Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je priporočilo za drugo obravnavo o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo, ki ga je v imenu odbora za industrijo, raziskave in energijo pripravil Reino Paasilinna (15647/1/2007 - C6-0035/2008 -.
Reino Paasilinna
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, komisarji, gospe in gospodje, vsem se zahvaljujem za odlično sodelovanje. Pri našem delu je to vedno bistveno, da se doseže dober rezultat.
Že skoraj tri leta se govori o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, toliko časa pa je preteklo, ker je prvotni predlog Komisije potreboval veliko izboljšav. Parlamentarni odbori ter zlasti odbor za industrijo, raziskave in energetiko so predlogu dali novo podobo. Parlamentu in Svetu se je zagotovila večja moč, brez da bi to ogrozilo neodvisnost EIT. Izvolitev upravnega odbora močno spominja na volilni sistem, ki ga uporablja Evropski raziskovalni svet in ki ga je znanstvena javnost podprla. Kot je nekdo ravnokar dejal, je bilo potrjeno tudi, da bodo lahko mala in srednja podjetja sodelovala pri delu EIT ter uživala njegove ugodnosti. Pri teh bo učinek na zaposlovanje največji ter ravno ta imajo prilagodljivost in učinkovitost, ki sta potrebni za hitro izvajanje inovacij.
Predvsem pa so se spremenile prednostne naloge inštituta. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo se osredotoča na inovacije, kar izraža že njegovo ime. Tudi druga dva elementa trikotnika znanja, izobraževanje in raziskave, sta pomembna, vendar je jasno, da inovacije predstavljajo vrh trikotnika; so njegovo središče in glavni cilj. V prihodnosti bomo morali vlagati v kakovostno izobraževanje in osnovne raziskave, vendar so slabost Evrope inovacije, kot vsi vemo.
Američani pri Evropskem patentnem uradu vložijo za dobro tretjino več patentnih prijav kot Evropejci. Potrebujemo več izdelkov in storitev, ki temeljijo na znanju.
Kitajska je v desetih letih delež BNP, porabljen za raziskave in razvoj, povečala s približno nič na sedanjo raven, ki je 1,5 %. V 17 državah članicah EU je ta delež manjši kot na Kitajskem. Delež BNP EU, ki ga predstavljajo naložbe v raziskave in razvoj, je še vedno bistveno manjši kot v drugih svetovnih gospodarskih silah.
Še bolj zaskrbljujoče pa je dejstvo, da se je v zadnjih letih naš delež naložb na tem področju zmanjšal in ne povečal. Približno tako slabo je tudi stanje tveganega kapitala. Lizbonska strategija poziva k dinamičnemu pristopu. Zakaj ne verjamemo v svoje programe? Izobraževanje in raziskave na visoki ravni ustvarjajo veliko premalo komercialnih in funkcionalnih rezultatov ali pa se ti v praksi uporabljajo veliko redkeje kot v konkurenčnih državah. Naš patenti sistem je tudi zapleten. Ali ne bi moral biti beg možganov resna težava Unije, ki hoče biti vodilno svetovno gospodarstvo, ki temelji na znanju?
EIT ne bo odpravil teh težav, lahko pa jih z zgledom, ki ga daje, ublaži. Poslovnemu sektorju bo zagotovil novo vrsto povezave do sodelovanja na področju izobraževanja in raziskav. Ustvaril bo možnosti za gospodarsko izkoriščanje raziskav in vzpostavil tesnejše dvostranske vezi. EIT ne bo postal univerzitetna oblast, ki vse najboljše raziskovalce zadrži pri sebi; to zagotavljajo predlogi sprememb Parlamenta. Po začetnih težavah, ki so nastale pri financiranju, je stanje zdaj jasno. Kot sem predlagal, se bo ena od skupnosti znanja in inovacij osredotočila na informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. V ta namen že prejemamo visoke zneske iz poslovnega sveta. Financiranje torej ni problem. Le preiskave in preskusi niso dovolj: potrebno je sodelovanje in zato je bil ustanovljen EIT.
S Svetom je bil dosežen izvrsten sporazum, ki je tako koristen, da ga lahko podpremo, zato bi vse pozval, naj mu pri glasovanju, ki se bo kmalu začelo, izrazijo podporo. Najlepša hvala vsem.
(Ploskanje.)
Ján Figeľ
komisar. - Gospod predsednik, veseli me (in ne gre le za diplomatsko frazo), da sem danes tukaj in da lahko spregovorim o tej priložnosti za spodbujanje inovacij Evrope. Menim, da bo glasovanje Parlamenta zelo pomembno.
Kot je omenil gospod Paasilinna, smo od začetka zelo napredovali, vendar bi Parlament rad opozoril, da je bilo veliko nezaupanja, nenaklonjenosti in zadržkov glede predloga, da se inovacije spodbuja v okviru take ustanove, in veseli me, da smo uspeli ta prvotna stališča spremeniti v sporazumno stališče ter podporo s strani držav članic, Parlamenta, institucij in partnerjev. Opozarjam na prizadevanja finskega, nato nemškega in portugalskega ter zdaj slovenskega predsedstva. Zlasti bi se tukaj rad zahvalil poročevalcu Parlamenta gospodu Paasilinni, ker je bil v veliko pomoč in podporo, predsednici odbora za industrijo, raziskave in energetiko gospe Niebler, predsedniku odbora za proračun gospodu Bögeju ter poročevalki odbora za kulturo in izobraževanje gospe Hennicot-Schoepges. Brez teh prizadevanj in prispevkov ne bi mogli priti tako daleč.
Po mojem mnenju je to priložnost, da pokažemo sposobnost Evrope in njeno odločno zavezo izboljšanju inovacijske zmogljivosti v globaliziranem svetu. Tehnološke inovacije so ključne za rast, delovna mesta in konkurenčnost, kar je temelj socialne blaginje naših državljanov. Predlagamo polno povezanost treh strani trikotnika znanja - izobraževanja, raziskav in inovacij - s sodelovanjem partnerjev iz poslovnih, raziskovalnih in akademskih krogov. Ti bodo sodelovali v tako imenovanih skupnostih znanja in inovacij.
