Sodelovanje med posebnimi enotami za posredovanje držav članic (razprava) 
Predsednik
- (FR) Naslednja točka je razprava o poročilu o Pobudi Republike Avstrije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih situacijah (15437/2006 - C6-0058/2007 -, ki ga je v imenu odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pripravil gospod França.
Armando França
poročevalec. - (PT) Stara Evropa se je spremenila. Danes se Evropska unija s 27 državami članicami in skoraj 500 milijoni prebivalcev sooča z zapletenimi in spodbujajočimi izzivi, ki od nas zahtevajo sprejemanje vedno širših pogledov na svet in naravnanost na vprašanja v zvezi z ohranjanjem miru, varnostjo, stabilnostjo, svobodo in izvajanjem demokracije. Kot je povedal že Victor Hugo, je skrivnost dobre vlade v tem, da ve, koliko prihodnosti je lahko vključene v sedanjost. Zato je to področje in velik izziv tega poročila - izziv varovanja oseb in premoženja - in je vprašanje iz vsakdanjega življenja Evropejcev. Govorim o varnosti, zlasti današnji, jutrišnji, vsakdanji, na ulicah, v službi, v prostem času in doma, na kopnem, na morju, v zraku. Varnost našega skupnega prostora nam brez vsiljevanja zagotavlja in podpira svobodo v uravnovešeni družbi.
Svoboda je temelj, osnovna vrednost Unije, varnost pa je orodje za blaginjo, ki ponuja stabilnost in ščiti svobodo. Svoboda kot vrednota in varnost kot orodje sta bistvena za evropski načrt. Pobuda Avstrije, ki jo je prevzelo portugalsko predsedstvo in ki je ustvarila slep Sveta, je omogočila izboljšanje sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje Evropske unije v kriznih situacijah. To je dobra in potrebna pobuda. Ta pobuda tudi dopolnjuje prümsko pogodbo, ki omogoča posredovanje le v primeru naravnih ali resnih nesreč. V poročilu predlagam 11 sprememb k predlogu sklepa, ki prav tako določa najmanjši splošen okvir za možno posredovanje pri krizi, ki jo povzroči človek, ugrabitvah, terorističnih napadih itd., in sicer v kriznih situacijah, ki jih povzroči človek in ki predstavljajo resno neposredno fizično grožnjo osebam, premoženju, infrastrukturi ali ustanovam.
V predlogu je sodelovanje na ravni usposabljanja in ukrepanja posebnih enot za posredovanje vedno ena izmed možnosti, država članica pa po svoji izbiri prosi za sodelovanje in navede vrsto pomoči, ki jo potrebuje. Učinkovitost in pripravljenost posredovanja bosta vedno odvisni od stopnje pripravljenosti, koordinacije, povezanosti in obstoja enotnih metod pri načinu delovanja enot za posredovanje in zato predlagam možnost skupnega usposabljanja in vaj ter da se usposabljanje in vaje financirajo iz proračuna Evropske unije v skladu s členi 30, 32 in 34 Pogodbe o Evropski uniji. Prav tako bi rad izpostavil, da morajo, glede na naš dogovor, biti pravila o civilni in kazenski odgovornosti, ki se uporabljajo, ko gre za skupne operacije, enaka tistim iz odločitve iz Prüma.
Gospod predsednik, kolegi poslanci, ta sklep Sveta je zelo pomemben. To je skupna rešitev za skupna vprašanja in nevarnosti, ki grozijo vsem državam članicam. To je rešitev, ki upošteva bistveno sodelovanje pri pripravah in odzivih na krize, ki jih povzroči človek in ki smo vedno nepredvidene, vendar vedno možne. Nazadnje bi rad še izpostavil in se zahvalil za dano institucionalno in tehnično sodelovanje in opozoril na predloge sprememb, ki so jih predlagali gospod Díaz de Mera, gospod Demetriou in gospa Iotova in ki so izboljšali in obogatili moj osnutek poročila.
Franco Frattini
Vice-President of the Commission. - Gospod predsednik, od samega začetka sem podpiral avstrijsko pobudo, ki jo je ponovno vzpostavilo portugalsko predsedstvo.
Prepričan sem, da sta praktično in operativno sodelovanje med posebnimi enotami za posredovanje v Evropski uniji zelo pomembni pri reševanju grozečih razmer.
Najprej bi se rad zahvalil poročevalcu, gospodu Francu, za odlično opravljeno delo v zvezi s to dokumentacijo in celemu odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve za vse uporabne predloge sprememb v poročilu.
