A Moldovai Köztársaságbeli helyzet (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozata a Moldovai Köztársaságban fennálló helyzetről, de mindenekelőtt azt hiszem, hogy Watson úr fel kívánja hívni a Tisztelt Ház figyelmét kitűnő moldovai közszereplők jelenlétére Parlamentünkben.
Graham Watson
Elnök úr, szeretném képviselőtársaim figyelmét felhívni, hogy a karzaton ma a moldovai parlamentben képviselettel bíró három ellenzéki párt vezetői foglalnak helyet, akik erre a vitára jöttek el: Dorin Chirtoacă, Kisinyov polgármestere és a Moldovai Liberális Párt alelnöke; Vladimir Filat, a Liberális Demokrata Párt elnöke; valamint Serafim Urechean, a "Mi Moldovánk” Szövetség elnöke.
(Taps)
Petr Nečas
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a Tanács és a Bizottság egyaránt igen rossz érzéssel követi az április 5-i parlamenti választások nyomán Moldovában kibontakozó eseményeket. Közvetlen szomszédságunkban jelentős politikai válság bontakozott ki, amely az Európai Unió moldovai politikájára, és általában az egész térségre nézve súlyos kihívásokat jelent. Ez azért különösen aggasztó, mivel az Európai Unió jelenleg készül a Keleti partnerség elindítására. Minden érdekünk azt kívánja, hogy odahassunk, hogy a moldovai helyzet ne ássa alá a Keleti partnerség megvalósítását. Világos különbséget kell tennünk egyrészt Voronyin elnök és a politikai képviselők nyilatkozatai és tettei, másrészt a moldovai polgárok érdekei között.
A kisinyovi erőszakos tiltakozások április 7-i kitörését követően az Európai Unió azonnal Moldovába küldte különleges képviselőjét, Mizsei Kálmánt. Azóta Mizsei úr szívósan dolgozik azért, hogy a különböző moldovai politikai pártok között politikai tárgyalásokat kezdeményezzen. Az új parlamentben mandátumot nyert pártoknak a demokratikus elveket tiszteletben tartó, valóság közeli megoldásra kell jutniuk. A válság egész folyamán a különleges képviselő szoros kapcsolatban állt az elnökséggel és a Főképviselővel, Javier Solanával.
Önök talán tudják, hogy Mirek Topolánek cseh miniszterelnök tegnap szintén Kisinyovba látogatott. Nyomatékosan felszólította a moldovai hatóságokat és az ellenzéket, hogy kezdjenek politikai párbeszédet. Találkozott Voronyin elnökkel, Greceanu miniszterelnökkel, valamint az ellenzék képviselőivel. Az elnökség által tolmácsolt fő üzenet teljes mértékben egybecsengett Mizsei Kálmán hosszú távú fellépéseivel. A moldovai társadalomban erősíteni kell a polgári jogokat, a kormánynak lehetővé kell tennie a civil társadalom normális működését, valamint szavatolnia kell a szólásszabadságot és más alapvető emberi jogokat. Ezenkívül lényegbevágó, hogy a moldovai ellenzék hozzáférhessen a fő médiumokhoz annak érdekében, hogy véleményét hangoztathassa, és egyenlő esélyekkel induljon a politikai küzdelemben. Másrészről az ellenzék képviselőinek konstruktívan együtt kell működniük a kormányzó párttal, és tiszteletben kell tartaniuk a választások eredményét. Topolánek miniszterelnök az Európai Tanács elnökeként valamennyi fél képviselője előtt hangoztatta az európai kilátások állandó szem előtt tartásának alapvető fontosságát. Moldovának nem szabad letérnie a demokrácia útjáról. Az ország Keleti partnerségbe való bekapcsolásának meg kell erősítenie Moldovát ezen az úton.
Szeretném emlékeztetni Önöket arra, hogy az április 8-án bejelentett hivatalos választási eredmény a Moldovai Kommunista Pártot hozta ki győztesnek, amely a szavazatoknak majdnem 50%-át elnyerte. A fennmaradó szavazatok a három ellenzéki párt között oszlottak meg. Ezen eredmény alapján a kommunisták az új parlament 101 mandátumából 60 mandátumot kapnának. A nemzetközi választási megfigyelő küldöttség előzetes értékelése alapján a választás érvényes volt, jóllehet utaltak a kampány alatt történt több problémára.
Az ellenzék és egy sor nem kormányzati szervezet azonban kijelentette, hogy a választásokat csalás árnyékolta be. A múlt héten a központi választási bizottság újraszámlálta a szavazatokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a kormányzó kommunista párt valóban elnyert a parlament 101 képviselői helyéből 60-at, és így megerősítette az első szavazatszámlálás eredményét. Az ellenzék szerint a fő probléma nem a szavazatszámlálással, hanem a szavazószelvényekkel van, melyek között állítólag több százezer "holt lélek”, vagyis nem létező személy szavazata található. Az ellenzék most ellenőrzi a szavazószelvényeket, hogy bebizonyítsa állításának igazát. A választási bizottság egy szóvivője szerint az újraszámlálás során nem fedeztek fel csalásra utaló jeleket. Az ellenzék arra is rámutatott, hogy a kormányzó párt a választási hadjárat során széles körűen kiaknázta a közigazgatási forrásokat. A nemzetközi választási megfigyelők ebből a szempontból bírálták is a moldovai hatóságokat. Az Európai Unió a választásokat megelőzően több ízben figyelmeztette a moldovai hatóságokat erre a problémára. Nyomatékos utalás történt a sajtószabadság hiányára és az ellenzéknek az elnyomó hatóságok általi üldözésére.
