Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0001/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Del 1
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Kan De af tidsmæssige hensyn give Parlamentet oplysninger om proceduren, så de af os, der har stillet ændringsforslag, ved præcis, hvad der skal ske? Kan punkterne evt. opdeles i tre eller to dele på en halv time? Jeg spørger, fordi de af os, der er involveret i en evt. tredje del, på grund af det sene tidspunkt, vi starter på, ønsker at vide, hvad planen er.
Formanden
Mange tak, fru Doyle, De har fuldstændig ret. Vi vil tage de prioriterede spørgsmål, og derefter vil vi så vidt muligt opdele spørgetiden mellem kommissær Kuneva og kommissær McCreevy. Vi håber at fortsætte indtil kl. 19.30, måske lidt længere, og håber, at tolkene vil bære over med os. Jeg håber, at alle kan acceptere denne løsning.
Formanden

Om: Beskyttelse af forbrugere mod efterligninger og lægemidler af dårlig kvalitet
Sikkerheden ved og effektiviteten af det europæiske system for forsyning af lægemidler giver i stigende grad anledning til bekymring hos de europæiske forbrugere, og de nuværende mangler ved systemet kan få katastrofale følger for patienternes sikkerhed.
Det er klart, at de europæiske forbrugere ønsker sikre lægemidler til rimelige priser. I Irland betaler forbrugerne dog overpriser for deres lægemidler, idet prisen på lægemidler, der sælges en gros, for nylig steg med 17,66 %, hvilket er mere end dobbelt så meget som EU-gennemsnittet. Denne udvikling ses i hele EU, hvor fragmenteringen af markedet har bidraget til lignende vækst inden for "farmaceutisk parallelhandel".
Ifølge en rapport fra EAASM (European Alliance for Access to Safe Medicines) er efterligninger og lægemidler af dårlig kvalitet på vej ind i forsyningskæden i EU.
Kan Kommissionen redegøre for sin holdning til dette spørgsmål, navnlig med hensyn til om den har til hensigt at løse problemet ved at undersøge parallelhandelen og fremme et reelt indre marked for farmaceutiske produkter, hvilket er i forbrugernes interesse, og hvilket synes at være yderst nødvendigt for at sikre, at fordelene ved det indre marked, herunder lægemidler til rimelige priser, kommer alle dele af den europæiske økonomi til gode?
Günther Verheugen
næstformand i Kommissionen. - (DE) Fru formand, mine damer og herrer! Hovedformålet med EU's retsforskrifter og politiske koncepter på lægemiddelområdet er at sikre, at patienterne forsynes med sikre og effektive kvalitetslægemidler, som samtidig er overkommelige i pris og almindeligt tilgængelige.
Spørgsmålet om lægemiddelsikkerhed har været oppe at vende mere end en gang tidligere i forbindelse med markedsføring inden for den såkaldte parallelhandel. Det fik mig til at bestille en undersøgelse for at få klarhed over dette spørgsmål, hvor alle aspekter vedrørende salgskanaler og især spørgsmål i forbindelse med forfalskede lægemidler og parallelhandel skal undersøges. Formålet med undersøgelsen er at analysere den aktuelle situation og udvikle politiske muligheder for at lukke huller, om nødvendigt ved at ændre de gældende bestemmelser. I denne forbindelse undersøger man også mulige forbindelser mellem parallelhandel og fremkomsten af forfalskede lægemidler.
Jeg må desværre sige til Dem, at den første del af undersøgelsen om parallelhandel, som allerede er afsluttet, har vist, at der opstår væsentlige risici for patienternes sikkerhed som følge af parallelhandelen. Det skyldes flere faktorer, bl.a. fejl ved omemballering eller ometikettering, ringe effekt af tilbagekaldelse af produkter, mere komplekse fordelingskanaler, afbrydelser i forsyningen og endelig mangler i forbindelse med håndhævelsen af gældende bestemmelser.
Kommissionen er i øjeblikket ved at gennemføre en analyse af undersøgelsens resultater med henblik på at udvikle en sammenhængende strategi for at fjerne disse sikkerhedsrisici. De forskellige politiske optioner bliver undersøgt med hensyn til deres forventede sociale, økonomiske og økologiske konsekvenser. Spørgsmålet har stor betydning for den offentlige sundhedspolitik, og Kommissionen prioriterer det derfor højt. Der vil snart blive truffet beslutninger om den videre procedure.
Derudover vil jeg gerne informere Dem om, at Pharmaforum er en platform for lettere anvendelse og udveksling af gode eksempler på metoder inden for prisdannelse og refusion for lægemidler. Disse spørgsmål hører ganske vist under medlemsstaternes kompetenceområde, men foranstaltninger på området skal være i overensstemmelse med gældende EU-ret. Arbejdet i Pharmaforum, hvor patientorganisationerne, personalet i sundhedssektoren og ledende kræfter i branchen samt sundhedsministrene i alle medlemsstater er repræsenteret, kan yde et bidrag til det vigtige spørgsmål om overkommelige priser for sikre lægemidler.
Mairead McGuinness
(EN) Mange tak, hr. kommissær, for Deres svar, som er klart, men bekymringsvækkende, da der helt tydeligt er problemer med sikkerheden.
Jeg vil bede Dem om at klarlægge tidshorisonten i forbindelse med Deres svar, for jeg tror, at borgerne generelt ikke er klar over den risiko, de løber, når de køber efterligninger af lægemidler. Og må jeg også bede Dem - skriftligt evt. - om at undersøge et spørgsmål, der er vigtigt for Irland, om nogle vacciner, der for mange år siden helt lovligt blev givet til børn, som fik varige men, og som stadig venter på en eller anden form for erstatning efter 40 år?
De kan evt. skrive til mig og oplyse, hvordan andre medlemsstater håndterer dette kontradiktoriske spørgsmål.
Günther Verheugen
næstformand i Kommissionen. - (DE) Det vil jeg gerne. Til Deres første spørgsmål vil jeg gerne sige, at jeg allerede har besluttet, at spørgsmålet om parallelhandel med forfalskede medikamenter skal prioriteres højt. Jeg har ændret generaldirektoratets arbejdsplan, og vi vil komme med lovforslag endnu i år. Jeg tror, det vil kunne ske kort efter sommerferien.
Med hensyn til Deres andet spørgsmål takker jeg for Deres forståelse for, at jeg ikke kan besvare det uden at undersøge sagen først. Jeg vil foranledige en sådan undersøgelse, og De vi modtage et skriftligt svar en af de nærmeste dage.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Jeg har et spørgsmål om priser. I Tyskland koster næsedråber 1,5-2 gange mindre end i Litauen. Vi sørger for, at alle lande, også udviklingslande, har adgang til lægemidler. Kan vi sørge for, at EU-borgerne i det mindste betaler den samme pris for det samme lægemiddel? Kan vi gøre noget her i Europa?
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Hr. formand! Spørgsmålet om sundhedsydelser er et tilbagevendende spørgsmål i Europa-Parlamentets forhandlinger. Hver gang vi taler om servicedirektivet, ønsker man, at de skal med, og hver gang har vi modsat os dette og holdt dem uden for.
Lægemiddelleverancer er en sundhedsydelse. Der er nogle lande som f.eks. Spanien, der har etableret en række foretagender - apoteker - som er de eneste, der kan udlevere lægemidler.
Jeg vil gerne spørge kommissæren, om der i den undersøgelse, som Kommissionen har foretaget, er fundet nogle forskelle mellem de stater, hvor apoteker er et begrænset og overvåget erhverv, og i de øvrige lande, for så vidt angår forfalskning af lægemidler og disse dårlige kvalitet.
Günter Verheugen
næstformand i Kommissionen. - (EN) Vedrørende det første spørgsmål ønsker jeg at sige, at man i øjeblikket undersøger muligheden for yderligere tiltag - ud over undersøgelsen af sikre lægemidler i forbindelse med parallelhandel - til håndtering af spørgsmålet om parallelhandel, især med hensyn til prisinitiativer.
Revidering af direktivet om gennemsigtighed med henblik på at inkludere specifikke oplysninger om prisfastsættelse vil være en mulig foranstaltning. Men det, jeg forsøger at gøre, er først og fremmest at klarlægge situationen og erfare, hvad der helt konkret sker. Derefter vil jeg undersøge, om EU-lovgivningen kan ændre på dette, da hele spørgsmålet om prisfastsættelse og godtgørelse i forbindelse med lægemidler i EU udelukkende hører under medlemsstaternes ansvarsområde. Vi har ingen beføjelser overhovedet. Men det er tydeligt, at vi skal samarbejde. Derfor er lægemiddelindustriens prisfastsættelse og godtgørelse en af vores prioriteter.
Jeg er helt klar over, at det er vanskeligt for borgerne at forstå, at den samme medicin kan have vidt forskellige priser i de forskellige medlemsstater. Det er også vanskeligt for mig at forstå. At priserne reguleres er kun en af faktorerne. En anden faktor er naturligvis den, at lægemiddelindustrien er en del af markedsøkonomien. Lægemiddelindustrien kan frit fastsætte priser, men vi er i færd med at undersøge situationen grundigt, og jeg tror, at vi kan finde en løsning.
Med hensyn til det andet spørgsmål kan jeg sige, at ja, det er sandt. Der er forskellige systemer i EU. F.eks. kan visse lægemidler i nogle lande kun købes på apoteket. I andre lande kan man købe dem i supermarkeder. Det er kun for receptpligtig medicin, at reglerne er de samme. Receptpligtig medicin kan kun købes på apotekerne.
Formanden

Om: Kuldioxidemissioner
Hvilke mål har Kommissionen fastlagt med henblik på at reducere CO2-emissionerne, der fremkaldes af dens aktiviteter, bygninger og transportbehov?
