Ispanijos pirmininkavimo programos pristatymas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos pareiškimas dėl Ispanijos pirmininkavimo programos.
José Luis Rodríguez Zapatero
Pone pirmininke, pone J. M. Barrosso, ponios ir ponai, pirmuosius keletą žodžių norėčiau skirti skausmo ir tragiškų aplinkybių kamuojamai šaliai, Haičiui.
Žinau, kad kaip ir Europos Sąjungos institucijos, mes, įskaitant pagal rotacijos principą pirmininkaujančią valstybę narę, Komisiją, Tarybą ir Parlamentą, esame susirūpinę, solidarūs ir palaikome kenčiančią šalį, tautą, draskomą mirčių, pražūties ir smurto, kurių šaknys - skurdo ir konfliktų kupinoje praeityje.
Turime nedaug progų parodyti, ką ir kaip mes, kaip europiečiai, galime padaryti reaguodami į tragediją Haityje. Parodysime savo ryžtą dėl to, kas dedasi pasaulyje, ir vykdysime įsipareigojimus labiausiai kenčiančioms šalims.
Nuo pat pradžių pagal rotacijos principą pirmininkaujanti valstybė, bendradarbiaudama su Komisija ir vyriausiąja įgaliotine, stengėsi reaguoti į tragediją Haityje. Praeitą pirmadienį posėdžiavo Ministrų Taryba vystymosi klausimais, o kitą pirmadienį posėdžiaus Taryba Europos reikalais, kad būtų numatytos skubios pagalbos ir bendradarbiavimo humanitarinėje srityje priemonės visose srityse. Esu visiškai įsitikinęs, kad tarptautinbendruomenreaguos dėdama dideles, bendras pastangas ir kad Europos Sąjunga puikiai susitvarkys su šiuo iššūkiu. Reaguojant į tragediją Haityje didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas tik ten kenčiantiems žmonėms ir tikiuosi, ir tikiu, kad dėsime visas pastangas, kad padėtume jiems visiškai atsigauti. To reikalauja Europos visuomenir visų pirma tai būtina padaryti laikantis mūsų gilių įsitikinimų.
Pone pirmininke, man garbkreiptis į jus čia, kad paaiškinčiau pagrindinius artimiausių šešių mėnesių pagal rotacijos principą pirmininkaujančios Ispanijos prioritetus. Tai daugiau nei garbė, tai - didelgarbė. Tai didelgarbė, nes kalbu vardu šalies, kuri artimiausius šešis mėnesius švęs savo 25 metų prisijungimo prie anuomet vadinamų Europos Bendrijų sukaktį.
Kalbu Europos ir europinės šalies vardu, kuri didžiąja dalimi dėl narystės Europos Sąjungoje per paskutinius 25 metus labai pasikeitvystymosi ir gerovės požiūriu. Europa buvo kartų, daugelio ispanų kartų svajonė. Tai buvo svajongyventi demokratinėje santvarkoje, atsiverti pasauliui, vystytis, siekti gerovės, socialinės valstybės principų įgyvendinimo, laisvės. Tą mes matėme Europoje, tą mums Europa ir mes jai davėme.
Praėjus dvidešimt penkeriems metams jaučiamės ištikimi Europai ir įsipareigoję Europos Sąjungai ir nėra didesnės ištikimybės ir įsipareigojimo Europai išraiškos kaip būti atsakingam už įsipareigojimų įgyvendinimą, pasiūlymų inicijavimą ir jų teikimą. Būtent tai ketiname daryti artimiausius šešis mėnesius.
Tai bus šešių mėnesių trukmės pokyčių laikotarpis, nes pagal rotacijos principą pirmininkaujančia valstybe tampame ekonominių pokyčių, kuriuos lėmdidžiausia finansų krizper pastaruosius aštuoniasdešimt metų, laikotarpiu. Atėjo laikas politiniams pokyčiams, kuriuos lėmLisabonos sutartis, kuria keičiamas Europos Sąjungos valdymo modelis. Laikas pakeisti užsienio santykius, nes globalizacijos tempai spartėja ir iškyla naujų besivystančių šalių. Taip pat laikas pakeisti santykius, kuriuos Europa turi palaikyti su Europos piliečiais, kad būtų įgyvendinti visi Lisabonos sutarties tikslai. Todėl visų pirma reikės įgyvendinti pokyčius atsižvelgiant į dvi aplinkybes: pirma, ekonomikos krizę, kurią patiriame, ir, antra, Lisabonos sutartį bei joje numatytus naujus institucijų santykius.
Dėl ekonomikos krizės norėčiau pasakyti, kad žinome, jog ši krizyra kur kas didesnnei ta, kuri buvo prieš aštuoniasdešimt metų, ir žinome, kad, kaip ir tada, pasaulinės gamybos ir tarptautinės prekybos mastai dar niekada nebuvo nukritę iki tokio lygio. Žinome jos sukeltas sunkias pasekmes pasaulyje ir Europos Sąjungoje. Bedarbių padaugėjo aštuoniais mln., iš jų daugybė, iš tikrųjų, yra mano šalyje. Pasekmės juntamos viešųjų finansų srityje, taigi poveikis daromas ir finansinio stabilumo perspektyvoms, ir tai mus paskatino ir toliau skatina imtis neatidėliotinų bendradarbiavimo priemonių. Tai taip pat mus paskatino apsvarstyti pokyčių Europos ekonomikoje ir jos gamybos pajėgumų srityje bei konkurencingumo didinimo visoje Europos Sąjungoje klausimus.
Būtina ir toliau taikyti finansinio skatinimo priemones, kol visiškai atsigausime. Turime įsipareigoti laikytis Stabilumo pakto ir įvykdyti Komisijos nurodymus 2013 m. Taip pat turime parengti 2020 m. ekonomikos strategiją, kurią rengia Komisija, ir kuri, atsižvelgiant į Ispanijos pirmininkavimą pagal rotacijos principą, turi būti pagrindinis uždavinys per artimiausius šešis mėnesius.
Žinome Europos Sąjungos stipriąsias ir silpnąsias puses. Žinome, kad nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio mūsų ekonominio augimo pajėgumas, potencialas mažėjo. Žinome, kad nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio mažėjo našumas, susijęs su didžiųjų valstybių, su kuriomis konkuruojame, ekonomika. Taip pat žinome, kad mums kyla sunkumų tam tikrose specifinėse srityse, kurios nulems mūsų augimą, inovacijas ir konkurencingumą globaliame pasaulyje ateityje.
Vis dėlto turime ir stiprybių ir reikėtų jas prisiminti. Mūsų stiprybės aiškios: ES BVP sudaro beveik trečdalį pasaulio BVP. Neabejotinai pirmaujame eksporto srityje ir po mus lenkiančių Jungtinių Amerikos valstijų esame antri tyrimų, plėtros bei naujovių srityse. Teikiame beveik 60 proc. pasaulyje teikiamos paramos vystymuisi, tai - didelEuropos Sąjungos stiprybė.
Kokie, Ispanijos nuomone, turėtų būti svarbiausi Europos ekonominės galios atkūrimo prioritetai, siekiant sukurti tvarią ekonomiką konkurencijos, aplinkosaugos ir socialiniu požiūriu? Paminėsiu keturias pagrindines sritis, kurias norėčiau paremti ir kurios turėtų būti aptartos 2020 m. strategijoje. Jas apibendrinčiau pasakydamas, kad ekonominiu požiūriu Europos Sąjunga turi prisiimti riziką dėl savo padėties. Turi būti vystoma ekonominsąjunga ir bendradarbiavimas pradedant valstybių narių atsakomybės jausmu, tačiau taip pat užtikrinant, kad Bendrijos institucijoms, būtent Komisijai, būtų suteikti nauji įgaliojimai vadovauti ir siekti tikslų.
Ponios ir ponai, per pastaruosius dešimt metų mūsų energetinpriklausomybpadidėjo devyniais procentiniais punktais ir tai viena iš prioritetinių sričių, kurioje turime imtis priemonių ir pokyčių. Visos Europos Sąjungos energetinpriklausomybpadidėjo nuo 44 proc. iki 53 proc. Šie devyni procentiniai punktai sudaro 64 mln. EUR, kuriuos mes, kaip Europos Sąjunga, sumokame kitoms šalims. Ar žinote, ką ši suma reiškia? Tai praktiškai yra tiek pat, kiek visos Europos Sąjungos šalys išleidžia viešosioms investicijoms į tyrimus, plėtrą ir naujoves. Turime pakeisti, sumažinti energetinę priklausomybę, antraip mūsų ekonomika taps dar trapesnė.
Ką mums reikėtų daryti? Energetikos srityje pažanga padaryta, tačiau ne tokia pažanga, kokios mes siekiame. Turime sukurti nuolatinę bendrą energijos rinką, kuri stiprins visą Europos Sąjungą ir jos ekonomiką. Mums reikia dviejų svarbių elementų, kad tai padarytume: energetikos tinklų sujungimo, nes nebuvo įvykdyti visi 2002 m. nustatyti planai, ir bendrosios reguliavimo sistemos, kad būtų sutvirtinta bendra energijos rinka.
Jeigu turėsime energetikos tinklų jungtis Europos pietuose, rytuose ir šiaurėje, jeigu tai laikysime pagrindiniu prioritetu, suteikdami Komisijai įgaliojimus, mūsų energetinpriklausomybsumažės ir paskatinsime atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriems, atsižvelgiant į jų pobūdį, būtinas elektros paskirstymo įvairiapusiškumas, vystymą.
Ponios ir ponai, Europa netaps pirmaujančia ekonomikos konkurencingumo srityje, kol nesiims aiškių priemonių svarbiausiems energetikos tinklų sujungimo ir bendros rinkos klausimams spręsti.
Antras pagrindinis tikslas: kas šiuolaikinėje visuomenėje lemia didžiausią augimą ir inovacijų diegimą didžiausiu mastu? Investavimas į informacinę visuomenę ir naujas technologijas, kurios pakeitbeveik viską pasaulyje. Europos ekonomikos našumas keturiasdešimt procentų padidėjo dėl informacijos ir ryšių technologijų (IRT). Mes, kaip europiečiai, pirmaujame šioje srityje, nes turime pirmaujančių įmonių, tačiau neturime skaitmeninės vidaus rinkos. Norime imtis priemonių skaitmeninei rinkai sukurti. Ką tai reiškia? Tai reiškia kliūčių panaikinimą, naudojimąsi naujos kartos tinklais ir elektroninės prekybos palengvinimas, kurios mastas visose šalyse kasdien vis labiau didėja, tačiau kuri neplėtojama ta linkme, kad tarpusavyje galėtų prekiauti kelios šalys.
Jeigu plėtosime skaitmeninę rinką, sudarysime geresnes sąlygas kurti turinį ir stiprinsime intelektinę nuosavybę. Taip pat užtikrinsime, kad dėl informacijos ir ryšių technologijų naujovių, diegiamų visose ekonomikos srityse, per labai trumpą laikotarpį pagerinsime našumą. Norėčiau pabrėžti, kad šiame sektoriuje šiuo metu yra daugiausia galimybių diegti naujoves, didinti našumą ir kurti stabilias darbo vietas.
Trečia sritis - ekonomika arba tvari pramonė. Pateiksiu jums tik vieną priemonės, kuriai, mūsų manymu, reikėtų teikti pirmenybę kovojant su klimato kaita, pavyzdį. Katu su Komisija norime įgyvendinti ir remti elektros varikliu varomų transporto priemonių vystymo planą. Automobilių pramonėje įvyks didelių pokyčių, kurie jau prasidėjo. Jeigu mes, kaip europiečiai, šios pramonės srities atžvilgiu bendrai įsipareigosime laikytis vienos vizijos ir bendros strategijos dėl elektra varomų automobilių, padėsime sumažinti mūsų energetinę priklausomybę. Taip pat padėsime kovoti su klimato kaita ir prisidėsime prie technologijų naujovių diegimo, kuris neabejotinai prasidės dėl elektra varomų automobilių ir taip pat bus tiesiogiai susijęs su informacijos ir ryšių technologijų pramone.
Ketvirtas pagrindinis Europos Sąjungai reikalingas šios tvarios ekonomikos ir ekonomikos atsigavimo aspektas - švietimas, visų pirma aukštasis mokslas, kuris yra terpmoksliniams tyrimams.
Per pastarąjį dešimtmetį Europoje nepadaugėjo pažangių universitetų, patenkančių į 100 geriausiai vertinamų universitetų sąrašą. Turime užbaigti Bolonijos procesą. Turime skatinti vis europietiškesnius universitetus ir vis europietiškesnius mokslinius tyrimus, sudaryti jiems geresnes sąlygas ir suteikti galimybių, nes jie neabejotinai yra ateities varomoji jėga. Varžomės jau ne kaip šalis su šalimi, bet kaip europiečiai, kaip Europa su varžovais, kurie yra labai dideli, kaip antai Kinija, Indija, Jungtinės Amerikos Valstijos ir besivystančios šalys.
Jeigu ekonomikoje nepasinaudosime visomis 500 mln. piliečių sąveikos galimybėmis, t. y. dešimtimis tūkstančių įmonių, turinčių didelių pajėgumų ir milijonus darbuotojų, kurie turi būti vis geriau parengiami, ateityje realiai nepirmausime ekonomikos klestėjimo, panaudojant inovacijas ir technologijas, srityje šiomis globalizacijos sąlygomis. Būsime ne pirmtakai, o stebėtojai. Pažangos siekimo veiksnys - Europos Sąjunga: bendresnekonominpolitika, daugiau integracijos, bendresnvizija, daugiau Europos. Reikia ne kurti naujas kliūtis, o jas šalinti, veikti ne atskirai, o kartu, vadovautis Europos Sąjungos vizija, kuria skatinamas konkurencingumas, integracija ir inovacijos.
Kalbant apie 2020 m. strategiją, kurioje taip pat turi būti aptarta bendros žemės ūkio politikos, kuri yra labai svarbi aplinkosaugos, maisto saugos ir daugelio Europos piliečių pajamų aspektais, ateitis, pasikliaujame Komisija. Esame įsitikinę, kad Europos Vadovų Taryboje ir Komisijoje bei, žinoma, Europos Parlamente vyksiančiose diskusijose turi būti aptarta 2020 m. strategija, kuri apims gerą valdymą ir joje bus nustatyti dideli tikslai bei didžiausias dėmesys skirtas mano ką tik paminėtoms sritims.
Ekonominiai ir politiniai pokyčiai bei Europos Sąjungos valdymo pokyčiai. Lisabonos sutartimi įsteigiamos naujos institucijos: nuolatinis Tarybos Pirmininkas ir vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai. Jos sustiprina Parlamentą, Europos demokratijos pagrindą, taip pat sustiprina ir Komisiją.
Parlamento narių akivaizdoje galiu pažadėti, kad pagal rotacijos principą pirmininkaujanti Ispanija bus ištikima naujoms institucijoms ir bendradarbiaus su jomis. Norime, kad šių institucijų reikšmbūtų tokia, kaip numatyta Sutartyje, t. y. kad Europos Sąjunga turi veikti taip, kad nuolatinis Tarybos Pirmininkas galėtų atstovauti Europos Sąjungai ir atlikti savo funkcijas bendradarbiaudamas su vyriausiuoju įgaliotiniu.
Žinome, kad šis šešių mėnesių laikotarpis bus pirmasis patikrinimas, kaip veikia nauja institucinstruktūra, ir mes taip remsime sustiprėjusią Komisiją ir Parlamentą, kurie vis labiau tampa politiniu Europos Sąjungos centru. Padarysime tai ir tikiuosi, kad laikotarpio pabaigoje būsime įvertinti gerai, nes esame labai tvirtai pasiryžę. Europą valdo įvairios jėgos ir joms būtina laikytis bendros krypties, t. y. ištikimai bendradarbiauti. Būtent taip turėtume dirbti.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, tam tikrų pokyčių mūsų išorinių santykių srityje taip pat vyksta ne tik dėl vyriausiojo įgaliotinio ir Europos išorės veiksmų tarnybos įsteigimo. Pokyčių bus taip pat dėl to, kad šiomis globalizacijos ir pokyčių sąlygomis turime aiškią darbotvarkę šešiems mėnesiams. Nurodysiu jums mūsų tikslus išorinių santykių srityje, kurių sieksime aukščiausiojo lygio susitikimuose, kuriuos rengsime.
Pirma - bendra apsauga, antra - energetika, trečia - prekybos atvėrimo ir technologijų perdavimo skatinimas ir išplėtimas ir, ketvirta - vystomuoju bendradarbiavimu teikiama parama, kurios atžvilgiu Europos Sąjunga yra pagrindinis moralinis lyderis pasaulyje.
Per artimiausius šešis mėnesius šiais klausimais surengsime diskusijų su Šiaurės ir Pietų Amerika, Viduržemio jūros regiono, Afrikos ir Azijos šalimis bei kitomis Europos šalimis, nepriklausančiomis Europos Sąjungai. Diskutuosime su didžiąja dalimi žemynų ir sričių atstovų laikydamiesi įtempto tarptautinių aukščiausiojo lygio susitikimų tvarkaraščio, kuriuose, žinoma, dirbsime visapusiškai bendradarbiaudami su Tarybos Pirmininku ir Komisija - nes per artimiausius šešis mėnesius sudarysime svarbių susitarimų - bei Parlamentu.
Ekonominiai pokyčiai, politiniai pokyčiai ir vizijos, išorinės padėties pokyčiai, kaip naujų dalyvių ir globalizacijos pasekmė. Prieš keletą minučių sakiau, kad savimi pasikliauti Europa turėtų ne tik ekonomikos, bet ir užsienio politikos srityse. Privalau pabrėžti, kad Europa turi prisiimti riziką dėl savo padėties, kad vykdant užsienio politiką būtina atsižvelgti į Europos interesus ir į tai, kaip juos ginti. Pirmenybę derėtų teikti santykiams su kaimyninėmis šalimis. Mano nuomone, turime nustatyti aukštesnius tikslus ir užmegzti glaudesnius ryšius, nes, be abejo, būtent šiose srityse bus sutelkta didžioji dalis Europos Sąjungos interesų.
Pokyčiai, kurių patiriame ir kuriuos norime atlikti vykdydami reformas ir atnaujinimus, taip pat turi poveikio Europos piliečiams. Lisabonos sutartimi siekiama, kad piliečiai pasijustų esantys arčiau Europos institucijų, tai atitinka europiečių lūkesčius. Ja siekiama, kad piliečiai suvoktų Europos Sąjungą kaip "savo Europos Sąjungą", o Europą - kaip arčiau jų esančią valdžią. Siekdami šio tikslo per artimiausius šešis mėnesius imsimės naujų priemonių ir jas remsime.
