Vahepealne kaubandusleping Türkmenistaniga. Kaubandust käsitleva vahelepingu sõlmimine Türkmenistaniga (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Jan Marinus Wiersma ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Daniel Caspary ja Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel, Cristiana Muscardini ja Eugenijus Maldeikis fraktsiooni UEN nimel nõukogule: ELi ja Türkmenistani kaubandusalane vaheleping (B6-0019/2009);
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas(id) Jan Marinus Wiersma ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, Daniel Caspary ja Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel, Cristiana Muscardini ja Eugenijus Maldeikis fraktsiooni UEN nimel komisjonile: ELi ja Türkmenistani kaubandusalane vaheleping (B6-0020/2009); ja
raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Türkmenistani vahelise kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta [05144/1999 - C5-0338/1999 - - Rahvusvahelise kaubanduse komisjon. Raportöör: Daniel Caspary.
Jan Marinus Wiersma
autor. - (NL) Härra juhataja, on hea, et me arutame täna Euroopa Parlamendi seisukohta Türkmenistaniga sõlmitava kaubandusalase vahelepingu suhtes, arvestades, et Euroopa Parlament ja Euroopa Liit on seda vahelepingut pikka aega riiulil hoidnud. Nõukogu ja komisjon tahavad selles küsimuses edasi liikuda ning soovivad, et Euroopa Parlament annaks oma õnnistuse või positiivse hinnangu selle vahelepingu sõlmimisele, sest see võiks aidata Türkmenistaniga suhteid parandada.
See leping on juba tükk aega riiulil olnud ja selleks oli oma põhjus. Euroopa Parlament on seni olnud väga kõhkleval seisukohal selle lepingu sõlmimise poolt hääletamise suhtes, sest me oleme olnud tõesti väga rahulolematud inimõigustealase olukorraga Türkmenistanis, eriti eelmise presidendi ja diktaatori Türkmenbashi ajal, kes sulges Türkmenistani maailmale ja kohtles oma elanikkonda üsna ebainimlikult. Küsimus on muidugi selles, kas uus valitsus, mis astus ametisse pärast Türkmenbashi surma, on seda olukorda muutnud, ning ma tahaksin nõukogult ja komisjonilt kuulda, milliseid muudatusi ja parandusi nad on viimastel aastatel täheldanud ning kas need annavad piisavalt põhjust asuda nüüd kaubanduslepingut sõlmima ja allkirjastama.
Komisjonil ja nõukogul on suhtumise ümberhindamiseks muidugi kaks tugevat argumenti. Strateegiline kontekst on muutunud. Võrreldes paari aasta taguse ajaga vaatame me Kesk-Aasiale nüüd teisiti. Volinik ise on palju energiat sellele piirkonnale pühendanud ning ma tean ka seda, et eesistujariigi arvates ei tohiks Euroopa Liit seda piirkonda Hiina ja Venemaa mõju alla jätta. Ka meil on seal oma huvid ja see piirkond tunnustab neid. Mitte väga ammu käisin ma Kasahstanis ja täheldasin seal vägagi suurt huvi Euroopa Liiduga paremate suhete arendamise suhtes.
Komisjoni teine oluline argument on see, et meil puudub praegu kindel õiguslik alus suheteks Türkmenistaniga. Me lähtume endiselt nõukogude ajast pärinevast lepingust ja see lihtsalt ei ole vastuvõetav. Selle argumendi kohaselt ei ole meil parema lepinguta võimalik tekitada mingit korralikku dialoogi inimõiguste teemal.
Kuid endiselt puudub vastus küsimusele, kas inimõigustealane olukord on nii palju paranenud, et me peaksime astuma selle olulise sammu ja soovitama Euroopa Parlamendil sellele lepingule oma heakskiit anda? Minu arvates on see küsimus lahtine ning ma ootaksin komisjoni ja nõukogu arvamust sel teemal. Mina olen endiselt kahtleval seisukohal. Ma olen seda küsimust põhjalikult arutanud härra Casparyga Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonist, kes koostas sel teemal raporti. On mitmeid valdkondi, mida härra Caspary ka ise mainib ning mille kohta me ootame endiselt nõukogult selgitusi, nimelt ajakirjanduse olukord Türkmenistanis, haridus, Punase Risti juurdepääs vanglatele jne. Meie arvates tuleb olukorda neis valdkondades reaalselt parandada ning sedalaadi kaubandusleping ja inimõigustealane dialoog Türkmenistaniga võiks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata.
Mul on veel üks märkus ning seda väljendatakse selgelt ka resolutsioonis, mille me koostasime koos Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni ning Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooniga. Me tahame ka tugevat garantiid taganemise kohta juhul, kui me ei nõustu andma positiivset hinnangut sellele kaubanduslepingule. Meie soov on, et kui meie järelduse kohaselt komisjoni ja nõukogu pakutud meetodid ei toimi ning inimõigustealane olukord Türkmenistanis reaalselt ei parane, siis on Euroopa Parlamendil õigus komisjonilt ja nõukogult taotleda selle lepingu peatamist. Kui meile sellist lubadust ei anta, siis on mul meie tänaõhtusel koosolekul väga keeruline veenda oma fraktsiooni selle kaubanduslepingu poolt hääletama. Ilmselt teeme me siis ettepaneku hääletamine edasi lükata. Meie jaoks on tõesti väga oluline saada lubadus, et kui olukord Türkmenistanis halveneb või ei parane märkimisväärselt, siis on võimalik korraldada uus arutelu kaubanduslepingu peatamise teemal. Euroopa Parlamendil peab olema õigus esitada nõukogule ja komisjonile vastav taotlus.
Bogusław Rogalski
Härra juhataja, Türkmenistaniga lepingu ratifitseerimine on vastuoluline teema, sest Türkmenistanis rikutakse demokraatlike põhimõtteid ja põhilisi inimõigusi. Sellele vaatamata tuleks kõnelusi selle riigiga jätkata ja see leping tuleks allkirjastada. Suhete puhul Türkmenistaniga tuleks erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et Euroopa Liidu ja Türkmenistani vahelise majanduskoostööta langeb elatustase selles riigis. Lepingu ratifitseerimine võib aga kindlasti aidata kaasa sealse elanikkonna elatustaseme tõstmisele.
Meenutagem, et Türkmenistanis on ilmnenud teatud positiivseid sotsiaalseid märke. Üks neid märke on laste tööd keelustava seaduse hiljutine vastuvõtmine. Muidugi peab Türkmenistan veel ratifitseerima ja rakendama mitmed Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid - selles ei ole kahtlust. Asjaolu, et muutused toimuvad Türkmenistanis aeglasemalt, kui me eeldasime, on siiski endiselt murettekitav. Erastatud on vaid mõned üksikud ettevõtted, valitsus kontrollib jätkuvalt rangelt mitmeid majandusharusid ja välismaiseid otseinvesteeringuid on endiselt tehtud väga vähe. Vaatamata maailma suurimate hulka kuuluvatele maagaasivarudele ja asjaolule, et Türkmenistan on üks suurimaid puuvillaeksportijaid, elab umbes pool elanikkonnast - pidagem seda meeles - vaesuses, võiks öelda, et lausa äärmises vaesuses. Ka poliitiline süsteem ei ole kaugeltki rahuldav, arvestades eriti opositsiooniparteide jätkuvat represseerimist ja mitmesuguste usuliste rühmituste tagakiusamist.
Kuid kõigele vaatamata tundub mulle, et leping Türkmenistaniga tuleks siiski sõlmida ja ratifitseerida, sest ainult siis, kui me suhtleme Türkmenistaniga ja anname talle teatud eeskuju, on meil võimalik seda riiki aidata, nii et tulevikus võiks Türkmenistan lõpuks liituda demokraatlike riikide perega.
Robert Sturdy
autor. - Härra juhataja, ma palun vabandust - ma ei teadnud, et mulle on ette nähtud kõneaeg selle konkreetse küsimuse puhul. Ma tahaksin lihtsalt kommenteerida seda, mida ütles eelkõneleja. Minu arvates on oluline, et me toetame õigusakti, mis toob Türkmenistani meile lähemale. Me peame kõigi nende riikide puhul tagama nende julgeoleku väga keerulises keskkonnas.
