SWIFT (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par SWIFT.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, dāmas un kungi! Pagājušajā mēnesī, 24. martā, Komisija pieņēma ieteikumu Padomei apstiprināt sarunu sākšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus, novēršot un apkarojot terorismu un teroristu finansēšanu.
Šis ieteikums nekavējoties tika iesniegts referentam, dažiem Eiropas Parlamenta deputātiem un nosūtīts Eiropas Savienības Padomei.
Eiropas Savienības Padome joprojām ir pārliecināta par šāda nolīguma nepieciešamību un tāpēc pilnībā atbalsta Komisijas ieteikumu apspriest nolīgumu par terorisma finansēšanas izsekošanas programmu. Pastāvīgo pārstāvju komiteja (Coreper) ir rūpīgi izskatījusi komisāres sagatavoto sarunu mandāta projektu, un principā šis Komisijas ieteikums tiks izvirzīts balsošanai nākamajā Padomes sanāksmē, un mēs par to balsosim, protams, ņemot vērā Parlamenta nostāju un tos viedokļus, kas šodien par šo tematu tiks izteikti šajā sēžu zālē.
Padome piekrīt Parlamentam, ka iecerētajā nolīgumā, kas zināms kā SWIFT nolīgums, ir jāiekļauj atbilstīgas garantijas un drošības pasākumi. Tāpēc tā piekrīt Parlamenta paustajai nostājai, ka ir būtiski visos gadījumos ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 8. pantu, Lisabonas līgumu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. Turklāt pastāv pamatprincipi, kuri ir jāievēro, pārsūtot personas datus, kā, piemēram, tās personas, kuras dati tiek apstrādāti, tiesības būt informētai par to, vai tiesības labot vai dzēst šādus datus, ja tie ir nepareizi.
Visām tiesībām saistībā ar datu aizsardzību jābūt nodrošinātām bez diskriminācijas; citiem vārdiem sakot, pret Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir jāizturas tāpat kā pret Amerikas Savienoto Valstu iedzīvotājiem.
Mēs uzskatām, ka ir iespējams panākt vienošanos ar Amerikas Savienotajām Valstīm par parakstāmā nolīguma darbības ilgumu, kurš, es ceru, būs aptuveni pieci gadi.
Kas attiecas uz datu apmaiņu ar trešām valstīm, mūsu izpratne ir tāda, ka gadījumos, kad ASV iestādēm ir pamats domāt, ka pastāv dati, kuri citu valstu iestādēm varētu palīdzēt ierosināt lietu par terorisma noziegumiem, šādi dati būtu jāizmanto. Turklāt to paredz arī Eiropas tiesību akti. Saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem līdzīgos apstākļos, ja dalībvalsts ir ieguvusi informāciju no citas dalībvalsts, šo informāciju terorisma apkarošanas nolūkā ir atļauts pārsūtīt trešām valstīm.
Vēl viens temats ir masveida datu pārsūtīšana, un ne visos gadījumos tā ir saistīta ar specifisku pieņēmumu, ka dati jāsaglabā tehniskiem nolūkiem un arī efektivitātes nolūkiem, jo bieži ir svarīgi, lai būtu noteikts datu apjoms, kas ļautu izdarīt secinājumus, veicot teroristu kriminālvajāšanu. Šādai datu pārsūtīšanai, protams, jābūt pēc iespējas vairāk precizētai un pēc iespējas vairāk ierobežotai, un vienmēr jābūt ļoti skaidram mērķim: kriminālvajāšana par konkrētiem teroristiskiem noziegumiem; šis ir mērķis, kurš attaisno šāda veida nolīguma pastāvēšanu.
Tā rezultātā mums ir detalizēts Komisijas sagatavots mandāta projekts. Es uzskatu, ka tas ir labs projekts, kas aizsargā cilvēku pamattiesības, projekts, kurā ir ņemta vērā šo nolīgumu efektivitāte, projekts, kura pamatā ir savstarpīgums un proporcionalitāte datu apkopošanā. Tas acīmredzami ir balstīts uz šo nolīgumu efektivitātes rezultātu uzraudzīšanu - kā norādīts arī Komisijas ieteikumā - ne tikai no Parlamenta, kas ir cieši saistīts ar visām šīm sarunām, puses.
Parlaments pareizi uzskata, ka arī tam ir jābūt iesaistītam šajā vienošanās procesā, un tāpēc mēs piekrītam, ka tas ir jānodrošina ar pienācīgu informāciju un Komisijai kā šī nolīguma sarunu dalībniecei jāsniedz šāda informācija visos sarunu posmos.
Padome saprot arī to, ka Parlamentam būtu vajadzīga vieglāka piekļuve starptautisko nolīgumu klasificētajām daļām, lai tas varētu veikt novērtējumu gadījumos, kad tam ir apstiprinājuma tiesības. Turklāt man jāpiemin, ka savā 2010. gada 9. februāra paziņojumā Padome apsolīja apspriest ar Parlamentu iestāžu vienošanos par šo tematu. Es priecājos Padomes vārdā šodien apstiprināt šo solījumu.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) datu apkopošanai ir būtiska nozīme cīņā pret terorismu. Mēs zinām, ka TFTP dati ir palīdzējuši novērst teroristu uzbrukumus Eiropā, piemēram, 2006. gada šķidro sprāgstvielu bumbas Hītrovas lidostā. Tādēļ TFTP ir svarīga ne vien ASV, bet arī Eiropai.
Es nesen tikos ar ASV Tēvzemes drošības sekretāri J. Napolitano, un mēs apspriedām šo jautājumu. ASV iestādes pilnībā apzinās vajadzību pārveidot mūsu pagaidu nolīgumu, taču tās ir arī nobažījušās par daudziem zināmu teroristu datu paraugiem, kas vairs nav pieejami. Tāpēc mums ir jārisina jautājums par trūkumiem drošības pasākumos, taču tas ir jādara, nodrošinot pilnīgu pamattiesību ievērošanu un pietiekamu datu aizsardzības līmeni.
Tāpēc pēc mūsu pēdējām diskusijām par šo jautājumu Komisija nekavējoties sāka strādāt pie jauna sarunu mandāta jaunam ES un ASV TFTP nolīgumam. Manuprāt, šis mandāts ir ambiciozs, taču reālistisks. Tajā ir līdzsvarota mūsu kopējās drošības uzturēšana, vienlaikus risinot pamattiesību un datu aizsardzības jautājumus, pamatojoties uz Parlamenta pagājušā gada septembra un šā gada februāra rezolūcijām.
Es gribētu pateikties J. Hennis-Plasschaert kundzei par mūsu ļoti konstruktīvo sadarbību. Komisija ir centusies sadarboties ar viņu, līdzreferentiem un "ēnu” referentiem par šo jautājumu. Es esmu pateicīga arī prezidentūrai par darbu, ko tā paveikusi, lai panāktu Padomes piekrišanu.
Mēs centāmies ņemt vērā tās bažas, kas paustas Eiropas Parlamenta rezolūcijās. Datu apstrāde notiks tikai terorisma apkarošanas mērķim. Pieprasījuma pamatā jābūt tiesu iestādes atļaujai. Trešām valstīm nepārsūtīs masveida datus. Pastāvēs savstarpīgums. Pārsūtīšanai izmantos aktīvo datu nosūtīšanas sistēmu, tiks izslēgti dati, kas saistīti ar Vienotu Eiropas maksājumu telpu (SEPA), un tiks risināts arī jautājums par nediskriminējošiem pārsūdzības mehānismiem. Es nodrošināšu, lai Komisija visos sarunu procesa posmos sniegtu Parlamentam pilnīgu un tūlītēju informāciju. Mūsu mērķis ir parakstīt šo nolīgumu līdz jūnija beigām, lai Parlaments jūlijā varētu par to balsot.
Kas attiecas uz masveida datu pārsūtīšanas jautājumu, es zinu, ka Eiropas Parlaments par to ir ļoti nobažījies, taču es zinu arī to, ka jūs saprotat - bez masveida datu pārsūtīšanas nebūs TFTP. Juridiski saistošas garantijas nodrošinās, lai nevarētu piekļūt absolūti nekādiem datiem, ja nav objektīvi apstiprināta iemesla uzskatīt, ka identificētā persona ir terorists, aizdomās turēta par terorismu vai ka tā finansē terorismu, un šī datu pārsūtīšana būs anonīma. Protams, masveida datu pārsūtīšana ir jutīgs jautājums, un mēs sarunu laikā centīsimies panākt vēl lielāku datu apjoma samazināšanu. Taču mums jābūt arī reālistiskiem šajā jautājumā. Visticamāk, nebūs milzīga samazinājuma to datu apjomā, kuri jau ir izraudzīti par pieprasījumu mērķi.
Daļa no šā mandāta ir savstarpīgums. Iecerētais nolīgums ASV Valsts kasei noteiktu juridiskas saistības nodrošināt norāžu apmaiņu ar ES partneriem un sniegtu ES iestādēm TFTP datu meklēšanas iespējas saistībā ar terorismā aizdomās turētām personām Eiropas Savienībā. Ja ES izstrādātu līdzīgu programmu - ES TFTP -, tad Amerikas pusei būtu mums jāpalīdz arī šajā jautājumā. Komisija vēlas piedalīties šajās diskusijās ar dalībvalstīm.
Mandātā ir prasīts piecu gadu saglabāšanas termiņš neatlasītiem datiem. Es uzskatu, ka tam ir zināms pamatojums, ņemot vērā, ka pieci gadi ir arī finanšu darījumu datu saglabāšanas termiņš, kuru piemēro bankām saskaņā ar ES tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, taču es esmu gatava uzklausīt Parlamenta deputātu viedokļus šajā jautājumā un līdz šīs nedēļas beigām iesniegt šo jautājumu izskatīšanai Padomē.
Visbeidzot, es uzskatu, ka mandāta projekts ir patiesi būtisks uzlabojums. Tajā ir ņemtas vērā bažas, ko Parlaments ir paudis savās rezolūcijās. Tajā ir ņemts vērā referentes aicinājums īstenot divkāršu pieeju, kuras rezultāts varētu būt ES TFTP izveide, lai gan tas, protams, mums ir jāapspriež Eiropas Savienībā. Tā nav daļa no sarunām. Mandāta projektā ES un ASV attiecības šajā jomā ir uzlūkotas kā vienlīdzīgu partneru attiecības, kas, protams, ir ilgtermiņa mērķis šajā saistībā.
Simon Busuttil
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Pirmais, kas būtu jāpasaka, ir tas, ka Parlaments grib nolīgumu. Protams, Parlaments negrib nolīgumu par katru cenu, un vislielākās grūtības parasti slēpjas detaļās. Tieši tās mēs šodien šajā sēžu zālē apspriedīsim.
Pēc balsojuma februārī ir gūtas divas skaidras mācības. Pirmā mācība ir tāda, ka Eiropas Parlamentam ir jaunas pilnvaras, tam ir skaidras pilnvaras; tam ir sakāms savs vārds, un tas vēlas īstenot savas pilnvaras. Parlaments to darīs konstruktīvi un atbildīgi, taču tas īstenos savas pilnvaras. Otra gūtā mācība ir tāda, ka pirmais nolīgums nebija pietiekami labs un to ir nepieciešams uzlabot.
Es ļoti atzinīgi vērtēju Komisijas gatavību nākt klajā ar mandātu, ko tā izdarīja iespējami ātri pēc balsojuma februārī, un es arī nepacietīgi gaidu, lai šo mandātu iespējami drīzāk apstiprinātu Ministru Padome. Kā jau es teicu, Eiropas Parlaments grib nolīgumu, un mēs esam detalizēti norādījuši to, ko mēs gribētu - rezolūcijā, kura ir guvusi plašu Parlamenta atbalstu, nepārprotami - tā vadošo grupu atbalstu.
Komisāres kundze, masveida dati ir mums būtisks jautājums, un domāju, jūs ļoti labi zināt, ka tas, ko mēs gribam attiecībā uz masveida datiem, prasa, lai šo jautājumu pārdomātu ne tikai mūsu ASV partneri, bet arī mēs paši. Ko tieši mēs šeit Eiropā gribam paši sev? Vai mēs gribam paši savu Eiropas TFTP, un kā mēs gatavojamies to izveidot? Nepārprotami masveida dati ir būtisks jautājums, un tas ir jautājums, no kura nevar izvairīties. Tas ir jārisina.
