Politika evropskih pristanišč (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Josuja Ortuonda Larree v imenu odbora za promet in turizem o politiki evropskih pristanišč.
Josu Ortuondo Larrea
poročevalec. - (ES) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, vzdolž približno 100 000 km obale v združeni Evropi imamo več kot 1 200 trgovskih pristanišč in dodatnih več sto trgovskih pristanišč vzdolž 36 000 km notranjih plovnih poti. Prek njih poteka 90 % naše mednarodne trgovine in tudi 40 % ton na kilometer trgovine v Skupnosti.
Pristanišča proizvedejo pol milijona delovnih mest in zagotavljajo razvoj celotnih regij. Prav tako so ključna za redne prevoze potnikov in trajektov, ki omogočajo socialno kohezijo za otoke in druga ozemlja, ki so lažje in bolj trajnostno dostopna prek morja. Zato nedvomno govorimo o sektorju, ki je zelo pomemben za našo blaginjo. Vseeno se naša pristanišča soočajo z velikim izzivom, vključno s porastom mednarodnega povpraševanja po prevozu, ki narašča še hitreje od stopnje globalne gospodarske rasti.
V tem okviru je vredno omeniti napredek pri navigacijskih tehnologijah, logističnih telekomunikacijah in izkoriščanju, obveznosti zmanjšanja onesnaževanja in toplogrednih plinov, zagotavljanju novih naložb in potrebo po posodobitvi usposabljanja za osebje, ki upravlja te vidike in se ukvarja z njimi. Vendar se pristanišča soočajo tudi z izzivom ohranjanja dialoga in usklajenega delovanja z zadevnimi okoliškimi območji, sosedi, mesti in regijami ter z razvojem najboljših mogočih povezav in priročnosti v zvezi z drugimi načini prevoza za njihovo skupno korist ter da bi se poiskale najbolj usklajene in trajnostne rešitve načrtovanja.
Pristanišča so tudi del našega notranjega trga, zato morajo izpolnjevati ustrezne parametre Skupnosti. Odbor za promet in turizem, ki me je določil za poročevalca o tej zadevi, je hotel pripraviti samoiniciativno poročilo, ki je po razpravah in sporazumu različnih skupin zdaj predloženo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta.
V analizi smo menili, da bi morala politika evropskih pristanišč spodbujati konkurenčnost v pomorskem prometu ter ponujanje visokokakovostnih in modernih storitev, pri čemer se spodbujajo varnost, hitre storitve, nizki stroški in spoštovanje okolja, tako da se ustvarja evropski prostor pomorskega prometa brez ovir.
Menimo, da bodo tehnološki in gospodarski napredek ter razširitev Panamskega prekopa poudarili sedanji trend k večjim plovilom in spremenili mednarodne poti. Menimo tudi, da se bodo hkrati v Evropi, v kateri ni veliko pristanišč, ki bi bila dovolj globoka za plutje velikih plovil, razvila vmesna pristanišča ter tudi mala in srednje velika pristanišča, pri čemer se bosta spodbudila kabotaža in rečni promet.
Za tako prihodnost potrebujemo celostno evropsko politiko za spodbuditev regionalne konkurenčnosti in ozemeljske kohezije, pri čemer je treba podvojiti prizadevanje za zmanjšanje onesnaževanja vode in emisij CO2, zato vas prosimo, da se sedanje gorivo nadomesti z dizelskim gorivom do leta 2020. Pristaniški organi morajo sodelovati drug z drugim ter z lokalnimi in regionalnimi organi ter združenji prometnih sektorjev, ne le za pomorski in rečni promet, ampak tudi za železniški, zračni in cestni promet.
Menimo, da je pravna gotovost pravnega okvira Skupnosti na področju pomorstva, ki izhaja iz mednarodnega pravnega okvira, odvisna od hitre odobritve pomorskega svežnja Erika III, pri čemer prosimo, da se to opravi zelo nujno in z največjim mogočim soglasjem.
Včasih so konkurenca evropskim pristaniščem pristanišča v tretjih državah z diskriminatornimi politikami; zato potrebujemo seznam ozkih grl. Razumemo, da bodo tehnološke spremembe imele velike finančne posledice, zato bi morale imeti regije dostop do strukturnih skladov za financiranje pridobitev naprednih tehnoloških obratov, nastanek delovnih mest na inovativnih področjih in poselitev urbanih območij, ki bi se sprostila s selitvijo pristanišč.
S Komisijo se dogovarjamo, da bo leta 2008 objavila smernice za državno pomoč pristaniščem, ki bi razlikovale med infrastrukturo za dostop in obrambo, ki bi morala biti izvzeta, ter infrastrukturo, povezano s projekti, in nadgradnjo, ter da se pomoč za izboljšanje okolja ali odpravo prezasedenosti cest ter zmanjšanje uporabe cest ali ko je bistvena za zagotavljanje kohezije, npr. na otokih, ne bi obravnavala kot državna pomoč.
Strinjamo se z razširitvijo zahtev po preglednosti v tem okviru, a namesto absolutne obveznosti prosimo, da se izvzamejo pristanišča, ki ne dosegajo najnižjega zneska letnih prihodkov.
Končno, podpiramo zamisel, da se pristaniškim delavcem zagotovi priznana kvalifikacija, pri čemer evropski odbor za socialni dialog prosimo, naj obravnava ta vprašanja.
