Att förbereda skogen för klimatförändring (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Kriton Arsenis, för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, om kommissionens grönbok om skogsskydd och skoglig information i EU: Att förbereda skogen för klimatförändring.
Kriton Arsenis
Fru talman, herr kommissionsledamot! Skogarna är väldigt viktiga för oss alla, för alla här i parlamentet och för alla européer i alla Europas hörn. Skogarna är en del av vår identitet. Vi använder dem på fritiden och i arbetslivet, och ändå är skogarna så olika för var och en av oss, i varje del av Europa. Om någon från norra Europa besöker skogarna vid Medelhavet tycker han att många av de områden som vi i Medelhavsområdet kallar skogar är savanner eller parker, eftersom de inte används för produktion. Eller omvänt, om någon från Medelhavsområdet reser i norra Europa kommer han att uppfatta skogarna där som ett mänskligt hantverk snarare än naturliga, eftersom de används för tung produktionsindustri.
Dessa skogar, som ter sig så olika för olika människor i Europa, för olika områden, står nu inför ett och samma hot: klimatförändring. Klimatförändringar hotar de europeiska skogarna med ett ökat antal skogsbränder, med sjukdomar som sprids från ett land till ett annat och som hotar hela arter, och med katastrofer orsakade av extrema väderförhållanden. Dess påverkan varierar från ett geografiskt område till ett annat, men det är en påverkan som inte känner några nationella gränser och måste åtgärdas på EU-nivå.
Idag debatterar vi, och om två dagar ska vi rösta om parlamentets betänkande om skogsskydd. Enligt allmän överenskommelse utformades detta betänkande redan från början i samarbete med medlemmar från alla länder och politiska grupper. När det lades fram för debatt i utskottet fick det fastare form genom ett förfarande med 50 ändringsförslag med kompromisslösningar från alla de politiska grupper och områden som finns företrädda i Europa. Jag är därför säker på att detta betänkande uttrycker parlamentets uppfattning om hur vi kan hjälpa skogarna, hur vi kan hjälpa våra samhällen att anpassa sig efter klimatförändringarna.
Vad ber vi då om i detta betänkande? Vi ber kommissionen att gå vidare med vitboken om hur skogarna ska anpassas till och skyddas mot klimatförändringar, vi ber om en ny förordning som ska ersätta den gamla förordningen om förebyggande av skogsbränder, vi ber om en ny förordning som ska ersätta den gamla om information om skogarnas tillstånd och slutligen ber vi om en ökning av finansieringen för skogarna under den andra pelaren inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
Skogen täcker 42 procent av landsbygdens areal, men motsvarar bara 1 procent av den gemensamma jordbruksbudgeten. Vi ber om medel för att finansiera de offentliga organen, om kriterier för hållbar biomassa från skog använd för energi och slutligen om proaktivt, livskraftigt skogsbruk anpassat till klimatförändringar.
Elena Băsescu
(RO) Fru talman! Detta betänkande är avsett att åter föra upp debatten om skogsskydd på EU-nivå. Både skogskyddsaktiviteter och information om dessa bygger på samarbete mellan europeiska institutioner och myndigheter i medlemsstaterna.
Jag vill lyfta fram artikel 23 i betänkandet som rör insatser för att få ett slut på olaglig skogsavverkning. Jag vill nämna att ett hållbart skogsbruk är viktigt för att bevara biologisk mångfald i Europa. Det krävs ytterligare finansiering och att laghinder tas bort för att processen ska kunna slutföras. Forskning om klimatförändringar måste uppmuntras, speciellt som en del av multinationella projekt. Jag välkomnar också det initiativ som syftar till att arrangera fortbildningsprogram.
