Egyperces felszólalások (az eljárási szabályzat 150. cikke) 
Elnök
A következő napirendi pont az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben az eljárási szabályzat 150. cikke szerint.
Theodoros Skylakakis
(EL) Elnök asszony! Először is Egyiptomról szeretnék néhány szót szólni. A Külügyi Szolgálatot a lehető legnagyobb mértékben mozgósítanunk kell majd az előttünk álló nehéz időkben, hogy megvédjük az egyiptomi polgárokat, az egyiptomi kisebbségek jogait és azokat a történelmi intézményeket, amelyek képviselik őket, például az alexandriai görög ortodox pátriárkát.
Most pedig rátérnék az alapvető témámra, a hulladék kérdésére. Bár magas szintű szabályozási kerettel rendelkezünk, szinte minden tagállamnak szembe kell néznie a szabálysértésekkel kapcsolatos nehézségekkel. Sokan már szemétválságról beszélnek, és néhány ágazatban, mint például a hulladék határokon átnyúló szállításában, a közösségi törvények sorozatos megszegését láthatjuk. Ugyanakkor politikai okok miatt, illetve a híres "Nálam ne!” elv alapján a tagállamok nem olyan hatékonyan vesznek részt az ezzel kapcsolatos erőfeszítésekben, mint ahogyan tudnának.
A Bizottságnak tehát új és további eszközöket kell javasolnia, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség feladatainak bővítését, valamint azt, hogy az Uniónak legyen lehetősége missziókat szervezni, és ellenőrizni az információkat a tagállamokban. A Bizottságnak ezt a 2012-re vonatkozó javaslatok fényében kell átgondolnia.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Elnök asszony! Szeretném felhívni a figyelmet a romániai helyzetre annak kapcsán, hogy a jelenlegi kormány arcátlanul megszegi a jogállamiság követelményeit. Az ellenzék egyik prominens tagjának, Constantin Nicolescunak a letartóztatása, amelyet a bírósági meghallgatás kezdete előtt jelentettek be, és amelyhez semmilyen komoly bizonyítékkal nem rendelkeztek, jól mutatja, hogy mennyire antidemokratikus módon jár el a jelenlegi kormány. A politikai parancsra végrehajtott letartóztatás, valamint a kormány által hozott antiszociális intézkedések, amelyekben tökéletesen semmibe veszik az egyszerű polgárokat, azt eredményezik, hogy a megalázott és szegénységre ítélt emberek az utcára vonulnak. A durva és antidemokratikus intézkedések által kiváltott elégedetlenség elfojtása céljából a kormány tömegoszlatásokra szolgáló felszerelést vásárolt 10 millió euró értékben.
Mindez egyértelműen bizonyítja a politikai diktatúrát, és azt is, hogy mi fog történni a jövőben, ha ezeket az európai értékekkel ellentétes intézkedéseket büntetlenül hagyjuk. Nem az igazságszolgáltatás ellen tiltakozunk, hanem a politikailag elrendelt visszaélések ellen. Az Európai Unió megköveteli a demokrácia tiszteletben tartását olyan országokban, mint Tunézia és Egyiptom, de a tagállamokban is szigorúan be kellene tartani ezeket az elveket.
Metin Kazak
(BG) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a bulgáriai dohánytermesztők megoldatlan problémái a feszültség fokozódásához vezettek az ország bizonyos régióiban, és olyan tüntetéseket eredményeztek, amelyeken több mint 10 000 ember vett részt. Elégedetlenségüket a jelenlegi politikát bíráló nyilatkozatban juttatták kifejezésre, mert ezt a politikát okolják a nehéz anyagi helyzetükért, ami abból adódik, hogy a kormány leállította a dohánytermesztőknek a 2010-es aratás után járó nemzeti kiegészítő támogatásokat.
Európában a 27 tagállam közül 17-ben termelnek dohányt, és ehhez minden esetben a kormányok is adnak támogatást. Úgy tűnik, hogy Bulgária az egyetlen tagállam, amely késlelteti a dohánytermesztőknek megítélt nemzeti kiegészítő támogatás kifizetését, melyet a törvény is előír, és amelyet közöltek az Európai Bizottsággal is. Ez a rendszer előírja, hogy 76 millió eurónak megfelelő támogatást kell adni a bolgár dohánytermelőknek, de ennek az összegnek a kifizetése jelenleg késik. A segély kifizetésének a halogatása több száz családot éhezésre és kivándorlásra ítél, és veszélyezteti a polgári békét az országban.
