KLP vienkāršošana (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski un kuru ECR grupas vārdā iesniedza James Nicholson un Janusz Wojciechowski, PPE grupas vārdā - Albert Deß un ALDE grupas vārdā - George Lyon, par KLP vienkāršošanu - B7-0566/2010).
Albert Deß
Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, priecājos, ka esat šodien ieradies, lai atbildētu uz mūsu jautājumiem. 18. maijā Eiropas Parlaments ar lielu vairākumu pieņēma rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu. Pagaidām, Cioloş kungs, jums, protams, vēl nav bijis iespējas šo rezolūciju īstenot, tomēr es vēlos aicināt, lai tad, kad sāksiet pārstrukturēt lauksaimniecības politiku, jūs ņemtu vērā visas šajā rezolūcijas priekšlikumā minētās prasības.
Diemžēl esmu spiests iepilināt darvas pilienu medus mucā. Nesen man bija saruna ar vairākiem lauksaimniekiem, kuri pauda bažas par to, ka jūsu priekšlikumi pirmā pīlāra pasākumiem, Cioloş kungs, nesamazinās birokrātiju un pat varētu to ievērojami palielināt.
Eiropas Savienību nevar vainot par katru birokrātijas izpausmi, Cioloş kungs. Liela daļa atbildības jāuzņemas dalībvalstīm. Tāpēc es aicinu jūs nodrošināt mūsu sadarbību gaidāmās reformas izstrādē, lai panāktu tādu lauksaimniecības politikas struktūru, kuru var īstenot ar iespējami maziem administratīvajiem un uzraudzības pasākumiem. Tad lauksaimnieki varēs koncentrēties uz savu galveno uzdevumu, proti, pārtikas ražošanu, un viņiem nebūs jāanalizē spēkā esošie tiesību akti, lai noskaidrotu, kas viņiem ir jāzina, pirms viņi kaut ko dara savos tīrumos vai kūtīs.
Nevienā citā pasaules lauksaimniecības zonā uz lauksaimniekiem neattiecas tik daudz prasību un noteikumu kā Eiropas Savienībā. Pagaidām jūs vēl neesat par to atbildīgs, Cioloş kungs. Un, pirms jūs atstājat savu amatu (un es nezinu, kad tas notiks), jums ir iespēja kļūt par pirmo komisāru, kas norāda, ka viņa pilnvaru termiņa laikā birokrātijas apmērs ir samazināts, nevis palielināts. Es kā referents lauksaimniecības reformas jomā vēlos piedāvāt jums iespēju sadarboties ar mums, lai rastu risinājumu un sasniegtu šo mērķi.
George Lyon
autors. - Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, prieks jūs šodien redzēt šajā zālē. KLP vienkāršošana un birokrātijas mazināšana šajā jomā, protams, ir galvenais gaidāmās reformas mērķis, jo daudzi Skotijas lauksaimnieki pauž neapmierinātību un dusmas par šādu birokrātijas apmēru un par nesamērīgo sankciju sistēmu.
Mēs neapstrīdam to, ka sabiedrības līdzekļi ir jātērē saprātīgi un to izmantojums atbilstoši jākontrolē, tomēr pašreizējā sankciju sistēma nav samērīga nedz dalībvalstu, nedz lauksaimnieku līmenī. Īstenojot reformu, šis jautājums ir jārisina.
Skotijā patlaban lauksaimniekiem dažos gadījumos par nelielām kļūdām tiek noteikti ļoti, ļoti lieli naudas sodi. Kopš maija ir palielinājies pārbaužu skaits un tiek piemērotas ļoti lielas sankcijas. Baidos, ka Skotijas valdība vaino jūs, komisāra kungs, par šo konkrēto pasākumu - par pārbaužu skaita palielināšanu un par šīs sankciju sistēmas piemērošanu.
Šos pasākumus, iespējams, var skaidrot arī ar Eiropas Komisijas revidentu pārbaudēm, kas Skotijā tika veiktas oktobrī un pagājušajā nedēļā novembrī. Iespējams, Skotijas valdība bija nelielā izmisumā un pēdējos trīs līdz četros mēnešos piemērotie lielie naudas sodi un bargās sankcijas ir saistītas ar bažām, ka ne viss varētu būt kārtībā, kad Skotijā ierastos un pārbaudes veiktu revidenti.
Valdība raudzījās arī uz mūsu aizjūras kolēģiem Ziemeļīrijā (esmu pārliecināts, ka manam kolēģim Jim Nicholson būtu ko teikt šajā sakarā) un ņēma vērā to, ka viņu valdībai tika piemērots ievērojams naudas sods par nepareizu interpretāciju, nosakot zemes gabalus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Arī šis varētu būt iemesls Skotijā īstenotajiem pasākumiem.
Komisāra kungs, vai jūs savā noslēguma runā varētu precizēt, vai šiem pasākumiem patiešām ir saistība ar jums un vai jūs esat atbildīgs par bargo režīmu Skotijā? Un vai jūs varētu pateikt, kad mēs uzzināsim šī gada oktobrī un novembrī veikto revidentu pārbaužu rezultātus?
James Nicholson
autors. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos atvainoties, jo nav korekti nokavēt savu uzstāšanās laiku. Es patiešām atvainojos par to.
Domājams, Parlamenta deputāti zina, ka šī gada maijā Eiropas Parlaments pieņēma mana kolēģa Ashworth kunga ziņojumu par KLP vienkāršošanu. Ziņojumā tika atbalstīta nepieciešamība likvidēt nevajadzīgo birokrātiju, ko piemēro Eiropas lauksaimniekiem un kas, manuprāt, ir pārmērīgi liela, turklāt tā būtiski ietekmē laiku, ko lauksaimnieki varētu izmantot lauksaimniecības darbību veikšanai.
Viena no šī ziņojuma pamatatziņām bija tāda, ka reformētajai KLP ir jābūt vienkāršākai un racionālākai. Tomēr šaubos, ka šādu rezultātu sagaidīsim. Patiesībā tiks panākts vēl lielāks birokrātiskais slogs. Kad jūs runājat par nepieciešamību padarīt pirmo pīlāru videi nekaitīgāku, ko jūs ar to saprotat? Jūs ar to saprotat birokrātijas palielināšanu, dokumentācijas apjoma palielināšanu lauksaimniekam un pārbaužu skaita palielināšanu, bet viņi to nevēlas. Mēs vēlētos, lai katra saimniecība tiek pārbaudīta tikai vienu reizi. Jebkurā vietā ar vienu pārbaudi vajadzētu pietikt.
Komisāra kungam vēlos norādīt, ka jūsu rīcībā jau ir pietiekami daudz instrumentu, kas paredz savstarpējo atbilstību, mums nav nepieciešami jauni instrumenti. Nav nepieciešams vēl vairāk pārvērtēt šo konkrēto aspektu. Es vēršos pie jums jūs to cilvēku vārdā, kuri cenšas nodarboties ar pārtikas ražošanu. Mēs runājam par Eiropas nodrošinātību ar pārtiku. Jūs vēlaties, lai Eiropa ir nodrošināta ar pārtiku? Mēs jums to piedāvājam, mēs piedāvājam jums nodrošinātību ar pārtiku. Ļaujiet lauksaimniekiem ražot pārtiku.
Atļausiet komentēt to, ko tikko teica Lyon kungs? Lauksaimniekiem Ziemeļīrijā ir jāsamierinās ar finansējuma samazinājumu EUR 60 miljonu apmērā kartēšanas dēļ. Skaidrs, ka pirms daudziem gadiem izstrādātās kartes nav ideālas. Tomēr nevar arī apgalvot, ka šīs pirms daudziem gadiem izstrādātās kartes ir daudz labākas Īrijas dienvidos vai ka tās ir daudz labākas Itālijā. Kāpēc tas skar tieši mūs? Kāpēc mūsu lauksaimniekiem tiek piemēroti šie bargie pasākumi, ja viņiem tie nav nepieciešami, ja viņi tos nevēlas un ja vienīgais, ko viņi vēlas, ir ražot kvalitatīvu pārtiku?
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms vēlos atbildēt uz jūsu rakstisko jautājumu par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu. Kopš stāšanās komisāra amatā jau vairākkārt esmu norādījis, ka šis ir nozīmīgs temats, kuru mēs ņemsim vērā, izstrādājot tiesību aktus nākotnē.
Vispirms atbildēšu uz jūsu jautājuma pirmo daļu: kādus pasākumus Komisija līdz šim ir veikusi, lai atvieglotu lauksaimnieku situāciju? Manuprāt, ja palūkojamies uz to, kas ir paveikts dažu pēdējo gadu laikā, atbilde ir pavisam skaidra - Komisija jau ir daudz izdarījusi šajā jomā, un tā jau ir ieviesusi daudzus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt slogu, kas gulstas uz lauksaimniekiem.
2009. gada martā Komisija nāca klajā ar paziņojumu "Vienkāršota KLP Eiropai - ieguvums visiem”. Šajā paziņojumā raksturoti pasākumi, kas ir īstenoti dažu pēdējo gadu laikā, un sniegta informācija par to, cik lielā mērā ir panākts administratīvā sloga samazinājums.
