Stratégia EÚ pre atlantickú oblasť (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o stratégii EÚ pre atlantickú oblasť, ktorú Komisii predložili Alain Cadec, Luis Manuel Capoulas Santos, Seán Kelly, Eider Gardiazábal Rubial, Nuno Teixeira, Salvador Garriga Polledo, Ricardo Cortés Lastra, José Manuel Fernandes, Chris Davies, Jim Higgins, Marian Harkinová, Ashley Fox, Maria do Céu Patrãová Nevesová, Bairbre de Brúnová, Pat the Cope Gallagher, Robert Rochefort, José Bové, Jean-Pierre Audy, Mario Mauro, Andrej Kovačev, Werner Langen, Markus Ferber, Milan Zver, Damien Abad, Íñigo Méndez de Vigo, Peter Jahr, Ivo Belet, Reimer Böge, Jan Březina, Jarosław Leszek Wałęsa, Dominique Riquet, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfiová, Daniel Caspary, Peter Šťastný, Catherine Soulliová, Bogusław Sonik, Elisabeth Morinová-Chartierová, Dominique Baudisová, Michèle Strifflerová, Lambert van Nistelrooij, Andreas Schwab, Rodi Kratsová-Tsagaropoulouová, Maria Da Graça Carvalhová, Michel Dantin, Michael Gahler, Bernadette Vergnaudová, Nessa Childersová, Antolín Sánchez Presedo, Marie-Thérèse Sanchezová-Schmidová, Christine De Veyracová, Izaskun Bilbaová Barandicová, Estelle Grelierová, Isabella Lövinová, Struan Stevenson, Christophe Béchu, Josefa Andrésová Bareaová a Marian-Jean Marinescu - B7-0016/2011).
Alain Cadec
V prvom rade chcem poďakovať pani Damanakiovej, že je tu dnes večer s nami a že nám odpovie na túto otázku na ústne zodpovedanie o stratégii EÚ pre atlantickú oblasť.
V júni 2010 Rada požiadala Komisiu, aby do júna 2011 vypracovala európsku stratégiu pre atlantickú oblasť. Spoločne s mnohými kolegami poslancami sme Komisii iniciatívne položili otázku na ústne zodpovedanie o tejto stratégii. Túto otázku na ústne zodpovedanie v úvode podpísalo viac než 50 poslancov EP zo všetkých skupín a chcem im poďakovať za podporu.
V mene Výboru pre regionálny rozvoj bude predložený aj návrh uznesenia. Chcem sa poďakovať koordinátorom rôznych politických skupín za ich spoluprácu, ktorá nám umožnila dosiahnuť široký konsenzus. Chcel by som sa tiež poďakovať tým poslancom, ktorí tento text rozšírili prostredníctvom prínosných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Atlantická oblasť má vlastné charakteristické črty. V prvom rade je to, samozrejme, dynamická morská oblasť pre námornú dopravu, rybolov a námornú energiu, pre ktoré je domovom. Zároveň je to oblasť s krehkým prostredím, ktoré treba zachovať - zoberte si ako príklad problém zelených rias -, a oblasť postihnutá následkami zmeny klímy. Okrem toho je to odľahlá oblasť Európskej únie, pre ktorú sú typické problémy s prístupom a pripojením a malým počtom významných mestských centier.
Tieto charakteristické črty spôsobujú ťažkosti, ktoré prekračujú štátne hranice a na ktoré treba hľadať politické riešenia na európskej úrovni.
V uznesení Európskeho parlamentu sa preto od Komisie žiada, aby navrhla stratégiu pre atlantickú oblasť, ktorá bude mať podobu integrovanej stratégie riešiacej otázky súvisiace s námornou aj pevninskou oblasťou. Námorný aspekt je rozhodujúci, pretože atlantické regióny majú spoločnú črtu, ktorou je blízkosť mora. Treba preto podporovať prepojenia s integrovanou námornou politikou.
Rovnako dôležitý je pevninský aspekt týchto stratégií. Týka sa takých tém, ako sú zlepšenie prístupu a komunikácií, rozvoj vidieckych a miestnych oblastí a posilnenie prepojení medzi pevninou a morom. Táto stratégia pre atlantickú oblasť by sa mohla začleniť do cieľa politiky súdržnosti "územná spolupráca" a mala by byť založená na integrovanom, prierezovom a územnom prístupe.
Zámerom by malo byť účinnejšie koordinovať politiku medzi rôznymi úrovňami riadenia s osobitným dôrazom na najvýznamnejšie otázky. Stratégia by mala zahŕňať všetky regióny EÚ s atlantickým pobrežím vrátane priľahlých podoblastí a najvzdialenejších regiónov v Makaronézii.
Dôležité tiež bude zohľadniť vonkajší rozmer stratégie najmä v oblastiach námornej bezpečnosti a dohľadu a medzinárodných obchodných vzťahov. Stratégia pre atlantickú oblasť musí umožňovať silnejšiu koordináciu cieľov a prostriedkov prostredníctvom prepojenia so stratégiou EÚ 2020 a politikou EÚ po roku 2014.
Nejde o to, aby sa vynakladalo viac finančných prostriedkov, ale aby sa vynakladali rozumnejšie, a to rozvíjaním atlantickej dimenzie našich existujúcich politík. Na tento účel sa musí stratégia prepojiť s regionálnou politikou a s integrovanou námornou politikou. Okrem toho sa musí pokúsiť o rozvinutie prepojení s ďalšími politikami, ako napríklad s politikou transeurópskych dopravných sietí, so spoločnou politikou rybného hospodárstva, cestovného ruchu, ochrany životného prostredia, s energetickou politikou a rámcovým programom pre výskum a vývoj.
Stratégia by sa mala zaviesť v roku 2014 a mala by sa koordinovať s nasledujúcim viacročným finančným plánom. Pevninský aspekt tejto stratégie bude prispievať k cieľu územnej súdržnosti EÚ najmä prostredníctvom krokov zameraných na podporu lepšieho prístupu a komunikácií. Je prirodzené, že tieto aspekty sa musia prepojiť s námornou politikou, aby sa v týchto regiónoch mohli rozvinúť väzby medzi pevninou a morom. Je podstatné, aby sme posilnili severojužné prepojenia popri pobreží Atlantického oceánu najmä vybudovaním námorných diaľnic smerujúcich od Andalúzie do Škótska. Zároveň treba rozvinúť západovýchodnú dopravnú infraštruktúru v súlade s modelom vysokorýchlostných železničných tratí.