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Kommissionen har indtil nu håndteret spørgsmålet om CO2-emissioner fra egne aktiviteter ved hjælp af ordningen for miljøledelse og miljørevision, bedre kendt som EMAS, hvis standarder vi opfylder.
Kommissionen har siden 2005 anvendt EMAS i fem af sine afdelinger i Bruxelles og otte af sine bygninger. Der er i dette tidsrum registreret en klar reduktion af væksten i forbruget af bl.a. elektricitet i de pågældende afdelinger, hvilket ubestrideligt er positivt.
Der er ikke på nuværende tidspunkt opstillet overordnede mål for reduktion af Kommissionens CO2-emissioner, men som led i EMAS undersøger og analyserer Kommissionen den samlede mængde CO2-emission og vil i løbet af 2008 opstille overordnede mål for reduktionen heraf. Hvad angår bilparken, har Kommissionen allerede sat et mål for en gennemsnitlig reduktion på 26 % af CO2-emissionerne i perioden 2006-2012.
Chris Davies
(EN) Kommissionen vil komme med en meddelelse på onsdag, og jeg forventer, at det vil afstedkomme mange spørgsmål om, hvorvidt vi praktiserer det, vi prædiker. Det er således ikke særlig opmuntrende at høre, at der kun er fem generaldirektorater, som på nuværende tidspunkt har undertegnet EMAS, selv om jeg ikke kan sige, at Parlamentet har meget mere at prale med. Parlamentet ville helt sikkert ikke kunne gøre det bedre, selv om der nu tages skridt til at behandle spørgsmålet.
Kan kommissæren acceptere, at hans forslag til forbedring af de overordnede ændringsforanstaltninger, der skal træffes af medlemsstaterne til afhjælpning af klimaændringerne, evt. undermineres, hvis det ikke tydeligt fremgår, at Kommissionen også tager højde for de små detaljer i gennemførelsen af disse forbedringer?
Stavros Dimas
Ja, jeg er enig med Dem. Vi bør praktisere det, vi prædiker, og det er det, vi vil gøre i 2008. Jeg forventer, at Kommissionen og dens tjenestegrene vil fokusere på nedbringelse af emissioner til mindst det niveau, som vi kræver af medlemsstater.
Som De ved, har vi fastsat en nedbringelsesmålsætning på 30 % under forudsætning af, at andre udviklingslande følger efter, eller en målsætning på 20 %, hvis de ikke har undertegnet en international aftale om nedbringelse af emissioner. Vi vil fastsætte en målsætning på 30 % for os selv, og jeg forventer, at vi viser i praksis, at vi mener det, vi beder andre om at gøre.
Vi skal i øvrigt foretage en undersøgelse for at bestemme den nøjagtige mængde emissioner fra Kommissionen inden fastsættelsen af målsætninger, og fastsætte en tidsramme samt en handlingsplan for nedbringelse af emissioner.
Paul Rübig
(DE) Jeg har et spørgsmål. Vi har disse top down-bestemmelser med minus 30 %, og det ser der ud til at være bred enighed om. De sagde jo helt rigtigt, at det vil de andre gøre for at nå disse mål.
Jeg vil gerne spørge Dem personligt, om De har en plan for, hvordan De personligt vil nå denne reduktion på 30 % i Deres personlige miljø?
Karin Scheele
(DE) Europa-Parlamentet har jo støttet til EMAS fastsat minus 30 % inden 2012, og vi er spændt på at høre om de konkrete tiltag fra Europa-Parlamentet og de ansvarlige.
Hr. kommissær! De sagde, at resultatet af at anvende EMAS er et lavt strømforbrug. Jeg vil gerne vide, hvilke konkrete foranstaltninger der er truffet, hvilke konkrete foranstaltninger der er planlagt for de kommende år, og hvilken rolle de vedvarende energiformer spiller i denne forbindelse.
Stavros Dimas
Jeg er ikke helt klar over, om spørgsmålet var henvendt til mig personligt. Normalt ønsker jeg ikke at tale om, hvad jeg foretager mig personligt, men jeg kan afsløre, at jeg i Bruxelles, f.eks. ikke har en bil. Jeg foretrækker i weekenden at spadsere, og det er også god motion. Angående min bil til officielt brug gjorde jeg følgende, fordi jeg forudså spørgsmål som dette: Jeg bad Verdensnaturfonden, der har 10 bæredygtige topprojekter, om at anbefale den mest bæredygtige bil, og de anbefalede en bil, og det er den, jeg bruger. For resten ligger emissionerne fra denne bil helt inden for de grænseværdier, som vi har anmodet bilindustrien om at opfylde inden udgangen af 2012. I Grækenland anskaffede jeg mig en lille bil, da jeg var medlem af parlamentet, endnu mindre end den bil, jeg anvender her, og jeg kører meget sjældent i den.
Jeg vil stadig helst være fri for at tale om det, men da jeg rejste til Bali, blev rejsen opvejet af, at jeg købte den gennem en af ordningerne - jeg tror, at det var godtgørelserne fra ordningen for handel med emissioner. Jeg forsøger at gøre alt, hvad jeg kan, og hvis der er mere, De ønsker, at jeg skal vide, modtager jeg gerne gode råd.
Angående vedvarende energikilder er det et omfattende spørgsmål. Vi skal gennemføre de beslutninger, som vi traf i starten af 2007 - marts 2007 - og opfylde målsætningerne på 20 % for alle medlemsstater. Vedrørende bygningerne og Kommissionens tjenestegrene skal vi så vidt muligt anvende vedvarende energi, da Kommissionens største emissionskilde kommer fra bygningerne. Næsten to tredjedele kommer fra bygningerne, så hvis vi kan finde måder, hvorpå vi kan anvende vedvarende energi til vores tjenestegrene, vil det være virkelig godt. Men det skal undersøges i den handlingsplan, som jeg fortalte om tidligere.
Formanden

Om: Beskyttelse af forbrugerne mod spam, spyware og malicious software
Europa-Kommissionen har nævnt beskyttelse af forbrugerne i den digitale verden som et af de centrale emner for dens planer om en forbrugerpolitik for de kommende år. I denne sammenhæng har den udtalt, at effektive håndhævelsesmekanismer, som gør det muligt for de nationale myndigheder at samarbejde om bekæmpelsen af useriøse foretagender, som bruger spam og falske websider, er vigtig.
Hvilke fremskridt har Kommissionen gjort for at udvikle sådanne mekanismer til at beskytte forbrugerne?
Hvad er der særskilt blevet gjort for at forbedre forbrugernes muligheder for at få erstatning og kræve deres penge tilbage, når de er blevet ofre for spam, spyware eller andre former for malware?
Günter Verheugen
Fru formand! Kommissionen er bekymret over problemerne i forbindelse med sikkerheden og beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med informationssamfundet, især når disse medfører problemer for forbrugerne.
Anvendelse af spam, spyware og malicious software er i strid med EU's lovgivning om privatlivets fred, og i nogle tilfælde er det endda en kriminel handling. Derfor er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder håndhæver lovgivningen strengt.
I december sidste år bifaldt kommissær Reding (som jeg har den store fornøjelse at træde i stedet for i dag) de hollandske myndigheders hurtige og effektive indgriben, hvor tre virksomheder blev pålagt en bøde på 1 million euro for at have installeret ulovlig spyware og adware på over 22 millioner computere i Nederlandene og andre lande.
Kommissær Reding har opfordret andre myndigheder til at følge dette eksempel. Den 13. november 2007 vedtog Kommissionen forslaget om reformen af Telecom, som omfatter bestemmelser til yderligere styrkelse af ordningen om sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med informationssamfundet.
Hvad angår spam har udbydere af internettjenester i henhold til forslaget mulighed for at anlægge sag imod spammere. Denne bestemmelse forventes at blive et vigtigt værktøj i bekæmpelsen af spam i Europa.
Derudover vil effektiv håndhævelse af lovgivningen med henblik på at bekæmpe spam blive styrket ved at inkludere spørgsmålet om håndhævelse i anvendelsesområdet for forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde, hvorved der skal oprettes et netværk af offentlige håndhævelsesmyndigheder i EU og et minimumsniveau for efterforsknings- og håndhævelsesbeføjelser til effektiv håndhævelse af forordningen.
Mere generelt omfatter forslagene en bestemmelse om at informere brugerne af elektroniske kommunikationstjenester om mulige foranstaltninger, som en udbyder kan træffe for at håndtere trusler imod sikkerheden eller som reaktion på en sikkerheds- eller integritetshændelse.
Ved at indføre konceptet om overtrædelsesnotifikationer vil brugere af elektroniske kommunikationstjenester blive orienteret om overtrædelser af sikkerheden, når det har resulteret i tab eller kompromittering af personlige data, og om de sikkerhedsforanstaltninger, som de kan træffe for at minimere de økonomiske tab eller sociale skader, som kan være konsekvenserne af en overtrædelse af sikkerheden.
For at sikre, at disse krav opfyldes, skal de nationale retlige myndigheder have bemyndigelse til at udstede bindende instrukser til operatører om de foranstaltninger, der kræves for at sikre elektroniske kommunikationsnetværk og -tjenester og overvåge gennemførelsen.
En af de vigtigste opgaver for Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation vil være netværks- og informationssikkerhed, og det er planen, at myndigheden skal hjælpe Kommissionen med gennemførelsesforanstaltninger på europæisk plan, hvor det måtte være nødvendigt.
Claude Moraes
(EN) Mange tak, hr. kommissær, for det detaljerede svar. Jeg ved ikke, hvad den digitale ækvivalent for "epidemi" er, men efter julen sidste år oplever vi nu en epidemi med denne form for adfærd ifølge alle de uafhængige organisationer.
