Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Petja Stavreva
- (BG) Gospod predsednik, kolegi poslanci, eden največjih izzivov Bolgarije je preglednost porabe sredstev evropskih skladov. Naša država je na področju predpristopnih programov zagrešila veliko napak, zaradi česar je bilo blokiranih več sto milijonov evrov iz programov PHARE, ISPA in SAPARD. Ta blokirana sredstva so resno opozorilo Evropske komisije, ki ga mora bolgarska vlada pravilno razumeti in izvesti nujne ukrepe v skladu z danimi obljubami.
Enako kot evropski partnerji morajo vsi bolgarski državljani pokazati več vztrajnosti in odločnosti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter zagotoviti zanesljiv in učinkovit nadzor nad porabo evropskih sredstev. Pri upravljanju finančnih sredstev iz strukturnih skladov Skupnosti si ne moremo več privoščiti slabih začetkov, saj bo to usodno za razvoj bolgarskega gospodarstva, kmetijstva, infrastrukture, sektorja malih in srednje velikih podjetij ter nazadnje tudi za izjemno pomemben dvig življenjskega standarda Bolgarov. Na žalost so navadni državljani in ne vodilni državniki glavne žrtve napak in nepravilnosti, ki se v naši državi pojavljajo pri porabi evropskih sredstev.
S pridružitvijo Evropski uniji se nam je ponudila priložnost za upravljanje z evropskim denarjem, vendar pa moramo pri tem upoštevati evropska pravila. To je tudi v nacionalnem interesu. Zato se ne smemo speljati na napačno pot s prepričanjem, da lahko svoje napake popravimo ne da bi reformirali sistem.
Ilijana Malinova Jotova   -
(BG) Gospe in gospodje, svet se sooča s finančno krizo, katere obsega in posledic ne more še nihče natančno predvideti. Primerjajo jo celo z Veliko depresijo v ZDA v 20. letih prejšnjega stoletja. V tem trenutku je najpomembneje, da skupaj ukrepamo in premagamo krizo. Eno leto pred volitvami smo v teh kriznih razmerah postavljeni na veliko preizkušnjo. Ljudje se bodo bodisi prepričali v namen in vlogo evropskega projekta ali pa bo učinek ravno nasproten in bodo še bolj skeptični. V tem trenutku bolj kot kar koli drugega potrebujemo podpisano Lizbonsko pogodbo.
Naša dosedanja skupna prizadevanja že dajejo prve pozitivne rezultate. S prizadevanji moramo nadaljevati v vsaj treh smereh, saj kljub temu da je stabilizacija bančnega sektorja na prvem mestu, to samo po sebi ni dovolj. Sedaj samo zdravimo simptome, ne da bi se posvetili vzrokom. Bodoča evropska zakonodaja mora okrepiti mehanizme, ki nadzirajo in urejajo finančne trge. Potrebujemo obsežen paket konkretnih ukrepov, ki bodo ublažili učinek krize na gospodarstvo, proizvodnjo in zlasti na socialno sfero.
Nenazadnje pa potrebujemo ločen, poseben program ukrepov za nove države članice, ki morajo šele doseči raven razvoja evropskih finančnih trgov, vendar pa jim grozijo posredne posledice krize: zmanjšanje vlaganj, višji stroški kreditiranja in upad izvoza.
Alexander Alvaro
(DE) Gospod predsednik, tako pred evropskimi volitvami kot po njih bomo slišali običajno žalostno oceno, da se je Evropa preveč oddaljila od svojih državljanov. Sprašujem se, kaj je Evropski parlament ukrenil v zvezi s tem.
Pred časom sva s kolegom poslancem objavila internetno peticijo, s katero se enako kot z drugimi peticijami ukvarja odbor. Približno poldrugi milijon ljudi je podpisalo to internetno peticijo; približno toliko prebivalcev ima Estonija. Pod pritiskom predsednika Odbora za peticije, gospoda Libickega, smo to zadevo predložili Konferenci predsednikov in zahtevali, da v Parlamentu dovoli razpravo o tem, kako načeloma obravnavati internetne peticije. Dejstvo, da ta peticija zadeva sedež Parlamenta, bi moralo biti nepomembno, saj pogosto razpravljamo o spornih vprašanjih - prav tako pa se zavedam, da niso vsi enakega mnenja kot jaz. Vendar pa sta si dejstvo, da taka razprava ni bila odobrena, in dejstvo, da slišimo pritožbe na račun oddaljenosti Evrope od njenih državljanov, popolnoma protislovni.
