Politinės galimybės sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms (trumpas pristatymas)
Pirmininkas
Kitas klausimas - D. Wallis pranešimas Teisės reikalų komiteto vardu dėl politinių galimybių sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms.
Diana Wallis
pranešėja. - Pone pirmininke, apie Europos sutarčių teisę kalbėta daugiau kaip dešimt metų, o dabar vidaus rinkai kaip niekada reikalinga paskata, kuria galėtų tapti papildomi sandoriai.
Teisės reikalų komitetas pritaria pasirenkamajai priemonei, ES sutarčių teisės aktams, skirtiems visiems piliečiams ir įmonėms. Manome, kad ji galėtų padėti. Bet nurodėme, kad kitam etapui bus keliami griežti kriterijai. Turi būti užtikrintas aukštas vartotojų apsaugos lygis, aukštesnis nei daugelyje valstybių narių. Ji turi būti paprasta ir nesudėtinga naudoti MVĮ; ji turi suteikti šioms įmonėms savitą garbės ženklą, kad jos galėtų plėtoti verslą pagal pasirenkamąją sutartį, be to, neturi būti pakenkta nacionalinei teisei.
Procesas turi remtis faktais, poveikio vertinimu ir visapusišku parlamentiniu dalyvavimu. Tuo vadovaudamasi sakiau, kad kalbų laikas baigėsi, atėjo metas eiti pirmyn. Esama nepatiklių žmonių, teigiančių, kad geriausia būtų pasinaudoti priemonių rinkinio idėja. Puoselėjantiems šią mintį norėčiau patarti būti atsargiems, nes turiu įtarimą, kad priemonių rinkinys be pasirenkamosios priemonės potencialiai gali daugiau pakenkti nacionalinei teisei, nei priemonių rinkinys su pasirenkamąja priemone, kuri yra savanoriška, ja gerbiama šalių autonomija ir nedaromas neigiamas poveikis nacionalinei teisei.
Eidami pirmyn sukurkime tai, kas sukurtų prevencinį teisingumą ES piliečiams ir mažoms įmonėms, kas suteiktų mums priemonę, reiškiančią teisingumą vardan augimo. Užteks kalbų, eikime pirmyn.
Raffaele Baldassarre
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nare, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjai D. Wallis už darbą ir pranešimo turinį, kuris man visiškai priimtinas.
Manau, kad tik pasirenkamąja priemone, priimta reglamentu, galima tinkamai įgyvendinti Europos sutarčių teisės reformos tikslus. Be to, pasirenkamąja priemone nebūtų suderinta ir pakeista nacionalinteis- priešingai, ji papildytų nacionalinę teisę kaip alternatyvi priemonė, suteikianti pasirinkimo laisvę susitariančiosioms šalims.
Todėl nepritariu pasiūlymams, kuriuos pateiktie, kurie norėtų apriboti šios priemonės taikymo sritį, kad ji būtų taikoma tik elektroninės prekybos sutartims, nes taip būtų dirbtinai ir visai be reikalo atskirti sandoriai, sudaromi internetu ir tiesiogiai.
Mūsų, kaip teisės aktų leidėjų, uždavinys yra ne apriboti teisinį reglamento pobūdį vadovaujantis spekuliacijomis ar rinkos projektavimu, bet užtikrinti teisinį tikrumą ir sukurti bendros teisinės kalbos prekybos srityje pagrindus.
Evelyn Regner
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nare V. Reding, Europos sutarčių teisės vizija yra nuostabus dalykas. Vis dėlto ji turi būti kažkuo naudinga Europos piliečiams, priešingu atveju Europos sutarčių teisės bus menas vardan meno. Kodėl pranešimo pradžioje kalbama apie pažeidžiamiausią šalį, vartotojus? Švelniai tariant, pagrindinis D. Wallis pranešimo aspektas, rekomendacija dėl pasirenkamosios priemonės, yra nepagrįstas reikalavimas vartotojams. Praktiškai jiems ši priemonpaini, patys vartotojai niekada nesugebės nuspręsti, kurios šalies sutarčių teise jie naudojasi - tai padarys jų partneriai šiais klausimais, t. y. didžiosios įmonės.