Michail Tremopoulos
(EL) Elnök asszony! A mai napon, figyelemre méltóan egységes hangulatban, az Európai Parlament elfogadta az elnökének, Buzek úrnak azt a felszólítását, hogy az Európai Unió hivatalosan is ismerje el a romák ellen elkövetett népirtást, hiszen a romák a nácik áldozatai voltak a második világháború alatt. Mint mondta, a romák már régóta a leginkább elnyomott kisebbséget alkotják.
De kihez is beszélünk most? Ki fogja alkalmazni a közösen elhatározott politikáinkat? A Bizottság 2008 júliusában megrendelt egy jelentést 18 európai ország romapolitikájáról, és június óta birtokában van ez a jelentés. Azért tettem fel ezzel kapcsolatban egy kérdést, mert úgy gondolom, hogy indokolatlanul késik ennek az értékes jelentésnek a közzététele. Valójában már nemzetközi felkérés is érkezett arra, hogy tegyük közzé a jelentést. Reding asszony válaszolt a kérésemre, és megígérte, hogy 2010. december végéig közzé teszi. Most már 2011. február van, és a jelentést még mindig nem tették közzé. Nagyon érdekelne, hogy mi ennek az oka.
Zbigniew Ziobro
(PL) Elnök asszony! Az Európai Parlamentben az Uniónak az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozásával kapcsolatos politikájáról folytatott viták során többször is kifejezésre juttattam a véleményemet, és tudjuk, hogy ez olyan politika, amelyet az Európai Parlament és az Európai Bizottság is határozottan támogat. Felhívtam azonban a figyelmet arra, hogy ez a politika igen kedvezőtlen gazdasági változásokat is elő fog idézni. Sok ágazatban azt fogja eredményezni, hogy az ipari üzemeket áthelyezik más, nem uniós országokba.
Sajnos az Európai Bizottság nem foglalkozott ezzel, bár számos képviselőtársunk rámutatott a széndioxid-kibocsátás radikális csökkentésének negatív következményeire. A közelmúltban hallottuk, hogy újabb nagy ipari üzemeket fognak áttelepíteni Németországból és Lengyelországból a volt Szovjetunió államaiba, de az is lehet, hogy Afrikába vagy Dél-Amerikába. Ezek a fejlemények kézzelfogható intézkedéseket követelnek a Bizottságtól, amely továbbra sem rendelkezik távlati elképzelésekkel és jövőképpel.
Ilda Figueiredo
(PT) Elnök asszony! Az Európai Parlament által a múlt héten szervezett "polgárok agorája” összejövetelen tett ígéretünk szerint szeretném most továbbítani azoknak a különböző társadalmi szervezeteknek a felháborodását, amelyek részt vettek a gazdasági és pénzügyi válságról, annak súlyos következményeiről, valamint a megnövekedett munkanélküliségről, a társadalmi egyenlőtlenségekről és a szegénységről folytatott vitában, mely problémák annak ellenére is fennállnak, hogy 2010-et a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harc európai évének nyilvánítottuk.
A kérés az volt, hogy az Európai Parlament a tevékenysége és a munkája során vegye figyelembe azoknak a szervezeteknek a felháborodását, amelyek részt vesznek a szegénység elleni harcban, tekintettel a válság társadalmi következményeire és a szegénység súlyosságára és mértékére.
A kizsákmányolás, a szegénység, a megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés számtalan ragyogó példája, valamint a különböző javaslatok, igények és elgondolások közül azokat szeretném kiemelni, amelyek arra vonatkoznak, hogy az Európai Uniónak milyen szerepet kellene játszania a helyzet elítélésében. Konkrétan létre kellene hoznia egy munkacsoportot, amelynek az lenne a feladata, hogy figyelje a válság következményeit a társadalmi szférában, valamint a Tanács és a Bizottság által az Európai Parlament döntései alapján tett intézkedések következményeit, például a minimálbérrel kapcsolatban ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Marian-Jean Marinescu
(RO) Elnök asszony! A schengeni értékelési munkacsoport a Romániára vonatkozó összes értékelő jelentést elfogadta. A munkacsoport következtetései szerint Románia a schengeni vívmányokhoz kapcsolódó valamennyi követelményt teljesíti. Sajnos az Európai Tanács nem hajlandó átadni a jelentéseket az Európai Parlamentnek, és ezzel gátolja a parlamenti eljárásokat. Az európai parlamenti képviselők nem szavazhatnak úgy, hogy nem ismerik a jelentés tartalmát. Az Állampolgári, Bel- és Igazságügyi Bizottság kérte a dokumentumokat, miközben Románia is azt javasolta, hogy adják ki őket. A Tanács azonban ok nélkül halogatja a döntést.
