Finansiering af den fælles landbrugspolitik
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Jorgo Chatzimarkakis for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik - C6-0116/2007 -.
Siim Kallas
næstformand i Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Tak, fordi De giver mig mulighed for at sige et par ord om betænkningen om forordning 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik. Først vil jeg gerne takke hr. Chatzimarkakis og udvalgets medlemmer for deres arbejde.
Kommissionens forslag indeholder to punkter, der er af politisk betydning. For det første for at sikre den nødvendige opfølgning af den relevante del af artikel 53b om finansforordningen, hvori det hedder, at gennemsigtighedskravet og medlemsstaternes efterfølgende offentliggørelse af modtagerne skal sikres gennem sektorspecifik lovgivning.
For det andet at styrke mekanismen til sikring af finansiel disciplin gennem en ny mekanisme til nedsættelsesuspendering af landbrugsstøtten, som er mere struktureret og mere gennemsigtig end den nuværende mekanisme, der allerede findes i forordningen, og ved at give Kommissionen mulighed for at foretage finansielle korrektioner for manglende efterfølgende kontroller.
Kommissionen er i høj grad tilhænger af åbenhed og gennemsigtighed. Et aspekt af dette er offentlighedens ret til at vide, hvad der sker med fællesskabsstøtten og se, hvem der modtager hvilke beløb. I artikel 53 i finansforordningen bestemmes det, at medlemsstaterne efterfølgende skal offentliggøre støttemodtagerne. Opfølgningen af denne generelle forpligtelse ligger i Kommissionens forslag med hensyn til udgifterne under EUGFL og ELFUL.
Kommissionen insisterer i høj grad på, at medlemsstaterne offentliggør disse oplysninger, fordi de i medfør af den fælles forvaltning er kontaktpunktet for landbrugssektoren og derfor er langt bedre stillet end Kommissionen til at validere de oplysninger, der skal offentliggøres. Jeg er meget taknemmelig for Deres støtte i dette spørgsmål.
Kommissionen vil hente inspiration fra nogle af de fremsatte ændringsforslag, når den vedtager gennemførelseslovgivningen, men det vil ikke være i henhold til princippet om bedre lovgivning og forenkling, hvis alle de - undertiden meget tekniske - detaljer anbringes i Rådets forordning.
Men jeg vil gerne gøre en ting helt klar. Modtagerne skal informeres på forhånd om, at visse oplysninger skal offentliggøres, og offentliggørelsen vil kun ske under fuld overholdelse af den gældende lovgivning om personoplysninger.
Som De ved, findes der allerede en mekanisme til nedsættelsesuspendering i forordning 1290/2005. I sammenligning med denne mekanisme fører den foreslåede bestemmelse til en ny, gennemsigtig og effektiv mekanisme, der indebærer en yderligere forenkling af den eksisterende mulighed for at nedsætte eller suspendere udbetalingerne til en medlemsstat i tilfælde af alvorlige og vedvarende mangler i de nationale kontrolsystemer.
Denne nye bestemmelse har den fordel, at visse elementer fastlægges på forhånd med henblik på at sikre en mere effektiv anvendelse af et sådant instrument. Det siger sig selv, at den nuværende nedsættelsesmekanisme fortsat vil skulle anvendes i andre typer af sager. Men ændringsforslag, der har til formål at udvande nedsættelsesmekanismen, kan ikke accepteres af Kommissionen.
Endelig har jeg bemærket et større antal ændringsforslag, der sigter mod en yderligere styrkelse af det samlede system til forvaltning af landbrugsudgifterne, som ikke vedrører vores forslag. I den henseende mener jeg, at teksten er velafbalanceret, og vi bør give aktørerne tid til at gennemføre den i praksis, inden vi overvejer ændringer af reglerne, som trods alt trådte i kraft for mindre end et år siden.
Jorgo Chatzimarkakis  
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Mange tak, fordi De har taget Dem tid til at være til stede her i denne sene aftentime. Det spørgsmål, vi diskuterer, er heller ikke bare ubetydeligt og marginalt - det er den fælles landbrugspolitik. Jeg vil gerne indlede med at erindre Parlamentet om, hvad denne fælles landbrugspolitik rent faktisk betyder for det store flertal af vores næsten 500 millioner borgere. Det er trods alt med disse borgere i tankerne, at disse forhandlinger på plenum finder sted.
Ikke desto mindre kan man i denne forbindelse konstatere, at mange borgere først og fremmest opfatter den fælles landbrugspolitik som en reklame for EU - men desværre en meget dårlig af slagsen. Eksportsubsidier, formodet urimelig handel med landene i den "tredje verden", fødevareskandaler, protester fra landmændene, overdrevne tilskud, genetisk modificerede planter - antallet af områder inden for den fælles landbrugspolitik, der opfattes negativt, at ufatteligt stort.
Forseelser inden for den fælles landbrugspolitik har ydet et betydeligt bidrag til EU's dårlige rygte i mange dele af Europa. Mine damer og herrer, dette rygte kan ikke bare viftes væk her i aften. Men denne betænkning kan - hvis Rådet støtter den - styre den fælles landbrugspolitik ind på en ny kurs, som er tættere på ønskerne fra et flertal blandt borgerne.
Jeg vil gerne begynde med at diskutere Kommissionens forslag endnu en gang. Det omfatter i alt væsentligt fire elementer: gennemsigtighed, dvs. offentliggørelse af navnene på modtagerne af landbrugsbetalinger, indførelse af muligheden for at suspendere udbetalingerne til medlemsstater under første søjle i tilfælde af alvorlige brister i deres forvaltnings- og kontrolsystemer, afkortelse af fristerne for Kommissionens revision, hvis medlemsstaterne ikke overholder deres kontrolforpligtelser (undtagelser fra den såkaldte 24-måneders regel) samt tilpasning af gennemførelsesbeføjelserne. I politisk henseende er forslagene om gennemsigtighed bestemt af enestående betydning for EP. Ved hjælp af disse gennemfører Kommissionen nu endelig Rådets og Parlamentets afgørelse om 2007-budgettet.
Jeg hilser generelt dette projekt varmt velkommen, selv om Kommissionens forslag kommer noget sent, formentlig til dels fordi man har indarbejdet yderligere oplysninger i teksten. I Kommissionens gennemførelsesforordninger for ELFUL tales der allerede om offentliggørelse af navnene på alle betalingsmodtagere under den anden søjle. De andre fonde (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Fiskerifond, Samhørighedsfonden) indeholder nu alle regler om offentliggørelse. Budgetafgørelsen har betydet, at gennemsigtigheden i bund og grund ikke længere er kontroversiel: Der er ikke længere tale om om, men kun om hvordan. 11 medlemsstater offentliggør allerede i vid udstrækning alle betalinger.
