av alltför stora begränsningar. När det gäller frågan om finansiering kan den dock knytas till en viss lägsta nivå av röster från väljarna. Därför kan vi också gå med på detta även om vi hade velat utforma denna punkt tydligare, vilket är anledningen till att vi tänker lägga fram ett ändringsförslag.
Daniel Hannan
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! Demokrati är inte bara en periodiskt återkommande rätt att sätta ett kryss på en valsedel. Demokratin är också beroende av kopplingen mellan de styrande och de styrda - ett frändskap. För att ha en fungerande demokrati krävs ett demos, en enhet som vi identifierar oss med när vi använder ordet ”vi”. Om vi tar bort demos ur demokratin står vi där med enbart kratos, med makten i ett system som måste använda rättsliga medel för att genomdriva vad det inte kan kräva i namn av medborgarnas solidaritet med samhället.
Det går inte att skapa institutioner inom en fungerande representativ regering genom byråkratiska påbud. Vi har försökt med det i EU. Vi har skapat alla attribut och yttre symboler: Europaparlamentet, de politiska partierna, valen och så vidare, men det går inte att tvinga folk att känna sig europeiska på samma sätt som man kan känna sig norsk, japansk, fransk, portugisisk eller vad det nu är.
Ett parti bör växa organiskt genom att medlemmarna har en gemensam identitet och gemensamma intressen. Detta kan vi inte åstadkomma med offentlig finansiering eller ett byråkratiskt penndrag. ECR är därför emot denna lagstiftning, vi är emot begreppet transnationella partier. Vi samlar vissa av våra väljare i en allians av partier, men vi är emot en enda stadga. Vi är emot budgethöjningar - som jag tycker är en märklig fördelning av medel i det rådande ekonomiska klimatet - och jag är emot min landsman och vän Andrew Duffs förslag om att dessa transnationella partier skulle tillåtas spendera EU-pengar i nationella folkomröstningskampanjer.
Ni kommer inte att skapa européer genom att göra av med allmänna medel. Allt guld i alla våra statskassor tillsammans räcker inte för att övertyga människor om en falsk idé.
Helmut Scholz
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Herr talman, herr Šefčovič, mina damer och herrar! Jag kan bara välkomna att Europaparlamentet intar en seriös och pragmatisk hållning när det gäller demokratiseringen av de europeiska beslutsprocesserna. Som framgår av Giannakoubetänkandet handlar detta också om att vidareutveckla de europeiska partierna som, trots att de har varit en politisk realitet i Europa under många år, hittills inte har varit jämbördiga partner och medspelare i fråga om det demokratiska inflytandet på EU:s politik. Vi behöver politiska partier även på EU-nivå som är fast förankrade i de samhällen de företräder och som kan spela en kraftfull roll i valen till Europaparlamentet och när det gäller att skapa en europeisk öppenhet på grundval av interna demokratiska strukturer och förordningar.
När det gäller just detta betänkande hade jag gärna sett att föredraganden skulle ha visat större mod genom att använda parlamentets initiativrätt för att ta ett verkligt viktigt steg mot att utveckla det politiska systemet och partisystemet i EU. Detta steg har många invånare väntat på och det kommer att uppmuntra dem att engagera sig. De sammankopplade europeiska och nationella beslutsnivåerna och förbindelserna mellan de politiska partierna kunde ha behandlats tydligare som en gemensam faktor som är öppen och går att påverka.
Europaparlamentet bör beslutsamt uppmana kommissionen och rådet att ta initiativet i detta avseende, Jag förväntar mig ett konstruktivt samarbete från kommissionen och rådet.
John Stuart Agnew
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Denna lagstiftning kommer att göra det möjligt för Europeiska unionen att ösa pengar över folkomröstningskampanjerna så att den köper rätt resultat från början, som omväxling!
Storbritannien kommer i framtiden att hålla en folkomröstning varje gång EU föreslår att makt ska flyttas från landets väljare. EU är vettskrämt över risken att vi ska ge en rad felaktiga svar. Därför tänker man ta pengar från Storbritanniens skattebetalare för att indoktrinera dem med sin version av den rätta vägen.
I förgrunden för lagstiftningen står Andrew Duff, en liberaldemokratisk ledamot av Europaparlamentet från min egen region. I Storbritannien har stödet för hans parti rasat nyligen - ett parti som naturligtvis desperat gärna vill att EU-institutionerna ska styra Storbritannien. EU:s manipulationer har aldrig varit så tydliga, tillsammans med dess förakt för de brittiska väljarna. Unionen sår fröna till sin egen undergång, eftersom lagstiftningen kommer att tillåta oss att finansiera den folkomröstningskampanj som många i mitt land länge har väntat på - den som ger oss möjlighet att helt frigöra oss från dess kontroll.
