A bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1-4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatás ("Kozloduj-program”) (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Harms asszony az Ipari Kulturális és Energiaügyi Bizottság nevében előterjesztett, a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1-4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról ("Kozloduj-program”) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentése - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
előadó. - (DE) Tisztelt elnök úr! Először szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak, a környezetvédelmi, közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági bizottságbeli és az ipari, kutatási és energiaügyi bizottságbeli képviselőtársaimnak a nukleáris hulladékgazdálkodásról folytatott izgalmas és érdekes vitákért. Nem mindenben értettünk egyet, de abban igen, hogy közös támogatást kell nyújtanunk Bulgáriának ahhoz, hogy rendelkezésére álljon a négy kozloduji reaktoregység leszerelése költségeinek összege.
Ennél a pontnál szeretném nagyon határozottan ismét kiemelni azt, hogy Bulgária 2006-ban 340 millió eurót, a 2007-2008-as időszakban 253 millió eurót, 2009-ben pedig 89,5 millió eurót kapott. A holnapi szavazáson további, mintegy 300 millió euró összegű szolidaritási hozzájárulásról döntünk.
A hozzájárulás nyújtására azért kerül sor, mert az Európai Unióhoz való csatlakozásáról folytatott tárgyalásokkor a bolgár kormány a kozloduji erőmű biztonsági hiányosságai miatt vállalta az említett reaktorok leszerelését. Jelentésemben a kifizetésnek azzal az utolsó részletével kapcsolatban szerettem volna némi módosítást elérni, amelyről dönteni fogunk (feltételezem, hogy ez az utolsó részlet). Azt javasolom, hogy azt a pénzt, amelyet már nem a leszerelésre és a hulladékkezelésre, azaz a Kozlodujban való ideiglenes tárolás hulladékkezelési stratégiáira költünk - és itt most mintegy 120 millió euróról van szó -, legalább részben a rendkívül radioaktív hulladék végleges bulgáriai elhelyezési megoldásainak tervezésébe és előkészítésébe ruházzuk be. Másként megfogalmazva, azt javaslom, hogy hozzunk létre egy alapot erre a feladatra, amellyel Bulgária bizony egyáltalán nem foglalkozott eddig.
Noha nem sikerült a szakbizottságokban a képviselők többségét az elképzelés mögé állítanom, én azt gondolom, hogy nagyon fontos kérdésről van szó. Ismételten két módosítást nyújtottam be két olyan dologgal kapcsolatban, amelyeket meg kellene tartani abban a kompromisszumos megoldásban, amelyet a bizottságok a holnapi szavazásra tárgyalnak meg.
Mindenekelőtt, ami a leszerelést, hulladékkezelést és a végleges elhelyezést illeti - amely magában foglalja az átmeneti tárolást is -, azt szeretném kérni, hogy a Bizottság nagyon alaposan vizsgálja meg a Kozlodujban folyó tevékenységek költségeit, és hogy mennyi pénzt kell ténylegesen biztosítanunk ahhoz, hogy a leszerelést, a hulladékkezelést és a végleges elhelyezést odafigyeléssel és a szigorú biztonsági előírásokkal összhangban végezzék el.
A második dolog, amelyet szeretném, ha biztosítanánk, az az, hogy a most Bulgáriába küldött pénzt nem a szénbe vagy lignitbe való beruházásra költsék el. A jelentésnek a szakbizottság által elfogadott jelenlegi tervezete ezt még nem zárja ki.
Egyébként örülök annak, hogy a jelentés élénk politikai vitát indít el Oettinger biztos úrral a nukleáris hulladék végleges elhelyezéséről általában, olyan vitát, amely remélhetőleg majd előrébb viszi a dolgokat. Az irányelvet már bejelentették, én nagyon várom.
Günther Oettinger
a Bizottság tagja. - (DE) Tisztelt elnök úr, tisztelt képviselőtársaim! A plenáris ülésszak harmadik estéjén újabb, az energiával kapcsolatos téma került a napirendre. A ma esti vita az EU által a bulgáriai Kozlodujban lévő erőmű reaktorainak leszereléséhez nyújtott pénzügyi támogatás kiterjesztéséről szól.
Nagyon kényes és fontos kérdésről van szó. Ennek eredményeként nagyon üdvözlöm a konstruktív hozzáállást. Még egyszer köszönöm! A témáról Harms asszonnyal, az előadóval, az árnyékelőadókkal és a megfelelő bizottságokkal nagyon tárgyilagos vitát folytattunk.
Elégedett vagyok azzal is, hogy a jelentés jórészt a Bizottság elképzelései mentén halad, és támogatja javaslatainkat. Először szeretném megemlíteni az ahhoz nyújtott támogatásukat, hogy 300 millió euró kezdeti támogatást biztosítsunk - az Európai Unió érdekeivel összhangban -, és hogy ilyen módon fenn tudjuk tartani az atomenergia-ipar biztonságának szintjét.
Másodszor azt szeretném hozzátenni, hogy a további támogatást a leszerelésre kell fordítani, továbbá hogy az ehhez szükséges összeg - amely jelenleg 180 millió euró - ésszerű mértékű. A harmadik gondolatom az, hogy a Bolgár Köztársaságban történelmi okokból elégtelen tartalékképzés eredményeként az európai finanszírozás segít majd a biztonság magas szintjének fenntartásában a leszerelési munka során annak érdekében, hogy biztosított legyen az emberek és a környezet védelme.
Ami pedig az aktuális módosító indítványokat illeti, szeretném hangsúlyozni, hogy a javasolt módosítások többségét a Bizottság elfogadja. Sajnos az idő rövidsége miatt most nem tudok mindegyikre kitérni. Két olyan téma vonatkozásában szeretném ismertetni a Bizottság álláspontját, amely nagyon fontos számunkra, és amelyekkel a jelentés is közvetlenül foglalkozik, mind a módosításokban, mind pedig Harms asszony indokolásában.
Először is az energiaágazati intézkedések pénzügyi támogatásának folytatásáról kívánok szólni. A bolgár kormány kifejezett kérdései mellett több más érv is felhasználható az energiaágazati intézkedések további pénzügyi támogatása szükségességének indoklásául. Ezek között szerepel egyrészt a Litvániával és Szlovákiával azonos elbánás, amelyek esetében az EU által finanszírozott hasonló intézkedések megvalósítására 2013-ig kerül sor, másfelől pedig a meglévőt kiváltó kapacitás létrehozására irányuló más intézkedések, például az energiahatékonyságba való további beruházások. Óriási mértékű energiamegtakarítást lehet elérni Bulgária meglévő széntüzelésű erőművei esetében.