Úgy gondolom, hogy ebben a helyzetben Románia jogosult átadni a Parlamentnek mindazokat a jelentéseket, amelyek a schengeni övezethez történő csatlakozásával kapcsolatosak. A csatlakozásról hozott döntés kizárólag ezekre a jelentésekre épülhet. Egyéb kritériumok előírása nem áll összhangban az európai szerződésekkel, nem európai hozzáállás és nem észérveken alapul. Románia minden jogi követelményt teljesített, és felkészült az Unió külső határainak védelmére, ezért most meg kell kapnia a megfelelő választ az Unió intézményeitől.
Rovana Plumb
Elnök asszony! Szeretném tájékoztatni, hogy Romániában az elmúlt 20 évben a demokrácia soha nem volt nagyobb veszélyben, mint most. Már figyelmeztettük Önt a Képviselőház elnökével kapcsolatban, aki meghamisította a szavazás eredményét a rendkívül fontos nyugdíjtörvény esetében. A szociáldemokrata Constantin Nicolescu legutóbbi esete, aki a romániai Argeş megye tanácsának elnöke, ismét azt bizonyítja, hogy a romániai kormányzó párt által használt módszerek súlyosan fenyegetik a polgárok alapvető jogait és szabadságát.
A kormány minden intézkedése azt bizonyítja, hogy a romániai Demokrata Liberális Párt háborút visel az egész román nép ellen. Nem engedhetjük, hogy az Európai Unió egyik demokratikus tagja antidemokratikusan viselkedjen, kénye-kedve szerint bárkit letartóztasson, és a közintézményeket személyes bosszúállásra használja fel. Össze kell fognunk, és meg kell védenünk a jogainkat, a szabadságunkat és a demokráciát.
Marian Harkin
Elnök asszony, mint az Európai Parlament ír képviselője, arra kérem az Európai Uniót, hogy kezelje méltányosan az Írországban kialakult lehetetlen pénzügyi helyzetet.
Elismerem, hogy felelősséget kell vállalnunk az általunk elkövetett hibákért, de nem egyedül követtük el őket. Az ír bankokba számos országból áramlottak a kaszinó típusú befektetések. Ezek végül kártyavárként összedőltek, és az ír adófizetőkre most elviselhetetlen teher nehezedik.
5,8%-os büntető kamatot kell fizetnünk, és a törlesztési képességünk, melyet az EU egy négyéves takarékossági tervben fogadott el, a növekedésen alapul, de ez a növekedés nem fog megvalósulni. Hogy miért? A munkanélküliség még úgy is nő, hogy egyre többen kivándorolnak. A vállalkozások csődbe mennek, és a GNP már negyedik egymást követő évben csökken.
Miközben pedig az Európai Központi Bank 132 milliárd eurót ad az ír bankok kezébe, 110 milliárd euró kisétált ugyanezen bankok hátsó kijáratán 2010-ben; csak 2010 decemberében 40 milliárd eurónak veszett nyoma.
A helyzet már-már tarthatatlan, és ha - ahogyan Barroso elnök úr mondta - Európa is része megoldásnak, akkor komoly intézkedésekre van szükség.
Diane Dodds
Elnök asszony! A múlt héten az észak-írországi választókerületemben a másképpen gondolkodó republikánus terroristák két pokolgépet helyeztek el az Antrim Road közelében Észak-Belfastban. Csak Isten kegyelmének köszönhető, hogy ma nem kell számos halálos áldozatról beszélnünk. Arra az időre, amíg a biztonsági erők elhárították a lakosságra leselkedő veszélyt, több száz embert kellett kitelepíteni az otthonaikból.
