Vienotas eiro maksājumu telpas (SEPA) izveide (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par Komisijai uzdoto mutisko jautājumu par vienotas eiro maksājumu telpas (SEPA) izveidi, ko Ekonomikas un monetārās komitejas vārdā uzdeva Pervenche Berès.
Pervenche Berès
Priekšsēdētāja kungs, es runāju Ekonomikas un monetārās komitejas vārdā. Komisāres kundze, Eiropas Parlaments mūsu referenta Gauzès kunga pārraudzībā bija apņēmības pilns, nodrošinot SEPA - vienotas eiro maksājumu telpas - projekta īstenošanai nepieciešamie likumdošanas pasākumi taptu īstenība.
Sastādot papildu tiesību aktus, Direktīvu par maksājumu pakalpojumiem, mēs uzdevām sev pāris jautājumus. Šobrīd mēs apzināmies, ka šie jautājumi, iespējams, ir bijuši pamatoti.
Tagad, kad šis projekts ir uzsākts, mūs māc atsevišķas bažas, jo mums nešķiet, ka ir sasniegts nepieciešamais mobilizācijas līmenis, un, manuprāt, tas nav saistīts ar krīzes radītajām problēmām.
Faktiski šis projekts, ko atbalsta vairums nozares pārstāvju un likumdevējs, tomēr primāri tam ir jānodrošina moderna maksājumu ierīce, kas pielāgota mūsu vienotas valūtas - eiro - vajadzībām, ir apdraudēts, jo nav sasniegta nepieciešamā kritiskā masa, lai tas varētu būt pilnība efektīvs.
Mūs īpaši satrauc tas, ka aizsāktā SEPA tiešā debeta sistēma, kas nešaubīgi ir oriģinālākā šī projekta sastāvdaļa, ir saskārusies ar dažām grūtībām.
Mums šķiet, ka ņemot vērā Komisijas atbildību, ir uzdodami divi jautājumi. Pirmkārt, kā Komisija plāno veicināt un atbalstīt pārēju uz SEPA maksājumu ierīcēm? Ir noteikts konkrēts termiņš, un ir acīmredzami, ka nav ņemtas vērā visas praktiskās problēmas. Otrkārt, vai Komisija uzskata, ka darījumu pāreja uz SEPA maksājumu ierīcēm kritiskās masas apmērā ir jāpanāk līdz 2010. gadam, un, ja nē, kā nepieciešams rīkoties, lai to panāktu?
Kad mēs pieņēmām šos tiesību aktus, mēs nenoteicām skaidru un saistošu datumu, līdz kuram jāīsteno pāreja uz SEPA ierīcēm. Mēs uzskatām, ka nešaubīgi ir pienācis laiks to darīt. Mēs saprotam, ka joprojām atvērti ir daži jautājumi par valstu sistēmu savietojamību ar SEPA sistēmu, un par to, kas izprotams ar galīgas pārejas jēdzienu, tomēr mums šķiet, ka atbalstīt industriju atbilžu uz šiem jautājumiem rašanā ir Komisijas atbildība.
Nākamais aspekts ir jautājums par savstarpējās apmaiņas maksu, kas acīmredzami ticis ignorēts vai atstāts bez ievērības, tajā pat laikā daudziem dalībniekiem tas ir ļoti būtisks, lai sekmīgi īstenotu SEPA projektu. Vērtējot no šāda skatupunkta, dažkārt šķiet, ka starp dažādajām kompetentajām struktūrām, piemēram, profesionālais banku sektors, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts vai Konkurences ģenerāldirektorāts, atbildība kaut kādā mērā tiek novelta uz citiem.
Iespējams tā ir daļa no likumdevēja atbildības, runāt ar šiem dalībniekiem, lai rosinātu viņos kaut kādu atbildības sajūtu. Mums šķiet, ka šobrīd mēs nevaram apstrīdēt konsekventu tiesību aktu daļu, neatbalstot tirgus dalībniekus viņu centienos izveidot alternatīvu sistēmu. Tieši ar šādām grūtībām mēs saskaramies saistībā ar savstarpējās apmaiņas maksu.
