Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0231/2009).
A következő, a Tanácshoz intézett kérdések kerültek benyújtásra.
Kohout úr képviseli a Tanácsot. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy üdvözöljem a cseh szenátus mai döntését, amely nagy reményekre jogosít a Lisszaboni Szerződés jövőbeli ratifikációjára nézve.
Tárgy: Az európai kulturális alkotások védelme
Tekintettel az európai kulturális alkotásokat aláásó kalózmásolatok növekvő tömegére, milyen intézkedéseket javasol a Tanács ezeknek az alkotásoknak a tényleges védelmére?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, köszönöm a cseh elnökséghez és a szenátushoz intézett kedves szavait. Mi is nagyon örülünk, hogy most már sokkal erősebben világít a zöld jelzés a Lisszaboni Szerződésnek, mint néhány órával ezelőtt.
Válaszolva az első kérdésre, szeretném elmondani, hogy a Tanács osztozik a tisztelt képviselő által kifejezett azzal kapcsolatos aggodalmakban, hogy a védett alkotásokról készülő jogosulatlan másolatok problémájának megoldásához átfogó megközelítésre van szükség. Az európai alkotók innovatív tevékenységének és következésképpen az európai gazdaság versenyképességének védelmében és elősegítésében kifejtett átfogó erőfeszítéssel összefüggésben mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács politikai prioritásként kezeli ezt a kérdést.
Az Európai Parlament és a Tanács elfogadták a 2004/48/EK irányelvet, amely megteremti a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének közösségi kereteit, és jelenleg egy olyan büntetőjogi intézkedésekről szóló irányelvjavaslaton dolgoznak, amelynek célja, hogy biztosítsa e jogok érvényesítését.
A már érvényben lévő jogi keret szilárd alapot nyújt a tagállamoknak a szellemi tulajdonjogok tényleges védelméhez, beleértve a kalózmásolatok elleni fellépést. Ezenkívül az Európai Közösség és a tagállamok folyamatban levő tárgyalásokban is részt vesznek, például a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás-tervezetről, annak érdekében, hogy a szellemi tulajdonjogok védelmét nemzetközi szinten hatékonyabbá tegyék.
2008. szeptember 25-én a Tanács elfogadott egy állásfoglalást azokról a konkrét intézkedésekről, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai terv keretében kell foganatosítania. Ezenkívül a Bizottság 2008. januári közleményére válaszolva a Tanács 2008 novemberében következtetéseket fogadott el a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről, kiemelve többek között, hogy szükség van a szerzői jogi oltalom alatt álló tartalom jogszerű online kínálatának elősegítésére és támogatására, mint a jogosulatlan másolás hatékony visszaszorításának fontos eszközére.
A vámok területén a Tanács elfogadta az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló 1383/2003/EK rendeletet. Ez a rendelet megállapítja azokat a feltételeket, amelyek alapján a vámhatóságok intézkedhetnek, amennyiben árukkal kapcsolatban valamely szellemi tulajdonjog megsértésének gyanúja merül fel, és azokat az intézkedéseket is, amelyeket az illetékes hatóságoknak kell megtenniük, amennyiben az árukról megállapítják, hogy azok illegálisak.
A Közösség többek között számos vámügyi együttműködésről szóló megállapodást kötött, mint például a nemrégiben Kínával létrejött megállapodást, annak érdekében, hogy javítsa és elősegítse az együttműködést harmadik országok vámhatóságaival, többek között a hamisított és jogosulatlanul másolt áruk visszaszorítására. Ezek a megállapodások az Európai Közösség és a partnerországok vámhatóságai között folyó együttműködés gyakorlati eszközei és módjai. Ezeket a megállapodásokat az általuk létrehozott vám-együttműködési vegyes bizottságok keretében folyamatosan végrehajtják és frissítik.
Többoldalú szinten a Tanács tevőlegesen hozzájárul a Vámügyi Világszervezet védnöksége alatt végzett munkához.
Végezetül a Tanács 2009. március 16-án elfogadott egy állásfoglalást az Európai Uniónak a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2009-2012-es vámügyi cselekvési tervéről, amely a fent említett 2008. szeptember 25-i állásfoglalást követte.
A Tanács nyitott marad minden olyan további jövőbeni kezdeményezés megvizsgálására, amelynek célja a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem megerősítése annak érdekében, hogy a jogosultak átfogó védelemben részesüljenek. A Tanács értékeli az Európai Parlament valamennyi, ezt a célt szolgáló, hasonló törekvését.
Manuel Medina Ortega
(ES) Köszönöm szépen a válaszát, elnök úr. Úgy gondolom, hogy a Tanács valóban érti, hogy mi a probléma, de mégis szeretnék ragaszkodni ehhez a ponthoz, és megkérdezni Öntől, a Tanács soros elnökétől, hogy a Tanács tudatában van-e annak, hogy az európai kulturális termelés jelenleg a minimális szintet sem éri el.
