Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Godājamais priekšsēdētāj! Pasaules ekonomikas krīzes izjūt visa Eiropas Savienība, tomēr Baltijas valstis recesija skārusi vissmagāk. Šīm valstīm izeja no ekonomiskas krīzes ir cieši saistīta ar pilnīgu pāreju uz eiro. Kaut gan kopš 2005. gada visas Baltijas valstu valūtas ir tieši piesaistītas eiro, formālie Māstrihtas kritēriji joprojām neļauj tām pilnībā iekļauties eirozonā. Sanāk, ka Baltijas valstis cieta no Eiropas Centrālās Bankas zemo likmju politikas, kas saasināja kredītu un nekustāmo īpašumu burbuļus, bet tām ir liegts baudīt īstos valūtas stabilitātes augļus. Aicinu pieņemt politisku lēmumu un virzīt Baltijas valstis uz ārkārtas eiro ieviešanu. Eirozonai šo valstu mazās ekonomikas nav drauds. Drauds ir reģiona nestabilitāte, šīm valstīm paliekot ārpus eirozonas. Paldies par uzmanību!
Alexander Mirsky
(LV) Godātie kolēģi! Godātais priekšsēdētāja kungs! Es gribu pievērst Jūsu uzmanību ļoti bīstamai ekonomikai, ekonomiskai situācijai Latvijas Republikā. Šobrīd valstī plāno slēgt 50 % no slimnīcām. Bezdarbs dažos reģionos sasniedz 25 %. Latgalē 50 % no darba ir atlaisti, 30 % no policijas darbiniekiem, 30 % - skolotājiem, 30 % no ārstiem. Nodokļu reformas, kuras ir vērstas uz nodokļu paaugstināšanu, vedīs pie pilnīgas ekonomikas sakāves. Šajā situācijā palīdzības vietā Latvijai izsniedz kredītus, pieprasot par to vēl lielāku minimālā budžeta samazinājumu. Aizgāja jau tik tālu, ka daži Zviedrijas ministri burtiski šantažē Latvijas valdību, pieprasot finansējuma samazināšanu. Tas viss ir novedis pie sociālā sprādziena...
Luigi de Magistris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es uzskatu, ka Parlamentam ir jāsatraucas par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas jaunāko ziņojumu.
Kamēr dažas valdības Eiropas Savienībā, nesen arī Itālijas valdība, turpina imigrāciju padarīt par krimināli sodāmu, pārkāpj tiesības uz patvērumu un neiedziļinoties liedz iebraukt valstī, es uzskatu, ka mums ir cieši jāsadarbojas, jo ir nožēlojami, ka joprojām nav izskausts Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas aprakstītais nabadzības līmenis Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Āzijā. Sadarbojoties nav jāuzņemas bezjēdzīgi projekti, kas tikai dod labumu tiem pašiem vecajiem uzņēmumiem, bet ir jāpalīdz šīm valstīm emancipēties.
Vēl viena apkaunojoša problēma, kurai Parlamentam vajag pievērsties, ir ūdens privatizācija, ar ko nodarbojas dažas ES valdības. Ūdens ir visiem piederošs resurss, pamatresurss, nevis starptautisku uzņēmumu rīcībā esoša patēriņa prece.
Karima Delli
(FR) Priekšsēdētāj, mana runa būs par arvien sliktākajiem darba apstākļiem Eiropā.
Pašlaik gandrīz puse no visā pasaulē nodarbinātajiem pelna mazāk par USD 2 dienā. 12,3 miljoni cilvēku joprojām ir verdzības upuri, un vairāk nekā 200 miljoni bērnu ir spiesti strādāt. Eiropā trūcīgo darba ņēmēju skaits pieaug ar katru dienu, un ik gadu Starptautiskā darba organizācija reģistrē 160 000 nāves gadījumu, kas saistīti ar preventīvo pasākumu trūkumu.
Šajā saistībā es vēlētos uzsvērt, ka mums ir pienākums rīkoties visu to cilvēku vārdā, kuriem tiek atņemtas darba iespējas un sociālās tiesības, kuri strādā nepieņemamos apstākļos, visu to miljoniem darba ņēmēju vārdā, kuri cieš gan morāli, gan fiziski, kuri reizēm tiek novesti līdz pašnāvībai vai kuri kļūst par vēža vai hronisku slimību upuriem savu darba apstākļu dēļ. Ir laiks pielikt punktu uzskatam, ka mums jāstrādā vairāk, un ir jāizbeidz dzīties pēc peļņas un konkurēt īstermiņā. Eiropas Savienības prioritātēm turpmākajos desmit gados ir jābūt tiesību uz pienācīgu darbu garantēšanai un nodarbinātības tiesību aktu nostiprināšanai.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Pārtikas un lauksaimniecības organizācija nesen laida klajā ziņojumu, kurā tā apgalvo, ka pārtikas ražošanas apjomiem pasaulē līdz 2050. gadam ir jāpalielinās vismaz par 70 %, citādi cilvēcei draudot bads. Šis apgalvojums ir neapšaubāma patiesība. Ir labi zināms, ka iedzīvotāju skaits pasaulē arvien palielinās, bet lauksaimniecībā izmantojamā zemes platība sarūk. Tikmēr Eiropas Savienības lauksaimniecības politikas pamatā, aizbildinoties ar tirgus principu nodrošināšanu un lauksaimniecības konkurētspējas uzlabošanu, ir sistemātiska lauksaimniecības ražošanas spējas samazināšana gandrīz visās nozarēs. Ņemot vērā pasaules tendences, šī politika var izrādīties letāla un var ne pārāk tālā nākotnē var izraisīt badu.
Manuprāt, Eiropas Savienībā ir nepieciešamas pamatīgas pārmaiņas politiskajā pieejā lauksaimniecībai un ar to saistītajām problēmām. Mums patiešām ir jāgādā par pārtikas drošību savā kontinentā. Pietiks īstenot lauksaimniecību ierobežojošu politiku, jo tā ir tuvredzīga un nepārdomāta.
Bairbre de Brún
(GA) Priekšsēdētāja kungs, ap šo laiku pirms trim gadiem Lielbritānijas valdība apņēmās izstrādāt Īru valodas likumu, lai aizsargātu un attīstītu īru valodu Ziemeļīrijā. Uz īru valodas runātāju tiesību aizstāvību vērstu tiesību aktu izstrāde ir nozīmīgs miera un samierināšanās procesa posms.
