Ietekmes novērtējums 2008. gada jūlija beigās Dohas sarunās panāktajiem kompromisiem attiecībā uz piekļuvi ar lauksaimniecību nesaistītu ražojumu tirgum un pakalpojumiem (debates)  
Priekšsēdētāja
. - Nākamais darba kārtības jautājums ir Komisijas paziņojums par ietekmes novērtējumu 2008. gada jūlija beigās Dohas sarunās panāktajiem kompromisiem attiecībā uz piekļuvi ar lauksaimniecību nesaistītu ražojumu tirgum un pakalpojumiem.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, mēs esam sastapušies ar vislielāko veselas paaudzes ekonomisko izaicinājumu, un šajā procesā gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis saskaras ar sarežģītiem un ļoti svarīgiem lēmumiem.
Mums ir jāpanāk pozitīva globalizācijas ietekme, lai reaģētu uz tās negatīvo ietekmi. Es esmu stingri pārliecināta, ka tad, kad mēs sāksim skatīties uz to, kas mums jādara, mēs nonāksim pie secinājuma, ka mums ir vitāli svarīgi pabeigt daudzpusējās tirdzniecības sarunas - Dohas sarunas.
Iespējams, nav vajadzības atgādināt godājamajiem Parlamenta deputātiem vēstures mācību saistībā ar protekcionismu, tirgus atvēršanas svarīgumu un iespēju mūsu uzņēmējiem tirgoties visā pasaulē. Iespējams, man nav jāstāsta visiem godājamajiem Parlamenta deputātiem, ka saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem, ja valstis atteiktos no savu pašreizējo tarifu piemērošanas un sāktu piemērot tādus tarifus, kādus tām atļauj šie noteikumi, tad tirdzniecības izmaksas būtu aptuveni 260 miljardi eiro. Es esmu pārliecināta - man nav jāatgādina godājamajiem Parlamenta deputātiem, ka jaunattīstības valstis, domājot par nākotni, ir ļoti nobažījušās par to, kas notiks ar to palīdzību, kas līdz šim tām ir bijusi pieejama.
Tātad, pastāstīšu par to, ko mēs esam sasnieguši: mēs zinām līguma, kas šobrīd ir pabeigts par 80 %, vērtību, un to, ka 2008. gada jūlijā bija paveikti 80 % no tā, kas bija jāpaveic. Saskaņā ar šo vienošanās, līguma vērtība ir šāda: jaunattīstības valstīs ieguvumi būs apmēram 12-14 miljardi eiro gadā; būs jaunas piekļuves iespējas jauniem tirgiem jaunattīstības valstīs, piemēram, Ķīnā; mums būtu jaunas daudzveidīgas eksporta iespējas Eiropas Savienībā, piemēram, ķīmiskajām vielām un tekstilizstrādājumiem, un pakalpojumu jomā ir 14 miljardus eiro liels tirdzniecības potenciāls. Vēl viens šobrīd svarīgs fakts ir tas, ka beztarifu barjeras - beznodokļu barjeras - tikai Ķīnā vien 2007. gadā Eiropas Savienības uzņēmumiem izmaksāja 20 miljardus eiro. Tas ir ārkārtīgi svarīgs posms.
Es tikko esmu atgriezusies no Davosas, kur tirdzniecības ministru diskusijas pastiprināja nepieciešamību atkal sēsties pie sarunu galda un, protams, tehniskās diskusijas turpinās Ženēvā.
Mēs visi gaidām, ka jaunā Amerikas administrācija pārskatīs savu tirdzniecības politiku, ko tā pašlaik plāno darīt, un nonāks pie tāda paša secinājuma, pie kāda esam nonākuši mēs. Mēs gaidām G20 sanāksmi 2009. gada 2. aprīlī un iespēju, kādu tā piedāvā pasaules līderiem attiecībā uz finanšu un ekonomiskās krīzes atrisināšanu, kā arī iespēju vēlreiz apspriest nepieciešamību pabeigt Dohas sarunas. Aprīlī vai maijā notiks arī vēlēšanas Indijā, kas pašas par sevi būs īstais brīdis esošajai vai jaunajai valdībai atgriezties pie šī jautājuma.
Runājot par īpaši svarīgiem neatrisinātiem jautājumiem sarunu raundā, jāpiemin īpašais atbalsta mehānisms, kas galu galā bija jautājums, kurš neļāva turpināt sarunas starp Indiju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Tiek apsvērti jauni priekšlikumi. Joprojām ir jāpieņem lēmums par kokvilnu, bet arī par šo jautājumu ir iesniegti priekšlikumi. Amerikas Savienotajām Valstīm ir reāli jautājumi par konkrētām nozarēm.
Nav šaubu, ka darāmā vēl ir daudz, bet es esmu pilnīgi pārliecināta, ka ar politisku gribu visus šos jautājumus var atrisināt, un citas alternatīvas nav. Mums jautājumi par pakalpojumiem ir ļoti svarīgi, un mēs turpināsim.
Noslēgumā es vēlos teikt, ka šobrīd ir pienācis īpašs brīdis, kad nepieciešamība pabeigt šo sarunu raundu ir ļoti acīmredzama un ļoti skaidra, un es ar cerībām raugos uz to, lai jūsu un arī Komisijas vārdā turpinātu savus centienus nodrošināt to, ko mēs darām.
