Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0212/2009).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Cilvēktiesības Kubā
Kā Padome vērtē pašreizējo cilvēktiesību stāvokli Kubā, jo īpaši saistībā ar politiskajiem ieslodzītajiem? Vai Padomei ir informācija par kubiešu ārsta Darsi Ferrer un arī otra ieslodzītā Alfredo Dominquez apcietinājuma apstākļiem, jo, pēc visa spriežot, viņi tiek turēti ārkārtīgi necilvēcīgos apstākļos?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Posselt kungs, es, protams, esmu gatava no jautājuma par ASV pievērsties jautājumam par Kubu, turklāt ļoti nopietni, tādēļ paldies par jūsu jautājumu, Posselt kungs.
Padome joprojām ir nopietni nobažījusies par cilvēktiesību stāvokli Kubā, jo īpaši par progresa trūkumu politisko un civiltiesību jomā. Kubas iedzīvotāji nevar izmantot runas un pulcēšanās brīvību. Valstī nav brīvas preses. Tajā joprojām ir ierobežota piekļuve informācijai, tostarp internetam. Nav mainījušies pilsoņu pārvietošanās brīvības ierobežojumi gan attiecībā uz iebraukšanu Kubā, gan attiecībā uz pārvietošanos pa Kubu. Šobrīd Kubā ir 208 politiskie ieslodzītie. Salīdzinot ar 2034 politiskajiem ieslodzītajiem 2007. gadā, šis skaitlis ir samazinājies, taču vairums ieslodzīto atbrīvoti tādēļ, ka bija izcietuši piespriesto sodu. Dalībvalstu misijas Havanā rūpīgi uzrauga politisko ieslodzīto sarakstu, un svarīgu lietu apspriedē piedalās īpaša cilvēktiesību aizstāvības darba grupa.
Saskaņā ar cilvēktiesību aizstāvju teikto un politisko ieslodzīto un to ģimenes locekļu liecībām apstākļi cietumā ir tālu no atbilstības ANO Minimālajiem ieslodzīto tiesību standartiem. Atsevišķu ieslodzīto ģimenes locekļi informē, ka ieslodzītajiem ir ļoti slikta veselība un viņiem netiek nodrošināta pienācīga medicīniskā aprūpe. Ir izstrādāti vairāki ziņojumi par nežēlīgu un pazemojošu izturēšanos, tostarp ieslodzīto sišanu, pienācīgas veselības aprūpes liegšanu un psiholoģiskā spiediena izdarīšanu. Tomēr nav ziņojumu par to, ka cietumsargus vai policijas darbiniekus tiesātu par ļaunprātīgu izturēšanos.
Kubas valdība noliedz politisko ieslodzīto esamību un diemžēl turpina iebilst pret cilvēktiesību stāvokļa starptautisku pārbaudi, ko veiktu neatkarīgas cilvēktiesību organizācijas. Padomes pieeja Kubai tika formulēta 1996. gada kopējā nostājā, kuru kopš tā laika Padome katru gadu novērtē. ES un Kuba 2008. gada oktobrī vienojās par vispārēja politiskā dialoga atsākšanu. Saskaņā ar ES politiku šajā dialogā tiek iekļautas ne tikai Kubas iestādes, bet arī pilsoniskā sabiedrība un demokrātiskā opozīcija. Padome 2009. gada ikgadējā kopējās nostājas novērtējumā pievērš īpašu uzmanību demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību principiem.
Šī gada jūnijā pieņemtajos secinājumos mēs skaidri norādījām, ka attiecībās ar Kubu šie jautājumi turpinās būt viena no ES svarīgākajām prioritātēm. Padome īpaši mudināja Kubas valdību bez nosacījumiem atbrīvot visus politiskos ieslodzītos, tostarp 2003. gadā aizturētos, un mēs paudām bažas par ieslodzītajiem un to veselības stāvokli.
Turklāt Padome arī aicināja Kubas iestādes veicināt starptautisko humānās palīdzības organizāciju tūlītēju piekļuvi Kubas cietumiem. Kopš politiskā dialoga ar Kubu uzsākšanas pagājušajā gadā, ES ikvienā sanāksmē izvirzījusi jautājumu par politiskajiem ieslodzītajiem. Kā norādīts Padomes pēdējos secinājumos, augsta līmeņa vizītēs vienmēr jāpievēršas jautājumam par cilvēktiesībām un atbilstīgos gadījumos vizītē jāiekļauj tikšanās ar miermīlīgo demokrātisko opozīciju.
Padome nolēma turpināt dialogu ar Kubu, jo tas sniedz iespēju apspriest neatrisinātus jautājumus, kuri interesē un satrauc abas puses, tostarp jautājumu par cilvēktiesību stāvokli, taču mums joprojām ir nopietnas bažas par situāciju Kubā, un mēs turpināsim uzraudzīt atsevišķus gadījumus, jo īpaši saistībā ar ieslodzītajiem, kuriem ir nopietnas veselības problēmas.
Runājot par godājamā deputāta pieminētā ieslodzītā situāciju, augustā Eiropas Savienība Havanā organizēja Zviedrijas prezidentūras ierosināto solidaritātes manifestāciju. Manifestācija tika organizēta, lai parādītu arestētā Dr. Darsi Ferrer ģimenei, ka Eiropas Savienību satrauc tas, ka Kubas iestādes neievēro valsts kriminālās procesuālās tiesības. Tāpat prezidentūra uzrauga arī otra ieslodzītā, Alfredo Domínguez, lietu un pievēršas tai dialogos ar Kubu, bet mums nav saziņas ar viņa ģimeni.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties Malmström kundzei par lielisko un detalizēto atbildi.
Brechtmann kungs no Starptautiskās Cilvēktiesību komisijas man ir sniedzis visaptverošu informāciju par apstākļiem cietumos. Es tikai vēlos pajautāt, vai Padome var mēģināt izmeklēt apstākļus, kādos tiek turēti atsevišķi ieslodzītie, un kā Padome vērtē izmaiņas Kubā saistībā ar attiecībām ar Eiropas Savienību?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Oficiāli mums šāda informācija nav pieejama, taču no starptautiskajām organizācijām, NVO, kontaktpersonām, politiskajām partijām un līdzīgiem avotiem par politisko ieslodzīto situāciju mēs saņemam informāciju, kura ir nedaudz sadrumstalota. Mēs zinām, ka atsevišķos gadījumos ieslodzīto veselības stāvoklis ir ļoti nopietns. Mēs mēģinām sadarboties ar ģimenēm un attiecīgajām NVO, lai uzlabotu situāciju, taču, protams, viena no problēmām ir precīzas un apstiprinātas informācijas trūkums.
Vēl viena problēma - ļoti daudzi ieslodzītie tiek turēti cietumā, taču nav notikusi lietas izskatīšana tiesā un nav izvirzītas apsūdzības. Tas ir pretrunā ar Kubas tiesību aktiem. Ieslodzītajiem ir tiesības zināt, kādēļ viņi atrodas cietumā un par ko tiek apsūdzēti - tās ir cilvēka pamattiesības visās sabiedrībās, taču, kā mēs zinām, Kubā tās nepastāv.
Dialogs ar Kubu, protams, ir grūtību pilns, taču šobrīd mēs domājam, ka ir svarīgi, lai notiek dialogs saskaņā ar mūsu lēmumu, jo tas mums dod iespēju mēģināt un sadarboties ar iestādēm, izteikt striktu un stingru kritiku, kā arī sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un miermīlīgajiem disidentiem. Mēs mēģinām to darīt, un šobrīd tā ir pieeja, kura, mūsuprāt, varētu būt veiksmīga. Tuvākajā laikā es neparedzu šajā jomā ievērojamas izmaiņas.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ministres kundze, tā kā, manuprāt, cilvēktiesību jomā, jo tā ir joma, kurai savā jautājumā pievērsās Posselt kungs, mēs varam labāk sadarboties ar valstīm, ar kurām mums ir politiskas un diplomātiskas attiecības, kā arī finanšu darījumi, ir pārsteidzoši, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saglabā pasīvu, pat negatīvu nostāju pret loģisko un pastāvīgo Kubas Republikas lūgumu atcelt Kubai noteikto ASV embargo.
