Piektais ziņojums par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģija laikposmā pēc 2013. gada - Kohēzijas politikas 2007.-2013. gada programmu īstenošana - Eiropas pilsētvides attīstības plāns un tā nākotne saistībā ar kohēzijas politiku - 3. mērķis: turpmākā darba kārtība pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības īstenošanai - ERAF un pārējo struktūrfondu savstarpējās efektivitātes paaugstināšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir kopējās debates par šādiem ziņojumiem:
Markus Pieper ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par Komisijas piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada;
Miroslav Mikolášik ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par 2010. gada ziņojumu par kohēzijas politikas 2007.-2013. gada programmu īstenošanu;
Oldřich Vlasák ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par Eiropas pilsētvides attīstības plānu un tā nākotni saistībā ar kohēzijas politiku;
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi - pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība;
Georgios Stavrakakis ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem.
Markus Pieper
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos sākt uzstāšanos, sakot, ka ļoti vēlētos saņemt divas minūtes laika, lai uzstātos ar saviem nobeiguma komentāriem. Dāmas un kungi! Eiropas Savienība ir solidaritātes Eiropa un arī Eiropas reģionu aizstāve. Šodien Eiropas Parlaments sniedz spēcīgu vēstījumu mūsu reģioniem. Mēs vēlamies palīdzēt vājākajiem reģioniem nodibināt labākus sakarus. Mēs sniedzam atbalstu robežreģioniem, lai Eiropā būtu lielāka kohēzija, un mēs vēlamies izmantot visu reģionu potenciālu, lai Eiropa kļūtu konkurētspējīgāka.
Lai gan ekonomikas un finanšu krīze ir daudzas no šīm darbībām apslāpējusi, Eiropas struktūrpolitika turpinās nodrošināt spēcīgu stimulu izaugsmei un nodarbinātībai. Pēc 2013. gada būs izteikta nepieciešamība rīkoties saistībā ar problēmām, ko rada demogrāfiskās pārmaiņas, ekonomikas struktūras pārmaiņas, mūsu transporta sistēmas nepilnības, atjaunojamu energoresursu avotu ēras sākums un sociālo atšķirību palielināšanās.
Struktūrpolitikas pamatā būs spēja veicināt to, ka reģioni ievieš inovācijas, lai risinātu minētās problēmas, un palīdzēt šiem reģioniem pašiem sev palīdzēt. Tajā pašā laikā Eiropai ir vajadzīgs reģionālais potenciāls, lai tā spētu īstenot stratēģiju "Eiropa 2020” un nodrošināt tās sekmīgu īstenošanu. Mums ir jānodrošina, ka mūsu rīcībā ir atbilstīgs finansējums šo uzdevumu veikšanai. Tādēļ mēs būsim pret jebkādiem mēģinājumiem atcelt mūsu sekmīgo struktūrpolitiku ar renacionalizāciju, jauniem klimata vai nodarbinātības fondiem vai citiem centralizētiem pasākumiem, ko, iespējams, plāno Briselē. Mēs vēlamies nostiprināt daudzlīmeņu pārvaldības principu. Reģionu atbildība par Eiropas mērķu īstenošanu pati par sevi nodrošina pievienoto vērtību.
Mēs ziņojumā esam ierosinājuši virkni priekšlikumu par to, kā Eiropa var vēl vairāk palielināt savu pievienoto vērtību. Mēs aicinām paredzēt vairāk resursu, lai uzlabotu infrastruktūru mūsu robežreģionos un nostiprinātu Eiropas komunikāciju tīklu. Mēs vēlamies vairāk ieguldīt mūsu pilsētu un mūsu lauku reģionu nākotnē, kā arī aicinām labāk koordinēt programmas. Visticamāk, vairums parlamentāriešu atbalstīs starpkategoriju ar augstām subsīdiju likmēm reģioniem, kas atrodas nelabvēlīgākā situācijā. Es vēlos ierosināt tā nerīkoties, jo pakāpeniskas atcelšanas vietā mēs visu nogulēsim, un to Padome nevar atļauties.
Mēs arī ieviešam uzlabotus priekšlikumus, lai panāktu lielāku efektivitāti un pārredzamību. Ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka smagāki apstākļi ir nosacījums finansējuma piešķiršanai. Pirms tiek nodrošināti ES līdzekļi, ir jābūt īstenotiem ES tiesību aktiem. Tas attiecas uz publisko iepirkumu un cenu regulēšanu. Mēs arī vēlamies ieviest būtiski stingrākus kontroles pasākumus attiecībā uz subsīdiju finansēšanu. Ja mēs beidzot nenosauksim un nenokaunināsim dalībvalstis, kurās notiek lielākā daļa no krāpnieciskajām darbībām un ja nedarīsim to regulāri, mēs zaudēsim ticamību.
Mēs vēlamies lielāku apņemšanos no Komisijas puses saistībā ar finansējuma izmantošanas uzraudzību. Lewandowski kungs, lūdzu, pārāk neuzticieties dalībvalstīm! Pats uzņemieties atbildību par valsts pārbaudes iestāžu akreditāciju, un Parlaments jūs atbalstīs.
Visbeidzot, vēlos vērst Komisijas uzmanību uz dažiem aspektiem, kas nav ietverti ziņojumā. Pretēji ziņojuma projektam mēs vairs neaicinām samazināt līdzfinansējumu, bet vēlos arī norādīt, ka neaicinām to palielināt. Ziņojumā arī vairs nav ietverts mūsu priekšlikums apvienot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu un Eiropas Sociālo fondu. Tomēr, lūdzu, ņemiet vērā, ka mēs arī nevēlamies neatkarīgu Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu. Lūdzu, uzskatiet divus minētos piemērus kā apliecinājumu tam, ka Parlaments atbalsta reformu daudz vairāk, nekā varētu šķist, izlasot ziņojumu. Mums ir vajadzīga struktūrpolitikas reforma, lai nodrošinātu, ka ES saglabā savu stabilitāti.
Nobeigumā vēlos sacīt, ka kopumā man bija patīkami strādāt pie šī ziņojuma. Tomēr man nepatika daudzās egoistiskās nacionālisma izpausmes, kas diemžēl ir arī atspoguļotas šajā ziņojumā. Es ar nepacietību vēlos uzzināt, kā to risinās balsojumā. Paldies par uzmanību!
Miroslav Mikolášik
referents. - Priekšsēdētāja kungs! Pirmām kārtām vēlos pateikties visiem godājamajiem deputātiem par viņu interesanto ieguldījumu un it sevišķi ēnu referentiem par lielisko sadarbību. Grozījumos tika paustas daudzas iedvesmojošas un svarīgas idejas, kā arī viedokļi, tādēļ es īpašu uzmanību veltīju tam, lai izstrādātu labi līdzsvarotu pieeju, kas maksimāli aptvertu to būtību un dažādību.
Stratēģiski ziņojumi ir jauns kohēzijas politikas elements, ko ieviesa 2007.-2013. gada plānošanas periodā. Pateicoties 2010. gada stratēģiskajam ziņojumam, Parlaments pirmo reizi analizē un novērtē iznākumus, kā arī kohēzijas politikas īstenošanas rezultātus. Tā ir arī iespēja paust Parlamenta viedokli par dalībvalstu izdevumu prioritātēm un uzsvērt jomas, kurās vajadzīgi lielāki centieni, tai skaitā saistībā ar Komisijas rīcību kohēzijas politikas īstenošanas un stratēģisko ziņojumu sniegšanas jomā kā tādā.
Šajā 2010. gada stratēģiskajā ziņojumā uzmanība tiek koncentrēta uz programmu īstenošanu pašreizējā plānošanas perioda laikā un uz stratēģisko ziņojumu sniegšanu. Tomēr tajā ir arī sniegti vairāki vērtīgi ieskati kohēzijas politikas nākotnē.
Pirmkārt, attiecībā uz programmu īstenošanu jānorāda, ka atlasīto projektu paziņotais finanšu apmērs ir 93,4 miljardi euro, kas ir vairāk nekā 27 % no pieejamajiem ES resursiem attiecīgajā periodā. To var uzskatīt par samērā pamatotu rezultātu, ņemot vērā ne tikai sociālās un ekonomikas situācijas nopietno pasliktināšanos 2008.-2009. gadā pasaules krīzes dēļ, bet arī politikas reformu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
Tomēr progress dažādās valstīs un attiecībā uz dažādiem tematiem būtiski atšķiras; kopējais atlases rādītājs ir aptuveni 40 % deviņās dalībvalstīs un mazāks par 20 % četrās dalībvalstīs. Joprojām pastāv būtiskas ekonomikas, sociālas un vides atšķirības starp Eiropas reģioniem. No vienas puses, attiecībā uz konverģences, reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības, kā arī Eiropas teritoriālās sadarbības trim mērķiem bija vērojams konsekventāks projektu atlases rādītājs, un tas pats attiecas arī uz kategorijām, kas pielāgotas Lisabonas stratēģijas mērķiem. Vides programmu augstāki apguves rādītāji Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa ietvaros liecina par pārrobežu un starpreģionu sadarbības pievienoto vērtību, tādēļ šāda sadarbība ir jāveicina arī turpmāk. No otras puses, ir vajadzīgi lielāki centieni konkrētās jomās, it sevišķi lai uzlabotu īstenošanu, izvairītos no pārmērīgiem kavējumiem, nodrošinātu stingrāku finanšu disciplīnu un vairotu sinerģiju ar citiem ES politikas virzieniem.
Otrkārt, attiecībā uz stratēģiskajiem ziņojumiem kā tādiem: šis ir instruments, ar kura palīdzību var stratēģiski apsvērt un apspriest kohēzijas politikas tematisko dimensiju, pamatojoties uz konkrētām dalībvalstu sniegtām liecībām. Stratēģiskie ziņojumi ir arī notiekošā procesa novērtēšana. Šo novērtēšanu veic plānošanas periodā, lai sniegtu pārskatu par dalībvalstu progresu ES mērķu sasniegšanā, un tā ir lietderīga informācija, uz kuras pamata var sākt uzlabot izpildes rezultātus. Tādējādi ziņojumā ir uzsvērtas daudzas labas prakses, kas var palīdzēt uzlabot ziņojumu sniegšanas kvalitāti, palielinot ieinteresēto personu līdzdalību dalībvalstīs un, visbeidzot, uzlabojot īstenošanas efektivitāti.
Nobeigumā vēlos pieminēt tikai vienu no daudzajām labajām praksēm, proti, pamatrādītāju izmantošanu visās dalībvalstīs.
Oldřich Vlasák
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos ar jums apspriest vairākus jautājumus, kas attiecas uz ziņojumu, kuram es biju referents, proti, ziņojumu par kohēzijas politikas pilsētu dimensiju.
Ziņojumā uzmanību koncentrē uz pilsētām un to nozīmi kohēzijas politikā. Sākumā tomēr vēlos uzsvērt, ka tas nenozīmē, ka, sadalot Eiropas līdzekļus, mums būtu jāaizmirst lauku apgabali. Gluži pretēji - ir vienlaikus jāattīsta gan lielas pilsētas, gan mazas lauku kopienas. Starp citu, šos tematus esmu uzsvēris savā grozījumu projektā attiecībā uz Siekierski kunga ziņojumu par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni.
Savā ievadrunā vēlos pievērsties vairākiem jautājumiem. Pirmkārt, mums ir jāapzinās, ka pilsētas ir svarīga platforma stratēģijas "Eiropa 2020” īstenošanai, un šāda apgalvojuma pamatā cita starpā ir to nenoliedzamā nozīme Eiropas reģionu ekonomikas attīstībā. Tādēļ ir būtiski pilsētu rīcībā nodot spēcīgas pilnvaras īstenot šīs kopējās Eiropas stratēģijas mērķus.
Otrkārt, es vēlētos uzsvērt, ka daudzās pilsētās ir jāattīsta pamatinfrastruktūra. Manuprāt, labs risinājums būtu ne tikai vienkārša atjaunošana, bet arī modernizēšana un tehnoloģiski ieguldījumi infrastruktūrā, izmantojot informācijas tehnoloģijas. Tad mēs varētu būt pārliecināti, ka pilsētās patiešām tiks nodrošināta strauja izaugsme un uzlabosies dzīves kvalitāte. Šādi izaugsmes ieguldījumi mums ir jāizvirza kā prioritāte, un to cita starpā pamato koncentrācijas princips.
Treškārt, es vēlos minēt partnerību. Partnerība nereti ir tukša koncepcija. Tādēļ es labprāt pilsētām sniegtu reālu atbalstu un aicinu Komisiju piemērot dalībvalstīm pienākumu iesaistīt lielāko pilsētu politiskos pārstāvjus un vietējo un reģionālo pārvaldes struktūru federācijas visos kohēzijas politikas lēmumu pieņemšanas posmos. Vietējiem pārstāvjiem jābūt iespējai piedalīties sarunās par valstu plānošanas līgumiem attiecībā uz stratēģisko attīstību.
Ceturtkārt, un tas ir pēdējais jautājums, ko šodien vēlos minēt saistībā ar ziņojuma projektu, mums ir finanšu inženierijas instrumenti. Jau daudz ir sacīts par Eiropas apvienoto atbalstu ilgtspējīgiem ieguldījumiem pilsētu teritorijā (JESSICA). Tomēr realitātē nekas daudz nenotiek. Tādēļ vēlos aicināt Komisiju novērtēt gūto pieredzi saistībā ar minētajiem instrumentiem un grozīt to noteikumus, lai tie būtu konkurētspējīgi salīdzinājumā ar citiem instrumentiem finanšu tirgū. Tajā pašā laikā es uzskatu, ka mums ir jāaicina dalībvalstis īstenot iniciatīvu JESSICA pilsētu, nevis reģionu vai valstu līmenī. Tikai tā pilsētas patiešām īstenos līdzdalību JESSICA, nodrošinot, ka šai iniciatīvai būs ilgtermiņa ietekme.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Prioritāras debates par kohēzijas politiku notiek reti, un šodienas debates ir ārkārtīgi svarīgas.
Reģionālā politika ir nodrošinājusi daudzus sekmīgus rezultātus savā garajā pastāvēšanas laikā, un 2009. gadā tā kļuva par Eiropas Savienības svarīgāko izdevumu posteni, ieguldot 350 miljardus eiro mūsu reģionos laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Šodien Parlaments balsos par šīs politikas nākotni un noteiks tās prioritātes, gatavojoties gaidāmajām budžeta un regulatīvajām sarunām par nākamo finanšu shēmu.
Man bija tas gods strādāt pie jautājuma par Eiropas teritoriālās sadarbības nākotni, proti, kohēzijas politikas 3. mērķi, un es vēlos pateikties ēnu referentam, kā arī Eiropas Komisijai par auglīgo sadarbību.
Kas ir teritoriālā sadarbība? Kāds ir tās mērķis? Kādi ir tās ierosinātie jautājumi? Cik tai jābūt būtiskai reģionālās politikas ietvaros? Tādi ir jautājumi, uz kuriem mums jāatbild.
Pašlaik 196 miljoni Eiropas pilsoņu dzīvo robežreģionos. Šie reģioni to atšķirību dēļ, ar kurām saskaras, atklāj mūsu valstu grūtības pielāgoties atvērto robežu radītajām problēmām, proti, Eiropas kopējā tirgus izveides pabeigšanai un globalizācijai.