Tādējādi īru valodai būtu tāda pati ar likumu noteikta aizsardzība kā citām iedzīvotāju dzimtajām valodām Dienvidīrijā, Skotā un Velsā.
Trīs gadi ir pagājuši, un šī tiesību akta izstrāde vēl joprojām nav sākta.
Es būtu pateicīga, ja jūs, priekšsēdētāja kungs, varētu parunāt ar atbildīgajām personām Belfāstā par daudzvalodības nozīmi un ietekmi kopumā.
Vienpadsmit gadus pēc Lielās piektdienas nolīguma un trīs gadus pēc Sv. Endrjū nolīguma parakstīšanas mums ir svarīgi, lai pēc iespējas drīzāk tiktu ieviests Īru valodas likums, lai normalizētu īru valodā runājošo tiesības Ziemeļīrijā.
Priekšsēdētājs
Paldies. Lūdzu, iesniedziet rakstisku pieprasījumu par šo tematu.
John Bufton
Priekšsēdētāja kunga, Velsa pašlaik ir lielākā ieguvēja no ES finansējuma, ko piešķir saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondu programmu. Naudu lielākoties izmanto, lai attīstītu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un radītu jaunas darbavietas. Rietumvelsa un ielejas saņem lielāko atbalstu, ko piešķir no pašreizējiem struktūrfondiem, turklāt pamatoti.
Daudzi Apvienoto Karalisti uzskata par vietu, kur var dzīvot labklājībā. Tikai nedaudzi zina, kādi ir patiesie nabadzības un bezdarba apmēri Velsā. Ielejās valda posts pēc lielo rūpniecības uzņēmumu slēgšanas, kuri reiz bija strādīgu kopienu pamats. Tagad raktuves ir slēgtas. Rūpnīcas, kas tika izveidotas to vietā, nolīgst ārvalstu darbaspēku. Kopienas, kas reiz zēla, pateicoties darbam, ir ne vien zaudējušas darbu, bet arī vajadzības un piederības sajūtu.
Tā kā ES vēlas iestāties arvien vairāk valstu, es raizējos, ka Velsai nāksies noraudzīties, kā tai ļoti nepieciešamais atbalsts tiek piešķirts jaunajām dalībvalstīm. Es mudinu Komisiju un Padomi nodrošināt Velsai pietiekamu finansējumu un drošu pārejas posmu, kad 2013. gadā noslēgsies pašreizējais struktūrfondu posms.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ārkārtīgi bīstamā Temelinas atomelektrostacija, kurā kopš 2000. gada ir notikuši jau 127 negadījumi, atrodas ļoti tuvu manai dzimtajai vietai Augšaustrijā, un vēl viena ir netālu no Vīnes - Mochovce, Slovākijā. Abas kopā tās veido nepatīkamu veco Padomju Savienības arhitektūras un amerikāņu tehnoloģiju kombināciju. Ir daudz problēmu no tiesiskā viedokļa, jo nevienā valstī ietekmes uz vidi novērtējumi netiek veikti saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem. Tiesvedībā iesaistītajiem nav iespēju panākt galīgā lēmuma pārskatīšanu. Tas ir pretrunā 10. pantam Kopienas Direktīvā par ietekmes uz vidi novērtējumu.
Es izmantošu šo iespēju, lai aicinātu Kopienu stingri iebilst pret šo būvniecības projektu.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā Dohas sarunu kārtas atsākšanu un intensificēšanu, kā arī gaidāmo PTO ministru konferenci Ženēvā novembra beigās, mēs pieprasām plašas debates ar Komisiju, lai mēs kopīgi varētu izlemt par Eiropas Savienības nostāju sarunās, ņemot vērā Lisabonas līguma īstenošanu. Tāpat attiecībā uz lauksaimniecības nozari mēs aicinām Komisiju pilnībā ievērot tās sarunu pilnvaras un neparedzēt reformu saistībā ar katru tās piedāvājumu un, izsakoties konkrētāk, "nepārsolīt” 2013. gada pētījumu. Citiem vārdiem sakot, mēs nevēlamies priekšlaicīgu kopējās lauksaimniecības politikas reformu, kuru ievieš aizmuguriski vai uzspiež ar varu.
Alajos Mészáros
(HU) Priekšsēdētāja kungs, ir jācildina politiķu vēlme gūt vislielāko iespējamo labumu savai valstij. Mēs visi tā rīkojamies, paturot prātā savu vēlētāju intereses. Tomēr šo labumu nevar gūt, kaitējot citiem cilvēkiem, un nekādā gadījumā to nedrīkst gūt, kādu šantažējot.
Václav Klaus, Čehijas prezidents, ir mūs visus pārsteidzis ar savu taktiku Lisabonas līguma bloķēšanā. Šis cilvēks, kurš savu politiķa karjeru iesāka kā reformators, nu izvirza prasības, kas apkauno gan viņu pašu, gan viņa valsti. Manuprāt, ir nepieņemami saistīt Lisabonas līguma parakstīšanu ar Beneša dekrētu neaizskaramību. 1945. gadā pieņemtie Beneša dekrēti piemēroja kolektīvās sodīšanas principu, kas ir svešs Eiropas tiesiskajai kārtībai. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem miljoniem nevainīgu civiliedzīvotāju atjaunoja pilsonību un piespiedu kārtā deportēja no dzimtās zemes tikai tāpēc, ka viņu dzimtā valoda bija vācu vai ungāru valoda.
Saskaņā ar Eiropas tiesisko regulējumu mēs nedrīkstam būt iecietīgi pret cilvēktiesību un personas brīvības pārkāpumiem jebkurā veidā. Bet tieši to mums pieprasa Václav Klaus.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Priekšsēdētāja kungs, nesenā Athanasios Lerounis, Grieķijas nevalstiskās organizācijas "Grieķijas brīvprātīgie” priekšsēdētāja, nolaupīšana pašlaik ir pēdējā no vairākām, kas notikušas nemierīgajā teritorijā starp Pakistānu un Afganistānu un kurā ir Polijas, Lielbritānijas, Spānijas, Ķīnas un Kanādas pilsoņi, no kuriem daudzi nav varējuši izbēgt no nāves. Iedzīvotāji šajā teritorijā, kas pazīstama arī ar nosaukumu Kafiristāna jeb tulkojumā "neticīgo zeme”, cīnās, lai saglabātu savus principus, tradīcijas un paražas naidīgā vidē, kas pamazām gūst virsroku.
Lerounis kungs ar savu komandu apmēram piecpadsmit gadu ir strādājis ar Kalash cilti un šajā laikā panācis šīs izolētās kopienas dzīves apstākļu uzlabošanos.