Vyzývam Komisiu, aby čo najskôr navrhla akčný plán stanovujúci jej priority prostredníctvom konkrétnych krokov s cieľom realizovať tieto kroky v koordinácii s politikami EÚ od roku 2013. Takisto rozhodujúce bude zaangažovať do veci mnohých partnerov, najmä miestne a regionálne verejné orgány a organizácie občianskej spoločnosti.
Spolupráca v rámci stratégie pre atlantickú oblasť musí byť v prvom rade založená na potrebách dotknutých zainteresovaných strán. Treba preto dosiahnuť konsenzus o politických prioritách, ktoré sa stanovia v tomto rámci. V tejto súvislosti by mohlo byť vhodným nástrojom na rozvíjanie spolupráce medzi zainteresovanými stranami v atlantickej oblasti Európske zoskupenie územnej spolupráce.
To bol súhrnný prehľad výsledku diskusií o tejto stratégii v Parlamente. Budeme pozorne sledovať ďalšie návrhy Komisie a celkom určite k nim jasne a konkrétne prispejeme.
Pani komisárka, mohli by ste nám povedať, ak, samozrejme, ste v pozícii, že môžete, aké sú priority Komisie, aký spôsob zavedenia tejto stratégie predpokladáte a do akej miery zohľadníte návrhy Parlamentu? Pán predsedajúci, je určite lepšie sa opakovať, ako si protirečiť, preto opakujem: je nám v Štrasburgu dobre.
Maria Damanaki
členka Komisie. - Chcela by som sa poďakovať pánovi Cadecovi za jeho iniciatívu. Jeho nápady skutočne vítam. Chcem sa tiež poďakovať poslancom Európskeho parlamentu, ktorí sa podpísali pod túto otázku na ústne zodpovedanie. Momentálne pracujeme na príprave námornej stratégie pre atlantickú oblasť. Chcela by som informovať tento Parlament, že som odhodlaná navrhnúť dobre zameranú stratégiu s cieľom posunúť námorné otázky na popredné miesta programu v tejto oblasti.
Uznávam tiež, že táto oblasť je historicky veľmi významná z pohľadu životného prostredia a má mnoho zaviazaných zainteresovaných strán. Nabádam všetky tieto zainteresované strany vrátane atlantických, pobrežných a námorných regiónov a hospodárskych sektorov, aby túto stratégiu dôrazne podporili. Počas prípravnej fázy už prejavili výraznú podporu. Budem ich naďalej podnecovať, aby sa v plnej miere zapojili do postupu jej prijímania. Bude to rozhodujúce pre úspech stratégie.
Verejné konzultácie nám ukázali, že atlantická identita naozaj existuje. Ukázali tiež, že zainteresované strany vítajú prístup, ktorý berie do úvahy ich geografické, demografické a hospodárske špecifiká. Podporujú aj opatrenia, ktoré spájajú pobrežné štáty vo veciach ako námorné znalosti, námorný dohľad, špeciálne plánovanie a rámcová smernica o námornej stratégii.
Spätná väzba, ktorú sme získali počas konzultácií, nám takisto umožní identifikovať priority krokov EÚ v oblasti regionálneho rozvoja a výskumu počas nasledujúcich mesiacov. Stratégia pre atlantickú oblasť stanoví konkrétne politické ciele tým, že zabezpečí obohacujúcu výmenu skúseností medzi všetkými námornými sektormi.
Kľúčovou prioritou bude vytvárať pracovné miesta v jednotlivých oblastiach. Od členských štátov, Konferencie okrajových prímorských regiónov, atlantických regiónov a námorného priemyslu si to bude vyžadovať maximálnu odhodlanosť a aktívnu účasť. Pomoc pri týchto otázkach zo strany poslancov Európskeho parlamentu v ich voličských obvodoch je preto mimoriadne dôležitá a hodnotná.
Dámy a páni, v záujme zaistenia maximálnej viditeľnosti navrhujem, aby sme naplánovali prijatie po diskusii o reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva. Takto si budeme istí, že tejto iniciatíve sa venuje dostatočná pozornosť, a budeme do nej môcť začleniť aj regionálnu dimenziu novej, reformovanej spoločnej politiky rybného hospodárstva. V plnej miere sa musí zohľadniť aj stanovisko Parlamentu.
Preto som presvedčená, že stratégia pre atlantickú oblasť v prvom rade pomôže podporovať udržateľný rast a zamestnanosť v regióne prostredníctvom programov výskumu a programov regionálneho rozvoja EÚ, že po druhé pomôže dosiahnuť ciele reformovanej spoločnej politiky rybného hospodárstva a že po tretie pomôže dosiahnuť pokrok pri ochrane životného prostredia a zároveň pomôže rozvíjať udržateľným spôsobom námorné hospodárstvo v tomto kľúčovom regióne.
Lambert van Nistelrooij
Chcel by som zablahoželať pánovi Cadecovi k jeho iniciatíve, pretože prišla v správnom čase. Pani komisárka, ďakujem za vaše iniciatívy v rozvoji námornej stratégie.
Pri podrobnom preskúmaní tohto dokumentu sa mi zdá, že našou úlohou je predovšetkým riešiť veci, ktoré by sme spoločne mohli robiť lepšie. Absolútne chápem to, že sa nesnažíme vytvoriť nové štruktúry. Pobrežné regióny a všetci, ktorí sa v tejto záležitosti angažujú v jednotlivých členských štátoch alebo ktorí pracujú na tejto problematike s inými členskými štátmi, by sa mali naozaj venovať tejto politike a zaistiť, že neskončíme s novou administratívnou úrovňou niekde medzi Európskou komisiou, Európskou úniou a členskými štátmi. Je dôležité vymedziť to ešte počas príprav.
Pozrime sa však na nesúrodé oblasti, ktoré zahŕňa námorná politika. Myslím tým na dopravu a na všetky nové metódy, ktoré sú v tejto súvislosti významné, životné prostredie, hospodárstvo, a keďže ste spomínali aj udržateľný rozvoj, tak skutočne aj stratégiu EÚ 2020, energetické problémy a, samozrejme, revíziu našich pozícií vo vzťahu k rybnému hospodárstvu. Všetky tieto veci spoločne zdôrazňujú potrebu podporiť príležitosti a potenciál atlantického pobrežia. Dovoľte mi doplniť k tomu ešte jeden bod. V tomto Parlamente pomáham zastupovať Holandsko, jeden z našich členských štátov. Doposiaľ sme riešili Baltské more, Atlantický oblúk, Dunaj a Stredomorie. Čo ešte zostáva? Pobrežný pás Nórska, Holandska, časti Nemecka, Dánska, teda Severné more. Preto mám na pani komisárku jednu otázku. Ak chcete pracovať geograficky s makroregiónmi, nemalo by byť ďalším krokom prijať túto problematiku a pracovať na nej? Na záver poviem ešte jednu vetu. Koncom tohto týždňa sa uskutoční stretnutie Výboru pre Severné more v rámci Konferencie okrajových prímorských regiónov. V Middelburgu predloží tento návrh. Mohli by ste sa k tomu vyjadriť, prosím?
