Statut evropske zasebne družbe - Čezmejni prenosi sedežev družb - Akt za mala podjetja - Sodelovanje delavcev v podjetjih z Evropskim statutom (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospoda Lehneja v imenu Odbora za pravne zadeve o predlogu Uredbe Sveta o statutu evropske zasebne družbe - C6-0283/2008 -.
poročilu gospoda Lehneja v imenu Odbora za pravne zadeve s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb.
poročilu gospe Herczog v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o Aktu za mala podjetja.
izjavi Komisije o s.
Klaus-Heiner Lehne
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tu moram zagovarjati dve poročili, ki obe izhajata iz parlamentarnega Odbora za pravne zadeve.
Začel bi s tistim, ki je sedaj bolj pomembno, saj zadeva poseben zakonodajni postopek, ki ga je začela Komisija: evropsko zasebno družbo. Vsekakor gre tu za temeljni zakonodajni element, če ga smemo tako opisati, Akta za mala podjetja.
Rad bi povedal nekaj besed o ozadju. Zamisel za evropsko zasebno družbo je vseboval že Akcijski načrt komisarja Bolkesteina o pravu družb. Iz razlogov, ki se mi niso nikoli zdeli smiselni, je bila potem skozi leta zamisel o evropski zasebni družbi, da se tako izrazim, med mandatom te Komisije izbrisana iz akcijskega načrta in je Komisija takrat ni izvajala.
Vendar pa se Evropski parlament s tem ni strinjal in tako je nastalo ozadje njegovega zakonodajnega poročila na lastno pobudo po členu 39 Poslovnika in členu 192 Pogodbe, ki ga je ta Parlament pred nekaj časa sprejel z veliko večino. Pod temi okoliščinami je bila Komisija prisiljena ponovno preučiti zamisel o evropski zasebni družbi in jo je sedaj predlagala v okviru Akta za mala podjetja, kar zelo cenimo.
Ponudba ločene oblike družb je usmerjena predvsem v evropska mala in srednje velika podjetja. Do sedaj so imele svojo lastno obliko le velike družbe, namreč evropska družba. Mislim, da je bil tak predlog močno zakasnel. Ker je ta usmerjen v MSP in ker je treba poskrbeti tudi za novo ustanovljena podjetja - to je podjetja, ki nastanejo iz zamisli za ustanovitev podjetja in ne kot posledica preoblikovanja, delitve ali združitve obstoječih ali drugih podjetij -, prav tako pozdravljamo omejevanje Evropske komisije v zvezi z zahtevami, ki jih uveljavlja v zvezi s čezmejno komponento. Mislim, da je Parlament to prav tako izrazil v tem poročilu.
Mislimo tudi, da je prav, da je treba vsa vprašanja, ki se nanašajo predvsem na kapital in odgovornost, pojasniti v zakonodajnem smislu na evropski ravni, saj so to predvsem problemi za MSP-je. Sedanja potreba, da delajo z zelo nesorazmernimi nacionalnimi pravnimi oblikami, pomeni veliko potrebo po nasvetih, kar se s to novo pravno obliko prepreči.
Prav tako verjamemo, da smo usklajeni s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti glede tega, ali mora biti sedež podjetja enak njegovemu registriranemu sedežu ali sedežu uprave; to je, da se lahko načrtuje le eno podjetje. Vem, da v tem Parlamentu obstaja tudi mnenje manjšine, a mnenje večine v parlamentarnem Odboru za pravne zadeve - od katerega domnevam, da bo jutri plenarno zasedanje prevzelo pobudo - je, da mora vsekakor obstajati možnost ločevanja in da oblika evropske družbe ne sme biti na zgubi v zvezi z nacionalnimi oblikami družb, ki imajo to možnost po sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti.
Glavni problem, ki je zahteval dolga pogajanja, so bile okoliščine v zvezi z udeležbo zaposlenih. V preteklosti smo imeli precejšnje težave s tem, ko smo obravnavali druge pravne akte po pravu družb. Omeniti moram le evropsko družbo in Direktivo o čezmejnih združitvah družb. Verjamem, da nam je s kompromisnimi spremembami, ki so jih podpisale tri največje politične skupine v tem Parlamentu, uspelo najti pravo rešitev tega problema, rešitev, ki črpa iz uspešnih elementov predhodnih pravnih aktov v Evropski uniji, ki predstavlja kompromis med različnimi pravnimi situacijami v državah članicah in ki prav tako prispeva k zaščiti pravic zaposlenih.
Moja zadnja pripomba se nanaša na štirinajsto direktivo, za katero sem tudi poročevalec. Zgodba je podobna tisti o evropski družbi. Naš cilj je uporaba tega zakonodajnega predloga resolucije, da prisilimo Komisijo, da pripravi otipljiv predlog, kot smo to storili v primeru evropske zasebne družbe, in seveda pričakujemo, da bo Komisija to storila, z namenom, da bi zaprla eno zadnjih lukenj v pravu družb in zagotovila svobodo ustanavljanja za podjetja. Iskreno se zahvaljujem za vašo pozornost.
Edit Herczog
poročevalka. - (HU) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, bližamo se koncu dolgega postopka, dolgega in uspešnega postopka, s katerim nam je uspelo mala in srednje velika podjetja pomakniti iz obrobja v središče. To je bil dolg postopek za nas, da smo lahko dosegli točko, kjer ta notranji trg, kljub temu, da je poenoten, ni homogen. Dolga pot, na koncu katere vidimo, da 23 milijonov malih in srednje velikih podjetij deluje z istimi upravnimi bremeni in pravili kot 41 tisoč velikih evropskih družb, kljub temu, da prva ne morejo vstopiti na trg pod enakimi pogoji.
Zdi se nam, da je prišla Komisija pod vodstvom komisarja Verheugna v zadnjih petih letih zelo daleč, in tako pozdravljamo spremembo v filozofiji v Evropski uniji, ki je namenjena odstranitvi ovir, s katerimi se MSP srečujejo na ravni EU in v državah članicah. Ena izmed možnosti za povečanje prometa MSP je ta, da se vedno več MSP omogoči vstop na evropski notranji trg, ker sedaj to počne le 8 % podjetij in le 15 % njihovega prometa se ustvari na trgu. Njihov promet bi se lahko povečal, če bi lahko mnogo obsežneje sodelovali pri inovativnih raziskavah in razvojnih programih in projektih. To bi pomagalo tržnim dejavnostim malih podjetij, če bi se poskrbelo, da bi bili viri zagotavljanja sredstev in financiranja mnogo bolj dostopni kot sedaj. Njihov promet bi se lahko povečal, če bi ustvarili vsaj patent Skupnosti in tako preprečili, da poceni ponarejeni izdelki izpodrinejo intelektualno lastnino, ki jo proizvajajo mala podjetja.
Verjamem, da je najbolj občutljiv izziv z vidika uspeha celotne lizbonske strategije vsekakor pomoč MSP, da se premaknejo iz svojega trga v državah članicah na notranji trg EU. Vendar pa moramo v sedanjem gospodarskem položaju poudariti, poleg vsega, kar je bilo do sedaj povedano, da so težave z glavnim virom financiranja za mala in srednje velika podjetja. Ta vir je namreč še naprej kredit. Povečana občutljivost finančnih institucij na tveganje pa je pomenila, da ima vedno več podjetij težave z dostopom do kredita. S sklicevanjem na negotovost gospodarskega položaja so banke zadržane pri dajanju posojil v teh krogih. Direktorji MSP se pritožujejo, da je lahko ogroženih več tisoč podjetij in več deset tisoč delovnih mest. V osnovi je v našem interesu, da zagotovimo, da sredstva, ki so namenjena za vnos likvidnosti v sistem, dosežejo gospodarstvo namesto da bi ostajala v trezorjih bank. Eden najpomembnejših korakov je, da banke čim prej začnejo spodbujati gospodarstvo in MSP.
Drugi izziv pa je ustvarjanje evropske solidarnosti. To je edini način za nudenje učinkovitejše zaščite kot jo MSP lahko zagotovijo nacionalne države, ki imajo težave zaradi krize. S tem želim poudariti, da sta položaj MSP in način, kako se ta rešuje, tudi preizkus evropske solidarnosti. Kaže, da je Evropa sposobna prevzeti skupno tveganje z državami članicami tudi zunaj evrskega območja. Ukrepi, ki so usmerjeni v glavnem v stabilizacijo evrskega območja, lahko brez težav povzročijo - in so že povzročili - finančno luknjo v neevrskem območju. V sedanjem položaju moram zato evropske nosilce odločitev in predstavnike bančnega sektorja prositi, naj ne dovolijo, da se ustvari Evropa dveh hitrosti, saj bi zrušitev območja, kjer igrajo MSP odločilno vlogo - predstavljajo več kot 90 % vseh podjetij -, s seboj prinesla uničujoče gospodarske posledice. Za ta namen prosim za podporo Komisije in kolegov poslancev. Zahvaljujem se kolegici poročevalki, gospe Nicole Fontaine, in drugim poročevalcem v senci za njihovo delo in ponovno čestitam komisarju Verheugnu za dosedanje dosežke.
Ján Figeľ
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil obema poročevalcema. Gospe imajo prednost, in ne le v teh dneh, in začel bom z zahvalo gospe Herczog za kakovost njenega poročila o Aktu za mala podjetja in za močno podporo, ki jo zagotavlja za pobudo Komisije, da se vzpostavi obsežna politika glede malih in srednje velikih podjetij. Prav tako bi rad izkazal spoštovanje gospodu Lehneju, ne le za njegovo učinkovitost in delo pri vodenju statuta zasebne družbe skozi posvetovalni postopek, ampak tudi za zanimive in ustvarjalne rešitve, predstavljene v poročilu.
Sedaj smo v odločilni fazi. Vsak dan poslušamo sporočila, kot je potreba po povečanju in obnovitvi zaupanja v delovanje svetovnega gospodarstva. Finančna in gospodarska kriza je evropska podjetja zelo prizadela in verjamem, da je sedaj bolj kot kdaj koli prej pomembno do največje mere izkoristiti mala in srednje velika podjetja. To je prava rešilna vrv za evropsko gospodarstvo.
Akt za mala podjetja, ki ga je Komisija sprejela junija 2008, zagotavlja obsežen okvir za kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne ukrepe za rast MSP in konkurenčnosti v okviru lizbonske strategije. Predlaga 10 političnih načel in številne stvarne pobude za zagotavljanje, da se MSP postavijo v središče odločanja - kot je dejala gospa Herczog, vključevanje MSP v središče pozornosti in strategij.
Akt za mala podjetja vključuje vrsto zakonodajnih pobud, vključno s predlogom za statut evropske zasebne družbe. Akt za mala podjetja je zasnovan za zagotavljanje, da se načelo "najprej pomisli na male" in prednost malih podjetij trajno in nepreklicno uveljavita pri pripravi politik po Uniji. Akt za mala podjetja prav tako poziva k večjemu priznavanju podjetništva in podjetnikov. V takšnih časih bolj kot kdaj koli potrebujemo ljudi, ki so pripravljeni prevzemati pobude, osnovati projekte in tvegati. Zato verjamemo tudi, da si pošteni podjetniki, ki utrpijo poslovni neuspeh, zaslužijo drugo priložnost.
V sedanji gospodarski krizi moramo ugotoviti prednostne naloge in se osredotočiti na hitro izvedbo tistih ukrepov, ki imajo največ možnosti za prispevanje k oživitvi gospodarstva. Akcijski načrt Akta za mala podjetja in načrt za oživitev gospodarstva predlagata visoko zastavljene cilje na treh ključnih področjih: najprej je to sprostitev zagotavljanja zelo potrebnih kreditov, drugič je to zmanjšanje upravnih bremen, tretjič pa je to pomoč MSP pri poslovanju v tujini.