Az atomreaktorok leszerelését követően a villamosenergia-termelési kapacitás fókuszpontja megváltozott. Ennek eredményeként a bolgár villamosenergia-hálózat hatalmas kihívások elé néz, amelyek a villamosenergia-hálózat stabilizálása és biztosítása érdekében további támogatás révén küzdhetők le.
A Bizottság ennélfogva indokoltnak tartja az energiaágazati intézkedések - így a hálózati infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések - támogatása biztosításának folytatását.
Most pedig az olyan fejlesztések támogatásának témáját szeretném áttekinteni, amelyek a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezése geológiai úton történő megoldására irányulnak. A Bizottság támogatja az előadó véleményét a kiégett fűtőelemek biztonságos végleges elhelyezésére szolgáló megoldás kifejlesztésének szükségessége tekintetében. Az ilyen jellegű megoldás kifejlesztése azonban nem foglalható bele a Kozloduj-program keretében nyújtott támogatásba, mégpedig a következő okok miatt:
A verseny torzulását okozná, mivel valamennyi atomenergia-programmal rendelkező tagállamnak ki kell dolgoznia egy ilyen jellegű megoldást. Noha a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezése a nukleáris hulladék kezelésének része, kívül esik a leszerelési folyamat hatályán, és nem kapcsolódik ahhoz. Amire szükség van, az a kiégett fűtőelemek biztonságos átmeneti tárolásának megoldása, amelyhez a jelenlegi pénzügyi támogatás biztosít fedezetet. A végleges tárolásra szolgáló megoldás kidolgozása - amelynek véleményünk szerint a következő logikai lépésnek kell lennie - ugyanakkor nem a négy kozloduji reaktoregység leállításának és leszerelésének következménye.
Hangsúlyoznom kell azonban azt, hogy a Bizottság - amint az az imént már elhangzott - foglalkozni kíván a végleges tárolás kérdésével, és még ebben az évben a radioaktív hulladék kezeléséről szóló javaslatot terjeszt elő, amely kiterjed majd a kiégett fűtőelemek biztonságos végleges tárolását biztosító megoldás kidolgozására is. Számítok Önökre abban, hogy konstruktív javaslatokat tesznek majd, és várom az ezekkel kapcsolatos izgalmas vitát is.
Végül a következőképpen szeretném összefoglalni a helyzetet. A Bizottság üdvözli, hogy megkapja a Parlament hozzájárulását ahhoz, hogy Bulgáriát a következő négy évben 300 millió euró összeggel támogassuk. Üdvözöljük azt a tény is, hogy továbbra is a biztonságos lebontásra irányuló intézkedések támogatására összpontosíthatunk. Emellett örömünkre szolgál, hogy a Parlament úgy véli, az energiaágazatbeli projektek megérdemlik támogatásunkat. A további finanszírozás és a finanszírozás végrehajtásának támogatását az Európai Unió Bulgáriával való szolidaritása jelének, valamint a nukleáris biztonság Európában és azon túli megvalósításához való jelentős hozzájárulásnak tartom. Köszönöm figyelmüket!
Antonyia Parvanova
a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója. - (BG) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság előadójaként szeretném támogatásomról biztosítani az Európai Bizottságnak a javaslattal és a jelentéssel kapcsolatos megközelítését, ahogyan azt a bizottság már megszavazta.
Rendkívül elégedett vagyok azzal, hogy az az irányvonal, amelyet a jelentéstervezetemben is védelmembe vettem, belekerült a végleges szövegváltozatba, továbbá hogy az Európai Parlament most egyértelmű szabad jelzést adhat kozloduji atomerőmű 1-4. blokkjának leszereléséhez adott közösségi támogatás kiterjesztésének.
Bulgária lelkiismeretesen járt el az erőmű 2009-re való leszereléséhez biztosított pénzügyi források felhasználása terén. A legnagyobb átláthatóság mellett és a környezet maximális védelme mellett folytatott leszerelési műveletek biztonságosan és időben való elvégzésének biztosításához ki kell bővíteni az európai uniós támogatást.
A négy reaktor korai leszerelése következményeinek enyhítésére irányuló intézkedések finanszírozására szolgáló pénzügyi támogatás kiterjesztése különösen fontos, figyelembe véve a környezetre gyakorolt hatást, a környezetet érintő következményeket, a fogyasztói energiaárakat és a régió energiaellátásának biztonságát.
Sor került a dossziét érintő, politikai és ideológiai okokból történő nyomásgyakorlás kifejtésére tett kísérletekre. Ugyanakkor szem előtt kell tartanunk a program végső céljait, azaz a szavatoltan biztonságos leszerelést és a Bulgáriának nyújtott méltányos ellentételezést, a fenntarthatóbb energiapolitika kialakítására tett erőfeszítések támogatását és az átláthatóságnak a projektek és az erőforrások igazgatása során való demonstrálását.
Harms asszonynak el szeretném mondani, hogy a radioaktív hulladék ártalmatlanításának kérdése nagyon komoly kérdés. Erre különös figyelmet kell fordítani, de ez nem olyan probléma, amellyel kizárólag Bulgáriának kell megküzdenie. Általános kihívásról van szó, amelynek eredményeként külön Európa egészére szabott stratégiával és programmal kell majd rendelkeznünk. Harms asszony, szeretném Önt arról biztosítani, hogy Bulgária nem szándékozik ezeket a pénzügyi forrásokat a lignittüzelésű hőerőművek továbbfejlesztésére fordítani.
Biztos lehet benne, hogy valamennyi kötelezettségvállalásunknak meg kívánunk felelni, és teljes mértékben az európai előírásokkal és a legmodernebb európai technológiai megoldásokkal összhangban kívánunk eljárni. Bulgária nagyon felelősségteljes ország, és mindig arra törekszik, hogy jó és tisztességes partner lehessen.
Elnök
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy arra kérjem valamennyiüket, próbáljanak kicsit lassabban beszélni, mert nagyra becsült tolmácsaink egyre az arra figyelmeztető vészjeleiket küldik nekem, hogy képtelenek követni bennünket, ha nagyon gyorsan beszélünk. Ennélfogva az a probléma, hogy csak azok hallgathatják Önöket, akik maguk is értik felszólaló nyelvét. Ezért arra kérem Önöket, próbáljanak lassabban beszélni. Egyéb esetben a tolmácsolás lehetetlenné válik.
