Polgári-katonai együttműködés és polgári-katonai képességek kialakítása (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont a Christian Ehler által a Külügyi Bizottság nevében előterjesztett, a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek kialakításáról szóló jelentés.
Christian Ehler
Elnök asszony, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Az Európai Unió tagállamai nemzetközi szinten vállalták, hogy jelentős mértékben hozzájárulnak a világ minden részén a polgári és katonai válságkezelési képességek javításához. Sok esetben azonban nem teszünk mást, csak beszélünk erről a helsinki fő célkitűzésben és más helyeken is számos alkalommal megfogalmazott vállalásról. Hadd fogalmazzam meg egyértelműen: a tagállamok által az Európai Unió jelenleg is aktív polgári misszióihoz, így például az EULEX-hez és az EUPOL-hoz jóváhagyott pozíciók 25%-a jelenleg is betöltetlen. Az Európai Unió tagállamok által újból és újból megfogalmazott polgári és katonai képességeire vonatkozó célkitűzések és annak struktúrája aligha állhatna a mostaninál messzebb a valóságtól. Ezért döntött úgy az Európai Parlament, hogy saját kezdeményezésű jelentést készít az Európai Unión belüli polgári és katonai struktúrák és koordináció kialakításáról.
Konkrétan: a Parlament ebben a jelentésben ismételten kijelenti, hogy az Európai Unió adott polgári-katonai képességei külpolitikájának, valamint közös biztonság- és védelempolitikájának legfontosabb eszközei közé tartoznak. Szokatlan utat választottunk ahhoz, hogy a lisszaboni folyamattal összefüggésben szembenézzünk a Parlament feladataival. Nem egy jelentéssel kezdtünk, hanem hozzáfogtunk a jelentés empirikus alapjának létrehozásához. A számok alapján rendkívül konkrét javaslatokat fogalmaztunk meg, és emiatt élvezzük a Külügyi Bizottság nagy többségének támogatását: stratégiai szinten konkrét javaslatokkal álltunk elő az új Európai Külügyi Szolgálat katonai és polgári ága közötti egyenrangú partnerség szerkezetének létrehozása érdekében, míg operatív szinten elhatároztuk egy állandó európai központ felállítását, amelynek munkatársait a tagállamok adják, és amelynek az lesz a feladata, hogy az ezekben a műveletekben részt vevő nemzeti szakértőknek szóló vonzó ösztönzési rendszer felállításának kérdéseivel és a későbbi személyzeti tartalékok kialakításával foglalkozzon.
Konkrét javaslatokat tettünk a polgári és a katonai személyzet kiképzésére vonatkozóan. Konkrét javaslatok születtek például arra vonatkozóan, hogyan kell induló missziókat finanszírozni, illetve az induló forrásokat a Szerződés 41. cikke szerint létrehozni. Már az asztalon vannak a válságkezelés eszközeire, és különösen a rendőrségi és a katonai erők közötti magasabb szintű jövőbeli együttműködés kérdésére vonatkozó javaslatok. Erre szolgál példaként az európai csendőrség. Felmerül ugyanakkor a kérdés, hogyan kapcsolható össze ez a két eszköz konkrét operatív esetekben, és hogyan kezelhetjük a tisztán katonai és polgári műveletek szétválasztásának kérdését.
Javaslatokat terjesztettünk elő a harcoló csoportok jövőjére vonatkozóan. Új megközelítést indítványozunk ezen a téren. Azt szeretnénk, hogy e csoportok finanszírozása összhangban legyen az Athena-mechanizmussal. Felhívunk a harcoló csoportok képességeinek az oszlói irányelveknek megfelelő továbbfejlesztésére, a harcoló csoportok a polgári misszióik biztosítását lehetővé tévő képességének megerősítésére és a harcoló csoportok missziói meghatározásának kiszélesítésére. A kutatás-fejlesztés kérdését, a kettős felhasználás kérdését, továbbá a polgári és katonai küldetések bevonását a biztonsági kutatási programba az Európai Unió kutatási programja részének tekintjük. A felszerelés és készletek felhalmozása kapcsán csakúgy, mint az ENSZ-szel és a NATO-val folytatott nemzetközi együttműködés vonatkozásában, konkrét kérdésekkel foglalkozunk. Ezen a ponton elsősorban a felesleges ismétlődések elkerülésére, a már meglévő struktúrák jobb felhasználására, a közös légi szállítási kapacitások konszolidálásának kérdésére és a két szervezet válsághelyzet esetén szükséges jobb együttműködéséről szóló Berlin Plus megállapodások megvalósításának kérdésére összpontosítunk.
Vagyis a Parlament meg tudott felelni az új feladatai és kötelességei által támasztott kihívásoknak. A jelentést a Külügyi Bizottságban jelen lévő csoportok széles többsége támogatta, és a magunk részéről fontos hozzájárulásnak tekintjük az Európai Unió polgári és katonai struktúráinak jövőbeli felépítéséhez.
