EDSO stiprināšana - Eiropas Savienības loma (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes paziņojums par EDSO stiprināšanu un par Eiropas Savienības lomu.
Olivier Chastel
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, man ir tas gods runāt Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos baroneses C. Ashton vārdā.
Jūs jau zināt, ka pēc trim nedēļām augstākā līmeņa sanāksmē Astanā tiksies 56 Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalstu vai to valdību vadītāji. Sanāksmes laiks - 35 gadus pēc Helsinku Nobeiguma akta pieņemšanas, 20 gadus pēc Parīzes hartas parakstīšanas un 11 gadus pēc Stambulas augstākā līmeņa sanāksmes - un izvēlētā vieta - Kazahstāna - apliecina, cik šis notikums ir nozīmīgs.
EDSO patlaban ir jaunas iniciatīvas meklējumos. Daži ir apšaubījuši organizācijas nozīmi. Dalībvalstu domstarpības, organizācijas nespēja pārvarēt sekas, ko atstājis laikposms pēc aukstā kara beigām, un iesaldētie konflikti ir pakāpeniski paralizējuši tās darbību, mazinot tās uzticamību. Aicinājums, ko prezidents Medvedev pauda 2008. gada jūnijā, mudinot pārskatīt Eiropas drošības struktūru un veidot to uz līguma pamata, ne tikai saņēma labvēlīgas atsauksmes, bet arī veicināja jaunu dialogu EDSO iekšienē un aizsāka Korfu procesu. EDSO notikušās debates un arī citi nozīmīgi forumi drošības jomā ir palīdzējuši atjaunot uzticību. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir bijusi galvenā nozīme šajā ziņā, un šī nozīme ir akcentēta un atbalstīta arī Rouček kunga rezolūcijas priekšlikumā. Pārskatīšanas konference, kuras pēdējais posms notiks Astanā, ir bijusi pamatojums, kuru ņemot vērā, tiks plānota nākamā augstākā līmeņa sanāksme.
Mūsu pārstāvji Vīnē patlaban risina sarunas par galīgo dokumentu, kas tiks iesniegts dažādo valstu vai to valdību vadītājiem. Šim dokumentam būs trīs daļas -pirmkārt, tajā vēlreiz tiks apstiprināti EDSO principi, noteikumi un saistības, otrkārt, tajā tiks uzskaitītas mūsu kopīgās problēmas un mūsu prioritātes un, treškārt, tajā tiks iekļauts tāds Eiropas Savienībai būtisks aspekts kā rīcības plāns. Šim galīgajam dokumentam ir jābūt pietiekami skaidri izklāstītam, lai nodrošinātu, ka visi mūsu iedzīvotāji to var saprast.
Eiropas Savienības mērķis, kuru atbalsta arī citas EDSO dalībvalstis, ir panākt, lai EDSO atkal kļūst par drošības kopienu, kas ietver plašo Eiroatlantijas un Eirāzijas reģionu, lai tā kļūst par kopienu, kura ir vienota, kurai ir vienoti darbības virzieni, kuras iedzīvotāji dzīvo brīvībā un mierā, kurā nesaskaņas tiek risinātas miermīlīgā ceļā un kurā tiek ievēroti kopīgie principi, standarti un saistības, kas noteiktas EDSO acquis. Tas ir mērķis, kuru augstākā līmeņa sanāksmē būtu jāizvirza, tie ir uzdevumi, par kuriem tajā būtu jārunā, un rīcības plāns ir ceļvedis, kas palīdzēs to sasniegt.
Kā uzsvērts šajā rezolūcijas priekšlikumā - lai aizsargātu globālo, uz sadarbību vērsto drošības koncepciju, kas raksturo EDSO un arī nosaka tās unikalitāti, rīcības plānā ir jānodrošina līdzsvars starp trim EDSO dimensijām. ES nodrošinās, ka rīcības plānā tiek atspoguļotas prioritātes, ko attiecībā uz visām trim dimensijām 2010. gada jūnija sanāksmē noteica ārlietu ministri.
Attiecībā uz politiski militāro dimensiju jānorāda, ka ir gūti cerīgi panākumi apspriedēs par Vīnes dokumentu saistībā ar uzticības un drošības veicināšanas pasākumiem. Daļa no šiem panākumiem ir saistāmi ar augstākā līmeņa sanāksmi. Attiecībā uz Līgumu par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā jānorāda, ka pilnīgi noteikti ir jāatjauno tā dzīvotspēja. Sarunas tiek risinātas jau ilgu laiku, un valstu vai to valdību vadītājiem ir jārod nepieciešamais stimuls, lai tās turpinātu.