Az Európai Uniónak a kreatív alkotások védelmére vonatkozó joga egy elmaradott országénak felel meg, és ennek következményeként kulturális termelésünk is az elmaradott országok szintjére süllyed. Ez különösen az audiovizuális ágazatban szembetűnő, ahol a termelés nagy része Európán kívül, elsősorban az Egyesült Államokban, folyik, mivel az az ország megvédi a kreatív alkotásokat. Ha Európa nem védi meg a kreatív alkotásokat, akkor azok el fognak tűnni. Tudatában van a Tanács annak a felelősségnek, amelyet jelen pillanatban visel?
Paul Rübig
(DE) Kérdésem a következőkre vonatkozik: Trautmann asszonynak a távközlési csomaggal kapcsolatos kompromisszumos módosítását ma itt a Parlamentben leszavazták. Ez azt jelenti, hogy helyzetbe hozta Sarkozy elnök urat az általa elképzelt "három csapás” megoldással. Hogyan értékeli a cseh elnökség a mai európai parlamenti szavazást, tekintettel az európai alkotóművészekre, akik meg akarják védeni internetes jogaikat?
Jan Kohout
Elnök úr, csak szeretném biztosítani a tisztelt képviselőt arról, hogy a Tanács nagyon is tudatában van annak, hogy ez egy jelentős tevékenység, és valódi fenyegetést jelent az európaiak és az Európai Unió kulturális javaira. Úgy gondolom, hogy a Tanács által az elmúlt hónapok és évek során életbe léptetett intézkedések felsorolásából nyilvánvaló, hogy ezeket a kérdéseket prioritásként kezeltük és fogjuk is kezelni, még az átfogó európai terv keretein belül is, amely konkrét cselekvési célokat határozott meg, úgymint, egy a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó európai megfigyelőközpont felállítását. Úgy gondolom, hogy ebben az összefüggésben le kell szögezni, hogy a Tanács elismeri felelősségét, tudatában van az érintett probléma komolyságának és határozott szándéka, hogy konkrét lépéseket tegyen ebben az ügyben. Ami a távközlési csomagot illeti, mind az előző, mind pedig a cseh elnökség nagy energiákat fektetett ebbe az ügybe. Csalódottak vagyunk, hogy a teljes kompromisszumot, beleértve a szerzői jogi kalózkodás elleni rendelkezést is, elutasították. Szeretnék hangot adni abbéli reményemnek, hogy további eljárásokat követően végül megszavazzák a megállapodás szerinti távközlési csomagot. Ennek ellenére csalódott vagyok, hogy a tisztelt képviselő által említett okok miatt a csomag ma nem került elfogadásra.
Tárgy: Éghajlatváltozás
Tekintettel a cseh elnök, Václav Klaus, éghajlatváltozással szembeni közismerten szkeptikus véleményére, hogyan kívánja a Tanács biztosítani, hogy az európai uniós tagállamok és polgárok döntő többségének nézeteit, amelyek szerint az ember előidézte éghajlatváltozás tudományosan megalapozott, tiszteletben tartsák, különös figyelemmel a Koppenhágai Klímacsúcs előkészületeire és a küszöbön álló svéd elnökségre?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - Tavaly márciusban a Tanács és a tavaszi Európai Tanács tovább finomította a nemzetközi éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokra vonatkozó új álláspontját, különös tekintettel a koppenhágai konferenciára.
2009. március 19-20-i ülésén a Tanács hangsúlyozta abbéli meggyőződését, hogy a gazdasági válság és a válaszként arra adott politikai intézkedések lehetőséget biztosítanak arra, hogy elérjük a szükséges gazdasági reformokat, ugyanakkor felgyorsítsuk a biztonságos és fenntartható, alacsony széndioxid-kibocsátású és az erőforrásokat hatékonyan felhasználó gazdaság irányába mutató reformokat.
A 2009. márciusi Európai Tanács elnökségi következtetései megállapították, hogy az Európai Unió továbbra is elkötelezett amellett, hogy vezető szerepet játsszon, és mindent megtegyen azért, hogy 2009 decemberében Koppenhágában globális és átfogó klímaegyezmény szülessen a globális felmelegedés mértékének 2°C alá szorításáról. Az Európai Tanács júniusi ülésén további megbeszéléseket fog folytatni ezekről a kérdésekről.
Ebből a célból az Európai Tanács emlékeztetett az EU azon kötelezettségvállalására, hogy egy ilyen megállapodáshoz 30%-os csökkentéssel járul hozzá, feltéve, hogy más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak a kibocsátás hasonló mértékű csökkentésére, és ahhoz felelősségük és képességeik szerint a magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is megfelelő mértékben hozzájárulnak.
Avril Doyle  
a szerzőt helyettesítve. - Szeretnék köszönetet mondani a cseh elnökségnek a bizottságban betöltött elnöki szerepért, valamint az ezzel kapcsolatos véleményükért.
Amint azt már egyik kollégájától korábban is megkérdeztem, kaphatnánk-e most, amikor is közeledik az ENSZ Éghajlatváltozási Konferenciájának 15., döntő fontosságú, felek közti ülése ez év decemberben Koppenhágában, biztosítékot arra, hogy a cseh kormány lelkesen fog támogatni egy megfelelő és teljes mértékben igazságos globális megállapodást a széndioxid-kibocsátás világszintű csökkentéséről?