Nākamnedēļ, kad Parlamenta delegācija dosies uz ASV, mums būs jārisina šīs detaļas, apspriežot tās ar saviem partneriem ASV Kongresā.
Nākamnedēļ Eiropas Parlamenta delegācija dosies uz ASV, un mēs to apspriedīsim ne tikai ar mūsu partneriem Kongresā, bet arī ar ASV iestādēm. Mēs ļoti gribam darīt to konstruktīvi. Mēs gribam doties uz ASV, lai parādītu ASV iestādēm, ka mēs pret šo jautājumu izturamies nopietni. Mēs gribam nolīgumu, taču mums ir bažas, un mēs gribam, lai šīs bažas tiktu kliedētas.
Birgit Sippel
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu iebilst tiem, kuri līdz šim ir runājuši, attiecībā uz vienu jautājumu: es neesmu ieinteresēta, lai nolīgumu panāktu iespējami drīzāk, es esmu ieinteresēta, lai panāktu iespējami labāku nolīgumu. Kvalitātei ir jābūt svarīgākai par ātrumu. Es gribētu izteikt vēl vienu iepriekšēju piezīmi. Eiropas Parlaments jau vienreiz noraidīja nolīgumu, un viens no aspektiem daudzo ar saturu saistīto iemeslu vidū bija Eiropas Parlamenta līdzdalības trūkums.
Ņemot vērā šīs nedēļas notikumus, mēs esam nolēmuši Parlamentā nepieņemt nekādus lēmumus. Ir arī lēmums aicināt Padomi līdzīgā veidā atlikt lēmumu pieņemšanu līdz tam laikam, kad mēs varēsim pieņemt savus lēmumus. Pašlaik es esmu diezgan pārsteigta, ka ir tādi Parlamenta deputāti, kuri acīmredzami neuztver nopietni paši savus lēmumus, bet domā: jā, taču neraugoties uz to, Padome vienkārši var pieņemt lēmumu. Es nedomāju, ka mēs varam šādi izturēties paši pret saviem lēmumiem. Es joprojām pastāvu uz to, ka arī Padomei vajadzētu atlikt lēmuma pieņemšanu līdz 6. maijam, kad mēs būsim pieņēmuši savu lēmumu. Esmu pārliecināta, ka tas neradīs sarežģījumus un ka Amerikas Savienotās Valstis būs saprotošas.
Runājot par pašu mandāta projektu, es labvēlīgi skatos uz to, ka Komisija ir apņēmusies izpildīt mūsu prasības. Tomēr es gribētu skaidri pateikt, ka šajā sarunu mandātā ir nepieciešami būtiski grozījumi. Tie ir nepieciešami, lai Eiropas Parlamenta vairākums balsotu par jaunu nolīgumu. Manuprāt, pašreizējais mandāts nav pietiekami mērķtiecīgs, lai to panāktu. Joprojām neatrisināta ir masveida datu pārsūtīšanas problēma. Ja ASV iestādes mums saka, ka runa ir par piecu līdz desmit cilvēku specifiskiem datiem mēnesī, tad miljoniem datu vienību saistībā ar Eiropas iedzīvotājiem pārsūtīšana ir pilnīgi neproporcionāla šim mērķim.
Starp citu, es gribētu vēlreiz pateikt Komisijai un Padomei, ka, lai gan pastāvīgi tiek apgalvots, ka šis nolīgums būs ļoti svarīgs papildu līdzeklis terorisma apkarošanai, pierādījumi tam nebūt nav tik acīmredzami, kā mums vienmēr saka. Joprojām problēma ir arī ilgais datu saglabāšanas laiks Amerikas Savienotajās Valstīs. Arī attiecībā uz to mandāts neparedz nekādu risinājumu. Mums ir vajadzīga tiesu iestāde Eiropā, kura ne tikai pārbaudītu ASV pieprasījumu likumību, bet arī datu iegūšanu neatkarīgi no tā, kur tā notiek. Informācijas nodošana trešām valstīm ir jāregulē ar skaidrām norādēm. Mums ir nepieciešams mērķtiecīgs mandāts, kurā ir iekļautas mūsu prasības. Tikai tādā gadījumā mēs varēsim panākt patiešām labu rezultātu, kas atbilstu mūsu prasībām, ņemot vērā gan datu aizsardzību, gan cīņu pret terorismu.
Visbeidzot, man ir vēl viens konkrēts jautājums Padomei un Komisijai. Kā jūs esat paredzējuši nodrošināt, lai iegūtu un tālāk nodotu tikai tos datus, kuri ir konkrēti pieprasīti? Kā tas var darboties? Amerikas Savienotajās Valstīs? Vai ir arī citi priekšlikumi?
Jeanine Hennis-Plasschaert
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Arī es ļoti atzinīgi vērtēju šodienas debates, kurās Parlaments izklāstīs savas cerības attiecībā uz sarunu risināšanas norādījumiem. Protams, ir ļoti žēl, ka Parlaments šonedēļ nebalsos par savu rezolūciju, taču tam nevajadzētu - un es atkārtoju - tam nevajadzētu atturēt Padomi no virzīšanās uz priekšu atbilstoši grafikam. Šeit runājot, mēs paužam Parlamenta uzskatus, un nav noslēpums, ka Padomei un Komisijai jau ir ļoti labi zināma šī rezolūcija un tās saturs. Šajā saistībā es varu tikai pateikt to, ka es novērtēju jauno sadarbības garu, kādu izrāda gan Padome, gan Komisija, lai sadarbotos ar Parlamentu.
Pašlaik saskaņā ar sarunu risināšanas norādījumiem iecerētajam ES un ASV nolīgumam ir jānodrošina vienlīdzīgas tiesības neatkarīgi no tās personas tautības, kuras dati tiek apstrādāti saskaņā ar šo nolīgumu. Mans jautājums ir šāds: ko tas nozīmē? Kādas šajā gadījumā ir šīs īpašās tiesības saistībā ar, piemēram, piekļuvi datiem, to labošanu, dzēšanu, kompensāciju un pārsūdzības mehānismu? Lūdzu, pastāstiet man to! Turklāt es, tāpat kā mani kolēģi, vēlos uzsvērt, ka attiecībā uz iecerēto nolīgumu izšķiroši ir samērīguma un vajadzības principi. To - un es vēlreiz atkārtoju - to, ka finanšu rādītāju datu profili jebkāda iemesla dēļ nespēj izmeklēt šo ziņojumu saturu un tādēļ vajadzīga masveida datu pārsūtīšana, pēc tam vairs nevar labot ar uzraudzības un kontroles mehānismiem, jo datu aizsardzības tiesības aktu pamatprincipi jau ir pārkāpti.
Godīgi sakot, man ir zināmas šaubas, vai šis jautājums tiks atrisināts, pamatojoties uz pašreizējiem sarunu risināšanas norādījumiem. Turklāt ir svarīgi zināt, ka nolīgums par savstarpēju juridisko palīdzību nav adekvāts pamats pieprasījumiem, lai saņemtu datus TFTP mērķiem. Galu galā, nolīgums par savstarpēju juridisko palīdzību neattiecas uz banku pārvedumiem starp trešām valstīm, un tas prasītu noteiktas bankas iepriekšēju identificēšanu, turpretim TFTP ir pamatota uz naudas pārskaitījumu meklēšanu. Tāpēc ir būtiski - un es gribētu to uzsvērt - ir būtiski, lai sarunas būtu koncentrētas uz tāda risinājuma meklēšanu, kas abus instrumentus padarītu saderīgus. Protams, mēs varam uzstāt uz TFTP pārveidi, taču, atklāti sakot, tas patiesībā nav atkarīgs no mums, un tāpēc es varu tikai mudināt Padomi un Komisiju, kā to darīja S. Busuttil kungs, uzreiz pievērsties galvenajiem politiskajiem lēmumiem.
Es ceru uz skaidru un saistošu Padomes un Komisijas apņemšanos veikt visu nepieciešamo, lai efektīvi ieviestu ilgtspējīgu, juridiski pareizu Eiropas risinājumu datu iegūšanai Eiropā. Es vēlos vēlreiz uzsvērt, ka masveida datu pārsūtīšana un saglabāšana ārvalstīs, pat ja tas attiecas uz mūsu labākajiem draugiem, pēc definīcijas ir un paliek nesamērīga. Tas iezīmē milzīgu atkāpšanos no Eiropas tiesību aktiem un prakses. Tiesiskums ir izšķiroši svarīgs, un šajā kontekstā Parlamentam jābūt ārkārtīgi piesardzīgam, izvērtējot iecerētos nolīgumus, kā, piemēram, to, kuru mēs šodien apspriežam.
Tāpat kā citi, es atbalstu spēcīgu un atvērtu Eiropas Savienību, kas kā līdzvērtīga partnere spēj cieši sadarboties ar ASV. Šajā kontekstā es varu tikai vēlreiz uzsvērt, ka tā ir Eiropa, kurai jānosaka vadlīnijas Eiropas sadarbībai ar ASV pretterorisma nolūkos, ieskaitot tiesību aizsardzību un apkopoto datu izmantošanu komerciāliem mērķiem. Būtu jāpanāk, lai tas tiek pareizi saprasts un Eiropas prasības par taisnīgu, proporcionālu un tiesisku personiskās informācijas nodošanu kā ārkārtīgi būtiskas tiek vienmēr ievērotas. Padomes un Komisijas uzdevums ir to pārvērst konkrētā darbībā, panākot vienošanos, kas piepildīs visas ES un ASV cerības.
Jan Philipp Albrecht
Priekšsēdētāja kungs! Es gribu pateikties prezidentūrai un jums, komisāre Malmström kundze, par to, ko jūs sacījāt. Prezidentūras pārstāvis pareizi teica, ka TFTP nolīgums par SWIFT banku datu apmaiņu ir jautājums par principiem. Tas ir jautājums par galvenajiem konstitucionālajiem principiem, tas ir jautājums par privātuma aizsardzību - Pamattiesību hartas 8. pants un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pants. Taču tas ir arī jautājums par efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgām procedūrām - Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. un 13. pants. Tas ir jautājums par patiesu samērīgumu no konstitucionāli tiesiska viedokļa - un es uzsveru - no konstitucionāli tiesiska viedokļa, jo jautājums nav tikai par vienkāršu samērīguma sajūtas iegūšanu; mums ir reāli jāpierāda vajadzība pēc pasākuma, tā atbilstība un, galu galā, jārod pierādījumi arī pašam samērīgumam.
Šajā saistībā man vēlreiz ir skaidri jāpasaka tas, ko atkārtoti ir teikuši citi eksperti un pat izmeklēšanas iestādes. Manuprāt, nav iespējams pierādīt, ka masveida personisko datu pārsūtīšana bez konkrētām sākotnējām aizdomām vispār ir atbilstīga un ka mums nav ievērojami mazāk intensīvu iejaukšanās pasākumu, kas būtu pietiekami, lai īstenotu šos mērķus. Bez iepriekšēja lēmuma atsevišķā lietā, lēmuma, kas pamatots uz pastāvošām aizdomām, jebkāda piekļuve Eiropas iedzīvotāju banku datiem ir nesamērīga. Tāpēc ir jānodrošina, ka dati netiek masveidā pārsūtīti.
Pretējā gadījumā šis nolīgums būtu esošo Eiropas un starptautisko līgumu pārkāpums, un tieši to savos spriedumos ļoti skaidri ir pateikusi lielākā daļa Eiropas Augstāko tiesu - jo īpaši Vācijas Federālā Konstitucionālā tiesa martā - gadījumos, kad lieta bija saistīta ar datu saglabāšanu. Tāpēc Parlaments nevar pieļaut un tam nevajadzētu pieļaut nekādus kompromisus attiecībā uz savu iepriekšējo nostāju, bet tam ir jānodrošina saderība ar ES tiesību aktiem sarunu laikā un pēc tām, vajadzības gadījumā noteikti iesniedzot Eiropas Kopienu Tiesā sarunu mandātu un sarunu rezultātus.
Tāpēc es aicinu Komisiju un Padomi skaidri izklāstīt Amerikas Savienotajām Valstīm Parlamenta nosacījumus un nodrošināt nepieciešamos skaidros samērīguma pierādījumus. Pretējā gadījumā Parlaments joprojām nevarēs piekrist TFTP nolīgumam.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! ECR grupa atbalstīja Padomes sākotnējo nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par SWIFT un to Terorisma finansēšanas izsekošanas programmu finanšu ziņojumapmaiņas datu pārsūtīšanai, kurai, protams, tiek piemērotas noteiktas garantijas. Vienlaikus mēs noraidījām antiamerikānismu, gan slēptu, gan atklātu, kas raksturīgs dažiem šajā Parlamentā.