A tiltakozások nyomán fokozódott a független médiára nehezedő nyomás. Újságírók letartóztatására és üldözésére került sor. Néhány külföldi újságírót kiutasítottak az országból, vagy megakadályozták az országba való belépésüket. Van egy további, igen komoly aggodalomra okot adó tényező is. A válság alatt a moldovai hatóságok súlyosan megsértették az emberi jogokat. Az április 7-i heves tiltakozások nyomán a jelentések szerint közel 250 embert tartóztattak le. Közülük sokat, főként fiatalokat, a rendőrök megvertek, embertelen bánásmódnak és kínzásnak vetettek alá, megtagadták tőlük a jogsegélyt, és nem engedték meg, hogy értesítsék a családjukat. Három fiatal tüntető meghalt.
A moldovai hatóságok számára teljesen egyértelművé tettük, hogy az emberi jogok és a médiaszabadságok ilyetén megsértése az Európai Unió számára elfogadhatatlan. A Kisinyovban lezajlott erőszakos események nem indokolhatják az állami hatóságok által foganatosított kegyetlen intézkedéseket. Moldova olyan intézkedéseken keresztül, mint az EU-Moldova cselekvési terv, elfogadta az európai normákat és értékeket. Az Európai Unió felszólította a moldovai hatóságokat, hogy sürgősen tegyenek meg mindent az emberi jogok és az alapvető szabadságok alapelveinek betartására.
Április 15-én Vlagyimir Voronyin moldovai elnök egy lépést tett a helyes irányban, amikor -a nyilvántartott bűnözők kivételével - amnesztiát hirdetett a tüntetések alatt letartóztatott minden személy számára. Ugyanő az események átlátható és megfelelő kivizsgálására szólított fel. A kivizsgálásra a vonatkozó európai és nemzetközi intézményekkel együttműködésben kell sort keríteni. Az Európai Unió, az Európa Tanács, az EBESZ és az ENSZ a helyszínen, közvetlen közelről figyeli az emberi jogok helyzetét. Fontos, hogy ezekre az akciókra összehangolva kerüljön sor. A Moldovában lefolytatott vizsgálatnak nemzetközi részvétellel kell lezajlania, hogy megbízhatónak és korrektnek legyen tekinthető. A moldovai társadalomban az elmúlt hetek alatt uralkodó éles konfliktushelyzeten és bizalmatlanságon csak átlátható folyamattal lehet úrrá lenni.
Létfontosságú, hogy erre a válságra politikai megoldást találjunk. Moldova a globális pénzügyi válságból eredő nagyon súlyos gazdasági problémákkal néz szembe. Ha a politikai felfordulás tovább folytatódik, az ország nem tud megbirkózni ezekkel a gazdasági problémákkal. Sürgősen szükség van működő kormányra. Külső segítségre is szükség lesz, ideértve az IMF jelentős beavatkozását is. A mostani helyzetben igen fontos, hogy a jelenlegi válság közvetlen következményein túl a jövőbe tekintsünk, és megfontoljuk, hogy milyennek kell lennie Moldovával kapcsolatos politikánknak. A válság világosan megmutatta, hogy a moldovai demokratikus normák és intézmények megszilárdításához következetes és nagyra törő intézkedésekre van szükség. Az Európai Unió részéről nagyobb segítségnyújtásra lesz szükség, amely a rendőrség és az igazságszolgáltatás reformján keresztül az intézményépítésre, valamint a médiaszabadságok és a pluralizmus szavatolására összpontosít. Az említett területek mindenre kiterjedő megreformálására vonatkozó kötelezettségvállalásnak a moldovai politikai pártok közötti, a jelenlegi válság leküzdésére vonatkozó megállapodás részét kell képeznie.
Hölgyeim és uraim, felszólalásomat annak hangsúlyozásával szeretném zárni, hogy Moldova sok éven keresztül a demokratikus normák megtartására irányuló eltökéltsége és az Európai Unióhoz való közeledési szándéka okán az egyik legelőrehaladottabb kelet-európai ország volt. A mi érdekünk, hogy segítsük Moldovát a jelenlegi válság leküzdésében és az ezen az úton történő továbbhaladásban. A Keleti partnerség új és nagyszabású keretet fog kínálni Moldova és a többi térségbeli ország politikai és gazdasági reformjait célzó európai uniós segítségnyújtás fokozásában. Minden érdekünk azt kívánja, hogy biztosítsuk a moldovai demokrácia megerősödését, és azt, hogy Moldova tovább közeledjék az Európai Unióhoz.
Olli Rehn
, a Bizottság tagja. - Elnök asszony, Watson úr bejelentésére reagálva először hadd köszöntsem melegen moldovai vendégeinket.
A Moldovai Köztársaságban tapasztalható helyzet valóban komoly aggodalomra ad okot. Közelről követjük a fejleményeket, és keressük a módot az ország politikai erői közötti párbeszéd és megbékülés előmozdítására.
A közelmúltban lezajlott választások lebonyolítása kapcsán kollégám, Benita Ferrero-Waldner asszony üdvözölte az EBESZ által vezetett nemzetközi választási megfigyelő küldöttség előzetes értékelését. A küldöttség arra a következtetésre jutott, hogy a választások pluralista környezetben folytak le, világos politikai választási lehetőséget kínáltak a szavazóknak, és a demokratikus választások számos nemzetközi normáját betartották.
