Europos Sąjungos pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimas (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Komisijos pranešimas dėl Sąjungos pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimo.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Pone Pirmininke, praėjusiais metais pasinaudojusi Bendrijos civilinės saugos mechanizmu ES sutelkjėgas ir en masse padėjo valstybėms narėms, kurios patyrkatastrofiškus miškų gaisrus.
Turime nustatyti tam tikrus punktus, kuriems reikia nedelsiant skirti dėmesio, kad ateityje būtų išvengta panašių nelaimių.
Pirma, privalome panaikinti techninių išteklių, skirtų nelaimėms įveikti, trūkumą. Tai buvo pastebėta operacijų metu 2007 m.
Antra, turi būti taikomas bendras metodas kovai su miškų gaisrais, prevencijai, pasirengimui ir reagavimui.
Trečia, Komisijos Stebėsenos ir informacijos centro veiklos pajėgumai turi būti stiprinami.
Komisija jau patvirtino kai kurias praktines veiklos priemones, kurių pagrindinės yra:
miškų gaisrų ugniagesių tinklo įsteigimas ir mokymai;
nacionalinių ugniagesių komandų bendro darbo mokymai;
balandžio mėn. Sardinijoje surengtos didelio masto pratybos, kuriose dalyvavo penkių valstybių narių pajėgos;
trijų civilinės saugos grupių, skirtų gesinti gaisrus vykdant operacijas iš oro, sudarymas.
Jau užtikrintas finansavimas pagalbos įrangai gabenti. Be to, pagal 2008 m. bandomąją miškų gaisrų programą bendradarbiaujame su valstybėmis narėmis, siekdami sukurti kovinius rezervus, kurie būtų pasirengę kritinėms situacijoms Europoje.
Be to, 2007-2013 m. pagal sanglaudos politikos programas bus skirta apie 5,8 mlrd. eurų rizikos prevencijai ir reagavimui į įvairias nelaimes, įskaitant miškų gaisrus.
Dar 1,6 mlrd. eurų, reikalingų miškų ištekliams atstatyti ir prevencijos veiksmams pradėti, bus galima panaudoti iš kaimo plėtros fondų.
Galiausiai įvykus itin didelėms gamtinėms nelaimėms, palikta galimybpasinaudoti parama iš Europos solidarumo fondo.
Komunikatas yra pateiktas kovo mėn., Komisija pabrėžė, kad valdant nelaimes būtina taikyti bendrą metodą, kuris apimtų prevenciją, pasirengimą, reagavimą ir atstatymą. Komisija ištyrvisus gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių tipus ES ir už jos ribų ir išnagrinėjo išteklius, kurie prieinami Bendrijai atsitikus nelaimei.
Be civilinės saugos, komunikate nagrinėjamos dar trys Bendrijos veiksmų sritys:
Europos humanitarinės pagalbos didinimas;
reagavimo į nelaimes intervencijos pajėgumų derinimo stiprinimas;
tarpinstitucinio bendradarbiavimo gerinimas, t. y. bendradarbiavimo tarp Europos agentūrų ir institucijų.
Taip pat rengiame veiksmų planą. Jis bus parengtas šią vasarą ir jame kartu su komunikate nurodytomis iniciatyvomis bus pateikta keletas specialių iniciatyvų, pavyzdžiui:
materialinės ir techninės pagalbos trūkumų humanitariniams ir civilinės saugos veiksmams analizė. Tai sudarys sąlygas nustatyti, kokias priemones turime, kokios priemonės yra pačios reikalingiausios ir kokios priemonės yra geriausios išlaidų prasme;
parama iniciatyvoms, nukreiptoms apriboti nelaimių riziką trečiosiose šalyse;
artimesnis bendradarbiavimas su JT, Tarptautiniu banku ir įvairiomis NVO, siekiant padidinti reagavimo į nelaimes pajėgumus pasauliniu lygiu;
geresnis mokslo, technologijų ir mokslinių naujovių panaudojimas;
mūsų agentūrų vaidmens didinimas reaguojant į nelaimes visame pasaulyje;
veiksmingesnis nelaimių žalos įvertinimas.
Nelaimių prevencijos požiūriu, Europoje šiuo metu nėra jokio bendro metodo. Siekdama išspręsti šią problemą, Komisija rengia komunikatą, kuriame bus įvertinta Bendrijos nelaimių prevencijos priemonių sukūrimo pridėtinvertė. Komisija pateiks galimybes, siekdama:
suteikti daugiau žinių apie galimas nelaimes ir jų poveikį;
pagerinti susijusių politikos krypčių tarpusavio sąveiką, pavyzdžiui, žemės panaudojimo planavimo ir nelaimių prevencijos;
pagerinti Bendrijos išteklių naudojimą.
