Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Rad bi pozdravil predsednika Barrosa na našem mesečnem času za vprašanja.
Pripravljeni smo, da začnemo z vprašanji. Pravila so enaka kot vedno: ena minuta za vprašanje, ena minuta za odgovor in če kateri od predsednikov političnih skupin želi zastaviti dodatno vprašanje, vprašanje in odgovor lahko trajata vsak 30 sekund.
Ioannis Kasoulides
v imenu skupine PPE. - V imenu gospoda Daula, predsednika naše skupine, bi rad zastavil naslednje vprašanje. Skupina EPP bi rada vedela, kakšni so vaši pogledi na sedanja prizadevanja za nadaljevanje neposrednih pogajanj za rešitev palestinskega vprašanja. Združene države so opustile svoja prizadevanja, da bi Izrael prepričale, naj podaljša moratorij na gradnjo naselij v vzhodnem Jeruzalemu in na Zahodnem bregu, najbrž zato, ker ne vodijo nikamor.
Kako bi morala ukrepati EU ločeno ali skupaj v okviru četverice, da bi pogajanja stekla? Kako lahko glede na sedanje dogajanje razumemo ponavljanje EU, da je pripravljena priznati neodvisno palestinsko državo, ko bo to primerno?
Kakšna je ocena humanitarnih razmer na območju Gaze po tem, ko se je Izrael junija 2010 odločil, da bo omilil zaprtje prehodov ter prizadevanja za osvoboditev Gilada Šalita?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot veste, Evropska unija močno podpira nadaljevanje neposrednih pogovorov. Včeraj je Svet za zunanje zadeve izrazil evropsko stališče obžalovanja, da Izrael ni mogel sprejeti nove zamrznitve gradnje naselij, k čemur so pozvale Evropska unija, Združene države in četverica.
Dodal bi, da je stanje žalostno, zlasti ker vzpostavitev potrebnih pogojev za rešitev z dvema državama ni le v interesu Palestine, regije in širše mednarodne skupnosti, temveč, verjamem, da tudi, v interesu samega Izraela.
V zvezi s pogajanji se je Svet za zunanje zadeve včeraj dogovoril tudi o krepitvi usklajevanja s četverico in z Združenimi državami. Posebni odposlanec senator Mitchell se bo kmalu sestal s Catherine Ashton, da bi jo seznanil s trenutnim stanjem. Evropska unija bo izrazila svojo polno podporo mirovnemu procesu in svojo popolno sodelovanje v regiji. Mislim, da bi četverico lahko okrepili z zelo tesnim sodelovanjem Evropske unije z ZDA.
Visoka predstavnica Ashton je v stiku s ključnimi akterji v regiji in veselimo se tudi zasedanja Arabske lige ta teden. Pogajanjem moramo dati novo priložnost, nov zagon, saj ne smemo dopustiti zastoja. Prepričan sem, da bomo našli pot naprej z Združenimi državami.
Ioannis Kasoulides
v imenu skupine PPE. - Rad bi ponovno vprašal, kakšne so humanitarne razmere na območju Gaze po odprtju mejnih prehodov in kaj se dogaja z desetnikom Giladom Šalitom.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Razmere v Gazi niso obvladljive. Gospodarsko okrevanje je nujno potrebno, vendar na žalost v Gazi nismo videli bistvene politične spremembe, h kateri je Evropska unija pozivala v zadnjih mesecih.
Zato se je prejšnji ponedeljek Evropska unija dogovorila o tristranskem pristopu, da bi na zahtevo predsednika vlade Fajada podprla izvoz iz Gaze. Nedavno sem sprejel predsednika vlade Fajada in pogovarjala sva se o tem. Gazo bi morali obravnavati kot zelo pomemben del pri oblikovanju palestinske države.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barrroso, Evropski svet se bo sestal v četrtek in petek. Rad bi vam zastavil naslednja vprašanja:
Prvič, ali mislite, da uvedba evroobveznic lahko prispeva k stabilizaciji evra?
Drugič, ali se strinjate s stališčem kanclerke Merkel, da evroobveznice niso potrebne?
Tretjič, če se vaše mnenje razlikuje od mnenja gospe Merkel in ste za evroobveznice, kaj nameravate storiti na zasedanju Sveta ta četrtek?
Četrtič, ali ste v stiku s predsednikom Euroskupine gospodom Junckerjem, predsednikom vlade in ministrom za finance, ter ali ga boste kot predsednik Komisije podprli?
Petič, če evroobveznice ne dobijo podpore, ali boste takoj po tem obvestili Parlament o tem, kako se vi, kot Komisija, nameravate odzvati na morebitno negativno odločitev?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Evroobveznice so zanimiva zamisel. Pravzaprav je Komisija o njih razmišljala že leta 2008, v svojem dokumentu EMU@10 - 10. obletnica EMU. Vendar pa smo medtem vzpostavili evropski instrument za finančno stabilnost in evropski sistem finančnih nadzornih organov, da bi se spopadli s to krizo. Ta dva instrumenta sta vse prej kot izčrpna. Če bo potrebno, jih je mogoče izboljšati in prilagoditi veliko hitreje kot kakršne koli druge alternative, pa naj bodo še tako zanimive. Mislim, da si moramo v tem trenutku zastaviti preprosto vprašanje: ali se s krizo lahko najbolje spopademo z instrumenti, glede katerih smo se sporazumeli, ali s spet novo razpravo o vprašanju, glede katerega se ne strinjamo? Kot namiguje vaše vprašanje, mnenja o nedavnih predlogih predsednika vlade Junckerja dejansko niso soglasna.
Mislim, da je odgovor danes jasen. Osredotočiti se moramo na to, kar lahko vodi v soglasje v evroobmočju, saj bi bilo nesoglasje škodljivo za dojemanje trgov evroobmočja. Ne zavrzimo zamisli o evroobveznicah v prihodnosti, a na tej stopnji se osredotočimo na to, kar lahko storimo hitro in odločno.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, na moje vprašanje ste odgovorili izjemno diplomatsko, vendar ne želim, da se izognete temu. Zato vas bom vprašal zelo natančno: predsednik vlade Juncker je v svoji vlogi predsednika Euroskupine naznanil, da namerava prevzeti pobudo v Evropskem svetu glede uvedbe evroobveznic. Ali ga boste pri tem podprli? Ali boste poleg tega poskušali prepričati gospo Merkel in gospoda Sarkozyja, naj se pridružita večini držav evra, ali boste, ko bosta gospa Merkel in gospod Sarkozy rekla "tega nočeva", rekli "velja, ker se ti dve strani ne strinjata, bomo zamisel opustili"?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odgovoril bom zelo iskreno. Ne verjamem, da na tej stopnji obstaja najmanjša možnost za sporazum o evroobveznicah.
