Talousarvion uudelleen tarkastelu (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu talousarvion uudelleentarkastelua koskevasta komission julkilausumasta.
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, Euroopan komissio on hyväksynyt tänään talousarvion kokonaistarkastelua koskevan tiedonantonsa, joka annetaan välittömästi täällä parlamentissa vaaleilla valittujen edustajien tiedoksi.
Alun perin kokonaistarkastelu oli tarkoitus suorittaa vuosina 2008-2009, mutta tapahtumaketju - Lissabonin sopimuksen hyväksymisen viivästyminen, komission nimittäminen ja uusi EU 2020 -strategia - selittää, miksi tämä tapahtuu lokakuussa 2010.
Talousarvion kokonaistarkastelu olisi nähtävä olennaisena osana pohdintaamme siitä, miten teemme Euroopasta kilpailukykyisemmän, dynaamisemman, osallistavamman ja kestävämmän. Sitä ei voida kuitenkaan erottaa poliittisista tavoitteista. Tämä on politiikkaa lukuina, ja historiallisesti talousarviota koskeva keskustelu on aina liittynyt tiettyyn poliittiseen tilanteeseen. Aiemmin kysymys oli yhtenäismarkkinoista, yhteisestä rahasta ja laajentumisesta.
Tällä kertaa voisimme toivoa poliittisten tavoitteiden olevan parempia, sillä Lissabonin sopimuksesta johtuen meillä on uusia selkeitä velvollisuuksia. Myös se on selvää, että meidän on löydettävä yhteisiä eurooppalaisia vastauksia yhteisiin haasteisiin ilmastonmuutoksen, energiatalouden, turvallisuuden ja muuttoliikkeen aloilla.
Toisaalta meillä on euroskeptinen Eurooppa ja meillä on euroskeptinen kriisin jälkeinen Eurooppa. Näiden välillä on todellisia jännitteitä - tai jopa ristiriitoja - ja meidän olisi laukaistava nämä jännitteet. Tarvitsemme yhteisymmärrystä, tarvitsemme yksimielisyyttä seuraavista rahoitusnäkymistä.
Meidän olisi turvauduttava kokemukseen, ja tämä on osa talousarvion kokonaistarkastelua. Kokemus on opettanut meille, että ennustettavuuden ja joustavuuden välistä tasapainoa on korjattava. Sen jälkeen kun rahoituskehys otettiin käyttöön vuonna 1988, se on tuonut Euroopan unionin talousarvioon vastuuta ja ennakoitavuutta, mikä antaa alueillemme, maanviljelijöillemme ja tutkijoillemme kohtuullisesti aikaa valmistella ja toteuttaa hankkeitaan.
Tämä on todellinen saavutus. Ennustettavuuden hintana oli kuitenkin hyvin rajallinen joustavuus, ja menneisyydessä on käynyt ilmi, miten alttiita olemme äkillisille tapahtumille. Voimme olla ylpeitä tietyistä toimista - avokätisestä ja nopeasta toiminnasta Pakistanin tulvien ja Haitin ongelmien yhteydessä - mutta yleensä olemme hitaita. Kesti vuoden, ennen kuin pystyimme osoittamaan varoja elintarvikeavun rahoitusvälineeseen. Hitaimpia olemme sisäisissä asioissa ja nopeimpia nopeaa toimintaa edellyttävissä ulkoisissa haasteissa.
Tarvitsemme siis lisää joustavuutta. Meidän on voitava siirtää varoja ja käyttämättömiä liikkumavaroja helpommin, käyttää määrärahoja etu- tai takapainotteisesti. Talousarvion kokonaistarkastelussa ehdotamme kiinteitä liikkumavaroja, jotka suurenevat rahoitusnäkymien loppua kohti, ja tulosperusteisia varantoja.
Toinen huomioon otettava asia on tietenkin talouskriisi, ja järkevästi kohdennettuina talousarvion uudet toiminnot voisivat muodostaa pienen alakohtaisen ja alueellisen kriisipaketin. Se voisi olla lainojen lisävakuutena maksutasejärjestelyn ohella. Sitä voidaan käyttää työkalulaatikkona, jolla vahvistetaan vakaus- ja kasvusopimusta.
Mainitsen vielä yhden talousarvion kokonaistarkasteluun liittyvän seikan. Painopisteitä koskevaa keskustelua varjostaa aina nettoasema, oikeudenmukaiseen nettoasemaan - juste retour - perustuva lähestymistapa talousarvioon, ja tämä liittyy EU:n talousarvion monimutkaiseen tulopuoleen. Ulospääsyn löytämiseen tästä noidankehästä voisi kannustaa ilman tabuja käytävä avoin pohdinta, jossa voisimme analysoida paitsi EU:n talousarvion menopuolta myös sen tulopuolta.
Kuten komission puheenjohtaja Barroso totesi unionin tilaa koskevassa puheessaan, nyt ei keskustella siitä, käytetäänkö enemmän vai vähemmän, vaan siitä, miten voimme käyttää varojamme järkevämmin. Talousarvion kokonaistarkastelussa annetaan useita ehdotuksia, miten voidaan tuottaa eurooppalaista lisäarvoa, miten vahvistetaan Euroopan unionin talousarvion uusi legitiimiys.
Se on tehtävä. Yhdistämme Euroopan unionin resursseja ja annamme jäsenvaltioille mahdollisuuden leikata kustannuksiaan, välttää päällekkäisyyksiä ja saada parempaa tuottoa investoinneilleen.
Esimerkkinä voidaan mainita tutkimus ja infrastruktuuri. Tämä voidaan tehdä tarttumalla yhteisiin haasteisiin yhtenäisellä ja koordinoidulla tavalla, etenkin jos toimilla on rajat ylittäviä vaikutuksia, jotka ovat tyypillisiä energian, muuttoliikkeen ja ilmastonmuutoksen aloilla.
Tämä voidaan tehdä osoittamalla solidaarisuutta luonnon tai ihmisen aiheuttamissa katastrofeissa, ja tämä voidaan ja täytyykin tehdä antamalla välineitä, joiden avulla voimme toimia maailmalla tehokkaammin ja lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä suurimpana avunantajana (55 prosenttia kaikesta avusta).
Tämä ei kuitenkaan riitä. Meidän on - ja tämä on myös osa talousarvion kokonaistarkastelua - hillittävä hallintomenojamme. Myös laajamittaisten hankkeiden hallinnoinnin on oltava ammattimaisempaa ja - tämä on talousarvion kokonaistarkastelun liitteessä oleva erillinen osa - innovatiivisen rahoitusvälineen on oltava määrältään yli 1 prosentti Euroopan unionin talousarviosta.
Loppujen lopuksi kaikkein järkevimmältä ratkaisulta tuntuvat omat varat. (Vähennän nyt ehkä loppupuheenvuoroani varten varattua aikaa.) On hyvin helppo kritisoida nykyistä järjestelmää siitä, että se on epäoikeudenmukainen, monimutkainen ja perussopimusten vastainen, mutta on myös hyvin helppo provosoida perusteettomia syytöksiä, jos ryhdymme keskustelemaan tästä aiheesta.
On todettava, että Lissabonin sopimuksessa edellytetään selvästi, että omia varoja koskeva päätös on tehtävä yksimielisesti ja että kaikkien jäsenvaltioiden on ratifioitava se. Kansallinen verotusvalta ei ole vaakalaudalla.
On kuitenkin syytä pohtia sellaisen järjestelmän perustamista, joka on lähempänä alkuperäistä mallia, järjestelmää, jonka avulla Euroopan unionista tulee autonomisempi ja jäsenvaltiot voivat vahvistaa julkista talouttaan vähentämällä asteittain suoria maksujaan. Voisimme aloittaa lakkauttamalla tämän keinotekoisen arvonlisäverotuksen. Luettelemme kuusi mahdollista ehdokasta: ne mainitaan asiakirjassa ja ilmaistaan määrällisesti liitteessä, mutta kukaan ei tietenkään ole täydellinen. Tämä ei korvaa kansallisia maksuja. Tätä olisi pidettävä ainoastaan lisätoimena.
Talousarvion kokonaistarkastelu on kutsu Euroopan unionin kuumaan budjettikauteen, joka tällä tavalla avataan. Odotan kovasti yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa. Yhteinen velvollisuutemme on osoittaa, että Euroopan unioni pystyy vastaamaan haasteisiin, ja talousarvio - järkevästi tavoitteisiin kohdennettuna - voi olla keino uudistaa luottamusta Eurooppa-hankkeeseemme.