Elnökségüket úgy kezdték, hogy klímaszkeptikusok hírében álltak. Meg tudja erősíteni, hogy megtértek és teljes mértékben egyetértenek azzal a jogalkotási klíma- és energiacsomaggal, amelyet a Parlament tavaly decemberben elsöprő többséggel elfogadott?
Jan Kohout
Elnök úr, a kérdésre válaszolva szeretném először is elmondani, hogy mi - úgymint a cseh kormány és a Cseh Köztársaság - sohasem voltunk szkeptikusak az éghajlatváltozással szemben. Nem hiszem, hogy az, amit beszédemben a márciusi Európai Tanács által elfogadott egyes következtetésekről, és a cseh kormány részvételével zajló korábbi Európai Tanácsok ülésein elfogadott egyes intézkedésekről, valamint arról mondtam, hogy a kormány egyetért ezekkel a következtetésekkel, bármilyen módon arra utalna, hogy akár a távozó kormány, akár az új, pénteken hivatalba lépő kormány bármilyen formában változtatott volna a véleményén. Ilyen értelemben elmondhatjuk, hogy követni fogjuk a korábbi Tanácsok által javasolt vagy kijelölt utat, és arra törekszünk, hogy az Európai Unió a közelgő júniusi EU csúcson minden tőle telhetőt megtegyen annak érdekében, hogy az ehhez kapcsolódó összes probléma és nehézség ellenére előrelépés történjen az Európai Tanács mandátumának és a koppenhágai tárgyalási keret előkészítésében. A kérdésben a cseh elnökre tett utalást véltem felfedezni, de határozottan és őszintén mondhatom, hogy két nappal ezelőtt Prágában csúcstalálkozóra került sor Japánnal, amelyen az EU nevében Klaus elnök úr elnökölt, és ha bármi olyat észleltek, ami nem felelt meg az EU egységes, klímáról alkotott nézetének, akkor, kérem, tudassák azt velem, habár tudom, hogy semmi ilyesmire nem került sor. Ennek fényében ezeket az aggodalmakat érthetőnek, de alapjában véve nem teljesen indokoltnak tartom, és remélem, hogy sikerült őket eloszlatnom.
Tárgy: A Lisszaboni Szerződés és a cseh elnökség
Tájékoztatást tudna-e adni a Tanács a Lisszaboni Szerződés ratifikációjának lehetséges menetrendjéről a Cseh Köztársaságban?
Jan Kohout
Elnök úr, mai bevezető beszédében bejelentést tett, amelyben gratulált a Cseh Köztársaságnak ahhoz, hogy a szenátus világos többséggel jóváhagyta a Lisszaboni Szerződést. Úgy vélem, hogy - jelen pillanatban - ez a legjobb válasz a feltett kérdésre.
Avril Doyle
Köszönöm a cseh miniszternek, és személyén keresztül gratulálok a cseh szenátus vezetőjének és valamennyi tagjának is. Most már mind a felső-, mind pedig az alsóház jóváhagyta a ratifikációt.
A Parlament ír képviselőjeként most azt is gondolhatná rólam, hogy bagoly mondja verébnek, hogy nagyfejű. Írországban még komoly munka áll előttünk. A lengyeleknek és a németeknek is van még mit tenniük.
De kérhetném, hogy jelezze, Klaus elnök úr várhatóan elfogadja-e, és ha igen, akkor mikor, a felső- és az alsóház arra vonatkozó kívánságát, hogy hagyja jóvá - vagy ha úgy tetszik, írja alá - a Szerződés teljes ratifikációját? Még egyszer köszönöm. Nagyon örülök a cseh szenátusban elért eredménynek.
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, gratulálok a cseh elnökségnek a szenátus döntéséhez. Ennek ellenére meg kell állapítanom, hogy az intézmények közötti együttműködés számos területével természetszerűleg elégedetlenek vagyunk Európában, és ezért tárgyaltunk az elmúlt nyolc év során erről a reformszerződésről. Talán lehetséges lenne a Cseh Köztársaságban is vitát folytatni arról, hogy valójában mi is olyan zavaró ebben a szerződésben, és hogy Klaus elnök úr milyen alternatívákat tudna kínálni Európa lakosságának annak érdekében, hogy leküzdje azt a jelenlegi elégedetlenséget, amelyre nagy hangon hivatkozik, és milyen megoldási kezdeményezéseket lát? Jelenleg csak annyi ismeretes, hogy meg akarja akadályozni a reformot, de pozitív javaslatokkal nem szolgál.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, miután Klaus elnök úr merő egocentrizmusból ártott országa nemzeti tekintélyének, szeretnék én is gratulálni a cseh elnökségnek és elmondani, hogy ez egy első osztályú elnökség volt, és örülök, hogy parlamenti szempontból a szerződés ratifikációjával zárul.