Be šios iniciatyvos, kai dėmesys sutelkiamas ties ES, Komisija rengia nelaimių prevencijos strategiją besivystančiose šalyse.
Galiausiai Komisija ėmėsi priemonių, skirtų didinti ES intervencijos pajėgumą reaguojant į nelaimes, kurios gali kilti Europoje. Ypač stiprinamas Komisijos stebėsenos ir informacijos centras. Kadangi šiuo metu neturime išsamios analizės apie reagavimo pajėgumo spragas ir trūkumus didelių nelaimių atveju, mes analizuojame nelaimių scenarijus ir testuojame naujoviškus susitarimus. Tai padidins civilinės saugos išteklius ir veiklos pajėgumus Europos mastu. Iki 2009 m. vidurio Komisija taip pat ketina pateikti pasiūlymus dėl Europos reagavimo į nelaimes mokymų tinklo.
Baigdamas norėčiau padėkoti Parlamentui už nuolatinę paramą, kurią jis teikia Bendrijos pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimui. Ši parama dar kartą patvirtinta rezoliucijos projekte, dėl kurios bus balsuojama plenarinėje sesijoje.
Antonios Trakatellis
PPE-DE frakcijos vardu. - (EL) Pone Pirmininke, daugelį valstybių narių buvo užklupusios gamtinės nelaimės - gaisrai, potvyniai ir žemės drebėjimai. Buvo žmonių aukų, sugriauti namai ir ūkiai, padaryta materialinžala ir suniokota aplinka, kuriai atstatyti prireiks daug metų.
Vienas svarbiausių principų, kuriuo remiasi ES, yra solidarumo principas. Tai reiškia, kad gamtinės nelaimės atveju yra labai svarbu, kad ES galėtų teikti ne tik suderintą techninę pagalbą, bet ir, naudodama Europos solidarumo fondo lėšas, teikti finansinę paramą nelaimės paliestoms vietovėms. Susidomėjęs klausiausi Komisijos nario visų prevencijos ir suderinto reagavimo elementų analizės ir tikiuosi, kad iš Europos Komisijos pusės pamatysime atitinkamus veiksmus.
Leiskite man sutelkti dėmesį su Europos solidarumo fondu susijusiam klausimui. Manau, kad Tarybos sprendimas nepritaikyti reglamento dėl Europos solidarumo fondo yra nepateisinamas ir todėl šį sprendimą reikėtų apsvarstyti pakartotinai.
Europos fondo restruktūrizavimas duos daug naudos. Pirmiausia ES turės geresnes sąlygas veiksmingai ir lanksčiai šalinti gamtinių nelaimių padarinius. Antra, įvykus nelaimei be namų likę ir neapsaugoti piliečiai iškart pajus Europos solidarumą. Jie supras, kaip svarbu būti ne tik savo šalies, bet ir ES piliečiais.
Būtent tokios politikos ir tokių veiksmų Europos piliečiai laukia iš mūsų, todėl tikiuosi, kad reglamentas dėl Europos solidarumo fondo bus nedelsiant pritaikytas.
Edite Estrela
PSE frakcijos vardu. - (PT) Pone Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, miškų gaisrų įtraukimas į politinę darbotvarkę artėjant vasarai ar jai baigiantis tampa beveik kasmetiniu ritualu. Šis klausimas tampa vis svarbesnis, nes gamtinės nelaimės yra susijusios su klimato kaita. Ir kadangi pavojingos oro sąlygos tampa vis dažnesnės ir sudėtingesnės - o tai reiškia, kad sausros yra dažnesnės ir didesnės, potvyniai smarkesni ir žalingesni, dažniau užeina karščio bangos, o miškų gaisrai yra baisesni, trunkantys ilgiau - ir su jais darosi vis sunkiau kovoti.
2006 m. Europos Parlamentas patvirtino tris pranešimus šiuo klausimu ir viename pranešime Aplinkos komiteto nuomonę išsakanti referentsiūlė, kad Komisija pateiktų direktyvą dėl gaisrų. Todėl klausiu Komisijos: atsižvelgiant į šias aplinkybes ir turint omenyje suderintą metodą - kitaip sakant, kovai su klimato kaita skirta politika negali būti atskirta nuo civilinės saugos politikos - ar Komisija nemano, kad tokiomis aplinkybėmis direktyva dėl gaisrų yra reikalinga?