A sikertelen merénylet célpontjai rendőrök voltak, és ez az akció részét képezte annak a legújabb merényletsorozatnak, amelynek az a célja, hogy meggyilkolják az észak-írországi rendőrség aktív tagjait.
Ezek a támadások nem szerepelnek az angliai híradásokban, még kevésbé az európaiakban, mégis arra emlékeztetnek, hogy bár hatalmas előrehaladás történt Észak-Írországban, még mindig vannak olyanok, akik ezt vissza akarják fordítani.
Karácsony előtt Barroso elnök úr találkozott az észak-ír miniszterelnökkel, Peter Robinsonnal, és megerősítette a Barroso-munkacsoport iránti elkötelezettségét. Üdvözlöm ezt a munkát, és azt is, ami ebben a Házban megkezdődött a PEACE-program finanszírozásával kapcsolatban.
Csaba Sógor
(HU) Számos elégedetlenkedő és méltatlankodó hangot hallottunk Magyarország soros elnöksége kapcsán. Érdekes, hogy ezek egyike sem a soros elnökség uniós programjára vonatkozott. Voltak, akik a médiatörvény kapcsán emelték fel a hangjukat. Az Európai Bizottság már meg is fogalmazta kifogásait, a magyar kormány pedig késznek mutatkozott a törvény módosítására.
Bennem az a kérdés fogalmazódott meg, hogy miért nem övezte ugyanilyen nemzetközi érdeklődés a Szlovákiában mai napig érvényben levő államnyelvtörvényt, amely továbbra is pénzbírsággal sújtja az anyanyelv használatot. A médiatörvény kapcsán az alapjogok érvényesülését féltő hangok miért nem aggódtak akkor, amikor a szlovákiai magyar kisebbség egyik legtermészetesebb emberi joga kérdőjeleződött meg? Másokat a Tanács épületében lefektetett óriásszőnyeg zavarta, amelyen Magyarország 160 évvel ezelőtti térképe látható. Ez a térkép azt jelképezi, hogy egy erős Európa építését csak közös történelmünk, nemzeti értékeink ismerete és tisztelete révén valósíthatjuk meg.
Catherine Stihler
Elnök asszony! Február 14-e, azaz Szent Valentin napja lesz az első európai epilepszia nap. Szent Valentin állítólag maga is epilepsziában szenvedett.
Jelenleg 6 millió európai szenved ebben a betegségben. Skóciában kb. 39 000 emberről van szó, de mindössze 20 000 embernél diagnosztizálták, ők azok, akiknek gyógyszerrel szabályozzák az állapotukat. Ez azt jelenti, hogy 19 000 ember él úgy napról napra, hogy félnie kell a visszatérő rohamtól. Ha ezt kivetítjük az EU-ra, akkor valószínűleg több millió ember él ezzel a félelemmel.
Február 14-én növelnünk kell az epilepszia ismertségét. Meg kell próbálnunk megnyerni azokat, akiknél pontosan diagnosztizálták ezt az állapotot, és fel kell szólítanunk a tagállamokat arra, hogy alkalmazzanak több epilepsziára szakosodott neurológust. Február 15-én több rendezvény is lesz a Parlamentben, és mindenkit biztatok, hogy vegyen részt ezeken. Az Önök szavazópolgárai közül is sokan jelen lesznek.
Szeretném egyben felhasználni az alkalmat, hogy üdvözöljem Joanne Hillt, epilepsziás betegekre szakosodott nővért, valamint Fiona Nicholsont, a skót epilepszia központ szolgálatvezetőjét.
Csanád Szegedi
(HU) Tisztelt elnök asszony, tisztelt képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az előttem álló időt a székelység ügyének szenteljem. Románia elnöke a napokban ismételten sajnálatos módon kijelentette azt, hogy nem támogatja a székely területi autonómiát. Szeretném, ha egyszer és mindenkorra tiszta vizet öntenénk a pohárba itt, az Európai Parlamentbe, és kijelentenénk azt, hogy a székelységnek jár a területi önrendelkezés. Ez nem Traian Băsescunak a jó szándékán múlik, hanem a székelységnek joga van az autonómiához. Mindenkit emlékeztetnék arra, hogy az önrendelkezés az egy nemzetközileg elismert kötelező jog, és tűrhetetlen az a kettős mérce, hogy az Európai Unió azt mondja, hogy bizonyos etnikumoknak jár az autonómia, másoknak nem. A baszkoknak, katalánoknak jár, a székelyeknek nem jár az autonómia. Ebből a logikából kifolyólag azt kell mondanom teljes meggyőződéssel, hogy nem európai az, aki a székelyek autonómia-törekvését nem támogatja.
