Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0017/2010). Ji šį vakarą bus šiek trumpesnnei paprastai, nes prieš tai vykusios diskusijos dėl ankstesnių vėlavimų užsitęs25 min. Apgailestauju dėl to. Baigsime šiek tiek po 19.30 val. Labai griežtai kontroliuosiu laiką. Kalbėtojams iš salės skirta 30 sek.
Nurodyti klausimai yra pateikti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Privačių pensijų fondų reguliavimas
Pastaraisiais metais privačių pensijų fondų turto vertlabai sumažėjo. Poreikį atidžiau reguliuoti privačių pensijų fondų sektorių pabrėžfinansinės priežiūros aukšto lygio grupė, vadovaujama Jacques'o de Larosière'o.
Finansinkrizišryškino, kokiu mastu gresia įvairi rizika valstybėse narėse. Ši rizika tiesiogiai gresia šių fondų investuotojams, Europos finansų rinkų stabilumui ir vientisumui, ji rimtai paveikia finansų rinkos dalyvius. Šiuo nestabiliu ekonomikos laikotarpiu daugelis Europos piliečių nebepasitiki privačių pensijų fondų mechanizmo reguliavimu.
Ar Komisija nemano, kad reikėtų pasiūlyti visapusišką teisinę priemonę, pagal kurią būtų nustatomi priežiūros standartai, skirti privatiems pensijų fondams reguliuoti?
Michel Barnier
V. Blinkevičiūtuždavlabai svarbų klausimą apie pensijų reformą, kuri yra svarbiausias artimiausių metų klausimas atsižvelgiant į kartu spręstinus iššūkius: demografinį senėjimą, viešųjų finansų gyvybingumą ir ypač darbuotojų judumą. Be to, pensijų fondai yra svarbūs instituciniai investuotojai.
Finansų krizišryškino kai kurių pensijų sistemų struktūrų trūkumus ir, ponios ir ponai, atsižvelgdami į J. Larosière'o pranešimą, imsimės tam tikrų iniciatyvų. Pirmininkas J. M. Barroso informavo Europos Parlamentą apie tam tikras politikos gaires šiuo klausimu.
2010 m. ketiname pateikti žaliąją knygą dėl pensijų siekdami paskatinti aktyvias diskusijas apie privačių pensijų fondų reguliavimą. Šiuo atžvilgiu būtų galima persvarstyti direktyvą dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros. Komisija toliau stengsis stiprinti vidaus rinką pensijų fondų srityje. Į šį direktyvos persvarstymą bus įtrauktos ir pensijų fondų mokumo taisyklės. Be to, pone pirmininke, to reikalavo ir Europos Parlamentas per derybas dėl Direktyvos "Mokumas II".
Siekdamas išvengti bet kokių neaiškumų šiuo piliečiams svarbiu klausimu norėčiau pridurti, kad, laikydamasi subsidiarumo principo, Komisija labai stengsis atsižvelgti į daugelyje valstybių narių priimtus sprendimus taikyti einamųjų įmokų pensijų sistemą.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū, pone Komisare, už atsakymą ir iš tikrųjų lauksime, kad kaip galima greičiau Europos Komisija pateiktų Žaliąją knygą dėl pensijų, nes iš tikrųjų daugelyje Europos Sąjungos valstybių tai yra ypatingai aktualus klausimas. Nes kai kuriose valstybėse, kaip antai mano šalyje Lietuvoje buvo sumažintos ir taip mažos pensijos, nes tokia buvo realybįvertinant esamą ekonominę ir finansinę situaciją. Tačiau gerbiamas Komisare, aš norėčiau dar papildomai paklausti: sakykite, kodėl taip mažai dėmesio Europos Komisija skiria Europos Sąjungos strategijoje "2020" dėl pensijų patikimumo, stabilumo, dėl jų garantijos, nes turime įvertinti esamą situaciją darbo rinkoje, esamą demografinę situaciją ir, iš tiesų, tai būtų vienas iš svarbiausių klausimų - kokias pensijas žmonės gaus po 10 metų.
Michel Barnier
V. Blinkevičiūte, dokumente dėl 2020 m. strategijos, kuris skirtas ekologiškam, pažangiam, tinkamam ir integraciniam ekonomikos augimui, tikrai neįmanoma paminėti visų klausimų. Todėl turime kitų priemonių ir esame numatę kitų galimybių ir kitų sistemų, kurias taikydami galėtume vykdyti savo pareigą ir spręsti tokius svarbius klausimus kaip pensijos ir Europos piliečių priklausomumas.
V. Blinkevičiūte, ką tik minėjau, kad pensijų fondai yra svarbūs instituciniai investuotojai. Įvairių rūšių profesinės ar savanoriškos pensijų sistemos, pagrįstos įstatymais numatytu finansavimu, šiandien atlieka vis svarbesnį vaidmenį bendrose daugelio valstybių narių pensijų sistemose.
Pakartosiu, kad dirbsime, laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į daugelio šalių - iš jų kelias pažįstu labai gerai - ketinimą ir įsipareigojimą taikyti šią einamųjų įmokų sistemą, ir šiuo pagrindu artimiausiomis savaitėmis arba vėliausiai per artimiausius kelis mėnesius parengsime žaliąją knygą. Labai norėčiau kuo plačiau aptarti šį klausimą su jumis ir kitais suinteresuotaisiais Parlamento nariais.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, mano gimtojoje šalyje Austrijoje privataus pensinio aprūpinimo sistema subsidijuojama daugiausia 210 EUR per metus, nors įrodyta, kad spekuliavimas pensijomis buvo viena iš finansų krizės Jungtinėse Amerikos Valstijose priežasčių.
Manau, Komisija turėtų apsvarstyti, ar pensinis aprūpinimas nėra esminvalstybės užduotis ir ar šiuo atžvilgiu nereikėtų geriau kontroliuoti abejotinus finansų spekuliantus. Taip pat kyla klausimas, ar Komisija nemano, kad trumparegiška ar net neatsargu teikti valstybės subsidijas privataus pensinio aprūpinimo sistemai nereikalaujant laikytis kokybės standartų, jei kyla pavojus, kad po šių didelių praradimų pensijų gavėjams reikės dar daugiau valstybės paramos.
Michel Barnier
J. M. Barroso neseniai turėjo galimybę šiame Parlamente atsakyti į keletą klausimų apie dideles finansinių operacijų problemas.
F. Obermayri, minėjote spekuliaciją. Kaip už vidaus rinką ir paslaugas atsakingas Europos Komisijos narys, kuriam pavesta rūpintis reguliavimu ir priežiūra, galiu pasakyti, kad nvienas gaminys, rinka ar teritorija neliks be pažangios priežiūros ir veiksmingo reguliavimo.
Taigi, visiems rinkos dalyviams ir įvairiems jų gaminiams turės įtakos mūsų numatyta veikla, kuri pradėta rengiant jau svarstomą priežiūros paketą, ir persvarstydami įvairias direktyvas, ypač Įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (ĮPPS) direktyvą, nustatysime griežtas investavimo taisykles.
Patvirtinu, kad nvienam gaminiui ar rinkai netaikysime išimčių skaidrumo priežiūros ir pažangaus bei veiksmingo reguliavimo reikalavimų atžvilgiu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Manau, reikia ilgalaikio strateginio privačiojo ir viešojo sektorių pensijų sistemos reformos planavimo. Norėčiau priminti, kad visą dešimtmetį nuo 1970 m. gimstamumo lygis buvo labai didelis. Po 30 metų šie žmonės išeis į pensiją, o dabartinis gimstamumo lygis labai mažas. Tie, kurie gimsta šiandien, po trisdešimties metų dirbs ir negalės teikti tokių išteklių, kokių tuo metu reikės pensijų fondams.
Todėl norėčiau jūsų paklausti: kokias ilgalaikes priemones priimate, kad būtų galima tvariai vykdyti deramą Europos piliečiams naudingą pensijų sistemų reformą?
Michel Barnier
S.-A. Ţicău, ką tik kalbėdamas pirmą kartą trumpai, kaip nustatyta taisyklėse, minėjau, kad, neskaitant judumo, turime įveikti dar vieną labai svarbų - demografinį - iššūkį. Be to, manau, kad nors šeimos ar demografijos politika nėra pačios svarbiausios Europos atsakomybės sritys, mums visiems naudinga diskutuoti ir teikti palyginimus šiuo klausimu, kuris daugiau ar mažiau svarbus visoms Europos šalims. Mūsų žemynas yra tikriausiai vienas iš nedaugelio pasaulio žemynų, kuriame gyventojų skaičius, palyginti su kitais žemynais, sumažės, jei nepadidės gimstamumo lygis.
Būtent šiomis sudėtingomis aplinkybėmis, S.-A. Ţicău, turime spręsti ne tik išėjimo į pensiją, bet ir pensijų išmokų bei atsakomybės prisiėmimo už priklausomumą klausimus. Todėl manau, kad žalioji knyga yra gera pačiu laiku rengiama priemonė. Jums nereikės ilgai laukti. Ji jau rengiama ir baigdami rengti užduosime visus šiuos klausimus, deramai atsižvelgdami į valstybių narių atsakomybės sritis pensijų sistemų atžvilgiu ir į tai, ko būtų galima siekti Europos lygmeniu, ypač visų šių privačių pensijų fondų ir jų išplitimo Europos rinkose atžvilgiu.
Bet kuriuo atveju visi šie klausimai - nvieno iš jų nepraleisime - bus įtraukti į klausimus, kuriuos ketiname pateikti, siūlydami konkrečias veiklos kryptis arba gaires mano minėtoje žaliojoje knygoje, kuri bus paskelbta po kelių mėnesių.