Ugyanakkor számottevő hiányosságokra is fény derült, melyek komoly aggodalomra adnak okot, és melyeket a Bizottság jóval a választások előtt szóvá is tett. Ezek a következők: túlzott közigazgatási beavatkozás, a szólásszabadság és valamennyi párt média-hozzáférésének nem kellő tiszteletben tartása, valamint a közvélemény általános bizalomhiánya a demokratikus és a választási folyamatban. Ezeket a hiányosságokat sürgősen, az április 7-i események után pedig még inkább orvosolni kell.
Ennél sokkal nyugtalanítóbbak azok a jelentések, melyek az emberi jogoknak a választás nyomán kibontakozó tüntetéshullám során történt széles körű megsértéséről számolnak be. Az április 7-i tüntetéseket követő zavargások után a Bizottság határozottan elítélte a túlzott erőbevetést, és minden érdekeltet felszólított a lázító beszédek és az erőszak beszüntetésére.
Ezt az ügyet továbbra is közvetlen közelről figyelemmel kísérjük. Az emberi jogok tiszteletben tartása a Moldovával fennálló kapcsolataink további fejlődésének továbbra is kulcsfontosságú feltétele. Létfontosságú, hogy alaposan és gyorsan kivizsgálják azokat az állításokat, melyek szerint a rendfenntartó erők súlyosan megsértették az emberi jogokat. Ha az állítások megalapozottaknak bizonyulnak, a hatóságoknak cselekedniük kell annak érdekében, hogy a jogsértésekért felelősök valóban bíróság elé kerüljenek.
Üdvözöljük, hogy Voronyin elnök beleegyezett, hogy látogatást tegyen az Európa Tanács emberi jogi biztosánál, Thomas Hammarbergnél, és ezekben a kérdésekben együttműködjön az EU különleges képviselőjével. Hasonlóképpen pozitív Moldova érdeklődése egy esetlegesen odaküldendő európai uniós tényfeltáró küldöttség fogadása iránt.
Jóllehet e küldöttségek nem léphetnek az emberi jogok megsértése kivizsgálásának és üldözésének állami felelőssége helyébe, hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy fény derüljön a legutóbbi választásokra és ezek utóhatásaira. A közvélemény bizalmának helyreállítására irányuló politikai párbeszéd megkönnyítése irányában is kell hatniuk.
A mai moldovai helyzet igen törékeny. Az ország folyamatosan kifejezte vágyát az Európai Unióval való kapcsolatok elmélyítésére. A jelenlegi válság Moldova ez irányú eltökéltségének próbaköve lesz.
Üdvözöljük, hogy a vízumkényszer román állampolgárokkal szembeni újra bevezetését követően, és azt követően, hogy a román nagykövetet nemkívánatos személynek nyilvánították, Románia tartózkodott hasonló lépések megtételétől. Valamennyi partnert arra kell buzdítanunk, hogy a legnagyobb körültekintéssel járjon el, és állandóan tartsa szem előtt az ország stabilizálásának minden egyebet maga mögé utasító célját.
A jelenlegi helyzet nagyon aggasztó, de nem szabad elfeledkeznünk a tágabb kitekintésről. A jövőbeni moldovai stabilitás és jólét kulcsa az ország Európai Unióval fennálló kapcsolatainak elmélyítésében rejlik. A Keleti partnerség elindításának előestéjén demonstrálnunk kell, hogy - különösen a feszültségek tompítása, a párbeszéd elősegítése és a közöttünk fennálló kapcsolatok erősítése révén - valóban készen állunk Moldova megsegítésére a jelenlegi nehézségek legyőzésében.
A Moldovai Köztársaság a szomszédunk. Az elmúlt 15 év óta szorosan és a bizalom légkörében együtt dolgozunk a moldovai polgárokkal. Teljes mértékben tudatában vagyunk Moldova európai törekvéseinek. Létfontosságú, hogy ma a moldovai nép iránt továbbra is elkötelezettek maradjunk, és együtt dolgozzunk nemcsak a választási időszakban felmerült kihívások leküzdésében, hanem azon kihívások legyőzésében is, melyeket a világméretű pénzügyi és gazdasági hanyatlás hozott magával. Más szavakkal, érdekel bennünket Moldova, és érdekelnek bennünket a moldovai polgárok.
Marian-Jean Marinescu
A Moldovai Köztársaságnak nemzetközi kötelezettségei és kötelezettségvállalásai vannak, ami annyit tesz, hogy Moldova vállalta a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartását. A közelmúltbeli események azonban súlyos eltávolodást mutattak mindezen kötelezettségvállalásoktól. A véletlenszerű letartóztatások, az emberrablások, az eltűnt emberek, a letartóztatottak jogainak kirívó megsértése, az embertelen és megalázó bánásmód, a polgárok terrorizálása és a fegyverrel fenyegetés olyan sajnálatos cselekmények, melyek veszélyeztetik az ország európai uniós jövőjét.
A tömegtájékoztatási eszközök és az ellenzéki pártok képviselői ellen indított hadjárat, valamint az újságírók letartóztatása és kitoloncolása súlyos, sajnálatos cselekmények. Elítélem a Moldovai Köztársaság kormánya által indított zaklatási hadjáratot, az emberi jogok súlyos megsértését és a törvénysértő cselekedeteket.
A 2007-2010-es időszakra a moldovai demokrácia és a felelősségteljes kormányzás fejlesztésérnek támogatására előirányzott uniós segítségnyújtás összege több mint 50 millió euróra rúg. Remélem, hogy ezt az összeget nem arra használták fel, hogy a rendőrséget a lakosság erőszakkal való megfékezésére képezzék ki. Szeretném megkérni a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek az összes uniós pénzeszköz Moldovai Köztársaságban történt felhasználásáról.