Siinkohal tahaksin tänada Daniel Casparyt, kes on selle õigusakti läbisurumise nimel väsimatult töötanud. Ma tean, et ta räägib ise mõne minuti pärast, kuid ta on selle õigusaktiga töötanud rahvusvahelise kaubanduse komisjonis.
Ajal, mil maailma vaevavad finantsteenuste suured piirangud ja muud probleemid, peame me tagama nende riikide julgeoleku ning lihtsalt tegema kõik selleks, et nad ühineksid selle õigusaktiga, mille kohta Daniel on ettepaneku teinud. See on kõik, mida ma tahtsin öelda, ja ma vabandan veel kord hilinemise pärast.
Daniel Caspary
raportöör. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, me oleme Türkmenistaniga sõlmitava vahelepinguga Euroopa Parlamendis peaaegu kolm aastat tegelenud. Ligi kolm aastat tagasi olime me punktis, kus rahvusvahelise kaubanduse komisjon oli raporti vastu võtnud, kuid täiskogu lükkas selle tagasi; üks põhjusi oli see, et nõukogu ja komisjon lõpetasid töö selle teemaga ning Euroopa Parlament leidis, et kui komisjon ja nõukogu asja edasi ei aja, siis ei ole ka meil vaja seda teha.
Mul on eriti hea meel selle üle, et praegu oleme me teistsuguses olukorras, ehkki situatsioon Türkmenistanis ei vasta veel kaugeltki meie standarditele. Inimõigusi eiratakse ikka veel paljudes valdkondades ja endiselt esineb palju põhjendatud kriitikat demokraatlike struktuuride puudumise kohta selles riigis. Isikuvabadused on äärmiselt piiratud. Teabevabadus jätab riigis palju soovida. Meile valitsusvälistelt organisatsioonidelt laekunud teabe kohaselt on praegu käimas kampaania satelliittaldrikute kõrvaldamiseks, mis tähendab seda, et juurdepääsu vabale ajakirjandusele takistatakse veelgi.
Haridussüsteem ei vasta ikka veel sellisele meie poolt eeldatud tasemele, mis võimaldaks õpetada valgustatud ja - mis veelgi tähtsam - demokraatiast ja inimõigustest teadlikul moel. Samuti on olukord, mis on seotud vanglatega, poliitvangidega ja Punase Risti juurdepääsuga vanglatele, endiselt täiesti mitterahuldav ning lahenduseta.
Teisalt on tehtud ja meile edastatud ka palju põhjendamatut kriitikat. Viimastel aastatel on niinimetatud valitsusvälised organisatsioonid meile edastanud arvukalt valeteateid. Mitmete valitsusväliste organisatsioonide puhul on mul tekkinud tunne, nagu esindaksid nad ettevõtteid teistest riikidest, mis teevad kõik endast oleneva, et takistada Euroopa Liidu ja Türkmenistani vahelisi läbirääkimisi.
Mul on jäänud mulje, et paljude väidete ja suure osa Euroopa Liidule lekitatud valeteabe taga on teadlik huvi Euroopa Liidu ja Türkmenistani vaheliste läbirääkimiste nurjamise suhtes. Ma pean silmas teateid selle kohta, et kõik selles riigis olevad haiglad peale kahe pealinnas oleva haigla on suletud, et kõik raamatukogud peale kahe on suletud ja et väidetavalt kohutavate tervishoiutingimuste tõttu on riigis puhkenud katk. Kõik need teated osutusid valeks.
Milles seisneb siis peamine probleem? Täiesti võimatu on saada realistlikku pilti selles riigis valitsevast olukorrast, peamiselt seetõttu, et valitsus ei lase meil seda korralikult uurida, ja kuna meil, Euroopa Liidul, puudub seal vajalike meetmete võtmiseks kahjuks välisesindus.
Kuid me näeme, et uus president on alustanud mitmeid reforme. Euroopa Liidu Kesk-Aasia strateegia, mis võeti Euroopa Parlamendis mõnda aega tagasi vastu, keskendub Kesk-Aasia riikidele. Kõnealune vaheleping võiks olla esimene väike samm, mis näitab türkmeenidele, et me tahame kõnelusi jätkata ja dialoogi arendada ning aidata neil aegamisi - kuid loodetavasti püsivalt - edasi liikuda teel inimõiguste ja demokraatia poole.
Meie resolutsioon, mis esitati mitme Euroopa Parlamendi fraktsiooni resolutsioonina, käsitleb selgelt mitmeid kriitikat pälvinud asjaolusid. Samuti räägitakse resolutsioonis selgelt neist positiivsetest arengutest, mida me oleme täheldanud; samas on meie põhimõte, et me ei taha anda Türkmenistanile täielikult vaba voli ning kindlasti ei taha me reeta meile kalleid väärtusi, vaid neid hoopis kaitsta ja säilitada. Seetõttu ei tohiks partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist ette ära otsustada ning - nagu eelkõneleja ütles - komisjon ja nõukogu peavad selgelt kinnitama vahelepingu peatamise võimalikkust juhul, kui Euroopa Parlament peaks seda millalgi tulevikus nõudma.
Euroopa Parlament on esitanud komisjonile ja nõukogule mitu kirjalikku küsimust. Mul oleks väga hea meel, kui te need läbi vaataksite ja annaksite meile väga kindlasõnalised vastused, nii et me saaksime selle vahelepinguga homme edasi liikuda.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, mul on kahtlemata väga hea meel, et parlamendiliikmed tunnevad huvi Euroopa Liidu ja Türkmenistani vaheliste suhete vastu ja et mul on võimalus nõukogu nimel vastata mitmesugustele küsimustele, mis Euroopa Parlamendis on tõstatatud.
Türkmenistani tähtsus on kasvamas nii mitmeski mõttes. Kaua aega on Türkmenistan olnud väga sissepoole pööratud riik. Kuid viimase kahe aasta jooksul on seal tehtud mitmeid olulisi samme, et end välismaailmale avada. Valitsus on üha enam avatud koostööle. See kajastub suuremates jõupingutustes, mida tehakse selle nimel, et tegutseda konstruktiivsemalt Euroopa Liidu Kesk-Aasia strateegia raames.
Vaatamata neile muutustele, on meie lepingulised suhted Türkmenistaniga püsinud muutumatuna 20 aastat. Nagu härra Wiersma märkis, on nende aluseks endiselt Nõukogude Liiduga sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlev leping, mis on iganenud.
Arvestades Türkmenistanis toimunud positiivseid arenguid, on meil võimalus kahepoolseid suhteid tugevdada. 1999. aastal allkirjastatud vahelepinguga kohaldatakse ajutiselt partnerlus- ja koostöölepingu, mis allkirjastati samuti 1999. aastal ja mille on jätnud ratifitseerimata üksnes kolm liikmesriiki, kaubandusalaseid sätteid.
Euroopa Liidu suhetel Türkmenistaniga on mitmeid aspekte. Inimõiguste ja demokraatia edendamine kui laiema Kesk-Aasia strateegia kõige olulisem osa on muidugi kahepoolsete suhete keskmes. Kuna Türkmenistan piirneb Afganistaniga, on ta ka strateegiliselt tähtis riik. Samas osaleb Türkmenistan Afganistani ülesehitamisel ning on logistilisteks taustajõuks mitmete Euroopa Liidu liikmesriikide operatsioonides ja toimingutes rahvusvaheliste julgeoleku abijõudude tegevuse raames (ülelennud) ning ka kahepoolsel alusel. Türkmenistan on oluline piirkonna julgeoleku tagamisel ja uimastikaubanduse vastu võitlemisel. Türkmenistani arenev majandus pakub võimalusi Euroopa Liidu ettevõtetele. Lisaks on Türkmenistan peamine partner Euroopa Liidu energiaallikate mitmekesistamisel ja energiavarustuse kindluse tagamisel. Need kõik on olulised valdkonnad, kus me peame oma huve silmas pidama.
