Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi pont tárgya: egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Csaba Sógor
(HU) Romániában a Székelyföld autonómiája több évszázados múlttal rendelkezik. A modern román állam megszületési alapokmánya garantálta a székelyföldi területi autonómiát, amely a kommunista időkben is létezett.
Figyelembe véve az Európai Unió országainak biztosított autonómiaformákat, 2009. február 8-án Sepsiszentgyörgyön, több ezres tömeg követelte, hogy az államelnök vonja vissza az erdélyi magyarokat sértő kijelentéseit, biztosítsák az etnikai arányos képviseletet az állami intézményekben, állítsák le az irányított betelepítéseket, állítsák meg a székelyföldi gazdaság szándékos elsorvasztását, gyorsítottan szolgáltassák vissza az elkobzott egyházi és közösségi vagyont, állítsák le a militarizált egységek bővítését, hozzák létre az állami támogatású önálló magyar egyetemet, ismerjék el a magyar nyelvet regionális hivatalos nyelvként és ismerjék el a kollektív jogokat és a Székelyföld területi autonómiáját.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Gratulálnunk kell a Cseh Parlament Alsóházának a Lisszaboni Szerződés ratifikálásához. Ez az európai eszme egy újabb diadala, és további bizonyítéka annak, hogy egyre többen hisznek az európai értékekben. Ezért kérem, hogy határolódjunk el azoktól, akik megsértenék ezeket az értékeket, és lerombolnák az azokba vetett hitünket.
Hogyan magasztalhatjuk egyrészt a chartában foglalt alapvető jogainkat, ha ugyanakkor tűrjük, hogy megvetés és kifogásolás tárgyát képezzék? Vallási és etnikai toleranciáról, az idősek méltóságteljes élethez, és az ebben való aktív részvételükhöz fűződő jogaikról beszélünk, míg az egyik bolgár politikai párt vezetője, az Európai Néppárt teljes jogú tagja, különböző etnikai és korcsoportokat különböztet meg, és különböző emberosztályokra vonatkozó elképzelést erőlteti. Hogyan kellene bánnunk az ilyen vezetőkkel? Kérdésemet e Ház jobboldalához intézem, mert az Európai Néppárt elnöke, Martens úr ugyanezt a személyt ajánlotta hazám következő miniszterelnökének. Vessük el a kettős normákat, tiszteljük saját cselekedeteinket és szavainkat, és emlékezzünk arra, hogy több mint 50 évvel ezelőtt éppen az emberi jogok hoztak össze bennünket.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Az európai gazdaságélénkítési terv immár érvényben van. A válság általános probléma, ugyanakkor a protekcionizmus, valamint a nemzeti iparok és foglalkoztatás előmozdítása teret hódít. A munkaerő szabad mozgását és a szabad kereskedelmet jelentő alapvető szabadságok próbára vannak téve. A válság különféleképpen nyilvánul meg a különböző országokban. Az Európai Unió közelmúltban fellendült "gazdasági tigriseiben”, köztük Bulgáriában, a bankrendszer viszonylag stabil, a munkanélküliség nem magas, van kiemelkedően képzett munkaerő és stabil valuta. A válság dinamikájára tekintettel azt kérem, hogy kerüljön sor a gazdaságélénkítési terv naprakésszé tételére, hogy jobban összhangban legyen a reálgazdasággal. Válságok idején a tőke alacsony kockázatnak kitett területeket keres, és ott a lehetőség arra, hogy életképtelen iparágak helyett inkább új, zöldmezős technológiákba fektessünk be. Az utóbbi gazdaságok recesszióba süllyedésének eshetőségét először az adott gazdaságok újjáélesztéséhez kellene használni, e finanszírozás és know-how segítségével pedig olyan stabilitási központokká válhatnak, amelyek körül az Európai Unió gazdasági és pénzügyi rendszere gyorsabban helyreállhat.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Elnök úr, a terjedő válság idején szeretnék gratulálni az Európai Bizottságnak a lengyel hajógyárak tönkretételéhez. Az európai elit egoista megközelítése, a hajógyárakban és az azokkal együttműködő cégekben foglalkoztatott több mint 100 000 ember álláshelyének elvesztése feletti örömük bizonyosan azt fogja eredményezni, hogy e munkavállalók jelentős hányada a közeljövőben a nyugat-európai álláspiacon jelenik meg. Ez a döntés csak mélyítette az európai válságot.
Szeretném tudni, hogy az európai elit hogyan fog viselkedni; szolidaritást mutat-e azokkal az országokkal, amelyekben a válság hatalmas méretet öltött, vagy csak a saját érdekeiről fog gondoskodni? Az európai társadalom pontosan válság idején tapasztalja meg, hogy az Európai Unió alapját képező nyilatkozatok és alapelvek igazak-e, vagy csupán néhány állam más államok ellen játszott játékáról van szó egy nemes alapelvekre alapított intézményen belül. Ebben az összefüggésben meglepőnek tartom, hogy a Bizottság nem reagál az EU számos tagállamának a legfőbb alapelveket sértő, jelenlegi intézkedéseire, míg Lengyelországot hasonló intézkedések meghozataláért büntetést kapott.
Rebecca Harms
Elnök úr, különös híreket kaptam Észak-Írországból a múlt héten. Arról van szó, hogy Sammy Wilson úr, a regionális kormány környezetvédelmi minisztere betiltotta az Egyesült Királyság kormánya által az energiahatékonyság tárgyában szervezett tájékoztató kampányt. Nem tudom elhinni, hogy a közös éghajlati és energiaügyi célkitűzéseink - a 20%-kal kevesebb CO2, a 20%-kal több megújuló energiaforrás, valamint a 20%-kal nagyobb energiahatékonyság - mögötti nyomós okainkat egy tagállami regionális kormány nem fogadja el.
