Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0002/2010).
Sveikinu ministrą šioje pirmojoje klausimų valandoje, pirmininkaujant Ispanijai.
Tarybai buvo pateikti šie klausimai.
1 klausimas nebuvo pristatytas, nes ši tema jau buvo įrašyta į kitos mėnesinės sesijos darbotvarkę.

Tema: Kreditų krizir paskolos verslui
Gruodžio mėnesį Vokietijos ekonomikos ministras pranešė, kad jei bankai neteiks daugiau paskolų, Vokietijai gresia nauja finansų krizė, kuri ypač pakenks mažoms ir vidutinėms įmonėms. Ši problema ES gali tapti vyraujančia.
Kokių konkrečių veiksmų imasi Taryba, siekdama užtikrinti, kad bankai teiktų paskolas verslui ir kad įmonės galėtų išsilaikyti, kurti darbo vietas ir plėstis ir kad taip galėtų prisidėti prie ekonomikos atsigavimo?
Diego López Garrido
Pakankamo įmonių kapitalo užtikrinimas ir veiksmai, kurių ėmėsi valstybės narės šioje srityje, jau kurį laiką kėlsusirūpinimą Tarybai, kaip jums turėtų būti žinoma.
Praėjusių metų sausio mėn. Taryba nurodė, kad valstybės narės ėmėsi veiksmų priverstinai ir ryžtingai išlaisvinti kreditų rinką. Pavasarį Europos Vadovų Taryba nurodtolesnio ekonominio gaivinimo priemonių reikšmę ir paragino Komisiją ir Tarybą įvertinti jau priimtų priemonių veiksmingumą ir informuoti apie tai Europos Vadovų Tarybą birželio mėn.
Birželio mėn. Europos Vadovų Taryba įvertino valstybių narių priimtų priemonių veiksmingumą remiant finansų sektorių ir padėtį finansų rinkų stabilumo ir veiklos požiūriu. Šie rezultatai buvo perduoti atgal pranešimo forma Europos Vadovų Tarybai. Todėl Taryba, kitaip tariant Ministrų Taryba, perdavpranešimą Europos Vadovų Tarybai. Pranešimo išvados buvo teigiamos, nurodant, kad valstybės narės suteikpapildomas kapitalo restruktūrizavimo garantijas ir nustatmechanizmus ir kad jos suvaidino teigiamą vaidmenį stabdant ydingą smukimo žemyn spiralę. Norėčiau jums priminti, kad 2008 m. pabaigoje visai finansų sistemai iškilo kracho pavojus.
Todėl tai leido bankams suteikti galimybę gauti visuotinį finansavimą, savo ruožtu, užtikrinant geresnį tikros ekonomikos kreditavimą. Taryba teigiamai įvertino svarbias priemones, kurių ėmėsi valstybės, užtikrinant galimybes pasinaudoti kreditavimo galimybėmis.
Bankų sektorius net ir dabar patiria tam tikrą spaudimą kapitalo restruktūrizavimo požiūriu ir todėl Taryba paragino valstybes nares kiekvieną atskirai restruktūrizuoti kapitalą ir subalansuoti biudžetą, kad būtų sumažintas neapibrėžtumas ir būtų lengviau gauti kreditus.
Iki pastarojo - gruodžio mėn. - Taryba galėjo stebėti, kaip valstybės narės taikpačias įvairiausias paramos priemones, kurios leistų atkurti ekonomikos stabilumą. Vis dėlto ji pastebėjo tam tikrą ekonomikos atkūrimo rezultatų trapumą ir paragino Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą teikti nuolatinę informaciją apie turimą kapitalo kiekį, reikalingą papildomam skolinimuisi.
Dabar jau turime ne vieną priemonę: viena vertus, Tarybos stebėsena, ir, kita vertus, Europos Vadovų Tarybos gairės. Dėl to padėtis pradėjo taisytis, kai Europos centrinis bankas visų pirma ėmėsi veiksmų užtikrinant bankų likvidumą ir suteikiant įmonėms galimybę gauti paskolas.
Gay Mitchell
Ponia pirmininke, ar galėčiau pranešti ministrui, kad mano patirtis rodo, jog daugelis bankų - jokiu būdu nenoriu pasakyti, kad visi bankai, tačiau kai kurie bankai, galbūt net dauguma bankų - elgėsi neatsakingai finansų rinkos augimo metu, o kai kurie bankai - galbūt ir vėl ne visi bankai, tačiau daugelis bankų - ir toliau elgiasi neatsakingai pirmaisiais ekonomikos atsigavimo metais ir mėnesiais.
Aš, pvz., žinau vieną įmonę Dubline, labai gerai veikiančią, kur žmogus kruopščiai vykdo savo įsipareigojimus, tačiau bankas jam visiškai nepadeda. Jis ėmėsi veiksmų sumažinti kreditavimą ir didina spaudimą verslui - verslui, kuris yra gyvybingas, verslui, kuris išgyvens recesiją.
Ministre, įspėkite bankus, pasakykite jiems, kad mes mokame mokesčių mokėtojų pinigus ir todėl tikimės, kad jie atsižvelgs į visuomenės, o ne tik savo akcininkų - kai kurių labai pasiturinčių akcininkų - interesus.
Diego López Garrido
Turiu jums pasakyti, kad manau, jog Taryba ir Europos institucijos dirba labai gerai. Manau, kad jie dirbo gerai ir daug prisidėjo padedant ekonomikai išvengti likvidumo krizės.
ECOFIN stebi ir toliau stebės priemones, kurias patvirtino valstybės narės. Jis tai atlieka labai sistemingai. Pvz., šiuo metu ECOFIN suteikta užduotis stebėti, kaip įgyvendinamos bankų garantijos, ar yra nustatyti apribojimai finansų sektoriaus įmonėms ir kaip Europos centrinis bankas vykdo kreditų finansavimą.
Norėčiau pasakyti, kad 2009 m. gruodžio 7 d. pats Europos centrinio banko pirmininkas Jean-Claude Trichet pasakė, kad nėra apribojimų bankams skolintis iš Europos centrinio banko. Pasiūla yra neribota. Jei yra bankų, kurie negali tuo pasinaudoti, tai yra pačių finansinių institucijų reikalas; tačiau nėra jokių apribojimų kalbant apie Europos Sąjungą arba Europos centrinį banką.
Bet kuriuo atveju Taryba kartu su Europos Parlamentu, žinoma, labai džiaugiasi, turėdama galimybę svarstyti direktyvas dėl finansinės priežiūros sistemų arba bet kurią kitą iniciatyvą, kurią šiuo klausimu pateiks Komisija.
Catherine Greze
(FR) Ponia pirmininke, vienas iš ES pirmininkavimo prioritetų yra ES įtakos tarptautinėje arenoje, ir konkrečiai Lotynų Amerikoje, didinimas.
Vis dėlto apie kokią įtaką kalbame? Dabartintarptautinių santykių sąvoka palieka mažai vietos demokratijai ir žmogaus teisėms. Ar Taryba norėtų naudoti laisvosios prekybos susitarimą remti režimus, kurie nuolat pažeidžia žmogaus teises Lotynų Amerikoje?
Norėčiau pateikti Peru pavyzdį, kur smurto veiksmai, įvykdyti Bagua, parodo, kaip vyriausybpadeda tarptautinėms bendrovėms nusavinti vietos gyventojų žemę, siekiant finansinių tikslų. Jau dabar beveik 70 proc. visos žemės yra tarptautinių bendrovių ir kasybos pramonės įmonių rankose.
Kitas gerai žinomas pavyzdys yra Kolumbija - pati pavojingiausia profesinių sąjungų nariams šalis, turint omenyje, kad ten per metus įvykdoma šimtai pasikėsinimų į juos. Mano klausimas yra toks: ar ketinate žmogaus teisių klausimą laikyti vienu pagrindinių ES užsienio politikos Lotynų Amerikoje klausimų?
Pirmininkė
Labai gaila, tačiau jūsų klausimas visiškai nesusijęs su šiuo metu svarstomu klausimu. Nesu tikra, ar kada nors anksčiau dalyvavote klausimų valandoje, tačiau galite pateikti tik pagrindinį svarstomą klausimą papildantį klausimą. Deja, negaliu priimti jūsų klausimo. Norėčiau pasiūlyti jums geriau susipažinti su Darbo tvarkos taisyklėmis.