Menim, da je zdaj pravi čas, da Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) po vseh pripravah začne delovati. Kot veste, smo nekaj korakov že naredili in odbor sem obvestil, da smo začeli postopek za določitev upravnega odbora. Visoko usposobljen neodvisen odbor za določitev zdaj pripravlja merila. Poskušali bomo oblikovati skupino 18 ljudi, ki bo začela kot upravni odbor. Odbor za določitev deluje povsem neodvisno in avtonomno. Menim, da je to bistveno za uspeh EIT in legitimnost upravnega odbora.
Parlament in Svet se bo v celoti obveščalo o postopku izbora in rezultatu. Komisija bo po izvedenem prvem koraku postopka izbora pripravila vmesno poročilo in po končanem postopku končno poročilo. Parlament in Svet bosta imela en mesec za obravnavo predlaganih članov upravnega odbora EIT. Mislim, da bodo njihova odličnost, nesporen ugled, popolna neodvisnost in sposobnost, da zastopajo interese sektorjev, ki jih predstavljajo (univerze, raziskave in podjetja), bistvena sestavina kratkoročne in dolgoročne verodostojnosti inštituta.
Dovolite mi, da poudarim izjemno pomemben element. Rad bi uradno izjavil, da je Evropska komisija v celoti zavezana spoštovanju načel avtonomije in neodvisnosti odbora, ki sta vključeni v uredbo, ter da ne bo imela nobene vloge pri sprejemanju strateških odločitev EIT. Na podlagi tega bo Komisija zagotovila administrativno in finančno podporo odboru na njegovo zahtevo in v obsegu, potrebnem v začetni fazi. Na začetku mora biti nekaj pomoči.
Namen take podpore je odboru omogočiti, da v 18 mesecih izbere prve skupnosti znanja in inovacij (SZI), in v nobenem primeru ne bo vnaprej usmerjala njegovega sprejemanja strateških odločitev. V našem skupnem interesu je, da EIT začne delovati v časovnem okviru, ki je predviden v uredbi. Resnično se veselim uspešne ustanovitve EIT in se še enkrat najlepše zahvaljujem za zavezanost in prispevek Parlamenta.
Romana Jordan Cizelj
v imenu skupine PPE-DE. - Od prve pobude o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo so minila že tri leta. Mnogo starejše pa je zavedanje, da je ključ do večje konkurenčnosti in inovativnosti ustrezna skrb za kakovostne človeške vire. Odgovor, kako to storiti na evropskem nivoju, ponuja EIT.
Temelji so postavljeni. Sedaj je nastopil čas za hitro in učinkovito izvajanje dogovorjenih ukrepov. Zahvaljujem se poslanskim kolegom in poročevalcu, še posebej pa kolegom iz moje politične skupine. Uspeli smo izpogajati ter skupaj s Svetom in Komisijo pripraviti dober predlog, ki vsebuje večino naših poglavitnih zamisli.
Že omenjena inovativnost je v samem osrčju EIT. Poleg tega inštitut v skladu z našo pobudo predstavlja oznako odličnosti in s tem prepoznavnosti evropske kakovosti. Mrežna struktura z neodvisnimi skupnostmi znanja in inovacij, ki se pojavljajo v sedanjem predlogu, je velik dosežek. Uspeli smo tudi rešiti kompleksno in zapleteno vprašanje organizacije dela inštituta.
Predlog na mizi ponuja rešitev v obliki strateškega programa za inovacije, s katerim smo po najboljših močeh uravnotežili odgovornost politike in neodvisnost stroke ter jasno opredelili pristojnosti za dolgoročno strateško načrtovanje.
Čeprav z omejenimi finančnimi sredstvi, lahko storimo marsikaj. Izhodišča so dobra, učinkovita implementacija pa je, kot ponavadi, odvisna od nas samih, naše volje in vztrajnosti.
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, na začetku bi se rad opravičil, da moram po svojem govoru oditi, ker se moram udeležiti srečanja s predsednikom Pötteringom. Iskreno se zahvaljujem kolegu gospodu Paasilinni za njegovo zavezanost tej zadevi in komisarju, ki je to vedno močno podpiral.
Resnično verjamem, da je EIT pomemben evropski instrument. Gospod Paasilinna je to že povedal: v Evropi še vedno premalo porabimo za raziskave in razvoj ter za odličnost pri raziskavah. V celotni Evropi tako kot v večini držav - vsaj v večini držav članic - bi lahko, bi moralo in mora biti več. EIT ni ravno konkurenčna institucija, vendar bi moral spodbujati te raziskave in ustvarjati nove pobude. Mislim na primer na to, kako so že samo v energetskem sektorju pomembna večja prizadevanja za raziskave v zvezi z razvojem novih energetskih tehnologij.
Ker je to tako pomembno, pozivam komisarja, naj vztraja, da se hitro sprejmejo pomembne odločitve. Ena od odločitev je seveda povezana s sedežem administrativnega urada. Kot nekdo, ki prihaja z Dunaja, in kot Avstrijec seveda želim, da bi bil sedež na Dunaju. Ne glede na to, kakšna bo odločitev, pa mora biti ta sprejeta čim prej, da bo EIT lahko začel delovati.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, najprej iskreno čestitam našemu poročevalcu Reinu Paasilinni in komisarju Figlu. Izjemen dosežek je, da smo to izpeljali v tako kratkem času. Poročevalec je bil prizadeven in pazljiv ter nas je vse v veliki meri vključil.

Vendar bi tu rad posebne čestitke namenil predsedniku komisije gospodu Barrosu. Biti moramo zelo jasni, da je ta projekt nastal na njegovo pobudo iz januarja 2005. V treh letih smo ga organizirali in spravili v tek. To je izredno. V Evropi smo hitri in na tej točki moramo vsaj enkrat povedati, da je to je eden od naših največjih dosežkov. Trajalo je le tri leta, čeprav je šlo za resnično pomembno vprašanje. Moramo se vključiti prek izobraževanja. Izobrazba je bistvo suverenosti na področju kulture in izobraževanja nemških zveznih dežel, države, ki jo jaz najbolje poznam, in države članice seveda to pozorno spremljajo.