Ezért arra kérem a Bizottságot, hogy derítse ki, milyen okok vannak e különös és meglehetősen furcsa észak-írországi tilalom mögött. Sőt, úgy vélem, hogy annak, aki az éghajlattal kapcsolatban oly szkeptikus, mint Wilson úr, gondoskodnia kellene az állampolgárokról, és támogatnia kellene az energiahatékonyságot és az energiaszámla csökkentésére tett erőfeszítéseket.
Ilda Figueiredo
(PT) Ma a portugáliai Corticeira Amorim vállalatot érintő botrányos helyzetre szeretném felhívni a figyelmet. Az elmúlt két évben ennek a vállalatnak az összesített nyeresége meghaladta a 30 millió eurót, melyből 2008-ban 6 millió eurót regisztráltak. Ebben a hónapban a Corticeira Amorim mégis mintegy 200 dolgozó elbocsátását jelentette be. Ezt a válság hatásaival indokolta. A vállalat azonban megfeledkezik arról, hogy pontosan ezek a dolgozók segítettek a milliókat érő csoport felépítésében, amely - a még jelenleg is több milliós nyereség realizálása érdekében- köztámogatásban, azon belül közösségi finanszírozásban részesül. Ezért tiltakozni szeretnék e Házban, és kifejezésre juttatom az említett, botránynak minősülő bejelentés elleni felháborodásomat, továbbá remélem, hogy mindenki összefog az olyan vállalatok elítélése érdekében, amelyek ezt a válságot használják ki dolgozóik elbocsátására, akkor is, ha még mindig hatalmas nyereséget realizálnak.
Elnök
Mielőtt átadnám a szót a következő felszólalónak, örömmel jelentem be, hogy Dr. Ayman Nour egyiptomi parlamenti képviselőt, akit néhány éve olyan okokkal tartóztattak le, amelyeket az Európai Unió Tanácsa komolytalannak ítélt, ma szabadon engedték. Az Európai Parlament számos határozatot hozott vele kapcsolatban, így nagy örömömre szolgál, hogy bejelenthetem, hogy immár szabad.
Bernard Wojciechowski
(PL) Elnök úr, bár Lengyelország delegál képviselőket az Európai Parlamentbe, a saját országukban korlátozott az eljárási hatáskörük. A lengyel jogszabályok nem biztosítanak az európai parlamenti képviselőknek olyan jogi eszközöket, amelyek lehetővé tennék megbízatásuk hatékony teljesítését. Ez olyan jelentős problémákat érint, mint például a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közigazgatási hatóságaira gyakorolt hatékony befolyás.
A szenátorok és a nemzeti parlament képviselői számos joggal rendelkeznek: az állami testületek tájékoztatási joggal tartoznak nekik, illetve joguk van adatokat kérni a központi kormányzat és a helyi önkormányzatok közigazgatási szerveitől. Az adatszolgáltatásra a jogszabályok 40 napos határidőt jelölnek meg. Lengyelországban szinte senki sem tartja fontosnak az európai parlamenti képviselőket, kivéve a médiát, amikor olcsó szenzációra vadászik. A weboldalamon tájékoztattam a választókat arról, hogy az európai parlamenti képviselők nem rendelkeznek jogszabályban foglalt fellépési lehetőségekkel. Az egymást követő lengyel jogalkotók jogalkotási hanyagsága ebben ez esetben jól ismert. Azt gondolom, az Európai Parlamentnek szélesebb jogkört kellene kérnie a képviselők saját országukban való eljárásához.
Jim Allister
Elnök úr, az uniós pénzeszközök "aki kapja, marja” rendszerben való szétosztása helytelen. Mégis ezt láttuk a héten Észak-Írországban. Az a miniszter, aki az uniós vidékfejlesztési támogatások ilyen rendszerű, gavalléros szétosztásáról döntött, amely ahhoz a megalázó és bizarr színjátékhoz vezetett, hogy a mezőgazdasági termelők két napig álltak sorba ahhoz, hogy visszakapják a saját, átalakított pénzük egy részét, az a miniszter nem méltó a hivatalban maradásra. Ezzel az intézkedésével egy csapásra megalázott keményen dolgozó mezőgazdasági termelőket, és tanúbizonyságot tett arról, hogy egyáltalán nem ismeri az uniós pénzeszközök szétosztásával kapcsolatos alapvető követelményeket.
Ennek a szégyennek az a forrása, hogy a miniszter felelőtlenül megtagadta, hogy vidékfejlesztésre elegendő összeget utaljon ki. A keddi jelenetet pontosan az 1. tengelyre előirányzott szánalmas 50 millió font okozta - és mindebből csak 15 millió fontot szánt a modernizációs alapra.
Egy másik téma kapcsán, az északír környezetvédelmi miniszter, Wilson úr védelmében hadd jegyezzem meg, hogy örülök, hogy ő nem felel meg annak a sztereotípiának, amelyet a nem gondolkodó, hisztérikus éghajlatváltozás-aktivisták elvárnak ebben a Házban.
Colm Burke
Elnök úr, az Irish Times-ban hétfőn megjelent közelmúltbeli felmérés eredményei azt mutatják, hogy Írországban növekszik a Lisszaboni Szerződés támogatottsága: jelenleg a szavazók 51%-a szavazna igennel, különösen most, hogy az ír gazdaság ilyen sérülékeny helyzetben van. Ez nyolc százalékpontos növekedést mutat az Irish Times múlt év novemberében végzett, legutóbbi felméréséhez képest. A "nem” szavazatok száma szintén visszaesett 6 százalékponttal, 33%-ra.
Ami az Európai Unióval való jelenlegi feszült kapcsolatunkat illeti, mivel a jelenlegi kormány részéről nincs e téren kezdeményezés, fel kell tárni és kezelni kell az ír választók időszakos, EU-ból való kiábrándulásának gyökereit. Az ír néppel érdemi párbeszédet kell kialakítani az európai folyamat megértésének és támogatásának újraépítése érdekében. Ezt a kommunikációs szakadékot úgy számolhatjuk fel, hogy az EU-tagság előnyeivel kapcsolatos pozitív információknak szabadabb áramlást biztosítunk.
