Време за въпроси (Въпроси към Комисията) 
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B6-0231/2009).
Бяха отправени следните въпроси към Комисията.

Относно: Конкуренция и прозрачност на данъчното облагане на доходите
Счита ли Комисията, че поддържането на непрозрачни системи за данъчно облагане на доходите в рамките на Европейския съюз е съвместимо със свободната конкуренция и ако не, какви стъпки възнамерява да предприеме, за да прекрати тези системи в държавите-членки или части от държавите-членки?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Нека припомня първо, че според правото на Общността държавите-членки са в широки граници свободни да определят системите си за пряко данъчно облагане по начин, който в максимална степен удовлетворява целите и изискванията на вътрешната им политика. През последните години обаче те постигнаха общо споразумение относно няколко мерки, предложени от Комисията, които са предназначени за противодействие на редуцирането на данъчната основа и изкривяванията при разпределянето на инвестициите. По този начин държавите-членки признаха, че общоевропейското сътрудничеството и правилата за лоялна данъчна конкуренция са от жизнено важно значение за защита на доходите.
По въпроса за прозрачността, повдигнат от уважаемия член на Парламента, бих искал да припомня, че наскоро, на 28 април 2009 г., Европейската комисия прие съобщение, в което са набелязани действия за насърчаване на доброто управление в данъчната област, което означава прозрачност, обмен на информация и лоялна данъчна конкуренция.
Първо, в съобщението се отбелязва как да се подобри доброто управление в данъчната област в рамките на Европейския съюз, за да се засилят аргументите пред останалите правораздаващи органи. В него също така държавите-членки се призовават бързо да приемат предложенията на Комисията за директиви относно административното сътрудничество и взаимопомощ при възстановяването на данъци и данъчното облагане на доходите от спестявания. Държавите-членки също така следва да продължат да отдават приоритет на премахването на вредните за предприятията данъчни режими. По-конкретно, предложението на Комисията за административно сътрудничество съдържа разпоредба, според която банковата тайна вече не може да се привежда като довод за отказ от информация от друга държава-членка по отношение на лица, които не пребивават в държавата-членка, от която се изисква тази информация. Това е напълно в съответствие с международния консенсус за обмен на данъчна информация.
Второ, за да се активизира насърчаването на доброто управление извън Европейския съюз, в съобщението се предлагат начини за гарантиране на по-успешна последователност между политиките на ЕС с оглед да се гарантира, че задълбочаването на икономическите отношения между Европейския съюз и партньорските правораздаващи органи ще се придружава от ангажимент за спазване на принципите за добро управление. Конкретно внимание се обръща на това да се гарантира подкрепа за развиващите се държави, които са се ангажирали да спазват принципите за добро управление.
В съобщението се предлагат също така начини за гарантиране на по-голяма последователност между отделните позиции на политиката на държавите-членки в областта на международното данъчно облагане и приетите принципи за добро управление. Това по-конкретно ще включва, където е необходимо, координирана реакция на правораздаващите органи, които отказват да прилагат принципите за добро управление. Днес Комисията представи съобщението пред министрите на финансите на ЕС на срещата на ЕКОФИН, за да поиска тяхната подкрепа относно предложения подход за последната среща на ЕКОФИН на чешкото председателство през юни 2009 г.
Manuel Medina Ortega
(ES) Благодаря много за отговора Ви, г-н член на Комисията. Вие засегнахте много аспекти, като например прозрачността. Това, което ми липсваше в изказването Ви, е, че не споменахте наскоро постигнатите споразумения в рамките на Г-20, свързани с борбата срещу зоните на "данъчен рай" и т.нар. "несътрудничещи правораздаващи органи". Допринася ли Комисията по някакъв начин за предложението на Г-20, или е останала изцяло извън този тип преговори?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Комисията е пълноправен участник в Г-20 и изцяло участва във въпросния процес.
Вече споменах някои от мерките, които Комисията иска да насърчи държавите-членки да предприемат. Тя е пълноправен участник в процеса Г-20.
Hubert Pirker
(DE) Г-жо председател, г-н член на Комисията, по принцип съм против въвеждането на нови данъци. Те засягат най-вече средната класа. Засягат генерирането на благосъстояние и не стимулират инвестициите.
Въпреки това трябва да разглеждаме данъците във връзка с краткосрочната печалба от акции. Предвиждате ли данъците върху краткосрочната печалба от акции, получени от непокрити къси продажби, да бъдат предназначени за създаването на нови работни места?
Avril Doyle
(EN) Мога ли да помоля члена на Комисията да увери залата, че е твърдо ангажиран с всички преки данъци - данъчното облагане на доходите и корпоративния данък - които са в компетентността на държавите-членки? Моля, потвърдете, че това е Вашата гледна точка.
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - Всъщност, съществува Договор и той е съвсем ясен. Знаем, че ще се проведе нов ирландски референдум може би за Договора от Лисабон, но в тези членове ясно се казва по какъв начин са разделени компетентностите в текста и Комисията няма никакво намерение да съставя нов договор с различни отговорности.
Това отчасти отговаря на въпроса за използването на данъчната политика за създаването на работни места. Тъй като положението във всяка една държава е различно, при един общ европейски инструмент за данъчно облагане вероятно няма да се постигнат същите цели като във всяка конкретна държава-членка.
Инструментите за облагане понякога са добри за реално създаване на стимули или развиване на икономиката, но това до голяма степен зависи от състоянието в конкретна държава-членка.
Относно: Политика на ЕС по отношение на земетресенията: действия на Комисията действия след неотдавнашното разрушително земетресение в Италия
През ноември 2007 г. Парламентът прие резолюция (P6_TA(2007)0507) за цялостен подход на ЕС спрямо земетресенията (превенция, реагиране и възстановяване на щетите), в която той призова за вземането на конкретни мерки по отношение на гражданската защита, укрепването на сгради (с акцент върху сградите от историческо и културно значение), отпускането на финансови средства, научните изследвания, информирането на обществеността и др.
Освен това в писмата ми до члена на Комисията по околна среда (от 10.1.2008 г.) и председателя на Комисията (22.5.2008 г.) обърнах внимание на неотложната необходимост от изготвяне на съобщение, изрично и специално предназначено за ефективното управление на действия за справяне с последиците от земетресения.
След неотдавнашното земетресение в Италия счита ли Комисията, че то е обхванато в писмения й отговор от 22.7.2008 г. и предоставените от г-н Барозу г-н Димас отговори, или възнамерява да предприеме по-нататъшни инициативи за защита на европейските граждани от земетресения?
