Kérdések órája a Bizottság elnöke jelenlétében
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája. Az eljárás a szokásos, azaz a kérdések egy percesek lehetnek, a válaszok szintén. Amennyiben kiegészítő kérdést kívánnak feltenni, harminc másodperc áll rendelkezésre, ahogyan a válaszra is. Az első, a Bizottság elnökének szóló kérdéseket a képviselőcsoportok vezetői vagy képviselői teszik fel.
Corien Wortmann-Kool
Elnök úr, Barroso elnök úr - az Európai Szükségalapról szeretném önt kérdezni. És amikor így teszek, akkor arra a tényre szeretném a hangsúlyt helyezni, hogy ön azért vett részt a Szükségalapról szóló vitában, mert az egy európai szükségalappal foglalkozott. Kérdésem a következő: mit gondol az alap kiterjesztéséről? Már valóban beszélt erről a kérdésről, de főként arról ejtett szót, hogy az alapnak hogyan kellene biztosítania finanszírozását, és hogy milyen hosszú idő alatt. Jelenleg meglehetős nyugalom honol az államkötvénypiacon, de ez bármelyik pillanatban megváltozhat. Ennek megfelelően kérdésem a következő: mi a véleménye a Szükségalap kiterjesztéséről?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, először szeretnék köszönetet mondani Wortmann-Kool asszonynak.
Ami azt illeti, nem az én álláspontomról van szó, hanem a Bizottság egyhangú álláspontjáról. Ahogyan az ebben az éves növekedési jelentésről szóló dokumentumban szerepel, a Bizottság úgy véli, hogy az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) tényleges finanszírozási kapacitását meg kell erősíteni, tevékenységének hatályát pedig ki kell terjeszteni. Ezt egy átfogó jellegű reakció részeként képzeljük el, és - természetesen - nem a teljes reakcióként. Ebben a dokumentumban csupán egyetlen mondat foglalkozik az EFSF-fel. Ez a mondat a szerkezeti reformról, a költségvetési konszolidációról és a növekedésösztönző intézkedésekről is szól.
De az euróövezet stabilitásának szempontjából is fontos a hitelkapacitás növelése, mivel - amint azt önök is tudják - az EFSF jelenleg 440 milliárd euró felett rendelkezik. Nem kérem ennek a plafonnak az emelését, de tudjuk azt, hogy az EFSF-nek de facto nem állna módjában, hogy szükség esetén kölcsönadja ezt a 440 milliárd eurót, mivel arra van szükség, hogy biztosított legyen az EFSF AAA szintű besorolása. Ezért a legkevesebb, amit megtehetünk és meg is kell tennünk, hogy növeljük az alap kapacitását. Úgy vélem, ez egy olyan, nagyon konstruktív javaslat, amelyet inkább hamarabb, mint később kellene elfogadni.
Corien Wortmann-Kool
Elnök úr, további kérdésem van: azt mondta, "inkább hamarabb, mint később”. Mit ért ez alatt pontosan, mivel - véleményem szerint - a pénzügyi piacok stabilitásának az elkövetkezendő hónapok során való biztosítása halaszthatatlan feladat. Az ezzel a kérdéssel kapcsolatos határozottság praktikus volna. Pillanatnyilag főként a kormányfők és pénzügyminiszterek között folyó vitákat láthatjuk, szóval milyen perspektívára gondol, amikor azt mondja, "inkább hamarabb, mint később”? Rá tudna világítani erre egy kicsit jobban is?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, az "inkább hamarabb, mint később” pontosan azt jelenti: nem szabad halogatnunk. Már láthattuk a múltban, hogy sok piaci elemző úgy véli, az Európai Unió és az euróövezet inkább reagál, mint kezdeményez. Lépéselőnyt kell tartanunk, nem maradhatunk le, azaz amilyen hamar csak lehetséges lesz!
Úgy tűnik mindazonáltal, hogy a tegnapi euróövezeti találkozón és a mai ECOFIN-találkozón sikerült némi előrehaladást elérni. Felvesszük a kapcsolatot tagállamainkkal. Azt hiszem, ez fontos. És azt hiszem, bölcs dolog, hogy mivel február 4-én kerül sor az Európai Tanács ülésére, ott foglalkozunk majd ezekkel a kérdésekkel. Készen állunk erre. A Bizottság készen áll e kérdések február 4-i megvitatására.
Stephen Hughes
az S&D képviselőcsoport nevében. - Barroso elnök úr, tudom, hogy az Európai Szakszervezetek Konföderációja már nagyon határozott ellenvéleményt közölt a Bizottságnak a görög és ír munkaerőpiacba való részletes beavatkozását illetően, ahogy durván keresztülgázolt a kollektív tárgyaláson és a szociális párbeszéden. Az önök új éves növekedési jelentése még többet ígér ebből. Az önök tisztviselői az indexálási záradékok és a bérmegegyezések felülvizsgálatára, a rugalmas foglalkoztatás előmozdítására, a munkanélküli-járadékok felülvizsgálatára és a munkavállalók túlzott védelmének mérséklésére szólítanak fel.
Nem ért egyet azzal, hogy a Bizottságnak a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás előmozdítására, nem pedig aláásására kellene törekednie? És - mivel a fizetés kérdését külön kizárták a Szerződés szociális fejezetéből - milyen jogi alapra hagyatkozik a Bizottság, amikor beavatkozik a nemzeti kollektív tárgyalási rendszerekbe? Emellett a jelentésben sürgetett költségvetési konszolidációs erőfeszítés megkétszerezése minden lehetőségét elölné a 2020. évi folyamatcélok elérése lehetőségének. Erre mi a válasza?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Hadd mondjam el önnek - minden kétértelműség nélkül - hogy mi teljes mértékben támogatjuk a szociális párbeszédet. Mi európai szinten folytatjuk, de - végső soron - nemzeti szinten is folytatnunk kell: ez tagállami feladat. Tevékenyen támogattam a szociális párbeszédet az ETUC-cal, a BusinessEurope-pal és valamennyi egyéb érdekelt féllel. De tulajdonképpen azon a véleményen vagyunk, hogy most további ösztönzőket kellene teremtenünk a munkára; rendeznünk kell a munkaerőpiac helyzetét. Úgy vélem, ez azoknak a szerkezeti reformoknak a részét képezi, amelyekre Európa versenyképességének javításához van szükség.
Stephen Hughes
az S&D képviselőcsoport nevében. - Barroso elnök úr, miért van az, hogy úgy tűnik, valamennyi figyelem a munkaerőpiacokra irányul? Mi a helyzet a többi piaccal, amelyekkel itt kell foglalkoznunk - a pénzügyi piaccal, a belső piaccal és az árupiacokkal? Úgy tűnik, hogy minden figyelem a munkaerőpiacokra irányul. Miért a legkevésbé tehetősöknek, a munkavállalóknak kellene viselniük a válság költségét, és a miért nekik lenne a feladatuk a válság elhárítása?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A hangsúly nem csak a munkaerőpiacon van. A pénzügyi piacokat e Parlament tevékeny támogatásával és részvételével reformáljuk. Az éves növekedési jelentésben hosszasan tárgyaltuk a belső piaci reform elmélyítésének szükségességét is. Most éppen konkrétan az energiapiacokat vitatjuk meg, de a munkaerőpiac szintén része az Európa versenyképességének javításához szükséges szerkezeti reformoknak, különösen azokban az országokban, amelyek most a legsérülékenyebbek. Amint azt önök is tudják, némelyik ilyen ország már megkezdte a fontos munkaerő-piaci reformok végrehajtását.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, tudom, hogy a Medvegyev elnök úrral folytatott magánbeszélgetése során közölte saját aggodalmait a Hodorovszkij-üggyel kapcsolatban. Ha a Hodorovszkij-ügy az oroszországi jogrend próbája kíván lenni, akkor természetesen azt kell mondanunk, hogy a bizonyítás sikertelen volt. Mindezek tetejébe december 31-én letartóztatták Borisz Nemcovot. Az orosz alkotmány 31. cikke mindazonáltal szavatolja a gyülekezési szabadságot.
