Miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Anne Laperrouze for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken og om ændring af direktiv 2000/60/EF - C6-0243/2006 -.
Joe Borg
Fru formand! Jeg er glad for at indlede denne forhandling om de foreslåede miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken som supplement til vandrammedirektivet, der er kernestykket for EU's vandbeskyttelse. Jeg vil gerne takke ordføreren fru Laperrouze og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed for den store indsats. Jeg vil også takke Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter samt Fiskeriudvalget og i særdeleshed ordførerne hr. Rübig, fru Bourzai og fru Corbey for deres meget konstruktive og støttende bidrag til dette vigtige dokument.
Beskyttelse af floder og søer samt kyst- og havmiljø mod forurening fra farlige stoffer er en vigtig prioritering for Kommissionen. Vi har gjort store fremskridt siden 1970'erne, hvor Fællesskabet traf sin første afgørende foranstaltning. Efterhånden som vi løste nogle forureningsproblemer, dukkede andre imidlertid op. Den kemiske cocktail i vores farvande er blevet mere kompleks, og forureningskilderne er ikke længere koncentreret ét sted men er udbredte og diffuse. Der har aldrig været tid til selvtilfredshed.
For at løse de nye forureningsproblemer fra disse farlige stoffer har Kommissionen foreslået eller vedtaget mere end 30 fællesskabslove siden vandrammedirektivet. Jeg kan ikke nævne dem alle, men jeg vil gerne komme med nogle eksempler.
For det første har Kommissionen forbudt eller begrænset markedsføringen og brugen af 16 af de prioriterede stoffer fra vandrammedirektivet. Yderligere beslutninger om nogle pesticider, biocider og andre eksisterende kemikalier er undervejs. For det andet vil milepælsaftalen om Reach, den nye EU-kemikaliepolitik, kræve godkendelse af de farligste stoffer samt reduktion af risici for alle andre kemikalier, der er omfattet af vandrammedirektivet.
Kort sagt vil jeg igen understrege, at Kommissionen også i fremtiden er indstillet på at levere de nødvendige instrumenter til emissionskontrol, hvor de kan give den mest effektive og proportionerede indsats for at løse forurening fra prioriterede stoffer. Samtidig støtter jeg principperne om bedre regulering og om kun at stille yderligere forslag, hvor det kan påvises, at Fællesskabet er det mest hensigtsmæssige niveau for en indsats.
Nu vil jeg gå videre med Kommissionens forslag til et direktiv om miljøkvalitetskrav for prioriterede stoffer. Formålet med direktivforslaget er at opstille harmoniserede og gennemsigtige kriterier for vurdering af god kemisk tilstand for overfladevand, der skal opnås inden 2015. Således er den vigtigste del af forslaget bilag I: de kvalitetsstandarder, der skal respekteres i alle floder, søer, kystfarvande og territorialfarvande.
Som De ved, vil det foreslåede havstrategidirektiv sikre havområder samme grad af beskyttelse mod forurening fra farlige stoffer på de områder, hvor vandrammedirektivet ikke finder anvendelse. Jeg understreger, at de foreslåede værdier for kvalitetsstandarder allerede afspejler den risiko for det marine økosystem, som disse stoffer kan udgøre. Endvidere identificerer forslaget yderligere to prioriterede farlige stoffer, ligesom det ophæver adskillige direktiver, der blev vedtaget mellem 1982 og 1990.
Forslaget omfatter imidlertid ikke tillægsforanstaltninger for emissionsbegrænsninger af de tidligere nævnte årsager. Efter Kommissionens mening er emissionsbegrænsning tilstrækkeligt omfattet gennem andre eksisterende fællesskabsbestemmelser som f.eks. direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at vi har en fælles målsætning om at sikre et højt beskyttelsesniveau for vandmiljøet. Kommissionen offentliggjorde sin første rapport om gennemførelse af vandrammedirektivet den 22. marts 2007 på verdensdagen for vand. I rapporten blev det pointeret, at der trods fremskridt endnu er meget arbejde tilbage at gøre - specielt af medlemsstaterne - hvis vi ønsker at sikre en bæredygtig vandforvaltning med direktivets gennemførelse.
Det aktuelle forslag er endnu et skridt i denne retning, og jeg er indstillet på at samarbejde med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne om at nå de mål, som vi i forening opstillede for os selv i år 2000. Der er imidlertid mange flere skridt, der skal tages, og jeg vil bede om Deres støtte i denne proces.
