Förstärkning av europeisk lagstiftning beträffande information och samråd med arbetstagare (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om förstärkning av europeisk lagstiftning beträffande information och samråd med arbetstagare.
Vladimír Špidla
Herr talman, ärade ledamöter! Att hålla arbetstagare informerade och samråda med dem är en viktig komponent i den europeiska sociala modellens svar på de utmaningar som globalisering, ekonomisk konkurrens och tekniska förändringar utgör. I detta svar ingår att hantera förändringar, förutse förändringar och social dialog.
Jag behöver inte påminna kammaren om den betydelse som kommissionen fäster vid europeiska företagsråd. Tack vare dessa kan vi minska den obalans som beror på otillräcklig representation, med andra ord på grund av att allt fler beslut fattas på överstatlig nivå, medan skyldigheten att informera arbetstagarna och tvistlösningsmekanismer i huvudsak tillämpas på nationell nivå.
De ger stöd till arbetsmarknadens parter i varje land och gör det lättare att förstå allmänna strategiska företagsproblem och hitta lösningar på dessa. Framför allt blir det möjligt att hantera och förutse förändringar. I globaliseringens tidevarv har EU en mängd ekonomiska och sociala problem som vi måste ta itu med.
Vi är väl medvetna om att företagsomstrukturering är något som både de arbetstagare som berörs och andra medborgare är rädda för. Vi vet också att för att ta i tu med detta fenomen måste vi vara beslutsamma, proaktiva och dynamiska. EU måste göra sitt för att förbereda sig för de ändringar som uppkommer till följd av omstruktureringar och för att hantera dem på att ansvarsfullt sätt - oavsett om detta sker med hjälp av strukturfonderna, framför allt Europeiska socialfonden, eller en politisk dialog inom ramen för de omstruktureringsforum som kommissionen har infört - och för att genomföra gemenskapens regelverk för information till och samråd med arbetstagare.
Den senaste tidens händelse vid biltillverkaren Volkswagens anläggningar visade tydligt hur viktigt det är att informera och samråda med arbetstagare så tidigt som möjligt i beslutsprocessen, så att de är förberedda på omstrukturering och så att denna kan utföras på bästa sätt för alla parter. Europeiska företagsråd måste kunna fullgöra denna uppgift inom ramen för multinationella bolag. Hur ska vi nå detta mål? För det första är det nödvändigt att se till att gemenskapslagstiftningen följs när det gäller information till och samråd med arbetstagare. Jag skulle emellertid vilja påpeka att uppgiften att se till att gemenskapslagstiftningen följs i första hand är en uppgift för medlemsstaterna.
Frågan är också om direktivet om europeiska företagsråd bör ses över. Jag är mycket medveten om hur känslig denna fråga är. Som ni vet tog kommissionen 2004 initiativ till en översyn av direktivet om europeiska företagsråd. Inom ramen för 2005 års meddelande om omstrukturering och sysselsättning uppmuntrade kommissionen arbetsmarknadens parter i EU att inleda förhandlingar i frågan. Arbetsmarknadens parter har infört stöd till och utvärdering av de gemensam texter som rör europeiska företagsråd och omstrukturering i sina arbetsprogram för 2006-2008. Vi emotser med stort intresse resultatet av detta arbete.
Jag vet att arbetsmarknadens parter har olika synsätt på frågan om europeiska företagsråd. Alla är överens om att det finns ett ökat behov av social dialog på nationell nivå och många är medvetna om att de europeiska företagsrådens arbete ofta förbises eller underskattas. Frågan är om en översyn av gemenskapens regelverk kommer att medföra att företagsråden fungerar bättre eller om det skulle räcka med att öka utbytet av traditionella och testade tillvägagångssätt mellan arbetsmarknadens parter. Vi välkomnar alla förslag som bidrar till utvecklingen av regelverket. Det verkar som denna utveckling kommer att vara användbar för att garantera större sammanhållning och effektivitet när det gäller att informera och samråda med arbetstagare och minska den rättsliga osäkerheten i de fall som rör stora ändringar av ett företags storlek samt för att förtydliga omfattningen av processen med att informera och samråda med arbetstagare på EU-nivå och på nationell nivå och den roll som denna spelar.