Nicole Sinclaire
(EN) Herr talman! Jag undrar om min kollega John Stuart Agnew håller med mig om att ett politiskt parti som tar emot finansiering enligt denna lagstiftning, som ett enskilt europeiskt parti, och som inte minst måste följa EU:s program och verksamheter och de grundläggande EU-lagstiftningsprinciperna, samt EU-lagstiftningens utveckling på alla nivåer, regionalt, nationellt och på EU-nivå, skulle vara ett parti som har gett upp sina principer? Håller du med mig, herr Agnew?
John Stuart Agnew
(EN) Herr talman! Jag svarar Nicole Sinclaire att vi kommer att ta vad vi kan få av detta eftersom vi använder djävulens pengar för att utföra Guds verk. Det är vad vi gör och det vet ni mycket väl.
Nicole Sinclaire
(EN) Men kommer ni att acceptera principen med EU-lagstiftning i alla fall?
John Stuart Agnew
(EN) Nej, det är klart att vi inte gör. Det är därför vi är här.
Rafał Trzaskowski
(EN) Herr talman! Låt mig först tacka Marietta Giannakou och kommissionen för deras utmärkta samarbete och för ett utmärkt betänkande.
Håller vi verkligen på att skapa ett europeiskt demos som min kollega Daniel Hannan nyss sade? Jag vet inte, jag vill inte gå så långt. Jag tycker att det vi borde göra just nu är att stärka det framväxande europeiska offentliga rummet och i stort sett förnya debatten om de europeiska frågorna. Tanken med det här parlamentet är ju att föra EU-medborgarna närmare vad vi diskuterar här och vad kan vara enklare än att börja diskutera europeiska frågor med dem?
Förresten kan jag bara tala för mig själv, men jag är ingen byråkrat - jag är direktvald ledamot av det här parlamentet.
Debatten handlar faktiskt om att öka synligheten för de europeiska politiska partierna, som vi alla tillhör oavsett om vi sitter till vänster, i mitten eller till höger här i kammaren. Att få ut dem ur skuggorna, för just nu vet ingen egentligen vad de håller på med, vilken status de har, om de skapar något mervärde - vilket vi här i Europaparlamentet tycker att de gör. Detta är möjligheten, att faktiskt få en programförklaring och förhoppningsvis i framtiden driva kampanjer i valen till Europaparlamentet som bygger på europeiska frågor och inte fastnar i nationell retorik hela tiden.
Detta betänkande är positivt på tre punkter. För det första skapar det en viss balans mellan operativa befogenheter inom de parlamentariska grupperna och en tydlig koppling till vad vi gör här i parlamentet, där finansiering kopplas till närvaro i parlamentet - i Europaparlamentet. För det andra skapas en organisatorisk konvergens mellan europeiska politiska partier och europeiska stiftelser, vilket är berömvärt, och för det tredje effektiviseras och förtydligas finansieringen av europeiska politiska partier, vilket jag tycker borde vara målsättningen för oss alla.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Herr talman! När vi ser på den europeiska integrationens historia och EU:s nuvarande utformning och funktion kan man säga att EU inte bara kan betraktas som en gruppering av stater utan i stället bör ses mer som en politisk arena med potential för att skapa en verkligt europeisk allmänhet. EU har inte bara en inre marknad, egen lagstiftning, valda företrädare och ett eget rättsväsende. Det har också funnits politiska partier på europeisk nivå ganska länge nu. De är inte bara federationer av nationella partier. De har sin egen dagordning, en europeisk dagordning, och de är en integrerad del av det europeiska politiska livet. En förstärkning av de politiska partierna på europeisk nivå stärker deltagandeförvaltningen inom EU och därmed i slutändan även demokratin.
Därför välkomnar jag förslaget till reformering av stadgarna och finansieringen av politiska partier på unionsnivå och jag vill också tacka er personligen, herr vice ordförande, för ert samarbete.
Nu är det mycket viktigt att de politiska partierna får en gemensam och enda rättslig stadga. Vi måste avskaffa skillnaderna mellan systemet för politiska partier och de regler som gäller för EU-institutionerna. Detta är möjligt om det införs en gemensam politisk, rättslig och skattemässig stadga för politiska partier på europeisk nivå. Det bör också övervägas om rätten att bilda ett sådant parti bör begränsas till politiska partier som är verksamma på nationell eller regional nivå.
Frågan om ett finansieringssystem är också bra. Systemet för att godkänna finansiering av politiska partier på europeisk nivå bör förenklas. Det bör också vara möjligt att göra finansiella inspektioner för att bibehålla öppenheten. En öppen och säker miljö för att driva och finansiera europeiska politiska partier är också ett önskvärt och välkommet steg för EU-medlemsstaternas invånare och kan underlätta deras vardag. En stadga för europeiska politiska partier är ett viktigt framsteg mot ökat samspel med invånarna, mer demokrati och större intresse hos allmänheten för europeiska frågor.