Vi har derfor brug for større gennemsigtighed. Den manglende gennemsigtighed har givet mulighed for, at der opstår rygter og kampagner med fejlinformation, som har skadet den fælles landbrugspolitik mere end en egentlig fejl i ny og næ. De eneste problemer drejer sig om hvordan: Kommissionen kommer trods alt ikke med nærmere oplysninger om proceduren og ønsker at placere alle de mere detaljerede bestemmelser i gennemførelsesforordningerne. Eftersom der er tale om et indgreb i retten til selvbestemmelse over personoplysninger, foreslår jeg i min betænkning nogle præciseringer vedrørende, hvilke data der skal offentliggøres og på hvilke betingelser. De følger udtrykkelig en udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Til trods for ønsket om en hurtig gennemførelse skal databeskyttelse tages meget alvorligt - og det gør Europa-Parlamentet.
Betænkningen har følgende formål: større gennemsigtighed og samtidig tydeligere krav til databeskyttelse. Desuden skal den brede offentlighed informeres. Hvordan kan vi klare denne balanceakt?
Efter min mening er det vigtigt at informere de berørte på forhånd, og der er ikke tale om gennemsigtighed, hvis tallene ikke betyder noget. Derfor foreslår jeg, at vi differentierer tydeligere, f.eks. i henhold til interventionens formål. I min betænkning foreslår jeg navn, betaling, bopæl/forretningsadresse. I dag betyder gennemsigtighed offentliggørelse på internettet. Vi taler om at oprette en generel internetplatform med links og henvisninger fra Kommissionen. Det er op til medlemsstaterne at gøre information forståelig ved hjælp af de relevante forklaringer.
Medlemsstaterne har også tilladelse til at offentliggøre oplysningerne på regionalt plan, hvis de anser dette for hensigtsmæssigt. De forskellige databaser skal være forbundet.
I Rådet var spørgsmålet om, hvem der offentliggør oplysningerne meget kontroversielt. Den finansielle forvaltning er blandet, så medlemsstaterne har entydigt ansvaret, også i henhold til artikel 53b i budgetafgørelsen. Desuden vil offentliggørelse foretaget af Kommissionen give problemer med juridisk beskyttelse, idet personer, der berøres af ukorrekt offentliggørelse, ville skulle gå direkte til Retten i Første Instans. Dette er hverken borgervenligt eller særlig gennemsigtigt. Kommissionens forslag er enklere, mere gennemsigtigt, mindre besværligt at administrere og mere borgervenligt og får derfor min støtte. Det er i overensstemmelse med bestemmelserne på alle andre områder (Strukturfondene og de hidtidige bestemmelser for anden søjle).
Eftersom offentliggørelsen af oplysningerne skal ses i sammenhæng med budgetkontrollen, foreslår jeg i min betænkning en (moderat) bøde til enhedstakst for manglende offentliggørelse af information. Med hensyn til sanktioner i form af beskæring af finansieringen vil jeg sige, at jeg overordnet er tilhænger af dette, men der findes nogle punkter, hvor jeg gerne så en større hensyntagen til proportionalitetsprincippet.
I Budgetkontroludvalget stillede min kollega hr. Mulder forslag vedrørende den budgetmæssige dimension af spørgsmålet, som jeg helhjertet kan bakke op. I udtalelsen fra Budgetudvalget fremlagde man sine synspunkter om gennemsigtighedsaspekterne, og disse stemmer i det store og hele overens med mine forslag.
Mine damer og herrer, og navnlig medlemmerne af Rådet, denne betænkning blev vedtaget enstemmigt i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. Jeg håber også på et stort flertal ved afstemningen i morgen. Jeg trygler Rådet og Kommissionen om at tage denne afstemning blandt repræsentanterne for den europæiske befolkning alvorligt.
Der vil også uden tvivl være en sammenhæng mellem denne betænkning og måden, hvorpå alle de involverede anvender den, samt det ventede sundhedstjek. Vi vil utvivlsomt vende tilbage til emnet, når vi skal behandle sundhedstjekket.
Albert Deß
for PPE-DE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Jeg skylder stor tak til min kollega, hr. Chatzimarkakis, der har fremlagt en betænkning, som gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater kan støtte i alle henseender.
Det er imidlertid et legitimt spørgsmål, hvorvidt denne forordning overhovedet var nødvendig. Den vil fremkalde intense, begærlige diskussioner, fordi det er vanskeligt at forklare indholdet for borgerne. Derfor mener jeg, at det er en god idé at landbrugsvirksomhederne skal have en forklaring af årsagerne til udbetalingerne, når detaljer om disse offentliggøres. Vores landmænd yder rent faktisk et værdifuldt bidrag til vores samfund, leverer fødevarer til os hver dag, tager vare på vores kulturlandskab og yder et stort bidrag til landdistrikternes funktion.
Gennemsigtighed kan imidlertid ikke være ensrettet - den skal gælde for begge sider. Derfor støtter min gruppe betænkningens opfordring til, at man skal logge ind eller registrere sig, når man bruger oplysningerne. Som kollega netop har nævnt, er det også vigtigt, at dette direktiv ikke annullerer databeskyttelsesbestemmelserne, navnlig dem i medlemsstaterne.
Af hensyn til ligebehandlingen vil jeg imidlertid bede Kommissionen fremlægge en forordning, der ligeledes sikrer gennemsigtighed i f.eks. ikkestatslige organisationer. Jeg er overbevist om, at flere EU-midler kanaliseres over i lyssky projekter på ngo-området end inden for landbrugssektoren. Denne betænkning giver os mulighed for at vise befolkningen, hvorfor skatteydernes penge bruges på landbruget. Hvis betænkningen anvendes korrekt, vil den gøre det lettere at vise offentligheden det europæiske landbrugs store betydning, og i så tilfælde vil gennemsigtighedsdirektivet have fungeret efter formålet.
Bernadette Bourzai
for PSE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Med hensyn til det første mål for denne forordning, som er at overholde forpligtelsen til at offentliggøre information om modtagere af fællesskabsmidler, mener jeg, at det er helt rigtigt, at vi nu endelig får at vide, hvem der modtager hvad fra den fælles landbrugspolitik. Dette er en længe ventet foranstaltning, selv om det ikke et spørgsmål om at stigmatisere landmændene, men om at skabe gennemsigtighed for finansieringen, som vedrører os alle som skatteydere og forbrugere, og som vi har ret til at få oplysninger om.
Jeg mener endda, at en sådan offentliggørelse kan være særdeles gavnlig og forbedre borgernes syn på landmændene og de betalinger, de modtager for tjenester til fællesskabet i form at levering af kvalitetsfødevarer, der overholder høje produktionsstandarder, og f.eks. ved at vedligeholde jorden og landskabet. Offentliggørelsen af en forklarende udtalelse om de betalinger, der er foretaget, og bedrifternes indkomst, hvilket Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter anmoder om, vil også være meget nyttigt.
Jeg er helt enig i de praktiske procedurer for offentliggørelse, som defineres i betænkningen af vores kollega, hr. Chatzimarkakis, og som går ud på at oprette en europæisk internetplatform, der er forbundet med medlemsstaternes internetplatforme, hvor navnene på de regionale støttemodtagere og deres bopæl lægges online. Når der er tale om aktieselskaber eller anpartsselskaber, skal navnene på investorer og bestyrelsesmedlemmerne ligeledes offentliggøres.