Eiropa ir sadalīta 27 dalībvalstīs un 271 reģionā. Rezultātā Eiropas teritorija sadalīta un nošķirta ar lielu skaitu administratīvo robežu, kas nosaka dažādas politiskās un tiesību sistēmas. Parafrāzējot franču sociologu - robeža ir politisks objekts, kas izveido attālumu vietā, kur valda tuvums. Savukārt Eiropas Savienība vēlas izveidot tuvumu vietā, kur vēsturiski ir izveidojies attālums, pārpratumi un dažreiz pat naids.
Patiesībā 1957. gada Romas līguma preambula ir mūsu kā Eiropas ievēlēto pārstāvju uzdevuma kopsaucējs. Eiropas Savienības mērķis ir "aizvien ciešāka tautu savienība”. Nelikvidējot robežas un neapšaubot to likumību, kā arī saskaņā ar 3. mērķi, nodrošinot finansējumu 8,5 miljardu apmērā, ir paredzēts samazināt robežu negatīvo ietekmi uz mūsu pilsoņu ikdienu, lai šīs nodalošās robežas padarītu par savienojošām robežām.
Tieši tas Eiropas teritoriālo sadarbību padara par Eiropas integrācijas atspoguļojumu un par ārkārtīgi svarīgu konkurētspējas avotu.
Kādu nākotni mēs vēlamies tai nodrošināt?
Šajā ziņojumā ir konkrēti un pragmatiski priekšlikumi, kas izriet no aktuālajām vajadzībām, kā arī dažādo ieinteresēto personu un pilsoņu vēlmēm.
Pirmkārt, vēlos noteikti atgādināt par Eiropas teritoriālās sadarbības pievienoto vērtību un tās potenciālu uzlabot konkurētspēju; priekšlikumu palielināt tās finansējumu līdz 7 % no kohēzijas politikas nākamā budžeta; saglabāt pārrobežu dimensijas vispārējo struktūru un svarīgākos uzdevumus, lai nodrošinātu robežu kopienu vietējās vajadzības. finansējuma nodrošināšanu katrai sadarbības programmai, izmantojot saskaņotus kritērijus, lai novērstu to, ka dažas dalībvalstis aprēķina finansiālos ieņēmumus; finansējuma stratēģiskāku plānošanu saistībā ar teritoriālo stratēģiju "Eiropa 2020”.
Vēl jāmin stimuli, lai reģionālajām darbības programmām būtu nozīme tādos lielos pārrobežu vai starptautiskos projektos kā Eiropas transporta tīkls; uzlabota koordinācija starp starptautisko dimensiju un makroreģionālajām stratēģijām, vienkāršota īstenošana, pateicoties atsevišķas regulas pieņemšanai; Eiropas teritoriālās sadarbības grupu labāka izmantošana, jo tās ir vienīgais patiesi Kopienas mēroga instruments daudzlīmeņu pārvaldības īstenošanai; visbeidzot, teritoriālas sadarbības uzlabota atpazīstamība un lielāka skaidrība vietējās pašvaldībās un starp pilsoņiem.
Nobeigumā vēlos sacīt, ka teritoriālā sadarbība ir viens no tiem Eiropas politikas virzieniem, kam ir augsta pievienotā vērtība. Tā ir vienkāršākais, ātrākais un lētākais veids, kā sasniegt aktīvu un praktisku Eiropas integrāciju.
Komisār, dāmas un kungi! Šodien mūsu pienākums ir nostiprināt kohēzijas politikas mērķi, kam piemīt vislielākā Eiropas dimensija.
Georgios Stavrakakis
referents. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Šajā ziņojumā izklāstītais svarīgākais pieņēmums paredz, ka sinerģijas nostiprināšana starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu citiem kohēzijas politikas fondiem būtiski palīdzēs palielināt kohēzijas politikas efektivitāti un pievienoto vērtību. Tajā pašā laikā ir aicināts nodrošināt lielāku sinerģiju ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda attīstības darbībām. Praksē lielāka sinerģija nozīmē, ka dažādu kohēzijas politikas fondu finansētās darbības sagatavo, izstrādā un īsteno saistībā ar integrētu kopējo plānu, lai katra darbība izmantotu un papildinātu pārējo darbību pozitīvos rezultātus.
Kohēzijas politikas programmu īstenošanas pieredze pašlaik skaidri parāda, ka pamatā reģionālās attīstības darbību panākumi galvenokārt ir atkarīgi no papildinošu iniciatīvu īstenošanas. Piemēram, infrastruktūras uzlabojumi automātiski nenodrošina lielāku izaugsmi, ja tie netiek apvienoti ar ieguldījumiem izglītībā, uzņēmumos un inovācijās. Tādēļ mēs uzskatām, ka efektīva koordinācija nodrošinās patiesus ieguvumus attiecībā uz efektivitāti un uzlabojumus saistībā ar atbilstīgu budžeta pārvaldību.
Ziņojumā ietvertā galvenā prasība, lai sasniegtu minēto mērķi, attiecas uz kopēju pārvaldības un piemērošanas noteikumu pieņemšanu saistībā ar kohēzijas politikas vispārējo regulējumu, kā arī ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fondu. Papildus ieguvumiem, pateicoties resursu ietaupījumiem un papildināmībai, tas vienkāršotu gan fondu izmantošanu atbalsta saņēmējiem, gan fondu pārvaldību valstu iestādēm. Visbeidzot, vienkāršošana, ko panāks, saskaņojot noteikumus visos plānošanas līmeņos, veicinās mazu aģentūru dalību kohēzijas politikas programmās un uzlabos līdzekļu apguvi.
Saistībā ar ziņojumu mēs arī atzinīgi vērtējam Eiropas Komisijas iniciatīvu pieņemt vienotu stratēģisko regulējumu, kas ietvertu vairāk fondu. Tomēr mēs Reģionālās attīstības komitejā aicinām, lai šis vienotais regulējums un koordinācija netiktu attiecināti tikai uz politikas plānošanas posmu, bet tiktu paplašināti, ietverot visus politikas veidošanas posmus: plānošana, īstenošana un maksājumi, revīzijas un novērtēšana.
Es arī vēlos paust savu gandarījumu par to, ka mana ziņojuma galvenie vēstījumi tika pieņemti gan ārkārtīgi svarīgajā Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikumā par Eiropas Savienības turpmāko finanšu plānu, gan ziņojumā par kohēzijas politikas nākotni.
Nobeigumā vēlos norādīt, kā jau uzsvēru sākumā, ka mana ziņojuma pamatprincips paredz, ka lielāka sinerģija starp fondiem vēl vairāk uzlabos kohēzijas politikas iedarbīgumu. Tādēļ es vēlos paust savas bažas par to, ka pēdējā laikā ir radusies tendence sadalīt kohēzijas politiku starp dažādām budžeta pozīcijām. Mēs nepārprotami esam pret šādu priekšlikumu, jo tas tieši apdraud kohēzijas politikas pamatus, it sevišķi partnerību un integrēto pieeju reģionālajai attīstībai.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti, Eiropas Parlamenta apmeklētāji! Kohēzijas politika ir Eiropas integrācijas projekta centrālais pīlārs un būtībā viens no sekmīgākajiem politikas virzieniem pēdējā desmitgadē. Mums patiešām šajā laikposmā ir izdevies samazināt labklājības atšķirības starp Eiropas reģioniem. Kategoriju izmaiņas nākamajam periodam to apliecinās.
Man vēlreiz jāuzsver, ka tajā pašā laikā reģionālā politika ir kļuvusi par svarīgu un ilgtspējīgu ieguldījumu politiku visiem Eiropas reģioniem. Ja vēlamies nodrošināt stratēģijas "Eiropa 2020” sekmīgu īstenošanu un ja vēlamies šo stratēģiju, kas pašlaik ir izklāstīta tikai uz papīra, pārvērst konkrētās darbībās, iniciatīvās un projektos, tieši šāda aktualizēta, progresīva reģionālā politika ir jāīsteno visos mūsu reģionos, lai sasniegtu vajadzīgos rezultātus mūsu pilsētās, kopienās, uzņēmumos, pētniecības centros un skolās.
Es vēlos pateikties Eiropas Parlamentam un it sevišķi referentiem Pieper kungam, Mikolášik kungam, Vlasák kungam, Sanchez-Schmid kundzei un Stavrakakis kungam par viņu lielisko ieguldījumu, kas mums palīdzēs virzīties uz priekšu mūsu darbā. Dažādās diskusijas ne tikai komitejā, bet arī citur ir to apliecinājušas. Es strādāju pie pieņēmuma, ka daudzus no šiem būtiskajiem un ļoti konstruktīvajiem ierosinājumiem ietvers turpmākās reģionālās politikas izstrādē. Parlaments un Komisija dodas vienā virzienā, kad runa ir par reģionālās politikas turpmākās izstrādes svarīgākajiem aspektiem, un par to vēlos jums pateikties. Es vēlos skaidri norādīt, ka diskusiju laikā par pārejas reģioniem mēs aizmirsām par to, ka mums šajā jomā ir daudz kopīga, tai skaitā kopīgas prioritātes un ļoti būtiski priekšlikumi par izmaiņām attiecībā uz minētās politikas virzienu nākotnē, kas to padarīs vēl sekmīgāku, ilgtspējīgāku un pamanāmāku, kā arī vispusīgāku un taustāmāku Eiropas pilsoņiem. Mums ir kopīga apņemšanās izveidot spēcīgas saiknes starp reģionālo politiku un stratēģiju "Eiropa 2020”, kā arī kopīgi izveidot vajadzīgos nosacījumus, lai mēs varētu palīdzēt pārvarēt sarežģījumus saistībā ar politikas īstenošanu. Mums ir arī kopīga apņemšanās nodrošināt, ka mūsu politikā liela uzmanība tiek pievērsta rezultātiem. Tas laika gaitā ļaus izprast, ko šī politika varētu sasniegt perioda beigās, mērķtiecīgi izmantojot finanšu resursus visos atsevišķajos reģionos, un tas tādēļ varētu sekmēt stratēģijas "Eiropa 2020” galvenos mērķus.
Ja drīkst, es vēlētos nedaudz izteikties par katru ziņojumu atsevišķi. Pirmkārt, es vēlētos aplūkot Pieper kunga ziņojumu. Vēlos uzsvērt viņa sacīto par gatavību ieviest reformu un par vienprātību daudzās jomās. Ir svarīgi, ka esam apņēmušies ieviest inovācijas, ilgtspēju, energoefektivitāti, kā arī izmantot viedu, videi nekaitīgu tehnoloģiju potenciālu Eiropas ekonomikai, kā arī darbvietu nodrošināšanai konkurētspējīgā globālā vidē. Šajā Parlamentā par to ir norisinājušās diskusijas, un es vēlos pateikties Parlamentam par tā būtisko atbalstu ierosinātajai tā sauktā pārejas reģiona izveidei nākamajā periodā. Mums par šo tematu bieži ir notikušas diskusijas. Tas ir pietiekami izskatīts, un nav vajadzības to šobrīd aplūkot sīkāk. Tomēr es vēlreiz vēlos uzsvērt, ka mums vienmēr ir bijis svarīgi ierosināt priekšlikumu, kas palīdzētu reģioniem, kuri nav nabadzīgākie, bet kuru līmenis tomēr ir zemāks par vidējo, kā arī sniegt atbalstu šiem reģioniem, cenšoties panākt pārējo līmeni. Tomēr es izprotu bažas un rūpes, ko ir pauduši vairāki cilvēki. Esmu gatavs - un pat aktīvi rīkošos - tuvojoties nākamā perioda beigām, apspriest pieejamās iespējas veikt provizorisku novērtējumu, lai noteiktu, kādā mērā mērķi ir sasniegti atsevišķos reģionos, novērtējot, vai mērķi nav sasniegti iekšēju vai ārēju faktoru dēļ, un lai izdarītu secinājumus, ko varam darīt saistībā ar finansējuma piešķiršanu aiznākamajā periodā. Tie ir saprātīgi un vajadzīgi pasākumi, kas nodrošinās politisku atbalstu nākotnē, kā arī pilsoņu atbalstu šādai Eiropas politikai.
Es vēlos pateikties Mikolášik kungam par nepārprotamo apņemšanos viņa ziņojumā sasniegt rezultātus un par skaidrajām atsaucēm uz stratēģisku ziņojumu nozīmi un turpmāko attīstību, šo ziņojumu ietekmi un to, kā tos var izmantot.
Vēlos pateikties arī Vlasák kungam, kurš vienmēr ir aktīvi darbojies pilsētu vārdā, un visai komandai. Mūsu pilsētas ir mūsu svarīgāko Eiropas mērķu centrālais aspekts, lai gan mēs nedrīkstam aizmirst lauku apvidus. Es nekad nebeigšu atkārtot, ka, ja vēlamies uzlabot energoefektivitāti, mums to jāsāk darīt pilsētās. Ja vēlamies samazināt CO2 emisijas, mums to jāsāk darīt pilsētās. Cīņa pret nabadzību ir cīņa par to, lai uzlabotu panīkušus rajonus, kādi ir visās lielākajās Eiropas pilsētās. Tādējādi ir daudz iemeslu, kādēļ mums jāsāk tieši ar pilsētām, un, kā jau sacīju, mēs nedrīkstam aizmirst lauku apvidus. Tomēr - un tas attiecas uz Stavrakakis kungu - ir arī vajadzīga labāka sadarbība ar citiem fondiem šajā jomā un it sevišķi ar fondu lauku attīstībai. Būs jānodrošina, ka koordinācija ar pētniecības pamatprogrammu, it sevišķi attiecībā uz inovācijām, ir efektīva, atbilstīga un pārredzama. Un to pamato tas, ka lēmumu galvenais kritērijs pētniecības gadījumā ir izcilība, kas nav atkarīga no ģeogrāfiskā novietojuma. To acīmredzami apliecina tas, ka vairāk nekā 30 % no pētniecības finansējuma nonāk 10 Eiropas reģionos, kuros ir šī koncentrācija. Tāpēc tas ir svarīgi. Pašreizējā periodā mēs sākam ieguldīt struktūrfondu līdzekļus pētniecības infrastruktūrā visā Eiropā, ja to pamato projektu būtība, un nākamajā periodā mēs palielināsim mūsu izdevumus. Tādējādi mēs varēsim pakāpeniski izveidot plašāku pamatu pētniecības darbībām visā Eiropā. Principā mazie un vidējie uzņēmumi arī ir atbildīgi par inovācijām, piemēram, produktu izstrādē un administrācijā, pakalpojumu un mārketinga jomā, aptverot vairākus līmeņus. Mums ir vajadzīgs šis plašais pamats, jo tieši mazie un vidējie Eiropas uzņēmumi galu galā rada darbavietas un tās nodrošina ilgtermiņā.
Es arī vēlos pateikties Sanchez-Schmid kundzei par viņas ieguldījumu. Mēs jau vairākkārt esam apsprieduši teritoriālo sadarbību. Tā ir daudzveidīga un sarežģīta joma, kas ir viens no mūsu politikas virzieniem, kuriem piemīt lielākā Eiropas dimensija. Tā mums ļauj likvidēt robežas, ko cilvēkiem nevajadzētu pat uzskatīt par robežām, un panākt patiesu progresu saistībā ar Eiropas saskaņošanas un integrācijas procesu. Jaunās pieejas, piemēram, makroreģionālo stratēģiju jomā parāda pārrobežu sadarbības potenciālu.
