Europos technologijos institutas (diskusijos) 
Pirmininkas. - Kitas darbotvarkės klausimas -p
ranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas - C6-0355/2006 -. Pranešimą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu parengpranešėjas Reino Paasilinna.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad galiu šįvakar būti čia šiuo ypač svarbiu metu, kai jūs ne tik neprieštaraujate, bet ir įsipareigojate steigti Europos technologijos institutą.
Kaip visi žinote, šiuo svarbiu klausimu bendromis pastangomis per paskutinį mėnesį pasiekta didelės pažangos. Norėčiau išreikšti ypatingą padėką atitinkamo pranešimo autoriui R. Paasilinnai; Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pirmininkei A. Niebler; Kultūros ir švietimo komiteto atstovei E. Hennicot-Schoepges; taip pat Biudžeto komiteto atstovui R. Böge'ui už jų pastangas ir vertingą indėlį. Be jų pastangų nebūtume pasiekę dabartinių rezultatų.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto priimtas pranešimas ir atitinkama bendra koncepcija, kurią priėmTaryba, aiškiai veda ta pačia kryptimi. Manau, kad tai labai svarbu. Be abejo, tai padeda lengviau parengti suderintą tekstą. ETI sudarys prielaidas aplinkai, kurioje galės bendradarbiauti pirmaujantys savo srityse verslo, mokslo tyrimų ir mokymo įstaigų atstovai. Tuo būdu bus padidintas inovacijų potencialas.
Mes susitarėme, kad ETI būtų vystomas palaipsniui. Dvi iš trijų žinių ir naujovių bendrijų (ŽNB) bus įsteigtos pradinėje pakopoje. Antroje pakopoje, skirtoje ETI ir ŽNB įvertinti, bus papildomai įsteigta ŽNB. Ilgalaikės veiklos strategiją arba programos gaires priims Parlamentas ir Taryba, parengdami strateginę inovacijų darbotvarkę.
Parlamento pranešime pateikta naudingų dalinių pakeitimų, aiškiai praturtinančių pirminį pasiūlymą. Dėkoju jums už šiuos pakeitimus. Pvz., visiškai pritariu Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo pakeitimui, susijusiam su valdybos narių atranka, kuris užtikrina šios procedūros skaidrumą. Taip pat pateiktas pasiūlymas papildyti ETI pavadinimą, t. y. pavadinti jį Europos inovacijų ir technologijos institutu, paliekant santrumpą ETI.
Aš taip pat pritariu daliniams pakeitimams, skirtiems ETI finansų valdymui supaprastinti ir išaiškinantiems tarpinstitucinio susitarimo 47 punkto teikiamas galimybes.
Komisija taip pat gali paremti daugelį jūsų pateiktų dalinių pakeitimų, pvz., konkretų pakeitimą arba idėją (šiuo atveju reikėtų suderinti pakeitimo tekstą). Vis dėlto mums kelia abejonių kai kurie daliniai pakeitimai, kuriuos pasiūlPramonės komitetas. Išnagrinėsiu keturis pagrindinius klausimus.
Pirma, švietimo aspektas. Mes turime būti atidūs, kad galėtume išvengti ETI veiklos švietimo aspekto sumenkinimo, kadangi šis aspektas - pasiūlymo kertinis akmuo ir pati naujoviškiausia jo ypatybė. Mes pritariame Parlamento požiūriui, kad mokslininkų ir studentų judėjimas bus svarbi priemonė, į kurią reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį. Vis dėlto manau, kad nuostatos, susijusios su mokslo laipsniais ir diplomais, neturėtų būti keičiamos.
Antra, ETI steigiamas remiantis bandomojo etapo rezultatais. Manu, kad visi pritariate, kad ETI reikėtų vystyti palaipsniui ir šią veiklą nuolat įvertinti. Vis dėlto neturėtų kilti jokių abejonių dėl Europos Sąjungos ilgalaikės vizijos ir įsipareigojimų, susijusių su šia iniciatyva. Bet koks neaiškumas (ypač pradžioje) kels pavojų viso projekto gyvybingumui.
Trečia, trečiųjų šalių dalyvavimo klausimas. Mes visiškai pritariame, kad būtų taikomas trečiųjų šalių dalyvavimo ETI veikloje skatinimo principas - viena iš labai svarbių jo veiklos sąlygų. Vis dėlto kartu turėtų būti taikomas ES valstybių narių pirmumo principas. ETI yra ir turėtų išlikti Europos iniciatyva.
Ketvirta, ETI ir ŽNB dalyvavimo klausimas. Šiuo atveju neturėtų būti nšešėlio abejonės. ETI nesieks dalyvauti Bendrijos programose, iš kurių biudžeto nebus padengiamos ir jo išlaidos. Kita vertus, ŽNB turės teisę teikti paraiškas dėl lėšų skyrimo, tačiau jokiu būdu neturės privilegijų ar išskirtinių sąlygų. Manau, kad atitinkamos institucijos turėtų šiuo klausimu parengti politinę deklaraciją, kuri būtų pridėta prie pasiūlymo, kad šis aspektas būtų kuo skaidriau išaiškintas.
Šiuo metu pagrindinis klausimas - ETI finansavimas. Praeitą savaitę Komisija priėmpasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos pakartotinio svarstymo "Galileo" ir ETI reikmėms patenkinti. Tikiuosi, kad po plataus masto diskusijų iki šių metų galo biudžetininstitucija parengs atitinkamą susitarimą. To birželio mėn. pareikalavo Taryba.
Tikiuosi vaisingos diskusijos.
Reino Paasilinna  
pranešėjas. - (FI) Pone pirmininke, Europos technologijos instituto steigimo parengiamieji darbai vyko daugiau nei metus, kadangi reikėjo smarkiai tobulinti pirminį Komisijos pasiūlymą. Parlamento komitetai, kuriems vadovavo Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas, iš dalies pakeitpasiūlymą ir suteikjam naują pavidalą. Parlamentui ir Tarybai buvo suteikta daugiau galimybių pasiūlymams šiuo klausimu teikti, nepažeidžiant ETI autonomijos principo. ETI valdybos rinkimai bus panašūs į Europos mokslo tyrimų tarybos rinkimus, t. y. į procedūrą, dėl kurios mokslo pasaulyje netyla ginčai. Buvo bandyta praplėsti MVĮ dalyvavimo galimybes. Kaip tik tai turės didžiausios įtakos užimtumui. Be to, kaip tik šiuo atveju bus įmanoma lanksčiai ir sparčiai diegti naujoves.
Europos inovacijų ir technologijos institutas, kaip galima spręsti iš jo pavadinimo, daugiausia dėmesio skirs inovacijoms. Kitos dvi žinių trikampio kraštinės -moksliniai tyrimai ir švietimas - irgi išliks, tačiau inovacijos aiškiai bus šio trikampio pagrindas ir pagrindinis instituto veiklos prioritetas. Inovacijoms reikia skirti ypatingą dėmesį, kadangi ši sritis - Europos Achilo sausgyslė.
Neįtikėtina, kad amerikiečiai užregistruoja trečdaliu daugiau paraiškų patentui gauti Europos patentų biure (mūsų nuosavame patentų biure) nei mes patys. Tai gera sritis veiklai pradėti. Skeptikai galėtų paklausti, ar Sąjunga gali tapti konkurencinga be inovacijų arba be inovacijų spartinimo. Be abejo, kalbame apie inovacijas ir procesus, kurie plačiai taikomi verslo pasaulyje. Ar mums nieko daugiau nereikia? Turėtume paskubėti, kadangi Jungtinės Valstijos yra lyderio pozicijoje, o Kinija nuo nedaug atsilikusi nuo mūsų. Taip pat reikia sparčiau įgyvendinti Lisabonos strategiją. Kodėl netikime net savo pačių strateginiais sprendimais?
Mokslo tyrimų ir plėtros sričiai, lyginant su kitomis išsivysčiusiomis pasaulio šalimis, tenka vis mažesnsąjungos dalis. Mes skiriame jai mažiau nei 2 % BNP, o Jungtinės Valstijos skiria beveik 3 %, Japonija - daugiau nei 3 % Tik Švedija ir Suomija skiria šiai sričiai beveik 4 % BNP.
Deja, remdamiesi savo aukštais švietimo, apmokymų ir mokslo tyrimų standartais, sugebame sukurti per mažai verslui naudingų naujovių arba nesugebame jų įdiegti Europoje. Jos dažniausiai įdiegiamos Jungtinėse Valstijose. Be abejo, ši problema turi daug aspektų ir iš dalies priklauso nuo universitetų ir kolegijų noro bendradarbiauti su verslo pasauliu, nuo per daug sudėtingos patentų sistemos ir t.t.
Be abejo, ETI nepanaikins šių problemų, tačiau tam tikru laipsniu sušvelnins jų poveikį. Ypač rimtai reikės spręsti "smegenų nutekėjimo" problemą. Kodėl? Dėl to, kad mes stengiamės tapti pirmaujančia pasaulyje žinių visuomene, tačiau prarandame mūsų protus!
ETI pasiūlys privačiam sektoriui naujos rūšies bendradarbiavimo su švietimo ir mokslo tyrimų bendruomene būdų. Jis padės sukurti prielaidas mokslo tyrimų rezultatų komerciniam taikymui ir sustiprins abipusį bendradarbiavimą. Institutas netaps super universitetu, kuris "grobs" iš geriausių universitetų jų geriausius mokslininkus ir stipendininkus. Parlamento daliniuose pakeitimuose į tai bus atsižvelgta. ETI turės galimybę pasiūlyti geriausiems universitetams ir kolegijoms naują ilgalaikį bendradarbiavimą su inovacijų alkį jaučiančiomis bendrovėmis. Tai gali padėti universitetams prisivilioti geriausius ir gabiausius pasaulio studentus, stipendininkus ir mokslininkus, kurie vykdytų mokslinius tyrimus ir kurtų inovacijas bei joms valdyti skirtus procesus ir būdus, dirbdami kartu su pirmaujančiomis bendrovėmis.