Azt hiszem, fontos Európa pozitív szerepét hangsúlyozni az oktatási rendszereinken keresztül is. Ez nemcsak Írország esetében érvényes, hanem a többi tagállamban is. Kérem, hogy az elégtelen kommunikáció problémáját lehetőleg mielőbb oldják meg.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Szeretném felhívni a figyelmüket a Bolgár Ortodox Egyházon belüli újabb szakadás kérdésére. Az egyházszakadás akkor következett be, amikor az ország felfokozott politikai helyzetben volt, és a Bolgár Ortodox Egyháznak, mint számos más szervezetnek, meg kellett őriznie pozícióját Bulgária demokratizálódó arculatában. Sajnos ez a bolgár egyházfelekezeti törvény ellenére a Bolgár Ortodox Egyház úgynevezett "Második Zsinatához” vezetett. Az említett törvény nagyon liberális, megengedi bármely egyház bulgáriai bejegyzését, amennyiben az nem szolgál emberiségellenes célokat. A "Második Zsinat” azonban a "Bolgár Ortodox Egyház Szent Zsinataként” szeretné bejegyeztetni magát. A törvény kimondja, hogy a Bolgár Ortodox Egyház Bulgária történelmi egyháza és mentes a bejegyzési kötelezettség alól. A pátriárka és a Szent Zsinat tagjainak megválasztását nem szabályozza jogalkotási intézkedés. Mindenkihez szólok, akik számára fontos az egyén lelki szükségleteivel összhangban lévő vallásszabadság, hogy ne adják meg magukat becsapni az úgynevezett "Második Zsinat” manipulatív meghatározásainak. Ez a zsinat nem jegyezhető be, és nincs jogalapja.
Toomas Savi
Elnök úr, a múlt heti izraeli választások eredményei azt mutatták, hogy a lakosság nagy része azokat a pártokat támogatja, amelyek a hadsereg megerősítésében látják az ország védelmének legalkalmasabb módját. Bár a centrista párt, a Kadima kapta a legtöbb szavazatot, az a tény, hogy a jobboldali pártok jelenleg 65 képviselői hellyel rendelkeznek a Kneszetben a legutóbbi választásokon nyert 50 képviselői hellyel szemben, tükrözi az izraeli polgárok izraeli-palesztin konfliktusról alkotott változó véleményét. Az említett pártok a radikális megoldás hívei, nem bíznak a látszólag végtelen és hatástalan béketárgyalások sikerében.
A Közel-Kelet kell, hogy legyen az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikai prioritásainak egyike, az egész térség stabilitása pedig jelentősen függ az izraeli-palesztin kapcsolatoktól. Ezért rendkívül fontos, hogy az Európai Unió folytassa a béketárgyalásokat, és helyreállítsa az izraeliek és a palesztinok békés együttélés lehetőségére vonatkozó reményét.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Elnök úr, Vaclav Klaus, a Cseh Köztársaság elnöke holnap látogatást tesz az Európai Parlamentben. A Prágában kialakult botrányt figyelembe véve reméljük, hogy az elnök, aki az Európai Unió soros elnöke is, méltó és tiszteletteljes fogadtatásban részesül majd. A Klaus elnök úr által kifejtett és alátámasztott, Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos véleményről megpróbálták a felzúdulással elterelni a figyelmet, hogy homályban maradjon a tény, a szerződés bevezetésének legfőbb ellenzője Németország lehet majd. A karlsruhei alkotmánybíróság döntése fordulópont lesz. A média tudósításai szerint a bírák felének komoly kétségei vannak, és azt gondolják, a szerződés megsértheti az ország alkotmányát. Ez azt mutatja, hogy senkinek sem szabad elsietnie egy ilyen komoly döntés meghozatalát, és ezt nem csak a látogatóba érkező cseh államfő gondolja így.
László Tőkés
(RO) A romániai őszi választásokat és az új kormány megalakulását követően tapasztaltuk, hogy a romániai politikai életbe - Szlovákiához hasonlóan - intenzíven visszaért a magyarellenes felbujtás.
A magyar egyházak által szervezett, február 9-i sepsiszentgyörgyi demonstráció pontosan e felbujtás elleni tiltakozás volt. A demonstráción előterjesztett petícióban Székelyföld tartomány több ezer lakosa tiltakozott a térség etnikai arányainak oly módon történő megváltoztatása ellen, hogy más térségekből származó románok csoportjait telepítik be közvetlenül a tartományba.
Traian Băsescu elnök az e tartományban élő magyarokat abszurd módon etnikai tisztogatással vádolta. Ezzel egy időben a kolozsvári önkormányzati választások során a demokraták szórólapjai - ugyanezt a rágalmat használva - a magyar jelöltek elleni gyűlöletre bujtottak. Évtizedekig tartó hátrányos megkülönböztetés és jogok megtagadása után ki vádol kit?
Szeretném felhívni a Parlament figyelmét arra a tényre, hogy Romániában kifinomult módszerek alkalmazásával még most is zajlik Erdély homogenizálásának és románná tételének folyamata, melynek során mesterségesen megváltoztatják az etnikai arányokat.
Gerard Batten
Elnök úr, 2009. február 12-én Geert Wilders holland parlamenti képviselő számára a belügyminiszter utasítására megtagadták az Egyesült Királyságba való belépést. Demokratikus úton megválasztott, demokratikus európai ország demokratikus pártját képviselő politikus számára ezelőtt soha nem tagadtak meg belépést.
Különösnek tűnik, hogy a brit kormány képes megtalálni a jogi eszközöket Wilders úr kitiltására, ugyanakkor képtelen megakadályozni az Európai Unióból, és valójában az egész világból érkező válogatott terroristák, politikai és vallási szélsőségesek, gengszterek, bűnözők, nemi erőszakot elkövető személyek és pedofilok belépését.
