Koordinacija humanitarne pomoči in obnove na Haitiju (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o usklajevanju humanitarne pomoči in obnove na Haitiju.
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospod predsednik, rada bi se iskreno zahvalila vsem poslancem v tej dvorani za pozornost, ki jo ta parlament še naprej posveča Haitiju.
Preden predam besedo gospodu Andrisu Piebalgsu, ki vas bo informiral o obnovi in razvoju Haitija, mi dovolite, da na kratko opišem štiri glavne humanitarne izzive v prihodnjih mesecih in kako se jih bo Evropska komisija lotila.
Prvo je nadaljevanje humanitarne pomoči, zlasti z zatočišči, sanitarnimi in zdravstvenimi storitvami. Premestitev 1,3 milijona brezdomcev iz Port-au-Princea v začasna prebivališča je zelo zapleten podvig zaradi praktičnih vprašanj, kot so lastništvo zemljišč, odstranitev ruševin, urbanistično načrtovanje in varnost. Danes ima prednost skrb za kakšnih 10 000 do 30 000 ljudi, ki živijo v začasnih taboriščih v poplavnih območjih. Zaradi približevanja sezone hurikanov jih je nujno treba preseliti. To je prednostna naloga našega programa poleg izboljšanja sposobnosti vodenja taborišč. Veliko pozornosti posvečamo predhodni dostavi zalog pomoči. Večji del teh zalog je po potresu popolnoma izčrpan. Zdaj jih obnavljamo in vzpostavljamo zmogljivosti službe civilne zaščite na Haitiju, ki se je zaradi krize dejansko okrepila, tako da bo lahko koristna.
Drugič, sprejeli smo pristop "upoštevanja potreb" in zagotavljamo usmerjanje pomoči tja, kjer so ljudje, da bi preprečili nadaljnje množično preseljevanje. Poskrbeli smo za to, da naša pomoč doseže vso državo, ne le Port-au-Prince. Na ta način smo prispevali k zmanjševanju pritiskov na glavno mesto. Po enaki logiki uporabljamo tudi pristop "celotnega otoka", ne glede na to, ali se nanaša na vprašanje beguncev s Haitija ali na logistiko dostave pomoči ali predhodno dostavo zalog za sezono hurikanov. Tudi Dominikanska republika je pomembna in nismo je pozabili v naših programih obnovitve.
Tretjič, skrbimo za to, da z usklajevanjem donacij povečujemo primerjalne prednosti drug drugega. Za številne akterje na Haitiju to ni nepomemben izziv, vendar smo imeli ves čas veliko besede pri humanitarnem usklajevanju, ki ga vodijo ZN. Ko sem bila na Haitiju, sem dobila vtis, da smo dejansko dobro opravili - tako glede ekip civilne zaščite iz posameznih držav kot z lastnim delom.
Četrtič, zagotoviti moramo prehod s humanitarne pomoči na oživitev in obnovo. Zelo tesno sodelujemo z Andrisom Piebalgsom in skušamo vedno, kadar je to mogoče, olajšati ta prehod. Dala vam bom dva primera. Prvič, v živilskem sektorju spodbujamo lokalno nabavo hrane. Svoje partnerje prosimo - tudi, če je to nekoliko dražje - naj poiščejo lokalne kmete, da bomo ustvarili povpraševanje in jim pomagali, da si opomorejo. To seveda vodi v delo pri obnovi. Drugič, podpiramo tudi programe "gotovina za delo", da bomo lahko tudi s tem pripomogli k prehodu s pomoči na obnovo.
Nenazadnje, zelo smo osredotočeni na rezultate. Evropa je prva po obsegu pomoči in mora biti prva po rezultatih.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, Evropska unija je na mednarodni konferenci donatorjev v New Yorku obljubila 1 235 milijard evrov. Mi smo največja donatorka za obnovo Haitija, tako da bomo tudi največja plačnica akcijskega načrta haitijske vlade za obnovo. Ponosen sem tudi na način, kako smo to storili, ker je bila to skupna obljuba EU, sestavljena iz podpore številnih držav EU, kot so Španija, Francija in širša Skupnost. Vendar sem ponosen tudi na to, da je celo moja država, ki nima prav veliko odnosov s Haitijem, obljubila dodatna sredstva, ne zgolj financiranje, ki poteka prek proračuna Skupnosti.
Konferenca v New Yorku je potekala v zelo dobrem vzdušju. Finančni rezultat je bil zelo močan, dolžnosti haitijske vlade so bile zelo jasne in veliko je bilo zainteresiranih strani. Nekateri poslanci Evropskega parlamenta so lahko videli, da so imele tam besedo tudi nevladne organizacije, vključno z evropskimi. Vključena so bila tudi podjetja iz EU, pa tudi vmesni mehanizmi za usklajevanje pod vodstvom premierja Belleriva, ki jih je predlagal Bill Clinton. Ker ta mehanizem vključuje vse zainteresirane strani, je to jamstvo, da denar ne bo zapravljen ali porabljen za druge namene.
Zdaj je zelo pomembno, da čim prej združimo našo pomoč. Komisija in države članice že pripravljajo nov državni strateški dokument in okvirni nacionalni program za Haiti. V podporo našim skupnim prizadevanjem bomo pospešili prizadevanja za vzpostavitev evropske hiše na Haitiju, ki bo omogočila večjo preglednost, pomagala pa bo vključiti tudi nerezidenčne donatorje.
Naslednji teden grem na Haiti, da bom iz prve roke dostavil konkretno podporo dolgoročni obnovi na področju infrastrukture in upravljanja. Ta teden bom podpisal pet finančnih sporazumov v skupnem znesku več kot 200 milijonov EUR in bom slovesno odprl tudi nekatera dela, ki smo jih že opravili, na primer obnovo ceste med krajema Port-au-Prince in Cap Haitien, kar je povsem v skladu z načrtom ukrepanja vlade in podpira tudi pristop "celotnega otoka".