Peter Mandelson
komisar. - Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem odboru za promet in turizem za oblikovanje vizije politike pristanišč ter poročevalcu gospodu Ortuondu Larrei za poročilo. Poročilo priznava prizadevanje Komisije pri razvoju dejanske politike evropskih pristanišč, pri čemer nas to združuje.
Sporočilo o politiki evropskih pristanišč je odgovor na potrebe in zaskrbljenost sektorja, ki jih je imenovala Komisija po širšem posvetovanju pristaniškega sektorja od novembra leta 2006 do junija leta 2007. Rezultati posvetovanj so pokazali, da obstaja sporazum o izzivih, ki čakajo evropska pristanišča: to so povečana potreba po mednarodnem prometu, tehnološka sprememba, obveznost zmanjšanja toplogrednih plinov in drugih emisij, potreba po dialogu ter zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev.
Za spopad s temi izzivi potrebujemo učinkovit in uspešen sistem evropskih pristanišč. Sporočilo je mišljeno kot seznam stanja v pristaniškem sektorju, ki ga opredeljuje velika raznolikost v velikosti, vlogi, prometu in metodah upravljanja. Poročilo Parlamenta upravičeno upošteva to raznolikost. Kot jasno navaja sporočilo, se Komisija ne namerava vmešavati v to raznolikost.
S Parlamentom se strinjam, da pomembnost naših pristanišč ni povezana le z gospodarskimi dejavniki, ampak tudi z vlogo pristanišč v družbi. Prav zares Parlament izpostavlja pomembnost pristanišč, ne le za pomorski, rečni in intermodalni promet v Evropi in mednarodno, ampak tudi kot vir zaposlovanja ter dejavnik pri vključevanju prebivalstva.
Logično sledi, da je sektor primeren za pristop na evropski ravni. Izvajati je treba ukrepe, objavljene v sporočilu, s katerimi se industrija strinja in celo jasno poziva k njim: smernice o državni pomoči, usmerjanje pri uporabi okoljske zakonodaje, evropski prostor pomorskega prometa brez meja in socialni dialog. Že smo začeli, pri čemer si prizadevamo doseči oprijemljive rezultate v bližnji prihodnosti.
Komisija je sprejela sporočilo, ki predlaga jasen okvir in akcijski načrt, ki evropskim pristaniščem omogoča, da se spopadejo z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, da bi se pritegnile naložbe in v celoti prispevalo k razvoju somodalne prevozne verige.
Trdno sem prepričan, da se bodo zaradi sporočila in praktičnih ukrepov, ki se bodo izvajali, dosegli pozitivni ter koristni rezultati, pri čemer se bo zagotovilo, da bodo evropska pristanišča še naprej najpomembnejša v logistični verigi ter kot središča rasti in zaposlovanja.
Pierre Pribetich
pripravljavec mnenja odbora za regionalni razvoj. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kot pripravljavec mnenja odbora za regionalni razvoj iskreno čestitam gospodu Ortuondu za njegova glavna priporočila za potreben razvoj evropskih pristanišč. Prav tako mu želim čestitati, ker je upošteval vse naše predloge, pri čemer se mu zahvaljujem v imenu vseh kolegov.
V EU je prosti pretok blaga in ljudi bistven za našo rast ter tudi izkazuje našo solidarnost. Prevozna veriga blaga, ki obsega 90 % mednarodne trgovine in prevoza, zahteva, da se vsaka povezava in vsako vozlišče optimizirata glede na to stopnjo pretoka. Na pristanišče 21. stoletja vpliva ta nova mobilnost. Kot del mesta se mora vključiti v trajnostno načrtovanje mest v skladu z glavnimi navedenimi proaktivnimi cilji boja proti podnebnim spremembam. Tudi kot del regionalnega razvoja se mora optimizirati glede na celosten pristop v leipziški listini. Politika evropskih pristanišč, v katero polagamo svoje upe, se mora torej odzvati na to pomembno potrebo in tudi cilje iz tega poročila, pri čemer se mora torej vključiti v naš splošni pristop.
Corien Wortmann-Kool
v imenu skupine PPE-DE. - (NL) Gospa predsednica, gospod komisar, pristanišča v Evropi so gibalo gospodarstva. Nič manj kot 90 % evropske mednarodne trgovine poteka prek pristanišč. To mora zanimati gospoda Mandelsona, komisarja za zunanjo trgovino. Vsako leto se z vsega sveta pretovorijo več kot trije milijoni ton blaga. Pristanišča zaposlujejo več kot pol milijona Evropejcev. Številke rasti so še vedno znatne. Rast prinaša priložnosti, a tudi težave: razpoložljivo infrastrukturo, dobre povezave z zaledjem in okoljsko zmogljivost. Prav zaradi tega razloga je tako pomembno, da Evropa ne ovira pristanišč, ampak jim pomaga in rešuje njihove težave.
Za to ni potrebna direktiva o storitvah pristanišč ali zakonodaja, ampak jasne smernice. Pomembno je, da Evropska komisija pospeši postopek sprejetja smernic o nejasni in včasih celo nedosledni okoljski zakonodaji. Zaradi nejasne terminologije in neusklajenega besedila se sprožijo sodni pritožbeni postopki ter mirujejo pomembni projekti. Komisija mora še določiti datum predstavitve teh smernic. Ali lahko danes zvečer pojasni to točko?