Ir jāpilnveido EDSO spējas visās trīs dimensijās, lai tā varētu labāk veikt savu agrīnas brīdināšanas, konfliktu novēršanas, krīžu pārvarēšanas un pēckonfliktu atjaunošanas misiju.
Ir izstrādāti konkrēti ES un tās partneru priekšlikumi. Izveidot drošības kopienu nozīmē atrisināt problemātiskos konfliktus Piedņestrā, Kalnu Karabahā un Gruzijā, kuri, kā apliecināja 2008. gada notikumi, jebkurā brīdī var no jauna uzliesmot. Progresa trūkums mazina uzticību, un augstākā līmeņa sanāksmei ir jānodrošina iespēja paust kopīgu politisku apņemšanos atrisināt šos konfliktus, pastiprināt centienus šajā jomā un saskaņot šo apņemšanos ar ceļvedi.
Tiklīdz šis jautājums tiek atrisināts, EDSO ir jāraugās nākotnē un jāapvieno spēki ar citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, lai vērstos pret jauniem starptautiska līmeņa apdraudējumiem. Šie apdraudējumi ir pietiekami zināmi, ka nav vērts tos tagad uzskaitīt, un Eiropas Savienība arī cer, ka konfliktu risināšanas kontekstā tiks skatīts energoapgādes drošības jautājums.
EDSO struktūrās ir nepieciešama jauna iniciatīva par ekonomikas un vides dimensiju. Ir nepieciešama ciešāka apņemšanās nodrošināt labu pārvaldību un pārredzamību, un ir noteiktāk jāreaģē uz drošības problēmām, ko rada energoapgāde saistībā ar klimata pārmaiņām.
Cilvēktiesības, pamatbrīvības, demokrātija un tiesiskums būs šīs drošības kopienas vērtību un principu pamats. Nepietiek tikai atjaunot šo vērtību un principu nozīmi. Svarīgi ir tos stiprināt un saskaņot to īstenošanu. Valstu vai to vadību vadītāji tiks iepazīstināti ar iespējamajiem nākotnes darbības virzieniem šajā jomā - saistību efektīvāka pārskatīšana un īstenošana un uzlabota EDSO iestāžu ieteikumu uzraudzība. Eiropas Savienībai īpaši svarīga ir humānā dimensija - tā ir "līdzāspastāvēšanas” pamats gan iedzīvotājiem, gan dalībvalstīm. ES galveno uzmanību pievērš preses brīvības veicināšanai un tam, cik svarīga nozīme ir brīvām un demokrātiskām vēlēšanām EDSO reģionā. Šajā ziņā ir jāstiprina Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja loma, un ir jāsaglabā tā autonomija. Ir jānodrošina arī līdzekļi, kas nepieciešami, lai stiprinātu Augstās pārstāves centienus veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību.
Andrzej Grzyb
Priekšsēdētāja kungs! Esam uzklausījuši viedokli, ko vēlējās paust Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, un mūsu rokās ir arī Rouček kunga izstrādātā rezolūcija, kurā norādīts, ka Korfu process ir devis jaunu enerģisku stimulu Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. To, runājot Augstās pārstāves vārdā, apstiprināja arī Chastel kungs.
Vēlos norādīt, ka EDSO patlaban ir un arī turpmāk varētu būt nozīmīga iestāde reģionālo konfliktu risināšanā, ar nacionālajām minoritātēm saistītu jautājumu risināšanā un demokrātijas procesa atbalstīšanā dalībvalstīs. Mums būtu jānodrošina arī līdzsvars starp visām trim EDSO dimensijām - politiski-militāro dimensiju, ekonomikas un vides dimensiju un humāno dimensiju. Tradicionālā izpratne par drošību jeb tā dēvētā "stingrā vara”, kas saistīta ar drošības garantēšanu, izmantojot militāros vai stabilizācijas spēkus, ir tikpat nozīmīga kā drošības jēdziena izpratne saistībā ar ekonomikas, sociālajiem, pārtikas un ekoloģiskajiem aspektiem. EDSO vajadzētu pievērst vairāk uzmanības rīcībai šajās jomās.
Vēlos vērst uzmanību uz jau pieminētā Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (DICB) nozīmi demokrātijas jomā, piemēram, tā nozīmi vēlēšanu novērošanā un ieteikumu sniegšanā ziņojumos. EDSO iegūs lielāku nozīmi, ja stiprināsim to, piemēram, vairāk atbalstot DICB.
