Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtībā ir Jautājumu laiks (B6-0457/08).
Padomei ir iesniegti turpmāk minētie jautājumi.

Temats: Lauksaimniecības produktu piegādes politika
Ņemot vērā, ka bailes par pārtikas nepietiekamību ir radījušas starptautisku satraukumu (kas ir mudinājis dažas valstis ierobežot eksportam paredzēto lauksaimniecības produktu apjomu vai uzlikt tiem speciālus nodokļus), vai Padome apsver iespēju, ka kopējā ārpolitika un drošības politika varētu būt vērsta uz šo produktu piegādes drošību un ietvert īpašus nolīgumus ar galvenajām šo produktu piegādātājām valstīm?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Medina Ortega kungs, šī gada 19. un 20. jūnija sēdē Eiropadome apstiprināja, ka nesenais pārtikas cenu kāpums rada bažas gan Eiropas Savienībā, kur tas galvenokārt skar mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, gan visā pasaulē, īpaši attīstības valstīs. Šīs parādības cēloņi ir ļoti sarežģīti. Pirmais ir globālā pieprasījuma pieaugums, īpaši lielākajās strauji augošas ekonomikas valstīs. Otrs ir ražošanas un transporta izmaksu paaugstināšanās, ko izraisīja naftas cenu pieaugums. Trešais ir saistīts ar finanšu tirgu darbību, spekulācijām starptautiskajos tirgos un vietējos pārtikas tirgos. Visbeidzot, dažās lielajās ražojošajās valstīs ir bijusi slikta raža slikto klimata apstākļu dēļ. Nākamajā mēnesī Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome atkal izskatīs šos jautājumus, pirmkārt, apsverot nepieciešamību uzlabot pārtikas drošību sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un, otrkārt, risinot pārtikas drošības jautājumu starptautiskajās finanšu institūcijās un G8. SVF un Pasaules Banka ir ieplānojušas sanāksmes, un man ir liels prieks, ka Ban Ki-moon kungs, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs, ir izveidojis augsta līmeņa komandu pārtikas krīzes risināšanai. Eiropas Savienība pilnībā iesaistīsies šī gada 5. jūnijā Romā notikušajā augsta līmeņa FAO konferencē pieņemtās deklarācijas īstenošanā. Acīmredzot arī mums ir jāgatavojas plānotajām Apvienoto Nāciju Organizācijas un Pasaules Bankas sanāksmēm, lai izstrādātu un paplašinātu pasākumus pārtikas ražošanas veicināšanai problēmas skartajās attīstības valstīs.
Kā jūs redzat, ar pārtikas krīzi galvenokārt ir saistīta un to atrisināt var palīdzēt lauksaimniecības politika, attīstības politika un tirdzniecības politika. Medina Ortega kunga pieminētā KĀDP var palīdzēt šīs problēmas risināšanā, taču tikai nedaudz, risinot politisko dialogu ar trešām valstīm ar mērķi iedrošināt tās izstrādāt labāku lauksaimniecības politiku; tas uzlabotu pārtikas drošību attīstības valstīs un stiprinātu reģionālo integrāciju visvairāk skartajās teritorijās.
Manuel Medina Ortega
(ES) Liels paldies par jūsu atbildi! Redzu, ka Padomi patiešām satrauc šis jautājums.
Vēlos uzvērt, ka bads ir bijusi pastāvīga parādība Eiropas vēsturē, piemēram, labi zināmais kartupeļu bads Īrijā, kas izraisīja iedzīvotāju skaita samazināšanos salā; arī citās Eiropas daļas bads izraisīja iedzīvotāju skaita samazināšanos, piemēram, Ukrainā.
Mēs dzīvojam laikā, kad mums tiek atgādināts par to, kas var notikt; mēs runājam par 500 miljonu iedzīvotāju kopienu, kas lielākoties patērē ievestu pārtiku.
Vai Padome neuzskata, ka ir pienācis laiks izstrādāt vispārīgu politiku par vispusīgu pārtikas drošību, kas būtu viena no svarīgākajām politikām Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu, ka nākotnē vairs neatkārtojas masveida bads?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Medina Ortega kungam ir taisnība. Es domāju, ka, pārskatot mūsu kopējo lauksaimniecības politiku, sanāksmēs par attīstības politiku, kā arī viedokļu apmaiņās un augstākā līmeņa apspriedēs ar attīstības valstīm Padome patiešām koncentrēsies uz pārtikas piegādi un drošību. Tie ir divi atsevišķi jautājumi, kurus patiesībā vajadzētu aplūkot kopā. Jebkurā gadījumā viens no Francijas prezidentūras mērķiem attiecībā uz oktobrī plānoto Eiropadomes sanāksmi ir ierosināt šos jautājumus un aplūkot tos kopā.
Jim Allister
Vai tā vietā, lai aplūkotu jautājumā iekļauto dīvaino ideju par pārtikas drošību kopējās ārpolitikas un drošības politikas kontekstā, nebūtu labāk atgriezties pie pārtikas drošības kā galvenā KLP mērķa, kā solīja priekšsēdētājs Sarkozy savā runā februārī notikušajā Lauksaimniecības izstādē Parīzē? Viņš sacīja, ka pārtikas drošība un lielāka ES iesaistīšanās pārtikas ražošanā pasaulē ir viņa galvenie mērķi, uzlabojot KLP. Ko par šo mērķu sasniegšanu var pastāstīt Francijas ministrs?
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, šeit mēs saskaramies ar pragmatisku nobīdi no pārprodukcijas Eiropā uz bailēm par mūsu pārtikas piegāžu drošību. Vai jūs uzskatāt, ka PTO sarunām ar Francijas priekšsēdētāju ir gaidāms apmierinošs iznākums decembrī?
