Vienos minutės kalbos (Darbo tvarkos taisyklių 150 straipsnis)
Pirmininkė
Kitas klausimas - vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais pagal Darbo tvarkos taisyklių 150 straipsnį.
Theodoros Skylakakis
(EL) Ponia pirmininke, pirmiausia keletas žodžių apie Egiptą. Sudėtingu laikotarpiu ateityje Europos išorės veiksmų tarnyba turės veikti kuo aktyviau, siekiant apsaugoti Europos piliečius Egipte, mažumų teises ir istorines joms atstovaujančias institucijas, pvz., graikų ortodoksų patriarchatas Aleksandrijoje.
Dabar grįžtu prie savo pagrindinio atliekų klausimo. Nors turime aukšto lygio teisinę sistemą, beveik visos valstybės narės susiduria su pažeidimo sunkumais. Daugelis jų praneša apie šiukšlių krizę, o kiti sektoriai, pvz., tarpvalstybinio atliekų transportavimo sektorius, susiduria su didžiuliais Bendrijos teisės aktų pažeidimais. Be to, įgyvendinant garsiąją "tik ne mano kieme" politiką, valstybės narės dėl politinių priežasčių nedalyvauja taip veiksmingai, kaip turėtų atsižvelgiant į įdėtas pastangas.
Todėl Komisija turi pasiūlyti naujų papildomų priemonių, pvz., išplėsti Europos aplinkos agentūros kompetencijas ir suteikti Europos Sąjungai daugiau galimybių siųsti misijas į valstybes nares, kad patikrintų informaciją. Komisija turi apie tai galvoti atsižvelgdama į 2012 m. pasiūlymus.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Ponia pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į Rumunijoje esančią padėtį, susijusią su grubiais dabartinės vyriausybės teisinės valstybės principų pažeidimais. Žinomo opozicijos nario Constantino Nicolescu sulaikymas, apie kurį paskelbta prieš teismo posėdžio pradžią neturint jokių svarių įrodymų, rodo nedemokratišką dabartinės vyriausybės poelgį. Politikų įsakymu įvykdytas sulaikymas, taip pat panieka, rodoma eiliniams piliečiams taikant vyriausybės priimtas antisocialines priemones, verčia pažeminimą patiriančius ir skurdui pasmerktus žmones išeiti į gatves. Siekdama numalšinti nepasitenkinimą nedemokratiškomis priemonėmis, kuriomis piktnaudžiaujama, vyriausybsuorganizavo 10 mln. EUR vertės riaušių įrangos pirkimą.
Iš viso to matyti akivaizdi politindiktatūra ir tai, kas nutiks ateityje, jei už šiuos veiksmus, kurie prieštarauja Europos vertybėms, nebus baudžiama. Mes protestuojame ne prieš teisingumą, o prieš piktnaudžiavimą politinėmis jėgomis. Europos Sąjunga reikalauja gerbti demokratiją kitose šalyse, pvz., Tunise ir Egipte, tačiau šio reikalavimo turi būti griežtai laikomasi valstybėse narėse.
Metin Kazak
(BG) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, dėl neišspręstų Bulgarijos tabako augintojų problemų tam tikruose šalies regionuose išaugo įtampa ir buvo surengta protestų, kuriuose dalyvavo daugiau kaip 10 000 dalyvių. Jie reišksavo nepritarimą deklaracijai dėl vykdomos politikos, kuri susijusi su sprendimais nebeskirti papildomų nacionalinių išmokų tabako augintojams 2010 m. derliui ir dėl kurios jų finansinpadėtis bloga.
Europoje tabakas auginamas 17 iš 27 valstybių narių; kiekvienam atvejui skiriamos vyriausybių subsidijos. Pasirodo, kad Bulgarija yra vienintelvalstybnarė, delsianti įgyvendinti papildomų nacionalinių išmokų tabako augintojams sistemą, kuri patvirtinta įstatymais ir apie kurią pranešta Europos Komisijai. Šia sistema Bulgarijos tabako augintojams numatoma teikti 76 mln. EUR pagalbą, šias išmokas šiuo metu delsiama mokėti. Vėluojant teikti šią pagalbą šimtai šeimų pasmerktos badauti ir emigruoti, be to, šalyje kyla pavojus pilietinei taikai.