João Ferreira
(PT) Fru talman! I ett ämne som av naturen är väldigt omfattande vill jag bara kortfattat säga två saker. Först vill jag rikta uppmärksamheten mot de hot som idag kastar sin skugga över oräkneliga skogsekosystem. Bland annat vill jag lyfta fram den ökade invasionen av främmande arter, sjukdomar och skogsbränder. Det finns bevis för att vissa av dessa är problem av återkommande art, speciellt i konvergensregioner. Deras påverkan måste studeras ingående och detsamma gäller hur man på bästa sätt ska göra skogen mer motståndskraftig mot denna grupp av biotiska och abiotiska hot. Därför bör tillräckliga finansiella resurser kanaliseras genom unionens program och stödja åtgärder för utvärdering av skogarnas ekologiska tillstånd och växternas hälsa samt för deras omklassificering, inklusive ny skogsplantering som främjar inhemska arter och blandskogar samt deras motståndskraft och biologiska mångfald.
För det andra vill jag uppmärksamma den enorma mångfalden när det gäller naturförhållanden och följaktligen också ekosystemen i Europas skogar. Dessa måste erkännas och värderas. Deras många funktioner måste värderas tillsammans med deras potential när det gäller att skapa sysselsättning och utveckla landsbygden.
Jaroslav Paška
(SK) Fru talman! Dagens studier om hur klimatförändringarna påverkar Europas skogar visar att skogsekosystemen reagerar på många olika sätt i olika regioner.
Förmågan att klara av de förväntade problemens olika art och omfattning beror på regionala naturförhållanden (i exempelvis bergiga områden är problemen annorlunda än i låglänt terräng), på fysiologisk känslighet i skogsvegetationen, på hur långt individuella ekosystem har utvecklat sin anpassningspotential, på de förväntade klimatförändringarnas intensitet (i till exempel Central- och Östeuropa förväntas förändringen bli en och en halv gånger större än världsgenomsnittet) samt på de tekniska möjligheter som finns för att skogsbruket ska kunna vidta åtgärder för att klara anpassningen, till exempel genom att byta artsammansättning och prioritera motståndskraftiga träd. Vid planering av åtgärder för att skydda och anpassa skogen är det därför extremt viktigt att ta hänsyn till specifika lokala och regionala egenskaper och att respektera faktorer som är specifika för skyddade livsmiljöer.
Seán Kelly
(EN) Fru talman! Det är ett sant nöje att vara här denna eftermiddag. Idag talade mina kolleger och jag för första gången i den irländska deputeradekammaren - Dáil - på Europadagen, så i det avseendet är det en historisk dag.
Det aktuella ämnet är av absolut största vikt eftersom skogen spelar en enormt stor roll, speciellt för att bekämpa klimatförändringar. Vi hör en hel del om profilfrågor som förnybar energi och annat som visst är viktigt, men skogen förtjänar mycket mer uppmärksamhet, för det tar lång tid att få skogar att växa upp och de måste därför skyddas och få stöd.
Det krävs forskning, speciellt om olika sätt att begränsa skogsbränder. Det är frustrerande att inse att en enda tänd tändsticka kan förstöra tusentals hektar fin skog. Jag håller också med föredraganden om att det inte räcker att en procent av gemenskapens jordbruksutgifter går till skogsplantering. Vårt parlament vill utöka skogsarealen på Irland under de kommande åren, och ökad finansiering från den gemensamma jordbrukspolitiken skulle absolut vara en klok och värdefull åtgärd.
Karel De Gucht
Fru talman! I denna sena timma vill jag börja med att tacka föredraganden, Kriton Arsenis, för hans engagemang och hårda arbete med att utarbeta betänkandet om skogsskydd och skoglig information.
Jag vill också tacka de utskottsmedlemmar som har bidragit med synpunkter för deras värdefulla insats. Kommissionen offentliggjorde sin avsikt att presentera en grönbok om skogsskydd och information i samband med 2009 års vitbok om anpassning till klimatförändringarna. Den antogs i mars 2010.