Kiek man žinoma, kai baigėme svarstyti ankstesnį darbotvarkės punktą, papildomų klausimų nebuvo. Ar dar yra klausimų, susijusių su kreditų krize ir paskolomis verslui?
Pone Januszai Władysławai Zemke, jeigu jūsų klausimas yra apie tai, tuomet jums duota trisdešimt sekundžių.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Taip, mano klausimas yra būtent apie tai.
Mes labai gerai žinome, kad padėtis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Taigi, jei norime padėti verslui, norėčiau paklausti apie padėtį Graikijoje, nes krizšioje valstybėje yra didesnnegu bet kur kitur - ar yra numatytos kokios nors su tuo susijusios specialios priemonės?
Diego López Garrido
Manau, kad kitas mūsų klausimas yra kaip tik apie tai. Norėčiau paprašyti narį palaukti, nes į jį atsakysiu vėliau, tai bus atsakymas į klausimą, kuris jau yra įtrauktas į darbotvarkę.
Kalbu apie klausimą, kuris mano turimame sąraše yra pažymėtas 9 numeriu, arba 8 klausimą dabartiniame sąraše, kurį pateikRodi Kratsa-Tsagaropoulou: ekonominpadėtis Graikijoje.
einantis Tarybos pirmininko pareigas. (ES) Kalbu apie klausimą, kuris mano turimame sąraše yra pažymėtas 9 numeriu, arba 8 klausimą dabartiniame sąraše, kurį pateikRodi Kratsa-Tsagaropoulou: ekonominpadėtis Graikijoje.
Tema: Kosovo integracija į ES
Kokių veiksmų ketina imtis Taryba, kad patenkintų Europos Parlamento norą įtraukti Kosovą į ES programas, pasirengimo narystei strategijas ir Salonikų procesą, nepaisant Kosovo statuso klausimo?
Diego López Garrido
Taryba visuomet teigė, kad Vakarų Balkanų šalys turėtų ateityje būti integruotos į Europą. Į tai visuomet buvo atsižvelgiama užsienio politikos, šiuo atveju Kaimynystės politikos ir net Europos Sąjungos plėtros politikos, priemonėmis.
Todėl visai neseniai, 2009 m. gruodžio mėn. posėdyje, Taryba patvirtino, kad būtina laikytis kai kurių sąžiningų sąlygų atsižvelgiant į stabilizavimo ir asocijavimo procesą Vakarų Balkanuose.
Taryba jau minėjo, kad kalbant apie Kosovą, valstybės narės šiuo atveju priėmsprendimus vadovaujantis nacionaline tvarka ir tarptautiniais įstatymais.
Kaip jums žinoma, Tarptautinis Teisingumo Teismas pradėjo svarstyti vienašališkos Kosovo nepriklausomybės deklaracijos teisėtumo klausimą. Bet kuriuo atveju Taryba visuomet atsižvelgdavo į Kosovą, palaikant savo politinius santykius Balkanuose ir šiuo požiūriu buvo pasiektas bendras valstybių narių ir vyriausybių sutarimas, pvz., liberalizuojant vizų režimą, kuris būtų naudingas Kosovui, kaip tai visuomet atrodTarybai. Be to, buvo pritarta Komisijos komunikatui dėl priemonių stiprinti Kosovo politinį ir socialinį ir ekonominį vystymąsi.
Taryba pakvietKomisiją imtis būtinų priemonių remti Kosovo stojimo į Europos Sąjungą pažangą, atsižvelgiant į Europos regiono perspektyvas, kurias anksčiau minėjau.
Taryba paragino Komisiją, ir tai buvo padaryta bendru sutarimu, inicijuoti Kosovo dalyvavimą Europos Sąjungos programose, įtraukiant Kosovą į ekonominės ir finansinės priežiūros programas, pradedant antrojo stojimo pagalbos komponentų etapo įgyvendinimą ir stiprinant stabilizacijos ir asociacijos proceso dialogą.
Šioms išvadoms buvo pritarta praėjusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime 2009 m. gruodžio 10-11 d.
Bernd Posselt
(DE) Tarybos Pirmininke, norėčiau užduoti jums du kitus klausimus. Pirmiausia, ar manote, kad pirmininkaujant Ispanijai galime pasiekti pažangos dėl vizų susitarimo Kosovui, kad Kosovas neliktų uždaru kalėjimu Balkanų regione? Antra, ką darysite, kad valstybės narės, kurios šiuo metu nepripažįsta Kosovo, ateityje tai padarytų? Vis dėlto, kaip sakiau, svarbiausias dalykas yra susitarimas dėl vizų.
Diego López Garrido
Jau anksčiau minėjau susitarimus dėl vizų.
Taryba visuomet reišksavo norą, kad vizų sistema ir būsimasis regiono vizų liberalizavimas būtų naudingas ir Kosovui. Kaip jums žinoma, Komisija svarsto galimybes, kaip tai padaryti. Pirmiausia, kalbant apie vizų supaprastinimą ir net vizų liberalizavimą, ji turėtų teikti pasiūlymą Tarybai. Žinoma, vis dar reikia įvykdyti tam tikrus reikalavimus šiuo klausimu, ir Komisija dirba, dalyvaujant visoms suinteresuotoms šalims. Šiuo atveju ji tęsia darbą su Kosovu ir nuolat apie tai informuoja Tarybą.
Vizų liberalizavimas, kuris galėtų būti taikomas ir Europos Sąjungos kaimynystėje esančioms šalims, yra idėja, kuriai pritaria Taryba ir pirmininkaujanti Ispanija, ir manau, kad tai yra viena iš tų politinių krypčių, kuri turėtų būti skatinama Europoje artimiausiais mėnesiais, mobilumo, galimybių bendrauti ir judėti ne tik Europos Sąjungoje, bet ir visose srityse, kurios ribojasi su Europos Sąjunga, požiūriu. Manau, kad tai būtų neabejotinai naudinga abiem pusėms: Europos Sąjungai, kuri suteikia šias vizas, ir toms šalims, kurios turėtų tai daryti abipusiškumo pagrindu.
Andreas Mölzer
(DE) Tarybos Pirmininke, ar iniciatyvomis, kurių imasi Taryba Kosovo atžvilgiu, bus tinkamai atsižvelgiama į Serbijos nuomonę ir jos teikiamą informaciją? Nepaisant teritorinio klausimo dėl Kosovo, Serbija, žinoma, yra pagrindinšalis, kalbant apie Vakarų Balkanų integravimą į ES, kuri vienaip ar kitaip dalyvauja visuose mūsų vykdomuose veiksmuose.
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, pone Diego Lópezai Garrido, gerbiu poziciją, kurios laikosi jūsų valstybė, Ispanija, nepripažįstanti Kosovo nepriklausomybės, ir jūsų pastarųjų dienų sprendimą atšaukti Ispanijos karius, iki šiol tarnavusius Kosove.
Kadangi gyvename ekonomikos krizės sąlygomis, norėčiau jums užduoti prozišką klausimą: kiek Ispanijai kainavo jos karių dislokavimas Kosove? Kaip jūs vertinate mano šalies, Graikijos, poziciją, kurios pajėgos Kosove prilygsta jūsiškėms ir kuri, kaip žinoma, šiuo metu patiria ekonominių sunkumų? Ar teisinga toliau laikyti karius Kosove?
Diego López Garrido
Atsakant į pirmąjį klausimą dėl Serbijos, žinoma, Serbija yra stipriausia ir didžiausia Vakarų Balkanų šalis, į kurią visuomet turime atsižvelgti įgyvendindami bet kokias politikos priemones, šiuo atveju politiką dėl Europos perspektyvos, kuri yra Europos Sąjungos politika Vakarų Balkanuose.
Žinoma, yra naujausias susitarimas, apie kurį turėtumėte žinoti, dėl vizų liberalizavimo Serbijai ir pastaruoju metu, nutraukus laikino asociacijos susitarimo su Serbija sustabdymą, Serbija pateikoficialų prašymą įstoti į Europos Sąjungą.