Ali bo Akt za mala podjetja uspešen, je odvisno od neprekinjenega sodelovanja vseh zainteresiranih strani. Hvaležni smo za vašo podporo. Resolucija, ki jo je Parlament sprejel v začetku decembra, je bila pravočasna in močno dobrodošla pobuda. Kakor veste, so na decembrskem vrhu voditelji držav in vlad pod francoskim predsedstvom soglasno potrdili Akt za mala podjetja.
Zato je pomembno, da ta Parlament danes da vso svojo podporo poročilu gospe Herczog in ustvari trdno in zakonito podlago za nadaljnje ukrepe. Povabil bi vas, da pospešujete Akt za mala podjetja v svojih državah in svojih volilnih okrožjih in tako pomagate zagotoviti, da ta visoko zastavljeni program postane resničnost in da resnično pomaga MSP pri njihovem dnevnem poslovanju.
Naj se sedaj posvetim poročilu gospoda Lehneja. Parlament je vedno odločno podpiral statut evropske zasebne družbe. Vaše poročilo na lastno pobudo iz leta 2006 in vaše hitro obravnavanje predloga Komisije sta pomembna prispevka k uspehu novega statuta evropske družbe.
Statut zasebne družbe je ključni element Akta za mala podjetja. Oblikovan je za MSP. Zato je Komisija predlagala, da se lahko evropska zasebna družba ustanovi ravno tako, kot katera koli domača družba, pri tem pa ji ni treba poslovati v različnih državah članicah ali imeti delničarjev iz več kot ene države - ravno tako, kot doma. Nekateri menijo, da je takšna čezmejna zahteva nujna za forum evropske družbe. Resolucija Parlamenta, ki družbam omogoča izbor med vrsto čezmejnih elementov, je prožna. Evropske zasebne družbe bi lahko upoštevale to zahtevo na primer tako, da bi ustanovile tujo odvisno družbo, ali preprosto tako, da bi zabeležile svoj namen čezmejnega poslovanja.
Prav tako ste predlagali prožno rešitev za minimalno kapitalsko zahtevo. Kakor veste, je predlog Komisije zahteval minimalni kapital, ki je znašal le 1 EUR, in je, kar je bilo več, prepustil delničarjem, da se odločijo, koliko kapitala potrebuje njihova evropska zasebna družba. To določbo so pod vprašaj postavljali tisti, ki menijo, da imajo kapitalske zahteve vlogo zaščite upnikov malih podjetij.
V poročilu Evropskega parlamenta so predložene nadomestne rešitve za izboljšanje zaščite upnikov. To pomeni, da bi lahko podjetja izbirala med režimom zaščite upnikov, ki temelji na plačilni sposobnosti, in med tistim, ki temelji na ohranjanju kapitala.
Komisija se strinja s temi elementi poročila, ki so usmerjena v povečanje enotnosti statuta in tako spodbujajo pravno gotovost njegove uporabe. Sem sodijo predpisovanje registracije predmeta poslovanja podjetja, razjasnitev, da prepoved ponudbe delnic javnosti ne izključuje ponudb zaposlenim v podjetju, ali izboljšanje pravil o dolžnostih in odgovornostih direktorjev. Vse to obetajoče prispeva k poenostavitvi uporabe tega statuta.
Prav tako pozdravljam koristen predlog klavzule o arbitraži, ki spodbuja delničarje k uporabi nadomestnih sredstev za reševanje sporov.
Na koncu pa bi rad omenil zadevo, o kateri se je v Parlamentu in drugod največ razpravljajo, in to je sodelovanje delavcev v odboru evropskih zasebnih družb. Kot sem že omenil, je Komisija statut oblikovala za mala podjetja. Udeležba zaposlenih v MSP obstaja le v nekaterih državah članicah in zato se je rešitev, ki temelji na nacionalnih zakonih in bi omogočila soobstoj različnih modelov, zdela najprimernejši in najrazumnejši pristop.
Spremembe Parlamenta uvajajo dodatne in zapletene določbe, ki se ne uporabljajo za MSP, ustanovljene po nacionalnem pravu v večini držav članic. Zaradi tega je možno, da bo statut evropske zasebne družbe v teh državah članicah nezanimiv in tudi mnogo manj sprejemljiva možnost za MSP.
Da zaključim, vaše poročilo vsebuje številne koristne rešitve. Nekatere med njimi bi prav lahko utrle pot za hitrejši kompromis med državami članicami. Zato Komisija pozdravlja sprejetje tega poročila.
Nazadnje, v zvezi s čezmejnim prenosom sedežev podjetij: Komisija je v preteklosti Parlament obveščala o svojih razlogih za to, da ni predlagala štirinajste direktive o pravu družb. Ti razlogi še vedno veljajo. Strinjamo se s poročevalcem, da bi morale imeti družbe svobodo ustanavljanja znotraj enotnega trga in imeti možnosti premeščanja svojih sedežev iz ene države v drugo. Vendar pa nismo prepričani, da je predlog nove zakonodaje sedaj najboljša rešitev za dosego tega cilja. Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti jasno omogoča mobilnost družb. Poleg tega obstoječa zakonodaja - Direktiva o čezmejnih združitvah - zagotavlja pravni okvir za prenos, vključno z zaščitami tretjih strani. Direktiva o čezmejnih združitvah družbi omogoča, da ustanovi novo odvisno družbo v drugi državi članici in nato svojo obstoječo družbo združi s to odvisno družbo. Postopek prenosa in zaščite, ki jih predlaga Odbor za pravne zadeve, so zelo podobni tistim, ki jih predlaga Direktiva.
Naša gospodarska analiza kaže, da bi bila raven zapletenosti postopka čezmejnega prenosa primerljiva s postopkom čezmejne združitve. Direktivo o čezmejnih združitvah bi morale države članice prenesti v svojo zakonodajo do decembra 2007. Prezgodaj je, da bi ocenili njeno polno uporabo. Preden se lotimo kakršne koli nove zakonodaje, bi morala Komisija najprej oceniti, kako ta novi obstoječi regulativni okvir deluje v praksi. Nismo prepričani, da bi direktiva izboljšala obstoječi položaj pod nacionalnim pravom in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti na tem področju.
V luči zgornjega in v trenutnem zakonodajnem telesu, ki je pri koncu, bi bilo primerneje, da bi naslednja Komisija odločila, kako nadaljevati s tem vprašanjem o prenosu sedeža družbe. Do takrat bo tudi bolj jasno, kako je bilo vprašanje prenosa sedeža rešeno v statutu SPE.
GunnarHökmark
pripravljavec mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (SV) Gospod predsednik, pogoji za mala podjetja so danes ključni za jutrišnjo rast delovnih mest. Bistveni so za našo sposobnost, da iz te krize pridemo v boljše in bolje usposobljeno in konkurenčno gospodarstvo. Mala podjetja so tista, ki ženejo inovacije naprej, a trenutno so tudi mala podjetja tista, ki imajo največje probleme kreditiranja v različnih državah članicah in v Uniji kot takšni.
S statutom evropske zasebne družbe nameravamo tu - in Komisiji bi se rad zahvalil za predlog in poročevalki za njeno delo - odpreti notranji trg za mala podjetja do enake mere kot za velika podjetja. V tem pogledu je treba orati ledino. Kot smo razpravljali v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve, gre za stvar izvedbe temeljite poenostavitve pravil, ki bodo odprla vrata za mala podjetja.
Gre za zagotavljanje, da lahko mala podjetja sodelujejo na javnih razpisih do enake mere kot velike družbe zaradi načina, kako se izvaja javno naročilo. Gre za poenostavitev delovanja malih podjetij na čezmejnih območjih, vključno z zadevami kot so plačilo DDV, boj z birokracijo, ki se je trenutno izkazala za predrago. Prav tako gre za zagotavljanje evropskih finančnih trgov z boljšimi pogoji za razširitev in rast z zagotavljanjem boljšega kreditnega trga za mala podjetja s prizadevanji Evropske investicijske banke in drugih. Nazadnje želim reči še, da
Malo je lepo. Malo bo jutri večje in bo prineslo nova delovna mesta in večjo blaginjo.
Harald Ettl
pripravljavec mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (DE) Najlepša hvala, gospod predsednik. Sedaj je prenos sedeža družbe povezan z upravnimi ovirami, stroški in socialnimi posledicami in ne nudi nujne pravne varnosti za delničarje, upnike in delavce. V javnem posvetovanju iz leta 2004 je bilo jasno, kako pomembno je bilo sprejeti štirinajsto direktivo.
Iz tega razloga bi Komisijo pozval, naj predstavi zakonodajni predlog v zvezi s tem - čim prej - z dvojnim namenom, da se poenostavi mobilnost podjetij in zagotovi, da se zadeva glede sodelovanja v zvezi s prenosom sedeža družbe ne prepušča Sodišču Evropskih skupnosti.
Prihodnja štirinajsta direktiva ne sme biti izhod v sili iz močnih sistemov udeležbe. Obstoječih pravic se nikakor ne sme okrniti. Za zagotovitev skladnosti in upoštevanja vsebine postopkov za udeležbo zaposlenih bi se bilo treba sklicevati na Direktivo o Evropskih delavskih svetih, Deseto direktivo in Direktivo o posvetovanju in obveščanju delavcev. Povsem nujno je, da se informacije zagotavljajo pravočasno in da se načrt prenosa izda pred kakršnim koli prenosom sedeža podjetja.
Donata Gottardi
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, ureditev glede evropskih zasebnih družb, ki jo bomo ravno sprejeli, dopolnjuje okvir vrst družb, ki jih je treba urejati na ravni Evrope. V nekaterih delih je končno besedilo zaznamovano z besedilom, ki ga je sprejel Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.
Obžalujem, da nismo izkoristili priložnosti in zahtevali od Komisije večje drznosti, nadaljnjih ukrepov za določitev posebnega sistema obdavčitve, primernega računovodskega sistema in enakih pravil za primere poravnave, plačilne nesposobnosti, preoblikovanja, združitev, razdelitev, prenehanja delovanja in ničnosti.
Še vedno je preveč področij, ki ostajajo pod nacionalnim pravom družb, posledica pa so prekrivajoče se ravni in množenje stroškov. Če se strinjamo s pomembnostjo izdelave skupnega evropskega sistema in če se želimo izogniti oportunističnim selitvam, potem bi bilo sedaj, ko je okvir končan, dobro po evropski družbi in evropski zadrugi načrtovati ponovno odprtje vprašanja in njegov prenos na naslednjo raven.
Harald Ettl
Gospod predsednik, predlog, ki ga je Komisija predstavila za evropsko zasebno družbo v okviru Akta za mala podjetja, je imel resne pomanjkljivosti. Premalo pozornosti je namenjal interesom upnikov, zaposlenih, potrošnikov in malim dobaviteljem. Da omenim nekaj določb, ki jih je vseboval: predvidel je minimalni kapital v višini 1 EUR in poleg tega neustrezne postopke za registracijo, nobene zahteve po čezmejnih dejavnostih in ločevanju statutov, sedeža in dejanskega kraja poslovanja.
Slednje bi vodilo do preprečitve udeležbe zaposlenih. Vsaka nova direktiva o pravu evropskih družb bi morala pomagati pri doseganju cilja usklajevanja pravic zaposlenih in zamisli o evropskem standardu udeležbe, ki temelji na novi Pogodbi o reformi EU, vključno s poglavjem o temeljnih pravicah. Pravice zaposlenih so temeljne pravice za socialno Evropo.
Anja Weisgerber
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, mala in srednje velika podjetja so hrbtenica naše družbe in zagotavljajo 67 % evropskih delovnih mest v zasebnem sektorju.
Zato močno pozdravljam pobudo "Najprej pomisli na male" in sem zavezana k zagotavljanju, da se to načelo upošteva pri pripravi politik na vseh političnih in upravnih ravneh. Predvsem v tem obdobju finančne krize je pomembno, da se ustvari pristna in otipljiva dodana vrednost za MSP, da bi se ta podjetja okrepila kot stabilizacijski dejavnik v krizi.