Amint azt tudják, az ellenzék minden hónap 31. napjára tiltakozó gyűlést szervez. Ha jól tudom, 2011-ben hét 31 napos hónap van. Ez azt jelenti, hogy fennáll annak a lehetősége, hogy amennyiben ez így folytatódik, akkor 2011-ben a Nemcov úr letartóztatásához hasonló eseményekre kerülhet sor. Hogyan tudnak közösen fellépni az EU intézményei ezzel az üggyel kapcsolatban? Oroszország tagja az Európa Tanácsnak, az OECD-nek, a G8 országainak, továbbá a WTO egyik lehetséges tagja. Úgy vélem, az európai intézmények sürgős fellépésére van szükség.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Amint azt ön is említette, Verhofstadt úr, már felvetettük ezt a kérdést orosz partnereinknek, és - ami azt illeti - Catherine Ashton főképviselő nyilatkozatával az Európai Unió már nyilvánosan is reagált a Mihail Hodorovszkij és Platon Lebegyev ellen folyó eljárásokra.
Úgy véljük, hogy a bírói függetlenség és a tisztességes tárgyaláshoz való, minden egyes polgárt megillető jog - amelyet az Oroszország által is elfogadott emberi jogok európai egyezménye is rögzít - alapvető fontossággal bír az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti stratégiai partnerség szempontjából. A jogrend szintén sarokköve annak a modernizációs partnerségnek, amelyet most igyekszünk megvalósítani Oroszországgal.
Szorosan nyomon követjük majd ezt a kérdést, és többféle formában és különféle találkozókon is felvetjük majd Oroszországnak, ahogyan azt a legutóbbi, december 7-én Brüsszelben tartott Európai Unió-Oroszország csúcstalálkozón is hangsúlyoztuk. Az Európai Unió elvárja Oroszországtól az emberi jogok területén vállalt nemzetközi kötelezettségeinek betartását és a jogrend fenntartását.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Ez most nem kérdés lesz, hanem észrevétel. Úgy vélem, hogy a Háznak a lehető legsürgősebben foglalkoznia kellene ezzel a problémával. Az Orosz Föderációban fennálló helyzet a jelenlegi formájában nem fenntartható. Nem gondolom azt, hogy mivel sok fontos kereskedelmi kapcsolatunk van, hallgatnunk kellene az üggyel kapcsolatban - éppen ellenkezőleg.
Rebecca Harms
Oroszországban a sajtó és a média szabadsága valóban jelentős probléma. Ha jól akar kijönni ebből a vitából, Barroso úr, akkor azt sem hagyhatja szó nélkül, ami jelenleg Magyarországon zajlik. Azt szeretném kérdezni, hogy miért olyan engedékeny a Bizottság a magyar médiatörvénnyel kapcsolatban? Ez a törvény minden tekintetben megsérti az Európában és azon kívül is érvényes elveket.
Jogi szaktanácsot kértünk. A szaktanács - összefoglalva - a következő: a törvény megsérti a koppenhágai kritériumokat, a Helsinki Záróokmányt, az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet, az emberi jogok európai egyezményét, a médiára vonatkozó UNESCO-egyezményt, a Lisszaboni Szerződést és az Európai Unió Alapjogi Chartáját. Folytathatnám, de itt most megállok. Azt szeretném ezért öntől kérdezni, hogy mikor avatkozik be megfelelőképpen Magyarországon? Mi a menetrend? Miért nem indult még jogsértési eljárás? Kritikus megközelítésemet a területtel kapcsolatos eddigi joggyakorlat is alátámasztja.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Magyarország esetében - ahogyan bármely más tagállam esetében is - az európai jogszabályokat objektív. pártatlan módon kell alkalmaznunk. Jogi szempontból nagyon óvatosan kell megközelítenünk a kérdést, ezért világos metodológia szerint kell eljárnunk.
Ez pontosan az, amit - Kroes alelnök asszony révén - teszünk. Tegnap részletes beszámolót tartott az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak és a Kulturális és Oktatási Bizottságnak. Vannak bizonyos aggályaink a magyar médiatörvénnyel kapcsolatban. E hét végéig el kívánjuk küldeni első levelünket a magyar kormánynak, amelyre a magyar hatóságoknak majd válaszolniuk kell.
Megismétlem: egyértelmű, tárgyilagos, pártatlan, jogilag megalapozott eljárásokat kell követnünk, mert Magyarországnak - ahogyan bármely más EU-tagállamnak - joga van ahhoz, hogy a Bizottság részrehajlás nélkül járjon el. Ismételten biztosíthatom azonban arról, hogy nagy figyelemmel kísérjük ezt az ügyet.
Rebecca Harms
Azt szeretném kérni, hogy a Magyarország által a Bizottság rendelkezésére bocsátott valamennyi dokumentumot tegyék hozzáférhetővé betekintésre. Nagyon szeretnénk, ha lehetőségünk nyílna arra, ha magunk dönthetnénk, és úgy vélem, már itt az ideje, hogy döntés szülessen e kérdéssel kapcsolatban. Ugyanakkor az a gyanúnk, hogy Magyarország nem a törvény teljes szövegét adta át, vagyis hogy húzza az időt. Kérjük, adják át a dokumentumokat!
Emellett úgy vélem, hogy kétségtelenül nehéz politikát játszani, például a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások során, és egyre a koppenhágai kritériumokat hajtogatni, majd teljesen megfeledkezni e kritériumokról, amint az adott ország az Európai Unió tagállama lett.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Természetesen minden tájékoztatást megadunk a Parlamentnek. Ahogyan azt korábban már említettem, Kroes bizottsági alelnök asszony tegnap találkozott a Parlament illetékes bizottságaival.
Ugyanakkor meg kell értenie azt, hogy ezeknek a kérdéseknek jogi dimenziója is van, és nagyon világos, objektív módon kell eljárnunk az ilyenkor szükséges metodológia szerint. A Bizottságnak nagyon jó híre van, bizalmat élvez valamennyi ilyen kérdéssel kapcsolatban, és mi természetesen nem szeretnénk ezt a jó hírnevet és ezt a bizalmat kockára tenni. Ismételten arról biztosíthatom önt, hogy a Bizottság nagyon szorosan nyomon követi ezt az ügyet, és már hangot adtunk ezeknek az aggályoknak. Személyesen vetettem fel ezt az ügyet Orbán miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr holnap eljön a Parlamentbe. Megvitathatjuk a kérdést politikai szinten, de az érthető eljárásokat is követnünk kell ebben az ügyben.
Michał Tomasz Kamiński
Elnök úr, néhány nappal ezelőtt a Moszkvában vizsgálatot folytató Nemzetközi Légügyi Bizottság közzétette a tavaly április 10-i szmolenszki szerencsétlenség okaival kapcsolatos jelentését. A lengyel közvélemény meglepődéssel fogadta a jelentés megállapításait, és mindennek tekinti ezt a dokumentumot, csak objektívnek nem. Az elmúlt néhány napban már bebizonyosodott, hogy azokat a tényeket, amelyek kényelmetlenek lehetnek Oroszország számára, eltitkolták, és az egész jelentést olyan módon tálalják, hogy Lengyelország legyen felelőssé tehető a tragikus kimenetelű szmolenszki balesetért. Lengyelországban nincs olyan józan eszű ember, aki megkérdőjelezné azt a tényt, hogy követtünk el hibákat a néhai elnök látogatásának előkészítési folyamata és végrehajtása során. Az orosz jelentés azonban valamennyi jelét magán viseli egy olyan politikai játszmának, amely az oroszok teljes felmentésére irányul.