Neįmanoma išvengti to, kad kai kurios pasiūlymo sritys dubliuotų tam tikras jau taikomų priemonių sritis. Septintosios pagrindų programos technologijų platformų ir Jungtinio tyrimų centro veikla daugiausia grindžiama tais pačiais principais, kurie apibrėžia ETI veiklą. Tai galima pasakyti ir apie Konkurencingumo ir inovacijų programą.
Veikla šiek tiek dubliuosis, tačiau Europos inovacijų sritis nėra išsivysčiusi, todėl joje bus vietos dar vienai konkuruojančiai įstaigai. Svarbiausias klausimas, kaip ETI pritaps prie dabartinės sistemos? Manau, kad jis gali būti integruotas į dabartinę Europos mokslo tyrimų terpę, nedarant jai žalos. Mes įtraukėme į projektą bandomąjį etapą analizei atlikti ir išplėtėme Parlamento galias.
Prieš savaitę Komisija paskelbpasiūlymą atimti lėšas iš valdžioje esančių biurokratų ir teikti paramą žemės ūkiui (jeigu taip galima pasakyti, auginantiems vynuoges ir bulves) ir skatinti inovacijas. Argi mums nereikėtų to daryti? Tai įdomi idėja. Ypač svarbus ETI likimo aspektas - valstybių narių pasirengimas jį finansuoti (valstybių narių, kurios vis dar investuoja nepakankamai).
Ar visi remiame Lisabonos tikslus? Ši veikla duos atsakymą. ETI gali duoti daug naudos įgyvendinant Lisabonos tikslus, tačiau tik tuo atveju, jei jo veikla nesikirs su Lisabonos programomis. Sąjungai reikia inovacijų, ponios ir ponai. Jų reikia žmonėms. Mūsų ateičiai. Kodėl gi turėtume neremti būtino dalyko?
Nina Škottová  
Biudžeto komiteto nuomonės referent- (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Komisija pateiksavo pasiūlymą dėl Europos technologijos instituto steigimo kaip projektą, skirtą steigti svarbiai Europos institucijai, kuri sustiprins naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo integraciją ir kuri turėtų pažangius atradimus paversti komercinėmis galimybėmis.
Dėl to Biudžeto komitetas labai kruopščiai išnagrinėjo biudžeto projektą. Deja, paaiškėjo, kad jungtinis biudžeto projektas susijęs su daugybe problemų ir yra labai ambicingas. Pagrindinproblema susijusi su tuo, kad atitinkamos lėšos nebuvo aiškiai įtrauktos į 2007-2013 m. daugiametę finansavimo programą. Kalbame apie 308 mln. EUR. Kelia abejonių ir tai, ar pavyks skirti ETI 1,5 mlrd. EUR pagal kitas ES programas, visų pirma pagal struktūrinių fondų ir septintosios mokslinių tyrimų pagrindų programos programas.
Nors nuo dienos, kai Biudžeto komitetas priėmsavo nuomonę, buvo surengta keletas diskusijų su Komisija ir Taryba, instituto finansavimo klausimas vis dar nėra tinkamai išspręstas. Vis dėlto papildomos lėšos gali būti skirtos tik tuo atveju (kaip jau buvo minėta), jei būtų pakartotinai apsvarstyta finansavimo programa.
Be abejo, mes negalėsime įvertinti ETI darbo našumo ir naudos, kol jis nebus įsteigtas. Vis dėlto jis turėtų įrodyti savo gyvybingumą pritraukdamas, kaip siūlo Komisija, ir privataus sektoriaus lėšų. To galima būtų pasiekti tik įgyvendinant aktualius aukštos kokybės projektus, duosiančius gerų rezultatų. Tikiuosi, kad instituto veikla bus sėkminga.
Umberto Guidoni  
Biudžeto kontrolės komiteto nuomonės referentas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, 2007 m. pranešime dėl politikos strategijos Europos Parlamentas pateikskeptišką nuomonę apie Europos technologijos institutą, pabrėždamas pavojų, susijusį su jau sukurtų struktūrų dubliavimu, ir tai, kad gali padidėti konkurencija dėl jau ir taip ribotų lėšų mokslo tyrimams.
Be abejo, reikia tobulinti Bendrijos priemones, susijusias su naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo sričių skatinimu, kurti viešojo ir privataus sektoriaus partnerystes ir, aišku, plėsti MVĮ galimybes susipažinti su naujausiomis mokslo žiniomis. Vis dėlto negalime nekreipti dėmesio į instituto steigimo skubotumą, kuris gali turėti ilgalaikių pasekmių. Problemas dar labiau apnuogina faktas, kad tuo pat metu kuriamas naujas strateginis instrumentas - Europos mokslo tyrimų taryba.
Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad, remiantis susitarimu dėl finansinės perspektyvos, 30 % sumažintas septintosios pagrindų programos biudžetas. Atsižvelgiant į tai, kad Europos lygmeniu lėšų kiekis moksliniams tyrimams ribotas, reikėtų užtikrinti, kad Europos technologijos institutui nebus skirtos lėšos, kurios kitu atveju būtų skirtos kitai sektoriaus veiklai finansuoti. Atitinkamos lėšos turėtų būti papildomai numatytos dabartinėje finansinėje perspektyvoje. Be to, turėtų būti gauta lėšų iš naujų finansavimo šaltinių - Bendrijos, nacionalinių, regioninių ir privačių.
Pirma, reikia užtikrinti instituto valdybos rinkimų skaidrumą. Komisijai turėtų būti suteikta teisreikiamu momentu kreiptis į kitas institucijas. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti sudaryta galimybpareikšti pritarimą Europos technologijos instituto strateginiams prioritetams, dar prieš juos priimant Komisijai.
Be to, instituto sąskaitos turėtų būti "matomos" Europos Parlamentui ir Audito Rūmams. Manau, kad tik visapusiškas bandomojo etapo įvertinimas, kurį atliktų nepriklausomi ekspertai, galės atsakyti į klausimą, ar verta steigti Europos technologijos institutą, kaip pastovią Bendrijos įstaigą, ar verčiau nukreipti Europos lėšas kitai Bendrijos veiklai, susijusiai su mokslo tyrimų ir plėtros sritimi.
Erna Hennicot-Schoepges  
Pone pirmininke, gėda, kad Komisija pradėjo vykdyti Europos technologijos instituto steigimo projektą be reikiamų lėšų. Kultūros ir švietimo komitetas pritarpasiūlymui išaiškinęs kai kuriuos klausimus, pvz., dėl teisės teikti diplomus. Be abejo, tai tebeliks valstybių narių ir kompetencija. Šie diplomai bus pažymėti ETI ženklu, kuris turėtų būti pripažintas Europos kompetencijos ženklas. Vis dėlto taip pat turėtų būti atsižvelgta ir į Europos Sąjungos universitetų įvairovę.
Be to, ETI turėtų sudaryti tinkamas prielaidas studentų judėjimui. Šiuo atžvilgiu turėtų būti išspręstas klausimas dėl studentams skiriamų stipendijų pervedimo. Raginu narius balsuoti už 36 dalinį pakeitimą studentų mobilumui skatinti. Ar žinote, kad tik 3 % Europos universitetų studentų naudojasi judėjimo principu?
ETI - patrauklus ateities projektas naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo sritims skatinti. Privatus sektorius padės įtraukti į šią veiklą universitetus. Projektas taps tikru iššūkiu ateities Europos konkurencingumo siekiui įgyvendinti. Norėčiau padėkoti pranešėjui R. Paasilinna, taip pat Komisijai ir Tarybai pirmininkaujančiai Vokietijai, kurios daug padėjo tobulinant pasiūlymo tekstą.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Teisės komiteto nuomonės referentė. - (PL) Pone pirmininke, idėja dėl Europos technologijos instituto, atsiradusi 2005 m., nusipelno visiškos paramos. Pasiūlyta žinių ir naujovių bendrijų tinklo struktūra gali tapti puikia naujovių visoje ES skatinimo prielaida.
Mano, kaip Teisės komiteto nuomonės referentės, prioritetiniai uždaviniai buvo siekis parengti tinkamą įstatyminę bazę ir sudaryti galimybes pastoviam instituto finansavimui. Šiuo atžvilgiu buvo aptarta galimybsuteikti institutui agentūros statusą, remiantis 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimu, ypač jo C dalies 47 straipsniu. Šis klausimas yra ypatingai svarbus, kadangi komitetas siūlo padidinti 2007-2013 m. Bendrijos biudžeto 1A paantraštinės dalies nepaskirstytąją atsargą ir užtikrinti institutui 309 mln. EUR.
ETI "gimimas" ypač svarbus mokslo pasauliui naujojoje suvienytos Europos dalyje, turinčioje milžinišką neišnaudotą potencialą. Dėl to šiltai pritariu Vroclavo, kuriame studijuoja apie 140000 studentų, institucijų sprendimui siekti, kad šiame mieste įsikurtų instituto valdyba arba viena iš žinių ir naujovių bendrijų.
Be to, norėčiau šiltai padėkoti Reino Paasilinnai už puikų bendradarbiavimą ir labai gerą pranešimą.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE frakcijos vardu. - (SL) Pone pirmininke, posėdis prasidėjo Wim Kok pranešimu. Jo idėja buvo aiški. Mes atsakingi už svarbiausių Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimą ir už atitinkamų priemonių parengimą. Mes kartu pakartotinai apsvarstėme Mokslinių tyrimų pagrindų programą, Konkurencingumo ir naujovių programą. Šios programos suteikia mums galimybę vystyti mokslinius tyrimus ir iniciatyvas Europos lygmeniu.
Vis dėlto nesame įsitikinę, ar to pakaktų Europos inovacijų sričiai skatinti. Mes sužinojome, kad Europai stinga 100 000 inžinierių ir mokslininkų ir kad mes negalėtume skatinti inovacijų per se, remdamiesi vien iniciatyvomis ir projektais. Mes vis dar neturime ryšių su universitetais. Be to, neturime ir žmogiškų išteklių valdymo sistemos.