Bet kuriuo atveju dabar ne laikas sakyti, kad pasirenkamoji priemonyra paskutinis sprendimo variantas šioje srityje - turėtume atidžiau išnagrinėti kitus variantus - minėta priemonių rinkinį ir sutarčių modelius.
Jaroslav Paška
(SK) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti D. Wallis už drąsų žingsnį. Neįsivaizduoju, kaip viskas klostysis toliau, bet akivaizdu, jog turime pasistengti užtikrinti, kad Europos piliečiai, Europos prekybininkai ir Europos vartotojai galėtų naudotis mano vadinamosiomis vienodomis taisyklėmis, kad jie galėtų pirkti, parduoti ir taip užsiimti verslu remdamiesi tomis pat taisyklėmis.
Atsižvelgiant į sudėtingas Europos ir nacionalinės teisės sistemas, bendra pasirenkama sistema, įgyvendinta visoje Europos Sąjungoje, yra daug žadanti perspektyva, bet kartu tai yra Sizifo uždavinys, nes akivaizdu, kad trukdys skirtingos teisės sistemos, teisininkų protestai ir jurisdikcijos problemos. Bijau, kad šią sistemą bus labai sunku sukurti, bet suteikime jai galimybę ir pamatysime, kaip viskas klostysis.
Zuzana Roithová
(CS) Pone pirmininke, nors neprivalomi sutarčių teisės aktai gali sukelti teisinių įgyvendinimo problemų, jie yra vienas iš būdų atsisakyti skirtingų sutarčių teisės sistemų, kurios yra viena priežasčių, dėl kurių 60 proc. vartotojų nesinaudoja tarpvalstybine prekyba. Verslininkai, deja, susiduria su kitomis problemomis. Nesuderinta ne tik sutarčių, bet ir vartotojų teisė. Labai skiriasi mokesčių sistemos ir apskaitos standartai. Mokėjimams dažnai taikomi papildomi bankų mokesčiai, be to, tarpvalstybinis skaitmeninio turinio naudojimas dažnai blokuojamas dėl licencijų išdavimo. 10 valstybių narių vartotojai šalies viduje negalėjo rasti bent pusės iš 100 testuotų produktų, o 13 valstybių narių vartotojai nustatė, kad tarpvalstybiniai kainų pasiūlymai buvo 10 proc. mažesni už kainas šalies viduje. Todėl remiu pasiūlymą sudaryti teisiškai įpareigojančias standartines neprivalomas sutartis, kurios būtų verčiamos į visas kalbas. Taip pat norėčiau paraginti Komisija imtis aktyvesnio vaidmens sprendžiant likusias skubias problemas, kad būtų išvengta vidaus rinkos susiskaidymo.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjai D. Wallis, taip pat H. P. Mazeriui ir S. Pietikäinen už puikų darbą šiuo klausimu.
Akivaizdu, kad dėl pasaulinės ekonomikos krizės reikia paskatinti vidaus rinką. Vidaus rinka reikalinga siekiant augimo, darbo vietų kūrimo ir inovacijų. Kokia dabartinpadėtis? Tik viena iš keturių įmonių prekiauja užsienyje, o užsienyje prekiaujančios įmonės savo veiklą vykdo tik keliose valstybėse narėse. Tai reiškia, kad jos nepasinaudoja vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis.
Kokios pasekmės vartotojams? Jie taip pat nepasinaudoja vidaus rinkos teikiama nauda. Daugelis tarpvalstybinių užsakymų - 61 proc. internetinių užsakymų - neužbaigiama dėl šios priežasties. Tai reiškia, kad įmonių ir vartotojų atžvilgiu vidaus rinka nėra veikianti. Dėl šios priežasties Komisija pradėjo konsultacijas dėl galimos politikos sutarčių teisės srityje. Vadovaudamasis šiomis konsultacijomis, Parlamentas šiandien teikia savo nuomonę.