Kiitän kaikkia kuulijoita.
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vuoden 2011 talousarvio on ensimmäinen, josta parlamenttia on pyydetty keskustelemaan ja äänestämään uusia Lissabonin sopimuksessa sille annettuja valtuuksia käyttäen. Tämä on ensimmäinen talousarvio, jossa emme ole pyytäneet lisäämään komission ehdottamaa kokonaismäärää, vaan olemme pitäneet realistista ja poliittista lähestymistapaa parempana.
Realistinen lähestymistapa sikäli, että jäsenvaltioita on pyydetty ponnistelemaan ennen näkemättömällä tavalla julkisten varojensa vakauttamiseksi ja supistamiseksi. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä on pyytänyt tätä jäsenvaltioilta ensimmäisenä. Julkisten menojen supistaminen on todellakin ennakkoedellytys, jos haluamme, että kansantalouksiemme kilpailukyky kasvaa ja että ne pystyvät vastaamaan kansainväliseen kilpailuun suotuisissa oloissa. Kysymys ei siis ole siitä, että pyydämme 27 jäsenvaltiolta tänä talousarviovuonna menoja, jotka eivät vastaa kansalaistemme ponnistuksia omassa kansallisessa kehyksessään.
Lähestymistapamme on kuitenkin myös poliittinen, sillä uskomme, ettei vuoden 2011 talousarviota voida irrottaa laajemmasta tulevien vuosien taloustilanteesta, eikä varsinkaan tulevaa rahoituskautta 2014-2020 koskevista näkymistä.
Hyvät kollegat, yksi tärkeimmistä parlamentin tavoitteista kuluvalla toimikaudella on varmistaa, että Euroopan unionin toiminnan rahoitus vastaa siihen tehtyjä panostuksia. Tämä ei tarkoita välttämättä sitä, että on pyydettävä lisää rahaa vaan että ennemminkin varmistetaan, että Euroopan unioni voi suorittaa sille annetut tehtävät riittävällä rahoituksella. Jäsenvaltiomme voivat jopa säästää, vähentää maksujaan unionin talousarvioon, mikäli ne ovat valmiita siihen, että Euroopan unioni muuttaa rahoitusjärjestelmäänsä - sillä nyt se on vanhentunut - ja hyödyntää omia varoja. Euroopan unionissa käytetty euro on todellakin tuottoisampi kuin jäsenvaltiossa käytetty euro, sillä EU:ssa käytetyllä eurolla ei tarvitse kattaa alijäämää.
Jäsenvaltioissa euron arvo on nyt laskenut puoleen tai joissakin maissa jopa enemmän. Myös jäsenvaltioissa tämä euro, jonka arvo ei ole vielä laskenut, tulee takaisin koheesion edistämiseen, maaseudun kehittämiseen ja innovoinnin edistämiseen annetun rahoituksen muodossa. Pyydän neuvostoa harkitsemaan vakavasti tätä uutta lähestymistapaa Euroopan unionin raha-asioihin. Kiitän komission jäsentä Lewandowskia siitä, että hän on jo käynnistänyt tämän keskustelun valtiovarainministeriemme kanssa.
Eurooppalaisilla on oikeus tietää, millaisia summia heidän viranomaisensa kuluttavat niin paikallisella, kansallisella kuin EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden on oltava valmiita ottamaan tämä haaste vastaan. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisat ministerit, teillä on avain näiden keskustelujen ja neuvottelujen aloittamiseen, jotta kaikki jäsenvaltiot pääsevät eteenpäin, jotta Brysselin euro voi palata kansalaisten luo jäsenvaltioissa ja olla paljon tuottoisampi ja luoda uusia työpaikkoja Euroopan unionissa. Pyydän tätä teiltä, sillä mahdollisuus on vielä olemassa. Teidän on kerrottava meille joululahjana, että teidän puheenjohtajakaudellanne EU:n omista varoista aletaan keskustella ja neuvotella vakavasti. Vakuutan, että mikäli onnistumme tässä, puhumme tästä aiheesta vielä vuosien jälkeen.
Stéphane Le Foll
Arvoisa puhemies, neuvoston puheenjohtaja Wathelet, arvoisa komission jäsen, en halua puheenvuorossani palata enää keskusteluun, jota olemme käyneet tähän asti.
Keskustelimme vuoden 2011 talousarviosta meille tuttujen eli koko Eurooppaa koskevan syvän kriisin ja jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämän aiheuttamien rajoitusten puitteissa, ja tämän perusteella voidaan esittää kaksi olettamusta. Joko nämä jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämät rajoittavat EU:n alijäämää tai sitten nämä jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämät antavat uuden suunnan ja uutta elinvoimaa Euroopan unionille. Kysymys on juuri tästä.
Arvoisa komission jäsen, pyydän ennen kaikkea, että keskustellessamme talousarvion kokonaistarkastelusta, kun olemme aloittamassa keskustelua vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskevista talousarvionäkymistä, ette juutu vain tähän kriisitilanteeseen, ellette sitten aio sanoa minulle ja kaikille Euroopan kansalaisille, että itse asiassa kriisi jatkuu Euroopassa vielä pitkään.
Koko ongelmassa on nimittäin kysymys siitä, miten hallitsemme kriisiä ja supistamme alijäämäämme ja velkaamme sekä miten valmistaudumme kriisistä selviytymiseen. Tässä astuu kuvaan talousarviota koskeva kysymys. Voimme selvitä kriisistä vain - ja Joseph Daul juuri totesi tämän - jos Euroopan unionin talousarvio, siksi että se on eurooppalainen, voi tarjota meille varoja, joiden avulla saamme takaisin sen, mitä meiltä tällä hetkellä puuttuu, eli kasvun, uusien työpaikkojen luomisen, innovoinnin ja tutkimuksen. Tämä meillä on nyt pelissä, ja meidän pitäisi keskustella talousarviosta tältä kannalta eikä tehtävä niin kuin meillä liian usein on tapana tehdä eli jankuttaa jatkuvasti kriisiin ja alijäämään liittyvistä ongelmista, ja tässä neuvosto on todella etevä.
Panin merkille, että Deauvillessä Saksan liittokansleri ja Ranskan presidentti jopa ilmoittivat etukäteen perussopimusten uudistamisesta ilman että olivat käyneet tästä minkäänlaisia keskusteluja Herman Van Rompuyn kanssa rangaistakseen kaikkia niitä valtioita, jotka eivät onnistuisi tulevaisuudessa noudattamaan budjettikuria.
Tähän me olemme nyt päätyneet neuvostossa, samalla kun parlamentti pyytää vain yhtä asiaa, erityisesti komissiolta, eli Eurooppa-hankkeen sysäämistä eteenpäin, mikä tapahtuu talousarvion avulla.
Olette siis todenneet, että olemme tietyistä asioista täysin samaa mieltä. Tarvitaan enemmän joustavuutta. Meidän on tietenkin pystyttävä yhdessä löytämään keinot, joilla talousarvion joustavuutta selvästi lisätään, koska se on välttämätöntä. Kysymys on nyt Euroopan unionin toimintakyvystä. Kysymys on tietenkin myös painopisteiden määrittämisestä ja Euroopan unionin talousarvion tehokkaasta järjestelystä. Me kaikki olemme tietenkin samaa mieltä siitä, että tämä on välttämätöntä. Se meidän on kuitenkin tehtävä toisillemme selväksi, että tarvitsemme aikataulun, että meidän on asetettava tavoitteemme yhdessä. Arvoisa komission jäsen, emme voi jättää asioita tyhjien sanojen ja lupausten tasolle, vain kirjoitetuiksi teksteiksi, jotka ovat äärimmäisen kiinnostavia ja joista olen lähes täysin samaa mieltä.
Nyt meidän on päästävä kiinni käytännön asioihin ja erityisesti siihen keskeiseen kysymykseen, jota olemme väistelleet, nimittäin omiin varoihin. Mitä meidän on tehtävä, jotta meillä olisi tulevaisuudessa omia varoja Eurooppaa varten tai pikemminkin kaikkia Euroopan kansalaisia varten, jotta me kaikki pääsemme taas takaisin kasvuun johtavalle tielle ja entistä lujemmalle tielle, jota tulevaisuuden Eurooppa voi kulkea?