Es nevēlos atkārtot visu, kas teikts šajā paziņojumā, minēšu tikai dažus piemērus.
Vispirms norādīšu, ka, 2007. gadā pieņemot Padomes regulu, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, ievērojami ir samazināta birokrātija Eiropas tiesību aktu piemērošanā KLP jomā.
Ņemot vērā tās tehnisko būtību, šīs vienotās kopīgā tirgus organizācijas mērķis nebija mainīt politikas pamatnostādnes, bet gan saskaņot noteikumus, nodrošinot, ka KLP noteikumi ir vieglāk pārvaldāmi, vienkāršāki, pieejamāki un vieglāk piemērojami.
Vienkāršošana bija arī viens no galvenajiem iemesliem, kas motivēja Komisiju nākt klajā ar "veselības pārbaudes” priekšlikumiem. 2009. gadā pieņemtā regula vienkāršo vienotā maksājuma sistēmas noteikumus, tādējādi uzlabojot 2003. gada KLP reformas efektivitāti.
Lai ilustrētu lauksaimniecības nozarē sasniegto progresu, vēlos minēt arī rīcības programmu, kas izstrādāta, lai mazinātu administratīvo slogu Eiropas Savienībā. Saistībā ar šo programmu ir veikti vairāki novērtējumi. Šo novērtējumu rezultāti liecina, ka administratīvais slogs lauksaimniecības nozarē ir samazināts par 36 %. Tas ir daudz vairāk nekā programmā noteiktais vispārējais mērķis - 25 %.
Pagājušajā gadā mans priekšgājējs pirmo reizi pauda Komisijas dienestu nostāju saistībā ar 39 vienkāršošanas ieteikumiem, ko 2009. gada aprīlī bija iesniegušas 13 dalībvalstis. Daži no šiem ieteikumiem tika īstenoti 2009. gada beigās un 2010. gada sākumā. Citi ir iekļauti "vienkāršošanas” tiesību aktu kopumā, ko Komisija tikko pieņēma attiecībā uz tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību, un noteikumi tika iesniegti Padomei un Parlamentam.
Attiecībā uz otro pīlāru Komisija ir sākusi pētījumu par administratīvo slogu, kas atbalsta saņēmējiem rodas saistībā ar lauku attīstības programmu īstenošanu. Pētījumā galvenā uzmanība pievērsta divām pasākumu kategorijām - agrovides pasākumiem un saimniecību modernizācijas pasākumiem. Pētījuma rezultātus mēs izmantosim, izstrādājot KLP laikposmam pēc 2013. gada.
Nobeidzot par šo pirmo jautājuma daļu, vēlos jūs informēt par to, ka šī programma patlaban tiek īstenota un ka tajā ir paredzēts noteikts laiks, ko Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ierēdņi pavada lauku saimniecībā. Šī programma, ko dēvē arī par "Pieredzes gūšanas” programmu, dod mums iespēju tiešā veidā iepazīties ar to, kas notiek saimniecībās uz vietas, un izmantot šo pieredzi, sagatavojot lēmumus.
Tagad pievērsīšos jūsu jautājuma otrajai daļai: kā Komisija plāno īstenot Parlamenta ieteikumus, izstrādājot KLP laikposmam pēc 2013. gada? Arī attiecībā uz šo aspektu varu jums apliecināt, ka man rūp šie jautājumi, ka mēs ņemsim vērā visas analīzes, ko vienkāršošanas nolūkā esam veikuši līdz šim, un ka priekšlikumi, kurus piedāvāsim, būs vērsti uz mērķi vairot nodokļu maksātāju pārliecību, ka līdzekļi tiek izmantoti lietderīgi, nevis uz birokrātijas palielināšanu.
Arī attiecībā uz šo aspektu esmu gatavs saņemt no jums jebkāda veida tehniskos priekšlikumus. Decembra sākumā es viesošos pie jūsu kolēģiem Budžeta kontroles komitejā, kuri arī vēlas zināt, ko Komisija dara, lai nodrošinātu, ka sabiedrības līdzekļi tiek izmantoti lietderīgi. Šajā ziņā Komisija var tikai piemērot regulas, kuras pieņēmusi Padome, bieži vien pēc Parlamenta atzinuma izskatīšanas.
Komisija nenosaka jaunus administratīvos uzdevumus. Komisija tikai piemēro spēkā esošās Padomes regulas. Šajā ziņā es varu jums apliecināt, ka mēs nenāksim klājā ar priekšlikumiem, kas nevajadzīgi sarežģī situāciju. Gluži pretēji - mēs nāksim klajā ar priekšlikumiem, kas nodrošina, ka KLP satura ziņā kļūst uzticamāka. Lauksaimnieku galvenais uzdevums, kā jau norādīju, ir lauksaimnieciskā ražošana. Lauksaimnieki izmanto šos dabas resursus, un tieši šīs darbības dēļ daļa KLP finansējuma tiek piešķirta šai jomai.
Attiecībā uz mūsu plāniem pēc 2013. gada vēlos norādīt, ka vienlaikus ar tiesību aktu kopuma sagatavošanu saistībā ar KLP laikposmā pēc 2013. gada es nolēmu izveidot arī augsta līmeņa tehnisko grupu sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka šis tiesību aktu kopums nepalielina birokrātiju un paredz vienkāršotas procedūras vienmēr, kad tas ir iespējams.
Kā norādīja Lyon kungs, bieži vien birokrātijas slogs, kas gulstas uz lauksaimniekiem, nav saistīts tikai ar Komisiju. Jūs zināt, ka pārvaldību mēs īstenojam kopā ar dalībvalstīm, un bieži vien iesniegtie pieteikumi dažādās valstīs atšķiras tieši šo valstu pārvaldes iestāžu dēļ. Šo procedūru vienkāršošana nav Komisijas pienākums. Kā jau norādīju, Komisija jau ir īstenojusi vienkāršošanas pasākumus. Vienkāršošana joprojām ir nepieciešama dalībvalstu līmenī.
Atbildot uz Lyon kunga jautājumu par Skotiju, jānorāda, ka arī šajā gadījumā Komisija tikai rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kuri nosaka, ka lauksaimniekiem, kuri neievēro savstarpējās atbilstības standartus, ir jāpiemēro sankcijas ne tikai Skotijā, bet arī Ziemeļīrijā un citviet Eiropā. Vēlos vēlreiz uzsvērt - ja neievērosim šo principu, tad nebūsim pienācīgi kontrolējuši lauksaimnieku apņemšanos ievērot Eiropas tiesību aktus, jo savstarpējā atbilstība nav Komisijas, dalībvalsts vai citas iestādes noteikta norma, tā izriet no Eiropas tiesību aktiem, kuru būtība ir atspoguļota šajos noteikumos. Valdības saņems plašāku informāciju līdz decembra sākumam, kad Komisija nāks klajā ar tās veikto revīziju rezultātiem.
Michel Dantin
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, jūs protat franču valodu un jūs labi zināt manu valsti. Lai apzīmētu kaut ko, par ko jūs sapņojat, bet kas nekad nepiepildās, Francijā lieto vārdu "Arlésienne”.
Lauksaimniekiem vienkāršošana, neapšaubāmi, ir viens no šī "Arlésienne” veidiem un izpausmēm. Kā jūs jau norādījāt, Komisija ir mēģinājusi vienkāršot procedūras, un es vēlētos mazliet sīkāk paanalizēt šo jautājumu. Manuprāt, šajā ziņā būtiski ir divi aspekti.
Pirmkārt, ir runa par atbalsta pieprasījumiem. Manuprāt, ir jāatzīst, ka dažos pēdējos gados un mēnešos ir mēģināts vienkāršot ar dokumentāciju saistītās procedūras, un mēs atzinīgi vērtējam šos jūsu centienus. Otrkārt, ir runa par ierobežojumiem, kas saistīti ar savstarpējo atbilstību, par lauksaimniekiem piemēroto prasību sniegt nebeidzamas atskaites par visu, ko viņi dara - par to, ka ar mēslojumu piekrauta piekabe tiek nogādāta uz lauka, ka daļa mēslošanas līdzekļa tiek izmantota citā laukā, ka daļa augu aizsardzības līdzekļa tiek izmantota vēl kādā citā laukā. Un, ja viņi pieļauj kļūdu, viņus soda.
Ņemot vērā šo situāciju, komisāra kungs, es uzskatu, ka mums noteikti ir jārod risinājumi. Pagājušajā nedēļā, iepazīstinot ar priekšlikumu par nākotnes kopējo lauksaimniecības politiku, jūs minējāt dažus integrējošus pasākumus, kurus varētu īstenot un kuru iznākums varētu būt pasākumi, kurus var kontrolēt ar sabiedriskās domas aptauju palīdzību, lauksaimnieki un arī Komisija, pasākumi, par kuru zinātnisko ietekmi mēs varam būt pārliecināti. Kā piemēru minēšu augseku. Šiem pasākumiem būtu jādod mums iespēja vienkāršot lauksaimniekiem piemērojamās prasības. Nākotnē šajā ziņā būs daudz darāmā.