Seán Kelly
(GA) Elnök asszony! Szeretnék rámutatni, hogy a szabadság az Európai Közösség egyik alapvető célja: az utazás szabadsága, a kereskedés szabadsága és a munka szabadsága. A munka szabadsága azonban nem létezik, mert nem ismerjük el kölcsönösen a szakképzettségeket.
Ma hallottam egy olyan orvosról, aki Olaszországban dolgozott, és kilenc hónapig tartott, hogy beszerezze az írországi munkavállalási engedélyt. Ennek semmi értelme nincsen. Nézzük meg az Egyesült Államok UPMC rendszerét; igen tanulságos példa. A szakképzettségek elismerését mindenképpen meg kell oldanunk, különösen, ha orvosi e-szolgáltatásokat akarunk nyújtani. Máskülönben nem tudunk előre lépni.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Elnök asszony! A Romániát jelenleg irányító vezetők hatalommal történő sorozatos visszaélései az országot 1989 óta a legsötétebb korszakába sodorták. Bár Romániának demokratikus alkotmánya van, annak a cikkeit gyakran égbekiáltó módon semmibe veszik. Bár elméletben szétválasztották az államhatalmi ágakat a demokratikus elveknek megfelelően, a gyakorlatban egyetlen ember, Traian Băsescu elnök tart minden hatalmat a kezében az egész országban, kénye-kedve szerint osztogatja a parancsokat, és naponta visszaél a hatalommal, mindezt azzal a céllal, hogy tönkretegye a politikai ellenzéket, és elhallgattasson minden olyan hangot, ami életképes alternatívát nyújthat a katasztrofális Băsescu-Boc adminisztráció helyett.
Romániának - mint az Európai Unió egyik tagállamának - sorsát sem az Unió intézményei, sem pedig a többi uniós tagállam képviselői nem kezelhetik közömbösen, és állást kell foglalniuk ebben a kérdésben. Kérem, hogy ne engedjék magukat félrevezetni azoknak a zavaros magyarázataival és néha zavarba ejtő kifogásaival, akik Romániát irányítják, vagy akik nyíltan, akár félelemből, akár érdekből támogatják őket. Azoknak, akik tudni akarják a szomorú valóságot Romániával kapcsolatban, elég az ő cselekedeteiket megnézniük.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Elnök asszony! Elhatároztam, hogy rendszeresen tájékoztatni fogom Buzek urat arról, hogy hogyan fejlődik a demokrácia Romániában. Ő járt már a román parlamentben, és támogatta a Boc-kormányt és Traian Băsescut. Szeretném elmondani Buzek úrnak, hogy a román parlament semmilyen hatáskörrel nem rendelkezik, és minden törvényt a kormány hoz és érvényesít. Most azonban a román kormánynak sincs semmilyen hatalom a kezében, mert Traian Băsescu nevezi ki a minisztereket, ő hívja vissza őket, és ő jelenti be a fontos intézkedéseket. Romániában ártatlan embereket 30 napra börtönbe vetnek, majd bíróság elé kell állniuk.
Hivatalos állásfoglalást kértem Buzek úrtól, és egy sajtóközleményt kaptam válaszul a PD-L párttól, és Traian Băsescutól. Kérem és várom Buzek úr hivatalos álláspontját.
Alexander Mirsky
(LV) Elnök úr! Az Ön véleménye szerint miért hoz az Európai Parlament határozatokat? Pontosan azért, hogy megvalósítsák őket. Úgy tűnik azonban, hogy a lett kormánynak nem áll szándékában megvalósítani a 2004. március 11-én hozott határozatot. Az a határozat egyértelműen kimondja, hogy a helyi szavazáson való részvétel jogát minden olyan személynek meg kell adni, aki állandó lakóhellyel rendelkezik litván területen. Arra a kérdésre, hogy mikor fogja Lettország megvalósítani ezt a határozatot, valószínűleg a következő választ kapnánk: "Kad pūcei aste ziedēs” (lett nyelven). Oroszul ezt mondanák: "Kogda rak na gore svistnet”, ez magyarul így hangzik: "Majd ha a disznók repülni tudnak”. Erről van szó: vagy elkezdenek a disznók repülni, vagy együttesen véget kell vetnünk a Lettországban élő 335 000 ember ellen alkalmazott diszkriminációnak.