Tādēļ es jautāju, kāds ir prezidentūras viedoklis attiecībā uz šo jautājumu un kā, jūsuprāt, dalībvalstīm vajadzētu risināt šo jautājumu, ņemot vērā faktu, ka, kā mēs visi zinām, 28. oktobrī Kuba iesniedza ANO Ģenerālajai asamblejai priekšlikumu par ASV embargo atcelšanu?
Krisztina Morvai
Te nu es esmu - miermīlīga disidente no Eiropas Savienības vienas dalībvalsts, Ungārijas. Es gribu lūgt jums padomu. Kā lai mēs panākam tikpat lielu interesi par cilvēktiesību stāvokli Ungārijā, kāda jums ir par cilvēktiesību stāvokli Kubā?
Kopš 2006. gada rudens Ungārijā ir notikusi policijas masveida nežēlība pret miermīlīgajiem demonstrantiem un daudzi politiskie ieslodzītie ir spīdzināti cietumā.
Es gribu lūgt Kubas politiķiem mūsu vārdā apspriesties, pamatojies uz visu...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Priekšsēdētāja
Atvainojiet, taču jūsu uzstāšanās laiks ir 30 sekundes, un jautājums ir par cilvēktiesībām Kubā.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Visa Eiropas Savienība vairākkārt ir paziņojusi, ka mēs neatbalstām Amerikas noteikto embargo un ka, mūsuprāt, tas neveicina turpmāku Kubas problēmas risinājumu.
Eiropas Savienība arī ir teikusi, ka atkarībā no progresa cilvēktiesību jomā mēs vēlamies uzsākt ciešāku sadarbību ar Kubu, tostarp tirdzniecībā.
Tomēr pašlaik, ņemot vērā progresa trūkumu cilvēktiesību jomā un demokrātijas ievērošanā, kā arī politisko ieslodzīto skaitu, mēs nevaram panākt šīs situācijas izmaiņas. Kubas iestāžu ziņā ir parādīt, vai tās vēlas, lai attiecībām ar mums būtu konkrēts progress. Diemžēl līdz šim panāktais progress ir ļoti neliels.
Priekšsēdētāja
Es būtu pateicīga, ja deputāti ievērotu noteikumus par jautājumu laiku, kas ietver papildu jautājuma uzdošanu 30 sekundēs, un nenovirzītos no uzdotā jautājuma temata.

Temats: Ļaunprātīga izturēšanās pret vecāka gadagājuma cilvēkiem
Ņemot vērā, ka aplēses jau liecina par to, ka vairāk nekā 10 % vecāka gadagājuma cilvēku saskaras ar fizisku, psiholoģisku, finansiālu vai morālu vardarbību gan mājās, gan aprūpes iestādēs, un ka iedzīvotāju novecošanās dēļ šis skaitlis pieaugs. Kādus pasākumus Zviedrijas prezidentūra veiks, lai izpildītu apņemšanos uzlabot Eiropas līmeņa sadarbību un rīcību nolūkā paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumu kvalitāti un nepieļaut ļaunprātīgu izturēšanos pret šiem cilvēkiem?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - (SV) Harkin kundze pievēršas jautājumam, kas šobrīd ir ļoti svarīgs, jo arvien lielāka mūsu iedzīvotāju daļa pakāpeniski noveco. Pasākumi šajā jomā galvenokārt ir valstu kompetencē, un Kopiena var tikai atbalstīt un papildināt dalībvalstu paveikto darbu.
Tomēr Zviedrijas prezidentūra vēlas pievērst šim jautājumam zināmu uzmanību, un mēs darīsim visu iespējamo, lai palielinātu vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes kvalitāti un cīnītos ar problēmām, kuras saistītas ar ļaunprātīgu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem. Saistībā ar to es gribu jums atgādināt par konferenci "Veselīga un cienīga novecošana”, kura pirms mēneša notika Stokholmā. Konferencē tikās 160 cilvēki no 27 valstīm. Tajā bija ļoti daudz dalībnieku. Konferencē piedalījās Komisija, kā arī dalībvalstis, veselības un sociālo lietu ministriju amatpersonas un daudzas brīvprātīgo organizācijas.
Konferences mērķis bija uzsvērt tieši tās problēmas, kuras pieminēja cienījamā deputāte - kā mēs varam risināt nepieciešamību pēc veselības un aprūpes nozaru lielākas sadarbības, lai apmierinātu mūsu vecāka gadagājuma pilsoņu vajadzības? Prezidentūra ir paredzējusi, ka 30. novembrī Padomei jāpieņem secinājumi par šo jautājumu Nodarbinātības, sociālo lietu, veselības un patērētāju aizsardzības padomē. Secinājumu projektā mēs mēģinām panākt dziļāku un ciešāku sadarbību veselīgas un cienīgas novecošanas jomā, izmantojot arī informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm. Komisiju arī mudina izstrādāt rīcības plānu par vecāka gadagājuma cilvēku cieņu, veselību un dzīves kvalitāti.
Es arī gribu norādīt, ka Padome šī gada jūnijā pieņēma secinājumus "Vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem: aktīva un cienīga novecošana” tieši tādēļ, lai veicinātu kvalitatīvu aprūpes pakalpojumu nodrošināšanu saistībā ar vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi mājās, ņemot vērā konkrētas vecāku vīriešu un sieviešu vajadzības.
Saistībā ar jautājumu par ļaunprātīgu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem jo īpaši Padomes Direktīvā 2000/78/EK jau aizliegta diskriminācija darbavietā vecuma dēļ. Komisija ierosināja šajā direktīvā noteikto aizsardzību attiecināt arī uz vairākām citām jomām, piemēram, sociālo drošību, veselības aprūpi, sociālajiem pabalstiem, izglītību, piekļuvi precēm un pakalpojumiem un tamlīdzīgi.
Šajā priekšlikumā ir daudz elementu, kuri saistīti ar ļaunprātīgu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem. Tas ietver aprūpi mājās, aprūpi iestādēs un veselības aprūpes pakalpojumus. Tajā tiek aizliegta cilvēka aizskaršana - diskriminācijas forma, ko definē kā nevēlamu uzvedību, kuras rezultāts ir "cilvēka cieņas pārkāpums un iebiedējošas, naidīgas, degradējošas, pazemojošas vai agresīvas vides radīšana”.
Šis priekšlikums šobrīd tiek apspriests Padomē, un Eiropas Parlaments jau ir sniedzis atzinumu. Lai priekšlikumu apstiprinātu, vajadzīga Padomes vienprātība. Protams, mēs nevaram noteikt Padomes debašu rezultātu, tomēr es gribu teikt, ka mēs darām visu iespējamo, lai ieviestu tiesību aktus, kuri palīdzēs novērst visu veidu ļaunprātīgu un nežēlīgu izturēšanos pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un kuri pilnībā atbilst Eiropas Parlamenta sniegtajam atzinumam.
Protams, mēs esam stingri pārliecināti, ka neviens nedrīkst ciest no aizskaršanas vai ļaunprātīgas izturēšanās, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēki, kuri ir tik atkarīgi no aprūpes.
Marian Harkin
Paldies, Padomes priekšsēdētāja Malmström kundze, par jūsu pārdomāto atbildi. Saskaņā ar Komisijas 2008. gada paziņojumu ir jārada piemēroti apstākļi saistībā ar aprūpētāju resursiem, apmācību un atbalstu. Es tam pilnībā piekrītu un arī saprotu, ka šis jautājums ir dalībvalstu kompetencē.
Tomēr pastāv dažas jomas, kurās ES var palīdzēt. Viena no tām ir visa pārrobežu dimensija. Es tikai gribu uzzināt jūsu viedokli par iespēju izveidot oficiālu struktūru informācijas apmaiņai starp veselības aprūpes speciālistiem, šajā gadījumā aprūpētājiem, kuri šķērso robežas.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es pateicos deputātei par šo priekšlikumu. Šī ir pirmā reize, kad par to dzirdu. Izklausās, ka tā ir laba iniciatīva, taču man par to būs jāinformē atbildīgie ministri un jāiekļauj šis jautājums apspriežu procesā. Iespējams, mēs varētu atgriezties pie tā vēlāk.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eiropas Savienības iedzīvotāji noveco. Vecāka gadagājuma cilvēkiem ir vajadzīgi īpaši apstākļi gan saistībā ar medicīniskiem pakalpojumiem, gan tiem piemērotu apstākļu nodrošināšanu ēkās un sabiedriskajā transportā. Zviedrijai ir senas sociālās politikas tradīcijas. Kādus priekšlikumus jūs apspriežat ar citām dalībvalstīm, lai varētu uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku apstākļus visā Eiropas Savienībā?
