Prekyba žaliavomis ir prekėmis (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - J. Holmo pranešimas dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (2008/2051 (INI)) Tarptautinės prekybos komiteto vardu.
Jens Holm
pranešėjas. - (SV) Ponios ir ponai, iš pradžių labai dėkoju visiems šešėliniams pranešėjams už jų glaudų bendradarbiavimą.
Mes visi matėme scenų, kilusių dėl neseniai pasireiškusio maisto trūkumo, vaizdus. Žemės ūkio produktų kainos - taip pat maisto produktų - per labai trumpą laiką šovaukštyn. Daugeliui besivystančių šalių tai buvo mirtinas smūgis, nes jos yra visiškai priklausomos nuo maisto produktų importo ir jau gyveno ant ribos. Tikėkimės, kad šis pranešimas apie tarptautinę prekybą žaliavomis padės išspręsti kai kurias iš šių problemų. Galų gale mes pasižadėjome išrauti su šaknimis alkį ir skurdą, pasirašydami vadinamuosius Tūkstantmečio tikslus. Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Ban Ki-Moonas neseniai įspėjo, kad išaugusios maisto kainos kelia grėsmę svarbiausiajai Tūkstantmečio tikslų užduočiai, būtent - perpus sumažinti skurdą pasaulyje. Taigi jau laikas imtis skubių priemonių.
Be to, neseniai pasireiškusi maisto produktų krizparodė, kad maistas nėra vien žaliava. Jei nevykdomas visiškai elementarus reikalavimas užtikrinti, kad žmonės prasimaitintų, retorika apie išsivystymą nedaug teverta. Todėl turime būti atsargūs paskelbdami maistą tarptautinės prekybos preke kaip visos kitos. Besivystančios pasaulio šalys netgi buvo priverstos išreguliuoti savo maisto politiką ir pereiti nuo gamybos nacionaliniams poreikiams prie gamybos eksportui. Tokia yra Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko, JAV ir taip pat Europos Sąjungos politika, nes jie visi įvedšiuos reikalavimus. Panaikinus apsauginius tarifus ir subsidijas, daug besivystančių šalių tapo itin neapsaugotos nuo didelių maisto ir žaliavų kainų svyravimų. Pavyzdžiui, pažvelkite į Haitį, kuris anksčiau save aprūpino ryžiais. 1995 m. Tarptautinis valiutos fondas privertšią šalį sumažinti savo ryžių tarifus. Ją užplūdo valstybės subsidijuojami ryžiai iš JAV, ir vietingamyba sustojo. Šiandien trys ketvirtadaliai visų Haityje suvartojamų ryžių yra importuoti iš JAV.
Tikiuosi, kad šis pranešimas gali suteikti mums priemonių spręsti problemas ir iššūkius, iškilusius dėl neapibrėžtos prekybos žaliavomis. Tarp klausimų, ties kuriais susitelkiame pranešime, yra besivystančių šalių palaikymas diversifikuojant jų ekonomiką, kad jos išsiveržtų iš tos padėties, kai jos eksportuoja tik vieną ar dvi žaliavas, ir kurtų pažangesnę gamybos struktūrą, gamindamos kur kas labiau apdirbtus produktus. Mes taip pat pabrėžiame lankstumo plėtros politikoje svarbą. Ji leistų šioms šalims vystyti galimybes ir ekonominės politikos priemones, pavyzdžiui, palaikyti jų vidaus žemės ūkio plėtrai. Taip pat reikalaujame, kad Europos Komisija įvertintų finansų schemą FLEX, kurios tikslas - stabilizuoti žaliavų kainas. Be to, norime atkreipti dėmesį į lygybės matmenį žaliavų prekyboje, arba veikiau jo trūkumą. Nepaprastai svarbu, kad tarptautinės prekybos sutarčių derybose visada atsižvelgtume į lyčių klausimą.
Šiame pranešime taip pat minima sąžininga prekyba. Sąžininga prekyba gali būti naudojama kaip priemonpalaikant mažo masto gamintojus besivystančiose šalyse ir didinant spaudimą, siekiant šiose šalyse pakelti socialinius ir aplinkos apsaugos standartus. Prašome visas ES institucijas pritaikyti sąžiningos prekybos principą jų viešuosiuose konkursuose ir pirkimo politikoje.
