Време за въпроси (въпроси към Комисията) 
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B6-0227/2009).
Бяха внесени следните въпроси към Комисията.
Първа част
Относно: Електронна търговия
Какви допълнителни мерки предприема понастоящем Комисията, за да гарантира пълното отстраняване на препятствията, които възникват пред купувачите поради страната им на пребиваване или на регистрация на платежна карта, което ги лишава от достъп до най-изгодните цени и най-добрите продуктови гами и услуги, като например теглене на музикални произведения от интернет, закупуване на билети от железопътни компании и авиолинии, на DVD-та и компютърни игри и по-специално на такива, които се продават онлайн във всички части на Европейския съюз?
Чарли Макрийви
член на Комисията. - (EN) Комисията отчита изцяло трудностите, с които се сблъскват потребителите, на които се отказва достъп до уебсайтове или които са обект на дискриминация по географски признак, когато се опитват да направят покупки онлайн. Искам да ви уверя, че борбата против географската сегментация на пазара, било то в резултат на държавни мерки, или на поведението на частни лица, е с висок приоритет в политиката ни на вътрешния пазар. Практики като тези, споменати от уважаемата колега в нейния въпрос, лишават европейските граждани от правата и възможностите, предоставени им от единния пазар. Те са в пълно противоречие със свободата да се ползват трансгранични услуги, която е основният аналог на свободата да се предоставят услуги, гарантирана в Договора за създаване на Европейска икономическа общност. Сега, при наличието на Директивата за услугите, разполагаме с мощно средство за съществено намаляване на проблемите, на които се натъкват потребителите, които са обект на дискриминация при закупуване на стоки и услуги през граница, включително по интернет.
За пръв път в законодателството относно вътрешния пазар, в Директивата за услугите изрично се изисква от държавите-членки да сложат край на дискриминационната практика, прилагана от дружествата въз основа на националност или местожителство на потребителите. Както знаете, Директивата за услугите трябва да бъде приложена до края на месец декември тази година и когато клаузата за забрана на дискриминация, заложена в член 20, бъде отразена в националните законодателства, практики като тези, посочени от уважаемата колега в нейния въпрос, ще бъдат незаконни. Единственото изключение от това правило ще бъдат случаите, в които дружествата могат да докажат, че различното третиране на различни категории потребители е пряко оправдано по обективни причини и следователно не представлява дискриминация. Понастоящем Комисията работи с държавите-членки, за да гарантира навременното транспониране на член 20 от Директивата за услугите и ефективното му прилагане от националните органи и съдилищата.
В допълнение, на 5 март Комисията публикува доклад с акцент върху трансграничните аспекти на електронната търговия. Този работен документ на службите относно трансграничната електронна търговия е инициатива на моята колега Меглена Кунева, член на Комисията. Докладът показва, че като цяло електронната търговия в Европейския съюз се развива доста добре, докато трансграничната електронна търговия изостава. Съществува голям потенциал за трансгранична онлайн търговия. Този потенциал обаче не се реализира поради практически и регулаторни пречки, които оказват влияние както на потребителите, така и на дружествата. Резултатът е фрагментиран вътрешен пазар за онлайн търговия. Това беше отчетено и бяха предприети мерки по въпроса чрез въвеждане на мониторинг на пазара от страна на Комисията за проверка на броя вериги за доставки на отделни пазари на дребно. Това следва да даде възможност на Комисията да задълбочи своя анализ на сектора за търговия на дребно, за да установи практиките, които изкривяват взаимоотношенията между доставчиците и търговците на дребно и между търговците на дребно и потребителите и да прецени необходимостта от по-нататъшни реформи в съответните национални разпоредби или в законодателството на Европейския съюз. Мерките обхващат пет конкретни сектора, включително стоки за отдих като музикални произведения и книги, които се продават онлайн и извън интернет, и ще доведат до изготвянето на съобщение на Комисията, предвидено за есента на 2009 година. Ефективното и убедително прилагане на член 20 от Директивата за услугите, заедно с разглеждането на останалите допълнителни въпроси в контекста на мерките за мониторинг на пазара, следва да ни осигурят възможност за всеобхватна реакция на проблемите или пречките, възникващи при електронната търговия в ущърб на получателите на услуги като цяло и по-конкретно на потребителите.
Sarah Ludford
(EN) Това е важен въпрос с оглед на Европа за гражданите, особено по време на рецесия. Всеки иска и заслужава да се възползва от най-изгодната сделка на пазара, независимо дали живее в Лисабон или в Лондон. Не е ли позорно, че 50 години след създаването на общия пазар все още е възможно, както се съобщава в списанието "Уич?" на Британската асоциация на потребителите, човек да влезе в уебсайта на Ренфе - испанската железопътна компания - и да заплати 60 % повече при ползване на версията на английски език, отколкото при ползване на тази на испански език? Това определено не е изцяло свързано с регулаторните различия. Ще предприеме ли Комисията енергични мерки и срещу чистата експлоатация?
Чарли Макрийви
член на Комисията. - (EN) Бих се съгласил с баронеса Ludford, че 50 години след създаването на Европейската общност, и като знаем какви са основополагащите принципи на това начинание, все още е възможно да съществува такава дискриминация. Главната причина да се предложи приемането на Директивата за услугите обаче беше отчитането на факта, че в областта на услугите не успяхме да постигнем осъщественото в областта на стоките. Ето защо след транспонирането на Директивата за услугите, което трябва да се осъществи до края на тази година, съгласно член 20, всяко различно третиране, като това, очертано от баронеса Ludford, следва да бъде пряко оправдано по обективни причини.
Без да навлизам в подробности за споменатия от нея конкретен случай, защото той е свързан с транспорта и би бил по-подходящ за моя колега, г-н Таяни, единственото основание за евентуално оправдаване на дискриминацията по обективни причини е, че очевидно има някакви допълнителни разходи. Това би бил обективен начин за неговото разглеждане. Например, ако подадете онлайн заявка да ви бъде доставено нещо в Дъблин от Страсбург, очевидно ще има някакви допълнителни разходи за изпращане по пощата, за опаковка и т.н. Това би могло да е обективна причина за разлика в цената. Не може обаче да се прилага дискриминация на каквото и да е друго основание. Така че да се надяваме, че след прилагането на Директивата за услугите ще има по-малко случаи от този конкретен вид.
В момента, що се отнася до областта на транспорта, не бива да забравяте, че транспортът е изключен от приложното поле на Директивата за услугите. Но моят колега г-н Таяни и неговият екип обмислят някои специални инициативи и в тази конкретна област.
Относно: Европейска стратегия за борба с болестта на Алцхаймер
През месец февруари Обединеното кралство разгласи своята Национална стратегия за борба с деменцията, която предвижда инвестиции в мрежа от клиники за лица с нарушения в паметта, подобряване на помощта за хора, изпаднали в такова състояние и предприемане на мащабни кампании за осведомяване на обществеността. Освен това на 5 февруари в Страсбург Парламентът прие Писмена декларация 0080/2008 - http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" , в която се отправя призив за признаване на борбата с болестта на Алцхаймер за приоритет на европейското здравеопазване.
Какви инициативи планира Комисията в тази област по отношение на научните изследвания, превенцията и повишаването на обществената осведоменост?
Ще разгледа ли Комисията въпроса за създаване на Европейска стратегия за борба с болестта на Алцхаймер, сходна с тази в Обединеното кралство, като по-специално вземе предвид препоръките на проекта "Европейско сътрудничество в областта на деменцията", които вече са предоставени на Комисията?
Андрула Василиу
член на Комисията. - (EN) Борбата с болестта на Алцхаймер беше определена като приоритетна инициатива в законодателната и работната програма на Комисията за 2009 г. след заключенията на Съвета относно болестта на Алцхаймер, приети по време на френското председателство, и Комисията планира изготвянето на съобщение относно болестта на Алцхаймер и други деменции, чието приемане предстои по-късно тази година.
Нещо повече, за да се стимулират координираните ефективни научни изследвания в тази област, предвижда се съобщението да бъде прието заедно с предложението за препоръка на Съвета относно съвместно планиране на научноизследователската дейност в областта на нервнодегенеративните болести, включително болестта на Алцхаймер. Това е следствие от съобщението за съвместно планиране на научноизследователската дейност, което беше прието на 15 юли 2008 г.
В областта на болестта на Алцхаймер съществува необходимост от точни данни, които могат да бъдат събрани само на равнище Европейски съюз, за да се създаде възможност за планиране и адаптиране на здравните услуги на равнище държава-членка. До сега проектът "Европейско сътрудничество в областта на деменцията" осигуряваше точни качествени и количествени данни и анализи на бремето, свързано с болестта на Алцхаймер в Европейския съюз, които се публикуваха от Алцхаймер Юръп в годишника "Дименшъ ин Юръп". Проектът обаче приключи в края на 2008 г. и сега е необходимо да се оценят възможностите за продължаване на работата.