Jei taip atsitiktų, norėtume, kad būtų taikomi Bendrijos reglamentai, Komisija išnagrinėtų šiuos klausimus ir galėtų tinkamai spręsti, ar realu pradėti derybas dėl stojimo, įgyvendinant Kopenhagos kriterijus. Todėl, žinoma, Serbija yra šalis, kuri regione yra labai svarbi ir kuri turi Europos perspektyvą, mano nuomone. Dauguma Taryboje, kuri šiuo metu yra vienbalsė, buvo pritarta tam, kad būtų atsisakyta laikino susitarimo blokavimo, ir yra nuoširdžiai nusiteikusi sudaryti asociacijos susitarimą su Serbija.
Dėl Kosovo, gerbiamasis nary, uždavėte klausimą, kuris yra susijęs su vidaus politika ir Ispanijos vyriausybės sprendimais. Jums turėtų būti žinoma, kad šiuo atveju aš atstovauju Tarybai, o ne konkrečiai valstybei, todėl šiuo atveju, nepaisant to, ar turiu čia kokius nors duomenis, negalėčiau komentuoti to, ką jūs čia minėjote. Manau, kad šiuo atveju man būtų neįmanoma kalbėti valstybės vardu, nes kalbu Europos Vadovų Tarybos, kaip Europos Sąjungos institucijos, kuri atstovauja 27 valstybėms narėms, vardu.
Tema: Atogrąžų miškų naikinimas
Ar Taryba, atsižvelgdama į Kopenhagos susitikime gruodžio mėn. vykstančias pasaulinio masto diskusijas klimato kaitos tema, sutinka, kad, nors Europos žemės ūkis prisideda prie CO2 išmetimo, Amazonės baseino atogrąžų miškų niokojimas visiškai nusveria neigiamą Europos žemės ūkio gamybos poveikį CO2 išmetimo aspektu?
Diego López Garrido
Taryba visiškai pritaria jums, pone Jimai Higginsai, kad žemės ūkis ir miškų naikinimas yra veiksniai, turintys įtakos CO2 išmetimui į atmosferą.
Sunku pasakyti, kuris iš šių dviejų veiksnių turi didesnį poveikį aplinkai. Tai yra labiau mokslinės, o ne politinės diskusijos klausimas. Vis dėlto bet kuriuo atveju būtina imtis veiksmų abiejose srityse tuo pačiu metu, ir tai visuomet buvo daroma.
Kalbant apie tvarų žemės ūkį, mes visuomet siekėme pažangos abiejose srityse. Dėl to net buvo pakeista Europos Sąjungos kaimo plėtros politika. Kaip BŽŪP reformos persvarstymo dalis buvo svarstomi tokie iššūkiai kaip švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos ir, kaip jums žinoma, Europos žemės ūkio politika yra svarbi Europos politikos dalis, į kurią būtina atsižvelgti, įgyvendinant platesnę politiką kovoje su klimato kaita.
2008 m. Taryba pritarKomisijos pasiūlymams dėl miškų naikinimo, ir Komisija pasiūlė, kad ne vėliau kaip iki 2030 m. būtų sustabdytas sparčiai vykdomas miškų naikinimas ir kad iki 2020 m. masinis atogrąžų miškų kirtimas, lyginant su dabartiniu, būtų sumažintas ne mažiau kaip 50 proc.
Todėl turėtume skatinti tvarų miškų valdymą. Sprendžiant miškų naikinimo klausimą, miškų kirtimo sustabdymas yra vienas pirmininkaujančios Ispanijos prioritetų, ir mes suprantame, kad būtina taikyti kai kurias priemones, kuriomis gali pasinaudoti Europos Sąjunga, pvz., teisiškai neįpareigojanti priemondėl visų rūšių miškų apsaugos, arba Europos veiksmų planas dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos, kuriuo, pvz., numatoma sukurti teisinę sistemą, neleidžiant importuoti neteisėtai iškirsto miško.
Europos Sąjungos pozicija buvo siekiama laikytis šių principų ir, nepaisant paties įvairiausio laipsnio nusivylimo dėl nesugebėjimo pasiekti kai kurių Kopenhagos tikslų, pasiekta techninio išaiškinimo dėl kai kurių klausimų dėl atogrąžų miškų kirtimo, siekiant išvengti CO2 išmetimo, į kuriuos turėtų atsižvelgti besivystančios šalys.
Be to, būtina pasakyti, kad konferencijoje buvo priimtas sprendimas dėl priemonių mažinti miškų kirtimo ir naikinimo mastą, didinant paramą, kuria gerinami besivystančių šalių pajėgumai.
Jim Higgins
Norėčiau palinkėti pirmininkaujančiai Ispanijai sėkmės. Manau, kad jos darbo pradžia šią savaitę buvo sėkminga. Tad, ¡viva España!
Ar galėčiau pasakyti dėl paties klausimo, kad medžiai yra puikus anglies dioksido absorbentas, mažinantis CO2 dujų išmetimą. Tragedija dėl Amazonės baseino, kurio 60 proc. yra Brazilijoje, yra tai, kad puikių Amazonės miškų naikinimas yra akivaizdus: pvz., iki šiol sunaikinta 4,1 mln. km2 miško. Taip mažinamas anglies dioksido absorbavimas; taip naikinamas tradicinis gyvenimo būdas, dėl to buvo sunaikinti vietiniai Amazonės indėnai; trečia, iš žemės ūkio gamybos pozicijų mums žinoma, kad gamybos standartai niekaip neatitinka ES atitikties standartų.
Pagaliau, ar iš tikrųjų galime ką nors padaryti, ar galime tik kalbėti?
Diego López Garrido
Pone Jimai Higginsai, norėčiau jums pasakyti, kad visiškai sutinku su jūsų apmąstymais ir taip pat su tuo, kad biologinės įvairovės požiūriu pirmininkaujančios Ispanijos tikslas yra sustiprinti miškų apsaugą ir tvarų naudojimą, kitaip tariant, laikytis pažangios, pagrįstos vizijos biologinės įvairovės sąlygomis. Tai būtų vienas pagrindinių klausimų, vienas mūsų pirmininkavimo prioritetų.
Dėkoju už gerą mūsų pirmininkavimo darbo pradžios įvertinimą ir, be to, turiu jums pasakyti, kad Komisija šių metų pradžioje ketina pateikti Žaliąją knygą dėl miškų apsaugos. Tai turėtų būti labai svarbi iniciatyva, ir šioje srityje bus vykdomas darbas reaguojant į reiškinius, kurie lemia miškų naikinimą. Minėjote kai kurias sudėtines šios problemos dalis, o aš norėčiau paminėti žalą, kurią šiems regionams daro miškų gaisrai.
Yra ir daugiau klausimų, kuriuos reikėtų svarstyti, tačiau tiesa yra tai, kad dabar yra svarbus metas pradėti kovoti su mūsų medžių naikinimu, kad šis dėmesys visiškai atitinka biologinės įvairovės strategiją ir kad, be abejonės, tai bus viena svarbiausių veiklos, kurią šiais metais vykdys Europos Sąjunga, sudėtinių dalių.
Chris Davies
Norėčiau pakelti jūsų nuotaiką, nes vienas iš sėkmingų Kopenhagos konferencijos rezultatų buvo tai, kad pasiekta plataus susitarimo dėl mechanizmo, kuris leistų besivystančioms šalims finansiškai prisidėti, siekiant sustabdyti beatodairišką atogrąžų miškų naikinimą.
Todėl ar ministras nesutiktų, kad vienas iš pirmininkaujančios Ispanijos tikslų turėtų būti suteikti šiam susitarimui turinį ir užtikrinti, kad Europa svarstytų, kiek esame pasiryžę įsipareigoti, kad būtų išvengta atogrąžų miškų naikinimo?