Vai jūs uzskatāt, ka pasaules tirgus varētu būt zelta vērta iespēja mūsu lauksaimniecības sektoram? Protams, mēs redzējām ļoti straujo cenu pieaugumu un saprotam, ka šīs cenas sniedz pilnīgi jaunas peļņas iespējas mūsu lauksaimniekiem tādās valstīs kā Francija, Lielbritānija un, galvenais, visās jaunajās dalībvalstīs, un tās varētu radīt lieliskas peļņas iespējas arī citviet, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, visnabadzīgākajās no nabadzīgajām valstīm.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Atbildot Allister kungam, vēlos teikt, ka patiešām uzskatu, ka pārtikas drošībai ir jābūt galvenajam mērķim, pārskatot kopējo lauksaimniecības politiku. Tas ir viens no mērķiem, kuru mēs vēlamies uzsvērt, pārskatot kopējo lauksaimniecības politiku. Tāpēc, veicot vispārīgu KLP pārskatīšanu, mums ir jāmēģina aplūkot ne tikai tās kvantitatīvie mērķi, bet arī kvalitatīvie aspekti, lai iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas būtu pieejami augstas kvalitātes produkti.
Runājot par Rübig kunga jautājumu, vēlos uzsvērt, ka šodien mēs patiešām gūstam labumu no augstajām cenām pasaulē, kas ir laba iespēja Eiropas pārtikas eksportētājiem. Apsverot globālo pieprasījumu kopumā, mēs daudzās jomās varam būt arī importētāji vai var izrādīties, ka mēs neražojam pietiekamā apjomā. Daudzpusējās tirdzniecības sarunās mēs darījām to, kas mums bija jādara, un, kā jūs zināt, panācām vairākas vienošanās par reformām saistībā ar KLP nolīgumiem. Diemžēl šķiet, ka citas valstis ir bloķēšanas iemesls. Taisnība, ka Dohā vajadzētu pievērst lielāku uzmanību pārtikas drošības aspektiem un līdzsvarotai pārtikas ražošanai pasaulē, nekā tas notiek tagad.
Temats: Eiropas Pakts jaunatnei
Visas politikas jomas, proti, izglītības un mūžizglītības iespējas, nodarbinātība un mobilitāte, sociālā integrācija, veselība, iespēja būt neatkarīgam un saņemt atbalstu uzņēmējdarbības un brīvprātīgā darba iniciatīvām, skar jauniešus Eiropas Savienībā. Tāpēc - vai Padome var pateikt, kā tā gatavojas īstenot Eiropas Paktu jaunatnei (7619/05) un veikt ieguldījumu uz jauniešiem attiecināmajās politikas jomās?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Panayotopoulos-Cassiotou kundze, jūs pareizi uzsvērāt, ka vesela virkne politikas jomu skar jauniešus. Paldies jums par to! Jauniešu politika pēc būtības ir saistīta ar vairākām nozarēm. Tieši Eiropadomes 2005. gadā pieņemtā Eiropas Pakta jaunatnei mērķis ir iekļaut jauniešu jautājumus dažādās politikas jomā atbilstīgi Lisabonas stratēģijai.
Mūsu mērķi ir vienkārši, proti, uzlabot izglītības potenciālu Eiropā, jauniešu apmācību, mobilitāti, profesionālo un sociālo integrāciju. Mēs zinām, ka kopā mums šis pakts ir jāpadara vēl produktīvāks un jākoncentrējas uz rezultātiem. Lai palīdzētu mums to izdarīt, ar 2009. gadu Komisija reizi trijos gados gatavos ziņojumu par jaunatni. Ziņojumā būs padziļināta analīze par jauniešu situāciju Eiropā, kas palīdzēs mums noskaidrot viņu bažas.
ES noteikti ir jāuzņemas atbildība šajā jautājumā, taču pašlaik saskaņā ar pievienošanās līgumiem dalībvalstu nozīme ir pat svarīgāka, un Eiropas Savienībā mums ir jārīkojas atbilstīgi paraugpraksei gan valsts, gan pašvaldību un reģionu līmenī. Mums ir jāveicina dažāda veida sadarbība starp visām iesaistītajām pusēm tādām kā uzņēmumi, skolas, biedrības, darba devēji, ar jauniešiem strādājošas personas, pētnieki, ģimenes un arī sociālie partneri. Tāpēc Padomes prezidentūra pievērš īpašu uzmanību jauniešu pārrobežu mobilitātes veicināšanai. Šis jautājums tiks skatīts Padomē 20. un 21. novembrī, kad augsta līmeņa speciālistu grupa Maria João Rodriguez kundzes vadībā apspriedīs ziņojumu par mobilitāti. Mēs vēlamies, lai ārkārtīgi veiksmīgā Erasmus programma paplašinātos. Mēs zinām, kas to nav iespējams izdarīt vienas nakts laikā, taču mēs ceram, ka Erasmus programma kļūs demokrātiskāka un plašāka.
Mēs arī vēlamies veicināt Leonardo da Vinci tipa māceklības programmas Eiropas līmenī. Francijas prezidentūras laikā mēs plānojam organizēt lielu pasākumu mācekļu mobilitātes attīstībai. Francijas prezidentūras laikā mēs arī vēlamies izvirzīt jauniešu veselību par vienu no mūsu prioritātēm, lai labāk saprastu jauniešiem raksturīgos veselības jautājumus, gan saistībā ar higiēnu, gan dažādu atkarību - tabakas, alkohola un, protams, narkotiku - apkarošanu.
2009. gadā Padome aktīvi iesaistīsies vispārējā Eiropas valstu sadarbības novērtēšanā jaunatnes jomā. Tā kā šis būs ilgtermiņa process, ir svarīgi nodrošināt tā nepārtrauktību, mainoties prezidentūrām. Mēs esam sadarbojušies ar nākamajām prezidentūrām - Čehijas un Zviedrijas prezidentūru -, lai nodrošinātu šīs politikas nepārtrauktību, kas ir ļoti svarīga nākamajai eiropiešu paaudzei.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, es pateicos Padomes priekšsēdētājam par viņa atbildi un vēlu Francijas prezidentūrai panākumus tās mērķu sasniegšanā.