Откритият метод на координация (ОМК) в социалната област осигурява на държавите-членки на Европейския съюз рамка за реформиране на системите им за социална закрила на базата на обмен на политики и взаимно обучение. В рамките на ОМК държавите-членки определят общите предизвикателства и приемат общи цели за всеобщ достъп, високо качество и устойчивост в здравеопазването и дългосрочните грижи.
В националните стратегически доклади държавите-членки посочват как ще разработят политиките си за постигане на общите цели. Европейският съюз подкрепя действията на държавите-членки за справяне с общите предизвикателства и цели чрез ОМК, като улеснява диалога относно опита и обмена на добри практики в здравеопазването и дългосрочните грижи.
Той подкрепя също така развитието на новаторска добра практика чрез програмите си за финансиране. Обменът може да се осъществи по време на партньорски проверки с ограничен брой участници и с акцент върху конкретна тема или по време на конференции с по-широки дискусии.
След отчитане на информацията в националните стратегически доклади от 2008 г. и в обобщения съвместен доклад от 2009 г. следващия месец ще се проведе конкретна партньорска проверка във Франция на тема "Болестта на Алцхаймер и други свързани с нея болести: как да се справяме с кризисни ситуации или да се грижим за пациента в дома му". Тя ще бъде последвана от конференция през месец септември, по време на шведското председателство, на тема "Достойно остаряване в добро здраве", включваща семинар, посветен на координацията на грижите за лица, страдащи от болестта на Алцхаймер и други деменции.
Освен това службите на Комисията разглеждат въпроса за евентуална допълнителна конференция, която да се проведе в средата на 2010 г., като конкретното й съдържание ще се определя от резултатите от проявите през 2009 г. и от други източници. Нещо повече, планът за действие на Комисията за хората с увреждания за периода 2003-2010 г. съдържа действия, които се отнасят и до хората с болестта на Алцхаймер, като стимулиране на независим живот, висококачествена помощ и услуги по полагане на грижи, достъпност на стоките и услугите за масово потребление и помощни решения.
Тъй като може да се очаква, че застаряването на населението в Европа ще доведе до нарастване на броя на по-възрастните хора с тежки увреждания, които се нуждаят от дългосрочни грижи, този въпрос е сред приоритетите за периода след изтичане на срока на настоящия план за действие за хората с увреждания.
Комисията работи заедно и с държавите-членки, чрез групата на високо равнище по проблемите на хората с увреждания, за осъществяване на мониторинг по прилагането на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, подписана от Европейската комисия и от всички държави-членки. Конвенцията обхваща широк диапазон от цели на политиките, които имат отношение към хората с болестта на Алцхаймер, включително достъпност, независим живот, рехабилитация, участие в обществения живот и социална закрила, и се прилага на национално и общностно равнище.
Claude Moraes
(EN) Г-жо член на Комисията, като отчитам, че над шест милиона европейски граждани страдат от деменция и множество милиони други европейци трябва да се грижат за тях или са засегнати от това значимо заболяване, топло приветствам решението на Комисията да го обяви за приоритет на общественото здравеопазване. Отговорът беше всеобхватен.
Но мога ли да призова, когато обсъждате плана за действие за хората с увреждания и като член на Комисията, и като Комисия да имате предвид, че последиците от болестта на Алцхаймер са многостранни - по отношение на уврежданията, в областта на застаряването и за общественото здраве - и да се придържате към всеобхватна стратегия, като откроите не само болестта на Алцхаймер, но и всички свързани с нея аспекти, както и да съблюдавате своя приоритет? В областта на общественото здраве съществува спешна необходимост за това във връзка със застаряващото население. Но благодаря Ви за този всеобхватен отговор.
Андрула Василиу
член на Комисията. - (EN) Разбирам, че уважаемият колега е удовлетворен от всеобхватния отговор, който дадох. Що се отнася до плана за действие за хората с увреждания, това е, разбира се, по-обширен въпрос, но той има някои аспекти, които се отнасят конкретно до болестта на Алцхаймер и които ще вземем предвид в нашата дейност в тази област.
Относно: Заплахата от рецесия в югоизточна Европа и последствията за европейската икономика
Съгласно неотдавнашни анализи на международни финансови институти и агенции за кредитен рейтинг в югоизточна Европа следва да се очаква голям икономически спад, съчетан с опасност от необслужване на кредити от страна на потребителите и предприятията. Това би могло да доведе до изключително сериозни последствия за икономиките на държавите-членки на Европейския съюз, като се имат предвид големите инвестиции на западноевропейски предприятия и банки в този район.
Одобрява ли Комисията оказването на подкрепа на банките в държавите от югоизточна Европа - съгласно национални програми за действие, съставляващи част от Европейската политика на добросъседство - в сътрудничество с тези държави и евентуално с Европейската инвестиционна банка? Как възнамерява Комисията да разпредели наличното финансиране - например по линия на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) и Eвропейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП), с оглед съживяване на местните икономики и отстраняване на заплахата от рецесия?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Въпросът се отнася до мнението на Комисията относно евентуална европейска икономическа и финансова подкрепа за държавите от източна и югоизточна Европа, които са силно засегнати от световната икономическа криза. Отговарям от името на моя колега - члена на Комисията Алмуния.
Резкият икономически спад в редица държави в този регион може действително да окаже отрицателно въздействие върху икономиките на същите държави-членки на Европейския съюз и по-специално на онези, чиито търговски банки са отпуснали, често чрез свои местни дъщерни дружества, значителни кредити на предприятия и домакинства в страните от региона.
Първо, следва да се отбележи, че съществуват значителни различия между икономическите и финансови условия в тези държави. Ето защо не беше възможна глобална формулировка на реакцията на Комисията спрямо кризата, а при определянето й беше взето предвид положението във всяка държава.
Що се отнася до страните кандидатки и потенциални кандидатки от югоизточна Европа, за тях, както знаете, са предвидени значителни суми за техническа помощ в подкрепа на структурните реформи и институционалното изграждане за програмния период 2007-2013 г - 9,1 млрд. евро по линия на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП). Комисията реализира и пакет в отговор на кризата в размер 150 млн. евро, финансиран от този инструмент, с който се цели в краткосрочен план да се окаже влияние за отпускане на заеми в размер на 500 млн. евро от международни финансови институции. Пакетът включва гама от мерки - от предоставяне на микрокредити и финансиране на малки и средни предприятия, до мерки за енергийна ефективност и специфична техническа помощ за надзор на финансовия сектор и финансово регулиране.
За да подпомогнат допълнително реалната икономика, Комисията, Европейската инвестиционна банка, Европейската банка за възстановяване и развитие и Банката за развитие към Съвета на Европа разработиха съвместна инициатива в областта на инфраструктурата, чрез която се предоставя техническа помощ и съфинансиране за приоритетни инвестиции в инфраструктурни обекти в отраслите транспорт, енергетика, околна среда и в социалния сектор. Инициативата беше ускорена и изпълнението й вече започва. Това е първата стъпка към изготвянето на инвестиционна рамка за Западните Балкани, която ще включва и инвестиции в други социално-икономически сектори като малките и средни предприятия или енергийната ефективност.
В държавите от източна Европа, попадащи в обхвата на Европейската политика на добросъседство - Украйна, Беларус, Молдова и трите кавказки държави - наличните инструменти на Европейския съюз за удовлетворяване на потребностите на финансовия сектор са по-ограничени. Въпреки това и тук ЕС предоставя значителна техническа помощ чрез националните и регионални програми на Европейския инструмент за съседство и партньорство в подкрепа на съвместните планове за действие в рамките на Европейската политика на добросъседство. За да се окаже допълнителна помощ на реалната икономика, беше разработен Инструментът за инвестиции в рамките на Европейската политика на добросъседство, съчетаващ безвъзмездните помощи от програмите на Европейския инструмент за съседство и партньорство и държавите-членки на Европейския съюз със заеми от европейските публични финансови институции. През 2008 г. чрез този инструмент бяха предоставени безвъзмездни помощи на стойност 71 млн. евро, с които бяха подкрепени големи инфраструктурни проекти на приблизителна стойност 2,74 млрд. евро.
А сега ще кажа няколко думи за подкрепата на търговските банки в региона, която се предоставя от специализирани финансови институции. Тук най-активна е Европейската банка за възстановяване и развитие, която пуска в обръщение пълния си арсенал от инструменти, включително такива на собствения капитал и краткосрочни дългови инструменти. Европейската инвестиционна банка няма задължения, свързани с пряката капитализация на банките в този район, а дейността й е ограничена до отраслите транспорт, телекомуникации, енергетика и екологична инфраструктура. Задълженията й не обхващат малките и средни предприятия. Голяма част от финансовата подкрепа за икономиките от региона се предоставя от Бретън уудските институции - главно от Международния валутен фонд (МВФ). МВФ осигурява достъп до финансиране в големи размери в подкрепа на всеобхватни стабилизационни програми. Комисията счита, че ролята на МВФ в борбата срещу последиците от кризата е много важна.