Vladimir Urutchev
a PPE képviselőcsoport nevében. - (BG) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Az Európai Unióhoz való csatlakozásról folytatott tárgyalások során Bulgária - bizonyos politikai erők nyomásának hatására - elfogadta, hogy a kozloduji atomerőmű blokkjai közül négyet leállít, és ennek a kötelezettségének pont a kitűzött határidőn belül eleget is tett. Az Európai Unió a maga részéről a csatlakozási szerződés részeként pénzügyi támogatást nyújtott - kizárólag a 2007-2009-es időszakra korlátozódóan - azzal a céllal, hogy a támogassa a leszerelést, és hogy már korán megkezdje a blokkok leállításának következményeivel való foglalatoskodást.
Az Európai Unió politikai biztosítékot is adott a közösségi támogatásnak a 2010-2013-as időszakban való további biztosítására vonatkozóan. Ez azt jelentené, hogy országunk ugyanolyan elbánásban részesülne, legalábbis a pénzügyi támogatás szakaszaiban, mint Litvánia és Szlovákia, amelyek szintén kötelezettséget vállaltak nukleáris kapacitásaik idő előtti leszerelésére.
Ez az, amiért hazám ragaszkodásának köszönhetően és összhangban a szolidaritás és a tagállamok egyenlőségének elvével az Európai Bizottság előterjesztette az aktuális javaslatot. A további finanszírozás összege semmiféleképpen nem ellentételezheti azokat a több milliárd euróra rúgó veszteségeket, amelyeket az ország a blokkok idő előtti leállítása miatt elszenved. Ugyanakkor ez a támogatás teljes mértékben szükséges a leszerelés további folyamatának végrehajtásához, amelyre egyébként az összeg java részét fordítani kell.
Nem kevésbé fontos az ország számára az energiaágazat modernizálására, a káros kibocsátás csökkentésére, az energiahatékonyság és az energiatakarékosság növelésére irányuló intézkedésekre elkülönített támogatás.
Ez a jelentés, amelyet az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság hatalmas többséggel hagyott jóvá, teljes mértékben az említett igényeket tükrözi. Ezért találom elfogadhatatlannak azokat az új próbálkozásokat, amelyeket a plenáris ülés során tettek az új módosítások előterjesztése formájában, hogy a szénerőműveket ellenző szövegeket vigyenek keresztül, vagy hogy a kiégett nukleáris fűtőelemek közvetlen elhelyezését előre eldöntött tényként kezeljék.
Ez a kérdés mostantól európai uniós vita tárgyát képezi. Ennek alapján azt javaslom, hogy támogassuk az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság javaslatát, és utasítsuk el a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport öt új módosítását.
Ivailo Kalfin
az S&D képviselőcsoport nevében. - (BG) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem, hogy köszönetet mondok a Bizottságnak, és külön Oettinger biztosnak az általa benyújtott dokumentum elkészítése során végzett kiváló munkáért. Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Harms asszonynak azokért az erőfeszítésekért, amelyeket e dokumentum megvitatása során fejtett ki annak biztosítása érdekében, hogy a dokumentum magában foglalja azokat a témaköröket, amelyek nagyon fontosak az európai polgárok számára.
A dokumentum alapvető célja az, hogy támogatást nyújtson Bulgáriának a hat reaktorblokkal rendelkező atomerőműve négy blokkjának leállításával kapcsolatos erőfeszítéseihez. Azt nem kívánom kommentálni, hogy mennyire volt megalapozott a döntés, de mivel benne szerepel a csatlakozási szerződésben, a bolgár hatóságoknak eleget kell tenniük ennek a kötelezettségvállalásnak. Ami azt illeti, minden szükséges intézkedést végrehajtanak ezzel kapcsolatban. Ugyanakkor egy ilyen hatalmas létesítménynek a gazdasági számításokban előírt idő előtti bezárása hatalmas közvetlen és közvetett költségekkel jár. E költségek egy részét az Európai Unió ellentételezi.
A ma előterjesztett határozat lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy a Bulgáriával kapcsolatos megközelítését azonos alapokra helyezze az ugyanezeket a kötelezettségvállalásokat elfogadó és teljesítő két másik új európai uniós tagállam esetében elfogadott megközelítéssel. Nagyon fontos, hogy ragaszkodjunk az ugyanolyan megközelítéshez, mivel a feladatunk az európai uniós politika koherenciájának fenntartása.
Az előirányzott források hatvan százalékát közvetlenül használják majd fel a kozloduji atomerőmű létesítményeinek leszerelésére, a fennmaradó 40%-ot pedig az energiahatékonyság javítására és a bulgáriai szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére használják fel.
Külön szeretném felhívni a figyelmet arra a néhány nagyon helytálló kérdésre, amelyet a szakbizottságokon belüli viták során vetett fel az előadó, Harms asszony, és amelyeket nagyon részletesen vitattunk meg. Az első kérdés az elhasznált és a kiégett nukleáris fűtőanyag és fűtőelemek sorsával kapcsolatos. Ezt a kérdést a mai napon Oettinger biztos már felvetette. Rendkívül fontos kérdésről van szó, amellyel kapcsolatban azt várjuk az Európai Bizottságtól, hogy ősszel majd önálló irányelvet terjeszt elő. Az Európai Parlamentnek akkor majd lehetősége nyílik a kérdés részleteiben történő megvitatására, ami - és ebben biztos vagyok - nagyon fontos sok európai polgár számára.
Ennek eredményeként nem gondolom azt, hogy a Kozloduj miatti ellentételezéssel kapcsolatban most megvitatott kérdéssel kapcsolatos parlamenti döntésnek előzetes véleményt kellene alkotnia az őszi vitánkról. Emellett teljes mértékben egyetértek azzal a bizottsági érveléssel, miszerint amennyiben precedenst teremtenek egy ilyen program finanszírozását illetően, akkor az fenyegetést jelent majd az Európai Unió költségvetésének egészére nézve. Ez természetesen nem mentesíti az ilyen létesítményekkel rendelkező országok kormányait annak felelőssége alól, illetve nem enyhíti az azzal kapcsolatos felelősségüket, hogy végleges megoldást keressenek a kiégett nukleáris fűtőelemek problémájára.