Prosim, da Konferenca predsednikov stori kaj v zvezi s tem in to morda tudi upošteva, ko ponovno sliši pritoževanje na račun oddaljenosti Evrope od državljanov.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, gospodarska kriza, ki vpliva na evropsko in svetovno gospodarstvo, bo morda pripomogla k temu, da bodo nekateri pretirani navdušenci prišli k pameti. Kriza nam ponuja še en razlog proti izgradnji severnega plinovoda. Upam, da bodo ekonomski podatki končno prepričali tudi tiste, ki še vedno ne sprejemajo geopolitičnih argumentov, da je namreč nespametno biti odvisen od enega samega dobavitelja energetskih virov, potrebe po notranji solidarnosti med državami članicami ter resne grožnje, ki jo plinovod predstavlja ekosistemu Baltskega morja.
Splošno znano je, da sta izgradnja in uporaba plinovoda, speljanega po dnu morja, znatno dražji od predlagane alternative na kopnem. Gazprom sploh ni upošteval alternativne trase, ki bi potekala prek politično in gospodarsko stabilnih držav, ki so članice Nata ali Unije. To nam kaže, da imajo vlagatelji, blago rečeno, sumljive namene. Zlom svetovnih borz je močno prizadel zlasti moskovsko borzo. Njene težave pa lahko dosežejo več kot vsi predlagani razumni argumenti skupaj, vključno z mnenjem Evropskega parlamenta, ki zahteva resno obravnavo trase plinovoda po kopnem. Poljski pregovor pravi, da "ima vsak oblak srebrn rob", vendar pa je ta oblak sedaj popolnoma črn.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, prejšnji teden je Amnesty International poročala o poskusu ogrožanja življenja ruske odvetnice in zagovornice človekovih pravic Karine Moskalenko. V njenem avtu so odkrili kroglice živega srebra. Gospa Moskalenko je dobila 30 primerov pravd, v katerih so ruski državljani tožili rusko državo na Sodišču za človekove pravice v Strasbourgu, in prav tu, v Strasbourgu, so poskušali ogroziti njeno življenje. Naslednji dan bi morala zastopati družino umorjene Anne Politkovskaje na sodnem zaslišanju v Moskvi. Vse kaže, da so po več umorih neodvisnih novinarjev v Rusiji sedaj prišli na vrsto neodvisni odvetniki. Zato je nujno, da izrazimo solidarnost na najmočnejši možni način, da zaščitimo tiste ljudi, ki pomagajo tistim, ki si sami ne morejo pomagati.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, pravi preskus katere koli institucionalne strukture, vključno z EU, nastopi v času krize in sedaj smo v krizi. Integracija tako imenovanih novih članic ni zaključena, Lizbonske pogodbe niso še ratificirale vse države in naša odvisnost od uvožene energije je vedno večja.
Čeprav je skupno ukrepanje nujno, je žal velikokrat prepočasno in okorno, saj imajo članice raje individualen pristop. Če dopustimo, da individualizem prevlada nad skupnim delovanjem, je naša Unija v veliki nevarnosti - ne glede na moralni vidik, da imajo tisti, ki so se z njo najbolj okoristili, večjo obveznost, da se Unija krepi in ne oslabi. Enako velja tudi za Nato. Zdaj bolj kot kdaj koli prej potrebujemo skupne analize, skupna opažanja, skupna stališča in skupno ukrepanje ob soočanju z vedno večjimi izzivi.
Storimo to in ne bodo nas obdolžili, da smo zapravili edinstven primer uspešnega sodelovanja na celini, ki so jo predolgo pustošile vojne.
Fiona Hall
Gospod predsednik, glede na to, da je najboljši način za zmanjševanje emisij CO2 izboljšanje energetske učinkovitosti in da bi moral v tej zadevi javni sektor v skladu z direktivo iz leta 2006 postaviti zgled, sem razočarana, da ni bilo nobenih izboljšav za večjo energetsko učinkovitost pri obsežni prenovi stavbe Parlamenta v Strasbourgu. Zanima me, kje si je mogoče ogledati potrdilo o energetski učinkovitosti stavbe.
Poleg tega pa je popolnoma protislovno, da so organi dovolili poslancem, da se na hodniku Parlamenta podpišejo na maketo bika v naravni velikosti in tako podprejo pisno deklaracijo proti bikoborbi, ne smejo pa podpisati zastave v podporo pisni deklaraciji, ki zahteva enoten sedež Evropskega parlamenta. Z enim sedežem bi najučinkoviteje zmanjšali porabo energije in prihranili 200 milijonov EUR na leto.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospod predsednik, Evropska komisija bi sedaj morala preučiti izvajanje direktive o habitatih v Evropski uniji. Po mojem mnenju se direktiva uporablja prestrogo in bi morala biti prožnejša.
Izvajanje direktive ovira velike infrastrukturne projekte na zahodu Irske, obvoznica okrog mesta Galway pa čuti posledice le-tega. Gre za cesto, ki jo mesto nujno potrebuje, saj bodo tako mesto kot njegovi prebivalci utrpeli negativne posledice, če ta projekt ne bo izpeljan.
Namen te direktive nikoli ni bil ovirati velikih javnih del. Komisar Dimas mora sedaj ukrepati in preučiti to direktivo, da zagotovi, da ne ovira velikih razvojnih projektov, ki prispevajo h gospodarski rasti.