Mēs aicinām Eiropas Parlamenta deputātus izmantot savas pilnvaras un palīdzēt glābt brīvprātīgo, kurš ir ziedojis lielāko daļu sava apzinīgā mūža, lai izprastu kādu izzušanai lemtu kopienu Centrālāzijā.
Harlem Désir
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, divas dalībvalstis - Francija un Apvienotā Karaliste - ir paziņojušas par savu nodomu sūtīt uz Afganistānu bēgļus, kuri Eiropā ieradušies, cenšoties glābt savas dzīvības.
Es nedomāju, ka mēs vēl ilgāk drīkstētu neko nedarīt, ņemot vērā nopietno apdraudējumu viņu dzīvībām. Lielbritānijas laikraksts "The Guardian” oktobrī ziņoja, ka daži afgāņu bēgļi, kas izraidīti no Austrālijas, ir nogalināti uzreiz pēc ierašanās Afganistānā.
Uzskatu, ka tas ir pretrunā visām mūsu starptautiskajām saistībām.
Eiropas Komisija 2008. gada jūnija rīcības plānā teica, ka, izmantojot likumīgos pasākumus nelegālās imigrācijas mazināšanā, bēgļiem nedrīkst liegt pieeju aizsardzībai Eiropas Savienībā, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos ir brīdinājis Eiropas Savienību necensties apdraudēt Ženēvas Konvencijas un citu papildu aizsardzības formu ievērošanu, kuras ir izstrādātas, lai nodrošinātu to, ka afgāņu bēgļi netiek deportēti uz Afganistānu.
Daudzi Parlamenta deputāti no četrām dažādām grupām šajā saistībā ir parakstījuši lūgumu. Priekšsēdētāja kungs, es jūs aicinu runāt ar Eiropas Komisiju, Apvienoto Karalisti un Franciju, bet Parlamenta deputātiem un šajā zālē klātesošajiem ir jārisina šī problēma, lai novērstu to, ka tiek pastrādāts noziegums, liedzot tiesības uz patvērumu.
Ramon Tremosa I Balcells
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos nosodīt ierobežojumus, kas noteikti kataloniešu valodai Spānijā. Es konkrēti runāju par Valensijas autonomā apgabala valdību, kas 2007. gadā slēdza La Carrasqueta un Mondúver TV atkārtotājus. Turpmākajos mēnešos slēgs vēl citus TV atkārtotājus.
Šie TV atkārtotāji nodrošina Katalonijas televīzijas uztveršanu Valensijas reģionā. Valensijas autonomā apgabala valdība rīkojas neatbilstīgi Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīvai, kas nodrošina brīvu televīzijas satura apriti Eiropas valstīs. Eiropas Savienībā ir kultūras brīvība, bet Spānijā Katalonijas televīzijai tādas nav. Par šo skumjo paradoksu vēlējos jums šodien pastāstīt.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, "līdzvērtīga samaksa par līdzvērtīgu darbu” ir princips, kas minēts 1957. gadā noslēgtajā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā. Šis princips ir aktuāls vēl šodien - lai arī arvien vairāk sieviešu ieņem vadošus amatus, ienākumu apmēros joprojām ir uzkrītošas atšķirības. Nav saprotams, kāpēc sievietēm par to pašu darbu, jo īpaši par tāda paša līmeņa darbu, maksā mazāk tikai tāpēc, ka viņas ir sievietes, nevis vīrieši. Labums mūsdienu sabiedrībai, kad tā beidzot pilnībā ievēros šo principu, ko gan drīzāk jāsauc par prasību, ir skaidrs un saprotams ikvienam. Tāpēc es uzskatu, ka ir svarīgi kaut ko darīt, lai uzlabotu pašreizējos tiesību aktus un panāktu pārredzamību. Viens piemērs ir Austrija, kur ienākumi atšķiras par apmēram 28 %.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos nosodīt kādu bezprecedenta gadījumu desmit gadu ilgajā Marokas karaļa Muhameda VI valdīšanas laikā: Marokas Militārā tiesa tiesās septiņus Sahāras neatkarības aktīvistus par sadarbību ar ienaidnieku; par šo apsūdzību var piespriest nāvessodu.
Tā nav noticis kopš karaļa Hasana II atrašanās tronī. Civiliedzīvotāji nekad nav tiesāti militārajā tiesā. Tas nozīmē, ka šajā bijušajā Spānijas kolonijā atkal izplatītas kļūst represijas.
Apzinātā Eiropas Savienības klusēšana ir ļoti pārsteidzoša, bet vēl pārsteidzošāk ir tas, ka klusē arī Spānijas valdība, kura ir galvenā vaininiece šajā situācijā Rietumsahārā, jo šo teritoriju tā ir pametusi novārtā.
Tāpēc mans jautājums ir ļoti tiešs: vai ar šo Marokas režīmu mēs vēlamies īpašas attiecības? Vai ar šādu režīmu vēlamies nodibināt draudzīgas attiecības, kuru pamatā būtu abpusēja cieņa? Cik vēl reižu mēs varam klusēt un cik reižu mums ir jāklusē, noraugoties Rietumsahārā notiekošajā?
Vai šādā veidā viņi vēlas atrisināt problēmas, ar kurām saskaras tās teritorijas iedzīvotāji? Manuprāt, tieši tagad, šo sarunu kontekstā, mums uz šo situāciju ir jāreaģē skaidri un nepārprotami.
Petru Constantin Luhan
(RO) Eiropas Savienībai ir 1636 robežpunkti, kuros noteikta robežkontrole pirms iebraukšanas ES teritorijā, un ik dienu notiek apmēram 900 miljoni robežu šķērsošanas gadījumu. Es esmu no reģiona, kas atrodas pie Eiropas Savienības ārējās robežas, un es ļoti labi zinu, ar kādām problēmām saskaras robežiestādes. Tāpēc mums šis jautājums ir jāuztver ar vislielāko nopietnību un jāpārskata FRONTEX aģentūras pilnvaras.
FRONTEX pašlaik ir vairākas problēmas. Piemēram, dalībvalstīm ir aktīvāk jāiesaistās sadarbībā pie Eiropas Savienības ārējām robežām. Lielāka uzmanība ir jāvērš arī uz sadarbību ar trešām valstīm, kuras bieži vien ir nelegālo imigrantu izcelsmes vai tranzīta valstis. Stokholmas programma patiesībā palīdz nostiprināt FRONTEX iesaistīšanos tā, lai šai aģentūrai būtu galvenā nozīme ES robežu uzraudzības mehānisma turpmākajā integrācijā.