Arvoisa komission jäsen, odotamme teiltä kunnianhimoisia ehdotuksia.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, haluan vain todeta, että mielestäni komissio on laatinut hyvän asiakirjan mutta se tulee 15 kuukautta liian myöhään.
Muutoin se, että väliarviointi olisi pitänyt tehdä 15 kuukautta sitten, on pieni yksityiskohta, eikä sitä tarvitse tämän koommin mainita. Aina kun käydään neuvotteluja, meille kaupitellaan väliarviointia, joka laaditaan kauden lopussa. Tätä ei voida hyväksyä, eikä tätä saa enää tapahtua.
Toiseksi, hyvin tärkeä seikka tässä tekstissä liittyy omiin varoihin. Miksikö? Siksi, että se on Euroopan unionin perusta. EU:n perustajat loivat Euroopan unionin, joka perustui omiin varoihin, toisin sanoen tulleihin, maatalouden tuontiveroon ja arvonlisäveroon. Tämä on se, mitä tapahtui. Kansalliset maksut aloitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotuisen korjauksen vuoksi. Asia on todella näin. Siksi meidän on palattava käyttämään omia varoja rahoituksemme perustana. Tämä on tehtävä nyt, sillä se on ainoa mahdollisuutemme auttaa Eurooppaa eteenpäin. Tämä on tehtävä myös demokraattisista syistä.
Demokratiassa seuraava asia on välttämätön: että ihmiset maksavat yksittäiset verotulot suoraan Euroopan unionille ja voivat näin ollen valvoa Euroopan unionin toimintaa näiden varojen välityksellä.
Arvoisa puhemies, toinen huomioni liittyy itse asiassa asioihin, joita täällä on sanottu: että meidän on supistettava EU:n talousarviota ja EU:lle suoritettavia maksuja, jotta voisimme parantaa julkista taloutta - tämä on hölynpölyä. Totuus on se, että julkisen talouden vaje - Euroopan budjettivaje - on nyt noussut 868 miljardiin euroon tai 7 prosenttiin Euroopan unionin BKT:sta. Vaikka pyrimmekin hillitsemään Euroopan unionin menoja ja jäädyttämään Euroopan unionin talousarvion kokonaan, tämä 868 miljardia euroa vähenisi vain 860 miljardiin euroon. Tämä on itse asiassa totuus. Itse asiassa pitäisi siis tehdä juuri päinvastoin: olisi siirrettävä vastuuta jäsenvaltioilta Euroopan unionille, jotta voitaisiin vähentää jäsenvaltioille aiheutuvia kustannuksia.
Puolustus, tutkimus, diplomatia, infrastruktuuri - nämä ovat aloja, joilla Euroopan unioni pystyy parempaan ja jotka voivat auttaa pienentämään budjettivajetta. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tämä on se lähestymistapa, joka teidän on nyt kollegojenne kanssa omaksuttava: omien varojen osalta on saatava edistystä aikaan, koska muuten ette pääse sopimukseen vuoden 2011 talousarviosta.
Bas Eickhout
Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä talousarvion kokonaistarkastelusta, jonka olemme nyt vihdoin saaneet. Talousarvion kokonaistarkastelussa ratkaisevaa on se, että aiomme tarkastella kriittisesti, olemmeko saavuttaneet EU:n varoilla sen mitä luulemme saavuttaneemme. Varoja on kohdennettu runsaasti maatalouteen ja koheesiorahastoille. Ovatko nämä summat auttaneet saavuttamaan ne tavoitteet, joihin pyrimme? On todettava, että talousarvion kokonaistarkastelussa tällaisia kysymyksiä käsitellään melko vähän.
Katsokaamme kuitenkin tulevaisuuteen. Arvoisa komission jäsen, olen erittäin tyytyväinen teidän asenteeseenne, kun toteatte, että meidän on tarkasteltava niitä tavoitteita, joihin pyrimme EU 2020 -strategiassa - toisin sanoen innovaatiota, ilmastonmuutosta, köyhyyden poistamista ja työllisyyttä koskevia tavoitteita. Nämä tavoitteet olisi asetettava keskeiseen asemaan ja niitä pitäisi käyttää myös talousarvion kokonaistarkastelussa. Tällä on merkitystä maatalouspolitiikkamme ja koheesiopolitiikkaamme kannalta, ja tässä odotamme komissiolta joitakin hyviä ja kunnianhimoisia komission uudistuksia, joilla varmistetaan, että maatalouspolitiikalla ja koheesiopolitiikalla todella pystytään poistamaan köyhyyttä, vähentämään kasvihuonekaasuja, lisäämään innovaatiota ja vähentämään työttömyyttä. Tämäkin on mielestäni todella tärkeää.
Siirryn muutamaan tärkeään asiaan, joita käsittelette, esimerkiksi yksityisiä sijoittajia koskeviin uusiin ajatuksiin. On todettava, että tätä yksityisiä sijoittajia koskevaa kysymystä on käsitelty aiemminkin, mutta tiedämme ITER- ja Galileo-hankkeista saatujen kokemusten perusteella, ettei yksityisiä sijoittajia ole, joten meidän on varmistettava, ettemme laske niiden varaan, ellei heitä ole tiedossa.
Euroopan investointipankin osalta kyllä, yrittäkää saada EIP mukaan, mutta pankin demokraattinen luotettavuus on erittäin tärkeää. Kuinka voimme varmistaa, että sen investoinnit johtavat myös tuloksiin?
Lopuksi käsittelen omia varoja. Rahoitustoimivero mainitaan jälleen, mutta olemme saaneet kuulla tällä viikolla Ecofin-neuvostolta, ettei komissio kannata rahoitustoimiveroa ja ettei se ole edes G20-kokousta koskevalla Barroson listalla. Siitä huolimatta se mainitaan tässä asiakirjassa, jossa todetaan, että tällaisia tuloja voidaan ehkä käyttää. Komission kannanotot tässä asiassa ovat olleet epämääräisiä ja epäyhtenäisiä, joten mikä sen kanta on?
Marta Andreasen
Arvoisa puhemies, esitellessään monivuotista rahoituskehystä koskevaa väliarviointia Euroopan komissio kertoo meille uutisia, jotka ovat mielestäni huolestuttavia kaikille eurooppalaisille mutta varsinkin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisille. Vaikka yhteisen maatalouspolitiikan menoja pyritäänkin supistamaan kohtuullisesti, Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus yritetään kuitenkin radikaalisti poistaa. Vieläkin pahempaa on se, että pyritään selvästi luomaan uusi omien varojen lähde. Varkaan tavoin Euroopan unioni haluaa nyt tyhjentää suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajien taskut. Olipa kysymys sitten hiiliverosta, pankkiverosta tai mistä tahansa, on varmaa, että veronmaksajat joutuvat kärsimään entistä enemmän.
Kun ihmiset näkevät EU:n ottavan heiltä rahaa, he paheksuvat yhä enemmän EU:n tuhlaamista ja avoimuuden puutetta. Korjauksen poistaminen ja uuden eurooppalaisen veron - puhutaan siitä sen oikealla nimellä - luominen ei edellytä perussopimuksen muuttamista. Saksan liittokanslerin ja Ranskan presidentin välinen sopimus poliittisten sanktioiden määräämisestä rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi kuitenkin edellyttävät sitä.
Jos EU haluaa lisää valtaa, sen on pyydettävä kansalaisten suostumusta. Jos EU:n poliitikot haluavat uuden sopimuksen, heidän on ensin järjestettävä asiasta kansanäänestys. Nyt "raudanlujalla Davella" on mahdollisuus hyvittää perumansa lupaus järjestää EU:ta koskeva kansanäänestys. Uskon sen sitten kun näen.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, olisi ollut kiinnostavaa, jos jäsen Verhofstadt olisi salista poistumisen sijasta myös lukenut Euroopan komission asiakirjat. Yhdessä niistä selitetään tarkasti, että talousarvion kokonaistarkastelu viivästyi sen takia, että parlamentin kanssa oli sovittu, että se laaditaan kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan. Se on totta!