Georgios Papastamkos
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, rūpniecības preču un pakalpojumu tirdzniecība Eiropas ekonomikai patiešām ir stratēģiski svarīga. Eiropas Savienība, kā mēs visi zinām, ir vislielākā eksportētāja pasaulē un galvenais tiešu ārvalstu investīciju avots. Eiropas Savienība ir viens no visatvērtākajiem tirgiem laikā, kad mūsu ievērojamie partneri saglabā augstas tirdzniecības barjeras. Mēs vēlamies panākt ievērojamu tarifu samazinājumu un risinājumu jautājumam par nepamatotām beztarifu barjerām. Bez rūpnieciski attīstītām trešām pasaules valstīm ir arī jaunās ekonomikas valstis, kam jāveic koncesijas proporcionāli to attīstības pakāpei un konkurētspējai konkrētajā nozarē. Tomēr, komisāra kungs, problēma ir ne tikai barjeru atcelšana: regulēšanas sistēmu atšķirības rada papildus izmaksas eksportam, padarot Eiropas produktus mazāk konkurētspējīgus salīdzinot ar importētajiem produktiem no tām valstīm, kurās ir elastīgāki standarti, un daudzos gadījumos tas izvirza jautājumu par Eiropas patērētāju drošību un aizsardzību. Ieilgusī nespēja panākt vienošanos saasina ekonomiskās nenoteiktības klimatu un kaitē daudzpusējās tirdzniecības sistēmas uzticamībai. Divpusēji un starpreģionāli nolīgumi pēc būtības var būt tikai papildinoši. Turklāt ekonomiskā krīze var izraisīt vienpusēju, ierobežojošu vai kropļojošu tirdzniecības barjeru izveidi. Šādi piemēri jau ir sastopami, šobrīd nelielā skaitā, kā to apliecina Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektors Lamy kungs. Aizsardzības klauzula ASV produktiem, ko pieņēma Pārstāvju palāta, ir solis šajā nevēlamajā virzienā. Es domāju, ka atgriešanās pie vienpusējas pieejas nav risinājums. Šodien vairāk kā jebkad iepriekš problēmas ir jārisina kopīgi, ar pozitīvāku integrāciju, izveidojot vai pastiprinot starptautiskās regulējošās sistēmas ar sistemātisku konverģenci. Mums vajadzīga jauna starptautiska ekonomiskā arhitektūra. Mums vajadzīga pārredzamāka un līdzsvarotāka globālās tirdzniecības pārvaldība, un šajā saistībā, komisāra kungs, mēs gaidām integrētu priekšlikumu "globalizācijai ar Eiropas seju”, kurā tiks ņemtas vērā jau veiktās izmaiņas un saistība starp komerciālo un ekonomisko dimensiju pārredzamai, demokrātiskai un efektīvai Eiropai pasaulē šajā krīzes laikā.
Glyn Ford
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, mēs Eiropas Sociālistu partijā ticam veiksmīgam Dohas attīstības sarunu kārtas rezultātam, taču politiskā pulksteņa tikšķēšana ir radījusi situāciju, kad, ja tā var teikt, progress apstājas. Komisārs Ashton kungs norādīja, ka Amerikas Savienotajās Valstīs ir jauna, un pēc manām domām, ļoti atzinīgi vērtējama administrācija, ko vada prezidents Obama kungs, bet mēs gaidām tirdzniecības politikas pārskatīšanu, kas varētu prasīt zināmu laiku.
Aprīlī vai maijā notiks vēlēšanas Indijā. Tā vieta, ko komisārs Ashton kungs nepieminēja, ir pati Eiropas Savienība, kur jūnijā notiks mūsu Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un pēc tam tiks izveidota jauna Komisija, kurā es ceru, komisārs Ashton kungs turpinās darbu kā Tirdzniecības komisārs. Tomēr tas nenozīmē, ka līdz tam trūktu darāmā. Eiropai ir jāturpina uzsvērt savu apņemšanos attīstības un brīvas tirdzniecības jomā tādā veidā, lai izbeigtu ekspluatāciju un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību.
Es piekrītu Papastamkos kungam: brīva tirdzniecība uz šāda pamata var ļaut visiem dalībniekiem būt ieguvējiem. Pašreizējā finanšu un ekonomiskā krīze ir iemesls, lai virzītos uz priekšu, nevis atkāptos.
Komisārs Ashton kungs un Komisija var mēģināt sagatavot pamatu kompromisam starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Indiju. Manuprāt, abu pušu stūrgalvība izjauca veiksmīgu noslēgumu pēdējās sarunās. Var būt vienošanās 80 % jautājumu, bet mums ir nepieciešami arī atlikušie 20 %. Amerikas Savienotajās Valstīs ir jauna administrācija. Vēlēšanas Indijā varētu radīt vēl vienu jaunu administrāciju.
Līdz tam mums nav citas izvēles, kā turpināt slēgt divpusējus līgumus. Es atzinīgi vērtēju pagājušās nedēļas sarunās panāktos rezultātus attiecībā uz brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Korejas Republiku, un, manuprāt, mēs esam tuvu tam, lai drīzumā panāktu vienošanos, kas atkal būs izdevīga abām pusēm.