Kljub temu smo nek sporazum uspeli doseči. Govorim o financah. Dolgo smo se pregovarjali glede vprašanja, od kje naj bi denar dejansko prišel. Poleg tega smo uspeli v prvem poskusu od začetka do konca določiti proračun EU. V preteklosti so bile le: subvencije, subvencije, subvencije. Te razprave poznate. Zdaj pa so prvič: inovacije namesto subvencij. To je izredno. Še posebej se zahvaljujem kolegom iz odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, ker so se morali s tem strinjati in nato tukaj sprejeti kompromise.

Prav tako smo uspeli zelo hitro rešiti spore, na primer v zvezi z vprašanji, v kakšnem obsegu naj bo EIT neodvisen, kako dolge naj bodo pilotne faze, kakšen naj bo odnos EIT s sedmim okvirnim raziskovalnim programom, vprašanjem kanibalizacije in celo tako imenovane oznake EIT, tj. vprašanje, ali naj bo na tej oznaki vse zajeto, kadar se projekt začne izvajati v okviru EIT. Vsa ta vprašanja smo rešili.
Zdaj pa o izvajanju. Kot je dejal komisar Figel', se zdaj pripravlja upravni odbor in Evropski parlament (hvala, da ste nas vključili) bo preučil, kdo bo v odboru, saj se nam to zdi zelo pomembno.
Vendar bo treba izbrati tudi področja. Gospod Swoboda je ravnokar govoril o vprašanju energije. Pravzaprav se moramo osredotočiti na skupen odziv Evrope na podnebne spremembe in na upravljanje EIT ter tako na primer vprašanje energetske učinkovitosti itd. Vendar moramo govoriti tudi o lokaciji. Strasbourg se mi še vedno zdi odlična lokacija. O tem se še nikoli prej ni govorilo tako odkrito. Ta stavba je odlična lokacija za EIT in Evropski raziskovalni svet. Strasbourg bi postal "mesto znanosti" in s tem bi se morali vsi strinjati.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, na srečo danes končujemo zakonodajno delo, povezano z ustanovitvijo Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Zasedanje upravnega odbora ter skupnosti znanja in inovacij bo naslednji korak proti skupnemu trgu na področju znanja v Evropski uniji.
Komisar Verheugen je med svojim zadnjim obiskom na Poljskem ponovil, da je vključitev novih držav članic v strukture skupnega trga okrepilo njegov potencial in da predstavlja uspeh za vse strani. Odločno pozivam, naj nas ta pozitivna izkušnja vodi tudi v tej zadevi.
Določitev sedeža odbora inštituta v Wrocławu bo pozitiven korak glede kohezije v Evropi. Lažje bo pridobiti podporo novih držav glede povečanja finančnih sredstev za raziskave in razvoj v prihodnjem proračunu Unije. Na koncu bo to sprostilo inovacijski potencial v Evropi.
Podpora kandidaturi Wrocława ni samo stvar krajevnega samoljubja; gre za naravno posledico mišljenja, ki je usmerjeno v interese celotne Evropske unije.
Miloslav Ransdorf
v imenu skupine GUE/NGL. - (CS) Rad bi povedal, da je od Kondratijeve teorije o dolgoročnih ciklih znano, da je ustvarjanje inovacij in izvajanje inovacij v družbi objektiven proces z lastnimi posebnimi in objektivnimi vzorci. Kot ljudje, ki smo aktivni na političnem prizorišču, lahko spodbujamo inovacije. Osebno verjamem, da je, kar zadeva institucije, EIT za prihodnost Evrope pomembnejši od na primer Evropske komisije. Verjamem, da lahko tri bistvene stvari pomagajo povečati ozaveščenost o pomembnosti znanosti v družbi in jo narediti bolj priljubljeno.
Prvič, znanstveniki morajo biti vzorniki v družbi. Bistveno je, da namesto športnikov in pevcev mladim ljudem vzor glede vrednot predstavljajo znanstveniki, kot je gospod Holý, izjemen češki kemik s številnimi patenti. Zato si moramo prizadevati, da dosežemo - da uporabljamo neke vrste slogan - nov "vzorec vrednot".
Drugič, prizadevati si moramo za dosego obnovljenega "usmerjanja vrednot". Evropa je svetu dala več odličnih učenjakov, kot vsi ostali kontinenti skupaj. Cenjenje znanstvenega prizadevanja je bilo za Evropejce vedno ključno. Na vse načine si moramo prizadevati za zagotovitev, da Evropa v tem pogledu ponovno pridobi vodilni položaj.
Tretjič, potrebujemo tudi nekaj, čemur bi rekel "pionirski duh", ki bi Evropi pokazal pot naprej.
Jana Bobošíková
(CS) Gospe in gospodje, podatki Svetovne organizacije za intelektualno lastnino jasno kažejo, da težava ni v pomanjkanju novih idej; manjka njihovo preoblikovanje v poslovne priložnosti.
Uspeha v svetovnem gospodarstvu ne bo zagotovil Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. Inovacijska konkurenčnost se bo omogočila le prek večje razpoložljivosti sredstev, vključno s tveganim kapitalom, ustvarjalnega okolja ter prave akademske in podjetniške svobode, ob ustreznem sistemu nagrajevanja za izjemne znanstvene rezultate.
Gospe in gospodje, načeloma sem proti ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. EU ne bo zagotovil konkurenčne prednosti. Bo le nepotrebna struktura, s katero se bodo podvajale že obstoječe strukture za spodbujanje znanosti, razvoja in izobraževanja. Bo še en prostor, za katerega se bo zapravljal davkoplačevalski denar in ki ne bo imel nobene dodane vrednosti.
Poleg tega obstaja nevarnost, da bo sledil neuspehu sistema Galileo. Zasebni sektor, na katerega sredstva se zanašata Komisija in Svet, ne vidi razloga za financiranje nesmiselnih sanj politikov in uradnikov.
Angelika Niebler
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej se opravičujem, da na začetku razprave nisem mogla biti tukaj. Prejšnji govornik je ravnokar govoril o sistemu Galileo. Morala sem voditi pogajanja v okviru trialoga o sistemu Galileo, zato sem zamudila.