Franz Obermayr
(DE) Tarybos Pirmininke, kaip visi žinome, pradėti naudoti sertifikatai, kuriais siekiama sumažinti CO2 išmetimą, ir mano klausimas susijęs būtent su tuo. Visai neseniai buvo išaiškinti piktnaudžiavimo prekybos išmetamaisiais taršos leidimais atvejai. Kiek šie kaltinimai yra pagrįsti ir ar jie yra tiriami, ar yra kokių nors pokyčių, kurie planuojami šiuo požiūriu?
Diego López Garrido
Pritariu tam, kas buvo sakyta pirmojoje kalboje. Manau, kad tai neprieštarauja tam, ką sakėme. Privalome spręsti atogrąžų miškų naikinimo klausimą, kuris yra svarbiausias, didinant besivystančių šalių pajėgumus, tarp jų ir jų pačių naudai, ir tai turėtų būti daroma dalyvaujant vietos tautoms ir vietos gyventojams ir sukuriant nacionalines miškų kontrolės sistemas.
Todėl manau, kad Kopenhagoje šiuo požiūriu buvo pasiekta reikšminga pažanga, ir negalima neigti, kad Europos Sąjunga vis dar tebėra pirmaujanti ir pirmauja šioje ir kitose srityse, kalbant apie kovą su klimato kaita. Kritika, kuri gali būti skirta Europos Sąjungai dėl Kopenhagos, gali būti susijusi su tuo, kad ji gerokai lenkia tai, ko ten buvo pasiekta.
Europos Sąjunga norėtų spręsti šį klausimą kur kas išmintingiau ir todėl, žinoma, siekiama atsižvelgti į jūsų minėtus klausimus, kurie yra glaudžiai susiję su Europos Sąjungos veiksmais kovojant su klimato kaita.
Konkretus minėtas atvejis, pirmiausia, žinoma, atitinka sritis, kurios turi būti įgyvendintos praktiškai įgyvendinant priemones kovojant su klimato kaita. Šitaip siekiama iš dalies apsaugoti veiksmus nuo jų susilpninimo taikant atskiras priemones ir tai yra vienas sunkumų, susijusių su šia arba bet kuria kita priemone, ir, žinoma, yra vienas įpareigojimų, kurį turime atidžiai stebėti.
Tema: Europos lygmens veiksmai siekiant kovoti su Alzheimerio liga
Apskaičiuota, kad Europoje 8,6 milijono žmonių serga neurodegeneracinėmis ligomis, kaip antai, Alzhaimerio liga, ir kadangi Europos gyventojai senėja sergančiųjų šiomis ligomis skaičius ir toliau didės.
Ar gali Taryba pateikti išsamesnės informacijos apie neseniai paskelbtą bendro programavimo iniciatyvą, skirtą kovai su neurodegeneracinėmis ligomis? Kokiu būdu ketina Taryba koordinuoti Europos lygmens veiksmus, kuriais siekiama palengvinti pacientams, jų šeimos nariams ir slaugytojams tenkančią naštą?
Diego López Garrido
Taryba skiria didelį dėmesį Alzheimerio ligai ir apskritai neurodegeneracinėms ligoms.
Šios ligos kontrolturėtų būti itin svarbus Europos Sąjungos tikslas, taip pat turint omenyje tai, kad šios ligos atvejų skaičius didėja eksponentiškai kartu su amžiumi ir kad jos atvejų padaugėja dvigubai kas penkerius metus, pradedant nuo 75 metų. Eurostato duomenimis, 65 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skaičius Europos Sąjungoje nuo 1995 iki 2050 m. turėtų padvigubėti.
Šį klausimą, kurį uždavėte, pone Liamai Aylwardai, galima svarstyti dviem aspektais. Viena vertus, bandomoji bendro planavimo programa, apie kurią neseniai paskelbTaryba, skirta kovai su neurodegeneracinėmis ligomis ir ypač Alzheimerio liga. Tai nurodyta pirmininkaujančios Ispanijos programoje, su kuria esate susipažinę. Ir šiuo pagrindu Komisija pateikpasiūlymą, kaip žinote, kuris buvo patvirtintas 2009 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadomis. Be to, Taryba atsižvelgį Europos Parlamento rezoliuciją dėl šios bandomosios iniciatyvos. Kita vertus, dėl Europos veiksmų koordinavimo Taryba taip pat pritarprincipui, kad turėtume aiškiai bendradarbiauti Europos lygmeniu, kovojant su šia ir kitomis panašiomis ligomis, pirmiausia todėl, kad palengvintume pacientams ir jų šeimoms tenkančią naštą. Apskaičiuota, kad kiekvienam asmeniui, sergančiam šia liga, tenka trys jį prižiūrintys šeimos nariai. Todėl svarbu, kad šiuo požiūriu būtų vykdomas bendradarbiavimas Europos lygmeniu.
Bendrame pranešime dėl socialinės apsaugos ir įtraukties, kurį priėmTaryba 2008 m., valstybės narės įsipareigojo didinti galimybę gauti šias kokybiškas paslaugas, derinant viešąją ir asmeninę kompetenciją ir oficialią ir neoficialią slaugą. Valstybės narės mano, kad paslaugos, teikiamos gyvenamojoje vietoje arba bendruomenėje, yra geriau negu institucinslauga, nors tiesa ir tai, kad šios kokybiškos paslaugos ir toliau tebėra iššūkis daugeliui valstybių narių.
Taryba ir Europos Sąjunga pateikrekomendacijas kovai su šia liga.
Liam Aylward
Jūs teisingai minėjote, kad iki 2050 m. žmonių, sergančių demensija, skaičius Europoje padvigubės.
Dėl to labai svarbu, kad valstybių narių vyriausybės spręstų konkrečius žmonių, sergančių demensija, poreikius ir suteiktų reikalingą paramą jų slaugytojams.
Šiuo metu vis dėlto dauguma Europos Sąjungos valstybių narių neturi parengtų planų kurti nacionalines strategijas; todėl mano klausimas yra toks: kaip Taryba ketina konkrečiai skatinti valstybes nares, kad demencija būtų laikoma vienu visuomenės sveikatos prioritetų?
Diego López Garrido
Pirmininkaujant Ispanijai planuojame skatinti priimti direktyvą, kurią laikome labai svarbia, dėl pažangių gydymo priemonių ir pagalbos lėtinių ir neužkrečiamų ligų atvejais. Tai yra klausimai, kuriuos būtina spręsti aukščiausiu lygmeniu, ir todėl jie turėtų eiti lygia greta su pacientų kokybės ir apsaugos iniciatyvomis ir darbu, vykdomu aukšto lygmens Visuomenės sveikatos grupės.
Todėl turime teikti paramą - kadangi Europos Sąjunga dažnai neturi tam reikalingų galių - rekomendacijomis, koordinavimu, bendradarbiavimu, kuriant sinergiją tarp valstybių narių veiksmų dėl šių neurodegeneracinių ligų, ypač Alzheimerio ligos, ir taip pat padedant netiesiogiai.
Tiesa, kad valstybės narės yra atsakingos teikiant tiesioginę paramą šeimoms, pvz., ir net nevyriausybinėms organizacijoms, nors ES visuomenės sveikatos programa leidžia naudotis specialiais fondais nevyriausybinių organizacijų vardu, o tai taip pat įdomus, nors netiesioginis būdas padėti ligoniams, sergantiems Alzheimerio ir kitomis neurodegeneracinėmis ligomis, ir jų šeimoms, kurie šiuo požiūriu yra labai priklausomi.
Jim Higgins
Noriu padėkoti Tarybai už atsakymą. Ar galėčiau paklausti Tarybos, koks yra jos požiūris į pacientų, sergančių Alzheimerio liga, maitinimą per zondą, kuris yra plačiai paplitęs Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje? Nežinau apie likusią Europą.
Čia kalbama apie maitinimą, kai maistas tiekiamas per pilvo ertmėje esantį zondą. Taryba kalbėjo apie gaires. Gairės ir standartai labai svarbu, tačiau šios procedūros taikymas pagrįstas tuo, kad pacientas gautų pakankamai maisto, užtikrinant, kad nors jis ir serga demensija, - jie atsisako valgyti ir pan., - nekiltų pavojus jo gyvybei, tačiau man tai atrodo labai keista. Koks būtų jūsų požiūris į tai ir ar ketinate ateityje nustatyti standartus?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Turint omenyje, kad neurodegeneracinėmis ligomis serga labai daug žmonių ir, deja, kai kurios valstybės neturi tinkamų pajėgumų diagnozuoti ir gydyti šias ligas, norėčiau jūsų paklausti, ar pritariate Europos gydymo centrų, kurie, atsižvelgiant į vis didėjantį pacientų skaičių, paskatintų mokslinius tyrimus šioje srityje, steigimui, kad būtų rasti sprendimai šių ligų prevencijai ir gydymui.