Jeg støtter også de evalueringsrapporter, som Kommissionen beder om i årene efter gennemførelsen af denne forordning, og som vil være meget nyttige, en vurdering af nytteværdien af den centraliserede offentliggørelse af information fra Kommissionens side, og evalueringen af fordelingen af midlerne, eventuelt ledsaget af lovgivningsforslag for at opnå en mere objektiv fordeling af midler inden for første og anden søjle.
Med hensyn til metoderne til evaluering af disse data er jeg på den anden side ikke enig i forslagene om fortrolighed eller en grænse, som efter min mening i høj grad vil begrænse forordningens indvirkning på gennemsigtigheden. Hvis der indføres gennemsigtighed, navnlig med hensyn til offentlige midler, mener jeg, at alle skal kunne vurdere oplysningerne uden begrænsninger. I praksis er det også, fordi dataene først offentliggøres af de enkelte medlemsstater og derefter overføres til EU-niveau, nærmest umuligt at indføre et registreringssystem, og under alle omstændigheder har 13 medlemsstater allerede offentliggjort disse data uden begrænsninger. Derfor beder jeg Dem helt eller delvis forkaste ændringsforslag 4, 20, 21 og 23, hvori der stilles krav om registrering af identiteten og begrundelserne for brugerne af de offentliggjorte data.
Med hensyn til det andet mål - værktøjet til at nedsætte eller suspendere betalingerne til landbruget, når visse nøgleelementer i et nationalt system fejler eller er ineffektive - mener jeg, at dette er en nyttig metode, som Kommissionen kan bruge til at gribe ind. Men det er klart, at brugen af denne metode skal stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes art, varighed og alvor. På samme måde sænkes nedsættelsesprocenten, hvis medlemsstaten har gjort forsøg på at rette op på manglerne, og sættes op, hvis den ikke har reageret på tidligere henstillinger.
Jeg håber også, at kravet om, at medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om, hvordan de har besluttet eller planlægger at genanvende de annullerede midler efter uregelmæssighederne, vil blive opretholdt.
Marian Harkin
for ALDE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne lykønske ordføreren for hans fremragende arbejde. Denne forordning vil skabe positive resultater, idet den vil sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed. Dette er nødvendigt, fordi det bør være et krav i sig selv ved al EU-finansiering, men også fordi det vil bidrage til at fjerne nogle af de overdrevne myter, at omgiver den fælles landbrugspolitik. Revisionsretten fortæller os jo, at kontrollen med landbrugsudgifterne er blevet kraftigt forbedret på det seneste. Det skal den brede offentlighed gøres opmærksom på. Jeg er enig i ordførerens forslag om, at der skal indføres tilsvarende krav for strukturfondene. Det skal ikke kun gælde den fælles landbrugspolitik. Dette gennemsigtighedsinitiativ bør også dreje sig om andre områder. Mens vi venter på det såkaldte "sundhedstjek" af den fælles landbrugspolitik, er det vigtigt, at vi løser dette spørgsmål nu, får det ryddet af vejen, så at sige.
Den fælles landbrugspolitik giver ofte dårlig presseomtale, men meget ofte fokuserer man i disse bemærkninger kun på negative aspekter, mens man fuldkommen ignorerer de kolossale positive fordele, som forbrugerne har opnået ved den fælles landbrugspolitik. Siden indførelsen af den fælles landbrugspolitik, har inflationen i fødevarepriserne ligget langt under den samlede inflation. Den fælles landbrugspolitik har givet billigere mad til EU-borgerne, men den fælles landbrugspolitik har også skaffet sikre og sporbare fødevarer. Udtrykket "fra jord til bord" betyder netop dette. Den fælles landbrugspolitik forbedrer vores miljø og dyrevelfærden bliver stadig bedre. Desuden har den fælles landbrugspolitik skaffet fødevaresikkerhed for EU. Mange mennesker gør nar af tanken om fødevaresikkerhed, som om en sådan tanke hørte den mørke tidsalder til. Verden har mad nok til at brødføde sig selv. Hvor længe? En uge, måske. Tænk bare på det pres, der vil opstå, når vi virkelig begynder at dyrke brændstof i stedet for fødevarer. Tænk bare på det pres, der vil opstå, når de nye vækstøkonomier som Indien og Kina skal konkurrere med EU om fødevarer og brændstof, der dyrkes i stedet for fødevarer. Så vil vi bede EU og den fælles landbrugspolitik om at sikre fødevaresikkerhed. Den fælles landbrugspolitik har sine problemer som enhver anden politik, men den har skabt resultater for EU-borgerne, og denne forordning vil sikre, at den fortsat skaber resultater på en åben og gennemsigtig måde.
Janusz Wojciechowski
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Jeg støtter fuldt ud både hr. Chatzimarkakis' betænkning og selve udkastet til forordning. Dette er et vigtigt skridt i den rigtige retning. Vi indfører større gennemsigtighed inden for ansvarligheden vedrørende EUs udgifter. Den mest værdifulde bestemmelse af dem alle er, at den gør det muligt at offentliggøre, eller snarere gør det obligatorisk at offentliggøre, informationer om, hvem der har gjort brug af disse midler og i hvilken sammenhæng, som led i den fælles landbrugspolitik.
Den offentlige mening har krævet disse oplysninger i et stykke tid, og det samme har pressen, så det er udmærket, at man har indført netop dette princip. Ingen, der har modtaget offentlig støtte, bør skamme sig over oplysningerne om, at vedkommende har modtaget denne støtte, og især landmændene har ingen grund til at skamme sig over det, for de er fuldt ud berettigede til støtten, og det er til hele samfundets bedste.
Sigtet med forordningen er at udøve stærkere kontrol over EU's udgifter, og det er ganske udmærket. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige to ting om et problem, der dukkede op, da Budgetkontroludvalget besøgte Polen i begyndelsen af oktober. Problemet drejer sig om de nationale kontrolagenturers opsporing af uregelmæssigheder. Dette er en løsning, der ville give os mulighed for at undgå konsekvenserne af restriktioner på udgifterne i en situation, hvor et nationalt kontrolagentur konstaterer uregelmæssigheder. Det drejer sig om, at disse agenturer samarbejder korrekt med Revisionsretten, og at de er motiverede for at identificere sådanne uregelmæssigheder uden konsekvenser for deres eget land.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Gennemsigtighed er en nødvendighed inden for landbruget. Hr. Deß sagde, at pengene går til lyssky projekter. Det er korrekt, at vi også ønsker at bringe dette frem ved hjælp af denne gennemsigtighed, men han er måske også enig med mig i, at det ikke er mange penge, der finder vej til europæisk landbrug og Europas landdistrikter; nogle af pengene flyder ind i de forkerte kanaler. Milliarder af euro er blevet øremærket til landmændene på de seneste års budgetter, men er ikke nået ud til landmændene. Alle eksportsubsidier til fordel for landmændene, hele EU's praksis med intervention, der omfatter oplagring - disse har slugt milliarder af euro, men har ikke hjulpet landmændene. I bedste fald - som fru Harkin fra Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa sagde - har det holdt priserne nede gennem en nedadgående stabilisering af markedet, som er en slags bremse på inflationen. Det overordnede mål er naturligvis at holde priserne stabile, men det kan ikke være i landmændenes interesse at være nationens eller Europas lakaj for at sikre dette.