Haluan kiittää komission jäsentä hänen meille esittelemästään asiakirjasta, joka on hyvää ja älykästä pohdintaa siitä, miten rahoitusnäkymät ovat tähän asti toimineet ja miten tulevien rahoitusnäkymien pitäisi toimia.
Haluan kiittää teitä myös siitä, että korostatte rahoitusnäkymien heikkoja kohtia, etenkin nykyisen rahoituskehyksen järkyttävää kyvyttömyyttä vastata odottamattomiin tarpeisiin.
Haluan muistuttaa, että tähän asti ainoa vastauksemme silloin, kun olemme kohdanneet odottamattomia tarpeita, on ollut ottaa rahaa maataloudesta muiden toimien rahoittamiseksi. Näin ei voida tehdä enää jatkossa.
Arvoisa komission jäsen, vaikka myönnänkin teidän olevan tällä hetkellä vaikeassa asemassa esitellessänne kokonaistarkastelua, jota ei saa missään tapauksessa sekoittaa tarkistamiseen, ja vaikka myönnänkin, että olette tehnyt todella erinomaista työtä, en voi vastustaa kiusausta lukea ääneen esitetyn julkilausuman lisäksi annettua muistiota:
(EN) "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu: useimmin kysyttyjä kysymyksiä". "Mikä on talousarvion kokonaistarkastelua koskeva tiedonanto?" "Mitä se ei ole?" "Miksi talousarvion kokonaistarkastelu?"
(ES) Kolme hyvin hienovaraista kysymystä sellaisen asian selittämiseksi, jota ei voida selittää: sitä, ettei tässä tiedonannossa valitettavasti ole lukuja.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Arvoisa puhemies, muistan vieläkin, miten katsoimme aina hieman säälien Neuvostoliiton monivuotisia suunnitelmia, mutta ellen erehdy, niiden kesto oli vain viisi vuotta, kun taas meillä on nyt erittäin joustamattomia monivuotisia talousarvioita seitsemäksi vuodeksi. Nähdäkseni yksi tämän hetken suurimmista ongelmista - ja komission jäsen Lewandowskin aihetta käsittelevät sanat vahvistivat tämän - on se, että keskitymme liikaa toteutuskelpoisuuteen. Tämä hyödyttää loppujen lopuksi vain oman etunsa ajajia.
Tietenkin meillä on yksimielisyys ja siihen liittyy suuri ongelma. Silti ainoat asiat, joita EU:n talousarvio tällä hetkellä tarjoaa, ovat omia etuja: omia etuja maataloudessa, kalastuspolitiikassa, koheesionäkökohdissa ja myös "vanhassa" teollisuudessa, jos sallitte ilmaisun. Omat edut muodostavat riskin sille dynaamiselle taloudelle, jota haluamme Eurooppaan.
Näen Euroopan unionin ja erityisesti talousarvion todella suurena raakaöljyä kuljettavana säiliölaivana. Sen on vaikea muuttaa suuntaansa, mutta nyt meillä on mahdollisuus nostaa se vedestä ja viedä se telakalle. Tarttukaamme tilaisuuteen ja katsokaamme, emmekö voisi muuttaa tätä suurta säiliöalusta muutamaksi paljon pienemmäksi pikaveneeksi.
Lopuksi totean, etteivät omat varat ole tärkeitä vain siksi, että Euroopan unionilla on sitten omia varoja, vaan niiden avulla voimme nyt myös torjua jäsenvaltioiden suorien maksujen järjettömiä vaikutuksia. Jäsenvaltioita kiinnostaa vain yksi asia, eli kuinka paljon ne voivat kaapia takaisin EU:n talousarviosta, ja siihen voidaan vastata omien varojen järjestelmällä.
László Surján
(HU) Komission jäsen on juuri todennut, että talousarvio on politiikkaa lukuina ilmaistuna. Tämä sanonta on meille kaikille tuttu, mutta arvoisa komission jäsen, missä ovat luvut tässä aineistossa? Ne puuttuvat tästä kokonaan. Nyt en siis kuitenkaan tiedä, mistä me puhumme. Väliarviointi. Myös muut ovat käsitelleet tätä ennen minua. Olemme nyt kolmannella vuosineljänneksellä, enkä tiedä, milloin saamme tämän arvioinnin tehdyksi. Haluan kuitenkin esittää kysymyksen. Tämä on myös neuvostolle. Ehkä se välittyy heille käännöksen kautta. Haluan todeta, että meidän olisi tehtävä tämä väliarviointi loppuun, tai miksi sitä nyt haluammekaan tänä vuonna kutsua. Vuonna 2011 on enää turha nostaa meteliä siitä, mitä meidän olisi pitänyt tehdä vuonna 2008.
Meidän on mielestäni jatkettava seuraavan talousarviokehyksen käsittelyä, jota olemme jo jossakin määrin aloittaneet. Parlamentissa tehdään parhaillaan kovasti töitä, ja oletan, että niin tehdään myös muissa toimielimissä. Tässä työssä pitäisi tehdä rohkeita uudistuksia. Täällä otettiin esiin omia varoja koskeva kysymys. On aivan käsittämätöntä, että olemme maailman ainoa parlamentti, joka laatii talousarvion eikä tunne sen takkaa harteillaan kohdatessaan äänestäjänsä, sillä me emme vie näitä rahoja kansalaisilta vaan välissä olevat kansalliset parlamentit.
Olisiko meidän oltava huolissamme jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeudesta, siitä, että Euroopan parlamentti itse ottaa kansalaisilta ja tuo tänne käsiteltäväksi omat menonsa, Euroopan unionin yhteiset menot? Tiedän, että tämä on vaikea asia. Itsemääräämisoikeutta koskeva kysymys on todella merkittävä. Arvoisa puhemies, on vielä yksi erittäin tärkeä asia, nimittäin se, että varojemme käytössä olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta, emmekä saa siirtää mitään jäsenvaltioille kuuluvia asioita Euroopan unionin päätettäväksi. Kiitoksia mielenkiinnostanne.
Reimer Böge
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ensinnäkin kiitän komissiota sen pyrkimyksestä parantaa kokonaistarkastelua koskevaa keskustelua tiedonantonsa avulla, ja toiseksi myönnän avoimesti, että aikanaan, samoin kuin nyt, meillä oli erilainen näkemys kokonaistarkastelua koskevista ehdotuksista, jotka perustuivat vuoden 2006 yhteiseen julkilausumaan. Jos noudatamme tiedonannon sisältöä, se tarkoittaa, ettei uudelleentarkastelua laadita ennen vuotta 2014. Tämä kuitenkin tarkoittaa - kuten myös aiemmin totesin - että uuteen sopimukseen perustuvan Lissabonin politiikan tärkeitä osia, ainakin talousarvioon liittyviä osia, siirretään vuoden 2014 jälkeiseen aikaan. Onkin kysyttävä, onko meillä varaa tehdä näin, etenkin globalisaation alalla, jolla Euroopan unionin niin poliittinen kuin taloudellinenkin toimintakyky on pohdinnan alla, ja voimmeko ottaa tämän vastuullemme. Minulla on käsitys, että silloinen komissio ja puheenjohtaja Prodi olivat ehdotuksissaan liian kunnianhimoisia ja nykyinen komissio on liian varovainen.
Tietenkin, kun otamme seuraavan askeleen, on tärkeää, että ennen kuin pyydämme lisää rahoitusta, keskitymme ensiksi lainsäädännön parantamiseen edistääksemme kasvua ja työllisyyttä, ohjelmien yksinkertaistamiseen, tehostamiseen ja niiden toteutuksesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseen. Tämä muuten koskee myös tutkimusalaa, jolla meillä on vajetta ja jolla tilintarkastustuomioistuin edelleen näyttää meille keltaisia tai punaisia kortteja. Tarvitaan myös uusia rahoitusvälineitä sekä keskustelua siitä, mitä aiomme tehdä esimerkiksi ITERin tai Galileon kaltaisten laajamittaisten innovointi-, teollisuus- ja tutkimushankkeiden tai energiahankkeiden osalta. Sanommeko niille "kyllä" vai "ei"? Jos sanomme niille "kyllä", pitäisikö niitä myös rahoittaa asianmukaisella - ja aiemmasta poikkeavalla - tavalla Euroopan talousarviosta yleisen monivuotisen rahoitusohjelman avulla, niin että ne voidaan saattaa päätökseen?