Es esmu referents par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidaustrumāzijas nāciju asociāciju (ASEAN), un man jāsaka, ka sarunu pamats rada institucionālus šķēršļus. Mums ir jāapsver iespēja veidot koalīciju ar tām ieinteresētajām ASEAN valstīm, kas, ja tā var teikt, spēj parakstīt nolīgumu. Piemēram, Indijas gadījumā, manuprāt, šobrīd valdība nevēlas panākt rezultātu. Pēc vēlēšanām jaunajai Deli administrācijai, jaunai vai tai pašai, ir jāpabeidz šis darbs vai mums, ES, jāturpina darbs ar tām valstīm, kas vēlas ne tikai runāt, bet panākt vienošanos.
Noslēgumā es vēlos apsveikt Pannella kungu, nākamo runātāju, kas ir jaunais Eiropas Liberāļu un demokrātu savienības pārstāvis tirdzniecības jomā. Varbūt, ka atbilstīgs varētu izrādīties Starptautiskās Tirdzniecības komitejas apmeklējums. Mēs viņu laipni aicinām.
Marco Pannella
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es domāju, ka zināmā mērā mēs varētu sākt - ņemot vērā, ka šie jēdzieni pēdējās dienās ir diezgan plaši lietoti - ar to, kas mums ir jādara, komisāra kungs, savādā veidā salīdzinot Dohas vai bijušās Dohas - kā mēs cerējām - cilvēku un Davosas cilvēku. Es nedomāju, ka šis ir piemērots salīdzinājums, noteikti ne, bet tas ir interesants.
Mēs šobrīd esam, kā jūs mums pastāstījāt, komisāra kungs, zināmā mērā atkarīgi no notikumiem, kas nenotiek Eiropā: notikumiem Amerikas Savienotajās Valstīs, notikumiem Indijā un Ford kungs tikko mums atgādināja par tādām svarīgām teritorijām kā Dienvidaustrumāzijas nāciju asociācija un Dienvidkoreja. Galvenā problēma tomēr ir tā, kādā mērā mēs, Komisija un Eiropas Savienība, spējam noturēties pret tādu nacionālisma izpausmi, kas tika pieminēta pirms kāda brīža, un tādām autokrātiskām idejām un jaunām protekcionisma ilūzijām, kas var ļoti sarežģīt jūsu darbu, Komisār, un arī mūsu - Eiropas Savienības - darbu.
Es domāju, ka šajā vēlēšanu kampaņā ir ļoti svarīgi saprast, kādā mērā Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa, Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupa un Eiropas demokrāti, Eiropas Liberāļu un demokrātu savienība kopā ar citiem dalībniekiem spēs atrast veidu, kā izstrādāt mūsu priekšlikumu - priekšlikumu, kura pārstāvis esat jūs, komisāra kungs, un kādā mērā mēs spējam padarīt to par Eiropas priekšlikumu un nevis tikai par priekšlikumu, vai, es teiktu, mūsu Briseles centru pret daudzām galvaspilsētām, kas katra jau rīkojas pēc sava prāta, kā tas diemžēl daudzreiz ir noticis pagājušajā gadsimtā.
Jacky Hénin
GUE/NGL grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, nav nozīmes to noliegt: jūlija pārrunās Indija un Ķīna notvēra Bush administrāciju un Eiropas Savienību to pašu izliktajās lamatās. Vēl jo vairāk, pretēji liekulīgajiem liberālo ekonomistu apgalvojumiem, kam Dohas sarunu neveiksme būtu katastrofa nabadzīgajām valstīm, tas tā nebija.
Gluži pretēji - valstīm, kas nonākušas grūtībās, tā bija vēsturiska iespēja tādā nozīmē, ka notiek ievērojamas izejvielu cenu svārstības. Pat eksperti atzīst, ka ieguvumi, uz ko varēja cerēt visnabadzīgākās valstis, bija daudz zemāki par nodokļu zaudējumiem, ko radītu atteikšanās no muitas nodokļiem šajās valstīs, nodokļiem, kuru apjoms būtu sasniedzis 60 miljardus ASV dolāru.
Šo sarunu laikā Komisija, sapinusies pati savās liberālajās dogmās, parādīja pilnīgu atbildības trūkumu attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem, aizejot pat tik tālu, ka tā ierosināja automobiļu ražošanas ES teritorijā būtisku iedragāšanu, pat upurēšanu, lai tikai panāktu vienošanos.
Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un Komisija uzskata, ka pastāv tikai patērētāji, nevis labklājības radītāji. Tieši šāda pieeja ir pašreizējās krīzes pašā pamatā, jo, padarot konkurenci par vissvarīgāko aspektu, tā liek mums vēl vairāk samazināt algas un metodiski iznīcināt visa veida sociālo aizsardzību, tādējādi novedot pilnīgā nabadzībā strādniekus.
Ja Dohas sarunas būtu jāpabeidz, tā būtu katastrofa visām valstīm. Turklāt jo īpaši sāpīgs fakts pašreizējā situācijā ir tas, ka, neraugoties uz ievērojamiem zaudējumiem, kas konstatēti darba gaitā, joprojām pastāv vēlēšanās turpināt darboties nepareizā virzienā, lai ko arī tas maksātu. Šobrīd steidzami ir nepieciešams revolucionāri pārveidot PTO, lai tajā būtu iespējams iedibināt demokrātiju.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Dohas sarunas ir turpinājušās jau vērā ņemamu laiku, un Eiropai pienākas uzslava par to, ka tā ir panākusi reālu progresu mūsu nostājas tuvināšanā. Eiropa ir izvirzījusi tālejošu priekšlikumu par lauksaimniecību, bet, diemžēl, citas valstis neatbalsta mūsu centienus. Tas ir vēl viens iemesls, kādēļ tik svarīgi ir apskatīt tiesību aktu kopumu kā vienotu veselumu, tas ir, ietverot tajā piekļuvi ar lauksaimniecību nesaistītu ražojumu tirgum (NAMA) un pakalpojumus.
