Grönbok om TEN-T-politikens framtid (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är en kortfattad redogörelse för betänkandet av Eva Lichtenberger, för utskottet för transport och turism, om grönboken om TEN-T-politikens framtid.
Eva Lichtenberger
Herr talman, mina damer och herrar! Tack så mycket för att ni stannar kvar här för detta ämne som faktiskt är betydligt viktigare äv vad antalet närvarande ledamöter i kammaren antyder. Det handlar om en översyn av den transportpolitik som berör det transeuropeiska transportnätet. Låt mig först och främst tacka mina kolleger som har bidragit till detta, särskilt kommissionen och sekretariatet som har gett ett utomordentligt stöd.
De transeuropeiska transportnäten har en lång historia. Under 15 år presenterades projekt, listor diskuterades och beslut sköts upp. Detta var och är skälet till att man bör titta närmare på hela denna fråga. Man bör göra en översyn och se efter vilka mål som har uppnåtts eller som kan uppnås. De transeuropeiska näten har inte alltid varit framgångsrika. Detta beror - som så ofta i Europeiska unionen - delvis på finansieringen och särskilt på avsaknaden av finansiering i medlemsstater som fortfarande har den olyckliga vanan att begära omfattande stöd från Europeiska unionen. Men när det gäller att betala till Europeiska unionens budget knyter man ihop penningpåsen och ger mycket lite.
Eftersom inga resultat kan nås utan pengar var det många projekt som inte blev av, och vi måste återigen titta närmare på detta, särskilt mot bakgrund av den senaste tidens utmaningar för EU:s transportpolitik som helhet. Å ena sidan står vi inför nya utmaningar på grund av klimatförändringarna, och vi måste reagera på dessa utmaningar. Frågan om transportsektorns hållbarhet och frågan om vilka skador vissa transportslag orsakar för miljön måste ställas på nytt om och om igen, och den måste också beaktas i medlemsstaternas och Europeiska unionens åtgärder.
Den andra punkt som vi naturligtvis måste ta itu med på ett mycket beslutsamt sätt är den nuvarande finanskrisen som under vissa omständigheter ytterligare kommer att minska några medlemsstaters förmåga att vidta åtgärder när det gäller infrastruktur och därmed sammanhängande, nödvändiga investeringar. Men utvidgningen har gett oss i EU helt nya uppgifter att utföra, uppgifter som inte fanns när man fattade beslut om listan över transeuropeiska nät. Efter långa diskussioner i utskottet fattades därför beslut om en strategi för att särskilt ta itu med dessa frågor.
För det första bör de olika transportslagen knytas samman betydligt bättre än hittills. Detta har försummats tidigare. Detta påverkar särskilt hamnar och inlandsområden som har försummats under de senaste åren och som nu utgör tyngdpunkten i betänkandet. Detta kräver emellertid också utveckling av ett övergripande nät och de nätverksförbindelser som hela systemet bygger på och som hela systemet är sammankopplat med för att möjliggöra en bra utveckling inom transportsektorn och en kontinuerlig förbättring av dess förvaltning. Vi behöver inte bara ett geografiskt nät utan också ett begreppsbaserat nät mellan transportslagen, bättre intermodala anslutningar och bättre tekniskt arbete som utförs på näten. Detta gäller mjukvara snarare än hårdvara. Detta är själva kärnan i vårt betänkande, och jag hoppas att vi kan enas om denna resolution, som har ett brett stöd, och att vi inte ska ta ett steg tillbaka, vilket den alternativa resolution som nyligen lagts fram skulle innebära.
Joe Borg
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Sedan politiken för det transeuropeiska transportnätet inrättades för femton år sedan har den väsentligt bidragit till en fungerande inre marknad och till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Den måste nu anpassas efter de nya utmaningarna.
I grönboken om översynen av politiken för det transeuropeiska transportnätet tar vi upp dessa utmaningar och föreslår åtgärder för att ta itu med dem både i samband med planeringen av nätet och i samband med genomförandet av projekten.
Kommissionen uppskattar verkligen att Europaparlamentet följer översynen från början, vilket återspeglas i den här resolutionen. Det visar hur fast beslutna de båda institutionerna är att utveckla en framtidsinriktad politik för det transeuropeiska transportnätet.
Våra förslag överensstämmer i stor utsträckning med målen och kraven i Eva Lichtenbergers betänkande i den form som antagits av transportutskottet: det vill säga det behövs ett mer sammanhängande och integrerat nät där de intermodala anslutningarna, till exempel järnvägsanslutningar till hamnar och flygplatser och intermodala terminaler, länken mellan systemen för fjärrtransporter och stadstransporter samt kompatibiliteten förbättras, för att skapa bättre förutsättningar för effektiva, säkra och bra tjänster för passagerare och godstransporter.