Tema: Draudimo nuo potvynių sistemos ES
Pastaruoju metu dėl potvynių Airijoje privačiai ir viešajai infrastruktūrai padaryta apie 500 mln. eurų vertės žalos. Airijos vyriausybES solidarumo fondui pateikparaišką padengti dalį viešajai infrastruktūrai padarytos žalos.
Tačiau dėl pernelyg didelių privataus draudimo nuo potvynių kainų dažnai privatūs namų ūkiami ir įmonės negauna jokio žalos atlyginimo. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad vienas iš faktorių, dėl kurių kilo precedento neturintys potvyniai, buvo nekoordinuotas vystymosi planavimas, įskaitant, kai kuriais atvejais, planavimą salpose. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad kai kurie draudikai atsisako padrausti tam tikrus namų ūkius ir įmones.
Turint tai omenyje, ar Komisija galėtų paminėti kokius nors planus, jei tokių esama, pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų, skirtų suderinti draudimo nuo potvynių suteikimą ES, projektus, atsižvelgiant į rinkos nesugebėjimą suteikti tinkamą draudimą kai kuriose valstybėse narėse? Jei tokių planų nesama, ar Komisija galėtų pakomentuoti apie bet kokias jos sukurtas programas, skirtas valstybėms narėms keistis geriausia praktika šioje srityje?
Michel Barnier
Pone pirmininke, ponios ir ponai, S. Kelly uždavklausimą, susijusį su neseniai įvykusia nelaime, nuo kurios nukentėjo Madeira ir Atlanto vandenyno pakrantė, ypač mano šalis, ir per kurią žuvo kelios dešimtys žmonių. Žinoma, norėčiau dar kartą išreikšti mūsų solidarumą su visais nukentėjusiais žmonėmis ir pasakyti, kad mano kolega Komisijos narys J. Hahn lankėsi abiejose mano minėtose vietose.
Tai dar viena pasaulinproblema, atsirandanti dėl klimato kaitos, ir matysime, kad gaivalinių nelaimių skaičius nemažėja, be to, ir toliau patirsime negaivalinių nelaimių, nuo kurių gali labai nukentėti žmonės, gamta ir ekonomika. Turiu omenyje, pvz., pramonines nelaimes, gaisrus ir nelaimes jūrose.
Šiuo klausimu užsiimu jau ilgą laiką. Jau 1999 m. kaip naujai paskirtas Komisijos narys, atsakingas už regionų politiką, šiame Parlamente turėjau atsakyti į kolegų graikų, susirūpinusių dėl jų šalį sukrėtusio žemės drebėjimo padarinių, klausimus.
Tada, pirma, pasiūliau sukurti solidarumo fondą, antra, įsteigti Europos civilinės saugos pajėgas. Tik po didelių 2002 m. potvynių Vokietijoje, Austrijoje ir Slovakijoje Komisija Parlamento ir Tarybos pagalba per tris mėnesius sukūrSolidarumo fondą, kuris, kaip ir per kitas kelias dideles po 2002 m. įvykusias nelaimes, bus naudojamas Madeiroje ir Atlanto vandenyno pakrantėje.
Mano kolega K. Georgieva ir C. Ashton dirba siekdamos įsteigti Europos civilinės saugos pajėgas ir tikiuosi, kad nereikės laukti kitų nelaimių, kad galėtume sutelkti savo pajėgas ir pagalbą po bendra Europos vėliava atsitikus tokioms nelaimėms kaip Haičio tragedija arba cunamis.
Uždavėte klausimą apie draudimą, nes ne viskas susiję su neapdrausta valstybine nuosavybe, kuriai galima taikyti Solidarumo fondą. Manau, reikia geriau išnagrinėti riziką, kuriai būtų galima taikyti draudimą.
2009 m. Baltojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos siūloma nesant draudimui taikyti valstybės remiamas draudimo sistemas. Atsižvelgdamas į šią baltąją knygą noriu ištirti, kaip šias priemones būtų galima papildyti draudimo produktais. Pirmiausia ketinu pradėti taikyti lyginimo mechanizmą: savo tarnybų paprašiau išsiaiškinti padėtį įvairiose valstybėse narėse. Susidarius aplinkybėms, galinčioms turėti tarpvalstybinį poveikį, gali būti kaip tik naudinga skatinti ne nacionalines, bet Europos draudimo sistemas.
S. Kelly, labai gerai žinau, kad ši tema sudėtinga. Tęsiu darbą kartu su visomis suinteresuotosiomis šalimis, draudimo bendrovėmis, valstybėmis narėmis ir ekspertais, kad būtų galima keistis gerąja patirtimi ir nustatyti reikiamo lygio prioritetus. Esu įsitikinęs, kad atsižvelgdami į didėjantį šių gaivalinių nelaimių skaičių galime geriau apsaugoti Europos piliečius. Todėl noriu imtis šios labai praktiškos veiklos ir tikrinti bei lyginti įvairias esamas 27 valstybių narių draudimo nuo gaivalinių nelaimių sistemas.
Seán Kelly
Žinoma, visi esame labai susirūpinę dėl Madeiros ir Prancūzijos. Mano šalyje, laimei, niekas nežuvo, bet labai greitai išaiškėjo draudimo problema. Dabar daugybšeimų negali gauti draudimo, o prieš kelerius metus nuo potvynio nukentėjusiame Klonmelio mieste draudimo suma padidėjo šešis kartus. Žinoma, tai labai didelproblema ir džiaugiuosi, kad jūs, Komisijos nary, ją sprendžiate.
Dar norėčiau jūsų paklausti apie šalis ir vyriausybes, kurios neįgyvendino Potvynių direktyvos. Ar numatysite ir joms kokias nors sankcijas?
Michel Barnier
Ši Potvynių direktyva priimta 2007 m. Be to, 2009 m. Komisija paskelbkomunikatą dėl bendrosios gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos.
S. Kelly, kalbate apie gana naujas direktyvas, bet įsigaliojus šiai ir visoms kitoms direktyvoms taikoma viena: Komisija privalo tikrinti ir tikrins, kaip valstybės narės taiko šias direktyvas ir ar jos jas išvis taiko. Per potvynius Prancūzijoje ir jūsų šalyje labai aiškiai matėme žemėtvarkos, atsargumo priemonių nesiėmimo ir statybų potvynių zonose pasekmes. Komisija imsis veiksmų šioje ir kitose srityse ir stebės, ką daro ir ko nedaro valstybės narės, ir taikys reikiamas priemones, taip pat dėl pažeidimų, siekdama užtikrinti, kad šios direktyvos būtų taikomos.
Jim Higgins
Kalbant apie S. Kelly užduotą klausimą ir Potvynių direktyvos įgyvendinimą reikia pasakyti, kad, kaip žinote, visos 27 valstybės narės turi perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę šiais 2010 m. Norėčiau paraginti Komisiją stebėti, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina šią direktyvą. 1995 m. buvau už potvynius atsakingas Airijos ministras. Tuo metu parengėme ataskaitą, kurioje teigiama, kad salpose nereikėtų statyti naujų namų. Vis dėlto pateikta daug kompensacijų prašymų dėl tų namų, kurie šiose Airijos dalyse pastatyti po to.
Taigi, turime iš tikrųjų labai griežtai įgyvendinti Potvynių direktyvą ir taikyti sankcijas Airijos Vyriausybei ir vietos valdžios institucijoms, kurios nesilaiko Potvynio direktyvos sąlygų.
Janusz Władysław Zemke
(PL) M. Barnier, norėčiau užduoti jums klausimą kita tema. Kalbame apie draudimą, bet manau, kad įvykus nelaimei reikia dviejų kitos rūšies priemonių. Todėl norėčiau paklausti, ar nereikėtų Europoje greičiau įsteigti greitojo reagavimo centrą? Neturime bendro centro, kuris galėtų imtis veiksmų įvykus nelaimei. Antra, ar neturėtume labiau stengtis kurti civilinius pajėgumus? Pvz., neturime transporto orlaivių. Kitaip tariant, reikia ne tik draudimo, bet ir bendro centro bei didesnių pagalbos teikimo pajėgumų.
Michel Barnier
Komisijos narys. - (FR) Uždavėte du skirtingus klausimus. Pirma, kalbant apie potvynius, atėjau kaip Komisijos narys, atsakingas už vidaus rinką ir paslaugas, atsakyti, S. Kelly, į vieną tikslų klausimą: kaip kuo geriau naudoti draudimo politiką, ypač siekiant atlyginti žmonėms asmeninės nuosavybės nuostolius? Bandysiu apžvelgti įvairias daugiau ar mažiau sudėtingas privataus draudimo sistemas tose šalyse, kurios beveik netaiko draudimo nuo šios rūšies nelaimių, ir kitose šalyse, pvz., Prancūzijoje, kuriose tokios sistemos taikomos ir gaivalinių nelaimių nuostoliai atlyginami 100 proc.
S. Kelly, nesu atsakingas už potvynius. Paprašysiu už aplinką atsakingo kolegos J. Potočniko pateikti jums raštišką atsakymą ir pranešti, kaip taikoma arba netaikoma ši direktyva dėl potvynių. Tačiau jūs teisus, pagrindinproblema kyla dėl nacionalinės, regioninės arba vietos kompetencijos statybos ir tinkamumo statybai klausimais. Negalima reikalauti, kad viską padarytų Briuselis, nors aiški bendra taisyklė: yra zonų, kuriose nereikėtų statyti arba tęsti statybų. Savo šalyje aš net išleidau įstatymą, kad būtų perkelti namai ir gamyklos dažnai apliejamose zonose. 1995 m. patvirtinau įstatymą ir žmonėms išmokamos kompensacijos už tai, kad jie išsikeltų, kol neįvyko kita nelaimė.
Tokias idėjas norėčiau sujungti ir tada pateikti jums draudimo politikos pasiūlymų.