Prav tako je pomembno uvesti smernice za državno pomoč. Enaki konkurenčni pogoji med evropskimi pristanišči so osnovni predpogoj. Zahteve po preglednosti so prav tako pomembne za pristanišča. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov podpira Evropsko komisijo in nasprotuje izvajanju pragov, ki jih zagovarja naš poročevalec. Zato bomo glasovali proti tem delom poročila. Prav tako bomo glasovali proti predlogom sprememb konfederalne skupine Evropske združene levice/Zelene nordijske levice, ker so v nasprotju s smiselnimi predlogi grške vlade, pri čemer je narobe, da jih Evropski parlament tako onemogoča. O tem bodo kmalu razpravljali grški kolegi.
Emanuel Jardim Fernandes
v imenu skupine PSE. - (PT) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, poročevalcu čestitam za kakovost njegovega poročila in se zahvaljujem poslancem za sodelovanje, zlasti Williju Piecyku, ki je nedavno umrl. Leta 2006 je Parlament drugič zavrnil predlog o dostopu do trga pristaniških storitev. Takrat se je odločil za ukrepe, ki podpirajo večjo preglednost, zdravo konkurenco, manj negotova delovna mesta, boljšo usposobljenost zaposlenih in večjo varnost, ter poudaril, da je neurejena liberalizacija evropskega pristaniškega sistema neučinkovita. Zadevno poročilo krepi to stališče.
Kot poročevalec v senci skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu sem vedno podpiral naslednje točke, ki so vključene v končnem poročilu: potreba po izkoriščanju sedanjih priložnosti v smislu evropskega financiranja ali državne pomoči za razvoj ter nakup napredne in okolju prijazne infrastrukture ter za njeno boljšo vključitev v omrežje evropskih pristanišč; potreba, da lokalne in regionalne oblasti izkoristijo priložnosti, ki jim jih omogočajo njihova pristanišča za razvoj regij, pri čemer se vzpostavi več prometne intermodalnosti in večja konkurenca med pristanišči; potreba po izboljšanju sedanjih socialnih razmer v pomorskem sektorju, zlasti prek boljšega usposabljanja, vseživljenjskega učenja in boljših varnostnih pogojev na delovnem mestu; potreba po okrepitvi konkurenčnega položaja Evropske unije kot svetovne pomorske sile, zlasti z okrepitvijo ureditvenih okvirov na področju pomorske varnosti in finančnih spodbud, predpisov za pomoč javnim in zasebnim vlagateljem iz različnih okolij; izboljšanje prilagajanja sedanjih pristanišč strogim okoljskim zahtevam, zlasti v smislu zmanjšanja toplogrednih plinov; okrepitev sedanjega ureditvenega okvira za pristanišča, ker vplivajo na svetovno ravnovesje; prilagajanje evropskega sistema pristanišč zelo hitremu tehnološkemu razvoju, pri čemer je treba upoštevati vpliv na okolje; sprejemanje dejstva, da nekatere naložbe javnih organov za najbolj oddaljene regije in otoke mogoče ne bodo obravnavane kot državna pomoč, če bodo nujne za zagotovitev gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije ter če se z njimi ne bodo okoriščali posamezni uporabniki ali upravljavci; ter zavedanje, da so najbolj oddaljene regije v posebnem položaju, kot je to priznano v pogodbi o Evropski uniji.
Anne E. Jensen
Gospa predsednica, skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo podpira novo evropsko pristaniško strategijo Komisije. Zdaj, ko sta bila oba predloga za direktivo o pristaniščih neuspešna, je treba o tej zadevi ponovno premisliti. Poleg tega so številna posvetovanja, ki jih je sklicala Komisija in v katerih so sodelovale vse zainteresirane strani, pokazala, da je treba pojasniti predpise o vladni podpori, da se zagotovi enakovredna konkurenca med pristanišči, in okoljske predpise. Zato je glede na sedanje razmere primerna strategija Komisije priprava smernic za državno podporo. Treba je sprejeti odločitve v zvezi s številnimi podrobnostmi. Pojavijo se lahko vprašanja v zvezi s tem, do katere točke je pot do pristanišča javni projekt in kdaj je zanjo odgovorno pristanišče. Smernice morajo vključevati jasne odgovore na tovrstna vprašanja. Na področju vprašanj v zvezi z državno podporo sta potrebni odprtost in preglednost; kar zadeva to, v celoti podpiram priporočila poročevalca.
Prav tako bo Komisija pojasnila, kako naj se razlaga okoljska zakonodaja EU v zvezi s širitvijo in razvojem pristanišč. Na splošno širitve pristanišč izboljšujejo razmere v okolju s podpiranjem pomorskega prometa, ki je okolju prijaznejši. Seveda se pristanišča ne smejo razvijati na račun škodovanja okolju. Če bodo zadeve jasnejše, ne bo okoljskih vprašanj, cilj katerih je dejansko zavlačevanje in zapletanje širitve pristanišč, torej vprašanj, ki se ne izpostavljajo zaradi resnične skrbi za okolje.
