Letno poročilo o SZVP za leto 2006 - letno poročilo o izvajanju evropske varnostne strategije in EVOP (nadaljevanje razprave)
Predsednik
Nadaljevali bomo skupno razpravo o poročilu Jacka Saryusz-Wolskega o letnem poročilu o SZVP ter poročilu Helmuta Kuhneja o izvajanju evropske varnostne strategije in EVOP.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Gospod predsednik, z veseljem govorim pred temi delegacijami, saj smo z njimi tesno povezani. Govorila bom ravno o južnem Kavkazu. Slišali smo dobro novico, visoki komisar, da jutri odhajate za nekaj dni v Gruzijo. To se je moralo zgoditi in zahvaljujem se vam za to. Obiskali boste tudi Abhazijo, pri čemer ste pojasnili, da ob tem koncu tedna morda ne bo mogoče rešiti vprašanja. Če vam to uspe ob enem koncu tedna, vam bom prva čestitala. Zavedamo se, da je to težka naloga, a najpomembneje je, da se Evropska unija z njo ukvarja. Menim, da je to skoraj preizkušnja zrelosti zunanje politike EU. Vemo, da se je ena od naših partneric Rusija zdaj vpletla v konflikt. V poročilu OZN je zapisano, da je Gruzija privolila v odpravo preletov brezpilotnih zračnih plovil nad Abhazijo. Vendar smo včeraj izvedeli, da je Rusija napotila svoje vojaške sile, ki naj bi gradile železnico. Če to drži, je po mojem mnenju prezgodaj govoriti o mirovnih silah.
Zato je to težka naloga. Visoki komisar, dejali ste, da boste podprli gruzijski mirovni načrt, zato vas sprašujem: Ali boste v okviru tega mirovnega načrta podprli tudi uvedbo abhazijsko-gruzijske civilne policijske enote pod nadzorom EU ali OVSE? To bi bil dejansko napredek, ki ga v tem konfliktu od EU pričakujemo že dolgo, ker je to sosednja država. Zato je danes vprašanje, ki so ga izpostavili že kolegi, naslednje: Ali bomo v okviru zunanje politike razvili sosedsko politiko?
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, naj vas opomnim, da je Parlament lansko leto ob poročilu Sveta o ključnih vidikih in možnostih v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko izrazil zaskrbljenost ob napovedi takratnega ruskega predsednika Vladimirja Putina, da bo Rusija odstopila od pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi. Kljub jasni izjavi Evropskega parlamenta organi EU v zvezi s tem niso resno ukrepali. Julija 2007 je ruska duma soglasno sprejela zakon o prekinitvi sodelovanja Rusije pri tej pogodbi.
To je nedvomno zelo pomembno za varnost v Evropi, saj ima Rusija največje konvencionalne oborožene sile na naši celini. Zato menim, da je pomembna prednostna naloga, da prepričamo Rusko federacijo, da ponovno pristopi k temu mednarodnemu sporazumu. Organi EU in držav članic morajo za to storiti vse, kar lahko, kajti ruski izdatki za orožje so v zadnjem času narasli za 700 %.
Willy Meyer Pleite
(ES) Gospod predsednik, gospod El Baradej, ki ga ne moremo obtožiti skrajnosti, je na zadnji konferenci o varnostni politiki v Münchnu izjavil, da bi lahko z enoodstotnim zmanjšanjem izdatkov za orožje odpravili svetovno lakoto.
Evropska unija v zvezi s tem od držav članic zahteva, da namenijo več denarja za oboroževanje, zaradi česar naša civilizacija leta 2006 za oboroževanje nameni več denarja kot v obdobju hladne vojne, in sicer sedemnajstkrat več, kot namenimo mednarodnemu sodelovanju.
Menim, da je naša pot napačna. Zaradi vojaškega organiziranja za zagotavljanje varnosti je svet bolj nepravičen in nasilen. Morda se spomnite obljub, da bo zaradi nemoralne invazije v Iraku rešeno vprašanje na Bližnjem vzhodu in se bodo znižale cene nafte. Dokazi so jasni. Gospe in gospodje, menim, da smo na napačni poti. Moramo demilitarizirati varnost in se vrniti k starim vrednotam Evrope, med katerimi sta Willy Brandt in Olaf Palme v obdobju hladne vojne predlagala cilj nične oborožitve.
Glede naše povezanosti z varnostjo v Severni Ameriki je ta odvisna od sedanje vlade. Ali so naša načela in vrednote enaki kot načela in vrednote Busheve vlade? Ali se spomnite preletov Cie, mučenja v Guantanamu, smrtne kazni in sistematičnega kršenja človekovih pravic po vsem svetu?