Wilders úr kitiltása talán valamilyen összefüggésben áll az egyik brit nemes, Lord Ahmed állítólagos fenyegetésével, miszerint amennyiben Wilders úr megjelenik a Lordok Házában, 10 000 iszlám tüntető jelenik meg az épület előtt. Ez egy, a sötét korszak ideológiájának visszafogása volt, és úgy tűnik, hogy az Európai Unió egyes határainál nem igazán rendelkezünk a gondolatok szabad mozgásával.
Mairead McGuinness
Elnök úr, a Lisszaboni Szerződés témakörével kapcsolatban képviselőtársam beszélt a Szerződés támogatottságának ír szavazók körében tapasztalható növekedéséről, én azonban figyelmeztetnék arra, hogy egy fecske nem csinál nyarat. Úgy vélem, ezt az Eurobarometer nemrégiben készített közvélemény-kutatásának hátterével kell összevetni, amely azt mutatja, hogy az ír EU-tagság támogatottsága a 2006. tavaszi 77%-ról 2008 őszén 67%-ra, 10 százalékpontot esett vissza. Igen, van egy olyan teendőnk, hogy meg kell győznünk az ír szavazókat az Európai Unió pozitívumairól.
Ezért aggódnék azokért, akik előbbre akarják hozni a második írországi népszavazás időpontját. Úgy vélem, óvatosnak kell lennünk, időt kell adnunk az ír szavazókat nyugtalanító kérdések tisztázására, és időre van szükségünk e kérdések teljes körű és nyilvános megvitatásához, és ha eljött az ideje, lehetővé kell tennünk a szavazók számára a véleménynyilvánítást.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) A jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság jelentős próbatétel Európa számára, amelynek minden eddiginél egységesebbnek kell mutatkoznia a gazdaság lehető legrövidebb időn belüli helyreállítását elősegítő intézkedések meghozatalában.
A tagállami költségvetések hatalmas nyomásnak vannak kitéve az említett kihívásokkal való szembesüléskor, ezért meg kell találni a legjobb eszközöket és intézkedéseket annak megakadályozására, hogy jelentősen túllépjék a Bizottság által a költségvetési hiányra előirányzott határértékeket, valamint annak megakadályozására, hogy egyes tagállamok, illetve magánszektorbeli gyártók javára protekcionista intézkedések elfogadására kerüljön sor.
Az ilyen határozatoknak - a válság elhúzódásának elkerülése, és mindenekelőtt a pénzügyi piacokba vetett bizalom helyreállításának lehetővé tétele, valamint a válság politikai szempontból vett elhúzódásának elkerülése végett is - mielőbb át kell jutniuk az elfogadási eljárásokon, figyelembe véve a közelgő európai parlamenti választásokat is.
A közkiadások finanszírozására eurokötvények kibocsátása lenne egy lehetséges megoldás. Számításba kell vennünk azonban azt a kockázatot, hogy a meghozott intézkedések alapján a végsőkig eladósítjuk magunkat, és nehezen kerüljük el azt a helyzetet, hogy a jövő generációira hárítjuk ezeknek az adósságoknak a kifizetését.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Elnök úr, másfél évvel ezelőtt elfogadtuk az audiovizuális médiáról szóló irányelvet. Az irányelv szövegének középpontjában a származási ország tiszteletben tartásának elve állt, amelyet az audiovizuális információ Európai Unión belüli szabad mozgásának biztosításához elengedhetetlenként határoztunk meg.
Az irányelv azonban hazámban, Spanyolországban nem alkalmazható, mert tagállamra vonatkozik. A Valenciai Közösség pontosan az ellenkező elvet teszi kötelezővé, és politikai okok miatt azoknak a közvetítőállomásoknak a bezárását erőlteti, amelyek eddig lehetővé tették polgárai számára katalóniai közszolgálati televíziójelek vételét.
Más szóval az audiovizuális információk mozgása teljes mértékben szabad az Európai Unió tagállamai között, ugyanakkor viszont arról kell beszámolni, hogy Spanyolországban léteznek olyan hatóságok, amelyek félnek ugyanettől a kulturális szabadságtól, amely annyira alapvető. Annyira alapvető, hogy Európa egészében előírták, és Spanyolországban egyeseket mégis megakadályoznak mások által sugárzott televíziós programok vételében. Ez volt az a paradoxon, amelyet meg akartam osztani Önökkel.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) (a felszólalás kezdetén a mikrofon ki van kapcsolva) tragikus időszakok az emberiség történelmében. Amíg tartott, több tízmillióan haltak meg. Az áldozatok közül sokak a Harmadik Birodalom és a megszállt országok területén működő, több mint tizenkétezer német haláltábor és koncentrációs tábor egyikében vesztették életüket. Ma folyamatosan tesznek kísérleteket az említett tragikus évekre vonatkozó igazság eltorzítására, és olyan információkat terjesztenek, hogy ezek a táborok lengyel, illetve lett táborok voltak, nem pedig németek. Ebben az egyik vezető erő a német sajtó. Nemrég a Die Welt azt írta, hogy a Majdanek lengyel koncentrációs tábor volt.
Ezzel kapcsolatban készítettem egy állásfoglalás-tervezetet, melynek célja, hogy egységesítse a koncentrációs táborok nómenklatúráját, nevüket a "német” vagy a "náci” szóval egészítve ki. Kezdeményezésemet a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja támogatta, de sajnos arról értesültem, hogy az Elnökök Konferenciája blokkolta.
Hölgyeim és uraim, az Európai Unió csak akkor maradhat fenn és csak akkor fejlődhet, ha történelmi igazság és az emberi jogok tiszteletben tartása vezérli. Ezért azzal a kérdéssel fordulok képviselőtársaimhoz, hogy támogassák az UEN kezdeményezését, hogy többé senki se torzíthassa el a történelmet, vagy az áldozatokból hóhért, a hóhérokból pedig áldozatokat csináljon.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Mivel néhány magyar képviselőtársaim az imént arra panaszkodott, hogy jogaikat nem tartják tiszteletben Romániában, szeretnék néhány tényt közölni.