Komisija bo spodbujala razvoj omrežja pristanišč in zagotovila dobro podpiranje naložb. Dovoz blaga v pristanišča in odvoz iz pristanišč predstavljata veliko težavo in v prihodnosti je treba v podpornih programih EU bolj upoštevati dobre prometne povezave, ne le v okviru podpore na regionalni ravni, ampak tudi v programih, kot je Marco Polo.
Učinkovitost pristanišč bomo izboljšali z večjo uporabo nove tehnologije in zmanjšanjem birokracije. Poleg tega menim, da bi bil bolj konstruktiven dialog med socialnimi partnerji v prihodnosti za posvetovalni postopek pozitiven element. Biti delavec v pristanišču pomeni biti del kulture, ampak delo v sodobnih pristaniščih je zelo specializirano in se opravlja v nevarnem delovnem okolju. Zato se je treba osredotočiti na kvalifikacije in usposabljanje. Menim tudi, da je dobro, da je Komisija uvedla usposabljanje kot del orodja. Gospodu Ortuondu želim srečo z odličnim poročilom in se veselim izvajanja akcijskega načrta Komisije.
Pedro Guerreiro
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, s tem ocenjevanjem pobude Evropske komisije ne moremo nadaljevati, ker menimo, da poskus liberalizacije pristaniških storitev na ravni Evropske unije ni njena primarna naloga. V svojem sporočilu Komisija navaja, kako se je soočala z izzivom potrebe po uskladitvi upravljanja pristanišč in razvoja s preglednostjo, konkurenčnostjo in pravnim redom EU na splošno ter vzpostavitvijo resničnega notranjega trga za pomorski promet v Evropi, za katerega bo vložila zakonodajni predlog, kar pomeni, da je cilj razširiti vključevanje upravljanja pristanišč v pravila o konkurenci notranjega trga Evropske unije.
Seveda Komisija ne more izvajati privatizacije. Vendar skuša vzpostaviti pogoje, ki bodo omogočili privatizacijo v okviru Evropske unije prek liberalizacije pristaniških storitev, na primer kar zadeva koncesije storitev v pristaniškem sektorju - navajam "da ne omejuje odprte konkurence bolj, kot je to potrebno" ali kar zadeva javno financiranje za vsa trgovska pristanišča - navajam "ne glede na njihov ... promet".
Zato menimo, da je treba v poročilu Evropskega parlamenta eksplicitno navesti, da se zavrača kakršen koli poskus liberalizacije pristaniških storitev na ravni Evropske unije, kar zadeva javno financiranje, pristaniške koncesije, tehnično-navtične storitve ali storitve upravljanja s tovorom. Pristaniški sektor je javna storitev. ki je strateško pomembna za gospodarski in socialni razvoj, okolje, obrambo in suverenost vseh držav članic, zato se je ne sme liberalizirati na ravni EU.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospa predsednica, na začetku se zahvaljujem gospodu Ortuondu Larrei za poročilo o politiki evropskih pristanišč. V zvezi z zadevnim poročilom želim poudariti, da je treba nepošteno konkurenco med evropskimi pristanišči ustaviti. Nesprejemljivo je, da bi bila državne pomoči deležna le nekatera evropska pristanišča.
Moja prva prošnja za Evropsko komisijo je povezana s tem. Ali lahko komisar Mandelson obljubi, da bo objavil smernice za državno pomoč pristaniščem pred koncem leta 2008?
Prav tako pozivam Evropsko komisijo, naj v letu 2008 objavi smernice o uporabi okoljske zakonodaje Skupnosti. Zdaj zapletenost in pomanjkanje jasnosti te zakonodaje ovirata razvoj evropskih pristanišč.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gospa predsednica, sam se vsak dan srečujem s pomorskim gospodarstvom. Pristanišča niso zelo pomembna le za promet v Evropi, ampak predstavljajo tudi pomemben element v gospodarstvu in vir zaposlitve. Pomorski promet in morska pristanišča prispevajo k enotnemu trgu EU in svetovnemu gospodarstvu ter ju povezujejo. Njuno učinkovito delovanje in stalni razvoj sta zelo pomembna za konkurenčnost Evropske unije in Evropo v svetu, kjer se nadaljuje globalizacija. Čeprav čezmejni obseg zadevnega sektorja zahteva usklajenost politike pristanišč na evropski ravni, osnov te politike ni mogoče določiti, ne da bi se pri tem upoštevale lokalne in nacionalne potrebe. Glede na to nisem najbolj navdušen nad omejenim vplivom Evropske unije na države članice v obliki mehkega prava, kar pomeni nad smernicami in odstranitvijo upravnih ovir za celostno ali trajnostno pomorsko politiko.