Ricardo Cortés Lastra
Stratégia Európskej únie pre oblasť Baltského mora už inšpirovala ostatné regióny, ako napríklad regióny susediace s riekou Dunaj. Podobne aj všetky regióny, ktoré sú súčasťou Atlantického oblúka - a tu by som chcel poukázať na mimoriadne aktívnu úlohu, ktorú zohráva náš región Kantábria v Španielsku -, pracujú od roku 1989 na podpore spolupráce v oblastiach spoločného záujmu v rámci Konferencie okrajových prímorských regiónov.
Pani komisárka, domnievame sa, že nadišiel čas, aby sa čo najskôr sformulovala stratégia pre atlantickú oblasť. Mala by sa definovať ako súčasť stratégie Európa 2020 s cieľom chrániť životné prostredie a biodiverzitu, bojovať proti zmene klímy, podporovať udržateľný rast miest a vidieka, podnecovať zodpovedný rast znalostnej ekonomiky, podporovať cestovný ruch, námorný výskum a inovácie, používanie obnoviteľných zdrojov energie, námornú dopravu a odbornú prípravu, zlepšiť prístup na naše územia prostredníctvom rozvoja nových morských trás, zlepšiť siete infraštruktúry a rozvíjať informačné a komunikačné technológie a podporovať prácu online.
Ako správne odznelo na Konferencii okrajových prímorských regiónov - a chcel by som poďakovať tejto inštitúcii za všetku jej dobrú prácu -, súčasná hospodárska kríza, ktorá je prepojená s potrebou podnikať kroky proti problému zmeny klímy, otvára cestu novému, skutočne udržateľnému modelu rozvoja v Európskej únii. Táto stratégia je dôležitá pre regióny, ktoré sú súčasťou Atlantického oblúka, ale nielen pre ne: je dôležitá aj pre celú EÚ.
Michael Theurer
Stratégia pre oblasť Baltského mora dala veci do pohybu, stratégia pre podunajskú oblasť, o ktorej sme v tomto roku viedli rozpravu v Parlamente, bola druhým krokom a teraz je čas na atlantickú oblasť. Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu v Parlamente podporuje tento makroregionálny prístup a aktívne sa podieľala na tomto uznesení.
V tejto súvislosti nás zaujíma zlepšenie ochrany morí a životného prostredia a, prirodzene, tiež námorných záležitostí a rybného hospodárstva. Tých oblastí je však omnoho viac, pričom ide predovšetkým o tri piliere. Prvým je spolupráca medzi členskými štátmi, aby bolo možné lepšie využívať synergiu. Druhým je to, že Atlantický oceán spája členské štáty EÚ a regióny susediace s Atlantikom s transatlantickými partnermi, ako sú Kanada a USA, a s ďalšími susediacimi krajinami, ako sú Nórsko a Island. Tretím pilierom je to, že úlohou stratégie je tiež vytvoriť užšie prepojenia medzi zainteresovanými stranami v regiónoch.
Mali by sme zdôrazniť aspekt priblíženia a vytvorenia sietí miest a spoločenstiev, regiónov, členských štátov a predovšetkým občanov, občianskej spoločnosti a podnikov, aby títo aktéri dokázali zaviesť do praxe tento rámec, teda makroregionálnu stratégiu. Veď zámerom nie je vytvárať nové inštitúcie ani nové orgány, ale účinne využívať existujúce financovanie. V rámci dostupných prostriedkov existujú nevyužité synergie a príležitosti, ktoré sa dajú použiť ako základ našich činností.
A práve z tohto dôvodu považuje skupina ALDE túto stratégiu za naliehavo potrebnú, pretože ovplyvňuje medzinárodný obchod. Tovar z celého sveta prichádza do Európskej únie cez Atlantický oceán. Je len prirodzené, že tento obchod sa musí uskutočňovať z ekologického hľadiska udržateľne. Navyše v Atlantickom oceáne pravdepodobne existujú veľké ložiská surovín, ktoré by sa nám možno podarilo využívať, ale za predpokladu udržateľnej ochrany životného prostredia. Vyzývame Komisiu, aby čím skôr vypracovala a predložila stratégiu pre túto oblasť.
Isabella Lövin
v mene skupiny Verts/ALE. - Až príliš dlho nie sú naše moria skutočne riadené, ale rozpoltené medzi rozporuplnými hospodárskymi záujmami. Raz sa do programu dostane rybolov, potom zase poľnohospodárstvo, inokedy je to zase námorná doprava, energetika či cestovný ruch. Regionálne námorné stratégie, ako napríklad stratégie pre atlantickú oblasť a pre oblasť Baltského mora, by mali byť nástrojom na koordináciu a pomoc pri identifikovaní prioritných cieľov.
Nesmieme zabúdať, že o niektorých politikách, ako napríklad o politikách rybného hospodárstva a poľnohospodárstva, sa rozhoduje na úrovni EÚ, ale v prípade politík v oblasti životného prostredia nesú najväčšiu zodpovednosť členské štáty. Preto som presvedčená, že integrovaná námorná politika EÚ musí zohrávať dôležitú úlohu. Účinný systém tzv. námorného územného plánovania bude kľúčom pri stanovení prioritných cieľov a bude usmernením pre manažérov, tvorcov politík a zainteresované strany.
Spolupráca s ostatnými štátmi v atlantickej oblasti je takisto absolútne rozhodujúca, aby sa napríklad znížil objem mikroskopického plastového odpadu, aby sa dalo bojovať proti nezákonnému rybolovu a aby sa zaistila účinná kontrola a presadzovanie nariadení o rybolove a životnom prostredí.
Všetci sme závislí od zdravých morí a dobrého stavu životného prostredia. Prinesie to výhody všetkým sektorovým záujmom, nielen rybolovu a cestovnému ruchu. Environmentálne ciele sa teda nedotýkajú len životného prostredia, ale aj prosperujúcej atlantickej oblasti.
