2. Poliittisten vastustajien pidätykset Valko-Venäjällä (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta poliittisten vastustajien pidätyksiä Valko-Venäjällä koskevasta päätöslauselmasta.
Marcin Libicki
päätöslauselmaesityksen esittelijä. - (PL) Tänään keskustelemme jälleen perustavien ihmisoikeuksien loukkauksista Valko-Venäjällä. Kuten tämän kaltaisissa tapauksissa yleensä, kiinnitämme huomiota siihen, mitä diktaattorit tekevät. On selvää, että diktaattorit kamppailevat aina järjestäytynyttä uskontoa vastaan, sillä se on usein kansan vahvin äänenkannattaja. He kamppailevat aina myös ammattiyhdistyksiä vastaan. Koska Valko-Venäjällä ammattiyhdistysten asema on verraten heikko, tästä näkökulmasta katsottuna Lukašenka saattaa vaikuttaa jopa myönteiseltä hahmolta, sillä hänellä ei ole vastustajia, mikä johtuu siitä, ettei Valko-Venäjällä ole vielä onnistuttu luomaan ammattiyhdistyksiä. Lisäksi diktaattorit taistelevat aina demokratiaa tavoittelevaa oppositiota vastaan.
On kuitenkin muistettava myös seuraava seikka: Valko-Venäjä on Euroopan Unionin tärkeä rajanaapuri idässä, ja sitä on syytä myös kohdella sellaisena. Meillä on taipumusta pitää Venäjää ainoana itänaapurinamme ja unohtaa, että myös Valko-Venäjän pitäisi olla EU:n kumppani idässä, sillä kyseessä on suuri valtio, jolla on valtava potentiaali.
Věra Flasarová
päätöslauselmaesityksen esittelijä. - (CS) Arvoisat parlamentin jäsenet, Aljaksandr Lukašenkan johtama Valko-Venäjän hallitus ansaitsee arvostelua harjoittamistaan sortotoimista, poliittisten vastustajien pidätyksistä, autoritaarisista hallintotavoista, sensuurista ja maan eristämisestä. Lisäksi se on kieltäytynyt myöntämästä viisumeita, mikä estää Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäseniä vierailemasta paikan päällä tarkkailemassa tilannetta. Kaikki tämä tuodaan esille ryhmäni esityksessä. Olen kuitenkin sitä mieltä, että ihmisoikeusloukkauksiin kohdistuvan arvostelumme on perustuttava ehdottomiin kriteereihin, eivätkä sitä saa ohjailla maailmassa tällä hetkellä vallitsevat valtasuhteet. Sellainen ei ole oikein. Poljemme paikallamme, emmekä ole edistyneet objektiivisuuden suhteen vähääkään vuosituhansiin. Roomalaiset olivat aina oikeassa, ja heidän historiankirjoituksensa leimasi puolustautuvat viholliset väärintekijöiksi.
Palatkaamme kuitenkin Valko-Venäjän tilanteeseen. Lukašenkan hallitusta leimaa ennen kaikkea pyrkimys halveksia euroatlanttisen alueen hankkeiden päämääriä. Lukašenka pelaa omaa pienen piirin peliään eikä välitä siitä, etteivät keskisuuret valtiot voi toimia niin joutumatta ylikansallisten markkinoiden ulkopuolelle. Tottelemattomat eristetään, ja kansainvälinen yhteisö siirtyy tukemaan kyseisen maan oppositiota. Näin asiat ovat, ja sen tiedämme kaikki. Ennemmin tai myöhemmin Aljaksandr Lukašenka ja hänen puoluekoneistonsa joutuvat maksamaan kalliisti nykyisistä toimintatavoistaan. Valko-Venäjä sijaitsee Yhdysvaltojen ja Naton kannalta strategisesti merkittävällä alueella. Yhdysvaltain nykyinen hallitus haluaisi joidenkin muiden maiden hallitusten tavoin nähdä Valko-Venäjän liittyvän Natoon yhdessä Ukrainan ja Georgian kanssa, koska se heikentäisi Venäjän asemaa.
Tunnemme näin suurta huolta Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta osittain siksi, että kyse on tosiasiassa Venäjästä. On kuitenkin paikallaan kysyä, parantavatko yritykset heikentää Venäjää maailman turvallisuustilannetta. Pelkään pahoin, että kyseiset yritykset saattavat ennemminkin päästää valloilleen hallitsemattomia voimia. Venäjällä näitä voimia on tukahdutettu vuosituhansien ajan.
Jacek Protasiewicz
päätöslauselmaesityksen esittelijä. - (PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, Valko-Venäjän kysymyksestä huolehtivat ja sen tilannetta valvovat Euroopan parlamentin jäsenet saavat ristiriitaisia tietoja. Yhtäällä on maan julkisesti ja virallisesti esiin tuotu halukkuus suhteiden normalisoimiseen Euroopan unionin kanssa. Euroopan komission edustuston perustaminen Minskiin edustaa tätä pyrkimystä.