Mes taip pat prieštaraujame augančiam gyvulinių produktų vartojimui, t. y. didėjančiam mėsos ir pieno produktų poreikiui, savo ruožtu didinančiam grūdų poreikį, siekiant pamaitinti gyvulius vietoje to, kad būtų pamaitinti žmonės.
Taip pat aptariama ir daug kitų klausimų. Galiausiai norėčiau pasakyti, kad šis darbas parodtikrąjį ES veidą. Tuo metu, kai mes siekėme atkreipti dėmesį į besivystančių šalių poreikius ir aplinkybes, Europos pramonė, padedant jos atstovams Europos Parlamente, stengėsi perkelti dėmesio centrą į verslo organizacijų trumpalaikį komercinį interesą, kad jos turėtų stabilią prieigą įsigyti pigių žaliavų.
Primygtinai prašau kiekvieno pritarti pataisymams, pasiūlytiems Kairiųjų, Socialistų ir Žaliųjų frakcijų. Ypač svarbūs yra 20 ir 21 pataisymai. Taip mes galėsime subalansuoti pranešimą ir pasiekti didesnį išsivystymo matmenį.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti Parlamentui už mums suteiktą galimybę aptarti žaliavų prieigą, nes tai vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos darbotvarkės klausimų, ypač žvelgiant iš mūsų konkurencingumo darbotvarkės taško. Leiskite man pirmiausia padėkoti pranešėjui ir šešėliniams pranešėjams už šį pranešimą, apimantį daug sričių, kaip antai klimato kaita, skurdo mažinimas ir vystymasis.
Vystymasis iš tiesų yra lemiantis klausimas šiame kontekste. Todėl trumpai paminėsiu vystymosi problemas prieš kalbėdamas apie mūsų problemas ir veiksmus dėl priemonių, ribojančių žaliavų prieigą, daugėjimo.
Kova mažinant skurdą ir vystymasis, taip pat maisto saugumas Komisijos darbotvarkėje yra svarbioje vietoje. Gerai žinote, kad Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulio lėšų vystymuisi donorė. Kalbant specifine žaliavų tema, Komisija pradėjo kelias į vystymąsi orientuotas programas: pavyzdžiui, per FLEX Komisija remia besivystančių šalių nacionalinius biudžetus, kuriuose staiga sumažėjo su eksportu susijusios fiskalinės pajamos.
Komisija taip pat skatina skaidrų mokesčių įplaukų, gaunamų naudojant žaliavas ir gamtos išteklius, tvarkymą per kelias iniciatyvas, kaip antai Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvą (EITI), Kimberlio procesą ir FLEGT programą. Taip pat turėčiau nurodyti mūsų programą "Viskas, išskyrus ginklus", kuri teikia neapmokestinamą prieigą visų produktų importui iš mažiausiai išsivysčiusių šalių (išskyrus ginklus), leisdama joms paįvairinti savo eksportą.
Leiskite dabar sugrįžti prie mūsų pagrindinės problemos, kylančios žvelgiant iš prekybos perspektyvos. Prekybai reikia dviejų dalykų. Reikia importuoti ir reikia eksportuoti. Todėl pavojinga garantuoti, kad prieiga prie žaliavų trečiosiose šalyse neteisėtai neiškraipyta, pavyzdžiui, kvotų, eksporto prievolių ir eksporto draudimų.
Deja, šiandien taip nėra. Priešingai, trečiųjų šalių apetitas kurti eksporto apribojimus auga. Mūsų konkrečios problemos - tos, kurias mums kelia tam tikros esminės ekonomikos, ir kurios yra jų agresyvių pramonės politikos tikslų dalis. Noriu pabrėžti, kad mes orientuojamės ne į menkai išsivysčiusias ekonomikas, bet veikiau į dideles augančias ekonomikas.
