Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, modificeret af Rådet (alle sektioner) - Forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 10/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen - Anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet: energiprojekter - Den europæiske økonomiske genopretningsplan og energiområdet (ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om følgende betænkninger:
af Surján og Maňka for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, modificeret af Rådet (alle sektioner) (11902/2009 - C7-0127/2009 - og ændringsskrivelse nr. 1/2010 (SEC(2009)1133 - 14272/2009 - C7-0215/2009), nr. 2/2010 (SEC(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) og nr. 3/2010 (SEC(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010,
af Haug for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 10/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (16327/2009 - C7-0288/2009 -,
af Böge for Budgetudvalget om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i henhold til punkt 27 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning,
af Böge for Budgetudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme: Finansiering af projekter på energiområdet i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan - C7-0305/2009 -.
László Surján
Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne helt fra starten af denne budgetforhandling understrege, at jeg hellere vil udtrykke min tak end at starte en diskussion. Jeg vil gerne takke Rådet og Kommissionen for det frugtbare samarbejde, som endelig har gjort det muligt at nå til enighed og nu forelægge et i en vis forstand fælles forslag for Parlamentet. Jeg ønsker imidlertid også at takke de forskellige grupper i Parlamentet. Havde disse grupper ikke været i stand til at samarbejde og i fællesskab repræsentere de værdier, som er vigtige for Parlamentet og Europas borgere, ville det slet ikke have været muligt at udarbejde budgettet.
For et år siden blev jeg udpeget som ordfører for 2010-budgettet. Vi gik straks i gang med at formulere Parlamentets politiske forventninger og henstillinger. Parlamentet drøftede disse spørgsmål her i foråret. Det var ekstremt vigtigt, også af hensyn til fremtiden, at der blev truffet en beslutning, som vi kunne drage erfaringer af, idet vi gik i gang flere måneder inden udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag. Kommissionen havde med andre ord kendskab til Parlamentets holdning og tog i mere eller mindre grad også hensyn hertil under udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag.
Vi bør efter min opfattelse også følge samme tidsplan fremover. Hvad ønskede vi at opnå? Vi vidste, at der var økonomisk krise i Europa. Vi mente - og mener stadig - at dette budget skal spille en vigtig rolle i håndteringen af krisen. Vi drøftede dette spørgsmål med Rådet, idet en anden oplagt løsning på krisen er, at vi bruger færre midler på EU. Det er ikke en løsning, men det kan hjælpe på situationen. Hvis vi anvender midlerne fornuftigt i EU og er meget opmærksom på en fornuftig anvendelse af ressourcerne, vil EU-budgettet måske ikke blive opfattet som en byrde, men som en del af løsningen på krisen. I lyset heraf ønskede vi at øge konkurrenceevnen, bl.a. gennem rammeprogrammet for forskning og udvikling. Vi ønskede også at skabe grundlag for og bidrage til en fælles energipolitik.
Der er blevet allokeret over 11 mia. EUR til disse formål. Vi ønskede at sætte gang i økonomien, primært via samhørighedspolitikken. Der er afsat 36 mia. EUR til denne facilitet. I årets løb blev det klart, at der f.eks. var alvorlige problemer i mejerisektoren, der ikke var en følge af den generelle økonomiske krise. Parlamentet mente imidlertid, at det var nødvendigt at tale mælkeproducenternes sag, hvilket resulterede i oprettelsen af en mejerifond på 300 mio. EUR, der, selv om der ikke er tale om en permanent fond, stadig indebærer en merbevilling på 300 mio. EUR. Der er i alt omkring 750 mio. EUR til rådighed, og der kan således ydes yderligere bistand til mejerisektoren. Parlamentet ønsker imidlertid også at understrege, at denne bistand skal ledsages af en fuldstændig gennemgang af mejerisektorens problemer og sektorens omstrukturering.
Vi var samtidig nødt til at erkende, at vi ikke havde tilstrækkeligt spillerum. Under nogle udgiftsområder er der ikke nogen margener, og det er således påkrævet at foretage en midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme. Det er meget påkrævet, men det er også meget påkrævet, at medlemsstaterne anvender de midler, som de har til rådighed, på en langt mere målrettet og fornuftig måde med henblik på at fremme vækst. Først da vil vi kunne se de europæiske borgere og skatteydere direkte i øjnene, idet det er deres penge, vi bruger i et forsøg på at skabe et mere effektivt og velfungerende EU.
Vladimír Maňka
Hr. formand, hr. kommissær, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! I dag behøver jeg ikke at bekymre mig over, om jeg glemmer at nævne noget vigtigt fra min betænkning. Alle de forslag, der er blevet udarbejdet gennem et helt år i samarbejde med kolleger og medarbejdere, er allerede blevet tilstrækkeligt drøftet i Budgetudvalget, på plenarmøderne og under forligsforhandlingerne eller under trepartsmøder. Der er frem for alt tilstrækkelig opbakning til alle forslag i Parlamentet.
Da vi indledte udarbejdelsen af budgettet i starten af året, var jeg spændt på, hvor langt mine rådgivere, koordinatorerne og min politiske gruppe ville tillade mig at gå, da jeg havde fået at vide, at jeg allerede var gået for vidt. Der var efter min opfattelse en lang række uudnyttede muligheder og mangler, som jeg ønskede at råde bod på. De mange drøftelser med højtstående repræsentanter for institutionerne, direktører for tjenestegrene og andre medarbejdere udmøntede sig i yderligere muligheder og forslag til forbedringer.
Institutionernes medarbejdede er begyndt at tilvejebringe oplysninger og stille forslag på eget initiativ. Det er mit indtryk, at de håber og tror på, at vi kan finde en løsning i fællesskab. På den ene side var jeg glad for, at de viste mig denne tillid og var aktive, men på den anden side ville det glæde mig endnu mere, hvis deres direkte foresatte ville lytte til dem og løse problemerne.
Jeg mener selvfølgelig, at de fleste kontorer arbejder professionelt, og at kvaliteten af deres arbejde er høj, men jeg vil gerne i denne fase og i dette forum understrege vigtigheden af medarbejdernes indsats. På grundlag af de dokumenterede mangler lykkedes det os at gennemføre mere systematiske foranstaltninger. Det er imidlertid ikke ordføreren, men Europa-Parlamentets generalsekretær eller den involverede højtstående repræsentant for den pågældende europæiske institution, der kan afdække og løse alle problemer.
Jeg glæder mig derfor over aftalen indgået med Europa-Parlamentets ledelse under budgetsamrådet om at gennemføre en revision af organisationen. For første gang i Europa-Parlamentets historie vil der blive gennemført en funktionel revision næste år i to af dets vigtige kontorer, GD INLO og Sikkerhedstjenesten. Formålet er at sikre en mere effektiv anvendelse af ressourcer.
Revisionsretten var tidligere den eneste institution, der accepterede ekstern kontrol af Rettens arbejde, og resultaterne har været gode. Det er lykkedes Revisionsretten at reducere sine administrative omkostninger og opnå en højere produktivitet.
Jeg vil gerne takke det svenske formandskab, der udviser stor professionalisme. Allerede i april, inden vores mandat rent faktisk var trådt i kraft, mødtes vi med Hans Lindblad og hans kolleger. Vi blev meget hurtigt enige om prioriteterne, og det lykkedes os i fællesskab at introducere rationelle elementer og udgangspunkter.
Vi forelægger en fælles erklæring på plenarmødet i dag om bygningspolitikken, der udgør en væsentlig del af EU-institutionernes administrative udgifter, Jeg mener, at det i fællesskab er lykkedes os at indlede en proces, der vil medføre omkostningsbesparelser på dette område.
Det vil kun lykkes os at imødegå de største udfordringer i det 21. århundrede, dvs. klimaændringer, risiciene og omkostningerne forbundet med råmaterialer og energi, den økonomiske globalisering og trusler mod vores sikkerhed, gennem en fælles indsats på europæisk plan. Hvis EU skal overvinde disse problemer, skal det råde over effektive og komplekse instrumenter. Lissabontraktaten vil tilvejebringe disse instrumenter. I den indledende ikrafttrædelsesfase skal EU have tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at gennemføre nye politikker.
Selv om drøftelsen i dag om EU-budgettet for 2010 virkelig viser sig at være den sidste i år, vil de to ordførere for budgettet for 2010 ikke have afsluttet deres arbejde, idet arbejdet fortsætter mindst tre måneder endnu som følge af gennemførelsen af Lissabontraktaten. Jeg tror, at dette arbejde vil skabe gode resultater.
Jutta Haug
Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. kommissær! Da vi drøftede dette års budget i december sidste år, var vi allerede klar over - og som hovedordfører for 2009-budgettet nævnte jeg det også under drøftelsen - at den finansielle krises indvirkning på og konsekvenser for realøkonomien ville kunne mærkes i alle medlemsstaterne. Dette er præcis, hvad der er sket.
I april 2009 nåede Europa-Parlamentet og Rådet til enighed om finansieringen af første del af den økonomiske genopretningspakke som foreslået af Kommissionen. Det var nødvendigt at foretage en såkaldt mindre revision af de finansielle overslag med henblik på at stille de 2,6 mia. EUR til rådighed. Hvordan skulle vi ellers have fundet midlerne i lyset af vores stramme budgetbegrænsninger? Det var hensigten, at de resterende 2,4 mia. EUR, der manglede ud af det samlede beløb på 5 mia. EUR, skulle findes her i efteråret. Tiden er nu inde. Det er efterår, og da Parlamentet og Rådet er nået frem til en fornuftig aftale om 2010-budgettet, har vi en løsning. 2009-budgettet yder også et vigtigt bidrag til denne løsning.
I ændringsbudgettet for regnskabsåret 2009 reduceres betalingsbevillingerne med over 3,4 mia. EUR. De ubrugte margener under de forskellige udgiftsområder vil på samme måde blive reduceret med næsten 1,5 mia. EUR. Vi taler om 2009-budgettet, der beløber sig til 133,8 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 116,1 mia. EUR i betalingsbevillinger og således ikke ligefrem er ødselt. Hvis vi ser på de budgetposter, hvor Kommissionen fandt de nødvendige midler, bliver det helt klart, at Kommissionen simpelthen ikke tager budgetmyndighedens beslutninger alvorligt.
Jeg vil gerne minde Parlamentet om, at da vi vedtog budgettet for 2009 i 2008, prioriterede vi også konkurrenceevnen i EU, vækst og beskæftigelse. Derfor afsatte vi flere midler end foreslået af Kommissionen til budgetposter, som fremmede den sociale dimension ved at skabe flere og bedre job og støtte små og mellemstore virksomheder. Det er imidlertid netop disse budgetposter, som drænes gennem overførsler eller ændringsbudgetter Ville det være for meget at anmode Kommissionen om at gennemføre Parlamentets og Rådets beslutninger og gøre en indsats for at sikre, at midlerne anvendes som tilsigtet, hvor de vil have en positiv indvirkning? Det budgetforslag, som Kommissionen har forelagt, er ikke blevet korrekt beregnet eller forsigtigt anslået. I 2009 var der over 50 overførsler og 10 tillægs- og ændringsbudgetter. Det er i denne forbindelse ikke muligt at tale om et realistisk budget og klarhed, og denne situation skal forbedres.
Vores kolleger i fagudvalgene skal lægge større vægt på gennemførelsesrapporter i løbet af regnskabsåret, og Kommissionen skal langt om længe leve op til sit stadig gode omdømme som et effektivt europæisk administrativt organ. Jeg håber, at vi alle vil arbejde hen imod dette.
Reimer Böge
Hr. formand, mine damer og herrer! Vi er nået til enighed om 2010-budgettet, der beløber sig til 141,4 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 122,9 mia. EUR i betalingsbevillinger.
Jeg vil først og fremmest gerne takke begge ordførere hjerteligt for deres engagement, og jeg vil også gerne sige, at jeg er helt enig i alt det, fru Haug netop har sagt om 2009-budgettet.
Hvis vi ser på tallene, kan vi se, at bevillingerne lå 11,2 mia. EUR under det betalingsloft, der er fastsat i den flerårige finansielle ramme. Det betyder, at hvis det er nødvendigt, og hvis der er politisk vilje, giver den flerårige finansielle ramme os en vis fleksibilitet inden for de aftalte lofter.
I de seneste år har vi ved flere lejligheder fundet en løsning på nødvendige tilpasninger til den økonomiske og politiske situation gennem omfordelinger, udnyttelse af margener og revisioner. Disse instrumenter er tilgængelige, men med det budgetforslag, vi har udarbejdet for 2010, er mulighederne på dette område bestemt ved at være udtømte. Det gælder også for udgiftsområde 2, hvor der efter 2010 i lyset af de foreslåede margener vil være langt mere begrænset spillerum eller rent faktisk slet intet.
Nu har vi sikret anden del af finansieringen af den såkaldte økonomiske genopretningspakke, der beløber sig til 2,4 mia. EUR, i disse aftaler. Det var rigtigt at finansiere anden del, der beløber sig til 2,4 mia. EUR, i 2010 og ikke at udsætte nogen del af finansieringen til 2011. Det var selvfølgelig ikke en økonomisk genopretningspakke. Der blev rent faktisk afsat midler til relevante supplerende politiske prioriteringer på energiområdet og fremme af bredbånd i landdistrikter.
Anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet har gjort det muligt for os at tilvejebringe yderligere 120 mio. EUR til energiprojekter og 75 mio. EUR til Kozloduy-kernekraftværket. Jeg vil gerne påpege over for Kommissionen, at det skete på en meget underlig måde, og jeg vil også gerne klart understrege, at det sidste ikke er blevet sagt i denne sag. Vi forventer i alt 300 mio. EUR. Vi forventer i denne forbindelse også, at de midler, der endnu ikke er blevet fundet til udviklingen af kernekraftværket, tilvejebringes i forbindelse med midtvejsrevisionen af budgettet, og at finansieringen ikke sker gennem flere nedskæringer inden for udgiftsområde 1 b. Det er vigtigt, at dette understreges klart.
Vi har desuden foretaget en revision af uudnyttede midler fra 2009, således at der kan mobiliseres i alt 1,9 mia. EUR til energi og yderligere 420 mio. EUR til bredbåndsinternet under udgiftsområde 2.
Jeg vil her gerne sige, at beslutningen om det samlede beløb var rigtig, men vi skal naturligvis også gøre det klart i dag, at vores næste opgave er den budgetmæssige gennemførelse af Lissabontraktaten. Vi kan helt sikkert ikke vente indtil 2014, da vi her vil stå over for yderligere politiske prioriteringer, som EU er nødt til at forfølge som led i globaliseringsprocessen, og andre nye opgaver.
Det understreges klart i den beslutning, der sættes under afstemning på torsdag, at vi opfordrer den nye Kommission til at offentliggøre en rapport om gennemførelsen af den interinstitutionelle aftale så hurtigt som muligt som fastsat i aftalerne. Jeg vil samtidig gerne navnlig understrege, at Kommissionen skal forpligte sig til at tilpasse, revidere og ændre den nuværende flerårige finansielle ramme for 2007-2013 og til at forlænge den til 2015-2016. Kommissionen skal desuden iværksætte processen for den næste flerårige finansielle ramme, således at vi får en reel offentlig og åben debat om den kommende finansielle ramme.
Det er den nye Kommissions opgave, og vi vil naturligvis bruge både høringerne og forhandlingerne i de kommende tre måneder til på det kraftigste at opfordre Kommissionen og Rådet til at tage hensyn til disse politiske prioriteringer. Vi går en spændende tid i møde.