Ordføreren havde ret, da han talte om behovet for en referenceramme: Offentliggørelse alene er ikke nok. Jeg vil gerne opstille en referenceramme: Selv efter reformen af den fælles landbrugspolitik modtager en rationaliseret virksomhed, hvor en arbejdstager tager sig af 400 ha - dvs. den højeste grad af rationalisering - ved 300 euro pr. ha omkring 120.000 euro pr. arbejdstager. 80 % af landmændene modtager ikke engang en tiendedel af dette. Derfor skal vi også forklare, hvad der sker med pengene. Denne referenceramme skal oprettes af politikerne - den opstår ikke automatisk ved offentliggørelsen.
Når Kommissionen i sit forslag siger, at disse betalinger muligvis skal gradueres, at der skal indføres modulering under den anden søjle - fordi midlerne her skaber bedre resultater for arbejdstagerne og miljøet - er dette en forsmag på, hvad der venter forude, nemlig diskussionen efter offentliggørelsen af disse oplysninger, og så er vi nødt til at give politikken frie tøjler endnu en gang. Men tallene skal have lov at tale, de skal offentliggøres, og vi skal være tålmodige, og hvis de viser sig at være forkerte, skal politikken ændres, så de bliver rigtige.
Mange tak for Deres betænkning - vi vil alle støtte den.
Kartika Tamara Liotard
for GUE/NGL-Gruppen. - (NL) Mange tak, hr. formand! Jeg vil også gerne takke ordføreren for hans arbejde. De europæiske skatteydere ønsker at vide, hvad deres skatter bruges til. Offentliggørelse af navnene på dem, der modtager landbrugsstøtte, er en absolut nødvendighed af hensyn til en gennemsigtig europæisk politik, navnlig i lyset af den andel af EU-budgettet, som disse tilskud udgør. Endnu vigtigere er det imidlertid, at offentliggørelsen kan være starten på en meget nødvendig, og virkelig grundig reform af den fælles landbrugspolitik.
Da tilskuddene blev offentliggjort i Nederlandene i 2005, fandt vi ud af, at en uforholdsmæssig stor andel gik til en mindre gruppe af rigmænd. Vi yder store tilskud til multinationale virksomheder og store jordbesiddere, mens tusinder af almindelige landmænd har svært ved at klare sig. Som udgangspunkt skal der være en fælles landbrugspolitik for de tilskud, som en givet person eller virksomhed kan modtage - og ikke 300.000 euro, som kommissær Fischer Boel foreslog for nylig. Jeg vil foreslå, at det ikke skal være mere end en gennemsnitlig årsløn. Når alt kommer til alt, skal de fleste tilskud supplere indkomsterne.
Medlemsstater, der ikke sikrer den korrekte gennemsigtighed, bør modtage færre EU-midler som straf. Det er også vigtigt, at, når medlemsstaterne har dårligt fungerende kontrolmekanismer, får landmændene dette at vide, og de organisationer, der repræsenterer deres interesser, kan henvende sig til disse myndigheder og drage dem til ansvar, hvis de lider skade som følge af dette.
Dette skal naturligvis kun være begyndelsen på en hel række gennemsigtighedsinitiativer fra Parlamentet. Distributionen af strukturfondmidlerne skal også offentliggøres. Jeg håber på den bredest mulige støtte fra Parlamentet til denne betænkning, eftersom det vil gøre især vores primære tilsynsfunktion langt lettere. En gennemsigtig landbrugspolitik er det første skridt i retning af en retfærdig landbrugspolitik.
Hélène Goudin
for IND/DEM-Gruppen. - (SV) Tak, hr. formand! Som mine vælgere mener jeg, at EU er for lukket og bureaukratisk. Derfor glæder jeg mig over Kommissionens forslag, som søger at skabe større åbenhed og gennemsigtighed for institutionernes udgifter. Støtten til landbruget kan diskuteres. Derfor er det vigtigt, at borgerne får lov til at se, hvem deres skatter går til, og i hvilket omfang. Det er beklageligt, at udvalgets ændringsforslag modarbejder EU's rolle som en gennemsigtig institution. Udvalgets krav om registrering for at kunne få adgang til oplysningerne er en alvorlig overtrædelse af borgernes privatliv, uanset om de er landmænd, journalister eller børnehaveklasselærere. Vi ønsker ikke at se en udvikling i EU, hvor man tillader registrering af de borgere, der ønsker indsigt i offentlige dokumenter. Derfor opfordrer jeg alle medlemmer til at stemme imod ændringsforslag 4 og 23 fra udvalget. Tak.
Jean-Claude Martinez
for ITS-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær, hr. Chatzimarkakis! Vi mangler korn, vi mangler mælk, prisen på majs og smør stiger kraftigt, og hvad gør vi? Vi diskuterer, om vi skal lægge præmierne pr. ko, pr. kvie eller pr. ha ud på internettet, og mens verden er på vej til at sulte, leger vi med at organisere e-mails om landbrug og økonomi på internettet.
Naturligvis er der gode grunde: gennemsigtighed, retten til at finde ud af og kontrollere, hvad der sker med de milliarder, der udbetales til landmændene. Men i et demokrati udøves kontrollen af Parlamentet i mødesalen og ikke af surfere på internettet. Og hvis gennemsigtigheden skal gælde kreditter til landbruget, hvorfor så ikke i populismens ånd indføre gennemsigtighed for lønnen for EU's højtstående tjenestemænd? Hvis vi lægger præmierne til malkekøer online, hvorfor så ikke også lægge de præmier, som de højtstående tjenestemænd malker EU for, online?
Det er den første uretfærdighed. Der er en mere. De små landmænd vil være gennemsigtige, men det vil store, kommercielle landbrugsvirksomheder ikke. Det er, fordi det virkelige mål med denne forordning ikke er gennemsigtighed. Det er en djævelsk krigsmaskine, der har to skjulte formål. Det første er at splitte landmændene op i små og store og ødelægge deres enhed inden for brancheorganisationerne. Det næste og måske vigtigste er at rejse den offentlige opinion imod landmændene gennem pressen, navnlig den britiske presse, der vil sætte fokus på de præmier, som prins Charles og dronning Elizabeth, lederne af brancheorganisationerne, de store landmænd, og måske endda fru Fischer Boels mand, som er griseavler, modtager.
Ved hjælp af disse få eksempler med store jordbesiddere, der opfostres på hormoner fra Bruxelles, vil offentligheden få at vide, at landmændene får et stort boost, især fordi offentligheden ikke ved, at landmændene betales mod deres vilje, fordi de har forbud mod at producere. De tvinges til at braklægge jorden.
Når den offentlige mening om landmændene - som betales for ikke at producere på grund af afkobling - er blevet hvidglødende i 2013 bliver det, uden politisk eller stemmemæssig risiko, muligt at fjerne støtten og genindvinde omkring 20 milliarder euro til finansiering af andre ikkelandbrugsrelaterede aktiviteter.