Vēlos arī uzsvērt, ka EDSO starpnieka funkcija nav vienīgais šīs organizācijas nopelns, atzinīgi vērtējams arī tas, kā tā virza savu darbību. Turklāt EDSO satuvina mūs ar valstīm, kuras rotācijas kārtībā uzņemas prezidējošās valsts pienākumus. Kā piemēru minēšu pašreizējo prezidējošo valsti Kazahstānu, kuras darbība šajā statusā, cita starpā, ir palīdzējusi atrisināt krīzi Kirgizstānā un arī īstenot starpnieka funkcijas Turkmenistānas un Uzbekistānas jautājumā. Tomēr mēs apzināmies, ka Kazahstānā joprojām netiek pilnībā ievērotas cilvēktiesības, un par to, cita starpā, ir ziņojušas organizācijas, kas uzrauga cilvēktiesību ievērošanu.
Augstākā līmeņa sanāksmē, kas decembrī notiks Astanā, ir jāpieņem rīcības plāns, kurā jāparedz darba pie EDSO reģiona drošības kopienas hartas pabeigšana. Šāda plāna izstrāde ir arī Eiropas Savienības dalībvalstu interesēs. Vēlos paust lielu atbalstu gan izklāstītajai nostājai, gan Rouček kunga iesniegtajai rezolūcijai.
Libor Rouček
Šogad aprit 35 gadi kopš Helsinku konferencē tika pieņemts nobeiguma akts. Helsinku process ir veicinājis nozīmīgas vēsturiskas pārmaiņas Eiropā. Kontinents, ko pagātnē sašķēla Otrais pasaules karš un aukstais karš, tagad dzīvo, ievērojot miera un sadarbības principus. Lielākajā daļā valstu, kuras savulaik atradās aiz dzelzs priekškara, tagad iedzīvotājiem tiek pilnībā nodrošinātas cilvēktiesības, civilās un demokrātiskās tiesības un brīvības.
Tomēr ne visi Helsinku procesa mērķi ir pilnībā sasniegti. Daudzos reģionos joprojām ir konflikti kaimiņu un etnisko grupu starpā. Daudzās valstīs ir problēmas ar civilo tiesību un demokrātijas nodrošināšanu. Turklāt visas EDSO dalībvalstis sastopas ar jaunām problēmām un drošības apdraudējumiem, piemēram, terorismu, organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un energoapgādes, vides un interneta drošības apdraudējumiem.
Trīsdesmit piecus gadus pēc Helsinku konferences un vienpadsmit gadus pēc pēdējās augstākā līmeņa sanāksmes Stambulā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai ir nepieciešamas jauns stimuls, atdzimšana un reformas. Korfu process un tā svarīgākais notikums - decembrī plānotā augstākā līmeņa sanāksme Astanā - ir piemērota iespēja šo reformu apspriešanai.
Eiropas Parlaments savā rezolūcijā, par kuru balsosim rīt, ir apkopojis vairākus priekšlikumus un ieteikumus, kas attiecas uz šo augstākā līmeņa sanāksmi. Mēs, piemēram, ierosinām šajā sanāksmē apspriest un pieņemt konkrētu plānu attiecībā uz konfliktu novēršanu, krīžu pārvaldību un pēckonfliktu atjaunošanas pasākumiem, kā arī rīcības plānu, kurā būtu izklāstītas pieejas EDSO reģiona drošības sektora hartas izstrādei.
Kā jau tika norādīts, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija ir unikāla un Eiroatlantijas un Eirāzijas drošības struktūras sastāvdaļa, kuru pārstāv plašs dalībvalstu loks, kas ietver valstis no Vankūveras līdz pat Vladivostokai. Šīs organizācijas unikalitāti nosaka tas, ka tā apvieno sadarbības politisko un militāro, ekonomikas un vides un cilvēktiesību dimensiju. Eiropas Savienībai un tās kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kuru stiprina Lisabonas Līgums, ir jāpaplašina abu organizāciju sadarbība, jo tikai šāda sadarbība var palīdzēt sasniegt kopējos mērķus.
Anneli Jäätteenmäki
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Drošības un sadarbības konferencei bija svarīga nozīme pagātnē, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija ir nepieciešama un atzīta organizācija sadarbības jomā mūsdienās. EDSO bieži vien ir tā organizācija, kurai tiek atļauta piekļuve krīzes reģioniem, kuros citas organizācijas neielaiž. Tāpēc EDSO ir ārkārtīgi svarīga nozīme, piemēram, Centrālāzijā neatkarīgi no tā, vai tā iesaistās policijas darba atbalstīšanā, cīņā pret narkotikām vai robežu drošības uzlabošanā.