Det är klart att det i kommissionens initiativ tas hänsyn till åtgärder som arbetsmarknadens parter har tagit initiativ till för att stödja användningen av traditionella metoder. I initiativet tas det också hänsyn till kraven från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Kommissionen kommer att stödja de försök att hitta lösningar som uppkommer tack vare partnerskapet och koppla ihop de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna. Detta synsätt stöds även i 2005 års kommissionsmeddelande om omstrukturering och sysselsättning och 2006 års meddelande om företagens sociala ansvar. Kommissionen emotser med intresse parlamentets resolution i frågan, vilken kommer att få stor betydelse för kommissionens nästa steg. Kommissionen är redo för en diskussion med parlamentet i frågan om att informera och samråda med arbetstagare. Tack.
Gabriele Stauner
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Låt mig börja med att rikta ett särskilt tack till kommissionsledamot Vladimír Špidla för hans kommentarer om information till och samråd med arbetstagare. Vi vet alla hur viktigt arbetstagarnas delaktighet är för goda relationer på arbetsmarknaden och som en grund för en nöjd och motiverad arbetskraft. Därför är dessa rättigheter också - och kanske framför allt - av intresse även för företag och arbetsgivare.
Vi i EU kan vara stolta över vår tradition av att arbetstagarna är delaktiga. Detta är en viktig orsak till vår ekonomiska framgång. Även om rätten till samråd varierar mellan EU:s medlemsstater - i mitt land har arbetstagarna exempelvis medbestämmanderätt på företagsledningsområdet - utgör informations- och samrådsrättigheter utan tvekan en del av det vi kallar den europeiska sociala modellen.
Direktivet om europeiska företagsråd från 1994 anses vara höjdpunkten för gemenskapslagstiftningen på detta område.
Alla är dessutom överens om att det har visat sig värdefullt. Ett bevis på dess nödvändighet var att vissa företag med verksamhet i flera länder frivilligt hade inrättat företagsråd redan innan direktivet trädde i kraft.
Nu 2007 anser jag att tiden är mogen för att revidera direktivet. I 1994 års direktiv angavs faktiskt att direktivet skulle revideras senast 1999. Det har skett stora förändringar sedan direktivet antogs. Företagsstrukturerna har förändrats och globaliseringen har ökat, men även arbetstagarnas och deras företrädares förväntningar har ökat.
Som företrädare för EU:s medborgare tar vi med glädje på oss vår del av ansvaret för att anpassa reglerna till de förändringar som företagen och sysselsättningen i världen har undergått. Vi är alla medvetna om att i framtiden kommer de enda framgångsrika arbetsgivarna att vara dem som agerar ansvarsfullt och tar hänsyn till sina arbetstagares rättigheter och välfärd och att välinformerade arbetsgivare som är delaktiga i företagens beslutsprocesser kommer att göra sitt bästa och vara engagerade för att deras företag ska vara framgångsrika.
Stephen Hughes
för PSE-gruppen. - (EN) Herr talman! Airbus, Alcatel, Lucent och Delphi Systems är bara de senaste av den aldrig sinande strömmen av stora omstruktureringsfall som har lett till att arbetstagardelegationer kommer till oss och klagar över överträdelser av EU:s lagar om informationslämnande och samråd. Det gäller inte bara direktivet om företagsråd utan även andra, till exempel direktiven om kollektivt avskedade och överflyttning av verksamhet från 1970-talet och direktivet om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare.
Vi har en massa information om samrådslagarna, men inkonsekvenserna och motsägelserna mellan dem och kryphålen innebär att de ofta undviks helt och hållet. Ofta görs inget försök till meningsfullt informationslämnande eller samråd i god tid för att undvika eller mildra förlusten av arbetstillfällen.
Vi behöver snarast en klar definition av begreppen information och samråd i EU:s lagstiftning. Vi har olika definitioner i flera olika direktiv. I direktivet om företagsråd definieras inget av begreppen tydligt, medan de senare direktiven om företags gemenskapsrättsliga status och det allmänna ramverket har andra definitioner. Detta öppnar dörren för överträdelser och smitningar. Behovet av en översyn av direktivet om företagsråd är nu helt uppenbart - en översyn skulle ha gjorts redan för åtta år sedan.
Bristerna och kryphålen är välkända: underlåtenhet att lämna information och samråda i tid, att till fullo erkänna fackföreningarnas roll, att lämna expertstöd, sanktionernas otillräcklighet, missbruket av sekretessbestämmelser för att undanhålla information och så vidare. Dessa brister måste nu angripas för att ge arbetstagarna de effektiva medel de behöver.