Najprej se seveda zahvaljujem našemu poročevalcu gospodu Paasilinni, ki je skupaj s svojim poročevalcem v senci opravil izjemno delo. Vendar se zahvaljujem tudi komisarju Figlu, ki je bil močno vključen v posvetovanja, da danes lahko glasujemo o poročilu, ki ga bomo v Parlamentu množično podprli.
Pred tremi leti smo začeli našo razpravo o vprašanju: ali potrebujemo Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo? Odločno pravim: da, ta inštitut potrebujemo. Povpraševanje na področju prenosa tehnologije je preveliko. Imamo odlične znanstvenike in raziskovalce v vseh 27 državah. Vendar nimamo pretvorbe odličnih rezultatov raziskav v tržne izdelke in storitve. Inštitut za tehnologijo - inštitut za inovacije - mora k temu prispevati.
Predlog Komisije je trenutno usmerjen v to, da se novi inštitut zgradi ločeno. V Parlamentu smo to zavrnili, tega nočemo. Želimo zgraditi mrežno strukturo, ki povezuje podjetja, univerze in raziskovalne inštitute v Evropi. To smo z našim poročilom ustvarili. Upam na širše soglasje. Smo na pravi poti.

Dobro je bilo tudi, da na razpravah nismo obravnavali lokacije. Gospod Chatzimarkakis, v nasprotnem primeru danes ne bi bili pripravljeni, ne bi mogli končati tega projekta in čez pet let bi verjetno še vedno razpravljali o tem, ali tehnološki inštitut potrebujemo.
Gyula Hegyi
Gospod predsednik, znanost in tehnologija sta naši priložnosti za spopad s svetovno konkurenco. Naša celina je bila stoletja središče znanstvenega in tehnološkega razvoja, evropska znanost pa je bila vedno mednarodna. Izmenjalo se je veliko idej in bilo je veliko obiskov znanstvenikov, celo v času železne zavese, znanstvena skupnost pa je danes skoraj brez meja.
Ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo je pomemben korak pri ohranjanju te starodavne tradicije naše celine. To pozdravljam in seveda pozdravljam odlično poročilo kolega gospoda Paasilinne.
V imenu svoje vlade, naroda in znanstvenikov za sedež EIT predlagam Budimpešto. Naši dosežki na področjih znanosti o življenju, boja proti podnebnim spremembam in okoljskih študij so najboljši argumenti. Moje mesto, Budimpešta, bi lahko nudil tudi prijetno in zanimivo vzdušje.
Lena Ek
Gospod predsednik, želimo konkurenčno, okolju prijazno in družbeno odgovorno Evropo. Vendar je na svetovnem trgu konkurenca močna in da lahko pri tem sodelujemo, potrebujemo evropske projekte in moramo združiti svoja sredstva, kot so to storile ZDA, ko so se odločile poslati človeka na luno. Menim, da je lahko Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo naša platforma za projekt "pošiljanja človeka na luno", kar pomeni povezavo med odličnimi raziskovalci in združevanje naših sredstev.
Področja, ki so bila do zdaj opredeljena, kot so podnebne spremembe in telekomunikacije, so pomembna za Evropo in evropsko konkurenčnost ter da se doseže prihodnost Evrope, ki jo tako zelo potrebujemo za evropske državljane. Menim, da je sprememba, s katero zagotavljamo akademsko usposabljanje, izredno pomembna.
Na koncu bi rada podprla željo gospoda Chatzimarkakisa, da se uporabi prostore, ki jih že imamo.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, v samo treh mesecih bo sprejeta odločitev o tem, katero evropsko mesto bo sedež upravnega odbora Evropskega tehnološkega inštituta.
Ta odločitev bo politična in bo temeljila na dejstvih. Da se poskusi odpraviti neenakosti med staro in novo Unijo, se bo pojavil konglomerat držav, ki so se pred kratkim pridružile Evropski uniji. Glede na dejstva, pri čemer sicer ne smemo pozabiti na politično merilo, ki sem ga omenil, menim, da bi bilo idealno središče poljsko mesto Wrocław, katerega zgodovino so v stoletjih oblikovali Čehi, Avstrijci, Židje, Nemci in Poljaki.
Argumenti v korist Wrocława so: velik intelektualni potencial; dejstvo, da je že pomembno akademsko središče; velika koncentracija kapitala in večjih družb v regiji Spodnja Šlezija, vključno s tujimi družbami, ki bi lahko postale partnerice EIT; neposredna bližina dveh drugih držav članic EU: Nemčije in Češke republike. Iz Wrocława prihaja tudi več dobitnikov Nobelove nagrade za različna področja. Mesto je zdaj vključeno v zelo dobro razvito sodelovanje na področju znanosti s številnimi izobraževalnimi ustanovami in znanstvenimi centri v Evropi in zunaj nje.
Verjamem, da bi bila odločitev, da je sedež upravnega odbora Evropskega tehnološkega inštituta v Wrocławu, najboljša, kar zadeva skladen znanstveni in tehnični razvoj v EU, ki mora odpraviti neenakosti med staro in novo Evropo.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Gospod predsednik, omejitev časa za govor na eno minuto ima seveda nekatere posledice. Izpustiti moram na primer vprašanje financiranja. Tema, ki povezuje razprave na programu, za katere gre velika zasluga poročevalcu, je ideja o inovacijah, ki bo prek skupnosti znanja postala realnost. Moja dežela, ki ne skriva svojega neposrednega interesa pri ideji o ustanovitvi inštituta, vidi priložnost, da skupnosti delujejo prek pametno vzpostavljene vezi z inštitutom, vendar brez omejevanja njihove močne neodvisnosti.