Jūs varat būt pārliecināti par pilnīgu manu atbalstu jūsu centieniem panākt ātru vienošanos. Kā eiropieši mēs nedrīkstam pieļaut protekcionisma praksi, kas kļūst aizvien izplatītāka, galvenokārt pasaules ekonomikas sliktā stāvokļa dēļ, taču tā tiek īstenota arī, izmantojot lozungu par pārtikas drošības aizsardzību. Kā eiropiešiem mums ir atkārtoti jāuzsver mūsu nelokāmā uzticība savstarpīguma principam. Ja mēs esam atvērti, arī viņiem ir jābūt atvērtiem.
Ko mēs šajā jautājumā varam sagaidīt no jaunā ASV prezidenta un tā pasākumu kopuma, par kuru viņš tikko ir paziņojis? Ko mēs varam sagaidīt no Ķīnas? Faktiski, mēs pirmkārt gaidām jūsu rīcību tieši šajā saistībā, jo šādas ekonomiskas un finansiālas krīzes apstākļos ar masveida atlaišanām un ekonomikas sarukšanu tieši šāda tirgus atvēršana ir tas, kas var stiprināt mūsu intereses.
Priekšsēdētājas kundze, mēs uzdodam jautājumus ar nolūku uzsvērt mūsu pilsoņu ieguvumus no šāda pasākumu kopuma īstenošanas un parādīt, ko mēs varam piedāvāt šādā pasākumu kopumā. Es pilnīgi saprotu, ka jūs nevarat atbildēt uz šādiem jautājumiem īsajā laika sprīdī, kas šeit ir atvēlēts, bet vēlos aicināt jūs turpmākajās nedēļās un mēnešos būt atklātai pret pilsoņiem par izskatāmajiem jautājumiem un to ietekmi uz viņiem. Tas ir jo īpaši svarīgi, jo tuvojas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un es ceru, ka mēs varam rēķināties, ka jūs šim jautājumam piešķirsiet augstu prioritāti darba kārtībā.
Francisco Assis
(PT) Saistībā ar šo ļoti nopietno finanšu un ekonomisko krīzi, ir ārkārtīgi būtiski panākt progresu Dohas sarunu noslēgšanā.
Krīzes laikā vienmēr pastāv tendence dot priekšroku protekcionisma kārdinājumam. Protekcionisms faktiski ir neirozes veids, kam ir tendence skart sabiedrību un valstis laikā, kad tās sastopas ar nopietnām krīzēm - tādām, kādu šobrīd piedzīvojam mēs. Tādēļ mums ir skaidri jācīnās pret iespējamu šī protekcionisma kārdinājuma parādīšanos, jo mēs no vēstures zinām, pie kā tas noved. Tas noved pie pasaules kopienas vispārējas grimšanas nabadzībā, un tas nekādā veidā nepalīdz atrisināt tās nopietnās problēmas, ar kurām mēs sastopamies. Tomēr protekcionisms ir viena lieta, kas ir absolūti kritizējama un no kā būtu jāatturas, taču pavisam cita lieta ir nepieciešamība garantēt likumīgo interešu aizsardzību dažādās pasaules daļās, kurās mēs esam sadalīti. Šajā saistībā arī Eiropas Savienībai ir pienākums aizstāvēt eiropiešu intereses - un ne tikai eiropiešu kā patērētāju intereses, bet arī eiropiešu kā ražotāju intereses.
Tāpēc ir svarīgi turpināt daudzpusējās Dohas sarunas. Kaut arī mēs zinām, ka faktiski protekcionisms ir kļūda, mēs zinām arī to, ka nekontrolēta starptautiskās tirdzniecības liberalizācija nenovēršami noved pie ļoti nopietnām ekonomiskām un sociālām katastrofām. Vienīgais veids, kā izvairīties no šādas nekontrolētas liberalizācijas, ir iespējamā vienošanās atbilstīgajā forumā, tas ir, Pasaules Tirdzniecības organizācijā, daudzpusēja vienošanās, kas nosaka noteikumus, lai aizsargātu visu iesaistīto pušu likumīgās intereses. Arī šajā gadījumā Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības loma ir atjaunot tieši eiropiešu uzticību.