A közelgő választási kampány nem adhat alkalmat egy olyan legitim államot célzó támadásokra és sértésekre, amely jogszabályain keresztül mintát szolgáltatott a nemzetiségek közötti kapcsolatok terén. A kisebbségek jogainak tiszteletben tartását a román alkotmány garantálja.
A magyar származású állampolgárok arányos képviselettel rendelkeznek a helyi közigazgatási struktúrákban. A magyar kisebbségek pártjainak például 195 polgármesterük és négy megyei tanácselnökük, 2 684 helyi tanácstagjuk és 108 megyei tanácstagjuk van. Mivel a fent említett helyi és megyei tanácsokban ők vannak többségben, a helyi költségvetéseket saját mérlegelési jogkörük szerint igazgatják. Ezt jelenti a helyi autonómia.
Parlamenti szinten a magyar kisebbségnek három képviselője van az Európai Parlamentben, 22 képviselője és kilenc szenátora a nemzeti parlamentben, és az elmúlt 12 évben részt vettek Románia irányításában. Az elhangzott panaszok nyílt választási propagandát jelentenek.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Elnök úr, a Venezuelában tartott népszavazás az "igen” kampány győzelmével zárult, amit kegyesen elfogadott a demokratikus ellenzék is.
Az igazsághoz hozzátartozik, hogy a kampány során nem voltak egyenlőek a lehetőségek: a kormánypárt az egész államapparátus fölényes támogatását élvezte, míg az ellenzék folyamatos zaklatásnak és erőszaknak volt kitéve.
Még ilyen körülmények között is, az ország gyakorlatilag középen kettészakadt, és nagyon nehéz lesz jövőt építeni csupán e csoportok egyikével. Az Európai Uniónak az ország érdekében támogatnia kell a venezuelai politikai és társadalmi vezetők közötti párbeszédet, befogadást és egyetértést.
A meggondolatlan viselkedés, ítélkezés és sértegetés nem fog segíteni Venezuelának abban, hogy megtalálja a demokráciához, a pluralizmushoz és a szabadsághoz vezető utat.
Ezért bíráljuk a venezuelai kormány azon döntését, hogy kiutasított egy spanyol képviselőt, és főleg azt, ahogyan ezt megtette. Ragaszkodunk azonban ahhoz, hogy a Ház óva intse a képviselőinket attól, hogy harmadik országok látogatásakor olyan kijelentéseket tegyenek, amelyek sértik a helyi jogszabályokat, és inzultálják az államfőt, még akkor is, ha esetleg megérdemli a kritikát. Az ilyen viselkedés rossz hatással van az Európai Parlament jövőbeli, más országokba irányuló misszióira.
Marian Harkin
Elnök úr, szeretnék szólni az élelmiszerek egyértelmű és megfelelő felcímkézéséről, különös tekintettel a baromfi- és a sertéshúsra.
Jelenleg a húst az EU-n kívülről beszállíthatják az Unióba, mégpedig jelentősen átalakított állapotban - úgy értem, panírozva vagy bundázva - amit aztán felcímkéznek és eladnak mint EU-ban gyártott terméket. Ez teljesen értelmetlen, a címkézés pedig megtéveszti a vásárlókat. Szükségünk van a származási ország feltüntetésére, hogy a vásárlók tudatos döntést hozhassanak.
Van olyan eset is, hogy a sertéshúst és a baromfit lefagyasztják, kiolvasztják, aztán friss húsként címkézik fel és adják el. Ez nemcsak a helytelen címkézésre példa, hanem potenciális veszélyt jelent az emberi egészségre is.
Szeretném megjegyezni, hogy az Egyesült Királyság környezetvédelmi minisztere, Hilary Benn és az ellenzék vezetője is kérte az egyértelmű címkézést. Biztos vagyok abban, hogy az EU számos tagállama támogatná ezt, hiszen senki nem akarja becsapni a fogyasztókat. Kérném a Bizottságot, hogy sürgősségi alapon foglalkozzon ezzel a kérdéssel.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Elnök úr, egy mai tanácskozáson a nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoport egyhangúan elfogadta azt az állásfoglalás-tervezetet, amely május 25-ét a a totalitarizmus elleni harc hőseinek napjává nyilvánítja. Az állásfoglalás szövegét hamarosan megküldik az EU legmagasabb szintű hatóságainak képviselői részére, köztük Pöttering úrnak. Az, hogy május 25-re esett a választás, nem véletlen: 1948-ban ezen a napon ölték meg a szovjet hatóságok Witold Pilecki lovaskapitányt, azt a lengyel katonát, aki szándékosan lett rab az auschwitzi haláltáborban, hogy ott kiépítse az ellenállási mozgalmat. Később megszökött, és a háború végéig harcolt a nácik ellen. Miután a szovjet hadsereg bevonult Lengyelországba, titkos küzdelmet folytatott az újabb megszállók ellen. Pilecki egy volt azon európaiak közül, akik a kegyetlen totalitárius rendszerek elleni küzdelemben vesztették életüket. Sokan ismeretlenek maradtak, de mindannyiuk hősiessége és odaadása megérdemli, hogy megemlékezzünk róluk. Így azt kérném Öntől, elnök úr, hogy támogassa képviselőcsoportunk indítványát.
Alexandru Nazare
(RO) Az Európai Unió közelmúltbeli történelmében számos sikertörténet fűződik a kisebbségek védelméhez. Ez vonatkozik a Romániában élő magyar kisebbségre is. Ez a kisebbség különböző jogokat élvez, köztük közigazgatási tisztségeket is, és ezeket a jogokat folyamatosan támogatja Románia elnöke, Traian Băsescu.
Más területeken azonban még mindig sok tennivalónk akad, és most a roma közösséggel kapcsolatos problémákról szeretnék beszélni. Ez próbára teszi az Európai Uniónak az a képességét is, hogy tud-e integrálni a kiközösítés veszélyének kitett csoportokat.