Under et slør af demokratisk gennemsigtighed er denne forordning en moralsk skændsel, der har benyttet odiøse begrundelser som misundelse og jalousi til at tjene Kommissionens strategiske plot siden 1980'erne: at afskaffe landbrugseksporten som led i en større, verdensomspændende aftale. Landbrug til den sydlige halvkugle og finansielle tjenester samt bank- og energitjenester til den nordlige halvkugle. Det er sandheden om denne forordning!
Jim Allister
(EN) Hr. formand! Grænsen mellem gennemsigtighed og krænkelser af privatlivets fred kan være hårfin. Mange landmænd vil - efter min mening med rette - afsky, at oplysninger om deres enkeltbetalinger bliver lagt ud på internettet på grund af den forvrængede opfattelse af, at der er tale om gratis gaver, som dette vil medføre.
Virkeligheden er naturligvis, at for de fleste er enkeltbetalingen et tilskud til vores politik for billige fødevarer. Tag oksekødssektoren. En rapport fra en taskforce i min valgkreds viser, at de små oksekødsbesætninger mister 260 millioner euro om året. Kun deres enkeltbetaling holder dem kørende, fordi det er et produktionstilskud.
Så når det offentliggøres, at en landmand har modtaget 20.000 euro, er det misvisende, fordi det ikke nævnes, at han samtidig mister 40.000 eller mere på driften af sin produktion. Offentliggørelsen skal retfærdigvis ledsages af typiske resultatstatistikker for varesalget inden for de enkelte sektorer.
Ioannis Gklavakis
(EL) Hr. formand! Det glædede mig at bemærke, at vi alle ønsker både gennemsigtighed og kontrol: Vi ønsker alle, at EU's penge, som stammer fra skatteyderne, beskyttes og går til dem, der virkelig har brug for assistance. Når der forekommer uregelmæssigheder eller ulovligheder, bør der indføres sanktioner, og jeg tror, at vi alle er enige og fast besluttede på dette punkt. Det siger imidlertid sig selv, at de foreslåede foranstaltninger bør indføres, når den relevante forordning er vedtaget, og bør vedrøre det følgende finansår. Vi mener, at denne præcisering er absolut nødvendig, og derfor har vi stillet det relevante ændringsforslag. Med dette ændringsforslag ønsker vi at gøre det klart, at procedurerne for suspendering af de månedlige betalinger i artikel 17a og 27a i forordning nr. 1290/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik, ikke vil blive gennemført inden den 16. oktober 2008. Derfor finder vi det rigtigt, at disse foranstaltninger ikke bør have tilbagevirkende kraft.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at vi alle ønsker:
for det første beskyttelse af skatteydernes penge
for det andet, at pengene går til dem, der virkelig er berettiget til dem, som min kollega helt rigtigt påpegede
for det tredje at lovovertræderne straffes
for det fjerde skal vi være fair, som det sker rundt om i verden. Lovene har ikke tilbagevirkende kraft, og det bør de heller ikke have.
Hvis disse betingelser opfyldes, vil vi helhjertet og med glæde støtte og stemme for betænkningen af hr. Chatzimarkakis.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! EU-institutionerne retter op på en gammel forsømmelse. Hvis der er nogen, der er interesseret i at skabe orden i det europæiske landbrug og gøre det gennemsigtigt, er det den europæiske landbrugssektor.
Ordføreren, hr. Chatzimarkakis, som jeg gerne vil ønske tillykke, sagde det meget fint, at EU ikke har et godt ry hos de europæiske borgere, som ofte har gjort det europæiske landbrug til syndebuk. Derfor vil jeg gerne på dette sene tidspunkt citere general de Gaulle, som sagde, at vi skal stå på randen af det uundgåelige. Ja, vi, for hvem den fælles landbrugspolitik er så vigtig, skal stå på randen af det uundgåelige, af gennemsigtighed.
Det er et stort problem for den fælles landbrugspolitik - og jeg er fuldstændig enig med hr. Graefe zu Baringdorf - at hele den fælles europæiske landbrugspolitik er noget indviklet rod, som er svært gennemskueligt og på mange måder uretfærdigt. Vi, og sikkert også de øvrige i salen, ønsker at sikre fremtiden for den fælles landbrugspolitik, men samtidig vil vi gerne beskytte den.
Mine kære venner, hvad fortæller det os, når den fælles landbrugspolitik har sine favoritter, de forkælede børn, som korn-, sukker- og tobakssektoren, og at er fjendtligt indstillet over for sektorer som frugt og grønsager, druer og vin, svinekøds- og fjerkræsektoren? Ingen ved sine fulde fem vil kunne forklare dette for en europæisk borger.
Og ingen ved sine fulde fem vil kunne forklare en europæisk borger, hvorfor hele bjerget af støtte ikke går til producenterne, som hr. Graefe zu Baringdorf sagde, men skummes af kommercielle organisationer. Der er ikke blevet udarbejdet nogen rapporter, og det ville være fint, hvis Kommissionen og Rådet endelig ville udarbejde en rapport om det beløb, der sendes ud af landbrugssektoren. Kolossale beløb.
Denne betænkning er derfor meget vigtig, fordi den klart viser, hvem der modtager støtten og hvor meget, så det ikke drejer sig om, at medierne kommer med det negative eksempel med 200 stykker kvæg, der har stået på sjette sal i Rom i årevis, mens adskillige hundreder tusinder italienske bønder driver deres bedrifter på ærlig vis.
Kære venner, gennemsigtighed og databehandling er derfor meget vigtigt, og EU skal gøre dette på andre områder, så jeg støtter betænkningen af hr. Chatzimarkakis. Mange tak.
Hannu Takkula
(FI) Hr. formand! Jeg vil også gerne straks lykønske ordføreren, hr. Chatzimarkakis, med denne betænkning. Vi kan naturligvis spørge, hvilken type betænkning man kunne forvente af en ordfører, der har sund fornuft som en tysker, hjerte som en græker og endda et stykke af det finske landskab i sin sjæl. Vi kunne sige, at i så tilfælde ville betænkningen vise sig at være ret god i mange henseender, og det viser sig også at være tilfældet med denne. Endnu en gang tillykke.
Det er korrekt, at, når vi taler om landbrug og system til finansiering af det, er det meget vigtigt, at vi understreger betydningen af gennemsigtighed. Gennemsigtighed er grundlaget for alting. Naturligvis skal en anden faktor gå hånd i hånd med gennemsigtighed, når vi taler om at finansiere programmer, nemlig retfærdighed. I løbet af mine få år her i Europa-Parlamentet har jeg imidlertid fået øjnene op for, at retfærdighed, om noget, er et relativt begreb, og at vi opfatter det forskelligt. Under alle omstændigheder håber jeg, at øget gennemsigtighed ligeledes vil fremme befolkningens tillid til vores beslutningssystem og til princippet om, at vi her ønsker at træffe den rigtige type beslutninger om finansiering af landbruget på samme måde som inden for alle andre områder.