Šiuos trūkumus pašalintų ETI. Jis sudarytų prielaidas ryšiams tarp mokslo tyrimų sektoriaus ir mokslo bei verslo pasaulio. Mokslininkų ir universitetų darbuotojų grupės, kurios taps ETI žinių ir naujovių bendrijos narėmis, turės įrodyti savo naudą. ETI ženklas, kurį dalyviai galės naudoti, taip pat bus išorinis grupės darbo kokybės žymuo. Tikiuosi, kad dalyviai pasinaudos šiuo ženklu, kaip jų darbo kokybės įrodymu, savo naudai.
Tuo pat metu ETI ženklas taip pat turėtų duoti naudos galimiems verslo klientams. Jie turi pakankamą skaičių tinkamai apmokytų darbuotojų ir gali tinkamai spręsti su mokslo tyrimų ir plėtros projektais susijusias trumpalaikes ir ilgalaikes problemas. ETI ženklas padės lengviau pasirinkti partnerius apmokymų ir mokslo tyrimų projektams valdyti.
Ankstesnių derybų metu buvo akivaizdžiai sunkiai sprendžiamas klausimas dėl tinkamo ETI darbo finansavimo. Manome, kad mums pavyks gauti valstybės lėšų, tačiau tai tik maža finansavimo dalis. Greitu laiku jau ir su privačiu sektoriumi susijęs verslas turės spręsti dėl globalizavimo kilusius uždavinius taip ryžtingai pat kaip ir mes.
Hannes Swoboda
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti kolegai R. Paasilinnai už puikų darbą. Be abejo, tai labai sunkus procesas. Turiu omenyje ne tik pranešimą, bet ir paties instituto steigimą.
Be abejo, liūdna, kad ETI turi pradėti tokią svarbią veiklą su maža kibirkštėle entuziazmo, kurio visai nerodo dalis Tarybos ir turbūt dalis Komisijos narių. Visiškai pritariu Komisijos nario pastaboms (net ir susijusioms su ŽNB). Kaip siūlR. Paasilinna, kuriam aš šiltai dėkoju už atliktą darbą, bet kokiuose bandomuosiuose etapuose turi dalyvauti ribotas skaičius ŽNB. Tai visiškai teisinga. Tikiuosi, kad programos duos teigiamų rezultatų.
Taip pat pritariu pasiūlymams dėl finansavimo. Kai kurie Tarybos nariai per daug lengvabūdiškai pareiškė, kad galime steigti naujus dalykus, tačiau naujo finansavimo nebus; paprasčiausiai imkite jums biudžete numatytus pinigus. Manau, kad lengvabūdiškumui ne vieta ten, kur kuriama kažkas nauja.
Faktas, kad mes iš esmės naudojame mokslo tyrimams skirtas lėšas, - visiškai priimtinas, tačiau taip pat visiškai teisinga siekti, kad šiam projektui (kaip ir programai "Galileo") būtų skirtas naujas finansavimas, iš dalies turint omenyje biudžetinių lėšų perteklių, neišnaudotas biudžetines lėšas, o iš dalies atsižvelgiant į naujus atskirų valstybių narių įsipareigojimus.
Svarbus klausimas, kurį R. Paasilinna taip pat nagrinėjo, - prielaidos, kurias ETI ir ŽNB sudarytų siekiant išlaikyti ir susigrąžinti į Europą ypatingai aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Iš ataskaitų žinome, kad žmonės išvyksta ne tik iš finansinių paskatų. Jie vyksta ten, kur turi daugiau galimybių tobulėti. Jei šios įstaigos gali padėti mums sudaryti geresnes sąlygas ypatingai aukštos kvalifikacijos darbuotojams, kad jie liktų Europoje arba į ją grįžtų iš Amerikos ir kitų kraštų, tuomet galėtume teigti, kad ETI smarkiai pasitarnautų Europai, sugrąžindamas ją į naujų technologijų kūrimo lyderės kelią.
Jorgo Chatzimarkakis
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti R. Paasilinnai už veiksmingą bendradarbiavimą. Darbas buvo labai sudėtingas, tačiau jis pranešėjas buvo visada pasiruošęs bendradarbiauti. Taip pat norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atkaklumą ir ištikimybę projektui, kurią jis demonstravo daugelį mėnesių. Jūs, Komisijos nary, pamatysite, kad jūsų atkaklumas galų gale duos vaisių, nepaisant viso nuo pat pradžių jūsų patirto pasipriešinimo, kurį pirmiausia reiškmokslo pasaulis.
Kadangi pirmininkui J. Barroso akivaizdžiai patiko MIT idėja ir jis propagavo idėją įsteigti Europos technologijos institutą, šis sumanymas, šis projektas buvo gerokai pakeistas. Šiandien jis skiriasi nuo pradinio projekto. Tai nėra blogai, kadangi pradžioje mes nebuvome apsisprendę dėl instituto struktūros. Europos projektas išsiplėtir tapo naujoviškesnis. Mes - idėjų kontinentas. Mes tai žinome. Mes toli pažengę mokslo tyrimų ir mokslo srityse. Vis dėlto turime vargo versdami puikias pasaulinį perversmą sukėlusias idėjas naudingais produktais. Tai pagrindinmūsų problema.
Taigi, jei mokslo tyrimai - finansininvesticija į mokslo žinių sritį, tai inovacijos - atvirkštinis reiškinys. Remiantis mokslo žiniomis sukuriamas produktas, gaunama licencija, įregistruojamas patentas, kurie vėl virsta pinigais. Šis procesas - silpnoji Europos vieta, todėl Europos technologijos institutas gali padėti ištaisyti šią padėtį. Aišku, šis teisės aktas nėra tobulas. Tai galime pasakyti tiesiai šviesiai. Vis dėlto pasiektas geras kompromisas ir dabar viskas priklauso nuo mūsų pačių, ar mes pajėgsime perteikti jį žmonėms, visų pirma išsiaiškinant visas smulkmenas su suinteresuotosiomis šalimis.
Pranešėjai puikiai dirbo kartu. Neturėtume pamiršti pagrindinio ETI uždavinio, kuriame apibrėžta, kad pagalba turėtų visų pirma būti teikiama MVĮ. Taip pat siekiama turėti galimybę pasinaudoti universitetų sukauptomis mokslo žiniomis, tačiau tai daugiausia susiję su atitinkamų tinklų kūrimu, t. y. klausimu, kurį spręsti mums ne taip gerai sekasi.
Norėčiau panagrinėti keletą ginčytinų klausimų. Komisija siūlosi parengti ETI strateginę darbotvarkę. Norėčiau pasakyti, kad to nereikėtų daryti. Turėtų būti laikomasi autonomiškumo principo (kaip ir Europos mokslo tyrimų tarybos atveju). Kitu atveju privatus sektorius neturės beveik jokių galimybių.
Be to, reikia išnagrinėti klausimą dėl intelektinės nuosavybės taip, kad atitinkamos nuostatos būtų patrauklios MVĮ, siekiančioms dalyvauti ETI veikloje. Be abejo, ETI mums reikalingas. Tai visiškai nauja darinys, turintis savo prekės ženklą. Mes norime stipraus ETI, nenorime, kad būtų įgyvendinamas vien bandomasis projektas, kuris atbaidytų investuotojus. Mums reikia investuotojų.
Norėčiau tarti dar keletą žodžių dėl finansavimo. Aš asmeniškai jau šiek tiek laiko nagrinėjau klausimą dėl mūsų biudžeto "lisabonizavimo". Mes galime "lisabonizuoti" didelį žemės ūkio ir regioninės politikos sektorių biudžetą, tačiau akivaizdu, kad šiuo metu jau nesame pajėgūs kalbėti apie "Galileo" ir ETI, nesuplakdami jų vienon krūvon. Tai jau labai panašu į "lisabonizavimą", t. y. mes pradedame investuoti inovacijų sritin.
Dėl to raginu tęsti pradėtą darbą. Raginu Parlamentą rytoj pritarti šiam kompromisiniam dokumentui dauguma balsų. Dar kartą dėkoju R. Paasilinna už atliktą darbą.
Konrad Szymański
UEN frakcijos vardu. - (PL) Pone pirmininke, puiku, kad, nepaisydami ankstesnių abejonių, mes turime galimybę pateikti Parlamentui konstruktyvias pastabas dėl Europos technologijos instituto steigimo. Labai norėčiau, kad ši iniciatyva taptų tikra visos Europos iniciatyva.
Manau, kad mes turėtume daugiausia dėmesio skirti žinių ir naujovių bendrijų geografiniam pasiskirstymui. Turėtume siekti, kad šiam projektui būtų užtikrintas Europos finansavimas, kadangi tai ypač svarbu dėl keleto priežasčių, pvz., dėl Europos patentų apsaugos sistemos silpnumo. Mes negalėsime užkrauti šios naštos ant privataus verslo pečių.
Europai reikia šios įstaigos. Geriausias įrodymas - gyvas Žemutinės Silezijos verslininkų, vietos valdžios institucijų ir mokslo bendruomenės susidomėjimas projektu. Dar nepasibaigus atitinkamai teisėkūros procedūrai mes jau turime specialiai įsteigtą bendrovę ETI+, esame pasiryžę naudoti struktūrinių fondų lėšas, esame gavę ketinimų protokolus iš stambiausių Žemutinės Silezijos bendrovių, turime 35 000 parašų Žemutinės Silezijos gyventojų, raginančių, kad institutas arba jo padaliniai būtų įkurdinti Vroclave.
David Hammerstein
Verts/ALE frakcijos vardu. - (ES) Pone pirmininke, deja, pasiūlymas nėra rimtas. Europa vėl nori imtis veiksmų, bet negali. Žalieji pasisakuž instituto projektą, tačiau už tikrą projektą. Šiuo metu pateikti pasiūlymai netinkami ir nenuoseklūs.
