Honduras (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o razmerah v Hondurasu.
Carl Bildt
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, svet je velik. Hvaležen sem za to priložnost, da lahko spregovorim o razmerah v Hondurasu in resnosti dogodkov, ki smo jim priča, ne samo v Hondurasu, ampak v celotni regiji. Poskušal bom biti kar se da kratek.
Odkar se je kriza prejšnji mesec pričela, je predsedstvo obsodilo vojaške ukrepe proti predsedniku Zelayi, ki je bil demokratično izvoljen, kljub vsemu drugemu, kar je še mogoče reči. To dejanje je predstavljalo kršitev ustavnega reda Hondurasa.
Zahtevali smo ponovno in popolno vzpostavitev ustavnega reda ter vse stranke in institucije pozvali, naj se vzdržijo nasilja ali sovražnega govora in poskušajo najti hitro in miroljubno rešitev.
Razmišljam na enak način kot takrat, ko imamo težave v različnih delih Evrope in pričakujemo, da bo Evropska unija prevzela vodstvo, ob tem pa upamo, da bo preostali svet podprl naša prizadevanja, zato je tudi naša politika sedaj usmerjena k podpori Organizaciji ameriških držav pri njenih prizadevanjih k iskanju rešitve prek dialoga in kompromisa za reševanje perečih problemov.
Trenutno je zadeva taka, da v Hondurasu ni nobenega našega veleposlanika. Trenutno nimamo niti diplomatskih stikov.
Toplo pozdravljamo prizadevanja kostariškega predsednika Óscarja Ariasa, dobitnika Nobelove nagrade za mir, ki poskuša pomiriti sprte strani. Doslej se je to izkazalo - kar nas niti ne preseneča - za zelo težko nalogo. Spodbudna pa je novica, da bodo to soboto potekala nova srečanja pod predsedstvom predsednika Ariasa. Lahko ga le spodbudimo, da nadaljuje s prizadevanji, in lahko še naprej pozivamo obe strani, da sta pripravljeni skleniti kompromis, pri tem pa v celoti upoštevati ustavo Hondurasa.
Naj za zaključek poudarim, da poleg te neposredne krize velik pomen pripisujemo tudi poštenim, pravočasnim in preglednim predsedniškim volitvam v Hondurasu v drugi polovici letošnjega leta. Pravna država in spoštovanje človekovih pravic morata ostati temelja demokratične vlade po vsem svetu; Srednja Amerika, Latinska Amerika, celotna Amerika tu prav gotovo niso izključene.
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospod predsednik, ponovno me veseli, da lahko na kratko sodelujem v tej razpravi o politični krizi v Hondurasu v imenu kolegice Benite Ferrero-Waldner.
Po dolgih letih Latinska Amerika ponovno doživlja institucionalni razkol. Kriza v Hondurasu nam kaže, kako krhka sta pravna država in institucionalni okvir pri reševanju konfliktov v nekaterih latinskoameriških državah in kako lahko v teh državah dejansko nastopi kriza, zlasti sedaj, v obdobju močne politične polarizacije.
Komisija se je odzvala hitro. Izrazili smo svojo globoko zaskrbljenost zaradi dogodkov v Hondurasu in poudarili velik pomen, ki ga pripisujemo spoštovanju pravne države, demokracije in demokratično izvoljenih institucij. Vse vpletene strani smo pozvali, naj spore rešujejo miroljubno, s spoštovanjem pravnega sistema države, ter naj takoj vzpostavijo dialog za dosego miru in stabilnosti v državi.
Obžalovali smo nasilne spopade, še zlasti zato, ker so zaradi njih ljudje izgubili življenje, vse strani pa smo pozvali, naj delujejo zmerno in obvladano. Komisija je izjavila, da je pripravljena podpreti vse pobude za dosego miroljubne rešitve krize in ponovno vzpostavitev ustavnega reda.
Kot so povedali že v predsedstvu, smo podprli pobudo Organizacije ameriških držav in njenega generalnega sekretarja Insulze, ki pa žal ni prinesla rezultatov. Toplo smo pozdravili posredovanje kostariškega predsednika in upamo, da bodo njegova prizadevanja doprinesla k miroljubni rešitvi krize.