Šių šalių taikomos priemonės sukelia iškreiptą pasaulinio lygio konkurenciją, kenkiančią Europos pramonei. Deja, problemos mastas didėja. Iki šiol bent jau 20 šalių įvedpriemones, darančias poveikį svarbių prekių eksportui į Europos Sąjungą. Mes suskaičiavome daugiau kaip 450 apribojimų, taikomų įvairioms žaliavoms. Tiesiogiai arba netiesiogiai veikiami dauguma, jei ne visi iš Europos pramonės sektorių.
Ką galima padaryti? Iki šiol nuveiktas darbas rodo, kad greitas sprendimas neegzistuoja, nors eksporto apribojimų panaikinimas jau įtrauktas į mūsų darbotvarkę kaip svarbus punktas - tiek kalbant apie dvišalius laisvos prekybos, tiek apie Pasaulinės prekybos organizacijos susitarimus, bet mes nuveiksime daugiau.
Pirma, svarbu sukurti visapusę strategiją dėl žaliavų prieigos. Šiuo atžvilgiu Komisija plėtoja ryšius, į kuriuos bus įtrauktas svarbus prekybos komponentas. Aišku, kad bet kokia tokio pobūdžio strategija turi visiškai ir nuosekliai apimti visas politikos sritis, įskaitant ir esmines problemas, kaip antai maisto saugumas, vystymasis ir aplinka.
Visos priemonės turės būti naudojamos maksimaliai. Todėl tvari ir nuosekli žaliavų prieigos politika turi suderinti: pirma, derybas, užtikrinančias tarptautinius įsipareigojimus PPO ir dvišaliame kontekste; antra, PPO taisyklių ir esamų sutarčių įgyvendinimą; trečia, švelnias priemones, kaip dialogas ir sąjungų kūrimas. Kadangi nvienas iš šių elementų nėra naujas, jų galią lems jų derinys ir nuoseklus panaudojimas. Tai su suinteresuotosiomis šalimis bus aptarta konferencijoje, vyksiančioje vėliau šiais metais.
Svarstydama žaliavų prieigos svarbą, Komisija pritaria diskusijoms dėl šio klausimo Parlamente. Komisija ypač pritaria pranešimo pirmojo varianto pataisymams. Pranešime dabar aiškiau pabrėžiama šio klausimo svarba. Jame siūlomi būdai konstruktyviai spręsti šią problemą, kaip antai sutarčių įgyvendinimas ir derybos su šalimis partnerėmis. Esame pasiruošę visapusiškai bendradarbiauti su Parlamentu kuriant ir įgyvendinant mūsų tolesnę strategiją.
Daniel Caspary
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, man malonu, kad šiandien dalyvaujate, pone J. Potočnikai. Komisijos narys P. Mandelsonas, kaip norime pastebėti, vėl nusprendvažiuoti į kažkokią svarbią konferenciją kitoje pasaulio dalyje, užuot aptaręs Europos pramonės politikai lemiamus klausimus su mumis Parlamente. Įsivaizduokite mano džiaugsmą, klausantis, kaip Jūs pristatote temą daug geriau ir daug aiškiau bei įžvalgiau nei kada nors tai daruž prekybą atsakingas mūsų Komisijos narys.
Esu labai patenkintas mūsų svarstymų komitete rezultatu, nes baiminuosi, kad pranešėjas savo pirminiame pranešimo projekte, nepaisant visų vykusių punktų, jo pasakytų dėl besivystančių šalių, visiškai išleido iš akių Europos pramonės interesus. Tarptautinės prekybos komitete mes įtraukėme naują pirmąją pranešimo dalį dėl mūsų pramonės politikos interesų. Iš tiesų šių interesų pobūdis tapo absoliučiai skaidrus. Turime labiau susitelkti ties žaliavų tiekimo Europos pramonei apsauga. Kaip teisingai kalbėjo Komisijos narys, būtent šiuo atžvilgiu patiriame pagrindinius sunkumus.
Mums skubiai reikia geresnių taisyklių PPO struktūroje, suformuluotų taip, kad kiek įmanoma paskelbtume už įstatymo ribų prekybą iškreipiančias priemones, kaip eksporto prievolės. Mums reikia laisvos žaliavų prieigos pasaulio rinkoje. Netoleruotina, kad tokios šalys kaip Kinija gali netinkamai naudoti žaliavas kaip politinį įrankį.