Pēc Pakta noslēgšanas Padome arī vienojās par kvantitatīvajiem mērķiem, kas tai jāsasniedz: par 10 % samazināt skolas kavēšanas gadījumu skaitu un skaidri definēt jauniešu bezdarba kvantitatīvu samazinājumu noteiktā laika periodā pēc skolas absolvēšanas.
Cik lielā mērā ir panākti šie mērķi, ja statistika liecina, ka jauniešu bezdarba līmenis vēl joprojām ir ļoti augsts?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Tā ir taisnība, ka jauniešu bezdarba līmenis ir ļoti augsts, lai arī vidējie rādītāji Savienībā pēdējo gadu laikā ir uzlabojušies.
Es domāju, ka mums būtu jākoncentrējas uz trim darbības jomām. Pirmkārt, mums ir jānodrošina, lai apmācības pēc iespējas vairāk atbilstu tirgus prasībām, īpaši nodarbinātības tirgum, un lai apmācību sistēmas būtu ciešāk saistītas ar Lisabonas līgumā noteikto konkurences stratēģiju.
Otrkārt, ir jāizveido dialogs ar darba devējiem, sociālajiem partneriem, lai veicinātu lielāku uzņēmumu sociālo atbildību un jauniešu sociālo integrāciju. Šajā ziņā liela atbildība ir jāuzņemas visiem Eiropas uzņēmumiem, īpaši lielajiem.
Treškārt, es uzskatu, ka izglītības jomā mums ir jāizveido izcilības tīkli un jāstimulē mobilitāte starp valstīm, tāpat ir jāveicina diplomu un kvalifikāciju savstarpēja atzīšana, lai padarītu Eiropas darbaspēku daudz kustīgāku.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze, ministr, vēlos pievērsties kādam īpašam apstāklim, kas, manuprāt, ir ļoti svarīgs šajā jautājumā. Visos Eiropas Savienībā veiktajos pētījumos atklājas, ka tieši jaunieši ir vispozitīvāk noskaņoti pret šo Eiropas Savienību. Jaunieši ir arī tā cilvēku grupa, kas uzskata, ka var gūt labumu no Savienības, pretēji tās stiprākajiem pretiniekiem, kas lielākoties ir veci, nesamierināmi, vīlušies cilvēki.
Mani interesē, vai jūs šajā paktā un iespējams kādos citos tiesību aktos plānojat turpmāk stimulēt šo jauniešu interesi, šo labvēlīgo attieksmi pret Eiropu?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Leichtfried kungs, varbūt es varētu paust savus uzskatus ne tik polarizēti. Es patiešām ticu, ka jaunieši ar entuziasmu attiecas pret Eiropu, un ir taisnība, ka mums tas ir jāņem vērā, taču tas nenozīmē, ka iepriekšējo paaudžu cilvēki, tiek, kas veidoja Eiropu, nav noskaņoti tik entuziastiski. Diemžēl ir cilvēki, kas atbalsta vienotu Eiropu, un tiek, kas ir pret to. Sabiedriskās domas aptaujas arī liecina - kā mēs to nesen redzējām -, ka pretinieki dažkārt var būt ļoti radikāli noskaņoti, un tāpēc mums ir jāveic padziļināta izpēte.
Runājot par plānoto paktu jauniešu mobilitātes veicināšanai un Eiropas jēdziena konkretizēšanai, es esmu stingri pārliecināts, ka mums ir jāstimulē jauniešu pārrobežu mobilitāte un ka - pateicoties šīm programmām, kas saņems lielāku finansējumu, lai arī es zinu, ka tam būs nepieciešami vairāki gadi un ka tas ir ilgtermiņa projekts - tad, kad mēs pārskatīsim mūsu kopējo politisko regulējumu, mums ir jāaplūko programmas, kuru mērķis ir uzlabot mūsu jauniešu un bērnu mobilitāti neatkarīgi no tā, vai viņi ir studenti, mācekļi, strādā, lai uzkrātu darba pieredzi, vai ir iesaistījušies profesionālās apmācības projektos.
Es uzskatu, ka tādā veidā mēs patiešām varēsim konkretizēt Eiropas jēdzienu, nodrošināt, ka jauniešu entuziasms nes augļus, un veidot tādu nākamo eiropiešu paaudzi, kādu vēlamies redzēt gan es, gan jūs.
Temats: anomālijas ES aizjūras teritorijās
Vai prezidentūrai nešķiet anomāli tas, Dienvidamerikas valsts tiek uzskatīta par Eiropas Savienības daļu, bet tajā pašā laikā mēs vairāmies no iestāšanās sarunām ar Horvātiju, Turciju un citām Eiropas valstīm, kurām ir acīmredzami lielākas teritoriālas tiesības?
Pašreizējās noskaņās pēc Īrijas referenduma kā Padome plāno izskatīt šāda veida iesniegumus? Vai Padomē par to ir runāts?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Evans kungs, man ir prieks, ka jūs esat šeit, jo es neesmu īsti pārliecināts, ko nozīmē šis jautājums. Iespējams, es neesmu to pareizi sapratis un jūs varēsiet to paskaidrot.
Dienvidamerikā ir daži tālāki reģioni, kas ir neatņemama Eiropas Savienības daļa, un tāpēc tiem piemērojama arī noteikta politika. Tomēr Dienvidamerikā nav nevienas valsts, kas ir Eiropas Savienības dalībvalsts - esmu ļoti piesardzīgs, jo iespējams neesmu sapratis visas jautājuma nianses.