Vēlreiz vēlos jums pateikties par ieguldījumu. Ar nepacietību gaidu diskusijas. Esiet droši, ka daudzus no šiem ierosinājumiem un idejām ietvers priekšlikumā par juridisko pamatu, kas mums vajadzīgs nākamajā subsīdiju periodā, un šo priekšlikumu mēs iesniegsim šā gada septembrī. Paldies par nepārtraukto atbalstu Eiropas reģionālajai politikai un tās attīstībai!
Derek Vaughan
Budžeta kontroles komitejas atzinuma referents. - Priekšsēdētāja kungs! Spēcīga, labi pamatota kohēzijas politika ir ļoti svarīga, ja ES vēlas sekmēt darbvietu radīšanu un izaugsmi, it sevišķi laikā, kad dalībvalstis samazina savus izdevumus.
Struktūrfondi nodrošina uzlabojumus tādās vietās kā Velsa un, lai tas tā turpinātos, mums jānodrošina, ka kohēzijas politika tiek atbilstīgi finansēta, ka tai tiek noteikti atbilstīgi mērķi, ka nauda tiek izmantota atbilstīgi un ka sistēma tiek vienkāršota. Pēdējie divi minētie nosacījumi, protams, ir ļoti svarīgi Budžeta kontroles komitejai. Mēs vienkāršotu dzīvi ne tikai dalībvalstīm, bet arī pieteikumu iesniedzējiem. Mums ir jānodrošina, ka pastāv līdzsvars starp to, lai nodrošinātu, ka līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti, un ka tie ir viegli pieejami, it sevišķi mazākām organizācijām.
Visbeidzot, es vēlētos sacīt, ka, apsverot jebkādu rīcību saistībā ar uzmanības koncentrēšanu uz lauku apvidiem un pilsētām, iespējamo jauno infrastruktūru fonda izveidi un izpildes rezerves iespējamo izveidi, mums jānodrošina, ka minētie elementi neapdraud ES nabadzīgākos reģionus un nekaitē tiem.
Veronica Lope Fontagné
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - (ES) Priekšsēdētājas kundze! Pirmkārt, es vēlētos vērst uzmanību uz būtisko ieguldījumu, ko kohēzijas politika ir nodrošinājusi ekonomikas izaugsmē un ES pilsoņu un teritoriju integrācijā.
Tādēļ Parlamentam bija svarīgi paust savu viedokli par politiku, kādu īstenos, sākot no 2013. gada, un būtu negodīgi, ja netiktu pieminēts Pieper kunga paveiktais darbs viņa plašajā ziņojumā.
Saistībā ar kohēzijas politiku Eiropas Sociālais fonds ir bijis un būs ļoti svarīgs instruments, kas palīdz dalībvalstīm pielāgot to politikas virzienus stratēģijai "Eiropa 2020” un apkarot finanšu krīzi.
Fondam ir jākoncentrē tā centieni uz darbvietu radīšanu, mūžizglītības veicināšanu, kā arī it sevišķi uz atbalstu mazkvalificētiem darba ņēmējiem, personām, kas nav darba tirgū, un visneaizsargātākajām grupām, kā arī tiem, kuri cieš no diskriminācijas, un, protams, MVU.
Tam jācenšas arī panākt sociālo iekļaušanu un samazināt nabadzību.
Lai sasniegtu šos mērķus, Sociālajam fondam struktūrfondu ietvaros ir noteikti jāspēj rēķināties ar pietiekamiem resursiem un ir noteikti pēc iespējas jāatvieglo un līdz minimumam jāsamazina tā administratīvie un procedūras slogi.
Antigoni Papadopoulou
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētājas kundze! Pasaules ekonomikas lejupslīde dramatiski mainīja ekonomiku Eiropas Savienībā - paaugstināja bezdarba līmeni, samazināja ekonomikas izaugsmi un novājināja uzņēmējdarbības vidi.
Kohēzijas politikai ir jābūt efektīvam rīkam, ar ko reaģēt uz sociālajām un ekonomikas problēmām, kuras ir izraisījusi finanšu krīze, un ar ko samazināt atšķirības starp Eiropas reģionu attīstības līmeņiem.
Struktūrfondu līdzfinansēto kohēzijas politikas programmu īstenošanas novērtējumā par 2007.-2013. gadu ir jāatspoguļo atlasīto kohēzijas politikas projektu ietekme uz Eiropas ekonomikas atveseļošanos, it sevišķi saistībā ar jaunu darbvietu radīšanu, sociālo un ekonomikas atšķirību samazināšanu, sociālās iekļaušanas uzlabošanu un cilvēkkapitāla uzlabošanu.
Tomēr laikā, kad ekonomikas un finanšu krīze saasina sociālās nevienlīdzības, samazinās struktūrfondu piešķīrumi dalībvalstīm. Komisijai ir jāuzlabo Eiropas Sociālā fonda efektivitāte un publiskais profils, kā arī, sadarbojoties ar dalībvalstīm, jānodrošina spēcīga sinerģija starp struktūrfondiem un attiecīgajiem Eiropas politikas virzieniem, veicinot sinerģiju, kas atbilst pašreizējā darba tirgus mainīgajām prasībām.
Anna Rosbach
Priekšsēdētājas kundze! Kad runājam par nākotnes pilsētiņām un pilsētām, mēs zinām, ka palielināsies vajadzības pēc lielākas mobilitātes. Transports kļūs par vēl svarīgāku daļu pilsoņu dzīvēs. Daudzi pārcelsies vēl tālāk uz lauku apvidiem un dosies uz darbu tuvumā esošajās pilsētiņās un pilsētās. Taču, lai izvairītos no piesārņojuma, satiksmes sastrēgumiem un laikietilpīgiem pārbraucieniem, mums jārod jaunas iespējas, piemēram, bezmaksas "novieto un brauc” sistēmas kopā ar elastīgām mēneša braukšanas kartītēm vairākiem transporta veidiem, piemēram, divriteņiem, motocikliem, transportlīdzekļu koplietošanai, metro, elektriskajiem autobusiem, pazemes dzelzceļa sistēmām utt. Bez elastīgām transporta iespējām pilsētiņas un pilsētas aizies bojā. Tādēļ mums ir jādomā ātri un jaunās sliedēs. Autotransporta nozare pati zina, ka mums jādomā ātri, pretējā gadījumā uzņēmumi, kas neatrodas Eiropā, mūs pārspēs. Tie gatavojas viedāku automobiļu nākotnei un transporta veidu apvienojumiem. Mums kā politiķiem jārīkojas tāpat.
Tas viss būtu labi, bet es nesaprotu, kādēļ šīm iniciatīvām izmantos ES fondus, jo tieši reģionu interesēs ir panākt, ka tie ir pievilcīgi pilsoņiem. Krīzes apstākļos, manuprāt, mums ir beidzot jāpārtrauc pieprasīt vairāk naudas, it kā mēs būtu izlutināti pusaudži.
Tadeusz Cymański
Priekšsēdētājas kundze! Stratēģijai "Eiropa 2020” ir paredzēts palīdzēt nodrošināt ekonomikas izaugsmi tā, lai novērstu arī sociālo atstumtību. Kohēzijas politikai kā vienam no stratēģijas "Eiropa 2020” galvenajiem rīkiem nākamajā periodā ir vairāk jāveicina nabadzības samazināšanās mūsu valstīs. Eiropas Sociālā fonda darbam vairāk jākoncentrējas uz tādu cilvēku grupu, kam vajadzīgs atbalsts, lai palīdzētu viņiem atrast darbu un integrēties sabiedrībā.
Tas jāveicina, izveidojot modernas aprūpes un izglītības iestādes bērniem, kā arī nodrošinot kvalitatīvu apmācību cilvēkiem, kas meklē darbu. Tie ir konkrēti piemēri pasākumiem, kas atvieglos darba un ģimenes dzīves apvienošanu. Tieši šiem pasākumiem jo īpaši pienākas struktūrfondu atbalsts, un tieši tie samazinās nabadzību starp cilvēkiem, kuriem sevišķi draud nabadzības risks.
Nākamajā finansēšanas periodā ir arī svarīgi strukturālās programmas un to īstenošanu galvenokārt vērst uz cilvēkiem, lai vienkāršotu fondu izmantošanas procedūras. Daudzās pārbaudes un revīzijas nozīmē, ka par galveno prioritāti ir kļuvuši oficiāli jautājumi, kas saistīti ar programmu īstenošanu, un tie kavē atbalsta efektīvu un lietderīgu izmantošanu.
Jaromír Kohlíček
Transporta un tūrisma komitejas atzinuma sagatavotājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze! Programma INTERREG III pārrobežu starpreģionu sadarbība ir pilnīgs attīstības instruments. Manuprāt, svarīgs elements ir elastība, ko paredz Regulas par Eiropas Reģionālās attīstības fondu 21. pants, proti, iespēja nodrošināt līdzekļus arī izdevumiem ārpus programmas darbības jomas.
Es uzskatu, ka programmas īstenošanu, no vienas puses, sekmēs noteikumu stabilizēšana un, no otras puses, šī elastība. Būtiska nozīme var būt Eiropas teritoriālās sadarbības grupām (EGTC) kā juridiskām personām. Domāju, ka drīz tiks pabeigta to statūtu izstrāde, un tas lielā mērā uzlabos to statusu. Tas arī varētu veicināt lielāku privātpersonu vai papildinošu organizāciju iesaisti, kā arī tādējādi resursu efektīvāku izmantošanu. Eiropas Apvienoto kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa atbalsta šo uzlaboto teritoriālās sadarbības programmu.
Erminia Mazzoni
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā kohēzijas politika ieguva teritoriālo dimensiju. Minētā attīstība vēl vairāk palielina vajadzību veicināt patiesas līdzdalības mehānismu. Lai šāda iesaistīšanās būtu efektīva un lietderīga, ir jānodrošina atbilstīgāka pieejamo rīku izmantošana.
Esmu pateicīga Vlasák kungam, kura ziņojums par Eiropas pilsētvides attīstības plānu un tā nākotni saistībā ar kohēzijas politiku piedāvā ļoti līdzsvarotu redzējumu par pilsētu dimensiju kohēzijas politikas ietvaros, ņemot vērā visas grupu paustās nostājas debatēs, kas norisinājās Reģionālās attīstības komitejā.
Apmēram 73 % no visiem Eiropas iedzīvotājiem dzīvo pilsētās. Viņi kopā veido 80 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un patērē līdz 70 % no enerģijas Eiropā. Tādēļ viņu attīstība ir tieši saistīta ar tādām jomām kā nodarbinātība, sociālā iekļaušana, vides aizsardzība un kohēzijas politikas mērķu sasniegšana kopumā. Vlasák kunga ierosinātais arguments attiecībā uz šo svarīgāko jautājumu par pilsētu politikas atsākšanu kā platformu stratēģijas "Eiropa 2020” attīstībai, ir pilnībā pieņemams, lai gan ir svarīgi neaizmirst lauku apvidus un piepilsētu teritorijas.
Ir divas prioritātes, uz kurām es vēlos vērst komisāra uzmanību, proti, daudzlīmeņu pārvaldības sistēmas veicināšana un uzlabošana, un sinerģija starp dažādiem fondiem, citiem vārdiem sakot - redzējums un pieeja attiecībā uz finansējumu.
Runājot par pirmo prioritāti, jāsaka, ka mēs iesniegtajā pārskatā un sekojošajās debatēs esam parādījuši, ka reģionālās un vietējās pašpārvaldes, kā arī pilsoniskā sabiedrība nav pietiekami iesaistītas reģionālās plānošanas izstrādē, īstenošanā un attīstībā, tātad kohēzijas politikas instrumentu izmantošanā. Mēs esam arī atklājuši sarežģījumus, kādi rodas, ja finansējums ir neelastīgs. Tādēļ esam aicinājuši un aicinām Komisiju šobrīd apsvērt lielāku finansējumu elastību un tieši lielāku integrāciju starp Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Kohēzijas fondu.
Constanze Angela Krehl
S&D grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Kohēzijas politika ir sekmīga Eiropas politika, ko izmanto visi, tai skaitā mazāk attīstīti reģioni, kā arī tādi, kuriem jau ir spēcīga ekonomika. To ir apliecinājuši dažādi pētījumi. Tomēr svarīgākais ir tas, ka Eiropas pilsoņi var nekavējoties izjust tās ieguvumus. Tādēļ nākotnē mums ir vajadzīga kohēzijas politika visos Eiropas Savienības reģionos. Taču mūsu pienākums ir vēl vairāk uzlabot mūsu sekmīgos politikas virzienus. Tieši tāds ir Eiropas Parlamenta nolūks saistībā ar Pieper kunga ziņojumu.
Moderna kohēzijas politika nozīmē jaunu problēmu risināšanu, modernu tehnoloģiju izveidi, klimata pārmaiņu apkarošanu, energoapgādes drošības un energoefektivitātes atbalstīšanu, pētniecības un izstrādes sekmēšanu, atbalsta sniegšanu maziem un vidējiem (MVU) uzņēmumiem un darbvietu radīšanu. Protams, mums ir arī jānodrošina finansējuma efektīva izmantošana. Tādēļ mēs esam skaidri norādījuši, ka kohēzijas politikai ir jābūt pārredzamākai un vairāk vērstai uz rezultātiem, kā arī mazāk saistītai ar birokrātiju. Ir arī jāuzlabo koordinācija starp dažādiem fondiem un programmām, kā iepriekš sacīja Stavrakakis kungs. Ļoti svarīgi ir jaunā un labākā līmenī aplūkot partnerības principu. Mums ir jāiesaista visi, tai skaitā reģioni, vietējās teritorijas, abas nozares puses un lielākās nevalstiskās organizācijas.
Strīdīga joprojām ir jaunā starpkategorija. Mēs uzskatām, ka starpkategorija palīdzēs reģioniem, kam vajadzīgs vairāk atbalsta nekā tipiskajiem 2. mērķa reģioniem. Tos nefinansēs uz citu reģionu rēķina. Gluži pretēji - rezultāts nebūs subsīdiju sajaukums. Tā vietā pakāpeniskas ieviešanas un atcelšanas procedūras tiks standartizētas, un es uzskatu, ka tieši tas mums ir patiesi vajadzīgs Eiropas Savienībā. Ikviens, kas domā, ka mēs ieviešam pastāvīgu subsīdiju kategoriju, pārāk zemu novērtē Eiropas Parlamentu. Pēdējo dažu gadu laikā mēs esam gana bieži parādījuši, ka spējam ieviest kopienas iniciatīvas, kad tādas ir vajadzīgas. Tomēr mēs esam arī kopīgi strādājuši, lai tās atkal atceltu pēc tam, kad mērķis ir sasniegts. Mēs esam pietiekami kompetenti, lai subsīdiju perioda beigās spētu novērtēt, vai rezultāti ir labi un kā mums būtu jāpārstrādā attiecīgā programma. Tādēļ es aicinu savus kolēģus deputātus balsojumā atbalstīt šo jauno starpkategoriju.