Več držav članic temu predlogu nasprotuje. Zato mislim, da bi si morali prizadevati, da dosežemo največje možno soglasje glede sedanjih instrumentov. Vam - in zlasti Martinu Schulzu - sem zelo odkrito povedal, da se mi zamisel zdi zanimiva in privlačna. Pravzaprav je Komisija že prej predložila nekaj predlogov - v času enega od mojih slavnih predhodnikov -, a na tej stopnji ni pravih pogojev za dosego sporazuma.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Imam posebno vprašanje, a prej želim povedati, gospod Barroso, da imate v Komisiji pravico do pobude. Lahko pripravite predlog o evroobveznicah in to je vprašal gospod Schulz. Velja, ne boste uporabili te pravice in to je zdaj težava glede tega vprašanja.
Imam posebno vprašanje o razrešnici 2009. Obstaja izjava o zanesljivosti generalnega direktorja za regionalno politiko, ki pravi, citiram, da generalni direktorat za 38 od 79 programov nima zadostnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov v zvezi s povračili prijavljenih izdatkov leta 2009 . Ob tem se zastavlja vprašanje, v čigavi pristojnosti je omogočiti to zadostno zagotovilo. Izjava se nadaljuje, da so bile pri 41 preostalih programih najdene pomembne pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene na začetni stopnji, pred povračili leta 2009.
Torej, če predpostavljamo, da ste politično odgovorni za to izjavo z vsemi njenimi posledicami, je moje vprašanje za vas, kakšni bodo vaši ukrepi v zvezi z državami članicami.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Verhofstadt, naj vam v odgovor na vaše mnenje naprej povem, da je Komisija že uporabila svojo pravico do pobude. Spomnili se boste, da sva Olli Rehn in jaz ob uvedbi tega mehanizma uvedla možnost skupnih jamstev, ki je bila bolj ali manj sorodna evroobveznicam. Države članice so to odločno zavrnile.
Zdaj bi lahko predložili nove predloge, vendar se mi v tem trenutku, ko smo v tako občutljivem položaju, nova predložitev uradnih predlogov ne zdi odgovorna. To bi le razdelilo evroobmočje in Evropsko unijo. Toda Komisija je že predložila predloge. Bili so obravnavani in zavrnjeni. Taka je resničnost.
Glede finančnih perspektiv sem se že zavezal, da bom predložil predlog za posebno vrsto evroobveznic - evroobveznice evrskega projekta - in, čeprav sem že slišal nekaj negativnih pripomb iz nekaterih prestolnic, še vedno upam, da se bo to uresničilo.
Glede vašega vprašanja pa mislim, da bi morali od držav članic zahtevati več. Kot veste, z izjemo štirih ali petih držav članic, niso pripravljene dati svoje izjave o zanesljivosti. Res je, kar je izjavil naš generalni direktor - kot ste omenili -, da včasih Komisija nima vseh potrebnih instrumentov, da bi čim bolj zgodaj sodelovala z državami članicami glede načina porabe sredstev Evropske unije na nacionalni ravni.
José Bové
Gospod predsednik, gospod Barroso, pred enim letom ste mi rekli, da so gensko spremenjeni organizmi pokvarili vaš prvi mandat in da bi radi vprašanje predali nazaj državam članicam.
Pred nekaj dnevi je bilo zbranih 1.200.000 podpisov evropskih državljanov, ki zahtevajo neodvisno strokovno poročilo o gensko spremenjenih organizmih. Pred nekaj dnevi je Svet za okolje zavrnil predlog komisarja Dallija z zelo veliko večino. Tudi mnenje pravnih svetovalcev Sveta in Parlamenta je bilo negativno. Nazadnje ste bili priča še škandalu v Evropski agenciji za varnost hrane z afero Banati in vprašanji, ki jih je zastavil odbor. Še več, agencija se je sama odločila, da bo izdala nove smernice o oceni.
Zato bi rad vedel, ali ste pripravljeni zaustaviti izdajo vseh novih dovoljenj in vseh podaljšanj dovoljenj, kot je na primer tisto za MON810, dokler ne začnejo veljati nova pravila Evropske agencije za varnost hrane? Nove ocene in podaljšanja dovoljenj bi morali potekati v skladu z novimi pravili.
In nazadnje, ali ste pripravljeni ponovno začeti razpravo, da bi lahko dobili neodvisno oceno?
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, glede pobude veste, da novi sistem še ni začel veljati. Vendar pa seveda sledimo vsem pobudam državljanov v zvezi s tem vprašanjem z velikim zanimanjem. Pravzaprav se je pristojni komisar sestal s podporniki te pobude, čeprav še ni uradno priznana.
V zvezi s tem vprašanjem bomo še naprej uporabljali zakonodajo v sedanji obliki. Nimamo boljše alternative od Evropske agencije za varnost hrane. Ta je neodvisna agencija, ki je bila ustanovljena za to, da daje mnenja. Agencija zbira informacije strokovnjakov o tem vprašanju in, seveda, moramo upoštevati njena mnenja. Zato bomo še naprej spoštovali zakonodajo Skupnosti v zvezi s tem vprašanjem. Komisija se ne more odločiti, da bo odložila uporabo zakonodaje Skupnosti.
Kot sem vam že povedal povsem odkrito, nisem zadovoljen s sistemom, ki ureja gensko spremenjene organizme v Evropi. Z njim nisem zadovoljen, ker mislim, da ni dovolj jasen. Vendar pa je to sistem, ki sem ga dolžan upoštevati.
José Bové
Hvala za vaš odgovor. Toda Evropska agencija za varnost hrane je že uvedla nove smernice, ki so veliko strožje. Ali ste pripravljeni soglašati, da bi bilo treba vsa nova dovoljenja, ki so bila izdana v zadnjem obdobju, in vprašanje MON810 ponovno preučiti v skladu s temi novimi smernicami?
Danes ne moremo sprejeti ocen, ki so bile opravljene na podlagi starih pravil. Zato vam zastavljam zelo natančno vprašanje in želim si, da bi celotno razpravo začeli še enkrat od začetka, namesto da bi čakali do leta 2012. Direktiva 2001/18/EC naj bi bila posodobljena leta 2012: postopek je treba pospešiti.
José Manuel Barroso
Kot vedno upoštevamo predloge neodvisne agencije, Evropske agencije za varnost hrane s sedežem v Parmi. Torej, če agencija pripravi novo smernico, jo bomo zelo pozorno preučili.