Po dogodkih v Hondurasu in posvetovanjih z vladami držav Srednje Amerike in držav članic Evropske unije, smo se odločili, da prestavimo naslednji krog pogajanj za sklenitev pridružitvenega sporazuma s Srednjo Ameriko, ki naj bi predvidoma potekal med 6. in 10. julijem v Bruslju. Verjamemo pa, da lahko s pogajanji nadaljujemo takoj, kot bo mogoče.
Kot so že povedali v predsedstvu, je bil veleposlanik predsedstva EU odpoklican zaradi resnosti razmer ter pozvan na posvetovanja, vsi ostali veleposlaniki EU pa so tudi že zapustili državo.
V tesnem sodelovanju s predsedstvom in državami članicami nadaljujemo z iskanjem načinov, s katerimi bi po svojih močeh pripomogli k rešitvi krize. V tem trenutku o začasni zaustavitvi sodelovanja še ne razmišljamo, smo pa začasno odložili izvajanje finančnih zavez, povezanih s proračunsko podporo.
Zelo dobro se zavedamo, da so lahko dogodki v Hondurasu zelo nevaren precedens, ki pomeni korak nazaj v demokraciji in lahko ogrozi stabilnost regije. Zato še naprej pozorno spremljamo razmere in podpiramo vsa prizadevanja za iskanje miroljubne rešitve. Parlament bomo še naprej obveščali o nadaljnjih dogodkih.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Gospod predsednik, dejstvo, da je bil izvoljeni predsednik odpeljan s svojega doma manu militari in da so ga z letalom odpeljali v tujo državo, je nekaj, kar bi morali z vidika demokracije kategorično in brez pridržkov obsoditi.
Gospod predsednik, v zvezi s tem naj povem, da so opažanja številnih priznanih analitikov, kot je Mario Vargas Llosa, v vsakem primeru zelo tehtna: najvidnejši zagovorniki strmoglavljenega predsednika Zelaye - ki je, mimogrede rečeno, pridobil podporo vseh političnih strank, tudi svoje stranke, ter Vrhovnega sodišča ob nasprotovanju Nacionalnega kongresa republike - so dejansko predstavniki režimov, znanih po sistematičnem kršenju človekovih pravic in postopnem zatiranju svoboščin posameznika, kot je tudi Parlament ugotovil v zadnjem poročilu o stanju na področju človekovih pravic po vsem svetu.
Sedaj moramo najti pot iz tega. Predsednik Sveta je že dejal: Evropska unija mora omogočiti ponovno vzpostavitev demokratičnega stanja s podpiranjem prizadevanj človeka, ki poskuša umiriti razmere v regiji - kostariškega predsednika Óscarja Ariasa.
Drugič, v zvezi s prihodnjimi predsedniškimi volitvami mora Evropska unija Hondurasu ponuditi vse svoje izkušnje iz opazovanj volitev in se pripraviti, da tja pošlje misijo EU za opazovanje volitev.
Kot zadnje, predsednik Sveta, pa želim poudariti, da je zelo pomembno, da Evropska unija deluje dosledno, brez dvojnih meril. Nesprejemljivo je, da Evropska unija po eni strani spodbuja in krepi svoj politični dialog z edino nedemokratično državo v regiji, po drugi strani pa pripomore k temu, da državljani ene najrevnejših držav v Latinski Ameriki plačujejo za napake svojih voditeljev, česar se dobro zaveda tudi gospod Zelaya.
Predsednik Sveta, komisarka, menim tudi, da mora biti Evropska unija dejavno prisotna v regiji, kot je povedal tudi gospod Bildt. Ta dejavna prisotnost se trenutno odraža v pogajanjih o pridružitvenem sporazumu, ki bodo kmalu na višku. Gospod predsednik, ne smemo dopustiti, da nedolžni trpijo namesto krivih, zato menim, da moramo razmisliti o hitri vrnitvi k pogajalski mizi, takoj ko se ta konflikt reši.