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, Harkin kundze ir uzdevusi ļoti svarīgu jautājumu, un jūs ļoti labi uz to atbildējāt, taču, ja paplašinām jautājuma jomu, mūsdienās diskrimināciju vecuma dēļ parasti attiecina uz cilvēkiem, kuriem ir 65 gadi vai vairāk. Vai jūs apsvērtu iespēju ieteikt Eiropas Savienības mērogā palielināt pensijas vecumu vai izturēties pret to elastīgāk un ieviest pakāpenisku pensionēšanos, nevis pastāvīgu pensionēšanos, kas šobrīd tiek piemērota vairumam cilvēku? Tas mums ievērojami palīdzētu uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku dzīves kvalitāti un nodrošināt lielāku cieņu pret viņiem.
Priekšsēdētāja
Es teiktu, ka tas, šķiet, nedaudz paplašina jautājuma tematu, taču es ļaušu ministrei izlemt, vai viņa vēlas tam pievērsties.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Atbilde uz pirmo cienījamās deputātes jautājumu ir "jā”, īpaši tādēļ, ka mums šie jautājumi ir jāapspriež
Trio - Francijas, Čehijas un Zviedrijas prezidentūras - piekrita pastiprināt dialogu par jautājumiem saistībā ar veselību un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Piemēram, notika konference par Alcheimera slimību, un pirms mēneša notikušajā konferencē, kuru es pieminēju, tika pievērsta uzmanība cieņpilnai attieksmei pret vecāka gadagājuma cilvēkiem. Tādējādi tā bija iespēja apspriest šo jautājumu, un par secinājumiem novembra beigās diskutēs EPSCO sanāksmē, kurā, protams, tiks izskatīts arī Eiropas Parlamenta ziņojums.
Runājot par pensijas vecumu, tas ir jautājums, kuru izlemj katra dalībvalsts atsevišķi, taču mūsu diskusijās par Lisabonas stratēģiju - nevis līgumu -, par to, kā palielināt izaugsmi, attīstību un nodarbinātību, kā pārvarēt gaidāmās demogrāfiskās grūtības, tas, protams, ir vērā ņemams jautājums - kā izmantot arī vecāka gadagājuma cilvēku zināšanas un pieredzi un atrast viņiem iespējas palikt darba tirgū. Padomes uzdevums nav precīzi noteikt vecumu, kurā tam jānotiek, bet mudināt visas dalībvalstis pilnībā izmantot to darba spēku.
Temats: Eritrejā apcietinātais zviedru žurnālists Dawit Isaak
Zviedrijas plašsaziņas līdzekļi ziņo, ka kopš 2001. gada Eritrejā apcietinātais zviedru žurnālists Dawit Isaak pārcelts uz jaunu ieslodzījuma vietu. Ziņojumos teikts, ka no šīs ieslodzījuma vietas vēl neviens dzīvs nav atgriezies. Noziedzīgais režīms Dawit Isaak jau gandrīz astoņus gadus tur ieslodzījumā necilvēcīgos apstākļos, turklāt pat neinformējot par iemesliem, kādēļ viņš tik brutālā veidā apcietināts un šķirts no savas ģimenes, draugiem un profesijas. Līdz šim neveiksmīgi bijuši visi mēģinājumi panākt viņa atbrīvošanu no ieslodzījuma. ES šajā jautājumā vajadzētu būt aktīvākai, jo Dawit Isaak ir arī ES pilsonis. Ja nekas netiks darīts, un ne Zviedrijai, ne arī ES neizdosies panākt, ka Eritrejas prezidents vismaz nopietni apspriež šo jautājumu, pastāv reāli draudi, ka Dawit Isaak ieslodzījumā ies bojā.
Kādus pasākumus Zviedrijas prezidentūra gatavojas veikt, lai Dawit Isaak jautājumu risinātu ES visaugstākajā līmenī?
Vai Eritrejai tiešām vajadzētu saņemt ES palīdzību, ja šī valsts tik atklāti pakāpj cilvēka pamattiesības?
Cecilia Malmström
Zviedru-eritrejiešu žurnālistu Dawit Isaak Eritrejā sagūstīja un ieslodzīja cietumā pirms astoņiem gadiem. Viņš tiek turēts cietumā bez tiesas un apsūdzības. Viņu neļauj apmeklēt ne ģimenei, ne Zviedrijas iestāžu, ne starptautisko cilvēktiesību organizāciju pārstāvjiem.
Diemžēl nav bijis nekādu pazīmju, ka pēdējo gadu laikā cilvēktiesību stāvoklis Eritrejā būtu uzlabojies. Par šo situāciju pilnībā atbildīga ir Eritrejas valdība. Valsts un starptautiskos tiesību aktos noteikto Eritrejas saistību cilvēktiesību jomā nepārtrauktie pārkāpumi rada ES nopietnas bažas.
Mūs īpaši satrauc jautājums par politiskajiem ieslodzītajiem un vārda brīvības trūkums. ES vairākas reizes ir pieprasījusi visu Eritrejas politisko ieslodzīto, tostarp, protams, Dawit Isaak, beznosacījumu atbrīvošanu. Prezidentūra 2009. gada 18. septembrī Eiropas Savienības vārdā sniedza ļoti skaidru paziņojumu, kurā mēs atkārtojām savu prasību par visu politisko ieslodzīto beznosacījumu atbrīvošanu un paziņojām, ka Eritrejas darbības nepārprotami pārkāpj saistības, kuras ir noteiktas Eritrejas ratificētajā ANO Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām.
Diemžēl Dawit Isaak lieta nav atrisināta, taču tā joprojām ir būtiska ES, Zviedrijas prezidentūras un Zviedrijas valdības prioritāte. Mēs nepārtrauksim savus centienus, kamēr viņu humānu apsvērumu dēļ neatbrīvos un kamēr viņš nevarēs atgriezties pie savas ģimenes. Es jums apliecinu, ka mēs turpināsim risināt viņa lietu un pārējo ieslodzīto situāciju augstākajā līmenī Asmarā.
Cilvēktiesības ir galvenais ES un Eritrejas attiecību elements. Mēs esam gatavi palīdzēt Eritrejas valdībai uzlabot cilvēktiesību stāvokli. Runājot par palīdzību, to nosaka un tā ir atkarīga no Kotonū nolīguma nosacījumiem. Šis nolīgums attiecas gan uz cilvēktiesībām, gan politisko dialogu, lai izdarītu spiedienu attiecībā uz pārmaiņu ieviešanu. Tas ir pastāvīgs process, kas progresē ārkārtīgi lēni, taču mēs ceram, ka tas varētu būt instruments, kuru izmantot progresa panākšanā.
Olle Schmidt
(SV) Man nav jums jāsniedz papildu informācija par šausmīgo Dawit Isaak lietu. Es arī zinu, ka Malmström kundze ir ļoti iesaistījusies šī jautājuma risinājumā.
Cik man zināms, Dawit Isaak ir vienīgais ES pilsonis, kurš ir apcietināts par savas vārda brīvības izmantošanu. Vai tādā gadījumā ES nevajadzētu sapulcēties, lai sniegtu īpašu kopēju paziņojumu par Dawit Isaak? Vai jautājumu par īpašu paziņojumu nevajadzētu izvirzīt Padomes līmenī? Varbūt Malmström kundzei vai kādam citam vajadzētu arī doties uz Eritreju un mēģināt satikties ar Dawit Isaak, kā arī ar prezidentu Isaias Afewerki? Es ceru, ka tā notiks, jo, manuprāt, ir pilnīgi nepieņemami, ka ES pilsonis gadu no gada bez tiesas ir ieslodzīts cietumā, acīmredzami ir nopietni slims un, iespējams, pastāv draudi, ka viņš nomirs cietumā.
Cecilia Malmström
Es gribu teikt Schmidt kungam, ka es patiešām pievienojos jūsu lielajām bažām un neapmierinātībai par to, ka šī situācija turpinās gadu no gada un ka nav iespējams piekļūt Eritrejas iestādēm. Esmu pārliecināta, ka gan Schmidt kungs, gan pārējie deputāti ir redzējuši ziņojumus no Eritrejas un dzirdējuši intervijas ar tās prezidentu. Viņš nav cilvēks, ar kuru ir viegli sadarboties, un pārkāpumi Eritrejā ir plaši izplatīti.