Pirmasis iš jų - žmonių teisėkūros iniciatyva, kuri tokia svarbi Parlamentui. Antra - bendradarbiaudami su Komisija šiuo laikotarpiu norime jai suteikti pirmenybę, kad būtų padaryta pažanga svarbiausių piliečių teisių, kurioms Europos Sąjunga gali skirti didžiausią dėmesį, t. y. moterų ir vyrų lygybei, srityje. Pažangiausios, tobulos visuomenės, kuriose geriausiai užtikrinamos žmogaus teisės ir gerovė, yra tos, kuriose geriau užtikrinama moterų ir vyrų lygybė. Tai visuomenės, kurios aktyviausiai ir ryžtingiausiai kovoja su tuo, kas laikoma su lytimi susijusiu smurtu ir netinkamu elgesiu su moterimis, kurie yra nederami ir nepriimtini tokioje kaip Europos Sąjungos pažangioje visuomenėje. Todėl siūlome sukurti naujas teisinės apsaugos sistemas pasinaudojant Europos apsaugos orderiu ir kaip įmanoma labiau išplėsti apsaugos nuo smurto, susijusio su lytimi, kurį patiria didžioji dalis Europos visuomenių, mastą.
Europos piliečiams taip pat būtina žinoti, kad remiantis mūsų diskusijomis, pasiūlymais ir iniciatyvomis socialinsanglauda ir socialinaprėptis yra neatskiriamos Europos Sąjungos kovos su skurdu Europoje priemonės ir kad kartu su demokratija socialingerovir socialinsanglauda yra svarbiausi Europos tapatybės aspektai. Todėl, kaip sakiau anksčiau, 2020 m. ekonomikos strategija turi būti tvari ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais.
Siekiant šio socialinio tvarumo siūlau sudaryti naują svarbų Europos įmonių ir darbuotojų socialinį susitarimą, svarbų rengiant 2020 m. strategiją. Socialinis dialogas ir socialinis susitarimas Europą sustiprino silpnumo laikotarpiu, kai jie buvo panaudoti pirmą kartą, ir šiuo atsinaujinimo ir pokyčių laikotarpiu, praėjus didelei ekonomikos krizei. Socialinis susitarimas - būtent "socialinis paktas" - gali būti svarbiausia varomoji jėga siekiant tikslų, kuriuos išsikeliam, siekdami veiksmingo valdymo.
Pone pirmininke - baigiu savo kalbą - ponios ir ponai, dar kartą norėčiau Ispanijos vardu padėkoti visoms Europos Sąjungos šalims, visų pirma toms, kurios rėmmūsų įstojimą ir prisidėjo prie mūsų vystymosi. Dar kartą norėčiau pakartoti, kad esame įsipareigoję Europai ir Europos Sąjungai, esame pasiryžę laikytis tam tikro gyvenimo būdo, taip pat tam tikros mąstymo ir požiūrio krypties. Tai apima mąstymą, palankų demokratijai, lygybei, žmogaus teisėms, taikai ir nusiteikimui, kad gyvenimas kartu, mūsų tautų suvienijimas, mūsų siekių suvienijimas ir mūsų istorijos suvienijimas leido mums patiems taikiai gyventi, o dabar ir ateityje tai mums gali sudaryti sąlygas toliau gyventi nuostabiame klestinčiame regione, kuriame užtikrinama socialingerovir puoselėjami idealai.
José Manuel Barroso
Pone Ispanijos ministre pirmininke, artimiausius šešis mėnesius pagal rotacijos principą Ispanija pirmininkaus Tarybai. Tai senų europinių tradicijų šalis, kurios Vyriausybir politinės jėgos bei visuomenir pirmininkas Luisas Rodríguezas-Zapatero, kurio palankumas Europai neabejotinas, yra atsidavę Europai.
Europos integracija instituciniu požiūriu vyks visu pajėgumu, kai tik po Parlamento balsavimo dėl pasitikėjimo nauja Komisija šioms institucijoms bus suteiktas stiprus, tvirtas pagrindas, kad būtų galima pradėti įgyvendinti plačių užmojų politinę darbotvarkę. Tikiuosi, kad balsavimas bus surengtas labai greitai.
Visų pirma šiuo tragišku Haičiui laikotarpiu norėčiau patvirtinti, kad esame visiškai solidarūs su juo ir labai norime padėti jo žmonėms ir visoms žemės drebėjimo aukoms. Nuo sausio 12 d. pražūtingas žemės drebėjimas buvo pagrindinis mūsų rūpestis ir iškart imtasi veiksmų, kad būtų suteikta galima mūsų pagalba. Šiuo metu Komisija gali skirti 130 mln. EUR, o bendra Europos Sąjungos parama suteikiant neatidėliotiną pagalbą, įskaitant ir valstybių narių pagalbą, siekia daugiau kaip 222 mln. EUR, neįskaičiuojant civilinės saugos pagalbos. Ilgesnio laikotarpio pagalbai Komisija galėtų skirti dar 200 mln. EUR. Galiu jus patikinti, kad Komisija ir Europos Sąjunga solidarumo vertybių ir principų laikymąsi įrodo veiksmais.
Haitis - tai Karibų valstybė. Todėl norėčiau pabrėžti, kad sudaryta labai plačių užmojų išorės santykių programa šešiems Ispanijos pirmininkavimo Tarybai mėnesiams. Ypač norėčiau atkreipti dėmesį, kad Lotynų Amerikos ir Karibų šalys yra Ispanijos pirmininkavimo prioritetas. Esu tikras, kad galime pasikliauti ypatingu Ispanijos pasiryžimu užtikrinti, kad aukščiausiojo lygio susitikimas su Lotynų Amerikos ir Karibų šalimis, kuris bus surengtas gegužės mėn. Madride, bus sėkmingas Lotynų Amerikai ir Europai.
Dabar norėčiau pakalbėti apie artimiausių savaičių ir mėnesių politikos prioritetus.
Visos aplinkybės rodo, kad Europos veiksmai turėtų būti ryžtingi ir vieningi. Nepavykęs orlaivio užpuolimas Detroite buvo priminimas, kad jeigu norime pašalinti grėsmę saugumui, turime veikti kartu. Susitikimas Kopenhagoje priminė, kad pasaulio bendruomenės užmojai iš pradžių nebūtinai yra tokio pat masto, kaip Europos užmojai: kaip tai darėme per diskusiją G20, turime toliau vykdyti pozityvų ir perspektyvų tarptautinį procesą. Tik esant vieningai Europai galime daryti poveikį globalizacijai.
Tačiau turime atsižvelgti į mūsų ekonomikos padėtį. Visi žinome, kad Europos ekonomika išgyvena sunkmetį. Ryžtingais veiksmais pavyko išvengti blogiausio. Tačiau vis dar yra pavojus, kad nedarbas toliau didės, ir mums reikia nuspręsti, kada imtis atkurti mūsų viešuosius finansus.
Kartu iš krizės turime pasimokyti. Puikiai supratome, kad globalizacija yra tikrovir kad turime ja pasinaudoti savo naudai. Įrodėme, kad mūsų socialinės apsaugos sistemos galėjo veikti išskirtinėmis aplinkybėmis ir buvo sukurti nauji būtiniausios socialinės apsaugos sistemos tinklai. Taip pat pamatėme aiškias valstybių narių veikimo atskirai ribas ir pamatėme, kad Europos Sąjunga savo veiksmais ne tik buvo naudinga Europai, bet taip pat paskatino G20 imtis precedento neturinčių veiksmų pasauliniu mastu.
Dabar turime nulemti tinkamą Europos jos ekonomikos ir jos visuomenės ateitį. Sunkumai, kurių patyrėme prieš krizę, vis dar neįveikti, jie veikiausiai net padidėjo: kaip kovoti su senėjimo, mūsų demografinės padėties pasekmėmis, kaip išlikti konkurencingiems visame pasaulyje, kaip pereiti prie tvaresnės ekonomikos, ir tai tik keletas tų sunkumų.
Vis dėlto tikiu Europos pajėgumais. Manau, kad savo stiprybes atkurianti ekonomika turi realią progą perorientuoti jėgas. Visuomenė, kuri, kilus ekonominių sunkumų, pasirodesanti tvirta, yra visuomenė, kuri gali patikimai kurti ateitį. Europos ekonominei sistemai, kurios atsparumo priežastis yra jos bendroji rinka, jos konkurencijos taisyklės ir euro valiuta, dabar reikės šių vertingų elementų kaip atkūrimo variklių.
Artimiausius šešis mėnesius laikau kaip atspirties tašką nustatant aukštus tikslus, kuriuos pristačiau savo politinėse gairėse ir kuriuos aptarėme praėjusį rudenį čia, Europos Parlamente.
Tai bus strategija "2020 m. Europa". Turime iš esmės peržiūrėti savo ekonomiką, kad įvykdytume ateities uždavinius - susitarti dėl pertvarkos darbotvarkės su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais, plačiąja visuomene, pasiūlyti aiškią kryptį siekiant konkurencingos, novatoriškos, tvarios, socialine aprėptimi grindžiamos rinkos ekonomikos, galinčios klestėti pasaulinėje rinkoje.
Strategijoje "2020 m. Europa" turi būti pasiūlyta vidutinio laikotarpio vizija ir skubių priemonių. Kuo aiškiau galėsime nustatyti mūsų ilgesnio laikotarpio tikslams įgyvendinti reikalingas neatidėliotinas priemones, tuo didesnę pažangą būsime padarę mums svarbiausioje srityje - būsimo ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo srityje.
Atnaujintoje Lisabonos strategijoje sugebėtas paaiškinti struktūrinės reformos tiesioginis poveikis ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Tačiau šiuo klausimu norėčiau būti atviras: kriznušlavdaugelį pasiekimų, taip pat būta tam tikrų trūkumų. Tiesa ta, kad mes vis dar gerokai atsiliekame nuo mūsų konkurentų mokslinių tyrimų, investicijų į švietimą, pažangiųjų technologijų masto srityse.
Dabar strategiją "2020 m. Europa" turime panaudoti naujiems ekonomikos augimo šaltiniams kurti, vidaus rinkos potencialui išnaudoti, siekiant skatinti mūsų ekonomikos augimą. Tai reiškia, kad turime pasitelkti žinias ir kūrybiškumą, siekdami sukurti tikrąją vertę mūsų ekonomikoje, kurti naujoves ir jos rinkoje skatinti IRT diegimą, pvz., naujosios energetikos, švariųjų technologijų srityse. Tai reiškia, kad, atsižvelgdami į ateities perspektyvas, turime suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių ir suformuoti darbo rinką, kurioje būtų pasirengta pasinaudoti darbo vietų kūrimo galimybėmis. Taip pat tai reiškia, kad turime spręsti dideles problemas, kaip antai jaunimo nedarbas.
Akivaizdu, kad esame kritinėje padėtyje socialiniu ir nedarbo požiūriais. Todėl šiam klausimui Europos Sąjunga turi skirti daug dėmesio. Turime kartu nustatyti priemones Europos Sąjungos lygmeniu, kad papildytume nacionalines priemones, turinčias teigiamo socialinio poveikio.
Tai taip pat reiškia atsižvelgiant į ateitį suformuotą ekonomiką - tvarus ir tausiau išteklius naudojantis ūkis - kuri taip pat yra naši ir novatoriška. Didelį Europos pramonės turtą būtina nukreipti taip, kad ateities rinkose būtų pasinaudota pirmojo rinkos dalyvio privalumais. Tačiau Europa turi išlaikyti tvirtą, šiuolaikinę ir konkurencingą pramonės sritį. Ši krizreiškia, kad labiau nei kada nors anksčiau kiekvieną investicijų eurą turime panaudoti kaip įmanoma veiksmingiau. Žinoma, turime užbaigti savo finansinių rinkų reformą, kad jos vėl būtų naudingos ekonomikai, o ne atvirkščiai.
Tai taip pat reiškia palankesnį mūsų požiūrį į MVĮ. MVĮ - tai sektorius, kuriame gali būti sukurta daugiau darbo vietų Europos Sąjungoje ir joms bei jų darbuotojams padarysime didelę paslaugą, jeigu sumažinsime administracinę naštą ir laikysimės geresnio ir protingesnio reglamentavimo požiūrio.
Kadangi mūsų ūkiai tarpusavyje susiję, visiems mums rūpi, kas vyksta nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygmenimis visose valstybėse narėse. Dabartinkrizmums atskleidžia ne tik visuotinės tarpusavio priklausomybės pasekmes, bet ir neigiamus padarinius, kurių vienos šalies konkreti padėtis gali turėti visai euro zonai.
Taigi strategija "2020 m. Europa" turime užtikrinti stipresnį koordinavimo mechanizmą, bendrą viziją ir veiksmingą Europos pirmavimą. Norėčiau padėkoti ministrui pirmininkui J. L. R. Zapatero už aiškų jo įsipareigojimą laikytis šio europinio požiūrio aptariant ekonominę politiką, jo palankumą sprendžiant Europos klausimus ir jo pritarimą Europos Komisijos vaidmeniui šioje vizijoje ir ją įgyvendinant. Tik laikydamiesi europinio požiūrio, europinės vizijos ir pasitelkdami europines priemones galime būti naudingi Europos piliečiams.
Tai bus vienas iš strategijos "2020 m. Europa" išskirtinių bruožų: didesnis ekonominės politikos koordinavimas, kurią vykdant Komisija naudosis visomis naujomis Sutartimi suteiktomis galimybėmis, įskaitant su euro zona susijusias priemones.
Tai vizija, kurią norėčiau su jumis aptarti per artimiausias savaites, nes Lisabonos strategijos atvejis mus pamokvieno - Europos ekonomikos strategiją turi visapusiškai remti Europos politinbendruomenir socialiniai partneriai. Kalbėkime aiškiai: praeityje kai kurie valstybių narių politikai priešinosi Lisabonos strategijoje numatytiems griežtesniems valdymo mechanizmams. Tikiuosi, kad po tarpusavio priklausomumo, ne tik pasauliniu, bet ir Europos mastu, pamokų - visų krizės pamokų mums - visos ES valstybių narių vyriausybės pripažins, kad reikia paremti visą strategiją "2020 m. Europa" ir ekonominės politikos srityje imtis iš tikrųjų koordinuotų ir nuoseklių veiksmų, kaip numatyta Lisabonos sutarties 120 ir 121 straipsniuose.
Galiausiai norėčiau pridurti, kad, mano nuomone, strategija "2020 m. Europa" yra pasitikėjimo ir vilties mūsų piliečiams sugrąžinimo priemonė. Neturime slėpti, kad jeigu nesiimsime priemonių, Europos, kaip didžiosios dalies išsivysčiusio pasaulio, ekonomikos augimas ilgai bus lėtas. "Pablogėjimo prieš pagerėjimą" etapas tikriausiai jau praeityje, tačiau gerėjimas vyks lėtai. Turėsime išspręsti tikrą ekonomikos problemą, tad jeigu nesiimsime nuoseklių ir veiksmingų priemonių dabar, galimas Europos ekonomikos augimas gali sulėtėti. Neatsižvelgiant į tai, ar kalbama apie namų ūkius, ar apie verslininkus, mūsų piliečiai turėtų jausti, kad Europos Sąjunga prisideda prie jų sunkumų ir rūpesčių sprendimo. Mano nuomone, strategija "2020 m. Europa" - tai visų pirma reagavimo į šias aplinkybes priemonė. Siekiama Europos projektą suderinti su konkrečiais mūsų piliečių poreikiais.
Todėl taip pat džiaugiuosi iniciatyva surengti neoficialų Europos Vadovų Tarybos posėdį vasario 11 d., kad pirmą kartą būtų surengta diskusija valstybių arba vyriausybių vadovų lygmeniu. Taip pat manau, kad labai svarbu rasti galimybę aptarti šiuos klausimus su šiais rūmais - su Parlamentu - prieš Komisijai pateikiant strategijos "2020 m. Europa" planą ir po jo pateikimo. Todėl šį klausimą aptariau su Taryba ir Europos Vadovų Tarybos pirmininku. Manau, kad turėtume laikytis ne mažiau kaip trijų etapų metodo: neoficialus valstybių arba vyriausybių vadovų posėdis Europos Vadovų Taryboje, pavasario Europos Vadovų Tarybos posėdis pirmiems svarbiems pasiūlymams pateikti ir birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdis gairėms patvirtinti, kad turėtume laiko šį klausimą išsamiai aptarti kartu aktyviai dalyvaujant Europos Parlamentui.
Šiandien daug dėmesio skyriau ekonomikos politikai, nes manau, kad skubos atžvilgiu tai svarbiausia prioritetinsritis. Tačiau, žinoma, tai ne visa mūsų darbotvarkė. Artimiausių savaičių ir mėnesių uždaviniai įvairūs. Norėčiau paminėti vieną iš daugelio pavyzdžių: tolesni veiksmai po Kopenhagos konferencijos dėl klimato kaitos. Mums reikia šiek tiek laiko kartu apmąstyti būsimo tarptautinio proceso strategines gaires, tačiau neturėtume mažinti užmojų dėl jau prisiimtų Europos Sąjungos įsipareigojimų.
Taip pat turėtume dėti daugiau pastangų visų pirma vykdydami savo ekonomikos pramoninės bazės tobulinimo ir modernizavimo, naujų švariųjų technologijų naujovių diegimo ir šių technologijų vystymo, energijos vartojimo efektyvumo ir energetinio saugumo darbotvarkės rėmimo vidaus politiką, taip pat šiam klausimui skiriant didžiausią dėmesį Europos pertvarkos darbotvarkėje.
Štai kaip Europos Sąjunga gautų daugiausia naudos pasauliniu mastu: ji turi būti pasirengusi imtis veiksmų Europos Sąjunga, turinti aiškią ateities viziją ir ryžtą ją įgyvendinti. Kuo vieningesni ir veiksmingesni esame Europos Sąjungoje, tuo mūsų vaidmuo bus reikšmingesnis tarptautiniu mastu.
Laukiu, kada pradėsime dirbti su šiuo Parlamentu, kad padėtume užtikrinti sėkmingą Ispanijos pirmininkavimą Tarybai bei užtikrinti, kad per artimiausius šešis mėnesius turėsime kryptį, kad įgyvendintume mūsų bendrus siekius Europos, arčiau mūsų piliečių esančios Europos Sąjungos, kuri siekia aiškios naudos Europai, labui.
(Plojimai)
Pirmininkas
Dėkoju, pone J. M. Barroso. Prieš pakviesdamas kalbėti Parlamento frakcijų vadovus, norėčiau dar kartą pabrėžti pono J. L. Rodríguezo Zapatero pristatytos vizijos svarbą. Tai Bendrijos metodu paremta Europos Sąjungos vystymo vizija. Taip pat dėkoju J. L. R. Zapatero už tai, kad pabrėžEuropos Parlamento vaidmenį, kuris, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tapo kur kas reikšmingesnis, ir šis Europos Vadovų Tarybos, Ministrų Tarybos ir Europos Parlamento bendradarbiavimas bus būsimų tarpinstitucinių struktūrų ir pusiausvyros pagrindas Europos Sąjungoje.
Šiandien numatome savo vaidmenį daugeliui metų į priekį. Ne viskas numatyta Sutartyse. Todėl labai svarbu, koks bus Ispanijos pirmininkavimas Tarybai, nes šiuo laikotarpiu bus suformuota politinpraktika, kuri lems mūsų darbo metodus ir Europos Sąjungos veiksmingumą. Šiuo atveju bus itin svarbus Ispanijos pirmininkavimas Tarybai, ir esu dėkingas už vizijos, kuri didžiąja dalimi sutampa su Europos Parlamento vizija, pristatymą.