Matėme, kad vidaus rinkos trūkumai iš dalies susiję su nacionalinės sutarčių teisės skirtumais. Sutinkame, kad esama kitų jos nesėkmingo veikimo priežasčių, bet neseniai atliktos Eurobarometro apklausos parodė, kad su sutarčių teise susijusios kliūtys yra laikomos svarbiausiomis iš vienuolikos verslo ir vartotojų sandorių kliūčių. Todėl turime pašalinti tas kliūtis - vieną paskui kitą - pradėdami nuo sutarčių teisės.
Beje, Parlamente šis klausimas svarstomas dešimt metų, o išorės ekspertai jį svarsto jau 30 metų. Taigi parengta visa informacija, kurią galima išnagrinėti ir pateikti pasiūlymus. Mes niekada ja nepasinaudojome. Todėl sutinku su pranešėja, kad atėjo laikas imtis veiksmų ir įvertinti, kokių teigiamų žingsnių galime imtis.
Atkreipiau dėmesį į žaliojoje knygoje pateiktą pranešimo dėl galimos politikos vertinimą ir paramą naujoviškam sprendimui, susijusiam su pasirenkamąja priemone - jai nereikalingas joks derinimas, tačiau vartotojams ir įmonėms suteikiama galimybnaudotis europine sistema. Atkreipiau dėmesį į tai, kad remiama priemonė, taikytina sandoriams, sudaromiems ir pagal modelį "verslas vartotojui", ir pagal modelį "verslas verslui", naudinga ratione materiae, apimančiam pardavimo sutartis, sutartis dėl skaitmeninio turinio teikimo ir kai kurias paslaugų sutartis. Įsidėmėjau, kas pasakyta Parlamente, t. y., kad bet kokia būsima priemonė, kad ir kokia ji būtų, turėtų užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, kad jie neprarastų apsaugos, kurią jiems užtikrina nacionalinteisė. Tai yra conditio sine qua non. To neturėdami, negalėsime sėkmingai vykdyti jokios veiklos.
Kokia dabar padėtis? 2011 m. gegužės 3 d. Komisija paskelbEuropos sutarčių teisės ekspertų grupės atliktos galimybių studijos rezultatus ir pakvietsuinteresuotąsias šalis pateikti komentarus. Komisija nagrinėja viešų konsultacijų rezultatus ir tada pateiks išsamų poveikio vertinimą, kad būtų galima nuspręsti, koks turėtų būti kitas žingsnis, kuris krizės aplinkybėmis paskatintų vidaus rinką ir prisidėtų prie vidaus rinkos augimo ir darbo vietų kūrimo išplėsdamas mažųjų ir vidutinių įmonių rinkas ir suteikdamas vartotojams galimybę turėti geresnį pasirinkimą ir sudaryti geresnius sandorius.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį, birželio 8 d., 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi
Nors sukurta vidaus rinka, įmonės ir vartotojai nepakankamai naudojasi jos suteiktomis galimybėmis, nes tarpvalstybinių sandorių dalis tebėra palyginti maža. Vidaus rinką galima atgaivinti paskatinant tarpvalstybinius sandorius ir, mano nuomone, šis pranešimas padės siekiant šio tikslo.
Žinoma, turime gerbti valstybių narių teisinių sistemų skirtumus ir subsidiarumo principą, todėl nemanau, kad visiškas suderinimas yra tinkamiausias pasirinkimas. Kita vertus, manau, kad tinkama alternatyva yra pasirenkamasis bendrų tarpvalstybinių sutarčių taisyklių taikymas. Be to, manau, kad valstybei narei, nusprendusiai išplėsti Europos teisės aktų taikymo sritį ir norinčiai taikyti juos vietos sandoriams, turėtų būti leidžiama tai padaryti. Tiesa, kad šiuo sprendimu nebus išspręstos visos problemos. Be skirtingų sutarčių teisės sistemų, esama ir kitų kliūčių, dėl kurių nevykdomi tarpvalstybiniai sandoriai, susijusių su mokesčių klausimais, intelektine nuosavybe ir galimybėmis taikyti elektroninius mokėjimo metodus. Vis dėlto manau, kad reikia pasinaudoti pasirenkamąja priemone, nes ji gali padėti panaikinti tam tikrą administracinę naštą, kuri dabar neleidžia MVĮ plėtoti verslo kitose valstybėse narėse, išskyrus savo šalį.