Vladne organizacije razumljivo poudarjajo praktične prednosti skupnosti, ki jih obravnavajo kot neke vrste dvižno silo za trikotnike znanja: izobraževanje, raziskave in inovacije. Hkrati potrjujejo pripravljenost evropskih raziskovalnih centrov, da vzpostavijo skupnosti, ki se na začetku osredotočijo na tri sektorje: obnovljivo energijo, podnebne spremembe in informacijsko tehnologijo. Kot poslanec Evropskega parlamenta imam dolžnost, čeprav pri tem čutim tudi določeno zadovoljstvo, da potrdim, da je Wrocław, ki je znano kot znanstveno središče na Poljskem, v tem smislu nekoliko posebno.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, najprej čestitam gospodu Paasilinni, da je dosegel dober dogovor glede vprašanja, ki na začetku sploh ni bilo lahko. Financiranje je bilo na prvi obravnavi pomembno odprto vprašanje in pozdravljamo dejstvo, da je bilo doseženo skupno stališče.
Ne smemo zanikati, da so prvotno idejo o inštitutu navdihnili drugi že obstoječi modeli odličnosti, vendar moramo biti tudi jasni glede močnega prizadevanja za uspešnost te ideje z ustreznimi prilagoditvami zapletenosti in raznolikosti Evrope. Rezultat je bil nov instrument, s katerim je mogoče povezati vse tri osi znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije), ki morajo pospeševati kulturo večdisciplinarnih inovacij, ki je tako potrebna za izboljšanje konkurenčnosti.
Zato smo prepričani glede ustanovitve skupnosti znanja in inovacij kot strateških integriranih mrež univerz, raziskovalnih centrov in podjetij, v okviru katerih lahko študenti, raziskovalci in znanje prosto krožijo ter se lahko opravlja delo na področjih, na katerih je znanstveni in strateški interes največji, kot so obnovljiva energija ali informacijske in komunikacijske tehnologije.
Upamo, da bo EIT v bližnji prihodnosti prinesel rezultate, ki jih vsi pričakujemo.
Grażyna Staniszewska
(PL) Gospod predsednik, še enkrat bi rada izrazila zadovoljstvo glede pomena, ki ga Skupnost pripisuje potrebi po inovacijah v Evropi. To je zlasti pomembno za nove države članice, za katere so inovativne tehnologije dobra priložnost za velik korak naprej v civilizaciji in za pospešitev njihovega razvoja. Zato zelo podpiramo odlično pripravljen projekt, ki ga je predstavilo mesto Wrocław, ki želi gostiti sedež upravnega odbora inštituta.
Kaj bi nam poleg Strasbourga prihranilo drage izlete enkrat na mesec? To bi bil Wrocław - Wrocław, ki leži na meji med staro in novo Evropo; ni prestolnica, je pa cvetoče mesto z odličnimi univerzami in skoraj 150 000 študenti. Poljski nacionalni organi, lokalne oblasti iz Wrocława in poljski akademski svet so povsem pripravljeni na to nalogo. Določitev Wrocława za sedež Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo nikakor ne bi bila v nasprotju z merilom odličnosti.
Mreža skupnosti znanja in inovacij, ki je del evropskega inštituta, mora biti tudi enakomerno razporejena v Evropski uniji. Inštitut mora biti instrument, ki aktivira celotno ozemlje Skupnosti, ter mora služiti povečanju konkurenčnosti, inovacij in tehnološkega napredka kot znanilec gospodarskega razvoja Evropske unije. Verjamem, da se lahko s pobudami, kot je EIT, pri doseganju ambicioznih ciljev lizbonske strategije soočimo z izzivi svetovnega gospodarstva, ki temelji na znanju.
Pierre Pribetich
(FR) Gospod predsednik, približujemo se zadnji fazi ustanovitve EIT. Pozdravljam pogajanja med različnimi institucijami, da se poišče uravnotežena rešitev, s katero bo v skladu z našimi največjimi ambicijami inštitut postal simbol inovacij. Poudarek je torej na inovacijah, temeljni vrednoti v Evropi. Prva skupnost znanja in inovacij bo osredotočena na ključna področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije, vključno z nanotehnologijami, ki potrebujejo ustrezno podporo.
Evropska unija bo trdno osredotočena na inovacije. Evropa inovacij, inovacije Evrope - EIT je manjkajoča povezava med tema dvema pojmoma: manjkajoča povezava, ki bo Evropski uniji omogočila napredek, če bo na jutrišnjem glasovanju sprejeta. Kot nas je opozoril že Anatole France, rože cvetijo, če vanje verjamemo. EIT je kot roža na vrtu Evrope. Da bi EIT zacvetel, morajo biti vsi podnebni pogoji pravi.
Na prvi obravnavi sem izrazil obžalovanje zaradi skromnih finančnih sredstev, dodeljenih EIT, zaradi nezadostnosti te podpore: Znesek v višini 308 milijonov EUR ni dovolj za izpolnitev naših ambicij. Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, zato moramo spremeniti finančno okolje in zagotoviti sredstva, potrebna za oblikovanje naših pravih ambicij.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Veseli me, da imam to priložnost. Pravzaprav je krasno začeti s tem biserom, ki je na začetku majhen, a ima veliko moč, zlasti od spodaj navzgor, če bo to v prihodnosti priznano kot posebna označba kakovosti.
Moja druga točka je: z gospodom Paasilinno sva si prizadevala za ta most z industrijo, za to nomenklaturo v zvezi z inovacijami in v zvezi s tem sem zelo zadovoljen z imenom "inštitut za inovacije in tehnologijo". Pri branju dokumentov me preseneča, da imamo s tem še vedno nekaj težav. V dokumentih Komisije je včasih uporabljeno to ime, v dokumentih Parlamenta pa ne, zato je pomembno, da se od zdaj za inštitut uporablja njegovo pravo in pravilno ime.
Moja tretja in zadnja točka zadeva sedež. Pridružujem se tistimi, ki niso rojeni govorci, ki niso rojeni govorci francoščine, kot sta gospa Ek in gospod Chatzimarkakis, ki sta danes pozvala k podpori Strasbourga kot "mesta znanosti", kot ga je poimenoval gospod Chatzimarkakis. To je administrativno mesto in to je administrativna ustanova; to ni velik institut. To bi rešilo tudi veliko političnih težav.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, zamisel o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta je bila sprejeta s precejšnjim nezaupanjem, ko je bila pred tremi leti predstavljena, zato moramo sedanje kompromisno besedilo uredbe razumeti kot velik uspeh. Inštitut lahko začne delovati že to poletje po junijski odločitvi Sveta o njegovem sedežu, kaže pa tudi, da bo predlagana struktura mreže skupnosti znanja in inovacij postala odličen spodbujevalec inovacij v EU.