Mēs turpinām strādāt ar visiem mums zināmajiem kanāliem, taču mēs nevaram piekļūt cietumam. Mums nav izdevies viņu apmeklēt, un mēs nezinām, kā viņam klājas. Protams, mēs neizslēgsim iespēju turp doties, ja ticēsim, ka tādējādi varētu panākt šīs lietas risinājuma progresu, taču pagaidām nav iespējams saņemt nekāda veida solījumu, ka mēs varētu viņu apmeklēt vai uzturēt sarunas, vai arī satikt viņa ģimeni, kura atrodas Eritrejā. Tas patiešām ir ļoti satraucoši. Mēs esam izteikuši ļoti skaidru paziņojumu. Kā jau teica Schmidt kungs, Dawit Isaak, cik man zināms, ir vienīgais politiskais ieslodzītais no Eiropas Savienības, kurš šobrīd atrodas cietumā, un mēs dažādos veidos strādājam pie tā, lai palielinātu spiedienu uz Eritrejas iestādēm un liktu tām saprast, ka Dawit Isaak un pārējie ieslodzītie ir jāatbrīvo, ja ne citu iemeslu dēļ, tad saskaņā ar pašas valsts ratificētajām konvencijām, taču ar šo valsti ir ļoti grūti uzturēt normālu dialogu.
Priekšsēdētāja
Par šo jautājumu nav citu papildinājumu, tāpēc mēs turpināsim ar nākamo jautājumu.

Temats: ES pretalkohola stratēģija
Ir pagājuši gandrīz trīs gadi, kopš pieņemta ES pretalkohola stratēģija. Bija iecerēts līdz 2009. gada vasarai šo stratēģiju novērtēt. Šķiet, ka šis novērtējums diemžēl ir atlikts. Zviedrija vienmēr piešķīrusi lielu uzmanību pretalkohola politikai, uzskatot to par ES dalībvalstu sadarbības prioritāti.
Vai tālab Zviedrija kā prezidentvalsts grasās nodrošināt minētās stratēģijas tūlītēju novērtēšanu? Un kad tas varētu notikt?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - (SV) Paldies jums, Hedh kundze! Es gribu sākt, atgādinot Hedh kundzei, ka Zviedrijas prezidentūra ir iekļāvusi alkoholu un veselību darba kārtības augšgalā kā svarīgu aspektu, lai īstenotu ES stratēģiju dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai.
Saistībā ar to mēs jau esam organizējuši trīs ievērojamus pasākumus. Pirmais bija neoficiāla veselības ministru sanāksme Jonkopingā jūlijā, kurā īpaša uzmanība tika pievērsta alkoholisko dzērienu tirdzniecībai un tirgvedībai un tam, kā tie ietekmē alkohola patēriņu jauniešu vidū. Otrs pasākums bija ekspertu konference par alkoholu un veselību, kura 21.-22. septembrī notika Stokholmā un kuras mērķis bija atbalstīt ilgtspējīgu, ilgstošu un visaptverošu ES stratēģiju saistībā ar alkoholu. Piedalījās vairāk nekā 450 cilvēki no gandrīz visām ES dalībvalstīm, un dalībnieki pauda ļoti lielu atbalstu Zviedrijas prioritātēm alkohola un veselības jomā.
Trešais pasākums bija pasaules ekspertu tikšanās par alkohola, veselības un sociālās attīstības jomu, kura notika 23. septembrī. Šo pasākumu organizēja Zviedrijas prezidentūra, sadarbojoties ar Sida (Zviedrijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūru) un Norvēģijas veselības un aprūpes dienestiem, un to sponsorēja Pasaules Veselības organizācija. Sanāksmes mērķis bija sniegt ieguldījumu vispasaules stratēģijā, kad nākamā gada maijā tiksies Pasaules Veselības asambleja. Šajā sanāksmē tika sniegti jauni dati par saikni starp alkohola kaitīgu lietošanu, sociālo attīstību un infekciju slimību, piemēram, HIV/AIDS un tuberkulozes, izplatību. Tā ir svarīga, vērā ņemama saikne.
Tādējādi atbilde uz jautājumu: "Vai Zviedrijas prezidentūra grasās nodrošināt minētās stratēģijas tūlītēju novērtēšanu?” ir apstiprinoša. Stratēģijas pieņemšana ES 2006. gadā bija svarīgs solis. Pieņemot šo stratēģiju, Komisija atzina, ka alkohols ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ES ietekmē veselību, kā arī faktu, ka ES uzdevums ir novērst riskantu un kaitīgu alkohola patēriņu. To vēl vairāk nostiprināja visu ES veselības ministru paustais atbalsts 2006. gada novembrī pieņemtajos secinājumos.
Kopš 2007. gada 1. janvāra Komisija ir sekojusi līdzi alkohola patēriņa un alkohola radītā kaitējuma tendencēm, kā arī ES politikas pārmaiņām. Lai gan vairākās jomās esam pieredzējuši progresu, ir bijis pārāk maz laika pilnībā novērtēt politikas par alkoholu un alkohola lietošanas paradumu ietekmi uz veselību. Pirmais Komisijas ziņojums, kuru iesniedza ekspertu konferencē pirms dažām nedēļām, bija statusa ziņojums par ES pretalkohola stratēģiju. Tas ir starpposma ziņojums pirms galīgā ziņojuma, kurš jāiesniedz 2012. gadā.
Prezidentūra, protams, izskatīs šo statusa ziņojumu un ņems vērā Ekspertu konferences par alkoholu un veselību rezultātus. Mēs pārraudzīsim progresu. Mēs arī esam finansējuši vairākus jaunus pētījumus, lai panāktu, ka alkohols nezaudē vietu ES darba kārtības augšgalā. Vienā no mūsu finansētajiem pētījumiem pārbaudīs alkohola tirgvedības ietekmi uz jauniešiem, otrā pētījumā aplūkos alkohola ietekmi uz vecāka gadagājuma cilvēkiem 10 dažādās ES dalībvalstīs un vēl vienā pētīs pārrobežu tirdzniecības ietekmi uz valsts politiku par alkoholu.
Mūsu secinājumu projektā par alkoholu un veselību, kuru šobrīd apspriež Padomes darba grupa, mēs ierosinām, ka Komisija jāmudina sākt analizēt un izvirzīt prioritātes nākamajam posmam darbā pie alkohola un veselības jautājuma, lai uzsvērtu faktu, ka mums jāpievēršas laika periodam pēc 2012. gada, kad būs noslēgusies pašreizējā pretalkohola stratēģija. Pamatojoties uz šīm debatēm, prezidentūras mērķis ir 2009. gada decembrī pieņemt Padomes secinājumus par atbalstu pretalkohola stratēģijai.
Anna Hedh
(SV) Malmström kundze, es zinu, ka prezidentūra ir organizējusi vairākas konstruktīvas konferences un veltījusi šim jautājumam ļoti daudz laika.
Mans jautājums bija tieši par pretalkohola stratēģiju, jo šo pašu jautājumu es uzdevu jau agrāk - aptuveni pirms sešiem mēnešiem. Toreiz man teica, ka pretalkohola stratēģiju novērtēs līdz vasarai. Tādēļ es uzdodu šo jautājumu, jo tas nav parādījies darba kārtībā.
Kopš Zviedrijas prezidentūra 2001. gadā ierosināja ES pretalkohola stratēģiju, ir noticis daudz kas. Pretalkohola stratēģiju pieņēma 2006. gadā, un arī kopš tā laika daudz kas ir noticis. Dažas dalībvalstis ir palielinājušas vecuma ierobežojumus, atsevišķas valstis ir palielinājušas nodokļus par alkoholu, bet citas ir samazinājušas, piemēram, atļauto alkohola līmeni asinīs. Es par to esmu ļoti gandarīta. Es gribētu redzēt, ka Zviedrijas prezidentūra iet nedaudz tālāk, iespējams, saistībā ar reklāmu, taču es priecājos, ka tagad notiek pētījums par reklāmu, alkoholu un jauniešiem.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. Paldies par jūsu atbalstu šajā jautājumā. Mēs patiešām esam centušies tam pievērst uzmanību, protams, atbilstoši līmenim, kurā ES var strādāt - organizējot konferences, veicot pētījumus, nosakot grafikus, lai nodrošinātu, ka viss turpina virzīties uz priekšu, kā arī nostiprinot nākamo prezidentūru iesaistīšanos. Esmu gandarīta, ka mums izdevās noskaidrot pārpratumu, kurš acīmredzami radās. Mūsu nodoms bija izveidot starpposma ziņojumu, kurš, protams, ir vienlīdz svarīgs un kuru mēs izskatīsim un analizēsim, taču galīgais novērtējums būs gatavs 2012. gadā. Līdz tam ir milzīgs apjoms darāmā, un es arī varu apstiprināt, ka daudzas dalībvalstis dara milzīgu darbu, jo ikviens katrā dalībvalstī ir informēts par alkohola lietošanas ietekmi uz veselību.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ministres kundze, ES līmenī letālo ceļu satiksmes negadījumu skaits samazinās, taču pretenciozie mērķi nākamgad nebūs sasniegti. Galvenais cēlonis ir alkohols. Atsevišķās valstīs ir ārkārtīgi liels pašnāvību skaits, un arī tajā ir vainojams alkohols.