Andrew Duff
(EN) Herr talman! Nationella politiska partier misslyckas nu med att stödja den europeiska integrationen på ett demokratiskt och effektivt sätt. Detta är mycket allvarligt. Det finns en klyfta som måste överbryggas, och det krävs nödvändig demokratisk stryka för att förena medborgarna med de europeiska krafter som utövas i parlamentet och rådet. Tiden har kommit för europeiska politiska partier. Inte för att ersätta nationella politiska partier, utan för att komplettera dem, så att de kan utmana och konkurrera med varandra om stöd, idéer och kandidater.
Utvecklingen av europeiska politiska partier är en kritisk länk som avgör om förslaget till gränsöverskridande listor som parlamentet ska pröva nästa månad kommer att lyckas eller inte. Jag uppmanar parlamentet att stödja Marietta Giannakous betänkande med stort mod och optimism för den framtida postnationella demokratin.
François Alfonsi
(FR) Herr talman! Skapandet av europeiska politiska partier var ett stort steg framåt mot ett mer demokratiskt Europa som är i stånd att uttrycka sina medborgares önskemål.
Marietta Giannakous betänkande ligger på rätt linje när de handlar om att göra de europeiska politiska partierna och deras stiftelser enklare och mer okomplicerade. Det kommer att lätta bördan för de villkor som krävs för att uppnå offentliga bidrag och kommer att bredda alternativen för att utnyttja dessa bidrag. Vi stöder i synnerhet möjligheten för stiftelserna att också agera utanför EU:s territorium.
Men vid sidan av denna allmänna inställning som stimulerar och utvidgar bestämmelserna som stöder en starkare europeisk demokrati, går en av åtgärderna i motsatt riktning och begränsar friheten för de europeiska politiska partierna. Bland kriterierna för att erkänna ett europeiskt politiskt partis grundval i en medlemsstat kommer förordningen nu att kräva att partiet har valda företrädare i en regional församling med lagstiftningsbefogenheter.
Mitt parti är specifikt för Korsika. Det är medlem av den Europeiska fria alliansen (ALE) som har varit ett europeisk politiskt parti sedan det grundades. Vi fick 26 procent av rösterna på Korsika och har en stor medlemssammanslutning i den korsikanska regionalförsamlingen. Men eftersom Frankrike vägrar ge den korsikanska församlingen lagstiftningsbefogenheter, skulle vårt parti inte uppfylla kriterierna för ALE även om vi fick majoritet på ön. Denna bestämmelse kan bara beklagas. Vi ville rikta er uppmärksamhet mot den här frågan.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Herr talman! Europeiska politiska partier är ett nytt fenomen i den europeiska politiken, men tillsammans med ökningen av integration och stöd börjar de spela en allt viktigare roll. Politiska partier och stiftelser har blivit deltagare i det politiska livet i EU, och som sådana bör de omfattas av lämpliga förordningar som förhindrar missbruk. I vissa fall syftar dock överstatliga strukturer till att ha för mycket inflytande över politiken i de suveräna medlemsstaterna. Jag är exempelvis oroad över EU-partiernas aviserade ingripande i inrikesfrågor. Som polsk politiker skulle jag inte kunna samtycka till en situation, där en eller flera europeiska politiska partier arrangerar en folkomröstningskampanj i mitt land genom att exempelvis använda EU-medel för att uppnå ett specifikt resultat, till exempel folkomröstningen om mitt lands anslutning till euroområdet. Liknande farhågor kan förekomma hos politiker i andra länder, exempelvis Storbritannien.
Jag motsätter mig även krav på att öka utgifterna för europeiska politiska partier genom att använda skattebetalarnas pengar. Detta blir allt mer verkligt, eftersom regeringen i mitt land halverar stödet för nationella politiska partier och förhindrar oppositionen från att nå ut till allmänheten. Låt oss först stödja nationella partier och därefter internationella. Europeiska unionen är när allt kommer omkring ett Europa bestående av nationalstater.
Daniël van der Stoep
(NL) Herr talman! Du anmärkte just att jag var för sen med mitt blåkort. Det var jag inte. Redan när Andrew Duff talade visade jag tydligt att jag ville tala. Jag är inte säker på exakt hur förfarandet går till. Kan jag fortfarande använda mitt blåkort eller vill du fortsätta med debatten? Jag skulle vilja ställa en fråga till Andrew Duff kring det han talade om, eftersom han började tala om den gränsöverskridande listan. Jag var inte medveten om att vi diskuterade det, och jag ville ställde en fråga till honom om det.
Talmannen
Daniël van der Stoep, för min del får du ställa din fråga.
Daniël van der Stoep
Mitt problem med den gränsöverskridande listan som Andrew Duff inledde sitt betänkande med - ett betänkande som vi snart ska debattera - är inte att en gränsöverskridande lista ska utarbetas. Jag motsätter mig uppenbarligen redan tanken på det. Mitt problem är i stället att det endast är partier som kan delta i detta - men det vi talar om här är europeiska politiska partier - vilket innebär partier som är aktiva i minst sju medlemsstater.