Tuo tarpu ši diskusija vyksta ypač kritišku momentu: energetinkrizė, maisto krizir t.t. Visa tai irgi yra susiję. Pavyzdžiui, reikia naudoti biomasę: taip bus valomi miškai, išvengiama gaisrų ir gaminama energija. Ir nereikėtų biodegalams gaminti naudoti javų.
Marios Matsakis
ALDE frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, šios rezoliucijos A ir D konstatuojamosiose dalyse ir 4 straipsnyje aiškiai pabrėžiama prevencijos nauda. Tai labai protinga, nes prevencija yra visuomet geriau - daug geriau - nei gydymas. Dėl to norėčiau pakalbėti apie ypatingus masinės nelaimės padarinius, kai taikytina prevencija - apie pastatų griūtį. Tai daryti mane paskatino neseniai Kipre praūžęs įvykis. Praėjusį trečiadienį staiga netikėtai įgriuvo Nikosijos municipalinio 1 100 vietų teatro plieninis stogas. Krentančių metalinių sijų ir nuolaužų jėga sulaužapačioje esančias kėdes. Laimei, tuo metu teatras buvo tuščias - kitu atveju būtų buvę užmušta arba sužeista šimtai piliečių. Kelios dienos prieš nelaimę teatras buvo pilnas vaikų, kurie dalyvavo įvairiuose mokykliniuose renginiuose. Prieš dvi savaites gastrolių atvyko Didysis baletas, todėl teatras buvo sausakimšas, o prieš keletą mėnesių tame pačiame teatre Pirmininkas J.M. Barroso kartu su ES pareigūnais, Parlamento nariais, Kipro prezidentu, ministrais ir parlamento nariais ir daugeliu kitų dalyvavo Kipro prisijungimo prie euro zonos ceremonijoje. Tiesiog stebuklas, kad neįvyko masinnelaimė, kuri galėjo pareikalauti daug aukų.
Pažymėtina, kad maždaug 6 mln. eurų kainavę pastato rekonstrukcijos darbai buvo atlikti tik prieš trejus metus, tačiau niekas iš atsakingų, gerbiamų ir gerai mokamų architektų, inžinierių, vyriausybės atstovų ir pan. nesugebėjo nustatyti, kad 50 metų senumo plieninis stogas buvo visiškai nesaugus. Nuogąstaujama, kad Kipre ir kiti viešieji pastatai gali būti struktūriškai nesaugūs, o dėl akivaizdaus aplaidumo ir ignoravimo ar su atitinkama valdžia ar departamentais, ar privačiomis bendrovėmis susijusios korupcijos, taisomųjų veiksmų nesiimama. Tiesą pasakius, panaši padėtis gali būti ir kitose ES valstybėse. Beje, Kipre viešiesiems pastatams paprastai visiškai netaikoma teisės aktų dėl žemės drebėjimų, nors privatiems pastatams jie taikomi. Raginu Komisiją užtikrinti, kad vadovaujantis šia rezoliucija būtų patikrintas ES pastatų saugumas.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL frakcijos vardu. - (EL) Pone Pirmininke, Komisijos nary, visi matome, kad gamtinių nelaimių daugėja, nes tam įtakos turi klimato kaita ir žemės naudojimo pokyčiai.
Mano parengtoje rezoliucijoje - tikiuosi ketvirtadienį plenarinėje sesijoje dėl jos balsuosime beveik vienbalsiai, kaip mes tą padarėme Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete - Komisija raginama baigti vilkinti, tuščiažodžiauti ir atidėti.
Jūsų, Komisijos nary, klausiu: ar ketinate imtis žingsnių, kurie užtikrintų, kad būtų patvirtintas M. Barnier pasiūlymas dėl Europos civilinės saugos pajėgų, kaip to nuolat savo rezoliucijose reikalauja Europos Parlamentas?
Ar ketinate imtis veiksmų ir Solidarumo fondą padaryti lankstesnį ir mažiau biurokratišką?
Ar ketinate imtis veiksmų, siekiant užpildyti didelę spragą teisėkūroje ir taikomoje politikoje, kad Europa turėtų didesnes galimybes ryžtingiau įsitraukti į veiklą, kuria būtų remiami valstybių narių veiksmai, kai gamtinės nelaimės naikina turtą ir atima gyvybes?