Накрая, няколко държави на предприсъединителен етап и такива, обхванати от Европейската политика на добросъседство са отправили искане за макроикономическа помощ от страна на Европейския съюз. Понастоящем Комисията обмисля най-добрия начин, по който да подкрепи тези държави, които са постигнали и договореност за стабилизационна програма с Международния валутен фонд.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, много благодаря за информацията, която ми предоставихте.
Бих искала да Ви попитам дали считате, че тези безвъзмездни средства в размер на 71 млн. евро за партньорите ни от Източна Европа са достатъчни. Според мен в съобщението на Комисията за кризата и нейното въздействие върху Източна Европа не се обръща достатъчно внимание върху този въпрос. Също така, считате ли, че ще направим преглед на целите, средствата и приоритетите на предприсъединителната помощ, защото Сърбия вече поиска пряка подкрепа за своя бюджет, за да удовлетвори неотложни потребности.
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Както казах, когато става въпрос за реалната икономика и за държавите от източна Европа, финансовите възможности, с които разполагаме, са наистина ограничени. Затова се опитваме да окажем влияние за предоставяне на възможно най-много средства от други финансови институции. Поради това споменах, че чрез паричните средства, които на практика възлизат на 71 млн. евро, е задействано и финансирането на големи инфраструктурни проекти на стойност над 2,5 млрд. евро.
Затова мисля, че откровеният отговор е, че всички там сме в голяма беда и че определено трябва да следим отблизо събитията в този регион, защото сме до голяма степен взаимно свързани с него и много европейски държави поддържат задълбочени търговски връзки с този регион.
Относно възможността за макрофинансова помощ, има много държави сред тези, които имат потенциал да станат държави-членки, които са кандидатки или потенциални кандидатки и които вече поискаха такава помощ. Вярно е, че Сърбия поиска такава помощ. Има голяма вероятност помощ да бъде поискана и от Черна гора. От държавите в южния регион такава помощ на практика поискаха всички, с изключение на Русия и Азербайджан. Възможностите за макрофинансова помощ са, честно казано, доста ограничени и списъкът на държавите, които искат такава подкрепа, е доста дълъг.
Считам, че основният инструмент - поради това тази дискусия беше до голяма степен една от главните теми на срещата на високо равнище на Г-20 - следва да бъде насочен през помощта от МВФ. Силно подкрепяме този вид дейност и засилената роля или капитализацията на МВФ в тази насока, защото това е определено глобален проблем.
Бих могъл да спомена и че такава макроикономическа помощ, ако бъде предоставена на някои от тези държави, следва да бъде одобрена от Европейския парламент чрез процедура на консултации.
Относно: Държавни помощи за европейски държави извън ЕС
В настоящия период на икономически смут е наложително всички държави в Европа да са поставени в еднакви условия и да не е нужно да се безпокоят, че работните места се прехвърлят в държави извън Европейския съюз, в които се предоставят държавни помощи на предприятия в затруднено положение. Ако членките на Европейското икономическо пространство или на Европейската асоциация за свободна търговия, като например Швейцария, желаят да извличат полза от засилена търговия с блока на Европейския съюз, задължително е да се отплащат, като прилагат същите правила по отношение на държавната помощ. Сегашните процедури за правна защита при нарушение на тези правила са бавни и тромави и не осигуряват закрила на онези, които понастоящем губят работните си места. Какви са плановете на Комисията за засилване на мерките в тази област на конкурентното право и за гарантиране на бърза и ефективна процедура за обработка на жалбите?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Първо, бих искала да спомена, че е важно да се изясни, че държавите от Европейската асоциация за свободна търговия, които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство, тоест Норвегия, Исландия и Лихтенщайн, се подчиняват на строга дисциплина по отношение на държавните помощи по образеца на тази в Европейския съюз.
Член 61 от Споразумението за Европейското икономическо пространство следва доста точно член член 87 от Договора за ЕО. Надзорният орган на Европейската асоциация за свободна търговия отговаря за неговото изпълнение. Съгласно Протокол 26 към Споразумението за Европейското икономическо пространство, на него се възлагат правомощия, еквивалентни на тези на Европейската комисия в областта на държавната помощ. Тези държави са длъжни да уведомяват Надзорния орган на Европейската асоциация за свободна търговия за всяка нова мярка, свързана с държавните помощи, и да получат неговото одобрение, преди да я въведат в сила. Надзорният орган на Европейската асоциация за свободна търговия може също така да разследва случаи на помощи, отпуснати от държавите в Европейската асоциация за свободна търговия, за които се твърди, че не са съобразени със споразумението.
Швейцария е различен случай, тъй като тя не е ратифицирала Споразумението за Европейското икономическо пространство. За Швейцария правилата за държавната помощ са тези, формулирани в споразумението между Европейската икономическа общност и Конфедерация Швейцария от 1972 г. Съгласно неговия член 23 държавна помощ, която влияе върху търговията между Общността и Швейцария и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, не е съобразена със споразумението. От процедурна гледна точка, в случай на несъобразена помощ, засегнатата страна може да отнесе въпроса до съвместния комитет, създаден съгласно споразумението, и той може да предприеме предпазни мерки, ако отпускащата помощта страна не прекрати въпросната практика.
Въпреки че в случаите на несъобразена помощ в Швейцария е по-трудно да се издействат средства за правна защита, Комисията продължава да полага усилия за прилагане на разпоредбите на споразумението за свободна търговия от 1972 г. винаги, когато е възможно и необходимо. Например, на 13 февруари 2007 г. тя прие решение, съдържащо заключението, че данъчните режими в три швейцарски кантона не са съобразени със споразумението от 1972 г. и в момента води преговори с швейцарските органи за намиране на удовлетворително решение по този въпрос.
Комисията съзнава, че клаузите за държавната помощ, съдържащи се в съществуващите търговски споразумения, каквото е споразумението с Швейцария от 1972 г., следва да бъдат усъвършенствани и поради това, в съответствие със заключенията в съобщението й от 2006 г. "Глобална Европа: конкурираща се в света", целта на Комисията е да се постарае да договори по-строги правила относно държавната помощ и по-добри средства за правна защита, като прилагането на механизъм за разрешаване на спорове, в бъдещите споразумения за свободна търговия.
Gay Mitchell
(EN) Благодаря на члeна на Комисията за полезния й отговор.
Членът на Комисията е осведомена, че говоря за дружество, наречено "Ес Ар Текникс" (SR Technics), разположено на дъблинското летище, където доскоро работеха малко над 1 100 души - към настоящия момент 600 са загубили работата си.
Това беше дружество с отлични промишлени отношения, с отлична квалификация, със запълнена книга за поръчки и с прекрасно бъдеще. Съществуват реални съмнения относно причините за преместването на това дружество и има подозрения, че или швейцарското правителство, или някой от арабските им приятели са предоставили помощ, поради което тези хора губят работните си места в Ирландия, в Европейския съюз.
Ще проучи ли членът на Комисията този въпрос и ще използва ли всичките си правомощия, за да помогне? Това са много разумни хора, които се ползват с голяма подкрепа от местната общност и които разбират трудностите, пред които са изправени, както от деловите среди, така и от широката общественост.
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Много се радвам, че ми задавате този въпрос, тъй като можете да ни помогнете, защото имаме нужда от повече информация. Към настоящия момент не разполагаме със 100-процентната информация по този случай, от която много се нуждаем. Дори и тогава няма гаранция, че можем да постигнем успех, но си заслужава да опитаме.
За да се изготви становище за наличието на държавна помощ, без да говорим за нейната несъобразеност със споразумението с Швейцария от 1972 г., трябва да се включат не само услугите, но и производството или търговията със стоки. Затова моля Ви, настоявайте пред онези, с които сте близък, да ни предоставят информацията. В допълнение, бих приканила заинтересованите лица и предприятия в Ирландия да предоставят на службите на Комисията всякаква допълнителна информация, с която разполагат по този случай, за да можем да заемем позиция.
Трябва да добавя съвсем открито и честно, че съгласно споразумението от 1972 г. засегнатата страна може единствено да поиска от страната, отпускаща помощта, да прекрати тази мярка, а Комисията, в решение, прието през 2007 г., прави заключение, че тези мерки представляват държавна помощ, която е несъобразена със споразумението с Швейцария от 1972 г. След това решение швейцарските органи влязоха в диалог с Комисията за намиране на подходящо решение. Последната техническа среща се състоя на 13 февруари 2009 г.
Така че швейцарските органи представиха няколко конструктивни предложения като премахване на освобождаването от данъци на управляващите дружества. Преференциалното третиране на холдинговите и смесените дружества обаче до голяма степен остава. Ето защо съществува неотложна необходимост от допълнителни обсъждания.
Относно: Положението на дискриминация срещу полски корабостроителни компании предвид неотдавнашното съгласие на Комисията за отпускане на публична помощ за автомобилния сектор
След като подкрепиха своите банки с помощи в размер на десетки милиарди евро, правителствата на няколко държави-членки сега са решили да подкрепят автомобилната промишленост. Обединеното кралство, Германия, Франция и Италия желаят да предоставят на отрасъла помощи на стойност няколко десетки милиарди евро и Комисията по принцип е приела това предложение без резерви, въпреки факта, че такова финансиране ще наруши конкуренцията на пазара.