A második kérdés az erőforrások felhasználásával kapcsolatos. Kétségtelen, hogy az Európai Uniótól kapott erőforrásokat nem szabad a szén-dioxid-kibocsátásokat növelő projektek finanszírozására fordítani. Mellesleg a bulgáriai és a hasonló erőforrásokban részesülő két másik országbeli tapasztalatok alapján semmi nem utal az ilyen jellegű visszaélésekre. Aminek azonban véleményem szerint ki kell tűnnie számunkra ebből a szövegből, az a következetes európai politika és a valamennyi érintett fél esetében egységesen alkalmazott megközelítés.
Alapvető fontosságú az európai polgárok számára, hogy ezeket az erőforrásokat átlátható módon és hatékonyan használják fel a rendeltetésszerű céljukra. Az Európai Unió által Bulgária számára juttatott pénzügyi források egy külön alapba kerülnek, amely a más adományozóktól származó összegeket is tartalmazza. Az előzetesen jóváhagyott programok alapján és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank ellenőrzése alatt az ebből az alapból származó erőforrásokat - a megfelelő nemzeti erőforrásokkal együtt - az érdekelt projektek számára különítik el.
Az Európai Számvevőszék a közeljövőben elvégzi majd ezeknek az alapoknak - így a bolgár alapoknak - az ellenőrzését. Azt hiszem, az Európai Parlament szintén szorosan nyomon követi majd ezen erőforrások felhasználásának a módját.
Adina-Ioana Vălean
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Az energia-infrastruktúrába való beruházások előadójaként és a gázellátás biztonságának árnyékelőadójaként nagyon érzékenyen érintenek az energiabiztonsággal kapcsolatos kérdések. Úgy vélem, Európa kulcsfontosságú szerepet játszik ezen a területen.
Román európai parlamenti képviselőként pedig még inkább érdeklődöm a kozloduji atomerőművel kapcsolatos kérdés iránt. Mivel hazám határán található, az erőmű a nyilvánvaló környezetvédelmi okok miatt már régóta foglalkoztatja Romániát. A kozloduji erőmű négy kilométerre fekszik a Duna folyamtól és 150 kilométerre Bukaresttől. A nemzetközi szakértők véleménye szerint az erőmű semmilyen védőburkolattal nem rendelkezik, és jelentős a kockázata annak, hogy a radioaktív szivárgás a talajba és a vízbe kerül.
Hiszem, hogy Európát terheli az azzal kapcsolatos felelősség, hogy elősegítse és megkönnyítse az erőmű leszerelését, és gondoskodnunk kell arról, hogy elegendő forrásokat bocsássanak e projekt rendelkezésére, mivel alapvető fontosságú, hogy a biztonság szigorú normák szerint valósuljon meg, hogy rendelkezésre álljon a szükséges szakértelem, és hogy nemzetközi szintű legjobb gyakorlatokat valósítsanak meg. Az üzemen kívül helyezést és a leszerelést nagyon szigorú szabályok és szabványok szerint kell végrehajtani, különben e műveletek biztonsági fenyegetést jelentenének az egész régióra nézve.
Ez az, amiért teljes mértékben támogatom ezt a javaslatot és azt a kötelezettségvállalásunkat, hogy további 300 millió eurót különítsünk el erre a projektre. Hadd emlékeztessem önöket arra is, hogy az Európai Parlament határozottan állást foglalt néhány hónappal ezelőtt e dossziéval kapcsolatban, amikor az első 75 millió eurót elkülönítette a 2010-es költségvetésben.
Ugyanakkor úgy vélem, hajthatatlannak kell lennünk az európai források felhasználásának átláthatóságát illetően. A Bizottság eddig meglehetősen elégedetlen volt a leszerelésre vonatkozóan Bulgáriától kapott tájékoztatással. A források nyomon követésének szigorúnak kell lennie. Ezért hiszem azt, hogy az Európai Bizottságnak először külön értékelést kellene elvégeznie a korábbi projektek erősségeinek és gyengeségeinek felméréséhez annak érdekében, hogy a következő, 2010-2013-as finanszírozási időszakra az EBRD-vel közösen lehessen hatékonyabbá tenni a finanszírozás programozását.
Több olyan módosítást is előterjesztettünk, amelyek az energiahatékonysággal és a megújuló energiával foglalkozó ágazatok hosszú távú célkitűzéseit körvonalazó megfelelő nemzeti stratégia bemutatását a 120 millió eurós csomag előfeltételeként követelik meg a bolgár hatóságoktól.
(A felszólaló elfogadta, hogy az eljárási szabályzat 149. pontja (8) bekezdésének megfelelően a kékkártya-eljárással élve kérdést tegyenek fel neki.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Tisztelt elnök úr! Egy nagyon rövid, konkrét kérdésem van. Mivel Vălean asszony a biztonsággal kapcsolatos kérdéseket vetett fel, szeretném, ha a választ adna a következő felvetésre: tudatában van-e annak, hogy a kozloduji atomerőmű négy kis blokkjának leszerelését megelőzően az Európai Atomenergia-közösség az Európai Unió legbiztonságosabb reaktorainak nevezte őket? <>
Adina-Ioana Vălean
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Mit mondhatnék? Hogy mindannyian megbuggyantunk? Vagy van-e valaki, aki valami ésszerűt láthat e mögött? Úgy hiszem, sokan döntöttek úgy, hogy egyféleképpen járnak el, nekünk pedig követnünk kell őket, és valamennyien támogatjuk azt az álláspontot, amely szerint ezt így kell csinálni. Nincs több hozzátenni valóm.
Michail Tremopoulos
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök úr! A mai vita során szem előtt kell tartanunk azt, hogy az elmúlt tíz év folyamán az Európai Unió 550 millió eurót adott Bulgáriának arra, hogy a kozloduji komplexum négy blokkját bezárja. Ma újabb 300 millió eurót ad, amivel együtt a teljes összeg 850 millió euró, nem számítva a módosításokra és biztonsági fejlesztésekre adott hatalmas összegeket. Vagyis többé-kevésbé aranyban fizettünk ezért a nukleáris komplexumért, és - egyesek számára - ez jelentette az aranytojást tojó tyúkot. Ugyanakkor a Bizottság tovább folytatja a nukleáris lobbi közvetett támogatását.
