Sociālās politikas ārējā dimensija, kas veicina darba un sociālos standartus un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību (īss izklāsts)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums par sociālās politikas ārējo dimensiju, kas veicina darba un sociālos standartus un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību, kuru Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā sagatavojis Falbr kungs.
Richard Falbr
Priekšsēdētāja kungs! Kā jau es teicu savā runā pirms brīža, sociālās politikas ārējā dimensija ietver ES pasākumus un iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt darba un sociālos standartus trešās valstīs. Lai gan Lisabonas stratēģijā un stratēģijā "Eiropa 2020” uz sociālo politiku ir likts daudz lielāks uzsvars nekā jebkad iepriekš, uzmanības centrā joprojām ir konkurētspēja un ekonomiskie faktori. Tāpēc mana nostāja, izstrādājot šo ziņojumu, bija ļoti kritiska. Ja mēs gribam, lai trešās valstis, ar kurām mēs apspriežam nolīgumus, ievērotu principus un Eiropas sociālā modeļa pašus pamatus, tad mums ir jāīsteno šis modelis arī Eiropas Savienībā. Ja mēs gribam, lai valstis, ar kurām mēs apspriežam starptautiskus nolīgumus, ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas pamata konvencijas, mums tās ir jāievēro pašiem. Tomēr ir skaidri redzams, ka SDO konvencijas atsevišķās dalībvalstīs tiek pārkāptas.
Attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību, tā neapšaubāmi ir laba ideja, un tā tiek apspriesta kopš pagājušā gadsimta 70. gadu sākuma. Problēma tomēr ir tāda, ka to nevar īstenot. Kad mēs apspriedām komentārus par šo ziņojumu un tā grozījumiem, viens no paustajiem viedokļiem bija tāds, ka direktīva būtu jāizstrādā, jo daži uzņēmumi vienkārši nedarbojas sociāli atbildīgi. Ziņojumam tika iesniegti vairāk nekā 150 grozījumi, taču es uzskatu, ka tajā tomēr joprojām ieņemta kritiska nostāja. Eiropas Savienībai jādara vairāk, lai atbalstītu Starptautisko Darba organizāciju, jo tas ir absurds, ka laikā, kad mēs sludinām atbalstu, arvien mazāk un mazāk valstu ratificē un ievēro konvencijas. Pēdējā sasaukuma laikā Komisija pat iesniedza priekšlikumus, piemēram, attiecībā uz Darba laika direktīvu, kas darbojās pilnīgi pretrunā SDO Konvencijai Nr. 1 par darba stundām, kuru pieņēma 1919. gadā un kura noteica 48 stundu darba nedēļu. Es esmu ļoti gandarīts, ka Parlaments noraidīja šo direktīvu.
Tas arī noslēdz manu paskaidrojumu. Man nav vairs nekas jāsaka, jo šī ir problēma, ko visi saprot. Es vēlos galvenokārt sociālo tiesību ievērošanu un tā ievērošanu, ko mēs sludinām kā lielu Eiropas Savienības sasniegumu.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Saskaņā ar Eiropas statistikas datiem vairāk nekā pusei darba ņēmēju Eiropas Savienībā, jo īpaši imigrantiem, nav nekādas sociālās aizsardzības. Tāpēc es uzskatu, ka attiecībā uz darba ņēmēju sociālo aizsardzību Eiropas Savienībā ir jāveicina kopējo pamatstandartu ievērošana, kā arī jāpiemēro soda sankcijas, ja tiek pārkāpti pašreizējie tiesību akti. Pārskatītās Eiropas Sociālās hartas ratifikācija sekmētu iekšējās sociālās reformas ES dalībvalstu līmenī, vienlaikus arī veicinot valstu tiesību aktu un ES noteikumu saskaņošanas procesu. Ir svarīgi, lai šāda politiskā apņemšanās veicinātu un nodrošinātu sociālos standartus un pielāgotu tiesiskos un institucionālos mehānismus konkrētiem standartiem un Eiropas demokrātijas vērtībām. Sociālās tiesības, ko nosaka šis nolīgums, atbilst Kopienas sociālajiem tiesību aktiem un attiecīgajiem standartiem Eiropas Savienības dalībvalstīs.