Kot pripravljavka mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve sem bila udeležena pri oblikovanju zamisli, o katerih moramo sedaj glasovati. Številni moji predlogi so bili vključeni v besedilo, vključno s pomembnostjo načela prožne varnosti. To načelo bi moralo ustvariti prožne trge dela, ki so tudi v skladu z visoko ravnjo varnosti zaposlitve.
Prav tako je bil vključen moj poziv, da delovno pravo zagotovi zanesljivo podlago za MSP. MSP si pogosto ne morejo privoščiti lastnih oddelkov pravnih ali človeških virov in so zato odvisni od preprostih in jasnih predpisov.
Ena od mojih najpomembnejših zahtev - "presoja za MSP" za zakonodajne pobude - je prav tako dobila podporo odgovornega odbora. Birokracijo je treba zatreti v kali. V primeru novih zakonov je treba sistematično izvajati ocene vpliva. Pred njihovim sprejetjem je treba pregledati vse določbe EU v smislu njihovega vpliva na MSP. Zdi se mi pomembno, da so izidi te presoje za MSP predmet neodvisne ocene s strani neodvisnega telesa, in ta zamisel je vključena v besedilu.
MSP se soočajo s posebnimi izzivi v okviru svetovne finančne krize in tako pozdravljam zlasti poziv iz poročila, da se predlogi skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve gospoda Stoiberja začnejo izvajati čim prej. Da bi izkoristili to možnost, moramo ukrepati hitro.
Othmar Karas
Gospod predsednik, vsi vemo, da je naša zmožnost gradnje na potencialu rasti in inovacije malih in srednje velikih podjetij odločilnega pomena za blaginjo Evropske unije. MSP prav tako igrajo ključno vlogo pri premagovanju krize. Zato jim moramo razbremeniti in jih podpirati na podlagi zamisli, da manj pravil lahko pomeni mnogo več za MSP.
Kot predsednik medskupine MSP pa bi rad razjasnil, da je Akt za mala podjetja le izjava voditeljev držav ali vlad o nameri. Same izjave o nameri za MSP niso uporabne in zato kristalno jasno pozivamo k nacionalni in evropski zakonodaji, ki jo mora voditi načelo "Najprej pomisli na male", in izrazili smo štiri zahteve.
Prva je, da morajo države članice oznaniti, kako in v kakšnem času bodo vključile ključne elemente načela "Najprej pomisli na male" v nacionalno zakonodajo. Drugič, države članice bi morale obvezno predstaviti napredek, ki so ga dosegle pri izvajanju načela "Najprej pomisli na male", v letnih poročilih o nacionalnih programih prenove lizbonskega procesa. Tretjič, potrebujemo standardna merila za merjenje napredka pri izvajanju načela "Najprej pomisli na male". Nato, četrtič, moramo tudi na evropski ravni načelo "Najprej pomisli na male" uveljaviti kot obvezno sestavino prihodnje zakonodaje. Poleg tega pa bi v odziv na sedanje dogodke povedal, da bi bilo treba vse obstoječe predpise pregledati v smislu njihovega procikličnega vpliva na MSP. V zvezi s tem moramo hitro ukrepati.
Predsednik
Žal nimamo priložnosti, da bi poslušali mnenje Odbora za pravice žensk in enakost spolov, ker gospe Podimata trenutno ni.
Nicole Fontaine
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi poudarila pomembnost te skupne razprave o MSP in iskreno upam, da bodo MSP slišala močan signal, ki jim ga želi poslati naš Parlament.
Naša skupina je navdušeno pozdravila osnutek Akta za mala podjetja, ki ga je Komisija predstavila junija lani. Res je, da se od leta 2000 sprejemajo pobude o MSP. Te pobude so bile cenjene, a neustrezne. Zakaj pravim neustrezne? Ker so po mnenju ljudi, na katere so vplivale, prepogosto ostale le dobri nameni. Torej moramo danes storiti več. Akt za mala podjetja nam daje to možnost, ker je del resnično proaktivnega svetovnega pristopa.
Poudariti želim, da je Evropski parlament že dosegel uspeh, saj je Svet za konkurenco po vprašanju za ustni odgovor, ki je bilo zastavljeno decembra, soglasno sprejel akcijski načrt, ki ga je pravkar omenil komisar Figel.
To je očitno pokazalo močno politično voljo vlade in danes bi rad pozdravil odlično poročilo gospe Herczog, kjer je ta spodbuda tako ustrezno razširjena. Prav tako bi se rad zahvalil za kakovost sodelovanja in odlično delo, za katerega moram reči, da smo ga dosegli v Odboru za industrijo, raziskave in energetiko. Danes smo na plenarnem zasedanju predložili dve spremembi. To kaže na to, kako dobro smo opravili svoje delo.
Kar zadeva našo skupino, smo s spremembami, ki smo jih predložili in jih je naš poročevalec z veseljem sprejel, začeli iskati način, kako bi bolj vključili države članice in organe Skupnosti, da bi zagotovili, da bodo načrtovani ukrepi MSP res prinesli dodano vrednost.
Pozvali smo k temu, da bi bilo načelo "Najprej pomisli na male" obvezno in sestavni del vse prihodnje zakonodaje. Vztrajali smo pri patentu Skupnosti in seveda tudi pri finančnih sredstvih, da bo mogoče do teh sredstev učinkovito in hitro dostopati.
Ieke van den Burg
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, dovolite mi, da najprej povem nekaj o odzivu na izjavo Komisije.
Najprej obžalujem, da ni prisoten komisarjev kolega, gospod McCreevy - mislim, da se je morda ponovno začela sezona konjskih dirk! Resnično obžalujem, da ga ni, ker je tema o pravu družb za nas resnično pomembna in je osrednja tema njegovega porfelja. Drugič, gospod komisar, obžalujem vaše argumente proti predlogom Parlamenta o soodločanju zaposlenih. Jasno smo izjavili, da to ni namenjeno za mala podjetja, ampak, da je statut SPE na razpolago vsem podjetjem. Ni omejen na velikost. Nočemo, da bi bil ta statut SPE način izkoriščanja in neupoštevanja obstoječe zakonodaje - predvsem v nacionalnih običajih -, torej nekaj, kar je zelo pomemben vidik soodločanja. Nočemo, da obstaja "nabiranje od tu in tam" in da se ustvari novi Delaware v Evropski uniji, kjer se lahko podjetja izogibajo takšni vrsti zakonodaje.
Tretjič, glede Štirinajste direktive - za katero vemo, da je gospod McCreevy ne podpira preveč - ste ponovili iste argumente, kot jih je predložil on. Resno bi moral jemati dejstvo, da Parlament resnično želi, da predstavi ta predlog.
Četrtič, resolucijo smo predložili skupaj, da bi Komisijo prosili, da se posvetuje s socialnimi partnerji na podlagi člena 138. To bi bilo primerno pred odločitvijo glede ureditve glede SPE, ker je soodločanje vprašanje, ki se rešuje po členu 138 Pogodbe ES in ki najprej zahteva posvetovanje socialnih partnerjev. To ni bilo storjeno. Sedaj zahtevamo, da se to stori takoj zatem. Vendar pa, če slišim to vrsto odziva od Komisije, bom resno premislila in predlagala svoji skupini, da ponovno premislimo, ali lahko podpremo izdelek SPE. Morda bi morali nocoj poklicati gospoda McCreevya in gospoda Špidlo in videti, ali lahko jutri pred glasovanjem glede tega predstavite boljši predlog.
Na kratko - ker sedaj koristim svoj čas za govor - stališče Skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu ni nasprotovanje priložnosti za mala in srednje velika podjetja, da bi dobila ta nov statut - mi smo za to -, ampak je proti tej obliki izkoriščanja. Našli smo zelo dober kompromis s poročevalcem. Je tudi zelo sodoben in sploh ne zastarel, a v tem času zelo aktualen, ob upoštevanju katastrofalnega poslovanja delničarjev in finančnih trgov, za premislek o boljšem načinu upravljanja družb, kjer imajo svoj delež zaposleni. Gospod komisar, s svojim kolegom in z zadolženimi komisarji morate pretehtati, ali lahko Parlamentu podate bolj pozitivno izjavo.
Jean Marie Beaupuy
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, seveda bi rad čestital gospe Herczog za odlično poročilo v 90 točkah o Aktu za mala podjetja.
Vendar pa, gospod komisar, bo delo Evropskega parlamenta resnično učinkovito le s hitrim in učinkovitim izvajanjem v vsaki državi članici.
V uvodnih opombah ste dejali, gospod komisar, da boste na podlagi tega poročila ustvarili svetovno strategijo, a se boste tudi zavedali, da so trenutno finančna kriza, gospodarska kriza in podnebna kriza, ki od nas zahtevajo hitre odgovore.
Vzel bom dva primera. Prvi primer: Pozivam, da se podjetjem plačuje v roku 30 dni. To je vključeno v točki 87 glede Kohezijskega sklada. Komisijo in države članice pozivam, da sprejmejo ukrepe, da se vsa javna naročila s podjetji določijo na 30 dni.
Ker je razen tega znano, da 20 % predlogov za stečaj nastane zaradi zamud v plačilih s strani javnih organov, lahko vidimo, kako daleč bi ukrepi vlad in Komisije zmanjšali raven brezposelnosti, ki se vsakodnevno veča.
Drugi primer: birokracija. V točki 72 pozivamo, da se birokracija zmanjša vsaj za 25 %. Povem vam lahko, da sem kot direktor podjetja že več let čakal na takšen stvarni ukrep. Naloga direktorjev ni celodnevno izpolnjevanje obrazcev. Njihova naloga je zagotavljanje izdelkov in storitev našim državljanom.
Če vzamete v obzir ta poziv, gospod komisar, ne le predvsem svetovno strategijo, ki jo želite ustvariti, ampak tudi v smislu praktičnega odziva vlad in Komisije, potem bodo v okviru sedanjih načrtov za oživitev gospodarstva določbe, ki neposredno prinašajo rešitve našim sodržavljanom.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, v svojem govoru v tej razpravi bi rad opozoril na štiri vprašanja. Najprej bi rad izrazil upanje, da bo poročilo gospoda Lehneja zagotovilo močno spodbudo za Evropsko komisijo, da bo pripravila ustrezne pravne ukrepe, ki bodo v skladu s svobodo ustanavljanja, zagotovljeno v Pogodbi, podjetjem omogočila, da lahko svoje registrirane sedeže v Evropski uniji prestavljajo, ne da bi jih pri tem omejevalo preveč birokracije.
Drugič, te vrste prenosa bi morale nasprotno prispevati k zaščiti obstoječih pravic delničarjev, upnikov in predvsem pravic zaposlenih. Prav tako bi rad izrazil upanje, da se rešitve, ki jih predlaga poročevalec in vključujejo pripravo predloga o prenosu in predvsem poročilo, ki pojasnjuje in opravičuje pravne in predvsem gospodarske vidike predlaganega prenosa sedeža družbe in njegovih posledic za delničarje in zaposlene, ne bodo izkazali kot dodatna ovira za prenos družb.
Četrtič in zadnjič, kaže, da je bila konkurenca v smislu obdavčenja in plač posebna motivacijska sila za predlaganimi rešitvami, saj je imela pozitiven učinek na hitrost gospodarske rasti v posameznih državah članicah in zato tudi po Evropski uniji.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, osnutek statuta evropske zasebne družbe Komisija predstavlja kot sestavni del evropskega Akta za mala podjetja.
V tem okviru in z modelom Združenih držav je šlo na začetku za vprašanje, da se določen delež javnih naročil dodeli malim podjetjem. Takšne plemenite namene je treba le odobravati.
Žal pa je sedaj, ko ga imamo in ga spremlja evropska zasebna družba, popolnoma drugačen. Najprej vzemimo velikost ciljnih podjetij. Namesto malih podjetij se je vrinil že tako bolj nejasen pojem malih in srednje velikih podjetij. To je končno pripeljalo, in berem iz obrazložitve osnutka uredbe, ki jo je sprejela Komisija, do "statuta, ki lahko prav tako koristi večjim podjetjem in skupinam". To popolnoma spremeni filozofijo politike in kaj se bo sedaj zgodilo s temi lažnimi MSP? V resnici bodo podružnice multinacionalk, ki, kot vemo, že dolgo zahtevajo enoten manj zavezujoč statut kot se sedaj uporablja za družbe, ki jih upravljajo v različnih evropskih državah.