Toisaalta saman kuukauden aikana poliisi hyökkäsi kovakouraisesti maan itsenäisyyden yhdeksäntoistavuotispäivää juhlistaneiden mielenosoittajien kimppuun. Seuraavana päivänä viranomaiset lähettivät KGB:n erikoisjoukkoja riippumattomien tiedotusvälineiden edustajien koteihin. Kuukautta myöhemmin aktivisteille langetettiin pitkiä tuomioita, eivätkä kyseessä edes olleet opposition jäsenet vaan tavalliset ihmiset, jotka uskaltautuivat osoittamaan mieltään kansalaisten ja pienyritysten oikeuksien puolesta, sellaiset kuten esimerkiksi Andrei Kim tai Sjargei Parsjukevitš. Kuulimme vastikään, että Aleksandr Milinkevitš pidätettiin ja hänelle tuomittiin sakot hänen tavattuaan Valko-Venäjän kansalaisia ja keskusteltuaan heidän kanssaan julkisista kysymyksistä. Merkittävin poliittinen vanki on Aljaksandr Kazulin, mielipidevanki nyky-Euroopassa, ja hän on edelleen pidätettynä.
Valko-Venäjän valtuuskunnan puheenjohtajana haluaisin kokea päivän, jolloin voimme esittää Euroopan parlamentille päätöslauselmaa, jossa todetaan tyytyväisenä Valko-Venäjällä tapahtuneet muutokset, jotka liittävät sen Euroopan yhteisön ja sivistyksen piiriin.
Valitettavasti näin ei tapahdu vielä tänään. Jos perustavanlaatuisia oikeuksia vapaisiin ja demokraattisiin vaaleihin, poliittiseen mielipiteenilmaisuun sekä lehdistön- ja uskonnonvapauteen ei taata millään tavalla, Euroopan unioni ei voi missään tapauksessa hyväksyä Valko-Venäjän hallitusta mahdolliseksi yhteistyökumppaniksi tai avun kohteeksi. Emme aio missään oloissa tukea Aljaksandr Lukašenkan harjoittamaa politiikkaa. Tuemme sen sijaan Valko-Venäjän riippumattomia kansalaisryhmiä ja yksittäisiä kansalaisia, jotta he voivat muodostaa ja pitää yllä yhteyksiä Euroopan unioniin siinä toivossa, että jonakin päivänä heidän maahansa palautetaan normaalit olosuhteet.
Marios Matsakis
päätöslauselmaesityksen esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjä on paitsi kaunis myös merkittävä maa, jolla on hyvät edellytykset jopa kadehdittavaan hyvinvointiin johtavaan kehitykseen. Valitettavasti tällä hetkellä elintärkeitä demokraattisia arvoja laiminlyödään Valko-Venäjällä vakavasti. Tämä johtuu pääosin hallinnon kyvyttömyydestä hyväksyä ilmaisunvapauden ja muiden demokraattisten periaatteiden kunnioittamisen välttämättömyyttä. Näiden arvojen kunnioittaminen on demokraattisen hallintomuodon välttämätön edellytys.
Valko-Venäjältä saamamme raportit, jotka kertovat kansalaisyhteiskunnan jäsenten ja oppositioaktivistien mielivaltaisista pidätyksistä, liiallisesta voimankäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan sekä riippumattomien tiedotusvälineiden tukahduttamisesta, todistavat toimintatavoista, joista pitäisi ja täytyy luopua välittömästi. Vetoamme Valko-Venäjän hallitukseen, jotta se omaksuisi järkevän suhtautumistavan, muuttaisi taktiikkaansa ja valitsisi vapauden ja demokratian tien ja jättäisi taakseen tukahduttamisen ja totalitarismin, jotka vain pahentavat konfliktia sen ja kansalaisten sekä Valko-Venäjän ja kansainvälisen yhteisön välillä.
Milan Horáček
päätöslauselmaesityksen esittelijä. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, voimankäyttö kansalaisjärjestöjä, oppositioaktivisteja ja riippumattomia tiedotusvälineiden edustajia kohtaan Minskissä ja muissa Valko-Venäjän kaupungeissa maaliskuun lopulla viittaa poliittisen tilanteen selkeään pahenemiseen maassa, jota autoritaarinen ja itsevaltainen hallitus jo ennestään pitää otteessaan.
Ainoastaan yhden saksalaisen poliittisen säätiön toiminta oli sallittu Minskissä, ja nyt säätiö on lakkautettu. Lehdistön kriittiset äänenpainot vaimennetaan tekemällä ratsioita sanomalehtien toimituksiin. Oikeutta vapaisiin vaaleihin ja kokoontumis- ja ilmaisunvapautta rajoitetaan ankarasti. Opposition poliitikkoja asetetaan järjestelmällisesti syytteeseen ja heille langetetaan pitkiä vankeustuomioita. Viranomaiset tukahduttavat kansalaisliikkeitä epämääräisillä kansalaisjärjestöjä koskevilla laeilla tai ääriaineksia vastaan suunnatulla lainsäädännöllä sekä hajottamalla rauhanomaisia kokoontumisia voimaa käyttäen.