Anne Laperrouze 
ordfører. - (FR) Fru formand, mine damer og herrer, hr. kommissær! De har netop gjort opmærksom på, at den kemiske forurening af overfladevandet er en trussel for vandmiljøet, for økosystemet, og dermed for menneskets sundhed. De sagde netop, at målet med dette datterdirektiv til rammedirektivet om vand er at bekæmpe udspredelsen af giftige stoffer i overfladevandet. I denne forbindelse vil der blive udarbejdet en oversigt over udledninger, emissioner og tab med det formål at kontrollere, om målene for reduktion eller standsning af udledninger og tab af forurenende stoffer er nået, i overensstemmelse med rammedirektivets artikel 13, stk. 7, idet fristen for at nå målet for standsning er 2025. Direktivet ophæver de eksisterende datterdirektiver, der er nævnt i bilag IX til rammedirektivet.
Dette direktiv fastsætter således grænseværdier for koncentrationer i overfladevandet af visse typer pesticider, tungmetaller og andre kemiske stoffer, der er farlige for dyr og planter i vandmiljøet og for menneskets sundhed. De af Kommissionen udførte konsekvensanalyser har bevirket, at der er blevet defineret niveauer for miljøkvalitetsnormer med udgangspunkt i et årsgennemsnit, som giver et beskyttelsesniveau mod langtidseksponering, og med udgangspunkt i de højest tilladte koncentrationer, der giver beskyttelse mod korttidseksponering. Der hersker fortsat uenighed om visse EQS-værdier, navnlig hvad angår værdierne for benzen og cadmium, hexachlorbenzen og hexachlorbutadien, kviksølv, nikkel, bly og de polyaromatiske kulbrinter, da visse konsekvensanalyser endnu ikke er afsluttet, hvilket trods alt har generet os under drøftelserne.
Ændringsforslagene fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed afspejler et ønske om at opstille fælles metoder med henblik på at tilvejebringe et passende beskyttelsesniveau og undgå konkurrenceforvridning mellem medlemsstaterne. Vi har ligeledes undersøgt muligheden for at tillade overgangsområder, hvor kravene må overskrides. Ville vi nå længere ved at slette denne mulighed? Det vigtigste er i virkeligheden analyseområdet. Hvis ikke vi fastlagde overgangsområder, ville vi måske opleve uheldige følger, hvor vi undgik at foretage kontrol i disse områder og dermed var uvidende om, hvad der sker i områderne.
Vi har derfor foreslået at give medlemsstaterne mulighed for at fastlægge overgangsområder, men med en forpligtelse til at mindske disse områder med henblik på på sigt at respektere miljøkvalitetsnormerne i de pågældende områder. Vi har ligeledes drøftet det særlige spørgsmål omkring havneområder, hvor kvalitetsnormerne eller analysemetoderne ikke synes at være hensigtsmæssige som følge af den omrøring af vandmasserne, der opstår i forbindelse med uddybning af floder og flodmundinger. Vi har længe drøftet muligheden for at tilføje meget giftige stoffer til den af Kommissionen oprindeligt foreslåede liste over stoffer. Dette blev i sidste ende genstand for et kompromis. Vi anmoder Kommissionen om at foretage en analyse af disse nye stoffer på listen og om at udtale sig om deres endelige klassificering som prioriterede stoffer eller prioriterede farlige stoffer, og dette senest 12 måneder efter direktivets ikrafttræden.
Vores kompromis vedrører nye foranstaltninger til kontrol af emissionerne. Vi insisterer på emissionskontrol. Mens Kommissionen henviser til de andre eksisterende lovbestemmelser om forurenende kemikalier som f.eks. Reach, IPPC og direktiverne om pesticider, anmoder vi Kommissionen om at foretage en komplet evaluering af sammenhængen i og effektiviteten af alle de eksisterende retsakter, der kan have betydning for vandkvaliteten, og om nødvendigt at tilpasse retsakterne eller stille forslag om nye.
Til slut vil jeg gerne takke Kommissionens repræsentanter og de forskellige kontaktpersoner, der har hjulpet mig med at udfærdige denne betænkning, og naturligvis de rådgivende ordførere for kvaliteten af vores samarbejde i en meget teknisk sag. Jeg må sige, at det har været en fornøjelse at arbejde sammen med dem.
For nærværende, mine damer og herrer, anmoder jeg Dem om at støtte denne betænkning, så vi kan få en tekst, der gør det muligt at kontrollere effektiviteten af den gældende europæiske lovgivning på miljøområdet, dvs. som gør det muligt at finde ud af, om det ved fristens udløb i 2025 er lykkedes os at eliminere udledningerne af disse stoffer, der er meget giftige for mennesket og miljøet.