Za okrepitev vladnih zmogljivosti bom slovesno odprl tudi začetek obnove ministrstva za notranje zadeve, ki se financira iz prispevkov EU. Odprl bom tudi šolo v Mirabelaisu. Posebej smo osredotočeni na izobraževanje, kakor je prosil predsednik Préval, in najavili bomo tudi večjo izročitev proračunske pomoči. Dana proračunska pomoč ni pomoč na slepo. Sprejeli smo veliko previdnostnih ukrepov in opravili veliko obiskov, tako da vam lahko jamčim, da bo vaš denar uporabljen v pravi namen.
Zavezal sem se tudi, da bom stalno spremljal izvajanje gradnje z rednimi obiski in pospešil izročitev pomoči. Stalno bom obveščal Evropski parlament o napredku pri obnovi Haitija.
Rad bi tudi poudaril, da ne gre le zame, temveč celoten kolegij: to so Kristalina Georgieva, visoka predstavnica baronica Ashton in tudi nekaj mojih kolegov, ki bodo pomagali nadzirati gradnjo, na primer Michel Barnier, ki bo šel na Haiti čez dva meseca. To ni samo dolžnost odgovornega komisarja, temveč celotnega kolegija.
Z oblastmi se moramo pogovoriti tudi o nekaterih stvareh glede tega, kako bolje izročiti našo pomoč. Dolgoročna zaveza mednarodne skupnosti se ne bo uveljavila, če bo Haiti hitro zdrsnil nazaj v "poslovanje kot po navadi". Če bi radi preprečili ta scenarij, si moramo prizadevati, da bomo učinkoviti, in omenili smo že nekaj načinov, kako bi to dosegli. A enako veliko odgovornost imajo tudi oblasti in ljudje na Haitiju in se morajo bolj potruditi pri gradnji.
Pri tem izstopata predvsem dva vidika. Na socialnem področju je treba vlado spodbuditi, naj stopi v zelo tesne stike z opozicijo in tudi s celotno civilno družbo. To bo ustvarilo resnično nacionalno soglasje o razvojnem načrtu in spodbudilo stabilnost, ki je potrebna za njegovo izvedbo. Na gospodarskem področju je potreben makroekonomski okvir, ki je bil predstavljen v New Yorku, strožji in kombiniran z jasno potjo v zaposlovanje in rast, kar bo prekinilo cikel revščine in neenakosti.
Gay Mitchell
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil obema komisarjema. Rad bi načel tri točke. Prva so metode in ukrepi, ki naj se uporabijo za ugotavljanje potreb po obnovitvi na Haitiju. Druga je zagotovitev, da bodo izpolnjene zaveze, ki jih dajemo, in tretja je pogovor o premoženjskih pravicah in ranljivosti ljudi, ki živijo na primer v barakah, zgrajenih na posesti, ki ni njihova.
Prvič, dovolite mi, da v zvezi z obnovitvenimi deli povem, da sem pred kratkim predstavil dokument Svetovne banke, zelo dobro pripravljen priročnik, ki natančno razlaga, kako mora potekati obnova. Ali bomo uporabili ta priročnik in podobne ukrepe ter zagotovili, da bodo prizadevanja za obnovo Haitija opravljena strokovno? Svetovna banka je pri tem opravila čudovito delo. Ko sem predstavljal to knjigo, je bil navzoč haitijski ambasador.
Drugič, glede zavez, ki jih dajemo, me zelo veseli, ko slišim, kar je povedal komisar glede 200 milijonov EUR, ki jih bo takoj posredoval. Vendar, ali se bomo vrnili sem spet čez eno leto ali čez pet let ali pa bomo zadnji, ki se bomo zavezali za donacije tej ubogi državi, ki je preprosto ne moremo več pustiti na kolenih?
Tretja točka, ki bi jo rad podal, je naslednja. Obseg uničenja na Haitiju je takšen, da moramo res pogledati škodo, pa ne zgolj nastalo škodo, temveč tudi, zakaj je škoda tako obsežna. Ljudje, ki niso imeli svoje posesti, so živeli v barakah ali čemer koli, kar so lahko spravili skupaj v globelih in na gorskih obronkih, ker niso imeli svoje lastnine, v kateri bi živeli. Če imajo ljudje premoženjske pravice, vlagajo v gradnjo in obnovo posesti, ki ima potem nekaj možnosti, da vzdrži pred prihodnjimi poškodbami te vrste. Zato prosim, da se to točko aktivno obravnava kot del pristopa pri reševanju tega problema.
Še enkrat, hvala obema komisarjema za njuno predstavitev.
Corina Creţu
Razmere na Haitiju so daleč od tega, da bi bile uravnotežene, kot sta poudarila oba komisarja, gospa Georgieva, ki je bila na Haitiju konec marca, in gospod Piebalgs. Enako izjavo so dali tudi humanitarni delavci, ki so razdeljevali pomoč na mestu samem in pomagali v obnovitvenem procesu. Čeprav se zdi, da postajajo razmere v glavnem mestu spet normalne, vsaj glede vsakdanjega življenja ljudi, menim, da se morajo prizadevanja zdaj osredotočiti na podeželska območja, ki še naprej doživljajo glavne probleme.
Te zadeve so vedno nujnejše in vse bolj vzrok za zaskrbljenost, saj se približuje deževno obdobje in se bo zaradi stanja prometne infrastrukture morda prekinil dotok pomoči, namenjene izpolnjevanju dnevnih potreb prebivalstva. Obnovitvena prizadevanja pa se, kot ste nam povedali, šele začenjajo. Očitno je, da se bodo še naprej pojavljali tudi drugi problemi, povezani z infrastrukturo, ki zagotavlja prebivalcem dostojne življenjske razmere in delovanje minimalne ravni javnih storitev, izobraževanja in zdravstvene oskrbe. Problemi se bodo pojavljali tudi v zvezi s potrebno delovno silo in stopnjo njene usposobljenosti.