Michail Tremopoulos
(EL) Ponia pirmininke, dabar, kai vyrauja dėmesio vertas vieningumas, Europos Parlamentas atsiliepį savo pirmininko J. Buzeko Europos Sąjungai skirtą raginimą oficialiai pripažinti romų, kurie buvo Antrojo pasaulinio karo nacizmo aukos, genocidą. Jo teigimu, romai ilgą laiką buvo didžiausią priespaudą kentusi tautinmažuma.
Bet į ką mes čia kreipiamės? Kas taikys mūsų bendrai priimtą politiką? 2008 m. liepos mėn. Komisija užsakparengti ataskaitą dėl 18 šalių taikomos Europos politikos romų srityje, ji turi šią ataskaitą nuo birželio mėn. Šiuo atžvilgiu pateikiau klausimą, nes manau, kad nėra jokio pagrindo delsti paskelbti tokią vertingą ataskaitą. Tiesą sakant, ją paskelbti raginama tarptautiniu mastu. V. Reding atsakį mano klausimą ir pažadėjo paskelbti ataskaitą iki 2010 m. gruodžio mėn. pabaigos. Dabar jau 2011 m. vasario mėn., o ataskaita vis dar nepaskelbta. Labai norėčiau sužinoti kodėl.
Zbigniew Ziobro
(PL) Ponia pirmininke, Europos Parlamente daug kartų išreiškiau savo nuomonę per diskusijas dėl ES politikos, kuria siekiama riboti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir kurią labai stipriai remia Europos Parlamentas ir Europos Komisija. Vis dėlto atkreipiau dėmesį į tai, kad dėl šios politikos taip pat atsiranda labai neigiamų ekonominių pokyčių. Pvz., pramonės įmonės daugelyje sektorių perkeliamos į kitas Europos Sąjungai nepriklausančias šalis.
Deja, Europos Komisija nėra atkreipusi jokio dėmesio, nors daugelis kolegų narių pabrėžneigiamus radikalaus CO2 išmetimo ribojimo aspektus. Taip neseniai sužinojome apie stambias pramonės įmones, kurios ketina perkelti gamybą iš Vokietijos ir Lenkijos į buvusios Tarybų Sąjungos šalis arba net į Afriką ar Pietų Ameriką. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius reikia, kad Komisija imtųsi konkrečių veiksmų, kurie vis dar nepakankamai numatyti.
Ilda Figueiredo
(PT) Ponia pirmininke, kaip žadėta praėjusią savaitę Europos Parlamento surengtoje vadinamojoje piliečių agoros sesijoje, norėčiau perduoti pasipiktinimo šūksnius, kurie aidėjo iš įvairių socialinių organizacijų, prisijungusių prie mūsų diskusijų dėl ekonomikos ir finansų krizės ir rimtų jos pasekmių, t. y. padidėjusio nedarbo, socialinės nelygybės ir skurdo, nepaisant to, kad 2010 m. buvo paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais.
Atsižvelgiant į socialinės krizės padarinius ir skurdo mastą bei dydį buvo prašoma, kad Europos Parlamentas, vykdymas savo veiklą, atsižvelgtų į organizacijų, kovojančių su skurdu, pasipiktinimą.
Iš daugybės akivaizdžių išnaudojimo, skurdo, diskriminacijos ir socialinės atskirties pavyzdžių ir iš įvairių pasiūlymų bei reikalavimų norėčiau pabrėžti tuos, kurie susiję su vaidmeniu, kuris turėtų tekti Europos Parlamentui pasmerkiant šią padėtį. Tiksliau kalbant, jis turėtų sukurti darbo grupę, kuriai būtų pavesta stebėti krizės padarinius socialinėje srityje ir priemonių, kurių po Europos Parlamento sprendimų (pvz., susijusių su mažiausiomis pajamomis) ėmėsi Taryba ir Komisija, poveikį...
(Pirmininknutraukkalbėtoją.)