Románia a Moldovai Köztársaságnak az európai szervezetekbe való integrációját támogató kezdeményező politikát folytat, és fog folytatni a jövőben is. Ennek oka nemcsak a moldovai polgárokkal fennálló történelmi kapcsolatainkban keresendő, hanem konkrétan abban a szilárd meggyőződésben, hogy a Moldovai Köztársaság mint modern, demokratikus, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán alapuló állam sorsa Európában képzelhető el. A román állam ellen a moldovai hatóságok által felhozott vádak abszurdak. A román állampolgárokkal szemben bevezetett vízumkényszer szintén indokolatlan és elfogadhatatlan tett. Az államfő változik, de a polgárok maradnak.
Hiszem, hogy az Európai Uniónak érdeke, hogy a Moldovai Köztársaság európai utat kövessen, és tartson lépést polgárainak azon törekvésével, hogy egy szilárd, biztonságos és demokratikus államban élhessenek. A Keleti partnerség ebben a tekintetben a Moldovai Köztársaság polgárai európai törekvéseinek hatékony eszköze és kirakata.
Marianne Mikko
Hölgyeim és uraim, mindig is erősen drukkoltam Moldovának, de a mostani válság megdöbbent. Bár Moldova a külföldi segélyektől függő kicsiny ország, mégsem hunyhatunk szemet a jogállamiság elveinek megsértése fölött.
Az Európai Unió és Moldova között fennálló kapcsolatok továbbra is nagy jelentőségűek a számunkra, de azért ne higgye senki, hogy az Európai Unió csupa kékszemű, naiv emberből áll, akik mindent elhisznek, amit csak a moldovai hatóságok igazságként állítanak be. A közeljövőben felálló Európai Parlament ad hoc moldovai küldöttsége óriási jelentőséggel bír. Semmi sem lehet tabutéma. Tudni szeretnénk, hogy a választások utáni időszakban a rendőrség hogyan lépett fel a tüntetőkkel szemben. Az emberi jogok tiszteletben tartása nemcsak a szavak, hanem a tettek szintjén is, az Európai Unió számára, valamint a nép által közvetlenül megválasztott képviselők számára is elsőrendű jelentőségű. Sajnos a Moldovai Köztársaság a Külügyi Bizottság ülésén jelezte, valamint tegnap a moldovai delegáció is utalt rá, hogy Európának Kisinyov részéről monológra kell számítania. Ezt nem fogadhatjuk el, mert az európai integráció nyílt párbeszédet jelent. A partnerek mindent megbeszélnek egymás között. Hiszek a Keleti partnerségben, és a moldovai demokrácia lehetőségében is. Ezért segítsünk Moldovának.
Graham Watson
, az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, Moldova állapota a gyászos európai múlt nyomorúságos emlékeit idézi föl: saját magát győztesnek kikiáltó kommunista kormány, megvert és meggyilkolt tüntetők, vádak, hogy a zavargásokat a szomszédok szítják. Ha lenne valódi bizonyíték arra, hogy az erőszakot a román titkosszolgálat gerjesztette, ezt a nemzetközi közösségnek vizsgálat tárgyává kellene tennie.
Az Európai Parlament jövő heti feladata megbizonyosodni a 200 000 illegálisan kinyomtatott szavazócéduláról szóló jelentések megalapozottságáról, azokról az állításokról, hogy a választás napján 400 000 szavazó jelentkezett szabálytalan személyazonosságot igazoló okmánnyal, és azokról a híresztelésekről, hogy a Dnyeszteren túli régióban tömegestül vonták meg a szavazati jogot a szavazóktól. Addig, amíg ez nincs kivizsgálva, amíg az EBESZ nem nyújtja be a jelentését, sokan egyszerűen nem fogják elhinni a választási eredményt, bárhogy határozzanak is a moldovai bíróságok. Elképzelhető, hogy Ferrero-Waldner biztos ösztönös optimizmusa csődöt mond.
Voronyin elnöknek a tiltakozások után véletlenszerűen a tömegből kiemelt fiatalok fogva tartását, fizikai bántalmazását és bírósági ítélet nélküli meggyilkolását is el kell ítélnie. Nem lehet több akadály az ügyvédek vagy a nem kormányzati szervezetek előtt, nem lehet a fogva tartottak nevét és számát tovább eltitkolni. Szeretném, ha a Bizottság megerősítené, hogy a román nagykövet Moldovából történt kiutasítása és az utazók számára a vízumkényszer bevezetése a Moldovával fennálló uniós megállapodások megszegését jelenti-e. Ha igen, a Bizottság miként fog lépni?
Băsescu elnöknek az útlevelekkel kapcsolatos bejelentése szintén fokozta a feszültséget. Nem szabad érzéketlennek lennünk a kétoldalú kapcsolatok iránt, mindazonáltal ragaszkodnunk kell a megállapodások betartásához.
Mai moldovai látogatóink egy olyan országról számolnak be, ahol a szabadságot és a demokráciát oly sokféle módon megcsúfolják, ahol az internet rejtélyes módon nem úgy működik, ahogy kellene, ahol a televízió csatornák eltűnnek az éterben, és ahol az állami TV csatornák az utcákon zajló erőszakról való tudósítás helyett inkább hastáncot közvetítenek.