Ставрос Димас
член на Комисията. - (EL) Г-жо председател, Комисията изцяло е поела ангажимент да съдейства за защитата на хората от земетресения. Защитата трябва да е част от цялостен подход за справяне със ситуации, породени от различни опасности. Наскоро Комисията прие съобщение, озаглавено "Подход на Общността към предотвратяването на природни бедствия и бедствия, причинени от човешка дейност", в чийто обхват се включват и земетресенията. Съобщението е следствие от предприетите от Комисията действия през последните години, които съответстват на много от препоръките, формулирани от Европейския парламент в резолюцията му от 2007 г. Това конкретно действие се отнася по-специално до разпространението на най-добрите практики, разработването на съвместни подходи за оценка на риска, изготвянето на карти и повишаването на осведомеността, като същевременно се търсят начини за по-добра последователност и полезни взаимодействия между съществуващите финансови и законодателни средства за превенция, като по този начин се повишава добавената стойност на действията на Европейския съюз. Комисията ще положи всички възможни усилия, за да смекчи въздействието на земетресенията, като насърчава държавите-членки да включат изцяло в националните си законодателства общите европейски норми за проектиране на сгради и благоустройствени мероприятия, по-конкретно Eurocode 8. Комисията очаква с особен интерес реакцията от страна на Европейския парламент относно предложения в съобщението й подход.
Nikolaos Vakalis
(EL) Г-жо председател, извинявам се, но въпросът остава. Наистина не разбирам: защо Комисията отказва да направи по въпроса със земетресенията това, което направи за наводненията? Каква е разликата? Всъщност съм много изненадан, че се води такова разискване след неотдавнашното бедствие в Италия. По отношение на последното съобщение, на което се позовахте, в него въпросът за земетресенията се среща, между другото, в три точки, които споменахте. Наистина ли смятате, че споменаването на земетресенията в три точки в едно съобщение е достатъчно, за да се намери отговор на огромната нужда, която имаме в Европа, вместо да се състави едно съобщение, посветено конкретно на земетресенията? Наистина искам да получа отговор на този въпрос.
Ставрос Димас
член на Комисията. - (EL) Г-жо председател, съобщението, което публикувахме през февруари 2009 г. прилага цялостен подход към общата проблематика, независимо от източника на опасността. Считаме, че това е най-добрият подход. Що се отнася до наводненията, има съобщение за недостига на вода и за сушата. Има и съобщения относно конкретни опасности или конкретни проблеми, които съществуват, но считаме, че интегрираният подход който искаме да приложим, е най-подходящият.
Очакваме отговора на Парламента и ако има сериозни причини, поради които трябва да се откажем от този подход, трябва да ги разгледаме. Въпреки това трябва да ви кажа, че съобщението на Комисията също така ще помогне до известна степен и за предотвратяване на последиците от земетресенията.
В този смисъл то е адресирано към държавите-членки, които ревностно пазят принципа на субсидиарността, що се отнася до компетентността по този въпрос, така че те ще включат разпоредбите на Европейския съюз относно сградите в националните си законодателства, независимо дали това са разпоредби от Eurocode 8, или разпоредби относно укрепването на сгради за старите сгради. Нека да направят това, нека да предприемат нужните действия, а именно стриктно да се придържат към нормативната уредба в областта на градоустройството, за да се предотвратят повечето бедствия.
Hubert Pirker
(DE) Г-жо председател, г-н член на Комисията, заедно с разлома на Апенините, има и друг разлом, който пресича Словения. Както може би сте запознати, атомната електроцентрала Кръшко е разположена на този разлом. По наша инициатива там бяха инсталирани няколко предупредителни устройства. Какви мерки планирате да предприемете след разрушителното земетресение в Италия, за да гарантирате безопасността на атомната електроцентрала Кръшко, разположена на въпросния разлом. Считате ли, че трябва да се предприемат предпазни мерки, които биха довели до затварянето на Кръшко?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Г-жо председател, аз също съм много изненадан от изразената от Комисията позиция тук, днес, защото, разбира се, ние уважаваме отговора относно въпроса за субсидиарността и аз съм напълно съгласен с конкретните искания, но това не решава въпроса за колективно политическо предложение от страна на Европейската комисия, което да включва всички аспекти на бедствията, причинени от земетресения. Г-н Pirker добави още един такъв днес, но, разбира се, ще се намерят и други. Ето защо продължава да стои въпросът защо извън принципа на субсидиарността и конкретните мерки, споменати от члена на Комисията, нямаме общо предложение от страна на Европейската комисия?
Ставрос Димас
член на Комисията. - (EL) Г-жо председател, както вече казах, очакваме реакцията на Европейския парламент към съобщението, което публикувахме относно предотвратяване на последиците от земетресения. След като получим отговор, ще обмислим дали този или друг подход е по-добър. По-конкретно, има конкретни разпоредби за атомните инсталации, както и директивата Seveso II за промишлеността.
Относно: Термична слънчева електроенергия и европейския план за икономическо възстановяване
В опит да се справи със сериозните предизвикателства в областта на енергетиката и икономиката, пред които е изправен Европейският съюз, Комисията е препоръчала в пакета си за възстановяване мерки, предназначени да допринесат както за постигането на икономическо възстановяване, така и на целите в областта на енергетиката. Въпреки това термичната слънчева електроенергия- един от най-обещаващите възобновяеми източници на енергия - не е включена в списъка със сектори, които могат да донесат ползи.
Освен това европейската промишленост в момента е световен лидер в тази област, но тя може да запази позицията си само ако вътрешният пазар се разшири и ако се насърчава по-нататъшна научноизследователска и развойна дейност.
Може ли Комисията да коментира защо секторът на термичната слънчева електроенергия е бил изключен от силните финансови стимули, предоставени в плана за възстановяване? Какви други източници на финансиране са на разположение за този сектор?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Термичната слънчева електроенергия никога не е била изключвана от Европейския план за икономическо възстановяване. Тя не е била включвана поради това, че се заехме с най-неотложните енергийни нужди. Това означава, че разгледахме въпросите, по отношение на които кризата е оказала най-голямо въздействие, и в които проектите не са могли да бъдат осъществени.
Първият въпрос беше взаимното свързване. Който и да е вид енергопроизводство, особено от нови енергоизточници, не може да функционира, ако има проблеми с мрежата. Така че по спешност разгледахме електрическите мрежи и взаимното свързване между държавите-членки.
Като капак на всичко минахме и през газова криза, която ясно показа, че в някои случаи липсата на физическа инфраструктура оказва огромно влияние върху прекъсването на газовите доставки. Това е най-лесният начин да се реагира относно сигурността на газовите доставки.
Разгледахме също така други два важни въпроса, които считам, че определено щяха да останат на заден план, ако не беше подкрепата на Общността: първо, вятърна енергия от разположени в морето инсталации - една мащабен проект, който трябва да бъде свързан с мрежата на сушата, и, второ, улавянето и съхранението на въглерода, за което наистина трябва да насърчим промишлеността да постави началото на цялостен проект в най-кратки срокове.
Поради тази причина, не разгледахме други области, които отговарят на критериите. Ето защо, въпросната област не беше включена, а не защото аз не вярвам в термичната слънчева електроенергия. Вярвам в нея, но ние се занимахме с най-неотложните нужди.
Какви са наличните източници, за да се подкрепи по-нататъшното развитие на термичната слънчева електроенергия? Първо, съществува седмата рамкова програма. Определени са 2,35 милиарда евро за периода 2007-2013 г. Второ, това е област, за която може да се предостави инструмент. От следващата година ще можем да отпуснем 300 милиона квоти за емисии за нови участници. Проектите за възобновяеми енергийни източници като термичната слънчева електроенергия отговарят на критериите. Така че ако има такива проекти, те са добре дошли.