Po derybų vis dar neišspręstas klausimas dėl finansavimo. Europos pasiūlymas skirti 308 mln. EUR aiškiai netinkamas. Be to, ši suma daug daug mažesnuž tą, kurią remdamasi savo tyrimais pasiūlEuropos Komisija. Dėl to mes girdime pasiūlymų "apkarpyti" ir susilpninti kitus Europos projektus, pvz., septintąją pagrindų programą.
Jei Europos Komisija iš tikrųjų (kaip mes) siekia įsteigti institutą, ji turėtų pakartotinai surengti derybas dėl finansinės perspektyvos ir parengti tikrą didelį biudžetą, kuriam turėtų būti numatyta 2 mlrd. EUR. Trumpai tariant, jei mes siekiame skatinti mokslo tyrimus ir technologijų kūrimą, turime paremti šią veiklą, negalime suteikti peno euroskeptikams, kurio jie gautų priėmus tokį nenuoseklų projektą.
Dokumento turinys taip pat kelia problemų. Mes panaikinome didžiausią leistiną administracinių išlaidų ribą. Nors mes pareikalavome įvesti didžiausią leistiną ribą visiems projektams, tačiau šiuo atveju ją panaikinome. Mes taip pat panaikinome vieną pagrindinių su dabartiniu gyvenimu susijusių klausimų dėl klimato kaitos, kurio sprendimas turėjo tapti vienu iš prioritetų, tačiau tai buvo irgi panaikinta. Tai labai skandalinga, labai skandalinga... Trumpai tariant, norime priimti projektą, nesiekiantį ambicingų tikslų, neturinti tinkamo finansavimo ir nuoseklios darbotvarkės. Man dėl to labai gaila.
Derek Roland Clark
IND/DEM frakcijos vardu. - Pone pirmininke, technologijų instituto, dirbančio išvien su universitetais, steigimas - gera idėja, tačiau čia siūloma visai kas kita. Siūloma įsteigti instituciją, kurios valdybą prižiūrėtų Komisija. Valdyba savo ruožtu įsteigtų žinių ir inovacijų centrus, su kuriais iš pradžių bendradarbiautų, o po tam tikro laiko juos prisijungtų. Ji netgi išduos diplomus su ES logotipu, be nuorodos į universitetą, kuriuo pasinaudojo. Aišku, kalbame apie inovacijas, tačiau vien norų nepakanka. Ypač kėsinimasis į universitetų teises ne skatins pažangą, o ją stabdys.
Jei pageidaujate skatinti inovacijas, atidžiau stebėkite į universitetus stojančius asmenis, ieškokite MVĮ dirbančių išradėjų ir siūlykite jiems lėšų jų idėjoms įgyvendinti ir propaguoti. Jei siūlote įkurti tinklą idėjoms propaguoti ir skleisti, nesirūpinkite, ši bendruomenjau bendrauja pasauliniu lygmeniu. Geros idėjos greitai tampa tarptautinės. Dėl Dievo meilės, atsisakykite pastangų suvienodinti universitetų veiklą ir įvertinti šių skirtingų įstaigų indėlį.
Jei turite atliekamų pinigų skirkite juos išradėjams remti. Jie dirba pavieniui arba mažuose kolektyvuose. Europiečiams Archimedui, Niutonui, Pasterui, Erlichui, Rentgenui, Fermiui, Teleriui ir Vatson-Vatui nepadėjo jokie institutai. Jiems tereikėjo laiko ir erdvės apmąstymams ir mokslo tyrimams.
Lydia Schenardi
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pripažįstame, kad viena iš nedaugelio sričių, kurioje Europos Sąjungos iniciatyvos gali duoti daugiau naudos nei nacionalinės iniciatyvos, - mokslo tyrimai. Dėl šios priežasties mes pritariame Europos technologijos instituto steigimui.
Mes taip pat pritariame pranešėjo iškeltoms abejonėms arba problemoms. ETI veikla turi būti suderinta (o ne konkuruoti) su kitomis Europos lygmeniu jau įgyvendinamomis iniciatyvomis, susijusiomis su mokslo tyrimų ir inovacijų sritimi. Jokiu būdu neturi būti liečiamas 7-osios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programos biudžetas, kuris jau ir taip skurdus. Institutui turi būti numatytos papildomos lėšos.
Atsižvelgiant į jo struktūrą, kurios pagrindinis tikslas - visuomeninio ir privataus sektoriaus atstovų bendradarbiavimo skatinimas, būtų geriau, jei didžiąją dalį išlaidų padengtų privataus sektoriaus lėšos ir įplaukos iš pagrindinės veiklos. Tai būtų naudos ir veiksmingumo įrodymas.
Be to, Europos Sąjunga turėtų suteikti postūmį šiai sričiai, o ne steigto dar vieną biurokratinę organizaciją, kuri taps našta Europos mokesčių mokėtojams.
Dėl šių priežasčių atrodo, kad tinkamesnidėja - ETI ženklas, o ne teisinstitutui savarankiškai suteikti mokslo laipsnius ir išduoti diplomus. Šiuo atžvilgiu S irgi turėtų siekti didesnės naudos, o ne pakeisti jau galiojančią tvarką.
Be to, abejonės dėl bereikalingo veiklos dubliavimo ir konkurencijos su kitomis programomis finansų ir darbo srityse privertmus priimti nuostatą dėl pakartotinio svarstymo ankstesnėje veiklos pakopoje negu siūlKomisija, tačiau manau, kad paskesni pakartotiniai svarstymai, kuriuos numatyta atlikti kas septynerius metus, per reti. Jei mūsų abejonės pasitvirtintų, mes turėtume skubiai koreguoti atitinkamą tvarką arba imtis esminių teisės akto pakeitimų. Kitu atveju, nors tai ir netaikytina Europos projektams apskritai, turėsime nutraukti šį eksperimentą.
Roger Helmer
Pone pirmininke, štai mes ir vėl nieko nebodami pasipūtusiai bandome mėgdžioti Ameriką. JAV turi dolerį - mums reikia euro; JAV turi GPS sistemą - mums reikia "Galileo"; JAV turi MIT - mums reikia ETI. Deja, mes galbūt užmiršome, kad MIT finansuojamas iš privačių, o ne visuomeninių, šaltinių. Čia ir slypi pagrindinjo sėkmės priežastis.
Puikūs universitetai nėra kuriami dirbtinai, o iškyla palaipsniui. Jie nesusiformuoja akies mirksniu biurokrato plunksnos brūkštelėjimu.
Niekas neabejoja, kad Europa turi skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus, tačiau šis kelias nėra tinkamas. Valstybės įdiegti sprendimai neduos rezultatų. ETI veikla dubliuosis ir kirsis su kitomis programomis, pvz., 7-ąja mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programa, Konkurencingumo ir inovacijų programa, Mokymosi visą gyvenimą programa.
Šis pasiūlymas neįtrauktas į galiojančią finansinę perspektyvą, t. y. jo finansavimas nėra užtikrintas. Nenuostabu, kad puikiai veikiantys solidūs Europos universitetai susirūpinę tuo, kad neprarastų finansavimo, aukštos kvalifikacijos specialistų ir projektų, kuriuos "pasiimtų" ETI.
Galiu suprasti pirmininko J. Barroso rūpinimąsi savo palikimu, tačiau mes turime užkirsti kelią tam, kad šis palikimas pridarytų žalos Europos universitetams ir mokslo tyrimų įstaigoms.
Gunnar Hökmark
Pone pirmininke, mes turime remti inovacijų ir mokslo tyrimų sritį visoje Europoje. Tai gyvybiškai svarbu verslo gyvenimui, universitetams ir mokslo tyrimų įstaigoms, valstybėms narėms ir Sąjungai. Dėlto inovacijų ir mokslo tyrimų sričiai reikės skirti daugiau lėšų. Dėl šios priežasties noriu pabrėžti tai, ką Komisijos narys kiek anksčiau pareiškkalbėdamas apie ETI, t. y. finansavimo ir lėšų svarbą. Svarbu užtikrinti ne tik reikiamą ETI finansavimą, bet ir tai, kad jam skiriamos lėšos nebūtų paimtos iš biudžeto kitų programų ir projektų, taip pat skirtų inovacijų ir mokslo tyrimų sričiai.
Manau, kad į šį klausimą reikia atkreipti kuo didesnį dėmesį, kadangi ETI lėšos turi būti numatytos ne tose pačiose biudžeto eilutėse, kurios skirtos septintajai pagrindų programai, CIP arba kitoms 1A eilutėje numatytoms programoms.
Jei mums tai pavyktų, tuomet sugebėtume pritraukti papildomų lėšų inovacijų ir mokslo tyrimų sričiai ir paskatinti inovacijų kūrimą. Mano frakcijos vardu norėčiau pabrėžti, kad tai ypatingos svarbos išbandymas Komisijai, kuri turi pateisinti savo reputaciją. Be to, ir mes turime įnešti atitinkamą indėlį ir visi kartu sukurti daugiau geresnių inovacijų kuriančią Europą. Jei mums pavyks, turėsime išvystytą inovacijų sritį.
Robert Goebbels
Pone pirmininke, Europos technologijos instituto steigimo idėjos loginis pagrindas - prielaida, kad mokslo tyrimai ypač reikšmingi bet kokios ekonomikos progresui. Mokslo tyrimų kokybpriklauso nuo mokslininkų, gavusių išsilavinimą pagrindiniuose universitetuose. Universitetai turi būti užtikrinti, kad gaus apčiuopiamą ir iš anksto numatomą finansavimą iš visuomeninių ir privačių fondų.