Koska jäsenvaltioissa käydään aiheesta toisinaan harhaanjohtavaa keskustelua, toteaisin jotain myös omista varoista. On täysin oikeutettua ja perussopimuksen mukaista - kyllä, itse asiassa tätä edellytetään perussopimuksessa - että huolehdimme omista varoistamme, sillä perussopimuksessa todetaan, että riippumatta muista tuloista rahoitamme toimintamme ensisijaisesti omista varoistamme. Meidän kaikkien pitäisi osallistua tähän keskusteluun.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Arvoisa puhemies, komission tänään meille esittelemä monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi on samanaikaisesti sekä pettymystä aiheuttava että kannustava. Asiakirja tuottaa pettymyksen sen vuoksi, ettei siinä tarjota mahdollisuutta vuosien 2010-2012 monivuotisen rahoituskehyksen uudelleentarkasteluun. Vuoden 2011 talousarvio on kuitenkin osoittanut, että tämä tilanne on kestämätön. Rahoituskehyksessä ei tosiaan oteta huomioon Lissabonin sopimukseen sisältyviä uusia tehtäviä eikä EU 2020 -strategian tavoitteita. Tämä on todella kestämätön tilanne. On vähintäänkin tarjottava mahdollisuutta lisätä joustavuutta. Onneksi komissio myös puhuu tämän puolesta. Joustavuutta olisi lisättävä jo vuonna 2012. Toisaalta asiakirja on rohkaiseva siinä mielessä, että komissio aikoo vihdoin viimein käynnistää keskustelun omista varoista. Tämä voi olla tulevien vuosien suuri keskustelu, joka on vaikea mutta väistämätön.
Lissabonin sopimuksessa määrätään, että EU:n talousarvio on rahoitettava omista varoista. Tällä hetkellä 80 prosenttia talousarviostamme rahoitetaan jäsenvaltioiden talousarvioista suoritettavilla maksuilla. Nämä eivät ole Euroopan unionin omia varoja, vaan ne muodostavat osan jäsenvaltioiden talousarviomenoista. Ne lisäävät jäsenvaltioiden alijäämää, jota Euroopan vakaus- ja kasvusopimuksella pyritään supistamaan, ja tämän vuoksi jäsenvaltiot pyrkivät pienentämään näitä maksuja. Samalla ne odottavat saavansa Euroopan unionilta enemmän, mikä voidaan nähdä selvästi Lissabonin sopimuksessa ja EU 2020 -strategiassa.
Tämä ristiriita on purettava. Se voidaan tehdä ainoastaan turvautumalla aidosti omiin varoihin. Tällä tavoin on myös voitava vähentää jäsenvaltioiden maksuosuuksia ja lisätä EU:n varoja. Mahdollisina omina varoina komissio viittaa oikeutetusti uusiin veroihin, jotka liittyvät suoraan EU:n tasolla toteutettaviin politiikan aloihin. Esimerkkinä mainittakoon ilmastopolitiikka ja rahoitusalan sääntely. Voidaan toivoa, että myös Eurooppa-neuvosto ja neuvosto ymmärtävät, että nyt on tarpeen käynnistää kiireellisesti omia varoja koskeva keskustelu vuoden 2014 jälkeisten rahoitusnäkymien osalta.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen erittäin tyytyväinen, että saimme vihdoin tämän asiakirjan käsiteltäväksemme. On hyvä, että se on laadittu ja että se on nyt toimitettu meille. Voidaan tietysti aina purnata siitä, että tämä olisi voitu tehdä aikaisemmin ja niin edelleen. Mielestäni meidän on nyt ennen kaikkea kiitettävä tiettyä piirrettä tässä asiakirjassa, eli sitä, että siinä otetaan esiin tabuna pidettyjä kysymyksiä. Tässä vaiheessa emme saisi pitää mitään talousarvioon liittyvää kysymystä tabuna, ja meidän pitäisi puhua kaikesta, myös omista varoista. Tämä todella ansaitsee kiitokset.
Haluan myös varoittaa tietystä asiasta, joka liittyy uusia omia varoja koskevaan keskusteluun. Kuten tiedämme, tämä on vaikea keskustelu, joka saattaa helposti estää kaikki muut keskustelut siitä, millainen Euroopan unionin talousarvion pitäisi olla ja mitä olemme jo oppineet nykyisestä rahoituskehyksestä. Emme saa antaa itsemme ajautua umpikujaan. Meidän on laajennettava keskusteluamme emmekä saa juuttua omia varoja koskevaan aiheeseen, koska silloin meidän on todella mahdotonta löytää ratkaisua.
Halua korostaa, että Euroopan unionin talousarvion tulopuolen olisi oltava vakaa ja ennustettavissa oleva. Meidän on aina muistettava Euroopan unionin talousarvion suuri saavutus, joka on sen tasapainoisuus. Se on talousarvio, joka estää meitä velkaantumasta. Tämä arvo olisi pidettävä jatkossakin ohjenuoranamme. Haluan myös korostaa, että uusien varojen avulla Euroopan unionin tuloista olisi tultava vakaat ja ennustettavat, ja tämän lisäksi niiden pitäisi estää meitä velkaantumasta. Mielestäni meidän olisi pohdittava tätä ja muistettava, ettei EU:n nykyinen tulojärjestelmä, joka perustuu yksittäisten jäsenvaltioiden bruttokansantuloon, ole niin huono, että se pitäisi hylätä.
Uuden järjestelmän olisi mielestäni oltava uuden ja vanhan yhdistelmä. Meidän on ilman muuta ajateltava uudistusta, mutta emme saisi ensin hylätä hyvää perinnettä. Toisin sanoen järjestelmää olisi sekä jatkettava että muutettava - ne eivät poissulje toisiaan. Meidän olisi aloitettava siitä, mikä toimii jo nyt onnistuneesti, eikä hylättävä tätä, niin ettemme juutu keskustelemaan ainoastaan omista varoista ja että pohdimme itse asiassa myös sitä, miten muodostamme uuden rahoituskehyksen.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, talousarvioita on aina syytä tarkastella uudelleen. Tämä koskee perheitä, Euroopan unionia, ja se koski myös Faginia Oliver Twistissä. Kun hänen pieni taskuvarkauksiin erikoistunut yrityksensä ei tuottanut tulosta, hän totesi, että asiaa pitäisi nyt miettiä uudelleen.
On hyvä, että mekin mietimme nyt täällä asiaa uudelleen. Voimme etenkin tehdä paljon sen hyväksi, että jäsenvaltiot ja kansalaiset hyväksyvät paremmin sen, mitä pyrimme tekemään.
Ensinnäkin byrokratian vähentäminen 25 prosenttia - ja toivottavasti enemmän - on erittäin toivottavaa ja houkuttelevaa. Toiseksi emme saa enää tehdä omia maaleja. Olen valitettavasti samaa mieltä eräiden euroskeptikkojen kanssa siitä, ettei viihdebudjetin kasvattaminen ollut järkevää. Se lisäsi vettä euroskeptikkojen myllyyn, ja luulen, että se aiheutti Eurooppa-myönteisille pettymyksen. Kolmanneksi - tämä on erittäin tärkeä asia - koko omien varojen luomista koskeva kysymys on erittäin toivottava. Mielestäni puheenjohtajamme Daul totesi tämän erittäin hyvin sanoessaan, että Euroopan unionissa käytetty euro on arvokkaampi kuin jäsenvaltioissa käytetty euro. Meidän olisi mielestäni toimittava tämän ajatuksen mukaisesti ja rohkaistava EU:n hankkeiden rahoittamiseen tarkoitettuja joukkovelkakirjalainoja harkitsevia pääomasijoittajia rahoittamaan monia tärkeitä hankkeitamme.
Tutkimus- ja kehittämistoimia koskeva tavoitteemme on 3 prosenttia. Tämä on ehdottoman tärkeää Euroopalle, jos haluamme olla kilpailukykyisiä ja luoda tarvitsemiamme uusia työpaikkoja. Meidän on myös ylläpidettävä vahvasti rahoitettua yhteistä maatalouspolitiikkaa - pilarissa yksi varmistetaan, etteivät maaseudut autioidu, ja pilarissa kaksi varmistetaan julkisten hyödykkeiden toimitus. Tämän lisäksi emme voi tehdä kompromisseja uusiutuvaa energiaa koskevissa tavoitteissa emmekä hiilidioksidipäästöissä - emmekä tietysti myöskään koheesiopolitiikassa, joka on ollut erittäin onnistunut. Jos onnistumme kaikessa tässä, BKT:mme kasvaa 4 prosenttia ja meillä on 5,6 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä.