Също така можем да използваме финансовите средства от Европейския фонд за регионално развитие. Ние насърчаваме по-широкото използване на енергийни източници за полезни взаимодействия; по-конкретно, ние увеличихме границите на количеството възобновяема енергия, което може да се използва във връзка с жилищното строителство и енергийната ефективност. Така че като цяло допустимостта за тези мерки беше разширена.
Освен това през лятото или в началото на есента Комисията ще внесе ново съобщение относно финансирането на нисковъглеродни технологии. Ще се опитаме да ги доразработим, така че тези технологии да получат подкрепа не само от бюджета на Общността, но също така и от промишлеността и държавите-членки, и подкрепата да е целенасочена, което ще позволи новото технологично развитие да доведе до постигане на целта от 20 % възобновяема енергия до 2020 г., но вероятно може да бъдем дори по-амбициозни в това отношение.
Така че не сме изключили този вид електроенергия. Просто има прекалено много области, които трябва да разгледаме, а ние се занимахме само с най-неотложните, в които е нужно веднага да се инвестират пари.
Avril Doyle
(EN) Благодаря, г-н член на Комисията, за наистина обширния Ви отговор. Слушах внимателно всичко, което казахте.
В случай, че някой от проектите, които са били конкретно определени в рамките на плана за възстановяване, не може да усвои финансирането с краен срок 30 юни 2010 г., ще имате ли нещо като резервен списък с проекти, които могат да започнат, така че парите наистина да отидат в този сектор - за енергийната ефективност и за енергоспестяване?
В областта на термичната слънчева електроенергия например има мащабни проекти, готови да започнат строителство в края на 2009 г. и в началото на 2010 г.; няколко са проектите, които могат да започнат. Може ли да имаме резервен списък, така че всички пари да се използват, в случай че тези, на които са били отпуснати, в момента не могат да започнат?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) При изготвянето на списъка разгледахме по-голямата част от проектите, като включихме и държавите-членки, така че на този етап нямам причина да смятам, че няма да можем да изразходваме или разпределим всички пари.
Ако възникнат закъснения, или ако някои проекти не са достатъчно подготвени, това ще бъде изложено в доклад през март 2010 г. Така че, ако има вероятност част от парите да останат на разположение, обещах на тристранни срещи, че Комисията ще разгледа, ако е подходящо, внасянето на необходимо предложение. Но още е прекалено рано да даваме такива обещания, тъй като нещата зависят от това доколко добре ще разпределим парите, тъй като сега има ограничен брой проекти, за които считаме, че са в достатъчно напреднал стадий, за да използват тези пари.
Относно: Атомни електроцентрали
Според Института по енергетика на Югоизточна Европа много държави от ЕС и други държави от южните и източните региони, както и държавите от Източното Средиземноморие, започнали преговори за присъединяване, разглеждат схеми за разширяване или изграждане на атомни електроцентрали за производство на електричество. Ще каже ли Комисията какви действия и инициативи възнамерява да предприеме, за да наложи предварителните условия и ограничения по отношение на тези инициативи, като има предвид специфичните геологични характеристики, климатични условия и възможности при финансирането на въпросните схеми и тяхната жизнеспособност?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Всъщност, колегата ми г-н Ставрос Димас вече отговори на уточняващ въпрос по тази тема.
В основни линии, в областта на ядрената енергия нещата са такива, че всяка държава има свой регулаторен орган, отговорен за ядрената безопасност, от който зависи изцяло изпълнението на мерките за ядрена безопасност. Същевременно, всяка държава-членка решава дали ще ползва или не атомна енергия. Това е предмет на Договора за Евратом, като ясно са изложени и допълнителни изисквания. Допълнителните изисквания се отнасят до това всеки внасян проект, да се анализира и от Комисията, и ние издаваме препоръка по проектите, които ще се разработват. Постъпихме по този начин в случаите на Белене и на Моховце.
Съществува и ясно задължение изискванията за оценката за въздействието върху околната среда да бъдат изпълнени, както е заложено в правото на Общността, и допълнителните изисквания на Конвенцията на ИКЕ/ООН за оценка на въздействието върху околната среда в трансграничен контекст, съставена в Еспо, също ще бъдат приложими.
Така че какъвто и проект да бъде предложен, ние не упражняваме дискриминация между държавите-членки. Съществуват ясни изисквания, които трябва да бъдат изпълнени, и всеки проект се анализира по същество въз основа на достиженията на правото на Общността и на законодателството в областта на околната среда. Мога да ви уверя, че този процес е толкова стриктен, че никога не е било давано разрешително за изграждане на атомна електроцентрала, докато не са гарантирани всички изисквания за безопасност.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Г-жо председател, бих искала да попитам, във връзка с това, което членът на Комисията каза за оценката на всяко предложение, дали може да се извърши предварително проучване за въпросната област, включително въз основа на евро-средиземноморското сътрудничество и конкретните особености на областта, така че да има критерии, които всяка държава ще трябва да вземе предвид от самото начало и да се съобразява с тях на етапа на планиране.
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Първо, всяка една държава разработва свое законодателство, в което е заложен процесът, по който следва да се извършва прилагането. След това, процесът тясно се свързва и се основава на националното законодателство и законодателството Евратом. В резултат на това не можем да приложим регионален подход. Трябва да разгледаме конкретната ситуация във всяка една държава-членка и същевременно всеки един проект.
Не може просто да разгледаме средностатистическото положение в региона и да кажем, че в този регион не е подходящо да се използва атомна енергия. Това не би било вярно, тъй като не можете да разработите проект, който би могъл да се използва в различна степен навсякъде. Това е въпрос на разходи, условия и време. Така че, регионалният подход не е подходящ. Наистина трябва да разглеждаме всеки конкретен проект, тъй като само по този начин можем да гарантираме пълната му безопасност.
Paul Rübig
(DE) Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа. Г-н член на Комисията, бих искал да Ви приветствам за ядрения пакет, който току-що внесохте, и който се отнася по-конкретно до новите атомни електроцентрали, както и предложението в бъдеще стандартите на Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) да станат задължителни.
Би представлявало интерес за мен да разбера дали смятате, че можете да изготвите предложение за регулаторен орган на ЕС или за обновяването на Западноевропейската асоциация за ядрено регулиране (WENRA) в структура, която да издава задължителни стандарти през следващия законодателен период, както и дали е възможно стандартите на Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) да станат задължителни за всички държави-членки.
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) По втората част от въпроса считам, че с групата на високо равнище за ядрено регулиране можем да направим крачка напред с още по-силни стандарти. Това е само отправната точка, най-ниския общ знаменател, който можахме да разработим.
Същевременно, поради чувствителността на проблема - от политическа, а понякога и от културна гледна точка - силно се съмнявам, че европейският регулатор би могъл да изпълни изискваната роля. Не бих казал, че няма да може да се разчита на европейския регулатор, а че този регулатор трябва запази безпристрастност по отношение на инсталациите за атомна електроенергия. Считам, че е цялата отговорност за безопасността винаги да се носи от националния регулатор, защото това е най-добрият начин, по който винаги ще се избягва разискването дали централният регулатор настоява достатъчно за атомната енергия и т.н.