Hans Lindblad
Hr. formand! Jeg er meget beæret over at være til stede i dag under forhandlingen. Budgetproceduren for 2010 har været krævende, og jeg er tilfreds med den aftale, der blev indgået mellem vores institutioner under samrådsmødet i midten af november. Denne aftale tjener to forskellige, men lige så vigtige, formål.
På den ene side fastsætter den rammerne for udarbejdelsen af 2010-budgettet, således at EU kan fungere så gnidningsløst som muligt og gennemføre politikkerne på den måde, vi ønsker, at de skal gennemføres, og samtidig sikrer den en kontrolleret stigning i betalingerne, især i den situation, som vores medlemsstater står i i øjeblikket. Den sikrer på den anden side hele finansieringen af anden del af genopretningsplanen. Den er et væsentligt bidrag fra EU til håndteringen af den nuværende økonomiske og finansielle situation.
Jeg vil også gerne give udtryk for Rådets tilfredshed med den aftale, vi indgik om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Efter min mening udgør budgettet for 2010 som helhed et afbalanceret kompromis mellem på den ene side den nødvendige budgetdisciplin og forsvarlige økonomiske forvaltning og på den anden side vores pligt til at opfylde borgernes forventninger. Budgettet er også et kompromis mellem de forskellige politiske grupper, de forskellige medlemsstater og de forskellige interesser i Rådet og Parlamentet.
Budgettet er ikke helt som Rådet oprindeligt havde ønsket, og det er heller ikke helt som Parlamentet oprindeligt havde ønsket. Jeg mener imidlertid, at det er et godt kompromis, der skaber balance mellem vores mål og prioriteringer på den bedst mulige måde. I denne forbindelse vil jeg gerne påpege, at jeg er meget stolt over, at vi, med andre ord Parlamentet og Rådet, som budgetmyndighed med stor opbakning fra Kommissionen udviste det nødvendige lederskab og ansvar og indgik en generel aftale i november. Det sender efter min opfattelse det rigtige budskab forud for Lissabontraktatens ikrafttræden.
Det ville ikke have været muligt uden en fælles indsats, idet alle berørte parter ydede deres bidrag. Det ville heller ikke have været muligt uden den gode og konstruktive atmosfære, der efter vores mening kendetegnede hele processen. Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at takke formanden for Budgetudvalget, hr. Lamassoure, for hans styrke, åbenhed og dygtighed som forhandler. Jeg vil også gerne takke de to ordførere, hr. Surján og hr. Maňka, for deres konstruktive samarbejde og mine kolleger i Økofinrådet. Jeg vil navnlig gerne takke kommissær Šemeta, der varetog opgaven som ærlig mægler fuldt ud.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne takke alle de ansatte i de tre institutioner, der meget professionelt har bidraget til at gøre dette muligt.
Algirdas Šemeta
Hr. formand! Jeg glæder mig meget over at få mulighed for at tale til Parlamentet, inden det færdiggør andenbehandlingen med torsdagens afstemning om budgettet for 2010 og om ændringsbudget nr. 10/2009, der til dels har bidraget til det vellykkede resultat af den årlige budgetprocedure.
Forhandlingerne om budgettet for 2010 har krævet kompromiser og - om jeg så må sige - endog ofre på alle sider for at nå vores fælles mål. Dette ville ikke have været muligt, hvis ikke Europa-Parlamentet og Rådet havde spillet en konstruktiv og ansvarlig rolle under hele forhandlingsforløbet.
Jeg vil gerne fremhæve fire hovedpunkter.
Jeg vil for det første fremhæve nogle centrale elementer i resultatet af samrådsproceduren. Lige siden vi nåede til enighed om den fælles erklæring i april sidste år, har vi vidst, at vi var nødt til at sikre en fin balance for at finde de resterende 2,4 mia. EUR til finansiering af den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det kunne kun opnås gennem en udligningsmekanisme og ved hjælp af alle disponible budgetmidler i den flerårige finansielle ramme. Det var et vanskeligt problem.
På trods af dette vanskelige problem lykkedes det os at finansiere resten af genopretningsplanen i 2010 og som påpeget af hovedordføreren at blive enige om et EU-budget, der kan bidrage til at overvinde den økonomiske krise.
I denne vanskelige tid er budskabet til borgerne efter min opfattelse endnu stærkere, da vi samtidig også har været i stand til at imødegå mælkeproducenternes uforudsete særlige behov med stor opbakning fra Parlamentet.
Sidst, men ikke mindst, har de to grene af budgetmyndigheden erkendt behovet for yderligere bistand i 2010 til Bulgariens indsats i forbindelse med nedlukningen af Kozloduy-kernekraftværket gennem anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.
Med hensyn til reserverne vil jeg for det andet gerne takke Parlamentet og især hovedordføreren, hr. Surján, der har taget hensyn til Kommissionens svar som opfølgning på Parlamentets førstebehandling i den såkaldte "skrivelse om gennemførelsesmulighederne".
Det førte til en væsentlig nedgang i reserverne i budgetforslaget for 2010 ved Parlamentets førstebehandling.
For det tredje vil jeg gerne understrege betydningen af en gnidningsløs overgang til Lissabontraktaten. Vi er nu endelig forankret i Lissabontraktaten for så vidt angår budgetproceduren. På trods af usikkerheden omkring den nye traktats ikrafttræden har vi været i stand til at sikre en gnidningsløs overgang til de nye retlige rammer.
Den kommende periode vil være en udfordring for alle institutionerne, da de skal ændre deres tilgang og praksis, og der vil være behov for en styrket dialog lige fra budgetprocedurens første fase. Kommissionen er parat til at spille sin rolle og til at forlige holdningerne i det nye Forligsudvalg under hensyntagen til de rettigheder, der tilkommer budgetmyndighedens to parter, på lige fod.
I dag ved vi, at der stadig skal gøres en indsats for at indføre alle de nye retlige instrumenter, der følger af traktatens ikrafttræden. Med udgangspunkt i det loyale interinstitutionelle samarbejde, der er blevet udviklet i løbet af de sidste 20 år, er vi ikke desto mindre blevet enige om en række overgangsforanstaltninger, der vil sikre, at budgettet for 2010 fungerer effektivt.
Endelig, med hensyn til ændringsbudget nr. 10/2009, revisionen af den finansielle ramme og anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet, tager jeg til efterretning, at Parlamentet også har indvilget i at vedtage forslagene om revision af den flerårige finansielle ramme og, som allerede nævnt, om fleksibilitetsinstrumentet og ændringsbudget nr. 10.
Jeg vil gerne takke ordføreren, hr. Böge, der har godkendt resultatet af budgetsamrådet. Dette viser, at vi har været i stand til at gøre bedst mulig brug af redskaberne i den nuværende interinstitutionelle aftale med henblik på at nå vores mål.
Jeg vil også gerne takke ordføreren for budgettet for 2009, fru Haug, for hendes arbejde gennem hele året med gennemførelsen af budgettet for 2009 og hendes støtte til ændringsbudget nr. 10/2009, der er en del af "pakken" vedrørende revisionen af den flerårige finansielle ramme og finansieringen af genopretningsplanen.
Jeg har også noteret mig Deres kritik af Kommissionen, der skal sikre en mere effektiv budgetgennemførelse.
I ændringsbudgettet for i år reduceres betalingsbevillingerne med 3,2 mia. EUR, hvilket er en væsentlig lavere reduktion end sidste års reduktion på 4,9 mia. EUR, og det er udtryk for en mere effektiv gennemførelse af et budget, der efter den foreslåede reduktion fastsættes til 113 mia. EUR for 2009.
Der er dog stadig plads til yderligere forbedringer, og jeg kan forsikre Dem om, at Kommissionen fortsat vil gøre sit yderste for at udnytte de godkendte budgetbevillinger i 2010 optimalt.
Med hensyn til spørgsmålet om forenkling af procedurerne med henblik på at gøre forvaltningen af udgifterne nemmere, mener jeg, at vi, selv om vi kan undersøge denne mulighed nærmere, skal finde en passende balance mellem reel forenkling og nødvendigheden af at overholde reglerne for at beskytte EU's finansielle interesser.
Jeg vil gerne på ny takke Parlamentets forhandlingsgruppe og navnlig formanden for Budgetudvalget, hr. Lamassoure, og ordførerne for 2010-budgettet, hr. Surján og hr. Maňka.
Jeg vil også gerne takke Rådets forhandlere, herunder navnlig statssekretær Lindblad, for det konstruktive arbejde under budgetproceduren.
Jeg håber, at forhandlingen i dag vil være konstruktiv og produktiv og munde ud i en positiv afstemning om budgettet for 2010 på torsdag.
José Manuel Fernandes
Hr. formand, mine damer og herrer! Dette budget er et svar på den økonomiske krise med kraftig fokus på de europæiske borgere. Budgettet skal bekæmpe arbejdsløshed og sætte skub i økonomien. Vi prioriterer derfor den europæiske økonomiske genopretningsplan ved at afsætte 2,4 mia. EUR næste år. Det bør også bemærkes, at vi fremmer økonomisk genopretning, når vi øger betalingsbevillingerne for de vigtigste budgetposter.
Med hensyn til arbejdsløsheden, herunder ungdomsarbejdsløsheden, vil jeg gerne fremhæve forslaget om at revidere Erasmusprogrammet. Vi glæder os over allokeringen af yderligere 300 mio. EUR til mejerisektoren, men jeg vil gerne understrege, at der bør oprettes en budgetpost med henblik på oprettelse af en permanent fond for denne sektor.
Vi mener ligeledes, at det er meget vigtigt at ændre den nuværende flerårige finansielle ramme for 2007-2013, og at den forlænges til regnskabsårene 2015-2016, som vi foreslog. Jeg er nødt til at understrege, at EU-prioriteringerne bekæmpelse af klimaændringer og energisikkerhed ikke er tilstrækkelig afspejlet i dette budget. Med hensyn til budgetterne for Parlamentet og de øvrige institutioner, som nu er blevet indstillet til andenbehandling, er det de samme, som vi godkendte ved førstebehandlingen.
Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) gentager, at stringens og gennemsigtighed er altafgørende, og gruppen støtter derfor en langsigtet bygningspolitik, gennemførelse af et nulbaseret budget ved begyndelsen af hver valgperiode og en cost-benefit-analyse af politikker som f.eks. Parlamentets kommunikationspolitik. Med hensyn til de nye krav, der er affødt af Lissabontraktatens ikrafttræden, støtter vi bedre lovgivning og kravet om passende midler til at nå dette mål.
Göran Färm
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle involverede parter. Disse forhandlinger har båret frugt. Der er stadig nogle få problemer der skal løses ved andenbehandlingen, og alle involverede parter har bidraget konstruktivt til en løsning.
Selv om det tog lang tid, var det bestemt vigtigt for os, at det lykkedes at finansiere den økonomiske genopretningsplan i stedet for at udsætte problemet til et senere tidspunkt. Det glædede os, at Rådet endelig gav os ret i, at løsningen krævede tilvejebringelse af nye midler og anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet, ligesom i forbindelse med Kozloduy-kernekraftværket.
Jeg er imidlertid stadig overrasket over Rådets og det svenske formandskabs holdning på nogle få områder. Jeg troede f.eks. ikke, at de ville modsætte sig Parlamentets forslag om at oprette en ny budgetpost for den nye strategi for Østersøområdet. Jeg glæder mig imidlertid over, at dette også blev accepteret. Den anden ting, der overrasker mig - og dette spørgsmål er stadig ikke fuldt afklaret - er Progressprogrammet og den nye mikrofinansieringsfacilitet. Parlamentet er af den opfattelse, at EU skal øge investeringerne i innovation med henblik på at bekæmpe social udstødelse og arbejdsløshed. Dette synes at være særlig vigtigt, da 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Det er derfor vanskeligt at forstå, hvorfor Rådet og det svenske formandskab tilsyneladende kæmper meget hårdt og til den bitre ende for at finde midlerne til finansiering af den nye mikrofinansieringsfacilitet gennem nedskæringer i Progressprogrammet.
Jeg har i denne forbindelse et direkte spørgsmål til det svenske formandskab.
I betragtning af den høje arbejdsløshed, den stadig stigende sociale udstødelse, meget store integrationsproblemer og et ekstraordinært velfungerende Progressprogram, hvorfor bliver Rådet så fortsat ved med at stille krav om nedskæringer i Progressprogrammet?
Ved budgetforhandlingerne i år er næsten alle nye prioriteringer blevet finansieret gennem tilpasning af lofterne for den flerårige ramme og anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet. Der er næsten ikke flere margener tilbage. Denne ramme udløber først om tre år, men det vil være helt uacceptabelt at leve med disse vilkår i så lang tid.
Jeg har derfor et andet spørgsmål til både Kommissionen og Rådet.
Hvad er Deres holdning til Parlamentets krav om en hurtig og virkningsfuld revision af den finansielle ramme for perioden 2011-2013?
Efter vores opfattelse vil budgetforhandlingerne for de tre resterende år blive problematiske, hvis rammen ikke revideres, især i lyset af den forestående nye udvidelsesrunde og de store nye forpligtelser på klimaområdet. Efter min mening bør princippet være, at der skal afsættes nye midler til nye opgaver. Dette princip finder normalt anvendelse på nationalt plan og bør også gælde på EU-plan. Jeg vil meget gerne høre, hvad De mener om dette spørgsmål.
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - (DA) Hr. formand! Tak til hr. Surján for et godt forhandlingsresultat. Jeg vil ligesom andre udtrykke min tilfredshed med, at vi i Parlamentet kunne bevare vores vigtige prioriteter også under andenbehandlingen, selv om vi skulle finde nogle besparelser i den aftale, vi havde med Rådet. Det er lykkedes ud over energiinvesteringerne i genopretningsplanen også at afsætte ekstra penge til budgetposter, der er rettet mod forskning og innovation inden for energi. Det er lykkedes os at sikre vores pilotprojekter og forberedende aktioner, som er nye initiativer, som vi sætter i gang fra Parlamentets side, og jeg vil også personligt sige, at vi fra ALDE-Gruppen er glade for, at det er lykkedes at sikre pengene til Østersøstrategien.
Jeg vil ligesom andre talere understrege to ting, dels den manglende fleksibilitet, hvor jeg ønsker, at hr. Semeta, som jo fortsætter i Kommissionen på en anden post, tager med sig, at vi har behov for denne midtvejsrevision af budgettet. Og at Kommissionen, den nye Kommission, tager det her alvorligt. Dels at man er nødt til at gå tingene igennem og spørge sig: Er der nogle nye prioriteringer, vi skal gøre inden for rammerne? Er der nogen programmer, der ikke fungerer godt? Kan der prioriteres anderledes inden for rammerne, eller har vi behov for en egentlig revision? Vi er jo i den situation, at vi har haft en pengekasse i og med, at der i den flerårige finansramme er afsat rigeligt med penge til landbrug i begyndelsen. Men det er der ikke i slutningen, så nu bliver det svært, og dette er blevet understreget af hr. Böge. Nu kommer sandhedens time. De næste år bliver meget, meget vanskelige, når vi skal finde en fleksibilitet, hvis ikke vi kan få finansministrene til at levere flere penge, og det tror jeg bliver mere end almindeligt svært i den konjunktursituation, vi er i.