Paul Rübig 
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne starte med at takke fru Laperrouze for det glimrende samarbejde om en teknisk og vanskelig sag, som er meget vigtig for et Europa med 27 medlemsstater, fordi harmoniseringsbestræbelserne også tjener til at forhindre konkurrenceforvridninger i EU.
Som det altid er tilfældet med tekniske sager, så er der også godkendelsesprocedurer og administrative byrder, som bør kontrolleres igen og igen på grund af behovet for bedre regulering, og vi har for øjeblikket en målsætning om at reducere de administrative regler med 25 %. Jeg tror, det er nødvendigt at foretage den rette prioritering for at få en bedre lovgivning, for navnlig for små og mellemstore virksomheder er tekniske regler og kontroller ikke altid kun forbundet med udgifter, med også med en tilsvarende administrativ byrde.
Derfor beder jeg Kommissionen om fortsat at undersøge disse reglers tekniske gennemførlighed, ajourføre dem og naturligvis også undersøge proportionaliteten med hensyn til udgifterne. Med de forskellige planlagte trin for øje er det en væsentlig grundlæggende forudsætning.
Dermed kommer jeg til totalforbuddet mod forringelse, som i praksis kan forårsage en lang række problemer i industri og landbrug. Vi ved alle, at vi, når vi har med vand at gøre, kan have oversvømmelser den ene dag og tørkeområder den næste. Hvis der blev indført et totalforbud mod forringelse på området, ville disse regler medføre enorme problemer inden for landbruget og industrien i løbet af kort tid.
Robert Sturdy
Fru formand! Jeg vil også lykønske fru Laperrouze. Vi startede på et meget godt grundlag, og vi samarbejdede godt hele vejen igennem. Vi lagde ud med at sætte offentlighedens og miljøets sikkerhed i første række. Efter min mening var det utroligt vigtigt.
Direktivforslaget opstiller grænser for koncentrationer i overfladevand af en række stoffer inklusive nogle pesticider, tungmetaller og andre farlige kemikalier og stoffer, som ordføreren allerede har nævnt. Disse kemikalier udgør en særlig stor fare for både menneskets sundhed og for dyre- og plantelivet - specielt vandlivet - og derfor passer det fint som den sidste brik i vandrammedirektivets puslespil.
Det er vigtigt, at forureningen kontrolleres, og at der er sammenhæng med vandrammedirektivet. Kommissionen skal fastlægge fælles metodologier for at sikre et passende beskyttelsesniveau og samtidig undgå konkurrenceforvridning. Ændringsforslagene til plenenarforsamlingen under afstemningen om miljøkvalitetskrav skal gøre teksten mindre forvirrende, mere rimelig og lettere at gennemføre. Forslaget om to nye betragtninger skal sikre sammenhæng med vandrammedirektivets krav om prioriterede stoffer. I øjeblikket er der ingen enighed om, hvordan der skal træffes foranstaltninger, hvilket fru Laperrouze også kom ind på med sedimenter og biota, og indtil vi får de rigtige videnskabelige data om disse niveauer, skal vi se meget nøje på det. I stedet for at sætte niveauer for medlemsstaterne nu bør vi følge koncentrationerne af stoffer i sedimenter og biota med henblik på at få en rammestandard.
Formålet med dette forslag er at beskytte miljøet og den menneskelige sundhed. Det er et meget vigtigt mål, men det er vigtigt, at alle elementer af vandrammedirektivet er bæredygtige og realistiske. En del af dette består i at holde omkostningerne på et rimeligt niveau og huske på, at målene ikke kan opfyldes uden den nødvendige tekniske formåen.
Jeg vil igen takke ordføreren.
Marie-Noëlle Lienemann
for PSE-Gruppen. - (FR) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi har her et ekstremt vigtigt datterdirektiv til rammedirektivet om vand.
Jeg skal minde om, at det i dette rammedirektiv fastsættes, at den gode økologiske tilstand for overfladevand og ferskvand i EU skal være genoprettet inden 2015, og jeg må sige, hr. kommissær, at den meget langvarige gennemførelse af direktivet bekymrer os meget. Det var imidlertid afgørende at få opstillet rammer for forbuddet mod prioriterede stoffer og prioriterede farlige stoffer, hvoraf nogle skal fjernes, og at få opstillet normer for dem.
