Taisomasis biudžetas Nr. 1/2010 (I skirsnis, Europos Parlamentas) (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - pranešimas, kurį pateikVladimír Maňka Biudžeto komiteto vardu, dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 pajamų ir išlaidų sąmatos (I skirsnis, Europos Parlamentas)
.
Vladimír Maňka
Visi puikiai žinome, kad tik sutelkę bendras pastangas Europos lygmeniu sugebėsime įveikti didžiausius XXI a. iššūkius, kaip antai klimato kaita, rizika dėl žaliavinių medžiagų ir energijos stygiaus, ekonomikos globalizacija ir grėsmės saugumui.
Jeigu Europa ketina spręsti šias problemas, jai reikia turėti išsamių ir veiksmingų priemonių. Galimybpriimti tokias priemones jai suteikiama Lisabonos sutartimi.
Gruodžio mėn. priėmėme pradinį 2010 m. Europos institucijų biudžetą. Dėl priežasčių, susijusių su Lisabonos sutarties įgyvendinimu, parengti biudžetą iki gruodžio mėn. nepavyko, tad darbas nusitęs iki balandžio mėn. pabaigos. Šiandien esame pradiniame Lisabonos sutarties galiojimo etape ir ES reikės jau pačioje pradžioje pasirūpinti tinkamu jos naujos politikos įgyvendinimo finansavimu. Lisabonos sutartis daro poveikį visų Europos Parlamento ir kitų institucijų tarnybų veiklai. Europos Parlamento atveju veiklos priimant sprendimus pagal bendro sprendimo procedūrą apimtis labai išaugs ir sudarys iki 95 proc. visos teisėkūros veiklos. Prisidėjo tokios sritys kaip laisvė, saugumas ir teisingumas, žemės ūkis, žuvininkystė, taip pat moksliniai tyrimai ir struktūriniai fondai. Be to, Taryboje daugiau sprendimų bus priimama kvalifikuotos balsų daugumos sprendimu. Taip pat bus būtina priimti daug naujų teisės aktų tokiose srityse kaip turizmas, sportas, energetika, civilinsauga, administravimas ir bendradarbiavimas. Dėl to visos ES mastu teisėkūros veiklos apimtis išaugs, o tai turės didelės įtakos Europos Parlamento įgaliojimams ir veiklai, taigi bus būtina sustiprinti administravimo sritį.
Pagrindinis tikslas, kurio siekiama Europos Parlamento biuro pasiūlymu parengti taisomąjį biudžetą atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su Lisabonos sutartimi, yra užtikrinti, kad Europos Parlamentas turėtų pakankamai išteklių savo funkcijoms vykdyti teisėkūros srityje. Prisiminkime, kad Europos Parlamentas nustatsavo išlaidų ribą 1988 m. Parlamentas nustatė, kad jo išlaidos neturi viršyti 20 proc. bendrų visų institucijų administracinių išlaidų. 2006 m., kai buvo deramasi dėl 2007-2013 m. daugiametės finansinės programos, Europos Parlamentas patvirtino šią ribą kaip didžiausią bendrų visų institucijų administracinių išlaidų ribą. Per tą laiką nuo 2006 m Europos Parlamento veiklos išlaidos įsigaliojus Parlamento narių statutui išaugo, nors paties Parlamento narių statuto antrame puslapyje nustatyta, kad su juo susijusios išlaidos bus finansuojamos valstybių narių biudžeto lėšomis. Šiandien taip pat turime rasti išteklių padengti išlaidoms, susijusioms su Lisabonos sutartyje numatytu nauju Europos Parlamento vaidmeniu. Reikia pasakyti, kad nustatant 20 proc. išlaidų ribą, į Parlamento narių statutą ir Lisabonos sutartį nebuvo atsižvelgta. Nepaisant to, kad Parlamento narių statutas įtrauktas į Lisabonos sutartį, mes Biudžeto komitete primygtinai reikalavome, kad sudarant Europos Parlamento 2010 m. biudžetą būtų laikomasi pirminėje daugiametėje finansų programoje nustatytos 20 proc. ribos. Tą pasiekti mums taip pat pavyko.
Tačiau rengdami 2011 m. biudžetą turėsime taikyti naują algoritmą ir tą turėsime daryti labai apdairiai, kad galėtume užtikrinti kito laikotarpio biudžeto tvarumą. Norėčiau pabrėžti, kad geriausias būdas užtikrinti biudžeto tvarumą - rengti biudžetą atsižvelgiant į faktines reikmes, o ne į infliacijos rodiklius. Tik vadovaudamiesi šiuo požiūriu galėsime užtikrinti, kad biudžete būtų perteiktos tik tikrosios faktinės reikmės, ir taip padidinti jo skaidrumą ir efektyvumą.