Luis Yañez-Barnuevo García
Gospod predsednik, pridružujemo se soglasni obsodbi mednarodne skupnosti, ne samo zaradi resnosti razmer in zloma ustavnega reda - kot sta poudarila tudi predsednik Sveta in komisarka -, ampak tudi zaradi zelo hudega precedensa v regiji, ki je z veliko truda in prizadevanj uspela vzpostaviti demokracijo po vsej celini, z redkimi izjemami.
Zato tega ne moremo dopustiti. Evropska unija in države članice so ravnale ustrezno, ko so odpoklicale svoje veleposlanike, pretrgale vse oblike sodelovanja in odložile pogajanja z regijo. Strinjam se s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije, da moramo zdaj podpreti pogajalsko rešitev, na čelu katere je socialdemokratski predsednik Kostarike Óscar Arias, dobitnik Nobelove nagrade za mir, in da ne smemo izzvati represivnega ali uporniškega nasilja.
Ni pravi čas za analiziranje resničnih ali domnevnih napak, ki jih je morda storil predsednik Zelaya, ki se mu mandat izteče čez šest mesecev, kajti to ni bistveno. Čas je za analizo zelo resnega primera rušenja ustavnega reda v Hondurasu, kar so storile oborožene sile (s podporo Nacionalnega kongresa in sodstva, seveda, vendar na popolnoma nelegitimen in nezakonit način).
Dovolj časa bo še za premislek o njegovi prihodnosti, danes pa moramo zahtevati vrnitev predsednika Zelaye na položaj, brez kakršnega koli odlašanja; Zelaya je ustavni predsednik države do januarja 2010.
Izaskun Bilbao Barandica
v imenu skupine ALDE. - (ES) (Govornica nekaj časa govori v baskovščini.) Gospod predsednik, govorim v baskovščini, manjšinskem jeziku, ki v Parlamentu še ni uraden. Upam, da bo v prihodnje postal uraden jezik, kot so tudi drugi, in da bomo lahko govorili v svojem maternem jeziku in jeziku Baskije.
Strinjam se, prav tako tudi moja skupina, da je potrebno odkrito zavrniti državni udar - poimenovati ga moramo s pravim imenom -, ki se je zgodil v Hondurasu. Nekateri morda menijo, da je bilo napak upoštevati voljo ljudstva, pred vsem drugim; vendar pa ni naša naloga to analizirati. Strinjam se tudi s tem, da morata Komisija in Svet poskušati olajšati ponovno vzpostavitev zrušenega ustavnega in institucionalnega reda ter zagotoviti vrnitev honduraškega predsednika, ki ga je ljudstvo legitimno izvolilo.
Tudi mene skrbijo napadi na nekatere člane vlade, celo tiste na uradnih diplomatskih misijah v Hondurasu, ki so bili, kot smo slišali, odpoklicani. Seveda enako kot predstavnik Komisije tudi moja skupina podpira ukrepe Organizacije ameriških držav pri reševanju tega konflikta.
V skupini smo mnenja, da mora Evropa pripomoči h krepitvi demokracije v Hondurasu, težiti k razvoju temeljnih pravic in tako zagotoviti, da je političen dialog edino orodje pri iskanju rešitve za ta pereč problem.
Odveč je reči, da podpiramo vse, kar je storil dobitnik Nobelove nagrade za mir Óscar Arias, in zato tudi upamo, da bodo po sprejetju omenjenih ukrepov volitve lahko izvedene novembra 2009, in sicer pregledno in s spoštovanjem demokratične ureditve in človekovih pravic. Upam tudi, da nam bodo sedanje razmere omogočile nadaljevanje pogajanj za sklenitev pridružitvenega sporazuma z Evropsko unijo.
Raül Romeva i Rueda
Gospod predsednik, tudi sam želim ob tej priložnosti močno obsoditi zadnje dogodke v Hondurasu ter izraziti svojo osuplost nad dogajanjem.