Aplinkos komitete pateikėme nemažai klausimų Komisijai, o Jūs šiandien mums sakote, kad po metų, t. y. 2009 m. viduryje, teiksite pasiūlymus. Klausimas toks: kada Komisija nuspręs visapusiškai ištirti šį klausimą ir pateiks atsakymus į Europos Parlamento pasiūlymus?
Su kuriais pasiūlymais sutinkate ir kada juos vykdysite? Su kuriais nesutinkate ir kodėl? Jei jus stabdo ir atsisako teikti reikalingą finansavimą Taryba arba jums trukdo tam tikri žmonės, esantys Komisijoje, pone Dimasai, turėtumėte mums apie tai pasakyti, kad galėtume jums padėti. Nenorime tik gražių žodžių - norime veiksmų, kad šią vasarą vėl netektų gedėti dėl aukų, kurias nusineš didelės ekologinės nelaimės.
Dimitar Stoyanov
(BG) Šiandien jau šiame Parlamente kalbėjau apie korupciją Bulgarijos viršūnėse, t. y. apie Ahmedą Doganą ir jo vadovaujamą partiją Judėjimas už teises ir laisvę (angl. MRL). Dabar norėčiau pateikti specialios informacijos dėl miškų gaisrų.
Vieša paslaptis Bulgarijoje yra tai, kad aplink partiją susibūręs "bendrovių ratas", kaip jas vadina pats Dogan, jau aštuonerius metus kerta Bulgarijos miškus. Lengviausias būdas paslėpti šį nusikaltimą - miškus padegti, taigi kiekvieną vasarą padegama ir sudeginama tūkstančiai hektarų Bulgarijos miškų. Ir tai nėra vien tik Bulgarijos problema, nes šiandien tai tapo Europos problema: Bulgarijai suteikta teisgauti visai nemažas subsidijas dėl nelaimių, kurios atsitinka miškuose. Tačiau kur patenka šios subsidijos? Jos patenka į A. Dogano pavaduotojos Emel Etem vadovaujamą nepaprastųjų padėčių ministeriją. Tai ta pati ministerija, kurioje dingo dešimtys milijonų eurų iš Europos solidarumo fondo, skirtų potvyniams. Kviečiu Jus, Komisijos nary, ir jus, nariai, atvykti į Bulgariją, kad pamatytumėt, kokį solidarumą Emel Etem taiko savo rinkėjams ir kokį solidarumą MRL partija taiko savo rinkėjams, Bulgarijos musulmonams, kurie gyvena laikinoje prieglaudoje gyventi nepritaikytuose vagonėliuose, o iš Europos solidarumo fondo gautos lėšos nusėda kažkur MRL vadovaujamoje ministerijoje.
Būtent dėl šios priežasties keliu šį klausimą. Tai sunkus nusikaltimas Bulgarijos gamtai ir Europos Sąjungai, tiesiog jos lėšų vagystė. Kad ir kokia nelaimateityje užkluptų Bulgariją, ji neprilygtų tai, kuri vadinama Judėjimu už teises ir laisvę.
Gerardo Galeote
(ES) Pone Pirmininke, džiaugiuosi dėl Aplinkos komiteto sumanymo, prie kurio prisidėjo daugelis kitų Regioninės plėtros komiteto šio teisėkūros laikotarpio iniciatyvių veiklų, nors jos ne visuomet tinkamai suprantamos. Teisybę pasakius, kai kurie pokyčiai, įskaitant ir teisinius sprendimus, rodo, kad mūsų nuogąstavimai yra visiškai pateisinami.
Nepaisant to, tenka apgailestauti, kad Taryba yra tokia nejautri ir nereguojanti. Taip pat paradoksalu, kad už klausimus, susijusius su aplinka, regionine politika ir žemės ūkiu, yra atsakingi finansų ministrai.
Nacionalinės vyriausybės turėtų pagalvoti dėl savo atkaklaus atsisakymo reformuoti atgyvenusį Solidarumo fondą, nors tokios reformos nori Parlamentas ir Komisija ir yra aiškus visuomenės poreikis. Tikiuosi, kad šią vasarą nepatirsime gaisrų, sausrų ir potvynių rykštės kaip praėjusiais metais. Tikiuosi, kad Tarybai dar kartą neprireiks leisti tuščių solidarumo komunikatų, užuot pasiūlius suderintas civilinės saugos priemones ir lėšas bei pagalbą žmonėms, ir kad paskui nereikės skųstis, kad mūsų piliečiai yra abejingi ir nesidomi tuo, ką daro mūsų institucijos.