Norėčiau padėkoti J. M. Barroso, kad pristatEuropos Komisijos nuomonę. Komisija vis dar dirba tokia pačia sudėtimi, kaip ir anksčiau, tačiau norėčiau itin pabrėžti, kad iš tikrųjų turime Europos Komisiją, nors tai dar ne nauja Komisija, bet šiuo klausimu dirbama nuolat. Ypač norėčiau padėkoti J. M. Barrosui už 2020 m. strategijos ir jos koordinavimo būdo pristatymą. Pagrindinis klausimas: kaip 2020 m. strategiją koordinuosim ateityje, - tai taip pat turėtų būti grindžiama Bendrijos metodu. Labai ačiū.
Dabar norėčiau paprašyti frakcijų vadovų pateikti komentarų bei pastabų.
Joseph Daul
PPE frakcijos vardu (FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, ekonomika, socialinsritis, klimatas ir energetika yra pagrindiniai Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prioritetai ir jie pagrįstai bus Europos dėmesio centre. Todėl H. Van Rompuy pirmasis sprendimas, būtent sušaukti ekonomikos ir klimato kaitos, o dabar, žinoma, ir strategijos dėl Haičio - šiuo klausimu jūs kalbėjote ir tai klausimas, kurį nagrinėjant, mano nuomone, Europa turi parodyti savo dėmesį ir žinias, o jūs privalote imtis veiksmų užtikrinti, kad Taryba labiau įsitrauktų sprendžiant Haičio klausimus - klausimams aptarti skirtą Europos Vadovų Tarybos posėdį, mano požiūriu, yra palankus vertinimas.
Todėl diskusija, kurią jūs pats, pone J. L. R. Zapatero, pradėjote dėl galimo Europos ekonomikos valdymo, taip pat sveikintina, nepaisant to, o gal būt netgi dėl to, kad dabartinės nuomonės šiuo klausimu skiriasi. Tai normalu. Ponios ir ponai, neturėtume bijoti Europos lygmeniu kalbėti apie politinius reikalus iš didžiosios P raidės ir turime būti sąžiningi savo pačių atžvilgiu.
Neturėtume bijoti svarbių diskusijų, ir norėčiau padėkoti jums, pone pareigas einantis Tarybos Pirmininke, kad suteikėte savo pagalbą, nes diskusija ekonominės ir socialinės politikos klausimais yra labai svarbi, tai labiausiai mūsų piliečiams rūpima diskusija, kurioje reikia mūsų atsako trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Kaip minėjo J. M. Barroso, dabar yra tinkamas laikas kelti klausimą dėl Europos Sąjungos šalių ekonomikos tikslų. Iš tikrųjų, tai Europos ir jos socialinio modelio išlikimo klausimas.
Jūs, pone J. L. Rodríguezai Zapatero, žinote, ką reiškia ekonominiai sunkumai. Tai beveik 20 proc. siekiantis rekordiškai didelis nedarbo ir beveik 11 proc. siekiantis valstybės finansų deficito lygis Ispanijoje. Reikia pasakyti, kad jūsų šalis - sunkumų patirianti šalis. Todėl džiaugiuosi jūsų noru atkurti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas nuo jūsų pirmininkavimo Tarybai pradžios iki galo. Vis dėlto, kalbant atvirai, pone J. L. R. Zapatero - sakiau, kad turime sakyti tiesą - nesu tikras, kad sprendimai, kuriuos jūs ir jūsų politinpartija, kuriai priklausote, siūlote siekiant užbaigti krizę ir įgyvendinti socialinės Europos siekį, yra tinkamiausi.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) manymu, užbaigti krizę ir sukurti darbo vietas galima ne didinant valstybės išlaidas, o laikantis ekonominės, fiskalinės ir aplinkosaugos tvarkos, kuri būtų palanki įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms. Visų pirma kalbu apie mažąsias ir vidutines įmones, kai keliamas klausimas dėl darbo vietų kūrimo mūsų valstybėse ir mūsų regionuose. Socialinsanglauda, kuri patyrdidelių šios krizės ir skandalų dėl premijų ir atlygio už kai kurių vadovų nekompetentingumą išbandymų, negali būti grindžiama smulkiomis priemonėmis, ji turi būti grindžiama ilgalaikiu ekonomikos augimu, kuris naudingas didžiausiai daliai žmonių.
Apibendrinant, norėčiau kreiptis į Tarybą, į besikeičiančią ar nuolat Tarybai pirmininkaujančią valstybę, ir oficialiai jums pasakyti, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai laikai pasikeitė. Dabar Taryba ir Parlamentas privalo glaudžiai bendradarbiauti ir būti lygiateisiai. Akivaizdu, kad šiuos naujus santykius būtina teisiškai reglamentuoti, ir šiuo klausimu pasikliauju mūsų teisės ekspertais, kad jie stropiai taikys naujos Sutarties nuostatas, tačiau taip pat būtinas abipusis politinis pasitikėjimas ir simboliniai poelgiai. Todėl pakartosiu Tarybai pirmininkaujančiai valstybei išsakytą savo norą, kad ši reguliariai dalyvautų spontaniškų klausimų ir atsakymų apsikeitimo su Europos Parlamento nariais procese, kaip tai jau kelis mėnesius daro Komisijos Pirmininkas J. M. Barosso ir kaip jūs pats, pone J. L. Rodríguezai Zapatero, šiandien ryte padarėte. Turite šešis mėnesius principams nustatyti.
Taigi, linkiu viso ko geriausio artimiausius šešis mėnesius pareigas eisiančiam Tarybos Pirmininkui ir tikiuosi, kad kartu mums pavyks vesti Europą į priekį šiuo laikotarpiu. Didžiausios sėkmės jums.
Martin Schulz
S&D frakcijos vardu (DE) Pone pirmininke, Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos programos, kurią jūs, pone J. L. R. Zapatero, mums pristatėte, užmojai platūs. Nurodėte keturis pagrindinius prioritetus - didesnis energetinis saugumas, didesnės investicijos į informacijos technologijas, platesnio masto švietimas ir ugdymas bei tam tikros formos Europos ekonomikos valdymo sukūrimas, užtikrinant, kad šie prioritetai taip pat galėtų būti įgyvendinti. Tai tinkamas požiūris ir tai reiškia naują Europos plėtros etapą.
Šiam žemynui kilę sunkumai neturi nieko bendro su Parlamento posėdžių ar vieno aukščiausiojo lygio susitikimo rengimu po kito. Praeityje buvo surengta daug aukščiausiojo lygio susitikimų. Aukščiausiojo lygio susitikimuose problemos neišsprendžiamos, juose jos apibrėžiamos. Mums reikia, kad problemų sprendimai būtų iš tikrųjų įgyvendinami valstybėse narėse.
(Plojimai)
Remiantis atsiliepimais į jūsų pasiūlymą dėl ekonomikos valdymo matyti, kad būtent tai yra problema. Kodėl Lisabonos strategija nepasiteisino? Nebuvo taip, kad būtų neįmanoma jos įgyvendinti. Ne, ją įgyvendinti buvo įmanoma. Lisabonos strategija nepasiteisino dėl valstybių narių nenoro įgyvendinti savo pažadus. Todėl šis naujas požiūris, šios naujovės, kurias jūs norite įnešti į Europos politiką šia plačių užmojų programa, yra tinkamos.
Senosios struktūros, kurias iki šiol turėjome, man šiek tiek primena Don Kichoto gražųjį žirgą, Rosinantą, kuris manesąs lenktyninis žirgas. Iš tikrųjų tai buvo senas kuinas. Jodami Rosinantu neįgyvendinsime XXI a. tikslų. Tam mums reikia naujų metodų, todėl jūs einate tinkamu keliu.
Europai reikia pritaikyti keletą Ispanų modelio aspektų. Priežastis - ir tai pasakysiu tik kartą - dėl kurios mes, kaip socialistai, jus remiame, yra ta, kad manome, jog jūsų Ispanijos Vyriausybyra perspektyviai mąstanti Vyriausybė. Esant stipriam pasipriešinimui ir elgiantis drąsiai jums pasisekstipriai pastūmėti savo šalį modernizacijos linkme. Dėl to jus labai gerbiame.
(Plojimai)
Jeigu Europos lygmeniu veiksite taip pat aktyviai ir ryžtingai, šį modernizacijos akstiną taip paskleisite Europoje. Manau, Vyriausybės vadovo pasakyti žodžiai, kad, pvz., smurtas šeimoje yra ne valstybės, o visuotinvisos visuomenės problema, ir kad mes, europiečiai, gyvenantys labai išsivysčiusioje, civilizuotoje visuomenėje smurtą prieš moteris turėtume laikyti ne nereikšmingu pažeidimu, o žmogaus teisių pažeidimu, nes taip ir yra, yra labai drąsūs.
(Plojimai)
Naujas politinio impulso, kurio mums reikia, suteikimas labai glaudžiai susietas su mūsų lūkesčiais, susijusiais su jūsų, pone J. L. R. Zapatero, pirmininkavimo laikotarpiu. Todėl norėčiau pridurti, kad mums būtina griežtesnekonominkontrolEuropoje. Pateiksiu jums pavyzdį, iš kurio matyti, kad socialinsanglauda visuomenėje sunaikinama todėl, kad neužtikrinama pakankama kontrolarba pritrūksta ryžto kontroliuoti.
Kalbant apie finansų rinkos ir bankų sistemos reguliavimą, taip pat reikia paminėti faktą, kad tie patys bankai, kurie prieš metus gavo milijardus eurų vyriausybės lėšų, siekiant užtikrinti jų išlikimą, dabar šiuos pinigus naudoja ne paskoloms teikti, o pasinaudodami mokesčių mokėtojų pinigais imasi spekuliacijų, siekdami gauti didelį pelną. Tai žlugdo žmonių pasitikėjimą ekonomine sistema. Tai žlugdo socialinę sanglaudą. Todėl dalis jūsų programos, kuri, galiausiai, apima finansų rinkų kontrolės įgyvendinimą, yra svarbi priemonė, kuriai mes, socialistai, visiškai pritariame.
(Plojimai)
Pone J. L. R. Zapatero, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija rems jūsų pirmininkavimą Tarybai. Manau, kad tai, ką mums pristatėte, yra požiūris, kuris iš tikrųjų teikia vilčių. Taip pat tikiuosi, kad Komisija bus tokia pat aktyvi, kaip ir jūs, Tarybai pirmininkaujanti valstybė. Dėsime visas pastangas, kad per artimiausius šešis mėnesius ir vėliau nukreiptume Komisiją tinkamu keliu, nes tikime, kad po aštuoniolikos mėnesių trukmės pirmininkavimo laikotarpio pasikeitus trims Tarybai pirmininkaujančioms valstybėms, kas šešis mėnesius programos nekeisime visiškai nauja, o išlaikysime tęstinumą.
Todėl per artimiausius šešis ir kitus dvylika trijų valstybių pirmininkavimo Tarybai mėnesių galite tikėtis socialistų ir demokratų paramos. Taigi, pone J. L. R. Zapatero, linkiu jums sėkmės.
(Plojimai)
Guy Verhofstadt
Pone pirmininke, ponios ir ponai, iš tikrųjų Ispanijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu pirmenybę teikiame dviem prioritetams. Manau, kad jūs taip pat pirmenybę teikiate dviem prioritetams. Kad ir kiek iškeltume problemų, kurias reikės išspręsti per artimiausius šešis mėnesius, manome, kad pagrindinės yra dvi.
Pirmiausia, tai po Lisabonos strategijos priimta 2020 m. ES strategija. Bet kuriuo atveju manau, kad šis pavadinimas tinkamesnis, nes galiausiai žmonės pradėjo nebeskirti Lisabonos sutarties nuo Lisabonos strategijų. Todėl tai jau didelis žingsnis į priekį. Tačiau mes šiuose rūmuose turime į tai žiūrėti rimtai.
Svarbiausias klausimas nesusijęs su žinojimu, ar norima sumažinti nedarbą arba padidinti naujovių diegimui skirtas išlaidas. Visi su tuo sutinkame. Tam pritarėme 2000 m., pritarsime 2010 m. ir dar kartą pritarsime 2020 ir 2030 m. Ne, klausimas susijęs su kita problema: trumpai tariant, ar Taryba ir valstybės narės pasirengusios keisti Lisabonos strategijoje nepasiteisinusį metodą? Šiuo atveju kalbu apie atvirąjį koordinavimo metodą, nuostabią sąvoką, reiškiančią, kad sprendimą turi priimti ne Europos Sąjunga, o valstybės narės ir kad tiesiog tepalyginami skirtingų valstybių narių rezultatai.
Tarsi Europos Sąjunga būtų tapusi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. Tokia tikrovė: dokumentai skelbiami vienas po kito.
(Plojimai)
Pone pirmininke, jau pirmi jūsų pareiškimai mane labai padrąsino: sakėte "taip, mes pakeisime". Keistis privalu. Mums reikia rimbo ir pažadų. Esant reikalui, būtina taikyti bausmes. Tačiau svarbiausia nenuleiskite rankų - sakau tą atvirai jums ir M. A. Moratinosui - dėl Vokietijos ekonomikos reikalų ministro, kuris nei akimirkos nedvejodamas sukritikavo jūsų pasiūlymus.
Tačiau tai turėtų būti geras ženklas! Negalima sakyti, pvz., kad Graikija, kitos šalys nededa pakankamai pastangų, ir kartu nesuteikti Komisijai ir Europos Sąjungai lėšų ir priemonių, kurios būtinos, kad jos galėtų imtis veiksmų. Galimas tik vienas variantas iš dviejų. Abiejų negali būti.
Todėl raginu jus tęsti pradėtą darbą šia kryptimi ir galiu jums pasakyti, kad visas Parlamentas ir Komisija palaiko jus, nes kovojate su tais, kurie toliau ginčija, kad būtina aktyviau taikyti Lisabonos metodą.
Ką gi, kalbant apie antrąjį mano prioritetą, pirmenybę teikiu mėginimui rasti kitą klimato kaitos problemos sprendimo strategiją po Kopenhagos konferencijos. Turime pripažinti, kad mūsų metodai nepasiteisino. Turime tai pripažinti. Būtų nepagrįsta sakyti "taip, tačiau buvome teisūs, tai buvo tinkamas metodas" ir t. t. Ne, tai nebuvo tinkamas metodas. Strategija buvo bloga, nes pasiekti blogi rezultatai. Todėl strategiją reikia keisti.
Aš pats siūlau priimti strategiją, grindžiamą trimis aspektais. Pirmasis jų - skirtingai, nei buvo Kopenhagoje, kai Europos Sąjungai atstovavo Danijos ministras pirmininkas, Švedijos ministras pirmininkas, Komisijos Pirmininkas, N. Sarkozy, A. Merkel, jūs pats, G. Brown, Europos Sąjunga turėtų paskirti už kovą su klimato kaita atsakingą "carą", įgaliotą vesti derybas 27 valstybių narių vardu.
Vadinasi buvo ne mažiau kaip aštuoni Europos politikai, kurie norėjo derėtis. Tačiau prie stalo neužteko vietos! Vos užteko vietos B. Obamai. Dalyvavo Pietų Afrikos, Brazilijos, Indijos, Kinijos atstovai, B. Obama ir dar aštuoni europiečiai. Kaip tokiomis aplinkybėmis tikitės pasiekti susitarimą ir būti išklausyti kitų?
Tuomet darykime kaip PPO, joje tai pasiteisina. PPO atsakingas vienas asmuo, kuris veda derybas visos Europos Sąjungos vardu ir kuris pateikia rezultatus. Jei norime išvengti to, kas atsitiko Kopenhagoje, mums reikia to paties europiniu lygmeniu.
(Plojimai)
Be to, manau, kad privalome aplinkybes vertinti realiai. Šiuo klausimu aplinkybes turime vertinti realiai. Mums reikia trišalio Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos ir Kinijos susitarimo. Toks turi būti tikslas. Visos šios strategijos, kuriose laikomasi pozicijos "taip, mes pamatysime", kurios neturi rėmėjų Jungtinėse Tautose, ateityje bus nereikšmingos. Ateityje svarbiausios bus imperijos ir mes turime būti imperija.
Įvertinę visas aplinkybes turime susivienyti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. Būtent su Jungtinėmis Amerikos valstijomis turime rasti bendrą pagrindą. Mano nuomone, tokį bendrą pagrindą galima rasti pasinaudojus šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Mes ją turime ir jie laikysis mūsų pozicijos, jeigu šiuo klausimu galėsime pasiekti susitarimą. Taip turėsime bendrą pagrindą, kad kartu galėtume derėtis su Kinija.
Pone pirmininke, tai, mano nuomone, yra du svarbiausi Ispanijos pirmininkavimo Tarybai prioritetai ir esu tikras, kad atsižvelgiant į jo atkaklumą J. L. R. Zapatero užtikrins, kad šis pirmininkavimas būtų labai svarbus ir veiksmingas.
(Plojimai)
Daniel Cohn-Bendit
Verts/ALE frakcijos vardu (FR) Pone J. L. Rodríguezai Zapatero, pone J. M. Barroso, pirmiausia norėčiau pakomentuoti jūsų pastabą dėl Haičio. Prisimenu, kad 2006 m. Europos Komisijos narys Michel Barnier pasiūlsukurti Europos socialinės apsaugos pajėgas, kurios turėjo būti vadinamos EuropeAid. Šis pasiūlymas pateiktas J. M. Barroso pirmininkavimo Komisijai laikotarpiu. Jei dabar būtume turėję EuropeAid, europiečiai jau aktyviau dalyvautų sprendžiant Haičio problemas. Pone pirmininke, išnagrinėkite Michelio Barnier'io pasiūlymą. Matote, nesu siaurų pažiūrų.
Dabar norėčiau pakalbėti apie tai, ką jūs kalbėjote apie Europos ateitį. Norėčiau toliau kalbėti kita tema, kuria kalbėjo G. Verhofstadtas. Kalbate apie ekonomikos augimą, tačiau kokį augimą? Kokio pobūdžio augimą? Kadangi viena iš krizių, aplinkosaugos krizės priežasčių - nes yra ne viena, o įvairaus pobūdžio krizių - buvo gamybos augimas, kuris kartu buvo pragaištingas. Todėl jeigu Europos lygmeniu neaptarsime augimo kokybės ir turinio, paprasčiausiai kartosime praeities klaidas. Tai jau vienas iš svarstytinų klausimų.
Antras klausimas, kurį turime išnagrinėti, susijęs su tuo, ką kalbėjote apie augimą ir susitarimą, pvz., dėl kovos su energetine priklausomybe. Viena iš kovos su energetine priklausomybe priemonių yra energijos taupymas. Europoje turime pasiekti svarbų susitarimą dėl Europos investicijų į energijos taupymą. Aplinka - tai energijos taupymas, milijardinės investicijų lėšos ir kartu darbo vietų kūrimas. Taigi, nepamirškite, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai vertintini palankiai, tačiau kalbam apie energiją taupančius atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Šiuo klausimu prašau, kad Europos Sąjunga nuspręstų siekti iki 2020 m. sutaupyti jau ne 20 proc., bet verčiau 30 proc. energijos. Mes galime tai padaryti, jei tik to norėsime.