Mitt parti är ett parti som står för Nederländernas intressen. Partier i andra medlemsstater som står för sina egna länders intressen angår därför inte oss. De är mycket välkomna att göra det, men när det gör detta utestänger de många partier som inte kan konkurrera om de 25 platser som krävs. Det gör mig väldigt oroad. Jag vet inte exakt hur du föreställer dig detta eller hur exakt du tänker delta. Kan du förenkla saker och ting i det här sammanhanget? I annat fall känner vi oss allvarligt utestängda.
Andrew Duff
(EN) Herr talman! Det förslag som jag förespråkar är att en gränsöverskridande lista bör utarbetas från åtminstone en tredjedel av medlemsstaterna. Det är inte så många. Om Daniël van der Stoep inte kan locka kolleger med politisk samhörighet från sex andra länder, rekommenderar jag att han granskar värdet och trovärdigheten i sina politiska åsikter.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Herr talman! Låt mig börja med att hävda att jag är en stor anhängare av politiska partier på nationell nivå, på europeisk nivå och på internationell nivå. Men ett politiskt parti är ju något annat och mycket mer än en partiapparat. En av de verkligt stora demokratiska utmaningarna är att politiska partier i allt mindre utsträckning speglar befolkningen som helhet. Detta kommer bland annat till uttryck genom att de politiska partierna förlorar medlemmar. Många länder har valt att kompensera detta genom att öka partistöden till partierna. Men högre partistöd är ingen garanti för en närmare förbindelse mellan partiernas ledning och apparat å ena sidan och partiernas medlemmar å andra sidan. Tvärtemot blir risken för att en oberoende byråkratisk apparat utvecklas större ju mer ekonomiskt oberoende partiapparaten blir från sina medlemmar. Därför måste jag säga att jag är skeptisk mot tanken om europeiska partier godkända av EU och som får stöd genom betalningar från EU. Det handlar inte om att jag har något emot europeiska partier. Europeiska partier ska växa nedifrån politiskt, organisatoriskt och ekonomiskt. Om det inte är möjligt, beror det troligen på att partiet saknar tillräckligt stöd. Det finns ingen genväg till demokrati, inte ens när det handlar om att bygga upp europeiska partier.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! För det första vill jag gratulera vår föredragande Marietta Giannakou till hennes välavvägda och korrekta betänkande. Jag anser att utvecklingen av politiska partier med europeiska framtidsutsikter som är mer än nationella uttrycksmedel kommer att vara avgörande när det handlar om att galvanisera den allmänna opinionen i unionen och att intressera EU-medborgarna för att delta i gemensamma partier.
Vi lever i tider då det - som vi alla vet - är modernt att förtala politiker och de politiska partier som de tillhör, eftersom de europeiska medborgarna känner sig främmande från den politiska, ekonomiska och civila utvecklingen. I denna situation kommer Marietta Giannakous betänkande därför att bidra till att förbättra framträdandet för politiska partier och stödja enandet av Europa och de reformer som krävs för att skapa ett Europa med jämställda medborgare, med en gemensamma politisk, rättslig och skattemässig status och med tillväxtmöjligheter.
Nicole Sinclaire
(EN) Herr talman! Tidigare i dag talade jag här i kammaren om min valkrets, West Midlands, och om de ekonomiska påfrestningar den går igenom. En av de sista saker som människor vill är att mer pengar läggs på politiker - de har redan för många politiker, även europaparlamentariker, som slösar bort deras pengar.
Vad detta handlar om är att det är ett steg på vägen mot en supermakt, och EU är villigt att offra dessa pengar på att skapa detta steg. Det har sitt parlament, sin ordförande och sin utrikesrepresentant, och nu vill det även ha politiska partier. För det vill ha ett land som kallas Europeiska unionen. Till och med de mest euroskeptiska ledamöterna i parlamentet är villiga att offra sina principer i utbyte för deras pengar. Bra jobbat! Är det detta Europa vill ha? Vill det köpa sig till makt?
Mariya Nedelcheva
(FR) Herr talman! I våra demokratier har vi våra parlament som är medborgarnas röst, sen har vi de politiska partierna och deras stiftelser som är hjärnan, tankesmedjan och ledarna bakom debatterna. Parlamenten är demokratins motor och de politiska partierna är bränslet.
Här i vårt parlament klagar vi hela tiden över medborgarnas bristande intresse för EU. Vi beklagar nivån på röstnedläggelsen vid valet till Europaparlamentet och nej-rösterna i folkomröstningarna. Om vi vill ha en verklig europeisk demokrati, måste vi ta en allvarligt titt på den plats vi vill ge de europeiska politiska partierna i det europeiska rum vi försöker bygga.