Jeg ønsker ikke at nedgøre noget af det, som Kommissionen har udrettet. Jeg tror, at Kommissionen har prioriteret dette spørgsmål. Men jeg vil stille et spørgsmål i relation til eksempler som det hollandske eksempel med at fremme retssager og opmuntre udbydere af internettjenester til at gå efter disse personer - jeg føler ikke, at det rigtigt kommer ud til forbrugerne. Kan Kommissionen give parlamentsmedlemmerne nogle enkelte oplysninger, så de kan fortælle forbrugerne, hvad der rent faktisk udrettes?
Günter Verheugen
Jeg er helt enig. Jeg har allerede nævnt, at der er stillet forslag, som i øjeblikket overvejes af Parlamentet og Rådet. Jeg forventer, at de snart vedtages, og at vi så vil have alle de nødvendige krav på plads.
Med det gældende retsgrundlag er det muligt at træffe modforanstaltninger i relation til disse overtrædelser, selv om det afhænger af den pågældende sag. Hvis der er tale om en forbrydelse, kan man bede om politiets hjælp eller træffe andre retlige foranstaltninger. Som jeg allerede har nævnt, hilste Kommissionen eksemplet med den hollandske myndighed, OPTA, velkommen i en pressemeddelelse. Jeg har den fulde tekst her. Hvis De ønsker det, kan jeg give Dem teksten efter spørgetiden, så De kan læse om de foranstaltninger, der allerede er truffet.
Georgios Papastamkos
(EL) Fru formand! Kommissær Reding er ganske vist ikke til stede, men jeg er sikker på, at Kommissionens næstformand, hr. Verheugen, har et så bredt kendskab til emnet, at han kan besvare et tillægsspørgsmål, nemlig om Kommissionen er i besiddelse af oplysninger eller indicier, der kæder uopfordret elektronisk post, dvs. spam, sammen med de virksomheder, der udbyder serviceydelser og produkter til beskyttelse mod denne form for chikane.
Avril Doyle
(EN) Jeg ønsker at kæde det første spørgsmål fra fru McGuinness om beskyttelse af forbrugere mod efterligninger og lægemidler af dårlig kvalitet sammen med spørgsmålet fra hr. Moraes om beskyttelse af forbrugerne mod spam. Et af de meget store problemer, som jeg og mange andre oplever, er de mange spam-reklamer for lægemidler samt alle mulige produkter, der kan forstørre alle dele af kroppen, kropsdele som nogle af os ikke engang er i besiddelse af! I forbindelse med undersøgelsen om parallelhandel, som De henviste til, vil jeg gerne vide, om der er iværksat nogle undersøgelser om spørgsmålet om internettet, spam og efterligninger af lægemidler og især om lægemidler, der ikke lever op til standarden, og som ikke yder nogen garanti for sikkerhed eller effekt for forbrugerne og patienterne. Der er en uhyggelig stigning af salget på dette område.
Günter Verheugen
Det er en ret interessant kombination. Med hensyn til det første spørgsmål er Kommissionen desværre ikke i besiddelse af de pågældende data, da det hører under medlemsstaternes ansvarsområde. Men jeg vil informere kommissær Reding om spørgsmålet, og måske kan vi i samarbejde med medlemsstaterne finde en løsning.
På et personligt plan kan jeg blot sige, at jeg finder tanken bag Deres spørgsmål absolut rimelig, og vi bør efter min opfattelse prøve at finde en måde, hvorpå de kan forenes.
Med hensyn til det andet spørgsmål omhandler det noget, som vi ikke har drøftet i aften, nemlig spørgsmålet om patientoplysning. Vi har tre spørgsmål her: misbrug af elektroniske kommunikationssystemer, problemet med formidling af oplysninger til patienter, som ofte er meget vildledende, og problemet med efterligninger og parallelhandel. Det nævnte jeg ikke i mit svar på spørgsmålet om efterligninger af lægemidler og parallelhandel, så jeg tilføjer det her.
Vi arbejder endvidere på et forslag til fastlæggelse af klare og tydelige rammer for formidling af oplysninger til patienter og oplever nøjagtigt det problem, som De nævnte, nemlig at den eksisterende lovgivning og de eksisterende restriktioner faktisk tilsidesættes til fordel for anvendelse af internettet. Det er vigtigt for os - og grunden til, at vi undersøger problemstillingen og ønsker at stille et forslag om organiseringen af oplysninger til patienter i EU, selv om vi ved, at det er meget vanskeligt. Men jeg må sige, at vi på nuværende tidspunkt har relevant lovgivning.
Det er f.eks. ikke tilladt at reklamere for receptpligtig medicin. Hvis der reklameres for receptpligtig medicin på internettet, er det naturligvis i strid med de eksisterende regler, og medlemsstaterne har efter min opfattelse ikke blot ret, men pligt til at gøre noget ved dette problem.
Svaret på Deres spørgsmål er derfor ja. Kommissionen er bekendt med problemet, og vi vil i vores kommende forslag prøve at løse problemet.
Jeg må dog understrege, at anvendelsen af internettet er noget, der ikke kan kontrolleres. Det er det problem, vi slås med, og vi skal forsøge at finde den bedste løsning på det.
Del 2
Formanden

Om: Kontrol med import af farlige forbrugsvarer
I november forelagde Kommissionen en oversigt over kontrolsystemet for forbrugsvarers sikkerhed. Den påviste en lang række svigt i anvendelsen af de eksisterende direktiver i medlemsstaterne, men også med hensyn til sporbarheden og ansvaret hos industri, distributører og importører.
Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om især følgende: Hvilke konkrete foranstaltninger agter den at iværksætte for at forbedre den kontrol, medlemsstaterne gennemfører i henhold til bestemmelserne i direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed samt samarbejdet med toldvæsenet? Hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at sikre sporbarheden af importerede forbrugsgoder? Hvilke foranstaltninger agter en at træffe for at pålægge producenter, importører og distributører af importerede forbrugsgoder ansvar, og agter den evt. at pålægge dem sanktioner?
Meglena Kuneva
De første resultater af undersøgelsen af produktsikkerhed blev offentliggjort den 22. november 2007. Resultaterne viser, at retsgrundlaget er tilstrækkeligt, hvis lovgivningen håndhæves fuldt ud. Rapex-systemet fungerer effektivt nok til at sikre, at farlige produkter trækkes tilbage fra markedet i EU.
Undersøgelsesrapporten viser ikke desto mindre, at der er brug for forbedringer, både i relation til forebyggende foranstaltninger og internationalt samarbejde, f.eks. strengere håndhævelse. Nogle af de foreslåede forbedringer er allerede på vej til at blive konkrete foranstaltninger, især vedrørende revidering af direktivet om sikkerhedskrav til legetøj. Kommissionen er endvidere i færd med at fastlægge en midlertidig foranstaltning om påkrævede advarsler på magnetisk legetøj i forbindelse med revidering af standarderne for at løse problemet vedrørende den risiko, som leg med dette legetøj medfører. Kommissionen støtter medlemsstaternes myndigheder, der skal overvåge markedet, med at identificere og udveksle bedste praksis med henblik på øget kontrol.
I oktober 2007 rapporterede medlemsstaterne om initiativer til bedre samarbejde med økonomiske aktører og om specifikke overvågningskampagner i forbindelse med legetøj. Kommissionen har til hensigt at offentliggøre sammenlignelige data om håndhævelseskapacitet i et scoreboard for forbrugermarkedet 2008 i et nyt og - håber jeg - meget gavnligt initiativ. Kommissionen fortsætter også med at træffe konkrete foranstaltninger til styrkelse af medlemsstaternes evne til at overvåge markedet gennem støtte til finansieringen af relevante fælles markedsovervågningsprojekter. De pågældende projekter modtog 1,3 millioner euro i EU-støtte i 2007.
Ud over foranstaltninger til forbedring af beskyttelsen inden for EU er der også forskellige foranstaltninger på vej med henblik på at styrke beskyttelsen ved grænserne. Nye omfattende ændringer af EU's toldbestemmelser vil medvirke til at identificere og kontrollere forsendelser med høj risiko. Sikre toldmekanismer vil endvidere gøre det muligt at handle hurtigt, når der modtages oplysninger om nye typer farlige produkter. De oplysninger, der er til rådighed i Rapex-systemet, vil blive fordelt ved anvendelse af denne mekanisme for at gøre de kompetente toldmyndigheder opmærksom på specifikke potentielt farlige laster. Kommissionen er endvidere enig i, at sporbarheden skal forbedres yderligere. Statistikker viser, at produkter af ukendt oprindelse, der er meddelt gennem Rapex, for første gang var nede på 3 % i oktober 2007 sammenlignet med 17 % i 2006. Kommissionen er med medlemsstaternes hjælp i øjeblikket i færd med at undersøge, hvordan man kan sikre, at denne forbedring ikke blot er midlertidig, men bæredygtig på længere sigt.
Kommissionen har allerede inkluderet en bestemmelse i lovgivningen i pakken om det indre marked for varer, hvorved det kræves, at økonomiske aktører skal kende leverandørens identitet. Det vil være en fordel i markedsovervågningen, når lovgivningen træder i kraft. Kommissionen har endvidere undersøgt, hvilke foranstaltninger Kina kan træffe i relation til sporbarhed, og bifalder Kinas initiativer til at kræve stregkoder på fabriksplan for bestemte kategorier af produkter med høj risiko.