Добре е да се установи обща рамка, но отговорността трябва да продължи да се поема от всички регулатори, които, както се предлага в Директивата относно ядрената безопасност, имат пълни правомощия и разполагат с всички необходими инструменти, за да изпълняват тази политика. В Съюза разполагаме с много добри регулатори за ядрена безопасност, така че не са необходими организационни промени. Просто трябва да повишим задължителните стандарти, като започнем от сегашното равнище и работим съвместно, за да покажем на света, че стандартите в ядрената промишленост могат да бъдат повишени.
Относно: Насърчаване на устойчивата енергетика в градовете
В моя роден град Корк местните органи и предприятия силно се стремят към създаването на политика за устойчива енергетика. Какво прави Комисията, за да подкрепи усилията на градове като Корк с цел насърчаване на устойчивата енергетика?
Андрис Пиeбалгс
член на Комисията. - (EN) Много съм доволен, че поставяте този въпрос, тъй като съм горд от едно от постиженията ни, а именно Спогодбата с кметове.
През 2008 г. подкрепихме инициативата на градовете за сключване на Спогодба с кметовете. Това означава, че градовете поемат задължение да намалят емисиите на CO2 с повече от 20 % до 2020 г. За тази цел те разработват планове за действие за устойчива енергетика. Основана беше и Служба към Спогодбата с кметове за координация и насърчаване. Подкрепяме тези действия чрез Съвместния научноизследователски център с цел предоставяне на научни познания и техническа подкрепа за подготовката, изпълнението и оценяването на плановете за действие за устойчива енергетика. По отношение на по-малките общини, Комисията преговаря с останалите национални, регионални и местни администрации, за да се гарантира тяхната подкрепа за малките градове.
Тази година е предвидено да се приложи и разширена система за добри практики - еталонни показатели за върхови постижения.
Също така създадохме и инструмент за финансова подкрепа чрез Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), посредством който се разпределят безвъзмездните средства и също така използваме ЕИБ за целенасочено устойчиво развитие в градовете. ЕИБ вече участва в конкретни проекти, като например този с Барселона, относно който преговорите са на доста напреднал етап.
Знам, че град Корк все още не е подписал Спогодбата, така че зависи от него самия да се възползва от тази възможност. Това е добър начин действително да се привлекат гражданите в подкрепа на подобни инициативи.
Същевременно, има и други инструменти за устойчиво развитие, а политиката за сближаване предоставя значителна подкрепа на градовете при изпълнението на политиките и действията за устойчива енергетика. Като цяло, за периода 2007-2013 г. 9 милиарда евро от кохезионните фондове ще бъдат директно инвестирани в инициативи за устойчива енергетика в ЕС. Оперативната програма "Юг-Изток", която включва и град Корк, ще инвестира 669 милиона евро в региона и ще допринесе за постигането на целите за растеж и заетост от Лисабонската стратегия.
Кохезионните фондове ще подкрепят пряко проектите за устойчива енергетика в региона и ще спомогнат за мобилизирането на по-нататъшни национални инвестиции. Средствата могат да бъдат използвани за стимулиране на енергийната ефективност и производство на енергия от възобновяеми източници, разработването на ефективни системи за управление на енергетиката и насърчаването на чист и устойчив обществен транспорт, по-конкретно в градските зони.
Оперативната програма включва фонд "Gateway Challenge", който се основава на интегрирана стратегия за устойчиво развитие за Корк.
И накрая, Европейският фонд за регионално развитие наскоро претърпя промени, благодарение на които всички държави-членки имат възможност да използват регионалните фондове за постигането на подобрения в енергийната ефективност и интегрирането на енергията от възобновяеми източници в съществуващи жилища. За тези цели могат да се отделят до 4 % от общите отпуснати средства по Европейския фонд за регионално развитие.
Нека да обобщим - считам, че сме създали рамка за градовете, които споделят амбицията да разработят устойчиви модели за гражданите си, и това именно е Спогодбата с кметове. Тя включва симпатизанти като град Ню Йорк и Рочестър, а има и участници от държави извън рамките на ЕС, така че Спогодбата предлага големи познания, които могат са достъпни чрез службата, която ние завеждаме.
По отношение на финансовата подкрепа, на този етап нямаме програма за енергийна ефективност, но разполагаме със структурните фондове, с програмата "Интелигентна енергия - Европа", както и с Европейската инвестиционна банка. Всички тези инструменти използваме за подкрепа на въпросните инициативи. Европейската инвестиционна банка е много активна в този процес. Въпреки това на този етап проблемът не е свързан в такава степен с финансови средства, колкото с наличие на добри проекти и наистина конкретна политика от страна на градовете.
Това е отговорът ми на Вашия така важен въпрос. Считам, че градовете имат чудесната възможност да проправят пътя към устойчива енергетика в бъдеще.
Brian Crowley
(EN) Благодаря на члена на Комисията г-н Пиeбалгс за отговора му. Г-н член на Комисията, в отговора си вече подчертахте, че вече има икономии в икономическо отношение поради енергийната ефективност, но сега трябва да преминем към следващата стъпка. Вместо само да насърчаваме устойчивостта и енергийната ефективност, трябва по-скоро да използваме финансовите средства за създаване на нови начини за производство на енергия, така че градовете да бъдат още по-самостоятелни, а не да внасяме гориво или да изграждаме атомни електроцентрали, както говорихме по-рано. Трябва да намерим по-интелигентни и по-ефективни начини за това, а може би оттук нататък трябва да имате предвид не само инвестиционната банка, а да се види също така какви нови идеи може да предложи Комисията.
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Опитваме се да намерим решение в отговор на това искане. До края на годината планираме да разработим нов план за действие за енергийна ефективност, който ще се заеме с това. Също така в процес на изготвяне е и съобщение относно финансирането на нисковъглеродни енергийни източници.
Много е важно заинтересованите страни да поемат тази инициатива и очаквам градовете да внесат предложения и да окажат натиск върху членовете на Европейския парламент и върху държавите-членки за създаването на общоевропейски инструменти във въпросните области.
Без подход "отдолу нагоре" няма да успеем да използваме наличните възможности. Европейските градове са толкова разнообразни и има толкова много добри идеи, че не следва просто да се опитваме да прилагаме подход "отгоре надолу" към всеки един град.
Считам, че Спогодбата с кметове ще осигури така нужното интелектуално сътрудничество и опит относно формулирането на политиките, необходими в стремежа ни към постигане на устойчиви градове. Не става въпрос само за икономии. Проблемите са много. Става въпрос и за интелигентни мрежи, интегрирането на възобновяема енергия и устойчив транспорт - задвижвани с водород автобуси, електрически автомобили. Възможностите са разнообразни.
Всеки отделен град може да състави своя собствена програма, тъй като това, което направи Спогодбата с кметове, беше да задължи градовете да намалят емисиите на CO2 с повече от 20 %. Това не означава, че единственият начин е чрез енергийна ефективност. Може да бъде съвсем друга област на политиката. Това зависи до голяма степен от обстоятелствата на местно равнище.
Председател
Предвид оскъдното време се опасявам, че няма да дам ход на следващия уточняващ въпрос. Съжалявам, г-н Rübig, но вече зададохте един въпрос и членът на Комисията даде доста изчерпателни отговори.