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ponia pirmininke, Šengeno acquis įvertinimo darbo gruppatvirtino visas Rumunijos įvertinimo ataskaitas. Išvadose nurodoma, kad Rumunija atitinka visus Šengeno acquis reikalavimus. Deja, Europos Vadovų Taryba atsisako teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir taip trukdo vykdyti Europos Parlamento procedūras. Europos Parlamento nariai negali balsuoti nesusipažinę su ataskaitų turiniu. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas paprašdokumentų, o Rumunija pasiūljuos parodyti. Tačiau Taryba be rimtos priežasties delsia priimti sprendimą.
Manau, kad šiomis aplinkybėmis Rumunija turi teisę pateikti Parlamentui visas ataskaitas dėl savo prisijungimo prie Šengeno erdvės. Šios ataskaitos yra vieninteliai kriterijai, kurie gali būti naudojami kaip sprendimo dėl prisijungimo pagrindas. Prašymas įtraukti kitus kriterijus neatitinka Europos sutarčių ir Europinio požiūrio, jis nepagrįstas tinkamais argumentais. Rumunija įvykdsavo teisinį įsipareigojimą pasirengti saugoti ES išorės sienas ir turi gauti tinkamą ES institucijų atsakymą.
Rovana Plumb
Ponia pirmininke, norėčiau jums pranešti, jog per pastaruosius 20 metų niekada neatrodė, kad demokratijai Rumunijoje yra tiek daug spaudimo. Jus jau įspėjome dėl Deputatų rūmų pirmininko, kuris suklastojo balsavimo dėl visiems svarbaus pensijų įstatymo rezultatus. Pastarasis socialdemokrato Constantino Nicolescu, Rumunijos Ardžešo grafystės tarybos pirmininko, atvejis dar kartą įrodo, kad Rumunijos valdančiosios partijos taikomais metodais keliama didžiulgrėsmpagrindinėms piliečių teisėms ir laisvėms.
Visos vyriausybės patvirtintos priemonės rodo, kad Demokratų liberalų partija Rumunijoje kariauja su visa rumunų tauta. Negalime leisti, kad demokratinEuropos Sąjungos valstybnarelgtųsi nedemokratiškai, t. y. savavališkai suimtų žmones ir naudotųsi valstybės institucijomis kraujo keršto tikslais. Turime kartu ginti savo teises, laisves ir demokratiją.
Marian Harkin
Ponia pirmininke, kaip EP nariš Airijos prašau ES nešališkai nagrinėti sunkią finansinę padėtį Airijoje.
Taip, turime prisiimti atsakomybę už daugybę savo nesėkmių, tačiau veikėme ne vieni. Į Airijos bankus iš įvairių šalių plūdo lošimo namų pobūdžio investicijos. Jie sugriuvo kaip kortų namelis, o Airijos mokesčių mokėtojai prisiėmnepakeliamą naštą.
Mokame baudinę 5,8 % palūkanų normą, o mūsų gebėjimas grąžinti skolas, kaip pasirašyta ES ketverių metų taupymo plane, pagrįstas augimu, tačiau augimo būti negali. Kodėl? Net smarkiai didėjant emigracijai auga nedarbas. Įmonės griūva ir ketverius metus iš eilės mažėja mūsų BNP.
ECB Airijos bankams tiesiogiai skyr132 mlrd. EUR. 2010 m. iš tų pačių bankų slapta nutekėjo 110 mlrd. EUR; 2010 m. gruodžio mėn. - 40 mlrd. EUR.
Padėtis greitai taps netoleruojama ir, kaip teigEK pirmininkas J. M. Barroso, jei Europa iš dalies tai turi spręsti, nedelsiant reikia imtis rimtų veiksmų.
Diane Dodds
Ponia pirmininke, dar praėjusią savaitę mano rinkimų apygardoje Šiaurės Airijoje disidentai respublikonai Šiaurės Belfaste, Antrim Road teritorijoje padėjo dvi užtaisytas bombas. Tai, kad šiandien nereikia kalbėti apie šimtus žuvusiųjų, - tikrai Dievo malonė. Šimtai žmonių buvo išvežti iš savo namų, kol saugumo pajėgos kovojo su šiai bendruomenei kilusiu pavojumi.
Šio sužlugdyto išpuolio taikinys - policijos pareigūnai; tai naujausias mėginimas nužudyti postuose buvusius Šiaurės Airijos Policijos pareigūnus.