Без да подлагам на съмнение тази подкрепа, искам да попитам защо преди това Комисията възрази срещу държавната помощ, отпусната от полското правителство на нашите корабостроителни компании.
В резултат на позицията на Комисията две от корабостроителните компании на Полша бяха закрити и десетки хиляди хора, работещи в корабостроителниците и във дружествата доставчици бяха съкратени. Като се има предвид неотдавнашното одобрение на помощта за автомобилната промишленост от страна на Комисията, не беше ли това решение дискриминационно?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Комисията би желала да подчертае, че в случая с полските корабостроителни компании тя приложи абсолютно същите правила, както във всеки друг случай на държавна помощ за преструктуриране и че третира Полша по същия начин, както всяка друга държава-членка.
Трудностите, с които се сблъскаха корабостроителните компании, са започнали през 90-те години на ХХ век и по-точно през 1990 г., много преди присъединяването на Полша към Европейския съюз, и по никакъв начин не са предизвикани от настоящата финансова и икономическа криза. През 2004 г. Комисията започна разследване на помощта за преструктуриране на полските корабостроителни компании. Следователно положението на полските корабостроителници не може да се сравнява с това на други дружества, които имат конкретни проблеми, свързани с настоящата финансова криза.
Корабостроителниците в Гдиня и Шчечин са се ползвали от държавна подкрепа в продължение на много години за сметка на други корабостроителни компании в Европа. За съжаление, помощта, отпусната на полските корабостроителни компании, не беше изразходвана за инвестиции и за необходимото преструктуриране. Нещо повече, корабостроителниците продължиха да реализират загуби, не бяха в състояние да плащат данъци и задължителни вноски за социална сигурност и са натрупали значителни дългове.
Поради тези причини Комисията нямаше друг избор, освен да приеме отрицателни окончателни решения за корабостроителните компании в Гдиня и Шчечин и да нареди възстановяване на неправомерните и несъобразени помощи, отпуснати на корабостроителниците.
Но за да ограничи отрицателните икономически и социални последици от тези решения, Комисията разреши на Полша да осъществи възстановяването на неправомерните помощи чрез контролирана продажба на активите на корабостроителниците и последваща ликвидация на дружествата. Това би трябвало да осигури максимални възможности за продължаване на жизнеспособните стопански дейности на тези обекти.
По-специално, следва да се отбележи, че при успешен и правилно реализиран процес на продажба, на дружествата, придобиващи активите на корабостроителните компании, няма да им се налага да възстановяват неправомерните субсидии, дори ако решат да продължат да се занимават с корабостроене.
Комисията би искала също така да подчертае, че за смекчаване на социалните последици от загубата на работни места могат да се използват структурните фондове и по-специално Европейския социален фонд и Европейския фонд за регионално развитие. Освен това може да се обмисли използването на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията при определени обстоятелства и условия.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Г-жо член на Комисията, разбирам, че Вие отговаряте за следене на размера на държавната помощ, която се предоставя на предприятията, но полското общество остава с впечатлението, че, за съжаление, отношението към полските корабостроителни компании е различно от това към предприятията в старите държави-членки на Европейския съюз, че тук се дава съгласие за запазване на работни места, но че не предстои даване на съгласие за запазване на работни места в полските корабостроителни компании и това неравенство предизвиква силно безпокойство у нас. Настояваме за равно третиране на предприятията в старите и в новите държави-членки. Бих искал също така да се възползвам от тази възможност, за да попитам какви съмнения има Комисията относно програмата за преструктуриране на корабостроителната компания в Гданск.
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Хората в Полша, които твърдят споменатото от уважаемия колега, дълбоко грешат. Това не е вярно и аз мога да го докажа с факти и цифри. И преди да отговоря за споменатите от Вас германски корабостроителни компании (Вие говорехте само за старите), бих искала да подчертая, че в предприятията от корабостроителната промишленост в други държави - не само в Германия, но и например в Дания, Обединеното кралство, Нидерландия или Испания, където публичният джоб не беше толкова щедър, беше извършено значително съкращение на персонала, а някои дори бяха закрити. Известни са ни няколко случая на закрити корабостроителни компании. И ако говорим за равно третиране, трябва да имаме предвид и това, а не само да говорим за емоции - и не че обвинявам някого, че е емоционален - предполагам, че положението е много трудно, но въпреки това се създава погрешно впечатление, когато се казва, че не е имало равно третиране.
Във всеки случай, мога да Ви уверя, г-н председател, че Комисията е прилагала своето правило по един и същи начин към германските и към полските корабостроителни компании, както и към всички други, които биха могли да се цитират тук. При оценката на държавната помощ се прилагат едни и същи критерии, като най-важният от тях е жизнеспособността, и германските корабостроителни компании - да взема този пример - бяха успешно преструктурирани и превърнати в жизнеспособни предприятия, докато Комисията счита, че плановете за преструктуриране, представени от полските органи, няма да осигурят дългосрочна жизнеспособност.
Накрая, г-н председател, следва да се направи паралел и със случаи, в които Комисията не е разрешила предоставяне на държавна помощ и дори е наредила възстановяване на неправомерна държавна помощ в други държави-членки.
Относно: Продажба онлайн на парфюми, облекло и маркови продукти
Регламент (ЕО) № 2790/1999 (заедно с насоките за вертикалните ограничения) урежда договореностите във връзка със споразумения за дистрибуция на редица стоки, включително парфюми, облекло и други "маркови продукти". Съгласно тези разпоредби, продажбата (включително продажбата онлайн) на множество маркови продукти е забранена, ако пазарният дял на доставчика е по-малък от 30 %.
Счита ли Комисията, че е необходимо да продължава прилагането на тези остарели правила за сметка на здравословната конкуренция по отношение на ценообразуването и възможността на потребителя да избира единствено за да се облагодетелстват финансово няколко големи групи, които са в благоприятно положение, тъй като болшинството от приходите им се дължат на изключителни юридически права по отношение на тези продукти?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Настоящата политика на Европейския съюз относно конкуренцията, ориентирана към вертикални споразумения, значително подпомага продажбите по интернет и аз съм сигурна, че това Ви е известно, г-н председател. Ето защо в насоките за вертикалните ограничения, в които се дава тълкуване на Регламент (ЕО) № 2790/1999, се пояснява, че "всеки дистрибутор трябва да бъде свободен да използва интернет за реклама или за продажба на стоки". Следователно, ясно е, че доставчиците не могат да налагат ограничения на дистрибуторите относно използването на интернет - те не могат да попречат на даден дистрибутор да притежава уебсайт, да използва който и да било език по свое предпочитание на този уебсайт или да изпраща електронни съобщения на отделни клиенти, освен ако съществува обективно оправдание за такива забрани.
Дори в рамките на мрежите за селективна дистрибуция, които се използват изключително много в сектора на луксозните продукти, и при разпространението на сложни продукти като електронното оборудване - независимо от пазарния дял на доставчика - всяко ограничение на продажбите онлайн, наложено от производителя върху определените от него търговци, е очевидно нарушение на правилата за конкуренция.
Това обаче не означава, че всеки търговец на дребно може да продава - било то онлайн или по друг начин - продуктите на производителя на крайните потребители. Производителят може свободно да налага на дистрибуторите критерии за продажбата на неговите стоки онлайн по същия начин, както може свободно да го прави за продажбите в магазините от тухли и хоросан.
Такива критерии могат да спомогнат за изграждане на определен имидж или за предоставяне на услуга на определено ниво. Съгласно сегашните правила се предполага, че селективната дистрибуция е правомерна, ако съставлява до 30 % от пазарния дял на доставчика, тъй като се счита, че при липсата на пазарна мощ, тя носи на потребителите повече полза, отколкото някаква евентуална вреда.
Понастоящем Комисията проучва внимателно начина на прилагане на Регламент (ЕО) № 2790/1999 до този момент и дали са необходими по-нататъшни промени, включително в областта на селективната дистрибуция.
Онова, което Комисията желае, е подходящ баланс между, от една страна, гаранциите, че потребителите ще могат да се възползват от онлайн пазара и гаранциите, че производителите ще могат да организират дистрибуторските си системи така, както счетат за удачно.
Giovanna Corda
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, благодаря ви, но като цяло се надявам, че Комисията счита, че моментът е подходящ за преразглеждане на насоките за вертикалните ограничения, които току-що споменахте, тъй като всъщност те са вече на повече от десет години.
Разбира се, необходимо е да отчетем последните събития - онлайн продажбите и електронните търгове съществено промениха методите ни на дистрибуция, както и условията на конкуренция. Трябва да сме съвсем наясно по този въпрос.