Šobrīd Eiropā pastāv arī uzticības krīze attiecībā uz aizsardzību spēju un tās pārstāvju politisko regulējumu gan dalībvalstīs, gan Eiropas Komisijā un visā Eiropas Savienībā kopumā. Tāpēc mūsu uzdevums ir palīdzēt izbeigt pārstāvības un uzticības krīzi, nodrošinot, ka mēs virzāmies uz priekšu pa pareizo ceļu. Pareizais ceļš šajā gadījumā ir garantēt daudzpusēju vienošanos, kas aizsargā visas mūsu likumīgās intereses.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienības un buržuāzisko valdību stratēģiskā izvēle dziļā kapitālisma krīzē - krīzē, kad uzkrājas kapitāls un pārprodukcija, kas piemeklējusi arī Eiropas Savienības dalībvalstis - ir izmantot Pasaules Tirdzniecības organizāciju kā svarīgu palīgu ar aktīvu lomu, piemērojot pilnīgu tirdzniecības un komercijas, privatizācijas un pārņemšanas liberalizāciju un Eiropas monopolu iespiešanos jaunos tirgos. Dohas sarunu kārtas mērķis ir koordinēt pilnīgu kapitāla uzbrukumu, lai daudznacionālie uzņēmumi var iegūt trešo valstu izejvielas un palielināt strādnieku ekspluatāciju visā kapitālistiskajā pasaulē. Pret tautas masām vērstā kopējā lauksaimniecības politika ir veids, kā veicināt Eiropas Savienības mērķus liberalizēt ar lauksaimniecību nesaistīto produktu un pakalpojumu tirgu, lai aizsargātu darbavietas imperiālistu piramīdā. Neapšaubāmi, mēs esam ieinteresēti starptautiskā tirdzniecībā un tās attīstībā uz savstarpēji izdevīgiem pamatiem. Tomēr kapitālisma apstākļos nav iespējams, lai globālā tirdzniecība būtu vienlīdzīga un pamatota uz savstarpēju izdevīgumu. Tāpēc steidzami ir jāpastiprina strādnieku cīņa, kas vērsta pret imperiālismu un monopoliem, lai ieviestu radikālas izmaiņas gan starptautiskā līmenī, gan arī katrā atsevišķā valstī.
Nils Lundgren
Priekšsēdētājas kundze, pagājušajā gadā Dohas sarunu kārta cieta neveiksmi. Stāvoklis ir ārkārtīgi nopietns. Progress, kas panākts virzienā uz globālu brīvo tirdzniecību pēdējās dekādēs, ir izvilcis no nabadzības neticamu cilvēku skaitu tādā mērogā, kas faktiski ir izmainījis pasauli. Tomēr tagad pasaules ekonomika atrodas ļoti dziļā krīzē. Tas nav brīvās tirdzniecības un šāda veida globalizācijas rezultāts, bet gan globālas finanšu krīzes rezultāts. Šajā ziņā šī situācija līdzinās tai, kas tika pieredzēta divdesmitā gadsimta divdesmito gadu beigās.
Šāda veida finanšu krīze izraisa globālu depresiju. Pēdējo reizi tā ļāva Hitler nonākt pie varas. Tā noveda pie Otrā Pasaules kara šausmām un 50 gadu ilgas komunisma verdzības pusē Eiropas un pusē Āzijas. Jautājumi, par kuriem mēs šeit runājam, ir svarīgi. Vissvarīgākais globālās depresijas iemesls tolaik bija protekcionisma atdzimšana. Valstis viena pēc otras ieviesa nodokļus, kvantitatīvus ierobežojumus, noteikumus "pirkt tikai vietējos ražojumus” un konkurences devalvāciju.
Patiesībā pastāv liels risks, ka šāds stāvoklis var atkārtoties arī šoreiz. Par to liecina daudzas satraucošas zīmes. Prezidents Obama faktiski uzvarēja vēlēšanās no protekcionistu platformas. Mēs redzam pirmās zīmes. Šobrīd tiek apspriesta liels tiesību aktu kopums, kas patiesībā ietver klauzulu "Pērc amerikāņu preci” attiecībā uz tēraudu būvniecības nozarei. Tas varētu būt sākums.
Ja šīs durvis tiks atvērtas, citas valstis atklās, ka tās var rīkoties līdzīgi, ņemot vērā to, cik stāvoklis ir slikts. Tās valstis, kas pašlaik ir smagi cietušas visā pasaulē un Eiropas Savienībā, jutīs kārdinājumu apsolīt saviem strādniekiem un viņu uzņēmumiem aizsardzību pret ārvalstu konkurenci. Tendences ir skaidri saskatāmas. Ja šis process sāksies, to nevarēs apturēt. Tas patiešām būs katastrofāli.
ES ir vislielākais tirdzniecības bloks pasaulē, un tādējādi tai ir ievērojama atbildība. Tirdzniecības politikas jomā ES pauž vienotu viedokli, un šoreiz tas ir labi, bet, kāds tagad faktiski ir šis viedoklis? Ir pamats pesimismam.
Panākumu atslēga ir meklējama lauksaimniecības nozarē. Tomēr Francijas un Vācijas kampaņa, lai piespiestu ES iepirkt piena pulveri un sviestu un sākt subsidēt piena produktu eksportu, arī nevēsta neko labu. Tā ir sīkmanīga un savtīga politika, nevis māka pārvaldīt valsti.
Līdz ar to Padomei un Parlamentam nekavējoties ir jāsniedz skaidri paziņojumi, kuru saturs ir tāds, ka ES aizsargās brīvo tirdzniecību visā pasaulē un atvērs ceļu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai. Nekas cits nevar būt svarīgāks par šo jautājumu. Paldies par iespēju izteikties.
Christofer Fjellner
(SV) Es piekrītu iepriekšējam runātājam, ka Dohas sarunu kārta ir ārkārtīgi svarīga, bet es vēlētos piebilst, ka tā nekad iepriekš nav bijusi tik svarīga kā šobrīd. Es uzskatu, ka tieši šīs finanšu krīzes laikā mums ir lielāka nepieciešamība nekā jebkad iepriekš parādīt, ka globālā tirdzniecības sistēma reāli darbojas.
Atlikt Dohas sarunu kārtu un teikt, ka mēs nevaram panākt globālas tirdzniecības vienošanās, manuprāt, būtu katastrofa, kas apdraudētu visu globālo tirdzniecības sistēmu. Neveiksme Dohas sarunu kārtā, iespējams, nekad neizmaksās dārgāk, kā tas ir šobrīd.