Ezzel kapcsolatban a következő kérdést szeretném feltenni: hogyan tekint a Bizottság erre a jelentésre, és szándékában áll-e az Európai Bizottságnak tenni bármit is az Unió egyik tagállama államfőjének és a hazám politikai elitje számos képviselőjének halálával járó szmolenszki tragédia okainak tisztázásával kapcsolatban?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, azt szeretném mondani Kamiński úrnak, hogy e szörnyű tragédia soha nem merül feledésbe se Lengyelországban, se pedig másutt. Mélyen megrendített Kaczynski elnök úr és mindazok halála, akik a tragikus napon vele voltak. Természetesen tudok a múlt héten közzétett orosz jelentésről, és természetesen ismerem a jelentés lengyel fogadtatását is, amelyet én nagyon jól megértek, figyelemmel a tragédia nagyságára.
Mindemellett a Bizottság csak akkor tud az ilyen esetekben eljárni, ha arra megfelelő jogalap van. Ami azt illeti, a lengyel hatóságok eleddig nem fordultak hozzánk azzal, hogy avatkozzunk be ebbe az ügybe, noha - természetesen - továbbra is készen állunk arra, hogy mindent megtegyünk, amire jogi kompetenciánk van, amennyiben erre felkérést kapunk.
Michał Tomasz Kamiński
Elnök úr, szeretnék megbizonyosodni arról, hogy jól értettem-e önt. A lengyel kormány eddig nem kérte fel a Bizottságot a szmolenszki szerencsétlenség okainak kivizsgálására. Azonban amennyiben a lengyel kormány segítséget kérne az Európai Bizottságtól, akkor rendelkezésre állna az ilyen segítség?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogyan azt már említettem, meg kell találnunk a jogalapot. Információim szerint katonai gépről volt szó és államfői látogatásról, a jogszabály pedig a szörnyű balesetet követően lépett hatályba. Így - jogi szempontból - úgy tűnik, hogy nincs sok olyan érv, amely alapján a Bizottság beavatkozhatna. De természetesen minden esetben megvitathatjuk informálisan az ügyet a lengyel hatóságokkal, illetve azokkal a hatóságokkal, amelyek esetleg erre kérnek bennünket.
Lothar Bisky
Barroso úr, mindannyian tudjuk, mennyire fontos az euró stabilitása. Mivel ez a helyzet, van valami, amit valamiért nem tudok megérteni. Ez pedig a mentőcsomagról folytatott vitához kapcsolódik, amely esetében önök szabad jelzést adtak, Merkel kancellár asszony azonban megálljt parancsolt. A kérdésem pedig az volna ezzel kapcsolatban, hogy ezek szerint önök nem hangolják össze egymás között a dolgokat? Elfogadom, hogy néha-néha előfordul az ilyesmi, de nem ez az első alkalom, hogy ilyesmit látok vagy ilyesmiről értesülök. Ugyanakkor a média is jelentős érdeklődést tanúsít ez iránt. Ez mégsem csupán valami belső vita önök és Merkel kancellár asszony között. Fontos politikai kérdésről van szó. Ezt meg tudom érteni - higgye el, én sem találkozom mindig szemtől szembe a kancellárral -, de ez a felvetés azzal kapcsolatos, hogy a nyilvánosság előtt felvállalt, ehhez hasonló eltérő vélemények ne segítsék a pénzügyi spekulánsokat.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az Európai Unióban mindegyik intézménynek és mindegyik kormánynak megvan a maga saját felelősségi köre. A Bizottságnak annak előterjesztéséhez fűződik felelőssége, hogy véleménye szerint mi a megfelelő további út az euróövezet és az Unió számára, és ennek megfelelően - az éves növekedési jelentéssel kapcsolatos, nagyon átfogó jellegű dokumentumban - közöltük véleményünket. Úgy gondolom, nem csak jogunk, de kötelességünk is ezt tenni.
Szóval mi ezt tettük, és véleményem szerit a piacok - ahogyan azt az elmúlt napokban is láthattuk - nagyon jól fogadták, mivel megértették, hogy valódi hajlandóság mutatkozott arra, hogy meghatározó irányban mozduljunk el a mindenre, így például az EFSF-re is kiterjedő válasz valamennyi aspektusát illetően.
A piaci elemzések egységesek annak szükségességét illetően, hogy ezzel kapcsolatban még többre van szükség. Ez nem csak a Bizottság véleménye: ez az Európai Központi Bank véleménye is, és ezt rendkívül egyértelműen ki is nyilvánítottuk. Remélem, hogy a tagállamok megállapodásra jutnak a bizottsági álláspont alapján.
Lothar Bisky
Barroso úr, teljes mértékben elfogadom a jelentést, valamint hogy ön a saját véleményének adott hangot. Kérdésem - amely az euróval való spekuláció fontos, egy ilyen meghatározó időszakban felvetett problémájával kapcsolatos - azonban továbbra is az, hogy miként lehetséges, hogy az ön véleménye ütközik Merkel kancellár, Sarkozy elnök úr vagy a többi kormányfő véleményével? A nyilvánosság ugyanis így vélekedik.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A véleménynyilvánítás előtt a Bizottságnak nem kell kikérnie a tagállamok jóváhagyását. Javaslatunkat azon legutóbbi Európai Tanács következtetéseivel összhangban tettük, amikor a tagállamok kijelentették, készen állnak arra, hogy minden szükségeset megtegyenek az euróövezet pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében. Külön megemlítették az EFSF-t, és azt mondták, hogy készen állnak megerősítésére. Azaz gyakorlatilag nem volt ellenvetésük.
Nem nyilatkozhatok mások észrevételeiről, de azt elmondhatom, hogy mi a Bizottság álláspontja: a Bizottság álláspontja egyhangú, és egybeesik az Európai Központi Bank elnökének álláspontjával; megegyezik az euróövezet pénzügyi stabilitására szigorúan ügyelő egyéb felelős intézmények álláspontjával is. Véleményem szerint a közléseink megtételének módját illető bizonyos sajátos problémák helyett azt kell kiemelnünk, ami egybeköt bennünket.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - A múlt héten az Európai Számvevőszék egyik tagja, aki 15 év szolgálat után nyugalomba vonult, súlyos állításokat tett a médiában. Ezek az állítások, amelyek nem szolgáltak számomra meglepetéssel, alapvetően az EU számvevői függetlenségének hiányára mutattak rá, ami befolyással van az átláthatóság szintjére a szabálytalanságok bejelentése esetében.
Az Engwirda úr által közzétett tisztázó levél nem tesz mást, mint megerősíti a Bizottságnak a számvevők feletti irányítási jogkörét, és megkérdőjelezi azt a jogalapot, amelyre hivatkozva a Parlament mentesítést adott az elmúlt 15 évre vonatkozóan.
Itt az idő, hogy a Parlament ragaszkodjon ahhoz, hogy az EU költségvetését és a kimutatásokat az EU intézményein kívül álló, valóban független testület ellenőrizze. Egy ilyen független ellenőrzés nélkül a Tanács és a Parlament nincs abban a helyzetben, hogy továbbra is mentesítse a Bizottságot pénzügyi felelőssége alól.
Lehetővé teszi-e ön, Barroso úr, hogy külső számvevő vizsgálja felül a kimutatásokat, és elmondja számunkra az igazat arról, hogy miként költik el az európai adófizetők pénzét?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, először arra kell rámutatnom, hogy az Európai Számvevőszék egy teljesen független testület. A Bizottság semmilyen ráhatással nincs a Számvevőszék módszereire vagy ellenőrzési prioritásaira, és nem is törekedne az ilyenfajta befolyás megszerzésére. A Bizottság saját érdeke - és egyben európai érdek is -, hogy tiszteletben tartsa külső számvevőjének függetlenségét.
Soha nem tettem negatív észrevételt a bíróságok határozataival kapcsolatban, legyen szó akár az alkotmánybíróságokról, akár az Európai Bíróságról, akár pedig a Számvevőszékről. A jogrend tiszteletben tartása és a független intézmények tiszteletben tartása a demokrácia alapelve.