Oprindeligt indeholdt rammedirektivet bestemmelser om en komplet sammenhæng med de internationale havkonventioner, navnlig OSPAR-konventionen. Denne konvention indeholder en liste over stoffer, der progressivt skal fjernes, og min gruppe fandt det afgørende at føje de stoffer, der figurerer i OSPAR-konventionen, til direktivets liste over prioriterede farlige stoffer. For at nå frem til et kompromis accepterede De Europæiske Socialdemokraters Gruppe imidlertid forslaget fra vores ordfører, fru Laperrouze - som jeg gerne vil takke for kvaliteten af hendes arbejde og for hendes personlige engagement - og gruppen trak sit ændringsforslag tilbage. Under alle omstændigheder skal PSE-Gruppen tilse, at Kommissionen, når eksperterne er færdige med deres arbejde, og konsekvensanalyserne er færdiggjorte, rent faktisk gør en indsats for at nå det højeste niveau for miljøkravene, for som De ved, gælder det kvaliteten af vores vand, men også kvaliteten af vores have og oceaner og sammenhængen med forslaget til direktiv om en strategi for havmiljøet, som vi har haft til førstebehandling.
Ellers kan vi fuldstændig tilslutte os de forslag, der er blevet støttet af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, som jeg vil opsummere som følger. For det første identiske målemetoder i hele EU, hvilket i øvrigt er mere bekvemt for medlemsstaterne og mere klart for borgerne. For det andet overgangsområder, ja, men med en udløbsdato, der er fastsat, eller som i hvert fald blev foreslået fastsat til 2018 under førstebehandlingen, hvis jeg husker ret. For det tredje et meget vigtigt punkt, nemlig at sørge for at opnå fuld og hel sammenhæng mellem vores lovbestemmelser, for det er rigtigt, at vi ofte kritiseres for at ophobe for mange logikker, og det skal være klart for borgerne, hvem der træffer den endelige beslutning.
Henrik Lax
Fru formand! Miljøet er en topprioritet for EU, og der er brug for drastiske foranstaltninger, hvis vi skal nå at skabe en miljømæssig holdbar fremtid. Østersøen er et af de have, som har akut behov for strengere miljøregler for at kunne bedres og overleve. Jeg vil derfor rette opmærksomheden mod nogle punkter i Kommissionens forslag om miljøkvalitetsnormer, som vi bør tage hånd om. Der er uoverensstemmelse mellem Kommissionens forslag og henstillinger fra internationale organisationer som Helsingfors-Kommissionen, f.eks. i spørgsmålet om stoffer som DEHP. Det er også modstridende, at Kommissionen ifølge rammedirektivet om vand skal kontrollere, at medlemsstaternes forpligtelser til at reducere udledninger opnås inden 2015, men at dette i det nye forslag er ændret til 2025. Desuden foreslås en ny artikel, som f.eks. tillader, at overgangsområder kan overskride de tilladte grænseværdier for miljøfarlige stoffer. Kommissionen giver ingen tilfredsstillende forklaring på, hvorfor disse overgangsområder bør indføres, eller foreslår nogen mekanisme for, hvordan man skal opnå tilfredsstillende vandkvalitet inden for disse områder. Det kan betyde en alvorlig udhulning af vores miljølovgivning. Vi bør have fælles, strenge og tydelige regler for at få bugt med miljøforureningen i vores vand. Det må vi ikke gå på kompromis med eller udskyde til et senere tidspunkt.
Margrete Auken
for Verts/ALE-Gruppen. - Fru formand! I 1995 blev landene omkring Nordsøen enige om i løbet af 25 år at stoppe udledningen af en række af de farligste stoffer. Målsætningen var inkluderet i OSPAR samt i revisionen af Barcelona-konventionen. Vi i Europa-Parlamentet har ligeledes taget princippet til os i vandrammedirektivet, selv om tidsgrænsen ikke blev nævnt. Men så lod det til, at Kommissionen glemte alt om sagen! Der gik lang tid - ikke to år som aftalt, men 4,5 år - før Kommissionen kom med sit forslag. Derudover var der alt for få stoffer med på listen over farlige stoffer. Ambitionerne for vandmiljøet rutschede nedad. Det er slemt for vandet, men også for EU's anseelse. Vandmiljøet er en sag, der ligger de europæiske befolkninger på sinde, og vi bør fra EU's side leve op til forventningerne. Vi må ikke svigte de løfter, som vi så klart og så ofte har givet!
Miljøudvalget fik heldigvis rettet gevaldigt op på Kommissionens forslag. Stor tak skylder vi fru Laperrouze for det arbejde, hun har gjort i kredsen af ordførere med at tilvejebringe vigtige kompromiser. Siden stemte udvalget yderligere en række forbedringer af Kommissionens forslag igennem, så vi nu faktisk har et flot resultat! Vi har som sædvanligt oplevet et vældigt pres fra de reaktionære industrier, der nægter at modernisere deres produktionsmetoder. Men i morgen ved afstemningen er det os, Europa-Parlamentet, der skal sikre, at EU lever op til målsætningerne i OSPAR og vandrammedirektivet. Vi må ikke bøje os for den gamle forurenende industri. Vi skylder vores miljø, vores sundhed og vores efterkommere, at vi står fast.