Paul Rübig
(DE) Г-жо член на Комисията, за мен би било интересно да чуя Вашите идеи за положението във връзка със съответната пазарна мощ, която се упражнява при такива начини на разпространение. В какъв момент бихте счели, че е налице такава пазарна мощ и какви действия бихте предприели срещу нея?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Само ще повторя онова, което вече споменах, че понастоящем Комисията проучва внимателно начина на прилагане на Регламент (ЕО) № 2790/1999 - който, както правилно каза уважаемият колега, е на 10 години - до този момент. Трябва да решим дали има нужда от по-нататъшни промени, включително в областта на селективната дистрибуция.
За Комисията е важно по време на този преглед да се постигне правилният баланс, който да позволи на европейските потребители да се възползват в пълна степен от интернет, за да преодолеят териториалните пречки, като същевременно даде възможност на производителите да организират дистрибуторските си системи така, както счетат за удачно В този контекст определено ще се направи нов преглед на ползите от селективната дистрибуция за потребителите както във виртуалния, така и в реалния свят.
Г-н Rübig попита какво можем да направим при сегашното положение. След този преглед трябва да отчетем какви са потребностите, след което ще дойдем отново, за да представим окончателните си заключения и да обсъдим въпроса, засегнат от уважаемия колега.
Относно: Държавни субсидии в полза на малките и средни предприятия (МСП)
Би ли казала Комисията какви допълнителни средства, съобразени с правилата на Общността за държавната помощ, са достъпни за държавите-членки по време на настоящата икономическа криза за оказване на помощ на малките и средни предприятия и по-специално за подпомагане на достъпа им до финансиране?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Ще направя всичко, което е по силите ми. На 19 януари 2009 г. Комисията прие нова временна рамка за държавната помощ, която осигурява допълнителни възможности за държавите-членки да отпускат държавни помощи до края на 2010 г. Преглед на инициативата беше включен в плана за възстановяване, представен от Комисията предишния месец.
Главната цел на рамката е да се ограничат нежелателните последици от кризата, като се улесни достъпът на дружествата до финансиране. Тези мерки са приложими спрямо всички дружества, но малките и средни предприятия (МСП) могат да се ползват с по-интензивен достъп до помощи, тъй като очевидно те са най-уязвими, когато правилата за достъп до кредити станат по-строги. С други думи, тази мярка е особено изгодна за малките и средни предприятия. Най-подходяща за малките и средни предприятия е новата възможност за отпускане на 500 000 евро на предприятие за покриване на инвестиции и/или оборотни средства за период от две години.
Това е нова временна съвместима помощ - между другото, тя не е нова минимална помощ (de minimis) в размер на 500 000 евро - и при условие че отговаря на конкретните условия, тази нова помощ е обявена за съвместима от Комисията съгласно член 87 параграф 3, буква б) от Договора, с други думи съгласно очевидно много необичайна правна основа, която е пряко свързана със сегашната финансова криза. Тази нова помощ може да се натрупва с минималната, но с ограничение до 500 000 евро за периода 2008-2010 година.
В допълнение, съгласно временната рамка, държавите-членки могат да предоставят, под формата на държавна помощ, и гаранции за заеми с намалена премия, помощи под формата на субсидирани лихвени проценти, приложими спрямо всички видове заеми и субсидирани заеми за производството на "зелени" продукти, включващи ранно адаптиране към или въвеждане на по-високи изисквания от бъдещите общностни стандарти за продуктите.
Комисията увеличи и разрешения рисков капитал - като инжекция за малките и средни предприятия - от 1,5 млн. евро на 2,5 млн. евро годишно и намали изисквания размер на частното участие от 50 % на 30 %.
Накрая, въпреки че за всички мерки, приети по линия на тази временна рамка, все още трябва да се нотифицира Комисията, създадена е конкретна организация за гарантиране на бързото приемане на решения от страна на Комисията. Така че те са бързи, ефективни и ефикасни.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н председател, благодаря на члена на Комисията за действително подробния й отговор. Правилно е, че Европейската комисия, като пазител на политиката на конкуренцията, разрешава отпускането на тези временни помощи на малките и средни предприятия, защото, както всички тук в Парламента знаем, малките и средни предприятия са гръбнака на европейската икономика.
Имам още един въпрос, който излиза извън пределите на първия ми въпрос: Европейският съюз не е сам в света; има други водещи търговски играчи и икономически сили извън Европа - нашите партньори от трети държави, които понастоящем нарушават конкуренцията до краен предел поради икономическата криза. Създали ли сте сътрудничество за справяне с нарушенията на правилата на конкуренцията във връзка с трети държави?
Paul Rübig
(DE) Бих искал да знам кое правило се прилага на практика спрямо заемите за заместване на собствен капитал в този контекст.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Г-н председател, бих искала да попитам члена на Комисията дали тези извънредни безвъзмездни средства включват и социални мерки за малките и средни предприятия. Могат ли тези мерки, свързани с работниците, да бъдат субсидирани едновременно с предприятието?
Нели Крус
член на Комисията. - (EN) Това е интригуващ въпрос. Ние сме основни играчи на терена като цяло, но сме наясно, че има няколко други играчи и че те не винаги се държат така, както искаме.
От друга страна, г-н председател, има най-малкото няколко структури, в чийто дневен ред се стремим с всички сили да включим точно този въпрос, който беше повдигнат от уважаемия колега - например по време на срещата на Г-20 в Лондон, където той беше много важна тема за разискване, но и по време на участието ни в кръга от преговорите в Световната търговска организация; и мисля, че е логично да настояваме и просто да се опитваме да накараме всички останали играчи да приемат това положение.
С гордост заявявам, че над сто държави-членки са ангажирани със същия вид политика на конкуренция, като тази, която ние подкрепяме, така че не сме само ние. Поддържаме тесни връзки, понякога чрез официални споразумения, понякога чрез двустранни и се опитваме да постигнем спазване на едни и същи правила по целия свят.
Несъмнено, с новата администрация на САЩ тъкмо започваме отново и действително имаме отлични направления на сътрудничество с аналогичните ни структури във Вашингтон, каквито са Федералната комисия по търговията и Министерството на правосъдието на САЩ.
Така че това е основният проблем, но ако ми позволите да се отклоня малко от Вашето запитване, тук става въпрос и за протекционизма - това би бил дяволът сред нас и ние трябва да се борим, за да предотвратим превръщането му в реалност. Защото протекционизмът е отживелица, той е несъвместим с единния пазар и е наистина много лош инструмент за осигуряване на успех на нашите граждани, на нашите потребители и на нашите делови среди при тези справедливи еднакви правила за всички.
Разбира се, държавите-членки са тези, които носят отговорността за полагане на усилия в областта на заетостта и в социалната област и те трябва да вземат своите решения за това как да се възползват от тази възможност, предоставена от леката либерализация на правилата за държавната помощ.
Комисията би желала също така да наблегне, че структурните фондове - и точно това споменах бегло при един по-ранен въпрос, когато обсъждахме темата за полските корабостроителни компании - и по-специално Европейският социален фонд и Европейският фонд за регионално развитие могат да се използват от държавите-членки за смекчаване на социалните последици от загубата на работни места, а допълнително може да се помисли и за използването на Европейския фонд за приспособяване съм глобализацията при определени условия.
Относно: Морски изследвания и професии
Морската наука, морските технологии и изследвания са от решаващо значение за устойчивото развитие на морските дейности и спомагат за разширяване на обхвата на морските проучвания, за повишаване на квалификацията и подобряване на уменията, свързани с морските професии.
В този контекст би ли казала Комисията какви мерки ще предприеме, за да насърчи изследванията в тази област и за да осигури на европейците повече и по-широки перспективи за кариера в морския сектор? Ще окаже ли икономическата криза отрицателно въздействие върху тази цел?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) През цялата минала година Комисията утвърждаваше, че морската наука и морските технологии са приоритетна област с междуотраслов характер. Кулминационната точка беше достигната с приемането от страна на Комисията през месец септември 2008 г. на съобщението относно Европейската стратегия за мореплавателски и морски изследвания.
Със стратегията се цели по-специално да се насърчи интеграцията на редица тематични приоритети за насочване на ресурсите към сложни въпроси, свързани с моретата и океаните, за засилване на обединяването на усилията на държавите-членки в областта на научните изследвания, за стимулиране на финансирането на финансовата инфраструктура на морските научни изследвания и за изграждане на ново управление с морските и мореплавателски научни общности, по-специално чрез засилено сътрудничество между морската наука и морските предприятия.
В рамките на стратегията вече са реализирани следните действия. Първо, подготвят се съвместни покани за представяне на предложения, които трябва да бъдат обявени по-късно тази година с цел насочване на усилията към значими проблеми в общи тематични области на морското дело и мореплаването. Второ, предприети са стъпки за повишаване на статута на програмата BONUS и превръщането й в значима общностна научноизследователска инициатива съгласно член 169 от Договора - един от следващите въпроси също е свързан с тази тема. Трето, предприети са стъпки за постепенна замяна на всички съществуващи морски системи от типа ERA-NET с една интегрирана морска ERA-NET. Четвърто, предприети са стъпки за проучване на нови източници за финансиране на морска научноизследователска инфраструктура от решаващо значение, по-специално чрез структурните фондове. Накрая, ще бъдат финансирани два проекта за насърчаване на сътрудничеството между морската наука и морските предприятия, както и на засилената интеграция между различните субекти в рамките на морската научноизследователска общност.