EDSO humānais aspekts ir jo īpaši unikāls. Saistībā ar to organizācija ir izstrādājusi modeļus darbam cilvēktiesību jomā, cilvēku kontrabandas izskaušanai un spēju veidošanai nestabilajās valstīs. ES savukārt arvien vairāk ir pievērsusi uzmanību policijas operācijām un paramilitāro karabinieru izmantošanai tajās. ES, neapšaubāmi, ir īpaši spēcīga attīstības atbalsta politika. EDSO attīstības politikas jomā ir izdevies izveidot arī atzītu saikni starp vides un drošības aspektiem.
ES ir jāmācās no šīs pieredzes, bet galvenokārt EDSO pieredze ir jāņem vērā ES operācijās. EDSO ir darbojusies ilgāku laiku, tai ir nozīmīgāka pieredze, prasmes un pieredzējuši speciālisti. Tā ir tieši tik spēcīga, cik spēcīgu dalībvalstis to vēlas redzēt. Sadarbībai starp EDSO un ES, savstarpējai cieņai un atzīšanai ir svarīga nozīme.
Reinhard Bütikofer
Priekšsēdētāja kungs! Chastel kungs norādīja, ka Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) ir jaunas iniciatīvas meklējumos. Eiropas Parlaments tai labprāt šajā ziņā palīdzētu. Šajā rezolūcijas priekšlikumā, kas tika izstrādāts priekšsēdētāja vietnieka vadībā un kuru atbalsta pārliecinošs Parlamenta deputātu vairākums, ir pausta īpaši labvēlīga nostāja jautājumā par EDSO nozīmi.
Jaunu ierosmi EDSO ir guvis no dažādiem avotiem. Liela nozīme ir bijusi, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu viceprezidenta paustajiem priekšlikumiem. Tomēr mums ir nepieciešams skaidri definēt Korfu procesa mērķus. Tas ir svarīgi gaidāmās augstākā līmeņa sanāksmes kontekstā. Ir jāveicina visas trīs EDSO dimensijas, jo īpaši Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja darbība.
Tomēr mēs vēlamies īstenot arī jaunus pasākumus, un tas nosaka šī rezolūcijas priekšlikuma vērtību. Tajā, piemēram, ir skarts jautājums par to, vai Eiropas Savienība, īstenojot kopējo drošības un aizsardzības politiku, turpmāk varētu piedalīties EDSO pilnvarotajās misijās. Kirgizstānas gadījumā šāda iespēja kaut ko darīt, piemēram, kopā ar Krievijas partneriem, būtu bijusi īpaši noderīga.
Cita starpā ir pausts arī ierosinājums (un Rouček kungs to jau pieminēja) noteikt mērķi Korfu procesa laikā izstrādāt EDSO reģiona drošības kopienas hartu. Tā ir pareizā reakcija uz pretimnākšanu, kādu ir izrādījusi Krievija, kura uzskata, ka ir jāatjauno apspriešanās par kopējo drošību Eiroatlantijas reģionā.
Esmu pārliecināts, ka EDSO arī turpmāk būs būtiska nozīme kopējā Eiroatlantijas drošības struktūrā, un es ceru, ka arī mēs iesaistīsimies, lai nodrošinātu panākumus.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! EDSO ir arvien lielāka nozīme miera un stabilitātes veicināšanā mūsu Eiropas kontinentā. Fakts, ka arī Amerika, Kanāda, Krievija un daudzas Centrālāzijas valstis ir pilntiesīgas organizācijas locekles, piešķir tai uzticamību un nosaka tās plašo aptvērumu - "no Vankūveras līdz Vladivostokai”, kā ar lepnumu norāda pati EDSO.
EDSO aktīvi izmanto Eiropas Padomi kā galveno un būtiskāko forumu demokrātijas (šajā ziņā nozīme ir Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojam, kas atbalsta vēlēšanu uzraudzību), cilvēktiesību un tiesiskuma jautājumu apspriešanai Eiropas kontekstā. EDSO klātienes misijas tādās valstīs kā Gruzija un Moldova būtiski palīdz stabilizēt sabiedrības, kuras skāruši nesenie strīdi un iesaldētie konflikti.
Kazahstāna, kas patlaban ir EDSO prezidējošā valsts, ir palīdzējusi stiprināt organizācijas pozīcijas un pārorientēt mūsu uzmanību uz Centrālāziju un jo īpaši uz drošības jautājumu un cīņu pret starptautisko terorismu.
ES un EDSO attiecības, neapšaubāmi, var attīstīt daudzos veidos. Tomēr es ceru, ka, veidojot šo partnerību, Augstā pārstāve pienācīgi ņems vērā nepieciešamību izvairīties no centienu pārklāšanās un tādējādi nodokļu maksātāju naudas izšķērdēšanas taupības apstākļos. Viņai vajadzētu apsvērt arī iespēju saskaņot EDSO, ES un jo īpaši Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas pamatnostādnes un NATO centienus saistībā ar partnerību mieram.