Amerika visā pasaulē nes ārkārtīgi neproporcionālu slogu, nodrošinot mums visiem brīvību. Mēs gribam redzēt, ka Eiropas Savienība dara vairāk, nevis mazāk, lai atbalstītu Amerikas principiālo vadību cīņā pret terorismu. Tāpēc mēs SWIFT nolīgumu uzlūkojām kā būtisku instrumentu, kas palīdzētu izgriezt ļaundabīgo terorisma finansēšanas audzēju un aizsargātu iedzīvotājus abpus Atlantijas okeānam. Taču, lai gan mani sarūgtināja šā nolīguma noraidīšana, es nebūt nejutos par to pārsteigts.
Neapšaubāmi, Parlaments izvingrināja savus muskuļus un ļoti gribēja izrādīt savas jaunās, Lisabonas līgumā noteiktās pilnvaras, taču SWIFT nolīguma pagaidu noraidīšana, gaidot labāko - pašreizējo Komisijas priekšlikumu, iespējams, būs nākusi par labu, lai kalpotu kā modinātāja zvans prezidenta B. Obama administrācijai, kurai, tāpat kā tās priekštecēm, šķiet, ir ļoti trūcīgs priekšstats par Eiropas Savienību un tās iestādēm, jo īpaši par Parlamentu.
Šķiet, ka Amerikas diplomāti ļoti zemu novērtē EP deputātu palielinātās pilnvaras un ietekmi. Vēstule, ko valsts sekretāre H. Klintone nosūtīja priekšsēdētājam J. Buzek, paužot bažas saistībā ar SWIFT, diemžēl bija novēlota. Turklāt daudzi Parlamenta deputāti to uzskatīja labākajā gadījumā par naivu, bet sliktākajā - par augstprātīgu, jo tajā tika ignorēta realitāte, kā mūsu Parlaments darbojas politisko grupu ietvaros.
Amerikas Savienotās Valstis saglabā gandrīz nemanāmu lobējošu klātbūtni Parlamentā. Salīdziniet to ar mazām valstīm, piemēram, Izraēlu, Taivānu un Kolumbiju, nemaz nerunājot par tādiem milžiem kā Indija un Ķīna, kuras iegulda ievērojamus diplomātiskos resursus attiecību veidošanā šajā Parlamentā. Tā rezultātā šīs valstis palielina savu diplomātisko ietekmi ES līmenī, turpretim Amerika diemžēl neizmanto savu potenciālu. Ir pārsteidzoši, ka ASV vēstniecība Beļģijā joprojām ir divreiz lielāka par tās pārstāvniecību Eiropas Savienībā.
Taču mani iepriecina, ka jaunais Amerikas vēstnieks Eiropas Savienībā William Kennard, šķiet, novērtē EP deputātu svarīgo nozīmi, un tagad šī ziņa tiek nodota Vašingtonai. Es ceru, ka viņa pilnvaru laiks Briselē sakritīs ar ievērojumu uzlabojumu Amerikas attiecībās ar mums, EP deputātiem, un gaidāmā ASV viceprezidenta J. Biden vizīte ir lielisks sākums, jo nav neviena, kurš vairāk par mani gribētu pieredzēt transatlantiskās partnerības stiprināšanu.
Nākamais šķērslis, protams, būs jauna SWIFT nolīguma apstiprināšana Parlamentā, un arī nolīgums par Pasažieru datu reģistru (PDR), kurš, manuprāt, būs ne mazāk pretrunīgs.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs atkal apspriežam Komisijas un Padomes pilnvaras saistībā ar SWIFT projektu. Mandāta projektā, kas mums šodien iesniegts, skaidri ir iekļautas Eiropas Parlamenta 2009. gada septembra rezolūcijā izvirzītās prasības, taču daudzi jautājumi joprojām ir nepilnīgi.
Tas attiecas uz laikposmu, cik ilgi dati tiek saglabāti, un kurā mūsu Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir iespējas pārsūdzēt lēmumu. ASV Privātās dzīves aizsardzības likums joprojām diskriminē personas, kuras nav ASV pilsoņi: to atzīst pat Komisijas amatpersonas. Turklāt mums atkārtoti tiek teikts, ka SWIFT sistēma nevar apstrādāt atsevišķus datus, jo tai nav tādu iespēju, īpaši tehnisko iespēju, lai to darītu.
Tāpēc joprojām pastāv milzīga problēma attiecībā uz nosūtīto datu samērīgumu. Kā jūs pats mums teicāt, komisāra kungs, joprojām pastāv bažas saistībā ar šo masveida datu pārsūtīšanu. Kas attiecas uz mani, diemžēl es neuzticos tam, kā ASV iestādes darbojas šajā jomā. Ar pamatotām aizdomām ir par maz. Amerikas Savienoto Valstu radītais kaitējums cīņā pret terorismu ir labi zināms.
Kā teica B. Sippel kundze, kvalitātei jābūt svarīgākai par kvantitāti. Jā, Eiropas iestādei jāspēj veikt reālu kontroli attiecībā uz datiem, kas tiks pārsūtīti. Mēs joprojām gaidām garantijas šajā jomā, lai aizsargātu mūsu pilsoņu un visu Eiropā dzīvojošo personu tiesības.
Mēs atzinīgi vērtējam progresu, kas jau ir panākts, bet tas joprojām ir nepietiekams. Jā, mūsu iedzīvotājiem ir tiesības uz drošību, taču viņiem ir tiesības uz drošību visās jomās. Laikā, kad daudzi mūsu iedzīvotāji aizvien vairāk apzinās privātuma un personas datu aizsardzību - tas skaidri izskan daudzās runās šajā Parlamentā -, mūsu pienākums ir turpināt jūs brīdināt un pēc labākās sirdsapziņas jums pateikt, ka, mūsuprāt, samērīguma un vajadzības principi joprojām netiek ievēroti.
Mario Borghezio
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos izmantot šo iespēju, lai uzsvērtu jūsu teiktā likumīgumu attiecībā uz to, ka arī Eiropas Parlaments nedrīkst aizmirst itāļu valodas, kura ir devusi tika lielu ieguldījumu Eiropas kultūrā, nozīmi un svarīgumu.
Atgriežoties pie aplūkojumā temata, jāsaka, ka pēc tās bezdarbības, kuru Eiropas Parlaments ir stingri piekopis, šķiet, ka šajā gadījumā tas nav pilnībā novērtējis steidzamo un dramatisko vajadzību nekādā veidā un nekādu iemeslu dēļ neapdraudēt rietumu un Eiropas pamatprasību aizsargāt sevi no terorisma.
Protams, ir absolūta taisnība, ka jābūt līdzsvaram, samērīgumam, ka iedzīvotāju tiesības un tiesības uz privātumu nedrīkst pārmērīgi upurēt un ka, protams, ir jāgarantē iedzīvotājiem iespēja iesniegt gan administratīvu, gan juridisku apelāciju saistībā ar visiem lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz SWIFT sistēmu, - tieši tā, kā to garantē šis jaunais Komisijas sagatavotā mandāta formulējums, kurā ietverti daudzi no vissvarīgākajiem Eiropas Parlamenta izvirzītajiem jautājumiem.
Tāpēc, manuprāt, pamatnostādnes Komisijas pieņemtajā sarunu mandātā par SWIFT jāuztver kā būtiski pamatotas, lai nodrošinātu - es atkārtoju - efektīvu un vajadzīgu sadarbību ar ASV iestādēm finanšu darījumu izsekošanā, kuras mērķis ir apkarot un novērst terorisma draudus - protams, abu pušu interesēs, jo arī Eiropai jāatceras, ka tai sevi jāaizsargā no terorisma: mēs esam pieredzējuši pārāk daudz acīmredzamu un arī ārkārtīgi nopietnu terorisma pierādījumu -, un lai nodrošinātu Eiropas Parlamentam uzticētās datu plūsmas demokrātisku kontroli, kas tādējādi ir visdrošākais iespējamais veids, kā aizsargāt Eiropas iedzīvotāju personas datus un viņu tiesības aizstāvēt sevi dažādos forumos. Šajā sarunu mandātā ir ņemti vērā arī daudzi Eiropas Parlamenta deputātu izteiktie ierosinājumi, un tas apliecina Eiropas Parlamenta nozīmi un tā jauno lomu, ko paredz līgums.
Turklāt mums jāatceras, ka SWIFT nolīgumā ir paredzēts savstarpīguma princips no ASV puses, ja Eiropas Savienībai izdosies izveidot Eiropas Terorisma finansēšanas izsekošanas programmu.
Eiropai katrā ziņā ir jāpāriet pie darbības - tā nedrīkst vienmēr atpalikt -, tai jāpāriet pie darbības un pašai jānodrošina būtisks ieguldījums un informācija. Uz Pasažieru datu reģistra (PDR) sistēmu, kas tiks apspriesta vēlāk, attiecas šī pati loģika: pasažieru reģistrēšana - atkal terorisma apkarošanas nolūkos - ir izšķiroši svarīga.
Ernst Strasser
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Mēs, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti), gribam nolīgumu. Mēs gribam labas partnerattiecības ar mūsu Amerikas draugiem galvenokārt drošības jomā. Mēs gribam labu nolīgumu, un mēs gribam šo nolīgumu ļoti drīz. Mums būtu jāuzsver, ka šis ir laiks, kas atspoguļo Lisabonas garu kā reti kad līdz šim. Pēc Parlamenta rezolūcijas septembra vidū, pēc Padomes lēmumiem novembra beigās, pēc diskusijām janvārī un februārī un pēc Parlamenta skaidri paustās nostājas februārī tagad ir izveidojusies situācija, kura ir labs piemērs sadarbībai starp Komiju, Padomi un Parlamentu. Es patiešām vēlos pateikties jums, komisāres kundze, kā arī Padomei par šo jauno sākumu, ko galvenokārt panācāt jūs un komisāre V. Reding kundze. Šis ir piemērs tam, ko Eiropas iedzīvotāji vēlas attiecībā uz darbības jomu, kā Eiropas iedzīvotāji grib redzēt mūs kopīgi panākam risinājumus - nevis vienkārši Eiropas iedzīvotāji, bet galvenokārt tie, kuri šodien mūs vēro un klausās šeit, Parlamentā. Šajā saistībā es jo īpaši vēlos apsveikt mūsu draugus no Reinas un Hunsrikas novadiem un mūsu draugus no Austrijas, kuri šodien ir šeit.
Mēs savā grupā nemeklējam problēmas, bet cīnāmies par risinājumiem. Vēlos uzsvērt, ka tika atrasta vesela virkne izcilu priekšlikumu risinājumiem, kurus mēs izvirzījām septembra rezolūcijā, un tie attiecas uz masveida datu pārsūtīšanas jautājumu, trešām valstīm, nolīguma darbības ilgumu, tā beigu termiņa nosacījumiem vai citiem jautājumiem. Šie ir jautājumi, kuri mums tagad jāapspriež.
Esmu diezgan pārsteigts par mūsu kolēģiem no Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas un Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas, kuri savulaik atturējās no balsošanas par šo rezolūciju un atteicās to veicināt, bet tagad prasa šo rezolūciju. Tāpēc es aicinu jūs piedalīties. Palīdziet mums apspriest šos jautājumus, un kopīgi mēs panāksim labu rezultātu. Kā šeit tika atzīts, turpmāk mums jāstrādā, lai nodrošinātu arī to, ka mēs varam paātrināt Eiropas TFTP izveidi, un arī jūs to esat norādījuši savos paziņojumos. Jā, mums vajadzēs šos instrumentus, un mums ir precīzi jāievēro grafiks, kuru jūs noteicāt, lai mēs līdz vasaras beigām šeit, Parlamentā, varētu apspriest jūsu sarunu rezultātus un, cerams, pieņemt arī lēmumus.
Es uzskatu, ka diskusijas par tādiem tematiem kā datu apmaiņas nolīgums, Pasažieru datu reģistrs (PDR), Šengenas Informācijas sistēma (SIS) un citiem var turpināties tādā pašā veidā, kā jūs jau esat diskutējuši, tostarp par jūsu rīcības plānu, kuru es no visas sirds vēlos atbalstīt.