Jag vet att somliga anser att en översyn inte bör inledas, eftersom resultatet kan bli att vi får ett svagare i stället för ett starkare instrument. Min grupp anser att undvikandet och missbruket av denna lagstiftning nu har nått en sådan skala och utbredning att vi inte har något att förlora på att insistera på en översyn. Jag vädjar till kommissionen att skyndsamt genomföra denna åtgärd.
Ilda Figueiredo
för GUE/NGL-gruppen. - (PT) Vid en tidpunkt då vi firar 33-årsdagen av aprilrevolutionen i mitt hemland Portugal är det med extra stor glädje som jag befinner mig här i kammaren för att tala om att stärka lagstiftningen om information till och samråd med arbetstagare.
Vi är alla medvetna om att det i direktiven om information till och samråd med arbetstagare och europeiska företagsråd föreskrivs att information ska göras tillgänglig om ett företags ekonomiska och sociala utveckling och om förändringar som medför betydande förändringar av hur arbetet organiseras och av anställningskontrakt. Erfarenheten visar emellertid att detta inte är tillräckligt och att det inte behandlar det allt allvarligare problemet med omstruktureringar och omlokaliseringar av företag, vilket får allvarliga ekonomiska och sociala följder.
Arbetstagare från olika företag fortsätter att rapportera om sådana problem inom den högteknologiska industrin, exempelvis Alcatel-Lucent, Delphi och Yasak, inom skoindustrin, exempelvis Rodhe, och inom bilindustrin och textilsektorn. Gemenskapslagstiftningen måste därför gå mycket längre.
Arbetstagarorganisationer måste vara fullständigt informerade och måste spela en central roll genom hela processen, i de europeiska företagsråden, inklusive ha vetorätt.
Flexinsecurity - lättare att säga upp anställda och oacceptabla attacker på de rättigheter som arbetarna har kämpat sig till under åren får inte tillåtas blomstra.
Jag hoppas att ni kan besvara dessa frågor herr kommissionsledamot.
Talmannen
Om det innebär att fira nejlikornas revolution är jag säker på att kan kommer att besvara er.
Ieke van den Burg
(NL) Herr talman! Jag ska försöka begränsa mitt anförande till en minut. Det handlar huvudsakligen om finansmarknaden och vad som för närvarande händer på denna marknad i samband med privata aktiefonder och hedgefonder som genom aktieägarnas rättigheter får allt större inflytande i företagen. Jag beklagar starkt att den nuvarande kommissionen inte har lyckats lägga fram några förslag om arbetstagares rättigheter, framför allt i de stora multinationella bolagen, medan allt som är möjligt görs för att förbättra aktieägarnas rättigheter. Vi antog ett betänkande om just detta ämne i februari förra året. Det finns en stor och tydlig obalans mellan vad som görs för att aktieägare ska få större inflytande i företag - vilket de kan göra enbart från sitt finansiella perspektiv - medan man inte tar någon hänsyn till vilka följdverkningar detta får för sysselsättningen, arbetskvaliteten eller arbetstagarnas rättigheter. Jag anser att balansen måste återupprättas på detta område så snabbt som möjligt och att man kanske bör gå tillbaka till det femte direktivet om bolagsrätt för att se till att det vid övervakningen av företag råder en större balans mellan aktieägarnas och arbetstagarnas intressen.
Harald Ettl
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Den senaste tidens händelser i EU har visat att information till och samråd med arbetstagare inom ramen för europeiska företagsråd fungerar på ett högt otillfredsställande sätt. Vi är nu i ett läge där arbetstagarorganisationer i olika länder - Frankrike, Spanien osv. - spelas ut mot varandra. Men detta är inte något slags internationellt sportevenemang. Information och samråd inom ramen för kommittén för europeiska företagsråd finns helt enkelt inte längre. Därför behövs en förändring. Jag skulle vilja påpeka att den första revideringen skulle ha ägt rum 1999. Frågan togs på nytt upp 2004 och nu befinner vi oss i ett läge där vi inser att en revidering verkligen behövs.
Jag är mycket glad att det var Gabriele Stauner från PPE-DE-gruppen som förberedde detta ämne, eftersom det var den tidigare förbundskanslern Helmut Kohl som var den förste att omfamna direktivet om företagsråd när detta en gång skapades. Vid den tidpunkten såg situationen emellertid helt annorlunda ut för våra industrier än vad den gör i dag. Det har skett stora förändringar. Företagsorganisationerna har krympt, kommunikationsmetoderna har förändrats. Det är mycket inom denna sektor som måste förändras. Allt jag kan göra är att uppmana oss att gripa detta tillfälle till översyn av direktivet. Låt oss uppdatera direktivet om europeiska företagsråd! Låt oss uppdatera bestämmelserna och anpassa dem till verkligheten! Ur demokratisk synvinkel är det oerhört viktigt att få detta att fungera inom företagen, för om det inte fungerar där finns det en enorm potential för konflikt och detta måste förhindras.