Brigitte Fouré
(FR) Gospod predsednik, že nekaj tednov je svet v hudi finančni krizi. Pogosto je bilo slišati, da je kriza posledica pretiravanj nebrzdanega kapitalizma, lova za zaslužkom, ki ne temelji na ničemer konkretnem, ter neuspelega poskusa ureditve finančnega sistema. Seveda je ta analiza popolnoma pravilna! Vendar pa smo manj poudarka namenili vrtincu, v katerem bi se znašla naša valuta, če ne bi bilo gospodarske in denarne politike Evropske unije. Evro - kot je bilo poudarjeno - se je krizi zoperstavil precej bolje kot bi se lahko marka, frank ali lira. Jasno je tudi, da so imele odločitve, ki jih je na pobudo predsednika Sveta Evropske unije pred osmimi dnevi sprejela Evroskupina, takojšen učinek na finančne trge. Ni dvoma, da bodo potrebni še nadaljnji ukrepi za preprečitev ponovne finančne krize v prihodnje. Vendar pa morajo biti izvedeni na evropski ravni, če naj bodo učinkoviti. Ta kriza nam kaže, da je Evropska unija močna, ko je soglasna. Dokazuje nam, če je bil takšen dokaz sploh potreben, da so institucionalne izboljšave Lizbonske pogodbe nujnejše kot kdaj koli prej. Torej potrebujemo več Evrope in boljšo Evropo.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Združenje evropskih nogometnih zvez krivično postopa s klubom Atlético Madrid, njegovimi navijači in celo s špansko policijo. Problem pa je še širši od tega, saj ti federativni organi povečujejo sankcije, ko se ljudje obrnejo na navadna sodišča.
Ta srednjeveška miselnost, kjer za vsakega veljajo drugačni zakoni, je v nasprotju z našim pravom in evropskimi ustanovami. Zato se moramo odzvati. Na koncu se bomo tako in tako morali odzvati, saj morajo ti samovoljni srednjeveški tirani spoštovati zakone in običajne procesne predpise Evrope.
Magor Imre Csibi
(RO) Zakonodajni predlog, ki ga je prejšnji teden vložila Evropska komisija v zvezi z nezakonito sečnjo, bi moral pomeniti veliko zmago za vse tiste, ki so se več let dejavno borili proti nezakonitemu čiščenju zemljišč. Vendar pa je Komisija za reševanje tega zelo stvarnega problema izbrala minimalistično, skorajda idealistično rešitev.
Ni standarda, po katerem bi potrjevali zakonitost lesa. Dobaviteljem ni potrebno dokazovati zakonitosti svojih izdelkov. Niti posedovanje in prodaja tovrstnega lesa nista neposredno priznana kot kaznivi dejanji. Če lahko vsakdo postavlja standarde po svoji meri in nimamo neodvisnega javnega mehanizma za nadzorovanje te dejavnosti, Evropska unija ne počne nič drugega kot spodbuja sedanje nezakonite prakse. V sramoto nam je, da se trepljamo po ramah in pravimo, da smo dobro opravili delo, ko so kontrole zakonitosti lesa na trgu Evropske unije dejansko še vedno izjemno ohlapne.
Evropski parlament mora v svojem boju proti nenadzorovanemu čiščenju zemljišč zavzeti trdnejše stališče. V zvezi s tem pozivam kolegice in kolege iz vseh političnih skupin k sodelovanju, da izboljšamo predlog Komisije. Le če bomo sprejeli jasen in učinkovit zakon, bomo lahko poslali nedvoumno sporočilo dobaviteljem, da v EU ne bomo prenašali nezakonite trgovine z lesom.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Gospod predsednik, predsednik vlade Republike Makedonije, gospod Gruevski, je prejšnji teden zagnal vik in krik in ga prenesel še v Bruselj. Dejstva so preprosta: štiri novinarje iz Republike Makedonije, ki so poskušali posneti odzive majhne skupine ljudi na vojaške vaje na tistem območju, je policija pospremila na policijsko postajo, da bi preverila njihovo identiteto, saj s seboj niso imeli osebnih izkaznic. Na policijski postaji so jih zadržali le 20 minut. Menim, da je ravnanje gospoda Gruevskega popolnoma nesprejemljivo.
Prav tako obsojam ravnanje gospoda Gruevskega pred nekaj dnevi, ko je grškim vojaškim enotam, ki so del vojaških sil Nata in so želele na Kosovo, preprečil prehod prek Skopja. Istočasno pa bi se rad pridružil Natu.
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, prejšnji teden sem z delegacijo Evropskega parlamenta obiskal Azerbajdžan kot opazovalec predsedniških volitev, ki so večinoma potekale v skladu z demokratičnimi standardi. Udeležili smo se številnih sestankov s poslanci in visokimi uradniki, vključno z ministrom za zunanje zadeve. Moram povedati, da se je moja prvotna bojazen, da za projekt Nabucco ni bilo praktično nič storjeno, le še poglobila. Azerbajdžan ni seznanjen niti z okvirom tega projekta.