To je vse, kar vam lahko povem na tej stopnji. Toda pravni okvir za odobritev gensko spremenjenih organizmov še ni bil spremenjen. Zato se moram držati sedanjega sistema, dokler se ne spremeni, vendar bom pripravljen upoštevati vse nove smernice in jih zelo pozorno proučiti.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, Gazprom in konzorcij Nord Stream gradita tako imenovani Severni tok od 9. aprila. Ne želim se osredotočiti na okoljske vidike tega projekta, saj je ta parlament tudi že razpravljal o njih. Želim le opozoriti na eno vprašanje - zaradi plinovoda, ki je bil položen, velike ladje precej težje dosežejo poljsko pristanišče Świnoujście. To pristanišče je glavni vir dela za številne Poljake v zahodni Poljski, regiji, ki jo je prizadela brezposelnost, ki je pogosto precej visoka. Poljska je to vprašanje izpostavila v dvostranskih pogovorih, vendar imam vtis, da imamo tu opravka tudi s težavami v zvezi s konkurenčnostjo. Pristanišče Rostock je v neposredni bližini, čez mejo, v Nemčiji. Upam, da bo uživalo hitro rast, a rad bi, da bi vsa pristanišča v Evropi obravnavali enako, da bi si bila lahko resnično konkurenčna in da tehnične rešitve ene države članice ne bi ovirale razvoj pristanišča v drugi.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zavedam se, da so se v določenem trenutku pojavile skrbi, da bi se omejil dostop do nekaterih poljskih pristanišč. Glede na podatke, ki so na voljo Komisiji, pa je nemški organ za rudarstvo v Stralsundu v svoje dovoljenje za pripravo revidirane analize tveganja za nemški del plinovoda vključil zahtevo za podjetje Nord Stream, saj so bili takrat predstavljeni načrti poljske strani, da bi obe pristanišči prilagodili za ladje, za katerih plovbo bi bila potrebna bolj globoka voda. Kot posledica te analize bo plinovod položen na morsko dno in bo območje približno 20 km pokrival v višini pol metra.
Poleg tega je analiza načrtovane trase nemške izključne ekonomske cone vodila v odločitev za alternativno traso na območju 12 km. Končno dovoljenje je izdal zvezni urad za pomorstvo in hidrografijo februarja letos.
Glede na razpoložljive podatke nemških organov in razvijalca sta bila oba omenjena ukrepa sprejeta, da bi zagotovili neomejen dostop do poljskih pristanišč po izgradnji plinovoda. Žal mi je, da je to tako tehnično, a to so najboljši podatki, ki jih imamo.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod Barroso, velikokrat ste dokazali, da države članice obravnavate pravično. Upam, da bo tudi glede tega vprašanja Evropska komisija obravnavala mojo državo na podobno pravičen način. Želel bi samo opozoriti na dejstvo, da ste sami priznali, da se opirate predvsem na podatke nemške strani. Evropsko komisijo bi pozval, naj tudi v zvezi s tem vprašanjem upošteva nasvet neodvisnih strokovnjakov, čeprav še naprej poudarjam, da zelo zaupam v vaš pravični pristop do vseh držav članic Evropske unije.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Hvala za vaše pripombe, gospod Kamiński. Komisija dejansko zelo pozorno spremlja vprašanje Severnega toka. Zavedamo se občutljivosti vprašanja glede okolja in drugih vidikov, zato ga bomo spremljali zelo skrbno.
Lothar Bisky
Gospod predsednik, gospod Barroso, v odgovoru na vprašanja gospoda Schulza ste povedali, da predlog o evroobveznicah najverjetneje ne bo uspešen.. Pred tem so nam povedali, da z davkom na finančne transakcije ne bo nič in tudi drugi predlogi so bili neuspešni. Zdaj teče že tretje leto po finančni krizi in sprašujem se, ali bi se lahko strinjali s povečanjem reševalnega svežnja za evro - ki bi bil seveda dodaten ukrep - ali moramo pričakovati, da boste do konca tedna vi in drugi spet zavrnili vrsto predlogov. Moje vprašanje se glasi: kako drago je to odlašanje, zlasti ker jasno stane zelo veliko?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ena stvar, ki jo moramo povedati evropskim voditeljem držav in vlad, je naslednja: ta teden, ko se srečamo - saj je predsednik Komisije tudi prisoten kot član Evropskega sveta -, ne bomo obravnavali le drug drugega, politike ali gospodarstva, obravnavali bomo trge.
To so izjemno občutljiva vprašanja, glede katerih se moramo po mojem mnenju malo zadržati glede pripomb.
Ker je moja dolžnost, da sem odkrit z vsemi vami, sem že odgovoril zelo pošteno na vprašanje gospoda Schulza. Videli smo nekaj zanimivih predlogov o evroobveznicah. Mislim, da predloga ne bi smeli zavreči, vendar je očitno, da trenutno glede tega ni soglasja. Ne bom vztrajal pri vprašanju, glede katerega po mojem mnenju na tej stopnji obstaja očitno nesoglasje. Zdaj imamo instrumente, ki so bili predmet soglasja, na podlagi katerih lahko poskusimo najti in najdemo usklajene, odločne ukrepe za zaščito evroobmočja in Evropske unije.
Lothar Bisky
Gospod predsednik, gospod Barroso, imam samo kratko dodatno vprašanje: ali obstajajo še drugi instrumenti, o katerih se še razpravlja? Počutim se precej slabo obveščenega o tem. Nekaj je treba ukreniti in najbrž se strinjamo, da bi morali instrumente, ki jih imamo na voljo, dejansko uporabiti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Razpravljamo o številnih vprašanjih in številnih mogočih alternativnih instrumentih. Euroskupina je na zadnjem srečanju proučila različne možnosti in zamisli in Komisija je v stiku z vsemi udeleženimi stranmi.
Olli Rehn in jaz se nisva posvetovala le z državami članicami, temveč tudi s predsednikom Evropske centralne banke, izvršnim direktorjem Mednarodnega denarnega sklada in z drugimi zelo pomembnimi akterji na tem področju, vendar mislim, da so zelo pomembne objave nespametne, če jim ne sledijo konkretna dejanja, kar se je v preteklosti nekajkrat že zgodilo.
Naslednjič moramo storiti ravno nasprotno in predstaviti resnične odločitve, ko bomo pripravljeni. Zato Komisija zelo aktivno sodeluje z vsemi državami članicami in z drugimi institucijami, da bi se čim prej odzvala s celovitim odgovorom.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - Gospod Barroso, nedavno razburjenje v zvezi s primerom WikiLeaks je povzročilo mešane občutke, saj nekateri ljudje trdijo, da je preglednost dobra, drugi pa, da bodo razkritja morda škodila mednarodni diplomaciji. Vendar pa so me še posebej zabavali podatki organizacije WikiLeaks o vas in o vašem potovanju v Rusijo in o dejstvu, da so vas prezrli in izključili ter na vas gledali z viška, kot da bi bili le poveličevani mednarodni javni uslužbenec.
Gospod Barroso, ne pozabite: o tem smo tu že razpravljali. Vedno znova sem vas opozarjal na to, da niste bili neposredno izvoljeni od ljudstva in zato nimate prave legitimnosti. Ali je dejstvo, da niste bili izvoljeni, razlog, da ne zahtevate več spoštovanja na svetovnem prizorišču, in zakaj prebivalci Evrope vas in celotno Komisijo vse bolj zaničujejo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Farage, od vas ne bi pričakoval, da se boste enakega mnenja kot Rusi - namigujete namreč, da se strinjate z njimi! Odkrito povedano, me je izvolil ta parlament s tajnim glasovanjem, zato mislim, da si zaslužim spoštovanje tega parlamenta, vseh njegovih poslancev.
