Koncentration og pluralisme i medierne i Den Europæiske Union (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Marianne Mikko for Kultur- og Uddannelsesudvalget om koncentration og pluralisme i medierne i Den Europæiske Union.
Marianne Mikko
ordfører. - (EN) Hr. formand! EU har fået næsten dobbelt så mange medlemmer siden begyndelsen af 2004. En af de vigtigste udfordringer efter udvidelsen er at sikre konvergerende standarder for beskyttelse af demokrati og grundlæggende friheder på det højeste eksisterende niveau. I denne henseende hilser vi i betænkningen alle initiativer, der er rettet mod at sikre demokratiet, velkommen og påpeger, at medierne fortsat er et indflydelsesrigt politisk værktøj, der ikke udelukkende skal behandles på økonomiske betingelser.
I betænkningen anerkender vi Kommissionens beslutning om at overdrage fastlæggelsen af pålidelige og upartiske indikatorer for mediepluralisme til et konsortium bestående af tre europæiske universiteter.
I betænkningen understreger vi desuden behovet for at indføre overvågnings- og gennemførelsessystemer baseret på de således fastlagte indikatorer. I betænkningen anerkender vi ligeledes de igangværende bestræbelser blandt repræsentanter for redaktører og journalister på at udarbejde et charter for mediefrihed. I betænkningen understreger vi desuden behovet for sociale og juridiske garantier for journalister og redaktører.
I betænkningen anbefaler vi, at multinationale virksomheder indfører en bedste praksis for redaktionel og journalistisk frihed i de lande, hvor de opererer. Vi udtrykker bekymring over de lavere standarder, der gælder i de medlemsstater, der kom med i EU i 2004 og 2007.
Udvikling og accept af nye teknologier har betydet, at der er opstået nye mediekanaler og nye former for indhold. Fremkomsten af nye medier har medført større dynamik og mangfoldighed i medielandskabet. I betænkningen opfordrer vi til ansvarlig brug af nye kanaler.
Weblogs: Jeg forstår webloggernes bekymring og så alligevel ikke. Min indtræden i cyberspace har forårsaget en hurtig reaktion blandt en masse bloggere. Jeg vil nu gøre det klart, at ingen er interesseret i at regulere internettet. Derfor støtter jeg som ordfører det kompromis, man er blevet enige om i PSE-, ALDE- og Verts/ALE-Grupperne, og hvor man understreger følgende: "tilskynder til en åben diskussion om alle spørgsmål vedrørende weblogs' status" - punktum. Ikke mere.
I betænkningen erkender vi, at den trykte presse stilles over for udfordringer, fordi reklameindtægterne flytter over på internettet, men vi påpeger, at det nye kommercielle medielandskab er domineret af de etablerede offentlige og private leverandører af medieindhold. Den indeholder også det synspunkt, at koncentrationen af medieejerskabet nærmer sig et niveau, hvor de frie markedskræfter ikke sikrer mediepluralisme, navnlig i de nye medlemsstater.
I betænkningen erkender man, at public service-medierne behøver en stor og stabil markedsandel for at opfylde sin mission. Man påpeger, at mens public service-medierne på visse markeder er førende markedsdeltagere, lider de ofte under utilstrækkelig finansiering og politisk pres.
I betænkningen erkender man behovet for at øge mediekendskabet i EU, anbefaler, at mediekendskab medtages blandt de ni grundlæggende kompetencer og støtter udviklingen en europæisk læseplan for mediekendskab.
Endnu en gang hilser vi i betænkningen alle initiativer, der er rettet mod at sikre demokratiet, velkommen og påpeger, at medierne fortsat er et indflydelsesrigt politisk værktøj, der ikke udelukkende skal behandles på økonomiske betingelser. Ytringsfrihed er nøglen i min betænkning - det er virkelig det, jeg står for.
Ján Figeľ
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne lykønske Marianne Mikko med hendes fremragende betænkning. Kommissionen deler mange af de synspunkter, der kommer til udtryk i denne betænkning. Vi er overbeviste om, at denne beslutning sender et meget positivt signal om mediepluralisme til alle interesserede parter, herunder medlemsstaterne og de europæiske institutioner, bl.a. Kommissionen.
Sikring af demokrati og ytringspluralitet er vigtigt, som De har sagt. Vi skal opretholde en god balance mellem målsætningerne om mangfoldighed i medierne og mediernes konkurrenceevne. Men intensive høringer på et tidligere tidspunkt viste, at det ville være politisk uhensigtsmæssigt for Kommissionen og EU at harmonisere reglerne for ejendomsforholdene til medierne eller mediepluralisme. Subsidiariteten er rent faktisk en vigtig faktor her, og en enkelt størrelse eller model vil ikke passe til de mange forskellige situationer.