Turklāt šodien un arī pagājušajā nedēļā jūs norādījāt, kas būtu jādara dalībvalstīm, un es uzskatu, ka jums ir taisnība. Ik gadu pirms lauksaimnieku apmeklēšanas Komisijas revidenti viesojas dalībvalstīs. Viņi turp dodas, lai ar kritisku skatījumu novērtētu, kas nav pareizi. Tomēr, vai mēs nevarētu nedaudz mainīt viņu pienākumus, komisāra kungs, un lūgt, lai viņi arī norāda (dalībvalstīm tas būtu izdevīgi) jomas, kurās dalībvalstis ir pārāk prasīgas, piemērojot ES tiesību aktus? Būt "pārāk prasīgām” nozīmē noteikt lauksaimniekiem pienākumus, kas ir nevajadzīgi šo noteikumu kontekstā. Šādi rīkojoties, jūs uzlabotu Eiropas tēlu mūsu iedzīvotāju acīs.
Luis Manuel Capoulas Santos
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vienkāršošana ir mērķis, par kuru esam runājuši gadiem ilgi. Tomēr, neraugoties uz atzinīgi vērtējamajiem Komisijas centieniem, šis mērķis joprojām nav sasniegts. Vēlos norādīt, ka Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas izpratnē vienkāršošana nekādā ziņā nedrīkst nozīmēt to, ka tiek pavērta iespēja iet vieglāko ceļu vai mazināt prasību stingrību valsts atbalsta kontroles vai uzraudzības jomā. Nekādas atrunas nedrīkst attaisnot šī būtiskā pārredzamības principa neievērošanu. Sākot jaunas sarunas par KLP laikposmā pēc 2013. gada, mums ir lieliska iespēja sasniegt šo mērķi. Tomēr mēs nepanāksim būtisku progresu vienkāršošanas jomā, ja nevienkāršosim pašu KLP struktūru, un tieši šī aspekta dēļ S&D grupa ir aktīvi paudusi savu nostāju.
Aprīlī mēs publicējām dokumentu, kurā tika aizstāvēta nepieciešamība reorganizēt abus pīlārus, un mēs ar gandarījumu norādām, ka Komisija ir pieņēmusi dažus no mūsu ieteikumiem šajā jomā. Es nesaprotu, kāpēc uz atbalstu, kas nav saistīts ar ražošanu un uz kuru attiecas līdzīgi ar vidi saistīti kritēriji, (piemēram, uz tiešajiem maksājumiem, agrovides pasākumiem vai kompensāciju maksājumiem mazāk attīstītajiem reģioniem) attiecas citas birokrātiskās prasības un kontrole un kāpēc šie atbvalsta pasākumi nav iekļauti vienotā sistēmā. Es nesaprotu arī to, kāpēc daudzi no tiem, kuri runā par vienkāršošanu, visvairāk nevēlas mainīt pašreizējo KLP struktūru.
Tāpēc, komisāra kungs, es ar nepacietību gaidu, kad tiks īstenoti pasākumi, ko plānojat veikt, un kad tiks izstrādāts pamatnostādņu dokuments, par kuru jūs tikko runājāt. Izmantojot iespēju, es arī vēlos paust cerību, ka visi tie, kas patiešām vēlas nodrošināt vienkāršošanu, apliecinās šo vēlmi, iesaistoties sarunās par KLP nākotni, kuras grasāmies sākt.
Britta Reimers
Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, dāmas un kungi, birokrātijas mazināšana un tiesību aktu un noteikumu vienkāršošana visās Eiropas Savienības politikas jomās ir viena no mūsu, Eiropas Parlamenta deputātu, galvenajām prioritātēm. Tikai šādi mēs varam nodrošināt efektīvu nodokļu maksātāju naudas pārvaldību un vairot mūsu politisko lēmumu atzīšanu Eiropas iedzīvotāju vidū. Tāpēc ir svarīgi, lai lauksaimnieki justu šādu vienkāršošanas pasākumu tiešo ietekmi uz lauksaimniecības nozari. Viņu uzdevums ir ražot pārtiku, nevis rakstīt grāmatas.
Laikā, kad vietējo iestāžu budžeta līdzekļi kļūst arvien nabadzīgāki, ir svarīgi, lai mēs samazinātu arī šo iestāžu administratīvo darbinieku darba apjomu. Noteikumi jāizstrādā tā, lai tie nebūtu pārblīvēti ar nevajadzīgu informāciju. Mums ir jānodrošina arī piemēroto sankciju samērīgums ar noteikumu pārkāpumu smagumu. Efektīvu ilgtermiņa politiku raksturo tas, ka galvenā nozīme tajā tiek piešķirta ieteikumiem, nevis sodīšanai. Tikai šādi mēs varam mudināt mūsu iedzīvotājus un lauksaimniekus īstenot jaunos atzinumus un izpildīt sabiedrības prasības. Visi šie apsvērumi mums jāņem vērā, kad risināsim sarunas par nākotnes kopējo lauksaimniecības politiku. Lielāka uzmanība mums jāpievērš arī centieniem nodrošināt, lai procedūras un uzraudzības pasākumi nedublējas un lai veidlapas tiek aizpildītas tikai tajos gadījumos, kad tās dod reālu labumu pārvaldes iestādēm un pašiem lauksaimniekiem. Mums beidzot ir jāiemācās sadarboties un jābeidz darboties vienam pret otru.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, Green/EFA grupas vārdā es vēlos apsveikt komisāra kungu par iespēju šodien būt šeit un arī kolēģus, īpaši Ashworth kungu, par to, ka viņi ir izstrādājuši sākotnējo rezolūciju, kura ir mudinājusi risināt šīsdienas debates.
Komisāra kungs, jo īpaši vēlos vērst jūsu uzmanību uz sākotnējās rezolūcijas 52. un 53. punktu par sankciju pārredzamību. Manuprāt, neņemot vērā vietējo krāpniecību, mums Skotijā un ES kopumā patiešām ir problēmas saistībā ar to, kā mūsu lauksaimnieki uztver noteikumu izpildes pārredzamību, īpaši savstarpējās atbilstības jomā. Uzskatu, ka turpmāk mums ir nepieciešama lielāka skaidrība par to, kas no lauksaimniekiem tiek prasīts, kas no viņiem tiek sagaidīts un kādas ir noteikumu neievērošanas sekas.
Turpmāk mums ir nepieciešama arī labāka izpratne un lielāka elastība. Es saprotu, ka jums tiesību akti ir jāpiemēro atbilstīgi tam, kā tie ir uzrakstīti, bet mēs esam šeit, lai šos tiesību aktus grozītu, un tieši to mēs vēlamies darīt. Ir milzīga atšķirība, vai pārkāpums ir izdarīts nejauši, vai krāpšanas nolūkā. Šķiet, ka patlaban abos gadījumos attieksme pret lauksaimniekiem ir vienāda, lai gan pārkāpuma mehānisms būtiski atšķiras.
Galvenokārt saistībā ar 66. punktu vēlos norādīt, ka būtu ļoti pateicīgs, ja jūs, komisāra kungs, paustu savu viedokli par to, kā jūs vērtējat mūsu aicinājumu piemērot triju gadu atbrīvojumu no savstarpējās atbilstības sankcijām aitu elektroniskās identifikācijas jomā. Mēs Skotijā cenšamies ieviest šo tehnoloģiju, bet tai ir ļoti daudz trūkumu, un tā tikai vēl vairāk pasliktinātu esošo situāciju un apliecinātu, ka attiecībā uz elektroniskās identifikācijas noteikumu sasvstarpējo atbilstību tiek īstenota nesamērīga pieeja. Mēs cenšamies ieviest šo sistēmu un mēs dzirdējām, ka jūs ievērosit elastīgu pieeju. Es būtu pateicīgs, ja jūs šovakar varētu apliecināt, ka tā ir taisnība.
Richard Ashworth
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es esmu sākotnējā ziņojuma autors. Šajā ziņojumā es runāju par problēmām, kas skar lauksaimniecības nozari, un raksturoju izmaiņas, kas jāveic kopējā lauksaimniecības politikā, lai nodrošinātu, ka šīs problēmas tiek risinātas. Ziņojumā es vērsu uzmanību uz to, ka daudzas lauksaimniecības nozares, jo īpaši lopkopības nozare, ir nonākušas finansiālās grūtībās un ka patlaban ir steidzami jāsamazina laika un izmaksu slogs, ko lauksaimniekiem rada nevajadzīgais un nesamērīgais regulējums, kādu paredz kopējā lauksaimniecības politika.
Es minēju daudzus piemērus, kuri apliecināja, ka regulējums un soda sankcijas ir nesamērīgas, bieži vien pat netaisnīgas. Es runāju par nepieciešamību veikt ietekmes novērtējumus un plašāk saskaņot pārbaužu standartus un norādīju, ka nav neviena šķēršļa, kas traucētu lauksaimniecības jomā sekmīgi izmantot pašregulāciju. Jo īpaši es aicinu mainīt kopējās lauksaimniecības politikas kultūru.