Oldřich Vlasák
Ako vidieť, makrostratégia pre oblasť Baltského mora je zdrojom inšpirácie aj pre ďalšie regióny. Po makrostratégii pre podunajskú oblasť teraz máme na stole stratégiu pre atlantickú oblasť. V tomto prípade je však situácia značne špecifická. Európska únia totiž oblasti Atlantického oceánu venuje pozornosť už dlhší čas, a to v rámci rozvoja cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce. Oblasť Atlantického oceánu bola podporovaným územím v rámci programu INTERREG III B a je tiež neoddeliteľnou súčasťou programu územnej spolupráce v rámci cieľa 3. V rámci týchto podporovaných programov bolo prioritou rozšírenie regionálnych rozvojových stratégií na nadnárodnú úroveň, ďalej podpora dopravných systémov a lepšieho prístupu k informačnej spoločnosti, podpora ochrany životného prostredia a prírodných zdrojov a hospodárska integrácia zvlášť okrajových regiónov.
Preto by bolo veľmi žiaduce, aby sa najprv vyhodnotili doterajšie programy, aby sa definoval ich prínos a aby sa na základe získaných poznatkov až potom tvorila nová stratégia pre túto oblasť. Nemali by sme pritom zabudnúť na zahrnutie transatlantických väzieb do tejto stratégie. Či sa nám to páči, alebo nie, sme totiž súčasťou euroatlantickej civilizácie a vyznávame rovnaké hodnoty. Rovnako ako za oceánom aj tu sa usilujeme o územie bez bariér s voľným pohybom tovaru, kapitálu, ľudí a služieb. Aj napriek tomu, že sa ciele Spojených štátov a Európskej únie v zásade v mnohom vzájomne dopĺňajú, často sa len minimálne koordinujú. V európskych programoch a politikách je preto potrebné vytvárať podmienky transatlantickej spolupráce. Ambicióznejšia spolupráca a lepšia koordinácia v rámci stratégie Európskej únie pre atlantickú oblasť by sa v tomto smere mohla pokúsiť o pokrytie ambicióznejšieho programu, pretože dobrovoľná praktická spolupráca na spoločných témach by mohla výrazne napomôcť posilnenie transatlantických väzieb.
Eva-Britt Svensson
Čo sa týka atlantického regiónu, chcela by som zdôrazniť najmä dve dôležité otázky. Po prvé je tu nutnosť zachovať ekologicky udržateľné rybné hospodárstvo a po druhé je tu otázka, aké dôležité je pre EÚ nepredĺžiť dohodu o rybolove s Marokom, ktorá je podľa medzinárodného práva nezákonná.
Čo sa týka rybolovu, momentálna situácia je taká, že vo viac než 70 % námorných oblastí rybolovu na svete existuje nadmerný rybolov. To je aj prípad EÚ. Keďže však EÚ predstavuje bohatú časť sveta, dovážame 60 % všetkých rýb, ktoré sa spotrebúvajú v Únii. Znamená to, že ľudia v chudobnejších krajinách nemajú prístup k potravinám bohatým na proteíny a výživné látky, akými sú ryby.
Druhý bod, ktorý by som chcela zdôrazniť, je znovu to, aké dôležité je, aby EÚ neobnovila dohodu o rybolove s Marokom, ktorá pre EÚ zabezpečuje ryby z atlantického pobrežia Západnej Sahary. Maroko okupuje Západnú Saharu od roku 1975 a 160 000 ľudí momentálne žije v tamojších utečeneckých táboroch. Podľa Medzinárodného súdneho dvora v Haagu nie je marocká okupácia Západnej Sahary postavená na právnom základe, a preto Maroko nemá žiadne právo na prírodné zdroje Západnej Sahary.
Preto musí dostať otázka ekologicky udržateľného hospodárstva prioritu v stratégii Komisie pre atlantickú oblasť. Stratégia musí navyše konečne obsahovať aj to, že EÚ bude rešpektovať medzinárodné právo a nepredĺži dohodu o rybolove s Marokom.
Derek Roland Clark
v mene skupiny EFD. - V tejto otázke sa spomína územná dimenzia vo vzťahu k iným politikám vrátane spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorá je úplnou pohromou EÚ. Populácie rýb v Severnom mori, ktoré je časťou Atlantického oceánu, ničí odpad z výlovu, ktorý sa musí zakázať. V prvom rade sa o ňom nikdy nemalo uvažovať.
Rybári Spojeného kráľovstva starostlivo dozerali na populáciu rýb vo vlastných územných vodách, zatiaľ čo iní si svoju populáciu ničili nadmerným rybolovom. Nečudo, že spoločnú politiku rybného hospodárstva uvítali iné členské štáty, ktorých rybári sa už nevedeli dočkať, aby sa dostali do Severného mora. Potrebné je väčšie územné vylúčenie, nie menšie. V regióne, z ktorého pochádzam - v East Midlands -, rybári z Bostonu lovili v zálive Wash celé generácie, dozerali na populáciu rýb a dávali pozor, aby ich rybárske siete nenarušili morské dno, pretože vedia, že práve tam sa vyvíjajú nedospelé kôrovce a práve tam formujú tvory spodnú časť potravinového reťazca.
Je to ich živobytie. A teraz majú zakázané loviť pod zámienkou, že ich siete poškodzujú morské dno. A medzitým získa holandské plavidlo povolenie na vyťaženie miliónov ton štrku z toho istého morského dna a spoločnosť E.ON sa chystá urobiť výkop priamo na otvorenom mori, aby tam položila kabeláž pre zbytočnú veternú elektráreň na mori. Koľko škody napáchajú všetky tieto kroky na morskom dne? Ako dlho ešte budú títo rybári nútení, aby stáli a pozorovali, ako sa ich lovisko rýb stráca, zatiaľ čo z nich sa stávajú príjemcovia štátnych dávok?
Andreas Mölzer
(DE) Atlantický región má pre Európu obrovský význam z hľadiska hospodárskeho aj ekologického. Pokiaľ ide o ekológiu, vieme, že Golfský prúd má podstatný vplyv na klímu v Európe. Ako vieme, odborníci sa rozlišujú v názoroch na to, ako veľmi sa systém Golfského prúdu zmenil v posledných desaťročiach a čo to znamená pre budúcnosť.
Čo sa týka hospodárstva, treba počkať, či Čína a Kolumbia skutočne zrealizujú svoje plány na vytvorenie železničného prepojenia medzi atlantickým a tichomorským pobrežím Latinskej Ameriky. Ak po Panamskom prieplave prichádza približne 20 % všetkých čínskych tovarov, tento projekt bude mať nepochybne vplyv aj na stratégiu Únie pre Latinskú Ameriku.
Nesmieme prehliadať ani skutočnosť, že Atlantický oceán zohráva významnú úlohu aj vo vzťahu k prílivu utečencov. Keďže v roku 2005 bolo postavené španielske pohraničné ohradenie, siete pašujúce ľudí z Afriky sa mu napríklad vyhli prechodom cez Kanárske ostrovy v Atlantiku. V tejto súvislosti situáciu ovplyvnia aj nepokoje v arabskom svete. V nadchádzajúcich mesiacoch by mohli byť desaťtisíce utečencov, ktorí doposiaľ pristáli na pobrežiach Európy, len kvapkou v oceáne v porovnaní s tým, čo nás čaká v budúcnosti.