Jeg vil ikke desto mindre gerne nævne min bekymring for landbruget i en bredere sammenhæng. Når man nævner retfærdighed, håber jeg, at vi fremover vil være opmærksomme ikke bare på gennemsigtighed, men også på retfærdighed.
Nu hvor kommissæren er til stede, er det meget vigtigt at sikre, at de små medlemsstater også kommer godt i gang. Fremover bør vi også sikre, at vi kan bevare enhver form for national selvforsyning. I Finland har vi alvorlige eksempler på dette i form af beslutningen om sukker, som EU har taget for nylig, og ligeledes beslutningerne om landbrugsbetalinger. Her behandles de små og store medlemsstater ikke på samme måde, og i den forbindelse håber jeg, at man fremover vil lægge større vægt på retfærdighed, nu hvor spørgsmålet om gennemsigtighed er blevet afklaret i forbindelse med hr. Chatzimarkakis betænkning.
Vi skal sikre, at EU og vores beslutningssystem er åbent og noget, som vores borgere kan stole på, og som de føler, at de kan støtte fremover.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Hr. formand! Dagens betænkning om finansiering af den fælles landbrugspolitik og navnlig spørgsmålet om dens gennemsigtighed er at kolossal betydning for den sociale accept hos Fællesskabets borgere og især for de europæiske landmænd. Ved at offentliggøre modtagerne af offentlige tilskud vil vi kunne se præcis, hvordan midlerne fordeles, og navnlig i de lande, der betegnes det gamle og det nye EU.
Et meget vigtigt forslag fra ordføreren er nævnelsen af kravet om sammenlignelighed af data fra de forskellige medlemsstater. Dette vil give mulighed for at undgå urigtige beskyldninger mellem EU's medlemsstater vedrørende størrelsen af og metoderne for støtte til enkelte markeder i de enkelte lande og vil gøre det muligt at træffe foranstaltninger med henblik på at skabe ensartede muligheder for landmændene inden for rammerne af den offentlige støtte. Generelt skal det understreges, at en tilpas tydelig finansiering af landbrugspolitikken sammen med en tilpas mængde af sådanne produkter garanterer fødevaresikkerheden for de europæiske forbrugere. Derfor skal de europæiske landmænd have langsigtet sikkerhed og økonomiske udsigter med hensyn til investeringer i bedrifterne.
De stemmer, man hører i øjeblikket, og som opfordrer til en hurtigere revision af den fælles landbrugspolitik, er uansvarlige og indebærer en trussel for EU's fødevaresikkerhed. Vi må heller ikke glemme de garantier, der er afgivet for, at støtten til bedrifterne vil blive ensartet for alle EU-medlemmer inden 2013.
Her til sidst vil jeg gerne lykønske ordføreren.
Esther de Lange
(NL) Hr. formand! Jeg vil også gerne takke vores kollega for denne grundige betænkning, som på overfladen drejer sig om meget tekniske regler, budgetregler. I virkeligheden kan disse regler påvirke vores landmænds arbejde - de er trods alt de legitime og uundværlige producenter af vores daglige fødevarer. Jeg vil gerne drøfte et par af disse spørgsmål nærmere uden at starte en meget vidtgående diskussion om sundhedstjekket eller noget andet. Jeg skal imidlertid bare have lov til at sige, at det undrer mig, hvor min højt respekterede kollega fra Det Nederlandske Socialistiske Parti (SP) har fundet de store jordbesiddere, som hun talte om, i et så tæt befolket land som Nederlandene. Under alle omstændigheder er jeg uenig.
Først og fremmest vil jeg gerne udtrykke min støtte til Kommissionens forslag om i tilfælde af mangler at gøre det muligt at straffe den pågældende medlemsstat - at pålægge den fradrag - mere effektivt, eventuelt ved at suspendere eller nedsætte mellembetalingerne til landet. Efter min mening bør Kommissionen ikke kun kigge på alvoren og arten af den manglende overholdelse, som den skrev, men også på varigheden. I tilfælde af vedvarende brud bør Kommissionen f.eks. øge det procentuelle fradrag hvert år. Vi skal også sikre, at de nye regler, som vi nu indfører, ikke fører til en forøgelse af den administrative byrde.
Jeg vil gerne slutte med at drøfte det følsomme emne om offentliggørelsen af navnene på støttemodtagerne under Den Europæiske Landbrugsfond. Mit land gør allerede dette i vid udstrækning, og Kommissionen foreslår nu at indføre det over hele EU med henblik på at skabe gennemsigtighed og legitimitet for disse udgifter. Jeg kan støtte disse bestræbelser, men med to korte bemærkninger, som også kommer frem i form af ændringsforslag. Først og fremmest kan offentliggørelsen af disse data være en overtrædelse af de pågældendes rettigheder. Vi skal derfor sikre en hensigtsmæssig databeskyttelse for at forhindre, at disse data falder i de forkerte hænder eller bruges til at gavne aktioner gennemført af f.eks. radikale dyrerettighedsaktivister: et fænomen, som adskillige medlemsstater allerede står over for.
Endelig vil jeg gerne sige, at Kommissionen mener, at dette forslag også vil gøre det muligt at forbedre budgetkontrollen. Dette kan til en vis grad være sandt, men jeg har den holdning, at det er endnu mere gavnligt for budgetkontrollen at indføre nationale erklæringer vedrørende de budgetressourcer, der forvaltes på nationalt plan. Derfor vil jeg gerne bruge mit sidste sekund på at opfordre Kommissionen og Rådet til at fremskynde processen med indførelsen af disse nationale erklæringer.
Gyula Hegyi
(HU) Hr. formand! En forbedring af gennemsigtigheden for den fælles landbrugspolitik er et vigtigt mål for Fællesskabet, og derfor støtter jeg betænkningen af min kollega hr. Chatzimarkakis. Men eftersom vi allerede drøfter den fælles landbrugspolitik, vil jeg gerne henlede Deres opmærksomhed på et at de vigtigste spørgsmål inden for miljøbevidst landbrug, Natura 2000-programmet.
Som De ved, modtager landmænd, der driver landbrug på en måde, der bevarer fredet flora og fauna, støtte fra Fællesskabet og medlemsstaterne inden for rammerne af Natura 2000. Næsten 1/5 af EU's område og 21 % af Ungarns område falder ind under beskyttelsen i dette program. Landmændene forventer denne støtte, fordi bevarelsen af naturens interesser kræver økonomisk tilbageholdenhed fra deres side.
Men det er vigtigt for en bæredygtig fremtid, at vi beskytter så mange naturlige interesser som mulig. Derfor er det vigtigt, at vi putter så mange penge som mulig i støtte til områder, der er omfattet af Natura 2000-programmet.
Dengang var jeg skyggeordfører for Den Socialdemokratiske Gruppe vedrørende Natura 2000-programmet. Desværre har det ikke siden da været muligt at skaffe det beløb, vi pressede på for at få dengang, 3 milliarder euro om året. Men det er i 11. time, hvis vi ønsker at standse ødelæggelsen af naturen, navnlig i Europa, som allerede er overbefolket.