Vai jūs nedomājat, ka mums vajadzētu padarīt stingrākus jau tā striktos pasākumus saistībā ar alkohola lietošanu, sekojot Skandināvijas valstu piemēram? Īpaši vajadzētu ierobežot alkohola lietošanu jauniešu vidū. Vai Zviedrija vēlētos to ierosināt?
Catherine Stihler
Es vēlos pievērst ministres uzmanību faktam, ka Skotijā, vēlēšanu apgabalā, kuru es pārstāvu, šobrīd notiek debates par alkohola izstrādājumu minimālo cenu. Es gribu izmantot iespēju pajautāt ministres kundzei, vai Padomē notiek kāda diskusija par alkohola izstrādājumu minimālo cenu? Skotijā notiek plašas debates, un es gribēju uzzināt, kāda ir Padomes perspektīva, un vai tā vispār apspriež šo jautājumu.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Viena no EP pretalkohola stratēģijas piecām sevišķi svarīgajām jomām ir tieši alkohola lietošanas rezultātā izraisītos ceļu satiksmes negadījumos gūto traumu un nāves gadījumu skaita mazināšana. Tā, kā teica godājamais deputāts, ir ļoti liela problēma un izraisa milzīgas ciešanas, kā arī rada ekonomiskas izmaksas.
Komisija ir ieteikusi uz nepieredzējušiem un profesionāliem autovadītājiem attiecināt zemāku maksimālo ierobežojumu, tomēr valstīm, kuras jau piemēro ierobežojumus, nevajadzētu tos samazināt. Par šo jautājumu ir izteikts ieteikums, un mēs pie tā strādājam kopā ar dalībvalstīm.
Daudzas valstis jau ir piemērojušas šos ieteikumus, un, lai apspriestu šo jautājumu, notiek daudzi informatīvi pasākumi.
Es neesmu dzirdējusi, ka notiktu diskusija par cenām. Iespējams, ka notiek. Es pajautāšu savam kolēģim veselības ministram, kurš par to ir atbildīgs, taču nedomāju, ka notiek apspriedes par šo jautājumu.
Pašlaik tiek aplūkoti daudzi citi ar alkoholu saistīti jautājumi, taču šis droši vien šobrīd tajos neietilpst, jo tas, protams, nav ES kompetencē.
Temats: Gāzes vadu vides aspekts
Eiropas Savienībā liela uzmanība tiek pievērsa jauno ES virzienā būvēto gāzes vadu vides aspektiem (Nabucco, ziemeļu gāzes vads un dienvidu gāzes vads). Ziemeļu gāzes vads, kas tiek guldīts Baltijas jūras dzīlēs, ir unikāls projekts lieluma ziņā un pēc tā iespējamās ietekmes uz vidi Baltijas jūras reģionā.
Kādu vides apdraudējumu Zviedrijas prezidentūra redz saistībā ar gāzes vadu būvniecību un kādus pasākumus tā ir iecerējusi, lai šādu apdraudējumu novērstu?
Cecilia Malmström
Ziemeļu gāzes vads ir unikāls projekts Baltijas jūras reģionā, ņemot vērā tā lielumu un iespējamās sekas. Padome ir informēta par bažām saistībā ar vides aspektiem, kuras rada ziemeļu gāzes vada projekts, un ir ņēmusi vērā pagājušā gada jūlijā pieņemto Eiropas Parlamenta rezolūciju par gāzes vada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi.
Visas ES dalībvalstis un Eiropas Kopiena ir 1991. gada ANO/EEK Espo Konvencijas dalībvalstis. Tā ir konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā. Šajā konvencijā ir vairāki būtiski dalībvalstīm saistoši nosacījumi, to īpašs mērķis ir nodrošināt ietekmes uz vidi novērtēšanu, kurā ietilpst arī apspriedes ar pārējām pusēm, kuras ietekmē konkrētais projekts.
Ziemeļu gāzes vada projekta ietekme uz jutīgo Baltijas jūras vidi ir ārkārtīgi svarīga, un tā ir rūpīgi jāizpēta. Varētu tikt ietekmētas Natura 2000 teritorijas, kā arī teritorijas, kurās atrodas mīnas un kur tika izmesta ķīmiskā munīcija. Nogulšņu izplatīšanās var ietekmēt jūras floru un faunu, kā arī zivsaimniecības nozari. Arī tas, ka gāzes vads atrodas tuvu svarīgiem kuģniecības ceļiem, var apdraudēt vidi un drošību.
Visas Baltijas jūras piekrastes valstis nu jau vairāk nekā trīs gadus ir kopā strādājušas saskaņā ar Espo Konvenciju, lai noteiktu, kā šie nosacījumi ir saistīti ar šī projekta izpildes veidu.
Taču Padome gribētu uzsvērt, ka ziemeļu gāzes vads ir privāts pasākums. Tādēļ informācija, kas apliecina, ka projekts atbilst saistošajiem tiesību aktiem, ietekmēto dalībvalstu uzraudzībā ir jāsniedz projektā iesaistītajām pusēm.
Tāpēc Padome par ziemeļu gāzes vadu nedrīkst izteikt tādus komentārus, kurus varētu uzskatīt par iejaukšanos valsts tiesiskajā procesā.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ministres kundze, pateicos par jūsu patiešām visaptverošo atbildi. Acīmredzams, ka šis jautājums ļoti satrauc Zviedriju, īpaši tādēļ, ka Zviedrija ir Baltijas jūras piekrastes valsts. Es tikai gribu uzsvērt vienu lietu - šiem jautājumiem uzmanības nekad nevar būt par daudz. Es arī gribu, lai jūs sakāt, ka šis visticamāk ir šāds gadījums un ka savas prezidentūras laikā Zviedrija pastāvīgi un rūpīgi sekos šai lietai un veiks atbilstošas darbības.
Cecilia Malmström
Godājamie deputāti, varu galvot, ka Zviedrija to dara. Mēs esam ļoti piesardzīgi attiecībā uz Baltijas jūras jutīgo vidi, kuru, protams, apdraud jebkāda veida projekts, kuru grasās īstenot, tādēļ tieši šim projektam mēs esam noteikuši ļoti stingras ar vidi saistītas prasības, un tagad to izskata un pārbauda dažādas atbilstīgās iestādes. Šis projekts ietekmē nevis Zviedrijas teritoriju, bet Zviedrijas ekonomisko zonu, tādēļ mēs ļoti rūpīgi esam norādījuši, ka pamatu nostājām, ko grasāmies pieņemt, veido tādas starptautiskās konvencijas kā Espo Konvencija. Mēs nedrīkstam izdarīt nekādus politiskus vai ekonomiskus spriedumus. Tas ir tas, kam var pievērsties Zviedrijas valsts, un tieši to mēs arī darām.
Temats: Šķēršļu novēršana darbaspēka brīvai plūsmai starp dalībvalstīm
Zviedrijas prezidentūra ir atzinusi, ka saistībā ar pašreizējo ekonomisko krīzi ir būtiski, lai dalībvalstis spētu kopīgi risināt uzdevumus, rast risinājumus izejai no ekonomiskās un finanšu krīzes un it īpaši ierobežot bezdarbu un tā negatīvo ietekmi. Pašreizējie šķēršļi to strādājošo brīvai plūsmai, kuru dalībvalstis pievienojās Eiropas Savienībai pēc 2004.gada 1. maija, ir šo valstu pilsoņu tiesību ierobežojums, kas var novest pie nelegālas nodarbinātības un sociālā dempinga. Šķēršļu novēršana vienlīdz aizsargā gan migrējošos, gan vietējos darba ņēmējus. Vai, ņemot vērā, ka Zviedrijas prezidentūra apņēmās īstenot aktīvu politiku attiecībā uz Eiropas darba tirgu un uzlabot spēju pielāgoties un mobilitāti, Padome var norādīt, kādus konkrētus pasākumus tā paredz pieņemt, lai ātri novērstu šķēršļus, kas pašlaik kavē strādājošo no dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai pēc 2004. gada 1. maija, brīvu pārvietošanos?