Dabar pakalbėkime apie antrą klausimą. Jūs kalbėjote apie elektra varomus automobilius. Labai gerai! Tačiau reikia apsvarstyti kitas aplinkybes. Judumas - tai ne tik automobiliai. Europoje gali būti įgyvendintas didelis projektas. Turėjote Airbus, turite TGV. Kodėl neįgyvendinus svarbaus Europos tramvajų projekto? Visoje Europoje reikia atnaujinti ir modernizuoti tramvajus - Vidurio Europoje, pietinėje dalyje, Lotynų Amerikoje, iš tikrųjų visur. Tai darbo vietų kūrimo šaltinis, juk dalies automobilių pramonės negalėsite išsaugoti. Taip galėsite suteikti Europai kitą su judumu susijusią funkciją. Europos tramvajų projektu taip pat gali būti sprendžiama su transportu sietina klimato problema.
Kita vertus, teisingai kalbėjote apie švietimą ir Bolonijos procesą. Puiku! Tačiau problema dėl Bolonijos proceso yra ta, kad buvo nukrypta nuo jo pirminio tikslo. Užuot sudarius lygias aukštojo mokslo galimybes Europoje, aukštasis mokslas Europoje virto mokykliniu ugdymu, kai universitetai tapo ne mokslinių tyrimų ir svarstymų vieta, o "mokymosi fabrikais". Studentai nesugeba mokytis pagal sukurtas mokymo programas. Todėl, jeigu norite tęsti Bolonijos procesą, pirmiausia reikia sugrįžti atgal ir iškelti su Bolonijos procesu sietinų mokymo programų klausimą. Reakciją galima pamatyti miestų, kuriuose įsikūrę universitetai, gatvėse visoje Europoje, kur studentai protestuoja ne prieš Europos švietimo idėją, bet prieš tariamai Europos idėja grindžiamo aukštojo mokslo prastėjimą.
Baigdamas kalbą norėčiau pakalbėti apie jūsų Europos socialinį paktą. Europos socialinis paktas - ir socialinis, ir aplinkosaugos paktas. Prie vieno stalo pakvieskite įmones, sąjungas ir daugelį aplinkosaugos asociacijų. Be aplinkos apsaugos socialinapsauga neveiks. Tai nauja idėja ir, EP narių iš dešinės manymu, tai viena iš gerų idėjų, kuri Prancūzijoje buvo kilusi N. Sarkozy. Ji pavadinta Grenelle arba kitaip - apskritojo stalo susitikimas aplinkosaugos klausimais. Manau, kad atėjo laikas prie vieno stalo sukviesti visus socialinius partnerius ir pagrindinius aplinkosaugos organizacijų atstovus Briuselyje surengiant susitikimą aplinkosaugos klausimais. Jei pasuksite šiuo keliu, mūsų nuomonės sutaps ir Europa taps sprendimu. Kalbant apie priemones, jas turėtume paengti kartu.
Timothy Kirkhope
ECR frakcijos vardu. Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad šiuo itin svarbiu Europos Sąjungos veiklos laikotarpiu Ispanija perima pirmininkavimą Tarybai.
Kartu su Graikijos ir Portugalijos naryste Ispanijos narystEuropos bendrijoje buvo pirmasis pavyzdys, kaip Europa gali padėti skatinti ir remti naują demokratinę santvarką - kelias, kuriuo nuo 1989 m. sėkmingai pasuko daug kitų šalių.
Visoms politinėms partijoms priklausantys Parlamento nariai iš Ispanijos svariai prisidėjo prie šių rūmų darbo puikiai atlikdami pareigas Parlamente ir mūsų frakcijose. Jų įtaka buvo svarbi ir šiomis aplinkybėmis norėčiau itin pagerbti mūsų draugą, vieną iš įtakingiausių Parlamento asmenybių Jaime Mayor Oreja.
Pirmininkavimas pradedamas labai svarbiu Europos Sąjungai momentu ir linkiu tik gero, tačiau prisipažinsiu turintis nuogąstavimų. Buvo apsirikta pačioje pirmininkavimo laikotarpio pradžioje. Didelį rūpestį kelia pasiūlymas, kad užuot paprasčiau koordinavus ekonominės plėtros planus, Europos Sąjungai turėtų būti suteikta galimybnustatyti privalomą ekonominę politiką, numatant sankcijas arba korekcines priemones, nukreiptas prieš tas valstybes nares, kurios nevykdo reikalavimų
Jis atspindi labai atgyvenusį socialistinės santvarkos vadovavimo ir kontrolės požiūrį, kuris netinka XXI a. problemoms spręsti. Nesikišiu į Ispanijos politiką, tačiau Jungtinėje Karalystėje yra posakis, kad pirmiausia reikia pasižiūrėti į save. Socialistinėj santvarkoj šiuo principu nesivadovaujama.
Iš tikrųjų mums reikia ekonominės politikos, kuria gerbiamos mūsų valstybių narių teisės, skatinamas keitimasis gerąja praktika ir didžiausias dėmesys skiriamas ES pridėtinės vertės kūrimui, politikos, kuri saugo vidaus rinkos privalumus ir toliau juos plečia, ir politikos, kuri sudaro sąlygas, kuriomis verslininkai ir įmonės gali klestėti, kad būtų sukurta darbo vietų, keliamas gyvenimo lygis ir skatinama stipresnvisuomenė.
Mes, ECR frakcijos atstovai, daug tikimės iš iniciatyvos "2020 m. Europa", kaip tvarios, konkurencingos Europos ekonomikos pagrindo, ir patys parengėme papildomų pasiūlymų, kurie, tikimės, padės toliau tęsti diskusijas.
Norėčiau pakalbėti apie užsienio politiką. Žinau, kad pirmininkavimo programoje šiam klausimui skirta dėmesio, tačiau privalau pakalbėti apie vieną klausimą, kuris buvo paminėtas, tačiau, mano nuomone, jam nebuvo skirta pakankamai dėmesio. Tai Irano klausimas. Jo neteisėtos, žiaurios ir pavojingos Vyriausybės atžvilgiu reikia laikytis tvirtos pozicijos. Jeigu rimtai žiūrime į branduolinio ginklo neplatinimą, Irano Vyriausybprivalo suprasti, kad, nors Iranas turi teisę plėtoti branduolinę energetiką taikiais tikslais, jam nebus leista klaidinti pasaulio toliau siekiant savo tikslo sukurti branduolinį ginklą. Paprasčiausiai negalima pasitikėti santvarka, kuri engdama savo tautą imasi žudymų ir smurto, tauta, kuri apgaudinėja savo pačios pasirinktą valdžią, taigi mes privalome imtis veiksmų.
Ispanijos pirmininkavimas pradedamas su išsamia darbotvarke. Mūsų frakcija vertins jos pasiūlymus ir iniciatyvas atsižvelgdama į jų privalumus. Jeigu ji siūlys pažangias ekonomikos augimo skatinimo strategijas, kad būtų kovojama su klimato kaita, stiprinamos asmens laisvir atsakomybir skatinamas bendradarbiavimas pasauliniu lygmeniu, kur turime bendrų interesų, visa tai bus sritys, kuriose Europa veikiau gali atnešti naudos nei užkrauti naštą.
Jeigu taip ir bus, mes ją remsime.
Willy Meyer
Sveikinu atvykus, pone J. L. Rodríguezai Zapatero. Deja, mano frakcija laikosi nuomonės, kad jūsų programa neišsprendžiamos pagrindinės problemos. Mūsų nuomone, svarbiausias šiuo pirmininkavimo laikotarpiu keliamas reikalavimas turėtų būti pakeisti dabartinę ekonominę politiką, į ekonomiką įsikišant valstybei ir, žinoma, reguliuojant rinką pažangiomis fiskalinės politikos priemonėmis.
Nuosmukis Ispanijoje ir Europoje bei nedarbo lygis, kokių nebuvo nuo 1930 m., yra nesikišimo į rinką ir į strateginius gamybos sektorius, tarp jų ir finansų sektorių, pasekmė. Deja, šiuo požiūriu jūsų programoje nėra nieko naujo. Pajamos iš darbo mažėja ir pirmenybteikiama iš kapitalo prieaugio gaunamoms pajamoms, nes fiskalinės politikos nesuderintos ir paslaugų liberalizavimui skirtomis priemonėmis griaunamas Europos socialinis modelis.
Pagal Sutarties 43 ir 49 straipsnius remiamas modelis, kuris palankus rinkai ir rinkos laisvei, o ne darbuotojų teisėms ir, kaip puikiai žinote, jau priimti Europos Teisingumo Teismo sprendimai, įteisinantys socialinį dempingą. Tokia reali padėtis. Todėl, deja, ši, mūsų nuomone, svarbiausia jūsų programos dalis nieko nekeičia ir nepertvarko ir neįneša jokių naujovių. Kitaip tariant, ji prieštarauja jūsų devizui, kurį naudojote Ispanijos pirmininkavimo atžvilgiu - "Naujovių Europa".
Šiuo konkrečiu klausimu naujovių nėra. Išrinkus J. M. Barossą, kurio išrinkimui mes prieštaravome - nors jūs, žinoma, pritarėte - užtikrintas nuoseklumas ir manome, kad šis nuoseklumas kenkia Europos modeliui.
Dėl užsienio politikos mes nesutinkame, kad reikia didinti karines pajėgas. Nelaimės Haityje vaizdai, kai dislokuojami koviniai sraigtasparniai ir laivai, mums žalingi. Jie žalingi! Nutikus tokioms nelaimėms, kaip Haityje, reikalingos ne tokios priemonės. Mums reikia civilinės saugos. Mums reikia gydytojų, architektų ir žmonių, kad sumažintume tragedijos sukeltą skausmą.
Galiausiai, pone J. L. R. Zapatero, pakalbėkime apie aukščiausiojo lygio susitikimą su Maroko atstovais. Mes nepritariame aukštesniajam Maroko statusui, nes Sahraoui tautai neleidžiama naudotis savo apsisprendimo teise ir jos žmonės nuolat persekiojami, kartoju - nuolat persekiojami Maroko valdžios institucijų. Nepritariame šiam aukščiausiojo lygio susitikimui. Manome, kad turėtų būti surengtas Europos aukščiausiojo lygio susitikimas dėl Sahraoui tautos apsisprendimo teisės.
Kalbant apie Izraelio valstybę turime daug griežčiau vykdyti kaimynystės politiką ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šio asociacijos susitarimo, sudaryto vykdant kaimynystės politiką, 2 straipsnio reikalavimų, nes Izraelis sistemingai nesilaiko tarptautinės teisės reikalavimų.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Dėkoju, pone pirmininke. Pone J. L. Rodríguezai Zapatero, įdėmiai išklausiau jūsų pasiūlymus dėl Ispanijos pirmininkavimo laikotarpio ir tegaliu palinkėti sėkmės. Dabar pakalbėsiu apie realias aplinkybes.
Esu pietrytinės Anglijos dalies atstovė, ir daugelis mano rinkėjų - kartu su kitais Europos piliečiais - jau ilgai kenčia dėl piktnaudžiavimo urbanizacija Viduržemio jūros pakrantėje ir kitose Ispanijos dalyse. Šis Parlamentas patvirtino tris pranešimus, kuriais remiantis Ispanijos valdžios institucijos raginamos imtis veiksmų, tačiau, išskyrus kelių politikų nuteisimą ir naujo žemės įstatymo priėmimą, nebuvo imtasi konkrečių veiksmų, siekiant apginti žalą patiriančius žmones.
Mano rinkėjams kylančios problemos labai įvairios, pradedant dramatiška Berkšyro priorų Len ir Helen, kurių namas buvo nugriautas todėl, kad, valdžios institucijų manymu, jis buvo pastatytas pažeidžiant pakrančių įstatymą, padėtimi ir baigiant tokiais kaip Doreen Snook, taip pat iš Berkšyro, atvejis Alikantėje ir pono Lohmanno, kuris iš tikrųjų negali gyventi savo įsigytuose namuose dėl atitinkamos infrastruktūros ir paslaugų trūkumo, atvejis Lanzarotės saloje.
Kaip Ispanijos pilietei, man gėda dėl to, kas vyksta mano šalyje. Ispanijos turizmo verslo ateitis man kelia didelį rūpestį dabar, kai spaudoje rašoma apie šių žmonių nelaimes.
(ES) Pone J. L. R. Zapatero, dabar į jus kreipsiuosi jūsų, taip pat ir mano pačios, gimtąja kalba.
Nukentėjusieji - ne turtuoliai, tai tiesiog žmonės, kurie pasinaudojo savo darbo vaisiais, kad nusipirktų namą šioje šalyje, pasižyminčioje švelniu klimatu ir gerais žmonėmis, kuri būtų jų gyvenamoji vieta išėjus į pensiją. Šie žmonės nepagrįstai turi mokėti teisininkams ir kitiems ekspertams, kad gintųsi teismuose, neturėdami didelių galimybių sulaukti palankaus sprendimo.
Europos Sąjunga savo gyventojus įtikinėjo, kad ji rūpinasi taikos Europoje užtikrinimu. Ar mano apibūdinama padėtis užtikrins taiką Europoje?
Sakote, kad išvesite Europą iš krizės. Jeigu negalite išspręsti mano nurodytos problemos, koks gali būti jūsų patikimumas sprendžiant Europos finansų krizės problemą? Pone J. L. R. Zapatero, sprendimo mums reikia dabar. Norime, kad žmonės galėtų gyventi savo nusipirktuose namuose. Jeigu to padaryti neįmanoma, jiems turi būti skiriama tinkama kompensacija, kuri jiems leistų įsigyti panašų nekilnojamąjį turtą.
Šis Parlamentas tik pagrasino nutraukti subsidijų mokėjimus Ispanijai, tačiau galiu jus patikinti, kad, jeigu ši problema nebus išspręsta Ispanijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu, dėsiu visas pastangas, kad šie grasinimai nebūtų tušti.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Džiaugiuosi būdamas šiuose ypatinguose rūmuose kartu su Ispanijos Vyriausybės vadovu, kurį labai gerai vertinu nuo tada, kai jis buvo geras teisės studentas.
Manau, kad atsitiktinai pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai suteikia mano šaliai geriausią galimybę dar kartą parodyti, kad Ispanija Europoje nori turėti lemiamą reikšmę.
Kaip sakministras pirmininkas, Ispanijos žmonės per ilgą diktatūrinio režimo laikotarpį svajojo prisijungti prie Europos. Todėl esame itin laimingi jai priklausydami ir mėgaujamės tuo, nes, ponios ir ponai, žinome, kad iš valstybių narių sudaryta Europos Sąjunga, kuriai čia atstovaujame, yra vienintelis pasaulyje kylančių problemų sprendimo būdas, nes įprastinės valstybės neturi galimybių rasti veiksmingų sprendimų.
Labai svarbu, kad Europa rastų savo vietą įvertindama pati save ir gindama vertybes, kurias ji suformavo revoliucijų lopšyje, jos gabių žmonių parašytose knygose ir jos tautų nuomonėje. Šios vertybės tai laisvė, pagrįstumo taisyklė, pasaulietiškas požiūris ir solidarumas. Todėl, pone ministre pirmininke, žinau, kad norite pasinaudoti visomis suteiktomis galimybėmis, kad Lisabonos sutartis būtų įgyvendinta.
Pritariu jūsų pasiūlytiems tikslams, net jeigu kai kurie iš jų neaiškūs ir juose nesugebėta išskirti esminių ir neesminių klausimų. Vienas iš tikslų, kuris susijęs su klimato kaita, mane verčia manyti, kad Komisijos vykdoma Europos politika yra teisinga, nors Kopenhagoje ir buvo patirta nesėkmė. Svarbu tai, kad tiek daug tautų turi nustoti eikvoti, nes milijardai žemės gyventojų neturėtų kentėti dėl turtingų visuomenių savanaudiškumo.
Taip pat norėčiau atkreipti didesnį dėmesį į žmogaus teisių gynimą pasaulyje. Kai Europos Sąjunga kaltinama esanti biurokratinorganizacija, neturinti sielos, žmonės užmiršta, kad mūsų Pagrindinių teisių chartija yra jos siela. Šiuo požiūriu manau, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija turėtų pati dalyvauti sprendžiant šiuos klausimus: ji neturėtų rengti aukščiausiojo lygio susitikimo Maroke, kol Marokas neįsipareigos laikytis Jungtinių Tautų, kurias minėjote nagrinėjant kitus klausimus, priimtų rezoliucijų dėl Sacharos.
Laikydamiesi vakar vykusios diskusijos pozicijos Kuboje ir Irane turėtumėte raginti imtis bendrų veiksmų, kad būtų pripažintos vyriausybėms besipriešinančios organizacijos. Jeigu teisės yra mūsų, Europos, siela, išdrįsiu jums priminti, kad, kaip teisingai pasakėte savo kalboje, skiriate daug dėmesio tam, kad Europos pagrindas būtų bendra energetikos politika. Be jos viskas stovi vietoje ir kyla pavojus, kad net tarptautinpolitika išgaruos kaip dūmas.
Galiausiai norėčiau jums priminti, kad nepamirštumėte savo įsipareigojimo Seutos ir Meliljos miestams suteikti panašų statusą, kokį turi atokiausi regionai.
Baigdamas pasakysiu: gerbiamas ministre pirmininke J. L. R. Zapatero, brangus drauge José Luisai, linkiu jums visokeriopos sėkmės šios stiprios, federalinės Europos, kuria mes abu tikime, labui.
José Luis Rodríguez Zapatero
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti už įvairių frakcijų vardu šįryt pasakytų kalbų stilių ir turinį.
Kalbėsiu svarbiausiais klausimais, pradėsiu nuo J. Daulio. Dėkoju už jūsų žodžius dėl šios teigiamos paskatos ekonominio valdymo atžvilgiu. Iškėlėte klausimą dėl tokio ekonominio valdymo, tokios ekonominės politikos tikslų, arba, atleiskite už posakį, pasiūlėte pasinaudoti ideologija grindžiamais galimais socialdemokratų idėjų arba planų postulatais. Visų pirma išgirdau jūsų abejones dėl beatodairiško viešųjų išlaidų padidėjimo ir dėl to, kad pirmenybę teikiate įmonėms palankioms sąlygoms.
Norėčiau paaiškinti kai kuriuos aspektus. Tai mažai susiję su mano kalba, tačiau labai susiję su mano politiniais įsitikinimais. Esu didelis Stabilumo pakto šalininkas. Esu didelis ciklo fiskalinio balanso šalininkas. Tai juo labiau tiesa, nes per savo pirmuosius ketverius metus iki ekonomikos ir finansų krizės Vyriausybės, kurios vadovas buvau ir esu, valstybinių sąskaitų balansas buvo teigiamas, o deficitas sumažintas iki 32 proc. BVP. Taigi esu reformų šalininkas. Deficitas ir likutis yra nuo ekonominio ciklo priklausančios priemonės. Dabar aš, kaip ir daugelis Europos vyriausybių, palankiai vertinu fiskalinę paskatą, dėl kurios susidarvalstybės finansų deficitas ir šiek tiek padidėjo valstybės investicijų mastas, nes sumažėjo privačiojo sektoriaus investicijų. Tai ne ideologinproblema. Tai su tikrove sietina problema. Dėl finansų krizės buvo įšaldytos ir sustojo privačios investicijos ir privačiojo sektoriaus kreditavimas. Atrodo, kad vienintelis būdas tam tikra prasme kompensuoti šį ekonomikos sulėtėjimą buvo valstybės paskata. Kiek galima, įvertinus į aplinkybes, tai būtina ištaisyti ir turime vėl laikytis Stabilumo pakto.