Det er nyttigt at have den planlagte internetliste over, hvor meget støtte der ydes til landmændene inden for rammerne af Natura 2000, således at man gør en fremadrettet praksis mere populær. Denne åbenhed vil forhåbentlig også stimulere miljøvenligt landbrug og beskyttelsen af vores enestående naturinteresser. Tak.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Hr. formand! Vi taler om en fælles landbrugspolitik, men i realiteten findes der ikke nogen fælles politik. Det kan jeg sige, fordi støtten til landbruget er differentieret, ikke bare i de enkelte regioner, men der kan iagttages meget tydelige forskelle mellem de gamle medlemsstater og de nye. For at kunne tale om en fælles landbrugspolitik skal vi have fælles og standardiserede principper, pligter og muligheder for at opnå støtte til produktionen.
Efter min mening er betænkningen imidlertid særdeles velkommen og nødvendig, for i sidste ende skal det både afsløres, hvem der får hvad, og hvordan disse midler anvendes. En forbedring af statistikken vil ikke umiddelbart føre til flere midler til landbruget, men det vil forbedre den økonomiske sans, det skaber gennemsigtighed, større tillid til mennesker, og vi vil som parlamentarikere være i stand til at udlede vores egne konklusioner og søge efter fælles løsninger, som rent faktisk vil føre til en fælles landbrugspolitik baseret på de samme demokratiske og partnerskabsbaserede principper for alle EU-lande og landmændene, uanset hvilken region de tilfældigvis arbejder og bor i.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Hr. formand! En begrænsning af udbetalingerne fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikter bør kun benyttes i undtagelsestilfælde.
I den henseende indeholder Kommissionens forslag ikke nogen klar definition af situationer, hvor der er behov for nedsættelse eller suspendering af landbrugsudbetalingerne.
I den form Kommissionen foreslår, specificerer man med forordningen kun, at suspendering er nødvendigt, når de centrale komponenter i det nationale kontrolsystem ikke er effektive, fordi de konstaterede mangler er alvorlige eller vedvarende.
Jeg mener ikke, at dette kriterium kan anvendes vilkårligt, og det kan have farlige virkninger for visse medlemsstater.
Det er korrekt, at vi er nødt til at have fantastisk god fællesskabskontrol over fondenes udgifter, men det er også vigtigt at tage hensyn til de fremskridt, der sker inden for de relevante institutioner i medlemsstaterne, der er ansvarlige for denne kontrol.
Derfor mener jeg, at det instrument, vi i dag giver Kommissionen i hænde, skal bruges meget forsigtigt, på meget klart definerede betingelser og forstærket med en grundig parlamentarisk kontrol.
Desuden må forordningen ikke indføres med tilbagevirkende kraft. 2007 er et udvidelsens år for EU, og det ville være uretfærdigt at anvende bestemmelserne i denne forordning, som de står nu, som Kommissionen foreslår.
Derfor støtter jeg varianten med at give mulighed for endnu et år, indtil forordningen træder i kraft.
Med hensyn til offentliggørelsen af navnene på modtagerne af EU-midlerne samt de samlede beløb, som de har modtaget, mener jeg, at det er en foranstaltning, der naturligvis fører til gennemsigtighed i tildelingssystemet.
Dette kan bremse eventuelle forsøg på svig, før de kommer i gang, og bremse forsøg på at tildele de europæiske midler til udvikling af landdistrikter i henhold til politiske kriterier og er tegn på ansvarlighed i forbindelse med anvendelsen af offentlige midler.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Kommissionens initiativ om at pålægge medlemsstaterne pligt til at offentliggøre oplysninger om modtagerne af EU-midler under paraplyen bestående af den fælles landbrugspolitik fortjener støtte i enhver henseende.
Offentliggørelsen af disse oplysninger på internettet i henhold til standarder, der sikrer sammenlignelighed for dataene mellem de enkelte lande, vil ikke kun have stor betydning for at forbedre gennemsigtigheden af budgetudgifterne og effektiviteten af budgetkontrolprocessen, det vil også kaste et klarhedens lys over mindst to alvorlige problemer i forbindelse med landbrugsudgifterne i EU.
For det første går en meget stor andel af den direkte støtte i de enkelte lande ikke til landbrugsbedrifter, men til store koncerner som Smithfield eller store besiddelser som kronens ejendomme under Elizabeth II. Måske vil oplysninger som disse for hele EU gøre det klart for beslutningstagerne, at det er nødvendigt at begrænse, hvor meget støtte der kan gives til en enkelt bedrift, således at denne støtte kan hjælpe familiebrug mere end store besiddelser.
For det andet findes der et meget stort misforhold mellem støtten pr. ha landbrugsjord i de gamle medlemsstater og i de nye medlemsstater. I perioden 2007-2013 vil denne indikator ligge lidt over 60 %, og når Rumænien og Bulgarien medregnes bliver den endnu lavere. Så for hver euro, der udbetales i det gamle EU, udbetales der kun 60 eurocent i de nye EU-lande, selv om landbruget i de nye lande skal indhente de mere udviklede landbrug i de gamle medlemsstater.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg ville ønske, at en gruppe landmænd, som jeg talte med i eftermiddag fra det nordvestlige Irland, var her for at lytte til denne forhandling, for de ville måske endda ønske at bidrage til den. Lad os sige det lige ud: Ingen ønsker, at deres økonomiske anliggender kommer ud i fuld offentlighed, og jeg tror, at der findes medlemmer af Parlamentet, som taler om åbenhed og gennemsigtighed, som selv ville løbe skrigende væk. Jeg kunne godt lide argumentet, der blev fremført her i aften, om, at det vil være rigtigt at offentliggøre udbetalingerne til alle, der modtager penge fra de offentlige budgetter. Når det er sagt, mener jeg, at vi får offentliggørelse af betalinger, og jeg tror generelt på udtrykket "åbenhed og gennemsigtighed", men det går begge veje.
Jeg vil også gerne sætte spørgsmålstegn ved, at information er lig med forståelse, og det er på grund af dette spørgsmål, at jeg mener, at der ikke er behov for præciseringer af, hvad betalingerne rent faktisk betyder. Den gruppe landmænd, jeg mødtes med i dag, producerer oksekød og får, og mange af dem anvender deres enkeltbetaling til at yde tilskud til deres produktion. Måske er det dumt af dem. Måske skulle de holde op med at drive landbrug og lade gårdene forfalde og så bare blive ved med at tage imod checken.