Vi har redan gjort en hel del med Lissabonfördraget och det europeiska medborgarinitiativet. Nu måste vi ge de europeiska politiska partierna de resurser de behöver för att uppnå sina mål. Observera att jag inte anser att dessa resurser bör vara ett medel som gör det möjligt för stora partier att bli orubbliga hegemonier. Små organisationer bör också vara i stånd att delta i debatten. Detta är viktigt om vi ska kunna bekämpa partiernas negativa bild hos medborgarna och deras bild som demokratins impopulära ansikte.
Jag anser att det är viktigt att tydligt skapa villkoren för bidrag och öppen styrning av bidragen, om vi ska stärka det europeiska offentliga rum vi försöker skapa. Initiativet måste vara inkluderande, så att de stora partierna inte favoriseras till nackdel för små partier och tvärtom.
En annan fråga jag skulle vilja ta upp handlar om den kontinuitet vi kommer att skapa mellan de europeiska, nationella och regionala nivåerna. De europeiska bestämmelser vi ska införa måste vara i stånd att passa ihop med de olika nationella rättsliga ramar som finns i ämnet för att se till att de olika nivåerna verkligen stämmer överens med varandra.
Slutligen måste vi också mycket noga granska det som står i punkt 23 i betänkandet, eftersom vi i vidsträckt betydelse måste fundera över de kopplingar som europeiska partier skulle kunna skapa med partier i resten av världen. Vi måste kunna dela våra demokratiska värden med våra partner i resten av världen, eftersom den globaliserade värld i vilken vi lever i dag kräver politiska beslutsfattare som tillsammans finner lösningar på problemen.
Zigmantas Balčytis
(LT) Herr talman! Vikten av den roll de europeiska politiska partierna spelar finns innesluten i Lissabonfördraget som syftar till att skapa ett effektivt europeiskt politiskt rum. Det är våra politikers jobb att stimulera medborgarna att intressera sig för EU, att göra det mer begripligt och tillgängligt och att involvera dem i beslutsfattandet. Men för det ändamålet är det nödvändigt att reglera de europeiska politiska partiernas och stiftelsernas aktiviteter på ett tydligt och enhetligt sätt, och att se till att det interna funktionssättet hos sådana partier är demokratiskt. Dessa politiska partier möjliggör demokrati, och de måste därför ha enhetlig rättslig och skattemässig status, som skulle se till att de europeiska medborgarna får en bättre förståelse för politiska partier och att de företräds på ett bättre sätt. Det är särskilt viktigt att bildandet av de politiska partiernas interna styrelseorgan bygger på öppna principer för att se till att alla partiorgan och demokratiska beslutsfattande förfaranden väljs demokratiskt.
Alexandra Thein
(DE) Herr talman! Väldigt få av våra medborgare är medvetna om att det finns europeiska partier och stiftelser. Hittills har dessa helt enkelt varit paraplyorganisationer för sina nationella medlemspartier, inrättade enligt nationella lagar, främst belgiska lagar i det här fallet.
Var är det som dessa europeiska partier gör? De diskuterar europeiska frågor, håller partikonferenser och spelar en oumbärlig roll i reformeringen av Europaparlamentets valsystem. Enligt Lissabonfördraget är de nödvändiga för att bidra till att skapa en europeisk demokrati - ett politiskt forum på europeisk nivå.
Initiativbetänkandet som vi ska rösta om i morgon uppmanar kommissionen att reformera den rättsliga grunden för dessa europeiska partier. I framtiden kommer dessa partier att bygga på en europeisk lagbestämmelse och de kommer att ha europeisk rättskapacitet. Som liberaler har vi deltagit i kampanjen för att se till att man gör en tydlig åtskillnad mellan erkännande som ett europeiskt parti och rätten till bidrag, eftersom en viss girighet var påtaglig. Det är också viktigt att europeiska partier följer demokratiska principer i sitt interna arbetssätt, något som inte kan tas för givet.
Geoffrey Van Orden
(EN) Herr talman! Den allmänna opinionen flyter åt samma håll i många av våra länder, men EU och parlamentet försöker nyfiket simma i den motsatta riktningen. Det finns inget krav från våra medborgare på gränsöverskridande politiker. Parlamentet vill nu förbruka ännu mer offentliga medel, samtidigt som våra nationella regeringar måste göra nedskärningar i de offentliga utgifterna.
Herr talman, jag talar i egenskap av ordförande för New Direction, the Foundation for European Reform. Enligt min mening är det oacceptabelt att kostnaderna för politiska stiftelser ökar med över 30 procent på årsbasis. 2009 hade man förbrukat 6,3 miljoner euro, 2012 kommer detta att ha fördubblats till 12,3 miljoner euro. Vissa undrar kanske varför jag invänder mot detta när min stiftelse tar emot bidrag? Svaret på det är helt enkelt att de bidrag vi inte tar emot fördelas bland stiftelserna för andra politiska grupper, och då skulle vi finansiera verksamheten för våra politiska motståndare. Vi måste finna ett sätt att lämna tillbaka pengarna till våra nationella statskassor.