Drugi večji problem je reševanje otrok, ki so osiroteli ali pa so začasno ločeni od svojih družin in so v eni najranljivejših in najnevarnejših situacij za svojo prihodnost. Menim, da se moramo bolj posvetiti temu vidiku humanitarne krize na Haitiju zaradi sprotnih problemov, ki vključujejo nezakonito prodajo otrok in nezakonite posvojitve. Nenazadnje bi rada povedala, da me veseli, da ostaja reševanje haitijskih problemov prednostna naloga Komisije. Lahko vam zagotovim, da velja enako za vse člane Odbora za razvoj.
Charles Goerens
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, približevanje sezone hurikanov na Haitiju pomeni, da je bistveno, da se ohranijo humanitarna prizadevanja, da pa bodo verjetno potrebni tudi drugi izredni ukrepi.
A lepo po vrsti. Najprej je pomembno, da se zagotovijo dovolj trdna zatočišča v zadostnem številu. Ta ukrep je pomemben glede na to, da je, prvič, za obnovo domov potreben čas in, drugič, da se lahko človek zaradi neposredne izpostavljenosti Haitija hurikanom boji najhujšega, kot so pokazale nedavne izkušnje.
Popolnoma neodgovorno bi bilo, če bi skušali zdaj prekiniti humanitarna prizadevanja. Enako neodgovorno bi bilo odlaganje obnovitvenih del. Z drugimi besedami, vse mora sovpadati: humanitarna prizadevanja, da ne bo več nepotrebnih smrti; obnovitvena dela, da bo čim prej obnovljeno nekaj, kar bo podobno normalnemu življenju; oživitev gospodarstva, kar je bistveno za ustvarjanje dolgoročnih virov; krepitev proračunskih zmogljivosti Haitija v najkrajšem možnem času; in čvrsta zaveza decentralizaciji.
Konferenca donatorjev, ki je bila 31. marca v Združenih narodih, je bila uspešna. Kaj bo ostalo od te konference, ko bo vse pozabljeno? Če pustimo ob strani humanitarne posege, se najprej spomnimo na potrebo po hitri oživitvi gospodarstva, na kar upa in za kar moli direktor Mednarodnega denarnega sklada, ker računa na 8 % letno rast zmogljivosti v naslednjih petih letih.
Drugič, v podobni smeri je postala prednostna gospodarska naloga oživitev kmetijskega sektorja. Danes porabi Haiti 80 % svojih izvoznih zaslužkov za plačilo uvoza kmetijskih proizvodov. Ne pozabimo, da so bili v preteklosti časi, ko je Haiti sam pokrival svoje prehranske potrebe.
Tretjič, razvoj Haitija bo treba oceniti na podlagi meril ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti in trajnosti.
Četrtič, če naj bi se razvoj nadaljeval tudi pozneje, je vsekakor bistveno, da ljudje s Haitija sami sprejmejo odgovornost zase.
Petič, potres na Haitiju je še enkrat dokazal - če so sploh potrebni dokazi - kako pomembno je, da se sistem humanitarne pomoči, namenjen zbiranju materiala in človeških zmogljivosti v vseh državah članicah Evropske unije, izvaja hitro in brez odlašanja.
Kaj je tisto, kar preprečuje, da se ne uresničijo predlogi iz poročila gospoda Barnierja?
Nazadnje, odločilna morajo biti znatna prizadevanja Evrope, da bi pomagala rešiti haitijski problem. Zahvaljujem se visoki predstavnici, komisarjema Piebalgsu in Georgievi ter njunima generalnima direktoratoma, ki si zaslužijo našo hvaležnost.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, govorim v imenu svoje politične skupine in tudi v imenu koordinatorja naše skupine, gospoda Deva. Rad bi poudaril izjemno pomembno dejstvo, da je mednarodna pomoč Haitiju zdaj dejansko skoraj trikrat večja, kot sta upala haitijska vlada in ZN. Ta pomoč znaša skupno 11,5 milijard EUR in vredno je poudariti, da je haitijska vlada upala na znesek malo pod 4 milijarde EUR v naslednjih dveh letih. Zares osnovna stvar je, da se osredotočimo na gradnjo infrastrukture, kar je poudaril že moj kolega, gospod Deva, v zadnji razpravi.
Tudi sam bi rad poudaril pomembno zadevo - nadzor te pomoči. Vlada na Haitiju je zelo slabotna in razdeljevanje pomoči je v glavnem v rokah raznolike in zelo čudne elite, zato je zelo pomembno, da mednarodne organizacije in Evropska unija vedo, h komu zares gre denar.
Patrick Le Hyaric
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, komisarja, moramo zagotoviti, da se bodo obljube, dane na konferenci donatorjev, uresničile v dejanskih skladih in resnično prišle do prejemnikov, ki so jim namenjene. Seveda ne verjamem, da bo dovolj, da bi se Haiti trajno obnovil, pa čeprav ljudem na Haitiju toliko dolgujemo.
Ljudje iz Evrope so bili zelo darežljivi, ko je bilo treba pokazati solidarnost, vendar obstaja na žalost velika nevarnost, da bodo pozabili na tragedijo, zaradi katere trpijo naši haitijski bratje. Vendar gre, kot ste rekli, za občutek nujnosti, kajti lahko se pojavijo drugi cikloni in še poslabšajo življenjske razmere ljudi; nujnost glede ponovne gradnje hiš in zgradb, kot so šole in bolnišnice, v času, ko haitijska vlada začenja evakuacijo nekaterih taborišč; nujnost glede usklajevanja in učinkovitejše dostave pomoči v hrani in oskrbi; pa tudi nujnost glede razvoja novih trajnostnih kmetijskih in podeželskih projektov za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano na Haitiju.
Vsa pomoč in usklajevanje mednarodne pomoči morata biti namenjena zagotavljanju, da bodo imeli ljudje na Haitiju dostop do temeljnih pravic. Na primer, zakaj ne bi določili, da morajo biti vsa javna naročila za obnovo odvisna od teh pravic in vsebovati klavzule o zaposlitvi, stanovanju, izobraževanju in zdravju? Pomoči in obnove se ne da pravilno usklajevati brez zanašanja na prebivalstvo samo in njegove sindikalne, nevladne in kmetijske organizacije.