Evropska komisija ni doslej naredila ničesar drugega kot podpisala splošen sporazum o sodelovanju na področju energetike. Menim, da je nezaslišano, da komisarji z visokoletečimi besedami opisujejo pomen tega projekta za vso Evropo, pri tem pa posameznim državam EU prepuščajo, da se same pogajajo o pogojih. Pri nas, v Bolgariji, pogosto rečemo, da ni dima brez ognja. V tem primeru pa je preveč dima in nobenega ognja, obenem pa se vsi tudi zavedamo, da se soočamo z zelo ostro konkurenco. Če se Komisija ne zmiga dovolj hitro, se bo celoten projekt spremenil v dim.
Eoin Ryan
Gospod predsednik, mislim, da bomo vsi pozdravili dejstvo, da se finančni trgi vsaj v neki meri ponovno normalizirajo. Ne glede na to pa tokratna kriza žal ni bila enotirna, zato moramo pozornost posvetiti tudi drugim področjem. Eno od teh je področje kreditnih kartic.
Sedanje kreditno obnašanje se je izkazalo kot netrajnostno, tako na individualni kot tudi na širši ravni. Televizijske oddaje, časopisi in revije so v zadnjih letih poudarjali nevarnosti, ki jih imetnikom več kreditnih kartic prinaša njihova nezmožnost poravnave dolgov že samo z ene kartice. Očitno je prepuščeno vsakemu posamezniku, da se obnaša odgovorno, vendar pa so tudi finančne ustanove in vse bolj tudi trgovci na drobno dolžni delovati odgovorno pri oglaševanju in odobritvi teh kartic.
Naloga nas, predstavnikov javnih služb, je zagotoviti, da so državljani ustrezno informirani. Lahko stabiliziramo trge in skušamo vzpostaviti njihovo likvidnost, vendar če ne bomo ustrezno obravnavali vprašanja odgovornega kreditnega ravnanja, ne samo na nacionalni in mednarodni ravni, ampak na vseh ravneh gospodarskega sistema, bo okrevanje na koncu okrnjeno in netrajnostno. Naj k temu dodam še kontekst: listinjen trg kreditnih kartic je približno enako velik kot trg drugorazrednih hipotek.
Lívia Járóka
Gospod predsednik, vsako leto več tisoč babic, mater in hčera oboli za rakom na dojki. Obolevnost med Evropejkami je še posebej visoka, saj je najpogostejši rak med Evropejkami ravno rak na dojki, po ocenah pa vsako leto diagnosticirajo 430 000 novih primerov.
Prvi korak pri premagovanju te strašne bolezni je osveščenost. Ta mesec se morajo Evropejci posvetiti zgodnjemu odkrivanju, ki je glavno sredstvo preventive. Pri tem je odkrivanje raka zelo velikega, ključnega pomena, kajti v Ameriki na primer je 41 % primerov diagnosticiranih v zelo zgodnji fazi, v primerjavi z Evropo, kjer se odstotek giblje med 29 % in 30 %.
Vseeno pa se pri eni od desetih žensk v EU rak na dojki razvije pred starostjo 80 let; poleg tega vsaki dve in pol minuti odkrijejo raka na dojki pri novi ženski. Kruta realnost raka na dojki je ta, da vsakih sedem in pol minut za to boleznijo umre ena ženska. V Evropi je v letu 2006 zaradi raka na dojki umrlo 132 000 žensk. Do letošnjega oktobra morajo biti ukrepi za večjo ozaveščenost o raku na dojkah, njegovo zgodnje odkrivanje in preprečevanje pripravljeni na vseh ravneh odločanja.
Richard Corbett
Gospod predsednik, javnost v mnogih državah članicah ne more razumeti, zlasti v teh časih gospodarske krize, da smo porabili skoraj 200 milijonov EUR v enem letu za stroške prevoza v Strasbourg, zlasti ker v preteklem četrtletju tega nismo počenjali in so zasedanja uspešno potekala v Bruslju.
Poleg tega pa je grešni kozel pogosto ravno Parlament, čeprav je v pristojnosti držav članic in njihovih parlamentov, da odpravijo to težavo.
Ker je francosko predsedstvo prisotno, naj sedaj povabim vlade, da ponovno preučijo to vprašanje, in ker se zavedamo, da bomo morali poiskati rešitev, ki bo sprejemljiva tako za Francijo kot Strasbourg, bi predlagal, da bi se v zameno za prenos zasedanj Parlamenta v Bruselj morda Evropski svet raje sestajal v Strasbourgu. V tem bi bila tudi neka institucionalna logika. Komisija, Parlament in običajni Svet ministrov, ki se srečujejo dnevno, bi morali biti v istem mestu, v Bruslju. Evropski svet, ki je strateški organ, pa bi moral biti nekoliko oddaljen od vsakodnevnih dejavnosti. Srečeval bi se lahko v Strasbourgu, kar bi mestu dalo enako mero prestiža kot seje Evropskega parlamenta.