Jim Higgins
(GA) Gospa predsednica, strinjam se z začetnim priporočilom Komisije. To je zelo uporaben dokument in poročevalcu čestitam za trdo delo, ki ga je vložil v pripravo tega poročila. Poročilo poudarja, da so pristanišča bistvena infrastruktura. V Evropski uniji je več kot 1 200 trgovskih pristanišč, ki posredno ali neposredno zaposlujejo pol milijona ljudi. Strinjam se z delom poročila, ki poudarja pomembnost dobrih celinskih povezav s pristanišči. Na Irskem je na primer zelo malo železniških povezav s pristanišči in ni povezave z nacionalnimi ali mednarodnimi letališči. Minister za promet na Irskem, ki je član stranke Zelenih, je priznal, da so razmere na Irskem, kar zadeva emisije ogljika, zelo slabe, stanje se slabša, kar bo v prihodnosti nedvomno še bolj izrazito zaradi prometa. To se očitno dogaja zaradi odsotnosti železniških povezav med pristanišči in letališči. Izvozniki in uvozniki na Irskem nimajo druge možnosti, kot da uporabljajo motorna vozila, kar je nesprejemljivo. Vedno, ko odbor za promet objavi tovrstna poročila, ki podpirajo okoljsko zakonodajo Evropske unije, sem zelo zadovoljen.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospa predsednica, dovolite, da se gospodu Ortuondu Larrei zahvalim za to poročilo. To počnem kot eden od pobudnikov zavrnitve osnutka direktive o dostopu do pristaniških storitev pred dvema letoma.
Strinjam se z obravnavanjem pristanišč kot elementa infrastrukture in tako tudi elementa javnega sektorja, ki sprejema strateško odgovornost za razvoj pristanišč. Ni nujno, da so pristanišča državna, vendar mora javni sektor prevzeti odgovornost zanje. Prav tako se strinjam, da govorimo o državni pomoči. To bomo morda potrebovali in pravila igre bodo nedvomno koristna za naše delovanje.
Želim poudariti, kako pomembno je utrditi pogoje za zaposlene v pristaniščih. To je skupina ljudi, ki skupaj s pristaniščem kot elementom infrastrukture vzpostavlja vir gospodarskega potenciala. Na koncu želim poudariti tudi potrebo po posodobitvi dostopa do pristanišč, kar pomeni posodobitev cest, železniških prog in celinskih plovnih poti, za vzpostavitev večnačinovnega prevoznega vozlišča.
Siiri Oviir
(ET) Poročevalcu se zahvaljujem in upam, da bo to poročilo tokrat uspešno.
Tudi moja država - Estonija, je obmorska država in veseli me, da se to poročilo osredotoča na odpravljanje ovir v pristaniškem sektorju v številnih državah članicah.
Pristanišča so zelo pomembna za gospodarski in socialni razvoj celotne Evropske unije, vendar bomo v svetovni konkurenci uspešni le, če bomo nadpovprečni v smislu inovativnosti in najboljši v smislu kakovosti.
V obmorski državi so vprašanja v zvezi s pomorstvom neločljiv del zapletenega logističnega sistema in sestavni del splošnega gospodarskega sistema države. Tudi pomorski promet je pomemben način prevoza v Evropski uniji in glede na to se strinjam s pobudo o oblikovanju enotnega prostora pomorskega prometa brez ovir.
Menim, da Evropska unija ne sme postaviti plovbe na kratkih razdaljah v slabši položaj v primerjavi z drugimi oblikami prevoza in da se blago, ki ga carini Skupnost, v Evropi ne sme dodatno carinsko pregledovati.
Za urejanje dejavnosti pristanišč Evropske unije je treba oblikovati skupna pravila. Vendar je prav tako pomembno, da Evropska unija bolj podpre svoja lastna pristanišča, da se upre nepošteni konkurenci pristanišč tretjih držav.
Ena od pomembnih zadev v razpravi o pristaniščih je "pomorska varnost"; na tem področju so potrebne izboljšave, pri čemer je treba izboljšati tudi sodelovanje med pomorskimi reševalnimi koordinacijskimi centri.
Upam, da bodo vsi koraki, ki so v tem poročilu poudarjeni - ker imam na voljo le dve minuti časa, ne morem navesti vseh - pripomogli k večji konkurenčnosti pomorskega prometa Evropske unije in razvoju politike evropskih pristanišč.
Hélène Goudin
(SV) Gospa predsednica, ko smo leta 2006 razpravljali o direktivi o pristaniščih, je Junijska lista jasno in odločno glasovala proti. Razlog za naše nasprotovanje zadevni direktivi je, da evropska pristanišča že delujejo uspešno in so tudi z mednarodnega vidika konkurenčna. Poročilo, o katerem zdaj razpravljamo, vključuje veliko elementov, ki so bili prisotni v direktivi o pristaniščih, proti kateri smo glasovali. Poleg tega poročilo vključuje veliko predlogov, ki so zaskrbljujoči in nezaželeni.
Tako je na primer predlagano, da za blago, ki ga carini Skupnost, ne velja carinski nadzor. To je večja težava, zlasti kar zadeva na primer tihotapljenje drog. Države članice bi se morale same odločiti, ali se kontejnerji pregledujejo ali ne.
Mislim, da se v tem poročilu skrivajo nepotrebni predpisi, prikrit protekcionizem in večji stroški za davkoplačevalce. Zato vas pozivam, da jutri glasujete proti temu poročilu.
Roberto Fiore
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, okrog naših pristanišč so se razvila mesta in ta pristanišča so povezana z razvojem naših ljudi. Zato je ključno, da so naša pristanišča zgledna in zakonita ter da resnično delujejo v skladu z zakonodajo.