Morali bi spodbujati uvedbo novih projektov za Haiti, namenjenih izkoreninjenju izključenosti, revščine, odvisnosti in gospodarske ter politične nadvlade.
Ne pozabimo, da strašno pomanjkanje Haitijcev ni zgolj posledica hudega potresa. Je tudi posledica nadvlade številnih držav in ropanja Haitija. Državi dolgujemo učinkovito solidarnost, hkrati pa tudi spoštovanje njene gospodarske in politične suverenosti; ter gospodarske in politične suverenosti ljudi na Haitiju.
Bastiaan Belder
Gospod predsednik, kmalu po katastrofi je bilo opravljeno ocenjevanje, da bi določili prednostne naloge pomoči. Vendar sem izvedel iz zanesljivega vira, namreč od nizozemske nevladne organizacije, da je bilo pritegnjenih zelo malo lokalnih strokovnjakov, če sploh kateri. Meni se zdi to prvi predpogoj, če hočemo dobiti podporo lokalnega prebivalstva. Zato je nujno, da se v obnovitvena prizadevanja vključijo haitijske organizacije in oblasti. Evropske nevladne organizacije lahko tu zaradi svojih dobrih lokalnih stikov veliko pomagajo in vesel sem bil, ko sem slišal od obeh članov Komisije, da tudi onadva razmišljata tako. Z drugimi besedami, podporo moramo mobilizirati na Haitiju samem.
Druga točka, ki bi jo rad omenil, je zagotovitev pomoči ZN in drugih držav v hrani, ki je - kljub temu, da se zdi dobrodošla pobuda - zmanjšala zanesljivost haitijskega kmetijstva in preskrbe s hrano. Ta položaj je posledica tega, da je Haiti že več kot 50 % odvisen od uvoza hrane in ni povpraševanja po 35 % lokalne letine. Če hočemo zajamčiti zanesljivo preskrbo s hrano, moramo izpeljati večje naložbe v lokalno kmetijstvo. Tudi tu sklepam po stališču obeh članov Komisije, da Komisija razmišlja podobno in to me navdaja z velikim optimizmom. Šele danes sem prebral celostranski članek v Frankfurter Allgemeine o sedanjih razmerah na Haitiju. Res je pretresljivo. Razumem, da sta za Evropsko komisijo prednostni nalogi nastanitev in izobraževanje. Nadaljujte delo v smeri tega cilja. Želim vam veliko uspeha in predvsem božjo pomoč.
Mario Mauro
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvala lepa tudi komisarjema za zdravo pamet, ki sta jo pokazala. Nedvomno je bilo že veliko narejenega, vendar mislim, da lahko rečem tudi to, da ne moremo pustiti stvari kar tako. Zdaj je glede na apokaliptične razmere, v katerih se je znašla država, bolj kot kdaj koli potreben zelo dolgoročen program, rekel bi, skoraj trajen.
Kritično obdobje verjetno še vedno ni mimo. Ljudje prav tako kot prvi dan umirajo od lakote, žeje in revščine in več kot milijon ljudi na otoku je še vedno brez doma, kmalu pa bodo morali zdržati v deževnem obdobju in sezoni hurikanov.
Kaj je torej treba storiti? Kot je rekel že komisar, treba je povečati usklajevanje med institucijami in treba ga je povezati s produktivnejšim odnosom do nevladnih organizacij, zlasti tistih, ki lahko z delovanjem na terenu v haitijskih državljanih prebudijo najboljše in jim dodelijo pristojnost.
Vsi se moramo zavedati, če smo referenčna točka za Haiti in njegove ljudi, to po svoje pomeni, da jim pomagamo razumeti, da hočemo videti vrednost in dostojanstvo vsakega posameznega rešenega človeka in da za njih to pomeni, da vidijo upanje na ponovno srečo sredi velikanskega trpljenja, ki ga je povzročil potres.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Gospod predsednik, komisarja, najprej bi rad izrazil svoje sožalje in zahvalo družinam in kolegom štirih španskih vojakov, ki so prejšnji teden umrli na Haitiju.
Bili so pripadniki posebnih enot španske vojske, vendar so odšli tja kot navadni vojaki v sklopu mednarodne pomoči in so bili na delu pomoči, ko je strmoglavil njihov helikopter.
Njihov primer kaže, da v večini primerov ni protislovja med varnostjo in humanitarnimi ukrepi. Poleg tega je brez varnosti težko ohranjati neodvisnost in nevtralnost humanitarnega dela. To je priznanje, ki ga moramo dati oboroženim silam številnih evropskih držav, vključno s Španijo.
Gospod predsednik, komisarja, Haiti je dokazal, da revščina močno poveča škodo, ki nastane v naravnih nesrečah, pa tudi, da pomanjkanje upravljanja ovira možnost za učinkovit odziv.
Navadno sta revščina in pomanjkanje upravljanja tesno povezana in tako je bilo in je na Haitiju, kar pomeni, da moramo tako, kot podpiramo proces obnove, na Haitiju podpirati tudi upravljanje, kajti to je edini način, da bomo dosegli cilj, ki smo si ga zastavili v New Yorku, da mora Haiti sam vodili svojo obnovo in da mora pri tem sodelovati njegova civilna družba.
Louis Michel
(FR) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital obema komisarjema, ki sta odgovorna za te zadeve, za njuna govora in stalno skrb za izjemno odzivnost. Torej, čestitam!
Potres na Haitiju je povzročil val solidarnosti in bratstva v izjemnem in zelo upravičenem obsegu. Pozdravljam tudi pogum in prizadevanja prebivalcev Haitija, haitijskih oblasti, civilne družbe, nevladnih organizacij, haitijske diaspore in, seveda, donatorjev z vsega sveta.
