- Érintetlen természeti övezetek Európában (rövid ismertetés) 
Elnök
- A következő napirendi pont a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság nevében Hegyi úr által Európa érintetlen természeti övezeteiről készített jelentés rövid ismertetése.
Gyula Hegyi
A világ földterületének mintegy 46%-a tekinthető az emberi civilizáció által érintetlen, természeti területnek, mászóval vadonnak. Európában azonban ez mindössze 1%. Mindent el kell követnünk azért, hogy legalább ezt az 1%-ot, a megmaradt vadont megőrizzük a jövő nemzedékek számára is. Ez a jelentésem célja, és remélem, hogy a vadon fokozott védelme előbb-utóbb az uniós jogszabályokba is beépül. A vadon az európai kultúrában kétféleképp jelenik meg. Egyfelől rémületes és kerülendő helynek tekintik, ahol szörnyek és ismeretlen veszélyek leselkednek ránk, ahogy ezt sok népmese is felidézi. Másfelől vonzó és kellemes vidéknek érezzük, amely pillanatnyi menedéket nyújt a városi és ipari civilizáció jelentette stresszel szemben.
Az angol nyelvű irodalom különbséget tesz a megőrzés (conservation), azaz a természet megfelelő használata és a megóvás (preservation), tehát a természet mindenféle emberi használattól való védelme között is. E filozofikus viták meghaladják a jelentésem kereteit, azt azonban szeretném leszögezni, hogy én a fenntartható használatot tartom az ideális megoldásnak. A vadon nem zárható a bankok trezorjába, mint egy nyaklánc vagy részvénycsomag, jogunk van megismerni az értékeit. Tehát védenünk kell a természetet, de az emberi használat által.
Európa területe túl kicsi ahhoz, hogy a polgárok számára tiltott területeket foglaljon magába. A természet megismerése az emberi civilizáció előtti állapotokkal való találkozás, a természet iránti tiszteletre nevel, és igényes turizmus is épülhet rá. Ugyanakkor e területek rendkívül sérülékenyek, az ember által okozott környezeti változásokkal, például a motorizációval, a kémiai szerekkel, az éghajlatváltozással és az idegen állat- és növényfajok megjelenésével szemben. Vigyáznunk kell arra, hogy a látogatók ne veszélyeztessék a vadont, és ezért mindenféle turizmust a természetvédő szakemberek felügyelete alá kell rendelnünk. A fenntartható turizmus fejlesztését össze kell kötnünk e területek védelmével, és a bevételt teljes egészében a vadon védelmére kell fordítanunk.
A vadon számos olyan faj menedékhelyeként szolgál, amely még a legcsekélyebb mértékben megváltozott feltételek között sem képes fennmaradni, ilyen a barnamedve, a farkas és a hiúz. Létezik még számos, felfedezésre és leírásra váró faj is Európában. Ezek többsége a talajban vagy a korhadó fákban él és a változásokra rendkívül érzékeny. E háborítatlan területek alkalmasak arra, hogy a természetben végbemenő természetes változásokat, az evolúciót tanulmányozzuk. A vadon általában része a Natura 2000 hálózatának, de annál szigorúbb védelmet igényel. A jelentésem ezért arra hívja fel az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt térképezze föl a még megmarad vadon területeket Európában, és dolgozzon ki egy stratégiát ezek fokozott védelmére. Meg kell határozni az érintetlen területeken levő természeti értékeket, az élőhelyek jellegzetességeit, és gondoskodni kell azok további védelméről. A szakemberektől azt a tanácsot kaptam, hogy ne új jogszabályban gondolkodjunk, hanem a Natura 2000 szabályozásán belül hozzunk pontosabb és szigorúbb szabályokat a vadonnak minősülő területek védelmére. Mivel a Natura 2000 finanszírozása amúgy is ellentmondásos, sok jogos kritika forrása, a következő parlamenti ciklusban, de legkésőbb az új költségvetésben amúgy is hozzá kell nyúlnunk a róla szóló jogszabályhoz. Ez jó alkalom lehet a vadon jogi meghatározása és fokozott védelmére is.