Nobeigumā vēlos ierosināt - varbūt ir vērts apsvērt abu organizāciju - Eiropas Padomes un EDSO - apvienošanu. Tas ļautu ietaupīt lielus līdzekļus.
Helmut Scholz
Priekšsēdētāja kungs! Mana grupa atzinīgi vērtē faktu, ka pēc vairākiem gadiem Eiropas Parlaments beidzot ir nopietni iesaistījies EDSO jautājuma risināšanā, tādējādi apliecinot vēlmi iztirzāt jautājumu par ES attieksmi pret EDSO, pret mērķiem, vērtībām un mehānismiem, par kuriem tika panākta vienošanās Helsinkos un galvenokārt pret tās pašreizējiem uzdevumiem. Jūsu ziņojums, Rouček kungs, skaidri apliecina, ka Eiropas Savienība un EDSO ir nevis slepeni sāncenši, bet gan partneri, kas katrs prot izmantot savas prasmes un pieredzi, lai risinātu sarežģītas problēmas Eiropā, un kuriem tas noteikti ir jādara.
Attiecībā uz Astanas sanāksmi es īpaši vēlos akcentēt divus aspektus. Eiropā ir jāatjauno Eiropas līmeņa dialogs par mūsu kontinenta nākotni drošības politikas aspektā, jo Eiropas kontinents ir lielāks nekā ES un tajā joprojām ir vērojamas būtiskas drošības politikas nepilnības. Korfu procesā ir iespēja risināt strukturētas debates, un dalībvalstīm šis process ir jāvirza tā, lai galu galā tiktu sasniegti konkrēti rezultāti atbruņošanās un bruņojuma pārveidošanas jomā. Tikpat, cik ir nepieciešama ES un EDSO sadarbība šajā jomā, tikpat ir nepieciešama arī uzlabota strukturēta sadarbība klimata aizsardzības un energoapgādes jautājumos.
Mariya Nedelcheva
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Chastel kungs, dāmas un kungi, savā runā es vēlos uzsvērt, cik vēlēšanu novērošanas misijām ir svarīga nozīme, stiprinot mūsu attiecības ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un vispārīgākā nozīmē - arī mūsu ārējo darbību.
Civilo un politisko tiesību ievērošanas nodrošināšana ir viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām. Savukārt vēlēšanu procesa atbilstības nodrošināšana ir galvenais faktors, kas nosaka ES ārējās darbības uzticamību. Tā kā gan EDSO, gan Eiropas Savienība nosūta savas novērošanas misijas, tās visādā ziņā ir ieinteresētas sadarboties šajā jomā.
Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveide nosaka nepieciešamību izstrādāt procedūras, kas nodrošinātu ciešu sadarbību starp EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju (DICB) un EĀDD vēlēšanu novērošanas misiju departamentu, tādējādi nepieļaujot pārklāšanos un stiprinot ES ārējo darbību EDSO zonā.
Šādai sadarbībai būtu jānotiek pirms novērotāju nosūtīšanas, tās laikā un pēc tās, jo kvalitatīvu misiju raksturo laba sagatavotība, efektivitāte tās norises laikā un pienācīga uzraudzība. To apgalvojot, es vēlos vēlreiz atgādināt Eiropas Parlamenta nozīmi šajā jautājumā - tas, ka tieši un demokrātiski ievēlētiem Eiropas sabiedrības pārstāvjiem ir iespēja novērot vēlēšanas ārpus ES robežām, lai nodrošinātu to pienācīgu norisi, ir būtiska ES vērtība, kura mums par katru cenu jāsaglabā.
Visbeidzot jānorāda, ka Eiropas drošības harta atzīst ekonomikas un vides dimensiju svarīgo nozīmi. Stabilitāte un drošība bieži vien ir no tām atkarīga. Tāpēc ir būtiski efektīvāk vērst uzmanību uz EDSO un Eiropas Parlamenta pieredzi šajās jomās. Ekonomikas un vides datu regulāra izmantošana un papildināšana arī palīdzētu nodrošināt mūsu kopīgo misiju panākumus.