Sedaj pa poglejmo naravo koristi, ki jih podjetjem nudi statut evropske zasebne družbe. Ne gre več za vprašanje lažjega dostopa do javnih naročil. Bolj gre za to, in ponovno berem iz obrazložitve besedila Komisije, da je sedaj njegov namen "izboljšati okvirne pogoje za podjetja na enotnem trgu". Za ta namen bi lahko imele vse evropske zasebne družbe svoj registrirani sedež v eni državi in svoje dejanske dejavnosti v drugi. Prav tako bi lahko svoj registrirani sedež prenesle v katero koli državo članico bi želele.
Kako v teh določbah ne vidimo načina omogočanja zadevnim podjetjem, da ustvarijo podjetja s "poštnimi predali" brez omejitev pod najbolj prizanesljivimi pogoji za poslovni svet? Ali Komisija ne navaja celo, da je "zadevno veljavno pravo pravo držav članic, kjer ima EPC svoj sedež, in se uporablja za zasebne družbe z omejeno odgovornostjo"?
Kakor natančno navaja Evropska konfederacija sindikatov: "obstaja velika nevarnost, da bi družbe uporabile statut evropske zasebne družbe za izogibanje najbolj zaščitne zakonodaje" za delavce.
Sedaj razumemo, zakaj se Komisija ni posvetovala z organizacijami sindikatov preden je sprejela svoj predlog in se je zadovoljila s čisto formalnostjo spletnega posvetovanja.
Da povzamem, pri branju tega osnutka uredbe kaže, da je poudarek na "malih podjetjih" predvsem politično zastiranje, usmerjeno v ustvarjanje sprejemljivosti ponavljanja žal slavnega načela "države porekla". Sega do razsežnosti pokrpanega Bolkesteina.
Zato moja skupina predlaga, da Parlament Komisiji in Svetu pošlje jasno znamenje tako, da zavrne ta predlog za statut evropske zasebne družbe.
Roberto Fiore
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, verjamem, da moramo to krizo malih in srednje velikih podjetij rešiti na pristno evropski način. Priče smo kugi, ki je prizadela mala in srednje velika podjetja po vsej celini in jo povzroča pomanjkanje dostopnosti kreditov. Težava je v tem, da banke ne dajejo posojil podjetjem in res je tudi, da poskusi nekaterih vlad za financiranje bank, da bodo lahko te nato financirale mala podjetja, ne uspevajo, ker nihče ne ve, kako so banke dejansko sedaj zadolžene.
Zato predlagam, da nacionalne države z nacionalizacijo svojih nacionalnih bank zagovarjajo tiskanje denarja ali bonov, ki ustrezajo denarju, za financiranje malih podjetij. Tovrsten poskus je bil nedavno izveden v Tajvanu, ki je izdal bone, ki za vse namene ustrezajo denarju, in jih je v obliki osebnih bonov razdelil med državljane Tajvana. To pomeni, da je bilo na Tajskem za vse namene izdanih 3 milijarde USD ali EUR.
Mi moramo storiti isto; kreditirati moramo mala podjetja tako, da praktično izdamo denar, kot da države niso več v dolgu, ampak v kreditu.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, svoj govor bom osredotočil na prvo sporno vprašanje v razpravi, to je statut evropske zasebne družbe. Kakor veste, se le 8 % evropskih malih in srednje velikih podjetij ukvarja s čezmejnimi transakcijami v času, ko mala in srednje velika podjetja predstavljajo približno 99 % podjetij v Evropski uniji.
To dejstvo dokazuje pomanjkanja v politiki za spodbujanje poslovanja znotraj Skupnosti, ki se je uporabljala do sedaj. Prav tako dokazuje potrebo po sprejetju usmerjenih ukrepov za ustvarjanje enotnega in ugodnejšega regulativnega okvira na evropski ravni.
Svetovna gospodarska kriza je sedaj zadela realno gospodarstvo, milijone malih in srednje velikih podjetij po vsej Evropi. V sedanjih okoliščinah morajo biti naš cilj mala in učinkovita podjetja.
Predlog Komisije Svetu za uredbo je usmerjen v pravo smer, ki je po mojem mnenju zmanjšanje na minimum upravnega bremena, s katerim se soočajo evropska mala in srednje velika podjetja, ki morajo za ustanovitev podjetja ustrezati različnim krajevnim upravnim zahtevam.
Prožnost in enotnost evropskih zasebnih družb, najmanjša zahtevana čezmejna sestavina, poenostavitev preverjanj zakonitosti memoranduma in statuta in načelo začetnega kapitala v znesku 1 EUR so glavna načela, ki bodo morda dala nov zagon podjetništvu znotraj Skupnosti.
V zaključek bi rad čestital poročevalcu, gospodu Lehneju, za prizadevanja, ki jih je vložil v uspešno dosego kompromisa med nesoglasnimi mnenji, ki so jih oblikovali njegovi kolegi v Odboru za pravne zadeve in v različnih političnih skupinah.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, verjamem, da je razprava, ki poteka nocoj, koristna za razjasnitev določenih točk: najprej, dejstvo, da razprava o evropskih zasebnih družbah poteka ob istem času kot razprava o malih evropskih podjetjih, ne pomeni, da je evropska zasebna družba nujno malo evropsko podjetje.
Kakor je povedala gospa van den Burg in mislim, da je tudi gospod Wurtz izpostavil to točko v svoji kritiki predloga, je statut evropske zasebne družbe, kakor ja pripravljen s predlogom Komisije in kakor ga je odobril Odbor za pravne zadeve, instrument za ustanavljanje podjetij, ki so lahko velika in imajo določene značilnosti, kot je omejena odgovornost partnerjev in prepoved trgovanja v teh podjetjih na javnih trgih. Vendar pa se lahko tako statut evropske zasebne družbe kot tudi statut nacionalne zasebne družbe uporablja za mala ali za velika podjetja.
Kot je povedala gospa van den Burg, je ravno prožnost ali prilagodljivost evropske zasebne družbe tista, ki pomeni, da moramo biti izredno previdni. To je bila do sedaj naloga Odbora za pravne zadeve. Spremembe, ki jih je sprejel Odbor za pravne zadeve in jih je kar veliko, so oblikovane ravno za preprečevanje, da bi formula evropske zasebne družbe tvorila podlago za, kakor je povedala gospa van den Burg, pojav evropskega Delawara. To se nanaša posebno na eno od pomembnih zadev za gospoda Wurtza: sodelovanje delavcev v podjetjih.
Mislim, da besedilo, sprejeto v okviru Odbora za pravne zadeve, jasno poudarja te omejitve. Ne gre za vprašanje, kot je povedal gospod Wurtz, uporabe pravila države porekla, ampak gre bolj za to, da v skladu s pravili, ki jih je sprejel Odbor za pravne zadeve - in priporočam, da si gospod Wurtz prebere spremembe, ki smo jih sprejeli -, obstaja skupek omejitev, ki preprečujejo, da bi se pravila države porekla uporabljala za tista podjetja, kjer je raven sodelovanja delavcev višja kot ponavadi. V celoti so vključena v spremembah, ki smo jih sprejeli, in mislim, da je s temi spremembami v celoti sprejemljivo sprejeti besedilo, celo s stališča gospoda Wurtza.
Z drugimi besedami, obravnavamo obliko evropskega podjetja, ki obstaja v vseh naših državah in bi jo bilo treba uskladiti v okviru Evropske unije. Vendar pa pri tem ne smemo tem podjetjem dovoliti, da bi postala virtualna podjetja, ampak morajo obstajati znotraj okvira nacionalnih položajev in izpolnjevati nacionalno zakonodajo, predvsem znotraj tako občutljivega področja, kot je soodločanje delavcev.
Verjamem, da besedilo, ki ga je sprejel Odbor za pravne zadeve, daje nekatere ključne prispevke in zato bi Komisija naredila narobe, če ne bi upoštevala teh sprememb.
Mislim, da so spremembe Odbora za pravne zadeve usmerjene natanko v omejevanje pomanjkljivosti v besedilu Komisija in menim, da ga lahko Parlament sprejme s čisto vestjo, ne le zaradi napredka, ki ga naredi v smislu malih podjetij, ampak tudi z vidika upravljanja te vrste podjetja, ki obstaja po zakonu in ki bi bilo predmet strogega preverjanja s strani delavcev v sistemu soodločanja.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospa predsednica, komisar, mala in srednje velika podjetja niso bila še nikoli tako pomembna kot so danes. MSP so posebno pomembna glede na gospodarsko in finančno krizo, ki so jo prej povzročila velika kot pa mala podjetja. MSP so pomembna, ker bodo tudi ona kmalu trpela, a vseeno so odgovorna za velik del naše gospodarske uspešnosti.
V državi, ki jo najbolje poznam, MSP prinašajo 20 % vseh patentov, 40 % vseh bruto vlaganj, 49 % celotnega prometa, 70 % vseh delavcev in 80 % vseh pripravnikov. Sedaj je potreben ponoven premislek. Če temu tako rečem, moramo pritisniti velik gumb za ponovno nastavitev. Spodbujati moramo podjetniško miselnost - to zagovarja Akt za mala podjetja.
Gospe Herzog bi želel čestitati za to poročilo. Vsekakor je pomembno, da sedaj MSP opišemo in smatramo kot presek, da ponovno razmislimo o podpornih ukrepih, da damo v javnih razpisih prednost malim podjetjem ("Najprej pomisli na male") in da preprečimo javnim oblastem, da bi se vmešavale v konkurenco. Zato vam čestitam; sedaj potrebujemo davčne olajšave za delovno intenzivne sektorje.
Eoin Ryan
Gospa predsednica, tudi jaz bi rad pozdravil to poročilo. Približno 80 % vseh novih delovnih mest v Evropski uniji ustvarjajo MSP in v mojem volilnem okrožju Dublin približno 400 000 ljudi zaposluje približno 100 000 podjetij v sektorju MSP.
Narediti moramo vse, kar je trenutno v naši moči, da ta podjetja podpremo v težkih časih. Pozdravljam dejstvo, da ima EIB sklad v višini 31 milijard EUR za mala in srednje velika podjetja, in mislim, da bi bilo treba na tem področju narediti več.
Prav tako je treba pozdraviti zmanjšanje birokracije s strani Komisije. To pomeni prihranke za Evropsko unijo v višini približno 2,3 milijona EUR. S komisarjem Verheugnom sva na nedavnem srečanju z irskimi poslovneži razpravljala o problemih, s katerimi se soočajo. Ena zamisel, ki bi jo bilo treba preučiti, je morebiten moratorij na novo birokracijo, ki prihaja iz Evrope, ker ta duši podjetja. V teh težkih časih moramo narediti vse, kar je v naši moči, da poskrbimo, da bodo podjetja preživela, dokler se ne zgodi preobrat navzgor, na katerega upamo.
Vendar pa tega sama Evropa ne more narediti. To morajo prav tako storiti nacionalne vlade in lokalne vlade, ki morajo odigrati pomembno vlogo. Če hočemo, da se naša mala podjetja in zaposlovanje v Evropski uniji in v vsaki posamezni državi članici stabilizirajo, moramo narediti vse, kar je v naši moči, da bi jih poskusili rešiti.
Naš trenutni izziv so delovna mesta, delovna mesta, in še enkrat delovna mesta in moramo se potruditi in poskusiti zaščititi obstoječe zaposlitve in, upam, v prihodnjih letih poskusiti ustvariti nova delovna mesta. To je za vse nas resnično nujno.
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, evropska zasebna družba je prizadevanje, da bi se po sledi Bolkesteinove direktive povzročilo še večjo škodo socialnim in delavskim pravicam delavcev. Medtem ko se predstavlja pretveza, da bodo imela koristi mala in srednje velika podjetja, pa to dejansko krepi monopol poslovnih skupin.