Baigdamas norėčiau pasakyti kelis žodžius apie civilinę saugą, nors tai kitų kolegų kompetencijos sritis. Šiuo klausimu - kaip žinote - dirbau ir 2006 m. mano veiklą J. M. Barosso prašymu parėmEuropos Parlamentas. Vykdydamas šią veiklą pasiūliau sukurti savanorių valstybių narių Europos civilinės saugos pajėgas. Galėtume geriau bendradarbiauti, pirmiausia taikydami principą "iš apačios į viršų", kad pasiruoštume imtis atsakomųjų veiksmų. Įvykus tokioms nelaimėms kaip cunamis arba Haičio tragedija, niekada netrūksta geros valios, bet trūksta koordinavimo. Jei savanoriai europiečiai pasiruoštų atsakomiesiems įvairių nelaimių kategorijų veiksmams, būtų galima išgelbėti gyvybių, laiko, pinigų ir kartu padidinti matomumą.
Žinoma, atsakas į tokias pramonines nelaimes, kaip tanklaivio Erika avarija, potvyniai Vokietijoje ar Prancūzijoje, gaisrai Graikijoje, cunamis, didelės pandemijos ar rugsėjo 11-osios teroristų išpuolis, koks, deja, gali bet kada būti įvykdytas Europoje, negali būti toks pat.
Šio sumanymo, kurį siekia įgyvendinti mano kolegos - vėliau pateiksime jums konkrečių pasiūlymų - tikslas yra parengti bendrą suplanuotą atsaką. Bet kuriuo atveju labai pritariu šiam sumanymui, dėl kurio daug dirbau padedant Europos Parlamentui.
Tema: Europos kovos su skurdu priemonės
Pagal Eurostato paskelbtus duomenis, 2008 m. apie 85 mln. Europos piliečių, 20 proc. vaikų ir 19 proc. vyresnių nei 65 metų piliečių susidūrsu skurdo pavojumi. Europos Sąjungos lygiu 8 proc. darbingo amžiaus gyventojų ir 44 proc. bedarbių pajamos buvo žemiau skurdo ribos, o turėti darbą nebūtinai pakako užtikrinti deramą pragyvenimo lygį. Valstybių narių socialinės apsaugos priemonėmis skurdo rizika, su kuria susiduria Europos Sąjungos gyventojai, buvo sumažinta 32 proc. Ekonomikos kriznedarbo lygį padidino maždaug 10 proc. ir dar labiau padidino socialinę atskirtį.
Ar Komisija galėtų nurodyti priemones, kurių ji ruošiasi imtis siekiant sukurti ir išsaugoti darbo vietas ES ir tinkama ir teisinga socialinės apsaugos sistema užtikrinti deramą visų Europos Sąjungos piliečių pragyvenimo lygį?
László Andor
Komisijos narys. Visiškai sutinku su šiame klausime išreikštu rūpesčiu dėl Europos gyventojų gerovės, užimtumo, socialinės apsaugos ir kovos su skurdu.
Kaip žinote, 2010 m. paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais siekiant informuoti apie socialines problemas. Tikiuosi, šie metai bus naudingi, nes galėsime ne tik diskutuoti apie skurdą, bet ir įsipareigoti kovoti su juo ir atnaujinti politinį ES lygmens ir valstybių narių įsipareigojimą.
Europos Komisija, siekdama suteikti galimybę nustatyti šį atnaujintą įsipareigojimą, į naująją ES 2020 m. strategiją įtraukpagrindinį skurdo mažinimo tikslą, kuris atspindi mūsų rūpestį ir per pastaruosius dešimtmečius įgytą patirtį. Dabar siekiame iki 2020 m. sumažinti skurdą ketvirtadaliu.
Norint kovoti su skurdu reikia užtikrinti gerovę, aukštos kokybės darbo vietas dirbti ir save išlaikyti galintiems žmonėms ir solidarumo su tais žmonėmis, kuriems reikia pagalbos. Visi šie aspektai įtraukti į ES 2020 m. strategiją. Siekti pagrindinio tikslo dėl skurdo bus lengviau įgyvendinant tikslinę pavyzdinę iniciatyvą "Europos kovos su skurdu planas". Turime konkrečių priemonių, skirtų darbo vietoms Europos lygmeniu išlaikyti ir kurti, naudojant Europos socialinį fondą, ir neseniai parengtą mikrokreditų iniciatyvą.
Labai svarbūs pavienių valstybių narių veiksmai. Iš pradžių reikia imtis daugiau veiksmų siekiant užtikrinti, kad visi galėtų rasti geros kokybės darbo vietų, bet mažinant skurdą reikia spręsti ne tik užimtumo, bet ir daugelį kitų klausimų. Kaip pripažinta Komunikate dėl 2020 m. ES, siekiant užkirsti kelią skurdui ir atskirčiai ir su šiais reiškiniais kovoti, reikia veiksmingos ir gerai parengtos socialinės apsaugos.
Valstybės narės atsako už socialinės apsaugos sistemų finansavimą ir organizavimą, o Komisija padeda joms vykdyti šią užduotį. Kaip pagrindinpartnertaikant socialiniu požiūriu atvirąjį koordinavimo metodą, Komisija padeda nustatyti ir užtikrinti aiškius politikos prioritetus, taiko stebėjimo sistemą ir padeda užtikrinti galimybę mokytis vieniems iš kitų. Būtų galima paminėti kelis gerus iki šiol teiktos paramos pavyzdžius, pvz., aktyvios įtraukties sistemą, vaikų skurdo lyginimą ir socialinio krizės poveikio stebėseną.
Labai glaudžiai bendradarbiausime su dviem šiais metais Tarybai pirmininkausiančiomis valstybėmis: Ispanija ir Belgija. Abi valstybės ketina imtis svarbių iniciatyvų: pirmajame etape vyks aukščiausiojo lygio susitikimas romų klausimais, apie kurį diskutuota šiame Parlamente prieš kelias minutes ir kuris turi labai didelį poveikį skurdo mažinimui, o su Tarybai pirmininkausiančia Belgija rengiame vaikų skurdo mažinimo iniciatyvą.
Vis dėlto turime bendradarbiauti ne tik su vyriausybėmis, bet ir su NVO. Be NVO pagalbos neįmanoma visapusiškai įgyvendinti programų. Teikiame bendrąją paramą NVO, kurios sprendžia skurdo ir socialinės apsaugos problemas, naudodami programos Progress fondą.
Tai pagrindiniai klausimai, apimantys įvairius Komisijos veiksmus mažinant skurdą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Dėkoju už atsakymą. Tačiau taip pat norėčiau, kad trumpai aptartume daugelio valstybių narių deindustrializaciją, kuri yra viena iš dabartinės mūsų patiriamos ekonomikos ir socialinės krizės priežasčių.
Įgyvendinant plataus užmojo pažangią Europos pramonės politiką bus galima ne tik didinti Europos Sąjungos konkurencingumą, bet ir visų pirma kurti naujas darbo vietas. Todėl norėčiau paklausti, kokios Europos pramonės politikos priemonės bus įtrauktos į dabartinės kadencijos Komisijos darbo programą, kuriomis bus galima didinti Europos Sąjungos konkurencingumą, visų pirma kurti naujas darbo vietas ir taip užtikrinti deramą gyvenimo lygį Europos piliečiams?
Ačiū.
László Andor
Komisijos narys. - Tikslas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų taip pat įtrauktas į ES 2020 m. strategiją. Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į dar dvi pavyzdines iniciatyvas. Jau minėjau skurdo iniciatyvą, bet dar turime pavyzdinę darbo vietų skaičiaus ir kokybės iniciatyvą Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms, o atsižvelgdami į 2020 m. Europos tvarumo ramstį parengėme pavyzdinę pramonės politikos iniciatyvą.
Manau, tai svarbus šio klausimo aspektas, nes reikia pripažinti, kad Europos Sąjungos priemonės turėtų būti skirtos ne tik įmonių iškėlimo iš Europos poveikiui mažinti, kaip yra Globalizacijos fondo atveju. Labai svarbu užkirsti kelią skurdui, pajamų ir įgūdžių praradimui, kai bendrovės nusprendžia išsikelti iš Europos; praėjus daug laiko pirmą kartą imsimės pavyzdinės pramonės politikos iniciatyvos, skirtos tvariai ekonomikai.
Manau, taip išspręsime daugelį pramonės plėtros ir vietos problemų. Visiškai sutinku su klausimo mintimi, kad be išsamios ekonomikos ir užimtumo politikos nepavyks sėkmingai kovoti su skurdu.
Franz Obermayr
(DE) Ypač per ekonomikos krizę kyla labai didelis sukčiavimo socialinės apsaugos srityje pavojus. Ar Komisija žino, kad Vidurio Europos valstybėse, kuriose yra didelsocialinnelygybė, dideliu mastu sukčiaujama socialinės apsaugos srityje? Pvz., devynių valstybių narių piliečiai sukčiaudami pateikprašymus dėl kompensacinių minimalių pensijų išmokų, kurios aiškiai viršijo tikrąsias pensijas.
Taigi, norėčiau paklausti: ar Komisija ketina parengti atskiroms valstybėms narėms priemonių, kuriomis jos galėtų užkirsti kelią tokiam plataus masto sukčiavimui socialinės apsaugos srityje?
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, Graikijoje daugiau nei 20 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos. 34 proc. šių skurde gyvenančių žmonių yra bedarbiai, o 14 proc. dirba už menką atlyginimą.
Ši skurdo problema, kurią minėjo kolega Parlamento narkalbėdama apie Europą, ir mano pateikti statistiniai duomenys apie Graikiją susiję su, mano nuomone, nesėkmingu neoliberaliu ekonomikos modeliu, kuris įtvirtintas Lisabonos sutartyje ir įtrauktas į 2020 m. strategijos tekstą.