Kot podpredsednik delegacije za odnose s srednjeameriškimi državami že nekaj let spremljam razmere v tej državi in regiji; zdi se mi še prav posebej pomembno, da o tem razpravljamo že prvi dan političnih razprav v Parlamentu. To nam kaže, da gre za temeljno vprašanje: dogodek ima to žalostno in obžalovanja vredno čast, da predstavlja prvi državni udar v kateri koli srednjeameriški državi v 21. stoletju, in tega preprosto ne smemo pozabiti.
Zato ne le močno obsojam državni udar proti predsedniku Zelayi, ampak pozivam tudi Evropsko unijo, naj ne prizna vodje državnega udara Roberta Michelettija. Poleg tega menim, da je ključnega pomena, da Evropska unija vztraja, kot to dejansko že počne, da se ponovno vzpostavi ustavni red. Ključnega pomena je, da se volitve novembra 2009 izvedejo resno, odgovorno in verodostojno, v zvezi s tem pa sem tudi zadovoljen, da so pogajanja o sklenitvi pridružitvenega sporazuma z regijo vsaj začasno odložena.
Prav tako zahtevam prekinitev pomoči v obliki podpore trgovini, kot so to že storili drugi, na primer Svetovna banka in Združene države Amerike, z izjemo humanitarne pomoči.
Poleg teh ukrepov menim, da je potrebno opraviti tudi popolno in natančno preiskavo, da se ugotovi, kdo je odgovoren za državni udar. Jasno je, da je odgovornih več ljudi, da se za tem državnim udarom skriva veliko drugih interesov in da v nekaterih primerih ne poznamo niti njihovih imen.
Menim, da bi Evropska unija morala zahtevati takšno preiskavo; da to omogočimo, pa moramo tja poslati stalne mednarodne delegacije, ki lahko podprejo nova gibanja v državi, katerih cilj je zahtevati ponovno vzpostavitev demokracije, ki jim je bila odvzeta.
Willy Meyer
v imenu skupine GUE/NGL. - (ES) Gospod predsednik, štiri dni po državnem udaru se je moja parlamentarna skupina odločila, da me pošlje v Tegucigalpo, da na kraju samem ocenim posledice vojaškega udara oz. državnega udara. V Tegucigalpi sem bil priča posledicam, ki so značilne za kateri koli vojaški udar: represiji, zatiranju svobode, sodnim nalogom za prijetje poslancev, ki državnega udara niso podprli, zaprtju voditeljev socialnih skupin ter bolnišnicam z veliko ranjenih ljudi, ki niso upoštevali policijske ure. To je podrobna slika tamkajšnjih razmer.
Pozdravljam odgovor Sveta in Evropske komisije, saj je to edini možen odgovor. Prvič, vse zahteve Organizacije ameriških držav morajo biti izpolnjene. Naj tu še povem, da sem na sestanku z generalnim sekretarjem Organizacije ameriških držav ugotovil, da so glede tega vprašanja zelo jasni: katero koli dejanje nezakonite vlade vodje državnega udara Roberta Michelettija se razglasi za nično in neveljavno, Organizacija ameriških držav pa se je že odločila, da ne bo upoštevala nobenih volitev, ki jih bo izvedla ta vlada.
Upam, da bo Evropska unija ravnala enako - da bo sledila enakemu načrtu -, da torej nobeno dejanje te vlade ne bo veljalo kot zakonito. Posledično pa v takšnih razmerah ne bomo mogli opazovati improviziranih volitev vlade, ki je oblast prevzela z državnim udarom.
Zdi se mi, da bo ta teden odločilen. Predsednik Zelaya, edini predsednik Hondurasa, je jasno izrazil svoje stališče: zelo jasno je povedal, da bo počakal še en teden in če na pogajanjih v Kostariki ne bodo sklenili, naj se vrne, se bo v državo vseeno vrnil.
Zato glede na odločitev edinega zakonitega predsednika upam, da bodo Parlament, institucije, Svet in Komisija podprli njegovo odločitev, kot to počne Organizacija ameriških držav, kot to počnejo Združeni narodi in, mimogrede, kot to počnejo Združene države Amerike. Zaradi tega tudi menim, da je zelo pomembno, da odločen ton, ki zahteva ponovno vzpostavitev ustavne oblasti in ponovno nastavitev predsednika Zelaye na položaj, postane prepoznavni znak Parlamenta.