Markus Pieper
(DE) Arvoisa puhemies, myös aluekehitysvaliokunnassa odotimme talousarvion kokonaistarkastelulta paljon. Euroopan rakenne- ja koheesiopolitiikka on kuitenkin ollut menestyksekäs, etenkin viime vuosina. Koheesiorahastosta on tuettu huomattavasti kriisistä selviytymistä etenkin köyhimmillä alueilla. Laaja-alainen lähestymistapa yhdessä kilpailukyvyn ja työllisyyden lisäämistä koskevien tavoitteiden kanssa ovat tuottaneet rohkaisevia tuloksia. EU:n varoja ei ole koskaan käytetty tehokkaammin, koskaan aiemmin emme ole saattaneet näin monia pieniä ja keskisuuria yrityksiä osaksi kansainvälisiä verkostoja, eivätkä alueet ole koskaan olleet yhtä hyvin valmistautuneita hyödyntämään EU:n ohjelmia. EU:n varojen käyttö ja hyödyntäminen antaa tältä osin erittäin selkeän ja rohkaisevan signaalin. Tämän edistymisen avulla voidaan vähentää huomattavasti jopa rakennerahastojen käyttöön liittyviä väärinkäytöksiä.
Tilintarkastustuomioistuin, tutkijat ja alueet tiedottavat meille näistä asioista, mutta valitettavasti komissio ja jäsenvaltiot eivät tee sitä. Ne ovat huomattavan pidättyväisiä. Rakennerahastojen osalta ei ole suoritettu aitoa talousarvion väliarviointia. Pidän sitä erittäin valitettavana, sillä talousarvion kokonaistarkastelun myötätuuli olisi tarjonnut hyviä syitä tarkastella seuraavaksi rakennepolitiikkaa. Sisältö on tietenkin mukautettava EU 2020 -strategian tavoitteisiin. Varoja on käytettävä tehokkaammin monella alalla. Tavoitteiden rakenne sekä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa tehtävä yhteistyö ovat todellakin osoittaneet arvonsa. Nyt olemme hukanneet tilaisuuden todistaa tämä todellisella talousarvion uudelleentarkastelulla.
Hyvät kollegat, parlamentilla on kuitenkin hyvä muisti. Kun puhumme tulevista rahoitusnäkymistä, otamme esiin aluepoliittisen menestyksen. Kun puhumme politiikan luotettavuudesta, puolustamme rakennerahastojen pitkiä suunnittelukausia. Kun puhumme tulevista talousarvion kokonaistarkasteluista, vaadimme niitä pakollisiksi, sillä talousarvion säännöllinen kokonaistarkastelu lisää myös avoimuutta. Tähän on suhtauduttava tulevaisuudessa vakavammin.
José Manuel Fernandes
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, olemme kaikki tietoisia edessämme olevista poliittisista haasteista: muun muassa globalisaatiosta, ilmastonmuutoksen torjumisesta, väestön ikääntymisestä ja energiavarmuudesta. Kaikki tämä tapahtuu samalla kun olemme keskellä kriisiä, joka ei näytä väistymisen merkkejä. Haluamme säilyttää vahvan sosiaalisen aseman, joka myös parantaa kilpailukykyämme. Olemme luoneet kaikkea tätä varten strategian: EU 2020 -strategian. Tämä väline tarvitsee kuitenkin rahoitusta. Meidän on määritettävä, paljonko tarvitaan jokaista politiikan alaa varten, niin että strategiaa voidaan toteuttaa tehokkaasti, jotta tiedämme, paljonko kaiken kaikkiaan tarvitaan.
Kannatan tietenkin alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka perustuu lisäämiseen. Kun sitten tiedämme, mitä tarvitaan, meidän on määritettävä tarkasti, mitä resursseja meillä pitäisi olla. Noin 80 prosenttia EU:n talousarviosta tulee jäsenvaltioiden talousarvioista, ja meidän on vähennettävä tätä riippuvuutta voidaksemme noudattaa perussopimuksia. EU 2020 -strategia olisi kuitenkin käynnistettävä nyt, ja siksi kysyn, miksei monivuotista rahoituskehystä tarkisteta nyt, jotta se noudattaisi tätä strategiaa, jolla me kaikki olemme jo antaneet tukemme?
Jutta Haug
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, sanon heti aluksi, että mielestäni tämä on hyvä asiakirja. Se on tasapainoinen, kuten komission jäsen Lewandowski on koko ajan meille luvannut - se on tasapainoinen ja siinä on monia ehdotuksia ja ideoita siitä, miten voimme ja miten meidän pitäisi jatkaa työtämme. Se ei kuitenkaan vastaa sitä, mitä me talousarvion asiantuntijat budjettivaliokunnassa odotimme. Rehellisesti sanottuna luulimme, että siinä analysoitaisiin nykyistä rahoituskehystä, ja todelliset optimistit jopa luulivat, että siinä myös hieman tarkistettaisiin nykyisen rahoituskehyksen jäljellä olevaa osaa. Nyt meille on kuitenkin esitetty pelkästään vilkaisu tulevaisuuteen. Lähes jokaisessa luvussa todetaan, mitä meidän olisi tulevaisuudessa tehtävä parantaaksemme talousarviota joko painopisteidemme, EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen, paremman naapuriyhteistyön, paremman eurooppalaisen infrastruktuurin tai tulevan maatalous- ja koheesiopolitiikkamme osalta. Asiakirjassa jopa esitetään ajatuksia tulevan talousarviomme rakenteesta ja seuraavan rahoituskauden pituudesta.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Elie Hoarau
(FR) Arvoisa puhemies, EU teki joulukuussa 2009 Genevessä Latinalaisen Amerikan maiden kanssa banaaneja koskevia sopimuksia, joilla alennetaan huomattavasti tulleja.
Sopimusten seurauksena EU otti käyttöön AKT-maita koskevia korvaustoimenpiteitä, joiden määrä on käsittääkseni 190 miljoonaa euroa. Vuoden 2009 jälkeen tehtiin EU:n ja Keski-Amerikan maiden välillä uusia sopimuksia, joilla näitä maita koskevia tulleja alennettiin entisestään.
Lisätalousarvioon sisältyvissä liitännäistoimenpiteissä näitä uusia sopimuksia ei oteta huomioon. AKT-maat ovat kuitenkin arvioineet, että liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen tarvitaan paljon enemmän kuin 190 miljoona euroa. AKT-maiden pyyntö pitäisi mielestäni kuitenkin ottaa huomioon muutetussa päätöksessä.
Koska minut on valittu vaalipiiristä, jossa tuotetaan banaaneja, aion kiinnittää erityistä huomiota tähän lisätalousarviota koskevaan päätökseen.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, mielestäni on liian aikaista tehdä yhteenvetoa siitä, onko asiakirja hyvä vai huono, mutta on hyvä, että meillä on asiakirja, sillä sen laatiminen kesti kauan.
Haluan esittää maataloutta koskevat huomautukseni osittain siksi, että olen ensi vuoden talousarvion esittelijä. Olen hieman huolissani maatalouspolitiikkaa käsittelevässä luvussa käytetystä kielestä, esimerkiksi ilmaisusta "tätäkin kokonaisvaltaisempi uudistus", ja siteeraan asiakirjaa seuraavasti: "Tällöin siirryttäisiin tulotuesta ja useimmissa tapauksissa myös markkinatoimenpiteistä muihin tukimuotoihin ja ensisijaisiksi otettaisiin yhteisen maatalouspolitiikan taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden sijaan tavoitteet, jotka liittyvät ympäristöön ja ilmastonmuutoksen torjuntaan".
Asiakirjassa myös annetaan ymmärtää, että tällä hetkellä viljelijöille suoraan maksettavat tuet aiheuttavat riippuvuutta. Todellisuudessa viljelijät eivät kuitenkaan saa markkinoilta tarpeeksi tuottoa taatakseen itselleen riittävät tulot. Maatalouden tulot ovat reilusti alle keskiarvon, ja tämä on otettava jatkossa huomioon riippumatta siitä, millä tavalla yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan. Olen kuitenkin tyytyväinen asiakirjaan.