(Aplavz)
Evropska unija 27 demokracij ima izviren način izvolitve predsednika Komisije prav zato, ker nismo država. Prepričan sem, da ne bi podpirali združene evropske države. Ker nismo združena država, se predsednika Evropske unije ne voli neposredno. Predsednika sploh nimamo; imamo predsednika Komisije. Lahko vam je to všeč ali ne - meni je všeč bolj kot vam! -, a v resnici me je izvolil ta parlament, imamo pa tudi predsednika Evropskega sveta, ki so ga imenovali voditelji držav in vlad.
Takšni smo in mislim, da je to demokratičen način obravnavanja raznolikosti Evropske unije. Upam, da vsaj poslanci Evropskega parlamenta spoštujejo institucije, ki jih imamo v Evropski uniji, tudi če jih drugi ne.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - No, gospod Barroso, ob tem sem zelo užival! To, da lahko vstanete in se ponašate z dejstvom, da ste bili tajno izvoljeni in da vam to nekako daje demokratično legitimnost, je najbolj nenavadno dojemanje, ki sem ga doživel v vsem svojem življenju.
Dejstvo je, da ima Komisija izključno pravico, da predlaga takšno zakonodajo, ki škoduje evropskim gospodarstvom, tako kot se dogaja. Ali obstajajo kakšne okoliščine, v katerih bi po vašem mnenju prebivalci Evrope morali iti na referendum, da bi se lahko odločili o teh vprašanjih?
(Vzkliki različnih poslancev iz dvorane)
Predsednik
Kolegi, žal mi je, ne upoštevamo pripomb iz dvorane. Radi bi nadaljevali s postopki.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Volitve v Parlament so bile odprte volitve. Vendar pa mnogi menijo, da so najsvobodnejše volitve tiste, pri katerih se vsaka oseba - ali vsak poslanec - odloča tajno. V totalitarnih sistemih tajno glasovanje po navadi ni dovoljeno, prav zaradi pritiska na osebne svoboščine. To je prva stvar.
Drugič, glede referenduma, ustavna in demokratična teorija omogoča tako referendume kot predstavniško demokracijo. Mimogrede, Velika Britanija je najverjetneje država, ki je največ naredila za predstavniško demokracijo. Predstavniška demokracija predstavlja popolnoma legitimen način sprejemanja odločitev v demokraciji. Vloga parlamentov, nacionalnih ali Evropskega parlamenta, je v demokraciji izjemno pomembna. Osebno mislim, da nekatere pripombe glede predstavniške demokracije ne izražajo pravega demokratičnega mišljenja, kadar so izražene tako negativno.
Andrew Henry William Brons
Kitajska ima velik presežek v svoji bilance trgovine z EU. Presežek Evrope na področju storitev je premajhen, da bi to odtehtal. Kitajska dosega svoj trgovinski presežek z umetno nizko vrednostjo svoje valute, z znižanimi plačami, da si prebivalci Kitajske ne morejo privoščiti ničesar uvoženega in da so izvozne cene bistveno nižje od evropskih, in, tretjič, z neupoštevanjem mednarodnih patentnih pravic, tako da se kitajska podjetja lahko okoriščajo od tujih raziskav in razvoja.
Kitajska hitro kopiči tuje devizne rezerve in nadzor nad redkimi svetovnimi viri. Evropske države postajajo prostovoljne žrtve neusmiljenega svetovnega tekmeca z instrumentom za uničenje našega preživljanja. Evropske države morajo posamično - kar mi je ljubše - ali pa skupno zaščititi naše industrije.
Zakaj Komisija dopušča, da podjetja in delavci EU trpijo zaradi nepoštene konkurence Kitajske?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Naj vam povem, da bomo veliko uspešnejši, če to naredimo skupaj in ne posamično.
Iskreno povedano mislim, da naše posamezne države članice nimajo dovolj vpliva, da bi uvedle kakšne ukrepe glede Kitajske. Evropska unija lahko skupno sodeluje s Kitajsko in to že počnemo. Kot veste, se zavzemamo za prosto trgovino, a tudi za pravično trgovino. Ko smo na primer mislili, da obstaja dokaz o dampingu, smo uvedli protidampinške ukrepe v zvezi s Kitajsko. Ni bilo enostavno, saj so nekatere države članice nasprotovale tistim ukrepom, a smo jih uvedli. Vsakič, ko se sestanemo s kitajskim vodstvom, razpravljamo o pravicah intelektualne lastnine in potrebi po njihovem spoštovanju nekaterih osnovnih načel, da bomo lahko še naprej odprto trgovali z njimi. Prav to je naš načrt: pozitivno sodelovati s Kitajsko in hkrati odločno zagovarjati naše trgovinske interese.
Mimogrede, to je bilo povsem jasno izraženo na zadnjem vrhu.
Andrew Henry William Brons
Rekli ste, da verjamete v pravično trgovino, toda ta ni na voljo. Ker imamo, je pristranska trgovina v korist Kitajske.
Ali bo Komisija dosegla, da bo Kitajska umaknila svoje podpore, dovolila dvig vrednosti svoje valute ali spoštovala mednarodne lastninske pravice, ki menda znašajo približno 5 % kitajskega BDP? Ali ne bo na koncu treba preprečiti uvoza kitajskega blaga v celoti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Jasno je, da bo Komisija uspešna, če ima polno podporo naših držav članic. To počnemo in se zelo zavzemamo predvsem za vzajemnost. Pojem vzajemnosti pomeni, da želimo ohraniti odprte trge. Mislimo, da je to v našem interesu. Evropska unija je daleč največji izvoznik na svetu, večji od Kitajske, in zato je pomembno, da ohranimo odprte trge. Mislimo pa tudi, da morajo naši partnerji spoštovati nekatera osnovna pravila.
Glede menjalnih tečajev je bila Evropska unija, kot veste, na zadnjem srečanju G20 v ospredju in je poskušala zagotoviti, da bi se to vprašanje obravnavalo na konstruktiven način in s sodelovanjem, saj mislimo, da bi o njem morali razpravljati tudi, ko obravnavamo težave večjih neravnovesij v svetovnem gospodarstvu.
Predsednik
Zdaj smo prišli do drugega dela časa za vprašanje, do postopka "catch-the-eye". Tema je WikiLeaks in kibernetska varnost.
Carlos Coelho
(PT) Gospod predsednik, gospod Barroso, ne bom vas prosil, da se posvetite težavam diplomacije Združenih držav, niti, da komentirate prednosti in slabosti računalniških omrežij, svobodo obveščanja ali sramotne zahteve po usmrtitvi Juliana Assangea. Rad bi povedal, da nimamo pravice prezreti nikakršnih podatkov, ki se pojavijo na javnem prizorišču.
Predsednika Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter predsednico Pododbora za človekove pravice sem prosil, če bi lahko ponovno obravnavali preiskavo o dejavnostih ameriške obveščevalne agencije CIA v Evropi, ki jo je Parlament izvedel leta 2007 in kateri sem imel čast predsedovati. Takrat sem vam izrazil spoštovanje: Barrosova komisija je bila pripravljena sodelovati in pomagati in je delovala zelo pregledno, za razliko od Sveta, ki se je v svojih odnosih s Parlamentom izogibal in lagal. Vprašanje, ki vam ga želim zastaviti, je zelo preprosto: ali je Barrosova komisija pripravljena spet sodelovati z Evropskim parlamentom na popolnoma pregleden način?