Meidänkin on toimittava edistääksemme poliittisen moniarvoisuuden kulttuuria Valko-Venäjällä. Varsinkin nuorten tutustuttaminen demokraattisiin rakenteisiin on ensiarvoisen tärkeää maan tulevaisuuden kannalta. Maan rajojen ulkopuolella toimivan valkovenäläisen yliopiston (European Humanities University) uudelleenavaaminen Vilnassa oli viisas teko. Yliopisto tarjoaa pakopaikan poliittisen vainon kohteena oleville opiskelijoille.
Seuraavana askeleena on toteutettava viisumimenettelyjen helpottaminen, mitä tämä parlamentti on toistuvasti vaatinut. Ei ole oikein, että EU hankaloittaa ihmisten liikkumista entisestään perimällä 60 euron viisumimaksua. Summa on melkein kolmannes valkovenäläisestä kuukausipalkasta, joten monien ihmisten kohdalla viisumin hankkiminen ei tule kysymykseen. Meidän on pyrittävä Valko-Venäjän suhteen samanlaisiin saavutuksiin, joihin olemme Ukrainan, Moldovan ja Venäjän tapauksessa päässeet.
(Suosionosoituksia)
Eija-Riitta Korhola
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa on vielä totalitaarinen hallinto ja jossa on käytössä kuolemanrangaistus. Presidentti Lukašenka ei suostu hellittämään valvovaa silmää ja tiukkaa otettaan kansalaisyhteiskuntaan.
Kaikesta huolimatta maan hallitus on kuitenkin ilmaissut haluavansa rakentaa tiiviimmät suhteet EU:n kanssa. Meidän on jälleen aika ilmaista Valko-Venäjälle selkeät yhteistyön kriteerit.
Kuten päätöslauselmassakin todetaan, kuolemantuomioista luopuminen, vapaa media, sanan- ja kokoontumisenvapaus, uskonnonvapaus, demokraattisten arvojen kunnioitus ja mielipidevankien välitön vapauttaminen ovat perusedellytykset tiiviille yhteistyölle Euroopan naapuruuspolitiikan tiimoilta. Tämä pidätettyjen opposition edustajien välitöntä vapauttamista vaativa päätöslauselma on samalla tuen ja solidaarisuuden osoitus kaikille Valko-Venäjän nykyhallinnosta kärsiville.
Ensi viikolla Valko-Venäjän poliittisen opposition edustajat tulevat parlamenttiin pyytämään EU:n tukea Lukašenkan torjumalle vetoomukselle muuttaa 2002 voimaan astunut uskonnonvapautta rajoittava laki. Toivon, että tämä tärkeä päätöslauselma ja ensi viikon keskustelu yhdessä saisivat Valko-Venäjän hallituksenkin ymmärtämään sekä oman että kansalaistensa edun.
Marianne Mikko
PSE-ryhmän puolesta. - (ET) Hyvät kollegat, ihmisoikeuksien päivänä 10. joulukuuta televisioasema Belsat käynnisti toimintansa Puolassa tarkoituksenaan tarjota valkovenäläisille puolueetonta tietoa Valko-Venäjän, Euroopan ja muun maailman tapahtumista. Pääasiallisesti valkovenäjän kielellä toimiva kanava tavoittaa nykyisin satelliitin välityksellä noin kymmenen prosenttia Valko-Venäjän väestöstä.
Asema toimii jatkuvan paineen alaisena. Maaliskuun lopussa KGB ja Valko-Venäjän poliisi suorittivat sen toimitiloihin ratsian ja pidättivät Belsatin paikalliset toimittajat. Toimittajien perustyökalut eli heidän kannettavat tietokoneensa ja lähetyslaitteistonsa takavarikoitiin. Riippumattomat toimittajat elävät jatkuvassa kuulustelujen ja pidätysten pelossa. Valko-Venäjän, Euroopan unionin rajanaapurin, ankara tilanne muistuttaa elämää rautaesiripun takana. Moldovan valtuuskunnan puheenjohtajana ja virolaisena väitän, että Valko-Venäjän - joka oli aikanaan niin ikään osa Neuvostoliittoa - kansalaiset tarvitsevat puolueetonta tietoa yhtä kipeästi kuin happea. Belsat on erinomainen alku, mutta laadukkaat televisiolähetykset eivät ole halpoja.
Belsatin Valko-Venäjän toimittajat taistelevat demokratian puolesta. He vierailivat luonamme Euroopan parlamentissa maaliskuussa ja tarvitsevat täyden tukemme. Vetoan Euroopan komissioon ja kaikkiin jäsenvaltioihin, jotta ne tukisivat Belsatia sekä taloudellisesti että moraalisesti. On syytä muistaa, että vapaa lehdistö on demokratian kulmakivi.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Joitakin kuukausia sitten Aljaksandr Lukašenka vapautti kaikki poliittiset vangit lukuun ottamatta Aljaksandr Kazulinia, jolle tarjottiin mahdollisuutta lähteä maasta. Tämä muistuttaa niitä keinoja, joita kommunistihallinto käytti Puolassa oppositiota vastaan. Vaikutti siltä, että tilanne oli muuttumassa parempaan suuntaan, mutta kuten Ilja Ehrenburgin tunnetun tarinan päähenkilö totesi: ”Kun vankeja vapautetaan, se merkitsee sitä, että uusia laitetaan tilalle.” Vankilat ovat jälleen täynnä ihmisiä, jotka on vangittu heidän mielenosoituksissa julki tuomiensa poliittisten vakaumusten johdosta.