Europos Sąjunga atsilieka visose minėtose srityse. Mūsų fondai, skirti mokslo tyrimams, skaičiuojant pagal jų apimties vidurkį ES mastu, daug mažesni už visuomeninių (ir ypač privačių) fondus, skirtus mokslo tyrimams Japonijoje ir JAV. ES, kurioje gyvena 500 mln. Žmonių, dirba 1,2 mln. mokslininkų. JAV gyvena 300 mln. žmonių, o dirba 1,3 mln. mokslininkų. Vidutiniškai Europoje aukštajam mokslui skirtos visuomeninių ir privačių fondų lėšos sudaro 1,3 % BVP dalį, o JAV - 3,3 % Europa studentui išleidžia mažiau nei 10000 EUR, o JAV - daugiau nei 35000 EUR. Vis dėlto ne viskas rožėmis klota ir kitoje Atlanto pusėje. Iš 2500 universitetų tik 100 yra tikrai aukšto lygio. Šiems universitetams mokslo tyrimams kasmet tenka 32 mlrd. EUR. Šią sumą reikėtų palyginti su apgailėtinomis ETI lėšomis. Jei mūsų vyriausybės neatidės daugiau pinigų mokslo tyrimams, ETI ir kitos programos žlugs. Kiekvienais metais JAV išleidžia 40000 mokslo daktarų. Trečdalis jų atvyksta iš likusio pasaulio. Fizikos ir biologijos srityse ne amerikiečių dalis sudaro 50 %
Kodėl taip yra? Dėl to, kad JAV vis dar tikima mokslo pažanga. Ten, kur europiečiai mato vien pavojus ir stengiasi prisidengti prevenciniu principu, amerikiečiai mato naujas galimybes. Tai pasakytina apie biotechnologijas, nanotechnologijas ir net kai kurias kovos su klimato kaita sritis. Europa ieško pasiteisinimų, o JAV džiaugiasi technologijų ir mokslo pažanga. Baimdėl ateities ir baimžengti pirmyn - pagrindinės Europos atsilikimo priežastys. Jei nepakeisime šio požiūrio, pone pirmininke, ETI nieko nepakeis.
Grażyna Staniszewska
(PL) Pone pirmininke, norėčiau išreikšti viltį, kad žinių ir inovacijų bendrijos, iš kurių bus sudarytas Europos technologijos institutas tolygiai pasklis po Europos Sąjungą. Tai ypač svarbu, kadangi institutas turėtų tapti priemone, kuri tolygiai mobilizuotų pajėgumus Bendrijos lygmeniu ir kuri didintų konkurencingumą ir spartintų technologinę pažangą, dėl kurių spartėtų visos Europos Sąjungos, o ne tik senųjų valstybių narių, ekonomikos plėtra.
Taip pat norėčiau pasinaudoti šia proga ir išreikšti savo pritarimą Lenkijos pasiūlymui įkurdinti instituto valdybą Vroclave. Tai sparčiai besivystantis miestas, esantis pasienyje tarp senosios ir naujosios Europos, netoli nuo keturių valstybių sienų - Lenkijos, Vokietijos, Austrijos ir Čekijos. Mieste veikia aukšto lygio universitetai ir mokosi apie 150000 studentų. Lenkijos valdžios institucijos, Vroclavo vietos valdžia ir Lenkijos akademinis pasaulis visiškai pasiruošę vykdyti su šiuo dalyku susijusias užduotis
Norėčiau pabrėžti, kad instituto valdybos ir žinių ir inovacijų bendrijos įkurdinimas Vroclave jokiais būdais nesikirs su pagrindine ETI nuostata dėl aukštų kokybės standartų, kadangi Lenkijos mokslo tyrimų ir švietimo sritys yra aukšto lygio ir pirmauja Europoje ir kai kuriais atvejais net ir pasaulyje.
Institutas turi tapti priemone, skatinančia inovacijas visoje Europos Sąjungoje. Tai vienintelis būdas iššūkiams, susijusiems su pasaulinės žiniomis paremtos ekonomikos kūrimu, nugalėti.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pone pirmininke, dar prieš steigiant Europos technologijos institutą jau buvo pakeistas jo pavadinimas. Dabar jis turėtų vadintis Europos inovacijų ir technologijos institutas. Jei tai padės jį pagaliau įsteigti, manau, kad niekas šiam pakeitimui neprieštaraus.
Verta atkreipti dėmesį, kad greta Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vykdomos veiklos keletą svarbių dalykų, susijusių su Europos inovacijų ir technologijos institutu, turi įgyvendinti ir Biudžeto komitetas. Buvo susitarta, kad šiam projektui kitais metais bus numatyta 400 mln. EUR, o iki 2013 m. biudžetas padidės šešis kartus. Deja, kebliausias klausimas - iš ko "atimsime", kad atiduotume institutui, kadangi jokių lėšų septynerių metų plane nėra numatyta (šiam projektui neskirta neuro)? Lyg galvotume, kad Lisabonos strategija, kurios didele sudėtine dalimi turėtų tapti šis institutas, tėra paprastas popiergalis, o visos kalbos - bereikšmės politikų pasakos. Juk Komisija iš anksto oficialiai arba neoficialiai pranešparlamentui apie savo ketinimus įsteigti institutą, o mes neskyrėme jam neuro. Tai rodo, kad vis dar stinga suderintų veiksmų. Tai, aišku, galima pavadinti ir tam tikros rūšies šizofrenija.
Mano miestas Vroclavas atitinka visus reikalavimus, kad galėtų tapti Europos technologijos instituto valdybos buveine. Europos Komisija sprendimą šiuo klausimu turėtų priimti kiek galima greičiau.
Alyn Smith
Pone pirmininke, aišku, kad šiuolaikinėje politikoje sunkiausias dalykas politikui prisipažinti klydus ir pasiūlyti "sustoti ir viską apgalvoti dar kartą". Mes galime tai padaryti šioje diskusijoje. Aš visiškai pripažįstu šiuose rūmuose ir kitose vietose nuveiktą didelį darbą rengiant šį pasiūlymą ir atitinkamą pranešimą, todėl su didžiuliu gailesčiu turiu pasakyti, kad galutinis rezultatas nepateisina lūkesčių.
Aš asmeniškai dėl to labai apgailestauju, kadangi pradžioje labai entuziastingai pritariau pasiūlymui. Aš pati "įsiūliau" jį mūsų universitetams Škotijoje, MVĮ, kitoms suinteresuotosioms šalims, tačiau mačiau, kaip projektas tampa vis silpnesnis, skystesnis, sujauktas ir nepatikimas, o svarbiausia - vis skurdesnis.
Aišku, mes pritariame nuomonei, kad šie rūmai deda per mažai pastangų Europos mokslo tyrimams komercializuoti. Mes nusprendėme, kad reikia kažko griebtis, tačiau teiginys "mes turime kažko griebtis, kadangi kažkas yra labai svarbu" pagrįstas prasta logika, kuria remiantis bus sukurtas prastas, dirbtinis, silpnas ES darinys, kuris nepateisins mūsų lūkesčių. Taigi būkime drąsūs ir nutraukime šią veiklą bei pradėkime viską iš naujo. Sukurkime tinkamesnį ETI Europos inovacijų ir mokslo tyrimų srities labui.
Angelika Niebler
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pirmiausia nuoširdžiai dėkoju kolegai nariui R. Paasilinnai ir visiems šešėliniams pranešėjams ir komitetuose, kurie turėjo parengti nuomonę dėl šio projekto, dirbantiems kolegoms nariams už konstruktyvų darbą ir pastangas, kurių dėka buvo parengtas tinkamas ETI projektas, dėl kurio rytoj galėsime priimti sprendimą balsų dauguma.
Europos inovacijų ir technologijos institutas turi galimybių ir potencialo tapti Europos švyturiu. Aš tuo įsitikinusi ir apgailestauju, kad rengiame diskusijas šiuo svarbiu klausimu vėlų metą. Šis dalykas tikrai nusipelno rytinių diskusijų. Vis dėlto labai tikiuosi, kad daliniai pakeitimai, kuriuose siūloma atmesti visą Komisijos pasiūlymą, rytoj negaus daugumos balsų.
Užsibrėždami įsteigti Europos technologijos institutą, mes visuomet siekėme vieno tikslo, t. y. norėjome padidinti Europos inovacinį potencialą. Mes taip pat turime patobulinti technologijų ir mokslo žinių perkėlimo iš mokslo tyrimų ir apmokymų sričių į pramonę ir ekonomiką. Tai mes irgi numatėme. Buvo keliamas svarbiausias klausimas, ar Europos technologijos institutas gali padėti įgyvendinti šiuos tikslus?
Manau, kad R. Paasilinnos pranešime apibrėžtas ETI tikrai pajėgus atlikti šį darbą ir sukurti Europos pridedamąją vertę. Mes nepritarėme (kitaip nei amerikiečiai) tam, kad institutas būtų visiškai paliktas likimo valiai. Be to, siekiame, kad jam būtų skirta pakankamai lėšų. Taigi kuriame institutą europietiškai, t. y. kuriame atitinkamą tinklą ir jau veikiančių universitetų, politechnikos institutų, mokslo tyrimų įstaigų ir švietimo įstaigų veiklos skatinimo sistemą. Tikiuosi, kad, sukurdami "protingą" tinklą, suskursime Europos pridėtinę vertę.
Esu įsitikinusi, kad ETI projektas bus sėkmingas. Džiaugiuosi galėdama prie jo prisidėti. Dabar nekalbėsiu Miuncheno, kuris taip pat stengiasi tapti ETI valdybos buveine, vardu. Svarbiausia, kad rytoj "palaimintume" šį projektą dauguma balsų.
Gyula Hegyi
Pone pirmininke, anot legendos mokslininkai, kurie dirbo Los Alamose (JAV) ir II Pasaulinio karo metu dalyvavo Manheteno projekte, t. y. kūratominę bombą, tarpusavy kalbėjo vengriškai. Jie imdavo kalbėtis angliškai tik pasirodžius Robertui Oppenheimeriui. Iš tiesų, Edward Teller, E. P. Wigner ir Leo Szilard buvo gimę Vengrijoje ir studijavo Budapešte.