Lisaks, pärast presidendivalimisi 2007. aasta veebruaris on Türkmenistanis algatatud mitmeid olulisi reforme, mille hulka kuulub ka põhiseaduse muutmine. Mitmed põhiseaduse uued sätted, aga ka teised välja kuulutatud reformid, osutavad sellele, et riik liigub õiges suunas, ehkki see on pikaajaline protsess ning palju on veel vaja teha.
Mis puudutab inimõigusi, siis Türkmenistan osaleb konstruktiivselt inimõigustealases dialoogis Euroopa Liiduga ja see dialoog hõlmab laia teemaderingi. Selle dialoogiga on kaasnenud ka mõningad olulised arengud riigis. Näiteks on vabastatud mõned poliitvangid ja suurenenud on koostöö ÜROga. Türkmenistan on lubanud riiki ka ÜRO usuvabaduse eriraportööri ja osalenud täielikult ÜRO perioodilises ülevaatuses ning Aşgabatis on loodud ÜRO ennetava diplomaatia keskus. Lisaks on leevendatud riigisisese reisimise piiranguid, alustatud dialoogi Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega ning haridusreformi tulemusena on taastatud kümne aasta pikkune õpe keskkoolis ja viie aasta pikkune õpe ülikoolis. Türkmenistan on ühinenud selliste rahvusvaheliste konventsioonidega nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti surmanuhtluse kaotamist käsitlev teine fakultatiivne protokoll ning naiste poliitiliste õiguste konventsioon.
Kõik see näitab, et Türkmenistan liigub edasi. Loomulikult on veel palju ära teha inimõiguste ning õigusriigi ja demokraatia põhimõtete järgimise valdkonnas. Me kavatseme jätkuvalt teha tööd eelkõige selle nimel, et vabastataks kõik poliitvangid, et Rahvusvaheline Punase Risti Komitee saaks vaba juurdepääsu vangidele, et kaotataks välismaale reisimise piirangud ning et riigis tagataks ajakirjandusvabadus ja võimaldataks tegutseda kodanikuühiskonnal.
Eesistujariik on veendunud, et pidev suhtlus on parim viis tagada, et Türkmenistan seda kõike teeb. Meil peab olema võimalik pidada avatud dialoogi ning vajadusel edastada selgeid sõnumeid, et Türkmenistan liiguks rahvusvahelistele standarditele täieliku täitmise suunas.
Just seetõttu tuleb uuendada meievahelisi suhteid ja meie enda vahendeid. Praegused lepingulised suhted Türkmenistaniga võimaldavad vaid algelist kahepoolset dialoogi. Praegune leping näeb ette vaid üks kord aastas toimuva ühiskomitee kohtumise ametnike tasandil.
Vahelepinguga muudetaks inimõigused meievaheliste suhete oluliseks osaks ning seega suurendaks vaheleping meie võimalusi mõjutada tulevasi arenguid Türkmenistanis selles valdkonnas. Partnerlus- ja koostööleping, kui see ükskord jõustub, on veelgi ulatuslikum ja näeb ette täiemahulise poliitilise dialoogi.
2007. aasta juunis vastu võetud Euroopa Liidu Kesk-Aasia strateegias märgitakse: "selleks, et tugevdada koostööd Kesk-Aasia riikidega, kasutab Euroopa Liit täielikult ära partnerlus- ja koostöölepingu võimalused". Sellised lepingud on juba sõlmitud Kasahstani, Kõrgõzstani ja Usbekistaniga. Tadžikistani puhul kehtib vaheleping kuni partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimise ja jõustumiseni.
Euroopa Liidu Kesk-Aasia strateegia eduka rakendamise seisukohalt on oluline kaasata kõik Kesk-Aasia riigid ning seetõttu on oluline luua tingimused ka Türkmenistani kaasamiseks. Vastasel juhul oleks väga keeruline Kesk-Aasias saavutada meie eesmärke ja kaitsta meie huve.
Eesistujariik on veendunud, et meil tuleb nüüd luua asjakohane õiguslik raamistik suheteks Türkmenistaniga, alustades vahelepingust. See võimaldab meil tugineda riigis toimuvatele arengutele ja tugevdada oma suhteid Kesk-Aasias laiemalt.
Vaheleping on kõige tõhusam viis tagada, et Türkmenistan teeb edusamme mitmesugustes olulistes valdkondades, mida ma kirjeldasin, eriti inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimisel. Ma tean, et te olete nende eesmärkide osas sama meelt, ja loodan seetõttu, et me võime arvestada teie toetusega selle küsimusega edasi liikumisel.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - (FR) Härra juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed, pärast president Berdõmuhammedovi valimist on Türkmenistan tõepoolest astunud uude arenguetappi ja ilmnenud on mitmeid positiivseid märke muutuste kohta.
Tõepoolest, uued juhid ilmutavad avatumat suhtumist. Näiteks on nad tühistanud teatud riigisisesed liikumispiirangud, muutnud põhiseadust ja seeläbi tugevdanud parlamendi rolli, loonud demokraatia ja inimõiguste instituudi ning võimaldanud Aşgabatis tegutseda ÜRO ennetava diplomaatia keskusel; lisaks lubati eelmise aasta detsembris toimunud parlamendivalimisi esmakordselt jälgima rahvusvahelised vaatlejad. Nagu te teate, on valitsuse jaoks esmatähtsateks eesmärkideks ka haridus- ja tervishoiusektori reformid.
2006. aastal tegi Euroopa Parlament Türkmenistani ametivõimudele ettepaneku võtta rida meetmeid, et Euroopa Parlament võiks kaubandust käsitleva vahelepingu lõplikult kinnitada. Viimase kahe aasta jooksul, pärast uue presidendi valimist, on mitmed neist meetmetest teoks saanud - ma ei tahaks hakata kordama nõukogu eesistuja mainitud meetmeid, eriti neid, mis puudutavad Rahvusvahelist Punase Risti Komiteed. Ka hariduse valdkonnas on alustatud reforme, mis hõlmavad õppesüsteemi ajakohastamist, õpetajate koolitamist välisriikides, õppeaja pikendamist ja koolides interneti kasutamist.
Vabastatud on mõned vangid, hiljuti ka Valeri Pal, kelle vabastamist me olime nõudnud. Lisaks lubati 2008. aasta septembris esmakordselt riiki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni usuvabaduse ja -veendumuse eriraportöör, kes jõudis järeldusele - tsiteerin - et "üksikisikutel ja kogukondadel on ikka veel terve rida probleeme, ehkki 2007. aastaga võrreldes on olukord tunduvalt paranenud".
Positiivse ilminguna võib mainida ka uute struktureeritud dialoogide käivitumist, näiteks inimõiguste teemal, nagu me kuulsime. Muidugi võite te olla kindlad, et omavahelistel kohtumistel võtame me jätkuvalt üles küsimused, mis meile muret teevad, eelkõige poliitvangide olukorra, kogunemisvabaduse, ajakirjandusvabaduse, usuvabaduse ja vähemuste õigused, ning rõhutame igal võimalusel meie pühendumust inimõiguste järgimisele ning inimõiguste tähtsust pikaajalise majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohalt.
Kartus Türkmenistanis valitseva olukorra pärast on põhjus, miks Euroopa Parlament on vahelepingu kohta otsuse tegemist edasi lükanud, ja see kartus on täiesti õigustatud. Põhimõtteliselt jagan ka mina mõningal määral seda kartust ja ma mõistan, et Türkmenistanil on ees veel üsna pikk tee, enne kui ta vastab täielikult demokraatia ja inimõiguste järgimise rahvusvahelistele standarditele.
Kuid riigis on siiski ilmnenud positiivseid arenguid - ehkki võib-olla tagasihoidlikke -, mis annavad tunnistust soovist teha edusamme ja olla avatud muutustele. Me käsitame seda võimalusena, mille me peaksime ära kasutama, et teha Türkmenistani ametivõimudega koostööd ja neid julgustada. Ma olen kindlalt veendunud, et Euroopa Liit peab rohkem pühenduma sellele, et sillutada teed edasistele positiivsetele arengutele.