Kinga Göncz
(HU) Es vēlos atgādināt, ka pretēji nelabvēlīgajām prognozēm, kam sekoja Parlamenta negatīvais balsojums, faktiski ir bijušas arī vairākas pozitīvas tendences, un šķiet, ka nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm būs labāks, nekā tika gaidīts; ja viss izdosies, to noslēgs līdz vasarai. Kopš tā laika mums galvenokārt ir kļuvis skaidrs, ka ASV ir daudz vairāk gatava uzklausīt šos iebildumus un meklēt konstruktīvus risinājumus Eiropas iebildumiem, nekā mēs bijām domājuši.
Manuprāt, mēs visi esam konstatējuši, ka sadarbība ir uzlabojusies un dialogs starp Padomi un Parlamentu ir kļuvis ciešāks, un es domāju, ir svarīgi, ka komisāre Cecilia Malmström regulāri informē Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, referentus un "ēnu” referentus par notikumu gaitu. Es uzskatu, ka tas ir pats galvenais, lai nodrošinātu, ka arī turpmāk tiek noslēgti patiešām labi nolīgumi. Manuprāt, ir svarīgi to norādīt, pirms mēs pārejam pie citiem jautājumiem.
Arī es gribētu pateikt to, ko uzsvēra vairāki deputāti, proti, ka Parlaments ir apņēmies un arī Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa ļoti nopietni ir apņēmusies nodrošināt nolīguma noslēgšanu iespējami drīzāk, kā arī nodrošināt, lai šis būtu labs nolīgums, citiem vārdiem sakot, lai tajā būtu ņemtas vērā Eiropas iedzīvotāju intereses, tostarp viņu datu aizsardzības intereses. Mēs zinām un mēs jūtam atbildību, jo šis ir ļoti svarīgs terorisma apkarošanas elements arī tad, ja tas nav vienīgais vai vissvarīgākais; šī konkrētā datu apmaiņa ir ļoti svarīga. Mums šķiet, ka pašreizējais sarunu mandāts nodrošina risinājumus daudzām problēmām, taču daudzām citām nesniedz risinājumu. Uz šo brīdi nav risinājumu tām problēmām, kuras iepriekš minēja mūsu kolēģi un kuras šodien tiks tālāk apspriestas. Es domāju, ka šīs divas nedēļas, kas ir mūsu rīcībā saistībā ar balsošanas atlikšanu lidojumu problēmu dēļ, dod mums iespēju - iespēju atrast risinājumus neatrisinātajām problēmām un atrast atbildes uz tiem Parlamenta izvirzītajiem jautājumiem un iebildumiem, uz kuriem mēs vēl neesam atraduši pārliecinošas atbildes. Būtu labi, ja Padome nepieņemtu lēmumu, pirms Parlamentam ir bijusi iespēja balsot, jo tas varētu radīt papildu sarežģījumus tuvākajā nākotnē.
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs! Komisija nepārprotami ir ieklausījusies. Mandāta projekts patiešām ir skaidrs iepriekšējo nolīgumu uzlabojums, lai gan mani kolēģi ir uzsvēruši tos aspektus, kuri mums joprojām rada bažas. Es neatkārtošu šīs bažas, izņemot to, ka pateikšos savai kolēģei Jeanine Hennis-Plasschaert kundzei par visu smago darbu, ko viņa paveikusi Parlamenta labā.
Es gribu pateikt kaut ko par procesu un kaut ko par kontekstu. Manuprāt, nesen panāktais progress ir apliecinājums tam, ko var panākt, ja partneri viens pret otru izturas ar cieņu un ieklausās viens otrā, nopietni uztver iebildumus un pieliek lielas pūles, lai tuvinātu atšķirīgus viedokļus. Tāpat kā Komisija, arī es patiešām uzskatu, ka ASV iestādes ir īstenojušas šos iesaistīšanās un saprašanās centienus. Šajā saistībā es vēlos pateikties vēstniekam Bill Kennard. Viņš ļoti labi ir izpratis, kā darbojas Eiropas Parlaments, iespējams, pat labāk, nekā dažas mūsu dalībvalstis.
Tagad mums vajag, lai Padome pieliktu tādas pašas pūles un pieņemtu progresīvu sarunu mandātu. Iepriekšējā reizē Padome neieradās pie mums ar nopietnu uzlabojumu piedāvājumu attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu bažām, tāpēc mēs bijām spiesti noraidīt pagaidu nolīgumu.
Pēdējos desmit gados - un šis ir jautājums par kontekstu - ASV un Eiropas Savienības iestādes aizvien vairāk ir aktīvi, pat automātiski reaģējušas uz reāliem vai šķietamiem draudiem drošībai. Dažkārt valdības diemžēl ir īstenojušas pat "žestu” vai "uzsvilpšanas” politiku, tādējādi cenšoties nokļūt plašsaziņas līdzekļu virsrakstos vai piekarināt noziedznieka vai terorista etiķeti vientiesīgiem oponentiem. Mēs nevaram turpināt šādu praksi, un es gaidu jaunu sākumu, kad mēs lēmumus, jo īpaši par datu saglabāšanu un pārsūtīšanu, pamatosim uz saviem proporcionalitātes, nepieciešamības un likumīgas datu apstrādes pamatprincipiem. Mums jāveic visu neplānoti uzkrājušos shēmu un projektu revīzija. Mani iepriecina, ka - kā es to saprotu - komisāre Malmström kundze plāno to darīt, lai mēs varētu iegūt skaidru priekšstatu par atšķirībām, dublēšanos un pārmērīgiem piespiedu pasākumiem un izveidot racionālu un efektīvu drošības sistēmu, kura neizmestu mēslainē mūsu pilsoņu brīvības.
Judith Sargentini
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Vienalga, ir vai nav pieņemta rezolūcija, es uzskatu, ka Padome iepriekšējā reizē mūs labi un skaidri dzirdēja un lieliski zina, kas tai darāms. Parlaments ir nobažījies par pamattiesībām un mūsu iedzīvotāju privātuma aizsardzību, kā arī par datu aizsardzību. Šīs ir pamattiesības, un attiecībā uz tām vienkārša izmaksu un ieguvuma analīze ir neatbilstīga. Pamatojums, kas sniegts masveida datu pieprasīšanai - ka tehniski vairs nav iespējams nodrošināt precizitāti -, mani pārsteidz kā dīvains arguments. Es ne mirkli neiedomājos, ka tas būtu tehniski neiespējami, jo, manuprāt, runa ir vairāk par naudu un izmaksām. Kā jau es teicu, kas attiecas uz pamattiesībām, runa nav vienkārši par to, cik daudz kaut kas izmaksā.
Turklāt ir svarīgi, lai Eiropa tagad parādītu, ka tā ir līdzvērtīga sarunu partnere, nevis tāda partnere, kas vienkārši ērti iekārtojas vai gaida, lai Amerikas Savienotās Valstis izvirzītu noteikumus. Parlaments ir piešķīris Padomei un Komisijai pilnvaras un manevrēšanas iespējas, lai tās no šā brīža turpmāk nopietni izturētos pret šo uzdevumu, un šajā saistībā es gribētu lūgt Komisiju un Padomi ņemt vērā pašlaik spēkā esošo Eiropas Cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzības konvenciju. Arī tā būs jāiekļauj jūsu sarunu mandātā un jūsu sarunu rezultātā. Es ceru, ka jūs atgriezīsieties ar pareizajiem rezultātiem, es ceru, ka jūs izmantosiet tās pilnvaras un varu, ko mēs jums pēdējā reizē piešķīrām, un es gaidu, ar ko jūs atgriežoties varēsiet palielīties.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien Amerikas Savienotās Valstis ir vienīgā pasaules lielvara. Tā ir absolūta un daudzdimensiju lielvara - kultūras, militārajā un ekonomikas jomā. Mums ir laimējies, ka šī lielvara ir mums draudzīga un ka tā ir pamatota uz tām pašām vērtībām un pamatprincipiem, uz kuru pamata ir radīta Eiropas Savienība.
Tāpēc mums tas būtu jānovērtē un jāatbalsta Amerikas Savienotās Valstis to cildenajā terorisma apkarošanas uzdevumā, jo ASV daudzas desmitgades Rietumeiropu jo īpaši aizsargāja no komunisma. Tikai pateicoties ASV, Eiropa 40 gadus ir brīva. Šobrīd Amerikas Savienotās Valstis ļoti spēcīgi atbalsta visu brīvo pasauli, lai pasaule varētu būt brīva no terorisma. Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības cīņai pret terorismu veltīto centienu, finanšu līdzekļu un tehnoloģiju salīdzinājums nav par labu Eiropas valstīm un Eiropas Savienībai.
Tāpēc, ja mēs varam kaut ko darīt, lai palīdzētu Amerikas Savienotajām Valstīm cīņā pret terorismu - un tā es uztveru šo nolīgumu -, mums nebūtu jāvilcinās to darīt. Protams, mums jāievēro tie principi, par kuriem mēs esam runājuši, bet tas, kā es to redzu, ir Padomes, Komisijas un Parlamenta sadarbības jautājums. No mums šodien tiek prasīts paust politisku gribu parakstīt šādu nolīgumu. Es uzskatu, mums ir jābūt šādai politiskai gribai. Amerikas Savienotajām Valstīm būtu jāparaksta tāda ar līgumu apstiprināta vienošanās ar Eiropas Savienību, kas būs gan draudzīga, gan pamatota uz partnerību.
Eva-Britt Svensson
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Komisijai un Padomei par progresu, kas ir panākts kopš februāra, kad Parlaments izdarīja vienīgo pareizo izvēli - citiem vārdiem sakot, noraidīja SWIFT nolīgumu. Tagad Parlamentam ir lielāka iespēja izvirzīt prasības attiecībā uz šā nolīguma saturu. Gudra Komisija un gudra Padome būtu rīkojusies tālredzīgi, pievēršot uzmanību tām prasībām un iebildumiem, ko Parlaments izteica februārī. Tie attiecas uz mūsu brīvībām un pilsoniskajām tiesībām, un tas ir tiesiskuma pamats.
Tas ir iemesls, kādēļ mēs nedrīkstam pieļaut masveida datu pārsūtīšanu bez ierobežojumiem. Šāds nolīgums sajauc nevainīgus iedzīvotājus kopā ar tiem, kuri varbūt ir vainīgi. Mēs varam ļaut nodot datus tikai tad, ja ir pamatoti iemesli aizdomām, ka attiecīgā persona ir iesaistīta noziegumā. Izskan apgalvojumi, ka pastāv tehniskas problēmas. Ja tas tā ir, tad mums ir pašiem sev jāuzdod jautājums - vai tās ir tehnoloģijas, vai arī mūsu pamatbrīvības un pilsoniskās tiesības, kam būtu jānosaka mūsu tiesību akti. Man atbilde ir acīmredzama: mūsu tiesību aktiem jābūt pamatotiem uz mūsu tiesībām.
Jaroslav Paška
(SK) Februārī mēs atteicāmies ratificēt nolīgumu par finanšu maksājumu ziņojumos iekļauto datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam, kas tos izmantotu terorisma uzraudzības programmas nolūkiem. Atteikuma iemesli bija skaidri norādīti, un tie ietver jo īpaši šādus aspektus:
tiesību aktu par datu aizsardzību pamatprincipu pārkāpšana attiecībā uz lielu skaitu Eiropas Savienības pilsoņu un iedzīvotāju (līdz pat 90 miljoniem datu vienību mēnesī),
ES pilsoņu aizsardzības trūkums pret saskaņā ar šo nolīgumu Amerikas Savienotajām Valstīm un trešām valstīm pārsūtīto personas datu ļaunprātīgu izmantošanu, un
patiesa savstarpīguma trūkums, jo nolīguma otra puse nav apņēmusies sniegt līdzīgas kvalitātes un apjoma informāciju Eiropas Savienībai.
Daudzus no šiem trūkumiem var novērst jaunajā nolīgumā, bet piemērotais princips, kas paredz visu datu kopēju pārsūtīšanu no Eiropas Savienības uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kuras bez jebkādiem ierobežojumiem, izmantojot ieganstu, ka tiek meklētas saiknes ar terorismu, apstrādā, izvērtē un uzglabā visus ierakstus par ES finanšu darījumiem, nav loģisks.
Šis princips ir jāgroza. Eiropas banku finanšu darījumi būtu jāapstrādā tikai saskaņā ar Eiropas noteikumiem un Eiropā. Mēs nodosim saviem Amerikas Savienoto Valstu draugiem tikai tās datu vienības, kuras patiešām ir saistītas ar terorismu.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētāja kungs, López Garrido kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Es Parlamentā atbalstīju nolīgumu par savstarpēju tiesisko palīdzību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. Es to darīju, jo es transatlantisku sadarbību uzskatu par ļoti svarīgu kopumā un brīvības, drošības un taisnīguma jomā jo īpaši.