Der er et andet spørgsmål, jeg også gerne vil tage op, og som jeg også gerne vil give Dem med, hr. Semeta, i Deres videre arbejde. Hr. Maňka har gjort et virkeligt godt stykke arbejde med de administrative udgifter, og vi ser så nu meget populistiske politikere gå ud og sige, at vi ikke skal give EU's ansatte de lønstigninger, de egentlig har krav på. I min gruppe går vi ikke ind for, at man overtræder gældende aftaler. Hvis man er utilfreds med systemet, så må man ændre systemet! Man kan ikke bare være utilfreds med det resultat, der kommer ud af det vedtagne system. Og jeg synes, der er god grund til at se på forholdene for de EU-ansatte og først og fremmest se på, om de regler, vi har for de ansatte i EU-systemet, også giver de ledelsesmæssige muligheder, vi har brug for til at få en effektiv udførelse af EU's politik. Der er gået nogle år siden Kinnock-reformen. Der er gået fem år siden udvidelsen. Nu er det på tide at gå tingene efter en gang mere. Blot en opfordring til Dem, hr. Semeta.
Helga Trüpel
Hr. formand, hr. kommissær, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance mener også, at budgettet for 2010, som vi har forhandlet og er nået til enighed om, er et rimeligt kompromis. I den indledende fase af budgetforhandlingerne var der stadig flere åbne spørgsmål og prioriteringer, som ikke var blevet finansieret. Vi har nu mere eller mindre løst disse problemer. Parlamentet vil betale en tredjedel og Rådet to tredjedele for at udfylde hullerne, og der er således efter vores opfattelse tale om et rimeligt kompromis, og vi kan starte det nye år.
Jeg vil ikke desto mindre indledningsvis påpege problemerne vedrørende EU-budgettets struktur og manglende fleksibilitet. Vi har allerede hørt om de politiske symptomer. Det forhold, at der var 50 overførsler og 10 tillægs- og ændringsbudgetter i 2009, må gøre det klart for enhver, at målene for dette budget med snævre begrænsninger og en stiv struktur tydeligvis ikke længere er tidssvarende. Vi skal alle samarbejde om at ændre dette, hvis vi ønsker at gøre det bedre fremover.
Jeg vil derfor nu tale om den kommende revision. Det budget, som vi står over for at skulle vedtage, er tilpasset krisen. Det var hr. Surján, der fandt på dette motto. Der tænkes i denne forbindelse både på den finansielle krise og den økonomiske krise. I lyset af den igangværende konference i København vil jeg imidlertid gerne tilføje følgende. Vi står naturligvis over for en krise, som truer hele vores eksistens, med andre ord spørgsmålet om, hvorvidt vi - dermed mener jeg mennesker over hele verden - vil være i stand til at redde vores planet og begrænse den globale opvarmning til 2° C. For at nå dette mål skal vi alle gå i samme retning med hensyn til vores budgetter, vores ressourceforvaltning, vores levevis og vores økonomiske ressourceforvaltning. Vi skal gå over til vedvarende energikilder. Vi skal reducere vores CO2-emissioner drastisk. Vi skal blive en økonomi med et lavt kulstofforbrug. Vi skal naturligvis også investere langt flere midler i forskning i bæredygtighed, nye materialer og nye produkter. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan skabe nye arbejdspladser.
Vi skal i denne forbindelse sikre, at det europæiske indre marked drager fordel heraf, og at vi skaber nye muligheder for EU på verdensmarkedet med grønne teknologier og miljøvenlige produkter. Kun på den måde kan vi gøre os håb om at overbevise de europæiske borgere om, at det europæiske projekt har en fremtid. Det betyder også, at vi - medlemsstaterne og EU - i fællesskab skal investere flere midler i uddannelse. Det er den vigtigste ressource i EU. Vi skal ændre vores støttepolitik på dette område fuldstændigt for at skabe muligheder for vores unge i Europa og i hele verden.
Jeg vil gerne tilføje én ting. Vi skal også ændre vores landbrugspolitik og vores ordninger for landbrugseksportsubsidier dramatisk og fokusere på strukturfondene. Der skal i denne forbindelse også ske betydelige ændringer inden for restaurering af gamle bygninger og bæredygtig transportpolitik. Hvad er det, jeg gerne vil sige? 2010-budgettet er et skridt i den rigtige retning, men det er på ingen måde nok. I Verts/ALE-Gruppen har vi opfundet udtrykket "Green New Deal" (den nye miljøaftale), fordi vi er overbevist om, at vi kun kan mobilisere den politiske styrke og vilje til at skabe store forandringer, til at omdanne vores økonomi og til skabe nye arbejdspladser, hvis medlemsstaterne, Kommissionen og Europa-Parlamentet yder en fælles indsats i europæisk ånd.
Vi vil først være i stand til at ændre EU's budget og de nationale budgetter, når vi kan mobilisere den politiske styrke til at skabe reelle forandringer. Med hensyn til København vil vi i de kommende år forhåbentlig også være i stand til at stille midler til rådighed, således at de fattige lande, herunder navnlig Afrika syd for Sahara, kan indføre nye vækstmodeller. Det er vigtigt, at de ikke begår de samme fejltagelser som os. Vi skal derimod alle i fællesskab - industrilandene, de nye vækstøkonomier og udviklingslandene - arbejde hen imod en ny måde at leve sammen på og en ny form for økonomi. Kun på denne måde kan vi skabe resultater i hele Europa og på globalt plan.
Lajos Bokros
Hr. formand! EU-budgettet er blevet ramt af en række strukturproblemer. Det er for stort, og det fortsætter med at vokse. Mange budgetposter stiger automatisk, især de bureaukratiske driftsudgifter, hvor der ikke er nogen synlig forbedring af resultaterne.
Det forventes, at alle budgetter afspejler en række økonomiske overvejelser. EU-budgettet er en undtagelse. Det afspejler ikke et sammenhængende fælles værdisæt. Der gøres i stedet forsøg på at retfærdiggøre en EU-dækkende nykeynesiansk forvaltningsmodel ved at afsætte flere midler til en lang række budgetposter uden underliggende strukturreformer.
Tag f.eks. Globaliseringsfonden. Det er hensigten, at der skal bruges en halv milliard euro på at afbøde de negative konsekvenser af globaliseringen. Det er imidlertid vanskeligt for medlemsstaterne at udarbejde et rationelt forslag med et budget på et par millioner. På den ene side er det et enormt spild af knappe ressourcer, og på den anden side er det et glimrende eksempel på fordrejning af reglerne om kreativ destruktion i den kapitalistiske verden.
Budgetudvalget var ikke tilfreds med, at der blev oprettet en budgetpost i sidste øjeblik - nedlukningen af Kozloduy-kernekraftværket. Det var et tegn på dårlig planlægning. Det ville ikke desto mindre være mere relevant at anvende midlerne på nedlukningen af Kozloduy-kernekraftværket og endog på støtte til opførelse af et nyt kraftværk i stedet for at finansiere oprettelsen af mejerifonden i lyset af denne utidige og ineffektive stigning.
Bureaukraterne i EU får ufortjente og unødvendige lønstigninger, som om vi bidrog til en gavnlig fremme af efterspørgslen. På et tidspunkt hvor EU kæmper med en dyb recession, der kun indtræffer én gang i livet, er det ganske enkelt ikke i orden at beskytte os selv og vores egen administration mod de negative konsekvenser. Ville det ikke være mere hensigtsmæssigt at acceptere endog en nominel lønnedgang og dermed øge beskæftigelsen i den europæiske solidaritets navn?
Det er også et foruroligende tegn på utilstrækkelig planlægning, at forskellen mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger er stigende for et stort antal budgetposters vedkommende. Da vi ikke må køre med underskud, skubber vi flere og flere forpligtelser ud i fremtiden. Vi belåner således EU's fremtid og ødelægger definitivt mulighederne for finansiering af diskretionære udgifter.
Mange parlamentsmedlemmer har fokus på egennyttige lokale projekter (pet-projekter) og statsfinansierede unyttige projekter (pork-barrel-projekter). Budgettet bør ikke anvendes som et bagudrettet redskab med det formål at opretholde status quo, men som et fremadrettet redskab med det formål at styrke EU's institutionelle retsgrundlag, som igen skal styrke det indre marked. Det er af afgørende betydning, at EU lægger mindre vægt på at beskytte kapitalinteresser, hvis EU fortsat skal gøre sig gældende på den internationale scene.
Miguel Portas
Hr. formand, mine damer og herrer! Der er efter min mening fare for, at vi ikke ser skoven for bare træer i forbindelse med dette budget. Jeg spørger Dem helt ærligt: Hvis der ikke var nogen krise, ville dette budget se meget anderledes ud end i dag? Vi er alle klar over, at det ikke er tilfældet. Det er det afgørende spørgsmål. Derfor påpeges det i den betænkning, som vi skal stemme om på torsdag, at Rådet ikke er villig til at øge de disponible midler til imødegåelse af krisen, reducerer bevillingerne til struktur- og samhørighedsfondene præcis på et tidspunkt, hvor der er alvorlig krise, og - jeg gentager - ikke giver klimaændringer en fortjent fremtrædende plads.
Der rejses yderligere kritik i betænkningen på linje med den kritik, fru Haug rejser. Der er f.eks. en meget stor forskel mellem de bevilgede udgifter og betalingsbevillingerne, idet udgifterne ligger under de planlagte lofter, og vi ved dybest set ikke engang, om midlerne er blevet fornuftigt anvendt. Hvordan kan Parlamentet i lyset af denne negative vurdering godkende dette budget? Der er kun én forklaring, nemlig at Parlamentet er det svage led i budgetmyndigheden. Selv børn ved, at den der betaler musikken, bestemmer melodien, og det er medlemsstaterne, der betaler.
Vi drøfter også fremtiden i dag, idet europæerne om et år vil blive konfronteret med det største budgettilpasningsprogram i mands minde i alle medlemsstaterne. Det er meget enkelt for den almindelige borger. Når den ene krise er ovre, kommer der en ny, denne gang angiveligt for at omstrukturere de offentlige regnskaber. Denne politik er uansvarlig, og i mellemtiden fastholdes forbuddet mod underskud på EU-budgettet. Det kan ikke fortsat være de samme mennesker som altid, dvs. de arbejdsløse, løsarbejdere og pensionsmodtagere, der skal betale prisen gennem nedskæringer i deres pensioner.
EU vil fortsat være en del af problemet, indtil det begynder at sende regningerne det rigtige sted hen. Hvis vi ikke lukker offshoreskattely, beskatter finansielle transaktioner og udsteder obligationer, vil vi aldrig kunne imødegå krisen med det eneste svar, der virkelig kan imødegå den, nemlig social retfærdighed. De kan derfor regne med støtte fra venstrefløjen til en robust, radikal og omfordelende revision af de finansielle overslag frem til 2016, men regn ikke med støtte fra venstrefløjen til at sminke et middelmådigt budget, der hverken løser den sociale krise eller er tilstrækkelig ambitiøst med hensyn til bekæmpelse af klimaændringer.
Marta Andreasen
Hr. formand! Det budgetforslag for 2010, der behandles ved andenbehandlingen, er fortsat 6 % større end 2009-budgettet. Dette forslag kommer tilsyneladende fra en anden planet - en planet, hvor der ikke er nogen finansiel krise. Efter samrådsmødet i november beklager Parlamentet fortsat, at Rådet ikke er villig til at forhøje bevillingerne til programmerne under udgiftsområde "Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse". Rådet ved helt sikkert kun alt for godt, hvordan disse midler anvendes.
Parlamentet kritiserer ligeledes Rådet for nedskæringerne i betalingsbevillinger, idet det hævder, at det ikke bidrager til at reducere forskellen mellem forpligtelser og betalinger. Rådet ved helt sikkert kun alt for godt, at denne forskel skyldes manglende information og høring, som karakteriserer budgetproceduren. Revisionsretten gjorde for nylig opmærksom på, at de samlede uindfriede forpligtelser i øjeblikket udgør 155 mia. EUR - eller 126 % af det nuværende årlige budget. Får det klokkerne til at ringe?
Parlamentet glæder sig over stigningen i de administrative udgifter - en stigning, der også omfatter medlemmernes lønninger. Det er uanstændigt, at vi stemmer for en forhøjelse af vores egne lønninger, der skal betales af skatteyderne, som mister deres job og sociale sikringsrettigheder på grund af nationale budgetnedskæringer. Vi bør under de nuværende omstændigheder give afkald på lønstigninger. Europa-Parlamentet beklager de budgetnedskæringer, Rådet har foretaget i struktur- og samhørighedsfondene. Er De klar over, at Revisionsretten har konstateret de højeste fejlfrekvenser på disse områder? Mener Europa-Parlamentet, at vi bør allokere flere midler til programmer, hvor vi er sikre på, at der sker misbrug?
Offentligheden bør desuden vide, at dette budget ikke dækker omkostningerne i forbindelse med gennemførelsen af Lissabontraktaten, som vil blive tilføjet gennem ændringsbudgetter - dvs. ad bagdøren. Man kan spørge, hvor meget dette vil beløbe sig til. "Hvem går op i det?" lyder det så. "Det er skatteydernes penge". Som jeg anførte helt tilbage i oktober, vil britiske borgere se deres bidrag til EU blive forhøjet fra 45 mio. GBP om dagen til 50 mio. GBP om dagen, samtidig med at den britiske regering reducerer de offentlige tjenester med henblik på nationale budgetnedskæringer på 12 mia. GBP. Det er næsten i samme størrelsesorden som Det Forenede Kongeriges EU-bidrag. Der er ingen tvivl om, at dette budget er en byrde og ikke en vej ud af krisen.
Lyt til Deres samvittighed og stem imod dette budget.
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Uanset om vi bor i byområder eller på landet, lever vi alle i informations- og vidensamfundet. De mennesker, virksomheder og organisationer, som forstår at anvende moderne informationsteknologi mest effektivt, har en betydelig konkurrencefordel. Det er imidlertid også nødvendigt at stille den nødvendige finansiering til rådighed for at udvikle og udvide den teknologiske infrastruktur, navnlig i form af bredbåndsinternet i landdistrikter. Det er her, anden del af den europæiske økonomiske genopretningsplan kommer ind i billedet, og den er også helt i overensstemmelse med Lissabonstrategien.
Energisikkerhed, både nu og fremover, er et vigtigt spørgsmål på europæisk plan. Bulgarien har besluttet at lukke Kozloduy-kernekraftværket øjeblikkeligt. Det vil koste flere hundrede millioner euro, men det radioaktive affald vil fortsat være en permanent risikofaktor, som vil bringe fremtidige generationers sikkerhed og sundhed i fare. Jeg er interesseret i de reelle eksterne omkostninger forbundet med kernekraft, og hvordan de bør beregnes.
Det er på høje tid, at vi ikke kun forsker i og fremmer alternative vedvarende energiteknologier, men at vi også sikrer en større udbredelse af disse teknologier. I den fælles erklæring om bygningspolitikken understreges betydningen af bygningsstrategier på mellemlang og lang sigt. Der er efter min opfattelse tre vigtige aspekter i denne forbindelse. For det første kan energieffektive bygninger reducere CO2-emissionerne med op til en tredjedel. For det andet skal vi for enhver pris undgå anvendelsen af sundhedsskadelige byggematerialer som f.eks. asbest. For det tredje støtter jeg som altid en gennemsigtig og administrerbar politik, og det gælder også for byggedesign og planlægning.