Endelig har Kommissionen fremhævet ansvaret for de pågældende økonomiske aktører, og den bifalder industriens forpligtelse til at træffe foranstaltninger til at opbygge forbrugernes tillid, især gennem det vi kalder en "sikkerhedspagt". Kommissionen vil endvidere anmode eksperter om at foretage en undersøgelse af erhvervsmæssige sikkerhedsforanstaltninger i forsyningskæden og regner med at rapportere tilbage i første kvartal af 2008.
Giovanna Corda
(FR) Tak for Deres svar, fru kommissær. Det glæder mig, at Kommissionen agter at træffe en række foranstaltninger med henblik på at begrænse risiciene i forbindelse med markedsføring af importeret legetøj mest muligt, og især fra Kina.
Et vigtigt aspekt, som Kommissionen har fremhævet, er legetøjs sporbarhed fra producent til forbruger - og De kom kort ind på det i Deres svar. Vi har imidlertid ikke fået svar på et vigtigt spørgsmål. Hvis der ligesom sidste år bliver trukket hundredetusinde stykker legetøj tilbage fra markedet, kan De så sige mig, hr. kommissær, hvad der bliver af dette legetøj? Hvilke beviser har De for at de fjernes helt fra markedet? Jeg har hørt forlydender om, at de bringes tilbage på markedet for at blive solgt til andre børn, og derfor stiller jeg Dem dette spørgsmål i dag. Alle børn over hele verden har ret til den samme strategi fra vores side. Det tror jeg, at vi er enige om. Gør sporbarhedssystemet det muligt for Dem at følge dette legetøj hele vejen til destruktionen af det?
Meglena Kuneva
Deres spørgsmål er efter min opfattelse helt relevant og meget menneskeligt. Vi skal forfølge vores mål. Det er vores pligt at sørge for, at dette farlige legetøj ikke markedsføres i Europa, men det er også vores pligt at sørge for, at det ikke markedsføres på andre markeder, og vi har gennemarbejdede værktøjer til at hjælpe os. Vi kan iværksætte markedsovervågning, vi har kontrolsystemer og Rapex-systemet, som er et system, der gør det muligt at få oplysninger gennem markedet - og ikke blot når de farlige varer stoppes ved vores grænser.
Det er imidlertid også vigtigt for os som global leder i sikkerhedsprocessen ikke at tillade, at farlige varer - især legetøj - kommer i hænderne på andre børn - også i Kina. Det er ikke nok at prædike om sikkerhedsforanstaltninger for europæiske børn, som er en del af vores ansvar. Jeg har flere gange bedt de største producenter om at destruere det pågældende legetøj, og jeg har også inviteret dem til Kommissionen i Bruxelles, hvor vi har drøftet, hvordan man kan sikre, at legetøjet destrueres. De har alle været positivt indstillet. På mødet fokuserede jeg især på Mattel som den største virksomhed med flere tilbagekaldelser end nogen af de øvrige og opfordrede indtrængende virksomheden til at destruere legetøjet, og det lovede den. Dette løfte er ikke juridisk bindende. Jeg kan ikke kræve, at virksomhederne lukker deres fabrikker. Men det er på tide at erkende, at lovgivningsrammerne blot er rammer, og at der er forhold, som ligger uden for disse rammer. Det er nødvendigt at være vedholdende med de foranstaltninger, som vi træffer, og som er stærkt nødvendige ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt. Jeg havde lejlighed til at drøfte spørgsmålet med UNICEF og USA under TACD-dialogen. Jeg er helt klar over Deres bekymring, og jeg kan love, at jeg vil gøre alt for at offentliggøre og forfølge målet og destruere det pågældende legetøj. Jeg har dog ikke noget lovgrundlag uden for Europa.
Reinhard Rack
(DE) Fru kommissær! De påpegede, at der bliver gjort meget for at få fjernet farlige varer fra markedet. Det er et vigtigt skridt. Nogle af disse varer bliver også forsynet med almindeligt kendte godkendelsesmærker og sendt på markedet, bl.a. også med det kendte CE-mærke. Det er, f.eks. hvis sikkerheden ikke foreligger, eller hvis legetøjet rent faktisk er farligt, ikke kun misbrug, det er faktisk bedrageri. Er der mulighed for at overveje strafferetlige konsekvenser i denne forbindelse?
Colm Burke
(EN) Mange tak, hr. kommissær, for Deres detaljerede svar. I Irland blev der faktisk solgt en vare i julehandelen, som eksploderede, og det var ikke muligt at identificere producenten.
Er det muligt at indføre lovgivning i alle lande for at forbyde salg af en vare, som ikke kan identificeres? Jeg tror, at det er vejen frem, og jeg ønsker at opfordre til indførelse af lovgivning med dette formål.
Meglena Kuneva
Hvis De ikke har noget imod det, vil jeg starte med det andet spørgsmål, da jeg har et mere sikkert lovgrundlag til besvarelse af spørgsmålet. Kommissionen har allerede inkluderet en bestemmelse i pakken om det indre marked for varer, hvorved det er påkrævet for økonomiske aktører at kende deres leverandørers identitet. Dette vil bidrage til at identificere den pågældende vare og få en idé om, hvem producenten er, og hvem leverandøren er. Den globale kæde bliver længere og længere, og man kan ikke længere være helt sikker på, at en vare rent faktisk er fremstillet i det pågældende land.
Jeg forstår Deres spørgsmål, men er af den overbevisning, at vi også skal fokusere på bevidstgørelse og få forældrene til at være mere opmærksomme, da der altid vil være ansvarsløse producenter. Vi skal formidle, at det er vigtigt at kontrollere producenten og at købe fra ansvarlige producenter, samt at det er vigtigt at kontrollere mærkaterne på produkterne. Selv om ingen kan fjerne ansvaret fra vores skuldre som forbrugere, er Deres spørgsmål efter min opfattelse helt relevant, og jeg er enig i, at mærkaten ikke blot skal indeholde oplysninger om producentens navn, men også specifikke oplysninger, især i forbindelse med legetøj.
Spørgsmålet hænger måske sammen med det første spørgsmål om, hvad vi kan gøre med hensyn til efterligninger - hvis jeg har forstået Deres spørgsmål korrekt. Hvis varen er en kopivare, er det én ting. Vi skal løse problemet omkring kopivarer gennem intellektuelle ejendomsrettigheder og gennem vores toldaktiviteter. Jeg ønsker at fremhæve, at vores toldmyndigheder har hævet kontrolfrekvensen med tre gange den normale standard. Henstillingen fra Verdenstoldunionen er at kontrollere 3 % af varerne ved grænserne og i havnene, og i Europa kontrollerer vi 10 %. Jeg mener endvidere, at det vil være en god idé at fremme forskning og udvikling med henblik på at stramme op på overvågningen og kontrollen ved grænserne med bedre teknisk udstyr til at foretage screening og andre vigtige innovative tiltag, som kan indføres ved grænserne i forbindelse med varer, der kommer ind på vores markeder.
Jeg ønsker endvidere at fastslå, at, selv om en vare ikke er en kopivare og er forsynet med CE-mærkning, betyder det ikke nødvendigvis, at varen er i overensstemmelse med alle kravene inden for rammerne af direktivet. Vi skal endvidere holde os til direktiverne efter den nye metode, hvori der er fastsat krav om, hvordan en vare skal produceres, og hvori det sikres, at der er konstant overvågning af markedet af sikkerhedshensyn, da sikkerheden sommetider er endnu vigtigere eller i det mindste lige så vigtig, og da sikkerheden ikke altid er sammenfaldende med den måde, hvorpå varerne er fremstillet.
Det kan f.eks. forekomme - som i tilfældet med problemet med magneter i legetøj, som er det, vi drøfter - at vi, når vi oplever, at situationen har ændret sig, skal reagere og træffe sikkerhedsforanstaltninger og ikke blot på grundlag af de krav, som vi kræver, at producenten skal opfylde. Hvis vi kombinerer de to sæt krav - for producenten og for varen på markedet - vil forbrugerne opnå bedre beskyttelse.
Formanden

Om: Ågerpriser i fødevareforretninger
I de fleste medlemsstater kan man konstatere betydelige udsving i priserne på fødevarer, hvilket i mange tilfælde skyldes forretningernes mulighed for at udnytte perioder med masseforbrug, som f.eks. højtider. Især prisen på mælk stiger konstant i alle medlemsstater.
Følger Kommissionen fødevareforretningers og supermarkeders kommercielle aktiviteter i perioder med højt forbrug? Samarbejder den med nationale forbrugerbeskyttelsescentre med henblik på at finde frem til en virkelig løsning på ågerpriserne?
Meglena Kuneva
Jeg ved, at dette er et meget væsentligt spørgsmål, og jeg vil gerne understrege, at Kommissionen ikke overvåger butikker i perioder med større forbrug. Den samarbejder heller ikke med de nationale forbrugerorganisationer om dette specifikke spørgsmål.
Vi er således meget afhængige af de foranstaltninger, som de nationale myndigheder træffer. Kommissionen har dog i sinde at forbedre værktøjerne til overvågning af gennemførelsen af det indre marked ud fra et forbrugerperspektiv.
Revideringen af det indre marked resulterede i Kommissionens planer om et scoreboard for forbrugere og mere detaljeret prisovervågning, men jeg ønsker dog at understrege, at dette handler om overvågning.
Offentliggjorte oplysninger fra Eurostat viser, at priserne på mælk, ost og æg i Grækenland er 38 % højere end gennemsnitspriserne for samme produktgruppe i EU. Gennemsnitspriserne for denne produktgruppe steg med næsten 52 % i Grækenland og kun med 24 % i EU i perioden 1996-2007.
Denne udvikling er tilsyneladende mere strukturel end periodisk. Efter 2005 har priserne tilsyneladende ikke vist periodiske udsving.