José Manuel Fernandes
PPE frakcijos vardu. - (PT) Šis taisomasis biudžetas yra Lisabonos sutarties įsigaliojimo rezultatas. Šia Sutartimi Parlamentui suteikiami nauji įgaliojimai ir pavedamos naujos funkcijos, tad Parlamentui reikia išteklių, kad galėtų tinkamai atlikti šį naują vaidmenį. Norėčiau pabrėžti, kad Europos piliečiai reikalauja iš Parlamento aukšto lygio teisėkūros, o siekiant tą užtikrinti, būtina aprūpinti Parlamento narius, komitetus ir politines frakcijas būtinaisiais ištekliais.
Šis taisomasis biudžetas atitinka teisinius, biudžeto ir finansinės drausmės reikalavimus. Be to, manau, dabar kaip niekada svarbu įgyvendinant biudžetą laikytis finansinės drausmės ir taupyti lėšas. To iš mūsų tikisi ir Europos piliečiai. Todėl norėtume dar kartą atkreipti dėmesį į tai, kaip svarbu plėtoti nulinės bazės biudžeto politiką, kurią taikant būtų užtikrinama drausmir skaidrumas, ir reikalaujame, kad skubos tvarka būtų teikiama informacija, susijusi su Europos Parlemento faktinėmis fiksuotosiomis išlaidomis. Taip pat primygitnai reikalaujame ilgalaikio pastatų politikos planavimo siekiant užtikrinti biudžeto tvarumą.
Norėtume taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad sumažinome pastatams skirtą rezervą 4 mln. EUR. Taigi bendras biudžeto išlaidų lygis dabar sudaro 19,99 proc. pradinės 5-osios išlaidų kategorijos sumos, patvirtintos pirmajame svarstyme.
Esame tikri, kad šios priemonės padės mums tinkamai atstovauti Europos piliečiams tenkinant jų teisėtus interesus, lūkesčius ir poreikius.
Göran Färm
Ponia pirmininke, šiuo taisomuoju biudžetu pirmiausia siekiama praktinio tikslo pritaikyti Parlamento procedūras prie Lisabonos sutartimi jam priskiriamų naujų funkcijų. Tačiau yra vienas svarbus principinis aspektas ir jis susijęs su sprendimu, kad Parlamentas neviršytų 20 proc. ES administracinių išlaidų biudžeto, priimtu prieš dvidešimt metų.
Mes šiek tiek viršysime nustatytą ribą, bet daugiau dėl techninių pokyčių nei dėl naujos politikos. Tačiau tai duoda pagrindą diskusijoms dėl 20 proc. taisyklės. Jeigu netaupysime, 2011 m. šią ribą viršysime smarkiai. Taigi yra svarių priežasčių aptarti galimybę pakeisti šią 20 proc. taisyklę, nes Parlamento vaidmuo pakito labiau nei kitų institucijų, nors šio principo prieš tai visko rimtai neapsvarstę neturėtume atmesti.
Man labiausiai svarbūs du aspektai. Pirma, turime atsižvelgti į tai, kad daugelis valstybių narių dabar jaučia didžiulį spaudimą ir priverstos mažinti valdžios aparato darbuotojų skaičių ir jų atlyginimus. Taigi tokiomis aplinkybėmis negalime beatodairiškai plėsti ES administracijos aparato. Antra, turime atminti, kad skirstome ES administracinių išlaidų biudžeto asignavimus drauge su kitomis institucijomis ir kad 1988 m. priimdami sprendimą pažadėjome, kad kilus reikalui atsisakyti šios 20 proc. taisyklės, galutinį sprendimą priimsime tik suderinę šį klausimą su Taryba. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į sunkias derybas su Taryba, kurios mūsų laukia sprendžiant klausimus dėl Išorės veiksmų tarnybos, finansinio reglamento, ilgalaikio biudžeto ir t. t.
Balsuosiu už pranešimą, bet kartu norėčiau įspėti dėl galimų problemų ateityje.
Angelika Werthmann
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, Lisabonos sutartimi ES, kaip visuma, sustiprinama. Šia Sutartimi Europos piliečiams suteikiama galimybaktyviau dalyvauti ES veikloje, taip pat sustiprinamas Europos Parlamento vaidmuo. Tačiau šis naujas Europos Parlamento statusas taip pat reiškia, kad mums teks spręsti daugiau užduočių teisėkūros srityje. Tad kiekvienas iš mūsų pagal savo galimybes ir įsitikinimus turės prie to prisidėti.