Artur Zasada
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā to, ka no kontinenta ziemeļiem uz dienvidiem pārvadā arvien vairāk kravu un transporta koridoru nepietiek, es gribu uzsvērt Viduseiropas transporta koridora (CETC) Road 65 nozīmi. Tas ietver autopārvadājumus, pārvadājumus pa iekšzemes ūdensceļiem un dzelzceļa pārvadājumus pa teritoriju, kas savieno Baltijas jūru ar Adrijas jūru, un iet caur Poliju, Čehiju, Slovākiju, Ungāriju un Horvātiju.
Koridors būtu reģionālās attīstības ass visam reģionam, ko tas šķērso. Tas pilnībā atbilstu intermodalitātes principiem, un tam būtu līdzsvarota ietekme uz vidi. Tas palīdzētu paātrināt sociālo un ekonomisko attīstību lielā Eiropas Savienības daļā, palielinot tirdzniecības ātrumu un apjomus starp Baltijas jūras reģiona un Vidusjūras un Adrijas jūras reģiona valstīm.
Mans pienākums kā Parlamenta deputātam, kā arī kā speciālistam, kurš gadiem ir bijis saistīts ar transporta nozari, ir lūgt atbalstīt CETC projektu. Tas noteikti ir pelnījis būt iekļauts esošajā Viseiropas transporta koridoru "TNT” tīklā.
Sylvie Guillaume
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā septembra beigās veikto "džungļu apmetnes” likvidēšanu Kalē, es vēlos paust sašutumu par Francijas un Apvienotās Karalistes īstenoto imigrantu nosūtīšanu atpakaļ uz Afganistānu - valsti, kurā valda pilnīgs haoss.
Tāpat kā mans kolēģis, Désir kungs, kurš nupat runāja, arī es aicinu Eiropas Komisiju izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai tās pārstātu apdraudēt šo cilvēku dzīvību, piespiedu kārtā viņus nosūtot atpakaļ uz Afganistānu.
Mēs zinām, ka šie migranti nevar pieprasīt patvērumu Francijā saskaņā ar "Dublina II” regulu, jo tad viņus var deportēt uz Grieķiju vai Itāliju, kur apstākļi aizturēšanas centros ir nepieņemami un iespējas, ka viņu iesniegtos patvēruma pieprasījumus izskatīs, - niecīgas.
Vienīgais, kas ir panākts ar "džungļu” apmetnes likvidēšanu, ir vēl traumatiskāka un traģiskāka pieredze šiem migrantiem, kuriem ir nepieciešama aizsardzība. Pretēji Francijas iestāžu noteiktajiem mērķiem šie migranti apmetnes slēgšanas dēļ ir kļuvuši neaizsargātāki, un viņus visticamāk nodos cilvēktirdzniecībā iesaistītajiem, kuri par šiem cilvēkiem nebūt neuztraucas.
Tagad vairāk nekā jelkad agrāk mums ir jāpatur prātā, ka ticamība patvēruma sistēmai tiek apšaubīta, ja tā neaizsargā cilvēkus, kuriem aizsardzība ir nepieciešama.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes apstiprinātos R. Goldstone ziņojuma ieteikumus un tās prasību pārtraukt nelikumīgo Gazas aplenkumu, kas rada cilvēkiem tik daudz ciešanu. Es ierosinu, lai mūsu atbildīgās parlamentārās komitejas nekavējoties noskaidro, kādi pasākumi Eiropas Savienībai ir jāveic, lai nodrošinātu to, ka R. Goldstone ieteikumi tiek izmantoti efektīvi.
Mani šokēja tas, ka četras Eiropas Savienības dalībvalstis - Itālija, Nīderlande, Ungārija un Slovākija - balsoja pret Cilvēktiesību padomes rezolūciju. Cilvēktiesības un starptautiskie tiesību akti nav papildu iespējas, kuras jāatbalsta vai jāignorē atkarībā no to radītajām politiskajām priekšrocībām. Visām dalībvalstīm ir jāaizstāv starptautiskie tiesību akti un cilvēktiesības bez bailēm vai savtīgām interesēm, citādi ir apdraudēta ticamība Eiropas Savienībai kā tiesiskai pasaules iestādei un kā godīgam miera sarunu partnerim Tuvajos Austrumos.
Visbeidzot, es vēlētos lūgt, lai Lisabonas līguma noskaņās jūs uzstātu, lai nākamnedēļ Komisija vai Padome nenoslēdz jaunus nolīgumus ar Izraēlu.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šī gada septembra otrajā pusē Krievija un Baltkrievija rīkoja militāras mācības ar nosaukumu "Rietumi 2009” un "Lādogas ezers 2009”. Tas bija lielākais tāda veida pasākums pie Krievijas rietumu robežām kopš aukstā kara beigām. Līdzīgi uzbrukuma treniņi notika 1981. gadā, kad pilnā sparā norisinājās aukstais karš. Interesanti, ka "Rietumu 2009” posms sākās 18. septembrī, kas gandrīz sakrīt ar Padomju Savienības iebrukuma Polijā 70. gadskārtu. Daļa mācību notika pie Gdaņskas līča, un eksperti uzskata, ka "Lādogas ezers 2009” liecina par gatavošanos iespējamam uzbrukumam Baltijas valstīm un Somijai.
Par spīti Krievijas Federācijas naidīgajai rīcībai gan Eiropas Savienības, gan NATO rīcība joprojām ir pasīva. Tās vēl nav izstrādājušas aizsardzības stratēģiju gadījumā, ja notiek uzbrukums no austrumiem, jo dažas valstis un NATO dalībvalstis šo jautājumu uzskata par pārāk jutīgu politiskā ziņā.
Ņemot vērā gaidāmo ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kā arī manis iepriekš minētos faktus, esmu iesniedzis jautājumu par šo tematu Eiropas Savienības Padomei.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Priekšsēdētāja kungs, nolīgumi ir jāievēro, un noteikumiem ir jābūt vienlīdz saistošiem visiem. Šāds apgalvojums var šķist pašsaprotams, bet patiesībā izskatās, ka tas tāds nav, ja runājam par Eiropas Savienības un Marokas asociāciju nolīgumu, kurā ir konsekventas neprecizitātes, kā to atzīst Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai.