Fakts, ka Dohas sarunu kārta ir daudz svarīgāka šobrīd nekā jebkad iepriekš, ir tieši finanšu krīzes dēļ. Es uzskatu, ka vislielākais mūsu risks šajā finanšu krīzē nav kreditētāju kapitāla trūkums; vislielākais risks ir tas, ka krīze var izraisīt protekcionisma tendences. Mēs to esam pieredzējuši visā vēstures gaitā. Tas notika divdesmitā gadsimta trīsdesmitajos gados un beidzās ar katastrofu pasaules ekonomikā, tas notika arī divdesmitā gadsimta septiņdesmitajos gados.
Manuprāt, mēs jau varam saskatīt zīmes, ka pasaule domā, ka tā varēs atrisināt šīs fundamentālās problēmas ar lielāku protekcionismu, neskatoties uz to, ka pastāv protekcionisma izplatīšanās risks, kas radītu pat vēl dziļāku pasaules ekonomikas krīzi. Tas notiek pakalpojumu sfērā, jo īpaši finanšu pakalpojumu un pakalpojumu tirdzniecības jomā. Finanšu pakalpojumu nozarē mēs redzam ļoti strauju protekcionisma pieaugumu.
Atgriežoties pie Dohas sarunu kārtas, kāda tā izskatās šodien, galvenais iebildums, kas man bija visa Dohas sarunu kārtas perioda laikā, bija tas, ka sarunu priekšplānā izvirzījās lauksaimniecība, lauksaimniecība un vēlreiz lauksaimniecība. Es domāju, ka šāda darba kārtība ir ļoti šaura, un faktiski es uzskatu, ka pasaules tirdzniecība ir pelnījusi daudz plašāku pieeju, jo īpaši tādēļ, ka lauksaimniecība ir relatīvi neliela pasaules tirdzniecības daļa, ja mēs to salīdzinām, piemēram, ar rūpniecības precēm un pakalpojumiem kopumā. Es arī domāju, ka tā nodrošina relatīvi nelielu izaugsmes potenciālu, jo īpaši, iespējams, šeit, Eiropā. Jaunas tirgus piekļuves iespējas un jaunu tirgu atvēršana pasaules mērogā, jo īpaši pakalpojumu tirdzniecībai, bet arī rūpniecības precēm, manuprāt, ir vissvarīgākais priekšnoteikums, lai iekustinātu procesu un atjaunotu globālo attīstību.
Tādēļ es vēlos uzdot jautājumu Komisijai. Ko Komisija ir paredzējusi darīt un kādas iniciatīvas tā gatavo Dohas sarunu kārtas darba kārtības paplašināšanai, lai mēs izkļūtu no šīs nogurdinošās situācijas, kādā mēs visi atrodamies un pārmetam ikvienam par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, lauksaimniecības produktu tirdzniecību un tikai lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ja mēs zinām, ka pasaules ekonomikai ir nepieciešama daudz plašāka tirdzniecības darba kārtība, kurā ietilpst arī pakalpojumu tirdzniecība un rūpniecības preču tirdzniecība. Liels paldies.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos apsveikt komisāres kundzi. Viņas priekštecis Mandelson kungs bija labi pazīstams Īrijā, un, kāds ir tā iemesls, es esmu pārliecināta, viņa ļoti labi zina.
Eiropas iedzīvotāji neapspriež jautājumu par Dohas sarunu kārtu. Šis jautājums tiek apspriests tādās vietās kā šī, bet, kad es tiekos ar cilvēkiem, kas, piemēram, ir zaudējuši darbu, viņi nesaka: "Turpināsim Dohas sarunas”. Līdz ar to es domāju, ka nav saistības starp Dohu un ekonomisko attīstību, neraugoties uz visām šeit izvirzītajām teorijām.
Attiecībā uz finanšu tirgu globalizāciju es varētu pieļaut iespēju, ka šis ir gadījums, kad globalizācija ir mūs pievīlusi - lai gan godīgāk būtu teikt, ka mūs ir pievīlusi finanšu tirgu regulēšana vai tās trūkums. Mani interesē komisāra McCreevy kunga nesen izteiktie komentāri par to, ka dažas no šīm problēmām minētajā jomā ir izraisījuši dalībvalstu regulatori, veidojot impērijas. Tas, iespējams, ir jautājums citām debatēm, bet tas ilustrē to, kā, lai arī mēs par globalizāciju runājam kā par lielisku lietu, tas neattiecas uz finanšu nozari.
Kas attiecas uz lauksaimniecību - par ko runāja jau citi pirms manis - es nācu pie slēdziena, ka lauksaimniecība nebija aizķeršanās punkts Dohas sarunu kārtā. Taču tas ir ļoti nopietna jautājums un par to man ir milzīgas bažas. Varbūt tas ir tādēļ, ka es esmu vecāka par iepriekšējo runātāju, kurš ir manā politiskajā grupā, bet es uzskatu lauksaimniecību par samērā svarīgu, jo tā ražo pārtiku, un šī iemesla dēļ tai ir lielāka prioritāte par to, kādu tai piešķīra iepriekšējais runātājs. Es domāju, ka mums tas ir jāatceras. Mēs Parlamentā balsojām par ziņojumu, ko es sagatavoju par globālo pārtikas drošību. Mēs par to esam norūpējušies, kā tam arī vajadzētu būt. Tas ir jautājums, kas jāapspriež Dohas sarunu līmenī.