Manolis Mavrommatis
(EL) Fru formand! Jeg vil takke kommissæren mange gange og takke for oplysningerne. Jeg vil også rådføre mig med Eurostat, så vi kan se hele resultattavlen, da den er værdifuld og betydningsfuld, hvad Grækenland angår - som De selv nævnte - men jeg tror også, der forekommer lignende tilfælde i andre lande, og derfor ville det være interessant at se, hvordan Kommissionen overordnet vil gribe emnet an. Enten med en henstilling eller med et direktiv vedrørende alle produkter, ikke kun forbrugsvarer.
Meglena Kuneva
Kommissionen træffer foranstaltninger på forskellige planer, der har til formål at mindske stigningerne i fødevarepriserne. Et initiativ er overvågning af priser, som jeg nævnte tidligere. Det er en af målsætningerne for et scoreboard for forbrugermarkederne, som vi arbejder på, og som efter min bedste overbevisning vil få Kommissionens støtte meget snart.
Kommissionen har endvidere foreslået en række foranstaltninger inden for rammerne af landbrugspolitikken: begrænsning af obligatorisk udtaget jord, der allerede er iværksat for høsten 2008, forøgelse af mælkekvoterne for 2008-2009, der er vedtaget af Kommissionen og foreslået til Rådet, og som i bekræftende fald vil træde i kraft den 1. april 2008, og mindskelse af importafgifter i kornsektoren til nedbringelse af de stigende kornpriser og faktiske priser og i fremtiden priserne på kød. Denne foranstaltning trådte i kraft i begyndelsen af januar 2008.
Dette er en form for opgørelse over vores indsats. Men vi vil bl.a. undersøge priserne gennem et scoreboard for forbrugermarkederne, og en del af denne pakke vil omhandle fødevarepriser. Vi vil derfor informere Dem løbende. Vi vil foretage høringer for at erfare, hvad det næste skridt skal være efter dataovervågningen, og vi kan træffe foranstaltninger for at se, hvad der ligger bag - naturligvis i samarbejde med de nationale myndigheder.
Mairead McGuinness
(EN) Det er interessant, at Kommissionen tager dette emne op til behandling, når fødevarepriserne stiger. Jeg vil indtrængende opfordre Kommissionen til at fremlægge statistikker, der viser andelen af den endelige detailpris mellem producent - og jeg mener landmænd - og forbruger, da der ikke findes oplysninger om dette. Det er efter min opfattelse også rimeligt at nævne, at perioden med relativt lave fødevarepriser er forbi, og jeg synes ikke, at Kommissionen skal stikke folk blår i øjnene ved at hævde, at vi igen vil få lavere fødevarepriser. Måske bør vi i stedet lære borgerne at købe kvalitetsfødevarer til en rimelig pris.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Sidste sommer begyndte priserne at stige i alle EU's medlemsstater. På det tidspunkt rejste vi spørgsmålet om, hvorvidt der fandtes kartelaftaler. I Litauen blev det afsløret, at mejerier aftalte at forhøje priserne. Nu bliver kødsektoren kontrolleret. Gennemføres den slags undersøgelser i andre EU-lande? Nu er der opstået et nyt begreb - "enden på billige fødevarer". Udnytter repræsentanterne for fødevareindustrien ikke dette nye begreb, og hvordan kan forbrugerne beskytte sig?
Meglena Kuneva
Fødevarepriserne svinger på grund af årstidsaspektet af landbrugsproduktionen. Disse svingninger overføres ikke direkte til forbrugerne, da udgifterne til råmaterialer indtil for nylig har været faldende, og da lagerteknologien tager hensyn til disse periodiske mangler. Vi har i den senere tid oplevet mere systematiske prisstigninger på fødevarer, og den primære årsag synes at være stigende efterspørgsel fra nye store økonomier som f.eks. Kina og Indien. Vi har allerede drøftet den omstændighed, at der i Indien sidste år var 5 millioner flere mennesker med en ny kost, der er baseret mere på mælk, mælkeprodukter og kød.
Sidste sommer forværredes situationen på grund af de store klimatiske udsving i mange af producentregionerne, og det har været den primære årsag til de usædvanligt høje fødevarepriser i EU siden september 2007. Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder overvåger markedet. Der forekommer konkurrencebegrænsende adfærd i mejerisektoren i Det Forenede Kongerige og Grækenland, og de virksomheder, der udviser denne konkurrencebegrænsende adfærd, pålægges bøder.
Hvis de lettiske nationale myndigheder var informeret, ville de uden tvivl undersøge sagen, som De nævner, især da dette spørgsmål står øverst på den offentlige dagsorden. Det, vi i virkeligheden har brug for, er en sektorundersøgelse for at afdække, om der står en eller anden form for kartel bag, som det allerede har været tilfældet i to EU-medlemsstater.
Formanden
Jeg har netop erfaret, at der er et problem med rådigheden over vores kommissærer. Hr. McCreevy er nødt til at forlade os kl. 19.20. Det, jeg har tænkt mig - med Deres tilladelse, kommissær Kuneva - er at rette opmærksomheden mod kommissær McCreevy, men hvis De venligst vil vente og besvare spørgsmål i slutningen af forhandlingen, vil det være en stor hjælp.
Formanden

Om: Undersøgelsen af det indre marked
På baggrund af det dokument, Kommissionen for nylig har offentliggjort vedrørende undersøgelsen af det indre marked, hvilke foranstaltninger agter den da at træffe for at fremme forbrugernes økonomiske bevidstgørelse og integration (financial inclusion) samt klagemulighederne for samme, ikke mindst set i lyset af den nylige krise på det amerikanske boligmarked og den nuværende finansielle ustabilitet?
Charlie McCreevy
Jeg ønsker at takke fru Harkin for hendes interesse i undersøgelsen af det indre marked.
Sideløbende med vores meddelelse "Et indre marked for Europa i det 21. århundrede" har vi vedtaget en pakke med tiltag til fremme af konkurrenceevnen og effektiviteten af EU's marked for finansielle tjenesteydelser i detailleddet. En integreret del af pakken er initiativer til at fremme forbrugernes tillid og mulighed for at vælge det produkt, der passer bedst til deres behov. Selv om Kommissionens fokus på myndiggørelse af forbrugerne ikke er en nyhed, fremhæver den nuværende økonomiske turbulens helt klart betydningen af dette spørgsmål. Jeg ønsker at tale om alle tre områder, som det ærede medlem nævnte: uddannelse, integration og erstatning.
Formidling af finansiel viden giver de bedste resultater, hvis denne viden formidles så tæt som muligt på de borgere, der har behov derfor, dvs. på nationalt og regionalt plan og gennem myndigheder, ikkestatslige agenturer og finanssektoren. Vi vedtog i slutningen af 2007 en meddelelse om formidling af finansiel viden for at skabe bevidsthed om nødvendigheden af at øge forbrugernes finansielle viden, fremme formidlingen af tilstrækkelig finansiel viden i EU og udvikle nogle praktiske værktøjer til opnåelsen af disse mål. Meddelelsen omfatter principper til vejledning af udbyderne af finansielle tjenesteydelser og praktiske initiativer. Disse initiativer omfatter offentliggørelse af en database på internettet om formidling af finansiel viden og forskning i EU og fremme af det eksisterende uddannelsesværktøj på internettet, Dolceta, der skal bistå lærere i inkorporeringen af finansielle emner i deres undervisningspensum.
I dag er det at have en bankkonto en forudsætning for at kunne deltage fuldt ud i det sociale og økonomiske liv, og alle EU-borgere skal have adgang til en grundlæggende bankkonto. Vi er i færd med at foretage en undersøgelse med henblik på at identificere og analysere de politiske foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet til forebyggelse af økonomisk udstødelse. Vi vil på grundlag af disse oplysninger, som vi håber at modtage sidst på måneden, klarlægge, hvordan man bedst sikrer, at alle EU-borgere har adgang til en grundlæggende bankkonto.
Endelig skal forbrugerne vide, at de i tilfælde af problemer har let adgang til erstatning i forbindelse med køb af finansielle tjenesteydelser. Selv om der findes organer til udenretslig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet i mange EU-medlemsstater, er det ikke alle, der er medlem af FIN-NET, som drives af Kommissionen, og som har til formål at lette forbrugernes adgang til erstatning i sager på tværs af grænserne. Med dette in mente arbejder vi på at kunne sikre, at alle eksisterende organer, der arbejder med udenretslig bilæggelse af tvister, er en del af FIN-NET.
Vi arbejder endvidere mere generelt på at fremme oprettelsen af alternative klagesystemer, hvor de ikke allerede eksisterer. Disse initiativer vil ikke straks skabe tillid og myndiggørelse blandt forbrugerne, men initiativerne er et supplement til de initiativer, som vi har taget på andre relaterede områder, f.eks. med hensyn til information og rådgivning.
Bernd Posselt
Jeg har respekt for hr. McCreevys tidsproblemer, men andre mennesker har også aftaler at holde. Jeg vil bare gerne vide, om mit spørgsmål til fru Kuneva kommer med eller ej, om jeg kan gå til gruppemøde nu, eller om jeg skal vente her.
Formanden
Det er usandsynligt, at vi når at drøfte Deres spørgsmål. Det er beklageligt, at vi befinder os i denne situation. Deres spørgsmål vil givetvis blive besvaret skriftligt.
Marian Harkin
(EN) Hr. kommissær! Jeg ønsker at stille Dem endnu et par spørgsmål om formidling af finansiel viden, som er det nye udtryk. Jeg er sikker på, at De er enig i, at der er en reel magtubalance mellem de finansielle institutter og forbrugerne, ikke mindst fordi forbrugerne for det første skal have adgang til kredit, og fordi det for det andet forholder sig således, at uanset niveauet af finansiel viden - hvor mange mennesker vil så læse dokumenter på 25 sider, der f.eks. ledsager deres forsikringspolice, og henvise til dem?