Относно: Икономическата криза и избягването на протекционизма
В качеството си на член на Комисията в областта на търговията Вие правилно казахте, че трябва да се избягва протекционизмът като решение на сегашната икономическа криза, тъй като е всеобщо признато, че преодоляването на икономическия спад не може да стане чрез ограничаване на търговията.
Какво предприема Комисията, за да предотврати ръста на протекционистичните тенденции в международните търговски преговори? Отбелязан ли е напредък по отношение на завършването на кръга от Доха?
Освен това по какъв начин Комисията ще гарантира балансът между насърчаването на отворената търговия и приоритетите за развитие на ЕС, като например основните трудови стандарти и екологичната устойчивост?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) От началото на икономическата криза Европейският съюз се обяви твърдо срещу протекционизма съгласно ангажимента си за справедлива и отворена търговия.
Комисията следи интензивно протекционистките мерки, въведени от основните й търговски партньори с оглед на това да реагира адекватно. Освен това ЕС твърдо подкрепи инициативата на Световната търговска организация да се съобщават развитията, свързани с търговията, по време на икономическата и финансова криза.
От началото на настоящата криза повече от всякога ЕС се ангажира с многостранно сътрудничество, със спазване на прозрачността и стремеж към отворен пазар въз основа на правила, които са в полза както за развитите, така и за развиващите се държави. ЕС не спира да твърди, че амбициозният и балансиран резултат от кръга Доха е сред най-важните инструменти за предотвратяване на търговския протекционизъм и за стимулиране на икономиката.
Това е и посланието на СТО по време на неотдавнашното преразглеждане на търговската политика на ЕС, когато ЕС беше похвален за ролята си в укрепването на многостранната търговска система. Решаващата роля, която може да изиграе кръгът от Доха в настоящата криза, също беше призната в световния план за възстановяване и реформа на Г-20, представен на 2 април. Лидерите на Г-20 заявиха обновения си ангажимент към бързо завършване на кръга от Доха.
И накрая, ангажиментът на ЕС към отворена търговия върви ръка за ръка с ангажимента му към устойчиво развитие, което е всеобхватна цел на политиката за ЕС, включително в контекста на разнообразните инициативи на търговската политика.
Устойчивото развитие, и по-конкретно екологичните и социални съображения, са важни съставни елементи на нашата търговска политика. Това се наблюдава чрез включването на разпоредби за устойчиво развитие, съсредоточени върху трудови и екологични стандарти в двустранните ни търговски споразумения.
Claude Moraes
(EN) Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, разбирам, че се изказвате от името на члена на Комисията, г-жа Аштън. Искам да приветствам Комисията и членовете на Парламента в залата, които са от комисията по международна търговия, за усилията им срещу налагането на протекционистични тенденции.
Искам да задам въпрос по темата, свързана с развиващите се държави и начина, по който можем да гарантираме, че увеличаваме или улесняваме търговията както с развиващите се държави, така и между тях, например чрез по-голяма помощ в областта на търговията. Това е важен компонент, който трябва да имаме предвид като фактор. Като цяло съм бил свидетел на сериозни насърчаващи дейности от страна от Комисията и Парламента във връзка с протекционистичните тенденции, което би било стъпка назад.
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Докладите на СТО и мониторингът на Комисията показват, че няма непосредствена опасност от всеобщо ескалиране на протекционизма. Нито една от големите търговски нации все още не е прибегнала до ограничения върху търговията и инвестициите във всички държави-членки. Трябва да се следят отблизо развитията в някои държави, например Русия, Индонезия и Аржентина, тъй като те досега са най-големите ползватели на гранични мерки за ограничаване на търговията. Като цяло преобладаващите целеви сектори са селско стопанство и сектора на хранителните продукти, железодобивният и стоманодобивният сектор, металодобивният, автомобилният, текстилният сектор и секторът на играчките.
David Martin
(EN) Приема ли Комисията, че освен да поучава останалите и да ги наблюдава с цел избягване на риска от протекционизъм следва ние самите да сме внимателни и да гарантираме, че когато използваме инструментите ни за търговска защита, трябва да го правим за целите, за които те са предназначени, а не като протекционистични мерки?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Комисията прави всичко възможно, за да гарантира, че осъществява стабилно наблюдение във всеки един аспект, особено по въпроса, който повдигнахте. Мога да предам думите Ви на члена на Комисията г-жа Аштън, за да получим по-конкретно мнение и още по-конкретен отговор. Но засега няма обезпокоителни сигнали.
Относно: Интернет пиратството в Канада
В Канада равнището на интернет пиратството е от най-високите в света. Това още повече се задълбочава от сериозните законодателни и правоприлагащи недостатъци. В действителност, законодателството в областта на авторските права в Канада се нуждае от неотложно преразглеждане, за да се приведе в съответствие с настоящите международни стандарти за защита в онлайн средата, като например посочените в договорите за интернет на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) от 1996 г. и Директивата за авторското право на ЕС (2001/29/EО). Докато това не се промени, европейските притежатели на авторски права - по-конкретно сектора на творческите дейности (автори, композитори, изпълнители, автори на песни и продуценти на звукозаписи) - ще бъдат лишени от необходимите им правни средства, за да спрат масовото нарушаване на правата им в онлайн средата в Канада. Загубите им вследствие на интернет пиратството са огромни. Положението е такова, че налага предприемането на законодателни действия сега, а не след предстоящата среща на върха по въпросите на търговията между ЕС и Канада през май и двустранните търговски преговори след това.
Предвид неотложния характер на този проблем, какво предприема Комисията, за да гарантира, че Канада незабавно ще внесе изменения във въпросното законодателство?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Комисията е наясно с проблемите на Канада, свързани със защитата и изпълнението на правата върху интелектуалната собственост. Изключително обезпокоени сме, че Канада не дава особен приоритет на предложената от нея реформа на закона за авторското право в страната.
Добрата защита на правата върху интелектуалната собственост е от решаващо значение, за да оцелеят в бъдеще секторите на творчески дейности. Докато сега няколко държави-членки живо дискутират как да адаптират по-успешно правата за интелектуална собственост към света на интернет, ние наистина трябва да обърнем внимание на рисковете от интернет пиратството, произтичащи от трети държави.
Един от основните проблеми сега е как да се постигне справедлив баланс между интересите на притежателите на правата и интересите на потребителите, като се спазват правата за защита на данни. Помните, че това беше основен момент в разискването във връзка с инициативата на Комисията за творческо онлайн съдържание, началото на която беше поставено със съобщението от 3 януари 2008 г.
От известно време насам Комисията не спира да изразява настоятелно своите тревоги пред канадските органи. Фактът, че скоро ще поставим началото на преговори за споразумение за свободна търговия с Канада ще ни даде възможност за значително подобряване на защитата на правата върху интелектуалната собственост в Канада. Същевременно, Комисията ще изведе разглеждането на въпроса с канадските органи на най-високо равнище. Тя също така ще призове преразглеждането на законодателството за авторското право в Канада да започне възможно най-скоро и за предпочитане по време на текущата сесия на Парламента.