Atsižvelgdama į tai, taip pat norėčiau paminėti aukšto lygio teisėkūros svarbą. Mano "ne" Parlamento taisomajam biudžetui yra sąlyginis. Vis didėjančios krizės sąlygomis privalome tvarkyti savo finansus apdairiau. Tačiau, kaip Parlamento nariai, taip pat privalome stengtis atlikti savo funkcijas teisėkūros srityje kuo geriau. Tad turime laikytis šio dvejopo reikalavimo.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Ponia pirmininke, tai, kad balsuojama už Parlamento biudžeto asignavimų padidinimą, įskaitant asignavimus Parlamento narių padėjėjų išmokoms, rodo, kad šio Parlamento nariai pasitiki Biudžeto komitetu, nes čia yra tik keturi ar penki jo nariai. Tai, kad jie mumis pasitiki, geras ženklas.
Čia yra du koordinatoriai iš Europos Parlamento Socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos ir Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos, kad patvirtintų, jog visiškai pritariame šiam biudžeto išlaidų padidinimui, nes manome, kad nepažeidžiame griežto taupymo reikalavimo, kurio patys įsipareigojome laikytis.
Europos Parlamentas labai ypatinga institucija ir kolega G. Färm tą puikiai žino. Jeigu bet kuri valstybnar- Švedija, Ispanija ar bet kuri kita šalis - nuolat teritoriniu požiūriu plėstųsi, didintų savo parlamento narių skaičių ir pavestų jiems daugiau funkcijų, jai taip pat reikėtų skirti didesnių asignavimų parlamento biudžetui.
Tas pats yra ir Europos Parlamento atveju, todėl turime balsuoti už šį pranešimą.
Tiesa, ateinančiais metais turėsime užtikrinti biudžeto tvarumą, tad turėsime rimtai pagalvoti apie savo pastatų politiką, taip pat apie būsimą politiką personalo ir biuro įrangos atžvilgiu. Visa tai turėsime apsvarstyti, kad užtikrintume biudžeto tvarumą ir išlaidų efektyvumą.
Parlamento biuro ir Biudžeto komiteto nuomonės kai kuriais klausimais išsiskyrė, nes Biuras gina EP narių interesus, o Biudžeto komitetas - griežtą ekonomiją ir biudžetinę tikrovę.
Tačiau manau, kad mums pavyko pasiekti tinkamą kompromisą ir galėsime jį rytoj be jokių problemų patvirtinti.
Derek Vaughan
Ponia pirmininke, kalbu S&D frakcijos vardu, bet, manau, dauguma EP narių pripažįsta, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai mums reikia papildomų išteklių. Tačiau kyla nemažai klausimų dėl to, kada pradėsime šias naujas funkcijas vykdyti ir kaip ši mūsų veikla bus finansuojama. Kai kuriuos iš šių klausimų kolegos jau kėlė.
Taip pat yra kitų klausimų, pvz., neaišku, kokiu pagrindu nustatytas papildomų personalo išteklių poreikis. Skaičiai paimti tiesiog iš lubų? Jeigu šis poreikis vis dėlto pagrįstas, manau, turėjote mums paaiškinti, kokiu pagrindu šį poreikį nustatėte.
Taip pat neaišku, kaip bus samdomas papildomas sekretoriato personalas. Manau, šią informaciją taip pat turėjote mums pateikti.
Jeigu įtraukėme į biudžetą tas papildomas 1 500 EUR per mėnesį padėjėjų išlaidas, manau, taip pat turėtume pagalvoti apie kitas išlaidas, išlaidas papildomų biurų išlaikymui, kurių mums galės prisireikti. Manau, turėjome visas šias išlaidas numatyti.
Rytoj EP nariams teks priimti sudėtingą sprendimą. Kai turime apsispręsti dėl mums patiems skirtų išteklių, visada kyla ginčytinų klausimų. Jeigu būtumėte pateikę mums visą informaciją, kurios aš ir mano kolegos iš jūsų prašėme, galbūt rytoj EP nariams būtų lengviau apsispręsti.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Atsižvelgiant į tai, kad jau vėlu, galima būtų pamanyti, kad mūsų biudžetas nepakenčia dienos šviesos.
Ponia pirmininke, Lisabonos sutartimi mums neabejotinai pavedama daugiau funkcijų, įgaliojimų ir darbo, bet ar tai taip pat reiškia, kad mums reikia daugiau personalo, talkinančio komitetams, frakcijoms ir EP nariams? Labai abejoju. Manau, jei norime dirbti sumaniau ir efektyviau, tą puikiai galime pasiekti pasitelkdami šiuo metu galiojančiame biudžete numatytus išteklius.