Mi a bolgár kormánnyal folytatott alkudozás befejezésére szólítunk fel. Felhívjuk a Parlamentet arra, hogy - a Bizottsággal együtt - tegyen óvintézkedéseket a nukleáris hulladék biztonságos és hatékony kezelése érdekében, és ne tekintse azt a leszerelési program részének. A Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportként arra szólítunk fel, hogy az atomreaktor-leszerelési programra szánt 300 millió euró fennmaradó 40%-át a bolgár kormány fordítsa a radioaktív hulladék kezelésére, ne pedig a környezetet pusztító urán- és szénüzemű erőművek fejlesztésére.
Természetesen remélem, hogy bárki, aki a nukleáris lobbinak az újabb létesítményekkel való megerősítésére gondol, az levonta a tanulságot a Törökország és Oroszország között a közelmúltban arra vonatkozóan létrejött megállapodásból, hogy atomerőművet építenek Akkujuban, amely földrengésveszélyes terület, és ahol az atomenergia-ellenes mozgalom akadályozta meg az erőmű építését...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Tremopoulos úr, lejárt a hozzászólásra kapott ideje. Parvanova asszony azonban felemelte a kék kártyát, hogy jelezze, kérdezni szeretne öntől. Hozzájárul-e ahhoz, hogy képviselőtársa kérdést tegyen fel Önnek?
Parvanova asszony! Kérem, minél rövidebben tegye fel kérdését!
Antonyia Parvanova
(BG) Tisztelt elnök úr! Elhangzott a "zsarolás” szó, és röviddel ezelőtt képviselőtársam, Vălean asszony megemlítette azt, hogy Bulgária visszaélt a forrásokkal, és nem körültekintően használta fel őket a korábbi részletből, amelyet a megfelelő célra, ellentételezésként használtak fel. Egyetlen kérdésem van, amelyet szeretném, ha a Bizottság képviselője és a Bizottság támasztana alá: voltak-e figyelmeztetések a visszaélésekkel kapcsolatban, vagy sem?
Elnök
Nem, sajnálom, Parvanova asszony! Ez nem felel meg az eljárási szabályzatnak. Az eljárás az aktuális felszólalónak való kérdésfeltevést engedi meg. A kérdést ezért elutasítom, ahogyan a válasz lehetőségét is.
Geoffrey Van Orden
az ECR képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Keményen küzdöttem a kozloduji 3. és 4. blokk idő előtti bezárásának megakadályozásáért. A több évvel az élettartamuk vége előtt történő leállításuk szükségtelen volt, természetesen nem a biztonsággal kapcsolatos elvárások miatt került erre sor. A bezárás hozadéka - ahogyan azt előre jelezték - a környezetet károsító lignittüzelésű erőművek megnövekedett mértékben való használata, a villamosenergia-árak növekedése és a bolgár villamosenergia-export csökkenése lett: vagyis gazdasági és környezeti károk egyaránt.
Most pedig az Európai Unió intézményeinek hibás döntéseiért fizetünk. Ezért az csak helyénvaló, ha Bulgáriával az Európai Uniónak legalább ugyanolyan jól kell bánnia, mint a többi olyan országgal, amelyeknek idő előtt kellett leállítaniuk idősödő atomerőműveiket, és örülök annak, hogy ezt a Bizottság is felismeri.
A leszerelési folyamatban - természetesen - nagyon sok pénz forog. Alapvető fontosságú, hogy a pénzösszegeket megfelelően és hatékonyan költsék el, illetve hogy erről beszámoljanak. Remélem, a Bizottság biztosítani tud bennünket erről.
Szintén fontos az elvesztett energiatermelési kapacitás ellentételezése és helyettesítése. Bulgáriának támogatásra lesz szüksége az olyan új fenntartható kapacitás kialakításához, amely biztosítja az ellátás biztonságát és a diverzifikációt, hogy Bulgária ne valamely idegen hatalom jóindulatától függjön.
Miloslav Ransdorf
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (CS) Azt szeretném mondani, hogy a Kozloduj-program nem összpontosíthat kizárólag a kiégett anyagok továbbításának finanszírozására, a bulgáriai energiahatékonyság növelésére és az alternatív energiaforrások finanszírozására.
Véleményem szerint ezt a programot a Balkán gazdasági és társadalmi stabilitásához való hozzájárulásként is kell tekinteni. Ez azért van, mert a balkáni államok egésze - Bulgáriával együtt - az Európai Unió sérülékeny részét alkotják, amint azt a jelenlegi gazdasági válság is megmutatta számunkra. Azon az állásponton vagyok, hogy a csatlakozási szerződés 30. cikke egy keretrendszer, amelyet nem hághatunk át, ahogyan azt az Európai Bizottság munkatársaival folytatott jogi konzultációk is megmutatták. Noha a csatlakozási szerződést vagy megállapodást 2009-ben már felhasználták, egy új megállapodásnak a folytonosság szellemében kell folytatódnia, amelyet a 30. cikk állapít meg.
Dimitar Stoyanov
(BG) Tisztelt elnök úr! Ma este arról az ellentételezésről vitázunk, amelyet Bulgáriának a kozloduji atomerőmű bezárásáért kell kapnia. Az ellentételezés helyénvaló, tisztességes és időszerű, mivel a szakértők kiszámították, hogy a Bulgária által az 1-4. blokk leállítása miatt elszenvedett veszteségek sokkal nagyobbak voltak a Bulgáriának eddig kifizetett ellentételezés összegénél.
Még mindig válaszra vár azonban a következő kérdés: miért kellett erre egyáltalán sort keríteni, és miért kell pont, ahogyan korábban már említettem, a legbiztonságosabb - és ezt nem akárki állította róluk, hanem a legelismertebb hivatal, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség - európai blokkokat leállítani? Csodálkozom azon az őrültségen is, hogy az ellentételezésről szóló jelentés a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportnak a kezébe kerülhetett, akik azzal kezdték és zárták felszólalásaikat - ahogyan egykoron az idősebb Cato is tette Karthágóval kapcsolatban -, hogy Kozlodujt el kell pusztítani.
Szeretnék most Tremopoulos úrhoz fordulni, aki - ha szabad így fogalmaznom - aligha van olyan helyzetben, hogy így beszéljen, mivel pont az ő hazája az, amely - zsarolásának köszönhetően - épp most jutott a Bulgária által jelenleg kértnél sokkal nagyobb összeghez. Ezért nem kellene arról prédikálnia, hogy Bulgária mit kaphat, és mit nem.