Kai kurie Regioninės plėtros komiteto nariai pateikpakeitimus, siekdami atkreipti Tarybos dėmesį į tai, kad yra būtinos reformos ir iniciatyvūs sprendimai. Pamatysime, ar Taryba, kurios nedalyvavimas čia šiandien visiems krito į akis, sugebės kaip nors sureaguoti.
Iratxe García Pérez
(ES) Pone Pirmininke, norėčiau pradėti džiaugdamasis dėl Parlamento iniciatyvos stiprinti Europos Sąjungos pajėgumą reaguoti į nelaimes, atsižvelgiant į tai, kad, deja, jos vis dažnėja ir tai, be abejonės, taps dideliu iššūkiu mūsų politinei iniciatyvai ir galimybėms greitai reaguoti.
Turime patvirtinti išsamų metodą, apsvarstę, kaip tvarkyti nelaimių padarinius, kaip jų išvengti ir kaip vykdyti atstatymo darbus, todėl labai svarbu prašyti Komisijos skubiai pateikti pasiūlymus dėl nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje.
Taip pat turime atsižvelgti į būtinybę pripažinti specialų gamtinių nelaimių, kurias sukelia sausros ir gaisrai Viduržemio jūros regione, pobūdį, ir atitinkamai jam pritaikyti mūsų prevenciją, tyrimus, rizikos valdymą, civilinę saugą ir solidarumo priemones.
Žinome, kad valstybių narių miškų gaisrų likvidavimo ištekliai, ypač iš oro, kartais yra apriboti, todėl prašome Komisijos rasti lėšų, kad būtų galima finansuoti bendruomenės komandas, taip didintant pajėgumą ir papildant nacionalinius išteklius.
Rezoliucijoje taip pat turi būti tvirtai reikalaujama Tarybai priimti sprendimą dėl siūlomo reglamento dėl solidarumo fondo, sudaryti sąlygas greičiau reaguoti į nelaimes, su kuriomis valstybės narės negali susidoroti vienos. Be to, negalime pamiršti šių nelaimų aukų, kurioms reikia skubios pagalbos ir paramos.
Negalime likti abejingi tokiai padėčiai, kuri metai iš metų, vasara iš vasaros, kamuoja daugelį Europos Sąjungos šalių. Privalome ieškoti galimybių ryžtingai reaguoti į šias nelaimes ir padėti žmonėms, kurie į jas patenka. Ateitis yra neaiški, todėl mes, Europos Sąjunga, prireikus turime padėti .
Françoise Grossetête
(FR) Pone Pirmininke, vėl tenka apgailestauti, kad mes dar kartą prieš atostogas susirinkome aptarti tos pačios problemos, kuri sudaro įspūdį, kad metai iš metų nematome jokios pažangos. Kai mūsų piliečiams ir taip kyla abejonių dėl Europos, jiems nedelsiant reikia parodyti, kad kai žmonių gyvybėms ir turtui ima grėsti gamtinės nelaimės - gaisrai, potvyniai ar net epidemijos - Europa gali reaguoti ir iš esmės - kai piliečiai pakliūna į bėdą, jiems reikia Europos, o Europa yra pasiruošusi jiems padėti.
Kur esame šiandien? Dar kartą kalbame apie solidarumo poreikį ir, be abejo, apie privalomų pagrindų poreikį. Tiesiog privalome įtikinti valstybes nares, kad yra būtinos tikros ir veiksmingos civilinės saugos pajėgos, aprūpintos finansiniais rezervais ir pagalbos priemonėmis ir papildomus Europos išteklius. Be abejonės, turime didinti humanitarinę pagalbą pasauliniu mastu ir užpildyti su jos teikimu susijusias spragas. Kaip sakKomisijos narys, nelaimių atveju svarbu mokyti teikti neatidėliotiną pagalbą ekspertus, remiantis valstybių narių patirtimi civilinės saugos mokymų srityje. Tačiau svarbiausia privalome imtis prevencinių veiksmų dirvožemio, žemės ir miškų politikos atžvilgiu.. Būtent pirmiausia reikalingi prevenciniai veiksmai ir tik tuomet galime pasiruošti nelaimėms imdamiesi atstatomųjų veiksmų ir steigdami ankstyvojo įspėjimo sistemas, nes tai yra tiesiog būtina.