José Manuel Barroso
Evropska komisija, ki ji imam čast predsedovati, z Evropskim parlamentom vedno sodeluje popolnoma pregledno in bo to počela tudi v prihodnje. O tem niti najmanj ne dvomim in zahvaljujem se vam za vaše besede o komisiji, ki ji predsedujem. Mislim, da je za nas pomembno, da spoštujemo najvišje standarde in načeli preglednosti ter pravičnega mednarodnega sodelovanja v vseh odnosih med Komisijo in Parlamentov.
Edit Herczog
Jaz bi rada zastavila enako vprašanje. Evropejci so danes digitalno odvisni in mi si želimo biti digitalno odvisni, a pod pogojem, da se na internetu počutimo zaščitene in varne. Prednostna naloga Komisije mora biti priprava predlogov o varnosti 500 milijonov evropskih državljanov. Kakšni so njeni načrti glede krepitve varnosti in zasebnosti hkrati, da ne bi izničili enega ali drugega?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Nekatera od teh vprašanj spadajo na področja nacionalne pristojnosti, a na področjih, ki so v naši pristojnosti, smo nedavno predlagali nekaj izboljšav. V zvezi z zakonodajo glede dostopa do dokumentov smo predložili nekaj predlogov komisarke Malmström, ki jih zdaj obravnavate vi. Prav tako pripravljamo predloge o kibernetski varnosti, saj postajamo, kot ste pravilno povedali, vse bolj digitalno odvisni.
Zelo pomembno je, da imamo v digitalnem prostoru svobodo, seveda pa mora biti to odgovorna svoboda, pri kateri se ščitijo pomembne pravice, kot je pravica do zasebnosti. Varstvo podatkov je torej tudi vprašanje temeljnih pravic in mislimo, da je Komisija predložila smiselne predloge s pravim ravnovesjem med svobodo - o kateri se ni mogoče pogajati - in odgovorno uporabo interneta.
Graham Watson
Predsednik Komisije je dal neodkrite odgovore glede primera WikiLeaks. Ali ga lahko vprašam nekaj, v zvezi s čimer WikiLeaks še ni razkril njegovih pogledov?
Predsednik, odgovorili ste na vprašanja o izdaji evroobveznic, da bi vladam zagotovili sedanjo porabo. Razumem nekatere pomisleke o takem ukrepanju in se z njimi strinjam. Toda ali ne priznavate sposobnosti zadolževanja, ki je rezultat dobrega upravljanja evra?
Ali ne bi mogli, glede na to, da gospod Oettinger pravi, da potrebuje tisoč milijard EUR v 10 letih za naložbo v energetsko infrastrukturo - to je približno sto milijard EUR letno, da bi prispevali k reševanju dvojnega izziva podnebnih sprememb in energetske varnosti -, in glede na to, da bi bil prevzem tega za Evropsko centralno banko izjemno velikopotezen, predložiti predlogov za izdajo evroobveznic za financiranje naložbe v infrastrukturo raje kot za financiranje sedanje porabe vlad?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Watson, nisem prišel sem, da bi z vami počel to, kar počne WikiLeaks! Moje stališče glede tega vprašanja že poznate. V svojem nagovoru o stanju v Uniji sem omenil, da bom pripravil predloge za evroobveznice v obliki projektnih obveznic posebej za infrastrukturo. Te ne bi bile namenjene državam članicam, da bi se lahko bolj zadolžile ali da bi lahko pokrile prevelik dolg - v Evropi imamo namreč težave s prevelikim dolgom -, temveč posebej za financiranje nekaterih pomembnih infrastrukturnih projektov, zlasti s podporo Evropske investicijske banke, kot ste pravilno povedali.
To je vsekakor na dnevnem redu in v naši finančni perspektivi. Junija bomo pripravili nekaj konkretnih predlogov o tem vprašanju. Poskusimo doseči potrebno soglasje, saj mislim, da je to eden od načinov za reševanje naše sedanje težave. Obstajajo zelo pomembne omejitve proračunov naših držav članic in hkrati potrebujemo financiranje za nekaj resnično evropskih projektov.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Gospod Barroso, kar me skrbi, je vsebina. Zdi se mi, da krivimo tiste, ki opozarjajo, namesto da bi se osredotočili na bistvo težave. Glavno vprašanje v zvezi s spletno stranjo WikiLeaks je njegova vsebina, ki je, kot dokazujejo, resnična.
Več let ste vi in vaši kolegi, kot je Miguel Moratinos, zanikali večino njene vsebine. Zanikali ste, da je prišlo do evropskega tajnega sodelovanja glede nekaterih nezakonitih praks Združenih držav.
Zdaj vemo, da je to res, da se je zgodilo, in še vedno čakamo na odgovor številnih zunanjih ministrstev in zlasti na vaš odgovor. Mislim, da je bistveno, da podate svojo obrazložitev glede vsebine.
Poleg tega imam še eno vprašanje glede kampanje proti Julianu Assangeu. Mislim, da je resnično pomembno, da upoštevamo nevarnosti, ki trenutno grozijo tej osebi. Ne smemo pozabiti, da je storila nekaj, kar je bilo potrebno, in sicer je razkrila resnico.
To je tisto, kar upam da boste tudi razumeli, in tisto, kar upamo vsi v Parlamentu: da boste dali svoja pojasnila, tukaj ali v odboru, ki bi ga morali ponovno vzpostaviti, da bi ugotovili, kakšna je prava resnica.
José Manuel Barroso
V zvezi z vsebino se vsi podatki, ki so bili razkriti, nanašajo na dejavnosti držav članic in ne Evropske komisije. Države članice morajo zagotoviti vsa pojasnila in prepričan sem, da bodo kot demokratične države to storile. Vem, da je v nekaterih državah članicah že prišlo do pobud za obveščanje javnosti o določenih operacijah, katerih so bile obtožene.
V zvezi z delom Komisije lahko povem, da je ta, kot nas je pred kratkim spomnil spoštovani poslanec gospod Coelho, naredila vse, kar je bilo v njeni moči, da bi Parlamentu in evropski javnosti zagotovila čim več informacij. Glede Juliana Assangea pa nimam nobenih pripomb. Obstajajo obtožbe kazenske narave proti njemu, ki jih je vložila država članica - Švedska -, ki je demokratična, in trenutno obstaja evropski nalog za njegovo prijetje, ki ga proučujejo britanski sodni organi. Komisija vsekakor o tem nima ničesar povedati, razen tega, kar je očitno: vsak obtoženec je nedolžen, dokler mu krivda ni dokazana.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, trenutno v kibernetskem prostoru poteka prava vojna. Kot poročajo mediji, je v zadnjih nekaj dneh več tisoč hekerjev sprožilo kibernetske napade na podjetja, ki so poskušala onemogočiti internetni dostop do spletne strani WikiLeaks ali pa organizacijo finančno uničiti in zajeziti prispevke.