Jan Kohout
Elnök úr, szeretném megköszönni elismerő szavait és gratulációját a Lisszaboni Szerződés szenátusbeli jóváhagyásához. Klaus elnök úrnak megvannak a saját nézetei, és a Cseh Köztársaságban mi tiszteletben tartjuk a véleményét, amely része a vélemények demokratikus spektrumának. Ami a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos vitát illeti, ez nagyon intenzívnek bizonyult, és a témában folytatott hosszú vitákat követően éppen ezért nem került még a Lisszaboni Szerződés a szenátusban jóváhagyásra. A szerződés mellett nagy többségben leadott szavazatok - 80 jelenlévő szenátorból 54 - közül többet a Polgári Demokratikus Párt (ODS) szenátorai adtak le (ezt a pártot egykor Klaus elnök úr alapította), ami jelzi az "eurorealizmus” jelenlétét a Cseh Köztársaságban, az Európáért és az Európai Unióért érzett nagyon erős társfelelősséget, valamint az európai integrációs folyamat folytatására és az abban való aktív részvételre irányuló szándékot is. Ami a cseh parlament mindkét házának a jóváhagyását megkövetelő alkotmányos berendezkedést illeti, az valóban előfeltétele a ratifikációnak, amely aztán az elnöki aláírásban teljesedik ki. Ebben a tekintetben az alkotmány semmiféle határidőt nem szab, és pillanatnyilag nem is szeretnék spekulációkba bocsátkozni azzal kapcsolatban, hogy mely időpontban fogja az elnök a szerződést aláírni. A jelenlegi helyzet még magának a Cseh Köztársaságnak is új. Nagy kő esett le a szívünkről és természetesen nagyon boldogok vagyunk. Természetesen további konzultációkat és megbeszéléseket fogunk folytatni azzal a céllal, hogy a ratifikáció a lehető legrövidebb időn belül záruljon le.
Tárgy: Horvátország, Macedónia és Délkelet-Európa
Hogyan ítéli meg a Tanács annak a lehetőségét, hogy Horvátországgal még ebben az évben lezáruljanak a csatlakozási tárgyalások, hogy a Macedóniával folytatandó tárgyalások időpontját még ebben az évben kitűzzék, és hogy a Horvátország és Macedónia között fekvő délkelet-európai államok, köztük Koszovó, európai perspektíváját pontosítsák?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, a Horvátországgal folytatott tárgyalások fontos és megerőltető szakaszukba értek. A tárgyalások megkezdése óta 22 fejezet került megnyitásra, amelyek közül hetet sikerült ideiglenesen lezárni. A tárgyalási folyamat lezárását nem lehet megjósolni. Amint tudják, a tárgyalások előrehaladását elsősorban Horvátországnak a csatlakozás előkészítésében mutatott előrelépése határozza meg, az, hogy a tárgyalási nyitó- és zárókritériumoknak, valamint a tárgyalási keret követelményeinek, valamint a stabilizációs és társulási megállapodásban foglalt kötelezettségeinek eleget tesz-e.
A felülvizsgált csatlakozási partnerség végrehajtása szintén fontos a további európai uniós integráció előkészítéséhez. A tárgyalási keretnek megfelelően a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel folytatott teljes körű együttműködés, beleértve a dokumentumokhoz való hozzáférést, továbbra is alapvető. Ebben az összefüggésben érdemes emlékeztetni arra, hogy a Tanács több alkalommal kijelentette, hogy a tárgyalási keretnek és a csatlakozási partnerségnek megfelelően folytatni kell a jószomszédi viszonyok érdekében tett erőfeszítéseket - különösen a szomszédos országokkal fennálló kétoldalú problémákra, főként a határvitákra, kell megoldást találni.
Az elnökség sajnálja, hogy a Szlovéniával fennálló határvita kihat a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások ütemére, és a helyszínen tapasztalt előrelépés nem felel meg a korábban regisztrált előrelépésnek. Amint tudják, az elnökség az előző és a soron következő elnökséggel, valamint a Bizottsággal együtt a közvetítés terén jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy előrelépés történjen a kérdésben. Ezenkívül az áprilisi Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa hasznos vitát folytatott a helyzet felmérésének érdekében.
Ami Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot illeti, szeretnék emlékeztetni az Európai Tanács 2005. decemberi határozatára, amelynek értelmében tagjelölt státuszt adott az országnak, különösképpen figyelembe véve a stabilizációs és társulási folyamat követelményeit, a tagsági kritériumokat, a partnerség prioritásainak végrehajtását, az ohridi keretmegállapodással kapcsolatos jogalkotási keret kialakításában elért számottevő előrelépést, valamint a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtásában, beleértve annak kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseit is, 2001 óta felmutatott eredményeket.
A 2008. júniusi Európai Tanács alapján Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság további lépéseket tehet az EU felé vezető úton, feltéve, hogy teljesülnek az Európai Tanács 2005. decemberi következtetéseiben megállapított feltételek, a koppenhágai politikai kritériumok, valamint a csatlakozási partnerség még nem teljesített kulcsprioritásai. Alapvető fontosságú marad a jószomszédi kapcsolatok fenntartása, ideértve a fő kérdés tárgyalásos úton történő, kölcsönösen elfogadható rendezését. A szabad és tisztességes választások kulcsfontosságúak. Az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő missziójának előzetes jelentése szerint a március 22-én és április 5-én tartott választások jól szervezettek voltak, és a legtöbb nemzetközi normának és kötelezettségnek eleget tettek.