Saját hazám egy része, az Aggteleki cseppkőbarlang is vadonnak számít. E terület egy része átnyúlik a szomszédos Szlovákiába. Nagyon örülnék, ha a magyar és szlovák természetvédők együttműködésével sikerülne egy ún. PAN-parkot kialakítani, hiszen a PAN-parkok hálózata sikeres rendszert dolgozott ki európa-szerte a vadon védelmére.
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - Elnök úr, a biodiverzitás elvesztésének megállítása prioritás az Unió és a Bizottság számára. Ez a kérdés szinte szó szerint a Föld jövőjét érinti. Azonban a biodiverzitás megóvásának alapvető fontossága ellenére eddig csekély előrelépés történt.
2008 decemberében a Bizottság elfogadta az Európai Közösség és a tagállamok szintjén tett előrelépés első átfogó értékelését. Az utóbbi években elért pozitív fejlemények ellenére - mint amilyen a Natura 2000 hálózat - az EU biodiverzitására még mindig folyamatos nyomás nehezedik az élőhelyek rombolása, a szennyezés, az éghajlatváltozás és az invazív fajok hatása miatt. A Bizottság következtetése szerint aligha valószínű, hogy teljesítjük 2010-es célt, azaz a biodiverzitás hanyatlásának megállítását eddig az időpontig - a jövőben pedig további intenzív erőfeszítésekre lesz szükség mind tagállami, mind uniós szinten.
Ezt a hátteret figyelembe véve a Bizottság üdvözli azt a következetes támogatást, amelyet a Parlament nyújtott az Európa gazdag és változatos természeti örökségének megvédésére irányuló erőfeszítésekhez. Melegen üdvözöljük Hegyi úr kezdeményezését, hogy elkészítette ezt a fontos állásfoglalást Európa érintetlen természeti övezeteiről.
Azzal az általános megállapítással kezdeném, hogy a jelentésben megvilágított kérdések közül a Bizottság már többet is nyomon követ.
2008 decemberében például a Bizottság közleményt fogadott el "Az invazív fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” címmel. Emellett átfogó konzultációt kezdeményezünk az EU biodiverzitással kapcsolatos politikájának jövőjéről, és várjuk, hogy az Európai Parlament hozzászóljon ezekhez kérdésekhez. Kifejezetten mérlegelni kell az olyan kérdéseket, mint a végrehajtás javítása, valamint a biodiverzitás és az éghajlatváltozás közötti kapcsolat.
Az is fontos, hogy egy pontosítást fűzzünk a jelentéshez. Folyamatosan értékeljük környezetvédelmi jogszabályaink hatékonyságát - ezek az úgynevezett 17. cikk szerinti jelentések -, jelenleg azonban nem tervezzük a jogszabály módosítását, és a fő hangsúly a hatékonyabb végrehajtáson van.
Ami az érintetlen természeti övezeteket illeti, Európa nagy népsűrűségű, és területének mindössze 1-2%-a az, amelyet nem érintett az emberi beavatkozás. Míg azonban ezek az érintetlen természeti övezetek kis területen helyezkednek el, mind tudományos, mind kulturális szempontból nagy értéket képviselnek. Akár az európai együttműködés és integráció szimbólumai is lehetnek, ahogy a német bajor és a cseh bohémiai erdőkből álló határokon átnyúló nemzeti park esetében is.