Herr kommissionsledamot! Allt jag kan göra är alltså att bönfalla er att påbörja detta arbete så snabbt som möjligt och vid behov trycka på rådet för att så ska ske.
Kader Arif
(FR) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Tretton år efter det att direktivet om europeiska företagsråd antogs återstår mycket arbete för att lagstiftningen till fullo ska uppfylla sina mål.
De senaste månaderna har många företag genomfört omstruktureringsprojekt utan samråd och utan att ta hänsyn till detta direktiv och annan gemenskapslagstiftning och utan att något av dessa företag någonsin har straffats. Den kris som Airbus för tillfället genomlider, som Alcatel och Volkswagen har gått igenom tidigare och som Peugeot kanske kommer att drabbas av i framtiden, visar på ett obarmhärtigt sätt på vad som saknas i dialogen mellan arbetsmarknadens parter i EU.
När det gäller Airbus har de fackföreningsrepresentanter och arbetstagare som vi träffade i våra respektive länder med rätta beklagat avsaknaden av förhandssamråd eller verkligt samarbete i samband med omstruktureringsprogrammet Power 8. Trots att vi vet att ledningens misstag är orsaken till Airbus nuvarande svårigheter - och att det samtidigt är de anställdas färdigheter som har gjort företaget framgångsrikt - är de anställda de sista som informeras men de första som drabbas - och de som drabbas värst - av detta program. Cheferna är skyddade eftersom de täcks av sina fallskärmsavtal på miljontals euro. Vi kan inte längre tolerera en situation där de anställda via pressen vår veta att de ska sägas upp. Vi måste agera snabbt om vi ska kunna garantera större öppenhet.
I flera år har vi i PSE-gruppen i Europaparlamentet begärt att dessa texter ska revideras så att arbetstagarna garanteras information och samråd i ett tidigt skede och med regelbundna intervaller och så att det på alla beslutsnivåer blir möjligt för dem att verkligen göra sin röst hörd i beslutsprocessen. Representanter för de anställda bör således sitta i företagsstyrelserna. Detta är en viktig fråga för att hålla arbetstagare informerade om och övervaka strategiska beslut. Detta skulle dessutom göra det möjligt att se till att omstruktureringsåtgärder verkligen var nödvändiga för ett företag och inte enbart kopplade till ledningens misstag eller jakten på kortsiktiga vinster.
Dessutom anser vi att det är viktigt att se till att företag inom EU fullgör sina sociala och finansiella skyldigheter och agerar i överensstämmelse med ett ledningssätt som är ansvarsfullt och rättvist mot alla berörda parter - arbetstagare, fackföreningar, lokala och regionala myndigheter och samhällen i det område där företaget är baserat. Kommissionen måste åta sig att förmå företag att agera ansvarsfullt, bland annat genom att respektera lagstiftning om deras sociala ansvar.
I en globaliserad värld och med en ständigt föränderlig ekonomi anser jag att det i dag, precis som för 13 år sedan, är vår plikt att se till att de befintliga direktiven tillämpas fullt ut - inklusive i form av sanktioner mot oansvariga företag - men i ännu högre grad se till att de befintliga direktiven revideras så att de går längre när det gäller information till och samråd med arbetstagare samt företagsråd. På så sätt kommer vi tydligt att visa att vi är starkt engagerade för ett EU med socialt ansvar.
Inés Ayala Sender
(ES) Jag skulle vilja tacka kommissionsledamoten för hans vackra ord, även om vi skulle vilja ha mer detaljer om tidtabellen och åtgärder för att öka företagens öppenhet och förbättra deras styrelseformer.
Arbetstagarnas deltagande krävs om vi ska behålla den europeiska industrins konkurrenskraft och kvalitet i flaggskeppsprojekt som Airbus och liknande projekt som är mindre kända men viktiga om vi ska omvandla EU till den konkurrenskraftiga ekonomi som vi vill se. Delphi är ett smärtsamt sår i mitt land på detta område.