Kommissionen delar också åsikten i betänkandet att det - framförallt inom godstransporter - är viktigt att underlätta sammodala kedjor, där sjöfart och järnvägstransporter spelar en viktig roll och intelligenta transportsystem bidrar till att optimera infrastrukturanvändningen.
I förslaget till betänkande har transportutskottet valt alternativ tre, dvs. två nivåer som består av ett övergripande nät och ett stomnät. Genom att stödja detta alternativ bekräftar parlamentet behovet av att kombinera en traditionell transportinfrastrukturpolitik med vederbörlig hänsyn till nya villkor och omständigheter, behovet av ökad flexibilitet och anpassningsbarhet till ändrade förhållanden och mer öppenhet för att fastställa och stödja de infrastrukturåtgärder som krävs utifrån transporttjänsternas behov samt den ekonomiska och miljömässiga utmaningen att främja samordnade åtgärder för att förbättra transportkorridorer via en rad små infrastrukturer och projekt för intelligenta transportsystem.
Vi noterar att det, efter transportutskottets omröstning om förslaget till betänkande, har kommit ett förslag till en alternativ resolution där man stöder alternativ två, dvs. ett nät som består av en nivå och som bara innehåller prioriterade projekt eller ett prioriterat nät och därför inte har något övergripande nät. Som vi ser det strider det mot en del andra punkter i förslaget till resolution.
Jag skulle här även vilja påminna om fördelarna och nackdelarna med det övergripande nätet. Samtidigt som det är för stort för att det ska gå att fastställa tydliga prioriteringar och för att gemenskapsinstrumenten ska kunna koncentreras på att främja genomförandet av nätet, bidrar det till att garantera tillträde till det transeuropeiska transportnätet och till att underlätta sammanhållningen. Det har även visat sig vara nödvändigt som referensram för olika transportpolitiska åtgärder och lagar: framförallt kompatibiliteten i järnvägssektorn och trafiksäkerheten. Slopandet av det övergripande nätet skulle därför få vissa störande effekter.
När det gäller genomförandet av nätet delar vi helt och hållet åsikten i betänkandet att medlemsstaterna har en viktig roll när det gäller att bestämma, planera och finansiera transportinfrastrukturen. Det behövs tillräckligt med finansiella resurser i budgeten för det transeuropeiska transportnätet och en bättre samordning av målen med den territoriella utvecklingen och politiken för det transeuropeiska transportnätet, samtidigt som samarbetet mellan den offentliga och privata sektorn måste främjas ytterligare.
Kommissionen understryker också att det är viktigt att investera i det transeuropeiska tranportnätet för att få en hållbar ekonomisk utveckling och att det därmed är ett viktigt sätt att ta sig ur den rådande krisen.
Avslutningsvis är vi mycket tacksamma över förslaget till resolution om TEN-T-politikens framtid. Vi vill tacka transportutskottet för en konstruktiv debatt om den, och framförallt Eva Lichtenberger för hennes omfattande arbete. Det kommer att utgöra ett värdefullt bidrag till de kommande stegen i processen i debatten med övriga institutioner.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på onsdag den 22 april 2009.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Krzysztof Hołowczyc  
När Europaparlamentets innevarande mandatperiod nu går mot sitt slut har vi möjlighet att kommentera de förändringar i gemenskapens största infrastrukturprojekt, det transeuropeiska transportnätet, som kommissionen planerar under den närmaste framtiden.
För närvarande byggs delar av nätet i medlemsstaterna. Den logiska fortsättningen på detta, som också kommer att vara det avslutande stadiet, är att enskilda delar i olika länder integreras i en sammanhängande helhet för att skapa ett transeuropeiskt system.
Europeiska unionens geografi förändras. Därför förefaller det motiverat att göra förändringar i sammanlänkningskartorna för nätet. I samband med detta förändras investeringens ekonomiska behov. I slutskedet av nätets integrering bör man fästa större vikt vid finansieringen av nätets gränsöverskridande delar.
Genom att höja kvaliteten på de befintliga transportförbindelserna i EU och genom att bygga nya förbindelser kommer man att bidra till en minskning av antalet trafikolyckor på vägarna, vilket är vår ständiga prioritering i kampen för bättre rörlighet för EU-medborgarna. Utnyttjande av alla fomer av teknisk innovation och den uppmärksamhet som de intelligenta transportsystemen nyligen har fått är motiverade utifrån EU:s infrastrukturprioriteringar för det 21:a århundradet.