Mes, vengrai, esame santykinai maža tauta, tačiau didžiuojamės tuo, kad išugdėme 50 Nobelio premijos laureatų (dauguma jų gamtos mokslų mokslininkai). Kadangi mūsų kalba izoliuota, dauguma talentingų vengrų, siekiančių dirbti mokslinį darbą gamtos mokslų srityje, pasirenka darbą ten, kur nėra kalbos barjerų.
Mūsų mokslininkai ir jauni mokslo tyrimų darbuotojai, daugiausia matematikai, fizikai, chemikai ir gamtos mokslų mokslininkai, turi gerą vardą visame pasaulyje. Dėl šios priežasties mano šalis ir mano bendraminčiai maloniai siūlo įkurdinti Europos technologijos instituto valdybą ir centrą Budapešte. Be abejo, raginu, kad sprendimas dėl instituto buveinės būtų priimtas kuo greičiau.
Budapeštas būtų ypač tinkama vieta ETI buveinei, kadangi viena vertus, mes, kaip nauja valstybnarė, dar neturime nvienos ES institucijos, o kita vertus, esame sukaupę ypač daug mokslinių žinių gamtos mokslų srityje.
Visiškai pritariu R. Paasilinnos pranešimui. Mums nereikia milžiniškos biurokratinės organizacijos, užtektų žinių bendrijų tinklo. Taip pat svarbu, kad šios bendrijos būtų parenkamos taikant skaidrumo ir konkurencingumo principus. Turėtų būti užtikrintas universitetų mokslo tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimas. Mes turėtume siekti, kad sėkmingiausiai dirbantys verslo atstovai būtų įtraukti į ETI veiklą. Papildomos pridėtinės vertės galima būtų sukurti ir padidinus ETI matomumą, t. y. suteikus jam galimybę išduoti jo ženklu pažymėtus diplomus už žinių bendrijose gautą kvalifikaciją.
Dėl finansavimo. Aš nepritariu idėjai, kad ETI būtų skirtos Bendrosios žemės ūkio politikos fondo lėšos, kadangi niekas negali numatyti kitų metų žemės ūkio kultūrų derliaus.
Kyösti Virrankoski
(FI) Pone pirmininke, pirmiausiai norėčiau padėkoti Reino Paasilinnai už puikų pranešimą. Europos technologijų instituto idėja gimKomisijoje tik po to, kai jau buvo priimta ES daugiametfinansinprograma. Dėl šios priežasties jo finansavimas buvo atsitiktinis, o jo konstatuojama paskirtis buvo miglota. Po Parlamente surengtų diskusijų pasiūlymas žymiai pagerintas, net jeigu daug ką yra patikslinti.
ES finansavimas yra vis dar problemiškas. Taip, kaip Nina Škottová pasakė, manoma, kad didžioji dalis finansavimo skiriama iš struktūrinių fondų ir ES mokslinių tyrimų programų. Tačiau, tai nėra visai akivaizdu, nes valstybės narės sprendžia, kaip struktūriniai fondai yra naudojami pagal jų pačių prioritetus. Didžioji dalis finansavimo moksliniams tyrimams skiriama konkurencingumo pagrindu. Nepaisant Komisijos užtikrinimo, sąžiningos konkurencijos principo galėtų būti sudėtinga laikytis, kai pareiškėjas yra kažkieno "vaikas".
ETI žinių ir naujovių bendrijos (ŽNB) tinklų finansavimas taip pat iš esmės yra atviras. Jeigu lėšos jam skiriamos iš ES programų, ŽNB turi taip pat pasirūpinti savo lėšomis. ES biudžeto pinigai negali būti naudojami tam: jie turi būti skiriami iš kitų sričių. Kaip tai bus padaryta, taip pat neaišku. Praeitą savaitę Komisijos pasiūlytas finansinės perspektyvos pakeitimas yra šių problemų dalinis sprendimas. Tikimasi, reikalai tik pagerės.
ES vystymosi į gyvybingą Europos instituciją procesas bus sudėtingas. Tai negali būti pasiekta vien tik turint pinigų. Todėl aš linkiu, kad projektas pasisektų ateityje.
Vasco Graça Moura
(PT) 2006 m. kovo mėn. Taryba pripažino, kad Pirmininko Jose Manuelio Barroso pasiūlytas Europos technologijų institutas simbolizuos svarbų žingsnį, kad panaikintų atotrūkį tarp aukštojo išsilavinimo, mokslinių tyrimų ir naujovių. Tai suprantama. Kadangi žinoma, jog Europos moksliniams tyrimams ir naujovėms teikiama mažesnsvarba Šiaurės Amerikoje, būtų tinkama rasti priemones, leidžiančias mums efektyviai konkuruoti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis šioje srityje.
Mes visi žinome, kad moksliniai tyrinėtojai džiaugiasi daug geresnėmis darbo sąlygomis ir apmokėjimu Jungtinėse Amerikos Valstijose ir kad investicijos į viešąjį sektorių, ypač susijusį su gynybos pramonės šakomis, universitetus ir privatų sektorių taip pat yra nepalyginamai didesnės už Europos investicijas. Todėl, kad sugebėtume konkuruoti, mums reikia tikro Europos variklio, kurio pagalba pasiektume šį tikslą, o šį variklį būtina aprūpinti pakankamu kuro kiekiu, tai yra pakankamomis biudžeto priemonėmis. Todėl buvo planuojama nustatyti ir išrinkti viešuosius ir privačiuosius investuotojus, kurių viena dalis būtų iš ES nuosavų išteklių, bet Parlamentas išsigando šio pasiūlymo. Jis nebeatsižvelgį pagrindinius tikslus, kreipdamas savo dėmesį į tą klausimą, tam tikra prasme kinkvežimą prieš arklį. Turime įpareigoti Tarybą suteikti ETI būtinąsias priemones dėl Sąjungos įnašo. Biudžeto beatodairiškumas ir turbūt tam tikri bendri akademiniai interesai sugadino visą diskusiją. Jeigu pagrindiniai klausimai, susiję su MIT įgyvendinimo pradžia, būtų išspręsti tokiu būdu, šiandien vis dar nebūtų MIT.
Todėl aš labai bijau, pone pirmininke, kad, kai Komisija pasiūldidelio pajėgumo Ferrari, Parlamentas davjam tik triratį su mažais pedalais. Aš balsuosiu už rezoliuciją, nes ji yra vienintelė, kurią turime, nes ji vienintelė, kuri liko, bet aš apgailestauju, kad nėra išplėsta jos taikymo sritis, kuri, be to, galėtų suteikti ypatingos pridėtinės vertės mums, ponai ir ponios, kadangi pastatas, kuriame mes rengiame savo posėdžius, taptų ETI buveine, tokiu būdu atsikratant visiems laikams politinio, teisminio, funkcinio ir finansinio nukrypimo būtinai kas mėnesį vykti į Strasbūrą šiems plenariniams posėdžiams.
Jerzy Buzek
(PL) Pone pirmininke, tikiuosi, kad mano kalba truks dvi minutes. Sveikinu pranešėją su suderintu pranešimu ir dėkoju Komisijos nariui už dvejus su puse metų trukusį sunkų darbą. Šis projektas gerokai pasikeitpalyginus su tuo, koks jis buvo pradžioje, o pakeitimai buvo ypač teigiami. Konkurencingumas ir naujovės Europoje galbūt buvo svarbiausi klausimai kiekvienai pastarųjų metų pirmininkaujančiai valstybei. Labai panašu, kad kalbame, jog būsimas Europos konkurencingumas, jog Europos technologijų instituto atsiradimas turės būti skatinamas. Norėčiau pateikti keturis pastebėjimus šia tema.
Pirma, Europos Sąjunga jau turi Jungtinį tyrimų centrą, jis turi savo nuosavą Tyrimų tarybą, o ji šiuo metu pradeda inicijuoti bendras technologijų iniciatyvas. Labai svarbu, kad neleidžiame atriboti Europos mokslo ir naujovių nuo Europos rinkos. Šios institucijos neturi pradėti atskirai dirbti tik sau. Tai yra taip pat labai svarbi užduotis Europos Komisijai.
Antra, turime turėti galvoje, kad institucijos, kurias aš nurodžiau, negali pašalinti skirtumų, kurie egzistuoja tarp jų. Todėl neužmirškime, kad Europos technologijų institutas yra skirtas tarnauti visam žinių trikampiui. Ypač būtina pabrėžti bendradarbiavimą švietimo/naujovių srityse, kadangi nviena Europos institucija faktiškai nedirba šioje srityje. Tai reiškia, kad mes turime skatinti švietimą naujovių srityje, kaip, galiausiai, moksliniai tyrimai nėra būtini dėl kiekvienos specialios naujovės. Kartais geras inžinierius yra viskas, kas reikalinga.
Trečia, palaikau instituto kūrimą, bet visos šios mokslo ir tyrimų, ir vystymosi institucijos nesugebės išspręsti kiekvienos problemos, nes jos tik tarnauja tam, kad diegtų naujoves ekonomikoje. Būtina pasirūpinti, kad būtų užtikrinta, jog šis mechanizmas dirba kita kryptimi, o tai priklauso nuo to, ar mūsų rinka yra atidaryta, ar mes turėsime atitinkamai apribotą viešąją pagalbą. Kitaip tariant, tai priklauso nuo to, kaip bendra ir laisva Europos rinka funkcionuos.
Ir ketvirta, mokslas, studentų mainai, kompetentingų inžinierių ir naujovių mainai visada buvo žmonių ir šalių integracijos pagrindas. Taip pat gali būti ir dabar, o todėl turi būti įsteigtos naujose valstybėse narėse institucijos, susijusios su Europos technologijų institutu. Aš primygtinai reikalaučiau, kad taip būtų.