De nævnte, at problemet skal løses på lokalt og regionalt plan, men er De ikke enig i, at der skal være bedre samarbejde mellem de vigtigste interessenter, f.eks. regeludstedende myndigheder, regeringer, forbrugerorganisationer og klageinstanser, således at de sammen kan pege på nogle af problemstillingerne og i det mindste træffe hurtige foranstaltninger til fordel for forbrugeren?
Charlie McCreevy
Det, vi har forsøgt at opnå i forbindelse med formidling af finansiel viden, er at sætte spørgsmålet på dagsordenen og skabe bevidsthed, især i medlemsstaterne, om, at det formentlig vil være en bedre investering end på mange andre områder, hvis man på et meget tidligt tidspunkt inkluderer grundlæggende finansiel viden i skolepensummet.
For det gælder for alle, uanset om man er cheføkonom i en større virksomhed eller har et almindeligt job i lokalområdet, at man helt sikkert vil støde på - og på et eller andet tidspunkt skulle indgå i - større økonomiske transaktioner ved f.eks. køb af bil, hus eller vaskemaskine osv.
Det vil efter min opfattelse være langt bedre, hvis man på et tidligt tidspunkt i skolen fik formidlet finansiel viden for at have en grundlæggende indsigt.
Det, som fru Harkin nævnte, handler mere specifikt om, hvilke oplysninger der skal gives til en forbruger, for hun har ret i, at mængden af oplysninger, som forbrugerne modtager, og de 48 sider komprimeret tekst, som de skal læse, efter min opfattelse (og det har altid været min opfattelse) blot udleveres for at tilfredsstille advokaterne, således at de i forbindelse med en sag kan opkræve større og større gebyrer for at informere forbrugerne om, at de enten har vundet eller tabt sagen. Jeg har absolut ingen tillid til det.
En del af dette område hører direkte under mit ansvarsområde. Jeg husker en bestemt sag, da jeg var i Skotland for ca. 2 år siden, og hvor jeg mødtes med nogle finansielle eksperter, der talte om prospektdirektivet på UCITS-området. Eksperterne nævnte, at der var 81 sider i prospektdirektivet og 78 sider i de forenklede prospekter vedrørende det pågældende produkt. I direktivet om forbrugerkredit, som drøftes i Parlamentet i øjeblikket, så vidt jeg er orienteret, vil fru Kuneva foretage nogle forbedringer i forbindelse med den viden, der skal formidles til forbrugerne. Det er Fru Kuneva, der håndterer de pågældende aspekter. Men på området for formidling af finansiel viden generelt har jeg forsøgt at fremme det punkt, at medlemsstaterne fra et tidligt tidspunkt skal inkludere grundlæggende finansiel undervisning i skolen. Jeg tror, at det vil være den bedste løsning i forhold til mange siders komprimeret tekst, som ingen nogensinde læser.
Reinhard Rack
(DE) Hr. kommissær! De har sikkert ret, når De kræver, at vi skal begynde med opdragelsen i skolerne, så forbrugerne bliver bedre i stand til dels at kende deres rettigheder og dels at anvende dem.
Nu har vi imidlertid inden for finanssektoren stadig en generation eller flere generationer, som tænker anderledes, som har hørt og reagerer i bevidstheden om, at netop finansielle tjenesteydelser og de finansielle markeder er underlagt et strengt statsligt tilsyn, og at de kan have tillid til dette statslige tilsyn. Her er der sket en hel del i den seneste tid med opbruddet på markedet. Kan man ikke trods alt stadig gøre et og andet i forbindelse med dette statslige tilsyn?
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil bede kommissæren om at overveje, om disse oplysninger, selv om de er tilfredsstillende i juridisk henseende, ikke blot tjener til at forvirre forbrugerne? Og at oplysningerne netop er der af den grund. Som mange andre oplysninger er det ligesom en vejledning til en vaskemaskine, vi læser den, når maskinen bryder sammen, og så er det for sent.
Jeg vil endvidere bede Dem om at overveje kreditforeningernes rolle i formidlingen af viden til forbrugerne, da det især er et spørgsmål, der ligger Irland på sinde? Og må jeg i forbindelse med, at De nævnte muligheden for erstatning, minde om, at der ikke var nogen erstatning overhovedet til Equitable Life's aktionærer. Jeg er sikker på, at fru Wallis vil støtte mig i denne sammenhæng, og måske kan De, når De får tid, vende tilbage med et skriftligt svar om, hvad der er sket siden afstemningen om vores betænkning, som De også støttede.
Charlie McCreevy
Det første spørgsmål vedrører det regulerede marked, og spørgeren bygger efter min opfattelse videre på problemerne for nylig - problemerne i de seneste otte måneder - på de finansielle markeder og inddrager endvidere fru Harkins spørgsmål. Jeg mener ikke, at der nødvendigvis er en sammenhæng, men i forbindelse med alle undersøgelserne og det arbejde, som de forskellige organer har udført, herunder Kommissionen, er der måske brug for formidling af finansiel viden.
Jeg tror, at de problemer, som medførte den finansielle uro, opstod som følge af uansvarlig långivning i en bestemt del af verden. Det var roden til problemerne, men vi er kommet langt videre, og det er den afsmittende virkning, som har påvirket andre områder. Men roden til problemerne hænger efter min opfattelse sammen med bestemte institutters uansvarlige långivning.
Angående fru McGuinness' spørgsmål hører uddannelse under medlemsstaternes kompetenceområde, og jeg kan ikke se nogen hindring i, at en medlemsstat, herunder den medlemsstat, vi kender bedst, tager fru McGuinness' forslag op til overvejelse. Det forekommer at være et rimeligt forslag, der kan behandles på det pågældende plan.
Hvad angår spørgsmålet om Equitable Life støttede jeg ganske rigtigt forslaget. Vi afventer i øjeblikket yderligere oplysninger. Så vidt jeg ved, er rapporten fra den britiske ombudsmand stadig den eneste reelle kilde til erstatning, og den pågældende rapport er stadig under udarbejdelse. Jeg vil spørge Kommissionens ansatte om, hvorvidt de ved mere om, hvornår den britiske rapport offentliggøres. Hvis jeg husker rigtigt, håbede man ved denne tid sidste år på slutningen af 2007, måske november 2007. November er kommet og gået, og vi kan måske indhente yderligere oplysninger, men offentliggørelsen af rapporten vil være det næste store skridt på dette område.
Formanden

Om: Markeder for finansielle instrumenter
Den 1. november 2007 trådte den nye europæiske ramme for markeder for finansielle instrumenter i kraft.
Råder Kommissionen over oplysninger om, hvor mange europæiske investeringsselskaber og -virksomheder, der vil drage fordel af den nye reguleringsramme? Foreligger der konkrete oplysninger om Grækenland?
Ifølge erklæringer fra kommissær Charlie McCreevy forventes kapitalomkostningerne med tiden at falde. Hvilke oplysninger bygger denne prognose på? Vil prognosen kunne specificeres nærmere, hvad angår de enkelte sektorer og omfanget af det forventede fald i hvert enkelt tilfælde?
Råder Kommissionen over oplysninger vedrørende den grænseoverskridende handel med værdipapirer og investeringstjenester? Hvor omfattende er den nuværende kapitalstrøm ind og ud af Grækenland?
Charlie McCreevy
Kommissionen fører ikke samlede optegnelser over antallet af europæiske investeringsfirmaer eller antallet af investeringsfirmaer i Grækenland. Medlemsstaterne er imidlertid forpligtet ved MiFID-direktivet til at føre optegnelser over alle investeringsfirmaer, der er registreret inden for deres territorium. Den Hellenske Kapitalmarkedskommission bør derfor kunne formidle de pågældende oplysninger til græske virksomheder.
Handelsmonopolerne for fondsbørser er med MiFID-direktivet ophævet, investeringsfirmaer har bedre adgang til ydelse af tjenester inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ved anvendelse af MiFID-pas, og beskyttelsen af forbrugerne er styrket. Dette skaber øget konkurrence på tværs af grænserne og mellem handelssystemer, som til gengæld vil øge likviditeten og de finansielle markeders dybde til gavn for både industrien og forbrugerne.
Vores forventning om, at kapitalomkostningerne vil falde, er baseret på en undersøgelse foretaget af London Economics i 2002. Undersøgelsen viste virkningen af finansiel integration, hvoraf MiFID er hjørnestenen med hensyn til virkningen på de tidligere EU-15. De vigtigste konklusioner af undersøgelsen er, at finansiel integration vil resultere i en mindskelse af omkostningerne for egenkapital på gennemsnitligt 50 basispoint i medlemsstaterne og en mindskelse i omkostningerne for ikkefinansielle udbydere på 40 basispoint.
Undersøgelsen viste, at den samlede virkning af integrationen af de finansielle markeder i EU-økonomien vil resultere i følgende: En stigning af EU's reelle bruttonationalprodukt på 1,1 % på lang sigt, en stigning på 6 % af de samlede erhvervsinvesteringer, en stigning i privatforbruget på 0,8 % og en stigning på 0,5 % i den samlede beskæftigelse.
En uformel beregning foretaget af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg inden gennemførelsen af MiFID viser, at kun et begrænset antal virksomheder anvendte passet til investeringstjenester til eller fra Grækenland på det pågældende tidspunkt i henhold til det på daværende tidspunkt gældende direktiv om investeringsservice. Vi forventer, at dette ændrer sig i fremtiden, når de græske markeder åbner som følge af MiFID, og når de græske virksomheder får øje på mulighederne i andre medlemsstater.