Ustvarja se oblika podjetja brez kapitala (zadostuje le 1 EUR), ki bo lahko ustvarilo navidezni sedež in ga prestavilo drugam. Države članice z najmanjšo ravnjo zaščite za plače in socialne pravice bodo izkoriščane za preslepitev in zmanjšanje pravic delavcev na najnižjo možno raven.
Ureditev, ki je neposredno veljavna v državah članicah, je naravno dopolnilo Bolkesteinove direktive in protidelavskih sodb, ki jih je izdalo Sodišče Evropskih skupnosti v primerih Viking, Laval in Ruffert. Gre za posledico in rezulat Maastrichtske pogodbe in uporabo štirih svoboščin. Evropska zasebna družba razkriva politične sile, ki so volile za Maastrichtsko pogodbo, ki so poskušale preslepiti delavce, ko so glasovale za Bolkesteinovo direktivo z laganjem in pripovedovanjem, da menda ni vplivala na pravice delavcev.
Zato bomo glasovali proti tej ureditvi. Vsi, ki podpirajo to politiko, naravnano proti navadnim ljudem, sejejo veter in bodo gotovo želi orkane.
Jim Allister
Gospa predsednica, dejstvo, da 70 % zasebnega zaposlovanja v Evropi zagotavljajo MSP, je izreden tribut njihovi podjetniški odpornosti, saj zatiralni predpisi EU njihova življenja po nepotrebnem izredno otežujejo.
Zato bi ponovil poziv, ki sem ga izrazil že prej, da bi morali imeti med tem gospodarskim nazadovanjem MSP počitnice v smislu ureditev. Strošek ureditve na ravni EU v Združenem kraljestvu je bil preračunan na 107 milijard GBP v zadnjih desetih letih. To je 107 milijard GBP, ki bi morale iti v inovacije, v okrepljena prizadevanja za izvoz in v rast. Vseeno pa je bilo večino tega treba potrošiti za golo usklajevanje z ureditvijo. Poenostavitev postopkov javnega naročanja, zmanjšanje stroškov za patentne prijave, zrahljanje pravil o državni pomoči in pravi ukrepi proti nepošteni konkurenci z daljnega vzhoda so bistvenega pomena, če želimo, da MSP uspevajo.
Danes potrebujemo družinske MSP - mala podjetja - bolj kot kdaj koli prej, saj imajo vrsto zavezanosti in stalno moč, da nam pomagajo prebroditi to krizo. Vendar pa potrebujejo našo pomoč in potrebujejo jo tako, da bomo z njih odstranili mrtvo roko ureditve EU.
Kurt Lechner
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, mnogi člani so izpostavili vprašanje udeležbe. Sedaj se ne želim bolj poglabljati v to, a v zvezi s tem želim poudariti, da ima pravo družb naših držav članic tudi funkcijo zaščite interesov javne politike, kot je zaščita upnikov, varnost pravnega sistema in varstvo potrošnikov, funkcijo, ki jo države članice varujejo s preventivnimi sodnimi ukrepi, na primer z določbami o obliki ali registru. V tem pogledu so med državami članicami pomembne razlike.
Odločitve Odbora za pravne zadeve to na mnogih delih upoštevajo - kar je treba toplo pozdraviti - tako, da puščajo odprte možnosti držav članic. Vendar pa si na koncu te stvari nasprotujejo ali jim je vsaj mogoče nasprotovati, razen, če naredimo nekaj glede dejstva, da je dovoljeno, da se registrirani sedež in dejanski sedež - to je dejanski kraj poslovanja podjetja - razlikujeta, saj so zaradi tega posledično te zaščite končno brezpomembne. Podjetje lahko svoj registrirani sedež postavi praktično po svoji volji in se tako izogne zahtevam države, kjer dejansko posluje. Po mojem mnenju s tem države članice de facto - vendar ne de jure - izgubijo veliko mero suverenosti nad svojim pravom družb in njegovo regulativno funkcijo, saj jih je mogoče ovreči.
Dodati želim, da bo to - ali bolje, bi lahko - ogrozilo tudi ugled evropske zasebne družbe, vsaj v državah članicah s strožjimi svojimi zahtevami. Predlagali bi lahko, da počakamo in vidimo, kaj se bo zgodilo, in nato naredimo potrebne prilagoditve, s čimer bi se strinjal, če tega razvoja dogodkov ne bi okrepili postopki in soglasnost. To je moja največja skrb. Za ta potek dogajanj ni razloga. Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti je le začasen ukrep, ker nimamo direktive o prenosu sedežev podjetij, vendar pa bi v sedaj predvideni obliki ta evropska zasebna družba v osnovi okrepila ta razkroj - in ga varno spravila v zakonodajo Skupnosti enkrat in za vselej. Zaradi tega bi Svet prosil, naj ponovno zelo previdno pretehta to vprašanje.
Juan Fraile Cantón
(ES) Gospa predsednica, mala in srednje velika podjetja so hrbtenica gospodarstva Evropske unije. Ta velika dinamičnost in sposobnost rasti in inovacij jim je v politikah EU prislužila ugledno mesto.
Gospe Herczog čestitamo, ker njeno poročilo spodbuja rast MSP na podlagi načela, ki nikakor ni trivialno: v političnih in gospodarskih ukrepih EU in držav članic bi morali najprej pomisliti na male.
Akt za mala podjetja vsebuje zakonodajne predloge in politične sporazume, ki bodo povzročili upravne, regulativne in finačne pogoje s potencialom za razvoj teh enot znotraj evropskega gospodarstva. Sedanja kriza in nestabilnost finančnega sistema MSP omejujeta pri dostopu do kreditov in to upočasnjuje njihove običajne gospodarske dejavnosti. Sedaj, bolj kot kdaj prej, potrebujemo usklajen odziv na evropski ravni in pobude držav članic bi morale biti oblikovane v smislu dokumenta, o katerem danes razpravljamo, in usklajene z njegovimi določbami.
V zaključek bi rad povedal, da je posebno pomembno, da se sredstva v višini 30 000 milijonov EUR v obdobju 2009-2011 razporedi tako, da bodo spodbujala posojanje MSP. Ta pobuda je dodatek programu za konkurenčnost in inovacije in pobudi JEREMIE in bo imela množilen učinek na sklade, ki jih bodo lahko pridobili MSP.
Popolnoma smo prepričani, da sta evropsko usklajevanje in evropski obseg odzivanja bistvena za začetek na poti proti čim prejšnji oživitvi gospodarstva.
Patrizia Toia
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Akt za mala podjetja je bil spočet in rojen v drugačni klimi, kot je sedanja, in v času rasti in razvoja. Danes ga v Parlamentu sprejemamo v popolnoma drugačnih okoliščinah, medtem ko MSP trpijo resne stiske in velike težave, ko sta jih doleteli proizvodna kriza in finančna kriza.
Ko Akt sprejmemo v Parlamentu, verjamem, da bi moralo biti prvotno sporočilo MSP, da jim Parlament in evropske instuitucije stojijo ob strani in želijo okrepiti voljo in sposobnost za odpornost, ki jo mala in srednje velika podjetja v Evropi sedaj kažejo, ko se soočajo s to nevihto. To hočemo okrepiti tako z navedbo prednostnih nalog te podpore, kot tudi z izrekanjem praktičnih stvari: pozivanju k večji prožnosti v pravu in k dajanju na razpolago orodij, ki bodo ustvarila okolje, manj sovražno za ta podjetja.
Druga stvar, za katero verjamem, da jo moramo prikazati, je, da pomagamo MSP pri trenutno najbolj odločilnem dejavniku, namreč dostopu do kreditov in njihovi razpoložljivosti. Sredstva, ki jih daje na razpolago EIB, ne zadostujejo: resnično ključno je, da povemo - in to bomo povedali jutri -, da bi radi naredili več za dajanje kreditov malim in srednje velikim podjetjem.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospa predsednica, finančna kriza in posledična gospodarska kriza povzročata, da poskušajo delodajalci spreminjati pravni status svojih podjetij, da bi zmanjšali stroške, vključno s stroški, povezanimi s pravicami zaposlenih in socialnimi obveznostmi. Zato hočejo sedeže svojih podjetij registrirati v državah, kjer predpisi in gospodarski pogoji ustvarjajo priložnosti za zmanjšanje stroškov, saj so pravne zahteve, kot je minimalna plača ali pokojninski prispevki, nižje. Informacije, ki jih vsebuje poročilo, pritegnejo pozornost k dejstvu, da čezmejni prenos registriranih sedežev podjetij ne bi smel voditi k temu, da bi se podjetja izogibala pravnim, socialnim ali davčnim predpisom. Ne sme se kršiti pravic delavcev. Ne moremo dovoliti, da bi socialni standardi padli. Najti bi bilo treba drugačno sredstvo za podporo malih in srednje velikih podjetij, kot je na primer zagotavljanje posojil.
Vladimír Remek
- (CS) Gospe in gospodje, v poročilu gospe Herczog o MSP govorimo o 70 % delovnih mest in 70 % prejemkov od DDV v EU. Zato bi rad izrazil ne le to, da izredno cenim pobude poročevalke, ampak tudi svojo podporo. V sedanji krizi so MSP očitno v kategoriji z visokim tveganjem. Zato moramo spodbujati večjo socialno zavest MSP. Neprestano se srečujejo z vrsto ovir. Mnogo težje pridobivajo posojila kot velike družbe. Prav tako sta za MSP težja upravno in birokratsko breme. Vedno je MSP mnogo težje dobiti javna naročila v Evropi kot v ZDA in mnogih azijskih državah. Zagovarjamo dejstvo, da so bistvenega pomena za zdravje evropskega gospodarstva. Dajmo jim torej tisto, kar potrebujejo, da lahko to potrdijo, in sicer priložnosti v sedanjem obdobju, ko se kriza širi kot posledica učinka domin, ki so ga sprožili finančni velikani in multinacionalne družbe.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospa predsednica, sprejetje statuta za evropsko zasebno družbo bo omogočilo ustanavljanje teh podjetij, ki bodo delovala v vseh državah članicah na enaki podlagi. Cilj tega je predvsem odstraniti sedanje obremenilne predpise za mala in srednje velika podjetja, ki delujejo na mednarodni ravni. Za vodenje takšne dejavnosti so MSP de facto prisiljena ustanoviti podjetje v ciljni državi. Ta postopek z vidika dejstva, da obstaja v EU 27 različnih pravnih sistemov, jasno ustvarja velike stroške. V primeru evropske zasebne družbe bodo lahko lastniki svoja podjetja registrirali v enaki obliki, ne glede na to, ali dejavnost izvajajo v domači državi ali v kateri koli drugi državi članici. Čas in denar, ki ju bodo prihranili pri pravnih nasvetih, upravljanju in upravnih postopkih, bosta postopek nedvomno poenostavila in ga naredila primernejšega za podjetnike, ki želijo vlagati.
Eden glavnih strahov skeptikov se nanaša na to, da ni zahteve, da mora imeti podjetje v lasti zadostno količino družbenega kapitala za zaščito upnikov. Nič ne bi moglo biti bolj oddaljeno od resnice. Družbe z omejeno odgovornostjo so dokaz dejstva, da je lahko podjetje uspešno brez potrebe po družbenem kapitalu - so najbolj priljubljena vrsta podjetja na svetu. V današnjem svetu je družbeni kapital izgubil svojo najpomembnejšo funkcijo, namreč zaščito upnikov. V primeru evropske zasebne družbe to zaščito nudijo drugi mehanizmi, ki temeljijo v glavnem na povečani preglednosti njenih dejavnosti in tesnejšem sodelovanju z upniki. Danes poslovni partnerji sami ne posvečajo veliko pozornosti družbenemu kapitalu zaradi toka kapitala, ki je poznan kot denarni tok, ki pove mnogo več o solventnosti podjetja kot pa sam kapital.