Ez fontos előrelépés az ország demokráciájának szempontjából. Arra ösztönözzük az új elnököt és a kormányt, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy valamennyi polgár érdekeit szolgálva előrelépést érjenek el az országban, a kormány pedig koncentráljon az olyan reformokra, mint a jogállamiság megerősítése, a gazdasági előrelépés, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem.
Ami a Nyugat-Balkán többi országát illeti, az elmúlt évek során jelentős előrelépés történt az EU-tagság irányába, ami ugyanakkor nem volt egyenletes, és továbbra is óriási kihívások maradnak. A Tanács hajlandó támogatni az ezekkel a kihívásokkal szembeni erőfeszítéseket, elsősorban a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtása, valamint jelentős pénzügyi támogatások által. Továbbra is a stabilizációs és társulási folyamat képezi a Nyugat-Balkán európai perspektívájának átfogó keretét. A gazdasági és politikai reformok terén való stabil előrelépés, valamint a szükséges feltételek és követelmények teljesítése révén a Nyugat-Balkán fennmaradó potenciális tagjelölt országainak saját érdemeik alapján kell elnyerniük a tagjelölt státuszt, végső célként az uniós tagságot.
2008. decemberben Montenegró hivatalosan is benyújtotta csatlakozási kérelmét. 2009. április 23-án a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy készítse el jelentését a kérelemről, hogy a Tanács további döntéseket hozhasson. 2009. április 28-án Albánia kért európai uniós tagságot. További országok később kérhetik csatlakozásukat.
A Tanács emlékeztet arra, hogy a régió európai perspektívájával összhangban, az Európai Unió kész egyértelmű európai perspektívával segíteni Koszovó gazdasági és politikai fejlődését. A Tanács üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy 2009 őszére tanulmányt készítsen a Koszovó további politikai és társadalmi-gazdasági fejlődését előmozdító eszközökről. A Tanács elkötelezte magát az emberek közötti kapcsolatok erősítése mellett, például a vízumliberalizáció mellett, amint a vízumliberalizációs menetrendben meghatározott kritériumok teljesülnek, valamint a diákok és a fiatal munkavállalók cseréjének további elősegítése mellett.
A tulajdon elvének erősítésén túl az EU kiemeli a nyugat-balkáni országok közötti regionális együttműködés és jószomszédi viszony fontosságát. A regionális együttműködés és az európai menetrend kapcsolatban állnak egymással. Minél nagyobb az együttműködés a nyugat-balkáni országok között, annál jobban integrálódnak az európai struktúrákba. Méghozzá azért, mert a regionális együttműködés hozzájárul a közös megegyezéshez a régióban, valamint a közös érdekeket szolgáló kérdések megoldásához az olyan területeken, mint az energia, a közlekedés, a kereskedelem, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem, a menekültek visszatérése és a határellenőrzés.
Bernd Posselt
(DE) Köszönöm a nagyon jó és nagyon kimerítő választ!
Három nagyon rövid kiegészítő kérdés:
Először is, elképzelhetőnek tartja, hogy még a cseh elnökség új fejezeteket nyit meg Horvátországgal?
Másodszor, megnevez a Tanács még ebben az évben egy időpontot Macedónia számára?
Harmadszor, hogy néz ki a vízumliberalizáció menetrendje?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - (CS) Elnök úr, az első kérdéssel kapcsolatban, amely a tárgyalási folyamat újbóli megindítására vonatkozott, már korábban, a nyitóbeszédemben elmondtam, hogy az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának legutóbbi ülésén az egyik napirendi pont pontosan ezekkel a kérdésekkel foglalkozott. Határozottan úgy véljük, hogy ebben a kérdésben még a jelenlegi elnökség alatt előrelépést fogunk elérni, valamint megállapodásra fogunk jutni annak érdekében, hogy elősegítsük a befejezésre kész tárgyalási fejezetek lezárását. Kezdettől fogva az volt a cseh elnökség egyik fő célja, hogy feloldja ezt a helyzetet. Kialakulóban van a megoldás, és reméljük, hogy minden érintett fél számára elfogadható lesz, lehetővé téve ezzel az előrelépést a tárgyalásokban.
A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra vonatkozó kérdés tekintetében megjegyzendő, hogy jelenleg nem számítunk időpont kitűzésére vagy más konkrétumok véglegesítésére a cseh elnökség alatt. Nem tervezzük a vízumliberalizációt az év első felében, de úgy véljük, hogy ez év végén vagy a következő év elején számos olyan nyugat-balkáni ország polgárai, amelyek már eleget tettek a kritériumoknak vagy közel állnak a teljesítésükhöz, vízummentesen utazhatnak egyes nyugat-balkáni országokból az Európai Unióba. Számos alkalommal hangsúlyoztuk itt, hogy a cseh elnökség egyik prioritása az, hogy közelebb hozzuk egymáshoz a nyugat-balkáni országokat és az Európai Uniót. Jelentős erőfeszítéseket tettünk ennek érdekében, és legalább ennyi, ha nem még több erőfeszítést akarunk tenni ennek a prioritásnak az érdekében a fennmaradó két hónapban.