Diego López Garrido
Šiais dviem klausimais, kuriuos pateikabu nariai, reikalinga mokslinnuomonė. Manau, kad šiuo požiūriu Europos Sąjungoje yra daug įvairių grupių ir iniciatyvų, kurios leidžia svarstyti klausimus ir pasiūlymus, panašius į tuos, apie kuriuos kalbėjote. Pvz., bandomoji programa kovoti su neurodegeneracinėmis ligomis ir ypač Alzheimerio liga, dėl kurios Komisija pateikpasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuri šiuo metu yra svarstoma.
Kita vertus, kaip jums žinoma, ir aš jau anksčiau minėjau, įsteigta speciali aukšto lygio bendro planavimo grupvisoms šioms ligoms, kurios šiuo atveju yra lėtinės ir neužkrečiamos. Ši grupatidžiai stebi šią bandomąją iniciatyvą, kuria siekiama apibrėžti ir nustatyti tam tikrus klausimus ir šitaip leisti priimti specialius sprendimus, kurie reikalingi, kaip jūs minėjote. Manau, kad tai yra tinkama vieta spręsti visus šiuos klausimus.
Iki šiol ši aukšto lygio grupsusitardėl metodų ir strateginės mokslinių tyrimų programos. Jos veikloje dalyvauja 24 valstybės ir šiuo metu jos kuria savo valdymo struktūras ir rengia savo veiksmų planus. Kitas šios grupės posėdis vyks pirmininkaujant Ispanijai, ir aš manau, kad bus galima svarstyti klausimus, panašius į tuos, kuriuos ką tik labai konkrečiai ir tiesiogiai nurodėte.
Manau, kad tai tinkama vieta ir forumas. Ji skirta būtent šiam tikslui. Ši aukšto lygio grupbuvo įsteigta turint šį tikslą: dirbti ir rengti tolesnius sprendimus.
Pirmininkas
Suprantu, kad Jim Higgins nebus patenkintas, tačiau manau, kad tai sudėtingas klausimas, kuris, savo ruožtu, tikriausiai, reikalauja atskiro svarstymo.
Tema: Įmonių socialinatsakomybė
2009 m. gruodžio 10 ir 11 d. Stokholme vykusioje konferencijoje "Protect, Respect, Remedy" ES šiuo metu pirmininkaujanti valstybir netrukus pirmininkausianti Ispanija paragino Europos Sąjungą ir valstybes nares tapti lyderėmis įmonių socialinės atsakomybės srityje. 2007 m. kovo mėn. Parlamentas prašįdiegti mechanizmą, kuris palengvintų asmenims, nukentėjusiems nuo įmonių, pateikti Europos teisminėms institucijoms prašymus atlyginti žalą. Taip pat Parlamentas prašįmonių vadovų pareigas papildyti pareiga kuo labiau sumažinti jų veiklos neigiamą poveikį aplinkai ir žmogaus teisėms ir numatyti konkrečius atskaitomybės standartus tarptautiniu lygmeniu. Savo pareiškime Taryba pabrėžia pasiektą pažangą, tačiau taip pat rekomenduoja dirbti ties bendromis sistemomis, kuriose būtų įtvirtinta valstybių apsaugos pareiga, užtikrinama, kad verslo pasaulyje būtų laikomasi žmogaus teisių, ir numatomos bausmės, kai pažeidžiamos žmogaus teisės.
Kokias privalomas teisines priemones siūlo Taryba, kad įmonės laikytųsi rūpestingumo ir atskaitomybės principo ir būtų baudžiamos, jei nesilaikytų žmogaus teisių ir aplinkos normų savo atsakomybės sferoje?
Diego López Garrido
Privalau nurodyti konferenciją dėl verslo socialinės atsakomybės, kurį įvyko Stokholme 2009 m. gruodžio 10-11 d.
Tuomet pirmininkaujanti Švedija, surengusi konferenciją, ir Ispanija, pirmininkaujanti šiuo metu, padarišvadą, kad šiuo aspektu Europos Sąjunga turėtų imtis visuotinio pirmavimo ir turėtų būti pavyzdys šioje svarbioje srityje, kurią apima klausimas, kurį iškėlHarlem Désir. Tai yra socialinės verslo atsakomybės klausimas rinkų kūrimo, kovos su korupcija, aplinkos apsaugos, žmogaus orumo ir žmogaus teisių apsaugos darbo vietoje požiūriu, ypač atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulio ekonomika ir jos įnašas į vystomąjį bendradarbiavimą yra didžiausias. Europoje veikia daug tarptautinių įmonių. Todėl Europa turi sąlygas pirmauti šioje srityje.
Iš esmės socialinę atsakomybę sudaro trys pagrindinės sudėtinės dalys - apsaugoti, gerbti ir apginti. Valstybprivalo apginti, ir tai reiškia teisės aktus, taisykles, reguliuojančias žmogaus teisių pažeidimus, ypač iš verslo pusės. Verslui tenka atsakomybgerbti šias žmogaus teises, o visoms dalyvaujančioms šalims - atsakomybgarantuoti, kad jos būtų tinkamai apgintos, siekiant jas apsaugoti ir tobulinti.
Norėčiau nurodyti, kad dabar turime kitą priemonę - Europos piliečių Pagrindinių teisių chartiją, kuri yra teisiškai įpareigojanti ir kuri reiškia, kad pirmą kartą, taip pat ir Europos lygmeniu, esama šios apsaugos klausimais, susijusiais su socialine atsakomybe.
Būtinas visų suinteresuotų šalių dalyvavimas. Būtina tęsti dialogą su ne valstybėmis narėmis, su pilietine visuomene, su susivienijimais, verslo įmonėmis, tarp jų - mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, formuojant šią sąvoką, šiuos visus tris minėtus aspektus: apsaugoti, gerbti ir apginti. Pirmininkaujanti Ispanija ir toliau tam skirs daug dėmesio. Kovo 25-26 d. Palma de Maljorkoje vyks konferencija, kur bus svarstomos socialinės verslo atsakomybės institucinio įtvirtinimo problemos atsižvelgiant į jų santykį su socialiniu dialogu.
Konferencijoje bus svarstoma galimybįtraukti šią sistemą į priemonių, kurias ES ir jos valstybės narės naudoja savo veikloje, sąrašą, tarp jų klausimu, kuris šį rytą buvo trumpai minėtas, kai buvo pristatoma Ispanijos pirmininkavimo programa, t. y. 2020 m. Europos Sąjungos strategiją. Čia taip pat turėtų būti atsižvelgiama į socialinės atsakomybės siekį.
Harlem Désir
(FR) Dėkoju ministre, už jūsų atsakymą. Džiaugiuosi jūsų iniciatyva surengti šią konferenciją Maljorkos Palmoje kovo mėn., kuri turėtų vykti po konferencijos Stokholme.
Problema yra ta, kad susiduriame su tarptautinėmis įmonėmis; kaip minėjote, Europa turėtų imtis vadovaujamo vaidmens dėl įmonių socialinės atsakomybės, tačiau ji taip pat turėtų imtis pirmavimo ir kalbant apie Europos įmonių, esančių ne Europoje, veiklą. Sunkumų kelia tai, kad šios dukterinės įmonės yra atskiri teisiniai subjektai. Ar esate pasirengę numatyti teisinę priemonę, kuri įpareigotų pagrindinę įmonę imtis atsakomybės už jos dukterinių įmonių, esančių kitose pasaulio vietose, veiklą, jei jos neįvykdo savo įsipareigojimų aplinkos klausimais, arba norint apsaugoti žmogaus arba darbuotojų teises? Jei šių įpareigojimų vykdymas nebus privalomas, Europos įmonėms gali būti sunku įgyvendinti šį įmonių socialinės atsakomybės tinklą, kurį norėtų sukurti Europa, dėl jų padalinių veiklos kitose pasaulio vietose.