Es, protams, saprotu, ka ir nepieciešama finansiālā integritāte, bet Revīzijas palāta skaidri norādīja, ka pārmērīga sarežģīšana ļoti bieži ir bijusi problēmas sakne. Es, protams, apzinos arī to, ka noteikumu pārvaldība un interpretācija dažādās dalībvalstīs ir pārāk atšķirīga.
Man prieks, ka kopš ziņojuma sagatavošanas vairāku valstu valdības un arī vadošās lauksaimniecības organizācijas ir paudušas aicinājumu vienkāršot kopējo lauksaimniecības politiku. Protams, komisāra kungs, ka patlaban, kad apspriežam kopējās lauksaimniecības politikas reformu, ir īstais brīdis, lai pierādītu, ka mēs varam palīdzēt šai nozarei, nevis kavēt tās attīstību, nosakot nevajadzīgu birokrātisko slogu un nevajadzīgas izmaksas.
Lai gan es lieliski apzinos progresu, ko esat panākuši, un esmu jums par to pateicīgs, mani mulsina tas, ka šī informācija nenonāk līdz saimniecībām manā valstī.
João Ferreira
Priekšsēdētājas kundze, maijā, kad Eiropas Parlamentā balsojām par rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu (KLP), mēs vērsām uzmanību uz to, ka šī vienkāršošana nedrīkst nenozīmēt atbalsta samazināšanu lauksaimniekiem vai tirgus pārvaldības instrumentu atcelšanu. Atgādināšu, ka šis brīdinājums bija iekļauts arī pašā rezolūcijā, kuru pieņēmām. Sešus mēnešus pēc rezolūcijas pieņemšanas joprojām ir pamatots iemesls bažām, un nesenais Komisijas paziņojums tās ir tikai vēl vairāk pastiprinājis.
Tā dēvētos tradicionālos tirgus pārvaldības instrumentus, piemēram, valsts intervences un citus pasākumus, nedrīkst un nevar atcelt, atsaucoties uz potenciālu racionalizāciju un vienkāršošanu, jo, šādi rīkojoties, tiktu turpināta un veicināta mazo un vidējo saimniecību iznīcināšana, kas daudzās valstīs patlaban notiek. KLP vienkāršošanas jomā, protams, ir daudz darāmā, un daudzas no šīm pārmaiņām ir vēlamas un pat nepieciešamas. Cita starpā es runāju par nepieciešamību grozīt soda sankciju sistēmu, īpaši gadījumos, kad pārkāpumi nav radušies lauksaimnieka vainas dēļ, kā arī par nepieciešamību vienkāršot pieteikumu iesniegšanas procesu un ieviest izmaiņas dzīvnieku identifikācijas jomā. Tomēr papildus vienkāršošanai, kas dotu labumu visiem lauksaimniekiem un jo īpaši mazajiem un vidējiem ražotājiem, ir nepieciešama arī būtiska KLP reorganizācija, kas uzlabotu intervences instrumentus, nodrošinot lauksaimniekiem atbilstošas cenas, atjaunotu instrumentus, ar ko regulē ražošanu, piemēram, kvotas un ražošanas tiesības, nodrošinātu (ja jau mēs runājam par vienkāršošanu) ikvienai valstij kaut ko tik vienkāršu kā tiesības ražot un arī tiesības uz nodrošinātību ar pārtiku un suverenitāti un paredzētu tādus atbalsta veidošanas un ierobežošanas principus, kas novērš pašreizējo neatbilstību starp ražotājvalstīm un ražošanas apjomiem.
Komisāra kungs, mēs esam ļoti norūpējušies par Komisijas uzstājīgo vēlmi nodot lauksaimniecību un pārtikas ražošanu tirgus un konkurētspējas ziņā. Šādas liberalizācijas politikas sekas jau ir zināmas -neapturama tendence miljoniem mazo un vidējo saimniecību atteikties no ražošanas, ienākumu nedrošība, cenu svārstīguma palielināšanās un pārtikas atkarības pastiprināšanās daudzās valstīs un reģionos. Mēs atbalstām tādu vienkāršošanu, kas ir lauksaimnieku interesēs (jo īpaši mazo un vidējo lauksaimnieku interesēs) un kas dod tiem iespēju turpināt ražošanu. Mēs iebilstam pret vienkāršošanu, kas iznīcina ražošanu un ražotājus, un mēs turpināsim cīnīties par šo nostāju šeit, Parlamentā.
John Bufton
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, KLP reformas ziņojums būtībā lielā mērā atspoguļo 2. risinājumā minētos pasākumus. Pieļauju, ka šī ir Komisijas atbalstītā pieeja.
Esmu noraizējies par skaidrības trūkumu un apstiprināšanas grafiku. Vai lēmums par labāko KLP risinājumu mums būs jāpieņem pirms priekšlikumu uzlabošanas? Lai gan ziņojumā pausts aicinājums ieviest vienkāršāku un konkrētāku atbalsta shēmu, tostarp vienkāršot savstarpējās atbilstības noteikumus, es tomēr esmu nobažījies par to, ka varētu palielināties birokrātiskais slogs, kas gulstas uz lauksaimniekiem.
Ziņojumā galvenokārt uzmanība pievērsta mazajām un aktīvajām saimniecībām, bet nav definēts, kā šo saimniecību lielumu un aktivitāti varētu izmērīt un uzraudzīt. Ziņojumā norādīts, ka abiem kopējās lauksaimniecības pīlāriem ir jābūt vērstiem uz efektivitāti, tomēr man šķiet, ka mazo saimniecību motivēšana, vienlaikus atbalstot vides attīstību, novestu pie tā, ka vietējie lauksaimnieki atsakās no lauksaimniecības, kas vērsta uz ražošanu, lai gūtu labumu no KLP. Lai gan ziņojumā atzīta ilgtermiņa nodrošinātība ar pārtiku un pieaugošais globālais pieprasījums, mani satrauc tas, ka tiks mazināta mūsu konkurētspēja lauksaimniecības jomā.
Ziņojumā minēts, ka ir jāattīsta Eiropas slēptais ražīguma potenciāls, vienlaikus ievērojot ES saistības starptautiskās tirdzniecības jomā. Tajā norādīts, ka lauksaimniecības nozares īpatsvars pārtikas piegādes ķēdē ir samazinājies, bet vairumtirdzniecības un izplatīšanas nozaru īpatsvars ir pieaudzis. Divpusējie nolīgumi ar Mercosur valstīm, tostarp lauksaimniecības produktu atpakaļievešana, varētu mazināt Eiropas lauksaimnieku iespējas tirgot savus produktus par atbilstošu tirgus cenu.
Ziņojumā atzīts, ka Eiropas lauksaimniekiem ir jāstājas pretī globālajai konkurencei, vienlaikus ņemot vērā vides, pārtikas nekaitīguma, kvalitātes un labklājības mērķus. Taču daži Dienvidamerikas lauksaimnieki, kas izmanto atmežošanu, spēj masveidā saražot preces un pēc tam cenas ziņā izkonkurēt Eiropas lauksaimniekus, jo viņiem netiek piemērots tik bargs regulējums.
Krisztina Morvai
(HU) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība nav iemantojusi popularitāti Ungārijas lauksaimnieku, īpaši sīksaimnieku, acīs. Šādu situāciju ir radījis ne tikai tas, ka mums nācās upurēt pilnīgi visus mūsu tirgus ārvalstu pārtikas importa labā, lai mēs varētu saņemt nelielu daļu no atbalsta lauksaimniecības jomā, ko piešķir lauksaimniekiem vecajās dalībvalstīs, bet arī tas, par ko mēs šodien diskutējam, proti, pārmērīgā birokrātija un ārkārtīgi lielais administratīvais slogs, kas patiešām, kā vairākkārt tika norādīts, traucē Ungārijas lauksaimniekiem darīt savu darbu - nodarboties ar lauksaimniecību.
Vēlos norādīt, ka vecajās dalībvalstīs, tātad arī Ungārijā, aktuāla ir vēl kāda problēma - valstī valdošā sociālistiskā vai komunistiskā tradīcija, saskaņā ar kuru daži ierēdņi uzskata, ka iedzīvotājiem ir jādarbojas valsts un birokrātisko ierēdņu interesēs, nevis ierēdņiem iedzīvotāju (šajā gadījumā lauksaimnieku) interesēs. Šādi ierēdņi pilnīgi nevajadzīgi apgrūtina lauksaimnieku dzīvi, pazemojošā un pretlikumīgā veidā piemērojot viņiem prasības, kas nemaz nav iekļautas spēkā esošajos noteikumos.