Konkurences ģenerāldirektorāts atsevišķos gadījumos ir atzīmējis, ka uzskata šie tiesību akti ir pretrunā ar konkurences noteikumiem, tomēr tajā pat laikā uzskata, ka alternatīvu risinājumu ir jārod industrijai. Fakts ir, ka Konkurences ģenerāldirektorāts nav pārbaudījis dalībvalstīs pastāvošos alternatīvos risinājumus. Tādēļ nav iespējams konstatēt, vai Konkurences ģenerāldirektorāts var tos atbalstīt un vai daži no šiem risinājumiem ir piemēroti attiecīgo problēmu atrisināšanai.
Piemēram, iedomājieties, ka savstarpējās apmaiņas maksas sistēmas finansējums balstītos uz soda naudām, kas piemērotas atbilstoši tiesību aktiem, proti, par pieļautajām kļūdām. Praksē tas bieži vien nozīmētu, ka maksātu visvieglāk ievainojamie cilvēki, un, manuprāt, tas nav saprātīgs vai sociāli taisnīgs risinājums.
Tādēļ es aicinu Komisiju rīkoties saistībā ar diviem būtiskiem jautājumiem: pārejas termiņa beigu datuma noteikšana un atbalsta sniegšana alternatīvas sistēmas vai no Līguma par savstarpējās apmaiņas maksu noteikumu viedokļa pieņemamas sistēmas izveidošanai.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt es vēlētos paust atvainošanos komisāra C. McCreevy vārdā, kuram nebija iespējams piedalīties šajās debatēs.
Šis patiešām ir garš jautājums, tomēr uzskatu, ka abi jautājumi un rezolūcijas projekts par SEPA ieviešanu precīzi akcentē galvenos jautājumos, ko mums nepieciešams atrisināt, lai SEPA gūtu panākumus.
Pirmkārt tika jautāts, kā Komisija plāno veicināt un atbalstīt pārēju uz SEPA maksājumu ierīcēm.
SEPA primāri ir tirgus prasībām atbilstošs projekts, tomēr ņemot vērā būtiskās priekšrocības visai ekonomikai kopumā, Komisija tiecas veicināt pāreju uz SEPA, piemēram, īstenojot katalizatora funkciju, rosinot SEPA politisko profilu ar SEPA progresa ziņojuma starpniecību un mudinot valsts iestādes īstenot savlaicīgu pāreju. Tāpat arī tiecoties pati savlaicīgi pāriet uz SEPA. Un, visbeidzot, iesniedzot priekšlikumus pilnīgai SEPA sistēmas priekšrocību izmantošanai, kā tas tika paziņots arī pagājušajā nedēļā Komisijas priekšlikumā "Impulsi Eiropas atveseļošanai”.
Otrkārt, bija jautājums, vai maksājumu darījumu pārejas apmērs sasniegs kritisko masu līdz 2010. gada beigām. Protams, mēs atbalstām ātru pāreju, lai garantētu minimālas papildu izmaksas pārejas laikā. Kaut arī veiksmīgi ir uzsākusies SEPA pārskaitījumu sistēmas (SEPA Credit Transfer - SCT) īstenošana, pārgājuši ir tikai 2 % no maksājumiem. Turklāt SEPA tiešā debeta sistēmu aizsāks tikai šogad. Tas nozīmē, ka pašreizējais pārejas temps ir pārāk lēns, lai līdz 2010. gadam sasniegtu kritisko masu.
Trešais jautājums bija par nepieciešamību noteikt skaidru un saistošu pārejas termiņa beigu datumu. Mēs apzināmies vitālo nepieciešamību noteikt galīgo datumu un, protams, 2012. gads mums šķiet saprātīgs termiņš. Tomēr daudzām dalībvalstīm tas joprojām ir ļoti jutīgs jautājums. Tādēļ mēs atbalstām ideju par skaidra process izveidošanu, lai pārbaudītu šo jautājumu, apkopotu informāciju par galīgā datuma ietekmi uz dažādām ieinteresētajām personām un uzsāktu ar tām saturīgas debates.