Láthatjuk a Zöldek által előterjesztett módosításokat, amelyeknek egyetlen célja van csak. Ez az oka annak, hogy a Zöldeknek most gondja támadt. A gondjuk az, hogy a kozloduji atomerőmű bezárásával hozzájárultak a szén-dioxid-kibocsátás növeléséhez. És most ezekkel a módosításokkal, amelyeket még szemérmetlenebbül arra akarnak felhasználni, hogy a pénzt Bulgáriától elvegyék, és más területre csoportosítsák át, tulajdonképpen a saját bűnüket kívánják leplezni. Ezért nem tudják megmagyarázni választóiknak, hogy miért kell - európai uniós polgárokként - azért fizetniük, hogy még nagyobb legyen a szén-dioxid-kibocsátás az Európai Unióban. Ebben az esetben a Zöldek olyan álláspontot vesznek fel, amely szöges ellentétben áll a nézeteikkel.
Van egy olyan módosítás is, amely szerint Kozlodujt arra kell felhasználni, hogy példát statuáljanak. Az egyetlen dolog azonban, amelynek Kozloduj a példája lehetett, az az volt, hogy miként lehet a régi reaktorokat biztonságosan és tökéletesen jól üzemeltetni. Mostantól Kozloduj csupán mementóul szolgálhat: annak mementójául, hogy a politikai ostobaságnak köszönhetően miként semmisíthető meg egy ország csodálatos, hatékony és sikeres ipari ágazata.
Elnök
Stoyanov úr, az igazság az, hogy az Ön beszéde - ami a parlamenti modort illeti - az illetlenség és a tiszteletlenség határát súrolja. Nem vontam meg Öntől a szót, mivel szeretnék nagyvonalúságunkról tanúbizonyságot tenni, különösen a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportnak a nagyvonalúságáról, akiket Ön a hozzászólásában támadott. Szerettem volna megmutatni azt, hogy hajlandóak vagyunk végighallgatni Önt. Személy szerint azt kell mondanom Önnek, hogy hozzászólása számomra elfogadhatatlan volt. Amennyiben ez megismétlődne, megvonom Öntől a szót, mivel olyan úton indul el, amelyet nem kívánunk követni.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak, mivel - noha pillanatnyilag mindannyiunkat a válság foglalkoztat - a Bizottság továbbra is foglalkozni tud a további fennálló problémákkal is. Azt hiszem, hogy Bulgária teljes mértékben jogosult az említett atomerőmű leszereléséért felajánlott pénzre.
Én magam az atomerőművekben előállított villamos energia szószólója vagyok, és nem hiszem azt, hogy Európa atomerőművek építése nélkül el tudná érni a tiszta energia vonatkozásában meghatározott célokat. Ugyanakkor meggyőződésem, hogy valamennyi országnak joga van atomerőműveket építeni, azzal a kitétellel, hogy az Európai Unióban kollektív felelősséggel és szolidaritással tartozunk az ilyen atomerőművek építése során megválasztott technológiai megoldások iránt. Azt hiszem, hogy ebben az esetben az Európai Bizottságnak abszolút mértékben szigorú megközelítést kell alkalmaznia az új atomerőművek létesítésével kapcsolatos projektek értékelése során.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Szeretnék melegen gratulálni az előadónak, Rebecca Harms asszonynak a kitűnő munkához. Egyetértek a vita tárgyát képező dokumentumban foglaltakkal és azzal a javaslattal, hogy egy 3 éves időszak során 300 millió euró támogatást kell nyújtani Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 1-4. blokkjának leszereléséért, és hogy ugyanakkor még szorosabban kell nyomon követni a kapott támogatás felhasználásának módját. Elmondható, hogy ez az egyenlő elbánás példája, mivel más új országok - Litvánia és Szlovákia - is hasonló helyzetben vannak és ehhez hasonló pénzügyi támogatásban részesültek.
Az atomerőmű 1-4. blokkjai egy ideje már üzemen kívül voltak, ezért logikus, hogy le kell őket szerelni. Ez csökkenti a környezeti kockázatok mértékét, és hozzásegít a munkavállalók ismereteinek és szakmai tapasztalatainak nagyobb mértékben való felhasználásához. Az atomerőmű egyik részének leállításakor az erőmű munkatársai új kihívásokkal néznek szembe. A litvániai tapasztalatok alapján elmondhatom, hogy olyan előre nem látható problémák jelentkeznek, amelyeket nehéz időkeretek közé szorítani.
Igaz az, hogy a támogatás legnagyobb részét az egységek leszerelésére kell elkülöníteni, és ott van a tároló berendezések megkerülhetetlen kérdése is. Mindazonáltal az is ugyanilyen fontos, hogy figyelembe vegyük az embereket. Remélem, hogy az Európai Unió által biztosított támogatás felhasználásakor a bolgár kormány segítséget nyújt a dolgozóknak és az erőmű köré szerveződött közösségnek a megváltozott körülményekhez való alkalmazkodáshoz, és nagyon fontos, hogy segítséget kapjanak az átképzéshez, szaktudásuk más területeken való kamatoztatásához, hogy a kormány előmozdítsa a fenntartható új munkahelyek létrehozását és az új, energiatakarékos környezetre való átállást.
Konrad Szymański
(PL) A kozloduji atomerőmű négy blokkjának leállítása kétségtelenül nagyon nagy deficitet okozott a bolgár energiarendszer számára. Jelentős hatást gyakorol a régió energiaellátásának biztonságára, és a szén-dioxid-kibocsátások növekedéséhez vezet, ami fontos kérdés, legalábbis a Parlament néhány képviselője számára. Ennek ellenére azt javasolják, különösen a módosításokban, hogy fordítsunk hátat az egyik tagállam energiaproblémáinak. Ez ellentétes a szolidaritás elvével, amelynek az energiapolitikában is érvényre kell jutnia. Az atomenergia parlamentbeli diszkriminációjának érzetét is kelti, amely ellentétes azzal az elvvel, amely szerint a tagállamok teljes szabadságot élveznek energiaforrásaik megválasztásában.
Corina Creţu
(RO) Az, hogy miként történik a kozloduji atomerőmű leállítása és leszerelése kérdésének rendezése, annyiban érdekes, hogy Bulgáriának magának hogyan sikerül rendeznie a kérdést. Ahogy azonban az ülés során már elhangzott, a leszerelési folyamat a szomszédos országokat is érinti, és precedensül szolgálhat a többi olyan ország számára, amelyek hasonló, a maximális élettartamuk vége felé közelítő blokkokkal rendelkeznek.