Žal moram poudariti, da sta v Italiji dve pristanišči (Neapelj in Gioia Tauro), za kateri je bilo ugotovljeno, da sta resno kršili zakon. Prisotno je organizirano nezakonito uvažanje blaga, na primer s Kitajske, kar škodi gospodarstvu države. Poleg tega mafijske organizacije organizirajo nezakonite uvoze drog in orožja ter še naprej ogrožajo gospodarstvo, red in mir naše države ter celotne Evrope.
Zato morajo organi in Evropski parlament pozorno spremljati te razmere, v katerih je prisotnih veliko nezakonitosti in v katerih ima mafija žal pomembno vlogo, nad čemer ni nobenega nadzora ali ustrezne zakonodaje.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, gospod komisar, poročevalec, gospe in gospodje, menim, da je zadevni predlog boljši kot dokument, ki je bil predstavljen zadnjič. Veliko več pozornosti namenja decentralizaciji odgovornosti. To tudi povečuje vlogo držav članic in kot član odbora za regionalni razvoj želim ponovno razpravljati o tem.
Preseneča me, da je položaj pristanišč po eni strani zelo jasno opredeljen, po drugi strani pa nujna povezanost z notranjostjo države v številnih primerih ni zadovoljiva. Na primer Antwerpen v Belgiji in Porurje. O odprtju proge Iron Rhine - železniške povezave, ki bi končno odpravila prevoz kontejnerjev po avtocesti - se je razpravljalo več let. Razmere so absurdne: lahko bi se spremenile, vendar so za to pristojne nacionalne države.
To velja tudi za Nizozemsko, kjer je bila proga Betuwe, v katero je bilo vloženih več milijard evrov, speljana od Antwerpna do Porurja. Presenetilo me je, da na nemški meji ni dobre povezave. O tem moramo razpravljati. Glede na rast mednarodnega prometa preko pristanišč se moramo odločiti za strožji celosten pristop.
Vem, da Evropska komisija pripravlja dokument v zvezi z ozemeljsko kohezijo, ki ne sme veljati le v zahodni Evropi, starih državah članicah, ampak tudi v novih državah članicah in drugje. Na to zadevo se je treba bolj osredotočiti. Ne mislim na zavezujoče zakone in predpise, ampak na način, s katerim bo mogoče presoditi, kdo je za kaj pristojen. Prav tako s tem ne mislim na porabo sredstev iz strukturnih skladov. Več milijard evrov se je preusmerilo v razvoj pristanišč in grozde, vendar se to ni ustrezno usklajevalo z zaledjem. To sporočilo želim posredovati danes. Gospod komisar, ali bo to prednostno področje vključeno v zeleno knjigo o ozemeljski koheziji, ki bo predstavljena oktobra?
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Poročevalcu čestitam za delo in prizadevanja v zvezi s pripravo tega dokumenta.
Pomorski promet in pristanišča predstavljajo dva ključna elementa verige, ki povezuje evropski enotni trg s svetovnim gospodarstvom, ter sta nujna za upravljanje 90 % evropske mednarodne trgovine. S stališča regionalnega razvoja predstavljajo pristanišča enega od nujnih elementov kohezije v Evropi, zaradi razvoja turizma ter vzpostavitve več kot pol milijona delovnih mest, s čimer se krepijo in razvijajo skrajno obrobne regije.
V tem smislu vidiki, kot so izboljšanje podobe pristanišč in boljše vključevanje pristanišč v mestno življenje, njihova posodobitev z izkoriščanjem možnosti, ki jih zagotavljajo FEDER in kohezijski skladi, ter sodelovanje lokalnih in pristaniških organov na področju upravljanja kakovosti vode in zraka, bistveno prispevajo k regionalnemu razvoju.
Za konkurenčno evropsko politiko je potreben celosten vidik, pri čemer se povezujejo gospodarski, okoljski, socialni in varnostni vidiki. Prav tako ne smemo zapostavljati spodbujanja programov sodelovanja v sosedski politiki in politiki širitve Unije ter povezovanja pristanišč z vseevropskim prometnim omrežjem.
Na koncu želim opozoriti na pristanišča ob Črnem morju, poleg katerih je treba kljub temu, da uspešno izpolnjujejo vse zahteve za terminale, vzpostaviti še približno toliko celinskih pristanišč in vodnih poti, da se olajšata uveljavitev več načinov prevoza in trgovina z državami članicami, ki ne mejijo na morje.
Zato menim, da Donava predstavlja potencial, ki se lahko izkoristi za gradnjo logističnega predora, ki bi povezoval črnomorsko regijo, vzhodna vrata Evrope, z zahodno Evropo. Zato bi morala Unija posvetiti posebno pozornost črnomorski regiji, ki bi lahko postala primer rasti in razvoja za Evropo ter tako prispevala k zmanjšanju razlik med skrajno obrobnimi in osrednjimi regijami.
Bernard Wojciechowski
Gospa predsednica, kot poročilo ustrezno poudarja, pristanišča niso pomembna le za prevoz, ampak tudi zagotavljajo delovna mesta našim državljanom, pomembno vplivajo na naše gospodarstvo in predstavljajo pomembno strateško točko za varnost in obrambo naših držav članic. V smislu politike se moramo primarno osredotočiti na posodobitev pristanišč in razvoj sektorja, kar vključuje vse dejavnosti na področju logistike, ki so povezane s pristanišči. Ob širitvi katere koli industrije moramo upoštevati okolje, zlasti ko gre za naše pomorstvo in vodne poti. Čeprav naša politika lahko varuje okolje in družbeni vpliv, moramo obravnavati težave, ki so povezane z državami, ki niso članice EU in ovirajo našo uspešnost v tem sektorju, tako, da ne uporabljajo enakih pravil in nadzornih ukrepov kot mi.