Mēs visu laiku saņemam ļoti daudz sūdzību. Pēdējā, piemēram, bija par atteikumu segt izmaksas, kas pieteikuma iesniedzējam radušās, organizējot ar otro pīlāru saistītu pasākumu, jo attiecīgajam lauksaimniekam nebija trīs rēķinu par cepumiem, ko viņš pasniedza dalībniekiem. Šis ir tipisks pazemošanas, nevajadzīgas regulācijas un pilnvaru patvaļīgas izmantošanas gadījums.
Kā varētu mainīt šo situāciju? Nodrošinot, ka sūdzības par šādiem pārkāpumiem var iesniegt ne tikai lēmumu pieņēmējam, jo tas, kā mēs zinām, ir pilnīgi veltīgs mēģinājums, bet arī pašai Eiropas Savienībai, kurai esam pievienojušies un kura piešķir šādu atbalstu no dalībvalstu maksājumiem. Eiropas Savienībai ir jāizveido kontroles mehānisms, pie kura iedzīvotāji varētu vērsties un kas izmeklētu šādus pazemošanas un pārkāpumu gadījumus un piemērotu atbilstošas sankcijas.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos paust atzinību apņēmībai turpināt kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu, kuru Komisija nesen pauda savā paziņojumā. Pārmērīgs regulējums nozīmē mazāku konkurētspēju, un pārmērīga neelastība - neefektīvāku darbību.
Viens no iemesliem, kāpēc ir pieprasīta KLP reforma, neapšaubāmi, ir nepieciešamība to vienkāršot. Vēlos minēt dažus ļoti svarīgus aspektus, kas aplūkoti Eiropas Parlamenta pieņemtajā rezolūcijā par KLO vienkāršošanu.
Mans kolēģis Michel Dantin minēja valstis, kuras ir pārāk prasīgas, piemērojot Eiropas tiesību aktus. Manuprāt, ne tikai ES, bet arī dalībvalstīs administratīvās formalitātes ir jāsamazina tik lielā mērā, lai paliktu tikai pašas nepieciešamākās.
Komisijai būtu jāapsver iespēja ieviest kopējus noteikumus par to, kāda dokumentācija ir nepieciešama. Es teiktu, ka šāds ieteikums atspoguļo maksimāli pieļaujamo birokrātijas apmēru. Nav noslēpums, ka gadījumos, kad ES birokrātija nosaka, ka apstiprināšanai ir nepieciešami trīs paraksti, vietējā birokrātija pieprasa vēl piecus parakstus. Ir jāturpina piemērot tikai tos noteikumus un nosacījumus, kuri ir būtiski, bez kuriem nevar iztikt un kuri dod acīmredzamu labumu.
Ar vienkāršošanu vien nepietiek. Ir jāvērš plašumā arī pasākumi, kas saistīti ar mācībām un informācijas sniegšanu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Piemēram, būtu jāievieš prasība, ka noteikta daļa no lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem ir jāpiešķir šādiem pasākumiem.
Tā kā vienkāršošana ir tieši saistīta ar pārredzamību, vēlos izmantot komisāra kunga klātbūtni šajā plenārsēdē un uzdot viņam jautājumu, kas neiederas kontekstā. Ņemot vērā neseno Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu par Eiropas lauksaimniecības fondu līdzekļu saņēmējiem, kādus pasākumus Komisija plāno īstenot, lai arī turpmāk nodrošinātu, ka tiek publicēta informācija par šiem cilvēkiem?
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, arī es tāpat kā Niculescu kungs atzinīgi vērtēju Komisijas nodomu turpināt centienus kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanas virzienā, tomēr esmu noraizējies par to, kas notiks tālāk ar Ashworth kunga ziņojumu par administratīvo vienkāršošanu.
Ņemot vērā sarežģīto ekonomisko situāciju, kurā mūsu lauksaimnieki patlaban atrodas, es vēlētos, lai KLP laikposmā pēc 2013. gada nodrošina lauksaimniekiem iespēju koncentrēties uz galveno mērķi, proti, drošu un kvalitatīvu pārtikas produktu ražošanu, un vienlaikus mudina viņus uz nekomerciālu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Ir pēdējais brīdis mazināt administratīvo slogu, kas gulstas uz mūsu ražotājiem, likvidēt nevajadzīgas tiesību normas un nodrošināt 27 dalībvalstu lauksaimniekiem vienādas iespējas saprast, kādi ir viņu pienākumi un tiesības. Lauksaimniekiem ir nepieciešama vienkāršāka un viņu vajadzībām atbilstoša KLP.
Laikā, kad visas pasaules lauksaimnieku savstarpējā konkurence tiek uzskatīta par neizbēgamu parādību pat neraugoties uz to, ka gan ziemeļu, gan dienvidu reģionus ir skārušas lauksaimniecības un pārtikas krīzes, un laikā, kad lauksaimniekiem ir jācīnās, lai panāktu atbilstošas cenas un pienācīgu atlīdzību par viņu darbu, mazākais, ko mēs varam darīt, lai viņiem palīdzētu, ir aicināt Komisiju regulāri apspriesties ar ieinteresētajām personām lauksaimniecības nozarē, lai novērtētu mūsu noteikumu ietekmi uz lauksaimniecības zemēm un izstrādātu mūsu lauksaimniekiem un nodokļu maksātājiem vienkāršus, pārredzamus un praktiski īstenojamus noteikumus.
Nobeigumā es citēšu Šarlu Bodlēru, kurš norādīja, ka pilnīga vienkāršība ir labākais veids, kā izcelties. Tāpēc es aicinu Eiropas Komisiju nodoties šim būtiskajam uzdevumam un es, protams, esmu pilnīgi pārliecināts, ka Cioloş kungs sasniegs šo mērķi.
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, manā skatījumā visbūtiskākais rezolūcijā ir 7. punkts, kurā teikts: "sagaida, ka atbilstoši labāku tiesību aktu izstrādes principam visiem turpmākajiem tiesību aktiem nāks līdzi pilns ietekmes novērtējums, ņemot vērā normatīvo un administratīvo slogu un nodrošinot, ka jaunie tiesību akti ir proporcionāli sasniedzamajiem mērķiem”.
Vēlos jautāt, vai mums ir cerība, ka tā notiks. Vai jūs, komisāra kungs, varat apliecināt, ka šie principi tiks ievēroti, strādājot pie KLP laikposmam pēc 2013. gada?
Es izskatīju lielisko dokumentu, ar kuru jūs nācāt klajā pagājušajā nedēļā. Dažas no tā galvenajām atziņām vēsta, ka lauksaimniecības nozarei ir jānodrošina nodrošinātība ar pārtiku un izsekojamība. Tai ir jānodrošina Eiropas iedzīvotājiem pārtikas kvalitāte, vērtība un daudzveidība, jārada darbavietas vietējā līmenī un jāpiedāvā vairāki ekonomiskie, sociālie, vides un teritoriālie ieguvumi. Tai ir jānodrošina rezultāts, kas apliecina īstenotās politikas efektivitāti. Tai jābūt videi nekaitīgākai un jāveicina klimata pārmaiņu seku mazināšana. Tai jārisina tādi jautājumi kā ilgtspējīga zemes platību apsaimniekošana un bioloģiskās daudzveidības izzušana, jāveicina atjaunojamo energoresursu attīstība, jāsekmē dzīvnieku un augu veselība un jānodrošina dzīvnieku labturība. Tai jāatbilst savstarpējās atbilstības un veterinārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem. Tai jāņem vērā svārstīgums tirgos un jāspēj izdzīvot kā vājākajam pārtikas ķēdes posmam. Tai jāiztur konkurence, ko rada pārtikas produkti, kas ievesti no trešām valstīm un ražoti ļoti atšķirīgos apstākļos. Turklāt visi šie nosacījumi jāizpilda arvien sarūkoša budžeta apstākļos.
Komisāra kungs, jūs minējāt, ka nākamnedēļ jums jāpierāda KLP pamatotība Budžeta kontroles komitejai. Manuprāt, jums ir ļoti daudz argumentu.
Oldřich Vlasák
(CS) Priekšsēdētājas kundze, pārmērīgas un nevajadzīgas birokrātijas mazināšana, neapšaubāmi, ir ikviena interesēs. Jo īpaši tā ir pilnīgi pamatota lauksaimnieku prasība, jo viņi pēc iespējas vairāk laika un enerģijas vēlas veltīt savam darbam - kultūraugu un dzīvnieku audzēšanai -, nevis klejošanai pa birokrātijas džungļiem un veidlapu aizpildīšanai.
2005. gadā Eiropas Komisija apņēmās vienkāršot kopējo lauksaimniecības politiku. Tolaik tā noteica vērienīgu mērķi - līdz 2012. gadam samazināt administratīvo slogu par 25 %. Nevar noliegt, ka Komisija ir īstenojusi zināmus centienus šajā jomā, tomēr līdzšinējie pasākumi nav spējuši nedz nodrošināt cerēto vienkāršošanu, nedz reāli novērst atšķirības dalībvalstu starpā. Ļoti būtiski ir nodrošināt arī pietiekami elastīgu kopējās lauksaimniecības politikas regulējumu, jo īpaši attiecībā uz tiešajiem maksājumiem. Saistībā ar daudzveidības veicināšanas pasākumiem ir jāmazina arī iespēja, ka atbalsts tiek nodrošināts tikai tiem Eiropas Savienības ražošanas reģioniem, kas nav konkurētspējīgi un kuru darbība ir neefektīva. Svarīgi ir arī līdzsvarot vienkāršošanas mērķi ar centieniem nodrošināt maksimālu efektivitāti.