Kot poročevalka odbora za pravne zadeve sem si za eno od prednostnih nalog postavila zagotovitev ustrezne pravne podlage in torej možnost, da inštitut stalno prejema sredstva. Veseli me, da je Svet sprejel te predloge. Pregled finančnih pričakovanj za obdobje 2007-2013 je inštitutu že omogočil prejetje sredstev v višini približno 309 milijonov EUR, kar je dober začetek. Upam, da bo vmesni pregled omogočil 2 milijardi EUR, ki sta še potrebni za celoten projekt.
Zlasti je za znanost v novih državah članicah, ki imajo velik in doslej neizkoriščen potencial, pomembna elita. Zato menim, da je namestitev ene od struktur EIT v Wrocławu, mestu z več kot 140 000 študenti, odlična evropska naložba za prihodnost. Na koncu bi rada še iskreno čestitala in se zahvalila gospodu Paasilinni za njegovo izredno sodelovanje.
Jacek Protasiewicz
(PL) Gospod predsednik, madžarski kolega, poslanec Evropskega parlamenta iz Budimpešte, je dejal, da so celo v obdobju železne zavese znanstvene ustanove iz Evrope sodelovale, vendar je treba povedati resnico: železna zavesa je tudi znanost v Evropi razdelila na dva tabora - zahodni tabor, ki se je razvil v svobodnem svetu in je imel finančno podporo, ter vzhodni tabor. Dobro bi bilo, da Evropski tehnološki inštitut, ki ga bomo ustanovili danes ali jutri, ne bi bil samo priložnost Evropske unije za sodelovanje v svetovni konkurenci na področju inovacij, v svetovnem boju za znanje, temveč bi služil tudi združevanju teh dveh taborov, ki ju je oblikovala zgodovina.
Strinjam se s poljskimi kolegi, ki so za lokacijo sedeža ali enega od oddelkov inštituta priporočili Wrocław, in želim, da bi bile oblasti v tem mestu pripravljene vložiti denar, ki je bistven za uspeh tega projekta.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Gospod predsednik, rada bi čestitala poročevalcu gospodu Paasilinni in komisarju ter omenila nekaj, česar v razpravi nismo povedali, in sicer da brez akademskega sveta in njegove podpore danes ni bi bili tukaj. Če bi univerze ovirale ustanovitev tega inštituta, ki prvič uvaja sodelovanje med industrijo, zasebnim sektorjem, področji raziskav in akademskimi ustanovami, do ustanovitve tega inštituta ne bi prišlo.
Glede na to, da je naš predsednik začel ustanavljanje tega inštituta v zelo kratkem času brez zagotovljenega ustreznega proračuna, komisar za znanost in raziskave pa inštituta sploh ni želel, gre vsa zasluga za njegovo ustanovitev vam, gospod Figel', ker ste si kot komisar za izobraževanje prizadevali za pomiritev krogov, ki so bili zaskrbljeni zaradi podeljevanja stopenj in diplom ter svojih pristojnosti.
Upam, da bo ta inštitut uspešen in da morate le poiskati tisto redko ptico, ki jo iščete, saj za upravni odbor iščete ljudi z izkušnjami iz več področij, akademskih in industrijskih, ki niso resnično vključeni vanje in ki so mladi. Želim vam veliko sreče pri iskanju teh ljudi.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospod komisar, dokument, ki ga bo Evropski parlament sprejel, je zares pomemben. Čestitam vam, čestitam poročevalcu in kolegom, ki so prispevali k predložitvi in sprejetju obstoječih predlogov.
Zelo pomembno je, da se pripravlja ključna politika. Razvoj evropskega gospodarstva potrebuje ravno tehnološke inovacije. S tem se svet razvija. Zlasti je pomembno, da bodo družbe znanj, ki delujejo na podlagi projektnega načela, lahko upoštevale prednostne naloge skupne evropske razvojne politike na eni strani in zmogljivosti posameznih držav članic na drugi.
Treba je vključiti in razviti najboljše dosežke posameznih raziskovalnih struktur in univerz, da se zagotovi povezava s prednostnimi nalogami v energetskem sektorju, podnebnimi spremembami, novimi naprednimi materiali, ki so potrebni za razvoj sveta.
Ta inštitut se mora spremeniti v pravi simbol enotnosti in najboljši center mobilnosti za najboljše prakse raziskav. In morda bi bila lokacija inštituta v eni od novih držav članic dobra evropska politika.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gospod predsednik, danes se vsi tukaj strinjamo, da moramo storiti vse za spodbujanje odprte družbe znanj, da se približamo svetovnim standardom, da sledimo gospodarstvu sveta v razvoju; zagotoviti moramo čim več sredstev in razprav, da bo imela Evropa še naprej možnosti za uspeh.
Rad bi tudi poudaril, da lokacija bodočega inštituta ni nepomembna stvar. Nahajati se mora v inovativni regiji, regiji mladih in odprtih ljudi, regiji z velikim potencialom, regiji s pionirskim duhom, kar je zelo pomembno, regiji, ki se bo nahajala med vzhodno in zahodno Evropo. Vse te zahteve izpolnjuje poljsko mesto Wrocław, ki vam ga priporočam.
Na koncu bi rad čestital poročevalcu in vsem, ki so sodelovali v tej spodbudni razpravi.
Miroslav Mikolášik
(SK) Glavni cilj lizbonske strategije je spodbujanje konkurenčnosti v Evropi in s tem sledenje drugim svetovnim gospodarstvom, kot so ZDA in novonastajajoča azijska središča (Kitajska in Indija).
Del te strategije je ustanovitev Evropskega tehnološkega inštituta, ki je v skupini PPE-DE pridobil močno podporo. Z vse večjim zanimanjem spremljam začetek inštituta, ki bo potreboval veliko finančno podporo, da se omogoči uresničitev njegovih ciljev. Ti cilji so ključni za ohranitev industrijske, konkurenčne in inovacijske podlage EU. Zato pozivam k povečanju proračuna, ki je že bilo odobreno.