Seán Ó Neachtain
(GA) Г-жо председател, бих искал да благодаря на члена на Комисията за отговора. Но бих искал да задам един въпрос - до колко се надява Комисията полаганите от нея усилия във връзка с Канада да бъдат успешни и по какъв пряк начин Комисията възнамерява да спре интернет пиратството и тази практика като цяло? Ако не можем да го спрем в една държава като Канада, какъв шанс имаме в останалите случаи?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Както казах по-рано, в търговско споразумение ще бъде предоставена правна рамка, с която ще се решат някои търговски проблеми и въпроси между ЕС и Канада, като например стандартите за изпълнение на правата върху интелектуалната собственост и някои антиконкурентни практики. Настроени сме оптимистично, тъй като ще водим преговори за споразумение за свободна търговия (ССТ).
Относно: Споразумение за свободна търговия с Корея
След неотдавнашните дискусии между Комисията и министерството на търговията на Южна Корея, може ли Комисията да очертае състоянието на преговорите за споразумение за свободна търговия между ЕС и Корея?
Меглена Кунева
член на комисията. - (EN) Преговорите за споразумение за свободна търговия с Корея са в най-напредналата фаза на развитие от текущите търговски преговори, които води ЕС. След двугодишни преговори, постигнахме възможно най-всеобхватно споразумение с четвъртия най-голям търговски партньор на ЕС извън Европа.
Споразумението за свободна търговия с Корея ще отвори нов достъп до пазара в много области, представляващи интерес за износителите на ЕС. Например: със споразумението бързо ще се премахнат митата в размер на 1,6 милиарда евро в полза на износителите от ЕС; споразумението ще включва солидни правила за нетарифните бариери в приоритетни сектори като автомобилния, фармацевтичния сектор и сектора на битовата електроника; то ще предостави значителен нов достъп до пазара в услуги от конкретен интерес за доставчиците на услуги от ЕС; ще предложи най-амбициозният пакет досега за правата върху интелектуалната собственост, държавните поръчки, устойчивото развитие и други проблеми, свързани с правилата; също така в него се предвиждат новаторски начини за участие на гражданското общество при провеждането на мониторинг върху изпълнението на споразумението за свободна търговия, както и ще защитава чувствителните аспекти с подходящи договорености.
Споразумението за свободна търговия също така ще представлява полезна отправна точка за други преговори. Освен това сключването на това споразумение ще покаже ангажимента и на двете страни към отворени пазари като начин за реагиране на сегашната икономическа обстановка.
В края на осмия кръг от преговори през март 2009 г., двете страни осъществиха сериозен технически напредък на тяхно равнище, но редица трудни проблеми продължават да нямат решение.
След това членът на Комисията на ЕС, г-жа Аштън, която отговаря за въпросите на търговията, и корейския министър на търговията, г-н Ким, се срещнаха в Лондон на 2 април 2009 г. Въпреки интензивните дискусии, беше невъзможно да се преодолеят различията по нерешените проблеми, като например възстановяване на мита и правилата за произход.
Понастоящем, Комисията води консултации относно най-добрият начин за постигане на напредък.
David Martin
(EN) Благодаря Ви за отговора, г-жо член на Комисията. Първо, напълно съм съгласен, че споразумението за свободна търговия с Корея ще има огромни ползи както за Европейския съюз, така и за Корея и ще изпрати положителен сигнал що се отнася до нашата решителност да задържим пазарите отворени. Въпреки това отговорност относно неуспеха за сключване на споразумението изглежда носят по-скоро държавите-членки, отколкото преговарящия партньор.
В такъв случай, ако не можем да постигнем съгласие с Корея, би ли приела Комисията, че тогава ГД "Търговия" трябва просто да се откаже от споразуменията за търговия, тъй като ако не можем да постигнем съгласие с Корея, няма да го постигнем нито с Индия, нито с АСЕАН, нито с всички останали, с които водим преговори за подобни споразумения?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Точно обратното, наскоро държавите-членки потвърдиха интереса си да сключат амбициозно и балансирано споразумение с Корея.
Както винаги, Комисията ще защитава принципите, въз основа на които преговаря с всички държави.
Glyn Ford
(EN) Много Ви благодаря. Може би членът на Комисията ще коментира позицията на германското правителство по този въпрос.
Подобно на г-н Martin, аз подкрепям въпросното споразумение за свободна търговия с Република Корея. Въпреки това наистина трябва да бъдем внимателни по отношение на подробностите и момента на действие. Изчисленията сочат, че ежегодно в Европа биха се продавали 650 000 корейски автомобила. Макар и вече да има производство в Източна Европа, ще има и голямо количество нов внос на автомобили.
Повечето проучвания сочат, че то ще замести продажбите на японски автомобили, произведени в Европа, като произведените от завода Хонда, в моя избирателен район в Суиндън. Този завод в момента временно не работи, а работниците засега са освободени. За да не се влоши още повече сегашната ситуация тук и навсякъде в Европа, ще гарантирате ли, че ще има дълъг период от време преди да бъде разрешен този внос?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Разбирам тревогите Ви относно положението в автомобилната промишленост. От началото на преговорите с Корея Комисията е инвестирала значителни ресурси, за да получи добри резултати за автомобилната промишленост на ЕС. Европейските износители на автомобили ще се извлекат полза от комбинирането на премахването на корейските мита върху автомобилите и ефективното премахване на техническите бариери. Най-съществените бариери ще бъдат премахнати от първия ден на влизане в сила на споразумението.
Относно: Търговския спор между САЩ и ЕС относно третираното с хормони говеждо месо
Ще предостави ли Комисията информация относно резултата от преговорите, които води с органите на САЩ, с оглед на окончателното предотвратяване - след взето решение за временно прекратяване - на задействането на т.нар. насрещни мерки от "верижен" тип, като част от трансатлантическия търговски спор относно третираното с хормони говеждо месо и отмяната на вече приложените насрещни мерки?
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Комисията понастоящем продължава да води преговори със САЩ и сме оптимистично настроени, че много скоро ще се намери решение, приемливо за всички страни. През последните няколко седмици осъществихме интензивни трансатлантически контакти по този въпрос. Членът на Комисията на ЕС по въпросите за търговията Катрин Аштън и представителят по търговията на САЩ Рон Кърк приеха да продължат разговорите на 22 април, за да стигнат до решение на дълготрайния спор относно третираното с хормони говеждо месо.
Те потвърдиха желанието си да решат трудния проблем, който засяга предприятията и потребителите както в ЕС, така и в САЩ. За да улеснят преговорите за намирането на решение, членът на Комисията г-жа Аштън и търговският представител на САЩ г-н Кирк постигнаха съгласие да се отложи налагането на т.нар. "верижен" тип санкции от САЩ върху някои продукти на ЕС с още две седмици след първоначално определения срок 23 април.
Комисията е поела ангажимент да направи всичко по силите си, за да намери положително и дълготрайно решение на проблема, затова и в момента се водят разговори между висшите длъжностни лица и от двете страни. Крайните цели на Комисията в тези преговори са окончателно да се предотврати задействането на санкциите от "верижен тип" и да бъдат отменени вече въведените насрещни мерки. Уверени сме, че можем да постигнем съгласие, което ще е в защита на общественото здраве и в защита на потребителите в тази област.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-жо председател, поради отсъствието на компетентния член на Комисията г-жа Аштън бих искал да благодаря на члена на Комисията г-жа Кунева за отговора й. Искам да я помоля да предаде моите благодарности на г-жа Аштън за посредничеството и консултацията с американската страна относно вдигането на насрещни мерки от "верижен тип", взети от Съединените американски щати. Това е действие, което, ако не друго, е стъпка напред, защото минава отвъд границите на партньорството между Съединените американски щати и Европейския съюз - двата главни търговски партньора, които играят и водеща роля в преговорите на кръга от Доха под егидата на Световната търговска организация.