Kaubandust käsitleva vahelepingu, see tähendab partnerlus- ja koostöölepingu kaubandusalaste sätete kohaldamine oleks esimene positiivne samm, mis võimaldaks meil Türkmenistaniga rohkem suhelda, et jõulisemalt edendada koostööd, reforme ja ajakohastamist tervikuna. Pealegi sisaldab vaheleping olulist klauslit inimõiguste kohta ja ma olen teadlik teie soovist tagada lepingu peatamise võimalus.
Sellega seoses tahaksin ma rõhutada, et kaubandust käsitleva vahelepingu artikkel 1 ning partnerlus- ja koostöölepingu artikkel 2 sisaldavad klausleid, mis viitavad demokraatia ja põhiõiguste järgimisele kui lepingute olulistele tingimustele; kuid eelkõige tahaksin ma märkida, et mõlemad lepingud sisaldavad sätteid, mis võimaldavad kummalgi poolel võtta lepingu tingimuste rikkumise korral asjakohaseid meetmeid, kusjuures kiireloomulistel juhtudel võib seda teha isegi ühiskomiteega eelnevalt konsulteerimata.
Seega on inimõigusteklausli tõendatud, jätkuva ja tõsise rikkumise korral võimalik lepingud peatada. Kuid muidugi ei ole kaubandust käsitlev vaheleping mingi imerohi. Kindlasti ei lahenda see kõiki inimõigustealaseid probleeme Türkmenistanis, kuid see aitab tagada rahvusvaheliste standardite täielikuma järgimise, eriti sellistes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtted ja inimõigused.
On veel kaks olulist põhjust, miks Türkmenistaniga suhete tugevdamine on meie endi huvides: julgeolek ja energia. Tõepoolest, Türkmenistan asub Euroopa ja Aasia ristteel ning tema naabriteks on muu hulgas Iraan ja Afganistan. Türkmenistanile on oluline olla aktiivselt neutraalne selles väga pingelises piirkonnas, mis võib väga kiiresti destabiliseeruda.
Seepärast teeme me Türkmenistaniga edukalt koostööd piiride haldamisel ning terrorismi, islamiäärmusluse, uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastu võitlemisel. See koostöö on erakordselt oluline, arvestades rahvusvahelise kogukonna hiljuti uuendatud kohustusi Afganistanis ja Pakistanis; peagi toimuvad sellele piirkonnale pühendatud konverentsid Haagis ja Tokyos.
Nagu me kõik teame, võib Kesk-Aasia etendada väga olulist rolli energiavarustuse kindluse küsimuses. Pärast režiimi muutumist Türkmenistanis oleme me koostööd selles valdkonnas tõhustanud. Euroopa Liit teeb kõik endast oleneva, et energiaallikate ja transiitteede mitmekesistamise laiema poliitika raames rajataks lõunapoolne gaasitransiidikoridor. Türkmenistan on selle projekti edukuse seisukohalt ilmselgelt äärmiselt oluline.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et meie suhted Türkmenistaniga peavad lähtuma nii meie väärtushinnangutest kui ka meie huvidest. Seetõttu olen ma endiselt veendunud, et kui me Türkmenistaniga tihedamalt suhtleme, on meil paremad võimalused edendada avatuma ühiskonna teket selles riigis.
Me õhutame jätkuvalt ametivõime tegema edusamme teistes valdkondades, näiteks karistus- ja tsiviilseadustiku ning usualaste õigusaktide muutmisel, ajakirjandusvabaduse tagamisel, poliitvangide vabastamisel, rahvusvaheliste vaatlejate lubamisel vanglatesse ja valitsusväliste organisatsioonide arvu suurenemisel.
Kõigil neil põhjustel palun ma teil Türkmenistaniga sõlmitav vaheleping heaks kiita.
Juhataja
- Proua volinik, daamid ja härrad, enne kui ma annan selles arutelus sõna erinevatele kõnelejatele, lubage minul, kes ma vastutan mitmekeelsusega seotud küsimuste eest Euroopa Parlamendi juhatuses, lugeda teile ette mõned nõuanded uutele parlamendiliikmetele koostatud voldikust selle kohta, kuidas rääkida nii, et teie juttu oleks võimalik õigesti tõlkida ja et see ime, millesarnast ei ole üheski teises institutsioonis, võiks iga päev jätkuda.
Tegemist ei ole küll käsulaudadega, mille Mooses mäelt alla tõi, kuid selles voldikus öeldakse nii: "Rääkige ühtlase kiirusega ja mitte liiga kiiresti. Rääkige oma emakeeles, kui võimalik. Vältige keele vahetamist sõnavõtu keskel. Rääkimine on parem kui mahalugemine, kuid kui te peate maha lugema, siis veenduge, et tekst oleks ka tõlkidel. Muidugi andke viiteid dokumentide kohta. Hääldage kõik arvud, mida te mainite, selgelt välja. Selgitage lühendeid, mida te oma jutus kasutate. Pidage meeles, et nalju on raske tõlkida, ja rääkige tõlkidega. Lisaks, kui juhatate koosolekut, oodake hetke, enne kui annate sõna järgmisele kõnelejale, nii et tõlgid jõuaksid sõnavõtu lõpuni tõlkida ja vahetada kanalit."
Ma tahaksin kasutada võimalust, et tänada ja tunnustada tõlke, kes oma keerulise ja tulemusliku töö kaudu teevad meie töö võimalikuks.
Alexandru Nazare
Kõigepealt tahaksin ma väljendada heameelt kompromissi üle, mis saavutati Euroopa Ülemkogu eelmisel kohtumisel ja mis puudutab Nabucco gaasijuhtme rahastamist; tänase arutelu kontekstis on see seik oluline.
Ma olen rahul, et Nabucco projekt on kuulutatud prioriteetseks energiaprojektiks ja et meie kui Euroopa Parlamendi liikmete jõupingutused selle projekti toetamiseks on andnud tulemusi.
Kuid tänase arutelu juurde tagasi tulles leian ma, et seoses Türkmenistaniga huvitavad meid ennekõike kaks valdkonda, mis näivad võrdselt olulised: majanduskoostöö, eriti nafta ja gaasi valdkonnas, ning ühiskonna areng ja inimõigused selles riigis, nagu mainis ka volinik.
Mul on selle raporti üle hea meel ja ma õnnitlen härra Casparyt selle puhul.
Ma arvan ka, et leping, mida me arutame, annab praeguse lepinguga võrreldes parema raamistiku Türkmenistaniga suhtlemiseks. Tahaksin siiski rõhutada, et ei ole liiga vara arutada Türkmenistaniga tehtava koostöö konkreetseid viise ja Türkmenistani kaasamist Euroopa Liidu energiaprojektidesse. Täna arutatav leping on enam kui teretulnud, sest see võimaldab kiirendada majanduskoostööd Euroopa Liidu ja Türkmenistani vahel.
See raport annab mõista, et Aşgabat on valmis pidama läbirääkimisi inimõiguste ja kodanikuvabaduste teemal. Arvestades Euroopa Liidu seniseid kogemusi, peaks olema selge, et neis küsimustes tehakse kiiremini edusamme, kui nad moodustavad osa laiemast arutelust muudel teemadel, sealhulgas pikaajalise majanduskoostöö väljavaadete teemal.
Türkmenistani energia- ja välispoliitika on omavahel tihedalt seotud. Me saame käsitleda neid samaaegselt, tugevdades majanduskoostööd, võttes konkreetseid meetmeid ja väljendades pidevalt huvi inimõiguste suhtes.
Mul on hea meel hindamiskriteeriumide üle, mille abil mõõdetakse Türkmenistani edusamme ja vastavust Euroopa Liidus kehtivatele intellektuaalomandi kaitse standarditele. Ehk tasuks kaaluda sarnaseid, ent realistlikke ja pikaajalisi kriteeriume majandusliku integratsiooni taseme hindamiseks või kodanikuvabaduste vallas tehtud edusammude hindamiseks.
Erika Mann
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, ma tänan volinikku ja nõukogu esindajat härra Vondrat selgituste eest, kuid olen kindel, et nad tunnetasid meie kõhklusi oma täieliku toetuse andmise suhtes. Ma arvan, et seda on kerge mõista, sest asi on ju väga lihtne. Probleem on selles, et kui partnerlus- ja koostöölepingule peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku, siis kaubandusalase vahelepingu puhul see meie juriidiliste kohustuste tõttu nii ei ole.