Strukturna in institucionalna šibkost na Haitiju je dobro znana in ta katastrofa je očitno razkrila tragičen obseg te šibkosti. V New Yorku so donatorji 31. marca jasno povedali, da bo njihova finančna pomoč prispevek k haitijskemu načrtu za obnovo in razvoj. S tem je vzpostavljeno načelo dodeljevanja sredstev, tako da bodo imeli lahko ljudje na Haitiju spet zaupanje v svoje institucije, kar je nujno potrebno.
Jasno je, da mora biti pomoč donatorjev dobro usklajena in visoke kakovosti. Kot pravi predsednik Préval, obnova se mora izvajati učinkoviteje. To je treba izpeljati, med drugim, z ustanovitvijo začasne komisije za obnovo Haitija in uvedbo večstranskega donatorskega skrbniškega sklada za nadzor radodarnih prispevkov donatorjev.
Učinkovitejša obnova pomeni tudi močnejše upravljanje in institucije na podlagi pravne države ter decentralizacijo, kar so ključni elementi načrta ponovnega razvoja in obnove. Upam, komisarja, da boste seveda upoštevali ta pristop in, ni mi treba posebej reči, prepričan sem, da ga boste.
Michèle Striffler
(FR) Gospod predsednik, komisarja, prav ta hip več sto tisoč ljudi še vedno živi v taboriščih za izredne razmere in ob približevanju deževne dobe in sezone hurikanov je stanje res nujno.
Ob neštetih humanitarnih akterjih na terenu in v odsotnosti državne zmogljivosti, je treba uporabiti vse možne vire za izboljšanje usklajevanja pomoči pod okriljem Združenih narodov in dosledno ter učinkovito dostavljati pomoč.
31. marca sem odpotovala v New York na mednarodno konferenco donatorjev in pozdravljam prispevek Evropske unije v višini 1,3 milijarde EUR za obnovo Haitija v naslednjih treh letih. Evropska unija je z baronico Ashton prvič govorila enoglasno.
Resnično, mednarodna skupnost je obljubila znaten sveženj pomoči, vendar se zdaj težave nanašajo na pravilno uporabo teh sredstev in na odločitve v zvezi z načini izvajanja pomoči in vključene organe, glede na to, da morajo biti glavni akterji v tem procesu obnove ljudje s Haitija.
Prednostna naloga mora biti kmetijski sektor in treba je okrepiti zmogljivosti kmetijske proizvodnje države. Evropski parlament bo zelo pozorno spremljal proces obnove in uporabo teh sredstev in poudarila bi, kako pomembno je, da se končno razmisli o uvedbi civilne zaščite, na katero smo tako dolgo čakali.
Kriton Arsenis
(EL) Gospod predsednik, komisarja, humanitarna kriza na Haitiju je poudarila probleme z evropskimi mehanizmi za odzivanje na mednarodne humanitarne krize in jih na žalost še vedno poudarja. Ustvariti moramo mehanizme fiksnega financiranja. V bistvu v evropskem proračunu še vedno nimamo fiksno določenih postavk za financiranje pomoči tretjim državam in evropske države so dale pomoč Haitiju v glavnem na dvostranski ravni. Pomoč mora priti takoj, a takrat, ko je ljudi na Haitiju prizadel potres, pomoč še teden dni pozneje ni prispela. Evropske vire je treba učinkovito uporabljati. Imeti moramo specializirano osebje, ki lahko hitro in učinkovito načrtuje in izvaja programe humanitarne pomoči.
Potres na Haitiju je očitno povzročil katastrofo. Vendar lahko podobne humanitarne krize prav tako povzročijo tudi drugi vremenski pojavi, na primer tajfuni, tropske nevihte, poplave in suše, torej pojavi, ki se bodo zaradi podnebnih sprememb znatno povečali po pogostosti in jakosti.
Vsi vemo, da so podnebne spremembe pojav, ki smo ga povzročili mi, razvite države, na žalost pa so pogosto prav revne države tiste, ki čutijo vpliv. Do ranljivih držav imamo podnebni dolg in iz svojih napak se moramo naučiti obvladovati krizo na Haitiju, tako da se bomo v prihodnje lahko odzvali na svoje naraščajoče obveznosti.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Gospod predsednik, komisarja Georgieva in Piebalgs, po velikanski tragediji na Haitiju moramo, kot sta oba omenila, pogledati v prihodnost. Konferenca donatorjev, ki je bila pred štirinajstimi dnevi v New Yorku, je dala 7 milijard EUR oziroma to je bil vsaj obljubljeni znesek. Na podlagi akcijskega načrta haitijske vlade je EU obljubila 1,6 milijarde EUR. Moje vprašanje vama obema zdaj je, kako se bo to zdaj preneslo v trajno in stabilno obnovo otoka. Po mojem mnenju bo to dolg proces.
Moje drugo vprašanje je, kakšna je vajina ocena akcijskega načrta haitijske vlade in kako lahko zagotovita, da bodo znatna sredstva, ki so bila obljubljena, učinkovito uporabljena? Navsezadnje Haitijci nimajo samo kratkoročnih potreb, temveč tudi dolgoročne. Kako lahko še bolj okrepimo prizadevanja v zvezi s podporo za 1,3 milijona brezdomcev in zagotovimo, da se bo infrastruktura srednjeročno obnovila? To je pomembno, ne le za prebivalstvo, ki je prizadeto, temveč tudi za politično stabilnost tega otoka, ki ima zdaj izredno krhko vlado. To sta sama potrdila. Ljudje imajo občutek, da pomoč ne seže do krajev, kjer je potrebna. Kako lahko zagotovimo izboljšanje političnega stanja v tej državi in pristopa njene vlade?
Rada bi vprašala, kakšen se vama zdi prispevek človeških in finančnih virov začasne haitijske komisije za obnovo, ki ji predseduje Bill Clinton?