A területek közül a legtöbb már része a Natura 2000 hálózatnak. E jelentés azonban ösztönzést ad arra, hogy újra áttekintsük az EU érintetlen és majdnem érintetlen területeit, és megnézzük, vannak-e olyan lehetőségek, ahol további európai fellépésekkel segítséget lehet nyújtani e különleges helyek védelmében. A Bizottság számos tanulmány elkészítésére adott megbízást, és együttműködik az Unió cseh elnökségével. 2009 májusában konferenciát rendeznek Prágában. E konferencia platformot kínál majd az Európa érintetlen természeti övezeteivel kapcsolatos kérdések megvitatásához és azonosítja majd az ezek megőrzéséhez szükséges intézkedéseket.
Hadd fejezzem be azzal, hogy a Bizottság elismeri, hogy az európai táj az emberi beavatkozás hosszú folyamatának eredménye. A természet és az ember igényeit egyensúlyba hozó élő táj koncepciója képezi annak a gondolkodási folyamatnak az alapját, amely alátámasztja a Natura 2000 hálózatot. Semmiképpen sem akarjuk érintetlen természeti területekké visszaalakítani tájainkat, de nyilvánosan el kell köteleznünk magunkat Európa utolsó érintetlen természeti övezeteinek megóvása mellett.
Ezért a Bizottság úgy véli, az Európai Parlament állásfoglalása megfelelő időben érkezett. Nagyon üdvözlendő hozzájárulás a prágai konferencia folyamatához. Nagyon köszönöm ezt az előadónak.
Avril Doyle
Elnök úr, az eljárási szabályzat alkalmazására való felhívásra irányuló kérelemként tiltakozom a 45. cikk (2) bekezdésének túlzott és egyre liberálisabb alkalmazása ellen, amely rendelkezés alapján a legfontosabb vitákra kerül sor.
Azért most szólalok fel, mert kifejezetten szerettem volna beszélni Hegyi úr kiváló munkájáról, és vannak kollégáim, akinek témáját nem vitattuk meg a fő bizottságomban és más kollégák fő bizottságaiban, tőlem pedig megtagadják a jogot, hogy hozzászóljak ezekhez a plenáris ülésen.
A PPE-DE képviselőcsoportban igen nagy vitát kiváltó és heves érvek merültek fel mind a munkacsoportok, mind pedig a képviselőcsoport szintjén az e heti napirenden szereplő, 45. cikk (2) bekezdése szerinti napirendi pontok számáról. Tényleg úgy érzem, hogy sürgősen felül kell vizsgálnunk ezt a cikket. Tudom, hogy ezt a szabályt a Parlament állapította meg, és maguk a képviselők jóváhagyták azt, azonban úgy érzem, hogy visszaélnek jó szándékunkkal azáltal, hogy sok olyan pont van a napirenden - a legfontosabb napirendi pontok -, amelyeknél egyre kevésbé teszik lehetővé, hogy vitát folytassunk.
Elnök
-Doyle asszony, örömmel vesszük tudomásul nyilatkozatát, de emlékeztetném Önt arra, hogy a 45. cikk alkalmazásáról az Elnökök Értekezlete dönt, ahol súlyozzák a szavazatokat, azaz a nagy képviselőcsoportoknak, amilyen különösen az Öné, óriási befolyásuk van annak eldöntésében, hogy mit lehet plenáris ülésre bocsátani ezen vagy azon cikk alapján.
Én egy kicsit olyan vagyok, mint Ön; meg kell mondanom, hogy talán kezdünk elmozdulni a túlságosan toleráns hozzáállástól a túlságosan szigorú felé, az igazság pedig valahol a kettő között van.
Ne aggódjon azonban, az érintettekkel utánanézetünk ennek az ügynek.
Hölgyeim és uraim, forduljanak a képviselőcsoportjuk elnökeihez. Szerintem ebben az összefüggésben ott értik meg legjobban üzenetüket.
A napirendi pontot lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Nicodim Bulzesc  
írásban. Én voltam az árnyékelőadója az "Érintetlen természeti övezetek Európában” című jelentésnek, és szeretnék gratulálni kollégámnak, Hegyi Gyula úrnak munkájához.