Še vedno ostaja vprašanje pravic zaposlenih - posebno v tem okviru sindikate skrbi opustitev predhodno doseženih standardov. Vendar pa mislim, da gre za lažni alarm. Predlagani statut vsebuje nedvoumno določbo, po kateri se udeležba zaposlenih izvaja skladno z nacionalnimi pravnimi predpisi. Privlačnost evropske zasebne družbe bi lahko ogrozila prenizko določena meja za udeležba zaposlenih. Mislim, da bi bilo treba ohranjati najmanjšo raven 500 zaposlenih, da ne bi malih podjetij obremenjevali z dodatnimi stroški.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Gospa predsednica, v Evropski uniji bi bilo treba več pozornosti posvetiti MSP, saj predstavljajo 99 % podjetij, 70 % delovne sile in skoraj 60 % evropske dodane vrednosti podjetij in igrajo temeljno vlogo pri evropski raznolikosti, inovacijah in koheziji.
Bistveno je, da jim zagotovimo celovit okvir, ki dviga podjetništvo, sprejema načelo, da je treba pri oblikovanju politik najprej pomisliti na male, in spodbuja njihov velikanski potencial. Upravni organi bi morali prilagoditi svoje potrebe in družinsko usmerjenost za olajšanje njihovega obstoja, njihovega prenosa, predvsem v primerih bolezni, upokojitve ali stečaja, in njihove likvidacije.
23 milijonov evropskih MSP ne more biti predmet enakih zahtev kot 41 000 velikih podjetij. Bistveno je preprosto zakonodajno okolje brez nesorazmernih birokratskih bremen. Med gibanja v tej smeri sodijo statut evropske zasebne družbe, pobude za ustvarjanje podjetij v roku 48 ur, zmanjšanje upravnih stroškov za 25 % do leta 2012, ustvarjanje sheme v zvezi z DDV po načelu vse na enem mestu in znižane stopnje DDV za delovno intenzivne storitve in storitve, zagotovljene na lokalni ravni, in skupna konsolidirana osnova za davek na pravne osebe.
MSP bi morala povečati svojo udeležbo na notranjem trgu in pri javnem naročanju. Trenutno jih ima le 8 % čezmejne dejavnosti in njihov delež udeležbe pri javnih naročilih je 42 %. Načini spodbujanja uravnoteženih konkurenčnih pogojev bi pomenili olajšanje izvzetja iz novih kategorij državne pomoči, spodbujanje sodelovanja, spremembo direktive o zamudah v plačilih za zagotavljanje plačil v roku 30 dni in odstranitev ovir za javno naročanje.
V tem času krize je ključno ukrepanje Evrope za zaščito dostopanja MSP do financ po razumni ceni. Prav tako so bistveni ukrepi za stalno povečevanje prenosa znanja in učinkovitosti podpornih storitev.
Olle Schmidt
(SV) Gospa predsednica, vemo, da so mala podjetja hrbtenica našega gospodarstva. Predvsem v tem času morajo EU in države članice stvari poenostaviti za mala podjetja, tako za že obstoječa podjetja kot tudi za bodoča podjetja tako, da zmanjšajo število pravil in birokracijo ter znižajo stroške. Mala in srednje velika podjetja imajo popolnoma drugačen značaj kot velike tradicionalne družbe, ko gre za prilagajanje na nove okoliščine in sprejemanje novih odkritij in tehnologij.
Poleg poenostavitve možnosti malih podjetij za udeležbo pri javnem naročanju z zagotavljanjem boljšega dostopa do notranjega trga, do poenostavitve pridobitve kapitala in z izdelavo nediskriminatornih pravil v zvezi z državno pomočjo, je treba prav tako spremeniti odnos, ki se širi v vse postopke odločanja, v šolah, na univerzah in na delovnem mestu. Raziskave kažejo, da obstaja močna medsebojna zveza med podjetništvom in rastjo. Prihodnje švedsko predsedstvo si bo ciljno prizadevalo predvsem za poenostavitev podjetništva žensk, pomembne evropske strategije v prihodnosti.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gospa predsednica, glede na to razpravo se moramo ob koncu dne zavedati, da to ni zakonodajni standard in zato predpis Skupnosti, ki se uporablja v različnih državah članicah, ampak bolj skupek meril, ki poskušajo zagotoviti, da od sedaj naprej vse države članice Evropske unije sprejmejo skupni pristop v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji.
Ta zadeva ima mnogo vidikov, a omenila bom tri, ki vsekakor mislim, da so pomembni.
Najprej, potrebno je odstraniti mnogo pravnih ovir, mnogo preprek in mnogo prekomerne birokracije, ki ovirajo - v nekaterih državah do izredne mere - ustanavljanje malih podjetij in tudi razvoj teh podjetij, ko so ustanovljena. Za vse to so potrebna finančna sredstva in človeški viri, da bi se lotili te ogromne količine prekomernega urejanja, teh sredstev in virov pa tako ni mogoče uporabljati za druge namene.
Drugič, obstajajo vprašanja, ki se nanašajo na tehnološke inovacije in aplikativne raziskave. Za ta namen moramo prav tako podvojiti svoja prizadevanja za zagotovitev, da bodo imela MSP dostop do programov Skupnosti, ki prav tako v mnogih primerih trpijo zaradi preveč birokracije.
Nazadnje pa verjamem, da je bistven odnos med MSP in področji usposabljanja in izobraževanja: če MSP, mala podjetja, ne postanjejo naravno prizorišče za dodatno usposabljanje na različnih ravneh usposabljanja, potem bomo dejansko mi, oziroma bolj MSP, izgubili določena izredna sredstva in s tem imam v mislih usposabljanje oseb.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospa predsednica, ta zakonodajni predlog v veliki meri ustreza resoluciji Evropskega parlamenta s priporočili Komisiji o statutu evropske zasebne družbe, ki je bila sprejeta pred dvemi leti. Namen predloga je ustvariti standardizirano obliko podjetja po pravu Skupnosti, ki bo privlačna za mala in srednje velika podjetja in bo temeljila na poenostavljenih pogojih in ohranjanju birokratskega bremena na najmanjši možni ravni.
Minimalni delniški kapital v višini 10 000 EUR, ki ga je predlagala Komisija, bi lahko koristil podobi podjetja s tem, ko bi zagotovil določeno raven verodostojnosti. Po drugi strani pa je ta znesek v nekaterih državah članicah težje zbrati kot v drugih. Družbeni kapital ne bi smel biti resna ovira za ustanovitev podjetja in zato potrjujem kompromisno spremembo, ki jo je sprejel Odbor za pravne zadeve, ki določa znesek minimalnega delniškega kapitala evropske zasebne družbe na 1 EUR, a ga mora spremljati zahteva, ki določa, da mora upravljavec podjetja podpisati izjavo o plačilni sposobnosti.
V zvezi z vprašanjem o udeležbi zaposlenih v podjetju bi se moralo odločati po zakonu države, kjer ima podjetje svoj registrirani sedež. Vendar pa bi bilo treba narediti izjemo temu pravilu, če bi pravica do udeležbe določenega števila zaposlenih v podjetju, ki bi se morala uporabljati v državi članici, kjer ti dejansko delajo, omejena z veljavnim pravom v državi, kjer je registrirana evropska družba. V tem primeru bi bilo vodstvo podjetja kot del sporazuma, sklenjenega s predstavniki zaposlenih, dolžno ustvariti enotni sistem udeležbe.
Na koncu bi rada dodala, da ta nova oblika podjetja ne zamenja drugih oblik podjetij, ki že obstajajo v različnih državah, a jim nudi dodatno možnost, in to samo takrat, ko so doseženi posebni pogoji glede ustanovitve takšnega podjetja.
Giles Chichester
Gospa predsednica, kot mali podjetnik s približno 25 leti izkušenj v "resničnem svetu" podpiram splošno usmeritev Akta za mala podjetja in poročilo gospe Herczog iz mojega odbora.
Predvsem bi rad pozdravil predlog za direktivo o znižanih stopnjah DDV za delovno intenzivne storitve in storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni, predvsem v tem času.
Prav tako pozdravljam spremembe, ki pozivajo k izvajanju rezultatov skupine strokovnjakov na visoki ravni o zmanjšanju upravnih bremen. Če so mala podjetja kdaj kaj potrebovala, je to zmanjšanje upravnih bremen.
Prav tako pozdravljam spremembo, ki poziva k hitremu dogovoru o patentu Skupnosti, ki je prilagojen glede na potrebe MSP. Pazite, "hitro" in "patent Skupnosti" nista besedi in pojma, ki gresta zlahka skupaj.
Prav tako pozivam k izboljšanju dostopa do finančnih sredstev, ker je v sedanjem gospodarskem ozračju dostop do finančnih sredstev ključen za preživetje, kaj še le za uspeh malih podjetij.
Vendar imam dva zadržka. Prvi se nanaša na predlog za skupno konsolidirano davčno osnovo, ker se bojim, da bo to odstranilo prožnost iz MSP in prav tako iz držav članic. Drugič, osebno dvomim glede nekaterih dobrih strani in koristi spreminjanja direktive o zamudah pri plačilih. Osebno sem vedno dvomil v vrednost tega ukrepa za mala podjetja, ker mislim, da jim je bolje, če sami upravljajo svoje kredite, kot pa če to prepustijo zakonodaji.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, v tem poročilu poskušamo poudariti pomembnost MSP, vključno z družinskimi podjetji in tistimi, ki so vključena v socialno ekonomijo. Čestitati želim kolegici Edit Herczog, saj je njeno poročilo v tem pogledu bistveno. Na tem področju so bili pripravljeni drugi dokumenti in besedila in pomembno je, da se skladajo. Na primer, omenil bi evropski program Eurostars in poročilo o predkomercialnih naročilih.
Gospa predsednica, to poročilo prav tako poudarja mnogo načinov zmanjšanja birokracije za ustanovitev te vrste podjetja, da bi se izkoristilo njihovo sposobnost pobude, začetka novega podjetja, proizvodnje novih izdelkov, zagotavljanja novih storitev, prilagojenih potrebam potrošnikov in drugih podjetij, in tako okrepitve razvoja evropskega gospodarstva. Prav tako bi rad omenil nekaj, kar je po mojem mnenju zelo pomembno: gre za vprašanje, omenjeno v odstavku 47 poročila gospe Herczog. Priporočljivo je, da se določeni vidiki pravnega in davčenga sistema držav članic v tem pogledu izboljšajo, da lahko sedanji model v večini držav članic odvrača od prenosa podjetij, zlasti družinskih podjetij, in tako poveča tveganje za likvidacijo ali zaprtje podjetja. Države članice morajo zato pozorno pregledati svoj pravni in davčni okvir, da bi izboljšale pogoje prenosa podjetij in za spodbujanje in uporabo učinkovitih modelov za prenos podjetij na zaposlene kot dodatno možnost poleg njihovega zaprtja. Ta pristop bi omogočil zaščito delovnih mest in ponovno vlaganje dobičkov za boljši razvoj teh podjetij.
Za zaključek bi rad poudaril, da so podpora inovativnih projektov malih in srednje velikih podjetij, lažji dostop do evropskih sredstev in izboljšan dostop do kreditov, predvsem, a ne le v sedanjem okviru, bistveni dejavniki za podporo MSP.
Dragoş Florin David
(RO) Najprej bi se rad zahvalil poročevalcu in tistim, ki so delali na morda najpomembnejši zakonodaji tega parlamentarnega obdobja.
Poudariti je treba, da posebno pomembnost pripisujemo predvsem MSP in podjetništvu žensk, in zato, ker smo ravno praznovali mednarodni dan žena, 8. marec, bi to priložnost rad izkoristil, da jim zaželim vse najboljše. Vendar pa moramo poudariti, da je to precej zapleten akt, v katerega smo vključili vse, kar smo lahko vključili v zvezi z MSP: zmanjšanje birokracije in pripisovanje posebne pomembnosti raziskovalnim in razvojnim dejavnostim v MSP in financam, ki se nanašajo na te dejavnosti.