Šādi varētu tikt bruģēts ceļš politiskajam atbalstam un, ja nepieciešams, iespējamam tiesību aktu priekšlikumam, piemēram, šī gada beigās.
Ceturtajā jautājumā ir jautāts par to, kā uzlabot SEPA tiešā debeta sistēmas juridisko noteiktību saistībā ar MIF un pastāvošajiem mandātiem.
Mums ir nepieciešams pagaidu risinājums uzņēmējdarbības modeļa problēmai, lai garantētu juridisko noteiktību un uzsāktu īstenot SEPA tiešā debeta sistēmu. Tādēļ Komisija pilnībā atbalsta Parlamenta un Padomes centienus rast pagaidu risinājumu Regulas par pārrobežu maksājumiem pārskatīšanas ietvaros.
Vēl Komisija atbalsta arī pastāvošo valsts tiešā debeta sistēmu mandātu tiesisko spēkā esamību arī nākotnē - pārejas uz SEPA ietvaros. Tomēr, tas ir juridisks jautājums, kas jārisina valsts iestādēm, piemēram, izmantojot iespēju, ko sniedz Direktīvas par maksājumu pakalpojumiem ieviešana.
Piektais jautājums bija par to, kā Komisijas risina jautājumu saistībā ar MIF (savstarpējās apmaiņas maksu) par maksājumiem ar kartēm.
Darbs šajā jomā progresē primāri pateicoties Komisijas vērtējumam atbilstoši konkurences noteikumiem saistībā ar divām lielākajām starptautisko karšu sistēmām, proti, MasterCard un Visa.
2007. gada 19. decembrī Komisija nolēma, ka MasterCard savstarpējās apmaiņas maksa par pārrobežu maksājumiem ar karti, izmantojot MasterCard un Maestro zīmolu kredītkartes un debeta kartes, nav saderīga ar konkurences noteikumiem. MasterCard apstrīd šo Komisijas lēmumu.
2008. gada martā Komisija uzsāka procedūru, lai konstatētu, vai Visa Europe noteiktā savstarpējās apmaiņas maksa ir uzskatāma par 81. panta pārkāpumu. Arī ar Visa diskusijas turpinās.
Komisija tiecas panākt līdzvērtīgi konkurences apstākļus MasterCard un Visa Europe, kā arī citām maksājumu karšu sistēmām, kas varētu izveidoties nākotnē.
Priekšpēdējais jautājums bija par to, vai Komisijai ir jāierosina konkrēti risinājumi saistībā ar savstarpējās apmaiņas maksas jautājumu. Tirgus ekonomikā pienākums ierosināt atbilstošu uzņēmējdarbības modeli ir industrijai. Saistībā ar kartēm, kā jau minēju, šobrīd norit diskusijas ar MasterCard un Visa. Saistībā ar SEPA tiešā debeta sistēmu Komisija labprāt atbalstīs industriju, ilgtspējīga dialoga ar bankas industriju ietvaros un pamatojoties uz attiecīgo tirgus dalībnieku ieguldījumu, nodrošinot norādes rīcībai steidzamos gadījumos. Šī norādes tiks nodrošinātas vēlākais 2009. gada novembrī.
Beidzamais jautājums bija par to, kādus īpašus pasākumus plāno ierosināt Komisija, lai garantētu, ka pāreja uz SEPA nepamudina dārgākas maksājumu sistēmas izveidošanos.
Komisija uzskata, ka tas nedrīkstētu notikt. Pirmkārt, SEPA ir jāveicina konkurence un jāpalielina darbības efektivitāte, pateicoties apjomradītam ietaupījumam, abiem faktoriem izraisot cenas samazinošu spiedienu.
Otrkārt, SEPA ir jāpalielina pārredzamība, tādējādi ierobežojot šķērssubsidēšanu un slēptu cenu veidošanos, kaut arī daži no patērētājiem optiski varētu uztvert pāreju no augstajām slēptajām cenām uz zemajām redzamajām cenām kā cenu pieaugumu. Ir skaidrs, ka šajā sakarā būs būtiska komunikācija ar bankām.
Treškārt, Komisija rūpīgi pārrauga SEPA ietekmi uz patērētājiem, veicot pētījumus.