Johannes Blokland
Fru formand! Allerførst takker jeg ordføreren, fru Laperrouze, for det arbejde, hun har gjort. Jeg vil dog fremsætte to bemærkninger.
For det første tilfælde, hvor det er teknisk uigennemførligt at opfylde miljøkvalitetsnormer i en medlemsstat, eller hvor det giver anledning til uforholdsmæssigt store omkostninger, både sociale og økonomiske. Jeg ønsker en undtagelse for disse, ligesom i artikel 4 i rammedirektivet om vand.
For det andet vil jeg nævne opgørelsen over tabene. F.eks. forårsager skibsfart og tidevand, at forurenende stoffer frigøres fra sedimentet. Eftersom disse stoffer er udledt på et tidligere tidspunkt, må de ikke betragtes som tab.
For at gennemføre disse ændringer har vi på IND/DEM-Gruppens vegne stillet to ændringsforslag, 66 og 67, og jeg regner med, at De vil støtte disse.
Irena Belohorská
(SK) Fru formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren fru Laperrouze med hendes betænkning om vandpolitik. Den aktuelle betænkning er tæt beslægtet med en anden betænkning, som jeg er ordfører for, nemlig betænkningen vedrørende en temastrategi for bæredygtig brug af pesticider.
Alle de otte stoffer på listen over andre forurenende stoffer er pesticider, ligesom de fleste af stofferne fra gruppen af prioriterede forurenende stoffer. Forureningen af europæisk vand med pesticider og andre kemikalier er meget alvorlig. Det retfærdiggør behovet for at behandle problemerne med overfladevand og pesticider på EU-plan snarere end hos de enkelte medlemsstater. Jeg glæder mig derfor overmåde over indførelsen af miljøkvalitetskrav, der bliver bindende for alle 27 EU-medlemsstater.
Min betænkning handler bl.a. om beskyttelse af vandmiljøet. Nyligt foreslåede foranstaltninger vedrørende forbedret beskyttelse omfatter oprettelsen af mindst 10 meter brede beskyttelseszoner langs vandløb samt et forbud mod sprøjtning med pesticider fra luften inklusive et forbud mod brugen af adskillige pesticider i nærheden af vandløb samt kvantitative restriktioner vedrørende deres anvendelse. Jeg er enig i ordførerens forslag om at omklassificere de otte stoffer i gruppen af andre forurenende stoffer til prioriterede forurenende stoffer.
Vandrelaterede emner er imidlertid ikke kun et problem for EU, og det er derfor også vigtigt at samarbejde med tredjelande. Gennemførelsen af disse foranstaltninger i EU bliver ineffektiv, så længe der fortsat flyder forurenet vand ind i EU's medlemsstater fra tredjelande. Nogle områder i det østlige Slovakiet, der er blandt landets fattigste, har utilstrækkelige grundvandsforsyninger. Drikkevandet forberedes gennem behandling af overfladevand i stedet for grundvand. Disse områder af Slovakiet har ofte helt grundlæggende problemer, hvor kloakanlæggene er utilstrækkelige eller helt fraværende i nogle regioner. Det er således forståeligt, at denne del af Slovakiet er karakteriseret ved en høj forekomst af mave- og tarmsygdomme. Følgelig bruger vi enorme summer på behandling og vaccination. Vi skal forebygge sådanne problemer ved at skaffe sundt drikkevand.
Investeringer i overfladevandets kvalitet er investeringer i sundhed. Slovakiet har kun brugt omkring 25 % af de tilgængelige strukturfonde til miljømæssige formål. Denne procentdel er foruroligende lille. Jeg foreslår en højere procentdel.
Péter Olajos
(HU) Fru formand! Nærværende direktiv udfylder et tomrum og er utroligt relevant. Intet sted fremgår det mere tydeligt end i det faktum, at der i nu seks år har været en stadig mere lidenskabelig debat mellem to medlemsstater om netop manglen på sådanne regler.
I centrum af EU bliver forholdet mellem Østrig og Ungarn stadig mere anspændt, fordi tre østrigske læderfabrikker udleder deres industrispildevand i en flod på grænsen mellem de to lande. Det får floden til at skumme, men de østrigske myndigheder bliver ved med at forsvare sig selv uden at fortrække en mine, idet de hævder, at begge fabrikker overholder grænseværdierne for udledning, dvs. for emissioner. De tier imidlertid frækt om effekterne af de adskillige ton industrispildevand, der hver dag hældes ud i denne flod, nemlig lavt vandudbytte.