Mislim, da bodo obeti te zakonodaje med sedanjo gospodarsko krizo dobri, ker evropsko gospodarstvo potrebuje kohezijo in svojo navečjo gonilno silo, MSP. Iz tega razloga verjamem, da moramo dati Komisiji in Svetu svojo največjo možno podporo, pospešiti odobritev tega akta in biti spodobni poudariti moč evropskega gospodarstva in dinamično aktivnost na tem področju, da bi tu v Evropi obdržali vse, kar predstavljata evropsko gospodarstvo in proizvodnja.
Nazadnje pa moramo od Komisije zahtevati, da najde čim več sredstev za financiranje in MSP zagotovi čim več mehanizmov kreditiranja.
Zsolt László Becsey
(HU) V zvezi s poročilom o malih in srednje velikih podjetjih bi najprej rad čestital Komisiji in predvsem poročevalki, gospe Herczog, za odlično delo. Hkrati pa obžalujem, da to poročilo ni bilo pripravljeno v skladu s členom 39 Poslovnika, ki zahteva, da Komisija predloži stvarne zakonodajne predloge.
Menim, da je posebno pomembno za dobro držav članic, da od njih zahtevamo, da poročajo o napredku v svojih letnih poročilih o lizbonskem procesu. V nasprotnem primeru bo večina dobrih priporočil, ki so bila pripravljena tu, pozneje ostala mrtvih. Prav tako se strinjam z Edit Herczog, da je prednostno obravnavanje novih držav članic, in predvsem tistih, ki so zunaj evrskega območja, pomembna politična posledica te celotne naloge. So v izredno težkem položaju, ki presega celo splošno neugoden položaj malih in srednje velikih podjetij in kljub temu bi lahko igrale izredno pomembno vlogo pri premagovanju krize.
Da omenim le nekaj elementov notranjega trga: vsekakor je pomembno, da se le 8 % MSP ukvarja s čezmejnimi dejavnostmi; ta odstotek je treba povišati. Mentorstvo je posebno pomembno pri spodbujanju takšnih dejavnosti. To bi bilo mogoče na eni strani doseči z zmanjšanjem upravnih bremen in na drugi strani z dejavnostmi, ki vključujejo DDV, kot je sistem vse na enem mestu ali nižja stopnja DDV. Nadalje moramo spodbujati večjo usmerjenost v MSP tudi pri javnih razpisih na ravni Skupnosti, na primer tako, da pogosteje kot glavne izvajalce izberemo MSP ali da izdajamo javne razpise, namenjene posebej njim.
Krog MSP, katerega predsednik sem, bi izredno rad videl rezultate pri vzpostavljanju temeljitega sistema jamstev in kreditnega sistema na ravni EU. Upam, da bo nova priložnost Evropske investicijske banke (EIB) izpolnila upanja, ki se polagajo nanjo. Kar zadeva hitro izvajanje plačilnih direktiv in za reševanje situacije v zvezi z dolgom, je treba na ravni držav članic ukrepati usklajeno. V celoti morajo tako za pridobitev novih trgov kot tudi za reševanje upravnih izzivov prizadevanja držav članic za okrepitev mentorskega sistema in podpora EU za takšne podvige priti hitro.
Jacques Toubon
(FR) Gospa predsednica, rad bi pozdravil razpravo in sprejetje tega statuta evropske zasebne družbe in predvsem bi pohvalil našega poročevalca, gospoda Lehneja. Mislim, da bo besedilo, ki ga bo sprejel ta Parlament, na nek način nosilo njegovo ime in evropska zasebna družba bo našemu potomstvu znana kot družba Klausa-Heinerja Lehneja.
Rad bi izrazil pripombo glede ene stvari. Imam enako mnenje kot ga je ravno izrazil gospod Becsey. Verjamem, da določbe za sodelovanje delavcev, ki so predlagane v kompromisu, nasprotujejo dogovorjenemu cilju, z drugimi besedami, nasprotujejo lahkoti in učinkovitosti tega statuta za mala in srednje velika podjetja.
Mislim, da je napaka uvajati sodelovanje delavcev na taki ravni, z drugimi besedami v tako malih družbah. Popolnoma razumem povezanost s sistemom socialnega in gospodarskega upravljanja, ki je dokazal svojo vrednost. Mislim, da v tem primeru izgubljamo del učinkovitosti statuta, ki ga predlagamo, in bo sprejet z vsiljevanjem sistemov sodelovanja delavcev malim podjetjem, pri tem pa menim, da so takšni sistemi primerni le za velika podjetja. Vendar pa razen tega pridržka mislim, da je besedilo odlično.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v torek, ob 12.00.
Martí Grau i Segú
pripravljavec mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (ES) Gospa predsednica, najprej bi se zahvalil poročevalki, gospe Herczog, za njeno poročilo in njeno sodelovanje s pripravljavci mnenj drugih odborov.
Kot pripravljavec mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov bi rad na kratko poudaril tri elemente, ki mislim, da so bistveni - kljub temu, da imamo zelo široko soglasje glede drugih elementov -, in katere smo želeli izpostaviti, ko smo pripravljali svoje mnenje.
Najprej bi rad izpostavil potrebo po ukrepanju za reševanje položaja, ki pogosto nastane, ko se lastnik malega ali srednje velikega podjetja upokoji. V preveč primerih ta upokojitev pomeni prenehanje delovanja teh podjetij ali v drugih primerih njihovo vsrkanje s strani velikih podjetij, posledično pa niso več mala ali srednje velika podjetja.
Drugič, rad bi poudaril pomembnost usposabljanja kot ključnega elementa tako pri izboljševanju zmožnosti podjetij in njihovega osebja, kot tudi pri izpostavljanju družbene vrednosti podjetij v širšem okviru družbe.
Nazadnje pa bi se rad skliceval predvsem na ženske, ki še naprej doživljajo največje težave pri vodenju te vrste podjetij.
Richard Corbett
Gospa predsednica, izzivam gospoda Allisterja v zvezi s tem, kar je prej povedal v svojih smešnih pripombah glede domnevnih stroškov urejanja podjetij s strani EU in predvsem v britanskih podjetjih.
Ti temeljijo na nekaterih tako imenovanih raziskavah, ki jih okrog trenutno trosi britanski evroskeptični tisk s svojimi grozljivimi preračuni teh stroškov.
Vendar pa so te študije trikrat napačne. Najprej, pretiravajo v količini zakonodaje, ki je sprejeta na ravni EU namesto na nacionalni ravni, navajajo 50 % ali več, medtem ko nacionalne študije kažejo, da gre za 6 do 15 %. Drugič, ne upoštevajo dejstva, da zakonodaja EU, ko je prava, zmanjša stroške poslovanja in zmanjša birokracijo s tem, ko imamo en sklop standardov - skupna pravila za skupni trg - namesto 27 različnih in ločenih. Tretjič, ne upoštevajo dejstva, da ko že nalagamo stroške, je to pogosto namerno, da bi privarčevali kasneje. Ko zahtevamo, da je pri cigaretah sistem zdravstvenih opozoril, ali ko zahtevamo, da se azbest odpravi iz izdelkov in z delovnih mest, je to zato, da bi zmanjšali stroške in rešili življenja ljudi kasneje.
Te študije cinično ne poskušajo uravnotežiti celotne slike in škandal je, da nekdo, ki trdi, da predstavlja vse svoje volivce, vidi le eno stran argumenta.
Ieke van den Burg
Žalostno je, da gospod Toubon zapušča dvorano, ker sem želela odgovoriti na obtožbo, ki jo je izrekel glede našega kompromisa: namreč, da za MSP zahteva nova težka bremena. Dejansko se v kompromisu ponovno vzpostavlja trenutno stanje za združitve, delitve podjetij in prenose sedežev. Glede ustanavljanja podjetij, ki začenjajo od začetka, obstaja precej visoka meja za podjetja z manj kot 500 zaposlenih. Tisti z med 500 in 1 000 zaposlenimi imajo ravno tisto, kar je v drugih direktivah. Ne moremo reči, da je zaradi tega trenutno stanje še težje; zaradi tega je lažje. V tem posvetovanju s socialnimi partnerji bi radi poenostavitev in boljši sistem, ki je usklajen povsod po EU.
Ján Figeľ
član Komisije. - Gospa predsednica, rad bi se vsem zahvalil za zelo zanimivo razpravo. Najprej se opravičujem v imenu kolega, Charlija McCreevya, ki ima zgodaj zjutraj obveznost, povezano s svetom Ecofin. Odsoten je zaradi priprav na to.
Rad bi odgovoril na nekatere izpostavljene točke. Del odgovora leži v celotnem postopku, ki ga pripravljamo, vključno z na primer velikimi političnimi znamenji, ki jih je v letu 2009 MSP poslal Parlament. Ti nudijo dobro spodbudo, predvsem v času krize, predvsem, če verjamemo, da imajo MSP zelo veliko možnosti in da si zaslužijo pozornost - vključevanje, na primer v povezavi med izobraževanjem, usposabljanjem in MSP.
Zadovoljen sem, da od leta 2007 delamo skupaj z GD za podjetništvo in komisarjem Verheugnom pri podjetniškemu izobraževanju, ki je v Evropi zelo potrebno in zaostaja za mnogimi drugimi področji. Lahko bi navedel mnogo primerov dobrih instrumentov, kot je Erasmus za mlade podjetnike, a sedaj ne bi rad govoril o tem. Gre za postopek, kjer je mnogo vprašanj v zvezi z dostopom do finančnih sredstev. EIB sedaj sprošča prostor za kredite: 30 milijard EUR za MSP, 1 milijarda EUR na leto več za srednje velike družbe in dodatna 1 milijarda EUR za dolžniško-lastniško financiranje.
Kot veste, smo se nedavno odločili, da bomo ublažili pravila o državni pomoči, dvignili mejo de minimis na 500 000 EUR, kar pomeni splošno boljše pogoje za bolj okrepljeno državno pomoč. To bo prav tako pomagalo pospešiti subvencije za proizvodnjo zelenih izdelkov.
Gospod Karas je govoril o Aktu za mala podjetja. Nekatere države članice že spremljajo in poročajo o izvajanju Akta za mala podjetja. Tako je bilo leta 2008, z začetkom v letu 2009 pa bodo kot del programov nacionalnih reform države članice izvedle letno oceno. Zato bomo vedeli več in ta kultura vključevanja in podpora se bosta večali.
Komisija je imela obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s poslovnimi organizacijami, o javnem naročanju in MSP. En resen problem je pri uporabi pravil javnih kupcev. Potrebujemo več konkurence, več preglednosti in nobene diskriminacije, a dobra novice je, da 42 % obsega že dobivajo MSP v Evropski uniji, kar je resnično pomembna podpora.
Gospod Wurtz je govoril o ločevanju registriranih sedežev in sedežev in o problemu morebitne odprave udeležbe zaposlenih. Ločevanje registriranih sedežev MSP in njihovih sedežev je že splošna praksa v polovici držav članic, vključno s tistimi z zelo visokimi standardi varovanja socialne politike. To zagotavlja prožnost, ki jo podjetja potrebujejo, ko poslujejo v več kot eni državi.
Glede 30-dnevne zahteve gospoda Beaupuya bi bilo to treba obravnavati že v predlogu v pripravi o zakasnelih plačilih, ki bi ga morala Komisija sprejeti pred koncem meseca.
O vprašanju posvetovanj in sodelovanja delavcev se je tu mnogo razpravljalo - in ne le danes. Kot del svojih priprav je Komisija med julijem in oktobrom 2007 izvedla javno posvetovanje o morebitni SPE. Predstavniki sindikatov, vključno z evropskimi sindikati, so na konferencah predstavili svoje poglede, predvsem v letu 2008. Marca 2008 je bila pomembna konferenca in o teh vprašanjih smo tisto leto večkrat razpravljali s strokovnjaki iz evropskih sindikatov. Poudaril bi rad eno pomembno zadevo, ki je pravna podlaga. To ni člen 138, ker nismo na področju socialne politike, ampak člen 308, ki to pobudo spremeni tako, da temelji na soglasnosti držav članic. Po prejšnjem členu ni bilo razloga za začetek posebnega posvetovanja.