Az ellenőrzés folyamatának részeként természetesen rendszeres párbeszéd folyik a Bizottság - mint ellenőrzött - és a Számvevőszék - mint ellenőrző - között. Ez helyénvaló és szükséges is annak biztosításához, hogy az ellenőrzés folyamata zökkenőmentes legyen, továbbá hogy az ellenőrzési folyamat valamennyi megállapítása szilárd alapokon nyugodhasson. Egy ilyen párbeszéd teljes mértékben összhangban van valamennyi nemzetközi normával. Talán arra is rá kellene mutatnom, hogy az elmúlt években rendkívül kritikusak voltak a Bizottsággal kapcsolatban a Számvevőszék jelentései. Úgy vélem, tiszteletben kell tartanunk intézményeinket, különösen a független intézményeinket.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Barroso úr, nem értek egyet válaszával. Az Európai Számvevőszéknek az elmúlt tíz évben tett kritikus megjegyzéseire válaszul a Bizottság a számvevőkhöz fordult - és erről a média is beszámolt - és munkamódszereik megváltoztatására kérte őket, hogy az EU kiadásairól szóló jelentés jobb képet tükrözhessen.
A számvitel és az ellenőrzés területén szerzett 30 éves szakmai tapasztalatommal mondhatom, még soha nem láttam olyat, hogy az ellenőrzött utasítást adott volna az ellenőrnek arra vonatkozóan, hogy az miként végezze a saját munkáját. Honnan tudhatjuk hát most, hogy a hibaarány csökkenése a Bizottság által kért módszertani változás, vagy pedig az ellenőrzés színvonala javulásának eredménye-e?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A Bizottságnak - az Európai Parlamenthez hasonlóan - joga van véleményt nyilvánítani az ellenőrzési folyamatra vonatkozóan. Ön most szintén arról nyilvánít véleményt, és erre teljes mértékben joga van. A Bizottság szintén politikai testület. Tagjait e Parlament választotta, így tehát jogunk van véleményt nyilvánítani. Ez semmiféleképpen nem tekinthető a nyomásgyakorlás valamilyen formájának, csak akkor, ha az ön észrevételeit is tűrhetetlen nyomásgyakorlásnak tekintjük.
Ez - valójában - az átláthatóság gyakorlása. Azaz - egyszer és mindenkorra - teljes mértékben tiszteletben tartjuk a Számvevőszéket, nem gyakorlunk nyomást a Számvevőszékre, és igyekszünk mindent megtenni annak érdekében, hogy végrehajtsuk annak a független ellenőrző intézménynek a javaslatait, ami a Számvevőszék.
Daniël van der Stoep
(NL) Elnök úr, Izrael zsidó állam egyetlen, örök és oszthatatlan fővárosa Jeruzsálem. Jeruzsálem - legkeletibb pontjától legnyugatibb pontjáig terjedően - izraeli terület, és az is marad.
Az Európai Unió jogosan lehet büszke Izraelre. A Közel-Kelet egyetlen demokráciája a diktatórikus rezsimek tengerében.
Az iszlám dzsihád ellen folytatott küzdelmében Izrael nem csak saját magát, de egész Európát védelmezi, az általa képviselt zsidó-keresztény értékekkel együtt. A Bizottság egyet fog érteni velem ezzel kapcsolatban.
Az Izrael zsidó államnak nyújtott európai uniós támogatás éppen ezért megkérdőjelezhetetlen. Az Európai Uniónak ezért egyértelműen a nemzetközi közösség tudtára kell adnia, hogy az EU diplomáciai képviseletének kizárólag Jeruzsálemben a helye. Ez az, amiért nagyon szeretném megkérdezni Barroso úrtól, vajon egyetért-e velem abban, hogy az EU-nak haladéktalanul át kellene helyeznie izraeli diplomáciai képviseletét Ramat Ganból az izraeli fővárosba, Jeruzsálembe? Ha nem ért egyet, miért nem?
Ugyanez vonatkozik természetesen a jövőbeni európai uniós nagykövetség Jeruzsálemben történő elhelyezésére is. Ellene vagyunk az ilyen nagykövetségnek, de ha valóban lennie kellene, akkor az izraelit Jeruzsálemben kellene létrehozni.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mindenekelőtt, ismernie kell az Európai Bizottság Izraellel kapcsolatos álláspontját. Teljes mértékben támogatjuk Izrael létét. Ahogyan említette, Izrael egy nagyon bonyolult környéken lévő demokratikus állam, és mi teljes mértékben elismerjük Izrael fennálláshoz való jogát. Ugyanakkor szeretnénk, ha Izrael tiszteletben tartaná a palesztin nép önrendelkezéshez való jogát, és úgy véljük, hogy a legjobb megoldás, ha két állam - Izrael és a Palesztin állam - egymás és a nemzetközi jog teljes tiszteletben tartása mellett áll fenn.
Ami a főváros vagy izraeli képviseletünk megváltoztatásának kérdését illeti, nem látom okát a változtatásnak.
Daniël van der Stoep
(NL) Elnök úr, természetesen csalódtam válaszában. Említette Kelet-Jeruzsálemet, és azt, hogy ezen a héten a Bizottság elítélte Izraelt, amiért Gilóban 1400 otthon építését kezdte meg. Ezzel kapcsolatban arra vagyok kíváncsi, hogy Jeruzsálem helyhatóságának mégis hogyan kellene reagálnia erre az elutasításra, amikor Kelet- és Nyugat-Jeruzsálemre vonatkozó építésiengedély-kérelmeket kapnak.
Valóban adnak ki engedélyeket, araboknak és izraelieknek egyaránt, a város mindkét részére vonatkozóan, de amit a Bizottság mond, és amit a Bizottság a múlt héten is mondott, az a következő: diszkriminálni kell a kelet-jeruzsálemi izraelieket, mivel a város egyetlen egészet alkot, és ezen nem lehet változtatni - a várost egyetlen helyi hatóság irányítja. Mit mond a Bizottság a jeruzsálemi helyhatóság tanácsának? Mi legyen a válaszuk azoknak az izraelieknek, akik teljesen indokoltan igényelnek építési engedélyt egy olyan területre vonatkozóan, ahol teljes mértékben jogszerűen élhetnek?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Úgy vélem, az Európai Uniónak a telepekkel kapcsolatos álláspontja teljes mértékben összhangban van a nemzetközi közösség, köztük Izrael legszorosabb szövetségeseinek álláspontjával. Úgy gondoljuk, hogy az, ahogyan a jelenlegi kormány a telepek kérdésével foglalkozott, nem minden esetben volt hasznos a régióban folytatott béketeremtési erőfeszítések vonatkozásában.
Az ön által tett észrevételek pontosan azt mutatják, hogy az Izrael és valamennyiünk számára oly rendkívül fontos városban fennálló nehéz helyzet eredményeként miért nem kellene képviseletünknek Jeruzsálemben lennie.
Tartsuk meg inkább a békével kapcsolatos kötelezettségvállalásunkat. Támogassuk Izraelt. Ugyanakkor ne feledkezzünk meg a palesztin nép jogairól. Azt hiszem, ők is megérdemlik figyelmünket és támogatásunkat.
Elnök
Most a második részére térünk a kérdések órájának, az innováció és az energia meghatározott és konkrét témakörére.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Elnök úr, Barroso úr, a Bizottság ösztönzi az energiarendszerünk különböző területein való innovációt. Ezek között a következők szerepelnek: második generációs bioüzemanyagok, fúzió, negyedik generációs maghasadási rendszerek, intelligens hálózatok, a megújuló energiaforrások általában, az energiahatékonyságok általában, a hidrogén tüzelőanyag-cellákban való alkalmazása, szén-dioxid-leválasztás, szállítás és tárolás, elektromos járművek és még folytathatnánk a listát.