Cecilia Malmström
Padome gribētu norādīt, ka cilvēku brīva pārvietošanās ir viena no pamatbrīvībām, ko garantē Kopienas tiesību akti, un tā ietver ES pilsoņu tiesības dzīvot un strādāt citā dalībvalstī.
Sanāksmē 2009. gada 9. martā Padome izteica aicinājumu tām dalībvalstīm, kuras joprojām piemēroja pārejas noteikumus, kuri ierobežo brīvu pārvietošanos. Toreiz, ņemot vērā pieejamo informāciju, Padome sacīja, ka šīm dalībvalstīm vajadzētu apsvērt, vai turpināt šo ierobežojumu piemērošanu. Dalībvalstis arī tika mudinātas atcelt ierobežojumus trešajā posmā, ja attiecīgajās dalībvalstīs nevar identificēt nopietnus traucējumus darba tirgum vai šādu traucējumu rašanās iespēju.
Padome arī norādīja dalībvalstīm, ka priekšroka jādod dalībvalstu pilsoņiem, nevis darbaspēkam no valstīm, kuras neietilpst ES, un ka pārejas periodu laikā saglabāsies jauno dalībvalstu to pilsoņu aizsardzība, kuri jau dzīvo un strādā dalībvalstī. Ir ņemtas vērā arī ģimenes locekļu tiesības, ievērojot praksi, kas saistīta ar iepriekšējām paplašināšanās reizēm.
Padome uzsvēra noteikumos par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos paredzētos spēcīgos diferenciācijas un elastības elementus. Dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās centīsies uzlabot attiecīgo jauno dalībvalstu pilsoņu piekļuvi darba tirgum saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai paātrinātu to tiesību aktu tuvināšanu Kopienas tiesību aktiem.
Komisija 2008. gada novembrī iesniedza paziņojumu par darbaspēka brīvas pārvietošanās ietekmi ES paplašināšanās kontekstā. Komisija norāda, ka darba ņēmēji no Bulgārijas, Rumānijas un ES-10 dalībvalstīm palīdzēja apmierināt darbaspēka pieaugušo pieprasījumu uzņēmējās valstīs un tādējādi ievērojami veicināja ilgstošu ekonomisko izaugsmi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka iekšējā mobilitāte ES pēc paplašināšanās nav izraisījusi - un maz ticams, ka izraisīs -, nopietnus darba tirgus traucējumus.
Komisija arī piezīmē, ka apjomu un virzienu mobilitātes plūsmām ES teritorijā nosaka darbaspēka vispārējā pieejamība un pieprasījums, nevis noteikumi, kuri ierobežo piekļuvi darba tirgum. Komisija secina, ka dalībvalstu piemērotie ierobežojumi var kavēt darba tirgus pielāgošanos un pat palielināt nedeklarētas nodarbinātības izplatību.
Darbaspēka brīva pārvietošanās ir svarīga Eiropas Savienības prioritāte. Darbaspēka pārvietošanās palīdz radīt vairāk darbavietu, lai pat ekonomiskās krīzes laikā varētu uzlabot ekonomiku. Darbaspēka pārvietošanās arī palīdz samazināt sociālo atstumtību un nabadzību.
Runājot par brīvas pārvietošanās pārejas periodu, par kuru jautāja cienījamā deputāte, dalībvalstīm ir tiesības saglabāt ierobežojumus līdz pat pārejas perioda trešā posma beigām. Taču Padome uzskata, ka ekonomisko krīzi, kuru šobrīd piedzīvo Eiropa, nevajadzētu izmantot par iemeslu, lai turpinātu piemērot pārejas noteikumus. Pat laika posmā, kad darbaspēka pieprasījums ir zems, darba devējiem var būt grūti aizpildīt brīvās darba vietas ar kandidātiem no savas valsts.
Padome regulāri pārskata jautājumu par pārejas perioda noteikumiem. Pēdējoreiz tos pārskatīja Padomes sanāksmē 2009. gada jūnijā, kurā Padome ņēma vērā Komisijas informāciju par brīvas pārvietošanās ietekmi ES paplašināšanās kontekstā. Komisija informēja Padomi, ka trīs no 15 ES dalībvalstīm pirms 2009. gada 1. maija paziņojušas Komisijai par nopietniem darba tirgus traucējumiem vai šādu traucējumu rašanās iespēju. Vācija un Austrija turpināja piemērot ierobežojumus piekļuvei darba tirgū, saglabājot prasību par darba atļauju, savukārt Apvienotā Karaliste piemēro ex post reģistrēšanās sistēmu, kura ļauj darba ņēmējiem sākt strādāt, taču pieprasa reģistrēties 30 dienu laikā.
Padomei sniegtajā informācijā Komisija arī norādīja, ka tā nodrošinās Pievienošanās līguma nosacījumu ievērošanu un ka tā saglabā tiesības pieprasīt paskaidrojumu no tām dalībvalstīm, kuras turpinās piemērot ierobežojumus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es gribu jums jautāt, vai Zviedrijas prezidentūras darba kārtības grafikā ir paredzēta kāda darbība ar mērķi censties turpināt pārliecināt tās dalībvalstis, kuras neatceļ darbaspēka brīvas pārvietošanās šķēršļus, tos atcelt. Mans otrais jautājums - vai jūs vēlaties iekļaut priekšlikumu par darbaspēka brīvas pārvietošanās šķēršļu atcelšanu Zviedrijas prezidentūras secinājumos?
Cecilia Malmström
Es vēlos pateikties cienījamajai deputātei. Visas pašreizējās trīs dalībnieces - Francijas, Čehijas un Zviedrijas prezidentūras - savos secinājumos apstiprināja, ka paplašināšanās ir sniegusi ES lielas priekšrocības, tā ir radījusi ekonomisku izaugsmi un nekas neliecina, ka būtu radušies nopietni ekonomikas traucējumi.
Mums ir ieviesti mehānismi regulārai pārejas perioda noteikumu pārskatīšanai kopā ar Komisiju. Pārskatīšanas reižu starplaikā mēs, protams, varam aicināt dalībvalstis veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai likvidētu diskriminējošus tiesību aktus un nodrošinātu, ka tiek izmantots visas ES kvalificētais darbaspēks, taču tiesiskie aspekti tiek risināti kopā ar Komisiju. Kā jau teicu iepriekš, šādu pārskatīšanu mēs veicām pagājušajā gadā.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, mana kolēģe, kura uzdeva jautājumu, savās piebildēs par situāciju, protams, koncentrējās uz situāciju tajās dalībvalstīs, kurās daļa iedzīvotāju emigrē, lai meklētu darbu citur. Es to saprotu.
Turpretim Austrija, tāpat kā Vācija, ir valsts, kurā notiek masveida imigrācija, un tā varētu saņemt pārejas perioda pagarinājumu, līdz darba tirgus būs pilnībā atvērts. Iemesli ir skaidri. Nelabvēlīgās pārvietošanās un sadales sekas, ko izraisa ievērojamās ienākumu atšķirības, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās problēmas darba tirgū, un palielināta imigrācija varētu izraisīt nopietnu darba tirgus pārslogošanu, radot sociālu spriedzi, no kuras ikviens vēlas izvairīties.
Tādēļ mans jautājums ir: vai šīs problēmas, kuras ietekmē Austriju un Vāciju, tiks atzītas un vai tiek plānoti piemēroti risinājumi?
Cecilia Malmström
Protams, ka ekonomiskā krīze un bezdarbs ir nelabvēlīgi ietekmējuši visas ES dalībvalstis. Skaitļi ir nedaudz atšķirīgi, taču smagi skartas ir visas valstis. Valstij ir tiesības ieviest pārejas perioda noteikumus, ko, piemēram, Austrija ir izdarījusi, un pastāv iespēja pieteikties šo noteikumu perioda pagarināšanai, veicot īpašas procedūras, ja Komisijai ir sniegts pamatojums. Es neesmu pietiekami informēta par to, kāda Austrijā ir situācija. Es nezinu, vai tur problēmas ir lielākas nekā citur. Kā jau sacīju, visām dalībvalstīm ir milzīgas problēmas saistībā ar darba tirgu.