Ivailo Kalfin
(BG) Minäkin haluan kiittää komissiota tämän asiakirjan esittelemisestä. Uskon sen tarjoavan tulevaisuudessa paljon aihetta keskusteluun. Siinä on useita kysymyksiä, joista parlamentissa varmasti vielä keskustellaan vilkkaasti. Haluaisin käsitellä niistä kolmea, kutakin erikseen.
Ensimmäinen liittyy siihen, voidaanko kaikki Euroopan unionin politiikan alat yhdistää yleiseen EU 2020 -strategiaan. Tiedämme, että monet Euroopan unionille tärkeät politiikan alat kyllä sisältyvät siihen. En kuitenkaan ole sitä mieltä, että esimerkiksi kestävää kasvua koskeva otsake on paras paikka maatalouspolitiikalle tai että osallistavaa kasvua koskeva otsake olisi paras paikka koheesiopolitiikalle. Mielestäni nämä politiikan alat on nähtävä laajemmin, ja niitä on melko vaikea sovittaa EU 2020 -strategian mukaisin tavoitteisiin.
Toiseksi haluan pohtia asiaan liittyviä periaatteita. Yksi niistä on yhteinen solidaarisuuden periaate, joka on tietenkin erittäin tärkeä. Meidän on kuitenkin tarkasteltava resursseja, myös koheesiorahastoa, paitsi solidaarisuuden välineenä myös vahvemman yhdentymisen välineenä. Tiedämme, että sillä on äärimmäisen tärkeitä taloudellisia vaikutuksia, jotka eivät ole ainoastaan moraalisia vaan jotka liittyvät itse asiassa myös taloudellisiin tuloksiin.
Viimeinen kysymys liittyy omiin varoihin. Tässä tapauksessa pohditaan myös Euroopan unionin myöntämiä lainoja, lainojen takaamista EU:n talousarviosta ja laajamittaisten hankkeiden rahoittamista. Voi olla vaikeaa puhua lainan ottamisesta, ellemme puhu selkeästi omista varoistamme, myöskään niistä, jotka ovat peräisin Euroopan investointipankin kaltaisten rahoituslaitosten kanssa tekemästämme yhteistyöstä, tai käyttämättömien EU:n talousarviovarojen uudelleen käyttämisestä sen sijaan, että ne palautettaisiin jäsenvaltioille.
Damien Abad
(FR) Arvoisa puhemies, sanon muutaman sanan komission tiedonannosta. On valitettavaa, että erityisesti menopuolta on käsitelty tiedonannossa melko arasti. Tiedätte budjettivaliokunnan pyytävän, ettemme tekisi vain talousarvion kokonaistarkastelua vaan kunnollisen väliarvioinnin, emme vain huviksemme vaan yksinkertaisesti analysoidaksemme talousarviomenojen rakennetta ja tehdäksemme johtopäätökset tietyistä näitä menoja koskevista näkökohdista.
Minun laillani tiedätte, että on välttämätöntä kohdistaa huomiomme tiettyihin menoja koskeviin näkökohtiin koheesiopolitiikan alalla, keskittyä laajamittaisiin ITERin kaltaisiin tai muihin Galileoon liittyviin teollisuushankkeisiin sekä suojella myös maatalouspolitiikkaan korvamerkittyjä varoja.
Toisaalta huomasin, että tulopuolen osalta komission lähestymistapa on kiinnostava ja hieman uskaliaampi. Mielestäni emme todellakaan voi puhua tänään EU:n talousarviosta käynnistämättä keskustelua sekä omista varoista että yhteisöllistämisestä tai mainitsematta tiettyjä tulopuolen osa-alueita. Mielestäni tämä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta ehdottoman välttämätön ja perustavanlaatuinen aihe. Siksi toivon, että voimme yhdessä löytää keinoja, joilla parannamme painopisteidemme rahoittamista - olipa kysymys sitten nuorisosta, koulutuksesta tai mistä tahansa juuri mainitsemistani painopisteistä - sillä meidän on yhdessä määritettävä paljon lisäarvoa tuottavat menot, jotta emme toistaisi sitä, mitä valitettavasti tapahtuu juuri nyt ulkosuhdehallinnon kohdalla.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Arvoisa puhemies, totuus on se, että kuten monet kollegoistani ovat jo todenneet, odotimme innokkaasti komission tiedonantoa. Jäsen Haug totesi hyvin osuvasti, että monet meistä odottivat tiedonannon tuloksia optimistisesti, ja me todella odotimme, että saisimme käsiteltäväksemme tarkistetun rahoituskehyksen.
Tältä osin on todettava, että esittelemänne asiakirja on ollut minulle melkoinen pettymys, sillä annoimme teidän lykätä asiakirjan esittelyä Lissabonin sopimuksen ja EU 2020 -strategian voimaantuloon asti sen vuoksi, että halusimme jotain konkreettisempaa. Totuus on se, että tämä yleisluonteinen asiakirja olisi aivan hyvin voitu esittää vuonna 2007 tai 2008, joten en tiedä, mitä meidän oikein piti odottaa.
Joka tapauksessa on aina tärkeää korostaa myönteisiä puolia, ja me kaikki olemme varmasti samaa mieltä siitä, että teidän olisi vihdoin aloitettava keskustelu omista varoista. Olette jo nähneet, että parlamentti pyytää tätä, ja toivomme, että myös neuvosto, joka kuuntelee tätä keskustelua, yhtyy pyyntöömme: sen jälkeen voimme korostaa tätä myönteisenä asiana.
Isabelle Durant
(FR) Arvoisa puhemies, olipa lasimme nyt puoliksi tyhjä tai puoliksi täysi, asiakirjassa on joka tapauksessa hyödyllisiä oivalluksia, ja minulle on tärkeintä se, mitä me - mitä parlamentti - tekee tällä asiakirjalla. Mielestäni asiakirjassa on joitakin kiinnostavia näkökohtia, kuten olemme tänään todenneet ja kuten muut ovat hyvin todenneet ennen minua.
Omia varoja koskeva kysymys on tietenkin tärkein asia, jota meidän on käsiteltävä. Myös siitä olen samaa mieltä, että on tärkeää hyödyntää näitä oivalluksia erityisesti EU 2020 -strategian tarjoaman vaihtoehdon edistämiseksi, mutta vaadin, että emme saa tyytyä pelkkään EU 2020 -strategiaa koskevaan asiakirjaan. Meidän on selvästikin työskenneltävä sen pohjalta, mutta tämän lisäksi on tietenkin myös maatalouspolitiikka ja liikenneverkostoja koskeva kysymys, ja on myös kaksi muuta asiakirjaa, joista meidän on myös huolehdittava.
Tarkoitan erityisesti Van Rompuyn johtaman taloushallintoa käsittelevän työryhmän raporttia, jossa on myös korostettu useita julkisten talouksien koordinointiin liittyvä kysymyksiä. Lopuksi totean, että sen perusteella, mitä ehdotatte, meidän on myös työskenneltävä kaikkien meille tarjottavien mahdollisuuksien pohjalta, ja tarkoitan erityisesti toista raporttia, Mario Montin kuuluisaa raporttia - Uusi sisämarkkinastrategia - jossa esitellään budjettipolitiikan toista puolta, toisin sanoen kaikkea, mikä liittyy verotusyhteistyöhön.
Mielestäni emme voi eristää tätä komission ehdotuksia koskevaa keskustelua kaikista muista EU:n toimielimissä esiin otetuista kysymyksistä, sillä loppujen lopuksi kysymys on saman keskustelun eri vaiheista.
Jan Olbrycht
(PL) Meillä on erittäin kiinnostava asiakirja edessämme, ja on todettava, että olimme melko kauan odottaneet asiakirjaa, jossa ei ole mitään lukuja, ja tältä osin komissio on pitänyt sanansa. Olemme vastaanottaneet asiakirjan, joka itse asiassa sisältää tiettyjä ohjelman elementtejä ja tiettyjä ilmoituksia. Euroopan parlamenttina meidän pitäisi todellakin harkita sitä, mitä komissio tänään sanoo.