Diane Dodds
Priekšsēdētājas kundze, es priecājos, ka ir iesniegts šis jautājums un ka uzmanība atkal mērķtiecīgi ir pievērsta kādam ļoti svarīgam tematam. Dažu pēdējo mēnešu laikā esmu piedalījusies vairākās sanāksmēs Ziemeļīrijas lauku reģionos. Katrā sanāksmē es lūdzu lauksaimniekiem minēt galvenās lauksaimniecības nozares jomas, kurās būtu nepieciešamas pārmaiņas. Ļoti liela vērība tika pievērsta nepieciešamībai mazināt birokrātiju, kura tiek saistīta gan ar nevajadzīgām papildu izmaksām, gan būtisku laika patēriņu. Nepieciešamo dokumentu apmērs un sniedzamās informācijas sarežģītība rada ievērojamu slogu lauksaimniekiem un vairo bailes no soda sankcijām.
Nesen es tikos arī ar vietējo grupu vadītājiem, kuri īsteno lauku attīstības programmu Ziemeļīrijā. Viņi uzskata, ka ievērojamais atteikumu skaits lielā mērā ir saistāms ar smagnējajām un birokrātiskajām revīzijas prasībām.
Es tāpat kā jūs, komisāra kungs, uzskatu, ka mums ir jāspēj atbildēt par to, kā mēs tērējam nodokļu maksātāju naudu, bet šis birokrātiskais slogs traucē programmas īstenošanu un rada neērtības cilvēkiem, kuriem no tās vajadzētu gūt labumu.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, ES līmenī daudz tiek runāts par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu. Tomēr mūsu lauksaimnieki joprojām sūdzas par administratīvajām problēmām, kas viņiem rodas, cenšoties saņemt atbalsta līdzekļus vai mēģinot izpildīt Eiropas tiesību aktu prasības.
Ne tikai Komisijai, bet arī dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, kas mazinātu birokrātiju kopējās lauksaimniecības politikas jomā. Uzskatu, ka ir svarīgi, lai Eiropas tiesību akti lauksaimniecības jomā dalībvalstīs tiktu īstenoti tā, lai lauksaimniekiem nerastos vēlme pārtraukt nodarboties ar lauksaimniecību.
Daudzi manas valsts lauksaimnieki sūdzas, ka viņi nav pietiekami informēti, ka viņiem ir grūti uzsākt saimniecisko darbību šajā nozarē un ka viņiem ir ļoti grūti piekļūt lauksaimniecības fondu līdzekļiem. Es vēlos aicināt Komisiju, lai tā turpina mudināt dalībvalstis efektīvāk izmantot tehnoloģijas ne tikai, lai uzlabotu lauksaimnieku informētības līmeni, bet arī lai mazinātu ar šo nozari saistītos administratīvos uzdevumus. Es ceru arī uz to, ka jaunā kopējā lauksaimniecības politika būs vienkāršāka, pārredzamāka un taisnīgāka.
Jan Mulder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, jautājumu par birokrātijas mazināšanu Eiropas Parlaments apspriež jau gadiem ilgi. Komisija ir izveidojusi iekšējo darba grupu, kuru veido vecākie ierēdņi un kuras uzdevums ir nodrošināt, lai regulējums nebūtu pārāk stingrs. Šī ir visai interesanta struktūra, kura liek vilkt paralēles ar miesnieku, kas pārbauda savas gaļas kvalitāti. Lai risinātu šo problēmu, pēc Parlamenta ierosinājuma tika izveidota ārēja darba grupa, kuru vada bijušais Bavārijas premjerministrs E. R. Stoiber. Vai pēc četriem Stoiber komitejas darbības gadiem Komisija var pateikt, kura pieeja ir vislabākā un visefektīvākā? Komisijas iekšējā darba grupa vai Stoiber kunga darba grupa, kuru neveido Komisijas ierēdņi?
Runājot par pašu regulējumu, ko dalībvalstīs bieži vien īsteno piecas līdz vienpadsmit dažādas uzraudzības iestādes, jānorāda, ka tas ir daudz par daudz. Varbūt Komisija varētu sākt sadarboties ar privāto sektoru, jo arī tajā ir noteiktas stingras prasības un tādējādi daudzos gadījumos dalībvalstu uzraudzība vairs nebūtu vajadzīga?
Tadeusz Cymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, maijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu. Vai Komisija var paskaidrot, kas līdz šim ir paveikts, lai mazinātu birokrātisko slogu, kas gulstas uz lauksaimnieku pleciem visā Eiropas Savienībā? Vai Komisija var pastāstīt, kā tā ņems vērā ieteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta rezolūcijā par KLP vienkāršošanu, īstenojot gaidāmo KLP reformu?
Polijas un citu Eiropas Savienības dalībvalstu lauksaimnieki pieprasa KLP vienkāršošanu, jo viņi ir noguruši. Eiropas Parlaments savu viedokli šajā jautājumā ir paudis vairākkārt, tostarp Ashworth kunga ziņojumā par KLP vienkāršošanu. Ir laiks īstenot šo ziņojumu. Nedrīkstam pieļaut, ka birokrātija mūs izposta. Ja vēlamies nodrošināt Eiropas Savienības attīstību, nedrīkstam radīt šķēršļus, īpaši jau birokrātiskus šķēršļus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija pagājušajā nedēļā publicēja ziņojumu, kurā norādīja, ka cilvēce ir bīstami tuvu jaunai vispasaules pārtikas krīzei. Tāpēc lauksaimniecības produktu ražotāji tika aicināti palielināt ražošanu, īpaši kviešu un kukurūzas ražošanu, un pārtikas krājumus 2012. gadā.
Globālais pieprasījums pēc pārtikas nākotnē turpinās augt. Eiropas Savienībai būtu jāspēj palīdzēt apmierināt šo globālo pieprasījumu pēc pārtikas. Tāpēc ir būtiski, lai ES lauksaimniecības nozare nesamazina līdzšinējo ražošanas jaudu un palielina to.
Jo īpaši mazajām, vidējām un ģimenes saimniecībām ir nepieciešami vienkāršāki un vieglāk pieejami instrumenti. Tas attiecas gan uz subsīdijām, gan tiešajiem maksājumiem, kuru mērķis ir piesaistīt viņus tirgum.
Lai panāktu ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, būtiskākais ir veicināt ieguldījumus lauksaimniecībā, īpaši ar pasākumiem, kuri paredz vienkāršot birokrātiju, kas skar lauksaimniekus. Ja vēlamies sasniegt šo mērķi, svarīgi ir atvieglot Eiropas lauksaimnieku iespējas saņemt banku aizdevumus uz izdevīgiem nosacījumiem, kā arī nodrošināt lauksaimniekiem subsīdijas.
Es aicinu jūs, komisāra kungs, atbalstīt mūs tāpat kā jūs savulaik, kad tika pārskatīta Enerģijas nodokļu sistēmas direktīva, atbalstījāt mūs centienos panākt samazinātas PVN likmes piemērošanu elektroenerģijai, ko izmanto apūdeņošanai.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas paziņojumā par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni priekšlikums īstenot administratīvo vienkāršošanu tiek minēts kā viena no iespējām, kā pārveidot Eiropas lauksaimniecību. Šis priekšlikums savā ziņā sasaucas ar ieteikumiem, ko Eiropas Parlaments pauda šī gada maija rezolūcijā. Administratīvā un birokrātiskā sloga mazināšana pavērs lauksaimniekiem iespējas vieglāk iegūt finansējumu, kā arī uzlabos informācijas plūsmu un vietējo iestāžu veikto pārbaužu efektivitāti. Tas savukārt nodrošinās pietiekami lielu drošāku pārtikas produktu piedāvājumu un arī uzlabos mūsu nozares konkurētspēju. Tomēr mums jāraugās, lai vienkāršošanas process patiešām tiek īstenots gan Eiropas, gan vietējā līmenī, lai piedāvātie vienkāršojumi nav kārtējais nelietderīgais mēģinājums nerēķināties ar patieso situāciju un lai tie rada administratīvo izdevumu samazinājumu, nevis pieaugumu.
Herbert Dorfmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, dāmas un kungi, diskusijas par birokrātijas palielināšanu ir ļoti bīstamas, jo bieži vien tās sastopas ar pretspēku. Es ceru, ka šis nav tas gadījums.