Pozdravljam predloge sprememb Parlamenta, katerih cilj je izboljšanje pobude. Rad bi omenil predloge sprememb in s tem zagotovil, da ne pride do prekrivanj z odločitvijo iz Prüma ali vprašanji, povezanimi s finim uravnavanjem določb o odgovornosti, ali s ponovno opredelitvijo in pojasnitvijo izraza "krizne razmere" ali predlogom sprememb, ki se nanaša na možnost pridobitve finančnih sredstev za skupne projekte.
Treba je opozoriti, da posebne enote za posredovanje zdaj delujejo v okviru mreže Atlas. Izvajajo skupno usposabljanje in vaje, tovrstne projekte finančno podpiramo. Že od leta 2006 financiramo te dejavnosti iz našega proračuna in moj predlog za leto 2008 je, da se financiranje za Atlas poveča na 900 000 EUR.
Na koncu poudarjam, da podpiram to poročilo in si močno želim, da delo na tej dokumentaciji poteka hitreje ter da jo tudi Svet hitro sprejme.
Mihael Brejc
v imenu skupine PPE-DE. - Ta sklep o sodelovanju med posebnimi enotami za posredovanje držav članic v kriznih situacijah je eden od številnih dokumentov, ki naj povečajo pripravljenost in sposobnost ustreznega odzivanja držav članic v primeru kriznih razmer, kot so tudi recimo teroristična dejanja. Ukrepanje v kriznih razmerah in boju proti terorizmu so kompleksne naloge, ki zahtevajo dobro sodelovanje vseh držav članic.
Doslej je bilo veliko storjenega glede političnih in pravnih podlag ter konkretnih, preventivnih ukrepov, premalo pa smo se ukvarjali z vzroki, s koreninami terorizma. Zato ponavljam svojo pobudo, naj Svet in Komisija več pozornosti namenita koreninam in vzrokom terorizma. Na področju izmenjave informacij so bili tudi storjeni številni prvi dobri koraki, vendar še ne zadostni. Težava je bila doslej v tem, da bi nastale precejšnje formalne ovire, če bi država članica v kriznih razmerah, torej v primeru, recimo, terorističnega napada, zaprosila za pomoč drugo članico.
Da bi povečali učinkovitost delovanja v kriznih razmerah, je torej nujno sodelovanje držav članic, njihovih organov in seveda še posebej sodelovanje in tudi poznavanje posebnih enot. In ta sklep odpira možnost sodelovanja pri najtežjih terorističnih dejanjih, torej res v pravih kriznih razmerah, in omogoča, da zaprošena država pomaga s svojimi posebnimi enotami. S tem na noben način ne krni suverenosti druge države, ampak gre za pomoč drugi članici. To ni pomembno zgolj zaradi konkretnih okoliščin, ampak izkazuje uveljavljanje ene temeljnih vrednot Evropske unije, to je solidarnosti. V moji politični skupini podpiramo ta sklep in pričakujemo, da bo na glasovanju deležen velike podpore, hkrati pa se zahvaljujem poročevalcu, gospodu Françaju za dobro delo.
Bogusław Rogalski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, pri razpravljanju o osnutku zakonodajne resolucije o pobudi Republike Avstrije za sprejetje sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih situacijah je treba upoštevati, da ena sama država članica nima na razpolago vseh sredstev, virov ter strokovnega znanja in izkušenj za učinkovito spopadanje z možnimi grožnjami visoke stopnje ali kriznimi situacijami, ki zahtevajo posebno posredovanje. Zato je ključnega pomena, da lahko vsaka država članica zaprosi za pomoč drugo državo članico. To je pomembno zlasti pri boju proti terorizmu, organiziranemu in čezmejnemu kriminalu ter v primerih katastrof in resnih nesreč.
Prav tako upam, kar je treba upoštevati, da bo predlog spremembe Parlamenta v zvezi z medsebojnim učinkovanjem agencij tretjih držav "po analogiji" vpeljal gmotni zaščitni ukrep proti neodobreni širitvi teh poenostavljenih pravil za sodelovanje z namenom, da prepreči zlorabe, na primer v dvomljivih posredovanjih ter da taka posredovanja ne bodo kršila pravic držav članic.