Esimerkiksi yksi asia, joka on tällä hetkellä erittäin tärkeä meille Euroopan parlamentin jäsenille, on keskustelu EU 2020 -strategian, josta olemme tänään jo puhuneet, ja EU:n politiikan alojen välinen suhde. Jos komissio tarjoaa asiakirjassaan mahdollisuutta järjestää talousarvio EU 2020 -strategian ympärille, silloin tämä ilmoitus itse asiassa tarkoittaa, että on olemassa mahdollisuus sisällyttää suurin osa EU:n politiikan aloista EU 2020 -strategiaan. Luimme tämän asiakirjasta - se on kirjoitettu sinne selkeästi. Talousarvion rakenteen uudelleen järjestäminen tarkoittaa pohjimmiltaan EU:n politiikan alojen uudelleen järjestämistä. Ilmoitus, että koheesiopolitiikan on oltava EU 2020 -strategian kantava voima, on meille myös myönteinen ilmoitus, ja pyrimme varmasti muuttamaan nämä toteamukset ja ilmoitukset erityisiksi päätöksiksi.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Arvoisa puhemies, minäkin haluan todeta, että tämä on kiinnostava asiakirja. Se kuvastaa komission kiinnostusta, ja Euroopan parlamentti tekisi viisaasti käyttäessään tätä asiakirjaa. Haluan myös todeta, että kaksi merkille pantavaa seikkaa ovat omien varojen käyttö ja maatalouspolitiikkaa koskeva kysymys.
Giovanni La Via
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ensinnäkin on kiitettävä komission jäsentä siitä, että asiakirja todella on olemassa. Tällä kertaa puhumme jostain, mikä on paperilla, emmekä - kuten on usein käynyt - vain sanoista, jotka on lausuttu julki mutta joita ei ole vielä muutettu konkreettiseksi asiakirjaksi.
Siitä huolimatta, kuten aina ensimmäistä arviota asiakirjasta tehdessä, tästäkin löytyy sekä myönteisiä että kielteisiä näkökohtia. Osittain näen lasin puoliksi täynnä, koska tässä puhutaan omista varoista, joita parlamentti on toivonut käsiteltävän jo kauan sitten, jotta voitaisiin vähentää kansallisia maksuja ja lisätä mahdollisuuksia tehdä suuria EU:n tarvitsemia investointeja.
Uuden monivuotisen rahoituskehyksen osalta siinä puhutaan 5 + 5 vuoden kaudesta, mutta pelkään, että on laadittava myös toinen väliarviointi, sillä jos seuraava muistuttaa vähänkään edeltäjäänsä, jota jouduimme odottamaan todella kauan, se ei ole todellakaan mikään myönteinen asia. Asiakirjassa puhutaan kuitenkin myös yhteydestä EU 2020 -strategiaan, ja tästä olen samaa mieltä, sillä se on yksi parlamentin julki lausutuista painopisteistä.
Toisaalta näen lasin kuitenkin myös puoliksi tyhjänä, sillä yhteisen maatalouspolitiikan osalta siinä viitataan usein julkisiin hyödykkeisiin ja palveluihin, joita maatalouden on tuotettava ihmisille, mutta ei juurikaan maatalouden alkutuotantoon tai alan kilpailukykyyn.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hyvät kollegat, talousarvion kokonaistarkastelu aiheutti paljon levottomuutta, mutta komissio esitteli sen niin taitavasti, että olemme nyt rauhallisempia ja tyytyväisempiä. Tämä ei tarkoita sitä, ettei komission jäsen olisi esitellyt useita ongelmia, jotka meidän täytyy nyt ottaa huomioon. Esimerkiksi miten voimme tasapainottaa menot ja tulot? Pitäisikö meidän leikata menoja ja lisätä tuloja? Ehkä meidän pitäisi kysyä, miten lisäämme EU:n varojen tehokkuutta ja miten käytämme niitä järkevämmin.
Meidän on aloitettava siitä, että siirrymme perinteisen infrastruktuurin rahoittamisesta tutkimusinfrastruktuurin rahoittamiseen. Tarvitaan kuitenkin tiettyä tasapainoa, jossa otetaan huomioon, että eri jäsenvaltiot ovat kehityksen eri vaiheissa. Tiedämme, että jokainen EU:n talousarviosta käytetty euro on tuottavampi kuin kansallisesta talousarviosta käytetty euro. Muistakaamme kuitenkin, että jokainen EU:n talousarvioon maksettu euro antaa myös merkittäviä etuja ja tuottoa sille, joka sen maksoi, eikä vain sille, joka sen saa EU:n talousarviosta. On tärkeää huomata, että nettomaksajat myös saavat merkittäviä etuja niistä varoista, joita he ovat maksaneet EU:n talousarvioon.
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, kiitos huomioistanne. Tässä ei ole kysymys vain samasta ajasta ja paikasta, vaan keskustelussa on muodostettu selvä yhteys talousarvion kokonaistarkastelun ja vuoden 2011 talousarvion tai jopa banaanintuotantoa koskevien liitännäistoimien välille. Tämä tulee myöhässä, todella myöhässä. Suoraan sanottuna olemme vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen puolivälissä. Kolme vuotta on kulunut ja toiset kolme vuotta on vielä edessämme.
Kiitos kannustuksestanne ja kiitos, että olette suhtautuneet kunnianhimoisesti seuraavaan vaiheeseen, joka on tulevien rahoitusnäkymien esitteleminen. Kiitos, että keskustelitte kunnianhimoisesti talousarvion kummastakin puolesta, myös omista varoista (Joseph Daul, Stéphane Le Foll, Guy Verhofstadt, Reimer Böge, Jean-Luc Dehaene, Damien Abad, José Manuel Fernandes, Ivaylo Kalfin, Isabelle Durant ja Giovanni La Via). Kiitos, että kannustitte pyrkimään tasapainoon (Salvador Garriga) ja yksinkertaistamiseen (Joseph Daul).
Bas Eickhout kysyi kantaamme rahoitustoimiveroon. Liitteessä vihjataan hienovaraisesti, ettei etusijalla ole siirrettävien toimintojen verotus, sillä nämä toimet ovat alttiita veronkierrolle, vaan yritykset, toisin sanoen liiketoimet. Emme tarvitse mannertenvälistä yksimielisyyttä veronkierron välttämiseen.
Salvador Garriga ja Lászlo Surján ovat pettyneet lukuihin. Liitteessä mainitaan joitakin määriä ja arvioidaan vaikutuksia koheesiopolitiikkaan. Koska tiesin parlamentin kannan, tämä on tärkein seikka, jota osasin odottaa. Tässä ei tarkisteta vuosia 2011-2013 koskevia lukuja, kuten Reimer Böge, Eider Gardiazábal Rubial, Jutta Haug, Jean-Luc Dehaene ja Damien Abad väittivät.
Emme voi tehdä muutoksia näin helposti. Tarvitsemme oikeudellisen perustan, voimme tehdä talousarvioon Lissabonin sopimuksen ja EU 2020 -strategian edellyttämiä muutoksia vuosi kerrallaan. Tämä on mahdollista, ja näin meidän on tehtävä vuosien 2011, 2012 ja 2013 osalta, mutta emme voi tehdä sitä kertaheitolla määrittämällä vain summat ilman oikeudellista perustaa ja lisäämättä talousarvioon uusia vaatimuksia.
Emme tiedä vielä, mitä tuo tullessaan ITER-hanketta ja muita laajamittaisia hankkeita koskeva sopimus, jonka kustannukset todennäköisesti kasvavat vuoteen 2013 mennessä. Te olette pettyneitä, mutta tämä on vastaukseni.
Maatalouden osalta tämä on tasapainoinen kanta. Mairead McGuinness, tiedätte, että on myös paljon radikaalimpia mielipiteitä siitä, mitä maatalousmenoille pitäisi tehdä. Myös poliittinen suoja on vahva. Pyrimme täällä tasapainoiseen kantaan, sillä loppujen lopuksi kysymys on aina kompromissista, ja meidän on saatava lopullinen hyväksyntä 27 maalta.
Kiitos vielä kerran huomioistanne.
Puhemies
(EN) Komission jäsen Lewandowski, olitte aina hyvä parlamentin jäsen, joka puolusti talousarviota meidän puolestamme. Toivomme, ettette käytä täällä saamaanne kokemusta parlamenttia vastaan vaan pikemminkin yhteisymmärryksen löytämiseen parlamentin kanssa, ja tässä asiassa luotamme teihin.