Podjetja, kot so MasterCard, Visa in PayPal, so bila žrtve kibernetskih napadov tipa DDOS, ko je več tisoč računalnikov istočasno poskušalo dostopiti do iste spletne strani ter jo tako preobremenilo in povzročilo njeno sesutje.
Vsi se zavedamo, da to povzroča težave za transakcije javnosti na splošno. Vprašanje je enostavno: ali mislimo - na evropski ravni -, da imamo zanesljivo varnostno mrežo za zaščito spletnih transakcij javnosti, če se to zgodi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Mislim, da nismo v celoti pripravljeni na to, zato je Komisija pred kratkim predložila nekaj predlogov o boju proti tovrstnim kibernetskim napadom.
To je bila pobuda komisarke Malmström in zdaj so se tisti predlogi razširili na vse vrste kibernetskih napadov. Glede kibernetskih napadov, ki ste jih omenili, naj vam povem, da zunanje ministrstvo Združenih držav zanika, da je dalo kakršna koli neposredna navodila podjetjem PayPal, Visa ali MasterCard, zato nimam nobene pripombe glede odločitev podjetij, da organizaciji WikiLeaks nudijo storitve ali ne. Komisija nasprotuje kakršnim koli kibernetskim napadom ene ali druge strani v tej sporni zadevi.
Ana Gomes
(PT) Gospod predsednik, to, da so WikiLeaks in priznani mednarodni mediji objavili tajne depeše Združenih držav, je mogoče le zaradi ogromne napake v varnostnem sistemu Združenih narodov zaradi pretirane širitve distribucijskih krogov zunanjega ministrstva in ministrstva za obrambo.
Kakšne posledice bi po vašem mnenju lahko imela ta napaka za čezatlantske odnose, zlasti na ravni izmenjave diplomatskih in obveščevalnih podatkov? In kaj smo se naučili glede krepitve varnosti medevropskih komunikacijskih omrežij in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje, vključno z mrežo Correspondence Européenne in zaščito pred kibernetskimi napadi?
José Manuel Barroso
Prvič, mislimo, da bi se to, kar se je zgodilo v Združenih državah, lahko zgodilo praktično v katerem koli varnostnem sistemu. Noben varnostni sistem ni popolnoma varen pred možnostjo kršitve zakona.
Res je, da ima v sistemu Združenih držav glede na prejete podatke očitno več sto tisoč posameznikov dostop do zelo zaupnih informacij, vendar pa je res, da je v sistemih, ki cenijo svobodo, kar velja tudi za evropske sisteme, 100 % varnost nemogoča. Iz tega razloga smo odločeni, da bomo sodelovali s svojimi partnerji in prijatelji v Združenih državah, da bi okrepili varnost, vendar bomo pri tem vedno spoštovali tudi temeljne svoboščine in mislimo, da je pomembno najti ustrezno ravnovesje med tema dvema ukrepoma, kot sem omenil pred kratkim.
Res je, da zlasti zaradi teroristične dejavnosti obstaja potreba po izmenjavanju nekaterih zelo občutljivih informacij. Hkrati pa bi morali to početi v skladu s standardi previdnosti in, na splošno, ob upoštevanju načela pravičnega ravnotežja.
Sonia Alfano
(IT) Kot kažejo izjave vladnih predstavnikov številnih držav, nenavadna vnema, s katero se preiskuje primer Juliana Assangea, jasno ustreza kaznovanju njega in organizacije WikiLeaks zaradi razkritja nekaterih strogo zaupnih informacij javnosti, kot je zaskrbljenost državne sekretarke Združenih držav Hillary Clinton, ki je ameriški veleposlaništvi v Rimu in v Moskvi prosila za informacije o kakršnih koli osebnih naložbah gospoda Berlusconija in gospoda Putina, ki bi lahko vplivale na zunanjo ali gospodarsko politiko njunih držav. Gospod Berlusconi je opisan kot predstavnik gospoda Putina v Evropi.
Jasno je, da gre tukaj za nezaslišano kaznovanje in preganjanje človeka in organizacije, katerih edini zločin je bil, da sta svet ozavestila glede nekaterih sivih področij, ki vlade postavljajo v neprijeten položaj. Zato je naša dolžnost, da zaščitimo svobodo organizacije WikiLeaks in zagotovimo pravično obravnavanje Juliana Assangea, ki bi moral biti kaznovan zaradi svojih kaznivih dejanj, če bi mu bila dokazana s pravičnim sojenjem.
Zato pozivam Komisijo, naj izrazi svoje stališče do afere WikiLeaks in pojasni, kako namerava spremljati razmere, da se ta zadeva ne bo uporabila za omejevanje svobode obveščanja in za uvedbo omejitev na internetu, ki se je ponovno pokazal kot izjemno močan demokratični instrument, ki ga je zato treba zaščititi.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot sem prej povedal, ne morem komentirati posebnih primerov ali kazenskih obtožb.
Glede gospoda Assangea je švedski pravosodni sistem vložil obtožbo, ki jo zdaj proučuje britanski sodni sistem. Tako Švedska kot Velika Britanija spoštujeta pravno državo. Pustiti moramo, da se odvije običajni sodni postopek. Tega ne morem komentirati - in ne bi smel komentirati - ravno zato, ker zelo spoštujem domnevo nedolžnosti in osebne pravice vseh. Zato tega ne morem komentirati.
Glede drugih vaših pripomb v zvezi z nekaterimi zadevami na spletni strani WikiLeaks mislim, da ne bi bilo prav, da bi jih komentiral. Komentarje pripisujejo diplomatom Združenih držav in so zato njihova odgovornost. Ne morem govoriti o njih. Lahko vam povem le, kakšno je naše stališče, ki ni enako stališču Združenih držav. Naše stališče - evropsko stališče - je o vprašanju, o katerem sprašujete, jasno. Ni nam treba komentirati posameznih razkritij, naj prihajajo s spletne strani WikiLeaks ali od drugod.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Gospod predsednik, mislim da še vedno nismo prišli do bistva. Vsaj mislim, na podlagi vaših odgovorov, da niste zadeli bistva.
Naprej, sem popolnoma osupel - in rad bi vedel, če ste tudi vi enako osupli - nad neverjetnim molkom evropskih organov v zvezi s tem zatiranjem svobode govora. Na žalost v parlamentu ni prisoten noben zagovornik svobode govora. Izginili so.
Moje vprašanje se glasi: ali mislite, da se to izrablja za preprečevanje možnosti prenosa podatkov? Vsi vpijemo o pravicah Kitajcev in Kubancev do internetnega dostopa - in to upravičeno; vendar, kaj lahko naredimo in bi morali narediti zdaj, ko je ta pravica dejansko zatirana? Kaj lahko stori in bi morala storiti Komisija?