Norėčiau jūsų paklausti: ar įmanoma sustabdyti skurde gyvenančių žmonių skaičiaus didėjimą padrika politika, iš dalies teikiant labdarą, o gal mums reikia kitokios ekonomikos politikos, kuria būtų galima siekti užimtumo visą darbo dieną ir todėl turėtumėte persvarstyti ES 2020 m. strategiją?
László Andor
Komisijos narys. - Pirmiausia, norėčiau, jei neprieštaraujate, atsakyti į antrąjį klausimą ir pasakyti, kad iš tikrųjų labai svarbu kurti stabilesnę makroekonomikos aplinką.
Atsakydamas į ankstesnį klausimą minėjau išsamios ekonomikos politikos svarbą kuriant stabilesnę aplinką ir iš tikrųjų reikėtų persvarstyti minėtą neoliberalią pastarųjų dešimtmečių tendenciją. Parengėme kelias 2020 m. Europos strategijos iniciatyvas ir ypač norėčiau atkreipti dėmesį į finansinio reguliavimo skyrių. Šiuo esminiu pokyčiu, palyginti su ankstesniu režimu, siekiama stabilizuoti makroekonomikos aplinką mažinant spaudimą mokesčių sistemoms, kad jomis būtų galima remti socialinės apsaugos sistemas ir užimtumo politiką.
Per krizę iš tikrųjų bus išbandyta, ar socialinės sistemos veiksmingos ir ar įmanoma jomis piktnaudžiauti. Taikydama atvirąjį koordinavimo metodą ir turimus analitinius ir ataskaitų rengimo pajėgumus Komisija gali padėti valstybėms narėms geriau naudoti socialinės apsaugos priemones.
Klausime minėta problema per krizę ir vėliau, kai daugeliui valstybių narių reikės konsoliduoti finansus, iš tikrųjų bus išbandymas ir ne taip lengva rasti daugiau kovos su skurdu išteklių. Todėl turime dalytis patirtimi, kaip veiksmingiau naudoti savo priemones ir geriau atsižvelgti į pažeidžiamas visuomenės grupes.
Tema: Programos "Kultūra (2007-2013 m.)" įvertinimas
Siekdama skatinti ir išryškinti Europos kultūrą, Europos Sąjunga 2007 m. patvirtino programą "Kultūra", kuri bus įgyvendinama iki 2013 m. Visą jos biudžetą sudaro maždaug 400 milijonai eurų.
Įgyvendinant šią programą siekiama supažindinti su Europai ypač svarbiais kultūros aspektais ir skatinti žmonių, dirbančių kultūros srityje, tarpvalstybinį judumą.
Kaip Komisija vertina ligšiolinę pažangą siekiant šių dviejų tikslų?
Ar valstybės narės rodo susidomėjimą programa "Kultūra" ir ar dalyvauja ją įgyvendinant? Ar Komisija mano, kad, norėdama iki 2013 m. pasiekti savo tikslus, ji turėtų imtis naujų, dinamiškesnių iniciatyvų?
Androulla Vassiliou
Pone pirmininke, kaip minėjo G. Papanikolaou, programa "Kultūra" siekiama praturtinti kultūrinę Europos piliečių patirtį remiant mūsų bendrą kultūros paveldą. Komisija skatina kultūrinį autorių, kultūros sektoriaus darbuotojų ir programoje dalyvaujančių šalių institucijų bendradarbiavimą, siekdama sudaryti palankesnes sąlygas kurti Europos pilietybę.
Programa "Kultūra" visų pirma siekiama skatinti tarpvalstybinį kultūros sektoriaus darbuotojų judumą, tarpvalstybinį kūrinių ir menininkų bei kultūros produktų judėjimą ir stiprinti kultūrų dialogą. Pvz., 2009 m. pagal programą "Kultūra" pateiktos 749 paraiškos ir atrinkti finansuoti 256 planai, iš jų 127 pagrindinis tikslas yra skatinti kultūros sektoriaus darbuotojų judumą.
Remiantis teisiniu pagrindu, reikia atlikti nepriklausomą išorinį programos vertinimą. 2009 m. liepos mėn. Komisija pakvietnepriklausomą rangovą įvertinti programos "Kultūra" taikymą per pirmuosius trejus metus 2007-2009 m. ir, dar svarbiau, tikslų nuoseklumą, pradinius rezultatus ir pradinį programos poveikį.
Rangovas atliko vertinimą remdamasis planų, neseniai atliktų atskirų vertinimų, tyrimų ir plano dalyvių bei suinteresuotųjų kultūros sektoriaus darbuotojų apklausų duomenimis. Galutinę ataskaitą jis pateiks antroje šių metų pusėje. Remdamasi šia ataskaita Komisija parengs programos taikymo ataskaitą ir pateiks ją Europos Parlamentui ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad programa pirmiausia skirta ne nacionalinėms valdžios institucijoms; ji skirta kultūros sektoriaus darbuotojams. Planuose dalyvauja palyginti vienodas skaičius kultūros darbuotojų iš visų valstybių narių. Nacionalinėms valdžios institucijoms Europos lygmeniu atstovauja ekspertų grupės, kurių tikslas yra suformuoti programos rengimo politiką.
Pasibaigus dviem Europos Parlamento vykdomo bandomojo menininkų judumo tyrimo etapams 2008 ir 2009 m. ir atsižvelgdama į taikant atvirąjį koordinavimo metodą jau surengtas derybas Komisija šiuo metu vertina iki šiol padarytą pažangą ir ieško būdų, kaip geriau taikyti dabartinę programą.
Vėliau metų pabaigoje Komisija pradės viešąsias konsultacijas siekdama pasiruošti naujai programai "Kultūra" nuo 2014 m.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisijos nare, dėkoju už atsakymą. Jei neklystu, šioje procedūroje dalyvaujate pirmą kartą. Linkiu jums daug laimės ir sėkmės darbuose.
Iš tikrųjų labai svarbu informuoti Europos piliečius apie Europai svarbius kultūros dalykus, kurie yra Europos kultūros ir bendrų vertybių atskaitos taškas. Manau, pastaraisiais metais šis klausimas itin svarbus ir Graikijai, ypač todėl, kad - norėčiau šiek tiek praplėsti diskusijas - kultūros paminklai naudojami su kultūra nesusijusiais tikslais šaipantis iš mano šalies. Norėčiau paminėti Vokietijos žurnalo Focus straipsnį, kuris iliustruotas iškreiptu Milo Veneros atvaizdu; norėčiau paminėti straipsnius internete, kuriuose Akropolis aprašomas kaip griuvėsiai.
Baiminuosi, kad tai bus ne vieninteliai atvejai, todėl jūsų, Komisijos nare, norėčiau paklausti, ar pasmerkėte šiuos veiksmus ir ar įgyvendindama mūsų aptariamą programą ir apskritai Komisija ketina imtis ryžtingesnės ir - jei galiu taip išsireikšti - agresyvesnės politikos siekdama skatinti kultūrą ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Androulla Vassiliou
Jei nesupyksite, dabar nenorėčiau komentuoti įvairių publikacijų straipsnių, nes nemanau, kad pavyks ką nors pakeisti tokiu būdu.
Norėčiau tik pasakyti, kad tokie kultūros paminklai kaip Akropolis ir kiti Graikijos ir valstybių narių paminklai yra įkvėpimo ir tarpkultūrinio turto šaltinis ir kaip tik šiandien Europos Komisija patvirtino naują svarbiausių Europos Sąjungos paminklų, įskaitant Akropolį, ženklinimo sistemą.
Manau, iš to galima suprasti Europos nuomonę apie šiuos paminklus.
Tema: Mėgėjų sporto organizacijų stiprinimas ir finansavimas ES
Mėgėjų sporto organizacijos itin naudingos Europos visuomenei, kultūrai ir jos piliečių sveikatai, tačiau dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis daugelis mėgėjų sporto organizacijų patiria finansinių sunkumų. Kokių veiksmų Komisija gali imtis siekiant sustiprinti mėgėjų sportą ir skatinti jų vystymąsi valstybėse narėse?
Neseniai Komisija užbaigviešąsias konsultacijas dėl mėgėjų sporto finansavimo. Ar Komisija gali suteikti daugiau informacijos apie šių viešųjų konsultacijų tikslus ir kada bus galima gauti daugiau informacijos apie šių konsultacijų rezultatus?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Komisija visiškai sutinka, kad mėgėjų sportas labai svarbus Europos visuomenei.
Todėl 2007 m. Baltojoje knygoje dėl sporto atkreiptas dėmesys į visuomeninius sporto aspektus ir pasiūlytos įvairios jau įgyvendintos arba dar įgyvendinamos priemonės, įskaitant sveikatos stiprinamosios fizinės veiklos skatinimą, auklėjamąjį sporto vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį sporte ir per jį ar savanorišką veiklą sporto srityje.
Panašiai naująja 165 straipsnyje numatyta ES kompetencija sporto srityje atkreipiamas dėmesys į ypatingą sektoriaus pobūdį, socialinę ir auklėjamąją jo funkciją ir savanoriška veikla pagrįstas jo struktūras.
Taigi, ši kompetencija yra būsimos ES veiklos pagrindas ir nurodymai, kaip skatinti sportą Europos Sąjungoje ir kurti europinį sporto aspektą.
Komisija vėliau šiais metais ketina pasiūlyti Lisabonos sutarties įgyvendinimo iniciatyvų sporto srityje. Taip bus atsižvelgta į poreikį stiprinti mėgėjų sporto sektorių.