Vēl viens jautājums ir par to, kā Eiropas ražotāji - lauksaimnieki - var saglabāt konkurētspēju, ja mums Eiropas Savienībā ir atšķirīgi, augstāki dzīvnieku labturības standarti saistībā ar vidi un PTO to nerisina. Jūs tikai iegūsiet mūsu pilsoņu atbalstu, ja PTO tiks risināti šie jautājumi. Atklāti runājot, es domāju, ka līdz šim vēl nav bijis situācijas, kad mums nepieciešama tieša diskusija par šiem jautājumiem šajā Palātā un Ženēvā tik ļoti, kā šobrīd.
Es vēlēs jūs lūgt, vai savos noslēguma komentāros jūs varētu minēt dažus no šiem patiesi aktuālajiem jautājumiem, lai cilvēki saprastu, ka tie tiek apspriesti. Es neredzu, ka Dohas sarunu kārta risinātos jūsu ierosinātājā tempā. Iespējams, ka es kļūdos.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi, saistībā ar Dohas sarunu kārtu mani interesē, kā Tirdzniecības ģenerāldirektorāts plāno aizsargāt tarifu kvotas, kas ir Eiropas fermentācijas rūpniecības konkurētspējas pamatā. Šīm tarifu kvotām ir ļoti liela nozīme, jo fermentācijas rūpniecībai ir jāsaglabā starptautiska līmeņa konkurētspēja.
Otrkārt, kā jūs reaģēsiet uz tērauda klauzulu, ko tikko pieņēma ASV Kongress, kura aizliedz Amerikas Savienotajās valstīs izmantot ES tēraudu?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Dohas sarunu kārtas mērķis bija palīdzēt attīstīties nabadzīgākajām valstīm, izcelt tās no nabadzības. Tādēļ, no vienas puses, mums ir jādara viss, lai palīdzētu, bet, no otras puses, mēs nedrīkstam aizmirst mūsu pašu uzņēmējus un lauksaimniekus.
Tādēļ es vēlos uzdot jautājumu: kā mēs varam aizsargāt mūsu mazos un vidējos uzņēmumus no bankrota un kā mēs varam pasargāt mūsu mazās saimniecības no konkurences ar Ķīnu, Indiju vai Brazīliju? Pateiksim skaļi un skaidri, ka, lai importētu jebkāda veida produktu uz ES, neatkarīgi, vai tās ir kurpes vai liellopu gaļa, tiem ir jāatbilst īpašiem standartiem. Tad mēs varēsim runāt par vienlīdzīgu konkurenci.
Sarunu noslēgšana nākamajos mēnešos būs ārkārtīgi sarežģīta, jo tiem vadītājiem, kuriem patiesi ir nozīmīga loma šajās sarunās, trūkst politiskās gribas. Pastāv draudi, ka pašreizējās pasaules ekonomiskās krīzes rezultātā palielināsies protekcionisms.
Zbigniew Zaleski
(PL) Es vēlos teikt, ka klausoties iepriekšējās Dohas debates Katarā, man radās iespaids, ka jaunattīstības valstis izjūt aizvainojumu pret mums - attīstītajām valstīm. Iespējams, tās ir bijušā koloniālisma sava veida atskaņas, vai arī tas ir tādēļ, ka tās ir pieradušas saņemt tiešo palīdzību un arī ziedojumus. Man šķiet, ka turīgās valstis var palīdzēt ar labu tirdzniecību, labiem standartiem un apmācību. Nekas nav svarīgāk kā padarīt vietējos uzņēmumus neatkarīgus, un izveidot horizontālas attiecības starp Āfrikas, Āzijas un arī Latīņamerikas valstīm. Es arī domāju, ka tieši pakalpojumu sniegšana iemāca vadīšanu, sadarbošanos un labus standartus. Saistībā ar to uzsvars uz tirgus atvēršanu pakalpojumiem ir ļoti svarīgs abām pusēm.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, paldies par vēl vienu man atvēlēto minūti, jo man ir svarīgi komentāri par lauksaimniecību. Rodas iespaids, ka Eiropas lauksaimnieki ir vienīgie, kas ir nobažījušies. Taču patiesība ir tāda, ka Dohā Indijas sarunu pārstāvji ir noraizējušies par saviem sīkzemniekiem un smagajām sekām, kādas pāreja uz brīvo tirdzniecību atstātu ne tikai uz atsevišķiem lauksaimniekiem, bet arī uz sociālo stabiliti Indijā. Tādējādi lauksaimniecības jautājums skar visus sarunu dalībniekus, un mums attiecībā uz vajadzētu būt mazliet godīgākiem. Komisāres kundze, varbūt jūs arī šo jautājumu varētu pieminēt noslēguma komentāros.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es mēģināšu īsi atbildēt uz Parlamenta deputātu uzdotajiem jautājumiem.
Papastamkos kungs, es jums piekrītu jautājumā par juridisko un regulatīvo slogu. Ir ļoti svarīgi, lai šīs lietas tiktu pienācīgi risinātas. Ir svarīgi tās atrisināt, un es arī piekrītu tam, cik svarīga ir drošība šajā kontekstā.