Tokie išpuoliai Jungtinėje Karalystėje (jau nekalbant apie visą Europą) ne naujiena, tačiau jie primena, kad, nors Šiaurės Airijoje padaryta didžiulpažanga, vis dar yra tokių, kurie nori nutempti mus žemyn.
Prieš Kalėdas EK pirmininkas J. M. Barroso susitiko su Šiaurės Airijos pirmuoju ministru Peteriu Robinsonu ir pakartojo jo įsipareigojimą J. M. Barroso darbo grupei. Palankiai vertinu šį darbą, taip pat pradinį šiame Parlamente atliktą darbą, susijusį su lėšomis taikai užtikrinti.
Csaba Sógor
(HU) Ponia pirmininke, girdėjome daug skundų ir pasipiktinimų, susijusių su Tarybai pirmininkaujančia Vengrija. Įdomu tai, kad nvienas jų nesusijęs su Tarybai pirmininkaujančios valstybės ES programa. Buvo keletas, kurie reiškpasipiktinimą žiniasklaidos įstatymu. Europos Komisija jau išdėstsavo prieštaravimus, ir Vengrijos Vyriausybišreišknorą iš dalies pakeisti šį įstatymą.
Man kilo klausimas, kodėl nebuvo tokio pat tarptautinio susidomėjimo valstybinės kalbos įstatymu, kuris dar ir dabar galioja Slovakijoje ir pagal kurį toliau skiriamos baudos už savo gimtosios kalbos vartojimą. Kodėl tie, kurie reiškrūpestį dėl pagrindinių teisių, susijusių su žiniasklaidos įstatymu, gynimo, visiškai nesirūpino, kai buvo suabejota viena prigimtinių Slovakijos vengrų tautinės mažumos žmogaus teisių? Kiti sutriko Tarybos pastate pamatę milžinišką kilimą, ant kurio pavaizduotas Vengrijos prieš 160 metų žemėlapis. Šis žemėlapis rodo, kad tik išmanydami ir gerbdami savo bendrą istoriją ir nacionalines vertybes galime kurti stiprią Europą.
Catherine Stihler
Ponia pirmininke, vasario 14 d., Šv. Valentino dieną, pirmą kartą bus pažymėta Europos epilepsijos diena. Spėjama, kad pats Šv. Valentinas sirgo epilepsija.
Šiuo metu Europoje epilepsija serga šeši milijonai žmonių. Škotijoje šia liga serga maždaug 39 000 žmonių, tačiau ji diagnozuota tik 20 000 škotų, kurie kontroliuoja savo būklę vaistais. Tai reiškia, kad 19 000 žmonių kasdien patiria pasikartojančio priepuolio baimę. Pritaikius tai visai ES reiškia, kad milijonai žmonių taip pat kasdien patiria šią baimę.
Vasario 14 d. turime didinti informuotumą apie epilepsiją. Taip pat privalome stengtis, kad sergančiųjų būklbūtų tinkamai diagnozuota, ir raginti, kad valstybėse narėse dirbtų daugiau neurologų, kurie būtų epilepsijos specialistai. Vasario 15 d. Parlamente vyks keletas renginių, kuriuose raginu dalyvauti. Juose dalyvaus daugelis jūsų rinkėjų.
Taip pat norėčiau pasinaudoti proga ir pasveikinti Joanne Hill, slaugytoją, dirbančią su epilepsijos pacientais, ir Fiona Nicholson, Škotijos epilepsijos centro paslaugų vadovę.
Csanád Szegedi
(HU) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, leiskite skirti man numatytą laiką vengrų tautinei mažumai Székely. Pastarosiomis dienomis Rumunijos Prezidentas, deja, dar kartą pareiškė, kad nepritaria Székely žemės autonomijai. Būtų sveikintina, jei Europos Parlamente kartą ir visiems laikams galėtume viską išsiaiškinti ir pareikšti, kad Székely tautinmažuma turi teisę į teritorinę autonomiją. Tai nepriklauso nuo Traiano Băsescu geros valios - Székely žmonės tikrai turi teisę į autonomiją. Norėčiau visiems priminti, kad autonomija yra tarptautiniu mastu pripažinta privaloma teisė, todėl nėra priimtini dvigubi standartai, kuriuos taiko Europos Sąjunga, teigdama, kad kai kurios etninės grupės turi teisę į autonomiją, o kitos - ne. Baskai ir katalonai turi teisę į autonomiją, o Székely žmonės tokios teisės neturi. Atsižvelgdamas į tokią logiką, esu visiškai įsitikinęs, kad tie, kurie nepalaiko Székely žmonių pastangų siekiant autonomijos, nėra europiečiai.