Kokia yra padėtis dėl pasiūlymo dėl M. Barniero pranešimo? Norėčiau matyti praktinius rezultatus po to pasiūlymo.
Stavros Lambrinidis
(EL) Pone Pirmininke, Komisijos nary, praėjusį rugsėjį daug politikų pareišksavo užuojautą dėl gaisrų aukų, bet mažai kas kalbėjo apie atsakomybę, kurią jie turėtų jausti, nes nebuvo užkirsta kelio jiems vykti, todėl patyrėme tokius milžiniškus nuostolius. Dabar politikai turėtų jaustis atsakingi. Dėl to, artėjant vasarai ir gaisrų protrūkiui Europos parlamento socialistų frakcija pateikklausimą žodžiu reikalaudama surengti diskusiją su Komisija dėl to, kas buvo nuveikta gaisrų prevencijos klausimu.
Komisare, sakėte, kad 2009-2013 m. miškų gaisrų prevencijai bus skirta 5,8 mlrd. eurų. Kiek pinigų prevencijai skyrėte šiandien, 2008 m.? Kiek ir kurios vyriausybės pasinaudojo šiomis lėšomis?
Deja, praėjusiais metais, kai kilo didžiausi gaisrai, savo pranešime Komisijai Graikijos vyriausybpripažino, kad nebuvo su tuo susijusių agentūrų suderintų veksmų ir tinkamų prevencijos planų. Ar per tą laiką atkreipėte dėmesį į tai, kas padaryta Graikijoje, kad būtų sušvelnintos šios problemos, ar tiesiog paprasčiausiai skiriate lėšas vyriausybėms, kurios greičiausiai jas iššvaisto?
Rolf Berend
(DE) Pone Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip kai kurių pakeitimų teikėjas PPE-DE frakcijos vardu ir Regioninės plėtros pirmininko pavaduotojas, kaip Europos Parlamento pranešėjas, norėčiau pasinaudoti galimybe ir pareikšti savo požiūrį į Solidarumo fondą ir jo pakartotinį svarstymą.
Kadangi 2006 m. gegužės mėn. Parlamente didele balsų dauguma buvo patvirtintas Komisijos priemonės dėl naujo Solidarumo fondo projektas. Šis projektas buvo pateiktas Tarybai, kurioje dauguma valstybių narių atmetė, siūlydamos pakeitimus. Nei viena iš per šį laikotarpį Tarybai pirmininkavusių valstybių neįtrauknaujo Solidarumo fondo klausimo į savo darbotvarkę. Priešingai, Taryboje Finansų ministrai blokavo naujai svarstytą variantą. Taigi naujas fondas, skirtas 2007- 2013 m. laikotarpiu, negalioja. Deja, šiuo metu turime tik seną fondą, kuris toks, koks yra dabar, veikia jau nuo 2002 m. ir tuomet buvo įsteigtas paskubomis. 2006 m. įtemptose derybose ir sunkiai tariantis čia, Parlamente, mums pavyko pasiekti kompromisą, pagal kurį Solidarumo fondas turi tapti spartesne, veiksmingesne ir svarbiausia aiškiau apibrėžiama neatidėliotinos pagalbos priemone. Dabar Taryba nori palaidoti šį pakartotinai apsvarstytą variantą visiems laikams.
Niekaip nesuprantu, kaip mes, solidarumu grindžiama bendrija, dėl kai kurių valstybių narių abejingumo galime atsukti nugarą neatidėliotinos pagalbos priemonei, nors šloviname solidarumo sąvoką. Mes pagerinome tą priemonę. Ją išplėtėme. Negaliu suvokti, kodėl tie, kurie jau pasinaudojo fondu, dabar nenori jam pritarti. Dėl šios priežasties kreipiuosi į Tarybą, ragindamas ją skubiai persvarstyti savo sprendimą ir pagaliau patvirtinti persvarstytą versiją. Mes esame solidarumu grindžiama bendrija, pone Pirmininke, ir niekas nežino, kada ir kur įvyks nauja nelaimė. Todėl tuomet Jūs būsite atsakingas ...
(Pirmininkas nutraukpranešėją.)
Margaritis Schinas
(EL) Pone Pirmininke, nereikia nsakyti, kad visi gamtinių nelaimių tvarkymo veiksmai ES turi būti veiksmingi prevencijos, reagavimo ir atstatymo prasme. Tačiau mes matome, kad vadovaujantis įsitvirtinusia išankstine nuomone, manoma, kad ES neturėtų dalyvauti prevencijoje. Akivaizdžiai tokios reakcijos sulaukiama ir iš pačios Komisijos, ir iš čia esančių narių, nes kai kurie žmonės mano, kad ES šiuo klausimu neturėtų jokio vaidmens.