Plenārsēdē 11. februārī es balsoju pret pagaidu nolīgumu par finanšu datu pārsūtīšanu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. Es to darīju Parlamenta prerogatīvu dēļ, taču arī tādēļ, ka šis nolīgums bija nepieņemams. Toreiz plenārsēdes debatēs es aicināju ievērot vajadzības un samērīguma principus, kā arī ievērot Eiropas finanšu datu integritāti un drošību.
Šādos apstākļos man ir prieks atzīmēt Komisijas un Padomes jauno attieksmi pret sadarbošanos ar Parlamentu. Es ticu, ka kopīgi mums izdosies noteikt pamatprincipus, kuriem būtu jāvada un jāveicina turpmākā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sadarbība cīņā pret terorismu. Es ceru, ka šajā jaunajā nolīgumā pilnībā tiks ņemtas vērā bažas, ko Parlaments pauda savā 2009. gada septembra rezolūcijā.
Es vēlreiz atkārtoju, ka absolūti jāievēro vajadzības, samērīguma un savstarpīguma principi. Es uzsveru, ka jābūt pamataizsardzībai, lai garantētu, ka šādi dati tiek saglabāti tikai tik ilgi, cik tas ir būtiski, bet pēc tam tie būtu jāiznīcina.
Es atkārtoju prasību, ka jānodrošina juridisku apelāciju iespēja un ka jārada piemērotas garantijas attiecībā uz jebkādu personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm. Pats galvenais, ir jāpierāda, ka šādi dati ir lietderīgi, lai novērstu terorisma aktus vai apsūdzētu teroristus.
Bez šādas sistēmas nebūs iespējams saņemt mūsu piekrišanu. Eiropas Parlaments rīkosies saskaņā ar to nostāju, kādu tas vienmēr ir ieņēmis.
Emine Bozkurt
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, López Garrido kungs! Eiropas Komisijas ierosinātais mandāta projekts ir solis pareizajā virzienā. Cīņa pret terorismu ir mūsu prioritāte. Tāpēc ir svarīgi iespējami drīzāk noslēgt jaunu nolīgumu par finanšu datu apmaiņu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, taču ne nolīgumu par katru cenu. Februārī lielais vairākums no mums pateica "nē” sliktam pagaidu nolīgumam ar Amerikas Savienotajām Valstīm; "nē” Eiropas Parlamenta - iestādes, kura pārstāv 500 miljonus iedzīvotāju - izslēgšanai. Iedzīvotāji negrib, ka viņu bankas dati vienkārši tiek pārsūtīti Amerikas Savienotajām Valstīm bez piemērotām viņu tiesību garantijām. Mēs gribam nolīgumu ar piemērotām garantijām, lai aizsargātu mūsu Eiropas iedzīvotāju tiesības. Ja šajā sarunu mandātā nebūs piedāvātas šādas garantijas, nebūs lielas atšķirības salīdzinājumā ar situāciju februārī. Ir jābūt ļoti pamatotiem iemesliem, lai mēs šoreiz pateiktu "jā”. Padomei un Komisijai ir tieši jāsniedz Eiropas Parlamentam vispusīga informācija. Atzinīgi jāvērtē tas, ka ir ņemti vērā Parlamenta iebildumi attiecībā uz pamattiesību un brīvību garantijām saistībā ar personas datu aizsardzību. Šīm garantijām vajadzēs būt kritērijam, lai noteiktu, vai dati tiks pārsūtīti vai netiks, tāpat kā kritērijam jābūt tam, lai šie dati būtu saistīti ar cīņu pret terorismu.
Šie ir jauki solījumi, bet es vēlos zināt, kā Padome un Komisija aizsargās šīs garantijas praksē. Īpaši svarīgi ir proporcionalitātes un efektivitātes principi. Un - vai Amerikas Savienotās Valstis patiešām tāpat izturēsies arī pret mums?
Tas, ko es gribētu redzēt, ir pilnīgs, detalizēts pārskats par tiesībām, kādas saskaņā ar iecerēto nolīgumu būtu mūsu iedzīvotājiem. Padome un Komisija ierosina uzticēt Eiropas struktūrai Amerikas Savienoto Valstu pieprasījumu pārbaudi. Padome un Komisija, kā jūs redzat šādu publisku ES struktūru? Vai tā būs tiesu iestāde un vai iedzīvotājiem būs tiesvedības iespēja, kas viņiem ir garantēta Eiropā? Es gribētu dzirdēt jūsu atbildes.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Paldies jums, komisāre Malmström kundze! Mums iesniegtais sarunu mandāts galvenokārt liecina, ka Komisija un Parlaments atkal raugās vienā virzienā un ka sadarbība ir nonākusi vismaz pie laba sākuma. Tam, ka Eiropas Parlaments februārī noraidīja šo nolīgumu - un es to adresēju visiem tiem, kuri to ir raksturojuši kā muskuļu vingrināšanu -, nav nekā kopīga ar muskuļu vingrināšanu; runa ir par atbildības uzņemšanos. Atbildības uzņemšanos par to tiesībām, kurus mēs pārstāvam, proti, par Eiropas iedzīvotāju tiesībām. Pašlaik notiekošās sarunas saistībā ar jauno nolīgumu par bankas datu pārsūtīšanu galvenokārt būs atbilde uz izšķirošo jautājumu, kāda ir Parlamenta un Eiropas Savienības nostāja attiecībā uz cieņu. Cieņu starp partneriem, cieņu pret iedzīvotājiem un cieņu pret Eiropas tiesību aktiem.
Mums izdevās šajā sarunu mandātā iekļaut daudzus mums svarīgus jautājumus. Rezolūcija, kuru mēs pieņemsim maijā, lielā mērā atspoguļos tos jautājumus, kuri īpaši attiecas uz mūsu iedzīvotāju aizsardzību - gan viņu datu, gan viņu tiesiskās aizsardzības līdzekļu aizsardzību, tostarp uz eksteritoriālo aizsardzību, īpaši gadījumos, ja iedzīvotāju tiesības varētu tikt pārkāptas eksteritoriāli.
Mēs daudz esam runājuši par apkopoto datu pārsūtīšanu, tā dēvēto masveida datu pārsūtīšanu. Mums jābūt skaidrībā par to, ka parakstītajā mandātā ir jānosaka, kad un kā šī problēma tiks atrisināta. Pretējā gadījumā būs ļoti grūti pārstāvēt visu šo jautājumu atbilstoši tam, kā mēs uz šo brīdi esam to formulējuši. Eiropas Parlamenta rezolūcijā tas ir uzsvērts divos punktos, bet sarunu mandātā - vienā. Esmu pārliecināts, ka Komisija saprātīgā veidā to atrisinās.
Ryszard Czarnecki
(PL) Mūsu debates burtiskā nozīmē notiek divas dienas pirms Eiropas Savienības 27 dalībvalstu ministru sanāksmes par šo pašu tematu. Tāpēc - un pateiksim to tieši - mūsu nostāja potenciāli ir politiska spiediena veids. Mēs apspriežam šo problēmu laikā, kad sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm iestājies līdzsvars attiecībā uz sarunu mandāta likteni. Mums ir tikai divi mēneši un viena nedēļa, lai sāktu sarunas ar Vašingtonu. Eiropas Komisija nav pārāk elastīga šajā jomā. Tā nav ierosinājusi - es izsaku vislielāko cieņu Malmström kundzei - nevienu līdzīgu, taču alternatīvu nostāju. Taču rīkošanās saskaņā ar "visu vai neko” principu ir ne tikai neatbilstīga un nesaskan ar Eiropas Savienības garu, bet tā ir arī ceļš uz nekurieni, strupceļš. Es atbalstu ciešu sadarbību ar ASV un datu apmaiņu, bet grūtības slēpjas detaļās. Lai gan es neesmu dedzīgs Pamattiesību hartas piekritējs, es tomēr gribētu pajautāt: "Vai tā ir taisnība, ka šajā mandātā nav ievēroti Pamattiesību hartas nosacījumi? Ko mēs darīsim, kad pasažieru dati, kurus mēs pārsūtīsim ASV - un es to atbalstu - tiks izmantoti neatļautiem mērķiem?”
John Bufton
Priekšsēdētāja kungs! Man šķiet šokējoši, ka šī Komisija joprojām uzstāj uz jutīgas finanšu informācijas par miljoniem nevainīgu Eiropas, tostarp Apvienotās Karalistes, iedzīvotāju tālāk nodošanu par spīti tam, ka Parlaments un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja noraida šos priekšlikumus. Šajā gadījumā runa nav par to, kā mēs varam labāk pārvaldīt SWIFT datus, bet par to, ka šādam nolīgumam vispār nevajadzētu būt.
Es kategoriski iebilstu, ja šādu pārkāpumu veiktu manas valsts valdība, un es apņēmīgi iestājos pret to, ka ES iesniegtu Amerikai savu vēlētāju personas informāciju. Šādas informācijas nodošana ir pirmais solis, kas novestu mūs pie biedējoša Eiropas "lielā brāļa”. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem ASV var saglabāt datus 90 gadus, kas ir ilgāk par vidējo mūža ilgumu, un, lai gan ASV iestādes saka, ka neizmantotie dati pēc pieciem gadiem tiks dzēsti, ASV valdība jau ir apsūdzēta par datu sniegšanu lieliem Amerikas uzņēmumiem nevis tādēļ, lai cīnītos pret terorismu, bet drīzāk tādēļ, lai atbalstītu ekonomiskās intereses.
Eiropas Parlaments nepieņēma šos derdzīgos priekšlikumus, bet Komisijai nepatīk mest plinti krūmos, un pagājušajā gadā pagaidu nolīgums tika parakstīts bez Eiropadomes parlamentāra apstiprinājuma vienu dienu pirms tam, kad saskaņā ar Lisabonas līgumā noteikto koplēmuma procedūru tas būtu aizliegts.
11. februārī Eiropas Parlaments atkal noraidīja pagaidu nolīgumu, un nedēļu pirms tam tā noslēgšanu noraidīja Parlamenta Pilsoņu brīvību komiteja. Jūsu stūrgalvīgā nodarbošanās ar šo pretīgo nolīgumu tikai liecina par jūsu necieņu pret demokrātiju un iedzīvotāju, tostarp manas valsts, Velsas, un pārējās Apvienotās Karalistes iedzīvotāju, brīvībām.
Monika Hohlmeier
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Atšķirībā no iepriekšējā runātāja es vēlos īpaši pateikties gan komisārei C. Malmström kundzei, gan komisārei V. Reding kundzei par viņu intensīvajiem centieniem izskatīt Parlamenta izvirzītos jautājumus, kā arī tās problēmas, kuras mēs redzam un esam pieredzējuši datu drošības un konfidencialitātes jomā, lai risinātu sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Es arī esmu pateicīga, ka galvenie jautājumi - kā minēja mani kolēģi - jau ir analizēti vai apsvērti sarunu mandāta projektā un ka tie jo īpaši ietver jautājumus saistībā ar pārbaudi, kā arī savstarpīgumu. Kas attiecas uz datu dzēšanas jautājumu, es uzskatu, ir ļoti svarīgi, lai būtu iespējams atsākt sarunas par piecu gadu periodu, jo saglabāt datus tik ilgu laiku patiešām ir nepieņemami.
Manuprāt, ļoti svarīgi ir arī beidzot apspriest jautājumu par soda sankcijām gadījumos, kad paaugstināta riska apstākļos notiek apzināta datu ieguve nepareizos nolūkos, jo tas novērstu to, ka tiek iegūti dati, kurus mēs negribam ļaut iegūt. Uzmanībai jābūt vērstai tikai uz terorismu.
Man šķiet, svarīga ir arī doma, ka mums jārisina pašiem savas terorisma finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) izveides jautājums un ka ilgtermiņā mēs nevaram masveidā pārsūt datus, tas ir, pārsūtīt liela apjoma datus Amerikas Savienotajām Valstīm. Šajā gadījumā nav runa par neuzticēšanos, bet par to, ka ilgtermiņā mēs gribam pilnībā uzņemties paši savu atbildību Eiropā uz vienlīdzīgiem pamatiem un tad veikt specifiski iegūtu datu apmaiņu vienīgi terorisma apkarošanas nolūkos, un beidzot uzturēt reālu savstarpīgumu.