Vēlēšanu novērošanas misiju pilnveidošana, uzlabojot ES un EDSO sadarbību, un EP deputātu sūtīšana uz attiecīgajiem reģioniem palīdzēs stiprināt ES ārpolitiku. Šādi mēs patiešām varēsim sasniegt Lisabonas Līgumā noteiktos mērķus.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt jūs ar šo iniciatīvu, jo mēs visi zinām, ka Eiropas Savienība ir nozīmīgākā un ietekmīgākā organizācija Eiropā. Vienlaicīgi EDSO un Eiropas Padomei daudzās jomās ir tik liela pieredze, ka, apvienojot, piemēram, Eiropas Savienības ietekmi ar EDSO pieredzi etnisko konfliktu risināšanā, ievērojami varētu uzlabot cilvēku drošību Eiropas Savienībā. Kurās jomās EDSO varētu sniegt pievienoto vērtību? Kā es jau tikko minēju - etnisko konfliktu jomā, jo šai organizācijai ir Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos, kuram ir starpnieka funkcija vairākumtautību un minoritāšu attiecībās un kurš ir piedalījies vairāku etnisko konfliktu atrisināšanā, savukārt Eiropas Savienībai, kā mēs zinām, nav minoritāšu aizsardzības sistēmas. "Minoritātes” jēdziens tikai pavisam nesen tika iekļauts Lisabonas Līguma preambulā, un, tā kā kolēģi pieminēja iesaldētos konfliktus, vēlos norādīt, ka 90 % no šiem konfliktiem ir etniskie konflikti. ES ir jāņem šī pieredze par pamatu. Tai, piemēram, ir jāņem par pamatu ļoti daudzās EDSO programmas, kas attiecas uz romu minoritātes jautājumu. Es Komisijai to iesaku un ierosinu ņemt vērā EDSO pieredzi šajā jomā, kad tā izstrādā vispārējo pamatdokumentu par romu stratēģiju.
Ir jāņem vērā arī EDSO 1992. gada Kopenhāgenas dokuments, kurā bija noteikts minoritāšu autonomijas princips, kas joprojām ir spēkā. Visbeidzot, vēlos pieminēt plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumu. Esmu ievērojis, ka saistībā ar gadījumiem, kad ir ierobežota plašsaziņas līdzekļu brīvība, EDSO pārstāvji ES dalībvalstis kritizē daudz asāk nekā Komisijas pārstāvji. Šis ir viens no iemesliem, kāpēc es atbalstu ES un EDSO institucionālo sadarbību, kura stiprinās Eiropas Savienību, veicinās tajā mieru un uzlabos tās iedzīvotāju drošību. Paldies par uzmanību!
Heidi Hautala
Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti atbalstu to, ko Bütikofer kungs teica par nepieciešamību nodrošināt līdzsvaru starp trim EDSO dimensijām vai aspektiem. Jo īpaši mums ir jāaizsargā humānā dimensija.
Mani ļoti priecē, ka ziņojumā ir norādīts uz nepieciešamību mudināt prezidējošo valsti Kazahstānu Astanas augstākā līmeņa sanāksmes priekšvakarā ievērot EDSO pamatvērtības un cilvēktiesības. Mēs zinām, ka situācija šajā valstī nepavisam nav apmierinoša. Tajā ir daudz nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu, īpaši slikti apstākļi cietumos un citas problēmas.
Mani priecē arī ziņojumā paustais viedoklis, ka Eiropas Parlamentam ir aktīvāk jāiesaistās humānās dimensijas jautājumu risināšanā. Tas, ka pilsoniskā sabiedrība var pilnībā iesaistīties šajā procesā, patiešām ir būtisks sasniegums, un mums ir jāatbalsta paralēlais pasākums, kuru pilsoniskā sabiedrība organizēs pirms Astanas augstākā līmeņa sanāksmes. Šī augstākā līmeņa sanāksme nedrīkstētu būt tikai Kazahstānas tēla veicināšanas kampaņa.
Marek Henryk Migalski
(PL) Vēlos norādīt, ka Eiropas Savienībai ir jāstiprina sadarbība ar EDSO, īpaši jautājumos, kuros mūsu intereses sasaucas, piemēram, Piedņestrā vai Gruzijā saskaņā ar Sarkozy sešu punktu plānu. Šī sadarbība, kā norādīja Hautala kundze, ir jāstiprina arī cilvēktiesību jomā.
Tomēr nedrīkstam aizmirst, ka Eiropas Savienība ir atsevišķa struktūra, un sadarbība ar EDSO nedrīkstētu nozīmēt, ka kļūstam atkarīgi no EDSO lēmumiem, jo EDSO sastāvā, kā zināms, nav tikai Eiropas valstis. Eiropas Savienībai nebūtu izdevīgi atbalstīt pilnīgu sadarbību ar EDSO. Sadarbībai ir jābūt ciešai, bet mums tomēr ir jānodrošina abu šo struktūru neatkarība.