Marian Cozma, román kézilabdázó esete, akit a magyarországi cigány közösség két tagja gyilkolt meg kegyetlenül, újfent azt mutatja, hogy a bűnözés nem ismer határokat, és azzal, hogy a roma közösség problémái felett szemet hunyunk, éppen ellentétes eredményt érünk el.
Ennek az eredően transznacionális és a kirekesztés kockázatának nagymértékben kitett kisebbségnek a helyzetét csak egy európai szintű, összehangolt politika elfogadása révén javíthatjuk meg. Ebben a szellemben Rareş Niculescu kollégámmal együtt benyújtottam egy európai roma ügynökség létrehozására irányuló indítványt. Az Európai Uniónak van a roma kisebbségre vonatkozó stratégiája, de nincs olyan szervezet, amely ezt koherens és hatékony módon a gyakorlatban alkalmazná.
Ahhoz, hogy az Európai Unió a belső kohézió megóvása mellett a nemzetközi színtér fontos szereplője maradjon, képesnek kell lennie egy páneurópai, toleranciára épülő környezet megteremtésére.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Elnök úr, nemrég tértem vissza Venezuelából, ahová a helyi választási hatóságok meghívására utaztam a február 15-i népszavazás választásokat segítő nemzetközi csoportjának egyik tagjaként.
A csoport európai tagjai a Nemzeti Választási Tanácsnak benyújtott jelentésükben összességében pozitívan értékelték a népszavazás megszervezését, átláthatóságát, a részvétel szintjét, a szavazás szabadságát és titkosságát, illetve valamennyi szakaszának biztonságát.
Herrero úr venezuelai televízióban elhangzott nyilatkozataival kapcsolatban el kell mondanom, hogy azok a választási folyamat legitimitása ellen irányultak, keményen vádolták az ország demokratikus intézményeit, és kis híján beavatkoztak egy szuverén ország belpolitikájába.
A Parlamentnek a demokratikus venezuelai intézményekkel szembeni semmiféle összeütközést nem szabad ösztönöznie. Az azonban Herrero úr döntése, hogy magyarázatot ad-e a Háznak egy olyan cselekedetével kapcsolatban, amely mindannyiunkat érint.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Visszautasítom azokat a vádakat, amelyekkel képviselőtársaim, Sógor Csaba és Tőkés László illették Romániát.
Románia az Európai Unió, a NATO, az Európa Tanács, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagállama, és az európai normák szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és a nemzeti kisebbségekhez tartozók jogait. Románia ezen a területen minden idevonatkozó nemzetközi szerződés tartalmát és szellemét betartja.
A magyar nyelv a jogszabályok értelmében minden olyan helységben és megyében a közigazgatás nyelve, ahol a magyar kisebbséghez tartozók száma meghaladja a lakosság 20%-át. Ez egy de facto és de jure helyzet. Románia széles körű anyanyelvű oktatási lehetőséget biztosít a magyarok számára bölcsődékben, általános iskolákban, középiskolákban, a felsőfokú szakképzésben és egyetemi karokon, egészen a mesterszintig és doktori iskolákig. Azokon a területeken, ahol a magyar kisebbség együtt él a románokkal, jól betartott szabály, hogy az iskolákban olyan tagozatok működnek, ahol az oktatás nyelve magyar, minden magyar származású tanuló számára. Éppenséggel valahogy azt is elfelejtették, hogy a kolozsvári Babeş-Bolyai Egyetem három tagozaton kínál kurzusokat román, magyar és német nyelven, hogy a zsidó tanulmányok fejlesztése virágzik ebben az intézményben, vagy a romáknak külön helyeket tartanak fenn.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Elnök úr! Gratulálok az Európai Parlament hivatalos honlapja készítőinek, az EP sajtóosztályának, amiért tiszteletben tartja a többnyelvűséget és az országok térképén a települések nevét a honlap nemzeti nyelvén tünteti föl. Így az Unió állampolgárai anyanyelvükön tájékozódhatnak a másik 26 országról. A cseh nyelvű Németországról szóló oldalon Köln Kolín, a francián Cologne. A szlovák nyelvű, Magyarországról szóló oldalakon szlovákul vannak feltüntetve a városok nevei, és ez így helyes. Ugyanilyen természetes kell hogy legyen, hogy a szlovákiai magyarok szülőfalujukat, szülővárosukat saját anyanyelvükön magyarul hívják.
Ezért üdvözlöm, hogy a szlovák parlament megszavazta a közoktatási törvényt, amely lehetővé teszi, hogy a kisebbségi tankönyvekben a kisebbség nyelvén feltüntessék a helységek földrajzi nevét, ezzel - ha a törvényt végrehajtják -, helyreállhat a korábbi status quo, újra használhatják a magyarok magyar nyelven a települések nevét.
James Nicholson
Elnök úr, szeretném a figyelmébe ajánlani a választókerületemben tegnap reggel előállt helyzetet, amikor a mezőgazdasági termelők kormányzati hivatalok előtt kényszerültek sorban állásra, bizonyos esetekben akár két éjszakán át, hogy a mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló európai uniós támogatási rendszerre való pályázhassanak.
Helyi mezőgazdasági miniszterünk úgy döntött, hogy e támogatások odaítélése érkezési sorrend alapján történik. Ez csak az uniós vidékfejlesztési pénzek elosztásának nem megfelelő kezeléseként írható le. Ezért örömmel hallottam, hogy tegnap a Bizottság egyik tisztviselője megkérdőjelezte ennek az elosztási eljárásnak az érvényességét.
Tisztában vagyunk azzal, hogy nem minden mezőgazdasági termelő részesülhet ebből a különleges finanszírozási csomagból. Úgy vélem azonban, hogy a helyzet egyértelműen bizonyítja az agráripar végső kiszolgáltatottságát, a régiómban kétségkívül, ha a mezőgazdasági termelőknek téli hónapokban napokig kell az utcán sorban állniuk, hogy megkíséreljenek szerény összegű uniós finanszírozást szerezni.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) A energiaügyi és az éghajlat-változási csomag végrehajtása jelentős befektetéseket igényel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó intézkedésekbe.