Uskoakseni asiaan voidaan reagoida vain yhdellä oikealla tavalla, nimittäin laajentamalla niiden henkilöiden luetteloa, joilta pääsy Euroopan unionin alueelle on evätty. Luettelo on jo olemassa, mutta Aljaksandr Lukašenkaa koskeva kielto ei vielä itsessään ole järin vakuuttava. Luetteloa on pidennettävä huomattavasti.
Ewa Tomaszewska
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, puhumme jälleen kerran Valko-Venäjän tilanteesta. Aljaksandr Kazulin, presidentti Lukašenkan välitön kilpailija, on sairaudestaan huolimatta yhä vankilassa. Mielenosoittajat, joiden tarkoituksena oli juhlistaa Valko-Venäjän nuoren itsenäisyyden yhdeksäntoistavuotispäivää ja jotka pidätettiin 25. maaliskuuta 2008, ovat yhä pidätettyinä. Oppositiota sorretaan ja tiedotusvälineiden edustajia pahoinpidellään ja karkotetaan maasta ja heidän omaisuuttaan takavarikoidaan.
Aljaksandr Lukašenka ilmaisi hiljattain halukkuutensa asettua uudelleen ehdolle presidentin virkaan. Lisäksi hän yritti ensimmäistä kertaa kiristää Euroopan Unionia muistuttamalla, että unionin alueelle tuotavasta öljystä 50 prosenttia, öljytuotteista 50 prosenttia ja kaasusta 30 prosenttia kulkee Valko-Venäjän kautta. Tällä hän viittasi Jamal-Eurooppa-kaasuputkeen ja Druzhba-öljyputkeen. Tästä huolimatta, ja oikeastaan nimenomaan tästä syystä, Euroopan unionilla ei ole varaa lakata puolustamasta ihmisoikeuksia. Meidän pitäisi tukea Valko-Venäjän kehittyvää kansalaisyhteiskuntaa, mihin sisältyy aineellinen tuki ja puolueettoman tiedon tarjoaminen.
Urszula Krupa
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, kun Neuvostoliiton hajoamisesta ja vapaiden itsenäisten Itä-Euroopan valtioiden Neuvostoliitosta eroamisesta on kulunut seitsemäntoista vuotta, Valko-Venäjä on jäänyt jäljelle ainutkertaisena muistutuksena Keski- ja Itä-Euroopan menneistä diktatuureista. Kyseisessä valtiossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen näyttää olevan kaukana todellisuudesta. Vaalitulosten väärentäminen, poliittisen opposition eliminointi, pidätykset, pahoinpitelyt, sanan- ja lehdistönvapautta koskevat rajoitukset, kokoontumisvapauden rajoittaminen ja ennen kaikkea kansalaisten valvonta kehittyneen turvallisuuskoneiston avulla - tässä on Valko-Venäjän kansalaisten päivittäinen todellisuus.
Haluaisin kiinnittää huomiota myös valtion rajojen läheisyydessä asuvien ihmisten tilanteen huononemiseen, mukaan lukien rajan tuntumassa elävä puolalaisvähemmistö. Puolan liityttyä Schengenin alueeseen vähemmistöllä on ollut vaikeuksia pitää yhteyttä Puolassa asuviin sukulaisiinsa, varsinkin kun viisumikustannukset ovat korkeat. Tämä ongelmallisena jatkuva tilanne vaatii päättäväisiä toimia Euroopan mailta. Meidän pitäisi myös harkita, mitkä ovat parhaita keinoja todellisen avun tarjoamiseksi sitä eniten tarvitseville.
Urszula Gacek
(EN) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjän hallitus jatkaa piittaamattomalla linjallaan demokratian perustana toimivien instituutioiden turvaamisen suhteen. Se rajoittaa puolueiden muodostamisen ja niihin liittymisen vapautta, ilmaisunvapautta, oikeutta vaihtoehtoisiin tiedonlähteisiin sekä oikeutta vapaisiin ja rehellisiin vaaleihin.
Poliittisten vastustajien pidätykset Valko-Venäjällä ovat loukkaus kaikkia näitä perustavia vapauksia kohtaan. 1800-luvulla vaikuttanut brittiläinen poliitikko Benjamin Disraeli on sanonut: ”Yksikään hallitus ei ole pitkään turvassa ilman varteenotettavaa oppositiota.” Nyt, kun Lukašenka vie maansa oppositiolta kaikki toiminnan edellytykset, voimme vain toivoa, että Disraelin sanat käyvät Valko-Venäjän kohdalla toteen ja että opposition tukahduttaminen johtaa itse hallinnon romahtamiseen.