Spānijas tomātu audzētāji, jo īpaši Kanāriju salās, piedzīvo grūtus laikus un pieprasa nolīguma ievērošanu, bet viņi arī vēlas zināt, ko Komisija plāno darīt attiecībā uz jauno nolīgumu, par kuru vēl notiek pārrunas: vai tiek piedāvāta lielāka preferenču kvota tomātiem un ar kādiem nosacījumiem, vai tiks mainīta ievešanas cenu sistēma, lai novērstu turpmākus pārkāpumus, un vai tiks ieviestas fitosanitārās prasības, kuru ievērošanu pieprasa audzētājiem Eiropā.
Kamēr turpinām runāt par nolīgumiem, arī banānu audzētāji ar lielām bažām seko līdzi pārrunām, dažkārt divpusējām pārrunām ar trešām valstīm, jo šādiem nolīgumiem var būt nelabojamas sekas, ja tajos nav paredzēti kompensēšanas pasākumi.
Nevienā gadījumā Komisija nedrīkst pamest novārtā ražotājus, un mēs nedrīkstam pieļaut, lai tā notiktu.
Françoise Castex
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu vērst jūsu uzmanību uz to, ka ir arestēts Mohammad Othman, 33 gadus vecs palestīniešu cilvēktiesību aktīvists un atbalsta paudējs nevardarbīgai pilsoniskās sabiedrības veiktai boikota, tiesību atsavināšanas un sankciju kampaņai.
Izraēlas iestādes Mohammad Othman arestēja 22. septembrī. Kopš tā laika Izraēlas armija atkārtoti pagarina viņa aizturēšanas termiņu. Militārās tiesas tiesnesim jālemj par viņa aizturēšanu otrdien, 20. oktobrī, t.i., rīt.
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamenta vārdā es jūs aicinu rīkoties, lai panāktu to, ka šis cilvēktiesību aktīvists, kura vienīgais noziegums ir viņa uzskati, tiek atbrīvots.
Šonedēļ piešķirsim Saharova balvu. Diemžēl nevaram to piešķirt visiem, kuri cīnās par cilvēktiesībām, bet vismaz atbalstīsim viņus tad, kad viņu dzīvība ir briesmās.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šodien es uzstājos kā Kultūras un izglītības komitejas locekle un arī kā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas locekle. Tāpēc es lūdzu nepārtrauktas, visaptverošas apspriedes un efektīvu rīcību attiecībā uz grāmatu digitalizāciju un Google nozīmi. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka mūsu tirgū, visā, ko šajā jomā esam paveikuši Eiropā, dominē viens uzņēmums. Mums jāizstrādā labi tiesiskie instrumenti, kas aizsargās mūsu rakstnieku un grāmatu izdevēju intereses, un Eiropas Savienībai tas ir jādara kopā ar citiem, jo īpaši ar Amerikas Savienotajām Valstīm, bet arī ar citām valstīm mūsdienu globalizētajā pasaulē.
Tas ir jautājums par Eiropas literatūru, par mūsu kultūru un identitāti. Mums tas viss jāattīsta un kopīgi jārīkojas, lai to aizsargātu. Runa ir par Eiropas rakstniekiem un Eiropas grāmatu izdevējiem. Digitalizācijas problēma ir pārāk nozīmīga, lai par to ļautu lemt viņpus okeānam. Mums kopīgi jāizstrādā tiesību akti un rūpīgi jāpievēršas šai jomai.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Šīs dienas ir izšķirošas Moldovas Republikas demokrātiskajā attīstībā. Jaunajam parlamentam 23. oktobrī bija paredzēts ievēlēt prezidentu, bet tas ir atlikts konkurences trūkuma dēļ. Kārtējo reizi ar radikāliem paņēmieniem, neizvirzot kandidātu, Komunistiskā partija cenšas sabotēt ceļu uz demokrātiju.
Mūsu pienākums ir cieši uzraudzīt visu procesu, lai nodrošinātu to, ka tiek piemēroti konstitucionālie noteikumi un ka Moldovas Republika iztur šo demokrātisko vēlēšanu pārbaudi.
Demokrātijas nostiprināšanai šajā valstī ir jābūt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm tās kaimiņvalstu politikā. Šis var būt piemērs visam ES austrumu reģionam. Mūsu pienākums ir piedāvāt šai demokrātiskajai valdībai jaunu iespēju, nodrošinot to ar morālu un tehnisku atbalstu, kas tai ir vajadzīgs. Visvairāk šis atbalsts tiktu novērtēts tad, ja ar to tiktu piedāvāts dzīvotspējīgs risinājums, piešķirot Moldovas Republikas pilsoņiem piekļuvi Eiropas Savienībai.
Jelko Kacin
(SL) Pēc nopietnām un rūpīgām pārdomām Īrijas balsstiesīgie ir ratificējuši Lisabonas līgumu ar divu trešdaļu lielu pārsvaru. Mēs šīs ziņas uztveram ar prieku un lepnumu, jo līgums sekmēs turpmāko paplašināšanās procesu. Tie, kuri vēl nevar izlemt, ir prezidents Václav Klaus un Čehijas Konstitucionālā tiesa.
Es esmu no Dienvidslāvijas un atceros, kā atbalstījām Čehoslovākiju ne tikai tad, kad tā spēlēja hokeju pret Padomju Savienību, bet arī visos citos gadījumos un jomās. Kopš Varšavas pakta valstis Prāgas pavasara laikā iebruka Čehoslovākijā, mēs allaž esam ar čehiem solidarizējušies. Tomēr šajā gadījumā es nevaru solidarizēties ar viņiem un man nevajadzētu to darīt, jo tas apdraudētu Eiropas Savienību, manu valsti un nākamās kandidātvalstis.
Es paužu mūsu bažas publiski un saku, ka mēs nepakļausimies šantāžai. Šī iemesla dēļ es aicinu politiskos līderus, kā arī pašreizējo un nākamo kandidātvalstu sabiedrības darīt zināmu Čehijas prezidentam, ka viņš spēlējas ar mūsu un savu likteni. Ir pēdējais laiks izbeigt šo spēlīti.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pirms trim gadiem, 2006. gada 23. oktobrī, desmitiem tūkstoši cilvēku sapulcējās Budapeštā, lai cienīgi nosvinētu un pieminētu 1956. gada Ungārijas revolūciju un cīņu par brīvību, par kuru mūsu ļaudis cīnījās pret komunistu diktatūru. Pirms trim gadiem teroristi, tērpušies policijas formastērpos, neuzrādot identificējošus žetonus, izmantoja aizliegtus ieročus, lai izklīdinātu pūli, kas piedalījās mierīgā piemiņas pasākumā. Tiek pieļauts, ka tas notika saskaņā ar komunistu diktatūrai tuvas politiskās partijas rīkojumu.