Šajā kontekstā es gribētu vēlreiz lūgt Komisiju norādīt, kā mūsu pašu TFTP temats tiek apsvērts Komisijā un kopīgajās diskusijās ar Padomi.
Tanja Fajon
(SL) Terorisms joprojām ir viens no galvenajiem draudiem drošībai Eiropas Savienībā, un mums iespējami drīzāk jāsāk sarunas ar ASV par banku datu pārsūtīšanu, taču ne par katru cenu. Jaunajam nolīgumam ir jānodrošina lielāka Eiropas iedzīvotāju personas datu aizsardzība. Mums vajadzīgs labāks nolīgums, tāds nolīgums, kurā ņemtas vērā cilvēktiesības un kurā risināts jautājums attiecībā uz datu sēriju par miljoniem Eiropas iedzīvotāju pārsūtīšanu. Nākamajam nolīgumam jābūt arī savstarpīgam, kas nozīmē, ka ASV iestādēm būtu jāsniedz tādi paši dati par finanšu darījumiem, ja Eiropas Savienība nākotnē izveidotu savu finanšu darījumu izsekošanas programmu. Man ir prieks dzirdēt, ka Komisija tam piekrīt.
Jaunajam nolīgumam jānodrošina arī stingrākas garantijas attiecībā uz datu pārsūtīšanu trešām valstīm. Vai mēs gatavojamies ļaut ASV pārsūtīt informāciju jebkurai valstij, vai arī mēs gatavojamies tam izvirzīt kādus skaidrus kritērijus? Ir absolūti nepieciešams, lai mums būtu visatbilstīgākās garantijas. Būtu arī atbilstīgi, ja valsts, kura sniedz datus, piekristu to pārsūtīšanai trešām valstīm, lai mēs varētu izveidot sistēmu, saskaņā ar kuru valstīm, kas sniedz datus, būtu jādod sava piekrišana. Tāpēc mani interesē, vai mēs varētu izstrādāt kādus instrumentus, kuri ļautu mums arī atteikties pārsūtīt informāciju trešām valstīm, ja tās nevarētu norādīt pietiekami specifiskus iemeslus šādu datu iegūšanai.
Tā kā Eiropas Savienībai nav pašai savas teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmas, mūsu drošība ir atkarīga no ASV. Taču ko mēs varam prasīt pretī? Mums arī jānodrošina, lai nākamo nolīgumu ar ASV varētu nekavējoties izbeigt, ja netiek izpildītas kādas no saistībām. Mums jāpārliecina savi iedzīvotāji, ka banku datu pārsūtīšana ir saprātīga, jo mēs aizvien vairāk un vairāk pievēršam uzmanību tam, cik lielā mērā cīņā pret terorismu mēs pieļaujam iejaukšanos mūsu privātumā.
Cecilia Wikström
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Kopš Otrā pasaules kara beigām mums, liberāļiem, ir bijis svarīgi uzsvērt transatlantiskās saiknes starp ASV un Eiropu un izcelt mūsu sadarbību dažādās jomās. Taču, kā visās partnerattiecībās, var rasties sarežģījumi un grūtības, un mums tās ir jāpārvar. Viens no grūtākajiem sarežģījumiem ir bijis jautājums par cilvēku likumīgajām tiesībām uz personas privātumu.
Es uzskatu, ka laika gaitā kļūs ļoti skaidrs, ka Parlaments ir rīkojies pareizi, noraidot pagaidu SWIFT nolīgumu. Eiropas Savienības raksturīgām īpašībām jābūt demokrātijai un pārredzamībai; mēs, vēlētie pārstāvji Parlamentā, esam svarīga šo īpašību daļa. No SWIFT nolīgumu aptverošajām procedūrām šajā saistībā varēja vēlēties daudz vairāk. Parlaments ir pilnīgi skaidri paziņojis, ko mēs pieprasām, lai apstiprinātu jaunu pastāvīgu nolīgumu. Šie kritēriji ir uzskaitīti šajā rezolūcijā, kuru mēs šodien izskatām un apspriežam, un es gaidu jaunu balsojumu, kad šīs prasības būs izpildītas.
Joprojām pastāv interešu konflikts starp drošību, no vienas puses, un tiesībām uz privātumu, no otras puses. Liksim tagad mieru pagātnei un paļāvīgi strādāsim, lai sasniegtu mūsu centrālo mērķi, kura svarīga daļa ir jauns SWIFT nolīgums: proti, Eiropas iedzīvotāju drošība, aizsardzība un privātums.
Sylvie Guillaume
(FR) Mēs visi piekritīsim - nevar būt nekādu neskaidrību attiecībā uz šo jautājumu -, ka cīņa pret terorismu ir kopīga cīņa, kurā Eiropas Savienībai ir pilnībā jāpiedalās.
Taču tikpat izšķiroši ir tas, lai mēs, Eiropas Parlamenta deputāti nodrošinātu Eiropas iedzīvotāju tiesības un lai jo īpaši tiktu ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību. Manuprāt, ir nepieciešams uzsvērt šo punktu, un šis signāls tiek raidīts ne tikai Parlamentā klātesošajiem Padomes un Komisijas pārstāvjiem, bet arī tām ASV iestādēm, ar kurām jāveic sarunas par jaunu nolīgumu.
Precīzāk izsakoties, es vēlos uzsvērt vienu jautājumu to būtisko prasību vidū, kuras Eiropas Parlaments izvirzījis, proti, jautājumu par to, kā ASV iestādes uzglabā datus. Manuprāt, pašreizējie plāni ir nesamērīgi. Tāpēc ir jāuzdod vairāki jautājumi. Kāpēc tik ilgi - piecus gadus - uzglabāt datus, kuri saskaņā ar iesaistīto pušu teikto nav izmantoti? Vai nav iespējams samazināt to uzglabāšanas laiku līdz saprātīgākam laika periodam? Attiecībā uz atlasītajiem datiem šajās pilnvarās nav minēts uzglabāšanas laika ilgums. Iepriekšējais nolīgums paredzēja, ka maksimālais laiks ir 90 gadi.
Vai nebūtu labi noteikt atbilstīgu uzglabāšanas periodu, kas būtu samērīgs ar šo datu izmantošanu, piemēram, saistībā ar specifiskas izmeklēšanas vai konkrētas prāvas ilgumu? Vai ir paredzēta šo datu uzmantošana no terorisma apkarošanas atšķirīgiem mērķiem, un kādi tie ir? Visbeidzot, vai mēs varētu apsvērt šo datu uzglabāšanu Eiropā, nevis Amerikas Savienotajās Valstīs?
Es vēlos lūgt Komisiju un Padomi atbildēt uz šiem jautājumiem. Faktiski šis jautājums ir izšķiroši svarīgs, un Eiropas Parlaments nerunās par to aplinkus. Tāpēc ir būtiski svarīgi, lai Padome to īpaši ņemtu vērā, kad tā pieņems Komisijas sagatavoto sarunu mandātu.
Nathalie Griesbeck
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Eiropas Parlaments pirms diviem mēnešiem spēra ļoti svarīgu soli, noraidot šo pagaidu nolīgumu.
Neatgriežoties pie tā, jo es šopēcpusdien esmu jau divdesmit septītā runātāja, es tikai gribētu uzsvērt, ka daži cilvēki šo Eiropas demokrātijas posmu ir poētiski raksturojuši kā pirmo dienu Eiropas Parlamenta dzīvē saskaņā ar Lisabonas līgumu. Patiesi, tā bija ne tikai vēsturiska uzvara attiecībā uz Eiropas Savienības valstu un citu valstu iedzīvotāju privātuma un brīvību ievērošanu, bet tas bija arī pagrieziena punkts attiecībā uz Eiropas Parlamenta pilnvarām un vienlaikus liels drosmes un uzdrīkstēšanās brīdis no mūsu referentes J. Hennis-Plasschaert puses, kurai es gribētu izteikt īpašu atzinību par viņas apņēmību tikai dažas nedēļas pēc viņai svarīgās dienas.
Nav nozīmes pieminēt tos pamatelementus, kas padara mūs savstarpēji atkarīgus attiecībā uz terorisma apkarošanu, drošību un līdzsvaru, kāds jāpanāk personas brīvību jomā. Tādējādi kā daļu no šī jaunā sarunu mandāta mēs gatavojamies panākt taisnīgu un līdzsvarotu nolīgumu, kurā būtu ievērotas tiesības un ietvertas garantijas, ilustrējot to, kas manā un daudzu mūsu iedzīvotāju skatījumā nepārprotami pārstāv Eiropas Savienības būtību un spēku, proti, Eiropas iedzīvotāju aizsardzību. Tā kā mūsu politiskajai gribai ir jāatbilst tiesību aktiem un tā jāpauž, izmantojot legālus kanālus, es neatgriezīšos pie savstarpīguma un proporcionalitātes elementiem. Taču es ceru, ka masveida datu pārsūtīšanai - atsevišķi no datu saglabāšanas un tiesībām labot, mainīt vai dzēst datus, kā arī no tiesībām iesniegt tiesā pārsūdzību - ļoti rūpīgi un konsekventi tiks piemērotas stingrākas tiesiskās normas. Mūsu uzdevums ir sadarboties, lai kopīgi panāktu šo līdzsvaru starp prasībām drošības jomā un prasībām brīvību jomā.
Ioan Enciu
(RO) Eiropas Savienība atzīst īpašo nozīmi, kāda cīņā pret terorismu ir globālai informācijas apmaiņai. Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas deputāti atbalsta visas darbības, kas varētu novērst un apturēt terorismu. Eiropas Parlamenta deputāti ir demokrātiski ievēlēti, lai pārstāvētu Eiropas iedzīvotāju intereses, un viņi nevar pieļaut nekādus kompromisus attiecībā uz faktu, ka viņiem jāaizsargā līgumos un konvencijās noteiktās iedzīvotāju intereses. Ir daži temati, kurus mēs nevaram ignorēt, piemēram, personas datu aizsardzība, tiesiskā aizsardzība, datu pārsūtīšanas apjoms, proporcionalitāte, savstarpīgums vai Eiropas Parlamenta pastāvīga līdzdalība uzraudzības procesā.
Es uzskatu, ka Eiropas iestādes nozīmēšana SWIFT datu apstrādāšanai, apstiprināšanai un pārsūtīšanai varētu būt risinājums, kas nodrošinātu Eiropas Savienībai garantiju, ka šie dati tiks izmantoti tikai terorisma apkarošanas mērķim un ka tas attieksies tikai uz aizdomās turētām personām, kuras jau ir identificētas. Eiropas iedzīvotājiem būs arī instance, kurā iesniegt sūdzības par jebkādiem pārkāpumiem. Mēs prasām, lai Komisija vismaz reizi gadā iesniegtu ziņojumu par šā nolīguma īstenošanu. Es uzskatu, ka tas garantēs šā procesa īstenošanu saskaņā ar apstiprināto nolīgumu un ka mēs savlaikus varēsim novērst visus trūkumus.
Lai panāktu labāku savstarpējo izpratni jautājumos, kuros pastāv atšķirīgi viedokļi, es ierosinu nekavējoties organizēt kopīgas Eiropas Parlamenta politisko grupu vai pat valstu delegāciju un ASV akreditēto pārstāvju Eiropas Savienībā vai dalībvalstīs darba apspriežu sesijas.
Charles Goerens
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Spēka pārbaude, ko mūsu Parlaments kopīgi ar Komisiju un Padomi uzsācis SWIFT nolīguma projekta jomā, varētu būt lietderīga ar nosacījumu, ka ar banku darījumiem saistīto datu apkopošana un pārsūtīšana tiks izmantota tikai terorisma apkarošanas mērķim. Līdz šim gandrīz visi ir minējuši šo acīmredzamo faktu, taču pieredze rāda, ka nav nekā nedrošāka par personas datu izmantošanu. Kā liecina Komisijas atbilde uz vienu no maniem jautājumiem, nav nepieciešams, lai aizdomās turēts terorists, kurš ir zināms Amerikas Savienoto Valstu izlūkdienestiem, būtu zināms arī to Eiropas partneriem.