Az erőforrások szűkösek, elnök úr, és nem mindent lehet megtenni. Sok európait érdekel, hogy a jelenlegi nehéz körülmények között a Bizottság melyekre összpontosít majd a felsoroltak közül, és ezt a kérdést ma önnek továbbítom. A kiemeltek közül melyik jelent vagy melyek jelentenek prioritást a Bizottság számára?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ez egy nagyon nehéz kérdés, mivel valamennyi prioritás összekapcsolódik, ezért az energiapiaccal kell végeznünk - integrált energiapiacra van szükségünk. Lehetőség van arra, hogy a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság egyszerre álljon rendelkezésünkre. Az energiahatékonyság természetesen kiemelt fontosságú feladat, de az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba is be kell ruháznunk, mivel az szintén rendelkezik külső dimenzióval, és nekünk külső ambícióink elérésére is törekedni kell - hogy a lehetőségekhez mérten együttesen kell fellépnünk partnereinkkel az energia területén.
Négy olyan prioritás van, amelyekkel szeretném, ha az Európai Tanács foglalkozna február 4-én: az energiapiac megvalósítása és a belső piac valamennyi szabályának végrehajtása; energiahatékonyság; alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és a közös erőfeszítések elvállalása a külső dimenziókkal rendelkező területeken.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Elnök úr, a dolgok jelenlegi állása szerint az Európai Uniónak 2020-ig 20%-kal kell csökkentenie az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. Politikai szinten azonban egy sokkal ambiciózusabb célt vitatunk meg, és tudjuk azt, hogy ezzel kapcsolatban a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó ágazatok, és különösen az energiaipari ágazat viselné a terhek javát.
Ezért az ön személyes véleményét szeretném hallani arról, hogy mikor állnak majd elő azok a feltételek, amelyek lehetővé teszik e célkitűzés még ambiciózusabbá alakítását.
Milyen további intézkedéseket szükséges az Európai Uniónak bevezetnie az energiaágazatban, illetve ezek az intézkedések magukban foglalják-e azokat a feltételeket, amelyeket a képviselőtársam által feltett kérdésre adott válaszában említett?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ez szintén globális, nem csak európai folyamat. Cancún jelentős előrelépés volt az éghajlat-változási tárgyalások területén. Legalább életben tudta tartani a multilaterális folyamatot, ami jó volt, de a mi nézőpontunkból gyakorlatilag nem volt elegendő.
Nekünk az előrehaladás és a kötelező érvényű célkitűzések betartásához véleményem szerint másokat - konkrétan a legnagyobb szennyezőket, a fejlődő és feltörekvő gazdaságokat - kellene megkérnünk, hogy tegyenek számottevő erőfeszítést. Eddig nem tettek ezzel kapcsolatos kötelezettségvállalást.
Ez az, amiért meg kell találnunk a megfelelő módot arra, hogy cselekvésre bírjuk őket. Ugyanakkor azoknak az országoknak, amelyek készen állnak az előrelépésre és a további kötelezettségvállalások megtételére, azok így tehetnek, és így is kell tenniük, a konkrét lépés pedig, amit én fogok február 1-jén az Európai Tanácsnak javasolni, az lesz, hogy érjünk el többet az energiahatékonyság tekintetében, egy olyan területen, ahol le vagyunk maradva ahhoz képest, ahol lennünk kellene.
Ami a megújuló energiaforrásokat illeti, úgy vélem, jó úton haladunk a 2020-as célkitűzéseink elérése felé, azaz ez egy olyan terület, ahol további előrehaladást érhetünk el.
Derek Vaughan
Ahhoz, hogy a jövőben megteremthessük az energiabiztonságot, a fogyasztóknak pedig alacsony költségeket biztosíthassunk, Európának az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiatermelés valamennyi típusát alkalmaznia kell. Közöttük szerepel a tisztaszén-technológia is - egy olyan terület, amelyen nagyon lassú a fejlődés. Biztosítani tud-e bennünket a Bizottság elnöke arról, hogy a szén-dioxid-leválasztással és a szén-dioxid-tárolással kapcsolatos kutatás támogatása a jövőben is folytatódni fog?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Arról biztosíthatom, hogy megkíséreljük elérni. De végső soron a - amint azt ön is tudja - a tagállamok döntenek a kutatás finanszírozásáról. Olyan kérdés ez, amelyet akkor vitatunk meg, amikor előterjesztjük a többéves pénzügyi tervet.
De természetesen remélem, hogy a tagállamok kiemelt feladatként kezelik a megújuló energiaforrásokba és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való beruházást, és európai stratégiai energiatechnológiai tervben megállapított technológiai prioritásokra összpontosítanak.
Ezt mindenképpen javasolni fogjuk a következő Európai Tanácsnak.
Fiona Hall
Barroso elnök úr, ön az imént azt mondta, hogy a tagállamok kevesebb, mint felét érik el a 2020-ra kitűzött 20%-os energiamegtakarítási célkitűzésüknek: miért nem ösztönzi a Bizottság a célnak a tagállamok számára való kötelezővé tételét?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ösztönözzük. A kérdést a következő Európai Tanács elé kívánjuk terjeszteni. Az energiahatékonyság - ahogy ön is mondta - még mindig lemaradással küzd. Elégedetlen vagyok a helyzettel, és a Bizottság a helyzet megfordítására törekszik.
Az energiahatékonyság az EU 2020 stratégia kiemelt célkitűzésének szerves része. Jelenleg az ezt a célkitűzést alátámasztó nemzeti célok megállapításáról szóló megbeszéléseket folytatunk a tagállamokkal. Azt már felbecsültük, hogy a jelenleg hatályos politikákkal és intézkedésekkel a 2020-ig elért megtakarítás legfeljebb 10% lehet.
Az Európa 2020 stratégiáról folyó vitákból kialakuló kombinált nemzeti indikatív célok olyan eredményt hoznak, amely egyértelműen ambiciózusabb annál, de még így is valószínűleg jóval 20% alatt marad. Ez az, amiért kétfokozatú megközelítést kívánunk alkalmazni: azaz szorosan nyomon követjük az Európa 2020 stratégiában meghatározott nemzeti célkitűzések végrehajtásának előrehaladását, majd 2013-ban felülvizsgáljuk a folyamatot. Amennyiben e felülvizsgálatok azt mutatják, hogy a 20%-os célkitűzésünk elérése nem valószínű, akkor a Bizottság fontolóra veszi azt, hogy javasolja a jogilag kötelező érvényű 2020-as célok megállapítását.
Reinhard Bütikofer
(DE) Elnök úr, Barroso elnök úr, a betáplálási tarifák Unión belüli harmonizálásával kapcsolatos kérdést szeretnénk feltenni. Az energiaügyi biztos, Oettinger biztos úr egy olyan stratégiát folytat, amely - véleményünk és a német környezetvédelmi miniszter véleménye szerint is - a Németország által a megújuló energia területén folytatott legsikeresebb innovációs program összeomlását eredményezi.
Mit tesznek majd annak megakadályozása érdekében, hogy a német betáplálási tarifákat a harmonizáció nevében tönkretegyék, ilyen módon akadályozva meg a megújuló energia területén való innovációt? Mit kívánnak tenni annak biztosítása érdekében, hogy Oettinger biztos úr ne húzhassa ilyen módon az időt, ha az energiahatékonyságról esik szó? Nem kíván semmit se tenni 2012-ig, noha ön éppen most mondta azt, hogy már most egyértelmű, hogy a nem kötelező érvényű célkitűzések nem elegendők. Hogyan fogja ezt felgyorsítani?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, mindenek előtt hadd mondjam el azt, hogy a biztos az, aki az energiahatékonysággal kapcsolatos további megközelítést javasolt, és én a legteljesebb mértékben bízom abban, hogy mindent megtesz az említett cél elérése érdekében. Megpróbáljuk összekapcsolni ezt az energiaügyi kérdést a többi politikai célkitűzéssel, például az éghajlat-változás elleni küzdelemmel.
Mindezeken túl úgy véljük, hogy ez nemcsak a célok kitűzéséről szól, hanem a tagállamokban folyó munkáról is, ezért úgy véljük, jobb, ha a tagállamok maguk állapítják meg a saját nemzeti céljaikat, és aztán majd meglátjuk. Ha a jó irányban haladnak, az nagyszerű. Ha nem, akkor legalább javasoljuk a jogilag kötelező erőt.