Bolo by preto rozumné, aby sa Európska únia aktívne zúčastňovala na dianí na stredozemnom pobreží Afriky, ale aj na pobreží Atlantického oceánu. Mala by sa uplatňovať zásada ubytovávania utečencov čo najbližšie k ich domovskej krajine.
Francisco José Millán Mon
(ES) Veľmi ma teší, že Komisia pripravuje oznámenie o európskej stratégii pre atlantickú oblasť. Tento región má dve hlavné, súvisiace črty, a to oceánsky - námorný charakter a okrajovú polohu.
Chcel by som poukázať na štyri body. Po prvé by som chcel zdôrazniť dôležitosť jeho námorného aspektu, v dôsledku ktorého sa musí v stratégii prikladať význam zachovaniu námorného prostredia, rybolovu, životného prostredia, energií súvisiacich s týmto námorným prostredím a cestovného ruchu.
Po druhé je vzhľadom na okrajový charakter tohto regiónu veľmi dôležitá doprava alebo tzv. prepojenie, a to ako medzi oblasťami, ktoré tvoria túto atlantickú oblasť, tak aj predovšetkým so zvyškom Európskej únie. Prioritu musia dostať transeurópske dopravné siete, námorné diaľnice a energetické prepojenia. Pokiaľ ide o Galíciu, môj volebný obvod, mám na mysli aj vysokorýchlostné prepojenie so severom Portugalska a železnicu Transcantábrico.
Po tretie, pani komisárka, sa domnievam, že stratégia sa nesmie orientovať výlučne na námorné otázky. Ako povedal pán Cadec, musí obsahovať aj výraznú pevninskú dimenziu, ktorá bude zahŕňať ciele sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti. Ako naznačuje uznesenie, o ktorom budeme hlasovať zajtra, stratégia pre atlantickú oblasť sa musí úzko spájať so stratégiou Európa 2020 a s politikou regionálneho rozvoja a budúcimi hospodárskymi vyhliadkami.
Napokon treba dôsledne zohľadniť aj rôzne správy a organizácie, ktoré existujú v atlantickej oblasti, vrátane regionálnej vlády Galície a euroregiónu vytvoreného so susedným spoločenstvom severného Portugalska, ktoré medzi prvými v Európskej únii vytvorili Európske zoskupenie územnej spolupráce.
To všetko znamená, že Komisia musí viesť trvalý dialóg s týmito regiónmi a subjektmi, a to tak počas vypracovania stratégie, ako aj počas jej ďalšieho vykonávania.
Estelle Grelier
(FR) Tešia ma tieto plány integrovanej stratégie pre atlantickú oblasť. Potrebujeme spoločný prístup k využívaniu nášho námorného priestoru, ktorý bude zohľadňovať špecifické črty všetkých oblastí a nájde spoločné riešenia existujúcich problémov.
Ako volená zástupkyňa Normandie by som chcela venovať osobitnú pozornosť konkrétnej situácii v Lamanšskom prielive, ktorý sa tiež musí začleniť do plánov integrovanej stratégie pre atlantickú oblasť. Lamanšský prieliv patrí medzi strategické námorné brány Európskej únie a je podstatným spojením medzi Atlantickým oceánom a Severným morom. Nachádza sa v ňom 20 % svetovej flotily a každý deň cezeň prepláva viac než 500 lodí s hmotnosťou viac než 300 ton.
Okrem týchto dopravných činností tu existuje aj rybolov, rekreačné činnosti, spoločná ťažba a čoskoro aj produkcia energie z veterných elektrární na mori, z čoho mám radosť.
Táto koncentrácia činností vyžaduje, aby sa venovala dôkladná pozornosť téme riadenia námornej bezpečnosti na európskej úrovni, o ktorej sa podľa mňa tiež musí diskutovať v rámci stratégie pre atlantickú oblasť. Ako viete, bilaterálna základňa, na ktorej je založené financovanie bezpečnosti, je momentálne ohrozená. Už som vás na to upozornila, pani komisárka, a budem pozorne sledovať návrhy, ktoré predložíte v júni.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Dôrazne podporujem to, čo sa robí na úrovni EÚ v záujme vytvorenia súdržnej stratégie pre atlantickú oblasť. S Atlantickým oceánom susedí týchto päť členských štátov EÚ: Veľká Británia, Írsko, Francúzsko, Španielsko a Portugalsko.
Okrem toho je z hospodárskeho a environmentálneho hľadiska rozhodujúce, aby sa do každej stratégie začlenili pobrežné regióny Nórska, Islandu a Faerských ostrovov.
Stratégia pre atlantickú oblasť sa musí zameriavať na podporu hospodárskeho rozvoja ostrovov v Atlantickom oceáne a pobrežných regiónov.
Z pohľadu veternej energie a energie morských vĺn patrí atlantický región medzi najbohatšie a najmenej rozvinuté oblasti sveta. Odhaduje sa, že do roku 2050 by mohla 50 % dodávok elektriny Európy zabezpečovať obnoviteľná energia vytvorená pri pobreží Atlantického oceána.
Pre regióny pozdĺž Atlantického oblúka sú hlavným hospodárskym aktívom aj cestovný ruch a rekreačné zariadenia. V tejto oblasti stále existuje obrovský potenciál rastu vrátane rozvoja strategicky položených prístavov popri pobreží každej krajiny. Intenzívnejšia spolupráca medzi členskými štátmi popri Atlantickom oceáne by priniesla výhody tak pre sektor námornej dopravy a prístavov, ako aj pre sektor morských potravín vrátane akvakultúry. Stratégia pre atlantickú oblasť musí byť, samozrejme, v súlade so spoločnou politikou rybného hospodárstva, pričom európska atlantická oblasť obsahuje najproduktívnejšie a najplodnejšie loviská rýb vo vodách EÚ. Obsahuje aj hlavné neresiská makrely, tresky modrastej, stavridy ostrobokej a merlúzy. Spolupráca členských štátov v oblasti námornej bezpečnosti, ochrany a dohľadu sa za posledné roky zlepšila. Vzhľadom na veľkú rozlohu Atlantického oblúka zaistí integrovaná stratégia lepšie a účinnejšie operácie organizované medzi členskými štátmi.
Napokon to povedie k lepšej reakcii na núdzové situácie na mori vrátane pátracích a záchranných operácií, ktoré nepoznajú žiadne geografické ani politické hranice, a k lepšiemu dohľadu na mori v záujme boja proti organizovanému zločinu a pašovaniu drog.