Alain Lamassoure
(FR) Hr. formand! Jeg vil også gerne give udtryk for min tilfredshed med den aftale, der blev indgået under samrådsmødet. Den er resultatet af et intelligent svensk formandskab, Kommissionens effektive bidrag, vores ordføreres kompetence og den kompromisvilje, som repræsentanterne for de politiske grupper har udvist. Tak til alle.
Efter min opfattelse er denne aftale imidlertid ikke dagens store nyhed. Med hensyn til det fremtidige EU-budget finder ugens største begivenhed ikke sted her i Strasbourg, men i København. Der er vores store nationale ledere på to dage nået til enighed om at mobilisere 2 400 000 000 EUR til finansiering af den såkaldte EU-støtte til ugunstigt stillede lande, som er berørt af klimaændringerne, og det er kun for 2010. Vi parlamentsmedlemmer ville blive betragtet som uansvarlige, hvis vi ikke havde beskåret EU-budgettet med 81 mio. EUR, og her ser vi så 2 400 000 000 EUR blive plukket ud af den blå luft.
Jeg glæder mig over dette resultat, men ingen demokrat kan acceptere en procedure, der er så uklar, så blottet for al demokratisk kontrol - alle parlamenterne, Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, vil blive præsenteret for et fait accompli - og som har så urimelige konsekvenser for visse medlemsstater, idet nogle medlemsstater kommer til at betale to eller tre gange så meget som andre lige så rige medlemsstater.
Lad os ikke desto mindre først og fremmest glæde os over, at vores stats- og regeringschefer erkender, at det ikke længere er muligt at gennemføre fælles EU-politikker med et budget, der er begrænset til 1 % af bruttonationalproduktet. De er ved at genopfinde EU-budgettet, men i en slags parallel form. Jeg forventer, at den nye Kommission og det spanske formandskab hjælper os med at skabe grundlag for den nye budgetprocedure i Europa, som ingen nu bestrider nødvendigheden af.
Francesca Balzani
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Ved afslutningen af en budgetprocedure, hvor det er muligt at vurdere det udførte arbejde som helhed, bør vi efter min opfattelse stille et meget åbenhjertigt direkte spørgsmål: Er det et nyttigt budget?
Dette budget er et overgangsbudget, der markerer et vendepunkt i retning af Europa efter Lissabon, et vendepunkt i den alvorlige økonomiske og finansielle krise, der har påvirket hele verden. Dette budget er derfor problematisk i to henseender. Det skal imødegå krisen, men afspejle, at der er knappe ressourcer til rådighed under en krise. Det skal yde et positivt bidrag til den økonomiske genopretning, men også skære i, reducere og fastfryse udgifterne i muligt omfang.
Dette budget vil stille 141 mia. EUR til rådighed næste år. Det er kun lidt mere end det beløb, der var til rådighed i 2009, men der er blevet gjort en enorm indsats, et stort stykke arbejde, for at fastlægge prioriteringerne og for at kanalisere de disponible midler til de nye prioriteringer. Der fokuseres på to budgetposter, konkurrenceevne og miljø. Konkurrenceevne, fordi det omfatter socialpolitikker, beskæftigelsespolitikker samt strukturfondene, en vanskelig udfordring, der stadig udgør hjørnestenen i omfordelingspolitikkerne i EU. Denne budgetpost vil få tildelt ca. 65 mia. EUR næste år.
Miljøet, som omfatter landbrugspolitikken, vil også få tildelt ca. 60 mia. EUR. I budgettet for 2010 er der imidlertid først og fremmest fokus på den økonomiske genopretningsplan. Der var stor opbakning til planen sidste år, men den blev ikke finansieret fuldt ud i 2009. Takket være en betydelig indsats for at omfordele ressourcerne kan der nu langt om længe investeres 2,5 mia. EUR i energiinfrastruktur og bredbånd.
Der er imidlertid også blevet gjort en betydelig indsats for at udforme dette budget i overensstemmelse med Lissabonstrategien, for at tilføre endnu flere midler til Erasmusprogrammet under programmet for livslang læring i forhold til Kommissionens budgetforslag. Vi er imidlertid nødt til at spørge os selv ærligt, om det er et nyttigt budget, og vi har først og fremmest én grundlæggende målestok, idet budgettets nytteværdi skal være skræddersyet til EU-borgerne.
Det skal være et nyttigt budget for alle EU-borgere, og vi skal efter min opfattelse indlede og fortsætte en vanskelig debat om revisionen af de disponible margener og de midler, vi ønsker at afsætte til EU-politikkerne på grundlag af denne nytteværdi, der er skræddersyet til befolkningen.
Ivars Godmanis
(LV) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om EU's strukturfonde. Disse tegner sig for omkring 35,5 % af EU's samlede budget. Helt konkret er budgettet for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden for perioden 2007-2013 fastsat til i alt 308 mia. EUR. I 2010 tegner de sig for 39 mia. EUR i forpligtelser og omkring 31 mia. EUR i betalinger. Hvilke risici og problemer er der? De seneste oplysninger er fra den 1. oktober 2009. Vi er ved udgangen af andet år i programmeringsperioden, den lineære gennemførelse ligger på 28,5 %, udnyttelsesgraden for betalinger ligger på 24,35 %, og her er de første problemer. 55 % af medlemsstaterne ligger under dette gennemsnit. I det værste tilfælde ligger tallet 40 % under gennemsnittet, og forskellen mellem det bedste og det værste tilfælde med hensyn til anvendelse af midlerne er 370 %, dvs. en faktor på 3,7. Hvis vi ser på de enkelte fonde, ligger 22 % af medlemsstaterne under gennemsnittet i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. I det værste tilfælde ligger tallet 50 % under gennemsnittet, og forskellen mellem det bedste og det værste tilfælde er 500 %. I nogle lande er udnyttelsesgraden af midlerne fem gange lavere end i de lande, der udviser den højeste udnyttelsesgrad. I Den Europæiske Socialfond ligger 22 % af landene under gennemsnittet, og i det værste tilfælde ligger tallet 43 % under gennemsnittet, og forskellen er således en faktor på 3,7. I Samhørighedsfonden ligger tallet i det værste tilfælde 68 % under gennemsnittet, og forskellen mellem det bedste og det værste tilfælde er 300 %. Er der en risiko? Hvis vi sammenligner tallene med perioden 2000-2006, hvor der ikke var krise, så kan vi se, at de medlemsstater, der nu halter bagefter i anvendelsen af midlerne, er blandt de lande, der heller ikke tidligere anvendte midlerne. Der er helt konkret 16 mia. EUR i form af uindfriede forpligtelser i den gamle fond for perioden 2000-2006. I Den Europæiske Fond for Regionaludvikling er i alt 2,4 mia. EUR gået tabt. 20 % af medlemsstaterne har således ikke anvendt disse midler og vil ikke modtage dem nu. I Den Europæiske Socialfond ligger tallet på 1,9 mia. EUR, idet 16 % af medlemsstaterne ikke har anvendt alle midlerne. Alt i alt betyder det, at der var blevet afsat 4,3 mia. EUR ...
James Nicholson
(EN) Hr. formand! Som vi alle ved, er de resterende 2,4 mia. EUR til den europæiske økonomiske genopretningsplan blevet afsat i 2010-budgettet, og jeg glæder mig i denne forbindelse over bestræbelserne på at få Europa ud af denne vanskelige økonomiske krise. Der bør i denne plan efter min opfattelse være fokus på innovation og beskæftigelse og navnlig på begrænsning af tab af arbejdspladser. Jeg håber at midlerne vil blive givet godt ud, og at de ikke går til spilde. Disse midler skal tildeles korrekt og anvendes effektivt af medlemsstaterne.
Jeg glæder mig over, at de bebudede 420 mio. EUR til bredbånd i landdistrikter er blevet sikret. Det vil være et meget vigtigt initiativ i mange landdistrikter, og hvis det gennemføres korrekt, vil det sandsynligvis fremme udviklingen af små og mellemstore virksomheder i disse områder.
Jeg glæder mig over oprettelsen af mejerifonden. Der var efter min mening et stort behov for denne fond, og den er et godt eksempel på Parlamentets indflydelse på budgetudarbejdelsen, idet der blev afsat midler, der - om jeg så må sige - ikke blev brugt på andre områder.
Jeg vil gerne lidt ind på mine ønsker til budgettet fremover. Jeg ser gerne, at der ydes støtte til voldsofre og ofre for terrorisme, idet jeg mener, at vi kan gøre mere på dette område. Disse mennesker er ikke blevet hjulpet. De får ikke tilstrækkelig hjælp fra deres nationale regeringer. Hvor jeg kommer fra, bliver de i mange områder hjulpet i øjeblikket gennem disponible midler, men i andre områder kunne vi gøre mere. Efter 2014 vil der ikke være flere disponible midler til at hjælpe dem, og jeg opfordrer på det kraftigste Parlamentet til at begynde at overveje, hvordan vi konkret kan hjælpe ofrene for voldelig terrorisme. Jeg håber, at det kommende spanske formandskab vil være i stand til at yde en indsats på dette område.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at give kort udtryk for min bekymring over forvaltningen af 60 mio. EUR i Nordirland. Jeg håber, at kommissæren for budget og finansiel planlægning vil overveje dette særlige spørgsmål. Det nordirske parlament har ansvaret for forvaltningen af midlerne. De er omkring 18 måneder bagud med uddelingen af disse midler. Jeg ville opfordre det nordirske parlament til at udføre den opgave, de nu engang har fået overdraget, og forvalte disse midler effektivt og virkningsfuldt og med omtanke på et tidspunkt, hvor folk har brug for et arbejde.
Jacky Hénin
(FR) Hr. formand! I EU bør adgang til en pålidelig og kulstoffattig elektricitet anerkendes som en grundlæggende rettighed for alle europæiske borgere. EU skal således føre en reel europæisk offentlig energipolitik og ikke finansiere nedlukningen af et kernekraftværk i Bulgarien gennem en budgetprocedure.
Vi skal opbygge et Europa for energi til alle formål og erkende, at energi er en offentlig menneskeret og ikke en handelsvare. Vi skal således ophæve alle direktiverne om deregulering og liberalisering af konkurrencen i energisektoren og sikre offentlig regulering og ejerskab af hele den nukleare sektor, herunder på områderne nedlukning og underentreprise. Vi skal oprette et europæisk energiagentur, der skal koordinere og samle medlemsstaternes forsknings- og sikkerhedsindsats i energisektoren, sikre alle EU-borgere lige adgang til energi og etablere en økonomisk firmagruppe, der bringer alle offentlige og private europæiske virksomheder i energisektoren sammen.
Denne økonomiske firmagruppe vil gøre det muligt at samarbejde om iværksættelsen af store projekter - projekter vedrørende distributionsnet, kulstoffattig energiproduktion, forskning og sikkerhed. De europæiske borgeres penge vil derfor blive anvendt fornuftigt, og firmagruppen vil fremme udviklingen og ikke blot øge forrentningen af den investerede kapital.
Bastiaan Belder
(NL) Hr. formand! 2010-budgettet vedtages på baggrund af den økonomiske krise, og budgetteringen af EU-midler kræver ekstra omhu. I denne forbindelse har Rådet tvunget Europa-Parlamentet til at opstille prioriteter. Den skrantende økonomi og investering i bæredygtighed er med rette blevet sat højt på dagsordenen. Hr. Surján fokuserer i sin betænkning konsekvent på prioriteterne økonomisk vækst og beskæftigelse.
Disse prioriteter afspejles i omfordelingerne mellem de forskellige udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme samt i finansieringen af den europæiske økonomiske genopretningsplan, hvor der med rette lægges stor vægt på ny teknologi. Særlig relevant her er støtte til projekter vedrørende bæredygtige energikilder og forbedringen af energinetforbindelser med tredjelande. Vi skal i denne forbindelse medvirke til at sikre den hårdt tiltrængte spredning af energileverandører. Det er et vellykket sæt prioriteter.
Jeg har imidlertid en bemærkning i denne forbindelse. Vi burde have været noget strengere. Hvis EU ønsker at skabe troværdighed om sit arbejde, skal det udelukkende fokusere på sine hovedopgaver i stedet for at lægge for stor vægt på sin egen rolle i bekæmpelsen af krisen. Uddannelse, kultur og medborgerskab henhører f.eks. ikke under EU's kompetence. Kravet om yderligere disponible midler, der stilles hvert år, er i strid hermed. Det burde ikke være nødvendigt at anvende fleksibilitetsinstrumentet for at kompensere for utilstrækkelige midler.
Et stærkere sæt prioriteter ville på den anden side gøre os til en konstruktiv partner for Rådet, især i en økonomisk krisetid, hvor medlemsstaterne ikke har tilstrækkelige midler og er nødt til at foretage drastiske nedskæringer. Jeg vil kort sagt gerne takke ordføreren, hr. Surján, der har taget dette skridt i den rigtige retning og lagt vægt på økonomisk genopretning uden dog at glemme EU-politikkens sociale aspekter som f.eks. omsorg for børn på børnehjem, især i Bulgarien.
Frank Vanhecke
(NL) Hr. formand! Idet jeg kun har et minut til at tale om et budget på 141 mia. EUR, må jeg naturligvis begrænse mig til det væsentlige, nemlig at de såkaldte "EU"midler på alle niveauer - på EU-niveau og på nationalt og regionalt niveau og endog på lavere niveau - i virkeligheden anvendes mindre effektivt og mindre forsigtigt end midler, der er tættere på skatteyderne. Den Europæiske Revisionsret har f.eks. påpeget, at 11 % af den meget store Samhørighedsfond indtil for nylig er blevet helt fejlagtigt udbetalt. Det ville svare til omkring 4 mia. EUR i 2010, et ikke helt ubetydeligt beløb. Det er forkasteligt og uacceptabelt. Nu allokerer vi yderligere 2,4 mia. EUR i 2010-budgettet til den økonomiske genopretningsplan. Jeg er ikke imod dette, men jeg spørger fortsat mig selv, om det virkelig bør ske på europæisk plan, og om det måske ikke ville være bedre, hvis EU blot begrænsede sig til en effektiv koordinering af konkrete, målrettede foranstaltninger på nationalt plan.
Endelig er jeg fortsat imod det kolossale ressourcespild, der er et udbredt problem i alle EU-institutionerne.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand! Jeg vil naturligvis gerne takke de to ordførere, formanden for Rådet, Hans Lindblad, og især kommissær Šemeta, der kun har været ansvarlig for budgettet i et par måneder. Jeg mener oprigtigt, at han har gjort en fremragende indsats, og det lykkedes ham at skabe enighed om en løsning forud for samrådsmødet i november. Jeg vil navnlig gerne takke kommissæren herfor.
Det er sidste år, at vi skal udarbejde budgetter på denne måde. Systemet har efter min mening udspillet sin rolle, og de politiske grupper bør i de kommende måneder tænke meget alvorligt over, hvordan vi etablerer en ny budgetprocedure, der er i overensstemmelse med Lissabontraktaten.
Jeg vil nævne ét eksempel. I år har vi haft virtuelle diskussioner på landbrugsområdet, der imidlertid har udmøntet sig i et reelt resultat. Næste år vil drøftelserne være reelle fra starten, idet den almindelige lovgivningsprocedure er på plads, og det vil derfor være en øvelse i ansvar for alle Europa-Parlamentets medlemmer.