Moje vprašanje je zelo konkretno: kaj boste naredili, da bi zagotovili, da bo evropska javnost lahko imela dostop do spletne strani WikiLeaks?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej, vsebinsko vprašanje, ki smo ga obravnavali, je, da svoboda izražanja v vseh svojih oblikah ni le temeljna človekova pravica, temveč temelj vseh demokratičnih družb. O njej se ni mogoče pogajati.
Hkrati pa je tudi jasno, da obstajajo informacije, zasebne, poslovne ali pravne, ki so po že svoji naravi občutljive in ne morejo biti dostopne širši javnosti. Varstvo podatkov je prav tako vezano na temeljne pravice. Vse naše države članice imajo pravila, ki varujejo podatke in nekatere vrste občutljivih informacij zaradi javnosti, in to je naše stališče glede svobode izražanja in varstva podatkov.
Glede obtožb zoper določeno osebo pa moram povedati, da nisem sodišče. Od Komisije se tudi ne pričakuje, da bo komentirala določene obtožbe določenih posameznikov, ker Komisija ni in naj ne bi bila sodišče in ne izraža svojega mnenja o krivdi določenega posameznika.
Tunne Kelam
Novi koncept Nata poziva k usklajevanju nacionalnih zmogljivosti za kibernetsko obrambo, da bi vsem organom Nata zagotovili centralizirano kibernetsko zaščito. Kakšno vlogo Evropske komisije vidite v okviru boljšega usklajevanja naših nacionalnih kibernetskih obramb, ki so na različnih stopnjah, in okrepitve sodelovanja z Natom? Ali bo na primer baronica Ashton prevzela nekaj vprašanj kibernetske varnosti, ki jih zajemajo obrambne politike? Ali potrebujete več skupnih raziskav EU, da bi oblikovali celovit odziv na evropski ravni na kibernetske izzive?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To pravzaprav ni pristojnost Komisije, temveč pristojnost baronice Ashton kot visoke predstavnice. Ona razvija tovrstno ukrepanje z našimi glavnimi partnerji. Na zadnjem srečanju na vrhu s predsednikom Obamo smo na dnevni red uvrstili naše sodelovanje na področju kibernetske varnosti.
To je pomembno vprašanje, ne le za Nato, temveč tudi za naše dvostranske odnose z Združenimi državami. Delamo na tem. Mislimo, da obstajajo resne grožnje za kibernetsko varnost. Nekatere države članice - sklepam, da tudi vaša - so že bile žrtve kibernetskih napadov. Mislimo, da je to pomembna zadeva. Moramo jo obravnavati tudi na evropski ravni, vendar je to vprašanje, v zvezi s katerim imajo države članice nekaj odgovornosti. Visoka predstavnica razvija prizadevanja za vzpostavitev usklajenega pristopa k težavam kibernetske varnosti. Te ukrepe v celoti podpiram.
Derek Vaughan
O tej zadevi se je po vsej Evropi veliko govorilo. Ena od stvari, ki skrbi ljudi je, kaj bo to pomenilo za prihodnost kibernetske varnosti po vsej EU. Mislim, da ni veliko ljudi, ki bi jih zelo zanimal vpleteni posameznik. Skrbi jih, kako se bo to razvijalo v Evropi. Mislim le, da je pomembno, da bi EU morala imeti politiko v zvezi s tem.
Komisijo bi pozval, naj v te razprave vključi čim več partnerjev, ne le na ravni držav članic, temveč tudi na drugih ravneh upravljanja v vsej EU, da bi, na primer, kibernetska varnost postala pomembno vprašanje tudi za regionalne in lokalne oblasti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Popolnoma se strinjam z vašo zaskrbljenostjo, ki ste jo izrazili. Razvijamo prav to usmeritev.
Evropska unija je bila nedavno priča kibernetskim napadom proti javnim in zasebnim organizacijam v Estoniji in Litvi, leta 2007 oziroma 2008. Vsak dan se zgodi več tisoč kibernetskih napadov na institucije Evropske unije in druge javne organe.
Komisija se je nedavno odzvala na te zaskrbljujoče razmere in 30. septembra predložila predlog direktive o napadih na informacijske sisteme, ki razveljavlja okvirni sklep iz leta 2005. Splošni cilj direktive je boj proti obsežnim napadom, ki izvirajo iz Evropske unije in/ali so usmerjeni nanjo.
Zelo smo pozorni na te pomisleke in mislimo, da je predlog direktive dober. Kaznuje uporabnike orodij, kot so botneti, za izvedbo kaznivih dejanj ter uvaja višjo stopnjo sankcij za storjena kazniva dejanja. Uvaja obveznost držav članic, da se odzovejo na nujno zahtevo javnega ali zasebnega sektorja prek mreže kontaktnih točk 24/7 v osmih urah po njenem prejemu, ter njihovo obveznost spremljanja, da bi omogočile zbiranje in zagotavljanje podatkov o kibernetskih napadih, vključno s številom pregonov in poročil o kaznivih dejanjih.
Mario Borghezio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, odgovori v zvezi s primerom gospoda Assangea in njegovim zaporom zaradi njegovega svobodnega mišljenja spominjajo na odgovore Poncija Pilata.
Rad bi, da razmislimo o treh točkah:
1. To je primer fumus persecutionis, saj so obtožbe zelo šibke; 2. Združene države izvajajo pritisk za izročitev, čeprav še niso določile pravne podlage za to zahtevo; 3. državljanovi evropski bančni računi so bili zaprti, kar pomeni, da od svojih podpornikov ne more prejeti nikakršne finančne pomoči.
Še več, vsi statistični podatki potrjujejo, da evropska javnost podpira ta načela svobode, da želi internetno svobodo, da je za svobodo, kljub dvomom in težavam, ki so se pojavili v povezavi s to pobudo, ki je sam ne podpiram v celoti.
Kljub temu pa bi radi, da bi predsednik Barroso povedal, kakšne so omejitve in na čem resnično temelji varstvo človekovih pravic in svobode izražanja. Ali gre pri tem za virtualni Guantánamo? Ali nam grozi popolna orvelijanska cenzura interneta? To je nevarnost in potrebujemo odgovore v zvezi s tem vprašanjem.
Prav tako je pomembno, da preverjamo razmere gospoda Assangea v zaporu, saj v Italiji niti pripadniki mafije niso v popolni osami.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Lahko vam dam nekaj informacij o pravnih vidikih tega primera, seveda brez opredelitve stališča, saj nisem sodišče in o tem ne morem odločati.
Najprej, gospoda Assangea so aretirali britanski organi na podlagi evropskega naloga za prijetje. Švedski tožilec je izdal opozorilo glede gospoda Assangea v švedskem sistemu, schengenskem sistemu in prek Interpola in na tej podlagi je bil izdan evropski nalog za prijetje.
V skladu s členom 28 okvirnega sklepa o evropskem nalogu za prijetje se osebe, ki je bila predana v skladu z evropskim nalogom za prijetje, ne izroči tretji državi brez soglasja pristojnega organa države članice, ki je osebo predal. To pomeni, da bi britanski organ, ki je pristojen za odločitev, ali gospoda Assangea preda Švedski ali ne, saj je bil ta aretiran v Združenem kraljestvu, prav tako moral privoliti v to, da ga izroči tretji državi.