Runājot par Turciju un Horvātiju, kopš sarunu sākšanas ar šīm valstīm ir panākts būtisks progress. Turcijas gadījumā, piemēram, tiesību aktu izskatīšanas process, kas ir pirmais solis katrā sadaļā, ir pabeigts 23 sadaļās; astoņās sadaļā ir sāktas sarunas, un vienā no tām process ir uz laiku slēgts. Mūsu prezidentūra cer, ka varēs atvērt vēl divas sadaļas.
Horvātijas gadījumā tiesību aktu izskatīšanas process ir pabeigts. Tika atvērta divdesmit viena sadaļa, no kurām trīs uz laiku ir slēgtas. Šī gada 25. jūlijā notika pievienošanās konference un pirmā, diez gan jutīgā sadaļa par preču apriti tika atvērta, bet 20. sadaļa par uzņēmējdarbības un rūpniecības politiku tika slēgta. Kā jūs zināt, sarunu progress ir atkarīgs no kandidātvalsts sasniegtajiem rezultātiem. Šajā ziņā svarīgs ir progress, kas panākts sadaļu atvēršanas un aizvēršanu kritēriju, kā arī sarunu laikā noteiktu kritēriju izpildē, un mēs acīmredzot atsaucamies uz Komisijas spriedumu. Ļaujiet man vēlreiz atgādināt, Evans kungs, ja mana atbilde nav precīza, es priecātos, ja jūs paskaidrotu, ko īsti domājāt ar savu jautājumu.
Robert Evans
Es nedaudz paskaidrošu un izvērsīšu savu jautājumu. Padomes priekšsēdētājs atbildēja uz dažiem manis izvirzītajiem punktiem, un es pateicos viņam par to. Viņam taisnība. Es uzskatu, ka tas ir anomāli, ka mēs ļaujam Francijai piederošajai aizjūras teritorijai Gajānai būt par pilntiesīgu Eiropas Savienības daļu un baudīt visas tās sniegtās priekšrocības un labumus - ne tikai Francijas teritorijām, bet prātā nāk arī Martinika un Gvadelupa.
Bet Eiropā - un Padomes priekšsēdētājs minēja sarunas ar Horvātiju un iespējams arī ar Turciju - mēs pretojamies; Eiropas Savienībā ir valstis, kas nav apmierinātas ar šādu situāciju.
Taču tepat blakus ir arī citas anomālijas - Normandijas salas, Džersija un Gērnsija, kas nav Eiropas Savienībā, tām netiek piemēroti ES tiesību akti. Tā ir valstis, kurās ir zemi nodokļi, kurās bagāti cilvēki var nemaksāt neko no tā, ko maksā citi.
Vai par šo situāciju, vai šīm anomālijām, ir runāts Padomē? Vai Padomes priekšsēdētājs var aizstāvēt situāciju, kad Francijas Gajāna ir daļa Eiropas Savienības, un vai viņš uzskata, ka tā tas turpināsies ne tikai īstermiņa, bet arī ilgtermiņā? Vai viņš var ielūkoties šajā kristāla bumbā un sniegt man nelielu ieskatu par to, kā Eiropas Savienība izplešas globāli?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Paldies, Evans kungs. Patiešām baidījos, ka būšu sapratis jūsu jautājumu pareizi un ka nedzirdēšu jūsu paskaidrojumu. Runājot nopietni, pirmkārt, attālākie reģioni, visi tie, kurus mēs dēvējam par aizjūras teritorijām, ir daļa Eiropas Savienības, svarīga daļa, neatkarīgi no to atrašanās vietas un saiknes ar Franciju, Spāniju, Portugāli, Lielbritāniju vai kādu citu ES dalībvalsti.
Jūs minējā esošos aizjūras départements. Šie départements pieder Francijai kopš 17. gadsimta. To iedzīvotāji ir Francijas pilsoņi kopš 1848. gada - tas nav nekas jauns -, un tas viss ir ņemts vērā kopš paša sākuma, kopš Eiropas Kopienas, bet vēlāk Eiropas Savienības dibināšanas līguma.
Otrs punkts, kuru jūs uzsvērāt, - taču, manuprāt, šeit runa ir par Eiropas ietekmes paplašināšanu aizjūras teritorijās - ir par piemērojamo politiku. Es domāju, ka šeit ir svarīgi pielikt pūles, nevis tāpēc, ka teritorija pieder Francijai, bet gan tāpēc, es atkātoju, tas ir ietekmes jautājums.
Vēl viens jūsu pieminētais punkts, kurš attiecas uz Padomi - un šeit es nesaukšu nevienu vārdu -, skar sarežģītu tematu, proti, kā novērt ārzonas nodokļu oāžu veidošanos gan aizjūras teritorijās, gan mūsu kontinenta tuvumā. Taisnība, ka tā ir problēma. ECOFIN Padome ir paveikusi daļu darba. Tika ierosināti vairāki priekšlikumi, un mēs vienmēr mēģinām efektīvi cīnīties pret nodokļu oāzēm gan ES līmenī, gan ES noslēgtos starptautiskos nolīgumos.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Vēlos uzdot ne tik nopietnu jautājumu: vai mums nevajadzētu mainīt nosaukumu uz Eiropas un Dienvidamerikas Savienību? Turklāt pēc Turcijas pievienošanās varbūt vajadzētu iekļaut arī Āziju? Tomēr, runājot nopietnāk, ES iedzīvotāji zina ļoti maz par šīm aizjūras valstīm. Vai ES informatīvās kampaņas ietvaros varētu sniegt vairāk informācijas par šiem jautājumiem, lai šīs valstis šķistu tuvākas un pazīstamākas, īpaši jauniešiem ES? Tā tiktu veicinātas viņu zināšanas par šīm teritorijām un šādi jautājumi netiku uzdoti.