Ám a siker eléréséhez néha jobb, ha egyfajta önkéntes célkitűzéssel kezdjük. Legalább is ezt tettük a múltban, és ez bizonyult a megfelelő megközelítésnek. Nem zárjuk ki az egyes országokra vonatkozó kötelező célkitűzések szükségességét - épp ellenkezőleg -, de hadd engedjük meg a tagállamoknak, hogy beleszólásuk legyen ebbe a szakpolitikába, és várjuk meg, hogyan dolgozzák ki saját stratégiájukat.
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, február 4-én sor kerül az energiaügyi csúcstalálkozóra. Jelenleg két irányelv vár megvitatásra: egyfelől a vízügyi keretirányelv, másfelől pedig a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv (EIP). Mindkét esetben azt kell átgondolnunk, hogy miként tehetnénk hosszú távon egymással kompatibilissé ezt a két variánst. A problémát itt a környezet és az energiatermelés jelenti. Meggyőződésem, hogy az e területtel kapcsolatos jóváhagyási eljárásoknak nem volna szabad egy évnél tovább tartaniuk. A Bizottság jelenleg ötéves időtartamot javasolt. Nem hiszem, hogy a jelenlegi helyzetben megengedhetnénk, hogy öt évbe teljen - ami, végső soron, egy teljes jogalkotási időszak!
Készen áll a Bizottság az időtartam ennek megfelelő csökkentésére? Ki lehet igazítani a vízügyi keretirányelvet, hogy a jövőben az energiatároló erőművek is lehetőséget kaphassanak annak biztosítására, hogy egyensúly alakuljon ki a napenergia és a szélenergia között?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A Bizottság általában a lehető legnagyobb mértékben kívánja csökkenteni az elfogadás és a végrehajtás idejét. A helyzet az, hogy a tagállamok rendszerint reális időtartamot kérnek tőlünk, hogy a végrehajtás lehetőség szerint koherens módon haladhasson előre, elkerülve a belső piac torzulását, illetve annak a torzulását, amelyről azt gondoljuk, hogy a belső piacnak kellene lennie. Az energiaágazat egyik problémája pontosan az, hogy még mindig nagyon eltérő előírásaink vannak.
Elértünk némi előrehaladást, és nem a nulláról indulunk. Február 4-én ott lesz a közelmúltban előterjesztett közleményünk, és természetesen ott lesz a történelmi jelentőségű (azt hiszem, már hívhatjuk történelmi jelentőségűnek) éghajlat-változási és energiaügyi csomag, amelyet néhány évvel ezelőtt, még az előző Bizottságom alatt terjesztettünk elő.
Nyitottak vagyunk az időkülönbség csökkentésére, de fontos, hogy megállapodás jöjjön létre a tagállamokkal, hogy többé-kevésbé egyidejűleg tudjanak cselekedni a belső piaci verseny torzulása problémáinak elkerülése érdekében.
Vicky Ford
A kutatás és az innováció alapvető fontosságú hajtóereje gazdaságaink versenyképességének. Tavaly fordult elő először, hogy egy európai egyetem került a tudományos kutatás világranglistájának élére. A Cambridge-i Egyetemről van szó, amely az általam képviselt régióban található.
Ezen az egyetemen, de sok sokkal kevésbé ismert intézmény, valamint kis- és középvállalkozás esetében azt láttam, hogy az élvonalba tartozó szintű, az EU által az 50 milliárd eurós keretprogramból finanszírozott kutatás folyik. Szomorú ugyanakkor, hogy e keretprogramról az a hír járja, hogy a világ legbonyolultabb és legbürokratikusabb ilyen programja. Tavaly ősszel a Parlament egyhangúlag szavazott az ennek a bürokráciának az egyszerűsítéséről szóló ajánlássorozatról. Mit tesz a Bizottság e reformok végrehajtása érdekében?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mindenekelőtt szeretnék gratulálni a Cambridge-i Egyetemnek és a régiónak.
Másodszor pedig remélem, hogy képviselőcsoportjuk támogatni fog majd a kutatás, a technológia és az innováció európai uniós szintű támogatására irányuló megfelelő költségvetési kötelezettségvállalások többéves keretrendszeréről folytatott vitában. A cambridge-i egyike a világ legfejlettebb egyetemeinek, de vannak más, a legszegényebb régiókban lévő európai egyetemek, amelyek sajnos nem rendelkeznek ugyanezzel a fajta hozzáféréssel.
Harmadszor, az egyszerűsítés valóban egyike, az energiával és az innovációval és - ebben az esetben - a kutatással kapcsolatos prioritásainknak. Az Európai Tanács második részében az innováció kérdését is meg fogjuk vitatni. Természetesen egyike a kiemelt feladatainknak, és nagyon örülünk, hogy ezzel kapcsolatban magunkénak tudhatjuk az Európai Parlament támogatását. Reméljük, hogy a Számvevőszék és mások is támogatnak bennünket. Lényeges annak megértése, mennyire fontos a tudósoknak, hogy ne vesztegessenek sok időt a papírmunkával, és hogy több időt fordíthassanak arra, amihez a legjobban értenek, azaz a kutatásra.
Ilda Figueiredo
(PT) Barroso úr, a pénzügyi konszolidáció nevében úgynevezett megszorító programok súlyosbítják az Európai Unióban fennálló eltéréseket, mozdítják elő a társadalomellenes politikákat és teszik kockára a munkavállalói jogokat, továbbá nyirbálják meg a közbefektetéseket, különösen az innováció és az energia területén.
Ez azt jelenti, hogy amennyiben továbbra is ugyanezeket az iránymutatásokat, szakpolitikákat és nyomásgyakorlást alkalmazzák Portugáliára és a többi gyengébb gazdaságú országra, az eltérések tovább súlyosbodnak, és az Európai Unió szolidaritásának hiánya miatt egyre súlyosabb helyzetbe kerülünk.
Ennélfogva a kérdés a következő: milyen intézkedéseket hajtanak majd végre a helyzet megváltoztatása érdekében; a Portugáliához hasonló, illetve az olyan más országokban folyó innováció támogatásának hatékony garantálása érdekében, ahol nem kellőképpen biztosított az ezekbe a területekbe való közbefektetés; és - figyelembe véve a felszámított magas árakat és a több helyen is megtapasztalt nehézségeket - annak szavatolása érdekében, hogy az emberek és az ipari vállalkozások hozzáférhessenek az energiához?
José Manuel Barroso
Figueiredo asszony, ön ismeri a költségvetési konszolidációval kapcsolatos álláspontunkat. Különösen nélkülözhetetlen egy olyan ország, mint Portugália számára, amely bizonyos államadósság-problémák előtt áll, de az Európai Uniónak általában is magára kell vállalnia. Mindazonáltal a rövid idővel ezelőtt közzétett dokumentumban tett ajánlásainkban arra szólítottuk fel a tagállamokat, hogy - amennyiben lehetséges - ne csökkentsék az oktatásba vagy a kutatásba, és különösen ne az energiaágazatba való beruházást. Ráadásul vannak olyan tagállamok, amelyek nagy sikerrel teszik ezt: azaz olyan tagállamok, amelyek végrehajtják a költségvetési konszolidációval kapcsolatos feladatokat, de ugyanakkor növelik a kutatás és az oktatás finanszírozásának mértékét.
A nagyobb fiskális nehézségekkel küzdő országokkal kapcsolatban azonban szükség van a szolidaritás és a kohézió figyelembevételére. Ez az, amiért nem unom meg az európai szintű gazdasági, szociális és területi kohézió gondolatának hirdetését. A szolidaritás fontos. A szolidaritás nem lehet puszta szó. A szolidaritást - ha megengedi ezt a kifejezést - operatív szolidaritássá kell tennünk.