I grönboken angavs skogarnas olika socioekonomiska och miljömässiga funktioner och de utmaningar de kommer att ställas inför under kommande decennier. Den granskade också dagens informationssystem för skogarna i Europa. Det viktigaste av allt var att den bjöd in parlamentet och rådet, och även alla andra berörda parter, att lägga fram sina åsikter om skogsskydd och information, och om hur man ska gå till väga för att EU ska kunna tillföra mervärde till det arbete som pågår på medlemsstatsnivå och i ett bredare perspektiv över hela Europa. Riktlinjerna har varit att respektera medlemsstaternas behörighetsområden och subsidiariteten samtidigt som man skulle utreda hur EU på bästa sätt kan bidra till att skogsfunktionerna skyddas och att den information som behövs för detta finns tillgänglig.
Under det senaste året har ämnet diskuterats livligt och rådets slutsatser, tillsammans med resultaten av konsultationer med berörda parter, påverkar redan kommissionens funderingar kring kommande åtgärder. Trots den utdragna debatten om huruvida EU behöver en skogsbrukspolitik eller inte är jag mycket glad över att uppfattningen om skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga funktioner var ett vanligt tema i synpunkterna från berörda parter och rådet och att detta tema idag åter är tydligt i det betänkande som utarbetats av Kriton Arsenis.
På samma sätt finns det ett stort behov av information på jämförbar nivå om många skogsrelaterade frågor som sysselsättning, bestånd, biomassa, bränder, jord samt information om skogens koldioxid och hur den utvecklas, skogarnas hälsa, biologisk mångfald och vattenskydd, och alla institutioner lägger stor tonvikt på att man ska hitta hjälpmedel för att uppnå detta.
I avvaktan på parlamentets betänkande har vi redan börjat samarbeta med medlemsstaterna för att ytterligare och mer entydigt ta fram de exakta informationsbehoven på EU-nivå. Betänkandet hjälper oss att fokusera detta arbete.
När informationsbehoven väl är identifierade behövs en ytterligare fas. Vi kommer att arbeta med båda aspekterna under de kommande åren, noggrant och utan att upprepa vad andra redan gör på skogsområdet.
Utrustade med relevant, användbar och jämförbar information bör vi inom en snar framtid vara bättre på att erbjuda EU-mervärde för alla skogsrelaterade socioekonomiska och miljömässiga problem, och på så sätt bereda vägen för förbättrad EU-information så att skogarna även i fortsättningen kan vara oss alla till nytta på mångahanda sätt. Kommissionen kommer nu att studera betänkandet i detalj och noga överväga hur vi ska agera utifrån såväl detta som rådets slutsatser och synpunkter från berörda parter.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen äger rum onsdagen den 11 maj 2011.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Robert Dušek
Betänkandet om skogsskydd angriper problemet med det minskade skogsbestånd som avverkningen medför. Eftersom vi på grund av klimatförändringarna måste räkna med ytterligare minskat bestånd befinner sig europeiskt skogsbruk i en svår och riskabel belägenhet. Vissa medlemsstater (till exempel Tyskland och Österrike) bedriver en balanserad skogspolitik. Men ett stort antal länder - speciellt nya medlemsstater som bland annat Tjeckien - tillåter ohållbart skogsbruk på sitt territorium, vilket kan definieras som röjning och skövling av växande skog. Förhållandet mellan hyggen och ny skog ligger till och med över 100 procent. Det är absolut nödvändigt att administrera och reglera avverkningen och röjningen i skogarna på EU-nivå så länge dessa länder har inkompetenta eller korrupta politiker som antingen är inkapabla eller ovilliga att sätta stopp för denna utveckling. I Tjeckien har skogsbruket blivit en affärsverksamhet där de berörda bolagens ekonomiska vinster är det enda som räknas. Det kan inte bli tal om upprätthållande eller hållbart skogsbruk. Det är också ganska vanligt att vissa medborgare hugger ned träd utan tillstånd då bränslekostnaden för uppvärmning gör detta lönsamt. Jag måste vädja till de myndigheter som låter detta passera ostraffat och till och med struntar i det, för i Tjeckien har det blivit vardagsmat att hugga ned skog. Jag välkomnar betänkandet. Det är ett ytterligare steg mot hållbart skogsbruk i Europa och mot att stoppa skogsskövlingen i vissa medlemsländer.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Betänkandet visar just att skogspolitiken är medlemsstaternas ansvar. Men att på grund av subsidiaritetsprincipen stödja den på Europanivå är det minsta vi kan göra. Ur klimatsynpunkt är det extremt viktigt att skydda skogen eftersom den hotas mer och mer av naturkatastrofer, i synnerhet bränder eller omfattande trädsjukdomar. Vi måste komma ihåg att skogen spelar en exceptionellt viktig roll för att bevara den biologiska balansen och mångfalden, och att den är en värdefull länk för att ekonomin ska fungera ordentligt, inte bara när det gäller virkesproduktion, utan också för andra produkter och tjänster som är en gemensam offentlig tillgång. Jag anser därför att det är mycket viktigt att fastställa en hållbar gemensam europeisk skogsbrukspolitik. Jag vädjar till kommissionen om att utarbeta juridiskt bindande kriterier för hållbar utveckling av biomassa från skog, samtidigt som man inrättar verktyg för att samla in information om skogen och skogsbruket och för att göra denna information tillgänglig.