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Jag anser att EU testas i en demokratisk kris och en trovärdighetskris liksom i en ekonomisk kris. Den politik som tillämpas retar upp våra medborgare och gör dem besvikna och de beslutsfattande förfarandena uppmuntrar dem inte att delta, som de europeiska valen nyligen visade. Därför kan de europeiska politiska partierna med deras specifika politiska attribut under vissa nödvändiga förutsättningar hjälpa allmänheten att bli mer proaktiva i sökandet efter lösningar som främjar folket, inte de ekonomiskt starka. Därför måste bestämmelserna för politiskt och rättsligt erkännande och de nödvändiga bidragen underlätta deras agerande att fritt utveckla sin politik och sina alternativa förslag - för det är demokratins innersta väsen - och de får inte påverkas utifrån av politiska eller ekonomiska begränsningar. Därför har jag förbehåll kring vissa punkter i betänkandet, i den mån de kan användas som begränsningar för de politiska partiernas fria och oberoende organisering och handlande.
Partierna måste själva välja hur de ska drivas, agera och organiseras, och det får inte vara betingat av politiska enväldiga samband.
Jaroslav Paška
- (SK) Herr talman! I betänkandet om tillämpningen av en förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå utvärderas erfarenhet från tillämpningen av denna lag i förvaltningen av politiska enheter med en bred europeisk räckvidd.
Förutom att analysera den nuvarande situationen har Marietta Giannakou beslutat att formulera ett antal förslag för att förbättra den nuvarande rättsliga miljön.
Den kanske viktigaste ändringen vore omvandlingen av stadgan från den nuvarande stadgan som motsvarar en belgisk icke-statlig organisation till en gemensam och enhetlig rättslig EU-stadga för politiska partier.
Den andra viktiga ändringen skulle vara att fastställa en procentandel för oberoende finansieringskällor till tio procent av de politiska partiernas rambudget.
Men med hänsyn till att europeiska politiska partier och deras stiftelser skulle få mer än 30 miljoner euro från Europaparlamentet 2012, måste vi garantera maximal insyn i förvaltningen av dessa bidrag. Förändringar som dessa kan stödjas för att ytterligare förbättra det politiska arbetet i EU.
Daniël van der Stoep
(NL) Herr talman! Det nederländska frihetspartiet (PVV) sitter i parlamentet för att företräda det nederländska folket. Vi är här för att vi anser att EU i dess nuvarande form inte tjänar Nederländernas intressen. Vi motsätter oss inte EU, vi vill bara begränsa det till ekonomiskt samarbete. För oss är en europeisk politisk union därför helt otänkbar. Makten måste förbli hos medlemsstaterna, eftersom det endast är de som kan avgöra vad som är bäst för deras egna medborgare. Europeiska politiska partier skulle inte tillföra något mervärde alls för medborgarnas välbefinnande varken i EU eller i Nederländerna.
Herr talman, den bestämmelse i Lissabonfördraget som fastställer - och jag citerar - att de politiska partierna på europeisk nivå ska bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja är ett orimligt påstående som inte återspeglar verkligheten. Det intresserar inte medborgarna, och det gör det inte med rätta. I deras ögon fick de europeiska politiska partierna omkring 67 miljoner euro i EU-bidrag mellan 2004 och 2010. Detta är ett fullständigt sanslöst slöseri av skattebetalarnas pengar till ingen nytta. Ett politiskt parti måste definitionsmässigt kunna fungera utan bidrag, och det omfattar även europeiska politiska partier. Det finns särskilda intressegrupper som ingen känner till, som ingen övervakar och som vi behöver lika mycket som vi behöver ett hål i huvudet.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! Kärnfrågan som tas upp i betänkandet i samband med finansiering av europeiska partier och politiken för etableringen av dem är skapandet av en gemensam stadga för europeiska partier i överensstämmelse med en enhetlig lagstiftning för Europa.
EU - vars lagstiftning anger en gemensam struktur och ett gemensamt arbetssätt för europeiska partier och som lägger sig i deras interna verksamhet, deras stadgar och deras politiska program med förevändningen att enligt vad som påstås lätta på bidragsregleringen - öppnar en Pandoras ask av ekonomiska och i vidare betydelse politiska sanktioner mot politiska partier i form av ett EU-struptag på deras verksamhet och handlingar, påtryckningar på nationella politiska partier för att mer utförligt integreras i EU:s antigräsrotspolitik och en attack mot partier som ifrågasätter antigräsrotspolitiken, EU-strategin och kapitalets makt. Detta handlar inte om parlamentarisk samordning. Det handlar om europeiska partier som EU:s ideologiska och politiska instrument för att manipulera arbetar- och gräsrotsrörelsen.
Därför ska vi rösta emot betänkandet om regler för och finansiering av politiska partier och stiftelser på europeisk nivå.