Teresa Riera Madurell
(ES) Pone pirmininke, sveikinu Reino Paasilinną už puikų darbą. Jis nebuvo lengvas. Daug pastangų buvo įdėta, kad būtų sukurtas gyvybingas institutas su būtinu pritaikymu Europos sudėtingumui ir įvairovei, pasisemiant įkvėpimo iš kitų meistriškumo modelių.
Rezultatas reiškia, kad dabar galiu išreikšti savo paramą ETI, nes tai yra nauja ir daug žadanti priemonintegruoti tris žinių ašis: švietimą, mokslinius tyrimus ir naujoves, kurios tikimės suteiks vertės esančioms priemonėms.
ETI taip pat turi būti meistriškumo centru, pagrįstu mokslinių tyrimų institucijų integravimo su įmonėmis modeliu, kuris, tikimės, veiks kaip naujovių kultūros katalizatorius, kuris yra toks būtinas mūsų konkurencingumo gerinimui.
ETI finansavimas yra didelis susitarimas, kurį vis dar būtina pasiekti. Sutinku, kad pradinis finansavimas ir jo valdymo struktūra turi būti iš Bendrijos biudžeto, ir kad turi būti panaudoti viešieji įnašai iš valstybių narių ir privatūs įnašai, kad vystytų naujovių ir žinių bendruomenes, kurie atitinka Instituto prioritetus.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pone pirmininke, mes Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete, puikiai bendradarbiaudami ir konsultuodamiesi, pridėjome naujoves prie Europos naujovių ir technologijų instituto vardo, kaip tai dabar vadinama. Tai puiku. Komisijos narys Ján Figel taip pat privertmane suprasti, kad Komisija taip pat norėtų tai patvirtinti. Iš tikrųjų, tai yra viskas apie (a) švietimo, mokslininkų, inžinierių ir (b) naujovių iš žinių institucijų ir įmonių pristatymą rinkoje. Grandin"žinios įgūdžiai įdirbis" (angl. knowledge-skill-till) vis labiau ir labiau susiduria su stipria konkurencija visame pasaulyje ir jai reikalinga net sumanesnorganizacija. Turime pašalinti šią Europos spragą naujovėmis ir neleisti sau įstrigti vien tik švietimo srityje. Reino Paasilinna prikaustmūsų dėmesį su dideliu entuziazmu, aptardamas šią temą.
Antras pastebėjimas yra apie tai, kad nėra blogai, jog dabar renkamės ribotą struktūrą ir suvaržytą finansinį pagrindą. Jeigu formulyra sėkminga, mes taip pat pamatysime iš verslo bendruomenės, kad viešasis partneris kartu su viešuoju partneriu valstybėse narėse pradės teikti finansinę pagalbą struktūriniu finansavimu arba kitu būdu. EIT vardas turi būti trokštamas. Šiuo atveju "meistriškumas" reiškia "pasaulio lyderį". Tai yra tai, kam norite priklausyti ir taip pat tai yra palaikymas. Jeigu klausotės universitetų, nanotechnologijų pramonės ir kylančios su klimatu susijusios pramonės šakos, tuomet yra didelis jų palaikymas. Išklausęs daugelį argumentų už Vroclavą, taip pat klausiu, ar jau pasirinkta veiksminga vieta centrinėje Europoje steigti kontrolės centrą. Girdžiu, kad yra noras tai statyti daugelyje vietų.
Galiausiai, pone pirmininke, yra teisinga niša, spraga tarp to, ką turime ankstesnėse priemonėse ir švietimo programose, tarp įvairių programų. Tai turi būti kuriama drąsiai ir ambicingai. Reikalingas stiprus vadovas. Kažkas iš to iš tikrųjų turi išeiti, o paskui, 2010 m., mes pasakysime gana užtikrintai, kad tai buvo geras žingsnis. Investicijos sugrįžta laiku.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, Komisijos nary, visų pirma sveikinu pranešėją Reino Paasilinną, kuris beveik visiškai perrašKomisijos dokumentą, padarydamas jį funkcionalų.
Žinių trikampis - naujovės, moksliniai tyrimai ir švietimas - sudarytas iš universitetų, tyrimų centrų ir institutų, ir įmonių yra būtinas, kad pasiektume Lisabonos strategijos tikslus, būtent turėti 3 % bendrojo vidaus produkto, kuris buvo investuotas į mokslinius tyrimus ir kurio du trečdaliai turi būti skiriami iš privačios aplinkos. Žinių ir naujovių bendruomenės bus tiltas tarp privataus sektoriaus ir akademinės, ir mokslinių tyrimų bendruomenės.
Manau, kad Reino Paasilinnos pasiūlyti bandomieji projektai yra būtini, ir taip pat tikiuosi turėti tokį bandomąjį projektą Rumunijoje. Investicijos yra reikalingos visame procese, nuo gamybos iki mokslinių tyrimų ir naujovių rezultatų skleidimo ir naudojimo. Šio instituto finansavimas yra pirmas žingsnis, bet mums taip pat reikia investicijų mažo ir vidutinio dydžio įmonių ir privataus sektoriaus srityse, nes žmonių ir išteklių yra tam, kad bendrai finansuotų mokslinių tyrimų projektus.
Tai turi būti ilgalaikstrategija. Intelektinnuosavybyra svarbi, bet mes turime būti atsargūs dėl šios iniciatyvos, kad nesusikirstų su bendromis iniciatyvomis, bendrais įsipareigojimais. Tikiuosi šis institutas dirbs daugiau klimato kaitos, informacinės visuomenės ir nanotechnologijų srityse.
Józef Pinior
(PL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, planuotas Europos technologijų institutas, dažnai vadinamas Europos naujovių pavyzdžiu, jungia tris žinių trikampio elementus: naujoves, mokslinius tyrimus ir švietimą. Šio įsipareigojimo sėkmės pagrindas yra, mano nuomone, geras bendradarbiavimas tarp akademinių centrų ir verslo aplinkos. Europos technologijų institutas turi visų pirma sugebėti kaupti dideles privataus finansavimo sumas.
Šiandien noriu atkreipti Europos Parlamento dėmesį į parengiamuosius darbus Vroclavui, kad taptų Instituto buveine, arba vienam iš žinių ir naujovių bendruomenių centrų. Vroclavas gali būti Europos istorijos simboliu; jis dažnai vadinamas Centrinės ir Rytų Europos Strasbūru. Šiuo metu yra daugiau kaip 140 000 studentų, studijuojančių Vroclave; miestas yra vienas iš Lenkijos svarbiausių mokslinių tyrimų centrų. Jis davpradžią ETI + naujovių ir technologijų centrui, kuris stengiasi paveikti, kad Institutas būtų įsteigtas Vroclave. Viena paskutinpastaba. Per praėjusius dešimt metų Vroclavas tapo šiuolaikinių finansinių paslaugų miestu, vieta, kuri traukia kapitalą iš viso pasaulio, Europos kūrybiškos energijos ir vystymosi simboliu ir teigiamu globalizacijos simboliu.
Dorette Corbey
(NL) Ponia pirmininke, dar vienas naujas institutas. Tai gali būti šio vakaro pabaiga. Papildomai Europos tyrimų tarybai ir technologijų platformoms, bendroms technologijų iniciatyvoms, Eureka, Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai (angl. CIP), Septintajai pagrindų programai ir Jungtinio tyrimų centrui (angl. JRC), dabar turime dar kitą žinių institutą. Pridėtinvertyra naujovės, todėl, kad lyginant su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Japonija ir Kinija būtent to trūksta. Tai reiškia, kad yra pakankamai gerų idėjų ir mokslinių įžvalgų Europoje, bet jos nėra išvystytos konkrečiais produktais. Žinoma, klausimas yra, ar naujas institutas gali padėti šiame procese. Klausimas taip pat yra, ar MVĮ gali atrasti sau kelią tarp visų šių žinių ir mokslinių tyrimų institutų. Naujovių stoka galbūt turėtų būti priskirta prie sudėtingos teisėkūros, kuri apsunkina naujoves, o ne prie institutų trūkumo. Vis dėlto, naujas institutas su savo žinių ir naujovių bendruomenėmis gali būti įnašas, ir aš tikiuosi, kad ETI gali būti pagrindiniu įnašu ir pranoks kitus klimato politikos srityje, nes daug reformų ir naujovių yra labai būtinos šioje srityje. Nepaisant mano abejonių, linkiu ETI puikios pradžios ir sėkmingos ateities.
Ján Fige'
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, dėkoju jums ne tik už tai, kad suteikėte man žodį, bet už galimybę dalyvauti šiose įdomiose diskusijose, nes, kai mes svarstome apie praėjusius dvejus metus, - arba bent jau pusantrų metų, - galime matyti esminį skirtumą. Aš tik noriu reaguoti į kai kuriuos pastebėjimus ir pasirengti tolesniam bendradarbiavimui, nes mes dar nepasiekėme tikslų. Esame toli nuo konkrečios įstaigos, bet tai, ką jau pasiekėme Taryboje ir Parlamente, yra iš tikrųjų labai reikšminga.
Pirma, nedidelis klausimas, kurį kai kurie kolegos iš Verts/ALE frakcijos iškėlė: pagal Davidą Hammersteiną, klimato kaita buvo apleista. Mes taip negalvojame. Dabar pateiktame pasiūlyme yra, be kita ko, atsinaujinančios energijos ir klimato kaitos sritys. Nenorime primygtinai reikalauti, nenorime nuodugniai reglamentuoti, nes spręsti ir apibrėžti neabejotinai priklauso valdančiajai valdybai. Bet globaliniai iššūkiai arba labai sunkūs klausimai, su kuriais dabar susiduriame, yra viena iš priežasčių, kodėl kalbame apie ETI, nes turime sujungti mūsų turimus išteklius ir sudėti pajėgas, kad atitinkamai reaguotume.