Két dolgot szeretnék itt körvonalazni:
Először is, tényleg folytatnunk kell az utolsó érintetlen természetes övezetek feltérképezését Európában. Természetesen ezt nem lehet megtenni az "érintetlen természetes övezetek” fogalmának meghatározása nélkül, ezért sürgetem az Európai Bizottságot, hogy cselekedjen ezen a területen.
Másrészt e jelentés kulcsfontosságú kérdéséről szeretnék beszélni, nevezetesen az emberi jelenlétről és az idegenforgalom. Az emberi jelenlétet nem szabad kizárni; éppen ellenkezőleg, az emberekkel meg kell ismertetni országuk természeti szépségeivel, hogy jobban óvják azokat.
Támogatnunk kell a fenntartható turizmust ezeken a területeken, és meg kell tanítanunk e helyek üzemeltetőinek, hogy miként óvják meg és védjék az érintetlen természeti övezeteket.
Ezért csatlakozom a terület jelentősebb nem kormányzati szervezeteinek felkéréséhez, és kérem az Európai Bizottságot, hogy adjon iránymutatásokat az európai érintetlen természeti övezetek megóvására.
Magor Imre Csibi  
írásban. - Az érintetlen természeti övezetek különböző dolgokat jelenthetnek különböző emberek számára. Én személyesen az emberi tevékenység által nem háborgatott területeket értem az érintetlen természeti övezetek alatt, ahol a természetes folyamatok az uralkodóak. Így számomra a természeti turizmus támogatása teljesen ellentmond az "érintetlen természeti övezet” fogalmának. Másrészről egyetértek azzal, hogy a fenntartható turizmus, amennyiben helyesen valósítják meg, gazdasági ösztönzőt nyújthat a helyi közösségeknek a természeti és kulturális örökség megőrzéséhez.
Azonban a természeti turizmus iránti fokozódó kereslet éppen azokat az értékeket helyezi nyomás alá, amit a turisták keresnek, és ez felgyorsíthatja az érzékeny ökoszisztémák pusztulását. A megoldás az lenne, hogy az érintetlen természeti övezetek egy körülhatárolt részét megnyitnánk a kiváló minőségű fenntartható turizmus előtt, amely nem érinti hátrányosan a helyszínek környezetmegőrzési célkitűzéseit. Az idegenforgalmi tevékenységet szigorú feltételek mellett szabad lehetővé tenni, például a naponta beengedett turisták számának korlátozásával, olyan megalapozott fenntartható turisztikai terv alapján, amely támogatja a környezetmegőrzési kezdeményezéseket és népszerűsíti az érintetlen természet felelősségteljes megismerését. A turisztikai terveket és az üzemeltetők tevékenységét alapos értékelési mechanizmusok alapján kell megítélni, amelyeket kifejezetten az érintetlen természeti övezetekre dolgoztak ki. A cél a turisták és az üzemeltetők tudatosítása, hogy az érintetlen természet nem csak szabadságot, hanem felelősséget is jelent.
Vasilica Viorica Dăncilă  
A természeti gazdagságot meg kell őriznünk a jövő generációi számára. Ebben a tekintetben Románia egyike azoknak az országoknak, ahol nagy és változatos növény- és állatvilág található. E cél elérése érdekében azonban az Európai Uniónak bővítenie kell az érintetlen természeti övezetek megőrzési tevékenységeinek finanszírozására előirányzott közösségi forrásokat. Következésképpen a Bizottságnak a Vidékfejlesztési Alapon keresztül nagyobb összegeket kell fordítania a környezetvédelmi projektekre az európai mezőgazdasági ágazatban, azzal az egyértelmű céllal, hogy finanszírozzák az érintetlen természeti övezetek megőrzésére irányuló tevékenységek finanszírozását.