Kolegi in kolegice, upam, da bomo trdno sklenili, da Parlament brez pridržkov obsoja državni udar in podpira ponoven prevzem funkcije predsednika Zelaye. Upam, da bomo tudi podprli vse pobude mednarodnih organizacij.
Kader Arif
(FR) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, naj se sprva pridružim prejšnjim govornikom, ki so skrajno ostro obsodili državni udar, zaradi katerega je bila strmoglavljena vlada predsednika Zelaye v Hondurasu. Samovoljno pridržanje predsednika in izgon iz države sta kršitvi ustavnega reda, ki ga je treba čim prej ponovno vzpostaviti. Vojaški udar, po katerem se je Roberto Micheletti razglasil za novega predsednika, nas spominja na najtemačnejša obdobja v zgodovini Srednje Amerike in menimo, da je ta napad na demokracijo nesprejemljiv.
Zato pozdravljam odločitev Organizacije ameriških držav, da sodelovanje Hondurasa v tej organizaciji začasno prekine, ter da soglaša s posredovanjem predsednika Óscarja Ariasa pri iskanju rešitve.
Vseeno pa sem, komisarka, zelo zaskrbljen zaradi trgovskih odnosov Evropske unije s to državo. Že nekaj mesecev potekajo pogajanja med Evropsko komisijo in Srednjo Ameriko o pridružitvenem sporazumu nove generacije. Po državnem udaru pa so bila vsa srečanja, načrtovana za prejšnji teden, odpovedana. Tega moramo biti veseli. Menim, da sem vas dobro razumel, vendar pa bi prosil za več podrobnosti. Ali je Komisija odločena, da odloži pogajanja, dokler se institucionalne politične razmere v Hondurasu ne uredijo? To sprašujem v svojem imenu in v imenu moje politične skupine, želimo pa si več podrobnosti o stališču Komisije glede tega vprašanja.
Drugo vprašanje, ki ga želim odpreti, komisarka, je splošni sistem preferencialov plus (GSP+), od katerega ima Honduras koristi. Več organizacij civilne družbe poroča o samovoljnih odločitvah in kršitvah človekovih pravic, odkar se je zgodil državni udar, zlasti na področju svobode gibanja, združevanja in izražanja. Evropska komisija mora biti pri tem vprašanju zelo odločna. GSP+ je spodbuda, katere koristi so odvisne od jasnih zavez. Pričevanja so več kot dovolj za dvom v to, ali država Honduras pod vodstvom samozvanega predsednika izpolnjuje svoje zaveze. Zato pozivam Komisijo, naj preuči možnost začasne prekinitve preferencialov, ki jih prejema Honduras v okviru GSP+.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Gospod predsednik, naša miroljubna načela nas ne smejo pripeljati do tega, da dajemo vtis, da s pozivanjem obeh strani, naj se pri reševanju sedanjega konflikta obvladajo, menimo, da si storilci državnega udara v Hondurasu in ustavna vlada delijo krivdo za nastale razmere. V primeru, kot smo mu sedaj priča, je nasilje upornikov, ki se borijo za vrnitev predsednika Zelaye, legitimno, nasilje pučistov pa kaznivo.
Osebna prizadevanja voditeljev držav ali vlad Srednje in Južne Amerike za zagotovitev brezpogojnega ponovnega prevzema položaja ustavnega predsednika Manuela Zelaya nam kažejo, da si vsa celina želi, da se obdobje državnih udarov in diktatur takoj in za vedno zaključi.
Po soglasnih odločitvah ZN in vseh sodelujočih regionalnih organizacij mora tudi Evropa odigrati svojo vlogo v tem boju, kajti govorimo o boju, ne dogovoru. Gre za zgodovinski boj. Evropa mora prekiniti vse odnose - politične in trgovske - ter vsa pogajanja z razdiralnim režimom, dokler predsednik Zelaya ne prevzame svojega položaja brezpogojno in nepreklicno, saj se pri zaščiti demokracije nimamo o čem pogajati. Evropa mora pozvati administracijo predsednika Obame in tudi Združene države Amerike, da prekinejo poslovne in vojaške odnose s tem razkolniškim režimom. To je cena, da dokažemo, da sledimo načelom, za katera tako pogosto razglašamo, da jih spoštujemo, da bi lahko kritizirali načela drugih.