Alynai Smithai, aš aplankiau Edinburgo Karališkąją draugiją ir pristačiau kalbą dėl aukštojo išsilavinimo, o ETI buvo labai stipri, įdomi ir taip pat abipusiškai įkvėpianti diskusija. Manęs nevaržytų tokie pranešimai iš Edinburgo arba rektorių, su kuriais aš susitikau, bet, žinoma, schema yra dar ruošiama. Dalyvavimas yra savanoriškas ir, manau, kad tai turime vertinti kaip bendrą atsakomybę, bet visiškai laisvai užimti kai kurias pozicijas.
.
Visame kontekste norėčiau pateikti keturias pastabas. Visų pirma, dėkoju už naujovių nuotaiką šiame Parlamente, nes, kaip kai kurie iš jūsų sakė, tai yra apie naujoves, ir turite pradėti įgyvendinti naujoves, atkreipdami dėmesį į tai, kaip sprendžiame su naujovėmis susijusius klausimus. Jie nesprendžiami tik per technologijas; jos visų pirma pasirodo kaip naujas požiūris, naujas būdas susisiekti su institucijomis ir jas suvienyti, sąlygos mobilumui, kvalifikacijų pripažinimui ir t. t. - ir, žinoma, pinigai, bet tai nėra lemiamas elementas. Tai nėra pirmasis elementas. Tai yra mentalitetas, metodas, žinoma, kartu su kažkokiu atitinkamu finansavimu.
2005 m. pavasarį perėjome nuo minčių iki sąvokų ir iki pasiūlymo, o jūs visada dalyvavote. Tai nėra tik Komisija ir biurokratai arba bet kas kitas, tai yra tam tikras bendras darbas, ir todėl turime žinoti kad, jeigu bandome pasiekti kažką kartu, mums labiau pasiseks, nei neturint pasišventusio požiūrio, kurį matome čia.
Jeigu prisimenate prieš dvejus metus žiniasklaidoje tai buvo apie Strasbūrą arba apie kažką neteisingo, ne apie tikrą Europos pasišventimą kurti naujoves. Dabar turime daug rimtų kandidatų. Jau šį vakarą Vroclavas, Budapeštas, Miunchenas ir dar daugelis kitų buvo paminėti - aš nenoriu pamiršti jų. Gavau dar daugiau pranešimų iš skirtingų universitetų. Tai puiku, nes rodo, kad dabar bent jau tikime idėja arba norime pasiūlyti kažką labai rimto. Tai yra kažkas, ko Europai reikia. Mes nesame "Europos Jungtinės Valstijos". Tai nėra Masačiusetsas. Tai yra apie tai, kaip pateiksime geresnes sąlygas ir vieną konkretų projektą siekdami naujoviškesnės Europos. ETI nėra vienintelis atsakymas. Tai yra vienas iš atsakymų. Kai kurie žmonės teigė, kad tai yra pavyzdys. Pasakyčiau, kad tai yra greičiau ledlaužis, siekiant naujoviškesnės Europos, kad sukurtume geresnes sąlygas intelektinei nuosavybei - žinote, kiek tai trunka ir kokie silpni esame - ir geresniam diplomų ir laipsnių pritarimui ir pripažinimui ir t. t. - daugumai klausimų.
Jeigu trys paminėti miestai netaps buveinėmis, tai jie turėtų bent jau būti žinių ir naujovių bendruomenėmis. Bet noriu pasakyti, kad pradžioje buvo neteisinga teigti, kad problema yra apie pinigus ir vietą. Ne, tai bus pateikta kaip pasiūlymo dalis, bet tai nėra svarbiausia dalis. Atsakymas bus pateiktas per 12 mėnesių po to, kai mes konkrečiai susitarsime dėl įkūrimo. Aš esu iš tikrųjų laimingas, kad dabar yra labai patikimų kandidatų, bet tai bus svarstoma, kai sutarsime dėl teisinio pagrindo. Taryba bandys pasirinkti geriausią iš esamų rimtų kandidatų.
.
Antra, dėl pinigų: praėjusią savaitę pasiūlėme būdą, kaip galėtume pasiekti galutinį tašką, kad sakytume ne tiktai, kiek pinigų, bet taip pat ir iš kurio šaltinio galime finansuoti įstaigą iki 2013 m. Tai yra pagrindinėms operacijoms, bet tai, kaip daugelis jūsų sakė, turi mobilizuoti daug daugiau pinigų. Tai nėra, mano teigimu, lemiamas sprendimas, atsižvelgiant į visus klausimus, bet tik kaip patikimas Sąjungos įnašas. Negalime tikėtis, kad kažkas pateiks tuščią čekį arba pasižadės, jeigu nepateiksime kažko patikimo. Bet yra daug konkrečių atsakymų, ketinimų investuoti net iš įmonių ir įmonių asociacijų, tačiau turime pateikti savo išbaigtą pasiūlymą.
Pasak Jerzy Buzeko, šis pasiūlymas nekonkuruoja su iniciatyvomis arba bendromis technologijų iniciatyvomis, tinklais ir platformomis. Pasiūlymas papildo esamą politiką ir iniciatyvas, ir mes galime įsivaizduoti, kad kai kurie galiojantys bendradarbiavimo modeliai padidins bendradarbiavimo intensyvumą ir susijungs su kitais partneriais tiek iš universitetų, tiek iš verslo ir kreipsis dėl vietos ETI. Todėl manau, kad patekti į integruotą partnerystę remiantis platformomis, iniciatyvomis, tinklais, yra protingas naujovių kūrimo būdo pakeitimas.
Galiausiai, norėjau paminėti žingsnį link naujos naujovių kultūros. Tai yra teisingas metodas. ETI problema nėra apie vietą, vieną buveinę ir valdybą, bet apie naują ir geresnę kultūrą naujovėms Europoje. Manau, kad tai yra viskas, ką galėjau arba norėjau iškelti kaip klausimus mano atsakyme, bet labai dėkoju už labai teigiamą ir konstruktyvią atmosferą čia šiame plenariniame posėdyje. Ir dar kartą taip pat dėkoju pranešėjui Reino Paasilinnai, nes, žinau, tai nebuvo lengva ir tai vis dar nėra lengva, ir mes dar nepasiekėme tikslo. Bet galime baigti šį pasiūlymą. Aš nekantriai laukiu to.
(Plojimai)
Komisijos narys. -Komisijos pozicija dėl Parlamento pakeitimų
Reino Paasilinnos pranešimas (A5-0293/2007)
Komisija gali pritarti 3, 12, 14, 18, 20, 23, 38, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 72 ir 73 pakeitimams.
Komisija gali iš esmės pritarti 7, 16 ir 28 pakeitimams.
Atsižvelgdama į pakeitimų perrašymą, Komisija gali pritarti 2, 15, 17, 26, 39, 29, 30, 32, 36, 37, 41, 42, 43, 51, 52, 53, 54, 56, 57, 59, 60, 61, 62, 70 ir 74 pakeitimams.
Komisija išlaiko savo poziciją dėl 21 pakeitimo dėl finansinių aspektų kol nepriimtas susitarimas dėl finansavimo.
Komisija gali pritarti 1, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13, 19, 22, 24, 25, 27, 31, 33, 34, 35, 47, 55, 58, 69, 71, 75, 77, 78 ir 79 pakeitimams.
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks trečiadienį.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Monica Maria Iacob-Ridzi  
pateikta raštu. - (RO) Europos technologijų institutas turi galimybę sumažinti naujovių atotrūkį tarp Europos Sąjungos ir jos išorės konkurentų ir įgyti milijonų visos Europos jaunų mokslinių tyrėjų susidomėjimą. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, svarbu užtikrinti projekto įgyvendinimo galimybes.
Komisijos pasiūlytas ETI naudos daugiau kaip 1,2 mlrd. lėšų, skirtų sanglaudos politikai, ir gaus lėšas iš programų išteklių, kurie veikia sėkmingai, kad pasiektų Lisabonos strategiją. Tai reikštų mokslinių tyrimų lėšų centralizavimą viename Europos projekte ir individualioms įmonėms atvirų finansavimo galimybių mažinimą. ETI turi būti papildoma naujovių institucija Europoje, o ne smulkių mokslinių tyrimų ir vystymosi centrų pakaitalas. Dėl šios priežasties kartu su Taryba turime surasti kitą finansavimo formulę šiam projektui.
Vienoje iš nuostatų pranešime nurodoma būtinybįsteigti institutą Europos Sąjungos valstybėje, kur yra "Europos akademinio meistriškumo ir reputacijos centrai". Kaip svarbių mokslinių tyrimų ir naujovių tradicijas turinti šalis, Rumunija turi svarbius akademinius centrus ir eilę gerai kvalifikuotų absolventų technologijose. Pasirenkant Rumuniją Europos technologijų instituto šalimi šeimininke, būtų skatinamas ekonomikos vystymasis visame regione ir prisidedama prie vis dar esančio Europos Sąjungoje atotrūkio suderinimo.
Alexander Stubb  
pateikta raštu. - Švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės yra langai į ateitį. Jie yra to, ką vadiname "žinių trikampiu", pagrindai. Mums reikia būti konkurencingesniems. Žinių trikampis yra vienas iš pagrindų. Todėl vertinu Europos technologijų institutą (ETI) kaip investiciją į ateitį.
Skeptiškai vertinama pridėtinvertė, kurią ETI galėtų pasiūlyti. Tinklo struktūra, kuri palaikoma Reino Paasilinnos pranešime, būtų geras sprendimas. Kompetencija slypi dalyvaujančiuose universitetuose ir aukštojo išsilavinimo institucijose. Todėl, ne tai, ką Komisijos Pirmininkas Jose Manuel Barroso pavadino Europos mokslinių tyrimų "pavyzdžiu", o ETI stengsis ženklinti Europos mokslinių tyrimų kilmę. Palaikau šią idėją.
Atsimindamas savo mokslo metus, taip pat palaikau pranešime nurodytą idėją suteikti autonomiją ETI žinių ir naujovių bendrijoms (ŽNB). Tokiu būdu ETI ŽNB geriausiai skatins Europos naujoves.