Tárgy: A legkiszolgáltatottabbak védelme a gazdasági válsággal szemben
Március 19-20-i ülésének következtetéseiben az Európai Tanács megállapítja, hogy a jelenlegi gazdasági válság társadalmi hatásának leküzdésében "különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre és a kirekesztés jelentette új kockázatokra”.
Milyen módon koncentrál a Tanács a legkiszolgáltatottabbak, úgymint az új bevándorlók, az idősek, a letelepedett etnikai kisebbségek, a fogyatékkal élők és a hajléktalanok védelmére annak érdekében, hogy azok ne szoruljanak a társadalom peremére?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - Amint azt a tisztelt képviselő úr nagyon helyesen mondta, a március 19-20-i ülésen az Európai Tanácsnak benyújtott együttes jelentés a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról kiemeli a megfelelő szociális politikák szükségességét, nemcsak a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt negatív társadalmi hatás enyhítésére, hanem a válság által a gazdaság egészére gyakorolt hatás mérséklésére is.
Ide tartozik, hogy szükség esetén ki kell igazítani a támogatásokat, hogy biztosítva legyen a kedvezményezettek megfelelő támogatása. Különösen olyan átfogó, aktív integrációs stratégiák megvalósítására van szükség, amelyek egységben kezelik és egyensúlyba hozzák a befogadó munkaerőpiac, a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a megfelelő minimáljövedelem megteremtésére irányuló intézkedéseket.
A gyermekek szegénysége és társadalmi kirekesztettsége elleni átfogó stratégiák, köztük a mindenki számára hozzáférhető és megfizethető minőségi gyermekgondozás végrehajtása terén segíteni kell a tagállamok erőfeszítéseit.
Kitartó munkára van szükség a hajléktalanságnak mint a társadalmi kirekesztettség igen komoly formájának kezelése, a migránsok társadalmi integrációjának elősegítése, és például a romák többszörösen hátrányos helyzetének és az őket érintő társadalmi kirekesztettség veszélyének enyhítése érdekében.
Éberségre van szükség, mivel új rizikócsoportok, köztük fiatal dolgozók és a munkaerőpiacra belépők, valamint új kockázatok jelenhetnek meg.
Ami az idősek, az etnikai kisebbségek és a fogyatékkal élők sajátos helyzetét illeti, a Tanács már elfogadott olyan jogszabályokat, amelyek célja ezeknek és más kiszolgáltatott csoportoknak a diszkriminációval szembeni védelme. A Tanács 2000/78/EK irányelve létrehozza a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteit, és megtiltja a valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés vonatkozásában. A Tanács 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvét alkalmazza számos területen, beleértve a nem önálló és az önálló keresőtevékenységet, a szakmai továbbképzéseket, a szociális védelmet, az oktatást, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, beleértve a lakhatást.
Ezenkívül a Tanács jelenleg vizsgálja a Bizottság új javaslatát, amelynek célja a megkülönböztetés elleni védelem további kiterjesztése. A személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat a megkülönböztetés elleni védelmet a munkaerőpiacon kívülre is kiterjesztené. 2009. április 2-án az Európai Parlament konzultációs eljárás keretében a Bizottság javaslata mellett szavazott, a Tanácsban pedig vitákat folytatnak az irányelvtervezetről.
Engedjék meg, hogy arra is emlékeztessek, hogy tavaly tavasszal a Tanácsnak és a Parlamentnek sikerült első olvasatban megállapodásra jutnia arról a bizottsági javaslatról, hogy 2010 legyen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve. Akkor még kevesen feltételezhették közülünk a bekövetkező gazdasági válság mértékét. Mindenesetre utólagos bölcsességgel világos, hogy a Bizottság, a Tanács és a Parlament nagyon is helyesen tette, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés problémájára koncentrált.
Végül a Tanács vizsgálja a cseh elnökség által benyújtott, az 50 év feletti nők és férfiak esélyegyenlőségével foglalkozó következtetéstervezetet. A következtetések várhatóan júniusban kerülnek a Tanácsban elfogadásra. Ez újabb alkalmat kínál a Tanácsnak arra, hogy megerősítse elkötelezettségét annak biztosítása mellett, hogy idősebb polgáraink is aktív életet élhessenek és méltósággal idősödhessenek.
A soros EU elnökség keretében áprilisban Prágában a szociális szolgáltatásokról "Szociális szolgáltatások: a munkaerő mobilizálásának és a szociális kohézió erősítésének eszközei” címmel konferenciát rendeztek. A konferencia kiemelte a szociális szolgáltatások fontosságát a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett és a munkaerőpiacról kiszorult személyek aktív befogadásában.
A szociális szolgáltatások ágazata a gazdasági és demográfiai változásoknak köszönhetően egyrészt az új munkalehetőségek fontos területévé válik, különösen a női és az idősebb dolgozók számára, másrészt segíti magukat a szociális szolgáltatásokat igénybevevőket munkahelyük megtartásában.