Ramona Nicole Mănescu
Priekšsēdētājas kundze! Pirmām kārtām vēlos apsveikt referentus ar labi paveikto darbu. Esmu gandarīta, ka komisārs Hahn piedalās šajās debatēs par kohēzijas politikas nākotni.
Mums ir vajadzīga spēcīga, atbilstīgi finansēta ES reģionālā politika, kas nākotnē ir arī vērsta uz katru Eiropas reģionu, tādējādi nodrošinot ekonomikas izaugsmi, inovācijas un konkurētspēju. Es domāju, ka turpmākajam plānošanas periodam vienota stratēģiskā pieeja ar kopēju īstenošanas noteikumu kopumu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālais fondu un Kohēzijas fondu nodrošinās pievienoto vērtību.
Lai sekmīgi sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, svarīga nozīme būs arī teritoriālajai sadarbībai. Tieši tādēļ es domāju, ka tai jābūt pieejamākai iespējamajiem partneriem privātajā sektorā, kuriem mums ir tiešām jādod iespēja kļūt par pilnvērtīgiem partneriem teritoriālās sadarbības projektos.
Mēs nedrīkstam aizmirst lielo nozīmi, kas piemīt gan valstu valdībām, gan Eiropas Komisijai, izstrādājot un efektīvi īstenojot Eiropas politikas virzienus valstu, reģionālā un vietējā līmenī.
Attiecībā uz reģionālo politiku pēc 2013. gada es atbalstu domu par reģionu starpkategoriju, tādējādi ļaujot reģioniem, kuru IKP ir 75-90 % no ES vidējā rādītāja, saņemt reālu atbalstu, rodot piemērotus risinājumus.
Un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, es vēlos uzsvērt vajadzību nodrošināt atbilstīgas pozīcijas reģionālajam aspektam gan pārskatītajā ES budžetā, gan turpmākajā finanšu shēmā. Tādēļ gaidu, ka Komisija iesniegs atbilstīgu priekšlikumu, kurā pirmām kārtām ir atspoguļoti Reģionālas attīstības komitejas un Eiropas Parlamenta viedokļi.
Philip Bradbourn
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, šodien plenārsēdē iesniegtie ziņojumi neatspoguļo pamatproblēmas, kas pastāv pašreizējā strukturālā finansējuma sistēmā.
Finanšu krīzes apstākļos un saistībā ar pastāvīgo vajadzību samazināt budžeta deficītus visā Eiropā Parlamentam ir jāatzīst, ka kohēzijas budžets nevar turpināt nekontrolēti palielināties. Šī nav ikdienišķa situācija. Tā vietā mums ir jākoncentrē uzmanība uz nepieņemamiem kļūdu līmeņiem izdevumos, uz ko ir norādījusi Eiropas Revīzijas palāta.
Tāpat makroreģionālas struktūras nav risinājums reģionālo izdevumu efektivitātes palielināšanai. To vērtība ir stipri apšaubāma un apdraud dalībvalstis, kam, manuprāt, joprojām jābūt galvenajām kohēzijas izdevumu pārvaldniecēm. Tie mums nepalīdzēs sasniegt mūsu redzējumu par mazāku un mērķtiecīgāku kohēzijas politiku, kas patiešām palīdz Eiropas trūcīgākajiem reģioniem.
Šie ziņojumi ir vērsti pilnīgi nepareizā virzienā, un es balsošu pret tiem.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, Hahn kungs, dāmas un kungi! Man jāiebilst iepriekšējam runātājam. Pieper kunga ziņojuma galvenais vēstījums Komisijai ir, ka Eiropas kohēzijas politika Eiropai sniedz pati savu pievienoto vērtību. Tas ir instruments, kas uztur ES kopības sajūtu. Tas ir acīmredzams pilsoņiem visos Eiropas reģionos un it sevišķi ļoti nelabvēlīgā situācijā esošos reģionos, kā arī krīzes reģionos. Kohēzijas politikas decentralizētā un dalību veicinošā struktūra ļauj tai sniegt izšķirošu ieguldījumu resursu efektīvas, zema oglekļa satura, inovatīvas un sociālas Eiropas izveidē. Pretēji referenta personīgajam viedoklim es uzskatu, ka kohēzijas politikas instrumenti kopā ar gudriem ieguldījumiem var arī palīdzēt apkarot klimata pārmaiņas un nabadzību.
Tādēļ mēs esam vīlušies, ka, neraugoties uz referenta iepriekšējiem un turpinātiem centieniem, šie divi aspekti netika iekļauti ziņojumā. Es vēlos Komisijai sacīt, ka vairākums šajā Parlamentā atbalsta šos divus aspektus. Pretēji referentam - es to es saku kā vācietis - es uzskatu, ka Komisijas priekšlikums par starpkategoriju nodrošinās līdzsvarotu un pārredzamu struktūru turpmākajai kohēzijas politikai, ņemot vērā dažu reģionu dramatiskās problēmas.
Ir nepamatoti uzskatīt, ka šajā jomā ir iespējami ietaupījumi. Vācijai arī ir svarīgi, lai Eiropas Savienība turpina attīstīties saskaņoti, jo tas tai nodrošina ieguvumus. Tādēļ Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa balsos atbalstoši par starpkategoriju.
(Runātāja piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Miloslav Ransdorf
- (CS) (sākumā bez mikrofona) ... piekrīt Guellec ziņojuma par iepriekšējo periodu idejai, ka kohēzijas politika, kāda tā ir pašreiz, nepalīdz tuvināt reģionus, bet gan tikai valstis, un tādēļ ES dinamiskākie reģioni zaudē savu dinamismu.
Elisabeth Schroedter
(DE) Es nepiekrītu šim jautājumam. Mēs esam smagi strādājuši, lai nodrošinātu, ka visos ziņojumos uzmanību koncentrē uz reģioniem. Pieper kunga ziņojums it sevišķi nostiprina to pozīcijas. Šobrīd mums tas ir īpaši svarīgi. Ir skaidrs, ka turpmākās kohēzijas politikas svarīgākie dalībnieki ir reģioni, nevis dalībvalstis.
Elie Hoarau
Priekšsēdētājas kundze! Man jāsaka, ka visnelabvēlīgākajā situācijā no Eiropas Savienības reģioniem ir tālākie reģioni, kas ne tikai atpaliek, bet kam ir arī pastāvīgi nelabvēlīgi nosacījumi, proti, attālums, mazāki tirgi, izolētība un neaizsargātība pret laika apstākļu untumiem.
Ir labi, ka piektajā ziņojumā par kohēzijas politiku ir no jauna apstiprināta konkrēta un īpaša pieeja šiem reģioniem atbilstīgi Lisabonas līguma 349. pantam. Ziņojumā arī tiek prasīts, lai šiem reģioniem paredzētie līdzekļi pēc 2013. gada būtu vismaz līdzvērtīgi apmēram, kas tika saņemts šajā plānošanas periodā.
Es atbalstu starpkategorijas izveidi reģioniem, kuru IKP ir 75-90 % no Eiropas vidējā IKP rādītāja, ja ir atbilstība divkāršam nosacījumam. Pirmkārt, ka 1. mērķa līdzekļi konverģences reģioniem netiek samazināti - es pat vēlētos, lai tie tiktu palielināti - ar ietaupījumiem, pateicoties tam, ka konkrēti reģioni vairs neietilpst 1. mērķa darbības jomā. Šiem ietaupījumiem ir, protams, jābūt pieejamiem jaunajiem starpkategorijas reģioniem, kā arī citiem reģioniem. Otrkārt, ka šāda starpkategorija attiecīgajiem reģioniem nodrošina vismaz tādas pašas priekšrocības, kādas nodrošina pakāpeniskas atcelšanas process.
Visbeidzot, kohēzijas politika ir solidaritātes un atkārtotas sadales politika, lai ļautu reģioniem attīstīties un panākt pārējo reģionu līmeni. Tā nevar aizvietot kādu citu stratēģiju, piemēram, "Eiropa 2020”, kurai jābūt pašai savam finansējumam, kas ir nošķirts no kohēzijas finansējuma, pat ja šie divi politikas virzieni, protams, ir jākoordinē un jāsaskaņo. Tieši tādēļ mūsu grupa, piemēram, ir pret Eiropas Sociāla fonda nošķiršanu no kohēzijas politikas.
John Bufton
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Velsas rietumiem un tās ielejām jāatjauno tiesības uz reģionālo finansējumu, neraugoties uz to, ka ir samazinājusies ES pievienotā bruto vērtība, kas nopietni liek apšaubīt, vai kohēzijas politika vispār strādā.
Manuprāt, liela summa tika ieguldīta valsts sektora attīstībā, lai gan to iedragāja plašie iekšzemes taupības pasākumi Apvienotajā Karalistē. Saistībā ar programmām Velsā laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam tika piemērotas korekcijas aptuveni 12 miljonu Lielbritānijas mārciņu vērtībā, savukārt kopumā 35 % no līdzekļiem minētajā periodā tika izmaksāti Komisijas piemērotajos sodos. Ja šī nauda paliek Briselē, tā netiek izmantota efektīvi. Manuprāt, korekciju apmērs palielināsies, ja tiek ierosināts aizvien vairāk sašaurināt kohēzijas politiku un koncentrēt uzmanību uz rezultātiem.
Reģionālais finansējums nav Briseles nodrošināta dāvana, bet gan trūcīgs atlīdzinājums no miljardiem, ko AK iemaksā budžetā. Sabiedriskās apspriešanas par piekto ziņojumu par kohēzijas politiku atklāj vispārēju vēlmi attālināties no politikas, kuru diktē Brisele. Būs interesanti pavērot, vai komisārs ieklausījās paustajās bažās.
Šī nauda nav Briseles izsniegta brīvbiļete. Tā ir tikai neliela procentuālā daļa no naudas, kas izņemta no nodokļu maksātāju kabatām un pēc tam iztērēta tieši tām lietām, kuras vēlas Komisija, vēl brīdinot mūs, ka tiks publiskots tas, ka vienu vai citu lietu mums ir piešķīrusi ES, vai ka mums piemēros sodu. Tā ir ciniska propaganda.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Kohēzijas politika būs sekmīga arī turpmāk tikai tad, ja mēs tagad risināsim konkrētas problēmas. Pirmkārt, kas notiek dalībvalstīs, kuras pastāvīgi pārkāpj Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus? Šādos gadījumos struktūrfondiem nevar būt vēlamās ietekmes. Tā vietā nauda vienkārši izzūd, un ES pārtop par transfertu savienību, kas pie viena ir arī "caura muca”. Ikvienam, kas saņem reģionālās subsīdijas, ir arī jāievēro noteikumi.
Otrkārt, struktūrfondus nedrīkst centralizēt Komisijas aizgādībā. Tas palielinās, nevis samazinās administratīvā darba apjomu, un rezultātā tiks izveidotas dārgas un jaunas, decentralizētas aģentūras.
Treškārt, mums vajadzīga lielāka efektivitāte strukturālo līdzekļu izmantošanā. Ir jānosaka skaidri mērķi un biežāk jāveic novērtējumi, kā arī saņēmējiem pašiem ir jāuzņemas lielāka atbildība. Ir stingri jānosaka līdzfinansēšanas princips.
Ceturtkārt, papildus problēmām saistībā ar kultūru, sociālo vidi, reliģiju un ārpolitiku Turcijas pievienošanās radītu milzīgu slogu Kohēzijas fondam. Tas patiešām sagrautu budžetu. Mēs zinām, ka tas ir fakts. Tās nav vienkāršas baumas, ko mēļo cilvēki. Turcija gadiem ilgi ir saņēmusi miljardiem eiro no struktūrfondu naudas. Mums ir kritiski jānovērtē šī pieeja.
Rezumējot vēlos sacīt, ka es gribētu, lai reģionālās subsīdijas nonāk tur, kur tās ir patiešām vajadzīgas, citiem vārdiem sakot - inovatīvos projektos, kas nodrošina skaidrus rezultātus, mazos un vidējos uzņēmumos un, galvenais, pie pilsoņiem reģionos un pilsētās.
Nuno Teixeira
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos sākt savu runu, uzslavējot referenta, mana kolēģa, Stavrakakis kunga paveikto, jo tas ir ārkārtējs darbs, proti, noteikt nākotnes sinerģiju starp dažādiem struktūrfondiem, lai palielinātu to efektivitāti. Viņa ziņojums ir arī iesaistīts šajā kopīgajās debatēs par kohēzijas politiku, kam ir ne tikai vislielākā nozīme saistībā ar konkrēto jautājumu, bet arī it sevišķi tādēļ, ka debašu laiks ir ļoti piemērots.
Mēs pašlaik izskatām Komisijas priekšlikumu ne tikai saistībā ar jaunajiem finanšu plāniem, bet arī ar turpmāko kohēzijas politiku pēc 2013. gada. Kohēzijas politika ir svarīgākā ES politika. Tā ir horizontāla politika, kuras mērķis ir, izmantojot tās par excellence instrumentus, struktūrfondus, finanšu projektus un programmas dalībvalstīs, samazināt atšķirības attīstības līmeņos starp dažādiem reģioniem. Tomēr, runājot par efektivitāti un rezultātiem, pieredze ir mums parādījusi problēmas, ko izraisa šīs politikas sadrumstalotība un sarežģītība. Tādēļ vienotai stratēģijai attiecībā uz dažādiem fondiem ar integrētu un uz rezultātiem vērstu pieeju jābūt sākumpunktam plašākai un labākai sinerģijai starp dažādiem instrumentiem, kā arī efektivitātes palielināšanai. Tas ir arī būtiski, lai tiktu labāk koordinēti dažādie nozaru politikas virzieni un lai resursi tiktu izmantoti efektīvāk.
Mums ir jāizmanto krīzes radītais risks un jāmeklē jaunas alternatīvas. Visi šodien apspriestie ziņojumi mums noteikti izvirzīs grūtus uzdevumus, un mēs zinām, ka, lai reaģētu uz šiem uzdevumiem, mums būs arī vajadzīgs atbilstīgs budžets, bet mums ir skaidri jānošķir budžeta aspekti no politikas mērķiem. Politikas mērķi ir skaidri zināmi. Patiešām, tikai konsolidējot šos mērķus, mēs spēsim reģioniem piedāvāt nākotni. Un tādēļ mums ir reģionu rīcībā turpmāk jānodod budžets, nevis jānodod reģioni un sabiedrība budžeta rīcībā.
Pervenche Berès
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Es atzinīgi vērtēju šīs debates, kas norisinās dažas dienas pirms Komisāru kolēģijas galīgajām apspriedēm par nākamajiem finanšu plāniem un par struktūrfondu, tostarp Eiropas Sociālā fonda, reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu.
Struktūrfondi ir viens no svarīgākajiem rīkiem, ar ko īstenot Savienības ekonomikas un sociālo politiku. Ņemot vērā spiedienu uz Kopienas budžetu, ko mēs visi apzināmies, un valstu budžetu taupības pasākumus, ir būtiski šos struktūrfondus izmantot gudri un efektīvi.