Visbeidzot, mēs piekrītam, ka pastāv bažas, ka efektīvas valsts debeta karšu sistēmas varētu aizvietot ar dārgākām alternatīvām. Tomēr pastāv iniciatīvas, kas varētu izveidoties par jaunām Eiropas mēroga debeta karšu sistēmām, un šobrīd ir nepieciešams visaptverošs atbalsts no pašreizējām ES pilnvarotajām struktūrām un valstu konkurences iestādēm.
Tādēļ rezumējams, ka SEPA ir jātop par efektīvāku maksājumu sistēmu un ka ES un valstu konkurences politikas ietvaros pastāv atbilstošas garantijas.
Tādēļ es ļoti atzinīgi vērtēju šo rezolūciju un Parlamenta nopietno atbalstu SEPA.
Jean-Paul Gauzès
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, jau daudz ir pateikts par to, kāda ir tapusi Direktīva par maksājumu pakalpojumiem, saistībā ar kuru es biju Parlamenta referents un ko pieņēma pirmajā lasījumā 2007. gadā.
Šīs direktīvas mērķis citu starpā bija nodrošināt dažādām banku institūcijām, kas sagrupētas Eiropas slēgto sabiedrību ietvaros, juridiskos instrumentus, kas nepieciešami SEPA ieviešanai. Tādēļ pieņēma Eiropas regulu par banku kartēm, pārskaitījumiem un tiešiem debetiem.
SEPA ir integrēts tirgus maksājumu pakalpojumiem darījumiem ar euro, kas nodrošinās, ka nepastāvēs atšķirības starp pārrobežu un valsts maksājumiem. Šāda situācija radīs priekšrocības gan bankām, gan patērētājiem.
Kā jūs jau minējāt, Komisija apņēmās nodrošināt, lai pāreja uz SEPA instrumentiem nepamudinātu dārgākas maksājumu sistēmas izveidošanos Eiropas Savienības pilsoņiem.
Kopš šī ziņojuma pieņemšanas, pāreja uz SEPA ir progresējusi ļoti lēni, pārāki lēni. Uz 2008. gada 1. oktobri tikai 1,7 % darījumi bija veikti SEPA pārskaitījumu formātā.
Tas ir iemesls, kādēļ mēs šodien atzinīgi vērtējam Eiropas Parlamenta rezolūciju, kas aicina Komisiju noteikt pārejas uz SEPA ierīcēm termiņa beigu datumu. Šis datums nedrīkstētu būt vēlāks par 2012. gada 31. decembri, un pēc šī datuma visiem maksājumiem ir jānorit, piemērojot SEPA standartus.
Tomēr pirms var notikt pārēja, ir nepieciešams atrisināt jutīgo problēmu - jautājumu par daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu. Šīs maksas nevajadzētu atcelt. Maksājumu pakalpojumi ir komerciālas darbības. Segt izmaksas un saglabāt dalībnieku peļņas normas ir likumīgi.
No otras puses, ir jāizvairās no patvaļas nepārredzamības. Tādēļ atbilstošs risinājums ir, ka Komisija nosaka vadlīnijas, ņemot vērā šo savstarpējās apmaiņas maksu piemērošanu.
Lai panāktu lielāku juridisko noteiktību, par šīm vadlīnijām ir jāinformē pirms tiek uzsākta SEPA sistēmas tiešajiem debetiem īstenošana. Ja nebūs šī juridiskā noteiktība, bankām daudzās valstīs nebūs iespējams uzsākt tiešā debeta sistēmas īstenošanu, un tas varētu apturēt SEPA ieviešanu.