Uniónknak, miközben a geopolitikáról sem szabad megfeledkeznie, meg kell értenie a moldovai politikát, egy olyan népet, mely alig várja már, hogy gyakorolhassa a demokráciát és a szabad választást, egy olyan országot, amely intenzív kereskedelmet folytat a tőle nyugatabbra fekvő országokkal, egy olyan földet, melyet az Európai Unió tagállamaihoz földrajz, történelem és kultúra köt. A jövő hónapban a Keleti partnerségi csúcson összeülő vezetőinknek meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a partnerséget a demokráciára és az emberi jogokra építik. Voronyin elnöknek és elvtársainak el kell kötelezniük magukat ezen ügy mellett. Uniónknak ezt követelnie kell.
Bastiaan Belder
(NL) Az április elején Moldovában lezajlott forrongásokról szóló nemzetközi beszámolók és a forrongások következményei számos kérdést vetnek fel, olyan kérdéseket, melyeket az európai intézményeknek fel kell tenniük a moldovai és a román hatóságoknak.
Először is, Kisinyov. A moldovai kormány ezentúl rendkívüli helyzet esetén valóban tüzet kíván nyitni a tüntetőkre? Képviselőtársaimat emlékeztetném a miniszterelnök által az állami televízióban tett bejelentésre. A moldovai kormány hogyan magyarázza a nemzeti biztonsági szerveknek a tüntetők és egyéb ellenzékiek iránt tanúsított viselkedésében tapasztalt radikális pálfordulást? A vandalizmus, gyújtogatás és a kormányzati épületek kifosztása iránt tanúsított érthetetlen passzivitás egy hirtelen pálfordulás nyomán fegyvertelen polgárokkal szembeni brutális fizikai erőszakba csapott át, melynek eredménye három, gyanús körülmények között elhunyt áldozat.
És mindenekelőtt, a Moldovai Köztársaság miként menti fel magát a legalapvetőbb jogok megsértésének felelőssége alól? Erre az utolsó és sarkalatos kérdésre adott válaszként, Elnök asszony, a tegnap a cseh elnökségnek tizennégy moldovai civil jogvédő által átadott és kilenc ajánlást tartalmazó nyílt levelet határozottan figyelembe kell venni. Remélem, hogy az európai intézmények, Rehn biztos és a cseh elnökség tudomásul veszi majd a levelet. A moldovai társadalom kiemelkedő személyiségei magyarázatot kérnek. Szembe kell szállnunk a moldovai hatóságokkal.
Ezenfelül Brüsszelnek legalább magyarázatot kell kérnie Bukaresttől arra a javaslatra vonatkozóan, hogy a román nagyszülőkkel rendelkező moldovai polgárok számára tömeges méretekben megadnák a román állampolgárságot. Határozottan célszerű volna egy ilyen nagyhatású döntés messzemenő következményeire vonatkozó európai konzultációt nyitni.
Adrian Severin
Elnök asszony, a Moldovai Köztársaságban lezajlott erőszakos események nem forradalom, hanem lázadás eseményei voltak, amelyek egy megosztott társadalomban, forradalmi légkörben zajlottak le. Ezeket az erőszakos cselekményeket úgy is tekinthetjük, mint amelyeket egy stratégia részeként provokáltak és használtak fel azzal a céllal, hogy az Európai Unió és Eurázsia között újrarajzolják a határokat.
Ezért a megoldandó probléma európai probléma. Nem csupán belső probléma, vagy egyetlen tagállam problémája. Erre a problémára a megoldás azonban nem a visszavágásnak, hanem a Moldovát az európai útra terelő erőfeszítések megsokszorozódásának kell lennie. És a megoldás nem is az, hogy a moldovai elitet külföldi útlevél tulajdonosokként az ország elhagyására késztetjük.
Evégett meg kell erősítenünk az Európai Unió moldovai különmegbízottjának küldetését mind célját, mind forrásait illetően, fel kell gyorsítani a vízumkönnyítésekről Moldovával folytatott tárgyalásokat, valamint el kell mélyíteni az együttműködést a közrend és az emberi jogok tiszteletben tartása javításának terén. Együtt kell dolgoznunk a hatóságokkal, az ellenzékkel és a civil társadalommal, de a térségben számottevő jelenléttel bíró Oroszországgal is. El kell kerülnünk, hogy ezeket az eseményeket ürügyül használják fel a Dnyeszteren túli régió kérdésének egyoldalú megoldásához.
Anna Ibrisagic
(SV) Elnök asszony, vannak olyanok, akik úgy gondolják, hogy állásfoglalást kellene kiadnunk Moldováról, és vannak olyanok, akik úgy gondolják, hogy nem. Akik nem akarnak állásfoglalást, gyakran hivatkoznak arra, hogy maga az EBESZ is tulajdonképpen jóváhagyta a választásokat. Ám hadd mondjam el, hogy az EBESZ jelentése nem volt teljesen mentes a kritikától. Épp ellenkezőleg, számos kritikát tartalmazott. Az állásfoglalás azonban nemcsak a választásokról szólna, hanem arról is, ami a választások után történt, és arról, ami már jó ideje Moldovában történik.
Az emberi jogokat tiszteletben kell tartani. A médiának meg kell adni a szabadságot. A békés tüntetők bántalmazása sosem elfogadható. Ennek az állásfoglalásnak a jóváhagyása azt jelentené, hogy erőteljes üzenetet küldenénk a moldovai népnek, hogy nincsenek egyedül, hogy látjuk, mi történik arrafelé, és nem fogadjuk el, ami történik. Ezért szorgalmazom, hogy mindannyian támogassák ezt az állásfoglalást.