Mano šalyje, kaip ir kitose šalyse, valstybės finansų deficitas bus, ir iš tikrųjų yra, didelis. Tačiau taip pat galiu jus patikinti, kad mano šalis įvykdys įsipareigojimą Komisijai iki 2013 m. ir susigrąžinsime stabilumą, kurio kriterijus - 3 proc. deficitas. Siekiant šio tikslo, kaip Komisija žino, turime parengę griežtą ekonominį planą, griežtą fiskalinio konsolidavimo planą. Jame nustatyti griežti reikalavimai mūsų valstybinėms sąskaitoms ir jį įvykdysime.
Pritariu, kad mums reikia sukurti įmonėms, ekonominei veiklai, iniciatyvai ir konkurencijai palankias sąlygas. Iš tikrųjų savo kalba tvirtai palaikiau bendrą energijos rinką ir Europos skaitmeninę rinką. Tai reiškia ne ką kita kaip ekonominės laisvės, iniciatyvos ir europiečių tarpusavio prekybos energetikos srityje skatinimą, konkurencijos skatinimą, nes taip mažinamos kainos ir skatinamos technologinės inovacijos. Skaitmeninių technologijų srityje, kuriai šiandien čia skyriau daug dėmesio, turime daug ateities lūkesčių, nes skatiname elektroninę prekybą ir visų šiuo metu ryšių technologijų srityje, kuri sudaro vis didesnę bendrojo vidaus produkto dalį, sukuriamų produktų perdavimą.
Todėl siūlome ir planuojame, kad 2020 m. strategija skatintų Europą be kliūčių prekybai, skatintų konkurenciją, inovacijas ir verslumui palankias sąlygas Europoje. Vyriausybės taip pat turėjo, kiek tai buvo įmanoma, nekoreguoti sąlygų neatsižvelgdamos į verslo sektoriaus interesus, tačiau jos tikrai turi imtis priemonių, kad būtų pakoreguotos sąlygos, kurios buvo palankios finansinėms spekuliacijoms arba spekuliacijoms nekilnojamuoju turtu. Tai skirtinga padėtis. Kartais siekiant įgyvendinti tam tikrus sumanymus spekuliacija, tikslingai ar to nesiekiant, skatinama finansų arba nekilnojamojo turto srityje. Ispanija, kaip ir kai kurie - ne tik Jungtinės Karalystės - piliečiai, nuo to nukentėjo. Tai pagal kompetenciją priimtos Vyriausybės priemonės. Turėtumėte žinoti, kad Ispanijoje kompetencija yra paskirstyta, kompetencijas priskiriant ne tik centrinei valdžiai, bet taip pat autonominėms sritims ir taryboms. Žinoma, yra nustatyti įstatymai ir yra teisminių procesų, tačiau esu gerai susipažinęs su jūsų pateikta informacija, todėl imsimės priemonių.
Todėl pritariu ekonominėms sąlygoms, kurios palankios vertimuisi verslu, iniciatyvumui ir inovacijoms, tačiau nepalankios finansinėms spekuliacijoms ir spekuliacijoms nekilnojamuoju turtu.
Žinoma, palankiai vertinu pagrįstą mokesčių naštą ir nesu jokio priešingo modelio šalininkas, nes būdamas valdžioje sumažinau verslui taikomus mokesčius, darbuotojams taikomą pajamų mokestį ir asmeninius mokesčius. Remdamasis intervenciniu požiūriu palankiai vertinu juo grindžiamus principus mokesčių ir fiskalinėje srityje.
Galiausiai J. Dauliui norėčiau pasakyti, kad įsidėmėjau jo frakcijos, kuri šiuose rūmuose yra didžiausia, nuomonę dėl Tarybos Pirmininko - nuolatinio Pirmininko - ir Parlamento vaidmens. Manau, tai svarbu. Palankiai vertinu visas Europos institucijas, didžias Europos institucijas, palaikančias sklandžius santykius su Parlamentu. Žinoma, atsižvelgiant į tai, kiek norime išplėsti Europą, mums reikia didinti Parlamento galias. Tokia mano nuomonė.
Dėkoju, pone M. Schulzai, už jūsų kalbą. Esu įsitikinęs, kad Europos Sąjungos principai labai susiję su socialinės demokratijos principais ir kad socialindemokratija buvo svarbus Europos idėjos ir Europos idealų formavimo svertas. Norėčiau patvirtinti - neatsižvelgiant į kitų idėjų, kurias įgyvendinant iškilo daug sunkumų, svarbą - mūsų įsipareigojimą laikytis socialine sanglauda grindžiamos vizijos, kuria remiantis labai svarbu, kad demokratija būtų socialinio pobūdžio.
Pone G. Verhofstadtai, esu be galo dėkingas už jūsų kalbą. Pritariu praktiškai viskam, ką pasakėte. Kalbant apie koordinavimą ir Lisabonos sutartį, atviras koordinavimas buvo nesėkmingas. Žinome tai. 2004 m. peržiūrėjome ją ir arba šįkart ją vertiname rimtai, arba 2020 m. mes pakartosime, kad ji nebuvo veiksminga. Valdant būtina vadovautis Bendrijos metodu. Nežinau, kodėl kai kuriuos jūsų stebina žodžiai "sankcijos" arba "reikalavimai". Europos Sąjungos veikloje priimama daug sprendimų, kuriuose nustatytos sankcijos. Jeigu nevykdomi direktyvose nustatyti reikalavimai, jeigu nesilaikoma Stabilumo pakto, normalu, kad turėtų būti taikomos sankcijos. Be to, tai veiksminga. Parlamento pozicija turi būti aiški, nes Europos Sąjungos pozicija šiuo klausimu turi būti aiški - bendrai atliktu darbu pasiekiame rezultatų. Tai tokie rezultatai, kaip antai euro valiuta, Stabilumo paktas ir vidaus rinka, kurią būtina vystyti ir plėsti, nes tai yra vienas iš svarbiausių ekonominio augimo ir konkurencingumo veiksnių.
Visiškai pritariu jūsų pasiūlymams, kuriuos pateikėte dėl Kopenhagos konferencijos ir vėliau priimtos naujos strategijos. Manau, kad į šio klausimo nagrinėjimą įtraukti vyriausiąjį įgaliotinį yra įdomi iniciatyva ir tiesa, kad Kopenhagos konferencijoje nebuvo pasiekti rezultatai, kokių mes norėjome. Tiesa, kad Europa laikėsi palankios pozicijos, tačiau siekėme ne tokio rezultato.
Pone W. Meyeri, su visa derama pagarba tam tikrais klausimais nesutikčiau su jūsų nuomone. Žinoma, išskyrus aplinkybę, kad Europos Sąjunga neturi kompetencijos, pvz., fiskalinės politikos srityje, pristačiau veikiau ne konservatyvią, o reformų programą. Visų pirma tai laiko taupymui ateityje, ateities aplinkybėms numatyti skirta programa ir, mano manymu, tai geriausias būdas tęsti pažangią programą. Pažangi programa yra tokia, kurioje suvokiamos, įžvelgiamos permainos ir kuri gali įvesti naujovių. Tikiuosi ir tikiu, kad Europos Sąjunga laikysis šios programos.
Gerbiu jūsų nuomonę dėl Maroko, tačiau jai nepritariu. Šiaurės Afrika, ypač Marokas, Europos Sąjungai yra svarbūs strateginiu požiūriu. Užtikrinkime, kad jo modernizavimo procesas būtų tęsiamas dialogu ir bendradarbiavimu, ir palikime Sacharos konfliktą spręsti tinkamoms institucijoms, t. y. Jungtinėms Tautoms, kurios imasi priemonių, kurioms, suprantama, Ispanija pritaria ir kurias gerbia.
Dėl Haičio - tiesa, kad dažnai matome sraigtasparnius arba kovinius lėktuvus, padedančius konfliktuose ir apšaudančius tam tikras planetos vietoves, ir sąžinės požiūriu juos vertinti sudėtinga. Sąžinės ir įsitikinimų požiūriu tai sudėtingas klausimas, bet turiu pripažinti, kad, mano asmenine nuomone, sraigtasparniai ir jūrų pėstininkai, atgabenantys maistą, įvedantys tvarką ir gelbėjantys gyvybes, yra sveikintinas reiškinys.
(Plojimai)
Mano asmenine nuomone, tai sveikintinas reiškinys. Jeigu Europa turės greito reagavimo pajėgas, ir aš tikiuosi, kad taip bus, aš pritarsiu M. Barnierio pasiūlymui. Kaip šiandien minėta, turės būti užtikrinti civilinio ir karinio pobūdžio aspektai, kad mums būtų suteiktos galimybės kaip įmanoma greičiau imtis veiksmingų priemonių, panaudojant turimus išteklius.
Įsidėmėjau jūsų pasiūlymus, ponia M. Andreasen. Žinoma, Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso atstovui norėčiau patvirtinti, kad sutinku su daugeliu pasiūlymų, kurių pateikte kalbėdamas. Visoje savo kalboje kalbėjau apie tvarų augimą, aplinkos apsaugos požiūriu tvarų augimą. Sutinku su jūsų nuomone, kad elektra varomas automobilis yra arba turėtų būti kitokias transporto priemones skatinanti priemonė. Įsidėmėjau jūsų pasiūlymą, kad tvarumas aplinkosaugos požiūriu turėtų būti esminis Socialinio pakto aspektas ir, žinoma, kažkur giliai širdyje tikiuosi, kad ateityje inovacijų, konkurencingumo ir produktyvumo pagrindas bus vadinamoji "ekologiška ekonomika". Jų pagrindas taip pat bus ryšių technologijų galimybės ir, žinoma, kaip minėjo F. Sosa Wagner, bendra arba vieninga vizija energetikos srityje, nes tai svarbiausia Europos Sąjungos veiklai ateityje.
Pone T. Kirkhope, pritariu jūsų nuomonei dėl mano tėvynainio J. Mayoro Oreja asmenybės reikšmės, tačiau nesutinku su jūsų nuomone, kad šiuose rūmuose mano pateiktuose sumanymuose, iniciatyvose ir politinio pobūdžio pasiūlyme apskritai pasiūlyta griežtinti kontrolę arba didinti centralizaciją. Ne, tai politininiciatyva siekiant, kad rinka galėtų būti didesnir apimtų daugiau sričių, joje būtų didesnkonkurencija ir daugiau inovacijų. Mums būtina sutelkti jėgas. Sutelkti jėgas - nereiškia kontroliuoti, vienytis - nereiškia vadovauti. Priešingai, jėgų sutelkimas yra demokratiškesnis, vienijimas skatina bendradarbiavimą.
Manau, kad būtų dar blogiau, jeigu toliau turėtume 27 mažas, centralizuotas kontrolės sistemas, nes globaliame pasaulyje tai reikštų, kad savo konkurentų, kurie turi vidaus rinkas ir bendrą politiką, pvz., Jungtinės Amerikos Valstijos, Kinija ir Indija, atžvilgiu būtume nepalankioje padėtyje. Įsitikinsime, kad, jeigu mes, kaip europiečiai, neatliksime šio svarbaus pakeitimo ir nevykdysime šios naujos, labiau į Bendriją nukreiptos ekonominės politikos, labai greitai Indija arba Kinija pasivys mus produkcijos ir inovacijų srityse.
Ne, nesame suinteresuoti - jeigu su visa derama pagarba galėčiau taip pasakyti - kontrole arba kišimusi. Ne apie tai diskutuojame. Kalbėdami apie 2020 m. ir valdymą turime omenyje kolektyvinius pajėgumus, bendrą žemyno 500 mln. piliečių, kuriems pavyko sukelti ir pradėti pramonės revoliuciją, sąveiką, veiksmingiausią energijos naudojimą ir didžiausią mokslo pažangą. Jeigu sutelksime visas jėgas, galėsime pirmauti, kad išlaikytume savo ekonomikos, klestėjimo ir gerovės modelį. Tai mūsų tikslai.
Žinoma - visiškai pritariu - kad Europos Sąjungos pozicija Irano klausimu aiški. Iranas privalo laikytis tarptautinių taisyklių ir tarptautinės bendruomenės principų ir, žinoma, reikia, kad Europos Sąjunga įvertintų Iranui nustatytą reikalavimą laikytis tarptautinių taisyklių dėl branduolinių ginklų platinimo. Kaip ir jums, man šis klausimas kelia rūpestį ir šiuo klausimu mūsų nuomonės sutampa.
Pone F. Sosa Vagneri, džiaugiuosi, kad šiuo metu esu šiuose rūmuose, šioje puikioje institucijoje, kartu su jumis ir diskutuojame. Įsidėmėjau jūsų pasiūlymus. Visiškai sutinku su jūsų nuomone dėl energetikos, kuriai skyriau daug dėmesio savo kalboje. Energetika bus vienas svarbiausių veiksnių, lemsiančių Europos Sąjungos galimybę būti stipriu žemynu ir politiniu, ir ekonominiu požiūriu. Be abejo, kuo daugiau jungčių turėsime ir energetikos sektoriuje būsime mažiau priklausomi, tuo būsime stipresni ekonominiu ir politiniu požiūriais.
Puikiai žinome, kad energetika nulėmistorijos tėkmę. Ji lėmsąlygas, kuriomis vienos šalys valdkitas. Tai buvo daroma kontroliuojant ir naudojantis energetika. Tai buvo daroma kontroliuojant ir naudojantis energetika, tačiau, be abejo, dabar tai taip pat sietina su energijos tausojimu.
Europos Sąjunga skatina, kaip tai darys ir artimiausius šešis mėnesius, pagrindinių teisių gynimo politiką. Tai daroma labai sumaniai ir siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekta pažanga tose srityse, kuriose, manome ir tikime, tai padaryti įmanoma. Tai darome, kai manome, kad pasiūlyti pagalbą yra geriau, negu nusisukti. Todėl kartu su kaimynine valstybe, Maroku, surengsime aukščiausiojo lygio susitikimą. Visada skatinsime žmogaus teisių gynimą.
Apskritai, pone pirmininke, esu labai dėkingas už visas skirtingų frakcijų kalbėtojų išsakytas mintis. Norėčiau pasakyti, kad gerbiu visų jų nuomones. Įsidėmiu iškeltus klausimus labiau tiesiogiai, konkrečiai, susijusius su mano šalimi, kuriai atstovauju su dideliu malonumu, atsižvelgiant į mūsų pasiekimus per 25-erius mūsų narystės Europos Sąjungoje metus. Savo šaliai atstovauju nuolankiai, nes čia susitikome dalytis ir manau, kad geriausias būdas dalytis - elgtis nuolankiai, būti pasirengusiam vienytis, susitelkti ir kartu ginti svarbiausias Europos Sąjungos vertybes.
(Plojimai)
José Manuel Barroso
Pone pirmininke, manau, kad pasiektas plataus masto konsensusas dėl Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prioritetų, be abejo, su tam tikrais niuansais, atsižvelgiant į įvairių frakcijų pozicijas, tačiau vienas klausimas iškeltas keliose kalbose ir juo norėčiau pakalbėti, t. y. pakalbėti būtent Europos koordinavimo arba nuoseklumo klausimu tais atvejais, kai reaguojame į gaivalines nelaimes ne Europos teritorijoje arba kai reaguojame palaikydami išorės santykius, pvz., santykius po Kopenhagos konferencijos, arba imamės ekonominės politikos priemonių. Manau, kad šiuo klausimu turime sprendimą - taikyti Lisabonos sutartį. Nereikia ieškoti sprendimų labai toli.
Kalant apie mūsų reakciją į humanitarines krizes, turime gerai žinomą M. Barnier'io pranešimą, kuris šiandien paminėtas. Tai pranešimas, kurio aš ir pagal rotacijos principą Tarybai pirmininkaujanti valstybė, Austrija, paprašėme iš jūsų kolegos Parlamento nario ir mano gero draugo Michelio Barnier'io. Tada jis nebuvo Komisijos narys ir savo iniciatyva paprašiau jo parengti šį pranešimą.
Gavome šį pranešimą, kuriam pritariau pats ir pritartada Tarybai pirmininkavusi valstybė. Vėliau jis nebuvo taikytas, nes Taryba to nenorėjo. Šiuo klausimu būkime atviri. Todėl turime dėti daugiau pastangų siekiant Europos Sąjungos išorinių humanitarinių veiksmų nuoseklumo.
Dabar manau, kad atsakymas yra Lisabonos sutartyje. Turime vyriausiąjį įgaliotinį, kuris yra Komisijos Pirmininko pavaduotojas ir kartu Užsienio Reikalų Ministrų Tarybos pirmininkas.
Todėl naujoje Komisijoje sukūriau naujas pareigas, numatant atsakomybę už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir reagavimą į krizes. Tai bus Komisijos narys, galbūt narė, kuriai tai bus pirma užduotis ir kuri turės bendradarbiauti su vyriausiuoju įgaliotiniu ir Taryba, kad kada nors, tikiuosi, galėtume turėti tikrą išorės reikalų tarnybą ir išmanytume reagavimo į krizes bei civilinės saugos klausimus. Viskas, ką pasakiau, susiję su pirmuoju klausimu.
Antras klausimas susijęs su tarptautinėmis derybomis, pvz., po Kopenhagos konferencijos. Šiuo atveju taip pat turiu skaityti Lisabonos sutartį, nes manau, kad daugelis nėra jos skaitę. 17 straipsnis: "Išskyrus bendrą užsienio ir saugumo politiką bei kitus Sutartyse nustatytus atvejus, ji užtikrina Sąjungos atstovavimą išorės santykiuose".
Nuo šiol išorės santykiuose Europos Sąjungai atstovauja ne Taryba, bet Komisija. Be abejonės, dalyvaus valstybių arba vyriausybių vadovai, kurie atstovaus savo pačių šalims. Išskyrus BUSP, kas vis dėlto atstovauja Europos Sąjungai užsienio santykiuose? Tai - Komisija.
Todėl įsteigiau postą klimato darbotvarkės klausimams spręsti ir tikiuosi, kad Komisijos nariui, šiuo atveju narei, ateityje bus suteikta visa reikiama parama atstovauti Europos Sąjungai po Kopenhagos konferencijos vedamose derybose. Laikykimės aiškios pozicijos taip pat ir šiuo klausimu.
Trečias klausimas susijęs su ekonomine politika. Šiuo atveju taip pat reikia paskaityti Lisabonos sutartį. Yra manančių, kad ekonominpolitika - tai visiškai nacionalinės reikšmės klausimas. Tai ne tiesa. 120 straipsnis: "Valstybės narės savo ekonominę politiką vertina kaip bendro intereso reikalą ir ją koordinuoja Taryboje". 121 straipsnio 2 dalis: "Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, parengia valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių projektą ir apie tai praneša Europos Vadovų Tarybai" ir, be to - turite perskaityti visą straipsnį - "Kad užtikrintų glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, Taryba, remdamasi Komisijos pateiktais pranešimais, stebi kiekvienos valstybės narės ir Sąjungos ekonominius pokyčius".