Derfor mener jeg, at det ville være en fejl at overregulere den meget levende blogosfære. Jeg er imidlertid enig med Dem i, at visse juridiske forpligtelser, som pressen pålægges, som f.eks. respekt for copyright eller svarretten under alle omstændigheder skal overholdes af webstederne. Vi anser det for et ønskværdigt at anbringe websteder med brugergenereret indhold på lige fod med alle andre former for offentlige udtryk. Omvendt vil det virke mod hensigten at skabe en stiv og særlig status for blogs, og det vil ligeledes stride mod den ægte internetånd.
Kommissionen er enig med Parlamentet i, at Det Europæiske Fællesskabs konkurrenceregler alene kun delvis kan sikre pluralisme i medierne. Det er netop af denne grund, at mediepluralisme anses for at være af legitim almen interesse i artikel 21 i EF's fusionslovgivning. Derfor kan medlemsstaterne træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at beskytte mediepluralismen ved at gennemføre supplerende regler ud over fusionslovgivningen. De skal imidlertid anvende den nationale lovgivning og EF-lovgivningen.
Men med hensyn til konkurrencereglerne vil jeg gerne nuancere Deres udtalelse om ejerskabskoncentrationens skadevirkning på mediepluralismen. Europas medievirksomheder, herunder den trykte presse, skal være stærke nok til at modstå konkurrencen på globalt, på internationalt plan. Vi er modstandere af overrestriktive regler for medieejerskab, som kan svække EU-virksomhedernes konkurrenceevne. Situationen kan ikke sammenlignes fra den ene medlemsstat til den anden. Der findes en sand mangfoldighed af situationer.
Jeg går naturligvis ind for større gennemsigtighed i ejerskabet og for, at der stilles fuldstændige oplysninger til rådighed for offentligheden med hensyn til radio- og tv-selskabers og redaktørers mål og baggrund. Dette en klar forudsætning for at opnå autoritative og troværdige medier.
Som De insisterer på i Deres beslutningsforslag, er public service-selskaber et uundværligt element for mediepluraliteten. Derfor mener Kommissionen, at deres public service-opgaver skal specificeres klart og deres finansiering sikres; ellers vil der herske stor usikkerhed.
I denne henseende er vi alle enige om, at definitionen af public service i princippet er et anliggende, som medlemsstaterne skal træffe beslutning om snarere end Kommissionen. Medlemsstaterne træffer også beslutning om finansieringsmidlerne til public service-transmission som angivet i Amsterdamprotokollen. I denne sammenhæng er det Kommissionens rolle at mindske konkurrenceforvridningen mellem alle typer af medier. Kommissionen sætter også pris på Deres holdning til adfærdskodekser og selvregulering som instrumenter til støtte for mediepluralisme.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 25. september.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Katerina Batzeli  
Koncentration og pluralisme vil fortsat stå centralt i forhandlingerne på medlemsstats- og fællesskabsplan. Nutidens samfund og borgere modtager direkte information og kan se forhandlinger i mederne. På denne baggrund er det primære mål at få fastlagt og indført grænser for de offentlige og private mediers drift. For begges vedkommende skal vi sikre, at der ikke manipuleres med information. Uafhængighed af politisk magt, mediernes økonomiske uafhængighed, gennemsigtig finansiering af medier, sikring af journalisternes arbejdsvilkår samt kvalitet og diversitet i nyhederne - det er forhold, der alle skal sikres.
I takt med at den demokratiske dialog i medierne bliver mere og mere åben, udvikles der et nyt kommunikationsmiddel, nemlig bloggen, som individualiserer meningsudvekslingen. Men i mange tilfælde er denne udtryksform blevet til en "kollektiv protest" om vigtige spørgsmål i relation til f.eks. miljø og samfund.
Selvregulering og adfærdskodekser kan på dette stadium være et godt grundlag for gensidig respekt mellem brugere og læsere, og man behøver ingen begrænsninger af ytringsfriheden for nogen af parterne. Medier og fora for onlineudveksling af information bliver udbredt, bedømt og reguleret med et aldrig svigtende hensyn til den demokratiske ytringsfrihed og deltagelse samt i respekt for menneskerettighederne.
Ivo Belet  
skriftlig. - (NL) Vi er store tilhængere af pluralisme i medierne, og vi tilslutter os også de brede principper i betænkningen. Det er en skam, at vi ikke kan tilslutte os alle punkter i den.