Athanasios Pafilis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, cilj avstrijske pobude in poročila Komisije je, da se še bolj okrepi sodelovanje med posebnimi enotami za posredovanje držav članic EU in organizacijo skupnih operacij v vsaki državi članici, domnevno za boj proti terorizmu. Te operacije so že vključene v Prümsko pogodbo, v okviru katere bodo policijski organi popolnoma svobodni pri poseganju in izvajanju operacij na ozemlju vsake države članice, celo z uporabo orožja.
Evropska unija je že nekaj let podlaga za histerijo v zvezi s terorizmom, negotovost in strah pred nevidnim sovražnikom. Temeljne človekove pravice in demokratične svoboščine se občutno kratijo, domnevno zaradi boja proti temu sovražniku.
Kdo je dejansko sovražnik Evropske unije? O terorizmu se govori že veliko let; Evropska unija v resnici poskuša ščititi svoje politike in varovati svoj ekonomski in politični sistem pred opozicijo delavcev. To dejansko priznava poročilo samo. Vse, kar je v njem navedeno v zvezi s terorizmom in podobnim, je zgolj teoretično: legalizira posredovanje in skupne policijske operacije, kot trdi, tudi v primerih, ko gre le za sum storjenih kaznivih dejanj ali ogrožanje premoženja državnih infrastruktur ali organizacij, ali ko gre za nedoločene kršitve. Ravno to namerno nejasno izražanje se lahko uporabi pri upravičevanju posredovanja; lahko celo zatre tradicionalne oblike ljudske mobilizacije ali protesta, kot na primer simbolični prevzem cest in javnih stavb, večje stavke in organizacijo shodov v zvezi s stavkami.
Menimo, da je to cilj poročila, zato se z njim ne strinjamo. Nasprotujemo mu. Glasujemo proti pobudi in poročilu, državljane pa pozivamo, da zavarujejo svoje osebne in demokratične pravice.
Andreas Mölzer
- (DE) Gospod predsednik, strokovnjaki, ki lahko izvedejo tvegane naloge, nedvomno zelo prispevajo k varnosti, v zvezi s tem smo se sporazumeli. - prav tako kot o tem, da je v primeru teroristične grožnje načrtovano in izboljšano sodelovanje prednost. Trenutni razvoj dogodkov je v nekaterih pogledih zaskrbljujoč ravno zaradi rasti stopnje kriminala. Medtem ko se moramo vedno bolj boriti proti še bolj neobzirnim kriminalnim skupinam, ki se veselijo ob vsakem odprtju meje, se policijske postaje zapirajo, posebne enote pa krčijo. Glede na ta položaj EU še zmeraj želi odgovornim državljanom otežiti možnost, da se branijo z orožjem in s svojo zmotno vizijo o večkulturnosti prispeva k družbi z veliko kriminala in z zaprtimi območji ter k nagnjenosti k večanju kriminala.
Seveda je pomembno, da smo na teroristična dejanja pripravljeni, vendar zaradi tega ne sme trpeti boj proti kaznivim dejanjem. Menim, da bi morali prenehati s pošiljanjem policistov k terorističnim enotam in zapiranjem delujočih posebnih enot le zato, da se ustvarijo nove posebne enote -mogoče celo proti mladostniškim tolpam.
Hubert Pirker
- (DE) Gospod predsednik, komisar, za razliko od prejšnjih govorcev to pobudo pozdravljam in bi jo zato glede tega rad povedalo naslednje: "dobre stvari potrebujejo svoj čas". To pa zato, ker je pobuda Avstrije pobuda voditeljev držav ali vlad iz leta 2004 in ker obravnava vprašanje o tem, kako lahko posebne enote v primeru terorističnega napada podprejo vsako izmed držav članic. Zato nima ničesar opraviti z zadevo, ki jo je izpostavil prejšnji govornik, prav tako pa ne razumem Konfederalne skupine Evropske združene levice/Nordijske zelene levice, ki preprosto zavrača tako pobudo o pomoči posebnih enot.
Vemo, da nobena država članica ne more biti popolnoma zaščitena pred takimi okoliščinami. Zato Parlament s to pobudo poskuša poiskati načine za zagotovitev najboljše in najučinkovitejše čezmejne pomoči v takih posebnih primerih in zlasti v primerih terorističnih napadov, jemanju talcev in ugrabitvah.