Mana nostāja pret katru jaunu nolīgumu šajā jomā būs atkarīga no personas datu vākšanas atbilstības, no šo datu sniegšanas drošības kontroles struktūrām un no savstarpīguma principa ievērošanas attiecībā uz iestāžu rīcībā esošo informāciju. Tāpēc, manuprāt, ir saprātīgi domāt par to, kā īstenot šos nosacījumus. Parlamenta ziņā ir padarīt to par vienu no savām prerogatīvām.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju šīs debates, kuras notiek pirms tam, kad Padome oficiāli izskatīs Komisijas sagatavoto sarunu mandātu. Es atzinīgi vērtēju arī to, ka Komisija ir pieņēmusi daudzas no tām bažām, kuras Parlaments pauda, noraidot pagaidu nolīgumu kā neatbilstīgu.
Diemžēl tādu apstākļu dēļ, kuri šobrīd ir ārpus mūsu kontroles, mēs nevaram pieņemt Parlamenta nostāju par šo pilnvaru projektu. Mēs balsosim 6. maijā, un es stingri mudinu Komisiju neparakstīt nolīgumu līdz šim datumam. Šī Parlamenta piekrišana ir līgumā noteikta prasība, tāpat kā prasība, lai visos nolīgumos, kurus paraksta Padome, būtu ievērota atbilstība Pamattiesību hartai. Ir ārkārtīgi svarīgi paturēt prātā, ka neliela kavēšanās daudz mazāk kaitēs ES un ASV attiecībām nekā nolīguma projekta otrreizēja noraidīšana.
Tāpat kā daudziem citiem, arī man joprojām ir bažas par datu bloku pārsūtīšanu un īpaši par šo datu kontroli, kad tie nonāk ārpus mūsu kontroles. Pagaidām mani neapmierina, ka viss, kas tiek ierosināts, faktiski ir mēģinājums kliedēt šīs bažas. Es gribu ciešāku sadarbību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, bet šai sadarbībai jābūt pamatotai uz pilsoņu tiesību savstarpēju ievērošanu.
Cristian Dan Preda
(RO) Kā jūs visi labi zināt un kā šodien tika arī norādīts, cīņa pret terorismu Eiropā ir kopīga lieta. Antiamerikānisms Eiropā nav kopīga lieta. Tāpēc, jo īpaši pamatojoties uz to, ko viens no deputātiem teica pirms manis, es nedomāju, ka paziņojumu, kurā acīmredzami pausts antiamerikānisks noskaņojums, varētu uzskatīt par iedvesmas avotu mūsu Parlamenta nostājas izveidošanai. Es to saku tādēļ, ka kopumā, manuprāt, mūsu jūtas pret Amerikas Savienotajām Valstīm nedrīkst bloķēt nolīgumu par terorisma apkarošanu.
Patiesībā es gribētu runāt par uzticēšanos attiecībās ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Mums, Eiropas Savienībai, un Amerikas Savienotajām Valstīm ir kopīgi ienaidnieki, kuri nevilcināsies izmantot jebkuru plaisu un jebkuru uzticības trūkumu šajās attiecībās. SWIFT sniegtos datus nedrīkst izmantot nevienam mērķim, kas nav saistīts ar cīņu pret terorismu. Izņēmums, protams, ir tie gadījumi, kad ar terorismu ir saistītas citas ārkārtīgi nopietnas darbības, tādas kā narkotiku kontrabanda un spiegošana. Uzticēsimies saviem ASV partneriem!
Richard Seeber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka dažas lietas ir ārpus apspriešanas, piemēram, transatlantiskās partnerattiecības - jo tās patiešām ir mūsu ārpolitikas pamats -, kopīgā cīņa pret terorismu un arī ES iestāžu sadarbība. Taču arī tas ir fakts, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā mēs esam ieguvuši jaunus pamatus un kā Eiropas Parlamentam mums ir jaunas tiesības, un šīs tiesības ir galvenokārt jāīsteno, lai aizsargātu mūsu iedzīvotājus. Šo tiesību vidū ir mūsu iedzīvotāju pamattiesību aizsardzība, kā arī dzīvības aizsardzība un privātuma aizsardzība. Tāpēc mēs atbalstām specifisku datu pārsūtīšanu. Taču apkopoto datu pārsūtīšana noteikti ir iešana par tālu. Jaunajā nolīgumā ir jānodrošina līdzsvars starp šīm pamattiesībām, kā arī savstarpīgums, samērīgums un obligātais datu aizsardzības līmenis.
Es arī gribētu pajautāt Padomes prezidentūras pārstāvim, kur viņš atradās šorīt, kad mēs apspriedām 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu - vienu no vissvarīgākajām nodaļām. Diemžēl Padomes prezidentūras pārstāvju prombūtne bija uzkrītoša.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs! Viens no izšķiroši svarīgiem jautājumiem ir tas, vai būtu jānodod masveida dati - tas ir, visu iedzīvotāju informācija -, vai arī būtu jāaprobežojas ar identificētu personu datiem.
Protams, pastāv vidusceļš. Par mērķi varētu izraudzīties iedzīvotāju grupas, kuras noteiktā laikā ir saistītas ar terorismu. Piemēram, ja Orkneju salu zvejnieki pēkšņi kļūtu radikāli un sāktu nogalināt cilvēkus, nevis tikai zivis, tad viņus varētu izraudzīties par mērķi. Ja novecojoši, aptaukojušies, sirmi pensionēti koledžu skolotāji būtu uzvilkuši spectērpus un veikuši terora aktus pret saviem studentiem, nevis vienkārši nogurdinājuši viņus līdz nāvei ar savām monotonajām lekcijām, tad arī viņus - vai drīzāk man būtu jāsaka "mūs” - būtu jāizraugās par mērķi.
Izraudzīšana par mērķi tiek uzlūkota ar nepatiku un nosodīta kā diskriminējoša. Es to sauktu par veselo saprātu. Un tomēr - tie dati, kas attiecas uz nevainīgiem šo mērķauditorijas grupu locekļiem, ir ātri jāiznīcina.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Teroristu tīklu finanšu plūsmu noteikšana ir ārkārtīgi efektīvs instruments cīņā pret terorismu. Februārī kreisie noraidīja pagaidu nolīgumu, pat neierosinot citu piemērotu sistēmu drošības vienībām, tādējādi radot sarežģījumus policijas un tiesas iestāžu darbā. Tagad mums ir jāapvieno spēki, lai pieņemtu jaunu, galīgu nolīgumu. Es atzinīgi vērtēju to, ka Padome un Komisija šodien atklāti sniedz informāciju, un tāpēc es gribētu pajautāt komisāres kundzei, vai ir nepieciešams katru mēnesi pārsūtīt 90 miljonus datu vienību, jo es par to šaubos, un es gribētu arī pajautāt, kā mūsu iedzīvotāji vērsīsies pie Amerikas Savienoto Valstu iestādēm saistībā ar aizdomām par datu ļaunprātīgu izmantošanu un kurš uzraudzīs Amerikas valdībai pārsūtītos datus. Manuprāt, tai visdrīzāk vajadzētu būt neatkarīgai tiesu iestādei, kas pamatota uz starptautiskiem līgumiem par savstarpēju juridisku palīdzību, un nevis Eiropolam, kura lēmumus nevar pārskatīt un kuram pat nebūs atbilstīgu pilnvaru, ja vien mēs negrozīsim tā statūtus. Cīņa pret terorismu ir prioritāte, bet mēs nedrīkstam apiet Pamattiesību hartu, kas paredzēta, lai garantētu personas datu aizsardzību. Atklāta piekļuve tiesas pārbaudei diskutējamos gadījumos, manuprāt, būtu droša garantija.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šodienas debates parāda, ka civiltiesības un cīņu pret terorismu ne vienmēr ir viegli savienot. SWIFT nolīgums, kurš šodien atkal tiek apspriests, uzsver mūsu civiltiesību aizsardzības problēmu, vienlaikus ieguldot mūsu pasaules kopienas drošībā.
Komisijas sagatavotais sarunu mandāta projekts joprojām paredz masveida datu pārsūtīšanu starp ASV un Eiropas Savienību. Datu uzglabāšanas laiks joprojām ir pārāk ilgs; un pēdējais, bet ne mazsvarīgais, - man ir divi jautājumi. Vai šim divpusējam nolīgumam ir noteikts darbības ilgums? Ja ir, tad kāds tas ir un kāds ir termiņš galīgai datu dzēšanai?
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Cīņa pret terorismu ir svarīga, un Eiropas Savienībai tajā ir jāpiedalās. Taču mēs nevaram to darīt, sabradājot cilvēktiesības. Cilvēktiesību ievērošana ir viena no vissvarīgākajām Eiropas vērtībām, un tai vajadzētu būt vienojošam faktoram arī transatlantiskajā sadarbībā.
Ir svarīgi, lai transatlantiskā sadarbība darbotos, bet tai ir jādarbojas uz savstarpīguma un savstarpējas cieņas pamata. Izmaiņas datos jāveic individuāli, un es gribu vēlreiz uzsvērt, ka mēs cīņas pret terorismu vārdā nevaram sabradāt cilvēktiesības. Ja tas notiks, tad mēs būsim palīdzējuši teroristiem.
Mariya Nedelcheva
(FR) Priekšsēdētāja kungs, López Garrido kungs, Malmström kundze! Es vēlos apsveikt šī rezolūcijas priekšlikuma par nolīguma noslēgšanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par finanšu datu pārsūtīšanu, lai apkarotu terorismu, autorus. Šajā rezolūcijā līdzsvaroti ir atkārtotas ne tikai prasības attiecībā uz drošību, bet arī garantijas, ka tiks aizsargāti Eiropas iedzīvotāju dati un ievērotas viņu pamattiesības.
Tāpēc es domāju, ka attiecībā uz līdzsvaroto pieeju, kādu mēs cenšamies panākt, izšķiroša ir Eiropas publiskas tiesu iestādes nozīmēšana, kas būtu atbildīga par Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamenta pieprasījumu saņemšanu. Tas patiešām palīdzētu pārvarēt tos daudzos šķēršļus vajadzības un samērīguma principu ievērošanai, kuri ir radušies, jo īpaši masveida datu pārsūtīšanas gadījumā.
Tas arī bruģētu ceļu patiesa savstarpīguma ieviešanai; citiem vārdiem sakot, Eiropas iestādēm un dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu iespējams iegūt ASV teritorijā glabātos finanšu datus. Šajā gadījumā uz spēles ir likta mūsu uzticamība. SWIFT nolīgums ir sava veida demokrātiska pārbaude, kuru mums visiem savu iedzīvotāju labā ir pienākums izturēt.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribētu pateikt R. Seeber kungam, ka es patiesībā šorīt piedalījos debatēs, uz kurām viņš atsaucās. Lai gan es nebiju oficiāli uzaicināts, jūs, dāmas un kungi, lūdzāt mani ierasties, un es ierados: es biju šeit un uzstājos šajās debatēs. Iespējams, tas bija R. Seeber kungs, kura šeit nebija, tāpat kā viņš pašlaik ir aizgājis no šīs sesijas un šīs sēžu zāles.
Es gribēju pateikt, ka manā skatījumā šīs debates bija ļoti konstruktīvas. Manuprāt, tās parāda, ka patiess abpusējas sadarbības gars valda starp visām iesaistītajām pusēm: Parlamentu, Komisiju un Padomi. Referente J. Hennis-Plasschaert kundze atzina sadarbības garu, kuru viņa varēja izjust Padomē - par ko es esmu ļoti pateicīgs - un arī Komisijā. Esmu pateicīgs, ka viņa publiski to pateica.
Patiešām - nav nekādu šaubu par to, ka gan tajā sarunu mandātā, ko Komisija izvirzījusi ar C. Malmström kundzes starpniecību, gan mandātā, kuru apstiprinās Padome, ļoti lielā mērā tiks ņemtas vērā un atspoguļotas bažas un viedokļi, kas pausti jūsu runās un referenta ierosinātajā rezolūcijas priekšlikumā vai rezolūcijas priekšlikuma projektā.
Es ievēroju, ka pastāv virkne problēmu, kuras jūs jo īpaši satrauc, un es gribu jūs pārliecināt, ka šīs jūsu minētās problēmas un bažas būs daļa no tiem sarunu risināšanas norādījumiem, kurus Padome gatavojas apstiprināt. Sarunas vadīs Komisija, un to rezultāts būs jāapstiprina Padomei un Parlamentam. Pirmais punkts šajos sarunu risināšanas norādījumos būs problēma, kas atkārtoti izskanēja šajā pēcpusdienā: masveida datu pārsūtīšana.