Spomnil bi vas, da smo se že usmerili v velika javna podjetja, ko smo sprožili predlog o evropski družbi, in da je bil predlog SPE oblikovan za MSP. Pravice zaposlenih do informacij in posvetovanja smo obravnavali leta 2001 v prvi direktivi o evropski družbi.
Od leta 2002 imamo splošni okvir za informiranje in posvetovanje z zaposlenimi v Evropski uniji. Ni razloga, da teh pravil ne bi upoštevali in našli drugačno rešitev v tem trenutnem predlogu o SPE.
Če hočemo, da se izboljšajo pravice delavcev, kar je naš namen, se to ne sme narediti le v smislu ene vrste podjetij, ampak s splošnejšo pobudo, kjer so prav tako zajeti različni običaji v državah članicah.
Zelo smo napredovali že pri vrednotenju pravic delavcev v statutu evropske družbe. O nadaljnjih ukrepih bomo razmislili, ko bo ocena v celoti končana v letu 2010.
Izpostavljenih je bilo nekaj točk v zvezi z vprašanjem, zakaj ni bilo večjega vložka v obdavčitev in računovodstvo. Spomnil bi vas, da nimamo za vsako vprašanje splošne zakonodajne pristojnosti. Zakonodajne pobude v zvezi s pravom družb, z zakonodajo o plačilni nesposobnosti, računovodskim pravom in davčnim pravom se povezujejo z zelo specifičnimi in pogosto omejevalnimi podlagami naših Pogodb, obstoječa Pogodba pa komajda služi kot podlaga za celotni okvir evropskega poslovnega prava.
Nenazadnje bi se vam rad zahvalil za zelo odprto in konstruktivno razpravo in tudi za pravo sodelovanje pri vprašanjih o politiki MSP. Tu vidim mnogo prijateljev MSP. Priporočila v prvem poročilu bodo upoštevana pri izvajanju akcijskega načrta in predvsem v vseh ustreznih vprašanjih, povezanih z malimi podjetji.
V zvezi s poročilom gospoda Lehneja je potrebnega še mnogo dela, saj moramo doseči sporazum v Svetu. Potrebovali bomo nekaj časa, predvsem glede soglasnosti, a vaš prispevek lahko res omehča ozračje in pomaga najti pravo soglasnost in odobravanje. Ta napredek moramo pospešiti in izdelati statut, ki bo res pomagal evropskim podjetjem.
V zvezi s čezmejnimi prenosi registriranih sedežev se Komisija strinja, da bi morala imeti podjetja možnost prostega prenašanja svojih sedežev v Evropski uniji, če so zagotovljene pravice delničarjev, upnikov in zaposlenih. Zato moramo doseči pravo ravnotežje med svobodo ustanavljanja in interesi tretjih strani.
Zaključil bom s tem, da bom povedal, da je letos evropsko leto kreativnosti in inovacij in da je zelo pomembno imeti pristop, ki podpira kreativno zmogljivost naših podjetij. Ljudje so zelo pomembni ne le zaradi krize, ampak tudi zato, ker ni večjega potenciala kot so ljudje. Vprašanja, kot so pravice intelektualne lastnine ali patent Skupnosti, bi lahko v bližnji prihodnosti obravnavali z bolj nepristranim in odkritosrčnim političnim pristopom. Evropa je lahko pri podpiranju MSP bolj inovativna in ustvarjalna.
Klaus-Heiner Lehne
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, komisar, rad bi podal štiri pripombe. Najprej mislim, da bi morala Komisija v zvezi z direktivo o prenosu registriranih sedežev opustiti svoj argument, ker tvega, da se bo osmešila med strokovnjaki. Teorija, da je mogoče prenose podjetij urejati tako, da se podjetje ustanovi v sosednji državi in se nato z njim združi lastno podjetje po Direktivi o združitvah, bi bila stežka bolj birokratska. Tu govorimo o zmanjšanju birokracije in olajšanju stvari za MSP. Ta predlog le še dokazuje, kako malo smisla ima, da Komisija še naprej vztrajno zavrača predstavitev predloga o štirinajsti direktivi. To je v korist le odvetnikom.
Moja druga točka se nanaša na sodelovanje. Gospa van den Burg ima prav: na prave MSP niti najmanj ne vpliva kompromis, ki smo ga predstavili. Naš namen je le izogibanje zlorabi in registracija podjetij, ki so dejansko velika podjetja in so bolj prilagojena evropski družbi kot pa evropski zasebni družbi v smislu števila zaposlenih. Dejansko se registrirajo le zlorabe.
Moja tretja točka se nanaša na teorijo dejanskega sedeža, ki ji ostaja zavezanih le sedem držav članic - le sedem! Lani je največja država članica, Nemčija, opustila to teorijo. Sodišče Evropskih skupnosti je ne zagovarja, a jo v izjmenih primerih dopušča, kakor se je izkazalo s sodbo Cartesio. Ladja je odplula; nima se smisla še naprej prepirati glede tega.
Četrta stvar, ki jo želim povedati, je, da argument s strani levo usmerjenih poslancev - nobeden izmed njih ni prej ostal na razpravi -, da bi bilo treba predlog zavrniti, ne upošteva vsebine poročila - gospod Medina Ortega ima glede tega popolnoma prav. V vsebini poročila je dejansko poskrbljeno za vse kritike, ki so bile predstavljene. Zato bi predlagal, da tudi levo usmerjeni poslanci razmislijo o ponovnem branju poročila in sprememb in o njihovi ponovni razpravi v skupini.
Edit Herczog
poročevalka. - Gospa predsednica, zelo mi je žal, da niso v prostoru prisotni vsi moji volivci, ker je bilo čudovito poslušati, kako je mnogo poslancev iz mnogih držav pozdravilo moje poročilo o Aktu za mala podjetja. Vendar pa moram povedati, da moje poročilo brez Komisije ne bi bilo mogoče, namreč brez gospoda Verheugna in njegove ekipe za mala podjetja, gospe Le Bail in drugih. Prav tako mi to ne bi uspelo brez Medskupine za mala podjetja.
Večina mojih kolegov se je strinjala z vsem v poročilu, kot je razvidno iz dejstva, da ni bilo predstavljenih mnogo sprememb. Nekateri kolegi so vprašali, zakaj ni pravno zavezujoč. Po svojem značaju ni pravno zavezujoč iz mnogih razlogov. Vendar pa bomo jutri pozvali k poimenskemu glasovanju glede večjega števila odstavkov, da bi dokazali skupno ukrepanje Parlamenta in skupno zahtevo Sveta, da se to stori.
Nazadnje bi rada povedala, da je natanko pred 200 leti Darwin objavil svojo knjigo o izvoru vrst. Povedal je, da preživeli ni najmočnejši, ampak tisti, ki se najbolje prilagaja. Mislim, da smo z Aktom za mala podjetja ustvarili prostor, kjer se lahko države čanice prilagajajo in manevrirajo in kjer se lahko hitreje prilagajajo mala podjetja v državah članicah, preživijo to krizo in se soočijo z naslednjimi izzivi. Najlepša hvala za vašo podporo.
Predsednica
Od štirih političnih strank sem prejela štiri predloge za resolucijo o sodelovanju delavcev v evropski zasebni družbi.
Glasovanje bo potekalo v četrtek.
Pisne izjave (člen 142)
Gabriela Creţu  
v pisni obliki. - (RO) Poudarila bi rada dva nadvse bistvena vidika.
Dostop do financiranja je poleg pravnih in administrativnih pomoči bistvenega pomena Ustvarjanje posebnega sklada za MSP in razvoj mikrokreditov sta pogoja, brez katerih se MSP ne morejo zoperstaviti težkim tržnim pogojem, priložnosti za ustvarjanje novih MSP pa bi bile zelo omejene.
Drugi vidik je povezan s statusom žensk, ki upravljajo mala podjetja. V mnogih pogledih se ne razlikujejo bistveno od delavcev. Razlogi za to so lahko pomanjkanje razvoja storitev, ki pospešujejo ravnotežje med zasebnim življenjem in delom, kot tudi težko konkurenčno okolje, kjer so zelo pomembne mreže. Takšne mreže, ki pospešujejo tok informacij in lahko po potrebi zagotovijo podporo, so prihodnost podjetij, ki jih vodijo moški, medtem ko so ženske s tega vidika bolj ranljive. Iz tega razloga je treba spodbujati povezave med podjetji, ki jih vodijo ženske, in med tistimi, ki jih vodijo moški.
Prav tako vse države članice pozivamo k priznanju statusa solastništva za ženske, ki delajo v malih družinskih podjetjih. V večini primerov je lastnik moški, vse ženske pa so obravnavane kot neplačani družinski delavci. Nimajo niti koristi socialnega zavarovanja, ki jih uživajo zaposleni. Dejansko so neugodne posledice očitne in katastrofalne, ko so ženske stare ali če se ločijo od svojih partnerjev.
Adrian Manole  
v pisni obliki. - (RO) Konkurenčnost MSP se pogosto zmanjšuje zaradi ovir, ki preprečujejo čezmejno trgovanje. Odstranitev teh ovir bi prinesla večjo pravno stabilnost in omogočila učinkovitejši izračun nevarnosti v zvezi z odgovornostjo, s katerimi se soočajo podjetja in podjetniki. S tem poročilom je Evropski parlament pokazal, da je v celoti razumel bistveno vlogo, ki jo igrajo mala in srednje velika podjetja v smislu konkurenčnosti evropskega gospodarstva.
Dobro predstavljen statut evropske javne družbe, namenjen dopolnitvi pravnih oblik, ki že obstajajo, bi v mnogih ozirih koristil konkurečnosti evropskih MSP: utrdil bi evropski notranji trg, poenostavil pravni okvir za podjetja in s tem zmanjšal stroške svetovanj in poenostavil dostop do čezmejnih trgov in izboljšal gospodarsko vključevanje in rast.
Statut bi MSP prav tako nudil večjo prožnost.
MSP predstavljajo več kot 90 % gospodarstva EU in dve tretjini njenih delovnih mest. Zato bi morala dobiti najboljše možne pogoje, da bi prispevala h gospodarski rasti v integriranem notranjem trgu, kapitalizirala razpoložljive priložnosti in se soočala z izzivi globalizacije.
Søren Bo Søndergaard  
v pisni obliki. - (DA) Namen tega predloga je po mnenju Komisije izboljšati okvirne pogoje za poslovanje na notranjem trgu EU.
S predlogom bo to doseženo tako, da bodo podjetja dobila sposobnost, da bodo lahko svobodno izbrala državo članico, v kateri bodo imela naslov registriranega sedeža, ne glede na to, kje se dejansko izvajajo njihove dejavnosti, in da se bodo morala ravnati po zakonih države, kjer imajo naslov registriranega sedeža.
Tako bo odprta pot za izogibanje težko prisluženim pravicam delavcev v državah članicah EU.
Resnica je specifična. Dovolite mi, da sem specifičen.
Dansko podjetje z registriranim sedežem v Köbenhavnu in s 35 zaposlenimi je, po danskem pravu, dolžno sprejeti v upravo predstavnike, ki jih imenujejo delavci. To zagotavlja, da imajo delavci nekaj vpogleda v položaj in prihodnost podjetja.
Če se predlog, ki je bil predložen, sprejme nespremenjen, bi se lahko zadevno podjetje preprosto registriralo kot evropsko podjetje s sedežem na Finskem. Nenadoma je za pridobitev zastopanja delavcev potrebnih 150 zaposlenih. V večini držav članic EU je položaj še slabši.
Morda bo predlog Komisije nekoliko izboljšan na prihodnjih pogajanjih. Morda besedilo, ki bo na koncu sprejeto, ne bo tako slabo.
V vsakem primeru bi se morali vprašati "zakaj"? Zakaj Komisija vedno znova poda predloge, katerih edini cilj je zmanjšanje pravic delavcev? Ali je mogoče, da je z EU nekaj bistveno narobe?