Endelig vil budgettet være reelt, og som hr. Lamassoure sagde for et øjeblik siden, vil Rådet ikke have mulighed for at træffe brillante afgørelser om oprettelse af nye budgetposter på nogle få topmøder uden Parlamentets inddragelse, der efterfølgende tvinger Kommissionen og Europa-Parlamentet til at udføre forskellige finansielle tryllekunster med henblik på at indarbejde Rådets nye og brillante løfter i budgettet. Det er der blevet sat en stopper for, og vi håber, at alle institutionerne fra den 1. januar næste år vil leve op til deres ansvar og ærligt og oprigtigt udarbejde budgetter, der afspejler den politiske virkelighed og den økonomiske og finansielle situation i Europa.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Hr. formand! Vi bør efter min opfattelse være tilfredse med resultatet af forhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet forud for den endelige vedtagelse af EU-budgettet for 2010.
Vi bør også være tilfredse, fordi det er lykkedes at fastholde den støtte til mejerisektoren, som Parlamentet vedtog ved førstebehandlingen, der kan hjælpe vores mælkeproducenter med at stå denne kriseperiode igennem. Jeg håber, at det vil lykkes os at finde en permanent løsning, og at de snart kan se lyset for enden af tunnelen.
Vi kan også være tilfredse med, at der er blevet skabt enighed om at finansiere en EU-mikrofinansieringsfacilitet gennem nye bevillinger. Vi kan også være tilfredse med noget, som forekommer indlysende, om end der næsten ikke tales herom, nemlig at der ikke er blevet sat spørgsmålstegn ved landbrugsudgifterne og samhørighedsudgifterne, som er de to vigtigste EU-politikker. Sandheden er, at vi i dag kan betragte det som en succes.
Vi kan navnlig glæde os over, at vi har fundet yderligere 2,4 mia. EUR til finansiering af anden del af den europæiske økonomiske genopretningsplan.
Der gemmer sig imidlertid en langt mere ubehagelig virkelighed bag al denne festivitas. Der er ingen midler til at finansiere de politikker, der henhører under EU's kompetence, eller rettere sagt, der er midler, men der synes at være et urokkeligt dogme i Rådet, der tilsiger, at der ikke må bruges én eneste euro mere end vedtaget i 2006 for den nuværende finansielle ramme. Jeg vil gerne påpege over for rådsformanden, er dette ikke er budgetdisciplin, men økonomisk og politisk kortsynethed.
For lidt over et år siden forelagde Kommissionen et forslag til en europæisk økonomisk genopretningsplan. Det var en relativt beskeden plan sammenlignet med medlemsstaternes tiltag, men den var fokuseret på at sætte skub i de fremtidige sektorer i vores økonomier.
Rådet var i første omgang imod planen, fordi det blev foreslået at forhøje den finansielle ramme med 5 mia. EUR. Efter lange forhandlinger og drøftelser godkendte Rådet planen, men vi har måttet bruge to år. Rådet har tvunget Kommissionen til at indlade sig på smart kreativ bogføring, således at disse midler kan anvendes, næsten uden at det afspejles i den finansielle ramme.
Vi taler kun om åbenhed og forenkling, men Kommissionen var nødt til at tegne et vidunderligt diagram til os, der arbejder med budgettet, således at vi kunne forstå Kommissionens forslag. Jeg opfordrer rådsformanden til at forklare de borgere, som stadig er interesseret i, hvad vi gør i Europa-Parlamentet, hvad denne aftale går ud på.
Vi er således ikke i færd med at opbygge et Europa tættere på borgerne, som vi alle ønsker. Jeg siger ikke dette for at være kritisk, men fordi den europæiske integration vil være svækket, indtil Rådet ændrer sin strategi.
Vi har netop undertegnet en traktat, men vi har brug for en ny ånd. Enten holder vi op med at tænke, at hver eneste euro, der bruges i EU, går til spilde, eller også tilslutter vi os euroskeptikerne.
På torsdag skal vi vedtage en beslutning, hvori der opfordres til en revision af den finansielle ramme med henblik på at imødegå EU's nye behov. Jeg er helt enig i dette synspunkt, men jeg vil gerne understrege, at en revision af den finansielle ramme skal udmunde i en stigning. De nye behov kan ikke finansieres ved at reducere bevillingerne til de nuværende prioriteter. For at sige det mere klart - og jeg vil slutte nu - vi vil ikke acceptere nedskæringer i bevillingerne til samhørighedspolitikken eller landbrugspolitikken.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Hr. formand! Vi drøfter det sidste budget under Nicetraktaten. Næste år vil det være meget anderledes, idet Parlamentet for første gang vil få indflydelse på f.eks. udgifterne til landbrugs- og fiskeripolitikken. Parlamentet vil endelig få indflydelse på denne del af budgettet, og det glæder jeg mig virkelig til. Hvorom alting er, drøfter vi 2010-budgettet i dag. Jeg vil gerne komme med et par korte bemærkninger.
De yderligere bevillinger til energi og forskning samt til nedlukning af Kozloduy-kernekraftværket i Bulgarien er positive aspekter, men jeg er uenig i de overordnede linjer i EU-budgettet. Vil EU-støtten virkelig indstille vores økonomi på fremtiden? Svaret er nej. Lad os ikke narre os selv. Lad os bruge den kommende revision af de finansielle overslag til at indstille os på fremtiden. Jeg opfordrer Rådet og Kommissionen til virkelig at tage denne revision alvorligt i stedet for at betragte den som lidt af en morsomhed. I det nuværende budget investeres der fortsat for meget i gårsdagens økonomi. Der ydes som hidtil for meget støtte til landbruget og regionerne, og der investeres alt for lidt på de virkelig vigtige områder, nemlig bæredygtighed og innovation. Vi står ved et vendepunkt. Ønsker vi at gøre Europa til et friluftsmuseum, hvor amerikanerne, kineserne og inderne kan få finkulturelle oplevelser og god mad, eller ønsker vi at gøre Europa til en dynamisk, progressiv region, en region, som resten af verden ser på med misundelse? Vælger vi med andre ord stagnation eller fremskridt? Mit svar er indlysende.
Lad os også se nærmere på finansieringen af EU. Vi er under alle omstændigheder nødt til at overgå til en ordning for egne indtægter. Som svar på en anmodning fra vores gruppe, Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, vil Kommissionen forelægge et forslag desangående. Det ser jeg frem til. Det nuværende system giver EU for lidt albuerum og har den absurde konsekvens, at medlemsstaterne er mere interesseret i, hvor meget de kan få igen, end i, om EU-støtten virkelig er effektiv. Jeg mener også, at vi skal gøre meget mere for at standse forringelsen af biodiversiteten globalt.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Hr. formand! Vi er ikke enige i den politiske linje i dette budget, idet militærudgifterne øges, og idet EU-politikken og NATO-politikken langsomt, men sikkert, blandes sammen. Det udelukker dybest set permanent muligheden for en uafhængig EU-udenrigspolitik. I den femårige finansielle ramme reduceres landbrugsudgifterne, og der ydes ikke støtte til familiernes økonomi, samhørighed og klimakampen.
Vi ønsker et EU, som vedtager lovgivning, der beskytter forbrugerne mod spekulation og borgerne mod myndighedernes vilkårlighed. Vi er alle blevet prima facie-mistænkte.
Jeg vil gerne gøre én ting klart: Vi er imod budgettet, men vores argumenter er helt modsat dem, vi tidligere har hørt fra løsgængerne fra Det Forenede Kongerige. Vi går ind for samarbejde omkring nationale interesser, og vi mener ikke, at det er rigtigt, at de enkelte nationer trækker sig ind i en skal. Det fører blot til fjendtlighed og i sidste ende til konflikt.
Zoltán Balczó
(HU) Hr. formand! Kommissionen planlægger at omdirigere betydelige ressourcer fra to områder i ændringsbudgettet for 2009. Det ene område er konkurrenceevne, der omfatter rammeprogrammet for forskning og udvikling, selv om dette område er blevet betragtet som en prioritet indtil nu. Hvis vi bebrejder aktørerne i denne sektor, er kravet om en mindskelse af bureaukratiet endnu mere emfatisk. Det andet område er Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, der er blevet reduceret med 1,6 mia. EUR. Denne fond skal anvendes til landdistrikterne med henblik på at fastholde eller genoprette befolkningen i landdistrikterne. Ungarn er særlig hårdt ramt af dette problem. Det ungarske landbrug er kendetegnet ved store bedrifter, der modtager arealbetalingerne, selv om deres brug af arbejdskraft er forholdsvis begrænset. Ordføreren var stærkt kritisk over for ændringsbudgettet. Han sagde, at Kommissionen var i færd med at udplyndre de vigtigste områder. Mit spørgsmål er følgende: Hvorfor støtter han fortsat godkendelsen af dette ændringsbudget?
Ingeborg Gräßle
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Jeg vil gerne følge op på hr. Garrigas efterlysning af realistiske budgetter. Hvad er omkostningerne ved gennemførelsen af Lissabontraktaten? Det er blevet et meget presserende problem. Hvorfor kan vi ikke være mere realistiske med hensyn til strukturfondene? De er blevet vores hellige ko. Vi har allerede uindfriede forpligtelser for en periode på to et halvt år, som ikke er blevet udbetalt, og vi hober mindst yderligere 30 mia. EUR op.
Vi har et problem på Balkan, hvor landene er ved at forberede tiltrædelsen af EU. Som følge af socialdemokraternes og de liberales negative beslutninger følger vi kun i begrænset omfang med i udviklingen på Balkan. Hvordan samarbejder de nu mange forskellige EU-organer i Kosovo f.eks.? Parlamentet har forkastet alle disse vigtige ændringsforslag, og vi bør efter min mening alle følge op på disse spørgsmål, idet vi skal gøre en indsats på dette område.
Hvor er fremskridtene i fremskridtsrapporterne? Vi har stemt for Revisionsrettens beretning, hvori vi anmodede om indførelse af et system med trafiklys, men Budgetudvalget nægtede efterfølgende at understøtte dette system ved at afsætte tilsvarende reserver. Alle disse ting er modsætninger, og efter min mening er Parlamentet endnu ikke indstillet på at være realistisk eller at følge op på sine egne beslutninger.
Jeg vil gerne opfordre til en realistisk tilgang til Kozloduy. I Kommissionens særlige rapport om anvendelsen af EU-midler i Bulgarien indtil i sommer henvises der ikke til Kozloduy, selv om kernekraftværket har modtaget støtte fra Phare. Frem til udgangen af 2009 blev der ydet mindst 602 mio. EUR i støtte til nedlukningen af Kozloduy-kernekraftværket. Jeg har forsøgt at finde ud af, hvad der skete med disse midler, og jeg har fundet ud af, at nedlukningen slet ikke er gået i gang. Der er blot blevet udarbejdet planer for forvaltning af nedlukningsprocessen. Kozloduy har vist mig, hvor lidt Kommissionen ved om, hvad der sker med vores midler. Det er også vist, at de mange tillægsbudgetter, der er blevet udarbejdet, gør det vanskeligere at styre situationen, og Kommissionen mister samtidig overblikket. Vi bør derfor i det mindste holde op med at presse på for at få tillægsbudgetter, idet vi herefter ikke selv længere aner, hvad der foregår.
Edit Herczog
(HU) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Under den nuværende finansielle og økonomiske krise skal der navnlig fokuseres på vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse og en mere effektiv og enklere gennemførelse af samhørigheds- og strukturfondene. Andre prioriterede mål er en styrkelse af energiforsynings- og energitransportsikkerheden, intern sikkerhed, demografiske udfordringer og klimaændringer.
Det er netop derfor, at vi glæder os over de vægtige resultater, som Parlamentet har opnået i nærværende budgetforslag med hensyn til den økonomiske genopretningsplan og støtte til energiinvesteringer. Vi glæder os også over mindre succeser som f.eks. støtte til mælkeproducenter eller mikrofinansieringsfaciliteten for små og mellemstore virksomheder, der blev skabt enighed om efter langvarige forhandlinger. Jeg vil også gerne nævne projekterne vedrørende intelligent energi og støtte til programmet for livslang læring. Det skal understreges, at det er et reelt resultat, at det er lykkedes os at skaffe de 2,4 mia. EUR til økonomisk genopretning. Jeg er også glad for, at det er lykkedes os at garantere Galileobudgettet.
Der er blevet afsat næsten 2 mia. EUR til energiprojekter, hvilket måske er det mest betydningsfulde resultat, som Europa-Parlamentet kan tillægge sig æren for. Det er også lykkedes os at sikre støtte til en sikker lukning af Kozloduy-kernekraftværket i Bulgarien, og jeg vil i denne forbindelse især gerne understrege sikkerhedsaspektet. Det er lykkedes os at sikre støtte til mælkeproducenterne, der er blevet opført på budgettet på Europa-Parlamentets anmodning. Vi vil også gerne understrege, at Parlamentet har truffet ansvarlige beslutninger, og at vi har allokeret budgetmargenerne fornuftigt.
Vores margener svinder imidlertid ind. Parlamentet kan være stolt af 2010-budgettet. Jeg vil i denne forbindelse gerne takke ordførerne, hr. Surján og hr. Maňka. Vores opgave fremover er at sikre, at Lissabontraktaten ikke blot styrker Parlamentets mandat, men også at EU-budgettet efter reformen også vil gøre livet lettere for Europas iværksættere og borgere. Jeg håber, at vi vil udvise stor styrke og udholdenhed i de kommende år, således at vi når disse mål.
Nathalie Griesbeck
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det er min tur til at rose vores institutioner, der er udvist fantasi og gjort en stor indsats for på mirakuløs vis og ved hjælp af en række budgetteknikker, som hr. Lamassoure var inde på, at frigive det meget betydelige beløb til finansiering af anden fase af den økonomiske genopretningsplan, dvs. 2 400 000 000 EUR. Jeg vil også gerne sige, at jeg glæder mig meget over, at det er lykkedes os at mobilisere 300 mio. EUR til en kortsigt imødegåelse af den meget alvorlige krise, som mælkeproducenterne i øjeblikket befinder sig i. Jeg håber, at vi i lyset af beløbets størrelse og problemernes omfang vil anlægge en pragmatisk tilgang til deres fremtid. Vi bør også glæde os over pilotprojekterne og de forberedende foranstaltninger, der, som fru Jensen understregede, puster nyt liv i vores budget.
Ud over disse vigtige bemærkninger vil jeg gerne understrege to punkter. Jeg vil for det første gerne stille et spørgsmål og for det andet give udtryk for en politisk holdning. Spørgsmålet er følgende: Jeg vil gerne have en officiel redegørelse for, hvordan EU agter at forholde sig til samhørighedspolitikken og strukturfondene, der tilsyneladende er blevet fanget i orkanens øje i visse EU-partnerlande. Det er efter min opfattelse et udtryk for udviklingen i Europa.
(Formanden afbrød taleren)
Elisabeth Jeggle
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Europa-Parlamentet har gjort sin indflydelse gældende under disse forhandlinger. Jeg vil gerne takke alle mine kolleger, der deltog i forhandlingerne, og som gav klart udtryk for deres holdning over for Kommissionen og Rådet.
Nu er det vigtigt for os at følge behørigt op på alle spørgsmål vedrørende Lissabontraktaten, herunder hele budgetområdet. Vi har vist, at Parlamentet skal tages alvorligt, og at det er fornuftigt at tage Parlamentet alvorligt. Disse budgetforhandlinger har gjort det meget klart. Mange af mine kolleger har allerede nævnt, at vi har nået vores vigtigste mål.