Visiškai prieštarauju tokiam požiūriui. Be prevencijos negalime nieko pasiekti. ES solidarumo praktika nėra po nelaimės malūnsparnyje skrendančio ir Solidarumo fondo čekį laikančio Pirmininko J.M. Barroso įvaizdis. Solidarumo praktika reiškia išsamų reagavimo pagrindą. M. Barnier pasiūlpanašų pagrindą, tačiau jis vis dar klaidžioja kažkur biurokratiniuose labirintuose. Aiškiai nustatėme diagnozę ir dabar išrašome receptą.
Gyula Hegyi
(HU) Nagrinėjant ankstesnį darbotvarkės klausimą buvo pasakyta, kad dauguma Europos gamtinių nelaimių yra susijusios su vandeniu: sausra, potvyniai, miškų gaisrai. Vieną iš problemos priežasčių slepia tradiciniai kovos su potvyniais metodai. Kalbant tiksliau, priežastis ta, kad potvynio metu mūsų prioritetinis veiksmas yra kiek įmanoma greitesnis vandens pašalinimas, o kai po kelių mėnesių užeina sausra arba kyla miškų gaisrai, staiga suprantame, kaip gerai būtų turėti tinkamas lietaus vandens, iškritusio potvynių ar didelių liūčių metu, saugyklas. Todėl labai svarbu - ir tai galėtų padėti išspręsti čia minimas problemas, kitaip tariant, galėtų padėti nuo jų apsisaugoti - kad mes gebėtume pakeisti požiūrį į vandens tvarkymą iš esmės ir imti taikyti principą, pagal kurį kiekvienas gėlo vandens lašas yra vertingas išteklius, kurį reikia saugoti sudėtingesniems laikams, kai užeis sausros. Taip pat labai svarbu, ypač naujoms valstybėms narėms, priartinti šį principą iki Bendrijos lygio, kad jį galėtume taikyti kaip Bendrijos politiką, naudodami Bendrijos lėšas, tik taip galėtume sušvelninti potvynių, sausrų ir miškų gaisrų žalą.
Zuzana Roithová
(CS) Nors kalbėsiu kaip valstybės, kuriai netenka patirti didelių problemų dėl gaisrų ir visapusiško klimato kaitos poveikio, atstovė, aš vis tiek suprantu Europos valstybių solidarumo svarbą. Kadangi jau prieš tai keletą kartų girdėjau panašių diskusijų, kaip buvusi vadovė, tvirtai manau, kad jau pats laikas turėti bendrą strategiją, kurios dėmesys būtų sutelktas į prevenciją ir pagalbos teikimą valstybei, kai jai to reikia. Tai nėra pinigų klausimas. Tai pajėgumo ir tikslinio valdymo, tikslinės ne tik nuo pinigų priklausančios paramos klausimas. Taip pat raginu Tarybą, visas pirmininkaujančias valstybes ir, be abejo, Komisiją dėti pastangas ir užtikrinti, kad mes šiame Parlamente nestovėtume tuščiomis rankomis ir galėtume balsuoti dėl to, ar padėsime šiandien, ar po savaitės, nepaisydami to, ar nelaimbus didelė, ar maža.
Zbigniew Zaleski
(PL) Pone Pirmininke, esu vienas iš penkių pakviestų pagal "dėmesio atkreipimo" procedūrą. Noriu pasakyti, kad gamtinių nelaimių klausimu galime daryti du dalykus. Pirma, kaip galima labiau laikytis prevencijos, pavyzdžiui dėl potvynių, o nelaimei atsitikus, privalome pasirūpinti nelaimių paliestais žmonėmis. Viena iš tokių veiklų - psichologinpagalba. Kalbame apie žmones, kurie dėl potvynio neteko, savo namo - visko, ką turėjo; tokie žmonės gyvena toliau, tačiau skursta ir juos kankina milžiniškos netekties jausmas. Iš patirties žinau, kad tokiu metu labai svarbus yra psichologo darbas, taigi manau, kad į pagalbos grupes reikia įtraukti psichologus ir skirti tam lėšų, kad psichologai galėtų imtis darbo nedelsiant ir padėtų nukentėjusiems žmonėms.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Pone Pirmininke, dėkoju visiems kalbėjusiems už svarbų indėlį.