Federation of European Securities Exchanges fører statistikker over den udenlandske handel med egenkapital samt den procentdel aktier, der ejes af investorer. I december 2005 ejede udenlandske investorer 41 % af de aktier, der blev handlet på børsen i Athen. I november 2000 var den udenlandske omsætning for handel med egenkapital på børsen i Athen 970 millioner euro.
Georgios Papastamkos
(EL) Fru formand! Jeg takker kommissæren for hans svar, men vil gerne stille det tillægsspørgsmål, om Kommissionen er i besiddelse af oplysninger om omfanget af finansiel formidling i EU, og især hvor stor en del af Europas BNP finansiel formidling helt konkret udgør.
Charlie McCreevy
Jeg er ikke i besiddelse af de pågældende oplysninger. Jeg er heller ikke sikker på, at mine tjenestegrene er i besiddelse af disse oplysninger, men jeg vil finde ud af det. I bekræftende fald vil vi fremsende oplysningerne til Dem.
Formanden

Om: Udviklingsplaner for irske amter
I juni i år anmodede Kommissionen Irland om oplysninger om visse udviklingsplaner for irske amter og om reglerne for udstedelse af byggetilladelse, hvilke kan anses for at være restriktive.
Så vidt jeg har forstået, sendte den irske regering efter at have fået en måneds udsættelse et svar til Kommissionen sidst i september.
Kan Kommissionen give en kommentar til den aktuelle situation i sagen efter den irske regerings svar?
Charlie McCreevy
Kommissionen sendte en åbningsskrivelse til de irske myndigheder efter en klage den 29. juni 2007.
I skrivelsen blev der anmodet om oplysninger om begrænsende forhold i en række udviklingsplaner for irske amter. Kommissionen rejste spørgsmål om kompatibiliteten af bestemte krav til opnåelse af byggetilladelse med to principper i traktaten, nemlig etableringsfrihed og fri bevægelse for kapital.
Sådanne begrænsninger kan også indirekte påvirke den frie bevægelighed for arbejdstagere, men dette spørgsmål blev ikke rejst.
Efter en godkendt forlængelse på en måned fremsendte de irske myndigheder deres svar i slutningen af september. Mine tjenestegrene har gennemgået svaret og vil kontakte de irske myndigheder for at aftale et møde på teknisk plan for yderligere klarlæggelse og drøftelse af de irske myndigheders holdning.
Kommissionen vil efter disse drøftelser være i stand til at vurdere, om der er begrundelse for at gå videre med en eventuel overtrædelsesprocedure.
Colm Burke
(EN) De irske myndigheders svar blev sendt den 28. september 2007. Jeg kan forstå, at svaret ikke er offentliggjort. Det er et meget vigtigt spørgsmål, der berører 22 lokale myndigheder i Irland.
Jeg vil gerne vide, om svaret evt. kan offentliggøres på dette tidspunkt, når Kommissionen har fået det allerede og har haft tid til at overveje det? Måske kan kommissæren komme med en tidsplan for den beslutning, som Kommissionen træffer i denne sammenhæng.
Charlie McCreevy
Det er ikke vores praksis at offentliggøre vores svar, men til gengæld ender de som regel på det offentlige domæne.
Jeg kan bekræfte, at vi modtog et svar den 28. september 2007, som hr. Burke nævnte. Som jeg udtalte i svaret, vil vi arrangere et møde med de irske myndigheder for at drøfte sagen. Og så må vi se, hvordan sagen udvikler sig.
Jeg ønsker endvidere at gøre opmærksom på, at Irland ikke er den eneste medlemsstat, der oplever vanskeligheder i denne sammenhæng.
Mine tjenestegrene håber at mødes med de irske myndigheder i den nærmeste fremtid, og vi vil derefter overveje situationen og træffe yderligere foranstaltninger, hvis det er nødvendigt.
Brian Crowley
(EN) Jeg vil gerne stille kommissæren et spørgsmål om subsidiaritetsprincippet og især byggetilladelse. Er dette et område, som Kommissionen bør være involveret i, når planlægningen og retten til at bygge en ejendom er adskilt fra retten til at eje ejendom og udnytte denne ejendom?
Charlie McCreevy
Det er et meget godt spørgsmål, hr. Crowley, men når Kommissionen modtager en klage, er den forpligtet til at undersøge sagen. Klagen vedrører den frie bevægelighed, som jeg nævnte, i henhold til artikel 43 og 56 i traktaten, og det er det, klagen henviser til. Vi er derfor retligt forpligtet til at undersøge en sag, når der tilsyneladende er tale om en uoverensstemmelse med de grundlæggende bestemmelser i traktaten. Det er det, vi må gøre i dette særlige tilfælde. Som jeg nævnte i svaret til Deres kollega, hr. Burke, er der andre klager i andre medlemsstater, som har lignende restriktioner, og disse klager skal også undersøges.
Formanden

Om: Sygesikringssektoren i Irland
Vil Kommissionen afgive en udtalelse om situationen i sygesikringssektoren i Irland, navnlig set i lyset af den nylige begrundede udtalelse, hvori Irland anmodes om at ophæve den eksisterende fritagelse af forsikringsselskabet VHI fra visse EU-bestemmelser?
Charlie McCreevy
Den 17. november fremsendte Kommissionen en begrundet udtalelse, hvori de irske myndigheder blev anmodet om at ophæve den eksisterende fritagelse fra at opfylde bestemte EU-regler for Irish Voluntary Health Insurance (VHI). Disse regler, især det første direktiv om skadesforsikring fra 1973 med efterfølgende ændringer, har til formål at harmonisere bestemte krav for iværksættelse og drift af skadesforsikringsvirksomhed og gælder derfor også for privat helbredsforsikring.
I henhold til det første direktiv om skadesforsikring var VHI blandt andre institutioner fritaget fra at opfylde reglerne. Denne fritagelse finder dog kun anvendelse, så længe den fritagne institution ikke ændres ved en ændring af statutter eller en ændring i den relevante nationale lovgivning. Som følge deraf skal institutionen efter udvidelse eller ændring af kapacitet opfylde alle EU-bestemmelser, der ellers gælder for skadesforsikring.
I henhold til disse bestemmelser skal forsikringsvirksomheder f.eks. ansøge om officiel godkendelse inden iværksættelse af forsikringsvirksomhed - vedtagelse af en bestemt retlig plan og etablering af tilstrækkelige beskyttelsesbestemmelser, der skal underbygges af virksomhedens aktiver for at opretholde en tilstrækkelig solvensmargin. Et af hovedformålene med disse bestemmelser er at beskytte rettighederne for de personer, der har tegnet en forsikringspolice, og dermed sikre, at udøvelsen af friheden til at yde tjenester ikke er til skade for forbrugerne. Derudover sikres der med disse regler lige vilkår for forsikringsgivere.
På grund af den indledende fritagelse fra det første direktiv og under forudsætning af VHI's uændrede kapacitet behøvede VHI ikke at følge reglerne. Kommissionen er dog af den opfattelse, at VHI's kapacitet er ændret. Med flere forskellige ændringer til den relevante irske lov i 1996, 1998 og 2001 blev VHI's anvendelsesområde udvidet langt mere, end da fritagelsen for VHI blev tildelt. Derfor finder VHI's indledende fritagelse fra EU-reglerne for forsikringsgivere ikke længere anvendelse. Kommissionen fremlagde sit synspunkt i den begrundede udtalelse, der blev sendt til de irske myndigheder den 14. november. Kommissionen har anmodet Irland om inden for to måneder at træffe de nødvendige foranstaltninger til at underkaste VHI EU-rettens tilsyns- og forsigtighedsregler, som VHI før var fritaget fra at følge.
Kommissionen mener, at den begrundede udtalelse er et målrettet skridt i retning af at skabe samme vilkår for alle konkurrenter på det irske marked for privat sygeforsikring i henhold til EU's forsikringslovgivning. Det er både i policeindehavernes interesse og gavnligt for loyal konkurrence. Kommissionen vil nøje følge de foranstaltninger, som den irske regering træffer, og hvis det er nødvendigt, bringe sagen for EU-Domstolen.
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! Jeg ønsker at takke kommissæren for at besvare spørgsmålet. Jeg ønsker at spørge ham, om han har nogen idé om tidshorisonten for modtagelse af et svar fra den irske regering, især i forbindelse med VHI? Jeg vil endvidere gerne vide, om det vil have nogen konsekvenser for udligningen? VHI dominerer fortsat 75 % af markedet i Irland, men hævder, at de har brug for en risikoudligningsordning for at beskytte imod muligheden for at stå tilbage med alle de ældre klienter, som indebærer højere risiko. Vil det spørgsmål, der blev rejst af kommissæren, have konsekvenser for udligningen?
Charlie McCreevy
Der blev sendt en begrundet udtalelse til de irske myndigheder den 14. november 2007. Irland har to måneder til at svare på udtalelsen, som udløb i går den 14. januar. Jeg har forstået, at Kommissionen modtog svaret i går aftes og stadig er i færd med at gennemgå det.
Det er endvidere nødvendigt at fremhæve, at der som resultat af den korrespondance, vi havde med det britiske sundhedsministerium, og den korrespondance jeg havde med det irske sundhedsministerium i det seneste år, blev stillet et lovforslag i det irske parlament inden valget i maj. Det blev, som de irske medlemmer vil vide, droppet efter udskrivelsen af valget. Vi har ikke institutionel kontinuitet i Irland - og det er efter min opfattelse godt - men forslaget blev genoptaget under den nye regering. Vi har allerede nævnt over for de irske myndigheder, at man bør overveje at foretage ændringer til lovforslaget.