Victor Boştinaru
(RO) A Moldovai Köztársaságban lezajlott események már hosszú ideje a levegőben lógtak. Mondom ezt azért, mert 2008-ban az EU-Moldovai Köztársaság párbeszéd legalább három fő kérdést vetett föl: a) az ellenzék szabad hozzáférését az állami tömegtájékoztatási eszközökhöz, amit a Voronyin-rezsim rendszeresen megtagadott, és intézményesített; b) a Velencei Bizottság azon kérésének nem teljesítése, hogy tartózkodjanak a törvényhozási választásokról szóló törvény módosításától, a kérést a kisinyovi rezsim és kollaboránsai simán visszautasították; c) az ellenzék bevonása az ország politikájáról, és főként az európai integrációs politikáról szóló legfőbb döntésekbe, amely intézkedés ismét lazán visszautasíttatott.
Az, hogy kisinyovi partnereink erről a három fő témáról nem voltak hajlandóak tudomást venni, vagy rendszeresen elutasították, voltaképpen azt jelzi számunkra, hogy amikor a Moldova jövőjével összefüggő alapvető jelentőségű dolgokra terelődött a szó, Moldova az Európai Uniót kerek-perec elutasította. A választások napján történtek csupán egy olyan történet előrelátható végét jelentették, amelyért az Európai Unió és az Európai Parlament talán némiképp mindketten kárhoztathatók.
Maria Petre
(RO) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a Moldovai Köztársasággal háromfajta problémánk van, mindhárom komoly probléma, és ezekre alapozva három cselekvési vonalat állíthatunk fel. Az első az emberi jogokkal kapcsolatos. Ott van több száz fiatal, akiket fogva tartottak, néha meg is kínoztak. A következő problémacsoport a sajtószabadsággal kapcsolatos. Ott vannak az újságírók, akiket megfélemlítettek, és fényes nappal elhurcoltak az utcáról. Az utolsó problémacsoport a választások lebonyolításának módjára vonatkozik. Hatalmas mennyiségű konkrét adattal rendelkezünk, melyek arra utalnak, hogy a választásokat meghamisították. Ugyanilyen határozottaknak kell majd lennünk, amikor ezen utolsó vetületről döntést hozunk majd. Az ellenzéki pártok azt hangoztatják, hogy a csalás az eredményt 10-15%-kal másította meg. A Moldovai Köztársaság polgárai még mindig reménnyel telve számítanak a döntésünkre, a válaszunkra. Ez az egyetlen kiútjuk ebből a tragikus, Európában szinte előzmény nélküli helyzetből, amelyet át kell élniük.
Alexandru Nazare
(RO) Elnök asszony, Kisinyovban manapság az embernek joga van hallgatni, joga van azt csinálni, amit mondanak neki, és joga van adót fizetni egy olyan elitnek, amely nem felelős senki előtt, valamint joga van kivándorolni és alkalmazkodni, és szükség esetén parancsszóra gyűlölni. Nincs joga viszont a szólásszabadsághoz, a gyülekezési szabadsághoz, a nyilvános vitához, sőt még ahhoz sincs joga, hogy saját maga döntsön a saját identitásáról. Biztos úr, együtt vannak tehát a feltételek a Moldovai Köztársaság stabilizálásához, de ezek vajmi csekély derűlátásra adnak okot.
Miután erre az útra lépett, Moldovára a legjobb forgatókönyv esetén is csak ugyanaz a sors várhat, mint Fehéroroszországra. A választásokat jóval megelőzően a kommunista pártnak sikerült teljesen ellenőrzése alá vonnia az összes tömegtájékoztatási csatornát, és megszilárdítania ezt az ellenőrzést. Ezen intézkedések a demokratikus folyamatot teljesen kiüresítették, és az ország lakosságának egy negyedét arra kényszerítették, hogy kivándoroljon. Ilyen háttérrel a választások nem történhettek volna meg a kétség minden árnyéka nélkül. A kisinyovi megtorlás mára a hatóságok számára a lakossággal való kommunikáció eszközévé vált.
Ezért mostantól fogva az Európai Unió nem engedheti meg magának, hogy elnéző, kétértelmű hozzáállást tanúsítson a kisinyovi rendszer iránt. Mostantól fogva hallgatásunk vagy ezek a kétértelmű nyilatkozatok azt fogják jelezni, hogy cinkos módon jóváhagyjuk az alapvető szabadságok és a demokratikus jogrendszer iránti megvetést, és cinkos módon egyetértünk az erőszakos és megtorló cselekményekkel. Utoljára, de nem utolsósorban, a kisinyovi válság azt szemlélteti, hogy javítanunk kell a választások megfigyelésére és ellenőrzésére használt módszereinken, és újra kell gondolnunk ottani állandó képviselőnk szerepét.
Charles Tannock
Elnök asszony, Moldova továbbra is Európa egyik legszegényebb országa, törékeny demokráciával, melyet a keményvonalas Homo Sovieticus Voronyin elnök vezet, aki még mindig büszkén vallja magát kommunistának, és aki sajnálatos módon az Európai Unió felé kétértelmű hozzáállást tanúsít még a Keleti partnerség tekintetében is.
Ennek ellenére továbbra is népszerű, főként a vidéki területeken, valamint az ezekben a bizonytalan gazdasági időkben a szovjet idők biztonsága iránt nosztalgiával viseltető idősebb nemzedék körében.