Parlamento nary, pagrįstai atkreipėte dėmesį į tai, kad dabartinėmis ekonomikos sąlygomis mėgėjų sporto organizacijos patiria sunkumų. Šie sunkumai nagrinėjami vykdant ES sporto finansavimo kliūčių vidaus rinkoje tyrimą, kuris numatytas šioje baltojoje knygoje ir kurio metu daugiausia dėmesio skiriama mėgėjų sporto finansavimui. Vykdant šį tyrimą siekiama aprašyti pagrindinius finansavimo šaltinius, nustatyti įvairiose valstybėse narėse įvairioms sporto šakoms taikomus finansavimo modelius ir ištirti nacionalinę politiką, turinčią įtakos ES reguliavimo aplinkai ir sporto finansavimui.
Be to, vykdant tyrimą reikėtų parengti veiksmingų verslo modelių projektus, kuriuos taikant taip pat būtų galima priimti ateities iššūkius, pvz., ekonomikos krizės poveikį viešojo sektoriaus biudžetams arba finansavimui, ir nustatyti geresnio mėgėjų sporto plėtojimo visoje Europoje priemones.
Vykdant šį tyrimą surengtos konsultacijos dėl mėgėjų sporto finansavimo, apie kurias kalbėjo Parlamento narys. Pradiniai šių konsultacijų rezultatai suinteresuotiesiems subjektams pristatyti vasario 16 d. Briuselyje tyrimo rangovo surengtoje konferencijoje apie tvarius mėgėjų sporto finansavimo modelius vidaus rinkoje.
Šios konferencijos rezultatai bus netrukus paskelbti Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato interneto svetainėje.
Liam Aylward
Norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą. Džiaugiuosi, kad, kaip minėjote, padedate plėtoti mėgėjų sportą.
Palankiai vertinu tai, kad dabar, ratifikavus Lisabonos sutartį, Europos Sąjungai suteikta kompetencija sporto srityje ir paramos biudžetas. Ar Komisija galėtų, pirma, trumpai paaiškinti, kaip ji ketina kurti Europos Sąjungos sporto programą, ir antra, pasakyti, kada galime tikėtis pirmojo Komisijos komunikato šiuo klausimu?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Iš tikrųjų ketiname rengti komunikatą dėl sporto šią vasarą. Taigi, komunikatas bus parengtas iki vasaros pabaigos. Taip pat turėtų būti parengtas geresnio bendradarbiavimo pagrindas, nauja ES lygmens sporto darbotvarkir sprendimo dėl dvimetės 2012-2013 m. ES sporto programos projektas.
Žinoma, gerai žinote, kad kartu vykdome sporto veiksmus 2009, 2010 ir 2011 m., daugiausia dėmesio skirdami mėgėjų sportui ir socialiniam sporto aspektui. 2009 m. priemonės jau patvirtintos ir turės būti įgyvendintos šiais metais. Ketiname patvirtinti 2010 m. veiksmus, kuriuos taip pat parengsime per kelis mėnesius.
Be abejo, gerai žinote, kad 2010 m. biudžetas sumažintas nuo 6 iki 3 mln. EUR. Pagal 2011 m. biudžetą numatytos naujos priemonės ir nauja bandymo medžiaga, kad galėtume rengti savo 2012 ir 2013 m. programą.
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, A. Vassiliou, norėčiau labai padėkoti, kad pranešėte apie rengiamą naują sporto darbotvarkę ir pateikti vieną su tuo susijusį sumanymą, kuris svarstomas Kultūros ir švietimo komitete. Jis susijęs su pagrindinėmis naujosios kompetencijos sritimis, į kurias šiandien būtų galima įtraukti sporto gebėjimus, žinias apie kultūrą ir Europos Sąjungą. A. Vassiliou, ar ketinate prisijungti prie diskusijų dėl naujo labai svarbaus pagrindinių visos Europos Sąjungos jaunimo gebėjimų aspekto, kad taip pat būtų pabrėžiami ir išskiriami sporto klausimai, žinios apie Europos Sąjungą ir kultūrą, kurios tokios svarbios kuriant europinę tapatybę?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Be abejo, kalbėdama apie visuomeninį sporto vaidmenį, pripažįstu, kad labai svarbūs švietimo ir mokymo klausimai, ir manau, kad švietimas ypač svarbus mūsų bendrai europinei tapatybei. Į tai tikrai atsižvelgsime rengdami savo pastovesnę sporto programą.
Tema: Žuvusieji keliuose
Ar galėtų Komisija bendrais bruožais pasakyti, kaip ji ruošiasi kovoti su trimis pagrindinėmis priežastimis, dėl kurių žūstama keliuose, t. y: greičio viršijimu, vairavimu išgėrus ir (arba) apsvaigus nuo narkotikų ir nepakankama kelių infrastruktūra?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Taikant trečiąją Europos kelių eismo saugos veiksmų programą iki 2010 m. įgyvendintos kelios kovos su greičio viršijimu, narkotikais, vairavimu išgėrus ir kelių infrastruktūros gerinimo priemonės. Prie daugelio šių priemonių pagal bendro sprendimo procedūrą prisidėjo Europos Parlamentas. Bet, žinoma, reikia dėti dar daugiau pastangų.
Komisija šiuo metu rengia kito dešimtmečio Europos kelių eismo saugos strategiją. Ja bus atkreiptas dėmesys į tai, kad svarbu tinkamai įgyvendinti priemones ir taikyti sankcijas už pavojingą elgesį, ypač vairavimą išgėrus ir greičio viršijimą. Valstybių narių piliečiai stebisi, kodėl kiti ES piliečiai nebaudžiami už įstatymų pažeidimus. Todėl būtina nedelsiant atnaujinti diskusijas apie pasiūlymus priimti direktyvą dėl tarpvalstybinio įgyvendinimo, kurias visapusiškai rėmEuropos Parlamentas, bet sustabdTaryba. Komisija pasiryžusi imtis tolesnių veiksmų dėl šio pasiūlymo.
Komisija labai daug dėmesio skirs ne tik kontrolei ir sankcijoms, bet ir švietimui bei informavimui. Reikėtų pasiūlyti konkrečių priemonių dėl alkoholio ir greičio, pvz., tam tikrose transporto priemonėse įrengti variklio blokavimo mechanizmus arba nustatyti griežtesnius reikalavimus pradedantiesiems vairuotojams. Vis didesnį rūpestį kelia vairavimas apsvaigus nuo narkotikų. Komisija tikisi, kad vykdant dabartinį tyrimų projektą DRUID bus pasiūlyta konkrečių priemonių. Kalbant apie infrastruktūrą, Europos Parlamentas ir Taryba priėmteisės aktą dėl saugaus valdymo ir transeuropinio tinklo kelių ir tunelių saugos reikalavimų.
Žinoma, Komisija labai atidžiai stebės, kad jie būtų tinkamai įgyvendinti valstybėse narėse. Tačiau kelių infrastruktūros sauga apima ne tik didžiuosius TEN kelius; 56 proc. mirtinų eismo nelaimių įvyksta kaimo keliuose. Todėl Komisija ištirs, kaip šiuos teisės aktus būtų galima pradėti taikyti ir valstybių narių antrinės svarbos kelių tinklui. Be to, Komisija taip pat tikrins, ar vykdant ES lėšomis arba paskolomis finansuojamus infrastruktūros projektus laikomasi kelių eismo saugos reikalavimų.
Taip pat reikia pabrėžti, kad už kelių eismo saugą kartu atsako ES institucijos, vietos ir regionų įstaigos, asociacijos ir, žinoma, piliečiai. Siekiant didžiausio veiksmingumo reikia spręsti konkrečias vietos problemas. Kitoje Europos kelių eismo saugos strategijoje bus pasiūlytos kelios šiuo principu pagrįstos priemonės. Pagrindinis jos tikslas yra įsteigti bendrą Europos kelių eismo saugos erdvę ir įtraukti ją į bendrą Europos transporto erdvę, kurioje visiems ES piliečiams būtų užtikrintas vienodas saugos lygis visoje Europoje.
Jim Higgins
(GA) Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau padėkoti Komisijos nariui. Klausantis Komisijos nario aišku, kad daug padaryta, atsižvelgiant į eismo įvykius keliuose, susijusius su greičio viršijimu ir alkoholiu. Tačiau matyti, kad netiriame narkotikų poveikio šiais atvejais. Vairavimas apsvaigus nuo alkoholio arba narkotikų yra svarbiausia beveik 25 proc. kasmet įvykstančių eismo nelaimių Europos Sąjungoje priežastis. Per šias nelaimes kasmet žūsta 10 000 žmonių.
Taigi, turime imtis daugiau veiksmų dėl narkotikų, nes akivaizdu, kad jie yra svarbi eismo nelaimių ir žmonių žūties keliuose priežastis. Norėčiau pasakyti Komisijos nariui, kad turėtume dėti daug daugiau pastangų.
Palankiai vertinu mokslinius tyrimus, bet turime imtis daugiau veiksmų siekdami užtikrinti jų veiksmingumą.
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Be abejo, visiškai pritariu jūsų rūpesčiui. Labai gerai žinote su narkotikais susijusią problemą, nes, nors turime palyginti išplėtotą technologiją, kad galėtume nustatyti, ar vairuotojas vartojo alkoholio, daug sunkiau nustatyti narkotikų poveikį. Iš tikrųjų turime vykdyti mokslinius tyrimus, kad galėtume išrasti reikiamą technologiją, nes šiandien policininkai tik iš pažiūros gali įtarti ir nusiųsti vairuotojus atlikti medicinos tyrimus ir tik tada galima nustatyti problemą. Žinoma, reikia dar daugiau.