Vi vil således gennemgå det svar, vi modtog i går aftes (som jeg ikke har set, men som jeg har forstået, at man har modtaget), og vi vil erfare, om der er foreslået yderligere ændringer. Vi vil på grundlag af svaret tage næste skridt.
Men hr. Mitchells andet spørgsmål er meget relevant. Han spurgte, om dette havde nogen betydning for spørgsmålet om risikoudligning? Svaret er nej. Det er de andre områder, som jeg er direkte ansvarlig for, f.eks. direktivet om livsforsikring, der handler om solvens, og de spørgsmål, som er i det offentlige domæne. Hr. Mitchell har ret, når han siger, at VHI står for ca. 75 % af markedet, faktisk mener jeg, at det nu er 76 % af markedet. VHI har således en endnu større markedsandel nu. De har opnået en større andel og fået mange flere kunder i det seneste år eller de seneste 18 måneder end tidligere. Det er et faktum. Hr. Mitchell er velorienteret. Men mine forbehold har med direktivet om skadesforsikring at gøre og ikke risikoudligningsordningen. Men for at gøre rede for alt, er der, som De nok er klar over, hr. Mitchell, indledt en separat retssag ved domstolen i Luxembourg af en af konkurrenterne på det irske marked. Sagen skal for EU-Domstolen, og jeg vil regne med, at der formentlig senere i år vil foreligge en afgørelse.
Formanden

Om: Salg af flybilletter online
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den i stedet for at offentliggøre den liste over websider, der menes at krænke fællesskabslovgivningen om korrekt reklame på websider, har tilladt, at navnene på dem holdes skjult under henvisning til retten til berigtigelse, til skade for forbrugere, der uafvidende anvender en webside, som de kunne have undgået, hvis Kommissionen havde taget skridt til at offentliggøre navnene i midten af november?
Meglena Kuneva
Kommissionen benytter sig af alle de instrumenter, som er til rådighed, for at sikre effektiv håndhævelse af forbrugerrettighederne i Europa. Der blev oprettet et nyt netværk til håndhævelse af forbrugerbeskyttelse i slutningen af 2006 i henhold til forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde. Ved netværket etableres rammer for fælles markedsovervågning og håndhævelse, f.eks. den undersøgelse af hjemmesider til salg af flybilletter, der blev foretaget i september 2007.
Det var den første undersøgelse af denne type. Kommissionen koordinerede undersøgelsen og fremlagde resultaterne af første fase i november 2007. Det vil på nuværende tidspunkt være for tidligt at afsløre navnene på de hjemmesider, hvor der blev afsløret uregelmæssigheder, sådan som det ærede medlem foreslog, og det er heller ikke i overensstemmelse med retsgrundlaget i visse medlemsstater.
Jeg forstår godt Deres utålmodighed, for vi ønsker alle at se resultater - gode resultater. Retten til at svare, som betyder retten til at forsvare sig selv, anerkendes af alle EU-medlemsstater. Udøvelsen af denne ret hører under de nationale myndigheders og domstolenes kompetenceområde, og vi afventer resultatet af retssagerne i visse lande. Kommissionen vil derfor fremlægge resultaterne af undersøgelserne og de håndhævelsesforanstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne, når disse afgørelser foreligger. Jeg har haft møder med myndighederne på grundlag af netværket til håndhævelse af forbrugerbeskyttelse, og de er indstillet på at fortsætte arbejdet og fremlægge oplysninger, men retssagerne - i mindst to lande - forhindrer os i at få det fulde billede af situationen og at offentliggøre det.
Jim Higgins
(EN) Jeg tror, at alle bifaldt Degutis-betænkningen i juli, hvorved det endelig lykkedes at opnå gennemsigtighed i forbindelse med takster, og hvorved alle pålagte skatter og afgifter skulle vises tydeligt i alle reklamer. Og senere kunne vi den 31. oktober læse i The European Voice, at hjemmesider til salg af flybilletter står over for afsløring i EU, og at Kommissionen truer med at afsløre navnene på de hundredvis af hjemmesider, der tilsyneladende har vildledt forbrugerne.
Jeg ved ikke, hvorfor disse store forretningsmæssige transaktioner ikke nævnes ved navn, hvorfor de ikke er afsløret. De tilsidesætter fortsat regler og forskrifter - og erhvervet generelt. De vildleder fortsat forbrugerne. I sidste uge offentliggjorde Ryanair f.eks. et tilbud - og det skal selskabet have kredit for - om at købe én flybillet og få én gratis, ingen afgifter, skatter eller gebyrer. Jeg bestilte således en flybillet, og det kostede mig 153 euro. Og billetten, der skulle forestille at være gratis, kostede følgende: kreditkortgebyr: 12 euro, skatter og afgifter: 39,96 euro, forsikring: 14 euro. Den samlede pris for en gratis flyrejse: 67 euro. Er det ikke bevis nok?
Meglena Kuneva
Eksempler som dette var den vigtigste begrundelse for at gribe ind og træffe håndhævelsesforanstaltninger.
Men jeg må gentage, at det i mange medlemsstater kun er muligt at offentliggøre navnene på flyselskaberne efter afslutning af undersøgelser og håndhævelsesforanstaltninger.
Da sagerne er forskellige, vil der i nogle tilfælde være brug for mere tid. Kommissionen drøfter i øjeblikket med medlemsstaterne, hvor meget tid, der skal bruges for at afslutte disse foranstaltninger, og Kommissionen vil offentliggøre - det er jeg allerede forpligtet til - disse navne så hurtigt, som det er retligt muligt, ellers kan Kommissionen blive retsforfulgt.
Hvis medlemsstaterne kan afslutte retssagerne som oprindeligt planlagt, kan navnene offentliggøres i løbet af de næste par måneder. Indledningsvis troede jeg, at vi kunne offentliggøre navnene i februar, men efter mange dybtgående drøftelser, sammenligninger af retssystemer og den tid, der er brug for ud fra et retligt synspunkt, vil der formentlig være tale om en forsinkelse på halvanden måned.
Men De har efter min opfattelse fuldstændig ret, og jeg ønsker at henlede opmærksomheden på den sag, De nævnte, som endnu en begrundelse for at tage skridt. Fra starten af året har vi oplevet urimelig handelspraksis, og uden at gå for meget ind i sagerne er alle disse forhold efter min mening også et godt eksempel på overtrædelse af lovgivningen om urimelig handelspraksis.
Manolis Mavrommatis
(EL) Fru formand, fru kommissær! Jeg var blandt de første, hvis ikke den første, der stillede dette spørgsmål, før emnet dukkede op i november, og før meddelelsen.
I Deres svar sagde De, at vi inden for en rimelig tid, ca. to måneder, ville have navnene eller resultaterne af Deres undersøgelse. Derefter så jeg et interview, hvor De talte om fire måneder. Og da navnet Ryan blev meddelt, eller snarere dukke op i aviserne - som hr. Higgins helt korrekt nævnte - som et af selskaberne, og ifølge Deres undersøgelse er der 433 luftfartsselskaber og turistkontorer, der sælger den slags billige billetter, udtalte Ryan, at det ikke var det eneste selskab. Deres navn blev brugt af andre store, kendte selskaber, som jeg ikke vil nævne her i Parlamentet, og det spørgsmål lukkede De øjnene for. Derfor mener jeg, at det ville være godt, hvis De snart gav os navnene, så offentligheden og konkurrencen mellem de små og store virksomheder kan falde til ro.
Meglena Kuneva
Jeg kan ikke nægte, at jeg har hentet inspiration fra Parlamentet og medlemsstaterne mange gange, så det glæder mig, at det i dette tilfælde drejer sig om den specifikke undersøgelse af flybilletter. Vi valgte faktisk helt bevidst flybilletter til vores første undersøgelse.
Jeg ønsker ikke at lyde defensiv. Jeg gør, hvad jeg kan inden for rammerne af lovgivningen. Jeg har fulgt rådene fra Kommissionens juridiske tjeneste og er nødt til at vente, indtil retssagerne i visse medlemsstater er afsluttet. Hvis retssagen i en medlemsstat varer fire måneder, kan jeg ikke gøre noget. Det vil være i strid med de nationale lovgivninger at træffe foranstaltninger, inden retssagerne er afsluttet, og skade Kommissionens omdømme. Derfor venter jeg med at offentliggøre navnene, indtil disse sager er afsluttet.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Formanden
Jeg vil gerne takke fru Kuneva for at vente.
Spørgetiden er afsluttet.
Brian Crowley
(EN) Fru formand! Jeg beklager over for Dem og tolkene at måtte holde yderligere på Dem. Jeg ønsker blot at få ført til protokols, at jeg gør indsigelse imod den måde, hvorpå spørgetiden er forløbet. De af os, der anvender spørgetiden som politisk værktøj til at forsøge at få svar fra institutionerne, står tilbage uden anerkendelse af, hvor dårligt vi behandles som medlemmer af Parlamentet. Jeg vil rejse spørgsmålet på Formandskonferencen, men jeg håber, at Præsidiet også vil drøfte spørgsmålet og sikre, at Parlamentets spørgetid fungerer tilfredsstillende på daglig basis.
Formanden
Mange tak, hr. Crowley. De vil nok være klar over, at det af forskellige årsager har været en vanskelig dag. Vi har næsten haft halvanden time til rådighed, og vi har gjort vores bedste for at opfylde alle ønsker. Som De også er klar over, håber vi på at forbedre forholdene sammen med reformarbejdsgruppen, men tak for Deres kommentarer, og tak til tolkene.
(Mødet udsat kl. 19.45 og genoptaget kl. 21.00)