Lai to sasniegtu, regulas par Eiropas Sociālo fondu pārskatīšana būs iespēja nodrošināt, ka šis instruments sniedz ieguvumus Eiropas Savienības stratēģijai, kā arī, protams, it sevišķi nodarbinātības un sociālās iekļaušanas mērķiem saistībā ar minēto stratēģiju. Šajā saistībā līdzekļi ir jāpiešķir saskaņā ar rādītājiem, kas nav tikai IKP un lielāka procentuālā attiecība, kuru piemēro Eiropas Sociālajam fondam.
Runājot par Pieper kunga ziņojumu, priekšsēdētājas kundze, es vēlētos izteikties par 55. punktu par Globalizācijas pielāgošanās fondu, kura saturu es neatbalstu un kuram nav vietas mūsu debatēs. Šis fonds sniedz palīdzību darbiniekiem, kas cieš no globalizācijas un krīzes ietekmes. Šis jautājums ir Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atbildība, kas jums ir piemērota saskaņā ar Reģionālās attīstības komitejas iniciatīvu, un ir jābūt iespējai to noraidīt atsevišķā balsojumā, kurš notiks vēlāk. Es paļaujos uz savu kolēģu deputātu inteliģenci un efektivitāti.
Riikka Manner
(FI) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Pirmām kārtām es vēlos apsveikt referentus ar viņu lieliskajiem un svarīgajiem ziņojumiem par kohēzijas politiku. Ir labi, ka tagad mums ir šādas kopīgas debates.
Šie ziņojumi parāda izpratni par reģionālās politikas nozīmi, jo tā ir Eiropas pamatā un veido vienotību, un ziņojumos šie aspekti ir lieliski aplūkoti. Reģionālā politika noteikti ir bijusi ļoti sekmīga, samazinot atšķirības starp dalībvalstīm un tādējādi veicinot stabilitāti Eiropā.
Nākotnes uzdevumi nemitīgi mainās, un reģionālajai politikai ir jāspēj pielāgoties šīm izmaiņām, kā parāda šodienas diskusijas. Mums ir jāatzīst problēmas, ar ko esam saskārušies saistībā ar kohēzijas fondiem gadu gaitā, tādēļ nākamajā periodā reģionālā politika ir jāīsteno efektīvāk un ir vairāk jāvērš uz rezultātiem. Kā jau tika sacīts, nākamajā periodā ir jābūt arī iespējai mazināt administratīvo slogu. Tādējādi mēs noteikti spēsim labāk reaģēt uz problēmām, ar ko saskaras kohēzijas politika.
Attiecībā uz stratēģiju "Eiropa 2020” mums ir jāatceras, ka kohēzijas politika ir viens no svarīgākajiem un taustāmākajiem instrumentiem minētās stratēģijas īstenošanai. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai ziņojumā Parlaments ieņemtu spēcīgu nostāju, atbalstot budžeta līmeņus, kas ir līdzīgi pašreizējiem. Tāpat ziņojumā ir arī svarīgi ņemt vērā konkrētās pastāvošās problēmas. Viens no piemēriem ir teritorijas, kurās diemžēl ir mazs iedzīvotāju blīvums un kurām arī nākamajā periodā ir vajadzīgs atsevišķs atbalsts saskaņā ar 71. pantu.
Šodien saistībā ar šiem ziņojumiem daudz tika runāts par reģionu starpkategoriju. Tomēr attiecībā uz šo jautājumu es vēlos Komisijai jautāt: vai jaunas struktūras izveide vienmēr atrisina pašu problēmu, vai arī šajā gadījumā mēs varētu reaģēt uz līdzīgām problēmām, attīstot esošo "pakāpeniskas ieviešanas un pakāpeniskas atcelšanas” sistēmu?
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Nav šaubu, ka kohēzijas politikai pēc 2013. gada ir jāturpina īstenot pašreizējo uzdevumu, proti, nodrošināt vienlīdzīgas attīstības iespējas reģioniem, novērst nabadzību un sekmēt Eiropas attīstību. Tādēļ jaunajā budžetā jābūt ievērojami augstākam finansējuma līmenim, lai vienkārši paātrinātu Eiropas attīstību, reģionu attīstību un Eiropas Savienības ilgtspējīgu attīstību.
Noteikti ir satraucoši tas, ka Komisijas plāni ietver mērķus, kas nedaudz atšķiras no tiem, kādi bija pašreizējā finanšu plānā. Šeit es runāju par mērķiem, kas vērsti uz klimata pārmaiņu apkarošanu un inovācijām. Tie, protams, ir svarīgi jautājumi, bet jaunajām dalībvalstīm, piemēram, Polijai, joprojām ir vajadzīgs finansējums infrastruktūras attīstībai. Bez infrastruktūras būs ļoti sarežģīti salīdzināt attīstības līmeņus Eiropas Savienībā.
Un vēl viens pēdējais jautājums: manuprāt, turpmākajās budžeta programmās pēc 2013. gada mums ir liela uzmanība jāpievērš Karpatu reģionam, kas ir viens no nabadzīgākajiem un visblīvāk apdzīvotajiem Eiropas Savienības reģioniem. Man šķiet, ka Eiropas Savienības lielāka iesaistīšanās šajā reģionā būtu izdevīga ES un palīdzētu paaugstināt attīstības līmeni Karpatu reģiona valstīs, kurām vienkārši ir vajadzīga plašāka un aktīvāka Eiropas Savienības rīcība.
Karima Delli
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Kohēzijas politikai ir jānodrošina saskaņota un galvenais taisnīga attīstība visās teritorijās. Tādēļ mēs atbalstām reģionu starpkategorijas ieviešanu saistībā ar līdzekļu piešķiršanu, kā arī jaunu attīstības, sociālā tiesiskuma, labklājības un vides tiesiskuma rādītāju piemērošanu. Jāpauž nožēla, ka tas nav ietverts Pieper kunga ziņojumā.
Taisnīguma apsvērumu dēļ kohēzijas politikai ir arī jārisina apakšreģionālās attīstības atšķirības, lai atjaunotu vārda "kohēzija” nozīmi, tātad solidaritāti, kas ir Eiropas Savienības pievienotā vērtība. Lai to panāktu, ir jākoncentrē uzmanība uz nevienlīdzību, it sevišķi pilsētās, ko īpaši skar jaunās problēmas, gan sociālās, gan vides, un tas ir liels uzdevums.
Šo diskriminēto teritoriju pievilcības un vides uzlabošana nozīmē uzticības atjaunošanu starp šo teritoriju iedzīvotājiem. Tas arī veicinās jaunas ilgtspējīgas pilsētas - kādu vēlas ikviens - modeļa izveidi, kurš spēj risināt vides, enerģētikas, sociālās un demogrāfiskās problēmas, kā arī kurš par prioritāti nosaka dzīves vidi un iedzīvotāju labklājību.
Pabeigšu uzstāšanos ar skaidru vēstījumu: pēc 2013. gada kohēzijas politikas rīcībā jābūt tik ļoti vajadzīgajiem un stabiliem resursiem, lai tā turpinātu pastāvēt.
Cornelia Ernst
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Attiecībā uz starpkategoriju es sākumā arī noteikti būtu spējusi iedomāties citus risinājumus, Pieper kungs, piemēram, pārejas regula reģioniem, kas ir sasnieguši līdz šim augstākos subsīdiju līmeņus un kas to vairs nevarēs pēc 2013. gada. Tomēr diskusijās atklājās, ka mums ir jāņem vērā arī citi reģioni, it sevišķi krīzes skartie. Pašlaik mēs runājam par 51 reģionu. Tā kā skarto reģionu skaits ir tik liels, starpkategorijas neizveidošana būtu nolaidīga rīcība. Tas ir vienīgais veids, kā mēs varam izveidot uzticamu shēmu, lai nodrošinātu atbildīgas subsīdijas šiem reģioniem, kuriem pašiem ir jākompensē savs lēnais attīstības progress.
Attiecībā uz citiem aspektiem Pieper kunga ziņojumā ir daudzi pozitīvi un negatīvi punkti. Cita starpā mēs neatbalstām to, ka tajā nav skaidras apņemšanās piemērot izlēmīgāku pieeju nabadzības apkarošanai. Mēs uzskatām, ka ziņojuma teksts, ar ko saskaņā kohēzijas politika ir atkarīga no nosacījumiem, kuri uzliek dalībvalstīm pienākumu īstenot reformas, ir neskaidrs un saistīts ar nepareizas interpretācijas risku. Nav pat jāsaka, ka kohēzijas politikai arī turpmāk ir jābūt sociālā līdzsvara un solidaritātes instrumentam visos reģionos.
Juozas Imbrasas
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Šodienas debates ir par vienu no svarīgākajām Eiropas Savienības politikas jomām, kas nodrošina mūsu pilsoņu labklājību un visas Eiropas Savienības konkurētspēju un izaugsmi. Iepriekš kohēzijas politika ietvēra dažus izšķirošus faktorus, kas nodrošina Eiropa Savienības nabadzīgāko reģionu integrāciju un izaugsmi, kā arī būtiski samazina ekonomikas un sociālās atšķirības.
Pašlaik mums ir stratēģija "Eiropa 2020”, kas struktūrpolitikai un kohēzijas politikai paredz vēl lielāku nozīmi, lai izkļūtu no krīzes un veicinātu mūsu pilsoņu labklājību. Nav šaubu, ka mums ir jāpārvar daudzi šķēršļi, kas saistīti ar globalizāciju, demogrāfiskajām izmaiņām un resursu aizsardzību. Tomēr, lai to sasniegtu, mums būs bez izņēmumiem jārealizē visu Eiropas Savienības reģionu potenciāls.
Es uzskatu, ka reģionālās politikas nākotnei jābūt saistītai ar Eiropas pamatmērķiem inovāciju, pētniecības, vides un enerģētikas uzdevumu jomā, kā arī, protams, jāpalīdz nodrošināt Eiropas pievienoto vērtību, bet tikai ar tādiem turpmākiem pasākumiem, kas ir maksimāli pārredzami un efektīvi.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisār Hahn, dāmas un kungi! Kohēzija ir cieši iesakņojusies Eiropas politikā un Līgumā, un tagad tā ir kļuvusi vēl stabilāka, pateicoties Lisabonas līguma teritoriālajai dimensijai. Esmu ļoti gandarīts, ka savā piektajā kohēzijas ziņojumā Komisija ir atbilstīgi noteikusi integrētas pieejas nākotnei. Mēs saglabājam solidaritāti, bet iesaistām stratēģijas "Eiropa 2020” jaunos mērķus, izmantojot instrumentus, kas jau apliecinājuši savu lietderību: decentralizētu pieeju, partnerību, saistošas programmas dažādos līmeņos un daudzlīmeņu pārvaldību. Un tad mēs aplūkojam šos jaunos uzdevumus. Tas pats par sevi ir lieliski. Un ir arī ļoti labi, ka pašlaik ir iesniegti šie ziņojumi. Visi šie pamatelementi, īpaši uzsverot pārrobežu sadarbību, proti, 3. mērķi, saņem pilnīgu atbalstu.
Patiesībā debatēs ir viens ieildzis jautājums. Mēs, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti), esam izlēmuši organizēt brīvo vai atklāto balsojumu par starpkategoriju, un es jums vēlos izskaidrot, kādēļ. Patiesībā tādēļ, ka priekšlikums, kas Komisijai ir vēl jāiesniedz, tomēr vēl var virzīties dažādos virzienos. Komisārs nupat sacīja, ka viņš vēlējās ar reģioniem apspriest šāda veida īpašus asignējumus, kā mēs tos varētu nosaukt. Esmu gandarīts, ka par to notiek diskusijas, jo mēs vēl par to neesam runājuši. Mēs vēl nezinām, kuri reģioni ir iesaistīti. Mēs nezinām, kur to izmaksās. Mēs nezinām, kādas ir līdzfinansējuma procentuālas attiecības. Visas šīs lietas varētu būtiski ietekmēt šo rezultātu. Tādēļ es domāju, ka mums ir jāsagaida Komisijas priekšlikums - manuprāt, tas notiks drīz - un tad mēs patiešām zināsim, par ko runājam. Debates nenotiek par pārejas mehānismu un instrumentu izmantošanu. To jau mēs esam izdarījuši. Manner kundze arī sacīja, ka mums ir pakāpeniska atcelšana un pakāpeniska ieviešana un ka mēs varam īstenot integrētu politiku attiecībā uz stratēģiju "Eiropa 2020”. To mēs darīsim. Tātad tāds šobrīd ir brīvā balsojuma iemesls PPE grupā.
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Hahn kungs, dāmas un kungi! Šodien ir tikusi uzsvērta reģionālās politikas nozīme. Mūsu kohēzijas un konsolidācijas politikai ir jāietver visi Eiropas reģioni. Ar reģioniem es domāju cilvēkus, kas dzīvo šajos reģionos. Tas ir ārkārtīgi svarīgs aspekts. Dažu mūsu delegāciju laikā uz reģioniem mēs esam redzējuši, cik vērtīgs ir Eiropas finansējums reģionālajai attīstībai, sociālās kohēzijas sasniegšanai, sieviešu politikai un dzimumu vienlīdzībai. Es varu tikai mudināt Eiropas Savienību nākotnē piedāvāt vairāk programmu, kuras cilvēki uztver ļoti pozitīvi un kuras ir vērstas tieši uz minētajiem mērķiem, kā esam secinājuši īstenošanas izpētē. Mums ir vajadzīgs, lai iedzīvotāji Eiropas reģionos izjustu līdzdalību. Pašlaik mēs apspriežam reģionu starpkategoriju. Tas ir ļoti svarīgi, jo Eiropa ir palīdzējusi nodrošināt darbvietu izveidi šajos reģionos. Manuprāt, izaugsme ir ilgtspējīga, ja tā nodrošina sociālo tiesiskumu. Kohēzijas politika ir Eiropas politikas centrālais elements.
Adam Bielan
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Nav šaubu, ka kohēzijas politika palīdz uzlabot sociālo un ekonomikas vidi, kā arī, galvenais, veicina to reģionu attīstību, kas saņem atbalstu. Tomēr neaizmirsīsim, ka plašās ieguldījumu iespējas arī atļauj bagātām dalībvalstīm gūt peļņu. Saskaņā ar aprēķiniem, visu to ieguvumu vērtība, ko "vecās” Eiropas Savienības valstis gūst no kohēzijas politikas īstenošanas manā valstī Polijā, līdz 2015. gadam sasniegs 38 miljardus euro. Es ceru, ka tas, ka izšķirošais debašu posms par kohēzijas politikas nākotni notiks manas valsts Polijas prezidentūras laikā, palīdzēs nodrošināt, ka netiks īstenoti priekšlikumi ieviest būtiskus samazinājumus šajā politikas jomā.
Diemžēl mans reģions Mazovse pārsniedz 75 % griestus no ES IKP, jo tam ir ļoti spēcīga ekonomiskā pozīcija, jo tajā atrodas valsts galvaspilsēta Varšava. Tādēļ tam vairs nebūs tiesības saņemt atbalstu. Līdzīgā situācijā ir 35 Eiropas reģioni. Es aicinu pieņemt priekšlikumu izveidot reģionu starpkategoriju, ļaujot samazināt atbalsta atcelšanu. Ja mēs analizētu Mazovse ekonomikas situāciju, neņemot vērā Varšavas pilsētu, mēs redzētu, ka iekšzemes kopprodukts lielākajā daļā reģiona nav ne tuvu 75 % līmenim, turklāt tas pat sasniedz Eiropas Savienības nabadzīgāko reģionu IKP līmeni, kas parāda, ka ir būtiska turpmāka palīdzība.