Vi er enige i, at offentlige radio- og tv-selskaber skal have plads til at spille deres rolle i et digitalt, interaktivt mediemiljø, naturligvis i en god balance med de kommercielle selskaber.
Derfor bør der tilskyndes til åbne debatter på weblogs. Blogs og andet "brugergenereret indhold" er et levende bidrag til det mangfoldige medielandskab og får større og større indvirkning på fortolkningen af nyheder og dagsaktuelle spørgsmål.
Men en blogs kvalitet står og falder med dens forfatter, og ikke alle bloggerere er lige hæderlige i deres hensigter.
Hvis blogs ikke skal degenerere til anonyme kilder til bagvaskelse, skal vi overveje, hvordan vi forholder os til brud på privatlivets fred eller retten til at svare, men Parlamentet må bestemt ikke blive formynderisk.
Adam Bielan  
skriftlig. - (PL) Jeg vil gerne understrege, at EU skal sikre, at der er ligevægt mellem private og statslige medier i Europa. Indblanding i informationsindhold fra ejere af tv- eller radio-selskaber er et brud på de demokratiske normer. Jeg kommer fra et land, hvor den nuværende regering ødelægger mediernes uafhængighed. Der træffes en række foranstaltninger for at få de statslige medier underlagt den styrende elite.
Jeg vil gerne udtrykke støtte til alle initiativer, der skal beskytte de offentlige massemedier, da disse er et magtfuldt politisk værktøj. Offentlige radio- og tv-selskaber skal have ekstra beskyttelse på grund af utilstrækkelig finansiering og det politiske pres, de er udsat for, især i de nye medlemsstater.
Hélène Goudin  
skriftlig. - (SV) Europa-Parlamentets Udvalg om Kultur og Uddannelse ser ud til at mangle noget at tage sig til, og i dets iver efter at finde emner, der kan holde det beskæftiget, udsender det betænkninger, som verden helt fint kunne klare sig uden.
Betænkningen om koncentration og pluralisme i EU's medier er et eksempel på dette. Det er en initiativbetænkning fra udvalget, og i den oprindelige tekst foreslog ordføreren en frivillig klassificering af blogs på grundlag af forfatterens og udgiverens faglige og finansielle ansvar og interesser. Der er mange indvendinger mod en sådan tanke, også med hensyn til dens gennemførlighed, men endnu vigtigere er dens mulige implikationer for ytringsfriheden.
Skønt udkastet til betænkning blev ændret i udvalget, indeholder det stadig en masse unødvendige, skadelige forslag.
Eija-Riitta Korhola  
skriftlig. - (FI) Jeg vil gerne takke fru Mikko for hendes betænkning om pluralisme i medierne. Dette er et brændende aktuelt emne i europæiske samfund: Hvad er vores rolle og indflydelse? Historien har gjort det krystalklart, at magtkoncentration aldrig er af det gode. Folk er altid negativt indstillet over for magt, uanset hvilken skikkelse den antager, og koncentreret magt gør hele samfundet sygt. Det gælder også for den fjerde statsmagt, medierne.
En af EU's vigtigste funktioner er at sikre konkurrence i det indre marked. Hvorfor skulle det ikke også gælde for medierne? Det er berettiget, at man i betænkningen sammenkæder konkurrencelovgivningen i medielovgivningen for at undgå interessekonflikter mellem mediernes ejere og andre former for magt i samfundet.
Alligevel er jeg mere bekymret over mediernes evne som vagthund over, hvad der er godt for samfundet, fordi det hele mere og mere handler om profit.
Det er længe siden, at det var kirken, som fortalte folk, hvilken moral de skulle efterleve. Den funktion er blevet varetaget af visse dele af pressen, fordi den lever af synd, bagvaskelse og fordømmelse. På en mærkelig måde kan denne form for journalistik kombinere den næsegruse tilbedelse af umoral og udtalt snæversynethed for at provokere, fordømme og tjene penge.
"På dine ord skal du frikendes, og på dine ord skal du fordømmes ". Disse ord viste et godt kendskab til mennesket. Hvornår vil medierne forholde sig til spørgsmålet om, hvorvidt de i sidste instans opnår noget ondt eller godt for samfundet gennem deres handlinger?
Ramona Nicole Mănescu  
skriftlig. - (RO) Vi er alle enige om, at pluralisme bør være et vitalt element i medierne. Vi skal støtte pluralismen, og vedtagelsen af Mikko-betænkningen er et stort skridt i denne retning.
Medlemsstaterne skal anerkende og støtte behovet for et afbalanceret massemediemarked, og de skal både enkeltvis og samlet forpligte sig til at give de europæiske borgere mulighed for at få nøjagtig, varieret information.