Det är inte rätt att helt skylla problemen på oss som kämpar mot globaliseringen eftersom man om man tittar noga ser att både Airbus och Boeing har fulltecknade orderböcker, och därför snarare behöver fler än färre arbetstagare, både här i Europa och på andra platser.
Förutom det arbetstagardeltagande som vi begär skulle jag vilja uppmana kommissionen att överväga nya åtgärder för att garantera insyn i företagsledningarnas verksamhet och beslut, eftersom dessa med sina vattentäta kontrakt och skyhöga löner tillåter försumlighet, bristande öppenhet och brottsliga misstag som EU för närvarande inte har tillräckliga redskap för att stoppa.
Herr kommissionsledamot! Har kommissionen för avsikt att skapa instrument för att begränsa denna oansvariga makt inom ramen för företagens s.k. sociala ansvar och deras uppförandekoder, vilka än så länge inte är obligatoriska? Skulle det vara möjligt att vidta åtgärder för att göra chefer skyldiga att leda företagen på ett öppnare sätt, i första hand för arbetstagarnas men även för samhällets skull? Om vi talar om goda europeiska styrelseformer i företag kan vi inte längre finna oss i denna situation.
Matthias Groote
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Det verkar som om det alltid måste ske något dåligt innan kommissionen yttrar sig om ett så viktigt ämne som att stärka arbetstagarnas rättigheter på informations- och samrådsområdet.
Airbus omstruktureringsprogram Power 8 och de hot om förlorade arbetstillfällen och fabriksförsäljningar som detta medförde chockade djupt europeiska Airbusanställda. I diskussionerna med företagsråden i de berörda områdena, Varel och Nordenham, och vid ett möte med fackförbundsrepresentanter från hela Europa som hölls i Bryssel nyligen, påpekade arbetstagarna om och om igen bristen på information till och samråd med Airbus anställda. Därför måste de europeiska företagsrådens rättigheter först och främst en gång för all genomföras fullt ut och sedan utökas och fördjupas.
Det är oförsvarligt att arbetstagare inte får fullständig information och ges möjlighet till samråd när deras företag ska omstruktureras eller när det finns risk för att arbetstillfällen ska gå förlorade. Denna oförsvarliga situation kan bara åtgärdas genom att man äntligen påbörjar den sedan länge försenade revideringen av direktivet om europeiska företagsråd. Än så länge har jag inte hört talas om ett enda företag i EU som har fått svårigheter på grund av sitt företagsråd. Tvärtom, samråd och tidig information till arbetstagare skulle helt klart ha räddat många företag och arbetstillfällen i EU och avhjälpt ledningarnas misstag.
Efter 13 år är det dags för denna lagstiftning att slå igenom med full kraft så att samhällsfreden i Europa säkerställs.
Alejandro Cercas
(ES) Herr talman, herr kommissionsledamot! Det stämmer att det nu är tretton år sedan det påpekades att vi i vår primärrätt måste införliva dialog mellan arbetsmarknadens parter som det som kännetecknar den europeiska sociala modellen. Det var därför direktivet utarbetades.
För tretton år sedan påpekade man att den inre marknaden hade en multinationell dimension och att detta kunde leda till problem bland arbetstagare i multinationella bolag, efter som dessa bolag borde fatta beslut efter samråd med alla utan att missgynna vissa eller alla. Att döma av vad vi har sett i Delphi, i Renault och i Airbus, är vi nu mycket mer medvetna om behovet av att förbättra dessa mekanismer.
EU löper risken att förlora sin legitimitet bland arbetstagarna, eftersom de ser två mycket farliga saker samtidigt. För det första ser de att vi saknar instrument, men samtidigt hör de oss i EU säga att vi står på deras sida och att vi inte ska svika dem när de står inför globalisering och omstrukturering.
Därför är revideringen av direktivet inte tillräckligt men ändå nödvändigt, eftersom detta instrument varken har använts eller visat sig vara användbart för att hantera de extremt allvarliga problem som vi ser på fältet och som gör att en stor del av EU-medborgarna vänder sig mot varandra och mot Bryssel.
Herr kommissionsledamot! Det är bråttom. Vi måste fortsätta framåt. Vi kommer att stödjer er fullt ut om ni gör något åt denna svåra och farliga situation.