Baigdamas norėčiau pasakyti, ponia pirmininke, kad, regis, turėsime imtis ir kitų žingsnių. Kalbama ne apie vienkartinį tik šių metų biudžeto asignavimų padidinimą, nes atrodo, kad kitais metais biudžetą turėsime taip pat padidinti, o mano frakcijai tai nepriimtina. Šiemet padidiname biudžetą remdamiesi argumentais, susijusiais su Lisabonos sutartimi, bet šis kartas turėtų būti vienintelis. Mūsų frakcija mano, kad tai turėtų būti vienkartinis padidinimas ir kad biudžeto asignavimų kitais ar paskesniais metais didinti negalima, antraip mums reikės daugiau pastatų.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Aukšto lygio teisėkūra yra Parlamento prioritetas, todėl EP nariams, komitetams ir frakcijoms turi būti skirta pakankamai išteklių, kad jie galėtų šį lygį užtikrinti. Papildomos administracinės išlaidos, susijusios su Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimu, dabar įtrauktos į Parlamento biudžetą. Be to, pranešime taip pat pabrėžiama, kad dabar Parlamentas turės atlikti svarbesnį vaidmenį teisėkūros srityje ir šiam vaidmeniui įgyvendinti būtini papildomi finansiniai ištekliai. Reikėtų imtis veiksmų siekiant ateityje užtikrinti biudžeto tvarumą plėtojanti nulinės bazės biudžeto politiką ir sudarant ilgalaikius savo pastatų poltikos planus.
Manau, sudarant Parlamento biudžetą toliau turi būti visapusiškai remiamasi pradiniu daugiametės finansinės programos sudarymu siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugoti jo interesai ir išlaikyta biudžeto drausmė. Tai pat manau, kad tradicin20 proc. riba turėtų būti išlaikyta, ir džiaugiuosi, kad šiuo atveju susitarta dėl šios ribos neviršijimo. Pritariu minčiai dėl būtinybės imtis veiksmų siekiant užtikrinti ateityje biudžeto tvarumą ir dėl griežtesnę finansinę discipliną užtikrinančios biudžetinpolitikos plėtojimo svarbos. Taip pat manau, kad turi būti užtikrintas skaidrumas, o tai reiškia, kad bus būtina teikti aiškią informaciją apie apie bendrą Europos Parlamento biudžeto fiksuotųjų išlaidų sumą.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, baigdamas diskusijas norėčiau pasakyti, kad Europos Parlamentas sprendšį klausimą labai atsakingai. Ypač dėkoju Biurui, kad rado galimybę neviršyti 20 proc. ribos. Ekonomikos krizės sąlygomis visi turime kuo atsakingiau elgtis su mokesčių mokėtojų pinigais, bet taip pat būtina užtikrinti, kad EP nariai būtų aprūpinti tinkamais ir efektyviais ištekliais. Pastatams skirtų asignavimų sumažinimas 4 mln. EUR neturėtų tapti mums kliūtimi pasitelkus esamus išteklius užtikrinti, kad mūsų pastatas taptų vienu iš pažangiausių pastatų pasaulyje, kuriame turėsime visas sąlygas dirbti kuo efektyviau savo piliečių labui.
Vladimír Maňka
Norėčiau padėkoti visiems jums, ponios ir ponai, už jūsų pateiktą nuomonę ir išsakytas mintis, taip pat už bendradarbiavimą su komitetu ieškant sprendimo.
Norėčiau pasakyti, kad 2010 m. biudžete numatytos sisteminės priemonės, leisiančios taupyti ir sumažinti spaudimą biudžete numatytoms išlaidų riboms. Praeitų metų spalio mėn. per derinimo procedūrą susitarėme, kad šiais metais bus atliktas Europos Parlamento Infrastruktūros ir logistikos generalinio direktorato ir Apsaugos tarnybos auditas, leisiantis įvertinti, ar ištekliai naudojami tinkamai, ir užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos kuo efektyviau. Matau papildomų taupymo galimybių vertimo paslaugų ir nuotolinio darbo sistemų srityse. Laukiu iš Europos Parlamento ir kitų institucijų informacijos apie tai, kaip planuojama pasitelkti šiuo metu laikinai nenaudojamus išteklius ne tik vertimo paslaugų srityje, bet taip pat biuro patalpų nuomos, kopijavimo paslaugų ir kitose srityse. Esu įsitikinęs, kad taupyti biudžeto lėšas mums padės vidutinio laikotarpio strategija turto ir pastatų politikos srityje, kuri taip pat prisidės užtikrinant Europos Parlamento biudžeto tvarumą. Artimiausiomis dienomis Europos Parlamento administracija tokią strategiją pateiks. Ponios ir ponai, norėčiau dar kartą padėkoti už jūsų bendradarbiavimą ir jūsų atsakingą požiūrį sprendžiant šį klausimą.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienį.