Csanád Szegedi
(HU) Elnök asszony, tisztelt képviselőtársaim! Az első és a legfontosabb, amit le kell tisztáznunk, hogy fontosnak tartjuk-e a civilek és a katonai erőnek a megfelelő együttműködését, és erre nekem személy szerint és a pártomnak, a Jobbik Magyarországért mozgalomnak egyértelműen az a válasza, hogy igen, fontosnak tarjuk a civileknek és a katonai erőnek az együttműködését. Nos, erre Magyarországon nagyon jó példa volt a Magyar Gárda, mely 2007-be jött létre és a katonai erőkkel - ha úgy tetszik - jól együtt tudott működni, akár az árvízi védekezésben, akár a vörösiszap-katasztrófa áldozatainak megsegítésében, akár véradás tekintetében, akár kenyérosztás tekintetében, tehát szociális kérdésekben is pozitívan tudott eljárni. Na most joggal tehetik fel a kérdést, hogy milyen jutalmat kaptak, állami kitüntetést, esetleg elismerést? Semmit nem kaptak, a Magyar Gárdát a magyar kormány feloszlatta teljesen érthetetlen módon, ahelyett hogy ezeknek az embereknek megköszönte volna az önfeláldozását. Ezért, hogy elinduljunk a civilek és a katonai erők együttműködésében, mindenképpen a Magyar Gárdához hasonló szervezetekben részt vevő egyéneket meg kell becsülni. Azokat az embereket, akik részt akarnak venni hazájukat, nemzetüket szeretve, megóvva környezetüket, azokat az embereket engedni kell dolgozni és megbecsült tagjai kellenek, hogy legyenek a társadalomnak.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök asszony! A polgári és katonai erők együttes alkalmazása egyáltalán nem új jelenség. Vegyük, például, az egy ideje már a Tanács mellett működő Parancsnoki Központot. Ott eddig is gyűjtöttek katonai és polgári információkat. A Helyzetelemző Központot most át kell helyezni a Külügyi Szolgálathoz. Úgy gondolom, fontos mindenekelőtt hangsúlyoznunk, hogy az Európai Unió kiemelkedő nemzetközi hírnévnek örvend a polgári mechanizmusok terén, és ezzel az Európai Unió óriási elismerést vívott ki magának. Ugyanakkor úgy vélem, hogy egyértelműen szét kell választanunk a polgári és a katonai erőket.
Ezen a ponton szeretnék kitérni egy dologra, amelyet Szegedi úr említett az előbb. Szeretnék hangot adni annak a rossz előérzetemnek, amelyet a magyar Jobbik Párt által az ausztriai Burgenlandban a közelmúltban szervezett felvonulás miatt érzek, és amelyen puskák és feltűzött szuronyok is láthatóak voltak. Úgy hiszem, ez semmiképp nem fogadható el. Szeretném kifejezni egyértelmű és világos szembenállásomat minden ilyen cselekedettel szemben. Aligha lehet kétség afelől, hogy ezek ellentmondanak az európai szellemnek.
(A felszólaló a 149. cikk (8) bekezdése szerint hozzájárul egy kék kártyával jelzett kérdés megválaszolásához.)
Csanád Szegedi
(HU) Egy nagyon-nagyon rövid válaszra szeretném. Ez, amit a képviselőtársam mond, az egyszerűen hazugság. A Jobbik Magyarországért Mozgalom sem, és a Magyar Gárda sem - nyugodtan utánanézhet bárki - soha semmilyen bűncselekményt nem követett el, soha semmikor a törvénnyel nem szegült szembe, tehát ez egyszerűen annak a neoliberális politikai propagandának a része, amelyet próbálják rossz színben feltüntetni a magyar gárdisták és a Jobbik sem ütközött soha törvényekbe és ezután is a törvényesség alapján kívánunk eljárni.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök asszony! Semmi olyat nem mondtam, hogy a Jobbik Párt bármilyen büntetőjogba ütköző törvénysértést követett el. Azt viszont valóban kijelentettem, hogy puskákat és feltűzött szuronyokat is felvonultató, célzott mozgósítás történt Burgenlandban. Nem cáfolta meg, hogy valóban ez történt.
Maria Damanaki
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! A jelentésre kívánok összpontosítani, mivel ez egy rendkívül hasznos és fontos jelentés. Szeretném megköszönni Ehrenhauser úrnak a munkáját.
A jelentés azért hasznos, mert helyesen összpontosít a polgári-katonai együttműködés kulcselemére, és pontosan ez a Bizottság elsődleges célja. Az EU átfogó válságkezelési módszeréhez kapcsolódó fő pontokkal foglalkozik. Az Európai Külügyi Szolgálat létrehozása ennek a prioritásnak a pontos kifejeződése. A főképviselő által éppen bevezetett szolgálati koncepció ugyanabba az irányba mutat, mint amelyet a jelentés is sugall, különösen a közös biztonság- és védelempolitika struktúráinak a Külügyi Szolgálatba történő bevonása révén.