Tatjana Ždanoka
Priekšsēdētāja kungs! Kā Zaļo/EFA grupas ēnu referente es vēlos, lai mūsu grupas viedoklis par šo ziņojumu būtu pilnīgi skaidrs. Pats galvenais, lai gan mēs atzīstam, ka rītdienas balsojums var uzlabot ziņojuma tekstu galīgajā redakcijā, tas ir pietiekami spēcīgs, un mēs vienkārši gribam uzsvērt, ka ir jāstiprina Starptautiskās Darba organizācijas nozīme. Šajā mēs piekrītam referentam.
Brīvprātīga korporatīvā sociālā atbildība ir svarīga, taču galvenā nozīme cilvēktiesību veicināšanā un aizsargāšanā tomēr ir valstīm un starptautiskajām organizācijām. Mēs nedomājam, ka korporatīvās atbildības jomā būtu jāizvairās no juridiski saistošiem standartiem.
Pamatprincipu un tiesību pārkāpumus darbā nedrīkst izmantot kā likumīgas salīdzinošās priekšrocības, un divpusējās un daudzpusējās attiecībās ar mūsu partneriem mums ir jāpieprasa, lai atbilstīgi tiktu ievēroti pienācīgi darba standarti.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Tā kā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) 2010. gada pasaules sociālās nodrošināšanas ziņojumā ir norādīts, ka vairāk nekā 50 % no visiem strādājošiem nav pieejama sociālā aizsardzība, ir viegli secināt, ka vairumā gadījumu trūkst korporatīvās sociālās atbildības.
Tomēr Komisija turpina sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kas pārsvarā kalpo tikai Eiropas lielo uzņēmumu un finanšu iestāžu interesēm, nepievērš pienācīgu uzmanību darba tiesībām un neveicina apvienošanās brīvību un koplīgumu slēgšanas tiesības. Tā neveic pasākumus, kas vajadzīgi efektīvai diskriminācijas novēršanai attiecībā uz nodarbinātību un profesijām vai piespiedu un obligātā darba izskaušanai vai nestabilu un nepietiekami apmaksātu darbavietu, arī bērnu darba izskaušanai.
Tāpēc ziņojumā būtu jānosoda visas šīs problēmas, taču tas nav izdevies, un mēs ceram, ka rīt Komisija ies tālāk, konsolidējot savu pieeju attiecībā uz šiem jautājumiem ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Ir taisnība, ka sociālā aizsardzība darba ņēmējiem pat Eiropas Savienībā bieži vien ir daudz vājāka nekā tai vajadzētu būt.
Tas īpaši attiecas uz migrantu iedzīvotāju grupām, kas dodas strādāt uz ārzemēm vietās, kurās viņi bieži nezina valodu un vietējos noteikumus, kā dēļ viņi, protams, profesionālajā jomā nespēj konkurēt ar vietējiem darba ņēmējiem.
Par spīti tam es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi censties piemērot Starptautiskās Darba organizācijas noteikumus un līgumus starptautiskajos nolīgumos ar trešām valstīm, jo, manuprāt, uzzinot vairāk par darba tirgu un darba apstākļiem Āzijā, Āfrikā un citās pasaules malās, mums ir jānodrošina, lai arī šajos reģionos un teritorijās tiktu veikti būtiski uzlabojumi darba ņēmēju statusā.
Tāpēc es personīgi atbalstu Falbr kunga centienus un viņa ziņojumu. Esmu pārliecināts, ka tas radīs uzlabojumus attiecībā uz šiem noteikumiem arī Eiropā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Arī es vēlos apsveikt referentu, vienlaikus aicinot Eiropas Komisiju pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai Eiropas uzņēmumi ievērotu Eiropas principus un vērtības arī tad, ja tie darbojas citās valstīs.
Eiropas Savienībai ir jāveicina Eiropas sociālais modelis. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi ievērot Eiropas Savienības principus un vērtības. Mēs izsakām nožēlu, ka Eiropas Savienībai nav vienveidīga formulējuma attiecībā uz sociālo klauzulu, kas ir jāiekļauj visos divpusējos tirdzniecības nolīgumos. Es vēlos norādīt, komisāre, ka nesen tika balsots par Eiropas Savienības un Kanādas gaisa transporta horizontālo nolīgumu. Tas ir vērienīgākais šāda veida nolīgums, ko parakstījusi Eiropas Savienība, lai arī tajā nav ietvertas nekādas sociālās klauzulas. Abas puses ir apņēmušās strādāt un uzlabot situāciju šajā jomā. Diemžēl es tomēr gribu uzsvērt, ka mēs izsakām nožēlu, ka Eiropas Savienībai nav vienveidīga formulējuma attiecībā uz sociālo klauzulu, kas ir jāiekļauj starptautiskajos nolīgumos.