Меглена Кунева
член на Комисията. - (EN) Г-н Papastamkos, разбира се, че ще предам съобщението Ви на члена на Комисията г-жа Аштън и без да преувеличавам, смятам, че резултатите наистина ще бъдат доста задоволителни.
Относно: Незачитане на Регламент № 261/2004 от авиокомпаниите
Съдът на Европейските общности се произнесе с решение на 22 декември 2008 г., съгласно което една въздушна компания не може да откаже обезщетение на пътниците си в случай на отмяна на полет, поради технически проблеми на въздухоплавателното средство. Шведският съд, пред който беше заведено дело от омбудсмана, се произнесе с подобно решение.
Може ли Комисията да посочи до каква степен тя ще вземе предвид тези съдебни решения, които още веднъж показват съпротивата на въздушните компании, прекалено неясната формулировка на Регламент № 261/2004 относно "извънредните обстоятелства", които оправдават отмяната на полет, и пасивното поведение на Комисията спрямо редицата нарушения на въпросния регламент в ущърб на пътниците?
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Г-жо председател, уважаеми членове на ЕП, считам, че на първо място трябва да подчертаем, че не е работа на Комисията да тълкува решенията на Съда на ЕО. Решенията са постановени като преюдициални заключения на въпрос, зададен от национални съдилища, с цел гарантиране на еднакво прилагане на правото на Общността.
Съгласно член 16 от Регламент (EО) № 261/2004 относно създаване на общи правила за обезщетяване и помощ на пътниците при отказан достъп на борда и отмяна или голямо закъснение на полети, държавите-членки са отговорни за прилагането на регламента и са задължени да завеждат дела срещу авиокомпании, които не спазват разпоредбите му. При разглеждането на исканията на пътниците, които им се изпращат, компетентните национални органи, назначени от държавите-членки, в съответствие с регламента, очевидно трябва да вземат предвид инструкциите, дадени от Съда на ЕО. Ролята на Комисията е да извършва мониторинг относно правилното прилагане на регламента от компетентните органи, особено що се отнася до решенията на Съда на ЕО.
Последната среща между Комисията и компетентните национални органи се състоя в началото на декември миналата година, тоест няколко седмици преди произнасянето на решението на Съда на ЕО. Комисията беше планирала друга среща за 14-то число този месец. На тази среща ще бъде разгледано неотдавнашното решение на Съда на ЕО по дело C-549/07.
Националните органи ще имат възможност да коментират съдебното решение и да опишат по какъв начин оценяват поведението на авиокомпаниите спрямо пътниците в случай на отмяна на полет с оглед на въпросния прецедент, както и практическите последствия от съдебното решение.
Giovanna Corda
(IT) Г-н член на Комисията, благодаря Ви, тъй като считам, че на този въпрос трябва да се отдели нужното внимание. Доколкото разбрах, държавите-членки трябва да намерят решение на тези въпроси, но Вие от своя страна също може да прецените дали може да се направи нещо. Ето защо Ви благодаря за отговора и очаквам с нетърпение да видя как ще се развият нещата оттук нататък.
Антонио Таяни
Благодаря Ви, че говорите на италиански език. Знам, че сте с италиански произход, така че отново Ви благодаря. Разбира се, Комисията ще проследи развитието, тъй като считам, че правата на пътниците са много важни за всички нас. Това е една от целите на моята работа в качеството ми на член на Комисията.
Казах това, след като назначаването ми беше одобрено от Парламента. Следователно ще продължавам да гарантирам извършването на мониторинг, за да се следи дали държавите-членки спазват правата на пътниците. Всички сме поели ангажимент, дори г-жа Кунева, да се опитаме ефективно да защитаваме правата на всички граждани във всички области.
Glyn Ford
(EN) Ще бъда кратък, тъй като разбирам, че сме ограничени във времето. Г-н член на Комисията, трябва да кажа, че в момента спазването на правата на пътниците е една подигравка. Наскоро бях в Амстердам и наблюдавах как авиокомпания "KLM" се обслужва пътниците със закъснели полети, като им прави нова резервация чрез автоматична регистрация. Персоналът системно, без да пита пътниците, отказваше компенсация и помощ, на които те имаха право.
Може ли Комисията да извършва мониторинг в този аспект? Може ли да бъдат определени лица, които действително да са на летищата и да наблюдават какво правят авиокомпаниите? Защото, откровено казано, струва ми се, че всичко се е превърнало в една подигравка.
Антонио Таяни
Г-жо председател, Комисията възнамерява да докладва на Парламента и на Съвета относно работата и резултатите от Регламент (EО) № 261/2004 в съобщение, което следва да бъде прието през втората половина на годината.
В този документ ще се анализират четирите години на функциониране на регламента и ще се предложат и други действия, които да бъдат предприети, за да се намали броя на инцидентите и да се подобри защитата на правата на пътниците.
Следователно всички летища ще подлежат на проверка. Надявам се, че работата на Комисията ще подобри положението и ще предостави на гражданите отговорите, които очакват. Ето защо мога да ви уверя, че в качеството ми на член на Комисията се ангажирам да работя по тази тема. Вече съм започнал и ще продължа да работя, като мога да потвърдя ангажимента си.
Относно: Приватизиране на авиокомпаниите в Европейския съюз
Като се има предвид успешния модел, използван за приватизирането на авиокомпания "Олимпик Еъруейс" и прехвърлянето й към частен инвеститор, ще каже ли Комисията до каква степен този модел е приложим към други авиокомпании, изправени пред подобни проблеми?
Как оценява Комисията перспективите за бъдещо приватизиране на авиокомпаниите в ЕС? До каква степен сливанията на авиокомпаниите допринасят за справянето с кризата без да се създава монопол и без да се намалява конкуренцията?
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Г-жо председател, уважаеми колеги, Комисията споделя мнението, изразено в текста на въпроса Ви, с други думи решенията на Комисията очевидно са довели до поръчаната продажба на авиокомпания "Олимпик еърлайнс" и предприятията на "Олимпик еъруейс сървисиз". Те бяха успешни по отношение на конкуренцията и политиката на транспорта.
Авиокомпания "Алиталия" използва същия модел и той може да се използва от всички авиокомпании, които изпитват сериозни затруднения. Ето защо това решение доведе до създаването на нов модел за авиокомпания, който би трябвало да представя авиокомпанията на бъдещето: да няма държавни компании, а изцяло приватизирани компании. Именно тези усилия Комисията се опита да подкрепи. Считам, че идеята за приватизиране се споделя също така и от други авиокомпании - например австрийските авиолинии, авиокомпания "Малев" и чешките авиолинии.