Seega saame me kaubandusalase vahelepingu puhul oma resolutsioonis üksnes esitada oma arvamusi, tuua esile seda, mis meile muret valmistab, ja avaldada toetust teatud teemadele, ning seetõttu on Euroopa Parlament, eriti minu fraktsioon, kaubandusalasele vahelepingule oma täieliku toetuse andmise suhtes kõhkleval seisukohal.
Ma loodan, et see on teile mõistetav ja et teil on võimalik see probleem lahendada. Ma tean, et õigusliku protsessi tõttu ja seetõttu, et te olete õigusliku aluse juba allkirjastanud, on väga raske, kui mitte võimatu, asuda uutesse läbirääkimistesse. Me oleme neist asjaoludest täiesti teadlikud, kuid ma olen kindel, et te leiate endas selle soovi uurida ja arendada õiguslikke aluseid, mis võimaldaksid teil meid aidata, nii et me saaksime asuda teie poolele, sest me kõik mõistame, kui tähtis Türkmenistan on, ja me oleme muude lepingute osas juba oma toetust avaldanud. Nii et asi ei ole selles, et me ei ole täiesti teadlikud sellest, mis on toimunud, või et me ei saa aru, kui tähtis Türkmenistan on, vaid tegemist on väga problemaatilise juhtumiga.
Ma sooviksin, et te seda küsimust veel kord uuriksite, ja esitan seetõttu konkreetse palve vaadata läbi meie lõige 11, kus me väljendame muret seoses õigusliku kohustusega ning erinevustega kaubandusalase vahelepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu vahel.
Palun vaadake meie resolutsiooni lõiget 9, milles räägitakse inimõigusteklausli lisamisest partnerlus- ja koostöölepingusse. Proua volinik, ma olen teadlik teie seisukohtadest ja võtan need teadmiseks, kuid kindlasti saate te midagi teha selleks, et uurida, kuidas me seda konkreetset punkti tugevdada saaksime.
Sama kehtib ka lõike 10 kohta ja see on oluline ka nõukogu jaoks. Me tahaksime läbivaatamisklauslit. Ma tean, et seda ei ole sinna lisatud, kuid - jällegi - palun tehke meile teene ja uurige, mida teil oleks läbirääkimiste jätkamisel võimalik teha.
Kui te saaksite teha midagi lõike 8 osas, siis see aitaks meid palju; see on seotud jälgimisõigusega, mida me alati soovime ja taotleme. Jälgimine ei tähenda seda, et me tahame istuda läbirääkimistelaua taha. Me oleme seda teiste juhtumite puhul teinud, nii et vaadake, mida te saate siin ära teha ja kuidas te saaksite aidata jälgimise määratlemisel; palun tehke meile teene ja uurige seda asja.
Muide, minu arvates olete te teinud head tööd. Kõik punktid on kirjas Euroopa Liidu uues Kesk-Aasia partnerluslepingus 21. sajandiks. Te olete lisanud isegi ILO soovituse. Te olete osutanud ka inimõigustega seotud probleemidele, nii et kindlasti võime me kompromissile jõuda, kuid natuke tööd tuleb veel teha.
Hélène Flautre
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Härra juhataja, minu arvates peaksime me püüdma end mitte petta, vaid mõista, et kuigi Valeri Pal on vabastatud, jätkab Türkmenistani valitsus teiste Türkmenistanis elavate inimeste röövimist, vangistamist ja piinamist väljamõeldud kuritegude eest.
Kuigi ÜRO usuvabaduse eriraportööril lubati Türkmenistani siseneda, ootavad üheksa eriraportööri ikka veel sissesõiduluba ja need on inimesed, kes käsitlevad selliseid olulisi küsimusi nagu piinamine, inimõiguste kaitse, kohtusüsteemi sõltumatus, haridus, tervishoid, sõnavabadus jne.
Mitmed sõnavõtud näivad tõesti iseenese veenmisena. Tegemist on endiselt maailma ühe kõige repressiivsema ja suletuma režiimiga, vaatamata sellele, et seal on tehtud mõningaid edusamme ja et me peame leidma õige strateegia edusammude toetamiseks. Samas on oluline, et me ei oleks naiivsed ega nõuaks, et Türkmenistanist peab saama eeskuju demokraatia ja inimõiguste järgimise vallas, enne kui me selle riigiga mis tahes lepinguni jõuame.
Niisiis, kuidas me peaksime nende kahe äärmuse vahel käituma? Minu ettepanek on lihtne: meil peaks olema tõeline välispoliitika ja me peaksime lähtuma kriteeriumidest, mis on väga täpsed, mõõdetavad ja realistlikud ning mis on Euroopa Parlamendi kriteeriumid. Ma pean silmas sissesõidulubasid sõltumatutele valitsusvälistele organisatsioonidele, ÜRO eriraportööridele ja Rahvusvahelisele Punasele Ristile. Me teame, et läbirääkimisi on alustatud, kuid need ei ole veel lõpule jõudnud. Ma pean silmas haridussüsteemi ümberkujundamist vastavalt rahvusvahelistele standarditele - sellega tegeletakse, kuid olukord on ikka veel väga kaugel rahuldavast -, kõikide poliitvangide vabastamist ja nende liikumisvabadust - lühidalt öeldes, elementaarseid inimõigusi. Minu fraktsiooni ettepanek on nii ambitsioonikas kui ka realistlik. Selle võib taandada lihtsale reeglile.
(Juhataja katkestas kõneleja, et tõlkide palvel paluda tal rääkida aeglasemalt.)
Me ei saa saboteerida omaenda poliitikat, loobudes oma väärtushinnangutest. Küsimus ei ole Türkmenistani isolatsiooni soodustamises, vaid selle riigiga suhtlemises. Kuidas me siis peaksime seda tegema? Me peaksime võtma kaks pliiatsit, mõlemasse kätte ühe. Esimese pliiatsiga allkirjastame me kava, milles on esitatud etapid, mis peavad vastama Euroopa Parlamendi kehtestatud kriteeriumidele. Need etapid pannakse ajaliselt väga täpselt paika ja neid arutatakse inimõiguste alakomiteedes, mis selle riigi esindajatega moodustatakse.
Kui me oleme selle kava allkirjastanud, siis teise käe ja teise pliiatsiga saame me allkirjastada käsitletava vahelepingu. Ma leian, et kui komisjon ja nõukogu hakkavad arutama inimõigusteklauslite tulevikku, siis on hädavajalik tagada, et need klauslid oleksid süstemaatilised ja et nendega kaasneksid süstemaatiliselt ka konsultatsioonimehhanismid, mille tulemusena võidakse see leping vajadusel peatada.
Juhataja
- Proua Flautre, juhataja ei mõõda kõnelejate rääkimiskiirust. Juhataja ees on lambike, mis hakkab põlema, kui tõlgid saadavad talle hädasignaali, kuna nad ei suuda kõnelejaga sammu pidada ja on tõlkimisest loobunud. Mina ei mõõda kellegi kiirust; mulle saadetakse see hädasignaal ja ma edastan selle parlamendiliikmetele, et kõigil oleks võimalik arutelu jälgida.
Tänan teid mõistmise eest, nagu ikka.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, härra nõukogu eesistuja, proua volinik, juba aasta on möödunud sellest, kui Euroopa Parlament ütles väga selgelt ja lihtsalt välja, milliseid edusamme ta peab vajalikuks Euroopa Ühenduse ja Türkmenistani vahel kaubanduslepingu sõlmimisega nõustumiseks. Tegemist oli nõudmistega, mida on suhteliselt lihtne rahuldada: Rahvusvahelise Punase Risti vaba ja takistamatu juurdepääs, poliitvangide ja süümelistel kaalutlustel sõjaväeteenistusest keeldujate vabastamine, kõigi riiklike reisimispiirangute kaotamine, valitsusväliste organisatsioonide ja ÜRO agentuuride lihtsam juurdepääs ja kergemad töötingimused ning haridussüsteemi põhjalik reformimine. Ma tunnistan, et president Berdõmuhammedovi ajal on valitsus teinud edusamme. See on vaieldamatu. Kuid minu arvates ei ole need mingil juhul piisavad selleks, et me võiksime selle lepingu praegu heaks kiita. Nii teie, härra eesistuja, kui ka teie, proua volinik, olete suure võimaluse käest lasknud.