Šo jautājumu izvirzīja R. Albrecht kungs, S. Busuttil kungs, B. Sippel kundze, J. Sargentini kundze, E.B. Svensson kundze, J. Paška kungs, P. De Rossa kungs un vairāki citi. Es vēlos jums pateikt, ka mēs, protams, nevaram pieņemt nekritisku masveida datu pārsūtīšanu neatkarīgi no tā, kādam mērķim tie ir pieprasīti. Runa nav par to. Runa ir par datiem, kuri pieprasīti tikai teroristu noziegumu un teroristu finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai un lietas ierosināšanai, turklāt ar individuāli noteiktu mērķi attiecībā uz konkrētu personu, ja ir pamats domāt, ka šai personai ir saikne ar terorismu un tā finansēšanu. Tāpēc mēs neaplūkojam šādu datu masveida pārsūtīšanu; mērķis un subjekts nosaka ļoti skaidras robežas datu pārsūtīšanai.
Turklāt būs Eiropas iestāde, ar kuras starpniecību dati tiks pieprasīti, un pēc tam būs arī pārbaude, ko veiks galvenokārt Komisija, attiecībā uz minēto datu izmantošanu un nolīguma, kurš ir jāparaksta, darbību. Tāpēc es uzskatu, ka ir izstrādāts mehānisms, kas pilnībā spēj atbildēt uz bažām, kuras tika paustas saistībā ar šo jautājumu.
Tika minēts arī datu saglabāšanas ilgums. Datu saglabāšanai ir paredzēti aptuveni pieci gadi, jo efektivitātes nolūkā ir acīmredzami nepieciešams, lai datus glabātu noteiktu laiku periodu. Taču ir skaidri jāpasaka, ka šim periodam jābūt iespējami mazākam un ka tas nedrīkst būt ilgāks, nekā ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi. Mērķim - vajadzībai saglabāt datus - vienmēr jābūt pilnīgi skaidri definētam; pretējā gadījumā tam nebūtu jēgas. Dati vienmēr jāsaglabā ar mērķi un saistībā ar konkrētu personu.
Jūs esat pauduši bažas arī attiecībā uz cilvēku tiesībām piekļūt saviem datiem, būt informētiem par tiem un labot savus datus. Sīkāk šo jautājumu aplūkoja, piemēram, C. Coelho kungs, kura pašlaik šeit nav. Varu jums pateikt, ka sarunu risināšanas norādījumi saskan ar C. Malmström kundzes sagatavoto sarunu mandāta projektu attiecībā uz to, ka šīs tiesības tiks nodrošinātas. Parakstāmajā nolīgumā ir jānodrošina tiesības uz informāciju, piekļuvi datiem un to labošanu, un tās tiks nodrošinātas.
Sarunu risināšanas norādījumos un galīgajā nolīgumā, kas jāparaksta, būs nodrošināti vajadzības un samērīguma principi. Būs nodrošināta iespēja iesniegt apelāciju - administratīvu apelāciju un tiesas apelāciju - bez diskriminācijas tautības vai jebkādu citu iemeslu dēļ. Tāpēc attiecībā uz deputātu, tostarp E. Bozkurt kundzes un M.C. Vergiat kundzes, paustajām bažām varu teikt, ka tas viss būs nodrošināts. Turklāt būs absolūts savstarpīgums. Tas ir viens no tematiem, kas visvairāk tika uzsvērts iepriekšējās debatēs, kuras mēs visi atceramies. Attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm būs absolūts savstarpīgums. Tā ir vēl viena sarunu risināšanas norādījumu, kurus Padome apstiprinās, iezīme, kas saskan ar to, ko jūs teicāt šeit un kas ir pausts J. Hennis-Plasschaert kundzes ierosinātajā rezolūcijas priekšlikumā.
Šajā saistībā es vēlos norādīt, ka Padome ir stingri apņēmusies apstiprināt tādu sarunu mandātu, kurš aizsargā Eiropas iedzīvotāju pamattiesības un kurš pilnībā atbilst, ir absolūti uzticīgs un saskanīgs ar piemēroto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu - kas ir daļa no Lisabonas līguma - un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, kuru ES ierosina tuvākajos mēnešos parakstīt kā vienu no mērķiem, kas iezīmē šī jaunā Eiropas Savienības politiskā posma sākumu.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze! Es domāju, ka šīs patiešām bija ļoti konstruktīvas debates. Mēs esam ļoti uzmanīgi ieklausījušies un pienācīgi ņemam vērā visu šeit teikto. Padome diezgan daudz atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem, un es tikai piebildīšu dažas lietas, jo ir svarīgi, lai mēs iegūtu iespējami lielāku skaidrību.
Būs Eiropas Savienības datu pārskatīšanas komanda. Šai komandai būs tiesības nejaušas izlases veidā pārskatīt datus, lai nodrošinātu, ka dati tiek iegūti nolīgumā paredzētajā veidā. Jābūt pamatotai pārliecībai, ka meklēšanas mērķis ir terorists vai persona, kas finansē terorismu. Mums arī jāatceras, ka pirms datu sniegšanas katru un ikvienu TFTP datu meklēšanu pārbaudīs SWIFT pārbaudītājs un neatkarīga tiesu iestāde. Arī ES datu pārskatīšanas komandai būs piekļuve šai informācijai.
Nolīgums nodrošinās, lai ES iedzīvotājiem būtu pieejamas nediskriminējošas administratīvās un tiesiskās aizsardzības tiesības. Jautājums par to, kā tieši tas tiks paredzēts, protams, ir daļa no sarunām, tāpēc es šajā saistībā nevaru sniegt precīzāku informāciju. Bet šī ir - kā norādīja arī Padome - ļoti svarīga sarunu daļa. Mums būs jāatrod risinājums šim jautājumam, kā arī datu labošanas un piekļuves jautājumam.
Dati netiks pārsūtīti trešām valstīm - pārsūtīs tikai atbilstīgu paraugu analīzi, bet ne masveida datus -, un tas notiks tikai terorisma apkarošanas mērķim. Viss šis nolīgums ir paredzēts tikai terorisma apkarošanas mērķim. Šis nolīgums nodrošinās arī to, ka ES iedzīvotājiem, vēršoties savās datu aizsardzības iestādēs, būs tiesības pārliecināties, ka pilnībā ir ievērotas datu subjekta tiesības. Runājot par masveida datiem, datu izmantošanas pieprasījumiem jau ir noteikts mērķis. Datus var meklēt tikai par aizdomās turētu teroristu. Tādējādi tiks pārsūtīta tika daļa SWIFT datu, un piekļuve būs tikai ļoti mazai daļai šo datu. Pārējie dati paliks anonīmi.
Mēs centīsimies samazināt šo datu daļu un izpētīt iespēju sašaurināt un pilnveidot meklējamo datu definīciju, lai vēl vairāk samazinātu šo datu apjomu, taču jau šobrīd spēkā ir juridiski saistoši noteikumi, kas novērstu jebkādu piekļuvi šiem datiem, izņemot gadījumus, kad pastāv pamatotas aizdomas. Eiropas Savienības datu pārskatīšanas komanda pārbaudīs izlases paraugu - kā es teicu - un, ja tiks konstatēts, ka nolīgums jebkādā veidā ir pārkāpts, ES to nekavējoties pārtrauks.
Tāpēc es domāju, ka mēs varam rīkoties ātri un ka mēs varam panākt labu nolīgumu. Pastāv arī drošības pasākumu nepilnību jautājums, kas mums ir jāņem vērā, bet, protams, ir jāatbild arī uz daudziem jautājumiem saistībā ar datu aizsardzību un citiem jautājumiem, kurus jūs esat izvirzījuši. Līdz šim Amerikas puse ir izrādījusi ļoti atvērtu attieksmi. Tā ir gatava sadarboties ar mums iespējami ātri, taču vienlaikus būt radoša un meklēt atbildes uz mūsu jautājumiem. Es zinu, ka Eiropas Parlamenta delegācija nākamajā nedēļā dosies uz ASV, un tad jūs varēsiet uzdot jautājumus un, cerams, saņemt vairāk atbilžu.
Paralēli tam, protams, mums ir jādomā, vai mums būtu vajadzīgs cits risinājums Eiropas līmenī, vai mums vajadzētu pašiem savu ES TFTP, vai arī būtu jāizveido kāda jauna iestāde. Tā ir ļoti svarīga diskusija. Tā ir padziļināti jāizpēta Eiropā. Protams, tā nebūs daļa no sarunām. Mums ir jāpārliecinās, ka tad, ja mēs izveidotu savu TFTP, Amerikas puse mums palīdzētu un būtu savstarpīgums, bet mums par to ir jātiek skaidrībā. Komisija ir gatava piedalīties, būt atvērta jauninājumiem un izvirzīt priekšlikumus, taču lēmums ir jāpieņem dalībvalstīm. Es zinu, ka Eiropas Parlaments ir ļoti aktīvs, un es gaidu šīs diskusijas ar jums. Tādējādi tās ir paralēlas diskusijas.
Līdztekus notiek arī darbs, ko dara mana kolēģe, priekšsēdētāja vietniece Viviane Reding, kura jau sāk izstrādāt pilnvaru projektu sarunām par ilgtermiņa datu aizsardzības nolīgumu visiem tiem nolīgumiem, kuri mums ir ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Protams, arī tas ir aspekts, par kuru jāsniedz informācija.
Visbeidzot, vulkāns Īslandē, protams, ir radījis lielas ceļošanas problēmas daudziem cilvēkiem visā pasaulē, un tas padara neiespējamu jūsu balsošanu. Man ir ļoti žēl par to, bet jūs varat būt pārliecināti - šeit ir pārstāvēta prezidentūra, šeit esmu es, šeit ir mūsu dienesti -, ka mēs pienācīgi esam ņēmuši vērā šīs debates. Mēs esam redzējuši rezolūcijas projektu, un to ir parakstījušas četras politiskās grupas. Mēs darīsim to zināmu Ministru Padomei.
Ja mēs atliksim lēmuma pieņemšanu Padomē, mēs zaudēsim divas svarīgas sarunu nedēļas. Es jau iepriekš minēju, ka Amerikas puse ir gatava. Tā ir konstruktīva un grib uzsākt sarunas, taču tās nebūs vienkāršas. Tās būs sarežģītas sarunas, un mums ir vajadzīgs laiks. Mēs gribam to izdarīt iespējami ātrāk, taču arī iespējami labāk. Ja mēs gribam, lai Eiropas Parlaments varētu balsot pirms vasaras pārtraukuma, mums ir jāpieņem lēmums, lai mēs varētu pēc iespējas drīzāk sākt sarunas. Tāpēc, lūdzu, esiet saprotoši šajā jautājumā. Es ļoti gribu jūs vēlreiz pārliecināt, ka gan prezidentūra, gan Komisija ļoti uzmanīgi ir ieklausījusies jūsu viedokļos, un, kā teica prezidentūras pārstāvis, mēs ņemsim vērā šīs debates un piektdien par tām informēsim Ministru Padomi.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks pirmajā maija sesijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Marian-Jean Marinescu  
Es atzinīgi vērtēju jauno SWIFT mandātu sarunām par Eiropas Savienības un ASV nolīgumu kā daļu no terorisma finansēšanas izsekošanas programmas, jo īpaši tādēļ, ka Padome un Komisija ir guvušas mācību un iekļāvušas sarunās Parlamenta stingro prasību, ka datu aizsardzībai ir jāpiemēro augstāki standarti. Taču šī finanšu ziņojumapmaiņas datu pārsūtīšana no ES uz ASV ir stingri jāapspriež ar ASV iestādēm. Nav pieļaujama masveida datu pārsūtīšana, un ir jāuzstāj uz tādiem tehniskiem resursiem, kas atbalstītu atsevišķu datu pārsūtīšanu tikai saistībā ar aizdomās turētām personām. Es ceru, ka šis nolīgums nākotnē nesagādās Eiropas Savienībai nekādus pārsteigumus un ka pirms šā nolīguma parakstīšanas tiks precizēts, ka ES ir tiesības iegūt informāciju no ASV datubāzes un ka nepastāv iespēja pārsūtīt datus trešām valstīm. Turklāt šai pārsūtīšanai jāgarantē iedzīvotāju aizsardzība un tiesības, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi saviem datiem un tiesībām tos labot, kā to paredz valstu un Eiropas tiesību akti. Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais, - ir jāprecizē, ka Eiropas iedzīvotājiem būs tiesības iesniegt sūdzību, ja viņu dati tiks izmantoti nelikumīgi.