Philip Bradbourn
Gospod predsednik, z leti postaja vse bolj očitno, da so davkoplačevalci v EU naveličani plačevati 200 milijonov EUR vsako leto, da bi mi lahko štiri dni na mesec delali v Strasbourgu. Tudi vplivi na okolje teh potovanj v enem letu so po izračunih enakovredni 13 000 potovanj z letalom jumbo jet prek Atlantika - in to v času, ko si tudi Parlament prizadeva uvesti izredno stroge okoljske predpise za evropska podjetja. To je očiten primer prakse "stori, kot ti rečem, ne kot počnem jaz".
Dogodki v avgustu in septembru so dokazali, da ni nobene potrebe po potovanjih sem in da je zgradba Parlamenta v Bruslju zmožna gostiti vse naše uradne seje, poleg tega pa bi bili državljani EU veliko zadovoljnejši, če bi mi prenehali z mesečnimi potovanji. Zdi se mi popolnoma nesmiselno, da se Parlament toliko časa ni bil sposoben lotiti tega vprašanja in pritisniti na Svet, da zaustavi ta leteči cirkus.
Predsednik
Hvala - na dan prihajajo vedno novi argumenti.
Glyn Ford
Gospod predsednik, veseli boste, da ne bom govoril o Strasbourgu ali celo o dejstvu, da se vam slabša vid, saj približno polovica poslancev, ki ste jih pozvali, ni prisotnih v dvorani.
Govoriti želim o požaru v Penhallowu - o njem sem v tej dvorani že govoril -, in sicer je bilo to pravo ognjeno razdejanje, ki se je zgodilo 17. in 18. avgusta lani v mojem volilnem okrožju. Pred kratkim je izšlo glasilo, ki namiguje, da protipožarna vrata niso bila ustrezna, da bi protipožarni sistem lahko rešil hotel pred popolnim uničenjem in da je bil požar dejansko podtaknjen. To so sicer špekulacije domnevno neizkušenega gasilca, vendar je težava v tem, da niti gasilska služba niti policija še nista objavili svojega uradnega poročila.
Ker je komisarka Kuneva trenutno sredi postopkov zbiranja predlogov za izboljšanje požarne varnosti v hotelih po vsej Evropi, jo prosim, da pozove oblasti v Združenem kraljestvu, naj objavijo poročilo, da lahko tej zadevi končno pridemo do dna.
Anna Záborská
(SK) Te dni pogosto slišimo, da nihče ne more prisiliti drevesa, da zraste do neba. Banke so prepričale šibke in potrebne, da bi lahko s posojili z 1-odstotno obrestno mero živeli dobro, pri tem pa so pozabili poudariti, da velja 1 % samo za omejeno obdobje, ki se bo kmalu zaključilo. Pehanje za dobičkom za vsako ceno je spravilo finančni sistem na kolena. Finančnim strokovnjakom prepuščam, naj zadevo podrobneje preučijo. Vendar pa želim opozoriti na nebrzdano svobodo na področju, ki zadeva tudi mene in za katero so me zadolžili v Parlamentu.
V današnjih družbah, kjer se je število moških in žensk povzpelo na več milijard, je milijone deklet umorjenih. Svoboda izbire za ženske, v povezavi s predrojstveno diagnostiko, je postala orodje za odstranjevanje žensk. Sedaj se še predobro zavedamo, da dobički ne morejo rasti v nedogled, enako pa lahko rečemo tudi za moralnost. Neomejena svoboda se obrača proti nam. Naučiti bi se morali prepoznati, kdaj je drevo doseglo svojo naravno višino, in ga spoštovati takega, kot je.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, dve sosedi Madžarske, Avstrija in Slovenija, sta imeli volitve in v obeh državah so zmagali socialdemokrati. Omenili ste, da je naš kolega, gospod Borut Pahor, odstopil od svojega mandata in bo verjetno postal naslednji slovenski predsednik vlade. Obenem pa so dogodki v Avstriji, zaradi česar sem tudi zaprosil za besedo, izjemno zaskrbljujoči, saj je skrajna desnica na teh zadnjih volitvah dobila skoraj 30 % glasov. Ta rezultat vsakega evropskega državljana navdaja s skrbjo. Poleg premagovanja finančne krize je najpomembnejša naloga Evrope boj proti skrajnežem po vsej Evropi. Pozdravljam dejstvo, da je voditelj socialdemokratov in bodoči kancler, gospod Fayman, trdno prepričan, da s skrajno desnico v Avstriji ne bodo sodelovali. Proti tej "naci" grožnji se morajo vse demokratične sile v Evropi, tako na desni kot na levi, združiti. Hvala za pozornost.