Jim Allister
Gospa predsednica, odstavek 44 tega poročila poziva države članice, da izvedejo čezmejno strategijo za uporabo obstoječih zmogljivosti v okviru sofinanciranja pristaniške infrastrukture.
Če poenostavim, to pomeni, da država ne sme delati novih infrastruktur, če te že obstajajo v drugi državi, in tako vplivati na uspešnost obstoječe strukture v sosednji državi članici. Vendar se bo prav to zgodilo v mojem volilnem okrožju na Severnem Irskem, področju, ki ga komisar dobro pozna.
Warrenpoint ob zalivu Carlingford Lough se je zlasti z nedavnimi velikimi naložbami razvil v zelo uspešno pristanišče za trajekte ro-ro. Le šest milj od Greenorea v Republiki Irski, v istem zalivu, se predlaga podvojitev zmogljivosti z javnim denarjem prek podjetja, solastnik katerega je dublinska vlada.
Veliko poslušam o tem, da želijo irski politiki pomagati Severni Irski in z njo sodelovati, zato moram vprašati, zakaj si prizadevajo za izpodrinjenje in uničenje našega pristanišča v Warrenpointu.
Upam, da se bo Komisija posvetila tej zadevi, ukrepala na področju državne pomoči in se zavedla, da takšno ravnanje ni v skladu s kakršno koli smiselno politiko pristanišč.
Margaritis Schinas
(EL) Gospa predsednica, brez konkurenčnih pristanišč se EU ne bo mogla uspešno soočiti z izzivom svetovne trgovine - 90 % blaga je uvoženega po morju - in odpraviti prezasedenosti na svojih glavnih poteh v korist morskih poti.
Vendar bodo pristanišča končno prisiljena napredovati. Prenehati morajo biti žrtve sindikatov ter morajo začeti delovati pregledno, omejiti upravne zahteve in se odpreti trgovskim možnostim.
Grška vlada je omogočila začetek zelo ambiciozno zastavljenega programa za prenos nekaterih pristaniških dejavnosti na področje dela samostojnih zasebnih izvajalcev, ki bodo h grškemu gospodarstvu in gospodarstvu širšega območja jugovzhodne Evrope prispevali novo dinamičnost.
Zato poslance pozivam, naj podprejo to možnost in zavrnejo predloge sprememb številnih levo usmerjenih poslancev, cilj katerih je zmanjšati pomembnost grškega programa za morska pristanišča.
Colm Burke
Gospa predsednica, s tem poročilom se v celoti strinjam. Medtem ko se izkoriščajo okoljske koristi pomorskega prometa, je nujna celostna politika pristanišč za spodbujanje trgovine in vlaganja. Z večjim sodelovanjem med pristanišči in različnimi državami članicami se lahko dosežejo veliki dobički.
V mojem mestu, Corku, in tamkajšnjih pristaniščih obstaja predlog za novo storitev med tem pristaniščem in nekim pristaniščem v Španiji. Zdaj med temi državami članicami ni povezave ro-ro. To ne bo koristilo le Irski in Španiji, ampak tudi Združenemu kraljestvu in Franciji. Tovorni promet med Irsko in Španijo mora zdaj potekati preko Združenega kraljestva in Francije, kar prispeva k prezasedenosti njihovih cest. Tovorni promet ne bo potekal po že preveč obremenjenih avtocestah, ampak po kratki morski poti, kar bo časovno in denarno ugodneje ter bo prispevalo k zmanjšanju emisij ogljika.
Vendar opozarjam na naslednje. Pristanišče, ki sem ga omenjal, se je nedavno poskusilo preseliti na lokacijo zunaj mesta, kjer je voda globlja. Žal je odbor za načrtovanje, ki ni odgovoren vladi, načrtovanje zavrnil. Podlaga za zavrnitev je odsotnost železniške povezave do novega predlaganega objekta. Vlada nima politike o železniškem tovornem prometu. To dokazuje pomanjkanje celostnega razmišljanja, pri čemer je oblikovanje politike med vladnimi agencijami neusklajeno. Zato se s tem poročilom strinjam.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospod komisar, to poročilo je zadovoljivo za ljudi, ki živijo ob morju. V smislu nove politike Evropske unije, nove pomorske politike, je zelo pomembno izvajati učinkovito politiko pristanišč. In ker pristanišča za vse države predstavljajo vrata v svet in ker štiriindvajset držav od sedemindvajsetih velja za obmorske, je politika pristanišč zelo pomembna za gospodarski razvoj številnih regij.