Köszönöm.
Ioan Enciu
(RO) Elnök asszony! Ma olyan eseményeknek vagyunk a tanúi, amelyek meg fogják változtatni a történelem menetét Észak-Afrikában és máshol is. A diktatórikus rezsimek sehol a világon nem tudnak sokáig fennmaradni. Szeretném azonban felhívni a figyelmüket arra, hogy újfajta diktatúrák is megjelenhetnek, még az Európai Unió egyik olyan tagállamában is, amelyet egyébként demokratikusnak tartunk, nevezetesen Romániában. A törvény értelmében egy embert ártatlannak kell tekinteni, ameddig a bírók el nem ítélik, és szabad polgárként kell a bíróság elé állnia, kivéve, ha veszélyt jelent a társadalom számára.
A jognak ezek az egyetemes alapelvei Romániában már nem érvényesek, amikor Băsescu elnökről és a hatalmon lévő Liberális Demokrata Pártról van szó. Azt a tényt, hogy Romániában politikai parancsra történnek a letartóztatások, egyértelműen bizonyítja Băsescu elnök nyilatkozata, melyet Constantin Nicolescu letartóztatása előtt öt órával tett Strasbourgban. Idézem: "letartóztattuk az ellenzék egyik fontos tagját”, idézet vége, és az említett személy még el sem jutott a bíróságig. Kell-e ennél világosabb bizonyíték arra, hogy Băsescu elnök dönti el, hogy kit és mikor kell letartóztatni?
Corina Creţu
(RO) Elnök asszony! Én is osztom azon képviselőtársaim véleményét, akik felhívták a figyelmet arra, hogy Romániában üldözik a politikai ellenzéket, méghozzá egy olyan kormány jogi eszközeivel, amelyről egyre határozottabban bebizonyosodik, hogy visszaél a hatalmával. Miközben népszerűsége zuhanórepülésben van, és olyan kegyetlen takarékossági intézkedéseket hozott, amelyek drasztikus hatást gyakorolnak az életszínvonalra, a román kormány egyre erőszakosabb antidemokratikus módszereket alkalmaz a hatalom megtartása érdekében.
Mint képviselőtársaim elmondták, a polgárok által közvetlenül megválasztott ellenzék egyik prominens tagjának indokolatlan és durva letartóztatása a legutóbbi és legaggasztóbb példája az ellenzéki csoportok ellen irányuló fenyegetéseknek és zaklatássorozatnak. Eközben az állami költségvetést kifosztják a kormány politikai támogatói, akiknek kaotikus intézkedései tovább mélyítik a gazdasági és társadalmi válságot, és aggasztó mértékűre növelik a társadalmi feszültséget. Ezért tiltakozunk együtt azon támadások ellen, amelyeknek az a céljuk, hogy megfélemlítsék az ellenzéki politikusokat és szakszervezeteket. Úgy gondolom, hogy az uniós fórumoknak állást kell foglalniuk a demokratikus jogok Romániában látható durva megsértése ellen.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Elnök asszony! Olyan hírt szeretnék megosztani mindenkivel, ami nagy megelégedésünkre fog szolgálni. A közelmúltban Spanyolországban nagyszerű társadalmi és gazdasági paktum született a kormány, a szakszervezeti vezetők és az üzleti élet vezetői között. Ezzel a megállapodással Spanyolország olyan országgá vált, amely képes egyesíteni az erőit a nehézségek leküzdése érdekében, képes szembeszállni a kihívásokkal, és képes megerősíteni a jóléti államot. Hölgyeim és uraim, a jelenlegi globális válságban ez a nyilatkozat ritka példája annak, hogy hogyan lehet megállapodásra jutni akkor, ha az egész társadalom vállalja a felelősséget, és amikor az a célunk, hogy biztosítsuk a jövőt, és erős Spanyolországot építsünk egy olyan Unióban, amely egyre fontosabb szerepet játszik.
Elnök
Ezzel azt a napirendi pontot lezárom.