Csaba Sógor
(HU) Večjezičnost in medkulturni dialog ne izključujeta možnosti, da se tisti, ki so del iste kulture in govorijo isti jezik, srečujejo ter ustanavljajo mednarodne organizacije in posvetovalna telesa. Mednarodna organizacija, ki predstavlja francoske govorce na petih celinah in v 55 državah članicah, podpira politično, kulturno in gospodarsko sodelovanje med skoraj 200 milijoni francoskih govorcev. Svetovni židovski kongres koordinira zaščito interesov njegovih članic že od leta 1936, in to v 100 državah. Deluje tudi Mednarodni svet židovskih članov parlamenta. Na romunskem Ministrstvu za zunanje zadeve je oddelek, ki skrbi za zaščito interesov Romunov, ki živijo v tujini. Z enakim namenom je bil ustanovljen tudi Forum madžarskih poslancev iz karpatske kotline. Politični predstavniki Madžarov, ki so posejani po osmih državah, se sestanejo enkrat letno in razpravljajo o perečih vprašanjih in o bodočnosti njihovih skupnosti in držav. Za katero koli skupnost - naj si bo francoska, židovska, romunska ali madžarska - je nezdružljivo z evropskimi normami, da je napadena zaradi svojih miroljubnih poskusov zaščite svojih interesov, kar pa se ravno te dni dogaja na Slovaškem. Hvala.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mreža TEN-T (Čezevropska prometna mreža) se trenutno sooča s številnimi pomembnimi izzivi. Po eni strani prihaja do zastojev pri izvajanju nekaterih med 30 prednostnimi projekti zaradi nezadostnega financiranja vključenih držav članic, po drugi strani pa že od leta 2005 tli želja po širitvi mreže TEN-T in s tem povezavi transportnega sistema Evrope in njenih sosednjih držav.
Seminar, ki ga je pred kratkim pripravila Komisija, je sprožil celo vrsto praktičnih razprav in posvetovanj na temo pregleda seznama prednostnih projektov TEN-T v letu 2010. Menim, da bi morali imeti brzovlake, ki bi Bukarešto, Konstanco in Sofijo povezali z drugimi evropskimi prestolnicami. Poleg tega bi med prednostne projekte TEN-T morali ponovno uvrstiti razvoj pristanišč in letališč v Romuniji ter izvedbo čezmejnih transportnih projektov na meji med Romunijo, Moldavijo in Ukrajino.
Nenazadnje pa delegacija Komisije za transport, ki je Romunijo obiskala v začetku oktobra, podpira prizadevanja, da se pri razvoju Evropske prometne politike Donavi da večjo prednost.
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, pred tremi tedni je svetovna finančna kriza, ki je ogrozila ameriški bančni sistem, začela pobirati svoj davek tudi na tej strani Atlantika. Za mnoge od mojih volivcev je bila gospodarska katastrofa teoretična, tedaj pa se je iz oddaljene grožnje prelevila v kruto realnost, saj se delovna mesta zapirajo, cene hiš padajo, socialne storitve pa krčijo.
Pozdravljam hitro ukrepanje Komisije in držav članic pri zavarovanju depozitov in podpiranju kapitala bank, saj ni treba veliko časa, da svetovna kriza postane domača.
Zita Pleštinská
(SK) Komunistični režimi v srednji Evropi so na Cerkev gledali kot na notranjega sovražnika in so se je začeli bati zlasti s 16. oktobrom 1978, ko je Karol Wojtyla iz Poljske postal papež.
Želim se zahvaliti poljskim kolegom, da so me povabili v skupino, ki organizira prireditev, s katero bomo v Evropskem parlamentu počastili 30. obletnico izvolitve Janeza Pavla II. za papeža in 20. obletnico, odkar je govoril v Evropskem parlamentu v Strasbourgu. Njegove besede: "Ne bojte se!" so bile ključnega pomena za opogumljanje ljudi, zlasti kristjanov, kar je vodilo v duhovno revolucijo, ki je pripomogla k zlomu totalitarnega komunizma v srednji Evropi.
Danes je človeštvo ponovno na razpotju. Naš svet lahko spremenimo v cvetoč vrt ali pa ga uničimo. Trdno sem prepričana, da moramo danes bolj kot kdajkoli prej upoštevati sporočilo Janeza Pavla II.
Harlem Désir
(FR) Gospod predsednik, odgovoril bi na govor gospoda Corbetta in drugih glede našega povratka v Strasbourg in stroškov, ki jih ta prinaša.
Res je, da Evropa ni samo tisto, kar je razumno. Čeprav želi biti racionalna, deluje tudi na podlagi simbolov. Ne gre za eno samo državo in nimamo samo ene prestolnice, v kateri bi imele sedež vse naše ustanove. Nekatere so v Strasbourgu, Evropska centralna banka je v Frankfurtu in, kot vem, je Evropska agencija za zdravila v Združenem kraljestvu.