Seán Kelly
(GA) Ponia pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad laisv- vienas pagrindinių Europos bendrijos tikslų: laisvkeliauti, laisvprekiauti ir laisvdirbti. Neturime laisvės dirbti, nes kvalifikacijos abipusiškai nepripažįstamos.
Šiandien išgirdau apie Italijoje dirbusį gydytoją, kuris devynis mėnesius laukleidimo dirbti Airijoje. Tai visiškai beprasmiška. Turėtume pasižiūrėti į Jungtinėse Amerikos Valstijose taikomą Pitsburgo universiteto Medicinos centro sistemą, tai naudingas mums pavyzdys. Visų pirma, jei siekiame teikti el. medicinos paslaugas, turime nustatyti kvalifikacijų pripažinimo sistemą. Kitaip nepadarysime pažangos.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Ponia pirmininke, dėl pasikartojančio Rumunijos valdžios piktnaudžiavimo galia šiuo metu šalis paniro į tamsiausią laikotarpį savo istorijoje nuo 1989 m. Nors Rumunijoje priimta demokratinkonstitucija, jos straipsnių dažnai akivaizdžiai nepaisoma. Nors pagal demokratijos principus teoriškai yra numatytas valdžios galių atskyrimas, praktiškai visa valdžia Rumunijoje tenka vienam žmogui, būtent prezidentui Traianui Băsescu, kuris savavališkai duoda nurodymus ir kasdien piktnaudžiauja savo galia. Jis visa tai daro bandydamas sunaikinti politinę opoziciją ir nuslopinti visus, kurie išdrįsta pasiūlyti perspektyvią alternatyvą pražūtingam T. Băsescu ir E. Boco valdymui.
Į Rumunijos, kaip Europos Sąjungos valstybės narės, likimą neturėtų žiūrėti abejingai nei ES institucijos, nei kitų ES valstybių narių atstovai, kurie šiuo klausimu turėtų išreikšti savo nuomonę. Prašau, netikėkite padrikais paaiškinimais ir kartais gėdingais pasiteisinimais, kurių pateikia Rumunijos valdžios atstovai arba tie, kurie iš baimės arba rūpindamiesi savo pačių menkais interesais atvirai juos palaiko. Tiems, kurie nori pamatyti liūdną tikrovę mano šalyje, pakanka pažiūrėti į valdžios veiksmus.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Ponia pirmininke, nusprendžiau nuolat priminti J. Buzekui apie demokratijos eigą Rumunijoje. Jis buvo Rumunijos parlamente ir parėmE. Boco vyriausybę bei T. Băsescu valdžią. Noriu pasakyti J. Buzekui, kad Rumunijos parlamentas neturi jokių galių ir kad visus įstatymus priima ir įgyvendina vyriausybė. Rumunijos Vyriausybtaip pat neturi jokių galių, nes būtent Traian Băsescu skiria ministrus, jiems nurodinėja ir praneša, kai tik reikia imtis svarbių priemonių. Be to, nekalti žmonės Rumunijoje uždaromi į kalėjimą 30 dienų, paskui jie turi stoti prieš teismą.
Paprašiau, kad J. Buzek paskelbtų oficialią savo poziciją, ir gavau PD-L partijos ir Traiano Băsescu atsakymą pranešime spaudai. Nekantriai laukiu oficialios J. Buzeko pozicijos.
Alexander Mirsky
(LV) Ponia pirmininke, kaip jūs manote, kodėl Europos Parlamentas priima rezoliucijas? Būtent todėl, kad jos galėtų būti įgyvendinamos. Vis dėlto atrodo, kad Latvijos Vyriausybneketina įgyvendinti 2004 m. kovo 11 d. rezoliucijos. Šioje rezoliucijoje aiškiai nurodyta, kad teisbalsuoti vietos rinkimuose turi būti suteikta asmenims, kurie nuolat gyvena Latvijos teritorijoje. Į klausimą, kada Latvija įgyvendins šią rezoliuciją, turbūt gautume tokį atsakymą: "kad pūcei aste ziedēs" (latviškai). Rusiškai būtų atsakyta: "kogda rak na gore svistnet", o lietuviškai: "kai kuolai žydės". Čia ir slypi visa esm- arba pradės žydėti kuolai, arba kartu turime panaikinti 335 000 Latvijoje gyvenančių žmonių diskriminaciją.