Turime padaryti viską, kas įmanoma - ne tik daugiašalėse derybose, bet ir savo dvišalėse derybose, kad apsaugotume tikrai atvirą prieigą prie žaliavų rinkų. Tai, kad Komisija nusileido derybose dėl Ukrainos prisijungimo prie PPO ir tam tikru mastu sutiko su eksporto prievolių taikymu, yra netoleruotina ir rodo blogą pavyzdį. Tai, kad mes pritarėme dvejopam kainų nustatymui dėl Saudo Arabijos prisijungimo prie PPO - dėl šio susitarimo kilo didelių Europos naftos pramonės, sunkumų, - taip pat netoleruotina. Neturiu didelių vilčių, matydamas, kas šiuo metu vyksta, Rusijai prisijungiant prie PPO, ir norėčiau, kad Komisija labiau susirūpintų užtikrinti, kad daugiau nebus įvedamos jokios prekybą iškreipiančios priemonės.
Galiu pakartoti savo nuoširdžią padėką visiems savo kolegoms komiteto nariams už šį pranešimą. Tikiuosi, kad mes per daug jo nepakeisime rytojaus plenariniu balsavimu.
Francisco Assis
PSE frakcijos vardu. - (PT) Pradžioje norėčiau pasveikinti pranešėją. Šiuo metu kylančios problemos dėl prieigos prie žaliavų daugiausia atsirado dėl atitinkamų rinkų struktūrinio pasikeitimo, kuris yra susijęs su tarptautinės ekonomikos pasikeitimais.
Žaliavų rinka vystydavosi cikliškai, judėdama nuo didelio stygiaus laikotarpių į pakilimo laikotarpius ir kartais pasiekdavo balansą. Atrodo, mes dabar susiduriame su nauja struktūrinio stygiaus situacija, kuri didele dalimi kilo dėl staigaus paklausos padidėjimo, kurį sukėlgreita industrializacijos ir urbanizacijos pažanga keliose kylančios ekonomikos šalyse.
Žinoma, reikia dėti pastangas atitinkamuose forumuose, ypač Pasaulinėje prekybos organizacijoje, kad pasiektume sutarimo dėl prieigos prie žaliavų palengvinimo. Dėl to neturėtume nematyti kitos svarbios problemos, tačiau: mes dabar turime naują situaciją šiose rinkose, kuri formuojasi tiek maisto produktų, tiek energijos sektoriuose. Todėl Europos Sąjungoje mes, pagrindiniai žaliavų importuotojai, turime ypač rūpestingai spręsti šią problemą. Viena vertus, mes turime apsvarstyti, kokį poveikį gali padaryti ši situacija visam pasauliui, nes ji gali sukelti didžiulį žaliavų vartojimą su labai neigiamomis aplinkos, ekonomikos ir socialinio organizavimo pasekmėmis besivystančiose šalyse, ir, kita vertus, mes taip pat turime pažiūrėti į savo situaciją ir suprasti, su kokiais sunkumais susiduriame.
Čia kyla du, atrodo, fundamentalūs klausimai. Vienas yra susijęs su poreikiu persvarstyti mūsų ekonomikos plėtros modelį, nes jis nesuderinamas su situacija, kai žaliavų naudojama tiek daug. Kitas klausimas perša mintį, jog mes turime labiau remti taikomųjų mokslų tyrimus, kad pasiektume didesnių naujovių, skatinti žaliavų perdirbimą ir surasti naujus atsakymus į naujas problemas, kurias mums sukuria šis struktūrinis stygius.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gamta savo turtus - žaliavas po žeme, maisto produktus, medžius ant žemės paviršiaus ir žuvis vandenyse - paskirstnetolygiai po Žemės rutulį. Žmonių poreikiai yra tokie patys, bet, norint juo patenkinti, reikia laikytis solidarumo naudojant išteklius ir juos paskirstant per tarptautinę prekybą. J. Holmo pranešimas gali daug pasakyti šia tema. Aš noriu pabrėžti kelis dalykus, sekančius iš D. Caspary pasisakymo.