Rad bi poudaril, da je to projekt, ki mora uspeti, in menim, da je v zvezi s tem zlasti pomembno spodbujati inovacije, ki s seboj prinesejo tudi napredek in konkurenčnost. Glede na to menim, da je vključitev izraza "inovacije" v ime inštituta ustrezna, prvotno naj bi se imenoval Evropski inštitut za tehnologijo in inovacije. Ta pobuda mora imeti pomembno vlogo na področju na znanju temelječega gospodarstva ter pri spodbujanju raziskav in inovacij v EU.
Rad bi izrazil svoje občudovanje nad energijo in odločnost komisarja Figla pri izvajanju tega projekta.
Nina Škottová
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi rada čestitala komisarju Figlu in poročevalcu gospodu Paasilinni za vso njuno delo pri tem projektu.
Slišali smo pozitivna in negativna mnenja o EIT in zagotovo bo potekalo še več razprav, preden bo EIT zaživel. Na tem forumu bi rada poudarila eno misel v korist EIT: da so vsa sredstva iz proračuna EU, ki so dodeljena znanosti, razvoju in izobraževanju, dobro dodeljena sredstva in da ne gre za razsipavanje. To velja zlasti, če bodo pri projektu EIT verjetno sodelovali najboljši evropski umi.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, vzpostavitev skladnega gospodarskega območja, enotnega evropskega trga, je bil glaven razlog, da so se pojavile Skupnosti in kasneje Evropska unija. Naslednji korak je evropskemu gospodarstvu dati sodobno in konkurenčno razsežnost.
To bo mogoče le, ko bomo vložili denar v izobraževanje, raziskave, nove tehnologije in v širšem smislu inovacije. S temi izzivi se ne bomo mogli soočiti, če industrija ne bo podprla znanstvenega razvoja in novih tehnologij ter če lokalni organi ne bodo vlagali v izobraževanje.
Vlade morajo biti vključene v izobraževanje na terciarni ravni in v spodbujanje temeljnih znanstvenih raziskav. Medtem pa se mora Evropska unija osredotočiti na podporo in usmerjanje inovacij. Lahko vidimo, da so te naloge v rokah držav članic in institucij EU.
Ján Figeľ
komisar. - Gospod predsednik, Parlamentu se zahvaljujem za zelo zanimivo in spodbudno razpravo. Čeprav je bilo nekaj kritik zaradi pomanjkanja sredstev ali da spet želimo nekaj ustanoviti.
Mislim, da se najpomembnejše inovacije začnejo z odprtostjo in s spodbujanjem ustvarjalnosti. Rezultat posvetovanja in zakonodajnega procesa je resnično primer odprtosti, prispevanja, zavezanosti in celo ustvarjalnega inovativnega pristopa. Inovativnost smo pokazali v doseganju tega soglasja ter v okviru in vsebini tega rezultata. To je najpomembnejša stvar.
Najpomembnejša naloga EIT so inovacije. To je eden od trenutkov ali nadaljnjih ukrepov vrha v Lahtiju, ki je potekal oktobra 2006, in osnutek besedila smo pravzaprav predlagali le en dan pred vrhom. Nikoli nismo podpirali naložb v nove projekte za ustanovitev česa novega; namesto tega smo želeli oblikovati nov pristop k spodbujanju, organiziranju, motiviranju ter aktiviranju sredstev in partnerjev za zagotovitev uspešnejših inovacij v Evropi.
Rad bi opozoril, da Komisija nikoli ni imela možnosti za graditev novih stavb za EIT, ampak je morala pripraviti nov pristop. To je trajalo leto in pol: s tem smo začeli kot z delom lizbonske strategije februarja 2005 in od takrat smo spili veliko kavic ter imeli veliko pogovorov - tudi v tej stavbi - ki so bili zelo navdušujoči in zanimivi ter ki so pokazali, da je možnosti ali mnenj, kako spodbuditi inovacije, veliko. Vesel sem, da smo dosegli to trdno skupno zavezanost.
Veliko ljudi je govorilo o lokaciji. To je zadeva za Svet. Menim, da bo slovensko predsedstvo poskusilo urediti proces, ki vodi k odločitvi. Omenjalo se je že imena - nekatera na ravni držav članic. Nekatera mesta na regionalni ravni si tudi prizadevajo za to. To je dober znak, da je ambicioznih kandidatov za sedež EIT veliko. Veliko je tudi univerz, podjetij ter raziskovalnih in tehnoloških organizacij, ki se zanimajo ne samo za proces posvetovanja, ampak tudi sodelovanje pri izbiri upravnega odbora in nato delu EIT. Kot je dejala gospa Hennicot-Schoepges, ne bomo izgubili identitete; želimo deliti identiteto z univerzami ali obstoječimi centri in EIT, ki bo ustanovljen.
To je več ali manj vse, kar sem želel dodati kot odgovor na vaše pripombe in podporo. Še enkrat bi rad poudaril pomembnost usklajenega horizontalnega dela. Kot ste to storili vi v svojih odborih v tem parlamentu, smo storili mi v Komisiji. Nisem bil izoliran. Nisem sam. To je bilo doseženo s podporo predsednika, komisarja za industrijo, komisarja za raziskave, komisarja za proračun in mnogih drugih. Mislim, da je to zelo pomembno sporočilo za prihodnost: Delajmo skupaj, bodimo odprti in spodbujajmo ustvarjalnost.
Predlagam, da v tem mesecu razglasimo leto 2009 za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij. To se bo tesno povezovalo s predlogi, zamislimi in politikami, ki jih moramo vzdrževati in uvesti v Evropi
Še enkrat se vam najlepše zahvaljujem. Ne gre za dokončano dejanje; gre za začetek faze, ki pomeni ustanovitev, in potem se lahko pravo delo začne - in upam, da se bo začelo uspešno.
Reino Paasilinna
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, spomniti se moramo, da je bila na začetku velika večina proti temu celotnemu projektu. Zdaj smo ga razvili v sodelovanju s Komisijo in Svetom. Zdaj smo ustvarili nekaj tako dinamičnega, da je prišlo do faze glasovanja, in upam, da bo velika večina glasovala za ta projekt. To je način, da lahko delamo skupaj.