Som ordfører for landbrugsbudgettet i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter kan jeg sige, at selv om vores budget - landbrugsdelen - er blevet meget stramt, holder vi os stadig inden for vores margener. Vi har været økonomiske. Det er udvalgets fortjeneste, og det lægger jeg stor vægt på. Det er en succes for Parlamentet at sikre 300 mio. EUR til mejerifonden i lyset af alle de modargumenter, som Kommissionen og Rådet har fremført i årenes løb, især i betragtning af den vanskelige situation, som mælkeproducenterne befinder sig i.
Andre sektorer for landbrugsprodukter har også problemer i øjeblikket. Det påvirker ikke kun landbruget og landbrugerne, men også mange arbejdspladser længere nede i produktionskæden. I betragtning af den nuværende situation skaber det endnu større vanskeligheder. Vi har behov for en permanent budgetpost til mejerifonden, og vi vil arbejde for at opnå dette i fremtiden. Vi har afsat flere midler til 2010-budgettet end i 2009. Det skyldes den nuværende situation, og det er vi klar over. Vi vil handle i overensstemmelse hermed og gøre vores yderste for at sikre, at vores landbrugspolitik er bæredygtig og innovativ.
Estelle Grelier
(FR) Hr. formand! Afstemningen om budgettet er dybest set en grundlæggende politisk handling, og vi skal drage en vigtig politisk lære - en vigtig, principiel politisk lære - af nærværende budgetforslag.
EU-budgettet, og især dette budget, afspejler manglen på et europæisk politisk projekt, selv om de europæiske borgere i lyset af krisen og indledningen af den nye valgperiode mere end nogensinde har brug for et sådant projekt. Dette budget afspejler manglen på en global vision for Europa.
Rådet og Kommissionen har valgt at lade medlemsstaterne udarbejde deres egne, ofte rivaliserende, genopretningsplaner og har opgivet bestræbelserne på at koordinere en økonomisk, social og miljømæssig genopretning på EU-plan. Der er ikke blevet gjort forsøg på at skabe en løftestangseffekt, og der har ikke været nogen tilskyndelse til europæisk solidaritet.
Rådet og Kommissionen letter deres samvittighed ved at gennemføre en genopretningsplan i flere faser. 2010-budgettet finansierer faktisk anden del af genopretningsplanen med 5 mia. EUR i alt, et latterligt beløb. Ganske vist afsættes der 300 mio. EUR til mejerifonden, men dette beløb er utilstrækkeligt, når vi f.eks. ved, at landbrugernes nettoindkomst i Frankrig faldt med 34 % i 2009.
I 2010-budgettet er der øremærket 25 mio. EUR til mikrofinansiering, og budgetforslaget vedrørende interventioner under Samhørighedsfonden fastholdes stik imod Rådets anbefaling.
Vi stemmer således til dels for budgettet, da der ikke er noget alternativ, og pr. automatik, da Europa - borgerne - ikke kan undvære disse, uanset hvor utilstrækkelige de er. Vi må ikke desto mindre - og det er presserende - i fællesskab sætte spørgsmålstegn ved de metoder, som vi anvender til at finansiere de nødvendige ambitiøse politikker i EU og til at sprænge EU-budgettets nuværende begrænsede og uegnede rammer.
Kommissionsformand Barroso kan ikke blot fremsætte vigtige politiske erklæringer, idet han er nødt til at fortælle os, hvordan han agter at finansiere de fremtidige europæiske politikker, som han taler så meget om, især politikkerne vedrørende den nye strategi for vækst og klimaændringer. Det vil ikke fremover være muligt at indrette sig på et så stramt budget som det, der ligger på bordet.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Hr. formand! Jeg støtter fuldt ud Europa-Parlamentets beslutning om at prioritere finansieringen af den europæiske økonomiske genopretningsplan. En genopretningsplan af denne art er nødvendig, hvis vi skal fremme den økonomiske efterspørgsel og genetablere regionens konkurrenceevne.
Arbejdsløsheden i Europa er stigende som følge af den økonomiske krise, og den rammer den europæiske økonomi hårdt. Desværre er unge førstegangsjobsøgende hårdest ramt. Det er meget vigtigt, at der træffes foranstaltninger til at beskytte de mest udsatte befolkningsgrupper.
Vi skal udarbejde videreuddannelsesplaner, således at de personer, der mister deres job i dag, fremover hurtigt kan finde et andet job.
Genopretningsplanen skal samordnes med Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen.
Siden 1973, da Irland tiltrådte EU, har EU i nødvendigt omfang gentagne gange påtaget sig en central rolle i bekæmpelsen af arbejdsløsheden i Irland gennem Den Europæiske Socialfond.
EU har på ny påtaget sig en positiv rolle i Irland, og genopretningsplanen er i denne forbindelse af afgørende betydning.
Formanden
Tak. Som næstformand med ansvar for flersprogethed vil jeg gerne sige, at det glæder mig meget, at De taler gælisk i Parlamentet.
Danuta Maria Hübner
(EN) Hr. formand! Jeg har fire bemærkninger.
For det første vil jeg gerne understrege, at det er tvingende nødvendigt at bruge 2010-budgettet og navnlig den europæiske samhørighedspolitiks finansielle instrumenter til at stimulere den økonomiske aktivitet i alle EU's regioner og byer og skabe den nødvendige løftestangseffekt for at puste nyt liv i medlemsstaternes økonomier. Samhørighedspolitikken er en stærk og nødvendig bro mellem genrejsning efter krisen og langsigtede strukturændringer i den europæiske økonomi.
For det andet er det årsagen til, at Regionaludviklingsudvalget har opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til ikke kun at anvende de disponible finansielle ressourcer til investeringer i prioriteterne for samhørighedspolitikken for programperioden 2007-2013 - klimaændringer, viden og innovation, energieffektivitet, vedvarende energi, bredbånd, bæredygtig bytrafik og fornyelse af kvalifikationer - men også til at fremme samhørighedspolitikkens løftestangseffekt. De skal således effektivt benytte alle de finansieringstekniske redskaber, der er blevet tilvejebragt inden for rammerne af samhørighedspolitikken i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank for at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at overleve denne vanskelige periode, men først og fremmest med at stå distancen, med at tilpasse sig en global økonomi i forandring og med at tackle udfordringerne - og mulighederne - i forbindelse med klimaændringerne.
For det tredje vil jeg gerne understrege over for medlemmerne, at alle betalingsanmodninger vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden under 2009-budgettet, der beløber sig til 25,5 mia. EUR i alt, er blevet udnyttet fuldt ud og dermed bidrager til genopretning, strukturændringer, vækst, beskæftigelse, klimaændringer og energieffektivitet.
Endelig beklager jeg i denne forbindelse nedskæringerne i støtten til kandidatlandene, IPA-instrumentet vedrørende regional udvikling og udvikling af menneskelige ressourcer, der omhandler områder såsom arbejdsløshed, social udstødelse og investering i uddannelse - en nedskæring på 7 mio. EUR, hvilket udgør 0,5 % af de disponible driftsbevillinger til forvaltning - uden hensyntagen til behovet for at sikre en forsvarlig lokal forvaltning og uden hensyntagen til de grundlæggende principper for forsvarlig økonomisk forvaltning, som Parlamentet lægger stor vægt på.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne indledningsvis lykønske ordførerne med de resultater, de opnåede under forhandlingerne om 2010-budgettet. De europæiske borgere har mere end nogensinde brug for et betydeligt EU-budget, der kan tackle den økonomiske krise og deres problemer.
Medlemsstaternes budgetter har i øjeblikket meget vanskeligt ved at imødegå den økonomiske krise, især da mange af de problemer, de slås med, er grænseoverskridende. Der er tale om globale problemer, som kræver en samordnet indsats på højeste niveau. Det glæder mig således, at vi i dag kan forelægge et budget for Parlamentet, der sikrer hele finansieringen af anden fase af den europæiske økonomiske genopretningsplan med et beløb på 1 980 mio. EUR. Vi vil sandsynligvis se de første tegn på økonomisk opsving i 2010, men der vil imidlertid blive lagt et stor pres på de nationale budgetter som følge af de foranstaltninger, der er blevet truffet gennem det seneste år. Det forventes desuden, at arbejdsløsheden vil nå op på et rekordhøjt niveau i medlemsstaterne.
Den kommende Kommission får et meget stort ansvar for at hjælpe medlemsstaterne og EU-borgerne med at overvinde disse strabadser. Jeg vil imidlertid gerne henlede medlemsstaternes opmærksomhed på deres ansvar for at sikre adgang til EU-midler. Alle vores forhandlingsbestræbelser for at sikre midler til samhørighedspolitikken er meningsløse, hvis disse midler ikke anvendes. Jeg vil i lighed med mine kolleger opfordre til, at den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 revideres så hurtigt som muligt, idet vi ellers ikke vil være i stand til at forelægge et budget for 2011 for Parlamentet.
Jeg vil gerne komme med en yderligere afsluttende bemærkning. 2010-budgettet indeholder stadig et innovativt element, som mange måske ikke tillægger stor betydning, om end det er vigtigt. Jeg tænker her på indledningen af forberedelserne til etableringen af en fælles europæisk ramme for Sortehavsregionen. Dette initiativ er en anerkendelse af Sortehavet som et vigtigt europæisk anliggende og mindsker forskellen i tilgangen til Sortehavet og Østersøen i EU's politikker.
Jean-Pierre Audy
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, hr. formand for Rådet! Jeg vil gerne lykønske ordførerne og vores formand for Budgetudvalget, min ven, hr. Lamassoure.
Jeg har fem bemærkninger. Den første vedrører forskning, navnlig i sjette og syvende rammeprogram. Budgetkontroludvalget understreger på ny, at vi af hensyn til retssikkerheden ønsker, at Kommissionen afstår fra at genberegne finansieringsoversigterne for projekter, som allerede er godkendt og afviklet, på grundlag af nye fortolkninger af berettigelseskriterierne. Vi gentager vores anmodning til Kommissionen om ikke at afvige fra internationale regnskabs- og revisionsstandarder.
Det andet punkt er inddragelsen af EU-ansattes pensioner i budgettet. Vi foreslår, at kravene over for medlemsstaterne med hensyn til pensioner til personalet - 37 mia. EUR pr. 31. december 2008, en stigning på 4 mia. EUR siden 2007 - bogføres som et aktiv, og vi foreslår, at mulighederne for at oprette en EU-pensionsfond undersøges.
Det tredje punkt er, at OLAF bør støttes. Det bør styrkes, så det kan varetage sine opgaver bedre, især i forbindelse med interventioner i tredjelande.
Det fjerde punkt er, at vi ønsker, at Kommissionen tilvejebringer midlerne til afholdelse af en interinstitutionel konference med det formål at opnå en positiv revisionserklæring fra Den Europæiske Revisionsret med deltagelse af repræsentanter fra de nationale revisionsretter, Den Europæiske Revisionsret, de nationale parlamenter og de berørte forvaltninger.
Det sidste punkt er, at EU investerer for lidt, og jeg vil gerne fremsætte et forslag for egen regning. Er det ikke på tide, at vi indfører et afsnit om investeringer i vores budget, og at vi i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank - jeg foreslår, at EU, nu da EU har fået status som juridisk person, sammen med medlemsstaterne indgår i et partnerskab med Den Europæiske Investeringsbank - udarbejder en investeringsplan, navnlig vedrørende transeuropæiske net? Dette område omfatter bl.a. energi, motorveje, højhastighedstogforbindelser, vandveje, universiteter, uddannelse, bredbånd, sundhed og rummet.
Derek Vaughan
(EN) Hr. formand! Det er første gang, jeg deltager i forhandlingen om budgettet i Parlamentet, og jeg har været meget imponeret over, at der er enighed om Parlamentets prioriteter, og at der er enighed om, at vi skal beskytte disse prioriteter. Jeg vil gerne takke alle, der har været involveret i denne proces.
Vi har opnået meget. Vi har ikke opnået alt, men jeg glæder mig over, at vi har opnået så meget. Jeg glæder mig navnlig over erklæringerne om strukturfondene og samhørighedspolitikken. Jeg håber, disse erklæringer vil blive husket, når vi fastlægger politikker efter 2013. Parlamentet står imidlertid stadig over for at skulle træffe en række svære beslutninger, f.eks. om finansiering af mikrofinansieringsfaciliteten - jeg håber, at medlemmerne fortsat vil betragte denne som en prioritet - om finansiering til Kozloduy i de næste tre år og om finansiering af nye prioriteter: prioriteter fastlagt i København, prioriteter forbundet med gennemførelsen af Lissabontraktaten og prioriteter forbundet med den nye 2020-strategi, som vi skal drøfte næste år.
Vi er nødt til at løse alle disse problemer, samtidig med at vi gør os klart, at margenerne er snævre, og at Rådet vil være tilbageholdende med at tilvejebringe yderligere midler. Det er derfor helt afgørende, at der snarest muligt foretages en grundlæggende revision af budgettet. Vi bør sikre, at budgettet fremover er i overensstemmelse med vores prioriteter.
Vi skal også undersøge muligheden for at oprette en ny budgetpost for Globaliseringsfonden i stedet for at fortsætte med at bruge midler fra andre budgetposter. Vi skal også sikre, at der er tilstrækkelige midler under fleksibilitetsinstrumentet, således at vi kan tilpasse os og ændre vores prioriteter. I øjeblikket er der ikke tilstrækkelige midler. Hvis vi får alt dette igennem, kan vi opfylde vores prioriteter, og endnu vigtigere, kan vi vise de europæiske borgere, at Parlamentet er relevant.
EU-budgettet bør afspejle vores prioriteter, men det bør også afspejle EU-borgernes prioriteter. Det er Parlamentets hovedbudskab, men også Kommissionens og Rådets hovedbudskab.
Csaba Őry
(HU) Hr. formand! Det er måske ikke noget tilfælde, at forberedelserne til budgettet for 2010 tiltrækker så stor opmærksomhed. Den store opmærksomhed er fuldt ud berettiget i lyset af den voksende arbejdsløshed og de vanskeligheder, som krisen er årsag til. Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender vil jeg gerne takke ordføreren, hr. Surján, for den professionelle måde, hvorpå han har håndteret de relevante dossierer.
Tidligere angav vi følgende prioriteter i den holdning, jeg fik noteret i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. Vi gav naturligvis topprioritet til instrumenter, der har til formål at afhjælpe følgerne af den finansielle og økonomiske krise for Europas borgere. Vi støttede ethvert forslag, herunder stigningen på 8,4 %, der har til formål at styrke konkurrenceevnen, som vi håber, vil beskytte arbejdspladser eller skabe nye og bidrage til den økonomiske genopretningsplan, den fornyede Lissabonstrategi og programmet for livslang læring.
Vi fremhævede også opgaverne i forbindelse med Socialfonden, erhvervsuddannelse, opnåelse af tekniske kvalifikationer og livslang læring. Jeg føler, det er særlig vigtigt, at det lykkedes for os at øremærke 25 mio. EUR til finansiering af den kommende mikrofinansieringsfacilitet i 2010. I går drøftede vi denne nye facilitet. Forhåbentlig vil vi også hurtigt kunne nå til enighed om de øvrige detaljer vedrørende finansieringen.