A primer energiafogyasztás 40%-áért az épületek felelősek. Az épületek energiahatékonyságának növelése segít a primer energiafogyasztás és a széndioxid-kibocsátások szintjének csökkentésében.
Jövőre, a 2007-2013 közötti időszak félidejében a Bizottság a tagállamokkal együtt értékeli az operatív programokat és a strukturális alapok felhasználásának mértékét. Felszólítom a tagállamokat arra, hogy vizsgálják felül a strukturális alapok igénybevételének módszerét, a 2010-2013 közötti időszakban prioritást biztosítva az épületek energiahatékonyságának és a városi mobilitásnak.
Nyomatékosan felkérem az Európai Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy az épületek energiahatékonyságának és a megújuló energia fokozottabb felhasználásával kapcsolatos költségekre az ERFA-ból kiutalt összeget 3%-ról 15%-ra növeljék. Ez a növelés nagyobb rugalmasságot fog biztosítani a tagállamoknak a strukturális alapok igénybevételében, felgyorsítva ezáltal azok felhasználását, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején.
Ryszard Czarnecki
(PL) Elnök úr, nagy szomorúsággal és haraggal szeretném elmondani, hogy egyik honfitársam, egy lengyel mérnök nemrég életét vesztette Pakisztánban; ő egy újabb uniós ország állampolgára, aki az adott térségben halt meg. Ez egy olyan újabb haláleset, amely azt mutatja, hogy létezik az ellenértékek világa, olyan emberek világa, akik nem ismernek el olyasvalamit, ami más civilizációkban szentnek minősül: az emberi életet.
Úgy vélem, hogy ennek a drámai ténynek, és tulajdonképpen ennek a szakadatlanul bekövetkező ténynek számunkra újabb jelentőségteljes jelnek és egységre való ösztönzésnek kell lennie az ellenértékek világa elleni küzdelemben, továbbá egységre való ösztönzésnek kell lennie a politikai küzdelemben és a kontextusban - és nyíltan ki kell mondani - a terrorizmus elleni közös fronton. Véleményem szerint az Európai Unióban azok a politikusok, akik úgy érzik, hogy a terror ellen erőszak nélkül küzdeni lehet, tévednek.
Oldřich Vlasák
(CS) A gazdasági válság fokozódása az Európai Unió valamennyi országát érinti. A növekvő munkanélküliség azonban nem ok arra, hogy elkezdjük megsérteni a közös piac alapelveit. Szeretnék itt, e Házban tiltakozni a francia elnök, Nicolas Sarkozy azon nyilatkozatai ellen, amelyekben azt követelte, hogy a francia Peugeot márka Kolín nevű cseh városban lévő üzemét helyezze vissza Franciaországba. Az ilyen nyilatkozatok, amelyeket olyan politikusok tesznek, akik válság idején védeni és korlátozni akarnak cégeket, teljes mértékben indokolatlanok. A protekcionizmusra és valamely ország önmagába zárására irányuló kísérletek nem kívánatosak, és veszélyeztetik az Európai Unió értelmét.
A Federal Reserve Bank dallasi fiókjának elnöke, Richard Fisher, a következőket mondta:
"A protekcionizmus a gazdaság számára olyan, mint egy adag kokain. Felélénkíthet, de függőséget okoz, és a gazdaság halálához vezet.” Tartsuk ezt szem előtt, álljunk ellen a populista nyomásoknak, és ne veszítsük el hidegvérünket a válsággal szemben! Koncentráljunk arra, hogy ragaszkodjunk a cseh elnökség prioritásaihoz, és mozdítsuk elő az akadályok nélküli, nyitott Európa eszméjét!
Iuliu Winkler
Elnök úr, Romániában a múlt év novemberi választásokat követően nagykoalíciós kormány jött létre, melynek a román országgyűlés két házában 73%-os a parlamenti részesedése.
E koalíció egyik első intézkedése az volt, hogy kidolgozott egy rendszert arra, hogy az állami irányítás alatt álló romániai közintézmények és közigazgatási szervek egymás között osszák fel a vezető pozíciókat.
Ez két okból kifolyólag elfogadhatatlan helyzet. Először is az államigazgatásban újra feltétlen támogatáshoz vezet, sértve a köztisztviselők jogállásáról szóló törvényt. Másodszor, azokban a régiókban, ahol a magyar lakosság döntő többséget alkot, az intézkedésnek kisebbségellenes aspektusa is van: magyar nemzetiségű köztisztviselőket román nemzetiségű személyekkel váltanak fel. Február 8-án a romániai Sfântu Gheorghe (Sepsiszentgyörgy) városában egy nyilvános gyűlésen több mint háromezren vettek részt, a román pártok politikai játszmái ellen tiltakozva, és a magyar közösségek jogainak tiszteletben tartását kérve.
Nicodim Bulzesc
Elnök úr, a határokon átnyúló egészségügyi ellátásban a betegek jogairól szóló jelentés kapcsán szeretném hangsúlyozni azt a kérdést, hogy a betegeknek joguk van ahhoz, hogy tájékoztatást kapjanak az elérhető gyógyszerekről és kezelési lehetőségekről. Az európai betegeknek hozzá kell férniük a legújabb elérhető gyógyszerekkel, a hazai és a külföldi kezelési lehetőségekkel, a külföldi kezelés jogi és pénzügyi vonatkozásaival, a kezelési költségek visszatérítésével és számos más kérdéssel kapcsolatos minőségi egészségügyi információkhoz. Pillanatnyilag nem rendelkezünk ilyen típusú minőségi információkkal. Lehetnek bizonyos nemzeti kezdeményezéseink, de semmi olyasmivel nem rendelkezünk, ami hatékony lehet európai szinten.