Pēc 1956. gada bija pagājuši 50 gadi, kad Budapeštas ielās atkal tika izlietas ungāru asinis. Šonedēļ, piektdien, 23. oktobrī, plkst. 15.00 vairāki tūkstoši cilvēku atkal pieminēs 1956. gada notikumu Deák laukumā. Mēs, Jobbik partijas deputāti Eiropas Parlamentā, kopā ar citiem Parlamenta deputātiem, piemēram, Andreas Mölzer un Bruno Gollnisch, uzraudzīsim pasākuma apmeklētāju drošību. Tomēr es vēlētos, lai Eiropas Parlaments nosūtītu novērotājus, un es jo īpaši lūdzu Buzek kungu vērst Ungārijas policijas priekšnieku uzmanību uz to, lai tiktu ievērota Eiropas Cilvēktiesību konvencija.
Simon Busuttil
(MT) Pagājušajās nedēļās svētajā pilsētā Jeruzalemē, Al Aksa teritorijā, ir notikuši vairāki vardarbīgi incidenti. Abas puses ar pirkstu rāda viena uz otru, kad tām jautā, kurš ir vainīgs, kurš ir kūdītājs un kurš galu galā ir atbildīgs par šīm nežēlīgajām darbībām. Kā jau šajā reģionā bieži mēdz notikt, viens negadījums var izraisīt krīzes stāvokli. Neaizmirsīsim, ka nesenā palestīniešu sacelšanās notika uzreiz pēc negadījumiem Al Aksa teritorijā. Manuprāt, šādos gadījumos mums ir jāizvērtē savi kā Eiropas Parlamenta pienākumi. Mūsu pienākums ir būt nelokāmiem un neatbalstīt nekādus vienpusējus pasākumus un nodrošināt to, ka nekavējoties tiek izbeigti starptautisko tiesību aktu pārkāpumi. No pieredzes zinām, ka šādos gadījumos mēs nedrīkstam klusēt.
Vladimír Maňka
(SK) Trīsarpus mēnešus Slovākijā notiek brutālā un neslavu ceļošā kampaņa saistībā ar grozījumiem valsts valodas likumā.
Eiropas Tautas partijas priekšsēdētāja vietnieks Viktor Orban jūlijā Rumānijā teica, ka Ungārijas ārpolitikā šis temats jāuztver nopietni kā casus belli jeb iemesls karam. Pēc nedēļas bijušais Ungārijas ombuds etnisko minoritāšu jautājumos, Jenö Kaltenbach, paziņoja, ka visas Ungārijas minoritātes ir pilnībā zaudējušas savu identitāti, nespējot runāt savās valodās un neapzinoties savu vēsturi. Bijušā ombuda teiktais neizraisīja ne visniecīgākās debates politiķu vidū vai plašsaziņas līdzekļos.
Lielākos Ungārijas nacionālistus neinteresē minoritāšu tiesības Ungārijā, bet gan tikai ungāru minoritāšu tiesības citās valstīs. Nevainīgie ļaudis, kas dzīvo Slovākijas dienvidos, tādējādi ir kļuvuši par ķīlniekiem šiem nacionālistiem un viņu sapnim par politiski atkalapvienotu ungāru tautu.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Reģionālās atšķirības joprojām ir izaicinājums paplašinātas Eiropas Savienības kontekstā. Tādēļ ir būtiski, lai kohēzijas politika atbalstītu mazāk attīstītos reģionus un dalībvalstis. Tāpēc mēs ļoti raizējamies par Eiropas Komisijai iesniegto Portugāles valdības ierosināto neseno grozījumu Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda vispārējos noteikumos.
Šis grozījums paredz izmaiņas vispārējā noteikumā par ģeogrāfiski noteiktām tiesībām uz attaisnotajiem izdevumiem par darbībām, kas rada papildu ietekmi, un par tehnisko atbalstu, atļaujot finansējumam, kas paredzēts Vidusportugāles ziemeļu, Alentejo un Azoru salu konverģences reģioniem, patiesībā tikt izmantotam Lisabonas rajonā.
Šis grozījums var nozīmēt to, ka tiek pārkāpts ekonomiskās un sociālās kohēzijas princips - princips, kas ir Eiropas projekta stūrakmens.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, es raizējos par reliģijas brīvību Turcijā. Turcijas iespējamā dalība ES ir atkarīga no Kopenhāgenas kritēriju izpildes. Pēdējā laikā šī valsts, šķiet, arvien mazāk vēlas uzlabot situāciju attiecībā uz cilvēktiesībām un reliģijas brīvību iekšējo saspīlējumu dēļ. Nolaidīgi ir veikta arī to noziegumu izmeklēšana, kas vērsti pret baznīcām. Turklāt pareizticīgo baznīca, piemēram, joprojām nevar brīvi izvēlēties patriarhu neatkarīgi no viņa tautības, un ir bijis arvien vairāk centienu ierobežot garīdzniekus saistībā ar viņu parādīšanos sabiedrībā garīdznieku tērpos.
Sarunās par pievienošanos ES no Turcijas tiek sagaidīti konkrēti pasākumi, kuri apliecinātu, ka Turcija saprot un atzīst Eiropas kultūras mantojuma vērtību, arī Turcijā. Tāpēc Turcijai vajadzētu nekavējoties ļaut turpināt, piemēram, Halki semināra darbību, kā arī atjaunot baznīcas īpašuma aizsardzību.
George Sabin Cutaş
(RO) Eiropas Komisijas publicētie pētījumi liecina, ka norēķinu konta deficīts vairumā Eiropas Savienības dalībvalstu 2009. un 2010. gadā pārsniegs 3 % no IKP. Līdzīgā kārtā 2010. gadā vidējais valsts parāda līmenis ir paredzēts 80 % apmērā 27 dalībvalstīs un vairāk nekā 80 % apmērā eirozonas valstīs.
Tomēr Austrumeiropas valstu gadījumā nepieciešamība apturēt lejupslīdi nesakrīt ar pienākumu ievērot atbilstību Māstrihtas kritērijiem. Patiesībā neatbilstība ir novērojama Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībās eirozonas valstīm, kurās deficīts un valsts parāds palielinās, kā arī ārkārtīgi stingrajos standartos, kurus uztiepj tām valstīm, kuras vēlas pievienoties eirozonai.