To je najboljša razlaga, ki vam jo lahko dam glede pravne podlage, ne morem pa izražati svojega mnenja glede krivde ali nedolžnosti tega posameznika.
Sarah Ludford
Predsednik Barroso, podali ste različne izjave, vključno z izjavo danes popoldne o tem, kako EU in njene države članice spoštujejo temeljne pravice in pravno državo, vendar je bil v preiskavi o izrednih izročitvah, ki ji je predsedoval gospod Coelho, jaz pa sem bila podpredsednica, najden dokaz prima facie, da je bilo približno 12 držav EU in drugih evropskih držav vpletenih v zlorabe med vojno proti terorizmu, kot so mučenje in izginotja. Odkrito povedano, bojim se, da ste gospodu Coelhu dali precej ohlapen odgovor.
Bili smo mnenja, da Komisija in Svet nista spoštovala člena 6 Pogodbe in pozvali smo ju, naj razkrijeta resnico o tem, kaj se je dogajalo, ter v skladu s členom 7 po potrebi ukrepata, kar pomeni sankcije zaradi kršitev človekovih pravic. Odkrito povedano, ni bilo nobenega rezultata. Zaradi tega se EU lahko obtoži hinavščine. Kaj boste zdaj storili, da bi dobili polno politično in pravno odgovornost za evropsko vpletenost v kršitve človekovih pravic v imenu tako imenovane vojne proti terorizmu?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - .Prvič, Komisija je vedno spoštovala temeljne pravice in popolnoma zavračam kakršne koli kritike, da je bila vpletena v kakršne koli kršitve temeljnih pravic. To ni res. Komisija ima popolnoma neoporečno preteklost v zvezi s tem vprašanjem in pripravljeni smo popolnoma pregledno sodelovati s Parlamentom glede vseh teh vprašanj.
Nekaj vprašanj je v pristojnosti držav članic in te morajo izpolniti svojo dolžnost. Komisija ne more nadomestiti držav članic. Imamo Pogodbo, imamo odgovornost, imamo dolžnosti in imamo pravice. Komisija je s Parlamentom sodelovala vedno, ko je to zahteval - in popolnoma pregledno -, o vprašanjih, ki ste jih pravkar omenili.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, internetna platforma WikiLeaks objavlja - preprosto povedano - zaupne podatke in to je seveda vedno zelo neprijetno za vpletene strani. Prav tako je treba omeniti, da do zdaj proti organizaciji WikiLeaks ni bil sprožen noben sodni postopek. Medtem pa divja prava kibernetska vojna. Po eni strani napadajo strežnike spletne strani WikiLeaks, po drugi pa podporniki organizacije WikiLeaks napadajo strežnike spletnih strani podjetij Visa in MasterCard, da bi jih sesuli.
Moje vprašanje, gospod predsednik, se glasi: ali bo Komisija ukrepala proti takšnim nadomestnim vojnam? Omenili ste že dejavnosti komisarke Malmström. Ali že obstaja časovni načrt za to in ali že imamo zamisli o tem, kako bomo ukrepali? Ali Komisija načrtuje - in v zvezi s tem bi, prosim, rad jasen odgovor, ne izgovorov s podrobnostmi in pravosodnimi argumenti - sprejetje posebnih ukrepov proti organizaciji WikiLeaks, da bi ponovno odigrala svojo vlogo prostovoljnega zastopnika Združenih narodov glede občutljivega vprašanja prenosa podatkov in se obnašala kot tak?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prvič, ne načrtujemo nikakršnih ukrepov proti organizaciji WikiLeaks.
Drugič, o direktivah, ki smo jih predložili, se bo zdaj razpravljalo s Parlamentom. Predložili smo predloge o povečanju kibernetske varnosti.
Glede nekaterih vprašanj, za katera želite, da jih podrobno obravnavam, mislim, da bi bilo bolje, da vam postrežem z natančnimi informacijami na strokovni ravni. Žal vam ne morem dati konkretnih odgovorov v eni minuti, a moje službe so vam v celoti na razpolago, če bi tako želeli, da vam zagotovijo vse podrobnosti o našem odnosu do tega pomembnega vprašanja. Vendar to v bistvu ni stvar Komisije. To je nekaj, kar se je zgodilo v Združenih državah in je vplivalo na svetovno skupnost, ki uporablja internet, in gre za zelo resno in pomembno vprašanje. Ne podcenjujem njegove pomembnosti, vendar pa moramo vedeti, katera področja so v naši pristojnosti.
Ponujam se, da bom tistim poslancem, ki bi to želeli, na organiziran način zagotovil izčrpne informacije o tehničnih ukrepih, ki jih lahko sprejmemo na evropski ravni.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, rad bi vam zastavil vprašanje o nedavnih dogodkih, ki zajemajo napade hekerjev na podjetja Visa, MasterCard in PayPal, da bi sabotirali njihove finančne operacije in povzročili finančne izgube.
Ali so bili zaupni podatki strank varni ali nezaščiteni, ko so se zgodili ti kibernetski napadi in povzročili precej resne tehnične težave? To je moje prvo vprašanje. Medtem ko se dogajajo ti kibernetski napadi iz ideoloških razlogov ali za zabavo, pa obstaja možnost, da bodo tudi hekerji, ki jih zanima le finančni dobiček, prav tako vdrli v te sisteme. Rad bi vedel, ali so bili ti finančni ali osebni podatki napadeni in kakšni načini in storilci kaznivih dejanj so v to vpleteni ter ali imate v tem trenutku nadzor nad razmerami. Prav tako bi rad vedel, ali se tudi Združene države in mednarodni organi posvečajo tej težavi.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - O odtekanju podatkov in o tem, koliko so bili razkriti zaupni ali osebni podatki, nimam neposrednih informacij. Žal sam nimam teh podatkov - s tem primerom namreč nisem povezan na noben način.
Res je, da je ta zadeva odprla zelo pomembna vprašanja glede varnosti. Z nekaterimi od teh težav smo se ukvarjali pred primerom WikiLeaks in omenil sem nekaj pobud Komisije. Prepričan sem, da so zaskrbljeni tudi na drugi strani Atlantika, zato mislim, da bi si morali skupaj prizadevati za povečanje kibernetske varnosti in pri tem vedno spoštovati temeljne svoboščine - svoboda izražanja je namreč sveta pravica za nas v Evropski uniji -, jasno pa mora biti, da sta varstvo podatkov in zasebnost prav tako temeljni pravici.
Najti moramo pravo ravnovesje in zato moramo v vseh svojih pobudah upoštevati ti dve načeli, ki ju je včasih težko uskladiti, a sta kljub temu zelo pomembni.
Predsednik
Kolegi, na seznamu je bilo 21 oseb, a le 14 jih je imelo priložnost spregovoriti. Zelo mi je žal, toda upoštevali smo vrstni red na seznamu.
Čas za vprašanja se je iztekel.