Filip Kaczmarek
(PL) Gospod predsednik, dovolite, da se zahvalim gospe Striffler, da je danes na tem zasedanju načela to temo in gospe Georgievi ter gospodu Piebalgsu za njuni izjavi. Mislim, da je bilo veliko ukrepov, ki so bili predlagani v resoluciji o Haitiju, sprejeti februarja, korak v pravo smer in so lahko podlaga za obnovo države, ki jo je prizadela katastrofa. Ti ukrepi imajo dve osnovni stopnji in danes govorimo o teh dveh stopnjah. V prvi fazi gre za kratko- in srednjeročno ublažitev krize, da bi pomagali ljudem z najnujnejšimi potrebami, in o tem je govorila gospa Georgieva. Druga faza se nanaša na trajno obnovo, ki mora biti usklajena, in na oceno potreb po tej obnovi, hkrati pa ne smemo izgubiti izpred oči dejstva, da mora biti to proces ljudi in vlade na Haitiju. Hvala lepa, gospod Piebalgs, ker ste poskrbeli za to, da morajo imeti odgovornost tudi Haitijci.
Tretja stopnja je nekaj, kar je samo za nas. Mislim na sklepe, ki jih je treba sprejeti, da bo naša pomoč bolje usklajena, in vesel sem, da se Komisija ukvarja s tem.
Philippe Juvin
(FR) Gospod predsednik, Evropa je prispevala milijone evrov, šotore, hrano, vojake in zdravnike. Vse to je v redu in dobro, vendar bi pravzaprav rad citiral Jean-Yves Jasona, župana Port-au-Princea, ki je februarja uporabil besedo "katastrofa", pa ne v zvezi s posledicami potresa, ampak za opis popolne in skrajne dezorganizacije humanitarnega delovanja, ki je sledilo.
Morali bi si postaviti naslednje vprašanje. Kako lahko preprečimo ponovitev te dezorganizacije, ki je Haiti drago stala? Na to vprašanje je en odgovor, gospod predsednik, komisarja, in to je tisti, ki ga vsi poznamo in je bil tukaj že povedan: z ustanovitvijo evropske službe civilne zaščite.
Ponovno vas vprašam. Kdaj se bo Komisija končno odločila, da izrecno predlaga Parlamentu ustanovitev tovrstne službe, eno skupno službo, ki bo imela enaka pravila vključevanja in identične ukaze, prevoz in komunikacijske sisteme? To je mogoče. To se lahko hitro vzpostavi pred naslednjo katastrofo. Zdaj vas pozivam, da nehate govoriti o usklajevanju in ukrepate.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zadovoljen sem z izidom sestanka držav donatork, ker so veliki zneski, ki so dani na voljo, odličen rezultat. Kar pa je še pomembnejše, je vodilno načelo pri uporabi sredstev, namreč ne zgolj za ponovno gradnjo, temveč za ponovno gradnjo boljšega.
Haiti mora priti iz te krize močnejši in z javnimi zgradbami in zasebnimi stanovanji, ki bodo naprednejša od tistih, ki so obstajala, preden jih je uničil potres. Ne smemo misliti, da bo obnova pomenila vrnitev barakarskih naselij ali družbenogospodarskih razmer, kot so bile tiste, ki so obstajale prej.
Denar je gotovo potreben, vendar so znatna sredstva, ki so jih dale na voljo nacionalne in evropske institucije, le prvi korak, obstaja tudi potreba po dolgoročnem načrtu in močnem, verodostojnem usklajevanju.
V ta namen potem, ko smo tudi v tem parlamentu kritizirali določene začetne zamude, s katerimi Evropa z zastopanjem svoje zunanje politike ni pokazala ne izjemne učinkovitosti ne izjemne spontanosti, danes namesto tega pozdravljamo odlično delo, ki so ga naše institucije opravile na področju usklajevanja, in upamo, da se bodo na podlagi tega stališča in te zaveze prizadevanja nadaljevala z dolgoročnim načrtom, ki lahko obrodi sadove ob vplivni navzočnosti naših institucij.
Anna Záborská
(SK) Potresu na Haitiju je takoj sledila mednarodna humanitarna pomoč. Poleg ameriške in kanadske vojske moram pozdraviti tudi hitro in učinkovito namestitev slovaških skupin in mednarodnega vojaškega reda iz Malte. Ni veliko držav, ki so ponudile tako hitro in učinkovito pomoč.
Danes je po začetnih ocenah profesorja dr. Krčmérja, strokovnjaka in doktorja, ki se spozna na humanitarno pomoč, treba povedati, da je iz Evrope prišlo veliko ljudi in znatni finančni viri, vendar brez potrebne opreme, strojev, hrane, vode in goriva, ki so potrebni za učinkovite posege pri reševanju žrtev izpod podrtih dreves. Niti izkušnje več reševalnih skupin niso bile dovolj. Dobri nameni potrebujejo tudi praktično stran, da so lahko učinkoviti.
Zato pozivam pristojne nacionalne in evropske institucije, da čim prej vzpostavijo skupno službo humanitarne pomoči, kot smo zahtevali v resoluciji o Haitiju. Poleg tega menim, da je zelo pomembno, da podpremo usposabljanje na področju humanitarne pomoči in pripravimo potreben material in opremo za primer naravne nesreče.
Franziska Keller
Gospod predsednik, zahvaljujem se članoma Komisije za njuno predstavitev in za vsa prizadevanja, ki jih vlagata v primer Haitija. Prav tako se strinjam, da bi se bilo dobro osredotočiti na celoten otok. Čeprav sem zelo kritična glede celotnega pristopa Unije, pa se vseeno morda strinjam z vašim pristopom za "cel otok".