Ne, gospe in gospodje, menim, da moramo oblikovati avtonomno varnostno politiko brez jedrskega orožja, pri čemer mora ta sistem zagotavljati zadostno varnost v zvezi s temeljnimi problemi, ki so ne le terorizem, ampak tudi lakota, revščina in diskriminacija.
Hélène Goudin
(SV) Gospod predsednik, današnja razprava razkriva prihodnost, če bo sprejeta lizbonska pogodba. Več vojaškega organiziranja, več nadnacionalnosti in več izdatkov za EU na račun neodvisnosti držav članic. EU bo zdaj predstavljala vse nas. Želje 27 držav članic bodo zdaj združene v eno. Zato me čudi, da Evropski parlament, ki se predstavlja kot prvak demokracije, podpira federalno ureditev brez spoštovanja referenduma na Irskem ali medvladnega sodelovanja. Z lizbonsko pogodbo bomo korak bliže skupnemu zunanjemu ministru, skupni vojski in obveščevalni službi, skratka skupni obrambni in zunanji politiki. Državljani Irske, samo vi lahko zaustavite ta nevarni proces. Pozivam vas, da 12. junija rečete "ne", kar moramo storiti tudi jutri v Parlamentu.
Roger Helmer
Gospod predsednik, za vas imam vprašanje: Kako lahko visoki predstavnik gospod Solana pride v ta parlament in govori neresnico? Rekel je, da vsi hočejo močnejšo Evropsko unijo ter močnejšo skupno zunanjo in varnostno politiko. Sam zastopam 4,2 milijona ljudi v regiji East Midlands v Združenem kraljestvu. Niti eden od njih ni nikoli rekel, da hoče močnejšo Evropsko unijo ali močnejšo SZVP, medtem ko mi jih je veliko dejalo, da bi radi, da Združeno kraljestvo izstopi iz Evropske unije.
Če menite, da Evropejci želijo močnejšo Evropsko unijo in močnejšo SZVP, zakaj jim ne dovolite glasovati o evropski ustavi in lizbonski pogodbi, ki to omogočata? Ali ste pozabili, da so Francozi in Nizozemci glasovali proti? Ali ne veste, da 80 % mojih volivcev zahteva referendum, na katerem bi jih vsaj 80 % glasovalo proti?
Britanci, ki jih zastopam, hočejo trgovino in sodelovanje v Evropi, medtem ko politični uniji in evropski vojski v celoti nasprotujejo.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, sodelovanje med Parlamentom in Svetom se je v zadnjih letih znatno izboljšalo, kot navaja poročilo gospoda Saryusz-Wolskega, zlasti zaradi uvedbe prožnih mehanizmov ter nastopov predsedujočega Svetu, visokega predstavnika EU in posebnih predstavnikov.
Vendar poročilo tako kot predsednik moje skupine poudarja tudi, da je mogoče sodelovanje med Parlamentom in Svetom še izboljšati, zlasti v smislu časovne usklajenosti. Poročilo gospoda Saryusz-Wolskega, ki mu čestitam za opravljeno delo, vsebuje posebno pobudo, tj. sklenitev medinstitucionalnega sporazuma na začetku prihodnjega leta, da se lahko na podlagi smernic v lizbonski pogodbi določijo stabilna in dinamična merila v zvezi s sodelovanjem. V zvezi s tem predlogom me zanima vaše mnenje, visoki predstavnik.
Poleg tega se zahvaljujem drugemu poročevalcu gospodu Kuhneju za njegovo poročilo o evropski varnostni strategiji. Menim, da na tem področju potrebujemo dolgoročno strategijo, na podlagi katere se bomo lahko soočali z novimi grožnjami in ki jo bo mogoče v spremenjenih okoliščinah revidirati, pri čemer se bo zagotovo revidirala vsakih pet let skladno z zakonodajnim mandatom Parlamenta.
Slišali smo nekaj izjemnih govorov. Po mojem mnenju največja ovira sicer niso nepotrebni stroški, ampak dokler imamo tri vzporedne satelitske sisteme, o čemer je gospod von Vogau danes že govoril, pet telekomunikacijskih sistemov, 23 sistemov oklepnih vozil in 87 različnih programov oboroževanja, res ne bomo mogli napredovati v želeni smeri.
Sedemindvajset držav članic Evropske unije ima na voljo približno dva milijona vojakov, 10 000 tankov in 3 000 bojnih letal. Menim, da lahko s tolikšnimi zmogljivostmi resno ukrepamo.
Vendar imamo še več težav, kadar pošiljamo enote v Čad, pri čemer ni cilj bojevati se, ampak zagotavljati zaščito v kriznih razmerah in posredovati v konfliktnih razmerah.
Zato menim, gospod predsednik, da moramo prispevati in aktivirati vsa svoja sredstva, da ne bo Evropska unija kljub vsem razpoložljivim zmogljivostim na mednarodnem prizorišču še naprej popolnoma nepomembna.