Richard Howitt
Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu Richard Falbr par ziņojumā atspoguļoto visaptverošo pieeju starptautiskajiem darba standartiem. Esmu gandarīts par savu ieguldījumu viņa darbā saistībā ar konkrēto jautājumu par korporatīvo sociālo atbildību.
Šovakar tas dod mums iespēju ietekmēt Komisiju, pirms tā nāk klajā ar KSA paziņojumu, lūdzot tai, pirmkārt, saglabāt KSA atvērto definīciju, kuru nesen pieņēma Ieinteresēto pušu forumā; atgriezties pie konverģences principa privātajās un brīvprātīgajās KSA iniciatīvās, kas bija raksturīgs tās iepriekšējai politikai; izvirzīt konkrētus priekšlikumus, lai īstenotu KSA standartus pasaulē, jo īpaši atjauninātās ESAO pamatnostādnes par starptautiskiem uzņēmumiem un jauno J. Ruggie programmu uzņēmumiem un cilvēktiesībām; atbalstīt integrētu finanšu, vides, sociālo un cilvēktiesību ziņojumu principa piemērošanu uzņēmumiem - patiesi paverot ceļu iespējamiem turpmākiem tiesību aktu šajā jomā; un sekmēt Eiropas uzņēmumu atbildību attiecībā uz to globālo piegādes ķēdi, reaģējot uz pārvaldības nepilnībām, kas konstatētas Komisijas pašas nesenajā Edinburgas pētījumā.
Parlaments vienmēr ir gandarīts palīdzēt Komisijai, Reding kundze. Es ceru, ka šie ieteikumi šovakar palīdzēs.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs! Sava kolēģa László Andor vārdā es vēlos izteikt atzinību par to, ka šodien apspriestajā rezolūcijas priekšlikumā ir risināti tik daudzi sociālās politikas ārējās dimensijas būtiskākie aspekti.
Komisija stingri atbalsta ciešāku sadarbību globālā līmenī, ņemot vērā nodarbinātības un sociālos mērķus līdztekus ekonomiskajiem mērķiem. Mēs īpaši atbalstām G20 diskusiju turpināšanu un centienu koordināciju. Šajā saistībā gatavošanās G20 sanāksmei Darba un nodarbinātības ministru līmenī sniedz labu piemēru kohēzijas pieaugumam pasaules līmenī.
Komisija atbalsta arī ciešu sadarbību ar un starp starptautiskām organizācijām, kas - un es citēju ESAO un Starptautisko Darba organizāciju - ir būtiska, lai sasniegtu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā, jo īpaši - nosakot starptautiskos darba standartus.
Pagājušajā nedēļā sākās SDO 100. sesija: tajā uzmanība tika veltīta jaunajai SDO konvencijai attiecībā uz iekšzemes darba ņēmējiem - jautājumam, kurš nesen tika apspriests Parlamentā. Sociālā aizsardzība, tostarp iniciatīvas izstrādāšana attiecībā uz sociālās aizsardzības pamatu, ir vēl viena joma šā gada SDO konferencē, kam pievērsta liela uzmanība. Mēs uzmanīgi sekosim diskusijām par to darba standartu īstenošanu, kas ietverti SDO Konvencijā, un es vēlos atzīmēt, ka Komisija atzinīgi vērtē šodienas rezolūcijas priekšlikuma uzsvaru uz to, ka ES ir jāveicina SDO pamata darba standarti un pienācīgas kvalitātes darba programma visā pasaulē, tostarp dzimumu līdztiesība un diskriminācijas izskaušanas politika kā transversāls jautājums.