François Alfonsi
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Kohēzijas politika ir Eiropas Savienības politikas virzienu centrālais elements, kurš parāda solidaritātes centienus starp dalībvalstīm un bez kura nebūtu patiesas Eiropas Savienības.
Kohēzijas politikas pēdējo 30 gadu dati liecina par izcilību. Tādēļ ir jānosaka nākotnes prioritātes. Pirmkārt, nedrīkst samazināt kohēzijas politikas budžeta piešķīrumus. Veidojot plānu 2014.-2020. gadam, Hahn kungam jāspēj paļauties uz tādām pašām budžeta summām, kā iepriekš.
Otrkārt, mums ir vajadzīgs atjaunots regulējums šai politikai, un tam jābūt pielāgotam jaunajām situācijām un problēmām. Šajā saistībā būtiska ir reģionu starpkategorijas izveide. Šiem reģioniem jābūt tiesībām uz atbalstu, kas ir mērķtiecīgāks, lai katrs reģions varētu noturēties Eiropas vidējā līmenī neatkarīgi no saviem strukturālajiem trūkumiem, no tā, cik tas ir atpalicis savas pagātnes dēļ, un no tā pakļautības pašreizējai vai turpmākai krīzei.
Ar šiem reģionu starpkategorijas mērķiem mēs cenšamies sasniegt teritoriālā līdzsvara ilgtermiņa mērķi, lai novērstu pārāk lielu plaisu starp attīstītajiem reģioniem, kas ir pilnībā piesātināti, un reģioniem, kuri ir attāli, atpaliek un kuriem nākotnē pat draud iedzīvotāju izbraukšana.
Treškārt, Sanchez-Schmid kundzes patstāvīgais ziņojums lieliski parāda, cik liels ir 3. mērķa potenciāls nodrošināt būtisku Eiropas pievienoto vērtību. Jaunajā kohēzijas politikā, motivējot makroreģionus, 3. mērķis ir ievērojami jānostiprina, kā ir aicināts Sanchez-Schmid kundzes ziņojumā.
Danuta Maria Hübner
Priekšsēdētājas kundze! Pēdējos gados dalībvalstis, Komisija un Eiropas Parlaments ir cieši sadarbojušies, lai turpinātu uzlabot ES kohēzijas politikas efektivitāti, tās rezultātus un tās pasākumu kvalitāti.
Mēs esam nonākuši pie secinājuma, ka, lai to sasniegtu, efektīvs instruments varētu būt atbilstīgi nosacījumi un stimuli politikas ietvaros. Šobrīd esmu pārliecināta, ka esam gatavi politikas regulējumā ieviest nosacījumu instrumentus, kas palielinātu ieguldījumu atdevi.
Nosacījumiem ir jāattiecas uz saikni starp politikas pasākumiem un progresu attiecībā uz iestāžu, administratīvo un strukturālo efektivitāti. Gaidāmo sarunu kontekstā mums jānodrošina atbilstīgs tiesiskais regulējums, kas noteiks panākumu faktorus efektīvai izaugsmes veicināšanai, izmantojot kohēzijas politiku.
Es sagaidu, ka ex ante nosacījumi tiks pilnībā integrēti plānošanas procesā. Es arī sagaidu, ka ex ante nosacījumi tiks tieši sasaistīti ar politiku un programmu efektivitāti, ka to skaits būs ierobežots un ka tie tiks pielāgoti konkrētajam kontekstam, kā arī ka tajos ņems vērā noteiktos kritērijus.
Mums ir arī jānodrošina, ka nosacījumu procedūras nerada papildu slogus, bet drīzāk ir vērstas uz slogu samazināšanu, un ka tās neizraisa kavējumus politikas, programmu vai projektu īstenošanā.
Andrea Cozzolino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Kohēzijas politikas struktūra, ko mēs šodien apspriežam, ir ārkārtīgi sekmīga.
Savā runā es vēlos koncentrēt uzmanību uz trīs jautājumiem. Pirmkārt, es uzskatu, ka kohēzijas politika ir viens no pamatinstrumentiem, lai samazinātu nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm un tajās. Tādēļ tā ir arī viens no politikas pamatvirzieniem, lai apkarotu ilgstošo ekonomikas un finanšu krīzi, ar ko saskaramies jau vairākus gadus.
Otrkārt, manuprāt, ir atbalstāma doma iesaistīt jaunus reģionus un pilsoņus kohēzijas politikā. Tomēr būtu pareizi šos jautājumus apsvērt tad, kad mums būs skaidrāka izpratne par to, cik šī jaunā politika izmaksās, kāda būs tās ietekme uz vispārējo kohēzijas politiku un kā mēs sadalīsim resursus saistībā ar finanšu plāna reformu no šā brīža līdz 2020. gadam.
Visbeidzot, es domāju, ka pilsētu dimensijas nozīme kohēzijas politikā ir izšķirošs elements. Ir svarīgi, ka šajā jomā esam panākuši nelielu progresu, pateicoties Vlasák kunga ziņojumam, ko es patiešām atbalstu, un es uzskatu, ka šis ziņojums mums ļaus labāk noteikt tiesisko regulējumu attiecībā uz pilsētu dimensiju, kā arī ieviest tādus instrumentus kā pašvaldību darbības programmas, jo tās spēj kohēzijas politikai nodrošināt jaunu kvalitāti.
Michail Tremopoulos
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Ziņojuma mērķis ir noteikt, vai dalībvalstis ir transponējušas Eiropas tiesību aktus valstu tiesību aktos. Mums ir vajadzīga pirmā reālā analīze par kohēzijas politikas programmām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
Es runāšu par pārredzamību, par ko esmu sagatavojis ziņojumu. Referents Mikolášik kungs minēja pārredzamību saistībā ar līdzekļu piešķiršanu kā pamatnosacījumu, lai sasniegtu kohēzijas politikas vispārējos mērķus. Kā mēs varam iegūt vispārēju pārskatu par situāciju Eiropas Savienības līmenī, ja tikai 19 valstis ir iesniegušas pamatrādītājus, kas vajadzīgi salīdzināšanai? Lai gan mēs esam prasījuši Komisijai uzlabot iegūtās informācijas konsekvenci un kvalitāti, nav nekādas pārredzamības un trūkst pieejamu datu.
Mums ir jāsniedz skaidrs vēstījums. Kopējās apropriācijas atlasītajiem projektiem nevar atbilst vidēji 27 % no kopējiem pieejamajiem līdzekļiem; 9 valstis nevar apgūt vairāk nekā 40 % un 4 valstis - mazāk par 20 %. Mums nevar būt divu vai trīs ātrumu kohēzijas politika. Tādēļ ir jāizplata un jāizmanto vajadzīgā informācija.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Kohēzijas politika ir pārredzamākā Eiropas politika, kas nozīmē, ka tās panākumus var ļoti labi un drīz saskatīt, bet arī ka ir ļoti drīz redzamas tās neveiksmes un sarežģījumi, ko izraisa Briseles administrācijas trūkumi, kā arī nereti ļoti vāja administrācija dalībvalstīs. Šajā saistībā ir ļoti viegli nonākt pie secinājumiem un ļoti viegli ir izmantot dažādus ārējos apstākļus, piemēram, krīzi, lai attaisnotu izdevumu samazinājumus šai politikai par labu citiem Eiropas politikas virzieniem, un tā nepārprotami ir kļūda.
Mums ir jāapzinās, ka, ja mēs pieņemam, ka kohēzijas politika ir paredzēta pašiem trūcīgākajiem, tad tai ir pakāpeniski jābeidzas, kas nozīmē, ka tai lēnām ir pilnībā jāpazūd no Eiropas politikas virzienu saraksta. Tomēr šodien mēs nerunājam par tāda veida politiku, vai ne? Šī ir politika, kas samazina atšķirības - un atšķirības pastāvēs vienmēr, tāpat kā būs jaunas atšķirības, kuras šobrīd mums nav pat zināmas. Turklāt tā ir ieguldījumus un attīstību veicinoša politika. Tā ir politika, ar ko saistībā ir jāīsteno līgumos paredzētā rīcība, bet kas arī paredz jauna veida rīcību.
Šajā kontekstā vēlos paust atbalstu Eiropas Komisijas lēmumam pārveidot politikas iekšējo struktūru un to pielāgot jauniem nosacījumiem. Un es arī vēlos paust atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumiem par jauniem pasākumiem, tai skaitā cita starpā par reģionu starpkategorijas izveidi. Es domāju, ka darbs pie jaunas struktūras palielinās efektivitāti un ļaus šo politiku turpināt īstenot tā, lai risinātu mūsu pašreizējās problēmas.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Pārrobežu sadarbība Eiropā bez robežām nodrošina ieguvumus vietējām un reģionālajām iestādēm, jo tai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības vienotā tirgus nepārtrauktajā attīstībā. Tomēr pārrobežu teritorijām ir svarīga iezīme, kam ir raksturīgas kopējas daudzkultūru tradīcijas un etniskā daudzveidība - aspekti, kuri parasti nodrošina stabilu pamatu ne tikai saziņai starp cilvēkiem, bet arī starp kopienām dažādās teritorijās.
Mēs visi apzināmies, ka viena no ļoti bieži sastopamām pārrobežu teritoriju iezīmēm ir augstāks vidējais bezdarba līmenis - lai gan šeit vērojamas būtiskas starpreģionālās atšķirības -, kā arī augsts slēptās nodarbinātības līmenis, ko izraisa nereģistrēti bezdarbnieki.
Tādēļ es domāju, ka integrēta pieeja darba tirgum pārrobežu teritorijās varētu palīdzēt rast risinājumus strukturālajām problēmām un tuvinātu pieprasījumu piedāvājumam. Tādēļ ir būtiski jāuzlabo 3. mērķis, kā nupat sacīja referents.
Iosif Matula
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Kohēzijas politika ir efektīvs instruments, lai risinātu lielas aktuālās problēmas, ar ko saskaras Eiropas reģioni, proti, globalizāciju, klimata pārmaiņas vai demogrāfiskas tendences. ES līmenī ir panākts būtisks progress attiecībā uz reģionu līdzsvarotu attīstību, bet tas nav pietiekams. Tādēļ mums vajadzīga vērienīga kohēzijas politika, kas ir pieejama visiem ES reģioniem un kas samazinās pašreizējās nevienlīdzības.
Es domāju, ka mazāk attīstītu teritoriju konverģences vajadzību atbalstam joprojām ir jābūt prioritātei nākamajā plānošanas periodā, lai varētu nodrošināt taisnīgu piekļuvi kohēzijas politikas instrumentiem. Tas mums ļaus piemērot Lisabonas līguma noteikumus, kur ir uzsvērts, ka saskaņā ar 1. mērķi (konverģences) atbilstīga finansējuma daļa ir jāpiešķir reģioniem, kam tas ir visvairāk vajadzīgs, atbilstīgi to attīstības problēmu nopietnībai.
Eiropas Savienība spēs sacensties ar saviem sāncenšiem globālā līmenī tikai tad, ja kohēzijas politika varēs pilnībā atmodināt attīstības potenciālu ne tikai pilsētu reģionos, bet arī lauku apgabalos, kam ir endogēns potenciāls, un ja tā varēs nodrošināt pietiekami elastīgu reakciju uz stratēģijā "Eiropa 2020” noteiktajiem uzdevumiem un sarežģījumiem.
Paturot prātā iepriekš sacīto, inovācijas, izglītība un apmācība, enerģētika, vide, nodarbinātība, konkurētspēja, kvalifikācijas un nabadzības apkarošana ir un būs struktūrpolitikas un kohēzijas politikas neatņemama daļa. Jaunajai kohēzijas politikai noteikti jābūt vērstai uz rezultātiem un jānosaka vajadzīgās reformas, vienlaikus samazinot birokrātijas radītos ierobežojumus un vienkāršojot fondu pārvaldību.
Es esmu no valsts, kas būs atkarīga - it sevišķi laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam - no tā, kā mēs izprotam Eiropa Savienības vienotu attīstību. Praksē šobrīd un nākamo desmit gadu laikā piešķirtie līdzekļi Rumānijā nodrošinās ilgtermiņa ieguldījumu, kas ir vajadzīgs visas Eiropas Savienības līdzsvarotai attīstībai.
Es apsveicu savu kolēģi Pieper kungu un visus referentus ar iesniegto lielisko ziņojumu.
Mojca Kleva
(SL) Priekšsēdētāja kungs! Finanšu un ekonomikas krīzes laikā kohēzijas politika ir svarīgākais instruments, lai samazinātu ekonomikas un sociālās atšķirības starp Eiropas Savienības reģioniem. Tā ir viens no mūsu politikas pamatvirzieniem, kura pozitīvie rezultāti ir patiešām redzami visur; visos Eiropas Savienības nostūros, visās dalībvalstīs, visās ES pilsētu vai vietējās kopienās.
Tā ir politika, kas padara iespējamas strukturālas reformas un progresu. Faktiski tā par baltu velti piedāvā risinājumu pašreizējai sarežģītajai ekonomikas situācijai. Arī stratēģijas "Eiropa 2020” panākumi lielā mērā būs atkarīgi no ES kohēzijas politikas sekmēm, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai nākamajā septiņu gadu periodā šie līdzekļi joprojām ir Eiropas budžeta prioritāte.
Tā kā joprojām ir jāatrisina svarīgākais jautājums, proti, par reģionu starpkategorijas integrēšanu, es vēlos šajā saistībā aicināt komisāru un Eiropas Komisiju kopumā pēc iespējams ātrāk sniegt mums visus datus, kas vēl nav noskaidroti attiecībā uz šīs reģionu kategorijas izveidi, it sevišķi saistībā ar finanšu aspektiem un ietekmi, jo šis jautājums attiecas uz Eiropas Savienības reģionu attīstību nākotnē.
Alain Cadec
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pieņemot Garriga Polledo ziņojumu, Parlaments ir pieprasījis, lai 2014. gada daudzgadu finanšu shēma atbilstu gaidāmajiem budžeta uzdevumiem. Šajā saistībā reģionālajai politikai ir jāsaglabā finanšu resursi, kas ir vismaz vienlīdzīgi ar iepriekšējā perioda līdzekļiem. Tāda ir prioritāte.
Visiem reģioniem jāturpina nodrošināt piekļuvi struktūrfondiem. Mums, protams, ir jākoncentrē mūsu centieni uz palīdzības sniegšanu vismazāk attīstītajiem reģioniem, lai tie panāktu pārējo līmeni, izmantojot 1. mērķi.
Lai viss būtu taisnīgi, mums ir arī jāsniedz piemērots atbalsts reģioniem, kas neatbilst 1. mērķim, tomēr saskaras ar strukturāliem sarežģījumiem. Tādēļ esmu gandarīts, ka Eiropas Komisija ierosināja izveidot starpkategoriju tiem reģioniem, kuru IKP uz iedzīvotāju ir 75-90 % no ES vidējā rādītāja. Es vēlos izmantot šo iespēju, lai pateiktos komisāram Hahn par šo darbu.