Pozivam vas tudi, da ne pozabite prihodnjih zavez, ki jih moramo sprejeti. Držati se moramo obljub, ki jih dajemo sedaj. Če vidimo, da se države članice ne držijo strogo svojih 0,7-odstotnih obljub, morate biti glede tega res močni in poskrbeti, da predložijo svoje načrte. Prav tako moramo poskrbeti, da napredek, ki ga sedaj dosegamo na Haitiju, ne bo zastaral zaradi drugih politik EU, ki bodo dejansko preprečile, da bi na Haitiju in drugod prišlo do napredka. Res se moramo držati politične skladnosti, da ne bo naš uspeh na Haitiju le ta, da bo zaradi škodljivih politik ves napredek uničen.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, EU je pomagala Haitiju, kar je dobro, a ta naravna nesreča je po mojem mnenju jasno pokazala, da mora imeti EU skupine za hitro ukrepanje na področju humanitarnega ukrepanja in da moramo razviti obvladovanje civilnih kriz.
Ni dovolj, da dajemo denar; EU bi morala biti prav tako sposobna izvajati hitre ukrepe v takšnih katastrofalnih razmerah, zagotoviti pomoč in tja pošiljati ljudi. Ljudje morajo prejemati konkretno pomoč in to ne šele po dolgem času. Medtem ko je ta pomoč zagotovo pomembna, pa EU trenutno primanjkuje zmogljivosti za lokalno in hitro pomoč.
Upam, da bodo ljudje osredotočili svojo pozornost na to zadevo in da bodo ustvarjene skupine za hitro ukrepanje.
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospod predsednik, z vašim dovoljenjem bom nekaj časa prepustila gospodu Piebalgsu, da bo lahko sprejel nekaj vprašanj glede dolgoročne obnove.
To je za nas zelo koristno in spodbudno. Preden grem na vprašanja, pa mi dovolite, da se pridružim gospodu Guerreru Salomu in izrazim sožalje družinam štirih španskih vojakov, ki so umrli, pa tudi vsem tistim, ki so izgubili življenja med naravno nesrečo in sedaj pri prizadevanjih za obnovo na Haitiju.
Rada bi začela s pomembnejšim političnim vprašanjem, in sicer glede izboljšanja odzivnih sposobnosti EU. Zelo sem bila zadovoljna, da sem v dvorani videla svojega kolega komisarja Barnierja zaradi prizadevanj, ki jih je vložil na tem področju. 26. aprila bomo imeli v Odboru za razvoj možnost podrobneje razpravljati o delovnem programu, v katerem sta za leto 2010 vključena okrepitev odzivnih sposobnosti in obveščanje o tej temi.
Lahko vam zagotovim, da je to za našo skupino zelo visoko uvrščena prednostna naloga. Zelo tesno bomo sodelovali z državami članicami in s Parlamentom, da najdemo rešitev, ki izboljšuje našo sposobnost odzivanja na naravne nesreče in za tem je zelo preprosta logika. V času, ko se intenzivnost in pogostost naravnih nesreč povečujeta in bodo proračuni naših držav omejeni še več let, ni druge poti, kot da okrepimo evropsko usklajevanje in ustvarimo osnovna sredstva, ki se lahko učinkovito uporabljajo v smislu vpliva, stroškov in rezultatov. Lahko vam povem, da gremo jutri na naš prvi državni obisk na to temo. To bo v prihodnjih mesecih za našo skupino zelo visoko uvrščena prednostna naloga.
Dovolite mi, da se posvetim štirim vprašanjem, ki so bila postavljena.
Prvo je vprašanje združevanja odziva na nujne prednostne naloge z dolgoročno obnovo in našo stabilnostjo. To je zelo pomembno, ker če se bomo prehitro pomaknili k obnovi, stran od podpore za ljudi, ki jo potrebujejo, tvegamo zelo resno tragedijo. To smo morali reševati pri vprašanju dostave hrane, kjer je vlada Haitija predlagala, da se preusmerimo stran od zagotavljanja hrane na "denar za delo" in "hrano za delo", kar je zelo zaželeno, a tega ni mogoče storiti povsod istočasno. To je nekaj, kar zelo podrobno spremljamo.
Na splošno je glede vprašanja varne preskrbe s hrano naša nova politika v Evropski uniji zelo napredna, ker enako poudarja vse druge stvari, ter spodbuja lokalno nakupovanje hrane za humanitarno pomoč kadar koli jo je mogoče dobiti na lokalni ravni. Poskrbeli smo, da je bila ta tema predmet razprav na jutranjem zasedanju v New Yorku, kamor smo povabili nevladne organizacije, haitijske pa tudi mednarodne nevladne organizacije, in zelo sem ponosna, da so bile evropske nevladne organizacije tiste, ki so na Haitiju dale na razpravo ta vprašanja v zvezi z varnostjo kmetijske proizvodnje za Haiti in z visokim kmetijskim donosom v produktivnosti.
Rada bi obravnavala vprašanje zavetišč. To sploh ni nepomembno vprašanje, ker se ljudje dejansko ne želijo preseliti od tam, kjer so sedaj. Preseliti se ne želijo zaradi različnih razlogov. Eden je, da se, čeprav so njihove hiše varne, bojijo vrniti zaradi travme, ki so jo doživeli. Drugi je, ker so se preselili kot celotne soseščine in ker se bojijo, da bodo izgubili družbeno vez, ki jih drži skupaj, torej ne gre le za slabo politiko ali pomanjkanje želje; prav tako gre za družbeni pojav, ki sledi takšni naravni nesreči in ljudem otežuje selitev iz poplavnih območij na varnejša ozemlja. A mi to obravnavamo kot prednostno nalogo.
Naj zaključim z vprašanjem dolgoročne trajnosti. Gre za trajnost upravljanja, prav tako gre za ekološko trajnost. Imela sem sumljiv privilegij, da sem lahko letela nad Haitijem in Čilom, in sicer v roku dveh tednov. Na Haitiju, ekološko uničenem otoku, je to seveda vplivalo na stopnjo tega uničenja. V Čilu vlada že več desetletij izvaja program pogozdovanja, s katerim stabilizira prst in posledično ustvarja boljše okolje, kar je očitno zelo v korist ljudem. Ko pomislimo na Čile, razmišljamo dolgoročno.