O lokaciji nimam mnenja, povedal bi le, da bo to sodoben omrežni sistem, v katerem bodo raziskovalci in skupnosti delali samostojno. Ne bodo zbrani v glavnem mestu, izbranem za sedež inštituta. Poleg tega bo administrativnih uslužbencev manj kot sto, zato ne bo potrebe po velikih prostorih.
Vendar je ena stvar pomembna: Potrebne bodo dobre prometne povezave, po možnosti direktni leti, saj zelo dobro vemo, kako neugodno je delati nekje, kjer ni direktnih letov, zaradi česar morajo sestanki kdaj potekati kar na letališču.
Preučiti je treba tudi financiranje. To je pomembno, čeprav so bila sredstva za eno predlagano točko, in sicer komunikacijsko tehnologijo, že zbrana. Drugače povedano, če nekaj naredimo privlačno, se bodo gotovo našla tudi sredstva. Kapitala vsekakor ne primanjkuje.
Mnogi tukaj se dejali, da je to nov način sodelovanja. Inštitut torej ne bo tekmoval z drugimi, ampak bo vzpostavil sodelovanje, kot je omenila gospa Ek. Gospod Ransdorf in nekateri drugi so dejali, da bi moral evropski model, ki je bil stoletja vrhunec evropske znanosti, postati vrhunec svetovne znanosti. To je en način, da se izrazijo kakovostni standardi, ki jih potrebujemo. Vsem se lepo zahvaljujem za sodelovanje. Ta projekt mora uspeti, ker ga Evropa potrebuje. Hvala.
(Ploskanje.)
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes.
Pisne izjave (člen 142)
Edit Herczog
v pisni obliki. - (HU) Informacijska in tehnološka revolucija ter socialno-ekonomsko preoblikovanje postindustrijske družbe so vlado, gospodarstvo in politike v večini držav na svetu prebudili v realnost, in razumevanju razlogov za uspeh določenih skupnosti, večjih regij ali držav se namenja večja pozornost.
Uspešnost zagotavljajo ustvarjalnost, ustvarjalna energija in nove zamisli, ki lahko oblikujejo podlago za celoten nov razvoj. Če se ustvarjalnost realizira, postane inovacija. Upajmo, da bo Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) Evropskemu parlamentu omogočal prav takšne inovativne zamisli. Glavni cilj EIT bo razviti inovativno zmožnost Evropske unije s povezovanjem visokošolskega izobraževanja, raziskovalnih skupnosti in predstavnikov industrije. EIT lahko ima zelo pomembno vlogo, da zagotovi ponoven ugled evropskih inovacij po vsem svetu ter da evropska industrija in raziskovalci postanejo sila, na katero se lahko zanese. Madžarska prestolnica se je ponudila, da EIT zagotovi sedež. Prepričana sem, da bo moja država dobra gostiteljica EIT zaradi razlogov, ki so zavezanost vlade k raziskavam in inovacijam/razvoju, državna raziskovalna infrastruktura, zgodnja vloga Madžarske v pospeševanju razvoja znanosti in nenazadnje madžarska gostoljubnost. S citatom madžarskega učenjaka in Nobelovega nagrajenca Alberta Szent-Györgyija vas pozivam, da nas podprete v potegovanju za sedež EIT: "Madžarska je majhna država z vidika prebivalstva, vendar močna sila z vidika sivih celic."
Janusz Lewandowski  
Gospod predsednik, druga obravnava Evropskega parlamenta je dodatni korak bliže ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Veliko časa je preteklo, odkar je februarja 2005 José Barroso predložil predlog za ustanovitev takšne institucije. Ta institucija naj bi podpirala izvajanje lizbonske strategije, ki je bila takrat na polovični stopnji in še ni prinašala predvidenih koristi.
Vem, da je eno od mest, ki želijo gostiti sedež EIT, poljsko mesto Wrocław. Prav tako vem, da na Poljskem in v drugih mestih, ki si želijo gostiti ta inštitut (Dunaj, München, Sant Cugat v Barceloni, Priz, Oxford, Bruselj, Budimpešta, Nürnberg, Aachen) obstajajo prevelika pričakovanja zaradi predvidene vsote 2,4 milijarde EUR, ki bo potrebna za financiranje tega inštituta. To so celotni izdatki za ta inštitut ter mreže skupnosti znanja in inovacij, ki bodo predvidoma zahtevali večino finančnih sredstev. Poleg tega sem prepričan, da ustanovitev EIT ne bo mogla prispevati k strukturnim reformam, ki so ključne za inovacije in konkurenčnost v Evropski uniji.
Vendar sem glede na ambicije Wrocława in kakovosti uprave v tem mestu prepričan, da je to mesto ustrezen kraj za EIT in sem zadovoljen z napredkom v zvezi z ustanavljanjem te institucije.
Alexander Stubb  
v pisni obliki. - Izobraževanje, raziskave in inovacije so okna v prihodnost. So gradbene sestavine tako imenovanega trikotnika znanja. Biti moramo konkurenčni. Trikotnik znanja je eden od ključnih elementov.
To besedilo podpiram, ker je cilj predloga Komisije za ustanovitev EIT rešiti eno od glavnih pomanjkljivosti Evrope: pomanjkanje inovacij. Menim, da je EIT naložba v prihodnost.
Glede dodane vrednosti, ki jo lahko ponudi EIT, se je prej pojavilo nekoliko nezaupanja. Predlagana mrežna struktura je dobra rešitev. Strokovno znanje in izkušnje najdemo v sodelujočih univerzah in visokošolskih ustanovah.
Ko se spominjam svojih akademskih let, podpiram tudi idejo, da bi bile skupnosti znanja in inovacij v okviru EIT neodvisne. Izbira takšnih centrov bo temeljila na merilih odličnosti. To podpiram, ker bodo tako te skupine evropskim inovacijam dale najboljši zagon.
(Seja je bila prekinjena ob 11.15 in se je nadaljevala ob 11.30.)