I dette direktiv tages der omsider hensyn til det naturlige vandmiljøs bæreevne, og det vil forbyde 70 farlige stoffer inklusive f.eks. pesticider, vaske- og rengøringsmidler, opløsningsmidler og tungmetaller. Disse stoffer bringer bæredygtigheden i fare for både økosystemet og menneskets sundhed.
Mine ændringsforslag, der medtager den naphtalensulfonat, der udledes fra førnævnte østrigske læderfabrikker, blandt de farlige stoffer, fik støtte fra et stort flertal i udvalget. Derfor er jeg overbevist om, at Parlamentet vil vedtage skrappe regler i morgen. Jeg vil opfordre kollegerne til at støtte mine og Kommissionens ændringsforslag og til at gøre en politisk indsats for at beskytte vores råvand mod at blive industrikloakker. Og en anden ting. Efter min mening er tidsrammen, ifølge hvilken direktivet træder i kraft i 2015 og forbuddet mod direkte udledning af forurenende stoffer i overfladevand gælder fra 2025, alt for lang.
Kathy Sinnott
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig over denne betænkning om miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken. Jeg mener imidlertid ikke, at politikken er tilstrækkeligt omfattende til Irlands problemer med vandforsyningssystemerne.
Meget af drikkevandet i Irland er overfladevand. Op til 25 % af den offentlige vandforsyning i landet risikerer forurening fra cryptosporidium-parasitten. I 2005 fik vandforsyningen i Galway prædikatet højrisiko, og i dag kan husholdningerne ikke bruge vandet i Galway. Der er udbrud af mave- og tarmsygdomme i både Galway by og amt.
En anden faktor, der bidrager til vandproblemet i Irland, er spildevandsudledning fra fabrikker som f.eks. Aughinish Alumina, County Limerick, der har været en stor forureningskilde for det lokale og omkringliggende område med dets giftige røde mudderaflejringer, der siver ud i vandforsyningen. I Irland tilsætter vi hydrofluorosylisk syre til vores drikkevand som et såkaldt lægemiddel for at forhindre karies i tænderne. Det er ulovligt at tvangsmedicinere befolkninger med dette farlige giftige affaldsstof, der har skabt en stigning i antallet af knogleforstyrrelser. Vand er en grundlæggende menneskerettighed, en nødvendighed. Vi håber, at dette direktiv vil sikre vand af høj kvalitet til det irske folk.
Christa Klaß
(DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det glæder mig, at vi nu endelig drøfter den sidste grundlæggende retsakt, som er nødvendig for at få en omfattende og forebyggende europæisk vandpolitik og også for at gennemføre vandrammedirektivet. Det er bedre at forebygge end at skulle gøre skaden god igen senere, og det gælder navnlig for vand, som er så livsnødvendigt for os.
Ifølge vandrammedirektivet skal listen over prioriterede stoffer revideres regelmæssigt og tilpasses i overensstemmelse med den aktuelle videnskabelige viden. Den liste, vi udarbejder, er således ingen statisk eller færdig liste, men et led i en dynamisk proces, der skal gøre det muligt at inddrage ny viden og optage nye stoffer på listen, stoffer, der udvikles og så bliver anvendt, hvilket de mange eksempler, som kollegerne har nævnt i dag, har demonstreret.
Vi kan ikke altid medtage og tage højde for alle virkninger forbundet med et stof. Da f.eks. p-pillen kom på markedet i tresserne, blev den i første omgang hyldet som en revolutionerende succes, og først senere viste det sig, at de hormonelle stoffer oplagres i vores vand. Derfor er en permanent overvågning nødvendig, og sådan opfatter vi også den nye liste over stoffer i bilag II, hvor ordføreren som et kompromis har sammenfattet de stoffer, som kollegerne har betegnet som farlige eller evt. farlige. Det er nu op til Kommissionen at undersøge, hvad der skal ske med disse stoffer, og så fremlægge forslag herom for Parlamentet.
Denne liste skal forstås som en ren opregning af stoffer, som skal undersøges. Den er hverken udtryk for en identificering eller en forhåndsvurdering af stofferne, og den gør heller ikke krav på at være udtømmende. Alle stoffer skal vurderes på et videnskabeligt grundlag, og hvis det viser sig, at de skal identificeres som farlige, så skal de også straks klassificeres som sådan. En god europæisk vandpolitik skal, hvis den skal beskytte folk, altid tage højde for den seneste viden og de seneste vurderinger.