Съгласно Договора, Комисията все пак трябва да запази неутралитет по отношение на това дали компаниите са публична или частна собственост. Комисията има положителна нагласа към консолидирането на въздушния сектор на Общността, който тя все още счита за прекалено фрагментиран с оглед на сегашната криза.
Въпреки това консолидирането не следва да възпрепятства конкуренцията до такава степен, че да се наруши ефективното функциониране на общия пазар. Комисията или компетентният национален орган отговаря за извършването на мониторинг върху концентрациите, извършвани за тази цел в съответствие със съответния регламент на Общността, в зависимост от мащаба на съответната операция по концентрация.
Emmanouil Angelakas
(EL) Г-жо председател, благодаря на члена на Комисията за забележките и отговора му. Бих искал да се възползвам от неговото присъствие, за да го попитам дали е имало оценки от страна на Комисията относно загубата на работни места в европейските авиокомпании през последните осем месеца след началото на икономическата криза и ако да, какви мерки считате, че могат да бъдат приложени за връщане към нормалното положение?
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Г-жо председател, госпожи и господа, не разполагам с окончателни данни за загубата на работни места, но съм напълно наясно какво се случва в сектора на въздушния транспорт.
Всички мои усилия като член на комисията по транспорта бяха насочени към подкрепата на тази форма на транспорт и не е изненадващо, че отново дискутираме въпроса със слотовете, като целта е да се предотврати евентуално влошаване на положението на авиокомпаниите по време на кризата: това също така означава да се търсят начини за намаляване на загубата на работни места, тоест да се задържи равнището на заетост в Европейския съюз в сектора на въздушния транспорт.
Относно: Европейската магистрала и железопътният тунел Бренер
Може ли Комисията да предостави подробна информация относно точния график и финансовите планове относно етапа на изграждане на европейската високоскоростна железопътна връзка от Страсбург до Виена и железопътния тунел Бренер като главна част от връзката Берлин-Рим? Какви по-нататъшни стъпки се планират и има ли допълнителни възможности, включени в плана за възстановяване?
Антонио Таяни
Г-жо председател, г-н Posselt, както знаете, железопътната ос Берлин-Палермо е един от тридесетте приоритетни трансевропейски проекти за транспортни мрежи, а проектът за железопътния тунел Бренер е главната част от този приоритетен проект.
Комисията подкрепя този ключов елемент от приоритетния проект, който ще даде възможност за свързване на железопътните мрежи от двете страни на Алпите чрез високоскоростна линия с голям капацитет, предназначена главно за превоз на стоки. Ето защо проектът ще допринесе както за ефективното функциониране на вътрешния пазар, така и за постигането на екологичните цели и за икономическото възстановяване.
Ето защо Комисията иска реално да отговори на очакванията на гражданите. Това е още една от причините, поради която ускорихме отпускането на финансови средства в края на миналата година, след като беше дадено разрешение за финансиране от 786 млн. евро на приоритетен проект № 1. Координаторът г-жа van Miert наблюдава проекта от 2005 г. насам и мисля, че резултатите са положителни.
Понастоящем започнахме процес на консултиране с държавите-членки на ЕС, за да подновим мандата на европейските координатори и по този начин да обхванем периода 2009-2013 г. Така ще можем да им дадем възможност да продължат работата си, по-конкретно що се отнася до мониторинга на приоритетните проекти. На 22 март 2009 г. австрийските органи представиха многогодишната си програма за инфраструктура, която включва финансирането на железопътния тунел Бренер. На 17 април 2009 г., след провеждане на оценка за въздействието върху околната среда, те издадоха разрешително за строеж за проекта.
Италианските органи, от своя страна, представиха въпросния проект за железопътен тунел пред Междуведомствения комитет за икономическо планиране (CIPE), така че финансирането да бъде одобрено през май. Министър Матеоли, с когото разговарях, потвърждава готовността на италианската държава за постигането на въпросната цел, тоест да финансира проекта, и считам, че австрийските и италианските органи са напълно единодушни по този въпрос.
Приоритетен проект 17 - високоскоростната връзка Страсбург-Виена, която е част от железопътната ос Париж-Страсбург-Щутгарт-Виена-Братислава, се развива по задоволителен начин във всички участващи държави-членки: Франция, Германия, Австрия и Словакия. По-голямата част от участъкът, дълъг 831 км между Страсбург и Виена - по-специално отсечките Страсбург-Щутгарт и Линц-Виена - ще бъде завършена до 2015 г. Отсечката Щутгарт-Улм, която представлява най-значителното задръстване, ще бъде завършена до 2020 г.
Съответният финансов протокол ще бъде подписан на 2 април тази година. В момента, най-сложната отсечка изглежда е трансграничната отсечка в Бавария между Мюнхен и Залцбург. Понастоящем германското правителство преразглежда многогодишната си програма, така че ще трябва да изчакаме до края на годината, преди да започнем да обсъждаме въпросната важна отсечка. Отсечката Страсбург-Виена ще струва 10 млрд. евро, а приоритетният проект е на обща стойност 13,5 млрд.
Считам, че тази информация може да бъде полезна и обхваща всички искания, изложени във въпроса на г-н Posselt.
Bernd Posselt
(DE) Г-н член на Комисията, бих искал да Ви благодаря за чудесния и подробен отговор, както и за отличната Ви работа по двата важни проекта, които се пресичат в Мюнхен. Имам още два кратки уточняващи въпроса:
Първо, има слухове, свързани с железопътния тунел Бренер, според които той може да бъде сведен до превоз единствено на пътници. Можете ли да ги го отречете?
Второ, в Австрия и в Щутгарт се работи усилено по главния маршрут от Страсбург до Виена и Будапеща. Въпреки това е налице проблемът с околовръстния път на Мюнхен, връзката с летището на Мюнхен и участъкът от Мюнхен до Мюлдорф, Фрайласинг и Залцбург, както и с химическия триъгълник и участъкът през Мюлдорф. Бих искал да привлека вниманието Ви по-конкретно към тази част от проекта, защото тя напредва много бавно.
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Г-жо председател, уважаеми членове на ЕП, що се отнася до връзката Берлин-Палермо, мога да ви уверя, че макар да е нормално да има безпокойство при наличие на слухове, тези слухове изглеждат напълно безпочвени.
Искам да ви кажа още нещо, тъй като проявявате особено голям интерес към отсечката Страсбург-Виена. На 31 март Европейската комисия обяви две покани за представяне на предложения по програмата TEN-T. В рамките на тези предложения Страсбург-Виена може да получи подкрепа по годишната програма за 2009 г. в размер на 140 млн. евро за проучвания и работни проекти и Европейският план за икономическо възстановяване - това осигурява 500 млн. евро, предназначени изключително за работни проекти, които ще стартират най-късно в края на 2010 г.
Естествено, националните правителства следва да изпратят предложения за съвместно финансиране, които ще бъдат сравнени с предложенията на други държави-членки. Това означава, че ако във връзка с това Германия възнамерява да внесе интересен за Вас план, може да го направи, и планът за получаване на финансиране ще бъде внимателно разгледан от Комисията.
Що се отнася до напредъка на Проект 17, Комисията реши да отпусне значително финансиране на различни проекти в това направление, по-конкретно - трите трансгранични отсечки и задръстванията.
Председател
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