A konferencia alapvető kiindulópontokkal szolgált a szociális szolgáltatások társadalmi szerepéről folytatandó további összeurópai eszmecserékhez. Habár a szociális szolgáltatások nyújtásában, a szakértelem megosztásában és a pénzügyi fenntarthatóságra vonatkozó elképzelésekben az EU tagállamai eltérnek egymástól, a szociális szolgáltatások szerepéről és céljairól nagy egyetértés mutatkozott a konferencia előadói között.
A konferencia következtetései, amelyek további kidolgozásra, majd megtárgyalásra kerülnek annak érdekében, hogy a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács (EPSCO) júniusban elfogadja őket, kiemelik a szociális szolgáltatásoknak a szociális politikák létfontosságú eszközeként betöltött szerepét.
A következtetések nyomatékosítják azt is, hogy a szociális szolgáltatások kidolgozásának és nyújtásának integrált módon kell történnie, és figyelemmel kell lenniük az igénybevevők sajátos szükségleteire is. Megemlítik a hatóságok fontos szerepét a szociális szolgáltatások minőségének, hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának biztosításában, és megállapítják, hogy a szociális szolgáltatásokba történő befektetés, különösen a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság idején, megtérül és erősítheti a gazdaságok és a társadalmak növekedési potenciálját és kohézióját. Rámutatnak a nem hivatalos keretek között végzett gondozás és az úgynevezett "megosztott gondozás” fontosságára, a nem hivatalos és a hivatalos keretek között folytatott gondozás kombinációja tűnik optimálisnak és leginkább hatékonynak.
A konferencia következtetései megemlítik azt is, hogy a szolgáltatások minőségének biztosításához fontos az egész életen át tartó tanuláson és a kapacitásépítésen alapuló rendszer előmozdítása. Végül, de nem utolsó sorban kiemelik a szociális szolgáltatásokat igénybevevők jogainak, méltóságának és sajátos szükségleteinek védelmét.
Emine Bozkurt  
a szerzőt helyettesítve. - (NL) Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani a cseh elnökségnek kérdésem megválaszolásáért. Örömmel hallottam, hogy a legkiszolgáltatottabb csoportok körében tapasztalható egyre nagyobb szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekre adott válaszaiban kiemelt helyet kapott a megkülönböztetés elleni irányelvnek az árukra és a szolgáltatásokra történő kiterjesztése. Engedje meg, hogy elmondjam, milyen nagyra értékelem ezt.
Kérdésem Önhöz az, hogy ez jelenti-e azt is, hogy a Parlament által áprilisban elfogadott szöveg a cseh elnökség teljes körű támogatását élvezi, továbbá hogy soros elnökként milyen gyakorlati lépéseket tettek annak érdekében, hogy a tagállamok és a Tanács is a lehető leghamarabb elfogadja ezt az irányelvet? Nagyon köszönöm.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Szeretnék én is köszönetet mondani a kimerítő válaszért. A társadalmi kirekesztettség problémája nagyon széleskörű és sokrétű, mivel, véleményem szerint, nagyon sok ember küzd jelenleg túlélési problémákkal. Készen áll a Tanács arra, hogy növelje az élelmiszersegélyeket? Az élelmiszersegély is nagyon fontos kérdés manapság, amikor válság tombol, és számomra úgy tűnik, hogy nagyobb figyelmet kellene ennek a kérdésnek szentelnünk.
Jan Kohout
Szeretnék köszönetet mondani azért, hogy megtapsolták az előző válaszomat és az arra tett erőfeszítéseimet, hogy valóban kimerítő választ adjak a feltett kérdésre. Ami a kiegészítő kérdést illeti, azt kell, hogy mondjam, nem vagyok abban a helyzetben, hogy a jelenlegi időpontban tökéletesen világos választ adjak. Mindazonáltal megjegyzendő, hogy ezekben a válságos időkben a társadalmi kirekesztettséggel, valamint a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdések természetesen napirenden vannak, és a Tanács munkacsoportjaiban intenzív megvitatásra kerülnek, beleértve az Ön által említett irányelvet is. Ami az élelmiszersegélyeket illeti, talán félreértettem a kérdés célját, de a Tanács elsősorban a fejlődő országoknak, más szóval a gazdasági és a pénzügyi válság, valamint a korábbi élelmiszerválság által leginkább sújtott országoknak nyújtandó élelmiszersegélyt vitatta meg. Ami az európai uniós helyzetet illeti, ezt a témát a Tanács nem tárgyalta. Mindazonáltal tudatában vagyunk az Európai Unió azokkal szembeni felelősségének, akik a legkevésbé sikeresek vagy jóval több segítségre szorulnak a jelenlegi helyzetben, és ez a téma is szerepelni fog a fejlesztési együttműködésért felelős miniszterek ülésének napirendjén.