Ačiū.
Ioan Enciu
(RO) Ponia pirmininke, šiandien esame įvykių, kurie pakeis Šiaurės Afrikos ir kitų pasaulio vietų istorijos eigą, liudininkais. Diktatoriški režimai niekur pasaulyje ilgai neišlieka tvirti. Tačiau norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad net Europos Sąjungos valstybėje narėje, kuri laikoma demokratiška, būtent Rumunijoje, gali atsirasti naujų diktatūros formų. Pagal teisinės valstybės principus asmuo turi būti laikomas nekaltu tol, kol teisėjai jo nenuteis, be to, jis turi būti teisiamas kaip laisvas pilietis, jeigu nekelia pavojaus visuomenei.
Kai kalbama apie prezidentą T. Băsescu ir valdžioje esančią Liberalų demokratų partiją, šie visuotiniai teisės principai Rumunijoje nebegalioja. Tai, kad Rumunijoje žmonės sulaikomi politikų paliepimu, aiškiai įrodoma prezidento T. Băsescu teiginiu, pasakytu Strasbūre likus penkioms valandoms iki Constantino Nicolescu sulaikymo. Cituoju: "sulaikytas svarbus opozicijos narys". Citatos pabaiga. Nors ši citata ir nepasiekteismo. Kokių dar reikia įrodymų, kad būtų aišku, jog sprendimus, ką ir kada sulaikyti, priima prezidentas T. Băsescu?
Corina Creţu
(RO) Ponia pirmininke, aš taip pat pritariu savo kolegoms, kurie atkreipdėmesį į politinės opozicijos persekiojimą Rumunijoje taikant vyriausybės, apie kurios autoritarinius pažeidimus vis daugėja įrodymų, nustatytas teisines priemones. Dėl žiaurių taupymo priemonių, kuriomis daromas didelis poveikis gyvenimo standartams, Rumunijos Vyriausybė, kurios populiarumo reitingai laisvai krinta, imasi vis smurtiškesnių nedemokratiškų metodų, kad išlaikytų savo valdžią.
Kaip teigmano kolegos, nepateisinamas ir šiurkštus tiesiogiai piliečių išrinkto žinomo opozicijos nario sulaikymas yra naujausias nerimą keliantis grasinimų opozicijos grupėms ir jų persekiojimo pavyzdys. Be to, valstybės biudžetą grobsto vyriausybės politiniai rėmėjai, kurie savo chaotiškomis priemonėmis gilina ekonominę ir socialinę krizę ir nerimą keliančiu mastu didina socialinę įtampą. Štai kodėl mes taip pat kartu protestuojame prieš išpuolius, kurie vykdomi stengiantis įbauginti opozicijos politikus ir profesines sąjungas. Manau, kad ES forumuose turi būti reiškiama pozicija prieš akivaizdžius demokratinių teisių Rumunijoje pažeidimus.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Ponia pirmininke, norėčiau su jumis visais pasidalyti dideliu džiaugsmu. Vyriausybės, profesinių sąjungų vadovai ir verslo atstovai Ispanijoje neseniai pasirašsvarbų socialinį ir ekonominį paktą. Šiuo susitarimu Ispanija tampa šalimi, galinčia suvienyti jėgas, kad įveiktų sunkumus, spręstų savo uždavinius ir siektų didesnės valstybės gerovės. Ponios ir ponai, šios pasaulinės krizės aplinkybėmis šis susitarimas yra unikalus pavyzdys, kaip, visai visuomenei prisiimant atsakomybę, mes priimame susitarimus siekdami laimėti ateityje ir Europos Sąjungoje sukurti stiprią Ispaniją, kuri atliktų vis svarbesnį vaidmenį.
Pirmininkė
Baigiame svarstyti šį klausimą.