Vse to pa ima svojo ceno. Vseeno pa nam je znana tudi cena, ki bi jo morali plačati, če ne bi imeli Evrope; plačevali smo jo v vsej svoji preteklosti. Zato je 200 milijonov EUR - če je to eden od elementov, ki omogočajo pravilno delovanje ustanov oziroma omogočajo Evropi, da se bolje spopada s težavami finančnih trgov in morda s tem v prihodnosti prihrani 1 000 milijard EUR pri načrtih za reševanje finančnih ustanov - po mojem mnenju cena, ki se jo splača plačati, da imamo pravilno delujočo demokracijo.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Prosil sem za besedo, da lahko pozornost Parlamenta usmerim na resen problem glede postopka pridobivanja evropskih sredstev za razvoj podeželja v Romuniji. Žal moram povedati, da romunske oblasti sistematično kršijo načelo posredovanja korektnih in preglednih informacij potencialnim prejemnikom sredstev.
Pred kratkim so bila brez kakršne koli promocije ali obveščanja objavljena navodila za prijavitelje za dva pomembna ukrepa iz Nacionalnega programa Romunije za razvoj podeželja, in to samo en dan pred začetkom oddaje vlog za financiranje. Birokracija pri odobritvi sredstev za razvoj podeželja je grozljiva za katerega koli državljana. Za pridobitev nekaterih od zahtevanih dokumentov je potrebno najmanj en mesec časa, obdobje za oddajo vlog za projekte pa se zaključi s koncem meseca.
Menim, da bi morala zakonodaja Skupnosti postaviti jasnejše in strožje predpise, da bi se izognili takim situacijam. V nasprotnem primeru evropska sredstva ne bodo mogla doseči svojih ciljev.
Britta Thomsen
(DA) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, Parlament bi želela opozoriti na dejstvo, da danska vlada ni izvedla Direktive 2002/73/ES o enakem obravnavanju. 21. marca 2007 je Komisija danski vladi poslala formalen opomin, v katerem je med drugim poudarila, da Danska ne izpolnjuje določila direktive glede imenovanja organa za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podporo enaki obravnavi žensk in moških. Pod prejšnjo vlado je Danska imela tak organ, sedanja vlada pa ga je ukinila še v istem letu, v katerem je bila direktiva uvedena. Komisija mora sedaj ukrepati in od danske vlade zahtevati, naj vzpostavi organ, ki bo zagotavljal, da Danke ne bodo prikrajšane v zvezi z enakim obravnavanjem in enakim plačilom.
Colm Burke
Gospod predsednik, predlog Komisije o pravicah bolnikov do čezmejnega zdravljenja skuša razširiti pravice bolnikov do zdravljenja v tujini, če pri njihovem zdravljenju doma prihaja do neutemeljenih zamud.
S kroničnim primerom neupravičene zamude sem se pred kratkim seznanil v svojem volilnem okrožju. Otroci, ki spadajo pod južno regijo Irske zdravstvene službe, morajo na ortodontsko zdravljenje čakati do 48 mesecev. Poleg tega so se v zadnjih treh letih čakalne dobe še podaljšale. Iskreno upam, da bomo lahko s čezmejnim predlogom skupaj pripomogli k skrajšanju teh neupravičenih zamud in bolnikom poenostavili pot do kakovostnega in pravočasnega zdravljenja. Konec koncev bi morali vsi bolniki imeti pravico do kakovostnega zdravljenja v bližini svojega doma, v primeru očitnih vrzeli v oskrbi pa bi morali imeti pravico svobodne izbire enakega zdravljenja v tujini.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, zadnja kriza nas je naučila, da se moramo zanesti na solidarnost in ne individualizem ter da moramo spremeniti način življenja, kot Evropska unija pa posvetiti posebno pozornost temu, kako bi lahko vsaka država članica učinkovito rešila svoje probleme.
To bi se seveda moralo nanašati na vsak življenjski izraz in ne le na gospodarske probleme. Tu se želim navezati tudi na spoštovanje načina življenja v vsaki državi posebej, pri čemer imam v mislih nedeljo kot dela prost dan. Nedelja je bila določena za dela prost dan v četrtem stoletju našega štetja in zato ne bi smeli slediti evropskemu modelu, ki to ukinja.
Verjamem, da se kaj takega v Evropi ne bo nikoli zgodilo.