Avril Doyle
Es apsveicu Padomi. Iespējams, es kaut ko palaidu garām, taču es nedzirdēju ministra atbildi uz otro Evans kunga jautājumu par noskaņām Padomē pēc Īrijas referenduma. Pirmkārt, vai viņš varētu pateikt, kāds tieši ir noskaņojums Padomē pēc Īrijas referenduma, un vai tas ietekmē Horvātijas, Turcijas un citu minēto valstu iesniegumu izskatīšanu? Citiem vārdiem sakot, kā šis noskaņojums pēc Īrijas referenduma ietekmē Padomes darbu saistībā ar šiem iesniegumiem?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Pirmkārt, atbildot Paleckis kungam, es uzskatu, ka viņam ir taisnība. Tiek pieliktas pūles, lai izglītotu un informētu Eiropas iedzīvotājus par šiem attālajiem Eiropas reģioniem. Es redzu, ka tie parādās uz eiro banknotēm, kas ir vismaz kaut kāds sasniegums. Tomēr mums ir jāiet tālāk informācijas un komunikācijas ziņā. Vēlos teikt Doyle kundzei, ka viņas izvirzītais jautājums ir ļoti plašs. Tāpēc mums ir jākoncentrējas uz notiekošajām sarunām. Kas attiecas uz Padomi, šīs sarunas tiek risinātas saskaņā ar Komisijas ierosinātajiem priekšlikumiem, pamatojoties uz ziņojumiem par tiesību aktu izskatīšanu, kas ir pavisam normāla kārtība.
Mēs arī paskaidrojām, ka esam gatavi pastiprināt attiecības ar vairākām citām valstīm, sevišķi Balkānu valstīm, un ka, ņemot vērā pieliktās pūles, mēs vēlētos ciešāk sadarboties ne tikai ar Horvātiju, bet arī Serbiju un citām valstīm, kā Bosniju un Melnkalni.
Tad vēl ir jautājums par partnerību. 9. septembrī notiks svarīga augsta līmeņa apspriede starp Eiropas Savienību un Ukrainu. Pašreizējā Krievijas un Gruzijas konflikta kontekstā mēs centīsimies attīstīt partnerību ar Ukrainu, un, kā jūs zināt, vakar mēs minējām nepieciešamību stiprināt attiecības ar Gruziju. Tās ir svarīgākās ziņas par šīm attiecībām.
Tad vēl ir problēma ar Lisabonas līgumu. Ja mums nebūs Lisabonas līguma, daudzas dalībvalstis, to skaitā mana, - noņemot savu Padomes priekšsēdētāja cepuri - ir teikušas, ka esošais līgums praksē ir bijis 27 valstu līgums, un, lai mēs paplašinātos, mums ir nepieciešams Lisabonas līgums. Saku jums godīgi, Doyle kundze, tāda ir Padomes pašreizējā nostāja.
Temats: robežu pielāgošanas pasākumi attiecībā uz importētajiem produktiem ar pazeminātu oglekļa saturu
Vai Padome varētu paust savu nostāju jautājumā par robežu pielāgošanas pasākumiem attiecībā uz produktiem ar pazeminātu oglekļa saturu, kas tiek importēti no trešām valstīm ES TKTS tirdzniecības periodā pēc 2012. gada?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Eiropadome izskatīja jūsu svarīgo jautājumu savā šī gada marta sanāksmē un uzsvēra, ka spēcīgās globālās konkurences apstākļos pastāv oglekļa noplūdes risks dažās nozarēs, piemēram, energoietilpīgajās nozares, kas ir sevišķi pakļautas starptautiskajai konkurencei. Tā ir reāla problēma, kas ir jāizanalizē un jāatrisina jaunā direktīvā, ar ko tiktu izveidota Kopienas kvotu apmaiņas sistēma.
Labākais veids, kā atrisināt šo oglekļa noplūdes jautājumu un nodrošināt efektīvu Kopienas kvotu apmaiņas sistēmas darbību, vēl joprojām it starptautiska nolīguma noslēgšana, Doyle kundze. Tomēr ir skaidrs, ka mums ir jābūt gataviem rīkoties arī tad, ja starptautiskais nolīgums netiks noslēgts, un mēs pašlaik diskutējam par piemērotākajiem pasākumiem rūpniecības konkurences uzturēšanai, tajā pašā laikā nodrošinot, ka ES lielā mērā iesaistās siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju apkarošanā.
Mēs uzskatām, ka ir svarīgi rīkoties tā, lai visām rūpniecības nozarēm būtu pietiekama skaidrība par to investīcijām, īpaši laikā, kad ir pasliktinājies ekonomiskais klimats un mēs saskaramies ar starptautiskās izaugsmes palēnināšanos, un viss liecina, ka situācija būs līdzīga arī nākamgad.
Direktīvas priekšlikumā Komisija, ņemot vērā starptautisko sarunu iznākumu, apņemas iesniegt analītisku ziņojumu kopā ar attiecīgiem priekšlikumiem par problēmu risināšanu iespējamās oglekļa noplūdes gadījumā.
Pastāv divas iespējas: pielāgot bezmaksas kvotu apjomu un/vai integrēt energoietilpīgo nozaru ražoto produktu importētājus Kopienas sistēmā, vienlaicīgi nodrošinot sistēmas atbilstību PTO noteikumiem. Padomes prezidentūra, protams, cer, ka Padome un Parlaments spēs noskaidrot šos jautājumus, lai nodrošinātu Eiropai pašai savu konkurētspējīgu rūpniecisko bāzi un to, ka mēs pēc iespējas ātrā zināsim, kādi mehānismi tiks piemēroti līdz 2011. gadam.