Judith A. Merkies
(NL) Elnök úr, az innováció megváltoztatja gazdaságunkat és társadalmunkat, és munkahelyeket is teremt; ez az, ami az innovációt az Európai Unió egyik legfontosabb kezdeményezései közé emeli. Ezért azt szeretném kérni, hogy a Bizottság valamennyi főigazgatósága fogadjon el közösen egy sokkal holisztikusabb megközelítést. Például jelenleg olyan innovációs partnerségek is folyamatban vannak, amelyek főként egyetlen főigazgatóság hatáskörébe tartoznak. A megközelítésnek azonban sokkal holisztikusabbnak kell lennie. Azt is hiszem, hogy a forrásokat nagyobb mértékben kellene összevonni, és meg kellene akadályoznunk a széttagolódást. Ideális esetben egyetlen forrásunknak kellene lennie, amelynek strukturális forrásokat is magában kellene foglalnia. Azt kérem önöktől, hogy ezt valóban alaposan vizsgálják meg, és - a tagállamokkal együttműködésben - hozzanak létre egységes és erőteljes innovációs lendületet.
Még egy gondolat - az energiával kapcsolatban. Mindig különös érdeklődést mutatunk az átfogó képek iránt. Ha az innovációról van szó, akkor a képnek átfogónak kell lennie, ám a válasz néha a kis dolgokban rejlik. Úgy tűnik számomra, hogy nagyon kevés figyelem irányul a helyben termelt energiára, noha az kulcsfontosságú polgáraink energiaellátása szempontjából. Kérhetném-e valamennyi képviselőtársammal együtt, hogy állapítsanak meg kötelező célkitűzéseket?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Joggal foglalkoztatja az európai szintű szinergiák hiányának problémája. Pontosan ez az, amiért azt várom az Európai Tanácstól, hogy átfogó módon foglalkozzon ezzel a problémával.
Ami azt illeti, az európai innovációs partnerségek az európai, nemzeti és regionális szinten már meglévő programok közötti szinergiák létrehozására szolgáló eszközök. Azzal, hogy egyetlen keretbe helyezzük őket, véleményem szerint kiaknázhatjuk meglévő innovációs potenciáljaikat arra, hogy a társadalmi változásokat érintő, egész Európára kiterjedő megoldásokat hozzunk létre.
A célok egyike pontosan a kutatástól a piacig, a piacorientált innovációktól a piacorientált termékekig és szolgáltatásokig való eljutás lépésének felgyorsítása.
Ez megteremti a részvételhez szükséges vonzerőt. Ennek megfelelően - a Bizottságban és most a tagállamokkal együtt - az innováció átfogó jellegű megközelítésére törekszünk, túlmutatva a főigazgatóságok feladatain és a nemzeti eredeten is.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Elnök úr, a nemzetközi sajtóban, illetve a közelmúltban a görög, izraeli és ciprusi sajtóban több alkalommal is közzétett tudományos kutatási eredmények szerint Kréta-szigetétől délre nagy mennyiségű földgáz és kőolaj található az Égei-tengerben. Azaz energiahordozó-lelőhelyek találhatók az Európai Unió kontinentális területén, a kontinentális határokon belül.
Ha ez a helyzet, hogyan kívánja az Európai Bizottság ösztönözni és elősegíteni ezen, a minden más tervezett csővezetéknél egyszerűbben és könnyebben az Európai Unióba szállítható energiaforrások feltárását és kiaknázását?
Szeretném megragadni az alkalmat, elnök úr és bizottsági elnök úr, hogy kijelentsem, önök - figyelemmel arra, amit a sors az önök számára tartogat - nagyon szerencsések. Ön, elnök úr, egy olyan Parlamentet elnököl, amely a Lisszaboni Szerződés alkalmazását követően sokkal nagyobb jogkörre tett szert, ön pedig, bizottsági elnök úr, egy jelentős európai gazdasági válságot kezelhet. Elfogadom Barroso úr valamennyi ez irányú intézkedését, de szeretnék hozzátenni valamit: van egy amerikai módszer is, a pénzkínálat bővítésének módszere. Kérem, vizsgálják ki a ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök úr, ön pont akkor vonta meg a szót a tiszteletreméltó képviselő úrtól, amikor éppen valami szépet mondott rólam, amit nagyon köszönök neki!
Ami felszólalásának első részét illeti, nincsenek eszközeink - és pillanatnyilag nem is tekintjük prioritásnak - az egyéb európai energiaforrások feltárására, illetve feltárásuk támogatására. Az infrastruktúra tekintetében fennálló prioritásunk a rendszer-összekapcsolások megteremtése, mivel annak fontos európai dimenziója van.
Javaslatokat teszünk majd az üggyel kapcsolatban az Európai Tanácsnak. Valamit azért már sikerült elérnünk, például a BEMIP-nek, azaz a balti energiapiacok összekapcsolási tervének a balti országok számára való létrehozását. Jelenleg a közép- és kelet-európai országokkal dolgozunk az észak-dél irányú rendszer-összekapcsolások lehetőség szerinti létrehozásán, és a dolgok jól haladnak. A déli gázfolyosó - amely az energia, ebben az esetben a gáz Európába juttatásának új lehetséges eszköze - kialakítására irányuló munkával kapcsolatban épp most voltam Azerbajdzsánban és Türkmenisztánban. Ez az, amellyel kapcsolatban úgy vélem, az Európai Unió bizonyos beruházásokat hajthat végre az energia-infrastruktúrák területén.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Elnök úr, Barroso úr, a Bizottság - véleményem szerint - üdvözlendő kezdeményezést tett az energiainfrastruktúrának az egész Európai Unióban való, mind a villamosenergia-hálózatok, mind pedig a gázvezeték-hálózatok összekapcsolása tekintetében való továbbfejlesztésére vonatkozóan. A Bizottság jelentésének becslése szerint ennek a költsége körülbelül 200 milliárd euró lesz. E hálózatok továbbfejlesztését 2020-ig végzik el. A jelentés azt is tartalmazza, hogy az összeg mintegy fele, azaz 100 milliárd euró a magánszektorból érkezik majd. Kérdésem a következő: az energiahálózatok 2020-ig való továbbfejlesztésének elvégzéséhez szükséges fennmaradó 100 milliárd euró honnan származik majd? Uniós forrásból, a kifejezetten az e projekt céljaira kibocsátott kötvényekből vagy valamely más finanszírozási forrásból? Köszönöm.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogyan ön is említette, helyesen, 200 milliárd eurós beruházás szükséges a gázinfrastruktúrához és a villamosenergia-hálózathoz 2020-ig. A becslések szerint e teljes beruházásból 100 milliárd eurót ad majd csak a piac maga a megadott időre, míg a másik 100 milliárd euró pedig állami intézkedést igényel majd a szükséges magántőke engedélyezésével és felhasználásával kapcsolatban.
Ez az, amiért most például az átengedést is javasoljuk. Számos olyan intézkedést javaslunk, amely ezt a magánberuházást még racionálisabbá és hasznosabbá teszi. Megvizsgáljuk közelebbről a tarifaszabályozási gyakorlatokat is, hogy megfelelő költségmegosztási elveket szabadíthassunk fel.
Az esetleges hiányzó rész pótlására a Bizottság a 2013 utáni új pénzügyi tervre vonatkozóan az európai érdekű projektek támogatására szolgáló új pénzügyi eszközre tesz javaslatot. A támogatások mellett innovatív piacalapú megoldások is javasolhatók, például tőkerészesedés, garancia és a magán- és közszféra közötti partnerségben megvalósuló kölcsön. Amint azt tudja, a kifejezetten az ilyen fajta projekteknek szánt projektkötvények vonatkozásában már beszéltem az európai alapokról.
Sonia Alfano
(IT) Elnök úr, Barroso úr, hölgyeim és uraim, a 2001/77/EK irányelv azzal a céllal állapítja meg a megújuló energiaforrások fogalmát, hogy meg lehessen határozni azokat az energiaforrásokat, amelyekhez állami támogatás nyújtható.