Nem rejthetem el azt a - korábban már említett - tényt sem, hogy a kozloduji atomerőmű a román polgárok aggodalmának állandó forrásává vált, különösen a csernobili balesetet követően. Ezért volna fontos, hogy a leszerelési folyamathoz egy olyan, a nyilvánosságnak szóló tájékoztató kampány társuljon, amely valamennyi arra jogosult félnek megadná a folyamat egyes szakaszaira, az ütemezésre, az egyes szakaszokhoz társuló kockázatokra, a hasadóanyagok és a veszélyes hulladékok védelmének módjára, valamint a kozloduji terület ökológiai rekonstrukciójára vonatkozó tájékoztatást.
Szeretném hangsúlyozni azt, hogy a radioaktív hulladék feldolgozását kiemelt fontosságúnak kell tekintenünk. Ezért kell a Bulgária részére e célból elkülönített forrásokat rendszeres időközönként, megszakítás nélkül biztosítani. Azért említem meg ezt a feltételt, mert noha a költségek elég nagynak tűnnek, csupán becslések állnak rendelkezésre, mivel Bulgáriában előzmények nélküli az atomerőmű leszerelésével megegyező léptékű folyamat. Hozzászólásomat annak elmondásával kívánom lezárni, hogy megfelelő finanszírozással és aprólékos tervezéssel, valamint a terület vonatkozásában a szükséges hatáskörrel rendelkező valamennyi szerv felügyelete révén a leszerelési folyamat az európai források helyes felhasználásának példája lesz.
Zigmantas Balčytis
(LT) Az Európai Unióhoz való csatlakozásukkor egyes közép- és kelet-európai országok csatlakozási szerződéseikben kötelezettségvállalásokat tettek, olyan - mind politikailag, mind pedig gazdaságilag nehezen teljesíthető kötelezettségvállalásokat -, amelyek atomerőműveik leszerelésére és a nukleáris hulladék biztonságos kezelésének biztosítására vonatkoztak. Ezek az országok az atomenergiától függenek, és olyan atomerőműveket örököltek, amelyek nem felelnek meg az EU biztonsági normáinak és a ma hatályos követelményeknek, és ezek az országok - természetesen - képtelenek lennének saját maguk előteremteni az erőművek leszereléséhez szükséges forrásokat. Az Európai Unióban szigorú követelmények szabályozzák a leszerelést és a biztonsággal kapcsolatos munkálatok végzését, a pénzügyi és gazdasági válság pedig megnehezíti az atomerőműveket leszerelő tagállamok számára a leszerelési és fűtőelem-elhelyezési munkálatok megfelelő és időben történő elvégzését. A Közösségnek a kiégett nukleáris fűtőanyagoknak a nem európai uniós tagállamokban való újrafeldolgozásával kapcsolatos aggodalma teljesen érthető, mivel az újrafeldolgozás a jövő generációinkat is fenyegetheti. Ennélfogva üdvözlöm az arról szóló bizottsági határozatot, hogy különítsünk el további támogatást Bulgária számára az Európai Unió költségvetéséből, mivel egyértelmű, hogy a közösségi támogatás nélkül - Litvániához hasonlóan - lehetetlen volna a leszerelési intézkedések szükséges mértékben történő végrehajtásának, a Közösség közös biztonsági politikája megvalósításának, vagy az európai polgárok biztonságának és a környezet védelmének megőrzéséhez szükséges intézkedések biztosítása.
Günther Oettinger
a Bizottság tagja. - (DE) Tisztelt elnök úr, tisztelt képviselők! Szeretnék köszönetet mondani az ezzel a rendkívül kényes kérdéssel kapcsolatos nyílt vitáért.
Összefoglalásul szeretném hangsúlyozni, hogy a Bizottság határozottan üdvözli a jelentés általában kedvező megközelítését, és azt a tényt, hogy a Parlament egyetért a Bizottsággal abban, hogy Bulgáriának 2013-ig további, 300 millió euró összegű támogatást kell kapnia. A Bizottság megelégedéssel értesült arról is, hogy továbbra is a biztonságos leszerelésre irányuló intézkedésekre összpontosíthatunk, és a Parlament úgy véli, hogy az energiaágazati projektek megérdemlik támogatásunkat.
Megerősíthetjük - ahogyan a múltban is -, hogy a forrásokat rendeltetésszerű céljukra használják fel, és megbízható ellenőrző mechanizmusok alkalmazását tervezzük. Tudomásul vesszük javaslataikat és módosításaikat. Biztos vagyok abban, hogy a Tanács figyelembe veszi a Parlament véleményét, amennyiben az hozzásegíthet a rendelet célkitűzéseinek egyértelműbbé tételéhez.
A leszerelési munkálatok további finanszírozásához való hozzájárulásuk az Európai Unió Bulgáriával való szolidaritásának jele. Az atomerőművek leszerelésének folyamatában a biztonság a legfőbb szempont, és a nyilatkozat ezt hangsúlyozza.
Szeretnék ismételten köszönetet mondani a munkájukért, Harms asszonynak pedig a jelentésért.
Rebecca Harms
előadó. - (DE) Tisztelt elnök úr! E vita végén szeretném ismételten elmondani, hogy a litvániai, szlovákiai és bulgáriai atomerőművek leszerelése a nemzetközi szakvélemény alapján történt. A csernobilival azonos konstrukciójú reaktorokat a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vizsgálta meg, és nem látta lehetőségét annak, hogy átalakításuk révén megfelelhetnének a régi Európai Unióban alkalmazott biztonsági normáknak. Ésszerű döntés volt, amely alátámasztja azt a tényt, hogy szolidaritásunknak adtunk tanúbizonyságot Litvániával, Szlovákiával ás Bulgáriával kapcsolatban, és - a holnapi határozatnak megfelelően - egyenlő elbánásban részesítettük őket a leszerelés költségei tekintetében.