Avril Doyle
Es piekrītu, ka robežu pielāgošanas pasākumiem ir jābūt daļai no mūsu aprīkojuma, taču tas ir jānoliek plauktā, nevis jāizmanto kā burkāns vai pātaga starptautiskās sarunās, kurās mēs godprātīgi centāmies panākt starptautiska nolīguma par klimata izmaiņu apkarošanu noslēgšanu. Vai ministrs varētu sniegt komentāru par PTO 20. pantu, kas pieļauj šādu izņēmumu, tas ir, aizliegumu, ja ir apdraudēta neatjaunojamu "dabas resursu” saglabāšana? Vai uz mērķiem samazināt oglekļa dioksīdu attiecas šī definīcija, kā tas līdz šim bija attiecībā uz tīru gaisu? Vēlos dzirdēt ministra domas par šo.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Doyle kundze, es, pirmkārt, uzskatu, kā jūs pareizi pieminējāt, ka mums ir jāizmanto dažādi līdzekļi kā burkāns, nevis kā pātaga, lai nepieļautu, ka pienākumā samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas rodas izņēmumi. Otrkārt, mums ir jāatrod līdzsvars starp rūpniecības nozaru pieprasījumiem, kas ne vienmēr ir godīgi šajā ziņā. Runājot par PTO 20. pantu, mēs uzskatām, ka šis pants patiešām attiecas uz likumīgo mērķi saglabāt neatjaunojamos dabas resursus. Saskaņā ar saņemto speciālistu ziņojumu tas atbilst starptautiskās tirdzniecības likuma nosacījumiem.
Syed Kamall
Vēlos sveikt ministru šajā sesijā šeit Briselē, nevis Strasbūrā, un pateikt, cik ļoti es vēlētos redzēt Francijas prezidentūru arī turpmākajās sesijās šeit Brisele, nevis Strasbūrā.
Pie tam vēlos pajautāt, vai viņš atbalsta to, ka viens no labākajiem veidiem, kā cīnīties ar globālo nabadzību, ir veicināt uzņēmējdarbību nabadzīgajās valstīs un stimulēt izaugsmi ar tirdzniecību? Ņemot vērā viņa acīmredzamo interesi par robežu pielāgošanas pasākumiem - kas ir patiešām svarīgi nodokļi -, kā viņš uztver kritiku par to, ka robežu pielāgošanas pasākumi ir attīstību bremzējoši un patiesi Eiropas imperiālistu protekcionisma pasākumi eksporta apturēšanai no attīstības valstīm un nabadzīgo cilvēku atstāšanai nabadzībā?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, kā priekšsēdētājam man ir jāpaliek mierīgam attiecībā pret šiem pilnīgi nepamatotajiem un nepiemērotajiem uzbrukumiem, jo mēs noteikti neesam vienīgie, kas nodarbojas ar uzņēmējdarbību nabadzīgajās valstīs!
Vēl viena svarīga piezīme: es uzskatu, ka mūsu apsvērtie mehānismi - un šeit es atbildu tam, ko Doyle kundze sacīja pirms brīža - nav pātaga, kas izmantojama pret attīstības valstīm. Tomēr, skatoties objektīvi, meklējot līdzsvaru starp konkurētspēju un cīņu pret siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijām, mums ir jāizveido patiešām līdzsvarotas attiecības ar mūsu galvenajiem partneriem. Viens no šādiem partneriem ir Amerikas Savienotās Valstis, kam, cik man zināms, pašlaik nav tādas saistības šajā jomā, kādas ir mums. Vēl viens partneris ir Japāna, kurai arī ir mazāk saistību un kura pieliek mazāk pūļu. Tad vēl ir Krievija, kurai, kā es vienmēr esmu teici, ir citas vērtības, un mums ir jāzina, kā ar to reāli runāt, kā arī to, ka tā ir lielvara. Ir Brazīlija, Indija un, protams, Ķīna, kas ir Pasaules Tirdzniecības Organizācijas dalībvalsts. Tāpēc es patiešām neredzu, kāpēc mums vairs nevajadzētu būt reālistiem, bet vajadzētu kļūt naiviem. Mums ir jāīsteno pamācošs karš pret globālo sasilšanu. Eiropa ir līderis šajā jomā, un tādai tai arī jāpaliek, ir jāizmanto tās priekšrocības starptautiskajās sarunās, piemēram, Kopenhāgenā nākamajā gadā. Tomēr šajā ziņā nav nekādas nepieciešamības kaunēties aizstāvēt savas intereses pret lielvarām, kas ir tik pat bagātas un bagātākas nekā mēs. Kā minēja runātāji iepriekšējos jautājumos, arī mums Eiropā ir savi nabadzības robi.
Temats: Akras Augsta līmeņa forums par palīdzības efektivitāti septembrī
Akras Augsta līmeņa forums par palīdzības efektivitāti, kas plānots septembrī, ir reāla iespēja donorvalstīm un partnervalstu valdībām uzņemties turpmākas saistības, kas varētu būt plānotas un uzraudzītas, lai sniegtā palīdzība vairāk apmierinātu nabadzīgo vajadzības.
Kādā veidā Padome un dalībvalstis varētu efektīvāk panākt 2005. gada Parīzes deklarācijas mērķus? Vai Padome un dalībvalstis var garantēt ne tikai to, ka valdības ar šo deklarāciju centīsies uzlabot sniegtās palīdzības efektivitāti, bet arī to, ka palīdzības efektivitāte tajā ziņā, kā tā reāli uzlabo nabadzīgo cilvēku dzīvi, arī tiks aplūkota? Vai Padome var sniegt jaunākās ziņas par Parlamenta rezolūciju (P6_TA(2008)0237) par turpmākajiem pasākumiem pēc 2005. gada Parīzes deklarācijas par palīdzības efektivitāti? Tagad, kad mēs esam pusceļā, kā Padome piedāvā nodrošināt, ka dalībvalstis uzņemas atbildību par savu TAM saistību izpildi, ņemot vērā, ka ES sniegtās palīdzības apmērs ir samazinājies no 0,41% no IKP 2006. gadā līdz 0,38% 2007. gadā, kas ir samazinājums par aptuveni 1,5 miljardiem eiro?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Burke kungs, jūsu jautājumam ir trīs aspekti, kas ir cieši saistīti ar sadarbību un attīstību: palīdzības efektivitāte, Tūkstošgades attīstības mērķi un palīdzības apjoms.