Zigmantas Balčytis
(LT) Ačiū už pateiktus pasiūlymus dėl tos problemos sprendimo. Aš norėčiau paklausti jūsų, ar jums neatrodo, kad mobiliųjų telefonų naudojimas vairuojant automobilį yra viena iš priežasčių, kuri atskirų tyrimų metu yra prilyginta, kad jų reakcijos greitis sumažėja taip pat, kaip būnant apsvaigus nuo alkoholio ir narkotinių medžiagų. Kitas klausimas yra dėl sunkiasvorio transporto. Tai yra padidintos rizikos objektas, ypatingai tamsiu paros metu, ir taip pat sunkiasvoris transportas, jūs gerai žinote, blogina kelių būklę, kas taip pat prisideda prie avarijų skaičiaus. Ar jums neatrodo, kad reikėtų padidinti ir vykdyti veiksmingesnę politiką, kurią taikant būtų galima perkelti krovinius iš kelių į geležinkelius.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisijos nary, problema, apie kurią diskutuojame ir kurią kolega Parlamento narys minėjo klausime, labai rimta. Tai, ką vadiname eismo įvykiais, yra, mano nuomone, susidūrimai dėl įvairių priežasčių ir tikroji didelio žuvusių žmonių skaičiaus Europoje priežastis.
Todėl norėčiau jums užduoti du konkrečius klausimus.
Daugiausia šių susidūrimų įvyksta miestuose ir dažniausiai nukenčia pėstieji ir dviratininkai, todėl pirmasis mano klausimas būtų toks: kokių iniciatyvų, jūsų nuomone, reikėtų parengti siekiant įgyvendinti "nulinės vizijos" politiką, kitaip tariant, kad miestuose, ypač prie mokyklų, dviračių takuose ir pan. nenukentėtų nvienas žmogus?
Antrasis mano klausimas yra: kaip, atsižvelgdami į šią viziją, ketinate įvykdyti teisingumą nukentėjusių žmonių ir jų artimųjų atžvilgiu, kad įgyvendindami šią viziją galėtume taikyti avarijų prevencijos priemones?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Žinoma, Komisija labai norėtų įgyvendinti modalinį perkėlimą, t. y. kad kroviniai būtų vežami geležinkeliais, bet to siekiama jau ne vieną dešimtmetį. Turime nustatyti ir panaikinti kliūtis, trukdančias naudotis visais geležinkelių pranašumais. Būtina daug padaryti ir manau, kad per šią Komisijos kadenciją galime šiek tiek pagerinti padėtį.
Norėčiau pasakyti, kad bent keliose šalyse, įskaitant mano šalį, draudžiama naudotis mobiliaisiais telefonais vairuojant.
Kalbant apie sužeistųjų ir žuvusiųjų eismo nelaimėse skaičiaus mažinimą, vykdydama šį veiksmų planą Komisija nustatplataus užmojo tikslą sumažinti žuvusiųjų skaičių 50 proc. Šis tikslas nepasiektas, bet žuvusiųjų skaičius labai sumažėjo.
Žinoma, tai pasiekta bendromis Europos institucijų, ir visų pirma valstybių narių pastangomis. Pvz., mano šalyje per šį dešimtmetį žuvusiųjų skaičius sumažėjo dar daugiau - beveik trigubai. Turime išteklių ir, nors niekada nepavyks sumažinti nelaimių skaičiaus iki nulio, galime labai sumažinti nukentėjusiųjų nuo nelaimingų atsitikimų skaičių. Tai, žinoma, labai sudėtingas klausimas, apimantis alkoholio nevartojimą, geresnius kelius, geresnes sąlygas, švietimą, mokymą - visus šiuos dalykus.
President
Kitų dviejų klausimų tema ta pati, todėl juos aptarsime kartu.
Tema: Geležinkelio avarija Buizingene ir elektroninsaugos sistema
Teigiama, kad 2010 m. vasario 15 d. didelgeležinkelio avarija Buizingene, Belgijoje, įvyko dėl to, kad nebuvo elektroninės saugos sistemos, kuri automatiškai įjungtų traukinio stabdžius jam nesustojus prie degančio raudono šviesoforo signalo.
Sparčiai vykdomi darbai, kad be nacionalinių automatinių geležinkelių eismo stebėjimo sistemų, kurios jau daugelį metu naudojamos tam tikrose valstybėse narėse, Europoje dar būtų įdiegta Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (angl. ERTMS).
Kokiu mastu ir kaip seniai įvairių valstybių narių geležinkelio linijose ir traukiniuose naudojamos nacionalinės automatinės geležinkelių eismo stebėjimo sistemos?
Kokia dabartinpadėtis, susijusi su Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) diegimu (ir traukiniuose, ir geležinkelio linijose), susiklostįvairiose valstybėse narėse?
Valstybių narių, kuriose dar nėra automatinių geležinkelių eismo stebėjimo sistemų, atveju, ar vis dar verta investuoti šiose valstybėse į tokias sistemas, atsižvelgiant į tai, kad jau pradėtas Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) diegimo procesas ir kad su perėjimu prie pastarosios sistemos susijusios didelės investicijos?
Kokių priemonių imamasi siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta atvejų, kai geležinkelio infrastruktūroje būtų įdiegta Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (angl. ERTMS), tačiau traukiniuose tokia sistema nebūtų įdiegta, arba atvirkščiai?
Ar tokių problemų jau kyla dabar, pavyzdžiui, tarpmiestinėje Lježo ir Acheno geležinkelio linijoje?
Ko, galbūt, turėtume pasimokyti iš šios nelaimės, turint mintyje geležinkelių eismo liberalizavimą Europoje?
Tema: Vasario 15 d., pirmadienį, įvykusios baisios geležinkelio katastrofos Buizingene priežastys
Ar Komisija gali parodyti, ar liberalizavimas turėjo poveikį saugumui?
2008 m. birželio mėn. Komisija nusiuntBelgijai pagrįstą nuomonę oficialiai kritikuodama sudėtingą trijų dalių Belgijos geležinkelių struktūrą. Ar nuo to laiko buvo imtasi reikiamų priemonių reaguojant į Komisijos iškeltus priekaištavimus? Kokių?
Nuo kada galioja Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) standartas? Ar buvo vėluojama atsižvelgiant į numatytą įdiegimo datą? Jei taip, kokios šio vėlavimo priežastys ir kokių veiksmų ėmėsi Komisija susidariusiai padėčiai ištaisyti?
Ar dėl diskusijų Europos standarto klausimu buvo užkirstas kelias geležinkelio įmonėms įdiegti savo sistemas siekiant užtikrinti saugumą vidaus keliuose? Nuo kada turima informacijos apie tokių nacionalinių sistemų charakteristikas? Keliose iš 27 ES šalių nacionalinsistema jau egzistuoja ir nuo kada? Kokios šalys pasiekgeriausių rezultatų?
Kokia Belgijos padėtis lyginant su 27 ES valstybėmis narėmis geležinkelių tinklo saugumo srityje?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Vasario 15 d., pirmadienį, įvykusi geležinkelio nelaimBuizingene yra kraupi tragedija ir po šios didžiulės nelaimės kyla įvairių techninių ir politinių klausimų dėl geležinkelių saugos.
Žinomos dar ne visos šios nelaimės priežastys ir pagal ES saugos direktyvos nuostatas pradėtas techninis tyrimas. Ši užduotis pavesta Belgijos tyrimo įstaigai. Praėjus vos kelioms valandoms po nelaimės, prie Belgijos komandos prisijungdu Europos geležinkelio agentūros tyrėjai.
Norėčiau pasakyti, kad nereikėtų daryti išvadų, kol neištirtos nelaimės priežastys.
Kaip labai dažnai atsitinka įvykus geležinkelio nelaimėms, taip ir šį kartą kalbėta, kad ši nelaimgali būti susijusi su Europos taisyklėmis arba reglamentais. Pirmiausia norėčiau labai gerai paaiškinti rinkų atvėrimą. Atveriant geležinkeliu vežamų krovinių sektorių konkurencijai ir nustatant infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos atskyrimo reikalavimus, pradėta taikyti griežta geležinkelių saugos ir sąveikos reglamentavimo sistema. Atidžiai stebėjome šį geležinkelių sektoriaus atvėrimą konkurencijai siekdami užtikrinti, kad jis neturėtų neigiamo poveikio geležinkelių eismo saugai, ir iš rodiklių buvo matyti, kad tokio poveikio nebus.
Taip pat nematau ryšio tarp šios nelaimės ir mūsų 2008 m. Belgijai išsiųstos pagrįstos nuomonės dėl nepakankamos infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių nepriklausomybės.
Bet kokie siūlymai sieti geležinkelių saugos lygį su geležinkelių rinkos atvėrimu, mano nuomone, yra tik dingstis nukreipti diskusijas nuo tikrųjų nelaimės priežasčių.
Šiuo atžvilgiu galima iškelti klausimą dėl nacionalinių ir Europos traukinių eismo valdymo įrangos sistemų koegzistavimo. Šiandien siekiant užtikrinti saugų traukinių eismą Europoje taikoma daugiau nei 20 įvairių nacionalinių sistemų. Dėl skirtingų nesuderinamų nacionalinių sistemų kyla didelproblema tarptautiniams traukiniams, nes reikia keisti lokomotyvus prie kiekvienos sienos arba įrengti juose kelias sistemas.
Todėl suprojektuota ir sukurta viena Europos lygmeniu naudotina sistema, kuri šiuo metu montuojama svarbiausiose tarptautinėse Europos geležinkelio linijose ir traukiniuose. Tai Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (EGEVS).
Kalbant apie planavimą reikia pasakyti, kad daugelis nacionalinių sistemų pradėtos kurti nuo 1980 m., bet reikia labai daug laiko norint jas pritaikyti. Daugelyje šalių, kuriose taikomos šios sistemos, įranga kol kas sumontuota tik dalyje nacionalinių tinklų ir lokomotyvų ir šis dalinis montavimas truko apie 20 metų.
EGEVS specifikacijomis galima naudotis nuo 2000 m. 2000-2005 m. atlikti keli bandomieji projektai. Nuo 2005 m. pradėtos naudoti kelios geležinkelio linijos, kuriose sumontuota EGEVS įranga.