Másodsorban pedig arra szeretnék ismételten rámutatni, hogy az országok egyikének, de semelyik nyugat-európai országnak, vagy a világ más részén lévő országnak nem sikerült még megfelelő megoldást találnia a rendkívül radioaktív hulladék végleges tárolásának problémájára. Ez olyan feladat, amely még mindig előttünk áll, noha sok ország már milliárdokat fektetett be ebbe a területbe, és már 30 éve keresi a megbízható megoldást. Olyan vita ez, amellyel különösen azoknak kell foglalkozniuk, akik az atomenergia rendkívül nagy kockázatot magában hordozó technológiája mellett kardoskodnak, mivel - véleményem és az európai polgárok többségének véleménye szerint - a dolgok jelenlegi állásának megfelelően a nukleáris hulladék tárolása olyan nagy és feloldhatatlan kockázatot jelent, amely önmagában is határozott érvet képvisel az atomenergia további használata ellen. Ezt a kérdést a jövőben tovább vitatjuk Oettinger úrral. Köszönöm figyelmüket!
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap, május 20-án, csütörtökön 12.00 órakor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Eija-Riitta Korhola
írásban. - (FI) 1999-ben az Európai Bizottság - az Európai Unió nevében eljárva - hat atomerőműve közül négynek a bezárására kötelezte Bulgáriát, a csatlakozási tárgyalások előfeltételeként. A Bizottság hosszú időn keresztül hangoztatta, hogy a kérdéses blokkok jogosultak a pénzügyi támogatásra. A megállapodás alapján két blokkot 2002-ben, másik két blokkot pedig 2006-ban állítottak le. Jelentős összegű beruházást és több független vizsgálatot követően úgy találták, hogy a blokkok valamennyi biztonsági kritériumnak eleget tesznek, és - a Tanács nukleáris kérdések munkacsoportja szerint - a további ellenőrzés szükségtelenné vált. Bulgária valamennyi szomszédos országba szállító villamosenergia-exportőrré vált, és néha 100%-ban kielégítette a régió villamosenergia-deficitjét. A megállapodás alapján azonban a fennmaradó blokkokat is leállították, a régiót áramkimaradások sújtották, az atomerőművet kiváltó erőművek pedig az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának növekedését okozták. Én magam Van Orden úrnak a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unióba való felvétele iránti kérelméről szóló jelentése, illetve a jelentés (33) bekezdése alapján tettem fel kérdésemet a Bizottságnak és a Tanácsnak. A jelentésben az Európai Parlament azt kérte a Tanácstól, hogy a kibocsátások mértékét nem növelő új termelőkapacitás kialakításáig, amelyre 2011 előtt nem kerülhet sor, legyen rugalmasabb a határidőkkel kapcsolatban. A válasz azonban nemleges volt, és az EU ehelyett pénzügyi támogatás keretében nyújtott jelentős összegek formájában mutatta ki a Bulgáriával való szolidaritását. Ez az, amiért csupán a támogatásnak a tervezettnél hosszabb ideig történő biztosítása a megfelelő, mivel a villamosenergia-termelési kapacitás elvesztése, nem beszélve a régióra nehezedő egyéb terhekről, gazdaságilag és társadalmilag is súlyos következményekkel járt Bulgáriára nézve. Ugyanakkor őszintén fel kell tennünk a kérdést, hogy vajon elkerülhető lett volna-e ez a jelentős pénzügyi beruházás, ha a Bizottság és a Tanács átgondolja rugalmatlan és megkérdőjelezhető feltételeit.
Franz Obermayr
írásban. - (DE) 2005-ben, a csatlakozási tárgyalások során Bulgária beleegyezett abba, hogy leállítja, majd leszereli a kozloduji atomerőmű 1-4. blokkját. Az EU eredetileg 2009-ig szándékozott pénzügyi támogatást nyújtani a leszerelési folyamathoz. A pénzügyi támogatást 2013 végéig meghosszabbították, és összesen 300 millió eurót bocsátanak Bulgária rendelkezésére. Természetesen fontos, hogy a kozloduji erőmű leszerelése alatt Bulgária támogatásban részesüljön és segítséget kapjon a kapcsolódó pénzügyi és környezeti problémák rendezéséhez - pl. a radioaktív hulladék biztonságos elhelyezésének, a megújuló energiaforrások fokozott alkalmazásának előmozdításához és a munkavállalók átképzéséhez. A pénzügyi támogatásnak azonban együtt kell járnia a különböző tervek, a szigorú pénzügyi ellenőrző eszközök és a források felhasználása rendszeres ellenőrzésének részletes ismertetésével. A pénz nem használható fel kiskapukon keresztül a belenei második bolgár atomerőmű pénzügyi támogatásának biztosításához. Bulgária jelenleg európai befektetőket keres a belenei erőműhöz, és a leszerelésre szánt pénznek az e célra való felhasználása nagyon is időszerű volna a számára. Meg kell akadályoznunk, hogy ez megtörténhessen. Ezért alapvető fontosságúak a Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Számvevőszék által folytatott alapos helyszíni ellenőrzések.
Silvia-Adriana Ţicău
írásban. - (RO) Az EU energiaigényeinek 53%-át importból elégíti ki. Energiafüggőségének enyhítésére egyes tagállamok ambiciózus stratégiákat fogadtak el az atomenergia és a megújuló forrásokból származó energia hasznosítására vonatkozóan. Az atomenergia a teljes európai uniós fogyasztás 28%-át elégíti ki, míg Belgium, Franciaország, Litvánia, Svédország és Szlovákia esetében az atomenergia jelenti a legnagyobb forrást. Az atomenergiával való villamosenergia-termelés nem jár szén-dioxid-kibocsátással, arról nem is beszélve, hogy a háztartások villanyszámlái alacsonyabbak az atomenergiát is alkalmazó tagállamokban. Az EU azonban rendkívül szigorú követelményeket állapít meg az atomerőművek biztonságos üzemeltetésére és a nukleáris hulladék kezelésére vonatkozóan. Az atomenergiának az Európai Unióban történő biztonságos felhasználását az atomerőművek biztonságára vonatkozó szigorú intézkedések és normák, valamint a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságok közötti szoros együttműködés biztosítja. A Bizottság által javasolt rendelet tisztességes elbánást szavatol Bulgáriának azzal, hogy 2013-ig pénzügyi támogatást biztosít atomerőműveinek a csatlakozási szerződésben megállapított intézkedésként történő leszereléséhez. A nukleáris létesítmények leszerelése hosszú távú pénzügyi tervezést igényel, amely a helyszín teljes rehabilitációjáig tart, valamint addig, amíg minden radioaktív hulladékot és kiégett fűtőelemet biztonságosan el nem helyeztek.