Pirma, racionalus ribotų išteklių naudojimas. Aš pakartoju: ribotų išteklių.
Antra, žaliavų apsauga nuo konfiskacijos, nuo neokolonijinio neturtingų šalių turtų nusavinimo, ypač Afrikoje. Mes nematome jokio skaidrumo Kinijos ir tam tikrų kitų šalių vykdomoje prekyboje tokiomis medžiagomis.
Trečia, prekybos tokiomis žaliavomis tikslas turi būti neturtingų šalių vystymasis. Tai yra mūsų svarbiausias tikslas. Gaunamos pajamos turi atitekti gyventojams, o ne tik valdžios institucijų ar didelių tarptautinių bendrovių atstovams.
Ketvirta, Europos Sąjungos žaliavų politika turi garantuoti, kad Sąjunga netaps įkaite, pavyzdžiui, Rusijos įkaite dėl dujų ir galbūt ateityje Brazilijos įkaite dėl cukraus.
Penkta, visi partneriai turi visišką atsakomybę dėl jūrų išteklių naudojimo. Kaip žinome, kelioms žuvų rūšims gresia išnykimas, tokia pati grėsmiškilo Azijos ir Amazonijos miškams.
Apibendrinant, gerb. pirmininke, laisvos ir teisingos prekybos šūkis turi būti atsakomybnaudojant ribotus gamtos išteklius, kad ateinančios kartos galėtų naudotis žaliavomis, kurios būtinos žmonių egzistavimui. Taip pat reikia padėti neturtingoms šalims vystyti technologijas, kurių reikia pagrindinių maisto produktų gamybai. O šiuo atžvilgiu Europa gali daug padaryti.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, atsimindami vaidmenį, kurį atlieka prekyba globalėjančiame pasaulyje, turime palaikyti pastangas skatinti teisingą prekybą ir visas iniciatyvas, kurios prisideda prie tvarios ekonomikos plėtros.
Žaliavų kainos paveikia rinkos raidą, ir daugeliu atvejų apsunkina ekonomikos plėtrą, ypač šalyse, kur žaliavų atsargos yra nepakankamos. Tai paveikia bendrą rinkos situaciją ir žaliavų prieinamumą.
Tikimasi, kad su aukštomis naftos ir elektros kainomis galima ir teks susidoroti panaudojant efektyvias technologijas išgauti žaliavas ir jas apdirbti. Šis naujovių efektyvumas ir įgyvendinimas, taip pat ir stipri parama tyrimų sektoriui nulems tai, kaip seksis gerinti rinkos situaciją ir stabilumą bei įtvirtinti diversifikaciją ir energetinį saugumą.
Kalbant apie prekybą žemės ūkio produktais, daugiausia dėmesio reiktų skirti sumažinant spaudimą gamintojams, kurį sukelia pusiausvyros nebuvimas tarp žemės ūkio produktų supirkimo kainų ir jų mažmeninių kainų. Tai iškraipo rinką, bet tai taip pat rodo, kad rinka turi savo socialines sąnaudas.
Glyn Ford
Gerb. pirmininke, malonu kalbėti apie J. Holmo pranešimą dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis. Praėjusį mėnesį aš turėjau garbės dalyvauti Parlamento vardu UNCTAD XII konferencijoje Akroje. Šioje konferencijoje buvo girdėti raginimai padėti neturtingiausiems kraštams.
Kylančios maisto kainos vis dažniau priveda prie riaušių gatvėse, ir mums reikia naujo metodo, jei mes norime susidoroti su šia situacija. Nauja krizgali per dieną nužudyti daugiau žmonių, negu žuvo dėl teroristų veiksmų per šešerius metus po Rugsėjo 11-osios. Politikai ir vyriausybės galbūt dar nepastebėjo, bet pasaulio vargšai mato, kad jų vaikai vis labiau alksta. Poveikis bus ypač aštrus Afrikoje, kur prekių kainos išaugo daugiau negu du kartus per pastaruosius 12 mėnesių ir toliau kyla dėl spekuliacijų, stygiaus ir besikeičiančios gamybos struktūros. Pagrindinės priežastys yra didėjanti paklausa Rytų Azijoje ir nepakankamas aprūpinimas dėl negalėjimo investuoti į žemės ūkį. Klimato kaita, parašyta potvynių, sausrų ir rekordinės temperatūros kalba, tik pablogina situaciją, ypač neturtingiausiems kraštams. Štai kodėl tikiuosi, kad mes priimsime šią rezoliuciją.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, prieiga prie žaliavų yra labai svarbi Europos ekonomikai ir konkurentiškumui. Taip yra ypač todėl, kad Europos Sąjunga dideliu mastu priklauso nuo žaliavų importo iš trečiųjų šalių.