Ir nepieciešams pielāgot Māstrihtas kritērijus pašreizējam stāvoklim un ekonomiskajai situācijai, ko raksturo lielākas cikliskas svārstības. Pielāgojot Māstrihtas kritērijus un nodrošinot Austrumeiropas valstīm ātrāku pievienošanos eirozonai, nostiprinātos Eiropas Savienība un turpinātos integrācijas process.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu runāt par negadījumiem darbā Grieķijā un Eiropā. Nepilnības un iesaistīto pušu nolaidība, kontroles mehānismi, kā arī valstu un Kopienas iestāžu īstenotā veselības un drošības noteikumu piemērošana ir nosodāmā līmenī. Statistika manā valstī, Grieķijā, ir traģiska. Letāls iznākums 2008. gadā bija 142 gadījumos, un kopš 2009. gada sākuma ir notikuši vairāk nekā 56 šādi gadījumi.
Kamēr cilvēki zaudē dzīvību, uzņēmumi, valsts iestādes un Komisija šo problēmu risina rāmā garā, un noziegumi būtībā paliek nesodīti; noziegumi, kas pastrādāti peļņas nolūkā, piemēram, noziegumi, kurus "France Telecom” pastrādā kopš 2008. gada februāra. Pagājušajā nedēļā vēl viens strādnieks, tikai 25 gadus vecs, izdarīja pašnāvību neciešamo darba apstākļu dēļ. Kas Komisijai par to būtu sakāms? Ja tā būtu cita problēma, tā būtu iejaukusies. Tāpēc es aicinu Prezidiju un Parlamenta deputātus kaut kad šo trīs dienu laikā ievērot minūti ilgu klusuma brīdi, pieminot "France Telecom” upurus un citus darba negadījumos bojā gājušos.
Ioannis Kasoulides
Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā mēnesī es informēju plenārsēdes dalībniekus par atrastajām Kipras karavīru mirstīgajām atliekām; šos karavīrus sveikus un veselus nofotografēja, kad tie 1974. gadā notikušā iebrukuma laikā padevās Turcijas armijai. Laika gaitā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir atzinusi Turciju par vainīgu nežēlīgā un necilvēcīgā attieksmē pret tajā laikā bez vēsts pazudušo karavīru radiniekiem, jo Turcija neveica izmeklēšanu un neinformēja karavīru radiniekus par viņu likteni. Šajā saistībā Turcijai bija pavēlēts izmaksāt kompensācijas. Es aicinu Parlamentu mudināt Turcijas armiju sniegt informāciju ANO Pazudušo personu komitejai, lai atrisinātu šo humāno problēmu.
Rosario Crocetta
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es gribētu jums pateikties par lūgumu Beļģijas un Francijas iestādēm piešķirt man policijas aizsardzību.
Manuprāt, ir ļoti būtiski just iestāžu solidaritāti, ja aktīvi cīnies pret tādu fenomenu kā Itālijas mafija, kuras dēļ gadu gaitā ir bijuši daudzi upuri, un es no sirds pateicos par šo solidaritāti. Tomēr mafijas organizācijas, priekšsēdētāja kungs, jau labu laiku ir globāls fenomens - ne tikai saistībā ar naudas atmazgāšanu, bet arī saistībā ar pastāvīgo klātbūtni vairākās Eiropas valstīs un ar imigrāciju.
Kad šī gada 16. jūlijā pieprasīju izveidot mafijas organizāciju izmeklēšanas komiteju, es to darīju, lai kalpotu ne tikai savai valstij, bet arī Eiropas Kopienai, uzskatot, ka tādu organizētās noziedzības apvienību kā mafija uzraudzības trūkums varētu negatīvi ietekmēt iedzīvotāju dzīves kvalitāti un drošību, kā arī attīstības mehānismus. Un tas ir dīvaini - priekšsēdētāja kungs, esmu beidzis...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Priekšsēdētājs
Paldies, es gribētu teikt, ka esmu lūdzis arī Briseles iestādēm rūpīgāk uzraudzīt teritoriju ap Eiropas Parlamentu, jo nesen piedzīvojām kādu nepatīkamu starpgadījumu. Briseles iestādes uz Eiropas Parlamenta lūgumu ir devušas pozitīvu atbildi, un notiek arī pārrunas par šo tematu.
Corina Creţu
(RO) Ziņojumā, kas publicēts par godu Pasaules pārtikas dienai, norādīts, ka sestā daļa pasaules iedzīvotāju cieš no bada un ka no nepietiekama uztura pasaulē cieš vairāk nekā viens miljards cilvēku, bet to cilvēku skaits, kurus kaitīgi ietekmē bads, gada laikā vien ir palielinājies par 100 miljoniem.
Šajā laika posmā Pasaules Pārtikas programmā salīdzinājumā ar 2008. gadu starptautiskās palīdzības apmēri ir samazinājušies par 50 %, un tas būtiski ietekmē pārtikas daudzumu, ko piegādā trūcīgajām valstīm.
Eiropas Savienība ir galvenā cīnītāja pret badu pasaulē. Tās nostāju apstiprināja G8 augstākā līmeņa sanāksmē Lakvilā izteiktā apņemšanās nodrošināt pārtikas mehānismam EUR 2 miljardus papildus jau paredzētajam EUR 1 miljardam. Tā ir liela summa, bet joprojām par mazu, lai īstenotu ANO noteikto mērķi uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri cieš no endēmiskā bada.
Vēl vērienīgāki politiskie centieni ir nepieciešami, lai mobilizētu visu pasaulē nozīmīgāko industriālo lielvalstu resursus. Es uzskatu, ka ir absolūti nepieciešams kāds Maršala plāns ar daudz specifiskāku un taustāmāku mērķi, proti, palīdzēt miljardiem cilvēku, kas cieš no bada, pacelties augstāk par vienkāršas eksistences līmeni.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs, iepriekšējās ASV administrācijas raķešu aizsardzības projektu, kurā piedalījās arī Eiropa, kaismīgi apstrīdēja Krievija, kas tajā saskatīja pret sevi vērstu pasākumu, kā arī daži eiropieši, kuri bija satraukti tāpēc, ka krievi bija satraukti.
B. Obama administrācija cenšas atbildēt uz šādu nostāju, nomainot aizsardzību pret liela darbības attāluma raķetēm uz aizsardzību pret maza un vidēja darbības rādiusa raķešu draudiem, tādējādi palielinot Eiropas tiešo aizsardzību un piekrītot sadarboties ar krieviem, nodrošinot radara iekārtu Kaukāzā.