Der er blevet fremsat en række bemærkninger her om, at politikken er slået fejl, som om det var landmændenes fejl. Men jeg mener, at det er de politiske beslutningstagere i Europa, der skal skoses for de fejl, man har identificeret. Folk, der taler om intervention og eksportrefusioner, må have glemt reformerne fra 2003. Vi har nu et problem med mangler inden for EU. Vi importerer oksekød. Den globale efterspørgsel på mejeriprodukter er stigende, og der er mangel på kron, så vi er kommet et godt stykke videre. Ja til offentliggørelse, men med forklaringer. Beskyt folk og sørg for, at de ikke latterliggøres med urette for de betalinger, de modtager. Lad være med at bruge dette som et våben til at slå landmændene oven i hovedet med. Kommissionen gør det allerede i forbindelse med sundhedstjekket, hvor man har talt om, hvordan vi, nu hvor oplysningerne skal offentliggøres, kan skære ned på udbetalingerne. Måske er vi nødt til at gøre det på et højere niveau, men lad os være ærlige, når vi drøfter dette tema. Jeg mener, at vi er nødt til at revidere, hvad oplysningerne skal bruges til.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Vi diskuterer en vigtig betænkning om finansieringen af den fælles landbrugspolitik. En politik, som vi bruger omkring 45 % af EU-budgettet på.
Kommissionens forslag sigter mod at øge gennemsigtigheden og troværdigheden for EU's landmænd og landdistrikter. Samtidig formodes det at forbedre EU-borgernes accept og vurdering af politikken. Men der bliver ved at dukke folk op, der ikke er positivt indstillet til en fælles landbrugspolitik, folk, der ønsker at fratage vores landmænd støtten for enhver pris og udsætte dem for en åben og ulige konkurrence med landmænd fra tredjelande.
Spørgsmålet er, hvad vil der så ske med fødevaresikkerheden i EU? Jeg er sikker på, at medlemmerne af Landbrugsudvalget deler mit synspunkt om, at der ikke må foretages nedskæringer i det planlagte budget for den fælles landbrugspolitik. Dette budget skrumper mere og mere ind, og i 2013 vil det kun udgøre 33 % af de samlede budgetudgifter. Lad os håbe, at de nye regler vil bidrage til at forenkle lovgivningen i henhold til sloganet om "bedre lovgivning", som Kommissionen slår til lyd for. Vores borgere vil kunne kontrollere og finde ud af, hvilke ting vi bruger EU-pengene til.
I november i år fremlægger Kommissionen en meddelelse vedrørende et sundhedstjek. Jeg mener, at EU's system med direkte betalinger bør være langt enklere og ligeledes gennemsigtigt, og at tilskuddenes størrelse bør standardiseres for alle medlemsstater, med andre ord være retfærdigt og forståeligt.
Jeg håber ligeledes, at vores kolleger fra Rumænien får klaret de nuværende problemer med deres betalingssystemer. Vi kan ikke tillade, at de rumænske landmænd bliver skadet og straffet gennem et fald i støtten. De er lige så nødvendige i Rumænien som i andre medlemsstater. I stedet for at straffe de rumænske landmænd burde vi hjælpe med til at forenkle tilskudssystemet.
Siim Kallas
næstformand i Kommissionen. - (EN) Hr. formand, mine damer og herrer! Tak for Deres interessante bemærkninger. Jeg er meget glad for at have mulighed for at deltage i denne diskussion, for da Kommissionen startede med at drøfte et forslag om større gennemsigtighed vedrørende modtagere af EU-midler, blev oplysningerne kun offentliggjort i to lande: i Danmark og Estland. Nu er det 13 og til sidst bliver det alle lande. Dette er meget hurtigt, når vi taler om den europæiske beslutningsproces.
Jeg har kun nogle faktuelle bemærkninger. Først og fremmest vil det, der blev omtalt - offentliggørelsen af modtagerne - ske i fuld respekt for Fællesskabets lovgivning om databeskyttelse. Det ligger allerede i forslaget. Flere var inde på spørgsmålet om offentliggørelse af information om strukturfondene, men fuldstændig samme logik finder anvendelse på strukturfondene, og samme artikel 53b i finansforordningen finder anvendelse. Så der er ikke nogen forskel.
Alle udbetalinger fra EU-budgettet vil være åbne, herunder lønningerne til højtstående tjenestemænd og medlemmer af Kommissionen. Disse oplysninger er helt offentlige. Så der er ikke noget - og dette har været offentligt siden vedtagelsen af personalevedtægten.
Jeg vil gerne bede Parlamentet støtte Kommissionens fremgangsmåde, som den afspejles i forslaget. Vi har sympati for indholdet i nogle af de fremsatte ændringsforslag, og nogle af dem vil blive afspejlet i gennemførelseslovgivningen eller i den endelige tekst, som Rådet skal vedtage på grundlag af formandskabets kompromistekst. Jeg har tillid til, at de nyskabelser, der nu er kommet på bordet, vil gøre forordning 1290/2005 til et endnu mere effektivt instrument, end den allerede er.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 11. oktober 2007.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Gábor Harangozó  
skriftlig. - (HU) Jeg støtter Kommissionens henstilling af flere grunde. For det første bliver det gennemsigtigt, hvem der modtager penge fra den fælles landbrugspolitik, og omfanget af landbrugsstøtten vil blive sammenligneligt mellem de forskellige EU-medlemsstater. For det andet vil det styrke legitimiteten for alle EU-institutioner og for alle Unionens politikker over for de europæiske borgere. For det tredje vil dette initiativ ikke kun komme til at gælde landbrugsstøtten, men også tilskud inden for alle andre sektorer af EU og derved kan det også øge effektiviteten af budgetovervågningen.
Jeg er enig i det andet punkt i henstillingen, hvori det anbefales, at, hvis der er mangler ved medlemsstaternes overvågningssystemer, bør reglerne vedrørende sanktioner gøres endnu strammere. I Ungarn er det ved opbydelsen af en intens indsats lykkedes os at udvikle det institutionelle system, så det fungerer så effektivt som muligt og er i overensstemmelse med Kommissionens angivelser.
Jet støtter ordførerens henstilling, som vil gøre offentliggørelsen af data på internettet til et obligatorisk krav. Webstederne for medlemsstaternes betalingsagenter vil blive koblet sammen med Kommissionens websteder eller til et fælles netværk af websteder inden for en medlemsstat. Naturligvis skal denne overdragelse af data ske i overensstemmelse med kravene fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Det er bl.a. vigtigt, at de relevante parter på forhånd underrettes om offentliggørelsen af data så hurtigt som mulig, og når det er muligt, allerede når dataene indsamles.
Alexander Stubb  
skriftlig. - (EN) Større gennemsigtighed betyder mindre udokumenteret EU-fjendsk propaganda. Derfor er det let at støtte ordførerens tilgang, hvor han glæder sig over Kommissionens forslag om at forbedre gennemsigtigheden og gennemførelsen af de europæiske landbrugsudgifter.
Vi er nødt til at huske på, at landbrugsudgifterne udgør en af de største dele af EU's udgifter. Det er derfor et spørgsmål om legitimitet for Unionen.
Hvis man ikke har et tydeligt overblik over alle udgifter, ikke bare inden for landbruget, fører det til et forvrænget billede af EU's udgifter. Samtidig ved vi, at forvaltningen af landbrugsudgifterne er blevet forbedret konstant.
Data om Fællesskabets udgifter bør være let tilgængelige på internettet. Fuld gennemsigtighed er væsentligt for budgetkontrollen. Derfor glæder det mig at konstatere, at hr. Chatzimarkakis har fået 100 % opbakning i udvalget.