(Suosionosoituksia)
Józef Pinior
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, täällä Euroopan parlamentissa palaamme usein Valko-Venäjän ongelmaan - maan, joka tosiasiassa sijaitsee maantieteellisesti keskellä Eurooppaa ja on Euroopan unionin rajanaapuri. Valko-Venäjä poikkeaa muista Euroopan maista huomattavasti siinä suhteessa, ettei se ole vapaa demokratia eikä oikeusvaltio ja että siellä vallitsee sensuuri. Tämänpäiväinen keskustelu käydään vuoden 1968 Prahan kevään vuosipäivänä. Kyseessä on sellaisen hetken vuosipäivä, jolloin eurooppalaiset saivat viimein tarpeekseen sensuurista ja lehdistön vapauden rajoittamisesta.
Haluaisin omistaa tämänpäiväisen puheeni samaiselle, Valko-Venäjää koskevalle aiheelle. Internetissä toimiva riippumaton media joutui juuri oudon hakkerihyökkäyksen kohteeksi: organisaatioiden Hartija 97 (Charter 97), Radio Svoboda (Radio Liberty) ja Belorusskij Partizan (Belarus Partizan) sivustoille hyökättiin juuri Tšernobylin onnettomuuden vuosipäivälle suunniteltua opposition mielenosoitusta edeltävänä päivänä.
Valko-Venäjällä Internet on ainoa aidosti riippumaton tiedonvälityskanava, sillä hallitus valvoo suurinta osaa tiedotusvälineistä täydellisesti. Hartija 97:n sivustolla vierailee päivittäin noin 9 000 kävijää, ja noin 3 000 000 valkovenäläisellä kotitaloudella on käytettävissään Internet-yhteys. Luku on yli 30 prosenttia maan väkiluvusta. Tämä on osoitus Valko-Venäjän yhteiskunnan dynaamisuudesta ja elinvoimasta.
Arvoisa komission jäsen, Euroopan unionin täytyy pohtia vakavasti, millaisilla toimilla Valko-Venäjän tavallisia kansalaisia voidaan auttaa.
Eugenijus Gentvilas
(LT) Kun Aljaksandr Lukašenkaan alkoi kohdistua painetta Vladimir Putinin suunnalta kaasun suhteen, hän ilmoitti haluavansa läheisempiin suhteisiin Euroopan unionin kanssa. Nyt voimme kuitenkin havaita, että hän käytti vain tyhjää retoriikkaa, jota ei seurannut kunnioitus ihmisoikeuksia, lehdistön vapautta tai muita eurooppalaisia arvoja kohtaan. Keskustelunavaukseen aiheesta ”mitä EU voisi tarjota Valko-Venäjälle” ei reagoitu millään tavalla. Poliittiset pidätykset ja tukahduttaminen jatkuvat.
EU:n pitäisi viipymättä lähettää asiantuntijoitaan tarkkailemaan syksyn parlamenttivaalien valmisteluja, vaalilakiin tehtäviä muutoksia sekä sitä, annetaanko oppositiolle mahdollisuus toimia. Emme voi tyytyä pelkkään vaalitarkkailuun. Se olisi valtava virhe. Ensiksikin on luonnollisesti varmistettava, että EU:n diplomaatit ja parlamentin jäsenet saavat matkustaa Valko-Venäjälle ilman rajoituksia. Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa, jotta tähän päämäärään päästään.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjä on naapurimme ja meille erityisen läheinen jo siksikin, että maassa asuu paljon puolalaisia. Meille puolalaisille ja muiden naapurimaiden asukkaille on tärkeää, että alueella vallitsee poliittinen ja taloudellinen vakaus, sillä se on kehityksen ja kansalaistemme elämänlaadun paranemisen välttämätön edellytys. On myös muistettava, että Puolan tavoin Valko-Venäjä unohdettiin toisen maailmansodan jälkeen, ja sen annettiin ajautua Neuvostoliiton etupiiriin vailla toiveita ulkopuolisesta avusta. Maa on kuitenkin saavuttanut itsenäisyyden, ja sen BKT:n kasvuvauhti on yli kahdeksan prosenttia ja jopa 9,9 prosenttia vuosina 2003-2006.
Emme voi kieltää presidentti Lukašenkalta oikeutta valita maansa poliittista suuntaa. Meitä kuitenkin huolestuttaa se, että kuulemme yhä useammin Valko-Venäjällä tapahtuvista ihmisoikeusrikkomuksista, jotka ovat samalla loukkauksia demokratiaa kohtaan. Asia ei koske ainoastaan valkovenäläistä väestöä vaan muitakin, mukaan lukien puolalaiset. Tästä syystä päätöslauselma on hyvin perusteltu, ja sillä on puolellaan Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän tuki.
Kathy Sinnott
(EN) Arvoisa puhemies, me eurooppalaiset olemme lähentyneet joidenkin itärajallamme sijaitsevien entisten neuvostotasavaltojen kanssa. Valko-Venäjä on kuitenkin kieltäytynyt kaikesta vuoropuhelusta.