Todėl vykdoma bendra priežiūra. Išskyrus tai, ir tai naujovLisabonos sutartyje, dabar Komisija gali teikti konkrečias rekomendacijas visų pirma, cituoju, "kai nustatyta, kad valstybės narės ekonominės politikos kryptys neatitinka bendrųjų gairių arba jos gali kelti grėsmę deramam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, Komisija gali įspėti tą valstybę narę". Be to: "Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali priimti tai valstybei narei reikalingas rekomendacijas".
Tačiau tai labai įdomu, nes Parlamentas šiuo atveju taip pat turės įgaliojimų: "Tarybos pirmininkas ir Komisija daugiašalės priežiūros rezultatus praneša Europos Parlamentui". Kitaip tariant, nuo šiol Lisabonos sutartyje numatyti mechanizmai ir nebūtina išradinėti nieko naujo...
(Ne į mikrofoną pasakyta pastaba)
Ne, žinoma, tai jau padariau. Man nereikia jūsų pritarimo, kad tai pasakyčiau...
Tiesa yra ta, kad Lisabonos sutartyje numatytos priemonės - jeigu mes iš tikrųjų norime jas taikyti - kurių mums reikia, kad užtikrintume koordinavimą ir nuoseklumą ir politiniai ar ideologiniai pasidalijimai šiuo klausimu nebūtini. Tokia mano nuomonir todėl šiandien kalbėdamas privalau pabrėžti: tai pirmas naujos pagal rotacijos principą Tarybai pirmininkaujančios valstybės apsilankymas Europos Parlamente.
Tarybai pirmininkaujanti Ispanija neša didelę atsakomybę. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tai pirmas susitikimas su valstybe, pirmininkaujančia Tarybai pagal rotacijos principą. Be to, J. L. R. Zapatero pasak- ir atsižvelgdamas į jo atsidavimą Europai juo visiškai pasitikiu - manantis, kad esame atsakingi už Sutarties taikymą tiek remdamiesi jos raide, tiek ir dvasia. Lisabonos sutarties raidir dvasia labai aiškūs.
StipresnEuropa! StipresnEuropa ne institucijų labui, bet tam, kad institucijos galėtų geriau tenkinti tikruosius mūsų piliečių interesus.
(Plojimai)
Pirmininkas
Dėkoju, pone J. M. Barroso. Visi skaitėme Lisabonos sutartį ir žinome, kad joje numatyta ne viskas. Todėl itin svarbu, kad bendradarbiaudami išsiaiškintume Lisabonos sutarties nuostatų tikrąją prasmę ir kad daugeliui metų kartu suplanuotume, kaip dirbsime Europos Sąjungoje.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Pone Ispanijos Vyriausybės vadove, norėčiau jums pasakyti, kad Europos Sąjungoje ir jos labui negyvename tiesiog įprastu laikotarpiu, negyvename tiesiog bet kuriuo momentu.
Jūs ir pirmininkas J. Daulis pasakėte tiesą: Europos Sąjunga ir Europos žmonės žino, kad pagrindinis jų rūpestis - krizė. Vis dėlto dabar čia reikia atkreipti dėmesį, kad prieš ekonomikos krizę menkas europiečių aktyvumas įvairiuose rinkimuose taip pat rodtam tikrą susidomėjimo Europos institucijomis mažėjimą ir vis didesnį atitolimą nuo jų.
Todėl vertybių krizpasireiškprieš Europos integracijos projektą ir jį įgyvendinant. Noriu jums tai pasakyti, atsižvelgdami į Lisabonos sutartyje numatytas aiškias paskatas, turime pirmą progą suartinti Europos žmones ir Europos institucijas.
Todėl gyvename, ar bent jau turėtume gyventi, pereinamuoju ir pokyčių laikotarpiu, apie kurį kalbėjote. Vis dėlto norėčiau pasakyti, kad pirmas mums iškeltas uždavinys - sugebėti pakeisti europiečių atitolimo nuo Europos politikos procesą.
Pereinamieji laikotarpiai visuomet suteikia progą. Jiems taip pat būdinga rizika, bet, žinoma, raginu jus suformuluoti keletą aiškių minčių, su kuriomis būtų galima supažindinti visus europiečius. Todėl norėčiau pasakyti, kad visų Europos institucijų, visų mūsų ir nacionalinių vyriausybių bei parlamentų, politikų elgesio pokyčiai yra neabejotinai daug svarbiau už pačią Lisabonos sutartį. Lisabonos sutarties įsigaliojimo nepakanka tam, kad galėtume kalbėti apie pereinamąjį laikotarpį ir pokyčius Europos Sąjungoje ir Europos projekto užmojus.
Todėl, atsižvelgdamas į tai, kad europiečiai mūsų nesupranta, noriu jums pasakyti, kad pirmiausia turėtume siekti, kad jie mus geriau suprastų. Mūsų kalba nesuprantama ir kartais nesuvokiama, todėl turime išdrįsti pasakyti, kad tai ir yra problema ir iššūkis, kad galėtume suartėti su Europos žmonėmis. Turime skirti kur kas daugiau laiko, dėti kur kas daugiau politinių pastangų ir kur kas daugiau politinių paskatų, kad užtikrintume, jog europiečiai gali mus suprasti.
Ponios ir ponai, pagal Lisabonos sutartį kiekviena Tarybai pirmininkaujanti valstybbus savita, skirtinga ir ji turės dėti daug pastangų ir labiau nei kada nors anksčiau reikalaus didesnio pasiaukojimo ir dosnumo. Todėl norėčiau pasakyti, kad man labai malonu šiandien čia pasakyti, kad Ispanijos Partido Popular pritarEuropos Sąjungai pirmininkaujančios Ispanijos valdžios tikslams tokiu Europos Sąjungai svarbiu laikotarpiu.
Dabar mums reikia juos tinkamai įvykdyti. Pasakysiu jums, kaip neturėtų būti vertinamas Ispanijos pirmininkavimas Tarybai. Jis nebus vertinamas pagal mūsų surengtų susitikimų skaičių. Paprastos kalbos, gražūs žodžiai ar įprasti dalykai nebus gero pirmininkavimo Tarybai rodiklis. Jis bus vertinamas atsižvelgiant į rezultatus, realijas, mūsų gebėjimą keisti savo elgesį - visose Europos institucijose - ir mūsų gebėjimą įvertinti tikrų europiečiams kylančių problemų svarbą prioriteto tvarka. Tai vienintelis būdas mums iš tikrųjų priartėti prie visų europiečių.
(Plojimai)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Socialistų delegacijos šiame Europos parlamente vardu, kuriame, kaip sakėte, yra daugiausia narių ir demokratiniu požiūriu jis yra stipriausias per visą Europos Sąjungos istoriją, norėčiau prisidėti prie ypač šilto Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančio Pirmininko iš Ispanijos priėmimo ir palinkėti sėkmės tokiu svarbiu laikotarpiu.
Tai labai svarbus laikotarpis atsižvelgiant į - galiausiai - Lisabonos sutarties įsigaliojimą. Jis taip pat labai svarbus atsižvelgiant į naujas institucijas: nauja Komisija, nuolatinis Tarybos Pirmininkas ir Europos Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis. Tačiau svarbiausia - laikotarpis labai svarbus todėl, kad jis mums suteikia galimybę atlikti būtinus veiksmus remiantis Lisabonos sutartimi ir pasinaudojant naujomis institucijomis, t. y. reaguoti į rimčiausią ir sunkiausią krizę per pastaruosius 80 metų, kuri turėjo svarbių ekonominių, finansinių ir socialinių pasekmių.
Dešimt metų Europos piliečiai stebėjo institucijų diskusijas, o birželio 7 d. piliečiai išrinko šį Parlamentą, kuris atstovauja 500 mln. žmonių. Šie žmonės stebi mus, jie tikisi, kad pateisinsime jų lūkesčius, ir iš mūsų reikalauja atsakymų. Jie nori, kad aspektai, kurių atžvilgiu trūko valdymo, būtų koordinuojami ir stebimi, ir nori, kad kovojant su neskaidrumu ir godumu būtų atkurta moralinatsakomybė. Todėl jie nori, kad išbristume iš krizės ir kad vystymasis būtų pažangesnis, bet kad laikytumėmės savo modelio.
Todėl manau, kad Ispanija pradėdama pirmininkauti Tarybai teisingai elgiasi, dar kartą patvirtindama vertybes: lygybės svarbą. Europos Sąjunga sukurta lygybės ir lygybės prieš įstatymą, taip pat lygybės kaip socialinio modelio pagrindo, kuriuo remiantis kovojama su atskirtimi ir diskriminacija, ginant silpniausius visuomenės narius, įsipareigojimo kovoti su lytine prievarta ir įsipareigojimo dėl Europos apsaugos orderio pagrindu.
Be to, Tarybai pirmininkaujanti valstybteisingai pasirinko turinį ir rėmėsi 2020 m. strategijos svarba, kurioje pripažįstama, kad Lisabonos strategija nebuvo veiksminga, todėl nesame patenkinti padėtimi, ji mūsų netenkina ir todėl būtina įsipareigoti plačiau taikyti inovacijas ir naudoti tinkamesnius energijos išteklius. Taip pat turime Europos išorinių veiksmų tarnybą, siekiančią pakeisti padėtį Haityje, ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veiksmų planą.
Jums leidus norėčiau pasakyti, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybė, susidūrusi su šalyje paplitusiomis išankstinėmis nuostatomis ir nuosmukiu arba susitaikymu, taip pat teisingai elgiasi ir yra teisi ryždamasi raginti keistis...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Pagal rotacijos principą Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ministre pirmininke, pone J. L. R. Zapatero, nuoširdžiai linkiu jums sėkmės ir geros kloties, nes sėkmbus naudinga Europai ir jos piliečiams.
Krizės atveju būtinas bendras mąstymas ir vietinės reikšmės veiksmai, tačiau turite sutelkti visų jėgas. Pasinaudokite pasiteisinusiais vietos ir regioniniais modeliais, kurie paremti realiąja ekonomika, viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimu ir artumu žmonėms. Įtraukite regionus, kartu nustatykite sprendimų priėmimo tvarką. Taip pat būtina taikyti Lisabonos sutarties nuostatas, kuriomis jie pirmą kartą įteisinami.
Jūsų programoje regionai pamiršti ir joje nepaaiškinama, kaip bus taikomas Protokolas dėl subsidiarumo principo. Rizikuokite, imkitės naujovių, bet užsitarnaukite bent kokį pasitikėjimą, nes čia jūsų kalbomis niekas netiki po to, kai Ispanija sumažino savo biudžetą inovacijoms.
Malonu, kad palaikote vyrų ir moterų lygybės principą, tačiau jūsų programa parašyta vyriškąja gimine, kalboje net nekreipiamas dėmesys į lyties aspektą. Ar tai nėra blogas ženklas?
Kalbant apie baskų kraštą, dirbkite dėl taikos, remkite produktyvią ekonomiką, paspartinkite idėjos dėl greitųjų traukinių linijos tiesimo baskų krašte įgyvendinimą ir integruokite mūsų mokesčių sistemą, policiją ir mūsų kalbą į Europos institucijas. Europa bus sukurta sutelkiant žmones, žinias, valią ir politinę tikrovę. Tai Parlamentas, kuriam, jums leidus pasakysiu, netinkamai ir per vėlai pateikėte savo programą ir planą ir kuris vertas tam tikros pagarbos, kurios nepamačiau net ir sausio 8 d. per oficialų atidarymą.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Sveiki atvykę, ministre pirmininke. Vis dėl to bijau, kad yra pavojus, jog jūsų pirmininkavimas gali būti laikomas politiniu krokodilu, t. y. turinčiu didelę burną, išsakančią svarbias idėjas, tačiau kuris galiausiai neturi ausų klausyti.
Prisiekiu, kad niekas manęs taip nepamalonintų, kaip galimybpo šešių mėnesių jus pasveikinti įgyvendinus priemones, kurios leistų mums išeiti iš krizės, tokios priemonės, kurios iš tikrųjų suponuoja tvirtesnį ir geresnį ekonomikos valdymą, ir pasiekus, kad Europos Sąjunga būtų pertvarkyta socialiniu, ekologiniu ir demokratiniu aspektais.
Vis dėl to šiandien turiu pripažinti, kad man kelia rūpestį tai, kad Tarybai pirmininkaujančios valstybės programoje skatinimo programos tikslai, pvz., neaiškūs, o apie Europos Sąjungos ekonominį valdymą užsimenama mažai.
Be to, norint imtis realios mokesčių pertvarkos, kuri apimtų socialinės politikos formavimui skirtus Europos išteklius ir kuri aiškiai būtų ekologiška, turime laikytis labai aiškios pozicijos, kad teršėjai privalo mokėti ir kad tai taikoma ir tiems, kurie elgiasi nesąžiningai ir neatsakingai, neatsižvelgiant į tai, ar tai yra bankas, tarptautinbendrovar mokesčių vengėjas. Vis dėl to matau, kad jūsų pasiūlymai nėra griežti ir juose per daug nuolaidų tiems, kurie begėdiškai įkeičia mūsų dabartinę ir būsimą visuomenę ir aplinką.
Nepaisant to, aišku, kad jūsų pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu suplanuota daug aukščiausiojo lygio susitikimų tiek su Lotynų Amerikos, tiek su Viduržemio jūros regiono šalimis, tačiau taip pat norėčiau išreikšti rūpestį dėl dviejų aspektų. Pirma, jūsų sprendimas persvarstyti universalios jurisdikcijos klausimą, nes tai silpnina mus susidūrus su genocido atvejais ir pasauliniais nusikaltėliais neatsižvelgiant į jų buvimo vietą - Izraelis, Kinija ar Gvatemala, ir, antra, tokiais atvejais, kaip antai Sacharoje arba Kolumbijoje, pvz., be kita ko, prekybos susitarimams teikiama didesnsvarba nei žmogaus teisių apsaugai.
Vis dėlto, baigdamas norėčiau jus pasveikinti ir palaikyti jus vienu konkrečiu, vyrų ir moterų lygybės, klausimu. Taip, šiuo klausimu jumis pasitikiu, šioje srityje įžvelgiu galimybių, šioje srityje, manau, galite atlikti svarbų darbą, nes jūs to nusipelnėte daugelyje sričių. Tikiuosi ir tikiu - ir tai tęsdami jus turėsite šių rūmų palaikymą - kad toliau rodysite pavyzdį daugeliui kitų šalių, kurios šiuo atžvilgiu labai atsilieka.
Adam Bielan
(PL) Pone pirmininke, pone J. L. Rodríguezai Zapatero, jūsų šalis perėmpirmininkavimą Tarybai itin sunkiu laikotarpiu - paskutiniame, tikiuosi, didžiausios per paskutinius 80 metų mūsų žemyną užklupusios krizės etape. Todėl visiškai suprantama, kad ekonomikos augimo atgaivinimas ir kova su nedarbu yra pagrindiniai jūsų artimiausių šešių mėnesių prioritetai. Vis dėl to, jei kalbate apie Europos ekonomikos konkurencingumo didinimą, neturime pamiršti, kad to nepasieksime nepertvarkę ekonomikos ir nepabaigę, pvz., kurti bendros rinkos, arba nekovodami su ekonominio nacionalizmo atgimimu, pvz., Prancūzijoje.
Džiaugiuosi, kad energetinio saugumo klausimas taip pat įvardytas tarp Ispanijos prioritetų. Pone J. L. R. Zapatero, esu iš Lenkijos, kurioje geriau nei daugumoje kitų šalių suvokiama būtinybdiversifikuoti energijos gamybai naudojamų žaliavų tiekimą, o tai reiškia ne tik paskirstymo kanalų, kaip Rusijos įmonėje Gazprom dirbantys lobistai bando mus įtikinti, bet ir tiekimo šaltinių diversifikavimą. Tikiuosi, kad po šešių mėnesių taip pat galėsite parodyti realių pasiekimų šioje srityje.
Galiausiai, ES plėtros klausimas, kurį neseniai M. A. Moratinos pripažino kaip itin svarbų. Diskutuojame šiandien, tada, kai mūsų svarbi kaimyninvalstybė, Ukraina, kuri taip pat yra svarbi kaimyninvalstybenergetinio saugumo požiūriu, ką tik išlaikdar vieną demokratiškumo išbandymą. Tikiuosi, kad po šešių mėnesių, galėsime pasakyti, kad Ukraina yra arčiau Europos Sąjungos narystės.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Pone pirmininke, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija, apibūdindama vartotojų politikos prioritetus, valdymo programos atžvilgiu skiria dvi eilutes. Tai parodo jos poziciją dėl vartotojų apsaugos svarbos. Todėl svarstome, ką Tarybai pirmininkaujanti valstybketina padaryti dėl savo piliečių teisių. Ar ketina jas ginti peržiūrėdama visas suderinimo priemones arba paskelbtus nurodytus įsipareigojimus?
Vizijos socialiniame sektoriuje nėra ne tik vartotojų požiūriu. Nedarbas, kaip dabartinės krizės pasekmė, stipriai smogia Europos Sąjungos piliečiams ir jie laukia, kad būtų imtasi veiksmų. Ypač jaunimas yra keblioje padėtyje. Reaguodama į tai, Tarybai pirmininkaujanti valstybskatina jaunimo įsidarbinimą per gamybinės praktikos programas, taip labiau išnaudodama juos ir pernelyg didelį įmonių pelną. Raginame Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją peržiūrėti savo programą, kad būtų išsaugotos jos piliečių nuolatinės darbo vietos.
Rolandas Paksas
(LT) Aš taip pat tikiuosi, kad Ispanijos pirmininkavimas bus sėkmingas, taip pat tikiuosi, kad, be išdėstytų prioritetų, Ispanija nepaliks be dėmesio itin aktualios šių dienų problemos, t. y. žmogaus teisių ir laisvių. Po Lietuvos parlamento atlikto tyrimo dėl CŽV kalėjimų paaiškėjo, kad dar vienoje valstybėje, Europos valstybėje, buvo sukurta infrastruktūra neteisėtam asmens įkalinimui. Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos yra tarsi du pasaulio politikos ir ekonomikos kertiniai poliai, lygiateisiai sąjungininkai ir partneriai, tačiau tai dar nereiškia, kad suvereniose valstybėse tarsi savo kieme gali šeimininkauti CŽV darbuotojai. Manau, kad Europos Parlamentui reikėtų atnaujinti tyrimą dėl neteisėto asmenų gabenimo ir laikymo Europos valstybėse. Šio tyrimo išvadas turėtų vainikuoti dokumentas, įpareigojantis valstybes nares besąlygiškai užtikrinti kiekvieno piliečio teises ir laisves.
Frank Vanhecke
(NL) Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos pareiškimai dėl imigracijos politikos, konkrečiai - dėl sienų kontrolės, neįprastai pasikeitė. Visų pirma, Ispanijos požiūris, kad tokie klausimai turėtų būti reguliuojami Europos lygmeniu, atrodo labai dirbtinas, atsižvelgiant į valstybėje neseniai įvykusį masinį neteisėtų imigrantų legalizavimą, kurio pasekmes taip pat - galėtume sakyti - greitai pajus labiau į šiaurę esančios Europos šalys, niekada negalėjusios išsakyti savo nuomonės šiuo klausimu. Mane taip pat nustebino tai, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija toliau palaiko dinamišką imigracijos politiką didelės ekonomikos krizės laikotarpiu, o niekas nežino, kiek milijonų europiečių yra bedarbiai.