Šis ir ļoti aktuāls jautājums, kas tiks risināts trešajā Akras Augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti mazāk nekā mēnesi pirms Ņujorkas Augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem 25. septembrī. Vēl viens svarīgs pasākums būs Starptautiskā izvērtēšanas konference par attīstības finansēšanu, kas norisināsies Dohā no 29. novembra līdz 2. decembrim un kurā pārskatīs Monterejas vienošanās īstenošanu.
Padome smagi strādā saistībā ar visām šīm konferencēm un kopš šī gada jūnija ir izdarījusi vairākus secinājumus. Attiecībā uz palīdzības efektivitāti Padome atzīst - lai arī ir panākts zināms progress, vēl daudz ir jādara. Mums ir jānosaka nozares vai projekti, kur Savienība var palīdzēt un sniegt pievienoto vērtību attiecībās ar citām donorvalstīm. Bez šaubām mums ir jāizmanto arī valstu sistēmas un jānodrošina, ka palīdzības saņēmēji uzņemas lielāku atbildību. Tas ir mērķis, ko esam sev izvirzījuši Akras konferencē, un mēs ceram Akras rīcības plāna kontekstā ieraudzīt ambiciozu stratēģisko deklarāciju, kurā būs definēti stingri, skaidri un izmērāmi mērķi un to īstenošanas termiņi, lai mūsu partneri saprastu, cik svarīgi ir uzlabot palīdzības efektivitāti.
Otrais punkts ir par Tūkstošgades attīstības mērķiem. Visiem partneriem, gan donorvalstīm, gan saņēmējvalstīm, ir kopēja atbildība sasniegt šos mērķus, kuru pamatā ir ilgtspējīga attīstība, un tiem ir jāpilda savas saistības. Šī gada jūnijā Padome apstiprināja ES Rīcības programmu attiecībā uz TAM un izvirzīja vairākus starpposmu mērķus, lai sasniegtu TAM.
Visbeidzot, runājot par palīdzības apjomu, ir taisnība, ka mēs esam nobažījušies par attīstības palīdzības kopējā apjoma samazināšanos no 47,7 miljardiem eiro 2006. gadā līdz 46 miljardiem eiro 2007.gadā. Tomēr, lai gan ir vērojams šāds kritums, Eiropa nemainīgi ir lielākais donors, īpaši Āfrikā, un mēs ceram, ka šis kritums būs īslaicīgs. Ja atsevišķu dalībvalstu sniegtie statistikas dati ir pareizi, 2008. gadā palīdzības apjoms būs ļoti liels un varētu sasniegt Tūkstošgades mērķus 2010. un 2015. gadam. Tāpēc Padome ir lūgusi dalībvalstīm sagatavot paredzamos laika grafikus, lai parādītu, kā tās gatavojas sasniegt savus ODA mērķus.
Colm Burke
Runājot par sadarbību ar attīstības valstīm, es saskāros ar vienu gadījumu, kad ES piešķīra 1,2 miljardus eiro lielu palīdzību projektam Etiopijā un atklāja, ka Etiopijas valdība piemēroja tai 17% PVN. Tāpēc mani interesē, vai mēs esam panākuši progresu attiecībās ar attīstības valstīm, kas saņem palīdzību.
Mani arī interesē, vai no dalībvalstīm līdz šim ir saņemta kāda informācija par to prognozēm, cik lielu palīdzību tās plāno sniegt 2009. gadā no 2009. gada budžeta. Vai samazināsies palīdzības apjoms dēļ ekonomiskās lejupslīdes daudzās valstīs, un vai prezidentūra rīkojas aktīvi, lai nepieļautu palīdzības samazinājumu?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Man būs atkārtoti jāvēršas pie Burke kunga, lai sniegtu viņam pilnīgākas atbildes, jo pašlaik man nav pieejama informācija par dalībvalstu 2009. gada budžeta prognozēm. Es teicu, ka mēs pieprasījām paredzamos budžetus. Tāpēc es ierosinu atgriezties pie Burke kunga jautājuma vēlāk, un Padomes dienesti sniegs viņam precīzu informāciju par 2009. gada budžetiem, tiklīdz tā būs pieejama - es jau sacīju, ka mums pagaidām ir pieejama nepilnīga informācija. Ja Burke kungs man ļautu, es tāpat rīkotos arī ar Etiopijas jautājumu, lai pārbaudītu, vai tiek ievēroti noteikumi par PVN piemērošanu.
Temats: ES misija Čadā
Vai Padome varētu sniegt jaunāko informāciju par EUFOR misiju Čadā? Vai ir radušās kādas neparedzētas problēmas un, ja jā, kādas ir svarīgākās gūtās mācības?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Higgins kungs, trīs starptautiskie bataljoni, kas veido EUFOR bruņotos spēkus Čadas austrumos un Centrālāfrikas Republikā tagad darbojas pilnībā. Bruņotie spēki, kas sastāv no kādiem 3 200 karspēkiem, tagad var veikt visas Padomes noteiktās misijas. Ļaujiet man atgādināt par to, ka Albānija, Horvātija un Krievija drīz tur izvietos četrus helihopterus, kas arī ir daļa bruņoto spēku. Ukraina ir uzsākusi sarunas, bet līdz šim vēl nav veikusi nekādas darbības.
Kā jūs zināt, jūsu tautietis, ģenerālis Patrick Nash, ir operācijas komandieris, un Padomes prezidentūra vēlas izrādīt īpašu cieņu viņa profesionalitātei.
Pēc apvienotās ES/ANO novērtēšanas misijas Čadā un Centrālāfrikas Republikā no 18. līdz 24. jūnijam, Javier Solana iesniedza ziņojumu un sagatavoja ieteikumus par ANO pēcoperācijas pasākumiem. Padome apstiprināja Solana kunga ziņojumu šī gada 25. jūnijā, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs savā ziņojumā, par ko tuvākajā laikā būs diskusijas Drošības padomē, ņems vērā viņa ziņojumu.