Komisija savā ziņojumā norāda, ka nekas neliecina par to, ka brīva pārvietošanās kādā dalībvalstī būtu radījusi traucējumus. Manā valstī, Zviedrijā, kurā arī ir ļoti augsts bezdarba līmenis, mēs neesam ievērojuši nekādu saikni starp brīvu pārvietošanos un bezdarbu. Cilvēki, kuri ieradušies no citām ES dalībvalstīm, tika uzņemti un ir iekļāvušies darba tirgū.
Temats: Eiropas ārējo robežu kontroles dienesta (Frontex) gaisa transporta līdzekļu darbības traucēšana no Turcijas puses
Kopš 2009.gada maija reģistrēti seši starpgadījumi. kas pielīdzināmi kaitnieciskām darbībām pret Eiropas Savienības ārējo robežu kontroles dienestu (Frontex), ko veic gan Turcijas lidmašīnas, gan izmantojot radio sakarus. Pēdējā epizode reģistrēta 2009. gada 8. septembrī, kad Frontex helikopters, kuru pilotēja divi latviešu piloti, veica lidojumu starp Kosas un Samas (Samosas) salu. Kad helikopters atradās virs Farmakonisi salas, to, izmantojot radio signālus, sāka traucēt no radara Turcijā, Datcā (Datça), pieprasot, lai helikopters atstātu reģionu, kā arī iesniegt lidojuma plānu.
Vai Padome ir informēta par šo starpgadījumu? Kādi ir Padomes komentāri par šo incidentu? Kādus pasākumus attiecībā uz Turciju tā ir iecerējusi?
Cecilia Malmström
Jā, Padome ir informēta par incidentiem, uz kuriem atsaucās deputāts. Prezidentūra vēlas teikt, ka Turcijai kā kandidātvalstij ir jāpieņem Eiropas Savienības vērtības un mērķi saskaņā ar līgumiem. Būtiska un svarīga prasība saistībā ar dalību ES ir skaidra apņemšanās veidot labas kaimiņattiecības un miermīlīgi risināt konfliktus. Saskaņā ar pamatnostādnēm sarunām un saistošajiem Padomes secinājumiem ES ir mudinājusi Turciju izvairīties no jebkādiem draudiem, konfliktu iemesliem un pasākumiem, kuri varētu apdraudēt labas attiecības un iespēju miermīlīgi atrisināt strīdus.
Es arī gribu apliecināt godājamam deputātam, ka ES sistemātiski pievēršas jautājumam par labām kaimiņattiecībām, pēdējoreiz tas notika Asociācijas padomes sanāksmē 19. maijā un ES trijotnes un Turcijas politisko līderu sanāksmē šī gada jūlijā.
Runājot par konkrēto piebildi par Frontex vadīto lidmašīnu, es gribu piebilst, ka Frontex koordinē vairākas kopējas operācijas un izmēģinājumprojektus. Tie ir svarīgs ieguldījums Eiropas Savienības jūras, zemes un ārējo gaisa robežu aizsardzībā.
Viena no operācijām ir Poseidon 2009, kuras uzņēmējvalsts ir Grieķija. Tās mērķis ir nepieļaut, ka personas, kuras ierodas no Turcijas un Ziemeļāfrikas valstīm vai izmanto tās kā tranzītvalstis un mēģina sasniegt Grieķijas piekrasti, neatļauti šķērso robežu. Godājamais deputāts par to, protams, ir informēts. Operācijā Poseidon ietilpst arī tehnisko ierīču izvietošana Eiropas Savienības gaisa telpā pie Grieķijas salu robežām. Turcija, protams, ir informēta par operāciju.
Runājot par Frontex un Turcijas kompetento iestāžu operatīvo sadarbību, šobrīd notiek sarunas par darba metodēm. Tas ir ļoti pozitīvi. Vienošanās attiektos uz informācijas apmaiņu un Turcijas iestāžu iespēju piedalīties Frontex kopējās operācijās. Šāda veida darbs būtu nozīmīgs darbā pie nelikumīgas imigrācijas novēršanas un varētu palīdzēt uzlabot kaimiņattiecības.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ministres kundze, es gribu vēlreiz atkārtot, ka novērtēju jūsu godīgos mēģinājumus atbildēt uz mūsu jautājumiem, taču, vai drīkstu teikt, ka, spriežot pēc jūsu sacītā, jūs acīmredzot esat informēta par šo incidentu. Mēs sadarbojamies ar Turciju, taču jūs man nesniedzāt skaidru atbildi, tādēļ es vēlos pievērst uzmanību un atkārtot savu jautājumu - vai Frontex misijas laikā patiešām tika nelikumīgi šķērsota Turcijas gaisa telpa, kā Turcija apgalvo?
Es to saku tādēļ, ka šīs procedūras ietvaros mēs izmeklējam, vai Turcija neapstrīd Grieķijas suverēnās tiesības. Vai drīkstu atgādināt arī to, ka nesen notikušajā vizītē uz Grieķiju Frontex izpilddirektora vietnieks Fernandez kungs apgalvoja, ka šādi pārkāpumi nav notikuši un atsaucās uz pilotu ziņojumiem par šo lietu. Tātad, atgriežoties pie mana jautājuma - vai Frontex misijā tika izdarīti pārkāpumi, kuros apsūdz Turcija, un ko jūs darāt, lai šo lietu risinātu?
Cecilia Malmström
Zviedrijas prezidentūrai ir ļoti grūti precīzi noteikt, kad ir un kad nav izdarīts pārkāpums. Mēs vairākas reizes esam informēti par bažām, ko jūt daudzi mani grieķu kolēģi. Mēs to esam apsprieduši, esam arī izteikuši aicinājumu un organizējuši sarunas par to ar Turcijas iestādēm, kā arī mūsu kolēģiem no Turcijas, un mudinājuši viņus strādāt pie kaimiņattiecību uzlabošanas. Prezidentūrai ir ļoti grūti precīzi noteikt, vai pārkāpums tiek vai netiek izdarīts. Tas, protams, ir balstīts uz starptautiskām konvencijām un ir divu dalībvalstu divpusējo attiecību jautājums.
Priekšsēdētāja
Morvai kundze, jūs devāt zīmi, ka vēlreiz lūdzat vārdu. Ja vēlaties izteikt papildu piebildi par šo jautājumu, jums ir 30 sekundes uzrunai.
Krisztina Morvai
Priekšsēdētājas kundze, jūs laikam lasāt manas domas, es nedevu zīmi, ka vēlos uzstāties, taču es gribēju atvainoties, ka aizņēmu 20 papildu sekundes no šīm ārkārtīgi spraigajām un ļoti demokrātiskajām debatēm, runājot par tik nenozīmīgu jautājumu kā policijas īstenota masveida nežēlība un politiskie ieslodzītie dalībvalstī. Lūdzu, atvainojiet.
Priekšsēdētāja
Ja jums ir jautājums, tas jāiesniedz ierastajā veidā - rakstiski -, un, ja tas būs atbilstošs, uz to varēs sniegt atbildi. Daudzi deputāti vēlas šovakar saņemt atbildes uz saviem jautājumiem, un, cienot viņus, mēs gribētu tam pievērsties paredzētajā kārtībā.
(Jautājums Nr. 8 tika izlaists, jo jautājuma uzdevēja nebija klāt.)

Temats: Regulas (EK) Nr. 1/2005 pārskatīšana
Vai Padome var izklāstīt prezidentūras viedokli attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā pārskatīšanu? Vai prezidentūra ir apsvērusi visus aspektus saistībā ar pārskatīšanas iespējamo ietekmi?
Cecilia Malmström
Paldies par jūsu jautājumu. Padome, protams, pievienojas dalībvalstu bažām par dzīvnieku labturību. Prezidentūra septembrī atbildēja uz līdzīgu jautājumu, ko uzdeva Harkin kundze, un toreiz paziņoja, ka viens no Zviedrijas prezidentūras mērķiem ir veicināt debates par dzīvnieku labturību, un tā ir norādīta kā viena no mūsu prezidentūras prioritātēm.