Es ļoti priecājos, Cioloş kungs, ka savā paziņojumā par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu jūs esat piedāvājis vienkāršotus noteikumus, īpaši mazajām saimniecībām. Šis ir ļoti atzinīgi vērtējams fakts. Šajā jomā ir iespējams veikt ļoti daudz izmaiņu. Piemēram, agrovides programma paredz, ka daudzgadu saistību gadījumā lauksaimniekiem par to pašu zemes gabalu katru gadu ir jāiesniedz jauns pieteikums. Tas ir smieklīgi. Mums ir būtiski jāuzlabo situācija un jāvienkāršo šī sistēma, īpaši attiecībā uz mazajām saimniecībām, vienlaikus paturot prātā nepieciešamību nepieļaut krāpšanu. Visbeidzot mēs vēlamies tādu KLP, kuras rezultāts ir ziedošas pļavas, nevis dokumentu kaudzes uz galda.
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, paziņojot vispārējos principus, kas būs jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatā, mazajiem un vidējiem lauksaimniekiem visā Eiropā ir dota jauna cerība, jo ir akcentēta viņu neaizstājamā nozīme Eiropas lauksaimniecības jomā nākotnē. Šī cerība ir jāattaisno. Šis ir viens no aspektiem, kas jo īpaši nosaka nepieciešamību vienkāršot KLP. Mums ir jāsasniedz mērķis atbrīvot lauksaimniekus no vissarežģītākajiem birokrātiskajiem uzdevumiem, kuru veikšanai viņiem trūkst laika, un jānodrošina, ka viņi var darīt savu darbu, ietaupot laiku un līdzekļus. Daudziem mazajiem ražotājiem, kuri patlaban neiesniedz pieteikumus birokrātijas dēļ, tiks nodrošināta lietotājiem draudzīgāka sistēma, kas ļaus izvairīties no šīs problēmas. Centieni šo mērķu sasniegšanā, neapšaubāmi, ir tā vērti, komisāra kungs.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties komisāra kungam par apņēmīgo un patieso vēlmi īstenot šo vienkāršošanas politiku, lai gan es ne reizi neesmu satikusi lauksaimnieku, kas lūgtu man vienkāršot kopējo lauksaimniecības politiku. Viņi lūdz samazināt pārbaudes un kontroli un atvieglot iespējas nodarboties ar uzņēmējdarbību.
Vēlos vēlreiz atkārtot to, ko teicu pagājušajā ceturtdienā. Mēs šeit, Eiropas Parlamentā, paši sevi muļķojam. Nolemjot padarīt videi nekaitīgāku kopējās lauksaimniecības politikas pirmo pīlāru, mēs diemžēl palielināsim savstarpējās atbilstības prasības, mēs ņemsim vērā dabu, mēs aizbaidīsim cilvēkus no saimniecībām un nesasniegsim mērķi panākt vienkāršošanu. Es dēvēju to par vides birokrātiju. Tā ir tikpat sarežģīta kā vispārējā birokrātija, bet mēs grasāmies ieviest tās abas. Es zinu, ka jūs apzināties šo aspektu, un uzskatu, ka mums tas ir jāņem vērā.
Manuprāt, runa ir arī par uzticību Eiropas Savienībai. Lauksaimnieki redz, ka baņķieri rēķinu trūkuma vai finansiālo neatbilstību gadījumā tiek cauri sveikā, bet viņiem tiek pārmests EUR 100 dēļ. Visbeidzot vēlos norādīt, ka lauksaimnieki tiek pārbaudīti vairākkārt - viņus pārbauda mazumtirgotāji, apstrādātāji, Eiropas Savienība un kompetentās iestādes. Viņi dzīvo bailēs. Komisāra kungs, jūs baidāties no lielā, ļaunā vilka - budžeta kontroles -, bet lauksaimnieki un arī dalībvalstis baidās no pārbaudēm. Mums ir jāmaina šī baiļpilnā situācija.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldības sistēmas pamatelements ir uzraudzība. Izmaksas, ko rada šo pārvaldības un uzraudzības sistēmu izveide un uzturēšana, un arī šo sistēmu administratīvās izmaksas būtiski ietekmē dalībvalstu budžetus. Līdzšinējā pieredze liecina, ka sarežģītie palīdzības piešķiršanas kritēriji un pastāvīgās to izmaiņas rada dažādas problēmas īstenošanas posmā ne tikai lauksaimniekiem, bet arī pašām pārvaldes iestādēm.
Nākotnes KLP ir jāveido tā, lai tā būtu saprotama lauksaimniekiem un arī nodokļu maksātājiem. Tas nebūs iespējams, ja neturpināsim KLP vienkāršošanu. Šķiet, ka ikreiz, kad mēģinām īstenot KLP reformas, mēs radām arvien lielāku birokrātisko slogu. Es arī aicinu dalībvalstis nepapildināt ES pamatnostādnes ar jauniem un bieži vien nevajadzīgiem noteikumiem. Es ierosinu, lai turpmāk maksājuma pieprasījums attiecas uz visu finanšu periodu. Šis pieprasījums būtu jāiesniedz par divu gadu laikposmu, protams, paredzot iespēju iesniegt grozījumus.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas lauksaimniecības politika gadu gaitā ir pārtapusi sarežģītā noteikumu, subsīdiju un pārbaužu mehānismā, un lauksaimnieciskās ražošanas efektivitāte tagad tiek izvērtēta Briseles birokrātu birojos, nevis saimniecībās uz vietas.
Lai saimniecības varētu efektīvi un lietderīgi darboties, tās kļūst arvien atkarīgākas no palīdzības mehānismiem un Eiropas Komisijā izstrādātajiem noteikumiem, kuri šādu atbalstu piedāvā. Lauksaimniecības tirgus traucējumus vēl vairāk ir saasinājis subsīdiju mehānisms, ko piemēro jaunajām dalībvalstīm, kuras daudzos gadījumos nesaņem pat pusi no tā atbalsta, ko saņem sākotnējās dalībvalstis.
Tāpēc centieni rūpīgi pārskatīt noteikumus un mehānismus, ko patlaban piemēro Eiropas Savienībā, un ieviest vienkāršākus, mūsdienīgākus un taisnīgākus noteikumus mūsu lauksaimniekiem, ir uzskatāmi par pareiziem un nepieciešamiem. Esmu pārliecināts, komisāra kungs, ka Eiropas Parlaments labprāt palīdzēs jums šī uzdevuma veikšanā.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā atbalstu priekšlikumu vienkāršot kopējās lauksaimniecības politiku. Jo īpaši es paužu atzinību komisāra kungam par to, ko viņš ir paveicis. Viņš norādīja, ka ir saņēmis 39 ieteikumus, un, jo ātrāk šie ieteikumi tiks īstenoti, jo labāk.
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, komisāra kungs, Eiropas Revīzijas palātas ziņojums diemžēl ik gadu apliecina, ka kopējai lauksaimniecības politikai atvēlēto līdzekļu izmantojums ne vienmēr ir pareizs un pārredzams.
Tāpēc mums ir jāspēj līdzsvarot divas dažādas vajadzības - nepieciešamību īstenot kontroli, lai nodrošinātu vispareizāko un atbilstošāko Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļu izmantojumu, un nepieciešamību maksimāli vienkāršot dzīvi mūsu lauksaimniekiem, kuri savu laiku vēlas izmantot, lai apstrādātu tīrumus un rūpētos par ganāmpulkiem. Un viņiem patiešām savu laiku vajadzētu veltīt šīm nodarbēm.
Komisāra kungs norādīja, ka vēlas dzirdēt Parlamenta ieteikumus. Man ir tikai viens ieteikums. Ne vienmēr dalībvalstu un reģionu īstenotie lauku attīstības pasākumi ir vērsti uz vienkāršošanu, bieži vien tie palielina birokrātisko slogu. Komisāra kungam vajadzētu panākt, lai paraugprakse, ko īsteno noteiktos reģionos un Eiropas valstīs, tiek īstenota arī visās citās valstīs un reģionos.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, līdz šim acīmredzami nav paveikts pietiekami daudz, jo citādi mēs šodien diskutētu par kādu citu jautājumu. Vēlos vērst uzmanību uz mūsu diskusiju objekta sociālo aspektu. Izstrādājot projektus, ražotāji ņem aizdevumus, ieķīlā savu zemi, bet vēlāk, kad šie projekti tiek noraidīti dažu formalitāšu dēļ, viņi tiek izputināti.
Sešus mēnešus neatlaidīgi esmu cīnījies ar Bulgārijas Lauksaimniecības fondu, kas noraidīja vairāk nekā simts Bulgārijas lauksaimnieku individuālo projektu neskaidri definētu regulas noteikumu dēļ. Bulgārijas pārvaldes iestādes (jūs zināt, ka Bulgārija atrodas īpašā novērošanas režīmā), protams, nevēlas riskēt un noraida projektus pat nenozīmīgu iemeslu dēļ. Esmu pārliecināts, ka lielākā daļa lauksaimnieku ir apzinīgi un godīgi. Es saprotu, ka kontrole ir nepieciešama, bet nedrīkst pieļaut, ka krāpnieku dēļ tiek iznīcināti apzinīgie lauksaimnieki.