Komisija arī turpinās veicināt ilgtspējīgu attīstību, pienācīgas kvalitātes darbu, darba standartus un korporatīvo sociālo atbildību citās politikas jomās, piemēram, tirdzniecības un attīstības politikā. Komisija 2011. gadā plāno iesniegt paziņojumu par korporatīvo sociālo atbildību, kurā būs izklāstīti priekšlikumi attiecībā uz turpmāko rīcību starptautiskā mērogā, tostarp korporatīvās sociālās atbildības veicināšanu attiecībās ar partnervalstīm.
Mēs uzskatām, ka uzņēmumu iesaistīšana ir būtiska, lai risinātu tādus jautājumus kā jaunatnes nodarbinātība, mācības, darbinieku prasmju attīstīšana, veselības aizsardzība un daudzveidības veicināšana, atbildīga pārstrukturēšana un vietējā attīstība, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās un sociālās grūtības, ar kurām saskaras Eiropa.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 7. jūnijā, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Siiri Oviir
Es uzskatu, ka ļoti svarīgas ir aktivitātes un iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas Savienības sociālās politikas ārējo dimensiju, kuras mērķis ir veicināt sociālo standartu pilnveidošana trešās valstīs, lai nepieļautu cita starpā mūsdienu verdzību, kurā cilvēki tiek uzskatīti tikai par "ražošanas iekārtām”, nevis vērtīgām personībām.
Pasaulē plaši izplatītās un pieaugošās ekonomiskās konkurences dēļ strādājošo darba apstākļi turpina pasliktināties, un peļņas nolūkos galvenokārt tiek samazināts darbinieku atalgojums, bet un darbspējas vecums tiek pagarināts. Tādēļ, lai mainītu pašreizējo tendenci, mums ir jāpāriet no vārdiem pie darbiem un jāīsteno Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) programma pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un attiecīgās konvencijas. Ja nepieciešams, mums ir arī jāpiemēro ārkārtas pasākumi - dažādas ekonomiskās sankcijas un ierobežojumi - pret tām valstīm un uzņēmumiem, kas tās pastāvīgi ignorē. Protams, attiecīgās sankcijas nedrīkst piemērot nevērīgi vai pamatojoties uz vēlmi vājināt ekonomisko konkurenci.
Attīstīto valstu un Eiropas Savienības vienotā tirgus nodokļus pārmērīgi paaugstina arī tie darba standartu pārkāpumi, ko veic trešās valstis, tāpēc mēs nedrīkstam neievērot SDO nosacījumus, ja mēs gribam būt konkurētspējīgi. Eiropas Savienībai nevajadzētu uz to rādīt ar pirkstu; tā vietā tai ir jāizvirza savi risinājumi un kompromisi situācijas uzlabošanai.
Es atzinīgi vērtēju uzņēmumu sociālās atbildības palielināšanos un cieņas pilno attieksmi pret saviem darbiniekiem. Taču mēs nedrīkstam pieņemt situāciju, kurā valstu un pašvaldību pienākumi tiek pārlikti uz uzņēmumiem. Šāda politika ir vairāk saistīta ar bijušās Padomju Savienības un mūsdienu NVS valstīm, kurās iestādes būtībā ir naudas kanāls uzņēmumiem.
Sirpa Pietikäinen
Es gribu apsveikt Falbr kungu par viņa lielisko darbu pie ziņojuma par sociālās politikas ārējo dimensiju, kas veicina darba un sociālos standartus un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību. Politiski un ekonomiski integrētai ES steidzami vajadzīga arī sociālā dimensija vairāk nekā jebkad agrāk. Ir svarīgi nodrošināt pamatpakalpojumus, sociālās aizsardzības pamatu un pienācīgus darba apstākļus visiem ES iedzīvotājiem, jo īpaši pašreizējās ekonomikas krīzes situācijā. Kā referents jau norādīja, Eiropas izvēlētā sociālās politikas nostādne ir jāpieņem arī mūsu attiecībās ar trešām valstīm. Eiropas Savienībai ir stingrāk jāuzstāj, lai turpmākais tirdzniecības un investīciju nolīgumu nosacījums būtu tāds, ka starptautiskie nolīgumi tiek ratificēti, īstenoti un kontrolēti. Turklāt Eiropas uzņēmumiem arī jābūt atvērtākiem attiecībā uz saviem norēķiniem un apakšuzņēmumu ķēdēm, lai Eiropas Savienības stingrās sociāli politiskās vērtības nepaliek tikai iluzora.