Pál Schmitt
(HU) Hvala, gospod predsednik. Natanko pred tremi leti je Hrvaška začela pristopna pogajanja z Evropsko unijo. Na osmem srečanju Skupnega parlamentarnega odbora, ki je potekalo pred nekaj dnevi, smo opazili, da je Hrvaška od tedaj dosegla velik napredek na vseh področjih. Trenutno potekajo pogajanja o 21 od 35 poglavij. Poleg tega si država močno prizadeva izpeljati potrebne reforme in izpolniti kriterije za članstvo. Prepričan sem, da bo Evropska komisija skupaj s poročilom o napredku Hrvaške, ki bo pripravljeno do 5. novembra, predstavila časovni razpored, ki bo hrvaški vladi služil kot načrt za sklenitev pristopnih pogajanj do konca leta 2009, torej do konca mandata Barrosove Komisije. Ta časovni razpored pa bo izvedljiv le, če bomo uspeli pospešiti pogajanja in če bo Svet pripravljen odpreti preostala poglavja do konca leta. Prepričan sem, da bo pridružitev Hrvaške njenim sosedam služila kot primer, obenem pa bo tudi pomemben stabilizacijski dejavnik v regiji. Hvala lepa.
James Nicholson
Gospod predsednik, kot eden izmed treh poslancev Evropskega parlamenta iz Severne Irske, ki smo sodelovali pri zagotavljanju sredstev iz programa financiranja PEACE leta 1994, ki je po mojem mnenju ogromno prispeval k družbeni in gospodarski blaginji Severne Irske, se želim osebno zahvaliti in izkazati svoje spoštovanje tistim, ki so vse od tedaj trdo delali ter vlagali svoj čas in trud v delo lokalnih strateških partnerstev. Na svojih plečih so nosili breme izvedbe programa, kar je bila, kot vem, zelo zahtevna naloga.
Letošnji december se bodo umaknili, za to, kar so storili, pa so prejeli bore malo zahvale. Veliko kritik je bilo na račun programa PEACE, predvsem v smislu, da so njegovi rezultati nemerljivi. In vendar želim tem kritikom povedati, da nimajo prav: program je pospešil sodelovanje in partnerstvo na lokalni ravni in brez financiranja prek programa PEACE tega ne bi bilo. Ljudje so se združevali, da bi vzpostavili partnerstva, in če ne bi bilo programa PEACE, ne bi imeli te priložnosti.
Bi vas lahko prosil, predsednik, da pišete splošnemu odboru za strateška partnerstva in se v imenu Parlamenta zahvalite - saj smo odigrali ključno vlogo v teh dosežkih - vsem tistim, ki so po tolikih letih trdega dela in neplačanih dejavnosti v dobrobit ljudi, katerim so želeli pomagati, brez ceremonij odstopili s svojih položajev?
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospod predsednik, 16. oktobra smo praznovali svetovni dan hrane. Ko smo ta dan vzpostavili leta 1980, je bil njegov namen zmanjšati lakoto. Danes pa smo sredi paradoksne situacije, ko moramo rešiti dve božji šibi: lakoto in debelost, prva je prizadela države v razvoju, druga pa razvite države.
Danes lakota grozi približno 850 milijonom ljudi na Zemlji, vsako leto pa jih zaradi lakote umre približno 40 milijonov. Ocenjujejo, da za lakoto trpi 2 milijardi ljudi in da 55 % smrti otrok v državah v razvoju povzroči nezadostna prehrana.
Po drugi strani pa zahodni model povzroča bolezni, kot so debelost, različne vrste raka in sladkorna bolezen: po ocenah bodo te bolezni odgovorne za 72 % smrti do leta 2020. Predlagam, da Evropski parlament začne kampanjo za uveljavitev sredozemske prehrane.
Avril Doyle
Gospod predsednik, če bo odobreno ta teden, je nujno, da kandidatka za komisarko baronica Ashton doseže pravo ravnovesje med varnostjo hrane v EU in neodvisnostjo hrane na eni strani ter pomočjo trgom v razvoju pri spodbujanju proste trgovine na drugi strani, ne glede na naš obstoječi odnos z državami AKP, ki je izredno pomemben tako za nas kot zanje.
Večstranski sistem trgovanja je pomembno pripomogel k svetovnemu razcvetu, saj je odprl te trge, Svetovna trgovinska organizacija (STO) pa je zelo učinkovito poskrbela za bolj izenačene pogoje trgovanja za revnejše države.
Vendar pa kateri koli bodoči sporazum STO ne sme po nepotrebnem izpostavljati ključnih sektorjev v gospodarstvu EU. Ob trenutno veljavnih predlogih bo kmetijska proizvodnja v EU v bodoče ogrožena. Napovedi kažejo, da bo samo na Irskem vrednost proizvodnje v sektorju govedine upadla za 120 milijonov EUR na leto, na splošno pa bo zmanjšanje kmetijske proizvodnje po vsej Irski lahko doseglo celo znesek 450 milijonov EUR na leto.
Nikoli ne smemo pristati na to, da ogrozimo strateško varnost hrane v EU, komisarka, pred katero je izzivov polno novo delovno mesto, pa naj modro prisluhne zaskrbljenosti tega Parlamenta in upošteva pooblastila, ki so ji jih dale vlade v državah EU.
Predsednik
S tem se ta točka zaključi. Priporočam, da poslanci prosijo za besedo samo, če nameravajo biti prisotni.