Richard Seeber
(DE) Fru formand! Jeg vil også gerne takke ordføreren, fru Laperrouze, for denne glimrende betænkning. Det er særdeles vigtigt, at vi fremlægger dette direktiv, som kompletterer vandrammedirektivet, i tide, og som ordføreren sagde, er det ikke mindre vigtigt at bekæmpe forurening ved kilden, dér hvor den har sin oprindelse, og at bekæmpe diffuse kilder til forurening med fælles metoder. Vi må forhindre konkurrenceforvridninger og garantere en god vandkvalitet i hele EU.
Jeg vil gerne sige lidt om et par ændringsforslag, som i mine øjne er meget vigtige. Navnlig totalforbuddet mod forringelse, som hr. Rübig allerede har været inde på, medfører en række problemer i forhold til den praktiske gennemførelse. Vi må spørge os selv, om det er rimeligt at vedtage noget, som vil gøre økonomisk aktivitet væsentlig mere besværlig. Vi skyder over målet her, for en begrænsning af overgangsområdernes anvendelighed til lave vandstande udgør også en ekstrem hindring for vandforvaltningen.
Vi bør også undersøge, hvordan udvælgelsen og identificeringen af de prioriterede stoffer kan gennemføres på en videnskabeligt korrekt måde. Det mangler der at blive fremlagt nogle flere undersøgelser af, hvis vi skal have et ordentligt videnskabeligt grundlag at fastlægge de relevante krav på.
Jeg vil gerne give udtryk for min støtte til især ændringsforslag 75 stillet af hr. Sturdy, som henviser til behovet for teknisk gennemførlighed, og at man især skal undgå uforholdsmæssige udgifter.
Hr. Olajos refererede til et bilateralt problem mellem Østrig og Ungarn. Så vidt jeg ved, er der allerede blevet nedsat en kommission i den anledning, og vi er selvfølgelig særlig interesseret i, at dette problem bliver løst af de to lande i fællesskab.
Miroslav Mikolášik
(SK) Fru formand! Ligesom mine kolleger vil jeg også takke ordføreren fru Laperrouze for hendes udmærkede arbejde med udarbejdelsen af dette vigtige dokument.
Det faktum, at vi i de seneste to år har diskuteret vands renhed i Europa-Parlamentet, viser, at emnet i høj grad er på den offentlige dagsorden. Dagens emne vedrører grundvandsdirektivet både logisk og i realiteten. Jeg er glad for, at Europa-Parlamentet og Rådet med drøftelserne om de to foregående standarder er nået frem til et resultat, selv om deres uoverensstemmelser skulle løses gennem et forligsmøde. Jeg er overbevist om, at vi som medlemmer af Europa-Parlamentet skal være mere ambitiøse end Kommissionens forslag, og at vi skal foreslå nogle ekstra værdier, der i øjeblikket ikke findes på listen over særligt skadelige stoffer. Jeg tænker i almindelighed på teratogene og kræftfremkaldende stoffer samt tungmetaller, der finder vej ud i både overflade- og grundvand på grund af industrivirksomhedernes mangelfulde processer. Sidst men ikke mindst er det nødvendigt alvorligt at straffe dem, hvis forsømmelighed og store ligegyldighed resulterer i udsivning af benzin, olie og olieprodukter i overfladevand og grundvandsreservoirer. For resten har Slovakiet ligesom nabolandet Tjekkiet haft den beklagelige oplevelse af en omfattende forurening af vand inklusive grundvand i forbindelse med forlægningen af de sovjetiske væbnede styrker, der besatte landet i 21 lange år.
Det er også nødvendigt at forhindre udsivning i vand af særligt skadelige pesticider, der bruges umådeholdent i landbruget, og som direkte bringer befolkningens sundhed i fare. Ved fastlæggelsen af antallet af ekstremt skadelige stoffer skal vi imidlertid også tage hensyn til videnskabelige informationer og beviser vedrørende deres skadevirkninger over for mennesker og andre levende organismer. Jeg vil derfor opfordre Kommissionen til at udarbejde lovforslag, så nye bindende standarder kan træde i kraft senest i 2015.
Bernadette Bourzai 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. - (FR) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg skal som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter udtale mig om dette forslag til datterdirektiv til rammedirektivet om vand.
Jeg vil allerførst gerne takke fru Laperrouze for det fremragende stykke arbejde, hun har udført i denne komplekse og yderst tekniske sag. Jeg er særdeles godt tilfreds med afstemningen i Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, idet 12 af de 21 ændringsforslag, som Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har stillet, er blevet vedtaget.