Sotsiaaldemokraatidest kolleegide - kelle seisukohtadega ma ei pruugi küll alati nõustuda - sõnavõttude kohaselt soovime me teilt garantiid, et kui Euroopa Parlament nõuab sellest vahelepingust taganemist, siis te täidate meie nõudmise. Härra Vondra ei öelnud selle kohta üldse mitte midagi ja teie, proua volinik, selgitasite meile, et lepingu teksti järgi on seda võimalik teha. See, et lepingu teksti järgi on see võimalik, ei ole tähtis; tähtis on see, et kui Euroopa Parlament seda nõuab, siis te olete valmis meie nõudmist täitma. Selles on küsimus.
Lugupeetud kolleegid, kui me tahame võtta end tõsiselt, siis ei tohiks me homme poolt hääletada, kui komisjon ei anna kirjalikku nõusolekut, milles öeldakse, et see nõudmine täidetakse. Selline oli kokkulepe kui tervik, mida nõuti, kuid teie ei öelnud selle kohta midagi. Ma pean ütlema, et minu arvates ei võta te meid tõsiselt. Te oleksite võinud teha vähemalt mingi avalduse selle kohta, milline on teie seisukoht selles küsimuses.
Seepärast ütlen ma teile, et sellistel asjaoludel ei ole kokkulepe vahelepingu osas võimalik. Ma loodan, et me paneme selle homme ühehäälselt kirja.
David Martin
- Härra juhataja, nagu kaks eelkõnelejat, kardan minagi, et komisjon ja nõukogu on maalinud üsna roosilise pildi sellest, milline olukord praegu Türkmenistanis valitseb.
Praegune president võib olla veidi parem kui see, kelle asemele ta 2007. aasta veebruaris asus, kuid kas ta on piisavalt palju parem, et me võiksime nõustuda kaubandusalase vahelepingu kui partnerlus- ja koostööleping eelkäija sõlmimisega? Nagu härra Markov ja proua Flautre ütlesid, seadsime me rahvusvahelise kaubanduse komisjonis Türkmenistanile viis väga selget ülesannet, mis tuleks enne meie nõusoleku andmist täita.
Esiteks ütlesime me, et Rahvusvahelisel Punasel Ristil peab olema vaba pääs Türkmenistani. Kui komisjon ja nõukogu mu arvamust ümber ei lükka, siis minu arusaamist mööda on Punasel Ristil seni olnud võimalik Türkmenistanis külastada ühte vanglat või ühte kinnipeetavat.
Teiseks oli meie soov, et Türkmenistan kujundaks oma haridussüsteemi ümber vastavalt rahvusvahelistele standarditele. Nõukogul on õigus, öeldes, et keskkooliõpet on pikendatud ühe aasta võrra, kuid mina olen asjast nii aru saanud, et kuigi haridussüsteemis on tehtud väiksemaid parandusi, ei ole need suunatud kõikidele türkmeenidele, vaid eliidile ja nende ettevalmistamiseks, kes soovivad töötada nafta- ja gaasisektoris.
Kolmandaks nõudsime me kõigi poliitvangide vabastamist. Mõned vangid on vabastatud, kuid on sõna otseses mõttes sadu - kui mitte tuhandeid - poliitvange, kes vaevlevad Türkmenistani vanglates ja ootavad endiselt õiglast kohtuprotsessi.
Neljandaks ütlesime me, et kõik välisriikidesse reisimise piirangud tuleks kaotada. Huvitav, et nii nõukogu kui ka komisjon keskendusid riigisisesele reisimisele. Meie ütlesime, et ka välisriikidesse reisimine peab vaba olema. Seda ei ole tehtud.
Ja lõpuks nõudsime me sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide vaba juurdepääsu, ÜRO inimõigustega tegelevate organite vaba juurdepääsu ja ajakirjandusvabadust. Nõndaks, ajakirjandusvabadust ja valitsusväliste organisatsioonide vaba juurdepääsu ei ole tagatud ning ehkki ÜRO usulise sallivuse inspektor võidi riiki lubada, siis ÜRO taotletud visiitide järjekord on Türkmenistani puhul maailma pikim.
Kas see on tõepoolest riik, millega me soovime koostööd teha? Millegipärast arvan ma, et enamus siin, Euroopa Parlamendis, ja teisteski institutsioonides vastab selgelt "jah". Miks on asjad muutunud pärast seda, kui rahvusvahelise kaubanduse komisjon 2007. aastal oma resolutsiooni vastu võttis? Küünikud võiksid öelda, et põhjuseks on gaasi ja nafta avastamine Türkmenistanis, meie soov ehitada uut gaasijuhet ja meie äkiline avastus, et tegemist on meie strateegilise huviga. Kui see on nii, siis ärgem teeselgem, et sellel on midagi tegemist inimõigustealase olukorra paranemisega. Tegemist on omakasupüüdlikkusega Euroopa Liidu tasandil.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Søren Bo Søndergaard
- (DA) Härra juhataja, ka mina olen absoluutselt vastu ettepanekule, et Euroopa Parlament peaks Türkmenistaniga kaubanduslepingu sõlmimise tingimusteta heaks kiitma - sest sellest me ju siin räägime. Me võime iseenda õigustuseks mida tahes kirjutada, kuid niipea, kui oleme rohelist nuppu vajutanud, on see küsimus meie kontrolli alt väljas, kui me ei saa komisjonilt garantiid, et meil on võimalus leping tühistada.
Mis on Türkmenistaniga lepingu sõlmimisega nõustumise tegelik põhjus? Me oleme kuulnud igasugustest edusammudest ning diktatuur on tõepoolest teinud mõningaid parandusi ja on andnud mitmeid lubadusi. Kuid - nagu Amnesty International on meile rääkinud - muudatusi on tehtud üksnes väga piiratud ulatuses. Kuidas seda on selgitatud? Selgituseks öeldi, et ka lepingu puudumine ei ole mingeid tulemusi andnud. Minu arvates on see absurdne selgitus, mis kaudselt julgustab kõiki diktaatoreid endistviisi jätkama, sest see tähendab, et millalgi anname me oma nõudmistes järele.
Minu arvates tuleb valjult ja selgelt välja öelda, et gaasi hind võib olla liiga kõrge ja et kui gaasi hinnaks on lepingud Türkmenistani diktatuuriga, siis see hind on liiga kõrge.
Justas Vincas Paleckis
(LT) On kahetsusväärne, et Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Türkmenistanis inimõiguste kaitsmiseks võetud meetmed ei ole seni andnud positiivseid tulemusi. Ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad on vaikima sunnitud. Naised ja lapsed langevad endiselt vägistamise ja inimkaubanduse ohvriks.
Kuid sellegipoolest olen ma veendunud, et suhete peatamise ja isoleerimise poliitika ei anna Türkmenistani puhul tulemusi. Asi ei ole selles, et Türkmenistanis on rikkalikud gaasivarud, vaid lihtsalt selles, et üksnes välismaailmaga sidemete edendamine võib kutsuda esile demokraatlike muutusi.
Seepärast toetan ma komisjoni seisukohta ja vahelepingut, mille võib vajadusel, vastuseks selles riigis toimuvatele sündmustele, peatada. Kahtlemata ei tuleks Euroopa Liidu suhtumist energiasse suhetes Türkmenistaniga eraldada muutustest inimõiguste valdkonnas.
Charles Tannock
- Härra juhataja, salapärase Türkmenistani puhul tuleb peale nafta ja gaasi muudki silmas pidada. See ei tähenda, nagu poleks selle riigi süsivesinikuvarud olulised. Tegelikult on need Euroopa Liidu jaoks strateegiliselt äärmiselt väärtuslikud, arvestades Euroopa Liidu soovi ja Türkmenistani ilmset iha pääseda energiaga varustamise mõttes välja Venemaa varjust.