Elena Băsescu
(RO) Herr talman! Öppen finansiering av europeiska politiska partier är ett nödvändigt medel för att stödja demokratiska värden. Vi behöver ett europeiskt rum, där politiska partier kan vara aktiva och där det är medborgarna som står i centrum för EU:s angelägenheter. Att anta en europeisk rättslig status utgör ett steg mot att förbättra de europeiska partiernas regelverk.
När det gäller mitt eget land är det lag nr 334 från 2006, ändrad 2010, som är i kraft. Men den allmänna debatten handlar om att det vore lämpligare att kommunala och parlamentariska kandidater finansierades genom statsbudgeten. Taket för varje kandidat föreslås till omkring 11 600 euro. Om vi godkänner dessa kostnadsbestämmelser skulle vi undanröja valbestickning och olaglig finansiering. Partierna skulle i första hand få kompetenta kandidater i stället för människor som är i stånd att främja sin egen kampanj.
Diane Dodds
(EN) Herr talman! Den här debatten i kväll är karakteristisk för allt som är fel med dagordningen ”mer Europa”. Det är helt enkelt häpnadsväckande för mig att ha lyssnat och sett hur långt debatten befinner sig från vanliga medborgares dagordning. Andrew Duff erkänner med rätta att det finns ett hål att stoppa till mellan de europeiska makthavarna och de enskilda medborgarna. Det är helt rätt, men det hålet stoppas inte av att man utvecklar europeiska partier och, som en annan ledamot sade i debatten, ge dessa partier resurser som matchar deras ambitioner.
Jag skulle vilja utmana Andrew Duff genom att be honom gå till sin valkrets i helgen och försöka sälja dessa åsikter till de lokala samfundsgrupper som har drabbats av minskade bidrag på grund av de åtstramningsåtgärder som koalitionsregeringen i Storbritannien har påfört dem. Hålet kommer dock att stoppas genom att man låter folket framföra sin mening om Lissabonfördraget, om att öka federalismen och om den litania av byråkrati som kommer från dessa institutioner.
Maroš Šefčovič
Herr talman! Jag inleder mina avslutande kommentarer med att än en gång tacka Marietta Giannakou för hennes betänkande, eftersom jag anser att den här debatten mycket tydligt har visat att den oro och de frågor som hon tar upp i betänkandet är berättigade. De står i centrum för den europeiska integrationen och för dess demokratiska karaktär.
Utbytet av åsikter visade tydligt hur känsliga dessa frågor är och, om parlamentet godkänner förslaget till lagstiftningsresolution i morgon, kommer kommissionen därför att respektera dess åtagande från ramavtalet och besvara denna resolution inom tre månader.
Men som ni kanske har märkt av denna debatt är det ganska uppenbart att detta skulle vara en mycket känslig, komplicerad, politisk och rättslig uppgift, eftersom det finns många frågor som både rättsligt och politiskt är mycket känsliga. Våra preliminära analyser av stadgan för de europeiska politiska partierna går i den här riktningen, men vi behöver förstås nu mycket noga analysera den rättsliga grunden, den möjliga rättsliga formen och - som vi nu ser - skulle vi troligtvis behöva en separat rättsakt i den här frågan. Det beror på att översynen av förordningen från 2003-2004 helt enkelt inte vore tillräcklig, eftersom den riktade sig mot finansieringsfrågan och inte mot frågan om stadgar för politiska grupper. Detta är alltså en synpunkt som vi skulle vara tvungna att undersöka mycket noga.
Flera talare har tagit upp frågan om att ändra budgetförordningen. Här måste vi än en gång mycket noga granska kraven, räckvidden och valet av tidpunkt och vi har helt klart noga noterat kraven i betänkandet på mer flexibilitet. Som ni vet vidtog vi redan 2007 några åtgärder, och vi kommer att granska dessa förslag mycket noga. Men det är tydligt att det kan vara mycket svårt att komma överens om ändringarna och få dem införlivade i den nuvarande översynen av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser.
Parlamentet är förstås en lagstiftare och det står parlamentet fritt att ta upp den här frågan i den nuvarande pågående interinstitutionella processen, om det så önskar. Jag framför mitt tack än en gång, herr talman, och vi ser helt klart fram emot den påföljande debatten om den här frågan när resolutionen har godkänts och kommissionens svar har utarbetats.
Marietta Giannakou
Herr talman! Jag skulle vilja tacka kommissionsledamoten, framför allt för det han sade och för de åtaganden han gjorde, och även ledamöterna som gav sitt stöd till betänkandet.
När det gäller bidragsförfarandet anser jag för det första att det är viktigt att upprepa att partierna inte kommer att söka mer bidrag och att ändringen av 2007 års förordning har medverkat till ökad insyn precis som organisationen Transparency International har medgivit. För det andra är det inte mer än rättvist att partierna bör söka en europeisk stadga och att bringa sina stadgar i överensstämmelse med de europeiska institutionerna och med europeisk lagstiftning och syftet med detta är förstås att tillfredsställa medborgarna.