Dacian Cioloş
Priekšsēdētājas kundze, man liels prieks, ka, neraugoties uz vēlo stundu, šajā zālē ir tik daudz cilvēku, kas vēlas piedalīties apspriedēs par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu. Manuprāt, vienkāršību var panākt, ja skaidri un precīzi formulējam savas vēlmes un atspoguļojam tās arī normatīvajos aktos, ko izstrādājam.
Protams, Komisija nāk klajā ar priekšlikumiem, un Padome un Parlaments tos pieņem. Tāpēc esmu pilnīgi pārliecināts, ka, kopīgi izstrādājot šo tiesību aktu kopumu, mēs tikpat labi, skaidri un vienkārši spēsim formulēt savas vēlmes un ka mēs izvairīsimies no īpašiem izņēmumiem un papildinājumiem, kurus Komisijai vēlāk nāktos pārbaudīt saimniecībās uz vietas, jo Komisija ir atbildīga jūsu, Parlamenta deputātu, priekšā arī par to, kā sabiedrības līdzekļi tiek izmantoti.
Es, protams, neuzskatu, ka KLP neļauj lauksaimniekiem strādāt, gluži pretēji. Daudzos gadījumos KLP palīdz lauksaimniekiem strādāt. Tomēr vienmēr, kad ir runa par sabiedrības līdzekļiem, ikvienam no mums ir jābūt spējīgam atbildēt par to, kā šī nauda ir izmantota. Lauksaimniecības nozares standarti tiek noteikti, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktiem, un jāsaka, ka lauksaimniecības nozare, iespējams, ir viena no nedaudzajām ekonomikas nozarēm, kurā Eiropas līmeņa tiesību akti tiek pārbaudīti saimniecībās uz vietas. Es nezinu, vai citās nozarēs ir līdzīga situācija, bet mēs kopīgi pieņēmām šādu lēmumu. Standarti, kuriem pievērsta liela uzmanība, ir tikai normas, ko saimniecībās uz vietas piemēro atbilstīgi Eiropas līmeņa tiesību aktiem.
Par sarežģītiem tiek uzskatīti tieši tiesību akti vides un dzīvnieku labturības jomā. Par sarežģītām tiek uzskatītas arī procedūras, kas attiecas uz īpašiem pasākumiem, kuriem paredzēta īpaša finansiālā palīdzība, piemēram, ar agrovides pasākumiem saistītās procedūras, kā arī ieguldījumu pasākumi, kuri bieži vien ir iekļauti ieguldījumu programmās, piemēram, lauku attīstības programmā.
Es pilnīgi piekrītu, ka attiecībā uz tiesību aktu piemērošanu praksē var daudz darīt, lai precizētu prasības, kas lauksaimniekiem jāizpilda. Tomēr, ja runājam par īpašu pasākumu procedūrām, tad ir jāsaprot: ja vēlamies, lai pastāvētu īpaši pasākumi, kas paredz reģionālo īpatnību ņemšanu vērā, mums ir jāīsteno arī īpaši kontroles pasākumi. Pretējā gadījumā mēs zaudētu uzticamību.
Capoulas Santos kungs, es pilnīgi piekrītu, ka vienkāršošanai ir jābūt pēc iespējas plašākai. Tomēr es negribētu sasniegt tādu līmeni, ka mēs zaudējam uzticamību un nespējam pienācīgi pārvaldīt KLP atvēlētos līdzekļus. Un es vēlētos, lai šis budžets tikpat pastāvīgs būtu arī turpmāk. Tas, vai spēsim to nodrošināt, cita starpā būs atkarīgs no mūsu spējas pamatot līdzekļu izmantojumu un atbildēt par to.
Attiecībā uz pārredzamību Eiropas Kopienu Tiesa ir pasludinājusi nolēmumu. Es joprojām atbalstu šo pārredzamību. Patlaban spēkā esošā regula tiks grozīta, lai nodrošinātu tās atbilstību šim spriedumam.
Plašāk šo diskusiju neizvērsīšu, bet varu jums apliecināt, ka arī turpmāk pieņemšu lēmumus, kas vērsti uz vienkāršošanu, vai vismaz centīšos nepieļaut, ka KLP kļūst vēl sarežģītāka. Norādīšu vēlreiz, ka mums šie uzdevumi būs jāpaveic kopā un sadarbībā ar dalībvalstīm, jo, runājot par pārmaiņām, ko Komisija sagaida no dalībvalstīm, es jau pieminēju pasākumus, kas ir veikti, lai mazinātu birokrātiju. Patlaban KLP pārvaldība tiek īstenota kopā ar dalībvalstīm, un tas, kā noteikumi atbalsta saņēmējam, proti, lauksaimniekam, tiek piemēroti uz vietas, ir atkarīgs no tā, kā dalībvalstīs un reģioni šos Eiropas tiesību aktus īsteno praksē.
Labas prakses vadlīnijas ir lietderīgs līdzeklis, tāpēc mēs strādāsim arī pie šo vadlīniju sagatavošanas, tomēr vispirms mēs mēģināsim panākt, lai KLP būtu vienkārša un saprotama 27 dalībvalstīm. Turpmāk ar koplēmuma procedūras starpniecību arī jūs uzņematies tādu pašu atbildību šajā jomā kā Padome, un esmu pārliecināts, ka mēs spēsim ļoti labi sadarboties.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Liam Aylward
Rezolūcijā, ko Parlaments pieņēma šī gada maijā, ir norādīts, cik svarīgi ir mazināt birokrātiju, kas gulstas uz lauksaimnieku pleciem. Galvenā rezolūcijā paustā atziņa ir nepieciešamība vienkāršot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanu un arī pašu KLP.
Šajā ziņā būtiska nozīme ir gan Komisijai, gan dalībvalstīm. Pārskatot KLP, galvenā uzmanība jāpievērš metodēm, kas dotu lauksaimniekiem iespēju lielāko daļu sava laika veltīt vissvarīgākajai nodarbei - lauksaimniecībai.
Komisija savā paziņojumā, kas tika publicēts pagājušajā nedēļā, uzsvēra, cik svarīgi ir vienkāršot un mazināt birokrātiju. Lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju, ir jānodrošina, ka, izstrādājot nākotnes KLP, patlaban piemērojamie pasākumi tiek pārveidoti un vienkāršoti un ka lauksaimniekiem netiek uzlikts papildu slogs.
Es atzinīgi vērtēju viedokli, ko komisāra kungs pauda pagājušajā nedēļā, norādot, ka pirms jaunu priekšlikumu piedāvāšanas ir jāveic ietekmes novērtējums. Proporcionalitātes princips un administratīvais slogs, kas gulstas uz lauksaimniekiem, jau tagad ir jāņem vērā ikvienā jaunā tiesību aktā.
Gerard Batten
rakstiski. - Vēlos uzdot kādu vienkāršu jautājumu. Kāpēc tāda kopējā lauksaimniecības politika vispār ir nepieciešama? Eiropā ir ļoti daudz auglīgas lauksaimniecībā izmantojamas zemes. Mums joprojām ir lauksaimnieki, kas vēlas un spēj ražot pārtiku. Eiropā un pasaulē ir ļoti daudz cilvēku, kas vēlas pārtiku pirkt. Tirgus mehānisms pašregulācijas ceļā nodrošinātu piedāvājuma un pieprasījuma apmierināšanu par konkurētspējīgām cenām. KLP ir mākslīgi izveidots, dārgs un nevajadzīgs slogs lauksaimniekiem un patērētājiem. Vieglākais veids, kā KLP vienkāršot, ir to likvidēt!
Csaba Sándor Tabajdi
Komisijas paziņojumā "KLP 2020. gada perspektīvā” ir maz konkrētu norāžu par administratīvā sloga samazināšanu. Pat vārds "vienkāršošana” dokumentā minēts tikai dažās vietās, saistībā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem. KLP sistēma ir pārāk sarežģīta arī citās jomās, un bieži vien tā ir neskaidra un lauksaimniekiem nesaprotama. Viens no svarīgākajiem uzdevumiem būtu izskaust "dubulto regulāciju”. Vairāku dalībvalstu noteiktās prasības ir stingrākas nekā tās, ko nosaka Eiropas Savienības tiesību akti. Šādi tiek kropļota konkurence iekšējā tirgū. Dažādām valstu iestādēm, kas uzrauga savstarpējo atbilstību, un dažādām šo iestāžu nodaļām būtu jāsaskaņo savi centieni nodrošināt, ka īsā laika posmā lauksaimnieki netiek pārbaudīti vairākkārt. Izmantojot pašreizējās telesakaru un informācijas tehnoloģiju iespējas, ir jāizveido vienota datubāze, kas ļautu šo mērķi sasniegt. Saskaņā ar Komisijas ierosināto reformu vides aizsardzībai paredzētais atbalsts attiecas uz otro pīlāru, bet vides aspekts ir iekļauts arī tiešo maksājumu kritērijos, kuri attiecas uz pirmo pīlāru. Pagaidām nav zināms, kā šie maksājumi tiks veikti. Būtu jauki, ja šis atzinīgi vērtējamais pasākums nesaistītos ar papildu administratīvo slogu.