Türkmenistani tohutud ja selgelt juurdepääsetavad gaasivarud on juba iseenesest piisav põhjus Euroopa Liiduga tihedamate suhete taotlemiseks. Siiski on ka muid põhjusi, mille tõttu minu arvates tasuks püüelda Türkmenistaniga kaubandusalase vahelepingu sõlmimise poole. See riik on parim näide rahumeelsest ja stabiilsest moslemiriigist, mida juhib ilmalik valitsus, kes on pühendunud võitlusele islamiterrorismiga Afganistanis, kus meil on käimas sõda.
Loomulikult on endiselt põhjust tõsiselt muret tunda inimõiguste, demokraatia ja poliitiliste vabaduste pärast, kuid need probleemid esinevad ka seoses Venemaa ja Hiinaga, kuid ma ei mäleta, et sotsiaaldemokraadid oleksid hiljutises Tiibeti-teemalises arutelus selle küsimuse tõstatanud. Ometi on meil strateegilised suhted mõlema suurriigiga.
Me soodustame Türkmenistanis edasiste muudatuste tegemist dialoogi ja partnerluse abil, mitte isolatsiooni abil. Seetõttu olen ma üldiselt Euroopa Liidu ja Kesk-Aasia riikide vaheliste paremate suhete poolt.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Alessandro Battilocchio
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma loodan, et see arutelu vahelepingu üle annab võimaluse alustada Türkmenistanis valitseva olukorra põhjalikku uurimist ja nõuda rohkem praktilisi meetmeid praeguse väga halva olukorra parandamiseks.
Aşgabati valitsus lükkas hiljuti tagasi rea soovitusi, sealhulgas soovitused poliitvangide vabastamiseks, varasemalt poliitilistel kaalutlustel mõistetud vanglakaristuste läbivaatamiseks ja inimõiguslastele meelevaldselt määratud reisikeelu tühistamiseks. Seni on see riik olnud rangelt ja üheselt suletud rahvusvaheliste organisatsioonide vaatlejatele, kellel pole olnud võimalik Türkmenistani 10 aasta vältel siseneda. Ajakirjanikud ja aktivistid ei saa vabalt töötada vabalt ning oponentide ähvardamine on igapäevane.
Euroopa Liit ja rahvusvaheline üldsus nõuavad nüüd sisulisi muutusi inimõiguste järgimisel; puhtalt majanduslikke lepinguid oleks väga raske aktsepteerida.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Härra juhataja, minister, volinik, ma leian, et me peaksime loobuma silmakirjalikkusest selles küsimuses.
2006. aastal olin ma Türkmenistani külastanud Euroopa Parlamendi delegatsiooni koosseisus; me tegime tollal mitmeid ettepanekuid, millele te viitasite, volinik.
Muidugi ma mõistan teie ja nõukogu argumente, aga kui võrrelda neid ettepanekuid, mis tollal tehti, ja raportit Kesk-Aasia kohta, mida me hääletasime siinsamas saalis paar kuud tagasi, 20. veebruaril 2008, ja milles me kordasime oma nõudmisi vangide vabastamise kohta, Punase Risti kohta jne, siis tekib küsimus - kas tegelikult on mingit edu saavutatud? Ei ole.
Kui ma loen "Türkmenistani raportit", siis on mul tunne, nagu loeksin "Nabucco raportit", sest lõppude lõpuks oleme me ju huvitatud energiast - maailma suuruselt kolmanda gaasiriigi gaasist. Pealegi tean ma - see tehti meile Türkmenistanis vägagi selgeks -, et kui Euroopa Liit ei ole huvitatud Türkmenistani gaasist, siis on sel riigil teisigi kliente, sealhulgas Hiina. Nii et loobugem silmakirjalikkusest ja rääkigem asjadest nii, nagu need on ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Christopher Beazley
. - Härra juhataja, ma tahaksin lihtsalt avaldada poolehoidu oma kolleegile, doktor Charles Tannockile. Kui teda poleks katkestatud, oleks ta lõpetuseks öelnud seda, et Euroopa Liitu tuleks julgustada rajama läbi Kaspia mere kulgevaid torujuhtmeid Kesk-Aasiasse - ning komisjon ja nõukogu peaksid seda rahastama -, et vähendada ühest monopoolsest allikast sõltumise ohtu ja vältida ühe meie naabri välispoliitiliste eesmärkide ohvriks langemist.
Juhataja
- Tänan teid, härra Beazley. Ikka on oluline härra Tannocki mõtteid täiendada, sest ta on alati konstruktiivne ja üks Euroopa Parlamendi inspiratsiooniallikaid.
Nüüd on sõna viimasel kõnelejal, härra Martinil.
Me uurime juhatuses, kas selles etapis võiks lasta rääkida kõnelejatel, kes on juba arutelus osalenud, sest tavaliselt algatavad nad arutelu uuesti. Kuid praegu oleme me jõudnud viienda kõnelejani ja kuna sõna saamise õigus on viiel kõnelejal, siis annangi ma nüüd sõna härra Martinile.
David Martin
Härra juhataja, tänan teid, et andsite mulle võimaluse rääkida. Ma soovisin sõna, kuna tahaksin esitada komisjonile väga konkreetse küsimuse, enne kui komisjoni esindaja jälle rääkima hakkab. Ma tahan teada, kuidas täpselt kokku lepitud inimõigusteklauslit kohaldama ja rakendama hakatakse. On see komisjon, kes teeb kindlaks, kas inimõigusi on rikutud, ja kui komisjon nii otsustab, siis kas nõukogus lepitakse lepingu peatamises kokku ühehäälselt või kvalifitseeritud häälteenamusega? Kui praktiline see inimõigusteklausel saab tegelikult olema? Inimõigusteklausel sisaldub mitmes meie rahvusvahelises lepingus, kuid seni - välja arvatud järgmine arutelu - pole me peaaegu kunagi sellele tuginenud; Valgevene on üks vähestest eranditest.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, ma arvan, et see oli kasulik arutelu. Selles arutelus keskenduti peamiselt inimõigustele ja see ei ole meie jaoks üllatav. Tahaksin veel kord rõhutada, et praegune lepingus sisalduv inimõigusteklausel võimaldab lepingu inimõiguste rikkumiste korral peatada; mis puudutab peatamist, siis ma leian, et kui olukord Türkmenistanis halveneb, siis peame me Euroopa Parlamendi soovitusi väga tõsiselt võtma.
Lõpliku otsuse teeb muidugi nõukogu, kes kaalub kõiki võimalusi piiravate meetmete võtmiseks, sealhulgas lepingu peatamise võimalust, ja meil on olemas vastavad pretsedendid mõnede teiste Kesk-Aasia riikide puhul.
Siin viidati ka koostööle Punase Ristiga. Meil on keeruline Punase Risti ja Türkmenistani vahelise koostöö üle otsustada - seda lihtsalt seetõttu, et Punane Rist rakendab diskreetsuse põhimõtet. Nii et selle põhjal, mida me teame, tuleb tunnistada, et palju tuleb veel teha ja parandada, kuid samal ajal võime me täheldada ka positiivseid sündmusi ja edusamme.
Üldiselt ja kokkuvõtteks võib öelda, et inimõigustealane olukord jätab Türkmenistanis muidugi soovida, kuid ka jätkuv isolatsioon ei ole lahendus. Tingimuslik lähenemisviis vahelepingu sõlmimisele, mille üle on läbirääkimisi peetud 11 aastat, ei ole tõhus vahend inimõiguste ja demokraatia vallas edusammude tagamiseks.
Muidugi peame me astuma Türkmenistaniga dialoogi inimõiguste teemal, ja seda me püüamegi teha. Tšehhi peaminister külastas äsja seda riiki. Ta vestles Aşgabatis presidendiga just sel teemal.
Eesistujariik on veendunud, et nüüd on tekkinud võimalus Türkmenistaniga tihedamate sidemete arendamiseks ning et selline lähenemine on ainus tõhus vahend avameelse dialoogi pidamiseks sellistes küsimustes nagu inimõigused.
Ükski Türkmenistani peamistest partneritest - ei Venemaa ega Hiina, kes tegelevad oma mõjuvõimu suurendamisega selles piirkonnas, - ei tähtsusta tõenäoliselt selliseid teemasid kuigivõrd.