Csaba Sógor
(HU) Kopš Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas dibināšanas laikiem tā par savu galveno uzdevumu ir uzskatījusi brīdināšanu par potenciāliem konfliktiem un to novēršanu. Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos un Augstā komisāra birojs organizācijas institucionālajā sistēmā veic īpašus uzdevumus, kuru mērķis ir nepieļaut saspīlētu attiecību attīstību starp vairākumtautībām un minoritātēm. Briti to dēvē par agrīnas brīdināšanas diplomātiju. Lai gan Eiropas Savienības teritorijā strīdīgo jautājumu risināšanu galvenokārt nodrošina ES iestādes, atsevišķos gadījumos nozīmīga loma ir EDSO. Viens no šādiem gadījumiem ir Slovākijas valodas likuma jautājums, kura risināšanā Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos mēģināja uzņemties starpnieka pienākumus starp konfliktējošām pusēm. Diemžēl šīs starpniecības iznākumu nevar nosaukt par veiksmīgu. Situācija joprojām ir saspīlēta, jo likums ir diskriminējošs un pretrunā vairākiem starptautiskiem nolīgumiem. Eiropas Komisija par demokrātiju caur likuma spēku, kas pazīstama kā Venēcijas komisija, to skaidri konstatēja. Iespējams, mēs šobrīd būtu tuvāk šī jautājuma risinājumam, ja īpaši svarīgā EDSO iestāde būtu agrīni brīdinājusi par konfliktu un būtu efektīvāk darbojusies, lai mazinātu saspīlējumu.
Joe Higgins
Priekšsēdētāja kungs! Mums tiek apgalvots, ka EDSO mērķis ir veicināt politiskās un plašsaziņas līdzekļu brīvības un cilvēktiesību ievērošanu. Tādā gadījumā, Chastel kungs, kā šos mērķus palīdz realizēt tas, ka Kazahstānai šogad ir piešķirtas prezidējošās valsts pilnvaras un prestižā iespēja decembrī organizēt nozīmīgo augstākā līmeņa sanāksmi tās galvaspilsētā Astanā? Vai jūs zināt, ka Kazahstānā ciniski tiek apspiestas politiskās tiesības, tiek ierobežota plašsaziņas līdzekļu brīvība un regulāri tiek pārkāptas cilvēktiesības?
Arodbiedrību un sociālie aktīvisti regulāri tiek ieslodzīti cietumā, pamatojoties uz izgudrotām apsūdzībām. Delegācijas sastāvā septembrī apmeklējot Kazahstānu, es guvu pārliecinošus pierādījumus par nežēlīgāko attieksmi tās cietumos. Tomēr personu, kas atbildīga par šo nežēlību - prezidentu Nazarbayev - Komisijas priekšsēdētājs Barroso pirms divām nedēļām laipni sagaidīja, nepasakot nevienu nosodošu vārdu. Kāpēc tā, Chastel kungs? Vai aiz tā slēpjas dzelzs un tērauda nozares darījumi? EDSO augstākā līmeņa sanāksme Kazahstānā nekavējoties ir jāatceļ, ja mēs patiešām atbalstām drosmīgos cīnītājus, kas iestājas par cilvēku, demokrātiskajām, politiskajām, darba ņēmēju un sociālajām tiesībām Kazahstānā.
Olivier Chastel
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties jums un visiem runātājiem par kvalitatīvajām debatēm. Es, protams, informēšu baronesi Ashton par jūsu ieteikumiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar racionālāku resursu izlietošanu, viņas jaunā dienesta - Eiropas Ārējās darbības dienesta - izmantošanu un sadarbību. Es neatgriezīšos pie tā, ko minēju šo debašu sākumā. Daudzi no jums jau skāra vairākus aktuālus jautājumus.
Jo īpaši tika minēta cilvēktiesību situācija Kazahstānā. Šī jautājuma akcentēšana ir pamatota, un vairāki no jums to šovakar minēja. Šis ir ļoti būtisks jautājums ES, un mēs par to runājam katrā mūsu sanāksmē ar Kazahstānas vadošajām amatpersonām. Pretēji tam, kas šodien tika apgalvots, norādīšu, ka prezidenta Nazarbayev pēdējās vizītes laikā tomēr tika pieminēta nepieciešamība turpināt centienus tādās jomās kā politiskās tiesības, sociālās tiesības un demokrātija.