Diego López Garrido
Manau, kad Europos Sąjunga turėtų palengvinti geriausios patirties taikymą visoje Europoje, ir tai leistų priimti teisinius pasiūlymus, kurie padėtų tobulinti šią padėtį.
Turime atsižvelgti į socialinės atsakomybės dalį, kurią vadiname teisiškai įpareigojančia, kuria visų pirma siekiama apginti žmogaus teises. Taip pat yra savanoriška jos dalis, kurią sudaro įvairūs pasirinktiniai veiksmai. Todėl svarbu, kad šiems klausimams spręsti būtų sukurti forumai Europos ir aukštesniu lygmeniu. Kai kurie iš jų jau veikia. Pvz., kartą per šešis mėnesius renkasi aukšto lygmens valstybių narių gruppasidalyti patirtimi socialinės atsakomybės srityje.
Taip pat manau, kad šiomis ekonomikos krizės sąlygomis dar svarbiau dirbti, įgyvendinant šiuos principus ir didinant konkurencingumą ir aplinkos apsaugą, siekiant labiau juos susieti su socialine įtrauktimi. Tai ypač svarbu 2010 m., kurie yra paskelbti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais.
Manau, kad tai turėtų būti atspirties taškas, ir jis toks yra šiomis sąlygomis, kai reikalingos pastangos, kurios iš tikrųjų būtų visiškai naujos, formuojant visus šiuos forumus, kur kiekvienas galėtų dalyvauti dialoge, leidžiančiame priimti tolesnes priemones. Vis dėlto manau, kad mes šiame etape, kuris yra absoliučiai svarbiausias, turėtume vykdyti bendrus veiksmus, kurie iki šiol praktiškai buvo beprecedenčiai.
Ádám Kósa
(HU) Norėčiau pasidžiaugti ministro pasiūlymu pabrėžti geriausią patirtį. Žinome, kad ES gyventojai sparčiai senėja, be to, įmonėms tenka atsakomybpalaikyti žmonių, kuriems nustatomas ilgalaikis neįgalumas, sveikatą. Ar Taryba planuoja daryti spaudimą įmonėms, kad jos plačiau panaudotų vyresnio amžiaus žmonių patirtį? T. y. leidžiant jiems išlikti aktyviems išėjus į pensiją.
Hans-Peter Martin
(DE) Tarybos Pirmininke, klausimą, apie kurį kalbate, mes svarstome jau seniai. Daug kas, kas buvo sakyta, galėjo būti pasakyta ir prieš dešimt ar penkiolika metų. Turiu kai kurių konkrečių klausimų šiuo požiūriu. Ar sutinkate su tuo, kad norint tinkamai įgyvendinti ir didinti socialinę įmonių atsakomybę, reikalingos ne tik sankcijos, bet ir lengvatos? Ar manote, kad Europos Sąjunga turėtų nustatyti sistemą, įvardijančią konkrečias įmones? Pvz., gaminių ženklinimo klausimu ar galite pateikti aiškią nuorodą į įmonių gaminius pagal tai, kad jie atitinka šias pagrindines taisykles dėl įmonių socialinės atsakomybės? Naudojame patį įvairiausią ženklinimą. Kodėl nepanaudojus šio metodo taip pat ir ženklinimui socialinėje srityje?
Diego López Garrido
Sutinku su pirmąja kalba, nes manau, kad esama pagrindo tam, ką aš vadinu Europos Sąjungos dialogu su ne valstybėmis narėmis, pilietine visuomene, sąjungomis, įmonėmis ir visomis suinteresuotomis šalimis ir, žinoma, žmonių, kuriuos jūs, garbingasis nary, nurodėte, dalyvavimas yra absoliučiai būtinas.
Manau, kad atėjo laikas tai svarstyti, kaip ir tai, ką nurodėte, tačiau manau, kad tai turėtų būti bendro, nuoseklaus požiūrio į sprendžiamą klausimą dalis, pirmą kartą arba beveik pirmą kartą galbūt svarstoma aukšto lygmens grupėje, apie kurią kalbėjau ir konferencijoje, kuri vyks kovo mėn. Štai kur, manau, turėtų vykti diskusijos ir tai būtų geriausia siekiant mūsų tikslų.
Kartais geriau taikyti lengvatas, kartais - sankcijas. Taikyti sankcijas nebūtinai yra geriausia. Manau, kad tai reikalauja kompleksinės studijos, nes mums reikalinga kompleksinvizija ir įvairios priemonės, ir ne atskiros priemonės, bet galutinkompleksinvisos problemos ir klausimo, kuris ja sprendžiamas, vizija, kuri kartu yra ir didelgalimyb- socialinatsakomybė.
Tema: ES finansų priežiūra
ECB pirmininkas Jean-Claude Trichet pirmadienį, 2009 m. gruodžio 7 d., Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto posėdyje kalbėdamas apie ES finansų priežiūrą ir ES finansų ministrų susitarimą pareiškė, kad "tai nebūtinai pats geriausias sprendimas", nes, pavyzdžiui, nenumatyta, kad būsimos ES tarnybos turės įgaliojimus duoti tiesioginius nurodymus.
Kaip Taryba ketina užtikrinti, kad keliose šalyse veikiantys bankai, draudimo įmonės, finansinių paslaugų teikėjai, investicijų fondai ir rizikos draudimo fondai dėl išsklaidytos šalių kompetencijos neišvengs veiksmingos priežiūros?
Diego López Garrido
Pone Hansai-Peteri Martinai, žinoma, aš manau, kad ES privalo spręsti tinkamo finansų sistemos stebėjimo klausimą Europos lygmeniu, ir aišku, kad šiuo atveju mums reikėjo išsipainioti iš didelės krizės. Mūsų veikla turėjo dvi pagrindines dimensijas, kurios yra nustatytos finansų priežiūros direktyvomis, šešiomis direktyvomis, kurias Komisija priėmpraėjusiais metais ir dėl kurių šiuo metu bus reikalingas Tarybos ir šio Parlamento susitarimas. Ketiname užbaigti šį susitarimą pirmininkaujant Ispanijai. Todėl šį susitarimą ir svarstysime kartu su šiais rūmais.
Viena vertus, tai yra tai, kas vadinama makrolygio rizikos ribojimo priežiūra per Europos sisteminės rizikos valdybą, kuria siekiama išvengti rimtų krizių, užtikrinti finansinį stabilumą ir sumažinti finansų sistemos trikdžius. Ir kita vertus, tai yra tai, kas vadinama mikrolygio rizikos ribojimo priežiūra, apie kurią, manau, savo klausime kalbėjo Hans-Peter Martin.
Tai yra trys Europos bankų, draudimo ir akcijų rinkos valdžios institucijos. Šia priežiūra siekiama gilesnės priežiūros, atleiskite man šį pasikartojimą, ir siekiama išvengti sukrėtimų, kuriuos gali patirti atskiri finansiniai subjektai, taigi, apsaugoti jų klientus.
Taryba, kaip sakiau, jau galutinai patvirtino bendrą poziciją šiuo klausimu. Pirmiausia, praėjusių metų spalio mėn. Taryba pareiškpolitinį patvirtinimą ir politinį pasitikėjimą makrolygio priežiūra, o gruodžio mėn. - mikrolygio priežiūra ir visam teisės aktų paketui. Tai yra, kaip jums minėjau, įprastos teisinės procedūros objektas ir todėl Parlamentas turėtų pritarti Tarybai.
Šie trys komitetai turėtų būti įsteigti ir veikti. Norėtume, kad direktyvos būtų priimtos net, jei galima, per pirmąjį pusmetį, kai pirmininkaus Ispanija, tačiau bet kuriuo atveju turėtų būti įsteigti ir pradėti veikti ne vėliau kaip iki 2010 m. pabaigos. Tai yra Tarybos tikslas.