Daži eiropieši joprojām apstrīd projektu, neskatoties uz jauninājumiem tajā. Krievija vēl neko nav teikusi. Es tikai gribētu, lai Eiropas nostāja tāpēc nemainītos, bet gan atspoguļotu neviltotus centienus rast labāko veidu, kādā aizsargāt Eiropu no šiem reālajiem draudiem, sadarbībā ar ASV un arī ar Krieviju, ja tā to vēlas.
Philip Bradbourn
Priekšsēdētāja kungs, pērn šajā Parlamentā debatējām par ķermeņa skeneriem lidostās, un pēc tam Eiropas Komisija šajā sakarā atsauca savu priekšlikumu.
Nesen Mančestras lidostā uzsāka jaunu izmēģinājumu, un juristi ir teikuši, ka šo aparātu izmantošana mazgadīgo pārbaudei varētu būt bērna drošības un aizsardzības tiesību aktu pārkāpums šo aparātu radītā attēla dēļ. Līdzīgi gadījumi notika 2005. un 2006. gadā, kad grupa "Action on Rights for Children” panāca aizliegumu izmantot ķermeņa skenerus nepilngadīgu personu pārbaudei.
Tā kā juristu padoma dēļ šo aparātu raison d'être nu ir apstrīdēts, es jautāju - un es šo jautājumu adresēju tieši komisāram J. Barrot -, vai Komisijai nav laiks lemt par to, ka šāda veida skeneru lietošanu ES nevajadzētu atļaut, jo manus vēlētājus, kuri pārvietojas Eiropas Savienībā, nevajadzētu pakļaut šai nepiedienīgajai un pazemojošajai procedūrai? Es aicinu šādu tehnoloģiju aizliegt arī globālā mērogā, lai aizsargātu visus ES iedzīvotājus.
László Tőkés
(HU) Priekšsēdētāja kungs, pērn es protestēju pret reliģisko fanātismu un kristiešu minoritāšu vajāšanu, un šogad es darīšu to pašu. Tā kā esmu dzirdējis par nesenajām pret kristiešiem vērstajām darbībām Indijā, Bangladešā, Pakistānā un Turcijā, ļaujiet vēlreiz izteikties par nebeidzamajām šausmām reliģiskā ekskluzīvisma vārdā, kurās pārsvarā vainojami musulmaņu un hinduistu fanātiķi, kas vēršas pret mūsu līdzcilvēkiem, kuri ir kristieši.
Tomēr Indijā, Orissa un Gujarat pavalstīs, no pamatīgas vajāšanas cieš gan kristieši, gan musulmaņi. Transilvānijā, Rumānijā, no kurienes esmu es, reliģisko brīvību pasludināja ar Tordas ediktu 1568. gadā. Reliģiskā brīvība ir gan individuālas, gan kolektīvas cilvēktiesības. Jēzus saka: "Es vēlos žēlastību, nevis upurus”. Saskaņā ar mūsu ticības doktrīnu es aicinu Jerzy Buzek, Cilvēktiesību apakškomiteju un Eiropas Komisiju...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Nessa Childers
Priekšsēdētāja kungs, tas, ka drīz slēgs "Independent Network News”, Dublinas ziņu aģentūru, kas sniedz pirmšķirīgus valsts un starptautisko ziņu pakalpojumus vairumam Īrijas vietējo radiostaciju, raisa nopietnas un pamatotas bažas par Īrijas plašsaziņas līdzekļu piederību, skaitu un reglamentēšanu. Vietējām Īrijas radiostacijām tiek prasīts nodrošināt to, ka 20 % ziņu satura ir par valsts un starptautiskiem notikumiem. Šo pakalpojumu pēdējos gados lielā mērā sniedz "INN”.
Pirms "INN” gaidāmās slēgšanas "Newstalk” stacijai, kuras īpašnieks ir "Communicorp”, kam pieder arī liels "INN” akciju skaits, ir piešķirts līgums par aizvietošanas pakalpojumu sniegšanu turpmākajos sešos mēnešos. "UTV”, kura aiziešana no "INN” pasteidzināja dienesta slēgšanu, arī lielā mērā ir iesaistīts centienos atrast aizvietotāju. Valsts žurnālistu arodbiedrība ir ierosinājusi būtiskus jautājumus par to, cik atbilstoša ir šo abu iestāžu iesaistīšanās procesā Īrijas plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību dažādības kontekstā. Šie jautājumi ir jāizskata pilnībā.
Sergej Kozlík
(SK) Es vēlos jūs brīdināt, ka Ungārijas pārstāvji cenšas izaicināt Slovākiju. Pirms 20 gadiem 21. augustā Padomju un Ungārijas armija iebruka bijušajā Čehoslovākijā.
Šogad tajā pašā datumā Ungārijas prezidents L. Sólyom, par spīti trīs Slovākijas Republikas augstāko iestāžu pārstāvju iebildumiem, gatavojās rīkoties provokatīvi, atklājot Ungārijas karaļa pieminekli Slovākijas teritorijā, kurā dzīvo dažādu etnisko kopienu pārstāvji. Tagad viņš protestē, ka neesot ielaists Slovākijā.
Viktor Orban, galvenās Ungārijas politiskās partijas Fidesz vadītājs, pagājušajā nedēļā ierodoties Slovākijā, aicināja Ungārijas minoritāti uzņemties ar autonomijas izveidi saistītas iniciatīvas. Viņš pieprasīja kopīgu plānu attiecībā uz ungāru turpmāko dzīvi Karpatu baseinā. Tā ir atjaunota ideja par paplašinātu Ungāriju - provokāciju, kurai nav vietas mūsdienu Eiropā. Tā ir rotaļāšanās ar uguni, un Eiropas iestādēm nevajadzētu uz to pievērt acis.
George Becali
(RO) Es gribētu teikt, ka Lisabonas līgumā nav minēts sports, jo īpaši futbols, kam ir milzīga sociālā un kultūras ietekme. Es gribētu teikt, ka ES sporta politikai nav juridiska pamata.
Patiesībā sporta veidus pārrauga ar noteikumiem, kurus izdevusi attiecīgā sporta veida asociācija, bet, manuprāt, priekšsēdētāja kungs, līgumā ir jābūt skaidri noteiktam, ka sporta aktivitātēm un šo aktivitāšu organizēšanai ir jānotiek saskaņā ar attiecīgo sporta veidu asociāciju noteikumiem, bet citas ar šīm sporta aktivitātēm saistītas darbības ir jāpakļauj civiltiesiskam regulējumam un tiesību aktiem.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