Nobeigumā vēlos teikt, ka Astanas augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks Kazahstānas prezidentūras laikā, nodrošina mūsu augstākajām amatpersonām nozīmīgu iespēju atbrīvot Eiropu no pagātnes mantojuma, iesaistīties procesā, kura mērķis ir izveidot drošības kopienu, kas plestos no Vankūveras līdz Vladivostokai, kā jūs norādījāt, Rouček kungs, un apsvērt jaunus uzdevumus, kas mums jāpaveic 21. gadsimta politiskajā un drošības vidē.
Mūs priecē, ka Parlaments pauž atbalstu Eiropas Savienības un tās pārstāvju prioritātēm. Mums šis nepārprotamais atbalsts ir nepieciešams, jo tādējādi tiek akcentēts, cik liela nozīme ir personu cieņai, brīvu un godīgu vēlēšanu organizēšanai, centienu saskaņošanai cīņā pret starptautiskajiem apdraudējumiem un saskaņotas ekonomikas un sociālās attīstības nodrošināšanai ilgtspējīgā vidē. Es ceru, ka Astanā materializēsies politiskā griba sākt jaunu nodaļu notikumiem bagātajā EDSO vēsturē. Esmu pārliecināts, ka Eiropas Savienība šajā sanāksmē uzņemsies savas saistības.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2010. gada 11. novembrī plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Krzysztof Lisek
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Patlaban Eiropa sastopas ar jaunām problēmām, piemēram, terorismu, kiberdraudiem, cilvēku tirdzniecību un narkotiku tirdzniecību. Lai risinātu šādas problēmas, mums ir jāizstrādā efektīva draudu atklāšanas un konfliktu risināšanas sistēma. EDSO ir piemērota organizācija, kurā īstenot plašāka līmeņa debates par Eiropas drošības jautājumu. EDSO ir viens no lielākajiem forumiem viedokļu apmaiņai starptautiskās drošības jomā, kas pagātnē ir apliecinājis savu spēju efektīvi rīkoties. Diemžēl pēdējā laikā EDSO struktūras nav ņēmušas vērā mūsdienu pasaules vajadzības, un to pierāda neatrisinātais konflikts Kaukāzā un nepiemērotā reakcija uz Gruzijas konfliktu 2008. gadā. Mūsu visu interesēs ir modernizēt šīs struktūras, nodrošinot, ka nākotnē tās kļūst par līdzekli, lai nekavējoties reaģētu uz draudiem, kas radušies. EDSO spējas šajā jomā ir jāpilnveido, pārveidojot tās novecojušos rīcības mehānismus un izstrādājot jaunus. Tikai šādi EDSO spēs efektīvi darboties, lai sasniegtu mērķi nodrošināt drošību Eiropā un Eirāzijā. Attiecībā uz Eiropas drošības aspektu, ir svarīgi, lai mēs turpinām 2008. gadā Korfu aizsākto procesu. Ar mūsu atbalstu EDSO var kļūt par nozīmīgu un efektīvu spēku likumības un kārtības uzturēšanā Eiropā un Eirāzijā. Es atzinīgi vērtēju iniciatīvu, kas paredz stiprināt ES un EDSO sadarbību.
Cristian Dan Preda
Es atbalstu debates par Rouček kunga ziņojumu, kuras risinām saistībā ar decembrī paredzēto augstākā līmeņa sanāksmi Astanā, no kuras mēs sagaidām EDSO pilnveidošanu. ES ir jāieņem skaidra nostāja attiecībā uz organizāciju, kurai ir svarīga nozīme reģionālās drošības jomā un demokrātisko vērtību un cilvēktiesību veicināšanā.
Šai sakarā es vēlos vērst uzmanību uz diviem svarīgiem jautājumiem. Pirmkārt, vēlos runāt par EDSO humānās dimensijas stiprināšanu. Cilvēktiesībām un demokrātijai ir svarīga nozīme pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, kad ir izveidots Eiropas Ārējas darbības dienests, kas piedāvā iespēju izstrādāt vispusīgu drošības koncepciju. Otrkārt, vēlos uzsvērt, ka Korfu procesā ir jāpievērš lielāka uzmanība neatrisināto konfliktu risināšanai. Tā ir joma, kurā EDSO patiešām var būt lielāka nozīme nekā citām šāda veida reģionālajām organizācijām.
Vēlos vērst uzmanību uz Rouček kunga ziņojuma 8. punktu, kas iemantoja plašu vienprātību Ārlietu komitejā. Tik tiešām atkal un atkal ir jāakcentē nepieciešamība rast ilgtspējīgu risinājumu Piedņestras konflikta jautājumā, balstoties uz teritoriālās integritātes un Moldovas Republikas suverenitātes ievērošanu. Lai to panāktu, mums ir pēc iespējas ātrāk jāatjauno beznosacījumu sarunas "5 + 2” veidā.