A megújuló energiaforrásokba nem tartozik bele a biológiailag nem lebomló hulladék égetése. Olaszország 1992 óta a polgárok energiaszámláinak növelésével biztosította az ösztönzőket és az égetőművek létesítését, amelyek tudományosan bizonyítottan károsak az emberi egészségre és a környezetre nézve, és amelyeket az Európai Unió integrált háztartási hulladékgazdálkodási lehetőségként sorolt be. Ezen ösztönzőkkel kapcsolatban két jogsértési eljárás indult, és - a hivatalos jogi beavatkozás ellenére - Olaszországban a hulladékégetést még mindig a megújuló energia forrásaként ösztönzik, amely esetében az Acerra-ügy csak az egyik példája ennek.
Megértem, hogy esetleg nehéz visszaemlékeznie a CIP 6-tal kapcsolatos helyzet részleteire, ezért nyújtottam be önnek írásbeli választ igénylő kérdést. Ugyanakkor szeretném arra kérni, erősítse meg, hogy nem nyújthatók ösztönzők a biológiailag nem lebomló anyagok megújuló energiaforrásként való elégetésére, és hogy erre vonatkozóan nincsenek érvényben mentességek.
Szeretném tudni azt is, hogy nem minősül-e ellentétesnek a hulladékokról szóló irányelvvel, ha az égetést a háztartási hulladék ártalmatlanítása lehetőségének tekintik, míg a 2001/77/EK irányelv a megújuló energia egyik formájaként ösztönzi. Szándékában áll-e a Bizottságnak felülvizsgálni a kérdést?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ahogyan azt Alfano asszony helyesen megjegyezte, ez egy összetett kérdés. Nem ismerem valamennyi jogsértési eljárás részleteit. Hadd mondjam el, hogy csak az energia és az energia belső piaca esetében 77 jogsértési eljárást folytatunk a tagállamok ellen általában, és 55 eljárást a belső piaccal kapcsolatban. Így ha írásban nyújtja be nekem azt a kérdést, akkor én nagy örömmel fogok önnek írásban válaszolni.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, innováció, éghajlatvédelem, megújuló energia - az EU 2020 stratégiát olvasgatva azt gondolhatja valaki, hogy az EU komolyan veszi környezetvédelmi és energiapolitikáját. Ha azonban a környezetvédelem felszíne alá pillant, akkor egy eltérő energiastratégia képe jelenik meg nagyon gyorsan: az atomenergia mint úgynevezett kevésbé szennyező energiaforrás. Az általam feltett kérdésre adott válaszában Oettinger biztos úr eléggé nyilvánvalóvá tette ezzel kapcsolatos álláspontját, amikor azt mondta, hogy az atomenergia jelenleg jelentős mértékben járul hozzá az EU alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termeléséhez, és ez a közeljövőben is így lesz. Az Európai Bizottság nem tervezi az atomerőművek maximális élettartamáról szóló irányelv előterjesztését. És mindezt 25 évvel Csernobil után - amelynek szomorú évfordulójára április 26-án emlékezünk.
Barroso elnök úr, a kérdésem a következő: hiszi-e, hogy az atomenergiát valóban tiszta, az éghajlatot kevésbé károsító energiaforrásként adhatjuk el - és nyugodt lelkiismerettel - az európai polgároknak?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ismeri a Bizottság atomenergiával kapcsolatos álláspontját. Teljes mértékben tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét ez ügyben, egyes tagállamok elfogadják, mások nem. Senkit nem kényszerítenek az atomenergia alkalmazására, de az igaz, hogy az éghajlatváltozás vonatkozásában az atomenergia kevésbé szennyező a többi energiaforrásnál.
Mindemellett a Bizottságnak vannak bizonyos kötelezettségei az Euratom-Szerződés szerint. Az Európai Unió kezdetén létezett az Európai Atomenergia-közösség, és a Bizottságnak nem csak joga, de kötelessége is volt, hogy a nukleáris biztonság vagy az atomenergiával kapcsolatos kutatások területén támogatást nyújtson az ezt igénylő tagállamoknak. Ez pontosan az, amit tenni kívánunk.
Jacek Saryusz-Wolski
Elnök úr, optimista kicsengésű üzenetet hoz Azerbajdzsánból és Türkmenisztánból. Egyedül a számok hiányoznak belőle. Értem, hogy ebben a szakaszban még nem láthatók a több millió köbméter gázban megadott, Azerbajdzsánnal és Türkmenisztánnal kapcsolatos adatok, de van-e a Bizottságnak valamilyen saját - természetesen nem kötelező érvényű - becslése vagy elvárása, amely megmutatná, képes lesz-e a teljes déli folyosó, de különösen a Nabucco megtöltésére, amely a várakozások szerint 31 millió köbmétert szállít majd?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az azerbajdzsáni és türkmenisztáni látogatásról mindkét ország arra vonatkozóan tett egyértelmű kötelezettségvállalását hoztam magammal, hogy a déli folyosóval kapcsolatban teljes mértékben támogatni fogják az Európai Uniót. Közös nyilatkozatot írtam alá Azerbajdzsán elnökével, Alijev úrral, a türkmén elnök, Berdimuhamedov úr pedig a nyilvánosság előtt közölte, hogy készen áll elegendő gázt szállítani Európa számára - még annál is többet, mint amennyire jelenleg szükségünk van.
Mindemellett vannak még problémák, amelyekkel foglalkozni kell. E problémák közül néhány az érintett társaságok által meghozandó kereskedelmi döntésekkel kapcsolatos. Vannak problémák a különböző csővezetékek építésének és kialakításának módjával kapcsolatban is. Mindazonáltal elegendő gáz tud érkezni az Európai Unióba, ha az Európai Unió tagállamai készen állnak az említett és más országokkal való együttműködésre annak érdekében, hogy a projekt - akár a Nabucco, akár a déli folyosó más projektjei - működjön.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Figyelembe véve, hogy egyre növekvő számú európai család költi havi jövedelmének 10%-ot meghaladó részét az energiaszámlák kifizetésére - különösen a gazdasági válsággal és a növekvő arányú munkanélküliséggel összefüggésben -, azt szeretném kérdezni öntől, hogy milyen konkrét intézkedéseket szándékozik az Európai Bizottság tenni az energiaszegénység csökkentése érdekében?
Szeretném azt is megkérdezni öntől, hogy szándékukban áll-e az Európai Regionális Fejlesztési Alap azon részének jelentős mértékű növelése, amelyet a tagállamok - a jövő pénzügyi kilátásaitól függően - a lakások energiahatékonyságának növelésére használhatnak fel.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A belső energiapiaci szabályozás szigorú fogyasztóvédelmi követelményeket ír elő a minimális szintű szolgáltatás nyújtására, a számlázás átláthatóságára, a hatékony panaszkezelésre stb. vonatkozóan, és választási lehetőségeket biztosít a fogyasztók számára. Számos más olyan területet említhetnék, ahol közvetlenül a fogyasztók problémáival foglalkozó intézkedéseket javaslunk.
Ami a kisebb energiaszámlákat illeti, úgy véljük, hogy - legalábbis középtávon - egy valóban integrált energiapiacon a valódi verseny többet érhet el a jelenlegi helyzetnél, amelyben sok működési zavar, valamint a domináns piaci helyzet példái vannak jelen.
Ami az energiabiztonsági projektek finanszírozását illeti, ahogyan azt már korábban is elmondtam, természetesen szándékunkban áll a következő pénzügyi tervekben való felvetése. Azaz egy részének a piaci megoldásokból kell származnia, egy másik részének pedig közbefektetésből. Az Európai Bizottság olyan javaslatokat készít elő, amelyek a következő pénzügyi tervek vonatkozásában ebbe az irányba indulnak el.
Elnök
Képviselőtársaim, köszönöm az innovációról és energiáról folytatott vitát. Mint azt tudjuk, nagyon fontos témakörről van szó. Bizottsági elnök úr, önnek köszönjük szépen! Ma már második alkalommal volt jelen egy kemény európai parlamenti vitán.