Vairāki Parlamenta deputāti, jo īpaši Lundgren kungs un Rübig kungs, kā arī Papastamkos kungs, runāja par "Pērc amerikāņu preci” klauzulu, kas šobrīd tiek virzīta Kongresā. Parlamenta locekļi zina, ka tās pamatā ir 1979. gada Tirdzniecības akts. Mums jau ir šāds nosacījums, bet līdz ar Nolīgumu par valsts iepirkumu mums ir savstarpēja vienošanās, ka tās valstis, kuras paraksta šo nolīgumu, var piedalīties konkursā par šiem projektiem. Mēs ceram un mēs par to esam runājuši arī ar amerikāņiem, ka tas beigsies tāpat kā iepriekš. Es esmu lasījusi šo tiesību aktu. Es arī par to esmu ļoti noraizējusies.
Februāra beigās es dodos uz Ameriku, lai tiktos ar Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības pārstāvi, kas, mēs ceram, līdz tam laikam jau būs apstiprināts, un Parlamenta deputāti var būt pārliecināti, ka mēs runāsim par šiem ļoti svarīgajiem jautājumiem.
Ford kungs izvirzīja dažus jautājumus par divpusējām attiecībām. Koreja ir progresējusi, un jautājumā par Dienvidaustrumāzijas Nāciju asociāciju es ceru uz elastību, ko mēs ar Ford kungu esam pārrunājuši jau iepriekš, lai mēģinātu risināt un virzītos uz priekšu šajā jautājumā, bet es arī piekrītu, ka daudzpusējiem nolīgumiem nav aizstājēju ne vērtības, ne svarīguma ziņā.
Runājot par Indiju, premjerministrs Singh kungs ir skaidri pateicis, ka viņa apņēmība ir ļoti liela. Es piekrītu McGuinness kundzei, ka lauksaimniecības jautājums Indijai, pie kura es vēl atgriezīšos, ir ļoti svarīgs. Pagājušajā nedēļā es Londonā tikos ar Kamal Nath kungu, apspriežot Dohas sarunu kārtu, un viņš kā Indijas Tirdzniecības ministrs norādīja tieši uz to pašu, ko uzsvēra McGuinness kundze, proti, uz zema līmeņa pašnodrošinājuma lauksaimnieku neticamo svarīgumu. Es pilnīgi piekrītu viņas komentāriem un visam ministra teiktajam.
Pannella kungs, es nedomāju, ka mēs būtu gluži notikumu varā. Es domāju, ka mums kā Eiropai ir jāvirzās uz priekšu, jāizmanto sava ietekme un pilnīgi skaidri jāpasaka, ka mēs piekrītam tam, ko jūs teicāt par cīņas pret protekcionismu kritiski svarīgo nozīmi. Tas ir liels uzdevums, un viens no tajā ietvertajiem uzdevumiem ir komunikācija, pārliecinoties, ka cilvēki to saprot.
Diemžēl Hénin kungs nav palicis, lai dzirdētu manu atbildi, taču runa nav par rūpniecības upurēšanu patērētāju dēļ. Runa ir par rūpniecības izaugsmi un attīstību. Runa ir par strādnieku darbavietu aizsardzību, jo mēs zinām, cik liela loma šajā nolūkā ir tirdzniecībai un eksportam. Kas attiecas uz institucionālām pārmaiņām PTO, mēs varētu veltīt tam laiku, taču es gribu veltīt savu laiku tam, lai atrastu praktisku izeju no šī sarežģītā ekonomikas perioda.
Wortmann-Kool kundze runāja par pakalpojumiem. Es piekrītu, tas ir ļoti svarīgi. Tāpat ļoti svarīgi ir būt pārredzamiem. Es nevaru tam nepiekrist.
Assis kungs, pilnīgi pareizi ir aizsargāt mūsu intereses, nevis protekcionismu. Pastāv principiāla atšķirība, kas mums ir skaidri jāsaprot, un mums šajā visā ir jāpārliecinās par darbaspēka aizsardzību.
Attiecībā uz lauksaimniecību, kā es sacīju, kritiski svarīgi ir pārliecināties, ka mēs spējam attīstīt savu rūpniecību. Tas attiecas uz pārtikas produktu ražošanu, un tas ir ļoti svarīgi Dohas sarunu kārtā. Mana kolēģe Mariann Fischer Boel kundze ir ļoti smagi strādājusi, lai pārliecinātos, ka Eiropas stāvoklis lauksaimniecībā ir drošs. Tas ir fundamentāls pamats visam tam darbam, ko es veicu mūsu divpusējo, reģionālo un daudzpusējo sarunu laikā, lai pārliecinātos, ka ir nodrošinātas vislabākās iespējas, lai aizsargātu visas mūsu lauksaimniecības jomas nākotnē.
Attiecībā uz fermentācijas rūpniecību, Rübig kungs, es saprotu tos jautājumus, kas pašlaik tiek apspriesti, bet es es būšu vairāk nekā laimīga par iespēju vēlāk sniegt jums detalizētu informāciju.
Visbeidzot, attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, Siekierski kungs, ir ļoti svarīgi, lai mēs aizsargātu savus mazos uzņēmumus. Es cieši sadarbojos ar Günter Verheugen kungu, lai panāktu uzņēmējdarbības un tirdzniecības efektīvu sadarbību ar nolūku pārliecināties, ka mēs nodrošinām mazajiem uzņēmumiem iespējas mums pastāstīt, kur tiem vajag atvērt tirgus, ka mēs palīdzam tiem atvērt šos tirgus un atbalstām tos tirdzniecības procesā.
Priekšsēdētāja
. - Debates ir slēgtas.