Az EBESZ-trojka, melynek tagja volt saját EP-küldöttségünk is, alapjában véve megerősítette Voronyin elnök győzelmét, így nem marad más hátra, mint hogy elfogadjuk ezt a tényállást, még akkor is, ha erőteljesen tiltakoznunk kell az ellenzéki tüntetők ellen bevetett megtorló intézkedések ellen, akik azzal vádolták a kormányt, hogy a választási kampány alatt kisajátította a médiát, idejétmúlt és megbízhatatlan választói névjegyzéket használt, melyben sok elhunytnak tartott személy is szerepelt, valamint a külföldön élő nagy lélekszámú diaszpórát megfosztotta szavazati jogától, akik így nem szavazhattak.
Most haladéktalanul az emberi jogok megsértésére kell összpontosítanunk, amelyet az Európai Unió küldöttségének teljesen ki kell vizsgálnia, ha EU-Atlanti törekvéseinek keretében Moldova továbbra is támogatást remél tőlünk.
Paul Rübig
(DE) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, felettébb hálás vagyok a mai vitáért, ugyanis azt mutatja, hogy Európa a 27 tagállamával és 500 millió polgárával határozottan kitágította Európa határait. Sok moldovai polgár felismerte, mennyire fontos a hatalommegosztás, mennyire fontos alapvető demokratikus egyetértést kialakítani, és küzdeni ezért.
Ma még nem magától értetődő, hogy az emberek kiállnak a demokráciáért, hogy nyilvánosan megvallhatják a meggyőződésüket, és ezért nem csukják be őket, vagy nem válnak megtorlás áldozatává. Ezért hiszem azt - és ebben a tekintetben teljes mértékben támogatni szeretném a biztost -, hogy nekünk itt Európában minden jelenleg rendelkezésünkre álló eszközt be kell vetnünk az egyes polgárok által a szabadságért, a sajtószabadságért és a szilárd demokráciáért folytatott harcban.
Petr Nečas
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, a moldovai helyzet még törékeny, és az Európai Uniónak további erőteljes erőfeszítéseket kell tennie ahhoz, hogy a feleket tárgyalóasztalhoz ültesse. Együtt kell velük dolgoznia azért is, hogy átfogó, kiegyensúlyozott és realista közös megoldást találjanak, amely hozzájárul majd a moldovai demokratikus folyamat és a demokratikus intézmények erősítéséhez. Teljesen egyetértek Graham Watsonnal abban, hogy Voronyin úrnak alá kell vetnie magát a demokratikus elveknek, és el kell ítélnie a tüntetők ellen elkövetett kínzásokat és erőszakot. Úgy gondolom, hogy mindenkinek el kell ítélnie az újságírók letartóztatását és a szólásszabadság tömeges megsértését. Ebben a vonatkozásban az is fontos, hogy teljes mértékben támogassuk az EU moldovai különleges képviselőjének a munkáját.
Nem lehet kétség afelől, hogy az Európai Uniót és a Tanácsot nagy aggodalommal tölti el az, hogy Moldovában a válság ideje alatt többféle módon megsértették az emberi jogokat. Sürgetjük a moldovai hatóságokat, hogy az illetékes európai és nemzetközi intézményekkel teljes együttműködésben indítsanak el egy átlátható folyamatot, valamint vizsgálják ki és ítéljék el az emberi jogok megsértését. A válság bebizonyította, hogy erősíteni kell a további moldovai politikai és gazdasági reformokat célzó uniós segítségnyújtást a demokratikus normák és értékek iránti moldovai elkötelezettség megszilárdítása érdekében, valamint a moldovai szuverenitás és területi sérthetetlenség ügyében nyújtott uniós támogatással összhangban. Az EU kész együttműködni Moldovával, és az országot közelíteni az EU-hoz. Ennek az alapja azonban egy demokratikus Moldova, olyan Moldova, ahol az emberi jogokat tiszteletben tartják, ahol van sajtószabadság, és ahol működnek az alapvető demokratikus intézmények.
Olli Rehn
, a Bizottság tagja. - Elnök asszony, felszólalási időmet arra szeretném felhasználni, hogy válaszoljak a mai, véleményem szerint igen felelősségteljes eszmecsere során felvetődött egyes kérdésekre és megjegyzésekre.
Watson úrnak a vízumokkal és az emberi jogokkal kapcsolatos megjegyzéseivel kezdem, de legelőször is a kollégámra, Benita Ferrero-Waldner asszonyra, a Moldovával fennálló kapcsolatainkért felelős biztosra vonatkozó megjegyzéseire szeretnék reagálni. Ön azt mondta, hogy Benita ösztönös optimista. Őt és a Bizottság álláspontját azzal tudom először is megvédeni, hogy leszögezem: a bizottsági álláspont valójában nagyon is realista és kiegyensúlyozott. Másodsorban egy európai biztosnak hivatalból optimistának kell lennie, legalábbis, ha az illető biztos az Európai Unió bővítéséért és a délkelet-európai kapcsolatokért felel.
A vízumkérdést illetően, valóban meg vagyunk döbbenve amiatt, hogy Moldova vízumkényszert vezetett be a román állampolgárokkal szemben. Ez elfogadhatatlan. Épp most vizsgáljuk ennek a lépésnek a jogszerűségét. A témát április 30-án, a május 1-jei munka ünnepe előestéjén fogjuk folytatni a moldovai hatóságokkal a vízumkönnyítésről szóló megállapodás értelmében létrejött Bizottság-Moldova közös irányítóbizottság keretében.