Kulturel mangfoldighed og det stedse stigende behov for integration af vandrende arbejdstagere og af mindretal er sammen med vigtigheden af information af høj kvalitet til en aktiv befolkning de presserende årsager til at udarbejde et charter om mediefrihed. Jeg vil gerne udtrykke min fulde støtte til Europa-Parlamentets henstilling om, at offentlige medier skal tilskyndes til at fungere som alternative informationsudbydere i forhold til udbydere, der alene er baseret på kommercielle kriterier.
De europæiske borgeres aktive udøvelse af rettigheder og forpligtelser og deres adgang til information og evne til at forstå og kritisere informationsudbuddet er en nødvendighed, som bør danne grundlag for alle foranstaltninger, der vedtages fremover af både de europæiske institutioner og de enkelte medlemsstater.
Toomas Savi  
skriftlig. - (EN) Fru Mikkos betænkning afspejler ganske fint de generelle tendenser i EU's medier og især det meget vigtige aspekt i punkt 35 om public service-medier.
For at sikre medierne en tilstrækkelig høj grad af pluralisme og mangfoldighed skal de offentlige radio- og tv-virksomheder sende programmer, som måske ikke får de højeste seertal eller reklameindtægter. Jeg har altid været overbevist om, at hvis en offentlig radio- og tv-virksomhed bliver ekstremt populær blandt folk og indtægtsgivende for staten, behøver den slet ikke være offentlig.
Formålet med det offentlige selskab er også at opfylde befolkningens forskellige behov og interesser, og disse borgere er ikke nødvendigvis altid de samme som dem, der ser de private virksomheders ofte uambitiøse programmer. De offentlige radio- og tv-selskaber i EU må ikke glemme nicheprogrammer af høj kvalitet for at konkurrere med de privatejede selskaber.
Et af principperne bag offentlige varer er solidaritet. Public service-medier bør være solidariske med de seere, der også er mere krævende eller kræsne.
Inger Segelström  
skriftlig. - (EN) Betænkningen handler om et vigtigt emne, nemlig mediernes mangfoldighed, der er et vigtigt element i sikringen af demokrati og borgernes ret til adgang til pålidelige, uafhængige medier. Lande, hvor økonomiske, religiøse eller politiske interesser styrer medierne, har svært ved at tilbyde deres borgere forskellige måder at indsamle information på, og det skaber store huller i deres mulighed for at absorbere information og sikre frie, upartiske valg.
Nu stemmer vi i Europa-Parlamentet om en betænkning om disse vigtige emner. Vi svenske socialdemokrater havde virkelig håbet at kunne stemme for denne betænkning, men som den ser ud i dag, kan vi ikke. Kompromisforslaget har store kvaliteter, men der er stadig flere tvetydigheder, især omkring bloggeres status. Vi ønsker ikke at være med til, at Europa-Parlamentet sætter lighedstegn mellem blogging og traditionelle medier ved som foreslået at sætte spørgsmålstegn ved eller stille forslag til blogs' status. Det er der ikke stillet krav om for andre grupper, så hvorfor for bloggere? Men vi er enige med mange bloggere i, at overtrædelser og bagtale skal straffes, uanset om de sker i blogs eller andre medier. Derfor stemmer vi mod denne betænkning.
Daniel Strož  
skriftlig. - (CS) Europa-Parlamentets initiativbetænkning om koncentration og pluralisme i EU's medier er meget vigtig og nyttig og beskriver flere steder helt nøjagtigt situationen i Den Tjekkiske Republik, som den har været i en årrække. Her vil jeg lægge vægt på særlige aspekter, som med rette kritiseres i betænkningen, og som der bør rettes op på. Det første er den næsten totale koncentration af de daglige aviser i hænderne på udenlandske (især tyske) syndikater, hvis økonomiske og politiske interesser er i klar modstrid med Den Tjekkiske Republiks mål, især med hensyn til pluralisme og mediernes uafhængighed. I det tjekkiske miljø er disse aspekter nu ikke andet end fiktion. Tværtimod er der en klar tendens i retning af radikal, højreorienteret bagtalelse og grænseløs manipulation. Det andet aspekt vedrører de offentlige radio- og tv-medier, der udelukkende tjener den nuværende højreorienterede regerings interesser og er så tendentiøs i nyhedsdækningen og journalistikken, at ordet offentlig ikke længere kan bruges. Min anbefaling til myndigheder og institutioner, der arbejder med mediekoncentration og pluralisme i EU, er derfor at være meget opmærksom på situationen i især Den Tjekkiske Republik.