To ni moje področje, a moram se ga lotiti kot nekdanja uslužbenka Svetovne banke. Vsekakor se strinjam z vami, da je predlog Svetovne banke glede usklajevanja v večdonatorskem skrbniškem skladu, pa tudi kot pristop institucionalnega upravljanja projekta, nekaj kar moramo vzeti na znanje in si za to prizadevati.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, kot običajno, če bi imel le eno željo v svojem političnem življenju, bi bilo to več časa v Parlamentu, da bi odgovarjal na vprašanja, ki mi jih postavljajo. Ne bom mogel odgovoriti na vsa vprašanja, ki mi bodo danes postavljena, a šel bom skozi nekatera.
Podpora Parlamenta je za Komisijo zelo pomembna, ker Haiti ni primer, ki mu pozornost posveča le Komisija. Čutil sem, da si je celotna evropska družba želela, da bi Evropska skupnost poskrbela, da bi bila obnova pomembno prizadevanje.
To je kot šolski primer: izvedena je bila ocena na mednarodni ravni, vlade so izdelale načrte, o teh so razpravljale nevladne organizacije, imamo različne odobritve in imamo začasno komisijo, ki usklajuje celoten proces. Vsekakor ne ustvarjamo ničesar vzporednega. Delamo na enakih osnovah in na dobro pripravljenih tleh.
Glede zavez na strani EU, sprejeli smo politično zavezo in izpolnili jo bomo. Menim, da enako resnično velja tudi za druge udeležence. Predmet našega dela so lastninske pravice. To je eden od tveganih elementov. Imamo zemljiški kataster in delali bomo na njem, a morda obstajajo tveganja.
Tveganja lahko vsekakor nastanejo zaradi lastnine političnega procesa. Prizadevanja za obnovo je mogoče ohranjati, če imamo politični proces, ki podpira dolgoročni razvoj Haitija, in če ljudje verjamejo vanj. Tu pride do velikega izziva in vse, kar lahko storimo, je, da pri tem podpremo prebivalce Haitija in politično družbo Haitija. Menim, da je to mogoče sprejeti in da je lahko uspešno.
Glede preglednosti procesa, celota mednarodna struktura donatorjev je bila ustvarjena zelo jasno in racionalizirano ter pregledno. Vsi procesi EU so vsekakor pregledni in v polni meri bomo zagotovili, da denar ne bo potrošen le za ta namen, ampak tudi dobro in učinkovito.
Nazadnje pa verjamem, da ne bi smeli podcenjevati ljudi, ki delajo na tem področju - iz držav članic, Skupnosti in tudi iz širše mednarodne skupnosti. Rad bi izrazil tudi svoje sožalje družinam ljudi, ki so umrli, ko so pomagali pri obnovi Haitija. Mnogo ljudi še vedno dela in se trudi po najboljših močeh. Oni so zagotovilo, da bo proces, če je dobro organiziran, uspešen.
Predsednik
Razprava je zaključena.
(Seja je bila prekinjena ob 13.10 in se je nadaljevala ob 15.05.)
Pisne izjave (Člen 149)
Franz Obermayr  
Sedaj je čas, da izvedemo vmesni pregled pomoči na Haitiju. Glavna vprašanja, ki si jih moramo postaviti, so naslednja: Kako hitro in učinkovito se je in se nudi pomoč? Ali ta pomoč podpira trajnostni razvoj na Haitiju? Kako je bila usklajena celotna pomoč? Kako je bila EU zastopana v smislu zunanje politike? Zlasti me zanimata zadnji dve vprašanji, ker je bil uničujoč potres prvi preskus, s katerim se je srečala visoka predstavnica baronica Ashton. Namen urada visokega predstavnika je okrepiti vlogo EU kot svetovne akterke. Vendar pa barodnica Ashton ni menila, da je vredno potovati v Haiti takoj po potresu ter zagotoviti simbolično podporo, niti ni mogla zagotoviti, da bi bila pomoč, zagotovljena Haitiju, učikovito usklajena. Nekatere države članice so sprožile individualne kampanje za pomoč, druge pa so ukrepale združeno. Baronica Ashton bi morala biti odgovorna za zagotvaljanje boljše koordinacije. Poleg tega pa tudi vlada Haitija ni bila zadosti vključena. Visoka predstavnica bi morala sedaj vsaj spoznati v čem je smisel njenega dela. Pripravljati bi morala konstruktivne predloge za strukturiranje humanitarne in finančne pomoči po velikih naravnih nesrečah. V naslednjih nekaj mesecih je potrebno izvesti mnogo dela na področju razvoja in to velja tudi za baronico Ashton.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Gospe in gospodje, danes smo se tu zbrali, da bi razpravljali o evropskem usklajevanju pomoči za Haiti. Medtem pa mednarodni poročevalci kritizirajo naše neusklajene ukrepe. Od tragičnega potresa so pretekli že trije meseci in kaže, da še vedno nismo sposobni oblikovati skupnega stališča glede podpore za Haiti. Januarja smo poslušali mnogo govorov o vlogi Unije na mednarodnem prizorišču, a sramota je gledati, kako slabotno in neodločno je Unija ukrepala do sedaj. Dodelitev 1,2 milijarde EUR s strani Evropske unije za pomoč Haitiju je hvalevredna. Svetovni donatorji so izjavili, da bodo v dveh letih za obnovo Haitija dali 5,3 milijarde USD. Dolgoročno bo vrednost njihove pomoči narasla na 9,9 milijarde USD. To so zelo optimistični zneski. Zaradi katastrofe na Haitiju pa sem se ustavil in pomislil na državo, ki se je dejansko sesula pred dolgo časa. Potres je bil naravna nesreča, a sedanji obseg revščine na Haitiju je rezultat gospodarskega, političnega in družbenega zloma. Zlom in nasilje na Haitiju v zadnjih letih sta posledica surovih odnosov z zunanjim svetom - z določenimi državami in mednarodnimi koncerni -, ki segajo več stoletij nazaj. Mednarodna družba je Haiti pustila na cedilu. Storimo več, da to sedaj nadoknadimo.