Az erőforrások megfelelő egyensúlyának megteremtése érdekében teljes mértékben támogatjuk a polgári képességek fejlesztését. A toborzás megfelelő módozatait már egyeztették, és a megfelelő szaktudás bevonható a Külügyi Szolgálatba. Mint ahogy az köztudott, korábban erre nem volt mód.
A jelentés számos pontját figyelembe vették, és konkrét lépéseket indítottak. Ez különösen a polgári-katonai szinergiák előmozdítására, az EU harcoló csoportjainak jobb felhasználhatóságára, kiképzésére, finanszírozására, valamint a kulcsfontosságú partnerekkel, különösen a NATO-val és az ENSZ-szel történő együttműködésére vonatkozik. Az EU és az Egyesült Nemzetek Szervezete közötti kapcsolatok megerősítését is támogatjuk.
Eddig is már sok feladatot végeztünk el közösen. A főképviselő múlt vasárnap ismét találkozott az ENSZ főtitkárával Lisszabonban. Az EU és a NATO közötti kapcsolat fontos kérdés, amint azt a lisszaboni NATO-csúcstalálkozó épp tegnap bizonyította. Ugyancsak támogatjuk minden olyan gyakorlati intézkedés bevezetését, amely megerősítheti az EU és a NATO közötti konkrét együttműködést, és különösen azokban az esetekben biztosítja az együttműködést, amikor mindkettő egységei ugyanazon a színtéren kerülnek bevetésre.
A Bizottság és a maga a főképviselő asszony is várakozásokkal tekint a polgári-katonai együttműködés e fontos kérdésében az Európai Parlamenttel folytatott közös munka elé.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2010. november 23-án, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Krzysztof Lisek
A polgári-katonai együttműködés és a polgári-katonai potenciál fejlesztése a közös biztonság- és védelempolitika legfontosabb összetevőinek egyike. Sajnos az ahhoz kapcsolódó aspektusok közül sok még mindig a tervezési fázisban van. A tárgyra vonatkozó megbeszéléseken a tagállamok egyetértenek abban, hogy jelentős forrásokat kell biztosítani erre a célra. A valóságban a tervek még mindig nem valósultak meg, és még mindig nem készültek el a teljesen kialakult struktúrák. A természeti katasztrófák, terroristatámadások és az EU határain kívüli konfliktusok jelentette fenyegetésre tekintettel remélem, hogy ez a jelentés hozzájárul a polgári-katonai potenciál és a polgári-katonai együttműködés kihasználásához. A jelentés gyakorlati ajánlásokat fogalmaz meg ezen a téren, többek között az Európai Külügyi Szolgálaton belüli polgári-katonai struktúrák létrehozásával, a harcoló csoportok és az európai csendőrség alkalmazásával, a válságkezelés optimalizálásával és a következő keretprogram forrásainak felhasználásával kapcsolatban. Mindennek a források jobb felhasználása és ennek következtében a polgári-katonai együttműködés teljes körű megvalósítása a célja. További jelentős cél a párhuzamos erőfeszítések elkerülése azon missziók során, amelyekben a NATO az európai erőkkel közösen vesz részt. Remélem, hogy a jelentés határozott ösztönzést fog adni a hatékony polgári-katonai struktúrák kialakítására irányuló munka elkezdéséhez. Célszerű lenne, ha Ashton bárónő gondoskodna arról, hogy a jelentésben megfogalmazott javaslatok a lehető leghamarabb megvalósuljanak.
Petru Constantin Luhan
Az Európai Uniónak gyorsan kell reagálnia a válsághelyzetekben, és ez szükségessé teszi polgári és katonai struktúráinak hatékonyabb koordinálását. A Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat mellett létrehozott állandó uniós műveleti főparancsnokság maximálhatná a polgári-katonai koordinációból eredő előnyöket. A tagállamokhoz intézett kéréssel kapcsolatban, amely arra irányult, hogy a lehető leggyorsabb tényleges előrelépés érdekében bocsássanak rendelkezésre polgári képességeket, szeretném hangsúlyozni, hogy a polgári vonalon Románia aktívan hozzájárul a 2010-es polgári fő célkitűzés teljesítéséhez. Az EU polgári misszióiban való jelentős jelenléte eredményeként Románia harmadik lett az ilyen típusú missziókban való részvételt, valamint a rendőrei, katonai rendőrei, katonái, diplomatái, bírói és emberi jogi szakértői révén biztosított értékes és változatos szakértelem nyújtását mérő európai rangsorban. Romániában a nemzeti polgári képességi stratégia elfogadási folyamata ugyancsak előrehaladott fázisban van.