Komisija yra įsipareigojusi padėti iš esmės sustiprinti bendrijos reagavimo į nelaimes pajėgumus. Kovo mėn. išleistame komunikate ir šiuo metu rengdama naujas priemones, Komisija tvirtina suderintą metodą.
Pirma, tiriame visus nelaimių aspektus: prevenciją, pasiruošimą, skubų reagavimą ir ilgalaikius atstatymo darbus.
Antra, tiriame visus nelaimių tipus: gamtines ir žmogaus sukeltas, vykstančias ES ir už jos ribų.
Trečia, pagerinę ES agentūrų derinimo veiksmus, ketiname integruoti visus Bendrijos išteklius.
Kalbant apie iškeltus klausimus, pirmiausia reikia pasakyti, kad Parlamentas ir Europos Komisija sutaria dėl Solidarumo fondo. Deja, Taryba atmeta šią reformą. Tačiau Komisija neketina atsiimti savo pasiūlymo ir labai tikisi, kad pavyks nugalėti Tarybą.
Kalbant apie direktyvą dėl miškų gaisrų, turiu pasakyti, kad mano departamentai dirba rengdami komunikatą dėl nelaimių prevencijos ir viena iš svarstomų galimybių yra parengti teisės aktą specialiai dėl miškų gaisrų.
Komisija buvo pagrindinvaromoji jėga, kai buvo tvirtinami Europos kodai dėl saugių pastatų. Tai yra Europos standartai dėl pastatų atsparumo žemės drebėjimams; šiuo metu šie kodai įtraukiami į nacionalinę teisę ir atitinkamai įgyvendinami.
Esu didelis M. Barniero pasiūlymų šalininkas. Tačiau norėčiau jums priminti, kad tam reikalingas vienbalsis Tarybos pritarimas. Visi žinome, kad šiuo metu tarp valstybių narių vienybės nėra. Dėl to mūsų pasiūlymų rengimas užtrunka ilgiau, nei mes norėtume. Leiskite paprasčiausiai priminti, kad pagal Lisabonos sutartį pakaks Tarybos kvalifikuotos daugumos balsų.
Jau finansavome Raudonojo kryžiaus programas, skirtas psichologinei pagalbai teikti, be to, kitos programos šiuo metu yra techninio rengimo etape.
Galiausiai Komisija pažymi didelį Europos Parlamento susidomėjimą ir padidėjusį vaidmenį nelaimių valdymo srityje. Tikiuosi puikaus bendradarbiavimo su Parlamentu ir Taryba apibrėžiant subsidiarumo ribas, kad būtų didinamas Europos vaidmuo valdant gamtines nelaimes.
President
Gavau vieną rezoliucijos projektą, pateiktą pagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį.
Diskusija baigta.
Balsavimas įvyks 2008 m. birželio 19 d., ketvirtadienį.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Daciana Octavia Sârbu  
Po miškų gaisrų Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje 2007 m. vasarą ir potvynių Rumunijoje ir Didžiojoje Britanijoje padaugėjo raginimų pagerinti ES pajėgumo reaguoti į nelaimes efektyvumą. Daugėja su klimato kaita susijusių nelaimių ir todėl reikia daugiašalio ir suderinto reagavimo, kad būtų sutelkti visi ištekliai, atsižvelgiant į skubumą, veiksmingumą, finansines išlaidas ir kitus aspektus.
Vieni iš Komisijos siūlomų veiksmų, kurie prisidėtų prie pajėgumų didinimo reaguojant į nelaimes yra šie: Stebėsenos ir informacijos centro (SIC) stiprinimas, Europos civilinės saugos reagavimo pajėgumų didinimas ir geresnis JT ir Raudonojo kryžiaus veiksmų, susijusių su humanitarinės pagalbos teikimu, derinimas. Taip pat ketinama įsteigti Europos reagavimo į nelaimes mokymo tinklą, ankstyvojo įspėjimo sistemas ir naudoti Europos pagalbos telefoną "112", kurį ne visos valstybės gerai žino. Rumunijoje tik 30 proc. piliečių žino, kad nelaimės atveju šiuo telefonu galima skambinti iš bet kurios ES valstybės, taigi nacionalinvaldžia privalo ir toliau stengtis reklamuoti šį numerį, kad būtų greičiau reaguojama į su klimato kaita susijusias ir kitas problemas.