Eiropas Tautas partijas (Kristīgie demokrāti) un Eiropas Demokrātu un Sociālistu grupa Eiropas Parlamentā ir iesniegusi šīm vadlīnijām diezgan līdzīgus grozījumus rītdienas balsojumam. Acīmredzot, mēs ceram, ka tos ņems vērā.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Šajos grūtajos laikos ir ļoti būtiski rast resursus ekonomikas izaugsmei. Eiropas finanšu tirgus attīstība ir tieši šāds resurss iespējamajai Eiropas ekonomikas izaugsmei. Šajā gadījumā mēs runājam par maksājumu pakalpojumu tirgu, un ļoti žēl, ka mūsu pieņemtos lēmumus īsteno tik lēni. Parasti par galveno iemeslu min banku tehniskās iespējas, jo visbiežāk runa ir par tehniskiem risinājumiem, tomēr vēlos norādīt, ka banku tehnoloģiskā modernizēšana ir banku sektora un pašu banku interesēs, un tādēļ tās var modernizēt savu tirgu, maksājumu sistēmas un palielināt savu peļņu. Tādēļ ir ļoti būtiski, lai dalībvalstis ar lielāku apņēmību īstenotu Vienotas eiro maksājumu telpas izveidi.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs visi zinām, ka Vienota eiro maksājumu telpa ir patiess izaicinājums maziem un vidējiem uzņēmumiem. Pēdējā laikā tie ļoti intensīvi izmanto kredītkaršu sistēmas, un ar šīm sistēmām saistītās cenas un izmaksas ir ļoti atšķirīgas. Es uzskatu, ka šajā jomā nav nodrošināts nepieciešamais pārredzamības līmenis.
Tieši krīzes laikā mums ir nepieciešams sniegt atbilstošu atbalstu uzņēmējdarbībai. Ir jābūt iespējai uzlabot uzņēmumu kredītspēju, samazinot izmaksas, jo tādā gadījumā tiem, protams, atkal būs nodrošināta piekļuve kredītiem. Es domāju, ka šajā ziņa SEPA būtu labs instruments. To vajadzētu ieviest pēc iespējas drīzāk, lai panāktu stāvokli, kad ne tika mazie un vidējie uzņēmumi darbojas ar zemākām izmaksām un efektīvāk, bet kad tādi paši nosacījumi ir rādīti arī darījumiem starp maziem un lieliem uzņēmumiem.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Ekonomikas un monetārajai komitejai un tās priekšsēdētājai Pervenche Berès par šīm debatēm. Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta atbalstu SEPA, kas ir ne tikai pašregulējoša iniciatīva, bet arī ievērojama sabiedriskās politikas iniciatīva, kas pastiprina gan ekonomiskos un monetāro savienību, gan arī Lisabonas stratēģiju. Ir acīmredzami, ka Parlamentam un Komisijai saistībā ar SEPA ir vienāds redzējums un mērķis.
Tomēr atļaujiet man atgādināt trīs būtiskus aspektus. Pirmkārt, kā jau tika iepriekš minēts, Komisija ir ļoti aktīvi atbalstījusi pārejas uz SEPA projekta virzību uz priekšu, īpaši, izdarot spiedienu uz valsts iestādēm, lai tās būtu pirmās, kas pāriet uz šo sistēmu. Mēs nerimstoši turpināsim paātrināt SEPA ieviešanu.
Otrkārt, kaut arī mēs tāpat kā Parlaments esam ieinteresēti noteikt pārejas uz SEPA termiņa beigu datumu, mēs neuzskatām, ka šobrīd ir īstais brīdis, lai to konkrēti noteiktu. Mēs esam iekustinājuši procesu un esam pārliecināti, ka pirms šādas apņemšanās ir nepieciešams veikt vēl virkni pamata darbu.
Treškārt, varu apliecināt, ka Komisija nodrošinās norādes saistībā ar daudzpusējo, starpbanku atlīdzību saderību ar konkurences noteikumiem. Mēs zinām, ka ir atlicis maz laika, līdz stāsies spēkā SEPA tiešā debeta sistēma, un ka šī iemesla dēļ mūsu norādēm ir jābūt pieejamām līdz 2009. gada novembrim. Tomēr šajā sakarā ļaujiet man uzsvērt vienu aspektu: norādes ir iespējams sniegt tikai tad, ja saņemsim no attiecīgās industrijas konkrētas idejas par iespējamiem uzņēmējdarbības modeļiem.
Priekšsēdētājs
Es esmu saņēmis vienu rezolūcijas priekšlikumu , kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu.
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rītdien, 2009. gada 12. martā.