Ko mums iš tikrųjų reikia, tai uždaryti mūsų sienas, iš tikrųjų sustabdyti imigraciją ir, žinoma, suteikti ekonominę pagalbą šalims, kurioms jos reikia. Dėl tolesnės plataus masto imigracijos, kurią jūs palaikote, gali tik kilti plataus masto problemų.
Werner Langen
(DE) Pone pirmininke, pone J. L. Rodríguezai Zapatero, turiu pagirti jūsų iškalbą. Vis dėl to, ką jums iš tikrųjų reikia pasakyti? Ką norite mums pasakyti? Kokia yra jūsų kalbos esmė? Girdėjau daug kalbų - jūs esate 32-asis Vyriausybės vadovas, kurio klausausi - tačiau retai girdėjau tokio neįpareigojančio turinio kalbą. Atsižvelgiant į krizę, artėjantį aukščiausiojo lygio susitikimą, būtiną griežtą finansų rinkos reguliavimą ir faktą, kad Taryba paskutinius kelis mėnesius paliko Komisiją dirbti savarankiškai, kur jūsų strategija?
M. Schulz tikriausiai buvo kitoje salėje, jei jis rekomenduoja čia priimti Ispanijos Vyriausybės modelį. Norėčiau kai ką paaiškinti: Europa negali sau leisti, kad nedarbo lygis pasiektų 20 proc. Tad kuo Ispanijos modelis toks geras? Kaip jūs reagavote į krizę? Kaip jūs galite užtikrinti koordinavimą čia? Reikalaujame, kad imtumėtės vadovauti. Tada palaikysime jus. Vis dėlto ką galime padaryti su tokiomis neįpareigojančiomis priemonėmis? Aišku, nepritariame smurtui santuokoje, kas pritartų? Jūs aiškiai pasiūlėte tik viena - elektra varomą automobilį, o atsižvelgiant į krizę ir aukščiausiojo lygio susitikimą, ar tai viskas, ką galite pasiūlyti, pone J. L. R. Zapatero? Taip pat stebiuosi tuo, kad Komisijos Pirmininkas turėjo jums perskaityti Sutarties nuostatas dėl ekonominės politikos koordinavimo, o jūs labai atidžiai klausėte, nes akivaizdu, kad tai pirmas kartas, kai jūs jas išgirdote!
Galiu jums tik pasakyti, kad turėtumėte laikytis jūsų bendrapartiečio J. Alumnios rekomendacijų. Jis nepasidavTarybos priešpriešai dėl Stabilumo ir augimo pakto. Jis yra pavyzdys, kuriuo turėtumėte sekti. Padėkite jam užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimą. Padėkite jam tai padaryti ir mes jus palaikysime. Vis dėlto, turint tokių neįpareigojančių priemonių, tai tik graži svajonė, nepadarysime jokios pažangos Europoje.
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, pone pareigas einantis Tarybos Pirmininke, nemanau, kad W. Langen labai atidžiai klausėsi, nes priešingu atveju jis būtų girdėjęs, kad buvo paminėta aiški modernizacijos strategija ir socialinis paktas. Nesistebiu, kad negirdėjote, jog buvo paminėtas socialinis paktas, nes tai svarbi šios strategijos dalis. J. L. R. Zapatero iš tikrųjų kalbėjo apie nedarbo problemą, įskaitant ir nedarbo problemą jo paties valstybėje. Bendra nedarbo problema mums kelia rūpestį. Tačiau dėl to kaltas ne jis, o tie, kurie paskutinius kelerius metus vykdreguliavimo atsisakymo politiką. Kalti yra jūsų kolegos, kurie prisidėjo prie šios problemos atsiradimo.
Šis socialinis paktas iš tikrųjų reikalingas, ypač dabar, nes žinome - ir šiuo požiūriu esate teisus, tačiau tik iš dalies - kad reikia konsoliduoti biudžetus. Tačiau taip pat žinome, kad tai neturėtų būti daroma pažeidžiamų visuomenės narių sąskaita, nes dabar daug yra tokių - tereikia paskaityti šiandienos laikraščius - kurie, pvz., neturi nedarbo draudimo. Tai ne tik šių asmenų tragiška lemtis, tai taip pat ekonomikos augimui darantis įtaką veiksnys, nes labai gerai žinome, kad žemesniųjų visuomenės sluoksnių žmonės linkę atitinkamai mažinti vartojimą, o viena iš pavojaus ekonominei plėtrai ir ekonominiam augimui priežasčių yra ta, kad nėra pakankamo vartojimo. Jei mes neapsaugosime žemiausių visuomenės sluoksnių narių socialinio pakto priemonėmis, nusižengsime ne tik žmoniškumui, bet taip pat neįvykdysime ekonominės plėtros tikslo. Todėl šis socialinis paktas labai svarbus.
Pone J. L. R. Zapatero, visų pirma socialinio pakto klausimu jums visiškai pritariame.
Ramon Tremosa i Balcells
(ES) Pone J. L. Rodríguezai Zapatero, praeitą rugsėjo mėn. Komisijos narys Joaquín Almunia dalyvavo Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto posėdyje. Pakalbėjęs apie Vokietijos eksporto atsigavimą ir vartojimo didėjimą Prancūzijoje J. Almunia nurodė, kad Ispanijoje krizužsitęs kur kas ilgiau ir bus kur kas sunkesnė.
Iš tikrųjų Europos Komisija numatė, kad artimiausius kelerius metus Ispanijoje toliau didės nedarbas ir blogės viešųjų finansų būklir labai tikėtina, kad šiemet sumažės bankų teikiamų kreditų šeimoms ir verslui.
Kai Komisijos nario J. Almunios paklausiau, kodėl Europa jau atsigauna, o Ispanijoje padėtis ir toliau prastės, jis tiesiog atsakė: "todėl, kad Ispanijos Vyriausybnevykdo reformų, kurioms jūs ir aš pritariame". Krizyra visuotinė, tačiau sprendimai - vietinės reikšmės. Daugelis Europos šalių pripažino atsidūrusios krizėje, greitai ėmėsi veiksmų ir jau atsigauna. Iššvaistėte dvejus metus ir vis dar nepateikiate konkrečių sprendimų.
Pone J. L. R. Zapatero, sulaužėte puikią PSOE tradiciją Europoje. Felipei Gonzálezui atskaitos taškas buvo Europos socialdemokratai reformistai, tačiau jūs esate kur kas arčiau revoliucinės Pietų Amerikos populistų politikos. Reformos tautoms padeda progresuoti labiau nei revoliucijos ir Europa šiuo atžvilgiu yra gerosios praktikos pavyzdys. Čia elkitės nuolankiai ir mokykitės, o ne siekite mokyti.
Du konkretūs klausimai: kada šiuose rūmuose galėsime kalbėti katalonų kalba? Galiausiai, kada Ispanija atšauks tarptautines sutartis, draudžiančias skrydžius į Barseloną iš dvidešimt trijų šalių?
Oriol Junqueras Vies
(ES) Sveiki, pone J. L. Rodríguezai Zapatero. Prieš pora metų užtikrinote mus, kad Ispanija viršijo Italijos vienam gyventojui tenkančios gamybos apimties rodiklį ir kad greitai bus viršytas Prancūzijos vienam gyventojui tenkančios gamybos apimties rodiklis. Vis dėlto remiantis tarptautinių reitingų agentūrų duomenimis šiandien Ispanija, kurioje nedarbas siekia 20 proc., o deficitas 78 mlrd. EUR, pirmauja pagal skurdo indeksą.
Pone J. L. R. Zapatero, kas nutiko? Ar jūsų nurodymai Europai bus tokie pat, kuriuos pritaikėte Ispanijoje?
Be to, šis deficitas nebuvo panaudotas plataus masto ryšių infrastruktūrai sukurti. Kada mes, Europos piliečiai, naudosimės Viduržemio jūros pakrante nutiesto geležinkelių tinklo ašimis, sujungiančiomis žemyno šiaurinę ir pietinę dalį?
Šis deficitas taip pat nebuvo panaudotas gamybos modelio pokyčiams skatinti. Kaip mes, europiečiai, galime tikėti jūsų ketinimais įgyvendinti Europos skaitmeninę darbotvarkę, jeigu ką tik perpus sumažinote moksliniams tyrimams skiriamas lėšas.
Galiausiai, priešingai, nei kitos ES valstybės narės, kurioms čia atstovaujama, Ispanija toliau atsisako pripažinti Kosovą. Kaip ilgai ir toliau naudositės tarptautinės bendruomenės kantrumu atsisakydami pripažinti referendumo dėl apsisprendimo, kaip tautos valios demokratinės išraiškos, rezultatus?
Lajos Bokros
(ES) Gan reikšminga ir simboliška, kad šalies, kurioje šiuo metu yra didžiausias nedarbo lygis Europos Sąjungoje, ministras pirmininkas kalba apie darbo vietų kūrimo svarbą. Todėl norėčiau Ispanijos Vyriausybės ministro pirmininko paklausti, kokios konkrečiai yra svarbiausios priemonės siekiant sumažinti nedarbo lygį ne tik Ispanijoje, bet ir Europoje.
Ispanijos Vyriausybės programa labai plačių užmojų. Pagal ją ketinama priimti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Kartu pamirštama Bendrijos Lisabonos programa, kurioje numatyta Europą paversti konkurencingiausiu pasaulio regionu. Kaip galima numatyti naują strategiją ir per mėnesį parengti ją pirmiau neišnagrinėjus ankstesnės programos neįgyvendinimo priežasčių?
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, šiuo laikotarpiu turėtų suteikta galimybių iš esmės pakeisti Europos Sąjungos politiką ir prioritetus.
Nedarbo lygis pasieknerimą keliantį lygį - darbo neturi daugiau kaip 24 mln. žmonių ir vien per pastaruosius metus jų padaugėjo 5 mln., kas taip pat didina skurdą, kurį dabar patiria daugiau kaip 80 mln. žmonių. Mums reikia socialinio vystymosi ir pažangos pakto, kuris būtų orientuotas į gamybą, visų pirma į žemės ūkį ir pramonę, darbo vietų kūrimą gerbiant teises ir socialinę aprėptį, o ne vėl primygtinai reikalauti laikytis Stabilumo pakto, kuriame numatyta liberalizacija ir neoliberalūs diktatai, kaip tai padarTarybos Pirmininkas.
Kaip jau girdėjome, būtent jie prisidėjo prie nelygybės didėjimo, prie pirmenybės teikimo pagrindiniams ekonominiams ir finansiniams subjektams skirtam didesniam pelnui ir naudai. Taip pat darbo negali rasti vidutiniškai daugiau kaip 21 proc. jaunų žmonių Europos Sąjungoje, kas penktas vaikas gyvena skurde, o moterų diskriminacija vėl didėja. Atsižvelgdami į visas šias aplinkybes dabar turime uždavinį nutraukti visas šias dabartines politikos priemones...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Mario Borghezio
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, remiantis Eurobarometro rodikliais, po Latvijos, Rumunijos ir Bulgarijos Ispanija yra ketvirta - 21 proc. - pagal žmonių skaičių, kurie gyvena ties skurdo riba.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir kelis kartus pateiktus duomenis, įskaitant su nedarbu susijusius duomenis, kokią imigracijos politiką siūlo Tarybai pirmininkaujanti Ispanija? Tarybai pirmininkaujanti Ispanija norėtų padidinti imigracijos mastą.
Šiuo metu visa tai man atrodo akivaizdžiai prieštaringa. Žvelgiant iš Ispanijos pozicijos, kodėl Ispanijai ir kitoms Europos šalims - Ispanija ne vienintelė, susidurianti su šia nedarbo problema - reikia įsivežti naują darbo jėgą? Ar mums reikia naujų imigrantų, neturinčių namų arba darbo? Ar norime ir taip rūpestį keliantį ties skurdo riba gyvenančių žmonių skaičių dar padidinti?
Manau, kad užuot tai darę turėtume skirti daugiau dėmesio pagrindiniam tikslui imigracijos srityje įgyvendinti, t. y integruoti dabar mūsų šalyje esančius imigrantus ir sustabdyti...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pasveikinkime atvykusį J. L. Rodríguezą Zapatero. Pripažįstu, kad, kaip užkietėjęs konservatorius, pasirengiau šiai diskusijai kaip bulių kovai; vis dėlto apie lygybę ir žmogaus teises kalbėjote taip, kad dabar galiu atpažinti mūsų nuomonių panašumus, o ne skirtumus. Jūs buvote atsargus matadoras. Aš būsiu atsargus bulius ir liksiu savo aptvare.
Vis dėlto norėčiau pakalbėti dviem labai nuobodžiais klausimais dėl indėlio, kurį galite įnešti išaiškinant Lisabonos sutarties įgyvendinimo klausimus. Savo šalyje pradėjote vykdyti įvairias politines priemones, grindžiamas subsidiarumo principu, taip paremdami su tapatybės klausimais susijusius daugelio bendruomenių, kaip antai katalonų ir baskų, Valensijos ir Galisijos, prašymus, kurie susilaukprieštaringų vertinimų.
Kaip dabar ketinate remti subsidiarumo principą valstybių narių santykiuose su Europos Sąjunga, kitaip tariant, valstybių narių prašymus pripažinti jų tradicijas, tapatybę, vertybes, kad būtų užtikrinamas pamatinis Europos Sąjungos principas "susivieniję įvairovėje"?
Antrasis mano klausimas susijęs su vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams: kas iš jūsų, pone Pirmininke H. Van Rompuy ir Pirmininke J. M. Barosso, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai yra atsakingas, kad baronienei C. Ashton būtų paaiškinta, jog galbūt praėjus 12 dienų būtų laikas sėsti į lėktuvą ir nuskristi į Haitį? Ar ne laikas, kad Europos Sąjungos užsienio politikai ne tik būtų skiriama lėšų, bet kad ji taip pat turėtų veidą ir žmogiškųjų išteklių teikti paramą, kaip tai padarkiti tarptautinių organizacijų vadovai? Nebent, aišku, mes painiojame Haitį su Taičiu.
Adrian Severin
Pone pirmininke, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai pirma Tarybai pirmininkaus Ispanija.
Tai pirmas iššūkis. Turime Sutartį, tačiau reikia tinkamai ją sustiprinti ir padaryti netgi daugiau. Europos socialinis paktas ir Europos ekonominis valdymas galėtų būti dalis to "daugiau", tačiau visoms šioms dalims reikia daugiau Europos finansinių lėšų ir valstybių narių mokesčių politikos suderinimo: deja, bet tokioms priemonėms visada kliudnacionalinės vyriausybės.
Tikiuosi, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija sugebės jas sutelkti labiau nei anksčiau.
Tarybai pirmininkaujanti Ispanija turėtų išspręsti dviejų pagrindinių Europos Sąjungos priešpriešų problemą: visos Europos poreikių ir Europos nacionalinių egoistų priešprieša ir Europos Sąjungos vakarinių ir rytinių regionų išsivystymo lygio priešprieša atsižvelgiant į jos pasekmes politinio jautrumo požiūriu. Dviejose pusėse politinis jautrumas skiriasi. Juntama, kad norima daugiau Europos, tačiau pojūtis abiejose pusėse šiek tiek skirtingas atsižvelgiant į socialinius ir ekonominius sunkumus. Tikiuosi, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija sugebės tai suderinti.
Tai iššūkiai, kuriems, vėlgi, būtinos bendros lėšos ir didesnis nuoseklumas politiniu požiūriu. Todėl manau, kad turėtume ne tik perskaityti Sutartį, kas yra visiška tiesa ir tai mums suteikia galimybių siekti didesnio nuoseklumo, bet taip pat suteikti...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Pone pirmininke, pone J. M. Barosso, pone pareigas einantis Tarybos Pirmininke, tai ketvirtas kartas, kai Ispanija perima pirmininkavimą Europos Sąjungai. Žinote, ką reiškia bendradarbiavimas su Europos Parlamentu labai įvairiais klausimais.
Dabar turime Lisabonos sutartį, tai reiškia, kad nuo šiol Europos Parlamentas yra pagrindinis jūsų partneris ryšiams. Savo programoje minite, kad norite, jog ES įsišaknytų tų, kurie jai suteikia teisėtumą, t. y. europiečių, sąmonėje. Tai labai aukštas tikslas. Tai galima pasiekti tik per Europos piliečių atstovus, kitaip tariant, parlamentus. Todėl man labai malonu girdėti jus sakant, kad nacionalinių parlamentų, ES valstybių narių parlamentų, ir Europos Parlamento bendradarbiavimas yra pagrindintokio tikslo įgyvendinimo sąlyga. Norite suartinti parlamentus, kad suartintumėte piliečius. Tai - gerai.
Šiuo požiūriu nešate didelę atsakomybę, nes įsigaliojus Lisabonos sutarčiai esate pirma Tarybai pirmininkaujanti valstybė. Kitos Tarybai pirmininkaujančios valstybės seks jūsų pavyzdžiu. Todėl, kitaip tariant, kuriate pradinę praktiką. Kalbant apie bendradarbiavimo struktūrą norėčiau, kad kitos Tarybai pirmininkausiančios valstybės turėtų vertinti save atsižvelgdami į jus. Linkiu jums didelės sėkmės!
Peter van Dalen
(NL) Tarybai pirmininkaujanti valstybnorėtų paspartinti derybas dėl stojimo, taip pat ir su Islandija. Mano frakcija neprieštarauja pačiam šios šalies įstojimui, tačiau šiuo metu per daug neaiški padėtis dėl Icesave paskolų apmokėjimo Jungtinei Karalystei ir Nyderlandams. Islandija ir Icesave ilgą laiką labai rizikavo. Galimybės atrodneribotos ir buvo be perstojo vartojama ir išduodamos paskolos. Tokios tarptautinės institucijos kaip Tarptautinis valiutos fondas įspėjo apie šiuos pavojus, tačiau ne, taip buvo toliau nekliudomai elgiamasi, kol užklupo sunkmetis. Todėl keista, kad Islandijos Vyriausybdabar lieja krokodilo ašaras. Ilgai pranašauta, kad padėtis smarkiai pablogės. Iš anksto įspėtas gali pasiruošti. Trumpai tariant, Islandija gali įstoti į ES, jeigu įvykdys savo tarptautinius įsipareigojimus, jai buvo aiškiai nurodytas Icesave paskolų sumokėjimo būdas ir laikas. Tai vienintelis būdas užsitarnauti įstojimui būtiną pasitikėjimą.
Miguel Portas
(PT) Pone J. L. Rodríguezai Zapatero, ne mažiau nei aš žinote, kad artimiausius kelerius metus gamyba Europoje augs lėtai ir nežymiai. Atsižvelgdamas į tai nesuprantu, kodėl primygtinai siūlote atšaukti pirminę Stabilumo pakto versiją arba sumažinti viešąsias investicijas ir socialinio sektoriaus išlaidas.
Taip pat norėčiau jūsų paklausti apie jūsų kalboje nepaminėtus aspektus. Kodėl nieko neužsiminta apie vadinamuosius mokesčių rojus? Kodėl nieko neužsiminta apie kai kurių valstybių narių priešišką poziciją dėl bankų paslapties? Kodėl nieko neužsiminta apie Europos iniciatyvą dėl finansinių sandorių apmokestinimo?