Ryszard Czarnecki
(PL) Uznesenie Európskeho parlamentu, v ktorom sa hovorí o stratégii pre atlantickú oblasť, je ďalším krokom, ktorý ukazuje, že Európa by mala dýchať inými pľúcami. Už sme tu hovorili o stratégii pre oblasť Baltského mora a o stratégii pre podunajskú oblasť, ktorú, mimochodom, maďarské predsedníctvo momentálne rozširuje a rozvíja. Teraz nadišiel čas pre stratégiu pre atlantickú oblasť. Ide o čiastkovú stratégiu, ktorá sa týka len piatich členských štátov Európskej únie. Napriek tomu je však určite dôležitá. Treba však dôrazne povedať, že sa nesmie stať zámienkou ani nástrojom na zvýšenie financovania EÚ pre tieto krajiny, ale musí sa zamerať len na zlepšenie používania týchto financií v kontexte rozvoja atlantickej oblasti.
Anna Rosbach
(DA) Chcela by som sa opýtať pani komisárky, či ochrana námorného prostredia bude základným kameňom tejto stratégie. Bude sa Komisia zameriavať aj na prevenciu plastického odpadu v oceánoch a boj proti tomuto problému? Komisia na túto tému uskutočnila minulý rok seminár. Bude však táto otázka začlenená aj do stratégie? Plánuje Komisia prostredníctvom tejto stratégie bojovať proti nezákonnému rybolovu a riešiť tému vypúšťania oleja?
Takisto by som chcela vedieť, akú úlohu - ak nejakú - bude v tejto stratégii zohrávať námorný cestovný ruch, teda výletné lode. Myslím tým na narušenie fauny a znečistenie najsevernejšej časti Atlantického oceánu.
Na záver by som sa chcela opýtať, či Komisia plánuje do tejto stratégie začleniť vodné cesty, ktoré priamo alebo nepriamo smerujú do atlantickej oblasti. Ak chceme obmedziť objem odpadu v mori, musíme do nej podľa mňa začleniť aj hlavné rieky a jazerá Európy.
Nuno Teixeira
(PT) V Lisabonskej zmluve je obsiahnutý cieľ územnej súdržnosti Európskej únie. Podobne ako v prípade hospodárskej a sociálnej dimenzie regionálnej politiky závisí účinnosť tejto dimenzie od vypracovania obnovených stratégií pre európske regióny. Ak má byť stratégia úspešná, musí sa zohľadniť reálna situácia regiónov, ich špecifické črty a ich osobitné problémy.
Atlantický región má veľa kľúčových charakteristík, čo znamená, že si vyžaduje prípravu ambicióznej stratégie. Na úvod treba povedať, že ide o odľahlú oblasť, ktorej súčasťou sú regióny so znepokojivými problémami dostupnosti a prepojenosti. Jej prostredie je krehké a čoraz viac ho oslabuje zmena klímy. Lodná doprava v tejto oblasti je dynamická v dôsledku významu námornej dopravy, ale aj v dôsledku aktivít súvisiacich s rybolovom a energetikou.
Chcel by som pripomenúť, že práve vďaka atlantickej oblasti a konkrétne vďaka najodľahlejším regiónom, ktoré sa v tejto oblasti nachádzajú, má Európska únia najväčšiu výhradnú hospodársku zónu na svete. Vytvorenie integrovanej stratégie pre atlantickú oblasť treba podporiť za predpokladu, že bude zohľadňovať nielen dôležitú námornú dimenziu, ale aj pevninskú dimenziu. Medzi rôznymi sektorovými politikami treba vytvoriť a rozvíjať synergie s cieľom zabezpečiť prínosy pre región.
Je zrejmé, že táto stratégia musí zahŕňať všetky regióny atlantického pobrežia vrátane najodľahlejších regiónov Makaronézie, teda Madeiru, Azorské ostrovy a Kanárske ostrovy. Dôležité je zlepšiť prepojenosť týchto regiónov, ktorých osobitné geografické a štrukturálne črty si vyžadujú optimalizáciu dostupnosti a mobility. Prispelo by to nielen k dynamizácii týchto regiónov a k ich rastu, ale aj k lepšiemu dosahovaniu cieľov vnútorného trhu.
Chcel by som rýchlo zdôrazniť aj potrebu viacúrovňového riadenia v rámci tejto stratégie, do ktorej by sa mali na základe výzvy zapojiť aj regionálne a miestne orgány, a to počnúc etapou analýzy regionálnej situácie až po etapu vykonávania konkrétnych opatrení.
Riikka Manner
(FI) V prvom rade chcem poďakovať pánovi Cadecovi za jeho vynikajúcu iniciatívu týkajúcu sa stratégie pre atlantickú oblasť. Je jasné, že túto stratégiu pre atlantickú oblasť budeme potrebovať aj v budúcnosti. Ako sme počuli v predošlých prejavoch, touto stratégiou sa vymedzí veľmi dôležitá oblasť pre Európsku úniu, ktorá bude zahŕňať problémy súvisiace s rybolovom, dopravou a energetikou. Domnievam sa, že makroregióny a makroregionálne stratégie nám v Únii umožnia bojovať aj proti týmto problémom a spolupracovať.
Od 90. rokov minulého storočia Európska únia podporuje túto územnú spoluprácu medzi členskými štátmi aj s tretími krajinami hraničiacimi s Úniou najmä v rámci politiky súdržnosti a zahraničnej politiky Únie. Tieto makroregionálne stratégie, samozrejme, začali počas švédskeho predsedníctva a dúfam, že aj v budúcnosti prinesú pridanú hodnotu v oblastiach medzinárodnej a medziregionálnej spolupráce.
Ako tu už odznelo, tieto makroregionálne stratégie môžu veľa ponúknuť najmä v sektoroch dopravy, obchodu a energetiky. Ako sa spomína v tomto návrhu uznesenia, je dôležité, aby v oblasti stratégie pre atlantickú oblasť veci pokračovali ako predtým, teda aby sme používali existujúce štruktúry a financovanie. Jednoducho nie je potrebné začať vytvárať viac štruktúr v rámci tejto makroregionálnej stratégie.
Počas tejto prípravnej práce budeme musieť brať do úvahy všetky regióny a všetkých aktérov, aby sme dokázali vytvoriť skutočnú synergiu pre túto oblasť v Atlantickom oceáne.
Seán Kelly
(GA) Chcel by som povedať niekoľko slov k tejto téme, ktorá je pre mňa mimoriadne zaujímavá najmä preto, že pochádzam z oceánskej krajiny - z Írska.