Todėl tikimės vaisingo bendradarbiavimo su Europos Parlamentu, siekdami užbaigti šį svarbų žingsnį, kuris, manau, yra istorinis ir neprieštarauja tiems metodams, kurie taikomi už Europos sienų, dar G20, nes Jungtinės Valstijos rengia panašų reglamentą. Manome, kad tai vienas iššūkių, kurį turime spręsti, kad išvengtume kitos krizės, panašios į šią, kai finansų sistemoje trūksta reguliavimo ir atsakomybės, kaip anksčiau minėjo kolega narys, iš tam tikrų finansų sistemos vadovų pusės.
Hans-Peter Martin
(DE) Dėkoju jums už jūsų pareiškimus, pone Diego Lópezai Garrido. Minėjote Europos sisteminės rizikos valdybos makrolygio priežiūros sritį. Jūs, be abejo, žinote, kad šiuo požiūriu buvo reiškiama daug kritikos, pirmiausia kalbant apie valdybos dydį, kadangi ji buvo dar kartą sudaryta pagal būdingą Europos proporcinę sistemą. Ar jūs čia kaip kiti neįžvelgiate rizikos, kad ši valdyba negalės veiksmingai dirbti?
Kitas klausimas kalbant apie šią Europos sisteminės rizikos valdybą yra nepriklausomybės trūkumas. Ar manote, kad pirmininkaujant Ispanijai galite žengti žingsnį toliau ir bandyti užtikrinti didesnį jos nepriklausomumą ir tobulinti valdybos dydį, nes šiuo pagrindu jai būtų sunku veiksmingai veikti?
Diego López Garrido
Kiek žinau, yra pasiūlymas, kurį pateikKomisija. Buvo pasiekta susitarimo, pasiekta bendro sutarimo Taryboje, ir tai nebuvo lengva. Pirmininkaujanti Švedija ir Komisija turėjo daug dirbti, kad pasiektų šį susitarimą ECOFIN taryboje, ir štai mes jį turime. Dabar jis yra čia, Europos Parlamente, ir dabar Parlamentas turi pritarti šiam požiūriui, kaip sakote jūs ir kiti.
Tai yra vieta, kur reikia pasiekti dviejų sferų susitarimą. Yra bendras sutarimas Tarybos lygmeniu ir matysime, ar galime pasiekti bendrą sutarimo su Europos Parlamentu.
Manau, kad šie klausimai, kuriuos iškėlėte, kaip ir kiti yra tinkami ir svarstytini, ir esu tikras, kad mums pavyks pasiekti dviejų Europos Sąjungos teisinių institucijų: Tarybos ir Europos Parlamento, susitarimą, nes jis yra absoliučiai būtinas.
Seán Kelly
Ar pirmininkaujanti Ispanija kaip siūlomos finansų priežiūros dalį svarstytų galimybę teikti rekomendacijas dėl geriausios patirties ribojant didžiausių bankų vadovų atlyginimus ir taip pat groteskišką priedų kultūrą, kuri sukėldaugumą sunkumų ir baigėsi krize, kurią išgyvename šiandien?
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, pone Diego Lópezai Garrido, norėčiau susieti Europos Sąjungos finansinės priežiūros klausimą su spekuliaciniais veiksmais, kuriuos vykdo investiciniai fondai, tarp jų ir fondai, nuolat veikiantys Europos Sąjungoje, Londono Sityje. Spaudoje rašoma, kad fondų vadybininkai spekuliuoja euru, Graikijos vyriausybės ir kitų valstybės obligacijomis, skolos ir deficito pagrindu, šitaip skatindami tolesnį skolinimąsi.
Ar galite nurodyti, kokių konkrečių priemonių bus imtasi, siekiant apsaugoti Europos Sąjungos valstybių narių ekonomiką nuo didelės rizikos investicinių fondų, tarp jų nuolat veikiančių Europos Sąjungoje, spekuliacinių veiksmų?
Diego López Garrido
Taip, manau, kad visiškai įmanoma svarstyti geriausią patirtį kalbant apie finansų subjektų veiklą. Padedame diskusijas dėl šių finansinės priežiūros sistemų ir manau, kad tai yra tinkama vieta svarstyti visus šiuos klausimus ir net įtraukti kai kuriuos jų aspektus, pvz., kuriuos jūs, pone Seánai Kelly, minėjote, į šias direktyvas.
Taip pat manau, kad šiose direktyvose yra vietos pasiūlymui, kurį pateikantrasis kalbėtojas, kurį galėsite aptarti šiuose rūmuose, pvz., dėl rizikos draudimo fondų reguliavimo, kuris atitinka priežiūros reikalavimus, kurie buvo aptarti, arba, pvz., klausimui, kurį šį rytą minėjo einantis Tarybos pirmininko pareigas - dėl lengvatinių mokesčių šalių.
Visa tai, visos šios idėjos, kurios buvo išsakytos, turi savo vietą ir puikiai tinka diskusijoms, kurios galėtų įvykti šiuose rūmuose per kitus keletą mėnesių dėl reformos, kaip tuo metu ji buvo vadinama Europos Vadovų Taryboje, galutinės ir faktinės finansų sistemos priežiūros reformos. Taigi, nuoseklios ir svarbios reformos, kuri apims visus klausimus ir diskusijas, kurias ketinate surengti.
Tema: Ekonominpadėtis Graikijoje ir euro zonos vaidmuo
Per pastarąjį Europos aukščiausiojo lygio susitikimą išsakyti pareiškimai, susiję su Graikiją užklupusių ekonominių problemų sudėtingumu ir su parama kitoms šalims, kurių padėtis yra panaši, buvo prieštaringi. Nors kanclerA. Merkel pabrėžvisų euro zonos šalių bendrą atsakomybę už tai, kas vyksta vienoje iš jos narių, J. F. Reinfeldt manė, kad Graikijos problemos yra šalies vidaus problemos, kurioms spręsti reikia priimti sprendimus nacionaliniu lygmeniu.
Kokia Tarybai pirmininkaujančios šalies pozicija atsižvelgiant į valstybių narių solidarumą, ypač euro zonoje, kurios vienai valstybei gresia nemokumas? Ar ji pritaria tam, kad valstybių narių vyriausybėms būtų teikiamos ECB (Europos centrinis bankas) paskolos ir garantijos siekiant išvengti spėlionių ir neleisti, kad dėl sumažėjusių valstybių narių skolinimosi galimybių jų valstybės skola atsidurtų vadinamajame užburtame rate?
Ar ji mano, kad be pagal SAP (Stabilumo ir augimo paktas ) nustatytų sankcijų reikia taikyti veiksmingesnius prevencinius patikrinimus, kurie būtų derinami su priemonėmis, skirtomis paremti užimtumą ir augimą įsiskolinusiose šalyse iki jų ekonominpadėtis itin nepablogėjo?
Diego López Garrido
Europos Sąjungos sutartyse numatomas aiškus kompetencijos pasidalijimas. Valstybių narių ekonomikos politikos priemonės yra bendras visos Europos Sąjungos reikalas, tačiau tuo pat metu nacionalinis kiekvienos valstybės narės biudžetas yra kiekvienos valstybės narės kompetencija.
Atsižvelgiant į tai, kad šešiolika Europos Sąjungos valstybių naudoja bendrą valiutą ir tuo pat metu ją ketinama toliau plėsti, nes pinigų sąjunga pagal Mastrichto sutartį numatyta kaip vienas didžiausių visa apimančių tikslų, žinoma, valstybės narės laikosi taisyklių dėl savo biudžeto formavimo, nes tai turi įtakos ekonomikai ir visai pinigų sistemai.
Todėl būtina siekti išvengti pernelyg didelio viešojo sektoriaus deficito, kas yra itin svarbu ekonomikos ir pinigų sąjungos veikimui ir iš jų abiejų labiausiai tai jos daliai, kuri labiausiai išvystyta - būtina pripažinti - pinigų sąjungai, ir mažiau ekonomikos sąjungai.
Todėl Stabilumo paktas ir savo metu Mastrichto sutartimi, o šiandien Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnyje draudžiama padengti lėšų pereikvojimą arba teikti bet kokias kredito formas jam padengti Europos centriniame bankui arba valstybių narių, kurių valiuta yra euras, centriniams bankams. Sutartyje taip pat nurodyta, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės nėra atsakingos ir neprisiima kitos valstybės narės centrinės vyriausybės arba kitų viešųjų institucijų įsipareigojimų.