Trumpai tariant, kausimas, kurį norėčiau jums užduoti, skamba taip: kodėl jūsų įsipareigojimuose visuomet pritrūksta teisingumo ekonominiu požiūriu, teisingumo aspektas sprendžiant ekonomikos klausimus yra nežymus?
Enikõ Gyõri
(HU) Kaip vieną iš bendrų tikslų norėčiau pabrėžti ekonomikos krizės įveiką ir naujų darbo vietų kūrimą. Visi žinome, kad kai kuriose šalyse yra atsigavimo ženklų, tačiau bendra užimtumo padėtis to neparodo. Darbo vietos - tai, ko Europos Sąjungos piliečiams iš tikrųjų reikia. Tai vienintelis priimtinas Lisabonos sutarties atnaujinimo pagrindas. Turime užtikrinti, kad naujoje programoje "2020 m. ES" nebūtų kartojamos Lisabonos strategijos klaidos. Šiuo metu negalime įžvelgti veiksnių, kurie, palyginti su jos pirmtake, ją pakeis ir suteiks daugiau patikimumo. Iki šiol girdėjome tik į devizus panašius uždavinius ir nepaprastai įtemptą grafiką jai priimti.
Jeigu Europos Parlamento dalyvavimas procese bus tolygus jo svarbai, proceso neįmanoma užbaigti anksčiau kaip antrojo ketvirčio pabaigoje. Mums reikia brandžios ir suderintos programos, o ne paskubomis parengtos ryšių kampanijos. Apsvarstykime toliau nurodytus klausimus. Kaip padalyti atsakomybę tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos? Kaip kontroliuoti strategijos įgyvendinimą? Kam norime, kad nauja strategija būtų naudinga? Kaip Europos Sąjunga gins visų jos regionų, o ne tik kai kurių pramonės šakų, įmonių ar šalių interesus? Kaip suderinti sanglaudos ir struktūrinę politikas? Intensyviai dirbant nebus laiko atsakyti į visus šiuos klausimus. Skubama kokybės sąskaita.
Atkreipiu jūsų dėmesį į du europinės reikšmės uždavinius, įtrauktus tarp Tarybai pirmininkausiančios Vengrijos uždavinių. Pirmas: parengti bendrą vandentvarkos strategiją, atsižvelgiant į tai, kad vanduo tai mūsų bendras turtas. Su tuo susijusi Dunojaus, kaip žaliojo koridoriaus, koncepcija. Kitas mūsų tikslas yra teikti pagalbą Europos regionams. Turime pasinaudoti šių bendruomenių stiprybėmis.
Marita Ulvskog
(SV) Dėkoju už tvirtą socialinės politikos darbotvarkę, šiuo klausimu jums visiškai pritariame. Turiu du klausimus. Pirmasis susijęs su Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimu. Jis buvo nesėkmingas ir dabar kyla klausimas, kaip susigrąžinti iniciatyvą kovos su klimato kaita srityje? Ar Ispanija gali pakloti pagrindus siekiant Meksikoje sudaryti privalomojo pobūdžio susitarimą dėl klimato, kuriame nepadidintume atotrūkio tarp skurdžių ir turtingesnių pasaulio šalių? Ar, pvz., įmanoma pamėginti finansuoti klimato iniciatyvas lėšų neskiriant iš įprastos ES paramos kovai su skurdu? Tai svarbus klausimas, kurį turėtų išspręsti Tarybai pirmininkaujanti Ispanija.
Labai įdomi padėtis dėl socialinio pakto. Vis dėlto matau rimtą problemą: nebeišlaikoma pagrįsta pusiausvyra tarp Europos darbuotojų ir Europos darbdavių. Priimta Darbuotojų komandiravimo direktyva, kuri tą pusiausvyrą suardir dėl kurios tokiam socialiniam paktui kyla pavojus. Per daug mažinamas darbo užmokestis ir per daug šiurkštaus išnaudojimo.
Diana Wallis
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti ministrui pirmininkui už jo labai nuoširdžią ir europietišką kalbą pradedant Ispanijos pirmininkavimą Tarybai. Paprastai tai mandagaus elgesio laikas ir mano kolegos žino, visada esu mandagi, tačiau privalau sugrįžti prie problemos dėl daugelio Jungtinės Karalystės piliečių ir kitų valstybių piliečių, kuriems kyla sunkumų dėl namų praradimo Ispanijoje.
Į ją žvelgiu skirtingai nei ankstesnis priešiškai Europos atžvilgiu nusiteikęs kalbėtojas. Žvelgiu į ją iš europietiškosios perspektyvos, kuria remiantis Parlamentas ne kartą rengpranešimus ir klausymus pasinaudodamas mūsų Peticijų komitetu. Tai Europos problema. Tai laisvo judėjimo problema. Tai Europos pilietybės problema. Tai Europos teisingumo, galimybės naudotis valstybinio teisingumo sistema problema.
Apgailestauju, ministre pirmininke. Išsakėte daug nuostabių minčių apie Europos pilietybę ir teisingumą bei sąžiningumą. Ministre pirmininke, tikiuosi, kad galėsite perteikti tas mintis Europos piliečiams, kuriems jūsų šalyje kyla grėsmlikti benamiais ir prarasti savo santaupas dėl - apgailestauju tai sakydama - Parlamento nuomone, administracinio piktnaudžiavimo.
Evžen Tošenovský
(CS) Pone ministre pirmininke, jūsų pirmininkavimo Tarybai prioritetų programoje, skyriuje dėl transporto, taip pat paminėjote GALILEO projektą. GALILEO projektas vertinamas kaip vienas iš didžiausių ir sudėtingiausių Europos Sąjungos projektų. Turėtų būti numatyta, kad Ispanijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu šis projektas turėtų būti pradėtas įgyvendinti. Norėčiau jūsų paprašyti skirti daugiau dėmesio šiam projektui, kuris sudėtingas ne tik techniniu, bet ir ekonominiu požiūriu, nes ne iki galo aiški padėtis dėl jo finansavimo. Tikiu, kad Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos dėka bus sėkmingai laikomasi šios programos ir visas projektas bus pradėtas įgyvendinti. Tai didelis Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai keliamas uždavinys, nes po šio projekto bus įgyvendinami kiti labai svarbūs projektai inovacijų, telekomunikacijų ir kitose susijusiose srityse.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Pone pirmininke, pone pareigas einantis Tarybos Pirmininke, Pirmininke J. M. Barosso, pone Komisijos nary J. Almunia, aš taip pat norėčiau daugiau dėmesio skirti 2020 m. ES strategijai, nes šiuo krizės laikotarpiu labiau nei bet kada anksčiau būtina, kad Europa dirbtų savo piliečių ir jų darbo vietų labui. Pareiškėte, kad 2020 m. ES strategija yra svarbi prioritetinsritis, tačiau per Madride vykusias jūsų pirmininkavimo Tarybai pradžios iškilmes išsakėte kai kurių prieštaringai vertinamų politinių minčių ir buvote daug kritikuotas, nors ir iš tikrųjų pasiekti, kad visos valstybės narės laikytųsi vienodos politikos, yra didelatsakomybė, kurią nešant būtina diplomatija. Galbūt savo pareiškimais jūs, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija, trukdote Pirmininkui H. Van Rompuy? Pagal Lisabonos sutartį, kaip bendrai teisės aktus priimanti institucija ir svarbus Europos Parlamento partneris, gal dabar dirbsite teisėkūros programos klausimu? Ar iš tikrųjų ne jūsų darbas - tai taip pat numatyta jūsų programoje - užtikrinti aiškų finansų rinkų reguliavimą? Galiausiai, kalbant šiuo klausimu, Parlamentas nusivylpraeitą gruodžio mėn. Tarybos pasiektu kompromisu dėl finansų priežiūros. Galbūt šiuo klausimu bei vidaus rinkos, kur galima dar daug ką tobulinti, klausimu galėtumėte dėti kur kas daugiau pastangų? Tai svarbu mūsų mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios yra mūsų darbo vietų kūrimo varomoji jėga.
Kalbant apie 2020 m. ES strategiją Europos liaudies partija (krikščionys demokratai), žinoma, taip pat norėtų, kad pasibaigtų valstybių narių peštynės ir vietoj toj būtų pateikta konkrečių pasiūlymų - šiuo klausimu taip pat kreipiuosi į Pirmininką J. M. Barossą - dėl tvirtos, skaidrios valdymo struktūros, kurioje taip pat būtų laikomasi subsidiarumo principo. Pvz., išėjimo į pensiją amžius nepriklauso ES kompetencijai. Galbūt Europos Sąjungai derėtų priimti sprendimus dėl darbo rinkų arba švietimo sistemų pertvarkos valstybėse narėse? Būkime ryžtingi, tačiau taip pat gerbkime subsidiarumo principą.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Jūsų pristatytos programos užmojai labai platūs. Ji Europos Sąjungai gali sudaryti sąlygas padaryti gana didelę pažangą ir atsižvelgdama į tai, kad turėjau galimybę susitikti su keletu jūsų Vyriausybės narių, žinau, kad profesiniu požiūriu jie tikrai gali ir yra gerai pasirengę įgyvendinti šią programą. Sveikinu.
Itin laukiu bendradarbiavimo su teisingumo ministru ir vidaus reikalų ministru, nes tai sritis, kuriai kaip Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pirmininko pavaduotoja skiriu daug dėmesio. Turėsime daug darbo ir tam tikras priemones, tarp jų ir vakardienos mūsų posėdyje jūsų paminėtąsias, iš esmės susijusias su teisingumo ir vidaus reikalų sritimis, kurių Tarybai pirmininkaujanti Ispanija nusprendimtis, sprendimus priimdama drąsiai.
Europos Sąjungos piliečių teisių srityje kyla daug klausimų ir reikia priimti daug sprendimų, įskaitant civilinio ir baudžiamojo pobūdžio teisminio proceso dalyvių turtinių ir procedūrinių teisių klausimą ir apsaugos, susijusios su Europos politikos socialinio aspekto sugrąžinimu, klausimą. Turime atkreipti dėmesį į problemas, susijusias su imigracija ir prieglobsčiu, ir tikiu, kad taip ir bus.
Marian Harkin
Pone pirmininke, piliečių iniciatyva - tai vienas iš pokyčių, apie kuriuos šįryt kalbėjo ministras pirmininkas. Iš tikrųjų manau, kad pradėti įgyvendinti Lisabonos sutartį dera vienai iš šalių, kurios piliečiai balsavo "už" konstituciją. Airijoje agituodamas balsuoti "taip" dėl Lisabonos sutarties daug kartų rėmiausi Ispanija ir Ispanijos žmonėmis.
Tačiau kaip politikai esame atsakingi užtikrinti, kad, nors piliečiai žino apie tikrąsias piliečių iniciatyvos teikiamas galimybes, jie taip pat žino jos trūkumus. Žinome, kad tai ne tik vieno milijono parašai bet kuriuo klausimu. Klausimas turi priklausyti Europos Sąjungos kompetencijai ir neturime žadėti daugiau, negu galime išpildyti.
Antra, šįryt, ministre pirmininke, paminėjote maisto saugą. Džiaugiuosi matydamas, kad Žemės ūkio taryboje daroma pažanga sprendžiant maisto produktų tiekimo grandinės tobulinimo klausimą. Maisto sauga negali būti - ir nebus - užtikrinama, jeigu mūsų ūkininkai negalės turėti pakankamų ir pagrįstai stabilių pajamų.
Galiausiai, ministre pirmininke, puiki jūsų iniciatyva dėl kovos su smurtu, susijusiu su lytimi. Lauksiu išsamesnės informacijos.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Kalbą norėčiau pradėti išreikšdama viltį, kad nepaisant gana bendro programos pobūdžio iki birželio mėn. pabaigos Tarybai pirmininkaujanti Ispanija pasieks konkrečių rezultatų.
Džiaugiuosi, kad Tarybai pirmininkaujančiai valstybei rūpi Europos mokslinių tyrimų erdvės vystymas ir mokslininkų judumo užtikrinimas. Tačiau esant darbo rinkos apribojimams bus sunku įvykdyti šį uždavinį. Tikiuosi, kad neoficialiame susitikime su užimtumo ministrais šio mėnesio pabaigoje šioje srityje bus pasiekta konkrečių rezultatų.
Programoje taip pat apžvelgiamos TEN-T veiksmų gairės. Taip pat pageidautina, kad apžvalgoje taip pat būtų atsižvelgiama į Dunojaus strategiją, kuri, nepaisant to, kad tiesiogiai neminima Tarybai pirmininkaujančios valstybės programoje, yra Europos Komisijos įsipareigojimas iki 2010 m.
Energetikos sektoriuje reikėtų patobulinti Europos efektyvesnio energijos vartojimo veiksmų planą ir patvirtinti 2010-2014 m. energetikos veiksmų planą. Manau, kad peržiūrint pastarąjį taip pat turėtų būti pateikiamas pasiūlymas dėl finansinių lėšų, visų pirma siekiant, kad pastatai taptų tausūs energijos vartojimo požiūriu. Europos ekonomikos atkūrimo plane numatytas Europos Sąjungos įsitraukimas finansuojant Nabucco dujotiekį. Europos Sąjunga suinteresuota, kad šis finansavimas būtų tęsiamas taip pat pagal 2010-2014 m. energetikos veiksmų planą.
Kalbant apie Rytų partnerystę verta paminėti, kad labai svarbūs Europos Sąjungos santykiai su Ukraina. Taip pat norėčiau pasinaudoti šia proga paprašyti, kad nepamirštumėte Pietų Kaukazo regiono, kuris yra svarbus alternatyvus energijos šaltinis Europos Sąjungai, arba Moldovos Respublikos, kuriai labai reikia ES paramos šiuo perėjimo prie demokratijos laikotarpiu.
Gianluca Susta
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, dėkoju už svarbius įsipareigojimus, kurių prisiimate per šią Parlamento kadenciją, dėl jūsų nurodytų aspektų, nors ir dabar jau laikas ne vardyti visus naudingus aspektus, o dėti realias pastangas Europai atgaivinti.
Turime užbaigti šį institucinių struktūrų nustatymo laikotarpį ir imtis spręsti svarbias problemas, kurios vis dar neleidžia Europai lygiomis teisėmis konkuruoti su tarptautiniais partneriais. Būtina žinoti, ar labai greitu metu Europos Sąjungai bus skirta vieta Jungtinėse Tautose, ar ji, kaip Europos Sąjunga, turės vietą G20 susirinkime, ar siekiama didesnio suderinimo mokesčių ir socialinėje srityse ir kiek lėšų ji ketina įnešti į Europos ekonomikos ciklą, kad padarytų viską, ką padarkiti jos tarptautiniai varžovai.
Čia turime ateiti - tai skiriu taip pat ir Pirmininkui J. M. Barosso - su pasiūlymais dėl konkrečių Europos atgaivinimui skirtų priemonių, nes praėjus šešiems mėnesiams turėsime ne tuos pačius rezultatus, kuriuos turėjome Tarybai pirmininkavus ankstesnėms valstybėms. Taip pat norėtume žinoti, ar galiausiai atėjo laikas, kai, kaip prieš 30 metų sakH. Kissinger, prireikus susisiekti su Europos atstovu svarbiausi pasaulio vadovai žinos, kokiu numeriu skambinti, o ne paprasčiausiai susisieks su valstybėmis narėmis.
Kalbame apie Europos orumą, kaip jis apibūdinamas Lisabonos sutartyje, taip pat Europos socialinį modelį, pagrindinius demokratijos principus, kurių mes, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos nariai, tvirtai reikalaujame laikytis ir kuriais, kaip mes norėtume, būtų grindžiama mūsų piliečių gerovateityje.
Paulo Rangel
(PT) Pone pirmininke, pone J. L. Rodríguezai Zapatero, pone J. M. Barroso, norėčiau paaiškinti, kad čia girdėtoje kalboje buvo tam tikrų dviprasmybių, visų pirma dėl ekonomikos klausimų. Tikslai bei nurodyti tikslai yra pagrįsti, tačiau tebesama tam tikrų dviprasmybių. Konkrečiau kalbant, nenurodyta jokia konkreti kovos su nedarbu priemonė. Tačiau nepaisant šios išimties savo kalboje daugiausia dėmesio norėčiau skirti instituciniams klausimams.
Tarybai pirmininkaujanti Ispanija daug kalba apie piliečių iniciatyvą ir greitą bei skubų Išorės veiksmų tarnybos sistemos sukūrimą. Atsižvelgiant į tai, kad esame pradiniame Lisabonos sutarties įgyvendinimo etape, manau, kad instituciniu požiūriu dabar taip pat būtų svarbūs tam tikri principai dėl santykių su kitomis institucijomis.
Taip pat atsižvelgiant į tai, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija turi vienintelę galimybę sukurti precedentą, manau, svarbu, kad Taryba ir Tarybai pirmininkaujanti Ispanija aiškiai parodytų norą bendradarbiauti su Komisija ir Parlamentu, kad būtų aiškiai nustatyta, kaip bus palaikomi Komisijos ir Parlamento santykiai pagal Lisabonos sutartį.
Kad ir ką Tarybai pirmininkaujanti Ispanija nuveiktų minėtų santykių su Komisija ir Parlamentu bei pačiu Europos Vadovų Tarybos Pirmininku srityje, tai bus galima laikyti Lisabonos sutarties sėkme.
Atsižvelgdamas į tai norėčiau, kad man būtų geriau paaiškinta, kokia, jūsų manymu, bus pagal rotacijos principą Tarybai pirmininkaujančios valstybės, Komisijos, Parlamento ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės santykių struktūra.
Alejandro Cercas
(ES) Malonu jus matyti, gerbiamasis ministre pirmininke J. L. R. Zapatero, sėkmės ir dėkoju jums už kalbą. Visų pirma ačiū, kad paminėjote Europos socialinę chartiją. Galų gale Taryboje yra suprantančių, kad Europa negali būti formuojama be darbuotojų ir juo labiau prieš darbuotojus.
Galų gale Taryboje yra pradedančių suprasti, kad turime labai didelę problemą dėl milijonų nusivylusių žmonių, dėl prekybos organizacijų, kurios jaučia, kad nėra įtraukiamos į Europos integracijos procesą, kuriame atsižvelgiama tik į verslo aspektus, prarasti politiniai tikslai ir keliami nedideli socialiniai tikslai.
Šiuos santykius su Parlamentu ir profesinių sąjungų judėjimu sugadino du poelgiai. Vienas jų buvo darbuotojų judėjimas Europoje, kuris kelia pavojų nacionaliniams socialiniams modeliams, kitas - Darbo laiko direktyva, kuri kelia pavojų istoriniams pasiekimams ir profesinio bei darbinio gyvenimų derinimui.
Ministre pirmininke, kalbėjote apie šešis pokyčių mėnesius. Pakeiskite procedūras, pakeiskite kryptį. Negalėsite pakeisti visko, pradėkite dirbti nauja kryptimi, kurios Europai reikia, nes Europai reikia darbuotojų ir negalėsime sukurti tiesiog ekonominės Europos, tai taip pat turi būti politinir socialinEuropa.