Seega, sobivate lepinguliste suhete paikapanemine, alustades vahelepingust, on peamine samm sellises sidemete arendamise poliitikas. Euroopa Parlamendi eitav seisukoht kahjustaks meie tärkavat dialoogi Türkmenistaniga ja õõnestaks meie võimalusi tagada edu sellistes olulistes valdkondades nagu suurem austus inimõiguste suhtes.
Seepärast kutsuksin ma Euroopa Parlamenti üles andma oma täielik toetus vahelepingu sõlmimisele, nagu soovitab ka raportöör Daniel Caspary.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, Eleanor Roosevelt ütles kord, et pimeduse kirumise asemel võiks hoopis küünla süüdata. Seda võib öelda ka Türkmenistani kohta. Inimõiguste edendamine ja demokraatia toetamine selles riigis peab kahtlemata jätkuvalt olema meie prioriteet. Paljud teist - näiteks proua Flautre, kes ei ole enam siin, - märkisid õigesti, et muutused on aeglased. Jah, on küll, aga siiski on tegemist muutustega ning neid muutusi tuleb tunnustada ja julgustada.
Nii et me peame aitama Türkmenistanil end aidata. Seetõttu peame me selle riigiga suhtlema konstruktiivselt, kestvalt ja strateegiliselt. Me peame looma meievaheliste lepinguliste suhete korraliku raamistiku ning praegu kehtiv kaubandus- ja koostööleping ei võimalda seda teha.
Lubage mul öelda paar sõna peatamise või võimaliku peatamise kohta. Nagu te teate ja nagu nõukogu eesistuja just ütles, on see nõukogu, kes selliseid küsimusi otsustab, kusjuures otsused tuleb vastu võtta ühehäälselt. Komisjon võib teha vastavasisulise ettepaneku.
Lubage mul teile vaid meenutada, et näiteks pärast Andidžanis toimunud sündmusi otsustas nõukogu rakendada Usbekistani suhtes piiravaid meetmeid, sealhulgas relvaembargot ning reisipiiranguid nende Usbeki ametnike suhtes, kes leiti olevat nende sündmustega seotud. Lisaks peatati tehnilised kohtumised partnerlus- ja koostöölepingu raames ning koostöökomitee ja allkomiteede kohtumised. Need meetmed vaadatakse regulaarselt üle ning vajadusel neid kas pikendatakse või muudetakse igal aastal.
Seega, kui peaks toimuma mõni sarnane juhtum või kui olukord lihtsalt halveneb märkimisväärselt, siis võiks nõukogu võtta samalaadseid meetmeid või kaaluda koguni lepingu peatamist ning komisjon kaaluks kindlasti kõiki olemasolevaid võimalusi, sealhulgas lepingu peatamist.
Partnerlus- ja koostöölepingusse konkreetse inimõigustega seotud lõpetamisklausli lisamine eeldaks selle lepingu muutmist. Meie arvates oleks see üsna keeruline, sest see tähendaks uusi läbirääkimisi Türkmenistaniga, kes allkirjastas ja ratifitseeris partnerlus- ja koostöölepingu juba 2004. aastal, aga ka Euroopa Liidu liikmesriikidega, kellest 12 on samuti juba lepingu ratifitseerinud.
Kui eesmärk on teha kindlaks, kas inimõiguste rikkumine võib tuua kaasa partnerlus- ja koostöölepingu peatamise, siis tahaksin ma korrata, et nii partnerlus- ja koostööleping kui ka vaheleping sisaldab klauslit, mille kohaselt inimõiguste järgimine on üks olulisi tingimusi - nagu ma enne juba väga selgelt ütlesin. Nii partnerlus- ja koostööleping kui ka vaheleping sisaldavad ka klauslit, mille kohaselt juhul, kui üks pool leiab, et teine pool ei ole täitnud mõnda lepingujärgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid, mida eriti kiireloomulistel juhtudel võib teha ka ühiskomiteega kõigepealt konsulteerimata.
Samuti sisaldab nii vaheleping kui ka partnerlus- ja koostööleping ühisavaldust, mille kohaselt käsitatakse eriti kiireloomuliste juhtudena lepingu olulist rikkumist ükskõik kumma poole poolt, kusjuures selgitatud on, et oluline rikkumine seisneb olulise tingimuse rikkumises.
Seega annab oluline rikkumine kiireloomulistel juhtudel pooltele õiguse võtta asjakohaseid meetmeid. Meie arvates võivad need meetmed hõlmata ka lepingu peatamist. Austatud parlamendiliikmed, seetõttu palun ma veel kord - nagu ennegi -, et te annaksite oma nõusoleku Türkmenistaniga kaubandusalase vahelepingu sõlmimiseks.
Mina oleksin täiesti nõus, et komisjon võtab endale poliitilise kohustuse jälgida inimõigustealast dialoogi ja anda sellest korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile. Vaheleping oleks kui hüppelaud, mis võimaldab koostööd suurendada ja mis viiks meid sammu võrra lähemale olukorrale, kus Türkmenistaniga peetava dialoogi raamistik on võrreldav meie suhetega teiste selle piirkonna riikidega. Ärgem sedagi unustagem.
Meil on võimalik kutsuda esile positiivseid arenguid ja inimõigustealase olukorra paranemist üksnes enese suurema sidumise kaudu.
Daniel Caspary
raportöör. - (DE) Härra juhataja, kolleegid! Tänan teid väga tänase arutelu eest. See on meid palju edasi viinud. Tahaksin tänada kõiki oma austatud kolleege, kes koos minuga selle küsimusega viimastel kuudel töötasid.
Lugupeetud härra Vondra, eriti jäi mulle meelde üks nõukogu olulisi avaldusi: seda, mida tähendavad demokraatia ja inimõigused, ei saa Türkmenistani rahvas kindlasti teada Hiinalt, Venemaalt ega isegi mitte Iraanilt. Euroopa Parlament on viimastel aastatel pannud paika selged tingimused, mille järgi me võime selle vahelepinguga nõustuda; viimati tehti seda raportis Kesk-Aasia strateegia kohta, mille koostas härra Özdemir.
See oleks Euroopa Parlamendi poolt tohutu järeleandmine, kui me nüüd põhimõtteliselt eiraksime kolm kuud või kuus kuud tagasi paika pandud tingimusi ning ütleksime, et me võime vahelepingu kohta koostatud raporti kõigele vaatamata vastu võtta. Teisest küljest on mulle ka selge, et me räägime täna vahelepingust. Hääletamise edasilükkamine ei oleks hea mõte. Ma olen ka seisukohal, et me ei tohiks kasutada Türkmenistani ja vahelepingut pantvangidena selleks, et nihutada võimutasakaalu Euroopa Liidu institutsioonide vahel.
Samuti saan ma aru, et see looks pretsedendi, kui komisjon ja nõukogu nõustuksid nende nõudmistega, mille paljud meist täna esitasid, ehkki - ja ma ütlen selle väga selgelt välja - minu arvates on need Euroopa Parlamendi nõudmised täiesti õigustatud. Seetõttu ootan ma komisjonilt - eelistatavalt täna õhtul - lubadust, et kui jälgimise tulemusena ilmneb, et olukord Türkmenistanis on halvenenud, ja kui Euroopa Parlament võtab vastu resolutsiooni, milles palutakse komisjonil teha nõukogule ettepanek vahelepingu peatamise kohta, siis esitab komisjon nõukogule sellekohase ettepaneku. Ma arvan, et see peaks olema praeguste lepingute raames võimalik.
Igal juhul oleks mul väga hea meel, kui me saaksime nõukogult lubaduse, et nõukogu võtab selle küsimuse komisjoni ettepanekul üles ühel oma eelseisvatest kohtumistest. Kumbki institutsioon saaks kindlasti anda need kaks lubadust, ilma et see tähendaks Euroopa Liidu institutsioonidevahelise koostööd üldise korra muutmist. Oleksin tänulik, kui te saaksite selle avalduse teha täna või siis hiljemalt homme enne hääletust. Ma ei tahaks oma lugupeetud kolleegidele homme enne hääletust soovitada minu raporti hääletamise edasilükkamist.
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel esitatud kaks resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