Sen vuoksi, että Valko-Venäjällä vallitsee diktatuuri, avoimempaa tai jopa länsimielisempää keskustelua haluavat kansalaiset eivät voi saada ääntään kuuluville laillisin keinoin. Kun ihmiset vaativat demokratiaa tai kiinnittävät huomiota hallituksen väärinkäytöksiin, heidät suljetaan vankilaan.
Meidän on jatkettava Valko-Venäjän hallituksen painostamista, jotta se hellittäisi rautaista otettaan omista kansalaisistaan. Yksi tapa saavuttaa tämä tavoite on pitää poliittisista, sosiaalisista ja uskonnollisista syistä vangittujen kansalaisten kokema kohtelu julkisuudessa. Nämä vangit ovat niitä ihmisiä, joiden voidaan katsoa olevan Valko-Venäjän sankareita siinä vaiheessa, kun maa lopulta saavuttaa vapauden.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, uskoakseni tämä on jo yhdeksäs kerta, kun käsittelemme Valko-Venäjän kysymystä, ja meidän on jatkettava aiheen käsittelyä, kunnes Valko-Venäjän edustajat istuvat kanssamme täällä Euroopan parlamentissa, Strasbourgissa.
Meidän on edistyttävä pikaisesti kolmella alueella. Ensinnäkin meidän on kohdistettava voimakasta painetta Valko-Venäjän hallitukseen, jotta se viimein vapauttaa poliittiset vankinsa - ei ainoastaan Aljaksandr Kazulinin kaltaisia pitkäaikaisia vankeja, vaan myös ne lukuisat uudet henkilöt, jotka on äskettäin vangittu toimittajan ammatin tai sananvapauden tai mielenosoitusoikeuden kaltaisten perustavien oikeuksien harjoittamisen vuoksi.
Toiseksi vaadimme uskontolain muutosta ja täydellistä uskonnonvapautta. Eurooppalaisia kristittyjä sorretaan Euroopan sydämessä, emmekä me täällä Euroopan parlamentissa voi suvaita sellaista. Meidän on vastustettava sortoa kaikin voimin.
Kolmanneksi on tarpeen mitä kiireellisimmin varmistaa, että Valko-Venäjä avaa viimein rajansa meille Euroopan parlamentin jäsenille ja Euroopan kansalaisille, että Valko-Venäjän hallituksen kansansa eristämiseksi rakentama muuri saadaan murrettua ja että voimme olla läsnä keskustelemassa asioista ja luomassa eräänlaista Valko-Venäjän kevättä 40 vuoden takaisten Prahan tapahtumien hengessä.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, viestimme Aljaksandr Lukašenkalle, kuten myös kansainväliselle yhteisölle, on, että Euroopan parlamentti on huolissaan Valko-Venäjän, Euroopan viimeisen diktatuurin, tilanteesta ja aikoo välittää siitä jatkossakin.
Tämä koskee erityisesti rauhanomaisesti toimivien kansalaisten pidättämistä poliittisin perustein. Minskin hallitus on antanut viime aikoina ymmärtää, että se haluaa parantaa välejään Euroopan unioniin. Merkityksellisen vuoropuhelun käymiselle on kuitenkin eräs ehdoton ja luonnollinen edellytys: kaikki poliittiset vangit on vapautettava, mielivaltaiset pidätykset on lopetettava, ilmaisunvapaus ja oikeuslaitoksen riippumattomuus on taattava ja opposition on annettava osallistua politiikkaan asianmukaisesti.
Haluaisin lopuksi yhtyä Marianne Mikon vetoomukseen siitä, että EU laajentaa poliittista ja ennen kaikkea materiaalista tukeaan koskemaan riippumattoman televisioasema Belsatin toimintaa. Tällaisin toimin voidaan edesauttaa Valko-Venäjän muutosprosessia vielä konkreettisemmin kuin antamalla päätöslauselmia.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisat kollegat, olen surullinen huomatessani, ettei Valko-Venäjällä ole tapahtunut edistystä demokratian, ihmisoikeuksien tai oikeusvaltion toteutumisen suhteen. Aljaksandr Lukašenkan ylimielisyys vallankäyttäjänä ei tunne rajoja. Valko-Venäjän hallituksen ilmoitus aikeestaan parantaa suhteitaan Euroopan unioniin osoittaa täydellistä halveksuntaa demokraattista maailmaa kohtaan.
Uskon, että symbolinen päivämäärä 25. maaliskuuta 2008, jolloin Aljaksandr Lukašenka lähetti poliisin käyttämään voimaa rauhanomaisesti toimivia valkovenäläisiä vastaan, merkitsee lopun alkua Valko-Venäjän totalitaariselle hallitukselle, hyvin samaan tapaa kuin samana päivämääränä järjestetty historiallinen kynttilämielenosoitus merkitsi muutosta Slovakiassa vuonna 1988. Tahdon ilmaista solidaarisuuteni Valko-Venäjän yhdistyneelle demokraattiselle oppositiolle ja kaikille Valko-Venäjän kansalaisille.