Slutligen är det en ytterst demokratisk handling att skapa en säker och öppen miljö för drift och finansiering av partier. Vi behöver ett europeiskt område med aktiva politiska partier som för medborgarna in i unionens hjärta och hjälper dem i deras dagliga liv. Detta kommer att innebära ökat deltagande, mer demokrati och - när allt kommer omkring - mer Europa.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum den 6 april kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Cristian Silviu Buşoi
EU kritiseras gång på gång för bristande demokrati. För att uppnå verklig demokrati behöver vi ett europeiskt rum i ordets verkliga betydelse, och politiska partier på europeisk nivå är de viktigaste instrumenten för att uppnå detta mål. Förslagen för reformering av förordningen om bestämmelser som styr de europeiska poliska partierna och deras finansiering, som ingår i detta betänkande, utgör ett steg mot att effektivisera det sätt som de drivs på. Jag anser att de kan fullgöra sin funktion mycket bättre om de har en enhetlig politisk och rättslig status som bygger på europeisk lag. Det nuvarande systemet, i vilket dessa partier har en rättkapacitet som bygger på nationell lagstiftning, erbjuder inte de villkor som bidrar mest till att garantera effektiv kommunikation mellan dessa partier och väljarkåren i de 27 medlemsstaterna. Införandet av en europeisk stadga skulle hjälpa partierna på europeisk nivå att anpassa sig efter reformer av valsystemet för de europeiska valen, något som diskuteras just nu. Vidare välkomnar jag steget mot att underlätta för europeiska politiska partier att engagera sig i kampanjer för folkomröstningar som rör europeiska frågor på medlemsstatsnivå. I de flesta fall domineras dessa folkomröstningar uteslutande av inrikesfrågor. Om de europeiska partierna engagerade sig skulle detta bidra till att åter styra in debatterna på de verkliga frågorna i dessa folkomröstningar.
Algirdas Saudargas
skriftlig. - (LT) Diskussionerna om hur man ska stärka de europeiska politiska partiernas funktion genom att utveckla demokrati i Europa och forma den allmänna opinionen är mycket relevanta. Även om parlamentet förvärvar ökade befogenheter har parlamentets demokratiska underskott på grund av medborgarnas ständigt minskade deltagande i valen till Europaparlamentet inte minskat. Politiska partier på europeisk nivå är viktiga instrument för den parlamentariska demokratin. De ökar den europeiska politiska medvetenheten, främjar intresset för EU-frågor och uttrycker EU-medborgarnas vilja. Jag samtycker därför helt med föredraganden om att det är nödvändigt att förbättra situationen för de politiska partierna på europeisk nivå och att utarbeta en tydlig och enhetlig rättslig status och finansieringsmodell för dem. Sådana partier bör inte förbli främmande enheter. De europeiska politiska partiernas nuvarande funktion i den offentliga sfären är ganska begränsad. De är endast paraplyorganisationer för nationella partier och står inte i direkt förbindelse med väljarkåren. Den nya rättsliga statusen för sådana partier i EU skulle garantera organisatorisk enhetlighet och ge dem möjlighet att fullgöra sin funktion på ett effektivare sätt. Jag skulle vilja betona att vi måste fortsätta sträva efter att skapa en säker och öppen miljö för partistöd. Partistöd bör inte endast bygga på bidrag, utan vi måste även främja finansiering från våra egna resurser, något som är ett tecken på partiernas livskraft.
Anna Záborská
Jag skulle inte vilja vara medlem i ett politiskt parti som bygger på de principer som skisseras upp i det framlagda betänkandet. Dessa partier förutsätts bli företrädare för den ”europeiska allmänhetens intressen”, men om du frågar två valfria parlamentsledamöter vad det innebär kommer du att få två olika svar. Vem avgör detta intresse? Parlamentet? Kommissionen? Ledamöterna nomineras inte av EU-institutioner, utan väljs av medborgarna i medlemsstaterna. Det är min skyldighet att företräda faktiska medborgare, inte vad EU-institutionerna anser vara den ”europeiska allmänhetens intresse”. Jag samtycker inte heller till att europeiska partier bör agera på regionala och nationella nivåer. De har helt enkelt inte mandat för det. Om de börjar göra det kommer de att hamna i konflikt med partier, på vilkas valsedlar vi alla valdes och med de väljare som företräds av dessa partier. Min lojalitet tillhör mina väljare, inte ett europeiskt politiskt parti. Det kallas ett fritt mandat. Jag samtycker därför inte alls till filosofin om superpartier som presenteras i detta betänkande. Det är ytterligare ett försök av de sociala euroingenjörerna, som är så besatta av den utopiska superstaten att de ignorerar sunt förnuft. Om de hade lyssnat på sunt förnuft skulle de inse att det envisa bedyrandet i sådana förslag kullkastar de grunder som den europeiska integrationen vilar på. Som trofast europé måste jag därför rösta mot detta betänkande.