Máme stratégiu pre podunajskú oblasť, stratégiu pre oblasť Baltského mora a stratégiu pre Stredozemie. V tomto smere je stratégia pre atlantickú oblasť ešte v plienkach, má však obrovský potenciál, ako na to poukázali rečníci, nielen v námornej oblasti, ale aj z územného hľadiska, ako to spomenul náš kolega pán Millán Mon.
Chcel by som sa zamerať na dva body. Jedným je potenciál cestovného ruchu a druhým je energia. Základom 7 % írskeho cestovného ruchu je more. Mali by sme stanoviť cieľ zdvojnásobiť do roku 2020 toto percento pozdĺž atlantického pobrežia v piatich krajinách Atlantického oblúka.
Najmä medzi mladými ľuďmi došlo k nárastu aktivít na mori a pri mori, ako sú napríklad pešia turistika, potápanie, rybolov, pozorovanie veľrýb a surfovanie. Všetky tieto aktivity sa dajú rozvíjať pomocou jednotného prístupu so všetkými spolupracujúcimi oblasťami, najmä v oblasti marketingu a tiež v oblasti udeľovania povolení a podobne, čím by sa obmedzila byrokracia.
Čo sa týka energie, do roku 2050 budeme potrebovať oveľa viac obnoviteľných zdrojov energie, než teraz máme. V posledných týždňoch sme boli svedkami kolísania cien ropy. To sa nezmení. Atlantický oceán ponúka skvelý potenciál veternej energie, energie morských vĺn a prílivovej energie. Momentálne v jej využívaní možno bránia vysoké náklady, ale onedlho sa to s rozvojom technológií zmení.
Luís Paulo Alves
(PT) Európska únia je globálny aktér, a preto je dôležité, aby mala stratégiu pre atlantickú oblasť, ktorá jej umožní rozvinúť celý potenciál tejto privilegovanej hranice, ktorá nás spája s takými dôležitými časťami sveta, ako sú Severná Amerika, Južná Amerika a celý západ Afriky.
Práve v tomto strategickom rámci by sa pri vytvorení stratégie pre atlantickú oblasť dal naplno realizovať jej potenciál tak, aby priniesla výhody nielen tomuto regiónu, ale aj celej Európskej únii. Len pri strategickej orientácii, v ktorej je región jej ústredným bodom, môžeme pristupovať k Atlantiku menej ako k okrajovému regiónu a viac tak, že tento región potvrdí svoju geograficky ústrednú pozíciu vo svete. V stratégii pre atlantickú oblasť, na ktorej sa budú podieľať členské štáty a ich regióny, by mali dostať prioritu nové oblasti inovácií v hospodárstve a vede, najmä nové výrobky a služby spojené so životným prostredím, obnoviteľnými zdrojmi energie a morskou energiou, morskou biotechnológiou súvisiacou s potravinami, so zdravotníctvom a výrobky a služby vyžadujúce inteligentné technológie.
María Irigoyen Pérez
(ES) Toto je kľúčový moment v tvorbe budúcej politiky súdržnosti, ktorá je po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy založená nielen na sociálnych a hospodárskych aspektoch, ale aj na územných faktoroch. Územná súdržnosť má za cieľ harmonický rozvoj medzi územiami, aby ich občania mohli v plnej miere ťažiť z ich jedinečností.
Na dosiahnutie tohto cieľa je však potrebné dosiahnuť pokrok aj v oblasti spolupráce medzi regiónmi Európskej únie, ktoré čelia rovnakým úlohám a rovnakým problémom. To je cieľom európskej stratégie pre atlantickú oblasť: spoločná perspektíva riešenia spoločných úloh, s ktorými sa stretávajú členské štáty tejto oblasti, vrátane námorného výskumu, námorného monitorovania a problémov životného prostredia a hospodárstiev. Ak máme dosiahnuť naše ciele, je potrebné prijať cielenú a integrovanú stratégiu, ktorá bude v súlade so stratégiou Európa 2020 a s politikami Európskej únie po roku 2013, najmä s regionálnou a námornou politikou.
Táto stratégia však musí byť, dámy a páni, založená predovšetkým na reformovanom viacúrovňovom riadení, ktoré sa bude opierať o väčšiu účasť verejných orgánov - tak regionálnych, ako aj miestnych -, členských štátov, Európskej únie, zainteresovaných strán zo súkromného sektora a organizácií občianskej spoločnosti vrátane medziregionálnych sietí a organizácií.
Maria do Céu Patrão Neves
. - (PT) Stratégia Európskej únie pre atlantickú oblasť plní základný cieľ, a to integrovaný a spoločný prístup k oceánom a moriam Európy, ktorý je prispôsobený ich osobitným črtám. Výraznými črtami atlantickej oblasti sú medzikontinentálna dimenzia, rozmanitosť jej oceánskych paniev a skutočnosť, že ide o mimoriadne hlboký oceán. Tieto faktory spoločne s historickými väzbami medzi krajinami a regiónmi rozdelenými Atlantikom sú argumentmi, ktoré oprávňujú odlišný prístup k tejto oblasti. Jej geostrategická poloha na hranici medzi Európou, Afrikou a Amerikou vytvára úlohy a príležitosti pre námornú činnosť na mnohých úrovniach, ako sú napríklad ochrana a zachovanie ekosystémov, námorná bezpečnosť, štúdia zmeny klímy, bezpečnosť dodávok potravín a energie a podobne.
Veľké bohatstvo prírodných, genetických a minerálnych zdrojov sa však bude ukrývať hlboko v Atlantickom oceáne. V tejto súvislosti sa domnievam, že treba uskutočňovať technologický výskum, vývoj a inovačnú činnosť, ktoré zaistia využívanie a udržateľné riadenie týchto zdrojov v rámci stratégie Európskej únie pre atlantickú oblasť. Musíme vytvoriť európske hlbokomorské observatórium v tejto oblasti vhodné na tento účel, ako napríklad Azory.
Alyn Smith
Myslím si, pani komisárka, že medzi týmto Parlamentom a vaším úradom panuje značná zhoda na vypracovaní tejto stratégie. Myslím si, že panuje zhoda, že spolu môžeme dosiahnuť viac, a to vytvorením fóra na podporu spolupráce medzi regiónmi a štátmi a národmi Atlantického oblúka. Chcel by som však jemne poradiť, aby sa nestanovovali žiadne priority, lebo je to choroba, ktorá nás tu v rokovacej sále mimoriadne ťažko napáda. Ak sa pokúsite dosiahnuť 300 miliónov cieľov, môže to skončiť tak, že neurobíme nič dobre. Preto by som vybral dve konkrétne priority, v ktorých podľa mňa môže EÚ priniesť skutočnú, pravú pridanú hodnotu EÚ.