Mūsų prioritetas turi būti nugriauti kliūtis, kurias trečiosios šalys pastatEuropos Sąjungos kelyje į žaliavų rinkas. Tai yra teisinga kalbant apie dabartines PPO derybas ir vykdomas derybas dėl dvišalių laisvos prekybos susitarimų.
Galų gale, gerb. pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad paramos priemonės ir praktinių žinių perkėlimas į besivystančias šalis yra būtini, jei norime įvesti perspektyvią, skaidrią žaliavų ir gamtos turtų naudojimo vadybą.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, savaime suprantama, kad mūsų Europos įmonių konkurentiškumas dideliu mastu priklauso nuo aprūpinimo žaliavomis. Todėl mums šiandien reikia integruotos strategijos, kad užtikrintume prieigą prie pasaulio rinkų. Tai padės išlaikyti tarptautinį bendradarbiavimą, teisėtą konkurenciją, teisingą prekybą ir pagarbą apribojimams, pagrįstiems rimtais vystymosi akstinais mažiau išsivysčiusiose šalyse. Tai taip pat padės skatinti investicijas į ekologiškų technologijų tyrimus ir vystymą bei į perdirbimą.
Mūsų tikslas turi būti stabilus Europos Sąjungos vystymasis, taip pat solidarumas su neturtingiausiomis šalimis.
Brian Crowley
Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui už darbą, kurį jis atliko rengdamas šį pranešimą. Yra trys pagrindiniai elementai, kuriuos aš matau.
Visų pirma yra pasaulinkonkurencija dėl žaliavų ir prekių. Mes turime suprasti Europos lygmeniu, kad turime geriau sugebėti sudaryti dvišales sutartis ir dvišalius sandorius, jei norime pasiekti pažangos gaunant prieigą prie šių vertybių.
Žinoma, pasaulinės prekybos derybos yra labai svarbios dėl ilgalaikių dalykų, bet didesnės įtakos galima būtų įgyti sudarant ekonomines partnerystes su besivystančiomis šalimis. Aš taip pat perspėčiau, kad tam tikrų teisių per pasaulinės prekybos derybas atsisakymas dėl trumpalaikės prieigos prie žaliavų ir prekių galėtų smarkiai pakenkti mūsų pramonei Europos Sąjungoje ir ypač mūsų žemės ūkiui.
Galiausiai, kaip pasakanksčiau kalbėjęs kolega, teisingumas yra svarbiausias dalykas, į kurį reikia atsižvelgti. Dabar mes turime investuoti kapitalą į besivystančias šalis, kad leistume joms pasiekti sėkmės - ne tik šiais metais ir kitais metais dėl aukštos naftos ir dujų kainos, bet ir po 20 metų. Tai turi būti susieta su tų šalių investicijomis į gyventojų švietimą ir sveikatos priežiūrą, kad būtų sustabdytos kitos problemos.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti garbingiems Parlamento nariams už jų pasisakymus. Juose gana aiškiai aptarti iššūkiai, su kuriais mes susiduriame. Taip pat visiškai aišku, kad, viena vertus, mes turime užtikrinti subalansuotą mūsų darbo plėtrą, tokiu būdu skiriant ypatingą dėmesį neturtingesnėms šalims ir siekiant teisingumo, apie kurį kalbėjo B. Crowley; kita vertus, mes taip pat turime užsitikrinti teisingas prekybos taisykles, kad mūsų pramongautų prieigą prie žaliavų. Faktas, kad Europos Sąjunga yra žaliavų importuotoja ir kad ji tokia ir liks.