Šiuo metu dešimt valstybių narių turi geležinkelio linijas, kuriose sumontuota EGEVS įranga, ir projektai vykdomi beveik visose valstybėse narėse. Pvz., Belgijoje ši įranga sumontuota geležinkelio linijoje Achenas-Lježas ir tarpmiestiniuose šios geležinkelio linijos traukiniuose.
Todėl EGEVS bus naudojama kartu su nacionalinėmis sistemomis turbūt 20 metų. Vienos valstybės narės galės pradėti naudotis Europos sistema anksčiau, kitos - vėliau. Pvz., matome, kad Italijos ir Ispanijos greitųjų geležinkelių sistema jau beveik visiškai įrengta, taip pat beveik visiškai įrengtas Liuksemburgo paprastųjų geležinkelių tinklas, o penkiolikoje valstybių narių įrengtos tik bandomosios geležinkelio linijos arba vykdomi bandomieji projektai.
Taip pat reikėtų pažymėti, kad automatinės geležinkelių eismo stebėjimo sistemos yra tik viena iš tinklo saugos užtikrinimo priemonių. Kiti svarbūs saugos užtikrinimo elementai yra atitinkami mokymai, tinkama priežiūra ir geresnpervažų apsauga.
Įvertinus daugiau saugos rodiklių matyti, kad apskritai Europos geležinkelių saugos standartai yra labai griežti.
Ivo Belet
(NL) Pone pirmininke, Komisijos nary, iš tikrųjų Belgijos tarnybos ir Belgijos Vyriausybiš šios tragedijos turės padaryti išvadas. Netrukus šios veiklos Belgijos Parlamente imsis specialusis tyrimų komitetas.
Norėčiau jums, Komisijos nary, užduoti dar vieną klausimą. Ką manote apie socialinį aspektą, pvz., traukinių brigadų, ypač traukinių mašinistų, darbo krūvį? Galbūt reikėtų atsižvelgti ir į tai ir nustatyti Europos taisykles, ypač todėl, kad per ateinančius kelerius metus keleivių vežimo rinkos konkurencija dar labiau padidės?
Frieda Brepoels
(NL) Aš taip pat norėčiau nuoširdžiai padėkoti Komisijos nariui už atsakymus į įvarius labai konkrečius klausimus. Liko neatsakytas vienas mano klausimas dėl pagrįstos nuomonės, kurią Komisija išsiuntBelgijai 2008 m. 2009 m. Belgijos geležinkelių infrastruktūros valdymo bendrov(Infrabel) buvo nepakankamai nepriklausoma nuo Belgijos nacionalinės geležinkelių įmonės (SNCB) ir kontroliuojančiosios bendrovės. Norėčiau paklausti, kiek laiko Komisija dar ketina skirti įmonei SNCB reikiamoms restruktūrizavimo operacijoms iš tikrųjų atlikti?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Pirmiausia atsakysiu į klausimus dėl operatorių ir socialinių aspektų. Galime išsamiai nagrinėti šiuos klausimus ir ištirti aplinkybes, nes, žinoma, jei bus didesnkonkurencija ir intensyvesnis eismas, reikės labai vertinti ir šiuos socialinius aspektus. Jau taikome įvairius reglamentus, pvz., dėl aviacijos lakūnų. Tikriausiai žinote kelių transportui taikomą Vairavimo laiko direktyvą ir panašiai reikėtų tikrinti visų vairuotojų, įskaitant lokomotyvų mašinistus, vairavimo laiką.
Taigi, manau, turėtume labai rimtai apsvarstyti šį klausimą. Visada yra ir nacionalinių teisės aktų ir tai visų pirma nacionalinės teisėkūros klausimai, bet juos, be abejo, turėtume svarstyti ir mes.
Minėjau, kad 2008 m. Komisija nusiuntBelgijai pagrįstą nuomonę dėl nepakankamų apsaugos priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomybę nuo geležinkelio įmonių vykdant svarbiausias funkcijas, paskiriant linijas ir skirstant pajėgumus. Belgijos valdžios institucijos atsakį šią nuomonę ir Komisijos tarnybos išnagrinės jų atsakymą, kad galėtų pasiūlyti tolesnius veiksmus.
Grįždamas prie geležinkelio nelaimės temos noriu pasakyti, kad šio tragiško įvykio buvo galima išvengti, bet pasaulyje niekada nepavyks sumažinti nelaimių skaičiaus iki nulio. Tai labai sudėtingas klausimas. Manau, atlikus tyrimą mums bus pateikti konkretūs atsakymai apie nelaimės priežastis ir labai dažnai jos įvyksta dėl kelių nelaimingų veiksnių, įskaitant žmogaus, derinio. Nuo XIX a. pradžios aišku, kad raudona šviesa yra signalas sustoti. Tačiau nepaisant to, nelengva rasti vieno paprasto atsakymo į klausimą, kodėl įvyko ši nelaimė.
Piotr Borys
(PL) S. Kallas, manau, turėtume padaryti išvadas iš šios nelaimės. Žinoma, atlikus išsamius tyrimus paaiškės, ar ji įvyko dėl žmogaus veiksnio, ar galbūt dėl netinkamos įrangos arba sistemos trūkumo. Kaip manote, kiek laiko praeis, kol bus pradėta naudoti EGEVS, ir ar nemanote, kad liberalizuojant keleivių ir krovininį geležinkelio transportą labai aiškaus paslaugų ir įrangos kokybės tikrinimo sistema turėtų būti atskirta nuo nacionalinių sistemų?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Pagrindiniuose Europos geležinkelių tinkluose EGEVS planuojama įrengti iki 2015 m., taigi, nustatyta data ir galime tikėtis, kad iki tol bus įgyvendintas šis diegimo planas, bet vis tiek negalime tikėtis, kad tokia aukšto lygio įranga bus sumontuota visose, pvz., regioninėse, geležinkelio linijose, todėl bus naudojamos ir kitos sistemos. Diegimo planas parengtas, bet norint jį įgyvendinti reikia labai daug lėšų ir didelių investicijų.
Europos kokybės vertinimo sistema yra geras sumanymas. Be abejo, kalbėdamas apie visos Europos transporto, kurį galėtume vadinti bendra Europos transporto erdve, plėtojimą, manau, kad taip pat turime derinti kokybės reikalavimus ir išlaikyti labai aukštą paslaugų kokybės lygį.
Tema: Laiko keitimas į vasaros ir žiemos laiką
Kreipiuosi į Komisiją, norėdamas sužinoti, ar yra atlikti tyrimai, kurie pagrindžia šį, du kartus per metus, vykstantį laiko keitimą, nes jis Europos Sąjungos gyventojams sukelia daug nepatogumų?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Žinoma, kai Taryba ir Parlamentas priėmdabartinę direktyvą dėl vasaros laiko Europos Sąjungoje, turėjome direktyvą, kuri buvo taikoma nuo 2001 m. sausio mėn. Šia direktyva suderintas vasaros laiko įvedimo kalendorius Europos Sąjungoje. Tai devintoji direktyva šiuo klausimu nuo 1980 m., kai priimta pirmoji Vasaros laiko direktyva.
2007 m. Komisija, atsižvelgdama į minėtas direktyvas, pristatataskaitą apie dabartinio vasaros laiko režimo poveikį. Ataskaitos išvadose teigiama, kad, remiantis Komisijai pateikta informacija, vasaros laiko režimas neturi neigiamo poveikio ir taikant jį sutaupoma energijos. Europos Sąjungos valstybėse narėse nekyla rūpesčių dėl dabartinių nuostatų. Nviena valstybnarnėra reikalavusi ir paskelbus ataskaitą nepareikalavo keisti dabartines nuostatas.
Parlamento nary, sunku būtų rasti žmogų, kuris galėtų geriau atsakyti į jūsų klausimą, ne todėl, kad esu atsakingas už transportą, bet todėl, kad buvau Estijos Vyriausybės narys, kai buvo įgyvendinta kaip tik tai, apie ką yra jūsų klausimas. Pirma, 1999 m. nuo 2000 m. panaikinome laiko keitimo režimą. Pakeitėme šį režimą ir palikome vieną laiko režimą. 2002 m. vėl grąžinome režimą ir įvedėme vasaros laiką. Taigi, turiu asmeninės patirties šiuo klausimu.
Atsitiko du nemalonūs dalykai, dėl kurių šis sprendimas 2000 m. pasidarlabai nepopuliarus. Pirma, vakare trūko dienos šviesos. Ryte būdavo šviesu, bet saulės šviesos ryte nereikia. Vakare per greitai sutemdavo ir grįžus namo po darbo buvo per vėlu sportuoti arba išeiti su vaikais. Žmonėms tai visai nepatiko.
Antra, be abejo, atsirado didelpainiava dėl grafikų ir tvarkaraščių - tikriausiai galite įsivaizduoti - planuojant visas keliones į kitas šalis. Taigi, grąžinome dabartinį vasaros laiko režimą ir keičiame laiką du kartus per metus. Žmonės patenkinti ir dėl šio klausimo nebekyla diskusijų.
Jacek Włosowicz
(PL) Pone pirmininke, S. Kallas, abejoju dėl vieno dalyko, nes kai kurių Europos šalių, pvz., Jungtinės Karalystės laiko juosta skiriasi nuo žemyninės Europos laiko juostos, bet, nors ji ir nepakeista, dėl to ten nekyla problemų. Ar laiko suvienodinimas ir vienos laiko juostos taikymas visoje Europoje nėra naudingas tik transporto požiūriu?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Kaip minėjau, turiu patirties šioje srityje ir nematau priežasties, kodėl reikėtų keisti sistemą dar kartą arba imtis kokių nors šios sistemos pokyčių. Ji gali tapti dar sudėtingesnė.