Vēlos uzsvērt, ka kopš izvietošanas EUFOR misija ir darbojusies taisnīgi, neatkarīgi un neitrāli. Bruņotie spēki ir palīdzējuši uzlabot drošības sistēmu Čadas austrumos un Centrālāfrikas Republikas ziemeļaustrumos, izvietojoties dažu mēnešu laikā tālu no eiropiešu bāzēm ļoti naidīgā teritorijā; tie ir svarīgi un preventīvi spēki, kas patrulē visā teritorijā, palīdzot padarīt to drošāku, nodrošinot humanitāro organizāciju eskortu pēc to pieprasījuma, palīdzot tām atvērt piegādes ceļus, pēc pieprasījuma aizsargājot noteiktas vietas vai sniedzot alternatīvus risinājumus, lai palīdzētu šīm organizācijām veikt to uzdevumus. Visbeidzot, tie ir palīdzējuši vietējai policijai būt aktīvākai un izvērst tās darbības.
EUFOR spēki rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām, un to rīcība bija vērojama protestantu uzbrukumos Gozbeidā un Biltinē šī gada jūnija vidū, kad tie evakuēja, deva patvērumu un aizsargāja aptuveni 300 humānās palīdzības darbiniekus, kuri pieprasīja šādu palīdzību, un šie spēki arī novērsa tirgus izlaupīšanu Gozbeidā. Īrijas karaspēks, kas sargāja pārvietotos cilvēkus, ļoti efektīvi reaģēja uz tiešu apšaudi.
Jūlijā sadursmju laikā starp Dadjo un Mouro kopienām Kerfi, EUFOR izvietoja pastiprinātu patruļu, lai aizsargātu un evakuētu apmēram 30 humanitārās palīdzības darbiniekus.
Vēlos uzsvērt, ka EUFOR ļoti cieši sadarbojas ar ANO operatīvo grupu MINURCAT, kas darbojas Centrālāfrikas Republikā un Čadā, un, kā es teicu, tie ļoti cieši sadarbojas ar humanitārajām organizācijām.
Jim Higgins
(GA) Kad beigsies lietus periods, vai starp valdību un nemierniekiem neizcelsies karš? Kad Padome mums varēs pateikt par citām pilsētām, kas ir gatavas iesaistīties misijā ar savu karaspēku, aprīkojumu un naudu?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) EUFOR spēki nebija iesaistīti sadursmēs starp valdību un nemierniekiem, tāpēc tie veic savu misiju ļoti objektīvi un neatkarīgi no konfrontācijām, ko rada iekšzemes problēmas starp valdību un nemierniekiem. Spēki pilda savas pilnvaras neitrāli, neiejaucoties Čadas un Centrālāfrikas Republikas iekšlietās, un to galvenais mērķis ir uzlabot drošību Čadas austrumos un Centrālāfrikas Republikas ziemeļaustrumos. Kad tie iesaistījās manis minētajās konfrontācijās un notikumos, tas tika darīts tikai tāpēc, ka bija apdraudētas humanitārās misijas. Spēki iejaucās, lai aizsargātu šīs misijas.
Colm Burke
Es biju Čadā šī gada martā, trīs mēnešus pēc nemiernieku uzbrukuma. Es pavadīju tur sešas dienas, tiekoties ar dažādām cilvēku grupām, un viena no lietām, kuru es sapratu, bija nepieciešamība uzaicināt uz tikšanos nemiernieku grupu pārstāvjus. Mani interesē, vai ANO vai Eiropas Savienība ir panākusi progresu tajā ziņā, ka pašlaik apmēram 7 000 līdz 10 000 cilvēku, kas jaunāki par 18 gadiem, ir ķērušies pie ieročiem. Lai panāktu kādu progresu, kādam ir jāaicina nemiernieki uz pārrunām. Mani interesē, vai ir panākts progress?
Marian Harkin
Vēlos pajautāt ministra viedokli par šīs misijas nākotni. Man šķiet tā beigsies nākamā gada marta beigās. Vai viņš paredz, ka misija varētu turpināt darboties zem UFOR karoga vēl sešus mēnešus pēc tam, vai varbūt tā turpinās savu darbību zem ANO karoga? Vai, viņaprāt, pastāv iespēja, ka misija beigs savu darbību nākamajā martā? Kā jau teicu, es vēlētos dzirdēt viņa viedokli par misijas nākotni.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Atbildot Burke kungam un Harkin kundzei, es uzskatu, ka mums ir iemesls būt lepniem par šo misiju. Ļaujiet man atgādināt, ka šī ir visu laiku lielākā šāda veida misija.
Atbildot Harkin kundzei, mēs mudinām Apvienoto Nāciju Organizāciju nodrošināt, lai MINURCAT beidzot pārņem EUFOR misiju. ES Īpašais pārstāvis, vēstnieks Torben Brylle, sazinās ar nemiernieku grupām. Es melotu, ja teiktu, kas viss ir labi.
ES uzskatu, ka šī misija ir ļoti nepieciešama, ka tā dara visu iespējamo pārvietoto cilvēku labā, to cilvēku labā, kas cieš. Mēs saskaramies ar reālu humanitāru palīdzību, taču tajā pašā laikā misijai vēl joprojām trūkst cilvēku - kā mēs arvien to uzsveram un par to žēlojamies - un Padome labprāt stiprina šos spēkus, pirms tos pārņems Apvienoto Nāciju Organizācija. Jebkurā gadījumā tas būs ilgtermiņa projekts. Atbildot Harkin kundzei, vēlos teikt, ka mēs dotu priekšroku pārejai uz paplašināšanos.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
Ar šo tiek noslēgts Jautājumu laiks.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.05 un atsāka plkst. 21.00.)