Karin Jöns
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Osäkerhet är alltid någonting negativt, i synnerhet när den gäller framtida arbetstillfällen. Det Damoklessvärd som hotet om uppsägning innebär har hängt över tusentals Airbusanställda sedan januari. Detta är en oacceptabel situation. Så får man inte behandla människor. När Airbus omstruktureringsprogram Power 8 kom talade man i min valkrets först om 1 200 förlorade arbetstillfällen, sedan om 700, sedan om förlorade arbetstillfällen enbart bland tillfälligt anställda och nu hör vi att Airbus faktiskt vill börja anställa igen! Allt detta gör att man känner sig förvirrad.
Inställningen hos den högsta ledningen för EADS är som vi alla vet inte längre någon isolerad händelse. Vi har hört detta flera gånger i dag. Att någonting sådant inträffar trots direktivet om det europeiska företagsrådet är helt enkelt en skandal och det visar med förfärande tydlighet att någonting måste göras. Därför är det nödvändigt att snarast vidta specifika åtgärder för att på ett mer kraftfullt sätt påminna arbetsgivarna om deras skyldigheter när det gäller att informera sina anställda och samråda med dem. Framför allt måste vi se till att brott mot direktivet leder till stränga sanktioner i hela EU och även att de anställda och deras företrädare är representerade i övervakningsråden.
Kommissionsledamot Špidla! Jag förväntar mig verkligen att kommissionen äntligen tar itu med uppgiften att uppdatera direktivet, vilket borde ha skett för länge sedan, för som bekant står och faller EU:s konkurrensförmåga och produktivitet med bra och trygga anställningar.
Vladimír Špidla
Herr talman, ärade ledamöter! Först nämndes ett antal fall där direktivet om information och samråd med arbetstagare inte har tillämpats på rätt sätt. Detta har faktiskt skett. Kommissionen har agerat i varje enskilt fall och i en del fall har det skett en klar förbättring av situationen.
Jag vill dock understryka att direktivet inte är så svagt som det kanske verkar att döma av en del åsikter som har kommit till uttryck. Hur direktivet tillämpas är ytterst en fråga som avgörs av medlemsländerna. Jag vill påpeka att ett antal företag nyligen har dragits inför rätta i Frankrike och Belgien för att de inte har respekterat direktivet och i vissa fall, till exempel när det gäller British Airways, har omstruktureringsprocessen fått vänta tills lagen om samråd och information har genomförts fullt ut. Därför finns det möjligheter till en relativt effektiv strategi, och jag anser att detta är någonting som vi bör ha i åtanke.
Den andra fråga som nämndes var frågan om en framtida översyn av direktivet. Jag vill påpeka att kommissionen har inlett en översyn av direktivet och att vårt mål är att under alla omständigheter bidra till en lösning som leder till stabil, effektiv och social dialog och samråd och till arbetstagarnas rätt till samråd och information. Detta är kommissionens mål, och jag är säker på att vi kommer att nå det under denna lagstiftningsperiod.
Talmannen
Tack så mycket, herr kommissionsledamot.
Debatten är avslutad.
Omröstningen om de resolutionsförslag som har lagts fram i slutet av debatten kommer att äga rum under nästa sammanträdesperiod torsdagen den 10 maj i Bryssel.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Glyn Ford 
skriftlig. - (EN)Anledningen till detta uttalande och nästa månads resolution är den förfärliga situationen vad gäller Airbus i Europa. En kombination av vanskötsel, illojal konkurrens och dåligt omdöme har äventyrat framgången för ett av Europas viktigaste industriföretag. Jag anser det ofattbart att USA med Boeing totalt ska dominera världsmarknaden för medelstora och stora flygplan. Boeings civila försäljning och FoU understöds av militära kontrakt och militär FoU - en beklaglig konsekvens av EU:s avsaknad av en gemensam försvars- och säkerhetspolitik.
Det viktigaste problemet här är emellertid att trots massiva lån till Airbus från EU och nationella regeringar sköttes företaget ungefär som en kvartersbutik i början av 1900-talet, med ett minimum av samråd med arbetstagarna. Arbetstagarna besitter en av de viktigaste resurserna för ett industriföretag - nämligen yrkeskunnande och erfarenhet. Om ledningen hade uppmärksammat detta hade kanske en del av de värsta misstagen kunnat undvikas. Nu står minst 10 000 familjer inför utsikterna att förlora sina arbeten.
Om detta företag i täten för den europeiska industrin ägnar så lite uppmärksamhet åt sin viktigaste resurs, de anställda, är det på tiden att kommissionen förstärker den lagstiftning som uppenbart inte är tillräckligt stark.