Šī gada 7. septembra sanāksmē Padome no Komisijas saņēma ziņas, ka, cik vien ātri iespējams, tiks iesniegts priekšlikuma projekts Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā pārskatīšanai. Tajā pašā sanāksmē Padome uzzināja delegāciju viedokļus par vajadzību pēc jauniem instrumentiem, piemēram, satelītnavigācijas sistēmām, lai uzlabotu dzīvu dzīvnieku starptautiskās pārvadāšanas kontroli un pārbaudi. Piemērota satelītnavigācijas sistēma varētu atvieglot dalībvalstu iestāžu veiktu uzraudzību, jo šobrīd ir ļoti grūti pierādīt noteikumu neievērošanu, izmantojot pašlaik pieejamos instrumentus.
Regula (EK) Nr. 1/2005 ir stingrāks tiesību akts par dzīvnieku aizsardzību komerciālas pārvadāšanas laikā, jo tas nosaka iesaistītās puses un norāda tām atbildības jomas, kā arī ievieš stingrākus pasākumus atļauju un pārbaužu veidā un striktākus noteikumus par pārvadāšanu.
Nosacījumos nav iekļauti atsevišķi dzīvnieku pārvadāšanas aspekti, proti, maksimālais pārvadājumu skaits un prasības par dzīvnieku izvietošanas blīvumu. Saskaņā ar regulas 32. pantu šie aspekti jāiekļauj ziņojumā, kurš jāiesniedz četru gadu laikā un kuram var pievienot jaunu priekšlikumu.
Prezidentūra var apstiprināt, ka mēs grasāmies sākt izskatīt Komisijas priekšlikumu par regulas pārskatīšanu, tiklīdz Komisija to iesniegs. Tas vēl nav noticis, bet kolīdz mēs saņemsim ziņojumu, sāksies pārskatīšana, jo mēs, tāpat kā deputāte, vēlamies šo regulu pārskatīt.
Mairead McGuinness
Paldies par jūsu visaptverošo atbildi.
Es pievienojos bažām par dzīvnieku labturību, taču es vēlos reālu regulu, kura arī atļauj likumīgu dzīvnieku un pareizi uzraudzītu tirdzniecību, un es uzskatu, ka mums nav vajadzīga papildu regula. Mums ir vajadzīga pilnīgi precīza pastāvošo noteikumu īstenošana, un es domāju, ka jūsu komentāri par navigāciju un citiem aspektiem šajās debatēs ir ļoti noderīgi. Lūdzu, ļausim to noteikt zinātnei.
Es gribu lūgt jūs pievērst uzmanību, piemēram, zirgu pārvadāšanai. Tā ir īpaša problēma, un šajā jomā netiek īstenoti noteikumi. Varbūt jūs varētu to komentēt.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es neesmu eksperte dzīvnieku pārvadāšanas jomā saistībā ar zirgiem, taču es dzirdēju jūsu priekšlikumu un paturēšu to prātā.
Es jums piekrītu, ka bieži vien nenotiek īstenošana un ne vienmēr ir noteikti vajadzīga jauna regula. Kad tiks saņemts Komisijas priekšlikums, mēs to izskatīsim, novērtēsim un sapratīsim, vai ir vajadzīgi papildu pasākumi vai arī, kā jūs norādījāt, tikai jāpastiprina īstenošana. Tātad mēs pie tā atgriezīsimies, kolīdz saņemsim Komisijas priekšlikumu.
Seán Kelly
Turpinot manas kolēģes McGuinness kundzes jautājumu - Īrija kā valsts, kura atrodas uz salas, ir ļoti atkarīga no dzīvnieku pārvadāšanas pa jūru, un daudzi nozares pārstāvji uzskata par pārlieku dārgiem īstenotos noteikumus, kā arī noteikumus, kurus ierosina īstenot. Vai jūs varētu ņemt to vērā pārskatīšanas laikā? Pretējā gadījumā, ja nebūs dzīvo dzīvnieku pārvadāšanas, rūpnīcas izveidos jauku karteli, kurš vēl vairāk samazinās cenas un izspiedīs arvien vairāk cilvēku no lauksaimniecības.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Es saprotu ar Īrijas situāciju saistītās grūtības - Īrija ir sala, un tā ir atkarīga no transporta.
Manuprāt, saistībā ar jebkuru tiesību aktu ir īpaši svarīgi, lai mums tas patiesi rūpētu. Mēs zinām, ka mūsu pilsoņi izdara spiedienu, lai pievērstu uzmanību dzīvnieku labturībai, taču, protams, darot to atbilstīgā veidā un novērtējot padarīto. Vai nosacījumi ir pietiekami? Vai tie ir vajadzīgi? Vai pastāv papildu vajadzība? Vai ir vajadzīga īstenošana? Mums tas viss ir jāapsver, pirms pievēršamies papildu regulai.
Esmu pārliecināta, ka apspriedēs, kuras notiks ar dalībvalstīm, visām dalībvalstīm būs iespēja izklāstīt savu īpašo situāciju diskusijās.

Temats: Komisijas pienākumi attiecībā uz sportu
Ņemot vērā, no vienas puses, pieaugošos bērnu aptaukošanās radītājus ES-27 dalībvalstīs, un, no otras puses, labas veselības visa mūža ilgumā nozīmi saistībā ar ES iedzīvotāju novecošanu, būtu atzinīgi jāvērtē sporta iekļaušana ES kompetencē saskaņā ar Lisabonas līgumu. Vai Padome, lai atspoguļotu šajā līgumā sportam piešķirto nozīmi, atbalstīs jebkuru iniciatīvu skaidri ietvert sportu kāda no nākamajiem komisāriem pienākumos?
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Uz sportiskajām aktivitātēm tagad attiecas ES tiesību piemērošana, un, kā godājamais deputāts pareizi norāda, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums, tas sniegs ES juridisku pamatu piedalīties Eiropas sporta jautājumu popularizēšanā, vienlaikus ņemot vērā sporta specifiku, tā struktūras, kuru pamatā ir brīvprātīgo darbības, un tā sociālo un izglītojošo funkciju.
Taču Padome nevar pieņemt lēmumu par nākamās Komisijas iekšējo organizāciju, kas saskaņā ar līgumu ir Komisijas priekšsēdētāja uzdevums.
Es piekrītu, ka sports ir cieši saistīts ar veselību. Sportiskās aktivitātes arī veicina sociālo kohēziju, demokrātiju un personas attīstību. Sports noteikti ir arī izklaide gan tad, kad spēlē vietējais futbola klubs, gan tad, kad notiek starptautiskas sacensības.
Es uzskatu, ka brīva un neatkarīga sporta kustība ir atbildīga arī par sociālajiem jautājumiem, piemēram, sabiedrības veselību un demokrātisko vērtību aizsargāšanu.
Pirmkārt un galvenokārt, Zviedrijas prezidentūra uzskata, ka sporta politika ir valstisks jautājums. Jāievēro arī piesardzība saistībā ar jauniem ieteikumiem un programmām, kas paplašina politiku ES līmenī tādā veidā, kurš varētu kaitēt jau labi funkcionējošām sistēmām, piemēram, sistēmām, kuras gadu gaitā ir izveidojusi pilsoniskā sabiedrība.
Seán Kelly
Pirmkārt, liels paldies, ka pieņēmāt manu jautājumu, es to ļoti novērtēju. Es arī pateicos par visaptverošo atbildi. Es domāju, ka jūs ļoti skaidri norādījāt sporta vērtību, jo īpaši tā vērtīgo ietekmi uz veselību, un es esmu diezgan pārliecināts, ka tad, kad spēkā stāsies Lisabonas līgums, mēs varēsim kopīgi strādāt, lai nodrošinātu, ka sports kā Eiropas Savienības kompetencē iekļauta joma saņem tam pienācīgo popularizēšanas un publicitātes devu.
Mairead McGuinness
Paldies, ka pieņēmāt jautājumu. Kelly kungs ir ļoti kautrīgs, un viņš nepateica, ka ir bijušais Gēlu atlētu asociācijas prezidents; tā ir svarīgākā sporta kustība Īrijā, un tādēļ arī viņš interesējas par sportu. Viņš ir ļoti kautrīgs saistībā ar to, taču es domāju, ka jums to vajadzētu zināt.
Priekšsēdētāja
Liels jums paldies par šo informāciju.
Jautājumu laiks tiek slēgts.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