Lokalne skupnosti se morajo vključiti v dogajanje na njihovem ozemlju in morajo sodelovati pri oblikovanju politike pristanišč. Varstvo okolja na pomorskem ozemlju in obalnih območjih je nujno, ker je to zelo pomembno. Letos je bila bolgarska obala Črnega morja trikrat onesnažena z naftnimi madeži. Spet moramo razpravljati o pripravi direktive o uveljavljanju minimalnih zahtev v skladu z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z nafto.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, naša razprava o politiki evropskih pristanišč poteka v času zelo dinamičnih sprememb v ladjedelniški industriji. Po eni strani obstajajo možnosti za razvoj industrije. Vedno več je naročil in povpraševanja za ladje za prevoz kontejnerjev. Po drugi strani se moramo zavedati, da so naši tekmeci v zelo močnem položaju. Približno 75 % gradnje ladij za prevoz kontejnerjev izvajajo azijske države - Južna Koreja, Japonska in Kitajska. Naše ladjedelnice so bile prisiljene ukrepati, ker so zelo zaostajale za svetovno konkurenco. Dodatna težava industrije je nizek menjalni tečaj dolarja. Te razmere številnim podjetjem, ki se ukvarjajo z ladjedelništvom, dolgoročno grozijo s stečajem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Približno 30 % pretoka blaga v Evropi poteka preko pristanišč v Rotterdamu, Anversu in Hamburgu ter približno 20 % preko devetih največjih pristaniščih v Sredozemskem morju. Pristop Romunije in Bolgarije omogoča Evropski uniji izhod na Črno morje in s tem tudi neposreden dostop do pomembnih morskih pristanišč, kot so Constanţa, Mangalia, Varna in Burgas, ter do pristanišč ob Donavi: Galaţi, Brăila, Tulcea in Sulina.
Veliko evropskih pristanišč se sooča z razlikami med zmogljivostmi skladiščenja ter natovarjanja in raztovarjanja, pomanjkljivo organizacijo terminalov, nezadostnimi potmi ter morskim in kopenskim dostopom, dolgimi čakalnimi vrstami, nezadostno varnostjo za tovornjake, vlake in tovorne čolne, nizko produktivnostjo ter pretiranimi, dolgotrajnimi in dragimi formalnostmi.
Menim, da se je treba prednostno posvetiti naložbam za vzpostavitev novih obratov in izboljšanje obstoječih, oblikovanje obratov za obdelavo odpadkov, zmanjšanje emisij, poenostavitev postopkov, preglednost javnega financiranja, zagotovitev zdravja in varnosti pri delu. Strukturni skladi, državna pomoč, programa Naiades in Marco Polo so le nekateri od instrumentov Skupnosti, ki so na voljo.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospa predsednica, naj se najprej zahvalim poročevalcu, gospodu Ortuondu Larrei, za odlično delo, pozornost, ki jo je posvetil predlogom poslancev, in njegovo sodelovanje s političnimi strankami. Prav tako se zahvaljujem Evropski komisiji, ker je predstavila dobro premišljen, celovit predlog, ki upošteva vse izzive in vidike sodobne politike morskih pristanišč.
Zlasti poudarjam zadevo, ki je bila po mojih predlogih in predlogih drugih poslancev končno vključena v dokument: pozornost, ki jo je treba nameniti otoškim regijam. Pristanišča v teh regijah se morajo okrepiti. Poudariti je treba, da se lahko dovoli državno financiranje, da se omogoči okrepitev regionalnih in otoških pristanišč, s čimer se je mogoče odzvati na gospodarsko in ozemeljsko kohezijo.
Menim, da to resnično prispeva k ciljem EU v zvezi s solidarnostjo, konkurenčnostjo in kohezijo.
Josu Ortuondo Larrea
poročevalec. - (ES) Gospa predsednica, k mojim pripombam želim dodati, da pozivam Komisijo, naj podpre izmenjavo in širjenje dobre prakse v pristaniškem sektorju nasploh ter zlasti kar zadeva inovacije in usposabljanje delavcev, da izboljša kakovost storitev, konkurenčnost pristanišč in privabi investicije.
Veselimo se, da bomo vsako leto 20. maja praznovali evropski dan pomorstva, v okviru katerega bo organiziran dan odprtih vrat, ki bi javnosti lahko pomagal bolje razumeti dejavnost in pomen pristaniškega sektorja za naša življenja in blaginjo. Pozivamo izvajalce, naj zmanjšajo število praznih kontejnerjev na ladjah, in Komisijo, naj podpre izdajo enotnega usklajenega dokumenta o prevozu za vse kontejnerje Evropske unije, s čimer se bodo poenostavili tudi carinski postopki za blago, ki se uvaža v kraje znotraj Skupnosti ali izvaža iz njih, do stopnje, ki velja za cestni, železniški ali zračni promet. Prav tako pozivamo Komisijo, naj si še naprej prizadeva, da se spremeni ureditev Združenih držav, ki predvideva pregled vseh kontejnerjev, ki jih pošljemo tja, ter da se nadomesti s sodelovanjem, ki temelji na vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov in varnostnih standardov, sprejetih v okviru Svetovne carinske organizacije.
Na koncu se želim zahvaliti vsem poročevalcem v senci, vsem kolegom, ki so govorili, sekretariatom odborov za promet in regionalni razvoj za njihovo pomoč in pomemben prispevek h končnemu rezultatu tega poročila, ter tudi uslužbencem v Komisiji in direktoratu B generalnega direktorata za notranje politike Unije, ki so pripravili odlično poročilo o tej temi. Hvala vsem in upam, da bomo jutri deležni podpore za napredovanje v zvezi s tem pomembnim poročilom.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 4. septembra.