A felmerült problémáink európaiak. Ezért támogatom az európai egészségügyi információs hálózat létrehozására vonatkozó elképzelést. Az említett hálózatnak valamennyi tagállam betegjogi szervezeteiből kellene állnia, és szorosan együtt kellene működnie az egészségügyi ágazattal és a politikai döntéshozókkal. Abban a reményben, hogy a Bizottság tudomására hozom, hogy szükség van a 150 millió európai beteg jobb tájékoztatására, az egészségügyi tájékoztatásról szóló írásbeli nyilatkozatot kezdeményeztem. Valamilyen szinten mindannyian voltunk már betegek, és soha nem tudhatjuk, hogy mikor következik be újra.
Maria Petre
(RO) Ma és holnap össze fognak futni épületünkben néhány, a Moldovai Köztársaságból érkezett fiatal diákkal. Azért jöttek az Európai Parlamentbe, mert hazájukban nem mondhatják el véleményüket, vagy ha mégis elmondják, megtorló intézkedésekre számíthatnak.
Az Európai Bizottság valamennyi jelentése, az Emberi Jogi Bizottságon belüli tárgyalásaink és a moldovai civil társadalom jelentései azt mutatják, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága gyakran sérül, és a tömegkommunikációs eszközök nem lehetnek függetlenek. 2008-ban több tucat, a véleménynyilvánításra internetes fórumokat használó fiatal ellen folytattak nyomozást és fenyegettek bűnügyi nyilvántartásba vétellel.
Kérem, mutassanak irántuk érdeklődést, hívják be őket irodáikba, hallgassák meg őket, és írják alá a 13/2009. sz. írásbeli nyilatkozatot, amelyet számukra hoztunk létre, hogy ez az egységes Európánk keleti határairól érkezett generáció szabadon nyilváníthasson véleményt!
Avril Doyle
Elnök úr, a 2000/84/EK irányelv értelmében a nyári időszámítás március utolsó vasárnapján kezdődik, és október utolsó vasárnapján ér véget. Javaslatot szeretnék tenni ennek az időszaknak a meghosszabbítására, hogy maximalizálni lehessen a nyári időszámítás időszakához kapcsolódó számos gazdasági, biztonsági és környezeti előnyt.
2005-ben az Egyesült Államok megvalósított egy programot, amely a nyári időszámítás négy héttel - tavasszal további három héttel, ősszel pedig további egy héttel - történő meghosszabbítására irányult. Már egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ez hozzájárult mind az energiafogyasztás, mind pedig a széndioxid-kibocsátások csökkentéséhez. Az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma tulajdonképpen azt állapította meg, hogy a nyári időszámítás négy héttel történő meghosszabbítása évente 100 000 otthon áramellátásához elegendő villamos energiát takarított meg. Ehhez hasonlóan a University of Cambridge nemrégiben végzett felmérése is arra utal, hogy a nyári időszámítás meghosszabbítása az energiafogyasztás és a széndioxid-kibocsátások csökkentését is eredményezné, mivel a naponta 16.00 órától 21.00 óráig tartó csúcskeresleti időszakban a költségesebb és szénkibocsátó segéderőművek közül sok üzemel.
Mivel az e Ház által múlt év decemberében elfogadott, az EU éghajlat-politikai és energiaügyi csomagjának alapkövét alkotó uniós kisbocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálatának előadójaként nyomatékosan felkérem Önöket arra, hogy tekintsék ezt a javaslatot a 2 °C-os célkitűzés megvalósításához való hozzájárulásnak. Azt szeretném tehát, ha felülvizsgálnánk a nyári időszámításról szóló irányelvet.
Hans-Peter Martin
(DE) Elnök úr, két javaslatot szeretnék előterjeszteni. A Lisszaboni Szerződés ma többször említésre került. A legkevesebb, amit e Háztól elvárhatunk, az az, hogy képes legyen különbséget tenni a Lisszaboni Szerződés ellenzője és az EU ellenzője között. Ezenkívül, ha az íreknek ismételten szavazniuk kell, célszerű, hogy inkább tisztességes lehetőséget kapjanak, és ne azon mesterkedjünk, hogy tönkretesszük az eddig alkalmazott szabályokat, amelyek szerint az "igen” és a "nem” egyenlő eséllyel tűnhet fel a nyilvánosság előtt, majd pedig ezt a demokrácia, vagy valami más diadalaként ünnepeljük?
Második észrevételem természetesen az, hogy a közelgő választásokra tekintettel e Ház szemmel láthatóan önmagát tömjénezi. Azt javasolnám, hogy meg kellene vizsgálni azt a konkrét megközelítést, amelyet e Ház az évek során alkalmazott a globális pénzügyi válság problémáira, valamint azt, hogy ki milyen módon szavazott, ugyanis akkor kiderülne, hogy azok többsége, akik most tűzoltóként lépnek fel, valójában hozzájárultak a tűz keletkezéséhez.
DanutBudreikait
(LT) Idén januárban az Európai Bizottság az európai gazdaságélénkítési tervben meghatározott energiaügyi és szélessávú hálózati projektek finanszírozására vonatkozó, kiegészítő javaslatokat tartalmazó csomagot készített. A javaslatban 5 milliárd EUR kiutalása szerepel ezekre a projektekre, melyből 3,5 milliárd EUR a 2008-as mezőgazdasági költségvetésből származna. A múlt héten azonban 6 állam meggátolta a Bizottság javaslatát. Úgy tűnik, ezek pontosan azok az országok, amelyek kialakítják a jelenlegi pénzügyi tervet, és amelyek azt kérték, hogy az EU költségvetésébe befizetett összegek a GDP 1%-ára csökkenjenek. Visszatérünk az 50 éve, a Közösség kezdeti létrehozása óta következetesen visszautasított nacionalizmushoz és protekcionizmushoz. Tisztelt képviselőtársak! Csak az államok közötti szolidaritás nyújthat segítséget a pénzügyi és gazdasági válság kihívásainak kezeléséhez és az EU jövőjének biztosításához.
Elnök
Ezzel a napirendi pontot lezárom.