A választásokról, a választások utóhatásáról és az emberi jogok megsértéséről összefoglalóan: a Bizottság erőteljesen elítélte a Kisinyov utcáin április 7-én kirobbant erőszakot, valamint a választások másnapján a bűnüldöző szervek rendfenntartó erői és a beszámolók szerint magán milíciák által tömegesen használt túlzott erőszakot. A fogva tartottak emberi jogainak széles körű megsértéséről és az elhurcolásokról szóló tudósítások komoly aggodalomra adnak okot.
Ha realisták akarunk lenni, látjuk, hogy Moldova számára létfontosságú, hogy fel tudjon nőni európai törekvéseihez, hogy az emberi jogok megsértéséről szóló állításokat alaposan és pártatlanul, valamennyi politikai erő közreműködésével és megfelelő esetben nemzetközi ellenőrzés alatt vizsgálják ki. Akiket azzal gyanúsítanak, hogy bűncselekményeket követtek el, ideértve az emberi jogok ellen elkövetett jogsértéseket is, azok ellen vizsgálatot kell indítani, és ha ilyen cselekményekkel vádolják őket, akkor biztosítani kell számukra a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot.
Végezetül arról, hogy a választások következményeinek milyen hatásai lehetnek az EU-Moldova kapcsolatokra: előtérbe került a moldovai reformok befejezetlensége, különösen ami a jogállamiságot és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását illeti. Valamennyi moldovai érdekelt féltől, a hivatalos hatóságoktól, a politikai ellenzéktől és a civil társadalomtól egyaránt azt várjuk, hogy állapodjanak meg a jelenlegi válság megoldásáról, és mozduljanak el ebben az irányban. Olyan megoldás szükséges, amely a moldovai nép számára több, nem pedig kevesebb demokráciával és szabadsággal jár.
Annak a szerveződésnek a története, amelyből az Európai Unió kibontakozott, konkrét bizonyíték arra, hogy a párbeszéd, az együttműködés és a jogállamiság megteremtheti az alapvető szabadságok tisztelete, a politikai stabilitás és a gazdasági virágzás összefüggő és fenntartható ötvözetét.
Elnök
A vitát lezárom.
Az állásfoglalásra irányuló indítványokra történő szavazásra a következő ülésen kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Corina Creţu
Akkor, amikor a kisinyovi kommunista hatóságok továbbra is csaláson és kínzásokon keresztül kapaszkodnak a hatalomba, az EU elnökségét adó ország miniszterelnöke megelégszik azzal, hogy az EU határain zajló válságot "aggasztónak” minősítse. Egy európai uniós tagállam elleni terror és erőszakos fellépés egyértelmű bizonyítéka sem váltott ki olyan reakciót, mint egy eltorzított legitim romániai intézkedés, mely azt célozta, hogy gyorsítsák fel a román állampolgárság visszaszerzésének folyamatát azok esetében, akik ezt akaratuk ellenére, tragikus történelmi körülmények között veszítették el, amiben a Nyugatot is terheli némi felelősség.
Nem tudom megállni, hogy ne utaljak azon politikusok kétszínűségére, akik most egy millió, a Nyugatot elárasztani készülő moldovaival riogatnak ugyanúgy, ahogy 2007-ig ezt a veszélyt híresztelték a románok inváziójával kapcsolatban.
A demokrácia és az alapvető szabadságok lábbal tiprásával kapcsolatban: a Keleti partnerség elindítása után alkalmunk lesz Lukasenko és Voronyin elnökök részvételével eszmecserét folytatni. Ha ez az együttműködési mechanizmus a meghívott korábbi szovjet államokban nem fogja alátámasztani a demokratikus reformokat, ez azt jelenti, hogy az egész annyit ér, mint halottnak a szenteltvíz.
Ezek után kénytelen vagyok arra a nyers következtetésre jutni, hogy egyes európaiak számára Tibet közelebb van, mint Moldova. Ez valószínűleg akkor van így, ha a Kisinyovba vezető út Moszkván keresztül vezet.
Silvia-Adriana Ţicău
A Moldovai Köztársaságban 2009. április 6-án lezajlott választásokat tüntetések követték. A sajtónak sajnos gondjai támadtak, amikor be akart számolni arról, miként zajlottak le az események. Úgy gondolom, hogy a sajtószabadság, a szólásszabadság, valamint az emberi jogok és a jogállamiság tisztelete olyan elvek, melyeket mindannyian betartunk, előmozdítunk és védelmezünk.
Úgy gondolom, hogy a Moldovai Köztársaságban fennálló helyzet rendkívül súlyos. Én különösen meg vagyok győződve arról, hogy az Európai Uniónak ezt a helyzetet komolyan és diplomatikusan kell kezelnie. Úgy gondolom, hogy a Románia ellen felhozott vádak az Európai Unió ellen is irányulnak. Ugyanakkor a román nagykövet nemkívánatos személynek nyilvánítása Kisinyovban, valamint a Moldovai Köztársaság által a román állampolgárokkal szemben hirtelen és egyoldalúan bevezetett vízumkényszer elfogadhatatlan.
A Moldovai Köztársaság történelme és földrajza okán európai ország, az EU egyik szomszédja, ezért az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatoknak továbbra is a jószomszédságon kell alapulniuk. A térség, melyből származom, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna által határolt vidék. Számos közös fejlesztési programban veszünk részt, és úgy gondolom, hogy Romániának és az Európai Uniónak továbbra is támogatnia kell a Moldovai Köztársaság gazdasági és társadalmi fejlődését a nemcsak a jó együttműködésre épülő, hanem különösen a kölcsönös tiszteletre épülő partnerségen keresztül.