Tema: Laisvės ir saugumo pusiausvyra
Daugelyje Europos Sąjungos šalių dėl pasaulinio terorizmo sukeltos panikos bauginančiu mastu pažeidžiamos piliečių laisvės. Vienas iš pamatinių socialinio susitarimo principų yra tai, kad vyriausybprivalo pagrįsti bet kokį piliečio teisių suvaržymą aiškiai ir nepaneigiamai parodydama, kad tas suvaržymas būtinas siekiant bendro tautos saugumo. Atrodytų, kad saugumo priemones įgyvendinančios institucijos perdavįrodinėjimo pareigą žmonėms, kuriems šios priemonės taikomos.
Ar Komisija sutinka su šiuo vertinimu? Kaip Komisija spręs klausimą dėl saugumo ir laisvės pusiausvyros atkūrimo?
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Pagrindinių teisių apsauga ir skatinimas neturėtų būti laikomi priešprieša priemonėms, kurios taikomos dėl nuolatinio terorizmo pavojaus: viskas turi derėti tarpusavyje. Kovos su terorizmu veiksmai turi būti vykdomi visapusiškai laikantis teisinės valstybės principo ir gerbiant visas pagrindines teises, nes jos numatytos Europos lygmeniu Pagrindinių teisių chartijoje.
Tai ne kompromiso arba vieno reikalavimo derinimo su kitu klausimas; reikia užtikrinti viena ir kita, bet, žinoma, nepažeidžiant pagrindinių teisių.
Atsižvelgiant į pagrindines teises įmanoma priimti veiksmingas saugumo priemones ir tai pripažinta Stokholmo programoje, kurioje Europos institucijos raginamos užtikrinti, kad taikant kovos su terorizmu priemones būtų gerbiamos visos pagrindinės teisės. Todėl manau, kad svarbiausia užtikrinti pusiausvyrą, o ne derinti vieną dalyką su kitu.
Gay Mitchell
Manau, reikia kovoti su teroristais ir nusikaltėliais. Tikrai tam neprieštarauju, bet man nerimą kelia tai, kad mes, Parlamento nariai, Europos Parlamente arba valstybėse narėse nepakankamai aiškiai pabrėžiame, kad tikimės, jog kartu bus apsaugoma visuomenė, o ne kenkiama jai ar jos privatumui, kad bus apsaugoti duomenys, kad bus apsaugotas piliečių privatumas ir kad valstybnesikiš į nekaltų ir įstatymus gerbiančių piliečių gyvenimą. Būtina tai užtikrinti.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Parlamento nary, visiškai su jumis sutinku. Iš mano klausymo ir ankstesnių veiksmų, kai buvau už telekomunikacijas atsakinga Komisijos narė, žinote, kad duomenų apsauga yra labai svarbus darbotvarkės klausimas.
Pažadėjau įgyvendinti 1995 m. Duomenų apsaugos direktyvos reformą, kad būtų galima ją pritaikyti prie šiuolaikinio technologijų pasaulio, ir kartu labai aiškiai nurodžiau, kad negalime atskleisti duomenų todėl, kad turime apsaugoti visuomenę. Asmeniniams žmonių duomenims negalima kelti pavojaus kitomis priemonėmis.
Žinau, kaip Parlamentas ginčijosi ir balsavo SWIFT klausimu. Komisija atsižvelgs į Parlamento nuomonę rengdama naują įgaliojimą, kad galėtume sudaryti naują SWIFT susitarimą su savo Amerikos partneriais: jame turi būti išlaikyta teisės į privatų gyvenimą ir poreikio kovoti su terorizmu pusiausvyra.
Tema: Žalioji knyga dėl savanoriškos veiklos
Ar Komisija, siekdama didinti informuotumą apie savanoriškos veiklos vertę visoje ES, ketina, atsižvelgdama į pasiūlytas iniciatyvas švęsti Europos savanoriškos veiklos metus, parengti išsamią Žaliąją knygą dėl savanoriškos veiklos, siekdama palengvinti ir pripažinti savanorišką veiklą ir užtikrinti jos naudą?
Ar Komisija mano, kad, be šios Žaliosios knygos rengimo, svarbu plėtoti tarptautinių organizacijų, pvz., Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) ir Jungtinių Tautų, sąveiką, susijusią su Johno Hopkinso universiteto ir TDO savanoriškos veiklos vertinimo projektu ir JT ne pelno organizacijų vadovu?
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Labai gaila, bet šio klausimo neturiu. Turiu daug klausimų, bet šio klausimo neturiu.
(Pirmininkas pasiūlatsakyti į klausimą raštu.)
Marian Harkin
Būsiu visiškai patenkinta, jei Komisijos naratsakys raštu.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Atsiprašau. Tai tikriausiai organizaciniai nesklandumai.
Marian Harkin
Komisijos nare, tikiuosi labai gerai išnagrinėsite mano pasiūlymus, įvertinsite Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) galimybes ir tada, pasikonsultavusi su savanorių grupėmis, pvz., apsvarstysite galimybę parengti žaliąją knygą. Taip pat norėčiau, kad pagalvotumėte apie savanoriškos veiklos valstybėse narėse įvertinimo naudojant TDO žinyną arba JT vadovą svarbą.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Parlamento nare, galiu užtikrinti, kad deramai atsakysime į jūsų klausimus dėl tokios svarbios savanoriškos veiklos.
Tema: Tradicinės mažumos
Kokių galimybių mato Komisija pagal Lisabonos sutarties ir ES pagrindinių teisių chartijos nuostatas parengti tradicinių etninių grupių ir mažumų apsaugos ir rėmimo strategiją ir kokių konkrečių žingsnių ketinama imtis?
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Žinote, kad viena iš vertybių, kuriomis pagrįsta Europos Sąjunga, yra pagarba mažumoms priklausančių žmonių teisėms ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tai aiškiai nurodyta Sutarties 2 straipsnyje. Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje aiškiai draudžiama bet kokia diskriminacija dėl kalbos arba priklausymo tautinei mažumai. Komisija pagal savo įgaliojimus sieks užtikrinti, kad šios pagrindinės teisės būtų gerbiamos ES teisės aktuose ir valstybėms narėms įgyvendinant ES teisės aktus.
Turime keletą ES teisės aktų ir ES programų, kuriomis galime gerinti mažumoms priklausančių žmonių padėtį; Komisija ketina visomis šiomis priemonėmis šalinti sunkumus, įskaitant diskriminaciją, kurią dažnai patiria mažumoms priklausantys žmonės.
Žinote, kad ES taikomi kovos su diskriminacija teisės aktai, kuriais bus siekiama užtikrinti vienodą požiūrį į mažumoms priklausančius žmones, o Komisija priėmpasiūlymą dėl naujos šiuo metu aptariamos direktyvos, kuria bus siekiama apsaugoti nuo diskriminacijos dėl religijos ir įsitikinimų, negalios, amžiaus ir lytinės orientacijos ne tik užimtumo ir profesinės veiklos, bet ir kitose srityse.
Tarybos pamatiniu sprendimu dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis taip pat siekiama užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų baudžiama už neapykantą kurstančias kalbas dėl rasės, odos spalvos, religijos, kilmės arba tautinių ir etninių grupių ir neapykanta pagrįstus nusikaltimus. Dabar Komisija kiek galėdama atidžiau stebi, kaip įgyvendinamas šis pamatinis sprendimas, ir šiuo tikslu įsteigta nacionalinių ekspertų grupė.
Dar turime Europos pagrindinių teisių agentūrą, kuri atlieka svarbų vaidmenį padėdama Komisijai vykdyti šią užduotį; be to, parengta Europos regioninių ir mažumų kalbų chartija ir tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencija.
Parlamento nariui norėčiau išsakyti viltį, kad daugiau valstybių narių paseks tų valstybių pavyzdžiu, kurios jau pasirašir ratifikavo šias svarbias konvencijas.
Bernd Posselt
(DE) Ponia Komisijos nare, paskutinis aspektas kaip tik susijęs su tuo, kas man svarbiausia. Norėčiau paklausti dar kartą: ar numatyta teigiamos diskriminacijos priemonių, skirtų tradicinėms tautinėms mažumoms? Jiems, kaip ir kitiems žmonėms, reikėtų parengti strategiją.
Antra, ar už tai atsakinga ir Pagrindinių teisių agentūra Vienoje ir kaip ji palaiko santykius su pilietine visuomene? Žinoma, šis procesas dabar kaip tik vyksta, bet ar į jį įtrauktos ir tradicinės mažumos? Nieko nėra nesąžiningiau kaip nelygioms grupėms taikyti vienodą požiūrį.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Sutinku su jūsų nuomone. Nieko nėra nesąžiningiau kaip nelygioms grupėms taikyti vienodą požiūrį.
Iš tikrųjų turime apsvarstyti, kaip labai aktyviai ir protingai naudoti esamus menkus išteklius.
Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra turi, be abejo, įgyvendinti tam tikrus tikslus, bet jei Parlamentas arba Komisija paprašys jos įvykdyti konkrečią užduotį, ji tikrai jos imsis.
Todėl norėčiau paprašyti Parlamento nario perduoti klausimus, kuriuos jis norėtų paprašyti spręsti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, ir pažiūrėsiu, ką galima padaryti.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, labai gerai suprantu planavimo reikalavimus. Tiesiog norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad reikia paskelbti specialiai kovai su smurtu prieš moteris skirtus metus, nes su šiuo klausimu susiję dar daug tabu.
Daug moterų patiria smurtą, žinoma, dažnai fizinį, bet jis gali būti ir žodinis arba psichologinis. Be to, dažnai moterys smurtą patiria šeimoje ir joms gėda tai pripažinti. Šiai problemai skirtais metais tikrai bus paprasčiau naikinti šį reiškinį, kuris vis dar yra tabu, ir kartu veiksmingiau kovoti su smurtu prieš moteris.
Pirmininkas
Į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta trūkstant laiko, bus atsakyta raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 19.50 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