Todėl kiekviena valstybnarprivalo pati garantuoti savo skolos įsipareigojimų vykdymą, ir Taryba nurodė, kad visos valstybės narės turi tai daryti, todėl yra įsitikinusi, kad Graikija ir kitos valstybės narės priims būtinus sprendimus ištaisyti savo ekonomikos pusiausvyros trūkumus, kad apsaugotų savo nacionalinės ekonominės ir finansinės aplinkos stabilumą.
Būtina prisiminti, kad pagal deficito perviršio procedūrą pagrįstais atvejais numatoma ekonomikos politikos priemonių priežiūra. Taryba rengiasi svarstyti Graikijos atvejį, kaip manome, vasario mėn. Galimas daiktas, kad tuomet, nors ir atsižvelgiant į Komisijos iniciatyvos teisę, bus priimtos rekomendacijos ir numatytos strategijos, kad Europos Sąjunga galėtų pareikšti savo interesus ir savo dalyvavimą šiais sudėtingais atvejais arba aplinkybėmis, kurias patiria tam tikros valstybės narės.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Ponia pirmininke, pone Diego Lópezai Garrido, jūs priminėte mums sutarties straipsnius, kuriuose kalbama apie deficito procedūrą. Parlamentui žinomi šie straipsniai. Vis dėlto man atrodo, kad galėtumėte suteikti daugiau informacijos apie tai, ką norėjo pasakyti José Luis Rodríguez Zapatero, kai jis kalbėjo apie eurozonos solidarumą, apie solidarumą valstybėse, pergyvenančiose finansinius sunkumus. Galbūt yra galimybaptarti geresnį finansinį koordinavimą tarp centro ir regionų kalbant apie subsidijas? Galbūt yra geresnio finansinio koordinavimo galimybsiekiant išvengti finansų ir socialinio dempingo, kuris jau dabar jaučiamas Europos Sąjungoje ir turi konkrečių pasekmių tam tikroms šalims? Ar negalite paaiškinti plačiau, ką norėjote pasakyti, kai minėjote José Luiso Rodríguezo Zapatero žodžius dėl solidarumo?
Diego López Garrido
Europos Sąjunga yra pasaulio regionas, kur solidarumas demonstruojamas labai akivaizdžiai. Pvz., Graikijos atveju arba mano šalyje Ispanijoje buvo jaučiamas solidarumas iš Europos Sąjungos pusės per Europos fondus ir struktūrinius fondus, kurie yra esminės pagrindinės Europos solidarumo politikos dalys, kurių vykdymas bus tęsiamas.
Jų negalima su niekuo palyginti, nes pasaulyje nieko panašaus nėra. Tai leido pasiekti ryškią pažangą daugeliui valstybių, tai naudinga šaliai ir taip pat leidžia atverti rinkas. Tuo pat metu skiriamos lėšos regionams modernizuoti. Tai yra labai akivaizdus solidarumo pavyzdys. Šie fondai, žinoma, turėtų būti tinkamai panaudoti, ir Europos Sąjunga tai stebi, kas yra visiškai logiška. Taigi, tai ir yra solidarumas.
Kita solidarumo forma yra tai, kas labai aiškiai apibrėžiama Sutartyje. Jūs konkrečiai minėjote sutartį. Sutartimi nustatomas valstybių narių įpareigojimas koordinuoti jų ekonomikos politikos priemones, jų socialinės politikos priemones ir jų užimtumo politikos priemones. Tai aiškiai numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnyje ir tuo taip pat aiškiai išreiškiamas Europos Sąjungos solidarumas: bendra diskusija ir bendrai priimant tikslus siekiant sukurti koordinuotą ekonomikos politiką.
Daugelis dabartinių problemų įvairiose Europos šalyse yra krizės pasekmir jos nebūtų buvusios tokios didelės, jei ekonomikos sąjunga būtų pradėjusi veikti anksčiau, nes ekonomikos sąjunga nustojo veikti. Pinigų sąjunga vystėsi, o ekonomikos sąjunga sustojo ir Europos Sąjungoje neatsirado ekonominių politikos priemonių sinergija, kitaip tariant, kas turėjo atsitikti. Tai yra, kas sutartimi yra galiausiai siūloma.
2020 m. Europos Sąjungos strategija, dėl kurios tikslų turėtume susitarti investicijų į švietimą, darbo specializacijos ir pasidalijimo ir kovos su klimato kaita srityse, turėtų taip pat būti mūsų solidarumo išraiška. Šiose srityse solidarumas žemyne, Europos Sąjungoje, kuri visuomet turi būti kuo vieningesnė, taip pat yra aiškiai išreikštas. Vis dėlto tai, žinoma, neatima teisės reikalauti pagal sutartį iš valstybių narių jų atsakomybės dėl jų įsiskolinimų arba kreditų, kuriuos jos prisiima. Tai yra kiekvienos valstybės atsakomybė. Vis dėlto tenka atsižvelgti į rinkos sąlygas, socialinės politikos priemones, struktūrinės politikos priemones, regioninės politikos priemones, ir ateityje tikiuosi ekonominių, socialinių ir užimtumo politikos priemonių koordinavimo, ir tai yra, be abejonės, solidarumo sąlygos.
Tai yra tinkamiausia, išsamiausia ir toliausiai siekianti solidarumo politika Europos Sąjungoje.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Aš vis dar norėčiau užduoti klausimą, kadangi jūs, ministre, teigėte, kad bus keliamas labai rimtos padėties Graikijoje klausimas Komisijos posėdyje šių metų vasario mėn. Tiesa, kad krizGraikijoje yra labai rimta, tačiau mes taip pat žinome, kad ji, deja, gali gilėti. Norėčiau paklausti: be Komisijos posėdžio ar nebus pradėta nepriklausoma diskusija su Europos centriniu banku? Aš taip pat manau, kad tai svarbi institucija, kuri turėtų aktyviau veikti, kalbant apie padėtį Graikijoje.
Diego López Garrido
Manau, kad kiekviena institucija turi savo veiklos sritį. Tai yra viena svarbiausių Europos ekonomikos ir pinigų sąjungos struktūrinių ypatybių, ir būtent tai užtikrina mums didesnį patikimumą.
Tiesa, kad Taryba svarstys Graikijos atvejį, tai yra logiška, nes tai yra viena Europos Sąjungos valstybių narių, ir, aišku, tai, kas atsitinka kitoje Europos valstybėje, turi įtakos mums visiems. Mums turi įtakos tai, kas vyksta už Europos ribų, nekalbant apie šešiolika valstybių, turinčių bendrą rinką ir bendrą valiutą.
Logiška, kad tai yra svarstoma laikantis reikalavimų, kurie numatyti sutartimi ir, be to, tai yra daroma remiantis biudžeto ir ekonomikos strategija, kuri yra laikoma tinkama esamomis sąlygomis, ir kuri, žinoma, yra rekomenduotina - šiuo atveju Graikijai, kuri, neabejotinai, turėtų iš to naudos.
Europos centrinis bankas turi savo pareigas, ir tai yra numatyta sutartimi, pareigas dėl finansų stabilumo ir kainų stabilumo, užimdamas nepriklausomą poziciją. Europos centrinis bankas yra visiškai nepriklausomas, ir tai yra esminis Europos Sąjungos principas, kuris užtikrina didesnį mūsų ekonomikos ir finansų sistemos ir mūsų bendros valiutos, euro, patikimumą. Į šį nepriklausomumo kriterijų būtina atsižvelgti, nes tai yra pagrindinekonomikos ir pinigų sąjungos, kuriai mes pritarėme prieš keletą metų Europos Sąjungoje, sudėtindalis.
Pirmininkė
Ministre, labai jums dėkoju už jūsų dalyvavimą šioje pirmojoje klausimų valandoje pirmininkaujant jūsų valstybei narei.
Klausimams, į kuriuos nebuvo atsakyta trūkstant laiko, bus pateikti raštiški atsakymai (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 19.15 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