Šis jaunais instruments mums ļaus labāk nodrošināt daudzu to reģionu īpašās iezīmes, kas nav ne trūcīgi, ne bagāti. Šīs starpkategorija būs arī taisnīgāka, jo nodrošinās līdzīgu atbalstu reģioniem, kam ir salīdzināms attīstības līmenis. Tomēr es vēlos pārliecināt reģionus, kas būtu bijuši tiesīgi piemērot pakāpeniskas atcelšanas mehānismu: nav nekādas domas par tā atcelšanu. Tiem būs pilnas tiesības uz starpkategoriju un tie noteikti būs galvenie atbalsta saņēmēji.
Visbeidzot, es vēlos norādīt, ka šīs jaunas kategorijas izveide nebūs saistīta ar papildu izdevumiem, pateicoties ietaupījumiem saistībā ar to, ka vairāki reģioni vairs neietilpst 1. mērķī. Nekādā gadījumā nedrīkst samazināt atbalstu reģioniem, kam ir tiesības uz 1., 2. un 3. mērķi.
Tomēr, ja mēs neizveidosim starpkategoriju, noteikti tiks samazināts kohēzijas politikas budžets. To izveidojot, mēs saglabāsim šo budžetu. Es domāju, ka neviens no klātesošajiem nevēlas šā budžeta samazināšanu. Es vēlos izmantot iespēju un pateikties referentam Pieper kungam par viņa darbu.
Sergio Gaetano Cofferati
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ekonomikas kohēzija kopā ar sociālo kohēziju un arī teritoriālo kohēziju vienmēr ir bijušas pamatprincipi, kas nosaka visus Eiropas Savienības politikas virzienus, kopš tās izveides.
Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai šie mērķi tiktu uzsvērti, kā tas ir mūsu apspriestajos tekstos, un ir pareizi pārskatīt un grozīt struktūrfondus, lai tos padarītu efektīvākus, sasniedzot rezultātus, kādus tiem ir paredzēts nodrošināt. Šajā saistībā, manuprāt, pamatnozīme piemīt Eiropas Sociālajam fondam vienkārši tādēļ, ka mēs esam nonākuši akūtā posmā ekonomikas un sociālas krīzes ietvaros, kura vēl nav beigusies un kurai ir ļoti nopietna ietekme tieši uz darbu un nodarbinātību.
Ir ļoti svarīgi, lai Eiropa saglabā šo sociālo modeli, vienlaikus atkārtojot, ka darbam ir neapšaubāma sociālā vērtība un ka nodarbinātība ir viens no galvenajiem atsauces punktiem saistībā ar to resursu izmantošanu, kuru pieejamību ir jānodrošina ekonomikas attīstībai. Tādēļ Sociālais fonds ir jānostiprina, jāsaglabā tā neatkarība un jāpalielina pieejamie resursi. Zināšanas ir galvenais aspekts un virzītājspēks visos konkurences modeļos. Nekas no minētā nebūs iespējams, ja vien netiks būtiski paaugstināta darbvietu kvalitāte. Tādēļ Eiropas Sociālais fonds pašlaik ir tikpat vērtīgs, cik vērtīgs tas ir vienmēr bijis, ja ne vēl vērtīgāks.
José Manuel Fernandes
Priekšsēdētāja kungs! Vairāk nekā jebkad ES ir vajadzīga kohēzijas politika, ka veicina patiesu konverģenci, kā arī sekmē izaugsmi un nodarbinātību, vienlaikus sekmējot vides mērķu sasniegšanu.
Ņemot vērā pašreizējo finansiālo situāciju un nepārtraukto programmu īstenošanu, Komisijai ir jāpiemēro visi centieni, lai veicinātu programmu īstenošanas noteikumu vienkāršību un elastību, kā arī jāļauj atkārtoti vienoties par līdzfinansējuma likmēm saistībā ar pašreizējām regulām, kad tas ir vajadzīgs un kad to vēlas dalībvalstis.
Kohēzijas politika ir jāvērš uz rezultātiem, nosakot skaidrus un izmērāmus mērķus un rezultātu rādītājus. Kohēzijas politikai ir arī jāveicina pārredzamība. Lai to uzraudzītu un lai mums būtu arī pārredzamība, es ierosinu informāciju par projektu pieņemšanu un īstenošanu darīt pieejamu reālajā laika, nodrošinot maksimāli detalizētas teritoriālo un statistisko vienību kategorijas, lai tām varētu piekļūt visa sabiedrība.
Jan Kozłowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Sākumā vēlos apsveikt referentus ar lielisko darbu. Kā jau referenti uzsvēra, kohēzijas politika ir apliecinājusi savu nozīmi - arī krīzes laikā - kā attīstības politika, kas atbalsta ieguldījumus un nodrošina tiešus un netiešus ieguvumus visiem reģioniem. Piemēram, no katra manā valstī Polijā ieguldītā eiro gandrīz puse jeb 46 centi atgriežas 15 "vecajās” dalībvalstīs.
Atbalsts attīstībai, kā arī ieguldījumi un kohēzijas politikas ietekme uz stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu ir iemesli, kādēļ šai politikai ir jāsaglabā vismaz tās pašreizējā nozīme, bet arī tās finansiālais atbalsts. Tomēr ir jāuzlabo fondu integrēšana un jāpanāk pilnīga sinerģija starp tiem. Ņemot vērā ar gados jaunu cilvēku bezdarbu un demogrāfiskajām izmaiņām saistītos riskus, ir ļoti svarīgi panākt Eiropas Sociālā fonda (ESF) potenciāla pilnīgu izmantošanu, un šajā saistībā ir jāizveido nosacījumi, lai nodrošinātu labāku ESF koordināciju ar citiem instrumentiem reģionālā un vietējā līmenī.
María Irigoyen Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze, ar ko mēs saskaramies, uzsver vajadzību pēc reģionālās politikas, kas ir labākais veids, kā samazināt attīstības atšķirības starp reģioniem un dalībvalstīm. Tajā pašā laikā mēs varam atjaunot Eiropas pozitīvo tēlu, ko pilsoņi pēdējā laikā saista tikai ar stingrām pielāgojumu programmām un izdevumu samazinājumiem.
Nākotnes kohēzijas politikā - Eiropas projekta un sociālā tiesiskuma solidaritātes pīlārā - jāņem vērā šādas prioritātes: pirmkārt, sociālās kohēzijas nostiprināšana un stratēģijas "Eiropa 2020” noteikto uzdevumu ietveršana; otrkārt, reģionu vajadzību un ģeogrāfisko iezīmju nodrošināšana, it sevišķi visnelabvēlīgākajā situācijā esošajiem reģioniem; treškārt, pakāpeniskas pieejas saglabāšana līdzekļu iekasēšanai, lai reģioni neatteiktos no konverģences mērķa, izvairoties no pēkšņām izmaiņām atbalsta saņemšanā; un, ceturtkārt, taisnīgas sistēmas veicināšana.
Visbeidzot, dāmas un kungi, iestādes piemēro striktus fiskālo pielāgojumu politikas virzienus. Tādēļ ir vajadzīgs ES atbalsts. Es ceru, ka Padome to ņems vērā.
Kristiina Ojuland
Priekšsēdētāja kungs! Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) pārvaldību pārrobežu programmās, un šajā saistībā ir izveidojusies samērā absurda situācija, kad ir runa par pārrobežu sadarbību ar Krieviju, kas nav ne EKPI mērķa valsts, ne ES attīstības palīdzības saņēmēja.
Es piekrītu referentam, ka vispārējā atbildība par EKPI ir jāatdod atpakaļ Reģionālās attīstības ĢD rokās un ka pārrobežu sadarbības programmas ir jāīsteno saskaņā ar līdzīgu regulējumu, kāds ir Interreg programmām. Neraugoties uz ārējo dimensiju, pārrobežu sadarbības programmas nedrīkst īstenot saskaņā ar attīstības atbalsta noteikumiem. Atbilstīgi to būtībai ir jāpiemēro ES teritoriālās sadarbības noteikumi.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika ir labākais instruments, ar ko var nodrošināt vienlīdzīgas iespējas Eiropas Savienības reģionu attīstībai un veicināt ekonomikas izaugsmi.
Lai sasniegtu kohēzijas politikas mērķus, ir svarīgi ne tikai pilnībā izmantot pieejamos līdzekļus, bet, galvenais, tos izmantot efektīvi, samazināt birokrātiju un sasniegt atbilstīgu sinerģiju starp fondiem. Svarīga ir arī Eiropas Sociālā fonda izmantošana, lai bez darba palikušie atgrieztos darba tirgū, nevis tikai nodrošinātu viņiem apmācības, kas ir ierasta prakse. Ir svarīgi nodrošināt līdzekļus inovācijām, pētniecībai un attīstībai, jo tas ļauj uzņēmumiem un reģioniem būt konkurētspējīgākiem.
Svarīgs kohēzijas politikas mērķis ir Eiropas pārrobežu sadarbība. Tādēļ ir svarīgi saskaņoti īstenot un veicināt sadarbību robežu teritorijās - gan iekšējo robežu teritorijās, gan arī teritorijās pie Eiropas Savienības ārējām robežām.
Visbeidzot, makroreģioni ir ļoti efektīvi, un šajā saistībā es vēlos ierosināt komisāram, ņemot piemēru no citām stratēģijām, izstrādāt stratēģiju Karpatu reģionam, kas ir viens no lielākajiem Eiropas Savienības reģioniem un viens no piesātinātākajiem ar dabas bagātībām.
Patrice Tirolien
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos uzsvērt Parlamenta atbalstu reģionu starpkategorijas izveidei un norādīt, ka tas nekādā gadījumā - pretēji dažu runātāju sacītajam - neradīs papildu slogu Kopienas budžetam. Mēs ierosinām rezolūciju attiecībā uz pārējas koncepciju ar nemainīgu budžetu. Mūsu vēlme ir pāriet uz taisnīgāku sistēmu, kas palīdz reģioniem ar būtiskiem sarežģījumiem. Šī pārejas zona 75-90 % apmērā no Eiropas IKP ir patiesa apņemšanās pret konsolidētu kohēzijas politiku turpmākajiem gadiem.
Turklāt esmu gandarīts, ka mūsu rezolūcija ir apstiprinājusi Parlamenta apņemšanos pret attālākajiem reģioniem. Minētie reģioni saskaras ar konkrētiem un pastāvīgiem nelabvēlīgiem apstākļiem, ar ko saistībā ir pamatoti piemērot solidaritātes centienus, lai tie efektīvi kļūtu par Eiropas Savienības mijiedarbības punktu ar pasauli.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Reģionālā politika un kohēzijas politika ir vajadzīgas, lai izlīdzinātu atšķirības attīstībā. Tas ir ļoti svarīgi cilvēku labklājībai un arī Eiropas konkurētspējai. Reģionālajai politikai ES līmenī pirmām kārtām ir jānodrošina pievienotā vērtība, jārada jauni uzņēmumi un attiecīgi nodarbinātība iedzīvotājiem.
Mums ir jājautā, vai ir saprātīgi atkārtoti virzīt visu pašreizējo reģionālo atbalstu cauri Briseles kanāliem, vai arī šo naudu varētu izlietot efektīvāk, ja to tieši piešķirtu dalībvalstu reģioniem. ES reģionālo politiku vajā birokrātija un ļaunprātīga izmantošana. Gan ES, gan dalībvalstīs pastāv liela birokrātija, un rezultātā ir izveidojusies situācija, kurā daudzi inovatīvi uzņēmumi - jauni un veci - nepiesakās uz līdzekļiem vai uz atbalstu, jo viņiem būtu jāalgo viens vai divi cilvēki, kas sagatavotu pieteikumu, un tas aizņemtu pārāk daudz laika. Mums ir jāapsver, vai Eiropas inovāciju politikai vispār ir nākotnes, ja reģionālā politika to neatbalstīs.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika ir viena no ES simboliskākajām politikas jomām un vislabāk simbolizē Eiropas projekta izveides ideālu. Tādēļ visi šodien apspriestie aspekti ir jāizskata padziļināti un ir vajadzīga visu šo daudzo referentu dalība, kurus es visus apsveicu.
Es vēlos uzsvērt nepieciešamību šai politikai pieņemt budžetu, kas ir elastīgāks un kontrolētāks, lai Eiropas fondi patiešām veicinātu attīstības projektus, kuriem ir ilgtspējas potenciāls. Ņemot vērā iepriekš sacīto, ir svarīgi, lai reģioni, kas jau izkļuvuši no 1. mērķa, spēj pārvarēt starpposmu, kurā tiek konsolidēta to jau apliecinātā attīstība, un lai tie netiktu pēkšņi pamesti, tādējādi apdraudot pašreiz panākto progresu.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Mēs pašlaik runājam par jautājumu, kas ir ļoti būtisks jaunajām dalībvalstīm, tai skaitā Ungārijai. Ir saņemta satraucoša informācija, ka daži no lēmumu pieņēmējiem Komisijā plāno būtiski samazināt kohēzijas politikas budžetu, sākot no 2014. gada. Tā būtu pašnāvība. Šāds solis ne tikai padarītu par neiespējamu trūcīgāko reģionu līmeņa izlīdzināšanu ar pārējiem, bet arī apdraudētu stratēģiju "Eiropa 2020”. Priekšlikums izveidot pārejas atbalsta stratēģiju patiešām ir atbilstīgs un sociāli taisnīgs. Tomēr kohēzijas atbalsta savienošana ar makroekonomikas apstākļiem nav pieņemama, jo mēs sodītu reģionus par valdības politiku, kuru tie nespēj ietekmēt. Visbeidzot, kohēzijas politikas darbības mehānisms ir sekmīgs un pamatā atbilstīgs; ir jāpalielina pārredzamība un jāsamazina birokrātija.
Sabine Verheyen
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Starpreģionu sadarbības nozīme nākotnē pieaugs. Pārrobežu sadarbība un makroreģionālā sadarbība ir ļoti svarīgas, lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus Eiropā, kurā pieaug kohēzijas līmenis. Robežreģioni joprojām saskaras ar īpašām problēmām. Pārrobežu koncepcijas un projekti tādās jomās kā infrastruktūra, sadarbība uzņēmējdarbības jomā, sadarbība pētniecībā, darba tirgus attīstība un apmācība ir virzītājspēki daudzās Eiropas Savienības daļās.
Mums ir vajadzīgas skaidras un vienkāršas starpreģionālo projektu struktūras. Dažādas valstu prasības projektu partneriem nereti sarežģī sadarbību un konkrētu, ilgtspējīgu projektu īstenošanu. Aicinājums Pieper kunga ziņojumā paplašināt starpreģionālās sadarbības - 3. mērķa - daļu līdz 7 % ir svarīgs solis uz priekšu, un es to no sirds atbalstu.
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika ir Eiropas projekta nākotnes svarīgākā politikas joma. Lai kopējā zona ar iekšējo tirgu un vienotu valūtu darbotos, tai vajadzīga zināma konverģence starp dalībvalstīm un to reģioniem. Pašreizējās atšķirības konkurētspējā un asimetrija attīstībā nenovēršami ir novājinājušas Eiropu un izraisījušas krīzi, kas skar eirozonu. Tādēļ saistībā ar būtisko vajadzību pēc konverģences noteikti ir vajadzīgs stabils kohēzijas budžets, ko nedrīkst novājināt, finansējot citus politikas virzienus. Lai paveiktu vairāk, ES rīcībā ir jābūt vairāk līdzekļiem, un to var sasniegt, palielinot tās budžetu, nevis samazinot kohēzijas budžetu, pat ja tikai nedaudz.