Изпълнението на стратегията на Европейския съюз за мореплавателски и морски изследвания при сегашната финансова перспектива ще гарантира през идните години стимулирането на мореплавателските и морски изследвания на общностно равнище чрез инструментите на рамковата програма.
Разширяването на перспективите за кариери, свързани с морския клъстер, което също е част от Вашия въпрос, не е пряка цел на научноизследователската политика. Но като стимулира сътрудничеството между морските учени и предприятия, както и интегрираните в по-голяма степен мореплавателски и морски изследвания, стратегията на Европейския съюз за мореплавателски и морски изследвания може непряко да разшири обхвата на морските умения и да подпомогне морските клъстери. По този начин тя може непряко да допринесе за повишаване на квалификацията и уменията, свързани с морските професии.
Накрая, в по-широкия план на Вашия въпрос и на моя отговор, през есента на миналата година, в Европейския план за икономическо възстановяване, Комисията предложи на държавите-членки и на частния сектор да увеличат планираните инвестиции в научноизследователската и развойна дейност. Това беше последвано от заключенията на пролетния Европейски съвет, с които беше изпратено силно послание за необходимостта от ускоряване и повишаване на качеството на инвестициите в знания и научни изследвания за възстановяването на икономиката. Разбира се, това е валидно в много голяма степен и за мореплавателските и морски изследвания.
Все още е рано за всякакви оценки относно това, как и дали държавите-членки ще се съобразят с тези препоръки. Едно нещо обаче остава ясно дори в сегашното трудно икономическо и финансово положение - не бива да губим от поглед дългосрочните цели като устойчивото развитие и нисковъглеродната икономика. Ето защо е важно да съсредоточим вниманието си върху така наречените "интелигентни инвестиции", при които се разглеждат едновременно преодоляването на кризата в краткосрочен план, дългосрочните възможности и това, колко силни ще бъдем, когато излезем от кризата.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Г-н председател, благодаря на члена на Комисията за изчерпателния отговор, който ми даде и бих искала да го попитам дали научноизследователската програма може да включва и съседни държави, по-специално държави от средиземноморския регион, в рамките на евро-средиземноморското сътрудничество.
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Съседни държави, разбира се, могат да бъдат включени. Съвсем ясно е, че рамковата програма е отворена, стига да има сътрудничество с държавите-членки на Европейския съюз.
Но искам да съм още по-точен. Имаме доста - над 10 - така наречени "асоциирани членки" на рамковата програма. Тези асоциирани членки, които плащат членски внос, имат на практика същите права и задължения както държавите-членки. Например Западните Балкани, Швейцария, Норвегия, Исландия, Израел и някои други са асоциирани държави. Така че всички тези държави имат абсолютно същите права и задължения.
За други се опитваме да разработим политика, в рамките на нашата стратегия, която сме предложили. Постарахме се да направим всичко необходимо, така че по-скоро рано, отколкото късно всички съседни държави - в зависимост от възможностите им, а също и от взаимния интерес - да станат асоциирани държави. В действителност това означава, че когато говорим за научни изследвания, Европейският съюз е много по-голям от съюза на 27-те членки.
Относно: Оценяване на творчеството, новаторството и технологичното развитие в държавите-членки
Като се има предвид, че 2009 г. е обявена за Европейска година на творчеството и иновациите и като се имат предвид програмите на Европейския съюз, а именно Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (2007-2013) и Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (CIP), би ли казала Комисията дали разполага с някакви статистически данни за размера на определените суми, получени досега от всяка държава-членка в секторите, обхванати от горните програми? Кои са най-популярните сектори във всяка държава-членка (в проценти)? Съществува ли някаква оценка за реакцията на МСП (малките и средни предприятия) на тези програми (в проценти)?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Мога да уверя уважаемия колега, че по отношение на Седмата рамкова програма за научни изследвания (РП 7) Комисията систематично събира и публикува в публичното пространство ясни и подробни статистически данни, илюстриращи изпълнението на тази програма.
Важно е да се помни, че общностно финансиране за научни изследвания се предоставя на бенефициерите въз основа на един единствен критерий - отличните научноизследователски характеристики на предложенията им за проекти. Но макар че при възлагането на договорите не се взема предвид гражданството, ние събираме и внимателно следим данните за териториалното разпределение на бенефициерите по Седмата рамкова програма и връзките им със съответните им сътрудници. Това ни дава важна представа за степента и силата на синергията между страните, постигната в резултат на участието им в дейностите по Седмата рамкова програма.
Цялата тази информация и много други подробни статистически данни за изпълнението на Седмата рамкова програма можете да намерите в статистическото приложение към годишния доклад на Комисията за дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие, който предоставяме на Съвета и на Парламента всяка година. По-важното е, че всички тези доклади още от 1998 г. са обществено достъпни онлайн на уебсайта на Комисията "Europa".
И така, какво научаваме от тези данни? Днес тук не мога да изреждам дълъг списък със статистически данни, защото нямаме време за това, но нека въпреки всичко да Ви запозная с няколко най-важни момента относно акцента във Вашия въпрос: относителната популярност на научноизследователските области на Седмата рамкова програма сред държавите-членки.
Като цяло дейността в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), здравето и тази от типа "Мария Кюри" бяха най-популярните области сред държавите-членки по отношение на броя участници в подписани договори за безвъзмездна финансова помощ. Следва да се отбележи обаче, че тяхната популярност е функция и от размера на разполагаемия бюджет за всяка от тези научноизследователски области по линия на Седмата рамкова програма, а също и от броя и вида на подписаните договори за безвъзмездна финансова помощ, налични в базите данни към момента на оценката. В общи линии може да се отбележи, че участието на нови държави-членки е по-силно в областта на сигурността, социално-икономическите изследвания и космоса и по-слабо, например, в областта на информационните и комуникационните технологии и здравето. В държавата, от която е уважаемият колега, има подчертан акцент в областта на информационните и комуникационните технологии, но сравнително слабо участие, например, в областта на здравеопазването, социално-икономическите изследвания и космоса.
Относно реакцията на малките и средни предприятия на Седмата рамкова програма, всяка година Комисията издава подробна оценка на участието на малките и средни предприятия по страни на произход като част от годишния ни доклад, който споменах. Последните ни данни за участието на малките и средни предприятия в Седмата рамкова програма показват, че понастоящем общо 2 431 малки и средни предприятия участват в подписани договори за безвъзмездна финансова помощ по Седмата рамкова програма. За подробна информация бих насочил уважаемия колега към самия доклад. Ако желае обаче, мога да му предам някои от таблиците със съответната информация от Седмата рамкова програма тук днес, защото ги нося със себе си.
Проектите по Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации са по-скоро обусловени от политики, отколкото ориентирани към безвъзмездни финансови помощи. По-специално, специфичната Програма за предприемачество и иновации (ППИ) служи главно като програма в подкрепа на политиката. Ако разгледаме нейните основни инструменти, Мрежата на европейските иновационни и информационни центрове "Enterprise Europe Network" облагодетелства изключително малки и средни предприятия чрез предоставяне на информация за достъп до финансиране по различни видове малки и средни предприятия и чрез откриване на възможности за финансиране на проекти и оказване на помощ за намиране на технологии и бизнес партньори. Финансовият инструмент на Програмата за предприемачество и иновации, на който се пада около половината от бюджета на програмата, също е запазен изключително за малки и средни предприятия. До края на месец септември 2008 г. около 12 000 малки и средни предприятия са получили финансиране чрез Гаранционната схема за малки и средни предприятия, като заявления за кандидатстване са били получени от 17 държави-членки.
В допълнение, през 2008 г. беше публикувана първата покана за представяне на предложения за проекти за пилотно и пазарно възпроизвеждане на екоиновации с цел изпълнение на проекти в областта на рециклирането, хранително-вкусовата промишленост, сградите и "зелената" стопанска дейност. С поканата от 2008 г. беше постигнат значителен успех в реализацията на приоритета, отреден на малките и средни предприятия. Общо 74 % от всички участия бяха на малки и средни предприятия.
И накрая, по специфичната програма в подкрепа на политиката за информационни и комуникационни технологии към Програмата за предприемачество и иновации бяха разгласени покани за 2007 и 2008 г. за предложения с акцент върху пилотни проекти за изпитване на иновации, основани на информационни и комуникационни технологии, при които малките и средни предприятия получиха над 30 % от общия бюджет. По-важното е, че с тази програма се цели отварянето на пазарите в целия Европейски съюз за такива иновации, които се доставят от малки и средни предприятия от всички части на Европейския съюз.
Подобно на докладите по Седмата рамкова програма, докладите, отнасящи се до Програмата за конкурентоспособност и иновации, са достъпни за обществеността на уебсайта "Europa".