Efter min mening er det vigtigt for budgettet at fremhæve betydningen af finansieringen af aktiviteterne og politikkerne under budgetpost 1a. De vil bidrage til bæredygtig udvikling og jobskabelse. Jeg ville især glæde mig over de punkter, der har til formål at forbedre situationen for små og mellemstore virksomheder, samt støtten til Progress-programmet, EURES-rådgivnings- og informationsnetværket og pilotprojekter som Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen.
Samlet set føler jeg, at de mål, som Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har udstukket, kan spille en væsentlig rolle for budgettet, og derfor skylder vi ordførerne tak.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! I det foregående Parlament var der stor opmærksomhed om medlemmernes og assistenternes statutter, og det synes jeg, var helt på sin plads. Nu, i starten af dette Parlament og den nye Kommissionen, er tiden inde til, at vi retter vores opmærksomhed mod andre medarbejdere ved de tre institutioner og undersøger deres rolle.
Vi er meget privilegerede, fordi nogle meget professionelle og engagerede mennesker arbejder for Parlamentet, Rådet og Kommissionen, men i virkeligheden har vi ingen idé om, præcis hvad mange af disse medarbejdere laver for Parlamentet. De laver det, de har lavet i årevis.
Når der er 27 medlemsstater repræsenteret i Parlamentet, 27 kommissærer, der samles i Kommissionen fra disse medlemsstater, og Rådets ministre, der tager hjem til deres parlamenter og kommer her, er det meget nemt for de medarbejdere, der er udvalgt til at tjene os, faktisk at overtage dagsordenen.
Det, jeg beder om helt fra starten af dette Parlament, er, at den tiltrædende Kommission - jeg ved i øvrigt ikke, hvor stor en andel af budgettet der går til personalet, men jeg ved, det er en betydelig andel - kræver en undersøgelse af, hvad de tre institutioners personale laver for at sikre, at de løser deres opgave og er effektive, og frem for alt at de er gennemsigtige og står til regnskab for det, de laver. Det synes jeg, ville være en vigtig service over for offentligheden.
Der er en form for voksende opfattelse af, at der findes et ansigtsløst bureaukrati. Den holdning deler jeg ikke, og det skal ikke opfattes som et indirekte kompliment, for vi har nogle vældig gode medarbejdere, men det er ikke målestokken for effektivitet. Vi er nødt til at vide, hvad personalet bestiller, og hvis vi er seriøse omkring Lissabondagsordenen med en effektiv og virkningsfuld økonomi, må vi være sikre på, at det personale, der arbejder for vores tre institutioner, anvendes nyttigt, effektivt og ansvarligt. Efter min mening bør der i hver institution være en vicegeneralsekretær, der med jævne mellemrum aflægger rapport til institutionen om personalets effektivitet.
Jeg vil bede Kommissionen om at få foretaget en uvildig og rimelig undersøgelse heraf i begyndelsen af den nye Kommissions embedsperiode.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Hr. formand! Det lader til, at det også under budgetforhandlingen er umagen værd at påpege, at loven er et grundlæggende element i samfundslivet, og at dens sammenhængskraft forener vores kontinent. EF-Domstolen spiller en afgørende rolle på dette område, og derfor har Retsudvalget fremlagt en række ændringsforslag, der har til formål at genindføre midler, der blev bevilget i det oprindelige budgetforslag, og som dårligt nok tillader Domstolen at dække sine mest grundlæggende behov.
Et af de mest presserende problemer er spørgsmålet om at forhøje budgetmidlerne for 2010 for oversættelse af præjudicielle spørgsmål, hvilket er et grundlæggende instrument, som nationale domstole benytter for at kunne tilpasse national jurisdiktion til europæisk jurisdiktion. Domstolen har ikke tilstrækkelige midler til at afsætte yderligere personaleressourcer til sin oversættelsesservice, hvilket er årsag til forsinkelser i domstolsbehandlingen. Bevilling af yderligere midler til Domstolen vil medvirke til at forøge effektiviteten på området samt til at reducere forsinkelser i medlemsstaternes domstolsbehandling. Rådets reduktion af bevillingen påvirker de allerede stærkt indskrænkede strategiske it-projekter, som Domstolen har foreslået for 2010 for at forbedre kvaliteten af den service, den yder, med en samtidig reduktion i personalet. Det er bydende nødvendigt, at bevillingerne fra det fælles budgetforslag bliver genindført. Informationsteknologi er et grundlæggende område, der gør det muligt at leve op til tidens nye udfordringer, skaber besparelser på lang sigt og giver borgerne bedre service.
Jeg vil også gerne understrege behovet for at støtte udkastet til en referenceramme. I februar 2009 fremlagde en gruppe akademikere den endelige version af et resume af udkastet til den referenceramme, som de europæiske institutioner kan bruge som grundlag for etablering af europæisk aftaleret. På dette stadie er det yderst vigtigt at stille rammerne til rådighed på så mange af de officielle sprog som muligt for at sætte politiske og juridiske grupper og andre interesserede parter i stand til grundigt at drøfte fremtiden for europæisk aftaleret. Det glæder mig, at Parlamentet vil rette op på Rådets fejltagelser og gøre det muligt for Domstolen at fungere bedre.
György Schöpflin
(EN) Hr. formand! Ligesom alle andre synes jeg, at det er et særdeles godt budget. Der er lagt en masse arbejde i det, og tillykke til alle dem, der har været involveret i det.
Det, jeg gerne vil på dette tidspunkt i debatten, er at prøve at se de store linjer. Der er ydet yderst vigtige bidrag om bestemte emner, men vi er nødt til at se på en bredere europæisk sammenhæng for at forstå betydningen af det, vi taler om. For mig at se er det sådan i et demokrati, at hver institution skal have et budget, og institutionerne må gøre rede for, hvad den bruger pengene til, over for dem, der faktisk yder bidragene og stiller midlerne til rådighed.
Derfor er lige præcis dette budget fyldt med ansvarlighed. Faktisk er det fyldt med det ansvar, der følger af at være budget for en institution, der er særlig engageret i gennemsigtighed og ansvarlighed. Ikke mindst i lyset af vores engagement i gennemsigtighed og ansvarlighed vil det fremme god regeringsførelse, og i en ideel verden vil det styrke tilliden mellem dem, der bruger, og dem, der yder. Måske skulle jeg understrege, at det er i en ideel verden - virkeligheden er tit anderledes. Den særlige betydning af denne gennemsigtighed er, at den kan være med til at overvinde afstanden mellem enkeltpersoner og dem, der udøver magt. Denne afstand - det tror jeg, vi alle kan blive enige om - er uundgåelig i det moderne liv, så hver institution må gøre, hvad den kan for at bygge bro over kløften.
Og så er der oven i købet vanskelige tider forude for Europa, og det tror jeg, skaber større usikkerhed blandt borgerne. Det, vi kan gøre i denne forbindelse, er at belyse spørgsmålene ved at fremme debat og diskussion, hvilket i øvrigt bør omfatte uenigheder. Set fra den synsvinkel tror jeg, at budgettet er et fortrinligt skridt i den rigtige retning, og jeg støtter det fuldt ud.
Peter Št'astný
(EN) Hr. formand! Budgettet for 2010 er langt fra rundhåndet - ligesom ethvert andet budget. Omstændighederne taget i betragtning er vi nødt til at arbejde med det, vi har, og det er virkningerne af en større global krise som topprioritet. Alt andet kommer i anden række.
Som ordfører for Udvalget om International Handel håber jeg, at de forøgede beløb under budgetpost 4 (EU som global aktør) bliver godt investeret og godt styret, så de kan stimulere forøgede handelsstrømme, og kombineret med elimineringen af barrierer burde vi opnå stærkere vækst i BNP og beskæftigelse.
Doharundens udviklingsdagsorden er den bedste multilaterale platform til at fuldføre denne opgave, især i udviklingslande. Derfor er der et stærkt incitament for at bringe denne langvarige saga til en vellykket afslutning, eftersom vi da vil være i stand til at bekæmpe de ubehagelige følger af globaliseringen med et virkelig stærkt værktøj.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand, mine damer og herrer! Budgettet for 2010 er et vanskeligt kompromis. På den ene side er det meningen, at det skal begrænse den økonomiske krise, og samtidig finansierer vi indsatsen for at bekæmpe klimaforandringerne, primært ved at begrænse CO2-udledninger. Det er godt, men på kort sigt må det bestemt begrænse udviklingen, som er et område, hvor vi fortsat bruger for lidt.
Det forøgede forbrug til forskning og innovation er berettiget. Det vil forbedre vores konkurrenceevne. Det lader til, at vi stadig bruger for lidt på uddannelse, herunder på Erasmus-udvekslingsprogrammet. Det er godt, at der er fundet penge - selv om beløbet er for lille - til mælkefonden, for sidste år har været hårdt for de europæiske landmænd. Hvis vi ønsker at stimulere de økonomiske forhold og reducere arbejdsløsheden og social udstødelse, skulle vi forøge bevillingen til mikrofinansieringsfaciliteten. Finansiering af bredbåndsforbindelser i landdistrikter er vigtigt for udviklingen, men som jeg sagde, er dette budget naturligvis et kompromis.
Nathalie Griesbeck
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne have ordet i henhold til catch-the-eye-proceduren, eftersom jeg tidligere kun fik ét minuts taletid, selv om jeg ifølge dagsordenen skulle have to. Jeg vil blot gerne tilføje en ting. Selv om jeg sammen med resten af min gruppe på torsdag vil stemme for det budget, vi drøfter, vil jeg ikke desto mindre understrege, at vi ikke kun befinder os midt i en økonomisk, finansiel og miljømæssig krise - som det blev påpeget tidligere - men også en meget dyb social krise knyttet til den voksende arbejdsløshed.
Selv om budgettet udgør et nøje afstemt kompromis, beklager jeg personligt, at medlemsstaterne ikke har taget højde for de stærke politiske signaler, der er udsendt netop til dem, der oplever vanskeligheder. Der blev udtrykt ønske om yderligere midler som led i planen om at hjælpe de fattigste borgere, men det blev der desværre ikke gjort mere ved. Det beklager jeg, for det ville have sendt et stærkt signal om, at vi bevæger os i retning af et mere socialt Europa.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. kommissær, mine damer og herrer! Budgettet for 2010 er et eksempel på et godt kompromis. Jeg er bestemt ikke enig med de kolleger, der har sagt, at budgettet for 2010 er et krisebudget. Vi, repræsentanterne for visse stater, ved ganske udmærket, hvad et krisebudget er, når budgetprovenuet er faldet med 30 % eller mere på to år.
Vi må gratulere Kommissionen for visse prioriteter. Sammen med Rådet og Parlamentet har den mobiliseret ekstra midler, især for at finansiere f.eks. den økonomiske genopretningsplan, skabe bedre adgang til bredbåndsforbindelser til internettet og finansiere SET-planen. Jeg vil også gerne nævne, at der er nogle problematiske områder.
Ikke desto mindre vil jeg gerne henlede opmærksomheden på min kollega hr. Godmanis' indlæg, hvor han nævnte, at individuelle stater i over et år har undladt at forvalte økonomisk støtte. Derfor mener jeg virkelig, at det er et godt budget. Det fortjener støtte, og jeg gratulerer Kommissionen.
Ivars Godmanis
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne kort understrege en ting, mens kommissæren er her.
Vi har et problem. I Regionaludviklingsudvalget arbejder vi stadig på de forslag til ændringer, ifølge hvilke Kommissionen ikke vil bede medlemsstaterne om samfinansiering i 2009-2010. Hele bevillingen beløber sig til mere end 6,6 mia. EUR. Vi har vedtaget budgettet for 2010, men der er ingen penge i budgettet til at gøre noget ved disse behov. Budgettet for 2009 er udløbet.
Regionaludviklingsudvalget venter stadig på det nye forslag fra Kommissionen, for det foregående forslag blev afvist af Rådet. Vi er nødt til sige meget tydeligt, hvad vi skal gøre nu. Som jeg forstår det, er der ikke plads til dette forslag, men situationen skal afklares. Ellers arbejder Regionaludviklingsudvalget i én retning, mens vi i Budgetudvalget ikke vil have nogen anelse om, hvad vi kan gøre, fordi vi ikke har flere penge til disse forslag i det kommende budget for 2010.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! Her midt i den økonomiske og sociale krise, som har forfærdelige følger for beskæftigelsen og folks levevilkår, beklager jeg at måtte sige, at dette budgetforslag for 2010 ikke tilnærmelsesvis går langt nok. Det tager ikke engang højde for hverken de finansielle perspektiver, der pegede i retning af 1,1 % af Fællesskabets BNI, eller det forslag om 1,08 % af Fællesskabets BNI, der blev fremlagt og vedtaget ved førstebehandlingen af budgettet.
Det forslag, der nu skal vedtages, befæster et budget, der prioriterer og finansierer EU's neoliberale og militaristiske tendenser. Det skal bemærkes, at dette første budget under Lissabontraktaten er til skade for den højt besungne politik om økonomisk og social samhørighed, som nu får en langt mindre andel. I samlede udbetalinger beløber nedskæringen i forbruget på samhørighed sig til omkring 2,5 mia. EUR sammenlignet med det, der blev vedtaget ved førstebehandlingen.
Af alle disse årsager kan vi ikke støtte dette budgetforslag, der er over 11 mia. EUR mindre, end det var planlagt i den flerårige finansielle ramme for 2010.
Hans Lindblad
Hr. formand! Jeg synes, vi har haft en spændende forhandling. Vi har forskellige holdninger, og sådan skal det også være. Der er nogle, der ønsker at indskrænke budgettet. Men det lader til, at mange ikke vil være tilfredse, før de nationale budgetter er fuldt ud overført til EU. Heldigvis er det formentlig ikke vælgernes ønske at overføre al magt til Parlamentet.
Hr. Färm stillede mig et direkte spørgsmål. Når man lytter til hr. Färm, skulle man tro, at der ikke ville være nogen beskæftigelsespolitik i Europa, hvis vi ikke havde mikrokreditter. Men det er naturligvis ikke tilfældet. De forskellige medlemsstater investerer enorme beløb i at støtte økonomien og beskæftigelsen. Desuden forøger Europa generelt budgettet betydeligt, herunder med bevillingen af 5 mia. EUR gennem genopretningsplanen. Sluttelig har vi også Den Europæiske Centralbanks meget ekspansive politik. Så der er ingen tvivl om, at vi har en meget stærk politik for beskæftigelse og vækst.
Hvis hr. Färm mener, at mikrokreditter bør prioriteres højere, er der naturligvis noget andet, der må nedprioriteres. Det handler om at vælge. Men det er naturligvis ikke en acceptabel løsning bare at ville have mere og så sende regningen til medlemsstaterne.
Vladimír Maňka
Hr. formand, mine damer og herrer! Tak for de inspirerende indlæg. Jeg vil gerne takke repræsentanterne fra de europæiske institutioner, formandskabet for Parlamentet, skyggeordførerne, koordinatorerne og alle de tilstedeværende.
Alt har fundet sted i år under ledelse af to formænd for Budgetudvalget. I årets første halvdel var det hr. Böge og i den anden hr. Lamassoure. Jeg er sikker på, at jeg ikke er den første, der fortæller hr. Böge og hr. Lamassoure, at De begge har ydet et glimrende bidrag til udvalgets arbejde og hele budgetprocessen.
Jeg værdsætter samarbejdet med det svenske formandskab og kommissæren. De kvinder og mænd, der ikke viser sig offentligt, er vores rådgivere, assistenter og administrative medarbejdere. Men de er helt centrale. Uden dem kunne vi ikke have opnået dagens resultat. Jeg vil gerne takke dem alle.