Kehotan neuvostoa ja komissiota harkitsemaan uudelleen mahdollisuutta alentaa Valko-Venäjän kansalaisiin kohdistuvia Schengenin sopimuksen mukaisia viisumimaksuja. Vain näin voidaan estää se, että Valko-Venäjän kansalaiset eristetään muusta maailmasta entistä pahemmin.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, jotta maan demokratisoiminen ja taloudelliset muutokset olisivat mahdollisia Valko-Venäjällä, maan viranomaisten on aloitettava vuoropuhelu kaikkien poliittisten toimijoiden, myös opposition, kanssa ja järjestettävä vapaat vaalit. Keski- ja Itä-Euroopan maat, muiden muassa Puola, voivat toimia esimerkkinä.
Valko-Venäjän kansan tietoisuuden muuttaminen ja tutustuttaminen demokratian periaatteisiin ja vapaisiin markkinoihin edellyttävät kontaktien lisäämistä ja yksinkertaistamista Valko-Venäjän yhteiskunnan ja EU:n jäsenvaltioiden välillä. Tämä taas vaatii viisumimenettelyjen huomattavaa yksinkertaistamista ja vapauttamista, ja Valko-Venäjän kansalaisiin kohdistuvia viisumimaksuja on alennettava.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden on avattava yliopistonsa ja muut korkeakoulunsa valkovenäläisille opiskelijoille ja myönnettävä heille stipendejä EU:n, kansallisen, paikallisen ja yksityisen rahoituksen turvin. EU:n on avauduttava Valko-Venäjän suuntaan, vaikkeivät nykyiset viranomaiset sitä toivoisikaan.
Zbigniew Zaleski
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluaisin lisätä yhden näkökohdan näihin poliittisiin ja taloudellisiin kysymyksiin. Komission jäsen Michel ymmärtää koulutuksen merkityksen sekä Euroopan sisällä että sen rajojen ulkopuolella, ja itse olen tekemisissä valkovenäläisten opiskelijoiden kanssa henkilökohtaisesti, sillä opetamme monia heistä Lublinin katolisessa yliopistossa, ja siksi tahtoisin sanoa seuraavaa. Arvoisa komission jäsen, suosittelisin sekä taloudellisen että muun tuen lisäämistä tähän tarkoitukseen siinä määrin kuin vain on mahdollista, sillä panostaminen valkovenäläisten opiskelijoiden koulutukseen auttaa myös Valko-Venäjää ja osoittautuu myös Euroopan kannalta hyödylliseksi sijoitukseksi.
Tadeusz Zwiefka
- (PL) Arvoisa puhemies, vuoden 2008 Valko-Venäjä merkitsee tahraa meidän kaikkien omalletunnolle. On häpeällistä, että vielä 2000-luvun alussa Euroopassa voi olla totalitaarinen valtio. Keskustelemme näissä torstaipäivien istunnoissa Strasbourgissa eri puolilla maailmaa tapahtuvista ihmisoikeusloukkauksista. Valko-Venäjä taas on Euroopan unionin läheisin naapuri.
Olen saanut vaikutelman, että ennen vuotta 1989 lännen demokratiat tekivät kaikkensa vapauttaakseen sorrettuja valtioita Neuvostoliiton miehitysvallasta. Tänä päivänä Valko-Venäjän tilanne jatkuu ennallaan. Vaikuttaisi siltä, että vaikka maiden määrä on vähentynyt yhteen, teemme sen eteen vähemmän. Emme ainakaan tee tarpeeksi. On selvää, ettemme voi vaikuttaa Valko-Venäjän politiikkaan ja talouteen suoraan, mutta voimme kuitenkin vaikuttaa puolueettoman tiedon välittämiseen ja siten kannustaa valkovenäläisiä kamppailemaan itse oman itsenäisyytensä puolesta.
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, viiden poliittisen vangin vapauttaminen synnytti toivoa myönteisestä kehityksestä Valko-Venäjällä, mutta se näyttäisi nyt tyrehtyneen. Valitettavasti kansalaisyhteiskuntaan kohdistetaan taas painostuskeinoja, ja viimeaikaiset aktivisteille annetut erityisen kovat ja kohtuuttomat tuomiot ovat pilanneet hetkellisen myönteisen ilmapiirin. Tuomitsemme poliittiset pidätykset sekä maan hallituksen kansalaisyhteiskuntaa ja riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan harjoittamat toimet jatkossakin.
Toisaalta meidän on saatava Valko-Venäjä ymmärtämään, että tarkoitamme mitä sanomme, kun ehdotamme kumppanuutta, jonka edellytyksenä on demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen tähtäävä kehitys. Tämän kaltainen kehitys kuitenkin vaatii Valko-Venäjältä monia toimia, joita me pidämme välttämättöminä. Näihin kuuluu kaikkien poliittisten vankien, mukaan lukien Aljaksandr Kazulinin, vapauttaminen ehdoitta.