Emmanouil Angelakas
(EL) Г-н председател, благодаря на члена на Комисията за неговия отговор; действително има информация на уебсайта. Благодаря Ви, г-н член на Комисията и за таблиците, които ми дадохте.
Имам един уточняващ въпрос: можете ли да ни кажете колко работни места са били разкрити в държавите-членки на Европейския съюз в рамките на проекти, реализирани по програми, изпълнени чрез малки и средни предприятия? Също така, изчислявали ли сте нарастването на брутния вътрешен продукт, до което са довели тези проекти?
Justas Vincas Paleckis
(EN) Споменахте няколко области, в които нови държави-членки развиват своя дейност и по двете програми. Бих искал да Ви попитам какво бихте казали като цяло: дали новите държави-членки са по-малко активни в сравнение със старите и, ако е така, какво може да направи Комисията, за да им помогне?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Първият въпрос беше доста конкретен. Разбира се, че не знаем колко работни места са разкрити: просто икономиките са много по-сложни, отколкото ако имаше причинно-следствена връзка между това колко пари си вложил в една програма и колко си помогнал. Ние до голяма степен сме сигурни - аз също до голяма степен съм сигурен, когато се движа сред изследователите, сред малките и средни предприятия, когато чувам реакциите и когато долавям техните емоции и разбирам всъщност колко добре те използват програмата, тогава понякога съм много по-удовлетворен, отколкото когато слушам, че при нас бюрокрацията е малко прекалена и така нататък. Но мисля, че трябва да разгледаме този въпрос. Стремим се да удовлетворим различните потребности на малките и средни предприятия: на онези, които се конкурират, които имат свой собствен капацитет за участие в конкуренцията, които имат капацитет за научноизследователска дейност; но също така се стремим да удовлетворим и другите, които имат потребност от научни изследвания, но нямат капацитета. Затова заплащаме, например, за научни изследвания чрез университети, институти и т.н.
Относно нарастването на БВП, от статистическа гледна точка, разбира се, не е възможно да съществува пряка връзка, но можете да направите корелационен анализ, от който можете да направите извода, че в дългосрочен план съществува корелация. Така че страните, които извършват повече проучвания в областта на научноизследователската и развойна дейност, разбира се, са по-силно развити и обратно. Ето такава е действителността - онези, които са по-богати, по-късно инвестират повече в изследователската и развойната дейност. Така че по същество, макар и да не мога да отговоря точно на този въпрос, мога да ви дам доста надежден отговор въз основа на статистическия анализ, че това е начинът да се повиши конкурентоспособността, а в резултат на това и брутният вътрешен продукт, броя на работните места и т.н. на всеки субект, който инвестира повече по този начин.
По въпроса за новите държави-членки, а това е наистина интересен въпрос, защото, разбира се, го следим доста отблизо, мога да кажа, че те са доста активни, че много кандидатстват, средно успеваемостта им е малко по-висока от тази на по-силно развитите държави-членки, което считам за нормално, защото по някакъв начин институциите са силни в държавите, които имат по-дълга и по-силна традиция в научноизследователската и развойна дейност и, разбира се, обикновено са и по-силни. Но ако погледнете нещо съвсем просто, ако разгледате съотношението между това, колко инвестира една държава в научноизследователска и развойна дейност у дома и колко получава от рамковата програма чрез чиста конкуренция - там съществува силна корелация. Така че държавата, която на практика инвестира повече у дома и която следователно има и по-голям научноизследователски потенциал, се облагодетелства два пъти - облагодетелства се у дома, облагодетелства се и посредством конкуренцията в европейската рамкова програма, насочена към усъвършенстване.
Но интересно е и нещо друго. Ако погледнете колко инвестират държавите-членки, новите държави-членки, в своята научноизследователска и развойна дейност в общите европейски инвестиции и колко получават от Седмата рамкова програма, процентът на второто е по-висок от онова, което в действителност инвестират у дома. Така че тези връзки са много ясни и моят съвет е: използвайте всички възможни инструменти за укрепване на вътрешния капацитет; използвайте по интелигентен начин структурните фондове и кохезионния фонд, след като действително са заделили сумата по рамковата програма за тази цел - заделени са 50 млрд. евро - и използвайте тези средства по такъв начин, че в бъдеще да има възвръщаемост от тях в държавата, както и възвръщаемост чрез възможността да се конкурирате в световен мащаб, защото светът е общ.
Относно: BONUS - Инициатива 169
Проектът BONUS (организация за финансиране на морски научни изследвания в Балтийско море) е много важно средство за групиране на национални и регионални научноизследователски програми в подкрепа на устойчивото развитие в района на Балтийско море, с оглед на тяхното координиране, разработка и изпълнение чрез дейности по линия на съвместното сътрудничество. Ето защо Литва и другите прибалтийски държави силно подкрепят прехода от BONUS ERA-NET+ към BONUS - Инициатива 169.
Може ли Комисията да посочи какви нови мерки се предвиждат за BONUS - Инициатива 169? Дали предложението ще бъде представено по време на настоящия мандат на Комисията? Има ли нещо, което може да възпрепятства прехода към BONUS - Инициатива 169?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Г-н Paleckis, убеден съм, че има очаквания преобразуването на BONUS в инициатива по член 169 да доведе до значително повишаване на ефективността на политиките относно околната среда и устойчивото развитие в целия прибалтийски регион. По-специално, това би допринесло в значителна степен за изпълнение главно на екологичната част от стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море, която Комисията възнамерява да представи по време на Европейския съвет през месец юни 2009 г.
Сега напредваме бързо с подготовката на законодателно предложение по член 169 и сме включили BONUS - Инициатива 169 в нашата законодателна програма за 2009 г. Полагаме всички усилия, за да внесем законодателно предложение възможно най-скоро през 2009 г. Графикът за изготвяне на законодателно предложение обаче не зависи изцяло от нас: той зависи и от навременния и сполучлив отговор на консорциума BONUS относно преразглеждането на временния план за действие. Ако последният бъде получен в Комисията до началото на месец юни - това беше прието от консорциума BONUS - в такъв случай до голяма степен съм уверен, че законодателното предложение може да бъде внесено още по време на мандата на сегашната Комисия.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Много благодаря, г-н член на Комисията, за Вашия точен и ясен отговор. Очевидно има надежда, че този въпрос скоро ще бъде задействан. Бих искал да Ви попитам дали фактът, че изискванията за опазване на околната среда в Балтийско море ще станат още по-строги означава, че този проект има нещо общо с въздействието на проекта "Северен поток" върху опазването на околната среда в Балтийско море? Случва ли се това или не?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Моите очаквания във връзка със самата програма BONUS също са високи. Затова работя изключително упорито, за да бъде внесена тя при вас като проект още в рамките на мандата ми.
Трябва да знаете, че опитът ни с инициативи съгласно член 169, като се започне от Партньорството за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни (EDCTP) по време на предишната рамкова програма, в някои моменти не е бил особено добър. Затова се обърнахме към г-н van Velzen с искане да подготви доклад по този въпрос. Между другото, днес Партньорството за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни е в идеално състояние и върви наистина добре, но ние бяхме поискали от г-н van Velzen да бъдат внесени предложения за бъдещи инициативи "169" и сега следваме неговите препоръки.
Следва също така да се има предвид, че това е първият прототип и истинската европейска добавена стойност трябва да се представи чрез този вид програма. Сигурен съм, че това ще е пример, който по-късно ще бъде последван от други региони. Накратко, силно подкрепям предложението, но считам, че колкото по-убедително го формулираме, толкова по-добре ще бъде и за BONUS, и за региона.
Относно: Комуникация с гражданите
Като се има предвид значението, което Комисията отдава на ефективната комуникация с гражданите, по-специално в светлината на икономическата криза, когато много граждани изпитват несигурност по отношение на бъдещето, и като се има предвид, че процесът на консултации е ефективен инструмент за предоставяне на право на гражданите да допринасят пряко за формирането на политиките на равнище Европейски съюз, ще се съгласи ли Комисията, че следва да се предприемат допълнителни стъпки за повишаване на осведомеността на гражданите за консултациите в Европейския съюз чрез медиите и други подходящи форуми на национално, регионално и местно равнище, за да се гарантира участието на повече физически лица и организации на гражданите?
Маргот Валстрьом
заместник-председател на Комисията. - (EN) Най-напред бих искала да кажа, че гражданското общество е едно от ключовите действащи лица в условията на демокрация. То играе много активна роля в европейската интеграция и изпълнява важна функция в комуникацията между европейските граждани и институциите. Гражданското общество помага на гражданите да упражняват правото си да участват в демократичния живот на Европейския съюз.
Комисията осъзнава необходимостта от осигуряване на по-отчетлив достъп до Европейския съюз на организираното гражданско общество, както и на отделните граждани, и ние имаме дълга и здравословна традиция на взаимодействие с организациите на гражданското общество, чието начало е положено преди повече от 30 години.
С течение на времето много от нашите служби са установили редовен диалог със заинтересованите страни. При воденето на този диалог се взема предвид дългогодишната ни политика на откритост и приобщаване, той отразява и големите различия в областите на политиките и многообразието на заинтересованите страни.