Zlasti pozdravljam nadaljnje predloge Parlamenta, ker lajšajo odločitve v zvezi s tem, čigavi so na primer stroški, in sicer države članice, ki prosi za pomoč, ali odločajo o tem, katera pravila veljajo, če so uradniki aktivni v drugi državi članici. To prav tako vključuje pravila o odgovornosti. Pozdravljam dejstvo, da potekajo skupni tečaji usposabljanja za združevanje teh posebnih enot in za izboljševanje njihove razmestitve, če je to potrebno. Čestitam poročevalcu. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanski demokrati) in Evropski demokrati bodo to pobudo podprli.
Predsednik
Čas govorjenja lahko s postopkom "catch the eye" zagotovim le tistim poslancem, ki pred tem v razpravi še niso govorili, vendar ne vidim, da bi me kdo izmed teh prosil za čas za govorjenje.
Poleg tega je gospod Frattini povedal, da v imenu Komisije ne bo govoril. Zato damo poročevalcu, gospodu Françi, dve minuti časa za govorjenje, da zaključi to razpravo.
Armando França
poročevalec. - (PT) Najprej bi se rad zahvalil za sklicevanja na moje delo, poročilo in kolegom odbora, katerega član sem tudi sam, gospodu Frattiniju in ostalim poslancem, ki so podprli poročilo in pobudo Avstrije ter sklep Sveta in portugalsko predsedstvo, ki ga bo nadalje obravnavalo.
Rad bi izpostavil vidik,ki se mi zdi pomemben. Na tem področju je varnost - ponavljam - varnost orodje, ne vrednost, je orodje za svobodo ter učinkovito in pozitivno izvajanje temeljnih pravic zlasti državljanov EU. Še en vidik, ki ni nič manj pomemben, je ta, da ta sklep ne bo naklonjen posredovanju, kot je bilo tukaj rečeno, ta sklep bo podpiral temeljni vidik povezovanja EU, namreč sodelovanje med državami članicami, ter sodelovanje v zvezi s skupnim usposabljanjem in vajami in tako tudi preprečevanjem. Le če države članice ena drugo zaprosijo za pomoč, bo ukrepanje v določenih nastalih kriznih situacijah mogoče, to pa bodo seveda morale oceniti vpletene države članice.
Prav tako sem predlagal podporo iz proračuna EU, da v glavnem spodbudim in pospešim sodelovanje na tem področju ter da zagotovim nekaj finančne podpore tistim državam članicam, ki jo potrebujejo.
Na koncu bi rad povedal še to, da ga je pomembno izvajati in pospeševati, saj se krizne situacije, ki ogrožajo našo varnost in tako tudi našo svobodo, lahko pojavijo kadar koli in izpodbijejo zaupanje vseh 500 milijonov državljanov EU.
Predsednik
Gospod França, čestitam vam za vaše odlično poročilo.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo ob 11.00.
Pisne izjave (člen 142)
Marianne Mikko  
v pisni obliki. - Skupaj si prizadevamo, da zmanjšamo nujnost posebnih enot za posredovanje. Vendar pa glede na učinkovitost enot in njihovo sodelovanje je še vedno boljši kanček previdnosti kot pa obilica težav.
Verjamem, da bo zagotavljanje usklajenega in učinkovitega odgovora pomagalo, da bodo ugrabitelji, teroristi ali obupani storilci kaznivih dejanj dvakrat premislili preden, kaj storijo.
To pomeni, da ne sme biti nepotrebnih ovir, nobenih pobud, ki bi ogrozile našo varnost zaradi procesnih pravil.
Menim, da je možno, da bo sedanja predvidena mreža dvostranskih sporazumov bolj ustrezna glede na naše potrebe. Samo najbližji sosedi lahko zagotovijo hiter odziv, ki je v posebnih intervencijah pogosto potreben.
Vendar, če se zgodi, da je istočasno napadenih več držav članic, kar je s kibernetskimi napadi popolnoma možno, potem potrebujemo preglednost in določeno usklajenost dogovorov po vsej Evropski uniji.
To poročilo je del zapletene enačbe, katere rezultat se lahko spremeni z vsakim novim podatkom. Sedanji dogovori še niso dokončni. Moramo biti pripravljeni, da to sodelovanje razvijemo v politiko Skupnosti.
Čestitke poročevalcu.
(Seja je bila prekinjena ob 10.50 in se je nadaljevala ob 11.00.)
Predsednik
Gospe in gospodje, včeraj je gospod Martin Schulz komentiral izjavo enega izmed poslancev v tej dvorani - Hans-Petra Martina - katere vsebina je zelo specifična. Zato predsednik ne more sprejeti vsebine te izjave. Prepovedujem in zavračam vsebino te izjave.