For vores udvalg handler det kort sagt om for det første at minde om forsigtighedsprincippet, princippet om forebyggende indsats og princippet om, at forureneren betaler; for det andet at understrege nødvendigheden af rationel udnyttelse af jorden inden for rammerne af økologisk landbrug; for det tredje at fastlægge supplerende foranstaltninger på nationalt og EU-plan, der skal iværksættes, såsom begrænsning af andre forurenende stoffer og specifikke programmer til overvågning af sedimenter og biota; for det fjerde at understrege nødvendigheden af en formel evaluering af Fællesskabets retsakters sammenhæng og effektivitet med hensyn til vandkvalitet; for det femte at opfordre til samordning af overvågningsprogrammerne og de nationale oversigter, når et vandløb løber gennem flere medlemsstater; og for det sjette at påvise nødvendigheden af, at medlemsstaterne knytter en tidsplan for gennemførelse af målene om reduktion eller standsning af emissionerne til deres oversigt.
Joe Borg
Fru formand! Jeg er glad for at notere mig, at de ændringsforslag, der diskuteres, støtter de foreslåede miljøkvalitetskrav fra Kommissionen. Endvidere synes Europa-Parlamentet at kunne acceptere principperne for at introducere det nye begreb med overgangsområder og oprettelsen af en oversigt. Jeg takker for denne støtte, fordi disse elementer efter min mening er hjørnestenene i det foreslåede datterdirektiv. Der er endvidere mange ændringsforslag, hvor jeg fuldt ud deler de tilgrundliggende intentioner og mål.
Lad mig først sige, at jeg også er bekymret over den potentielle risiko ved nogle af de prioriterede stoffer. Jeg forstår, at Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed foreslår, at 11 af disse kemikalier gøres til nye prioriterede farlige stoffer i ændringsforslag 53-62. Efter min mening kan vi allerede håndtere disse risici og undgå negative indvirkninger på menneskets helbred og miljøet ved at gennemføre Reach og andre fællesskabsbestemmelser.
Jeg vil også understrege, at jeg deler bekymringerne om, at nye forurenende stoffer i stigende grad optræder i det vand, vi drikker eller bader i. Jeg forstår, at Miljøudvalget i ændringsforslag 65, 68 og 78 foreslår en tilføjelse til den prioriterede liste af 30 nye kemikalier, der ikke tidligere var med i vandrammedirektivet. Kommissionen arbejder med adskillige initiativer inklusive indsamling af nylige overvågningsdata for disse og andre stoffer. Kommissionen vil informere Dem om resultatet af disse initiativer i 2008 som en del af vurderingen af den prioriterede liste, som Kommissionen foreslår.
For det tredje er der mange ændringsforslag, der skaber en forbindelse med andre relevante bestemmelser, eller som pålægger Kommissionen flere opgaver og forpligtelser. Selv om Kommissionen ikke kan acceptere nogen af disse ændringsforslag - primært af hensyn til juridisk klarhed, så deler Kommissionen i mange tilfælde fuldt ud deres tilgrundliggende intentioner og mål. Afhængig af yderligere forhandlinger er jeg indstillet på at bruge Kommissionens tilgængelige ressourcer til at se nærmere på de betænkeligheder, som Europa-Parlamentet giver udtryk for i disse ændringsforslag.
Med hensyn til den mulige konflikt mellem internationale konventioner som f.eks. HELCOM og nye love, kan jeg forsikre hr. Lax om, at der er og fortsat vil være overensstemmelse mellem internationale konventioner og EU-lovgivningen. I øjeblikket drøfter Parlamentet direktivet om beskyttelse af havene, der bruger de eksisterende regionale aftaler som f.eks. HELCOM som de vigtigste gennemførelsesplatforme, hvilket sikrer konsistens.
Sammenfattet er jeg glad for med hensyn til det foreslåede datterdirektiv at kunne sige, at Kommissionen kan støtte 30 ændringsforslag fuldt ud eller i princippet. Jeg giver Parlamentets sekretariat en liste med detaljerne vedrørende Kommissionens holdning til ændringsforslagene.
Endelig er der rejst en række ekstra spørgsmål under forhandlingen. Jeg kan forsikre Dem om, at jeg har taget dem ad notam, og at jeg vil videregive Deres idéer, holdninger og bekymringer til hr. kommissær Dimas, der bestemt vil overveje dem grundigt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 22. maj.
Bilag - Kommissionens holdning
Betænkning af Laperrouze
Der er 30 ændringsforslag, som Kommissionen kan støtte helt, delvist eller principielt. Det er følgende ændringsforslag: 1, 3, 4, 7, 8, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 34, 35, 36, 38, 40, 43, 48, 52, 73 og 79.
Følgende ændringsforslag kan Kommissionen ikke støtte: 2, 5, 6, 9, 10, 11, 19, 20, 26, 27, 28, 32, 33, 37, 39, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 50, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 82 og 83.