Комисията провежда консултации с гражданското общество по различни начини, включително чрез консултативни документи, съобщения, консултативни комитети, експертни групи, работни срещи и форуми. Често се използва онлайн консултация. Нещо повече, организираме и специални заседания и открити изслушвания. В много случаи консултацията е съчетание от различни способи и се провежда на няколко етапа от изготвянето на даден проект на политика.
Необходима е обща оперативна рамка, за да се гарантира прозрачното и съгласувано провеждане на тези консултации. Ето защо през 2002 г. Комисията изготви принципи и минимални стандарти за провеждане на консултации с външни страни.
Съгласно тези стандарти следва да се обръща внимание на осигуряването на ясни консултативни документи, на провеждането на консултации с всички съответни целеви групи, на заделянето на достатъчно време за участие, на публикуването на резултатите и предоставянето на обратна информация и т.н.
Чрез Европейската инициатива за прозрачност също така е поет ангажимент за по-нататъшно засилване на приложението на сегашните минимални стандарти за консултиране.
Въведен е примерен образец за открити публични консултации, включващ покана към заинтересованите организации за записване в регистъра на представителите на интереси.
Като такива, те биват уведомявани за консултации, за които се публикува информация на единната точка за достъп на Комисията за обществени консултации - "Твоят глас в Европа". Използването на този образец ще повиши прозрачността и последователността в представянето на консултациите със заинтересованите страни.
Разбира се, трябва непрестанно да мислим как допълнително да повишим осведомеността за започването на конкретна консултация, така че повече хора да са информирани, че се поставя началото на консултация. Може би бихме могли да използваме по-активно представителствата си.
Нека да добавя в заключение, че инициативите по линия на План Д, включително допитванията до гражданите, също осигуряват нови идеи за това, как да работим с гражданите и да включваме и онези, които вече не принадлежат към политически партии или организации на гражданското общество, за да се гарантира, че наистина имаме открито допитване. Изпробваме различни методи на работа с гражданите.
Marian Harkin
(EN) Благодаря на члена на Комисията за нейния отговор. Съгласна съм, че Комисията определено полага известни усилия. Като имаме предвид обаче, че 53 % от европейските граждани казват, че не се интересуват от европейските избори, аз мисля, че една от причините е, че много от тях не осъзнават, че могат да осъществят промяна и да окажат въздействие чрез процеса на консултации. Моят опит от контактите със заинтересованите страни в гражданското общество е, че мнозина от тях просто не познават този процес.
Самата аз полагам усилия на всеки няколко месеца да уведомявам заинтересованите страни за различните консултационни процеси, които протичат в момента и наистина считам и бих Ви попитала, г-жо член на Комисията, не сте ли съгласна, че би било много полезно представителствата на Комисията във всяка държава да изготвят списък, много широкообхватен списък, на всички заинтересовани страни, и да гарантират, че те ще бъдат уведомявани за консултационния процес, за да знаят за него и да участват.
Маргот Валстрьом
заместник-председател на Комисията. - (EN) Напълно съм съгласна - 100 %. Именно това обсъждахме този следобед в междуинституционалната група за информация и комуникация: насърчаване на нашите представителства и "Домовете на Европа", тъй като в повечето столици споделяме общи сгради.
Следва да ги използваме като "Домове на Европа", като известяваме гражданите, когато се провеждат консултации, на които могат да изразят вижданията си по общата селскостопанска политика, търговията или политиката в областта на околната среда.
Затова аз определено споделям Вашите виждания за повече дейност за мобилизиране на гражданите. Също така считам, че експерименти като консултациите с граждани водят до по-голям интерес към ЕС. Както каза един участник: проявих интерес към ЕС, когато ЕС прояви интерес към мен, като ме попита какво мисля. Считам, че накрая ще имаме и по-добри политики, като питаме и се консултираме с гражданите.
Относно: Роля и принос на Комисията във връзка с предстоящите европейски избори
Може ли Комисията да ме информира каква непартийна роля ще играе тя, за да увеличи активността на гласоподавателите в европейските избори?
Маргот Валстрьом
заместник-председател на Комисията. - (EN) Комисията подкрепя и допълва комуникационните усилия на Европейския парламент и националните органи и политическите партии, като извършва тематично насочени дейности за повишаване на информираността и на европейско, и на местно равнище. Нашата цел е преди всичко да информираме гласоподавателите за датата и важността на изборите и така да ги насърчим да гласуват.
Специално внимание със специализирани продукти и дейности ще бъде обърнато на жените и младите хора. Наред с другото ще излъчваме телевизионни и радио клипове, продуцирани от Парламента, за да илюстрират приоритетните теми на европейските избори чрез "Europe by Satellite" и "EU Tube". Ще съдействаме и за разпространението им чрез национални, регионални и местни оператори в държавите-членки. Нещо повече, Комисията разработва мултимедийна кампания за млади хора във всички държави-членки с участието на мултипликатори чрез онлайн социални медии, блогове и онлайн списания. Всички големи уебстраници, например Europa, имат изборното лого и връзка към уебсайта на Парламента за изборите. Подготвят се обаче и традиционни публикации, включително плакати, пощенски картички и инсталации на открито.
В държавите-членки всички наши представителства са мобилизирани в организирани дейности, свързани с изборите, и за активизиране на всички наши мултипликатори, а почти 500 информационни центъра "Europe Direct" организират събития за разпространение на рекламни материали и предоставяне на платформа за дискусии на кандидатите.
И накрая, центърът за контакти "Europe Direct" осигурява безплатна фактическа информация по въпроси, свързани с ЕС, зададени от граждани и предприятия на всичките 23 официални езика, по телефон, чрез електронна поща и оказват съдействие чрез интернет.
David Martin
(EN) Г-жо член на Комисията, благодаря Ви за информацията относно дейността на Комисията. Мога ли да задам само още един въпрос?
По време на изборната кампания ще бъдат изречени много лъжи за Европейския съюз. Някои от тях ще бъдат въпрос на мнение и не бих очаквал Комисията да се намесва в такива случаи, но когато се казват откровени лъжи за Общността, ще формира ли Комисията звено за бързо опровержение за следващите два или три месеца, чрез което да можете да реагирате директно на лъжи и изопачения за Европейския съюз, или кандидатите да могат да се обърнат към вас за фактическа информация, за да опровергаят неверни изявления за дейността на Общността?
Маргот Валстрьом
заместник-председател на Комисията. - (EN) Благодаря Ви за този последващ въпрос. Опровержението съставлява част от нашата редовна дейност понякога и е част от това, което вършат нашите представителства. Разбира се, кандидатите или различни заинтересовани страни винаги могат да се обърнат към нас, за да поискат фактическа информация, както и за отговори на направени подобни изявления.
Но аз считам, че Комисията вероятно ще играе роля по-скоро в предоставянето на фактическа информация, вместо да участва като страна в разискването, което според мен е за политическите партии и кандидатите. Ние обаче винаги ще се опитваме да предоставяме фактическа информация, а това е нещо, което правим редовно.
Marian Harkin
(EN) Моят уточняващ въпрос е много подобен на този на г-н Martin, защото един от проблемите, който установих, че е много сериозен по време на референдума за Договора от Лисабон беше, че не мога да се сдобия достатъчно бързо с фактическа информация, за да се справя с някои от разпространяваните лъжи и невярна информация.
Чудя се дали Комисията обмисля - предвид, че в момента сме много близо до изборите - да осигури формирането на специална група или определен брой хора във всяка държава-членка с конкретен телефонен номер и т.н., където кандидатите да могат да се свържат с Комисията за информация по конкретни въпроси като този.
Знам, че сме близо до изборите, но бих помолил члена на Комисията да помисли сериозно по създаването на нещо подобно.
Маргот Валстрьом
заместник-председател на Комисията. - (EN) Съмнявам се, че ще имаме време да създадем конкретна служба на този късен етап и преди изборите. Ние обаче вече имаме служба, която предлага възможност за осъществяване на телефонни разговори или запитвания и за опити за получаване на колкото е възможно повече информация.
Но, това което ще направим, е да започнем подготовка на резюме на Договора от Лисабон например за гражданите. Това ще направим в сътрудничество с другите институции. Разбира се, ще се опитаме да направим това колкото е възможно по-скоро, не като част от кампанията. Ще гарантираме, че то ще бъде на разположение на всички официални езици и във всички държави-членки.
Мисля също, че имаме възможност да сортираме въпросите в това отношение, защото вече познаваме проблемите. Освен това вече сме свикнали да отговаряме на въпроси чрез "Europe Direct", например, и чрез нашите представителства, затова ще се опитаме да помогнем колкото е възможно повече. Имаме и подготвен материал с въпроси и отговори. Затова мисля, че той може да бъде от полза и за кандидатите, и за други заинтересовани страни.
Председател
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
Въпросите към Комисията приключиха.
(Заседанието, прекъснато в 20,00 ч. се възобновява в 21,05 ч.)