Dėkoju visiems už darbą. Taip pat labai dėkoju techninio aptarnavimo personalui ir vertėjams už tai, kad pagaliau mums pavyko baigti darbą šį vakarą.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Alexander Alvaro  
Sveikinu pranešėją pasiekus sėkmingą - atsižvelgiant į labai griežtas 2010 m. biudžeto ribas - derybų rezultatą. Taisomajame biudžete padaryti būtinieji pakeitimai, susiję su EP personalo ir pastatų politika, kurie privalo būti išsamiai pagrįsti. Klausimas dėl planuojamo padėjėjams skirtų išmokų padidinimo 1 500 EUR, mano nuomone, taip pat labai opus. Tenka apgailestauti, kad dėl procedūrinių priežasčių dėl šio klausimo nebus balsuojama atskirai, nes Biuro sprendimą nuo gegužės mėn. padidinti EP narių padėjėjų išmokas finansų krizės sąlygomis laikau nederamu. Atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, kuri neseniai įsigaliojo, Europos Parlamentui apskritai reikės papildomų išteklių teisėkūros darbui, bet per tą laiką nuo padėjėjų statuto patvirtinimo Parlamento kadencijos pradžioje negauta jokių įrodymų, kad EP nariams reikėtų daugiau padėjėjų. Be to, valstybių narių "perkamoji galia" šių papildomų lėšų atžvilgiu labai skiriasi, taigi į tai turėtų būti atsižvelgta pranešime, kuris turės būti parengtas įvertinus darbo pagal naują EP narių padėjėjų statutą rezultatus. Atsižvelgiant į ribotą Parlamento biuro patalpų plotą, baiminamasi, kad šiandien padidinus padėjėjams skirtas išmokas 1 500 EUR, vėliau biuro patalpų poreikis išaugs, tad vėl turėsime didinti biudžeto asignavimus. Todėl EP nariai iš Vokietijos liberalų partijos susilaikys nuo balsavimo.
Cătălin Sorin Ivan  
Šis taisomasis biudžetas parengtas atsižvelgiant į tikruosius poreikius. Lisabonos sutartimi Europos Parlamentui suteikiami didesni įgaliojimai daugybėje sričių, o tai reiškia, kad Parlamentui teks atlikti daug didesnės apimties darbą, kurio kokybprivalės atitikti aukščiausio lygio teisėkūros reikalavimus. Šių papildomų lėšų reikia ne asmeninėms EP narių reikmėms, kaip kad rašoma spaudoje. Europos Parlamento institucija turi būti aprūpinta būtinaisiais ištekliais, kad šis forumas galėtų tinkamai atstovauti Europos piliečių interesams ir neapvilti jų lūkesčių.
Georgios Stavrakakis
raštu. - (EL) Aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui už darbą. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kuria Europos Parlamentui suteikiami didesni įgaliojimai, jo vaidmuo neabejotinai sustiprėjo. Dabar turėsime imtis naujų funkcijų formuluojant konkretų ir veiksmingą atsaką į Europos piliečių lūkesčius. Tačiau dėl to, kad išsiplėtmūsų veiklos sritis, atsirado papildomų personalo išteklių poreikis. Šių papildomų išteklių reikės ir Europos Parlamento administracijai, ir frakcijoms, ir EP nariams. Taigi šis taisomasis biudžetas ne tik pageidautinas, bet ir būtinas, kad Europos Parlamentas galėtų tinkamai atlikti jam pavestas naujas funkcijas ir toliau stiprinti jam suteiktus demokratinius įgaliojimus. Norėčiau priminti šiems rūmams, kad įsteigus nuolatinio Europos Vadovų Tarybos Pirmininko pareigybę, Taryba parenganalogišką taisomąjį biudžetą. Labai tikėtina, kad bus pateikta panašių pasiūlymų ir dėl Europos Komisijos biudžeto. Patvirtinus šį taisomąjį biudžetą, Europos Parlamento administracija, politinės frakcijos ir nariai turės galimybę dirbti efektyviau ir atitikti jiems keliamus naujus reikalavimus.