Lissabontraktaten vil påvirke samtlige Parlamentets og de andre institutioners tjenestegrene. For Parlamentet vil omfanget af fælles beslutningstagning vokse dramatisk og omfatte op til 95 % af lovgivningen på områder som frihed, sikkerhed og retfærdighed, landbruget, fiskeri, forskning og strukturfondene. Det kvalificerede flertal vil blive brugt mere i Rådet, og der bliver etableret en række nye juridiske grundlag på områder som turisme, sport, energi, civilforsvar og administrativt samarbejde. Det vil generelt forøge EU's lovgivningsmæssige aktiviteter med betydelig overordnet indvirkning på Parlamentets beføjelser og aktiviteter og derfor også på behovet for at styrke administrationen.
I de kommende måneder vil vi undersøge og sætte tal på de finansielle ressourcer, der er nødvendige for at kunne gennemføre EU's nye politikker i forbindelse med Lissabontraktaten. Jeg mener, at det vil lykkes os i fællesskab at indlede den næste budgetproces.
Jutta Haug
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle mine kolleger. Det er lykkedes os at nå frem til en fælles holdning i forhold til Rådet. Men jeg vil også gerne takke Rådet og dets formandskab mange gange. Alle, der kender mig, vil vide, at jeg ikke normalt kaster om mig med ros og taksigelser. Ikke desto mindre vil jeg gerne udtrykke min dybtfølte taknemmelighed over for det svenske formandskab og især hr. Lindblad for indsatsen og for den konstante tilstedeværelse under drøftelserne om budgetspørgsmål. Det var en positiv forskel i forhold til de andre formandskaber for Rådet, jeg har oplevet i min lange karriere som medlem af Parlamentet. Mange tak.
Her til formiddag var der mange medlemmer, der deltog i debatten, og jeg mener, at der ved denne lejlighed var mange flere medlemmer involveret end normalt. Størstedelen af dem talte om budgettets begrænsninger og struktur. Men vi kan roligt gå ud fra, at budgettet for 2010 bliver det sidste af sin slags, det sidste med denne struktur, som får os til at tro, at vi kan finansiere EU's nødvendige politikker og dets nye udfordringer og opgaver på denne måde.
Vi forventer, at den nye Kommission hurtigt vil gennemføre midtvejsrevisionen, eftersom den i henhold til aftalerne fra 2006 skulle have været fremlagt senest i 2009, med andre ord inden udgangen af i år. For at skære det ud i pap forventer vi også et revisionsforslag for den nuværende finansielle ramme. Reformen kan ikke vente til 2014. Vi har behov for bæredygtige instrumenter nu, så EU kan imødegå den nærmeste fremtids udfordringer med demokratisk legitimitet, som formanden for Budgetudvalget, hr. Lamassoure, netop har opfordret til på vores alles vegne.
Reimer Böge
Hr. formand! Nu hvor vi alle er enige om budgettet for 2010 i overensstemmelse med de politiske realiteter, er vi i dag nødt til at koncentrere os om det, der ligger foran os de næste par måneder.
Eftersom Rådet har bevilget sig selv 23,5 mio. EUR ved hjælp af en meget ensidig proces, må vi også meget hurtigt indføre de nødvendige tillæg til det parlamentariske budget for at bibeholde balancen mellem institutionerne og sikre Parlamentets evne til at reagere på de udfordringer, som Lissabontraktaten medfører. Vi må også udvise den nødvendige opmærksomhed over for gruppernes, udvalgenes og især de enkelte medlemmers evne til at handle i forhold til de forestående opgaver.
Desuden må vi i løbet af de næste par måneder gennemføre generelle drøftelser om justeringer, gennemgange og revisioner. Det drejer sig om at justere, forny og forbedre den interinstitutionelle aftale. Det handler om at knytte dele af den interinstitutionelle aftale sammen i en flerårig finansiel ramme med en anden beslutningsproces baseret på Lissabontraktaten. Det handler om den fælles beslutningsprocedure i finansforordningen. Desuden har det f.eks. at gøre med den store pakke, der skal udvikle EU-Udenrigstjenesten, både med hensyn til at sikre Parlamentets budgetrettigheder og til de mulige justeringer af de juridiske grundlag, der kan blive nødvendige for Udenrigstjenestens flerårige programmer.
Derfor vil jeg gerne på nuværende tidspunkt gentage, at uden justeringer, gennemgange og revisioner kan der ikke gennemføres noget. Vi kan ikke udsætte den nødvendige indfasning af Lissabontraktatens budgetmæssige udfordringer i det uendelige. Jeg forventer, at den nye Kommission vil tage fat på arbejdet snarest og fremlægge forslag, der garanterer Parlamentets rettigheder på alle områder og ikke forsøger at ændre individuelle rettigheder ad bagdøren, eftersom det kunne være til ulempe for Parlamentet. Vi ved, hvordan vi kan forhindre det.
László Surján
Hr. formand! Hvis vi ønsker at styrke europæernes følelse af sikkerhed i 2010, er vi nødt til at gennemføre dette budget på en effektiv og praktisk måde. Det er netop derfor, vi har styrket energisikkerheden, støtter jobskabelsen og indfører en mikrofinansieringsfacilitet. Vi støtter også forskning og udvikling samt livslang læring. Vi ønsker at hjælpe mejerisektoren og så vidt muligt reducere de skadelige virkninger af klimaforandringerne.
Sammen har vi opnået dette ved at bruge hver en øre af de midler, vi har modtaget gennem den flerårige finansielle ramme. Men det betyder, at budgettet har mistet enhver fleksibilitet og ikke indeholder tilstrækkelig råderum. Det er endnu en grund til, at midtvejsrevisionen haster så meget, hvilket jeg også gentager. Kommissionen og medlemsstaterne deler et særligt ansvar for den fremtidige succes. Vi kan kun se skatteyderne i øjnene, hvis vi anvender den tilgængelige ramme på en måde, der ikke alene er lovlig, men også formålstjenlig.
Hvis der er ressourcer til at skabe nye arbejdspladser, vil antallet af arbejdspladser faktisk stige. Hvis der er andre ressourcer til rådighed, der gør det muligt for underudviklede regioner at tage et stort skridt fremad, vil størrelsen af den lokale BNP i disse regioner faktisk vokse. Først når vi har kontrol over disse forhold, kan vi sige, at vi har fået noget for pengene, og at det kunne betale sig for Europas borgere at yde dette offer, for det nuværende bidrag til EU's budget på 123 mia. EUR er bestemt et offer.
Jeg håber, at Parlamentet vil vise sin uforbeholdne støtte til den fremlagte betænkning, og at vi på torsdag vil give Europas borgere et godt budget, der ikke kun er juridisk, men også moralsk velfunderet.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen om Jutta Haugs betænkning finder sted i morgen.
Afstemningen om Surján-, Maňka- og Böge-betænkningerne finder sted på torsdag.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Ádám Kósa  
Min kollega fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) hr. Surján samt hr. Maňka har gennemført en vigtig opgave. Ligesom med en budgetforhandling i et nationalt parlament er vi også nødt til at gøre det helt klart her i Parlamentet, hvad et budgetforslag specifikt indeholder, og hvilket budskab det sender til samfundet. På trods af at tilgængelighed ikke er nævnt i betænkningen, vil jeg gerne henlede Deres opmærksomhed på, at EU med basis i beslutningen i Rådet (almindelige anliggender) den 26. november som regional organisation har undertegnet De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder. I lyset heraf og i overensstemmelse med punkt 43 og bestemmelserne i bilag 2 til betænkningen bør vi hilse fælleserklæringen om politikken for bygninger velkommen.
Men det er meget vigtigt, at tilgængelighed inddrages i forbindelse med byggeri og andre investeringer i infrastruktur ud over at overholde de andre vigtige krav (f.eks. energibesparelser). De ekstra omkostninger til tilgængelighed er altid langt højere. Som led i dette er det altafgørende, at Parlamentet også tager synshandicappede i betragtning i forbindelse med sikkerhedskrav. Når man tegner bygninger og gør dem klar til brug, bør man f.eks. bruge tydelig skiltning og taktile gulvmarkeringer, der hjælper synshandicappede med at finde vej. I forbindelse med sprogrettigheder betragter jeg det desuden som vigtigt, at ud over at gøre bygninger tilgængelige bør dokumenter, herunder elektroniske udgaver, også indeholde passende informationer om, hvordan synshandicappede kan få adgang til dem (hvilken software, der anbefales).
Andreas Mölzer  
Under en økonomisk krise, hvor Europas borgere udsættes for bølger af afskedigelser og nedskæringer i de sociale foranstaltninger, må EU også spare. Næste år har EU planer om at bruge omkring 123 mia. EUR, hvilket er syv mia. mere end i år. I økonomisk vanskelige tider er der naturligvis brug for tiltag til at stimulere økonomien, men det er tvivlsomt, om instrumenter som det europæiske økonomiske genopretningsprogram kan det. Tidligere har højt besungne EU-programmer vist sig at være ganske tandløse. Desuden har forskellige EU-subsidier vist sig at være en invitation til at begå mange forskellige former for misbrug. Den Europæiske Revisionsret har i årevis i sine årlige rapporter påpeget åbenlyse fejl i landbrugs- og strukturfondene. Det betyder, at skatteydernes hårdt tjente penge i årevis er forsvundet ad mystiske kanaler. De indviklede forordninger, som tit forvirrer selv eurokraterne i Bruxelles, er en væsentlig faktor i de mangler, der præger systemet. EU har ikke engang styr på inddrivelsen af midler, der er blevet fejlagtigt udbetalt. Derfor er den fortsatte oppusten af EU's budget ikke den rigtige vej at gå. I stedet bør fejlene elimineres fra systemet ved hjælp af vidtrækkende renationaliseringsforanstaltninger, f.eks. i landbrugssektoren. Det ville sætte medlemsstaterne i stand til selv at beslutte, hvilke områder de ønsker at subsidiere. Hvad foranstaltningerne til stimulering af økonomien angår, bør de indgå i en koordineret tilgang fra medlemsstaternes side.
Siiri Oviir  
I marts 2009 er det hensigten med den økonomiske genopretningsplan, der er blevet vedtaget af Rådet, at 5 mia. EUR af EU's ubrugte budgetmidler i 2009 og 2010 skal afsættes til investering i projekter, der vedrører forbindelse af energinetværk og udvikling af bredbåndsnetværk. Jeg bemærker med stor glæde, at der i forbindelse med andet år (2010) af finansieringen af genopretningsplanen for den europæiske økonomi blev opnået et resultat i Forligsudvalget gennem undersøgelse af den finansielle ramme for 2007-2013 og overførsel af midler, der garanterer finansiering på 2,4 mia. EUR næste år og gør det muligt at gennemføre de mål, der er angivet i den økonomiske genopretningsplan. Hvis ændringerne i den finansielle ramme i forbindelse med genopretningsplanen for den europæiske økonomi kun efterlader meget få midler i 2010 til at dække de forventede finansielle behov, er jeg enig med ordføreren i, at den ikraftværende flerårige finansielle ramme ikke dækker EU's økonomiske behov, og i, at Kommissionen øjeblikkeligt bør fremsætte et forslag om et foreløbigt resumé over den ikraftværende flerårige finansielle ramme.
Pavel Poc  
Jeg vil gerne starte med at rose alle, der har arbejdet på budgettet. Udarbejdelsen af et EU-budget under en økonomisk krise og i overgangsperioden fra Nice til Lissabon har været en meget vanskelig opgave. Budgettet for 2010 er det sidste i denne struktur. Ikke desto mindre er Lissabontraktaten trådt i kraft, og det vil blive vanskeligt at arbejde inden for rammerne af et budget, hvis struktur ikke afspejler de nye forhold. Uanset hvor kompliceret ratificeringen af Lissabontraktaten viste sig at være, må det ikke blive en undskyldning for Kommissionen, der ikke har fremlagt udkastet til en ny budgetstruktur til tiden. Kommissionen må straks fuldføre denne opgave. Budgettet for 2010 udgør et nøje afstemt kompromis og udnytter fuldt ud alle mulighederne for at fordele udgifter. Som resultat heraf og af økonomiske udsving som følge af den turbulente periode under den økonomiske krise kan budgettet ende med at være meget skrøbeligt. Budgettet må støttes i bevidstheden om, at det måske er for spinkelt udført i betragtning af den aktuelle usikre periode, og det vil kræve en del fleksibilitet at arbejde med det i 2010.
Georgios Stavrakakis
skriftlig. - (EL) Jeg vil også gerne udtrykke min tilfredshed med den opnåede enighed om budgettet for 2010. Samtidig bør man dog bemærke, at råderummet vil være yderst begrænset flere år frem. EU vil ikke have mange reaktionsmuligheder, hvis der opstår uforudsete behov, eller hvis EU ønsker at reagere på nye politiske udfordringer som f.eks. EU's strategi for 2020 eller på nye foranstaltninger til bekæmpelse af klimaforandringer.
Jeg er særlig tilfreds med, at det takket være Parlamentets vedholdenhed lykkedes os at sikre finansieringen til energinetværk og infrastrukturer inden for rammerne af den økonomiske genopretningsplan med vægt på grønne teknologier, innovation, forskning og etablering af bredbåndsnetværk i landdistrikter.
Det er også yderst vigtigt, at det lykkedes os at sikre levedygtigheden for eksisterende fællesskabsinfrastrukturer og -værktøjer inden for civilbeskyttelse, især ved yderligere at styrke EU's evne til hurtig reaktion i tilfælde af naturkatastrofer, hvilket baner vejen for fremtidig oprettelse af en europæisk civilbeskyttelsesstyrke.
Sluttelig tror jeg, at vi alle er enige om, at vi ikke kan tale om et bedre Europa, om et Europa, der er tættere på borgerne, uden finansiering, der står mål hermed.
Silvia-Adriana Ţicău  
Budgettet for 2010 er det sidste budget, der vedtages i henhold til Nicetraktaten. Den nye traktat giver Parlamentet mere magt og det sidste ord i vedtagelsen af budgettet. Parlamentet og Rådet vil have lige stor magt som lovgivere på områder såsom landbrug, energi, immigration, retlige og indre anliggender, sundhed og strukturfondene, hvilket naturligvis også omfatter disse områders relevante budgetter. Budgettet for 2010 bevilger betydelige andele af sine midler til bevarelse og forvaltning af naturressourcer, social og økonomisk samhørighed, vækst og beskæftigelse, konkurrenceevne og innovation, regional udvikling, landbruget og udvikling af landdistrikter. Den europæiske økonomiske genopretningsplan bevilges i budgettet for 2010 2,4 mia. EUR til finansiering af strategiske projekter inden for energi, transport, udvikling af bredbåndsnetværk i landdistrikter og til støtte for landsbysamfund. Jeg hilser det velkommen, at det er lykkedes Parlamentet at afsætte 300 mio. EUR til støtte for producenter af mejeriprodukter. Den økonomiske krise har påvirket medlemsstaternes BNP og vil få indflydelse på medlemsstaternes bidrag til EU's budget. Jeg håber, at midtvejsrevisionen i 2010 af den finansielle ramme for 2007-2013 vil gøre det nemmere for medlemsstaterne at absorbere strukturfondene, især inden for transport og energieffektivitet i beboelsesejendomme.
(Mødet udsat kl. 11.25 og genoptaget kl. 12.00)