V odseku 8 sa kladie dôraz na prepojenia pre námornú energiu. V Atlantickom regióne máme obrovský potenciál obnoviteľných zdrojov energie. Pochádzam zo Škótska, kde musíme ešte výrazne prispieť k riešeniu zmeny klímy a k našim cieľom regionálneho rozvoja. Môžeme pri tom zohrávať veľkú úlohu. Podľa odsekov 9 až 11 by mohla námorná doprava vo veľmi významnej miere ovplyvniť aj hospodársky a environmentálny výstup.
Je tu mnoho bodov, ktoré sa dajú obdivovať, ale dúfam, že Komisia sa viac zameria na určité body a táto stratégia sa nebude zaoberať mnohými, aj keď veľmi hodnotnými cieľmi, ktoré sme dnes večer počuli od tohto Parlamentu.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Chcel by som vyjadriť, že dôrazne podporujem kroky v prospech expanzívnej politiky riadenia námorných oblastí vrátane požiadaviek, o ktorých diskutujeme a ktoré sú uvedené v predloženom uznesení.
Atlantický oceán ako oblasť dynamického rozvoja námornej dopravy, rybolovu, ako zdroj ekologickej energie a vedeckého výskumu nám poskytuje výborné príležitosti účinného riadenia. Treba k nim pristupovať rozumne a nezabúdať pritom na dôležitú úlohu, ktorú má Únia ako ochranca prírodného prostredia, ktorého súčasťou je nepochybne aj oceánsky ekosystém. Namierenie sily EÚ smerom na Atlantický oceán je pre nás prirodzeným smerom hospodárskej expanzie. Rozvoj sektora námornej dopravy nás doslova núti pracovať na optimálnej stratégii rozvoja atlantickej oblasti vrátane infraštruktúry jej prístavov. Nezabúdajme, že práve ony predstavujú námornú bránu do zjednotenej Európy.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
(FR) Od roku 2005, keď sa diskutovalo o téme Baltského mora, prejavuje Európsky parlament mimoriadny záujem o makroregionálne stratégie.
Teší ma, že vďaka nášmu kolegovi Alainovi Cadecovi dnes môžeme dať podnet na ambicióznu regionálnu stratégiu pre Atlantický oblúk. Okrem mnohých oblastí vyžadujúcich koordináciu a spoluprácu a okrem významu integrovaného prístupu, ktorý nám umožní riešiť problémy regiónu na makroregionálnej úrovni, by som chcela konkrétne zdôrazniť dva body.
Cieľ územnej spolupráce, cieľ 3 politiky súdržnosti a najmä jeho nadnárodné aspekty, by sa mal využiť na podporu týchto stratégií prostredníctvom koordinácie diskusií a rozvoja a koordinácie projektov.
Členské štáty a regióny treba podnecovať, aby sa zapájali do spoločne navrhnutých stratégií prostredníctvom svojich operačných programov. Bez silnej politickej vôle však tieto stratégie, bohužiaľ, skončia v slepej uličke. Keďže Európa sa nechce zmeniť na makroregióny, musí zohľadniť územné obmedzenia, ktoré nezmizli tým, že sme odstránili naše hranice.
Maria Damanaki
členka Komisie. - Bola to veľmi zaujímavá diskusia, ktorá preukázala, že iniciatíva v podobe tejto otázky na ústne zodpovedanie bola skutočne úspešná.
Spomeniem tri veci. Prvá sa týka našej námornej stratégie. Do námornej stratégie môžeme začleniť mnoho sektorov, mnoho akcií a mnoho perspektív. Na čo sa teda zameriame? Pokúsime sa vytvoriť prepojenia medzi rôznymi sektormi. Dovoľte mi to vysvetliť.
Máme priestor, máme morský priestor - priestor Atlantického oceána. V rámci neho môžeme mať rybolov, potrebujeme ochranu životného prostredia, môžeme mať cestovný ruch, môžeme mať dopravu, môžeme mať akvakultúru, môžeme mať energiu a môžeme mať výskum. Potrebujeme teda spôsob, ako vytvoriť prepojenia medzi všetkými týmito sektormi a ako zabrániť možnosti konfliktov záujmov medzi nimi. Preto pre nás bude veľmi dôležitým nástrojom námorné špeciálne plánovanie a rovnako aj námorný dozor a námorné znalosti.
To je našou ambíciou. Nejde o vytváranie nových štruktúr - s tým súhlasím. Naozaj nepotrebujeme nové štruktúry. Potrebujeme prepojenia medzi rôznymi štruktúrami, ktoré už máme. A práve o to ide - o vytvorenie prepojení medzi existujúcimi štruktúrami s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky. To je teda moja prvá poznámka.
Druhá vec sa týka vašich poznámok o existencii politiky územnej súdržnosti. Chcela by som vám pripomenúť, že na to, aby mohla takáto makroregionálna politika existovať, potrebujeme mať návrh. Návrh musí predložiť Rada Komisii. To, čo teraz máme, je návrh týkajúci sa námornej stratégie. Rozhodnutie o nej padlo už minulý rok v júni a my sme už dostali oprávnenie na predloženie námornej stratégie. Pracujeme na tom a dúfame, že takto pomáhame predstaviť vyhliadky na makroregionálny prístup.
Ako tretiu vec spomeniem potrebu medzinárodného prístupu. Áno, súhlasím so všetkými tými, podľa ktorých potrebujeme aj dobrú koordináciu s našimi susedmi na oboch stranách Atlantiku. Musíme byť obozretní. Musíme viesť správne diskusie a pokúsiť sa o vytvorenie rovnakých podmienok pre všetkých, pretože to je jediná cesta, ako byť úspešní.
Chcela by som sa preto znovu poďakovať pánovi Cadecovi za jeho iniciatívu a chcela by som vás znovu uistiť, že sa zohľadnia všetky vaše návrhy.
Predsedajúci
V súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku som dostal jeden návrh uznesenia.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční v stredu 9. marca 2011.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Jim Higgins
písomne. - Túto iniciatívu skutočne vítam. Musíme zabezpečiť, že budeme mať jasne definovanú stratégiu, aby mohol tento región prosperovať. Medzi problémy, s ktorými sa stretávajú regióny a oblasti a ktoré musíme riešiť, patria environmentálne hrozby (znečistenie vody, povodne, zmena klímy), nevyužitý dopravný potenciál a nedostatok cestných a železničných dopravných prepojení, nedostatočné energetické prepojenia, nerovnomerný sociálnohospodársky rozvoj, nekoordinované systémy vzdelávania, výskumu a inovácií a nedostatky v bezpečnosti a ochrane.