Másrészről az Európai Bizottságnak egyértelmű szabálykészletet kell bevezetnie az e területek közelében lévő helyi közösségek projektjeinek pénzügyi támogatására, ami lehetővé teszi a turizmus ellenőrzött formáit ezeken a területeken, és gazdasági hasznot teremt, amelyet az adott helyi közösségek élvezhetnek.
Emellett a Bizottságnak bátorítania kell a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködést az olyan természetmegőrzési projektek tekintetében, amelyek két vagy több tagállam területén elhelyezkedő érintetlen természeti övezeteket célozzák meg.
Daniel Petru Funeriu  
Európa biológiai sokfélesége a legértékesebb örökség, amelyet hátrahagyhatunk a jövő nemzedékei számára. Üdvözlöm és támogatom az Európa érintetlen természeti övezeteiről szóló jelentést. Fel szeretném hívni a figyelmet Európa leggazdagabb biodiverzitásának, a Duna-deltának a riasztó helyzetére. A deltatorkolat folyamatosan ki van téve az agresszív orvhalászatnak- és vadászatnak, illegális gazdasági érdekeknek és végül, de nem utolsósorban a szabályozatlan turizmusnak. A deltatorkolatot sújtó agresszió egyik legnagyobb forrása abban gyökerezik, hogy hiányzik a tudatosság a deltatorkolat lakossága és a Duna Románián átfolyó mellékfolyói mentén élő lakosság körében.
Meg szeretném ragadni a lehetőséget, hogy felszólítsam a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e jelentés alapján a lehető leghamarabb fontolják meg a következőkre irányuló egyedi intézkedéseket: munkacsoport létrehozása a Duna-delta helyzetének kivizsgálására, a lakosságot megcélzó hatékony oktatási programok kialakítása a környezetről, közvetlen hatást gyakorolva a terület biodiverzitására, valamint a biodiverzitást védő előírások megállapítása.
Ugyanakkor az Európai Unióban, különösen a Duna-delta térségében az érintetlen természeti övezetek megőrzése nem valósítható meg anélkül, hogy hasonló intézkedéseket alkalmazzanak az EU szomszédos országaiban. Ezért sürgetem a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az ezekhez az országokhoz fűződő kapcsolataik részeként fokozzák a párbeszédet és az egyedik intézkedések végrehajtását.
Daciana Octavia Sârbu  
Figyelembe véve, hogy nem tudjuk teljesíteni a 2007-ben a 2010-ig biodiverzitás csökkenésének megállításáról szóló állásfoglalás elfogadásával tett kötelezettségvállalást, az éghajlatváltozás és a turizmus negatív hatásainak fényében prioritássá válik az érintetlen természeti övezetek támogatási, fejlesztési és finanszírozási tevékenységeken keresztül megvalósuló védelme.
Az európai érintetlen természeti övezetek feltérképezési rendszerének létrehozására irányuló javaslat segítene azonosítani a biológiai sokféleséget és azokat a romlatlan területeket, amelyek védelmük érdekében nagyobb figyelmet és jelentős erőfeszítéseket igényelnek a tagállamok részéről. A lakosságot az érintetlen természeti övezetekről tudatosító tájékoztató kampányok, a kiváló minőségű fenntartható turizmus támogatása, valamint a madárvédelmi és élőhelyekről szóló irányelvek végrehajtása néhány olyan eszköz, amely segítséget nyújt nekünk e területek védelmében.
Már nyolc nemzeti park van Európában, köztük a romániai Retezat Nemzeti Park. E parkok részét képezik a Védett Térségek Hálózatának (PAN). E hálózat felel az érintetlen természeti övezetek igazgatásáért mindazokkal a nemzeti hatóságokkal és helyi turisztikai hivatalokkal együttműködésben, amelyek részt vesznek a turizmus fenntartható fejlesztésének biztosításában. Az Európai Bizottságnak támogatnia kell ezt a kezdeményezést, és az információk és bevált gyakorlatok cseréje céljából együtt kell működnie e hálózattal.