Rareş-Lucian Niculescu
Jag var föredragande för den åsikt som utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling hade om det här betänkandet. Jag har försökt betona kopplingen mellan skogen och landsbygdskommunerna utifrån den ekonomiska och sociala roll som skogar spelar som inkomstkälla samt för jordbruksproduktionen. Jag anser att skogens roll i den framtida gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig aspekt. Detta gäller i synnerhet då EU:s verksamhet inom skogssektorn främst genomförs via den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken - landsbygdens utveckling. Denna måste bevaras som ett kraftfullt och effektivt instrument samtidigt som finansieringen fortsatt måste ligga på tillräckligt hög nivå som en del av den gemensamma jordbrukspolitikens program efter 2013. Som en del av dessa program måste stöd finnas kvar för att plantera skog. Skogar är också viktiga för utbudet av offentliga tjänster som marknaden inte uppfattar som lönsamma. Därför anser jag att skogsägare ska få direkt betalning per areal. Skogens roll i EU:s energistrategi är en annan viktig punkt, då potentialen som förnybar energikälla idag är underutnyttjad.
Ivari Padar
Det saknas konsekvens i såväl EU:s som medlemsstaternas politik när det gäller skogsbruk. Därför är det nödvändigt att samordna politiken för skogsbruk, jordbruk, förnybar energi, biologisk mångfald och annan miljöpolitik mer grundligt. Här måste vi också ta hänsyn till industri- och forskningspolitik samt Europa 2020-strategin. Skogsbruk är en naturlig del av en integrerad landsbygds- och regionpolitik och det måste man ta hänsyn till när den framtida gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 diskuteras.
Rovana Plumb
Europeiska skogar bidrar kraftigt till att begränsa klimatförändringarna och till det europeiska samhällets anpassning genom fortsatta ekonomiska, sociala och miljömässiga funktioner. Därför måste skogsrelaterade EU-instrument uppdateras för att motverka nya hot mot hållbar förvaltning och bevarande. Man har betonat det hållbara skogsbrukets centrala roll och skogens betydelse för konkurrenskraft och sysselsättning för att klara EU:s klimatmål och erbjuda de ekosystemtjänster som behövs, till exempel bevarad biologisk mångfald, skydd mot naturkatastrofer och bindning av koldioxid. Detta kräver för det första att rapportering genom nationella skogsbruksplaner förstärks och att hållbart skogsbruk genomförs bättre i hela EU. För det andra att lagstiftning om förebyggande arbete mot skogsbränder och för skoglig information genast antas och att klimathoten och behoven av insamling och spridning av jämförbara uppgifter beaktas. Dessutom behövs en vitbok om skogsskydd som behandlar ekonomiska resurser, kunskapsutbyte och att forskning främjas. För det tredje att man erkänner skogens betydelse för landsbygdens utveckling och att hinder mot finansiering av skogsbruk och biologisk mångfald undanröjs. Man har kommit överens om att begära medel för relevanta åtgärder för offentliga organ och producenter på landsbygden.