Mes dabar susiduriame su stipresne konkurencija mūsų aprūpinimo rinkose, taip pat su kylančiomis kainomis dėl padidėjusios konkurencijos iš daugelio augančių ekonomikų. Tuo pačiu metu šios augančios ekonomikos stato kliūtis prieigai prie savo žaliavų, tokiu būdu iškraipydamos konkurenciją. Todėl teisinga prieiga prie žaliavų su skaidriomis sąlygomis yra esminis elementas siekiant lygybės mūsų pasaulinio konkurencingumo strategijoje.
Komisija ketina per ateinančius metus panaudoti visas prieinamas priemones, kad palaikytų stabilų mūsų pramonės šakų aprūpinimą žaliavomis. Savo veiksmuose ji vykdys visapusę ir subalansuotą strategiją. Kaip teisingai pabrėžia Parlamentas, toje strategijoje reikia atsižvelgti ne tik į mūsų pramonės šakų interesus ir mūsų konkurentiškumą, bet taip pat ir į neturtingesnių šalių interesus.
Kalbant apie vystymosi aspektą, mes turime atskirti ir atskirsime, viena vertus, teisingas priemones, kurias taiko lėčiau besivystančios šalys, pavyzdžiui, eksporto mokesčius, kurie yra būtini tų šalių biudžetui, ir, kita vertus, priemones, kurias primeta augančios ekonomikos kaip jų pramonės politikos dalį ir kurios iškraipo konkurenciją pasaulio rinkose.
Aš aukštai vertinu F. Assis komentarą dėl tyrimų ir plėtros įsipareigojimų, kuriuos taip pat reikia didinti dėl šių priežasčių. Norėčiau padėkoti Parlamentui už paramą mums vykdant šią politiką. Mes nuolat informuosime jus apie tolesnį mūsų strategijos įgyvendinimą.
Jens Holm
pranešėjas. - (SV) Gerb., Komisijos nary J. Potočnikai, mes laukiame komunikato iš Komisijos ir konferencijos. Gerai, kad jūs ketinate užsiimti maisto saugumo, vystymosi ir aplinkos klausimais.
Gerb. Francisco Assis, aš visiškai sutinku su jumis, kad mes turime persvarstyti mūsų ekonomikos plėtros modelį.
Gerb., Zbigniewai Zaleski, aš sutinku, kad prekyba neturi tapti neokolonijiniu žaliavų vogimu iš besivystančių šalių. Todėl prašau jūsų ir visų kitų būtinai palaikyti 20 ir 21 pakeitimą. Prašome juos rūpestingai išstudijuoti.
Taip pat pažiūrėkite į 26 pakeitimą, kuriame kalbama apie biokurą. Jame mes reikalaujame įvesti aplinkos ir socialinius standartus biokurui. Yra didelproblema, kad vis daugiau grūdų sunaudojama mėsai auginti, kitaip tariant, mes šeriame grūdus gyvuliams, bet tuo pačiu metu vis daugiau grūdų naudojama gaminti mūsų automobilių kurui.
Tai yra raginimas Komisijai - mes norime, kad būtų pritaikytos priemonės, kurios sumažintų naudojimąsi asmeniniais automobiliais ir mėsos vartojimą, kad turėtume daugiau grūdų, kuriais galėtume pamaitinti žmones!
Pranešime mes reikalaujame imtis skubių priemonių, kad spręstume klimato kaitos problemą. Prekyba taip pat turi turėti savo atsakomybę. Mes turime sumažinti visas nereikalingas emisijas ir sumažinti transportą. Prekybininkai įveža daug produktų, kuriuos taip pat lengvai galima būtų pagaminti vietoje. Mes turime palengvinti prekybą "žaliosiomis prekėmis" ir pažangiomis aplinkos technologijomis. Jei mes to nedarysime ir prekyba neturės savo atsakomybės, mes netrukus nebeturėsime žaliavų prekybai ir po to nebeturėsime maisto prasimaitinti Yra nepaprastai svarbu, kad mes rimtai vertintume atsakomybę už mūsų klimatą!
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks antradienį, 2008 m. gegužės 20 d.