Vaadittaviin toimiin kuuluu myös syyskuulle suunniteltujen parlamenttivaalien järjestäminen demokratian periaatteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä vaadimme kansainvälisille Etyj/ODIHR-vaalitarkkailijoille vapaan toiminnan mahdollisuutta. Valko-Venäjän viranomaiset ovat tiedottaneet meille aikeistaan päästää maahan sekä lyhyen että pitkän aikavälin tarkkailijoita; emme anna heidän unohtaa tätä lupausta. Euroopan parlamentin omien tarkkailijoiden läsnäolo tarjoaisi tietenkin vielä lisää arvokasta asiantuntemista. On myös ensiarvoisen tärkeää, että oppositiopuolueita kohdellaan vaaleissa oikeudenmukaisesti. Huomioimme kaikki parlamentin ehdotukset asian tiimoilta.
Vastaansanomaton todiste tapahtuneesta kehityksestä olisi kuitenkin opposition läsnäolo tässä parlamentissa, mitä ei ole vielä tapahtunut. Jos niin kävisi, Euroopan unioni olisi valmis reagoimaan myönteisesti, kuten se ilmoitti viime kuussa pakotteita ja niiden lieventämisen ehdoksi asetettua kehitystä koskevassa tiedonannossaan.
Otan nyt esille kysymyksen, joka on meille kaikkein tärkein: yhteydet Valko-Venäjän kansalaisiin. Olkoon Valko-Venäjän tilanne kuinka murheellinen tahansa, meidän on lisättävä yhteyksiä. Ministeritason yhteyksien rajoittaminen Valko-Venäjän viranomaisten suuntaan pysyy luonnollisesti voimassa. Uskon kuitenkin, että on tarpeen erottaa toisistaan poliittinen ja tekninen taso. Tämän periaatteen mukaisesti komissio järjestää tapaamisia, joissa se neuvottelee energian, kuljetuksen ja ympäristön kaltaisista teknisistä kysymyksistä Valko-Venäjän hallituksen asiantuntijoiden kanssa. Kyseiset yhteydet muodostavat selvästi keinon, jolla voimme viestittää Valko-Venäjän suuntaan tärkeinä pitämistämme asioista.
Myös se, että meillä on tällä hetkellä edustusto Minskissä, mahdollistaa tiiviimpien yhteyksien muodostamisen niin Valko-Venäjän hallintoon kuin kansalaisyhteiskuntaankin, mukaan lukien paikalliset kansalaisjärjestöt, riippumattomat tiedotusvälineet ja opiskelijat. Velvollisuutemme on auttaa kaikkia näitä tahoja, kuten mietinnössä aivan oikein huomautettiin ja kuten monet puhujista ovat asian nähneet. Lisäksi tarjoamme apua European Humanities University -yliopistolle, joka toimii tällä hetkellä maanpaossa Vilnassa ja jatkaa toimintaansa siellä, kunnes paluu Valko-Venäjälle on mahdollinen.
Lopuksi haluaisin käsitellä aihetta, joka nousee esiin aina tasaisin väliajoin: viisumeja. Kuten me kaikki tiedämme, avoimet neuvottelut Valko-Venäjän kanssa viisumeja koskevien rajoitusten helpottamisesta eivät ole tällä hetkellä mahdollisia - tämä johtuu neuvoston määräyksestä. Tämä ei kuitenkaan estä meitä hyödyntämästä jäsenvaltioiden oikeuksiin kuuluvaa Schengen-sääntöjä koskevaa harkintavaltaa.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskustelujen päätteeksi.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Alessandro Battilocchio  
kirjallinen. - (IT) Kiitos, arvoisa puhemies. Olemme valitettavasti aikaisemminkin joutuneet käsittelemään hallitusvaltaa vastustavien kansalaisten summittaisia pidätyksiä. Tämä parlamentti on keskustellut Valko-Venäjän tilanteesta jo liiankin usein: sanoja on kuultu paljon, mutta järkeviä tekoja on tehty vähän.
Meidän täytyy huomioida, että Lukašenkan hallitus on avoimen vihamielinen Euroopan unionia kohtaan ja että ihmisoikeuksia ja maan demokratisoimista koskevat vaatimuksemme kaikuvat kuuroille korville. Lisäämme yhteyksiämme Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaan ja muutosta tavoitteleviin maan sisäisiin liikkeisiin: Saharov-palkinto oli tästä ensimmäinen konkreettinen merkki.
Näitä toimia on kuitenkin kehitettävä edelleen. Vierailin hiljattain Valko-Venäjällä ja huomasin, että sen kansalaisten tietoisuus vapauteen, oikeudenmukaisuuteen, oikeuteen ja demokratiaan tähtäävän muutoksen tarpeellisuudesta ja mahdollisuudesta on lisääntynyt. Vetoan komissioon, jotta se kiinnittää erityistä huomiota Valko-Venäjään, maahan, jonka sijainti on ratkaiseva koko maanosan rauhan ja turvallisuuden kannalta.