Bogusław Sonik
(PL) Gospod predsednik, razmere v Hondurasu zahtevajo, da Evropska unija nadaljuje s posebnimi in odločnimi ukrepi, ki bodo pripomogli k stabilizaciji države in ponovni vzpostavitvi ustavnega reda ter preprečili razmah konflikta med podporniki in nasprotniki odstavljenega predsednika Zelaye. Zato podpiram pobudo gospoda Salafrance, da nam čim prej sporoči, da se misija, ki jo je odobril Evropski parlament, lahko odpravi v Honduras.
Sprte strani moramo čim prej pripraviti do pogajanj in dosege sporazuma, ki bo omogočil vrnitev predsednika Zelaye na položaj in zaključek njegovega mandata, vendar brez možnosti spremembe ustave, da se tako omogoči njegova ponovna izvolitev. Takšna rešitev bi nam dala upanje, da se bodo razmere umirile, čeprav to morda ne bo sprejemljivo za obe ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, menim, da moramo tako v Evropskem parlamentu kot v Evropski uniji izvesti potrebne spremembe, da bi bil državni udar v Hondurasu čim krajši, da se predsednik Zelaya vrne v svojo državo in da se krog vojaških udarov v Latinski in Srednji Ameriki končno sklene.
Upoštevati moramo ogromen napredek in demokratične spremembe v zadnjih letih v več državah, spremembe, ki utrjujejo ustavne in demokratične svoboščine, ki zagovarjajo koncept in bistvo politike proti nenadzorovani rasti trga in trgajo dolgoletne spone neokolonializma. Zato verjamem, da moramo razmisliti o veliki odgovornosti Evrope za miroljubno ukrepanje na mednarodni ravni ter ponovno vzpostaviti demokratične vezi in vezi solidarnosti z ljudstvi in državami na drugi strani Atlantika.
Carl Bildt
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, menim, da so vsi govorniki odločno za zaščito demokracije in ustavnega reda po vsej Latinski Ameriki. Sem sodi tudi obsodba dogodkov. Kakršno koli že je ozadje, ni mogoče kar poslati vojske, da izvoljenemu predsedniku države odvzame prostost in ga izžene na tuje. Ne glede na ozadje moramo imeti o tem popolnoma jasno stališče; in tudi imamo popolnoma jasno stališče.
Da bi pa lahko rešili to situacijo, moramo vseeno doseči nekakšno spravo, nekakšen kompromis. Glede na besede gospoda Salafrance in ostalih se vsi strinjamo, da je predsednik Arias verjetno najprimernejši človek, ki lahko doseže ta kompromis. Verjetno se bo moral kar precej časa pogajati s predstavniki obeh strani, vendar menim, da je pomembno, da ima pri svojih prizadevanjih našo podporo in podporo drugih ameriških držav.
Kar zadeva vrsto rešitve, menim, da bo o njej presodil kar sam, oni pa bodo soglašali ali pa ne. Na osnovi prej povedanega je jasno, da težimo k ponovni vzpostavitvi ustavnega reda. Za ponovno vzpostavitev ustavnega reda pa je nujno, da se predsednik Zelaya vrne na svoj položaj. Najbrž samo to ne bo dovolj in po vsej verjetnosti bodo prisotni tudi drugi dejavniki, ki bodo pripomogli k popolni vzpostavitvi ustavnega reda.
Torej, naše zahteve po vrnitvi predsednika Zelaye in njegovem ponovnem prevzemu oblasti so nujen, vendar po vsej verjetnosti nezadosten element vzpostavitve ustavnega reda, ki je ključnega pomena za naše odnose s Hondurasom, za razvoj te države in za verodostojnost ustavnega reda in demokracije v tem delu sveta.
Predsednik
Razprava je zaključena.