Tādēļ es jums, komisār, vēlos jautāt, vai ir iespējams, ka, nepalielinot Eiropas Savienības budžetu, infrastruktūru fonda un jaunu inovācijas politikas virzienu izveide - kas būs saistīta ar kohēziju un reģionālo attīstību, un to es atbalstu - kļūs par Trojas zirgu, kurš tiks ievests kohēzijas budžetā?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politikai ir būtiska nozīme saistībā ar attīstības veicināšanu reģionos, kas apvieno pilsētu un lauku teritorijas, kā arī izveido starp tiem vienotību. Tas ir fakts, ka pilsētu teritorijām ir svarīga ietekme uz reģionālās attīstības paātrināšanu. Šā uzdevuma veikšanā tām ir jānodrošina vajadzīgais atbalsts. Tomēr mums ir jāturpina censties panākt lauku un pilsētu teritoriju līdzsvarotu attīstību.
Es esmu novērojis, ka kohēzijas politika nav pārāk pamanāma lauku apvidos, neraugoties uz deklarācijām par šo jautājumu. Ir jāpiešķir līdzekļi lauku attīstībai saskaņā ar kohēzijas politiku, jo kopējās lauksaimniecības politikas otrais pīlārs savas darbības vērš zaļo, ekoloģijas un vides jautājumu, kā arī lauksaimniecības attīstības un apstrādes virzienā. Tomēr trūkst līdzekļu uzņēmumu, kā arī tehniskās un sociālās infrastruktūras attīstībai lauku apvidos, un tam ir jābūt kohēzijas politikas uzdevumam. Tehniskās infrastruktūras izbūve ir attīstības pamatnosacījums, bet mēs nedrīkstam aizmirst par uzņēmumu un sociālās infrastruktūras attīstību, kā arī par zinātni un pētniecību, kam ir lielākā ietekme uz modernu, viedu un inovatīvu attīstību.
Victor Boştinaru
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Šodienas debates mums nodrošina labāko argumentu par labu vajadzībai pēc stabilas, atbilstīgi finansētas kohēzijas politikas turpmākajā finanšu shēmā.
Mani iedvesmoja mūsu komitejas priekšsēdētājas Hübner kundzes lieliskā runa un Theurer kunga lieliskais ziņojums par pieredzi saistībā ar apguves spēju. Tādēļ es jums, komisār, vēlos jautāt, kā, skatoties no Eiropas perspektīvas attiecībā uz turpmāko finansējuma ciklu, Rumānija - valsts ar zemāko apguves koeficientu - var apņemties īstenot tā saucamo administratīvo reformu, kam nav nekāda sakara ar reģionālo reformu, ja nav veikts ietekmes pētījums, ja nav vismaz veiktas apspriešanās ar Reģionu politikas ģenerāldirektorātu, kurš par šo projektu uzzināja no laikrakstiem, un ja nav bijušas apspriedes ar politikas dalībniekiem, vietējiem dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību, tādējādi apdraudot visa projekta stabilitāti un prognozējamību?
Monika Hohlmeier
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos ierosināt divus jautājumus saistībā ar kohēzijas politiku un reģionālo politiku. Pirmais ir par strīdu attiecībā uz tā saucamo starpkategoriju, kas lielā mērā skar tieši valstis. Es uzskatu, ka saistībā ar šo diskusiju mums ir būtiski apsvērt šādus punktus: reģionālajai politikai un ekonomikas attīstības politikai ir jāpiedāvā stimulu sistēma, lai attiecīgie reģioni varētu attīstīties. Ja sistēmu noteiks tā, ka izveidosies atkarība no nepārtrauktām subsīdijām un reģioniem nebūs jāpiemēro centieni, lai iegūtu attiecīgos resursus, tad, manuprāt, šāda starpkategorija būtu neierobežota katastrofa, jo tā vienmēr būs strīda ābols un jo tai nebūs loģiska pamatojuma. Tomēr es patiešām uzskatu, ka ir pamatoti 1. mērķa reģioniem, kas zaudēs savu 1. mērķa statusu, turpināt sniegt īpašu atbalstu. Es arī uzskatu, ka ir pamatoti sniegt atbalstu reģionam, kas saskaras ar finansiālām un ekonomikas grūtībām konkrētu iemeslu dēļ. Mēs nevēlamies ieviest nepārtrauktu subsīdiju tradīciju; tā vietā mums jāpiedāvā palīdzība un atbalsts reģioniem, kam tas ir vajadzīgs.
Petru Constantin Luhan
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika neapšaubāmi ir Eiropas Savienības attīstības pamatelements. Es uzskatu, ka tās struktūra ir pamatā Eiropas konkurētspējai. Manuprāt, reģioniem ir jāturpina saņemt atbalsts saistībā ar to centieniem sasniegt ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi. Finansiāls atbalsts ir jāsniedz, pirmām kārtām ņemot vērā reģiona IKP.
Parastiem pilsoņiem ir jānodrošina piekļuve sociālajai, izglītības, veselības aprūpes un transporta infrastruktūrai. Tas mums ļaus atbalstīt ekonomikas attīstības centienus, nodrošinot augstu dzīves kvalitāti, kas savukārt ļaus mūsu pilsoņiem nepamest savas mājas Eiropā.
Kolēģi deputāti, MVU ir ekonomikas konkurētspējas sekmēšanas pamatā. Tiem ir jāsniedz lielāks pamudinājums, padarot finansējuma piekļuves noteikumus elastīgākus un veicinot tos.
Tādēļ es uzskatu, ka vienlīdzīga piekļuve infrastruktūrai un kvalitatīviem pakalpojumiem, kā arī atbalsts MVU ir virzības pamatprincipi reģionālās attīstības politikas struktūrā un ka tāds ir ceļš, lai panāktu konkurētspēju pasaulē.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika neapšaubāmi ir veicinājusi lielāku produktivitāti visos ES reģionos un reģionālo atšķirību samazināšanos, tāpat kā nav šaubu par to, ka tas ir bijis svarīgi visiem pilsoņiem un ka tas palīdz - un turpinās palīdzēt - apkarot ekonomikas un finanšu krīzi, ar ko saskaras Eiropa. Tādēļ piektais kohēzijas ziņojums nāk tieši laikā.
Ir trīs galvenie punkti. Pirmkārt, iekšzemes kopprodukts ir jāpapildina ar citiem rādītājiem no valsts un reģionālo iestāžu puses. Otrkārt, ir jāievieš starpkategorija, lai visi reģioni, uz kuriem neattiecas konverģence un kam nav izdevies sasniegt konkurētspēju, var saņemt līdzīgu atbalstu līdzīgās situācijās, un lai šie reģioni nesaskartos ar pēkšņām izmaiņām. Treškārt, ir jānostiprina 3. mērķis.
Es gribu izteikt divus pieprasījumus. Ir jāatceļ maksimālais 150 kilometru attālums, lai ļautu daudziem tādiem reģioniem kā Baleāru salām piekļūt pārrobežu sadarbībai. Un mans otrs komentārs ir par to, ka ziņojumā ir sacīts, ka ES darba valodas ir franču, angļu un vācu. Tas tā nav. Tieši 23 ES valodas mūs padara bagātus un daudzveidīgus.
Nadezhda Neynsky
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt referentus ar viņu darbu pie šī īpaši svarīgā temata.
Kā Bulgārijas politiķe es ar īpašu interesi vēroju attīstību attiecībā uz atbalsta saņēmēju reģionu starpkategoriju, ko plāno ieviest jaunajā 2013.-2020. gada budžeta shēmā.
Kā jau šodien un arī debatēs vairākkārt tika uzsvērts, es uzskatu, ka šim jautājumam vajadzīgas plašākas debates, jo pašlaik tiek noteikts priekšnosacījums jauniem sadalījumiem un izņēmumiem attiecībā uz atsevišķiem reģioniem, kas ir pretrunā Eiropas solidaritātes principam. Starpkategorija ir pretrunā ar to Eiropas reģionu konverģences principu, kuru attīstības līmenis ir zemāks par Eiropas Savienības vidējo līmeni. Nav pilnībā skaidrs, kāds pamatojums ir ticis izmantos, lai izvēlētos šos 75 % un 90 % ierobežojumus, un kādēļ, piemēram, netika izveidota kategorija reģioniem ar īpaši zemu attīstības līmeni.
Es balsošu, pamatojoties uz referenta ierosinājumu 34. punktā, bet atturos nosaukt reģionus, kuri atbilst šiem ierobežojumiem. Es arī balsošu atbalstoši par 5. grozījumu attiecībā uz skaidriem, stingriem kritērijiem, ko mēs uzskatām par ļoti svarīgiem, lai izvairītos no sarežģījumiem jaunā regulējuma īstenošanā.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Pirmām kārtam vēlos pateikties par jūsu ieguldījumu šajās vispusīgajās debatēs, kurās uzstājās daudzi runātāji. Tas apliecina vajadzību šajā Parlamentā detalizēti risināt ar reģionālo politiku un kohēzijas politiku saistītos jautājumus. Es vēlos sākt ar sev ļoti svarīgu jautājumu. Parlamentam tieši laika ziņā bija ļoti svarīgi - un es pats arī to atbalstu - gūt iespēju izstrādāt detalizētu, daudzlīmeņu atzinumu pirms mūsu regulu projektu publicēšanas, un arī lai šis atzinums tiktu ietverts attiecīgajās regulās. Tādēļ es aicinu jūs būt saprotošiem, ka šobrīd es jums nespēju piedāvāt vispusīgus rakstiskus priekšlikumus, jo to pamatā it sevišķi būs pašlaik iesniegtie ziņojumi.
Ir ļoti svarīgi likt lielāku uzsvaru uz darba kvalitāti reģionos, it sevišķi, ja aplūkojam valstis, kas saskaras ar reālām strukturālām problēmām. Šajā gadījumā ir svarīgi ne tikai risināt jautājumu par resursu piešķiršanu un mērķu noteikšanu, bet arī palīdzēt saistībā ar programmu definēšanu mērķu noteikšanai un palīdzēt izveidot kopas atsevišķos reģionos un reģionu daļās, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi.
Riskējot atkārtot dažu runātāju nupat sacīto, es vēlos norādīt, ka mūsu priekšlikumā būs atsevišķa nodaļa par daudzlīmeņu pārvaldību, kurā būs izklāstīta mūsu nostāja un visas ieinteresētās puses tiks aicinātas sadarboties, lai izstrādātu darbības programmas reģionos. Šobrīd arī aicinu atbildīgās personas reģionos nodrošināt, ka tiek iesaistītas vietējās pārvaldes. To saku tādēļ, ka es - tāpat kā daudzi no jums - esmu dzirdējis, ka reģioni sūdzas, ka netiek iesaistītas valstu iestādes, savukārt vietējās pārvaldes sūdzas, ka tās netiek iesaistītas reģionālā līmenī.
Ja aplūkojam līdzdalību, kas jau vairākkārt tika minēta, noteikti ir vajadzīgs jūsu visu atbalsts. Vienkāršošana ir plaši, ja ne pārmēru, izmantots vārds, kas mums visiem rada problēmas. Tomēr vienkāršošana nevar nozīmēt tikai to, ka tiek samazināta kontrole. Mūsu rīcībā jābūt piemērotiem līdzekļiem, lai vienkāršotu mūsu darbību. Es lieku lielas cerības uz Barnier kunga darbu publiskā iepirkuma jomā, vienkāršojot turpmākos standartizācijas procedūru procesus, samazinot kļūdu iespējamību un tādējādi būtiski sekmējot vienkāršošanas mērķi. Mums šajā lietā jāsniedz mūsu ieguldījums, iesniedzot turpmākus priekšlikumus par vienotas likmes summām utt. Šajā saistībā būs svarīgi, lai dalībvalstis seko mūsu piemēram.
Viens no runātājiem ierosināja Eiropas struktūrfondus nodalīt no pārējiem struktūrpolitikas fondiem, bet mums nav šādu plānu. Daudzas no lietām, kas ir jāpanāk lauku apvidos, ir jāietver arī Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai darbības jomā, un šī fonda mērķis nav tikai atbalstīt lauksaimniekus, bet arī lauku apvidus. Kā mēs zinām, šajā nozarē ir vairāki dalībnieki un ieinteresētās personas. Arī šeit uzdevums ir panākt labāku koordināciju starp dažādiem fondiem, kas ir apvienotā stratēģiskā regulējuma vispārīgais mērķis.
Nosacījumi mums palīdzēs uzlabot mūsu darba kvalitāti. Šodien daudz tika sacīts par pārējas reģioniem, un lielākā daļa no sacītā bija atbilstīga un svarīga. Mūsu mērķis ir atbalstīt attīstību reģionos, kuri vēl nav sasnieguši Eiropas vidējo līmeni. Tāds ir reģionālās politikas mērķis. Sarežģītie uzdevumi ir, lūk, kādi: turpināt kvalitatīvu un kvantitatīvu izaugsmi, kā arī nodrošināt, ka tiek sasniegti stratēģijas "Eiropa 2020” mērķi, piemēram, enerģētikas, klimata pārmaiņu, inovāciju, pētniecības, izglītības un apmācības, nodarbinātības un nabadzības apkarošanas centienu jomā. Es vēlos pateikties visiem par šīm aktīvajām debatēm, kā arī par lielo atbalstu, ko Parlaments ir sniedzis mūsu politikas virzieniem.
Miroslav Mikolášik
referents. - Priekšsēdētāja kungs! Programmu īstenošana ir dinamisks process, ko var ietekmēs, nosakot regulāras nepilnības visā procesā un jomas, kurās vajadzīgas reformas.
Šajā saistībā stratēģiski ziņojumi kā jauns instruments palielina pārskatatbildību attiecībā uz politikas mērķu sasniegšanu un parāda, ka kohēzijas politikai jāattiecas uz visiem Eiropas reģioniem un sociālajām problēmām, lai panāktu viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visā ES.
Kohēzijas politika paļaujas uz labu pārvaldību Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Sekmīga sadarbība šajos līmeņos ir ļoti vēlama, jo tā vienkāršo visu procesu. Finansējums nedrīkst palikt neizmantots nevajadzīgas birokrātijas vai kļūdainu noteikumu un procedūru dēļ. Atbilstīgi finansētai kohēzijas politikai jābūt tuvākai ES pilsoņiem un ir jāturpina attiekties uz visiem Eiropas Savienības reģioniem un sociālajām problēmām, gan palīdzot trūcīgākajiem reģioniem panākt pārējo līmeni, gan nodrošināt viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi visā Eiropas Savienībā.
Stratēģiskajā 2010. gada ziņojumā ir ietverts spēcīgs stimuls uzlabot kohēzijas politikas programmu pašreizējo īstenošanu. Dalībvalstis arī tiek mudinātas novērst kavējumus ES finansējuma ieguldīšanā un izstrādāt efektīvākus rīcības plānus, lai sasniegtu noteiktos rezultātus. Tādēļ es ceru, ka šodienas balsojuma rezultāti par 2010. gada stratēģisko ziņojumu sniegs vēstījumu dalībvalstīm un Komisijai.