Tárgy: Európai Foglalkoztatási Egyezmény
Hogyan vélekedik a Tanács arról a javaslatról, hogy kerüljön elfogadásra egy Európai Foglalkoztatási Egyezmény, amely fontos eszköze lehet a szociális kohézió megőrzésének, valamint a globális válságtól sújtott Európai Unió növekedésének és gazdasági fellendülésének?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - A Tanács a Bizottságtól még nem kapott javaslatot az európai foglalkoztatási adóra vonatkozóan. Ezért a Tanács nincs abban a helyzetben, hogy a tisztelt képviselő asszony ezzel kapcsolatos konkrét kérdéseit megválaszolja. Mindazonáltal a Tanács osztja a tisztelt képviselő asszony kérdésében kifejezett aggodalmakat, és úgy ítéli meg, hogy fontos a szociális kohézió megőrzése, valamint a globális válság hatásaitól sújtott Európai Unió növekedésének és gazdasági fellendülésének elősegítése.
Ennek keretében az elnökség szeretne emlékeztetni arra, hogy elsősorban továbbra is a tagállamok felelnek a foglalkoztatási politikák kidolgozásáért és végrehajtásáért. Mindazonáltal a Tanács különleges figyelmet szentel ezeknek a foglalkoztatási politikáknak, különösen most, amikor Európának pénzügyi és gazdasági válsággal kell szembenéznie, és a Szerződéssel összhangban új, korai foglalkoztatási iránymutatásokat fogad el.
Ennek jegyében az elnökség szeretne emlékeztetni arra, hogy tavaly decemberben az Európai Tanács átfogó európai gazdaságélénkítő tervet fogadott el, hogy többek között megoldást kínáljon a pénzügyi válságból fakadó foglalkoztatási problémákra. A terv 200 milliárd EUR összegű közvetlen költségvetési ráfordításból áll, amely egyrészről 30 milliárd EUR összegű közösségi forrást, másrészről 170 milliárd EUR összegű nemzeti forrást foglal magába.
Az Európai Tanács az Európai Szociális Alapból indított mielőbbi intézkedéseket is támogatta, amelyek a foglalkoztatást, és különösen a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjait támogatják, ilyen például a rugalmas biztonságra és a munkahelyváltás időszakának megkönnyítésére vonatkozó politikák támogatása, valamint a tagállamok számára szükség szerint lehetőség biztosítása arra, hogy foglalkoztatási stratégiáik erősítése érdekében újraprogramozhassák az Európai Szociális Alapból támogatott kiadásaikat.
Arra is emlékeztetnék, hogy az Európai Szociális Alap mellett az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap is közösségi támogatást nyújt a nemzeti intézkedések kiegészítéséhez, beleértve a regionális és a helyi szintű intézkedéseket is. Ez az alap, amelyet a Tanács 2007-ben hozott létre, meghatározott, a globalizáció okozta európai szintű válságok ellen kíván fellépni, és egyszeri, korlátozott időre szóló, közvetlenül az elbocsátott munkavállalókra irányuló egyedi támogatást nyújt.
Jelenleg folyamatban van az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felülvizsgálata, és a 2009. márciusi Európai Tanács gyors megállapodás elérésére szólított fel. A Tanács üdvözli a felülvizsgálat első olvasatban történő elfogadásáról létrejött megállapodást, és a mai plenáris ülésen történt szavazás szerint jár el.
A márciusi Európai Tanácson megállapodás történt több kiegészítő intézkedésről is, úgy mint az akadályok felszámolása és egyúttal újak létrejöttének megakadályozása, valamint a teljes körűen működő egységes piac megteremtése; az adminisztratív terhek további csökkentése; az erős ipari bázis megtartása érdekében az ipar, továbbá a vállalatok - különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, valamint az innovációra - keretfeltételeinek javítása; a vállalkozások, a kutatás, az oktatás és a képzés közötti partnerség ösztönzése; a kutatásba, a tudásba és az oktatásba való beruházás fokozása és minőségének javítása.
Végezetül az elnökség szeretne emlékeztetni arra, hogy a soros elnökség kezdeményezésére, foglalkoztatási csúcstalálkozóra kerül sor május 7-én Prágában. Tegnap Vondra úrnak, az európai ügyekért felelős cseh miniszterelnök-helyettesnek, az elnökség nevében alkalma nyílt a plenáris ülésen beszélni erről.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr, köszönöm a Tanács soros elnökének válaszát. Pontosan azonos hullámhosszon volt a kérdésemmel. Nem kellene-e az összes programozott eszközt időről-időre - különösen a válság eredményeképpen - összefogottan, egy úgynevezett "foglalkoztatási megállapodás” keretében koordinálni, hogy az európai polgárok hasznára váljanak, akik eurómilliókról hallanak - említette a 200 milliárdos összeget -, de nem látják, hogy ebből a pénzből olyan hatékony intézkedések születnének, amelyek kiutat mutatnának számukra a munkanélküliségből és a szegénységből?
Jan Kohout
Elnök úr, azt kell, hogy mondjam, hogy teljes mértékben együtt érzek azzal, ami itt elhangzott, és meggyőződésem, hogy a közelgő csúcstalálkozó, a "foglalkoztatási csúcs” Prágában újabb alkalmat kínál olyan kezdeményezések létrehozására és előterjesztésére, amelyekre a júniusi Európai Tanács visszatérhet, és amelyek pontosan azokra a témákra fognak koncentrálni, amelyeket itt most megvitattunk, más szóval a gazdasági válság foglalkoztatásra gyakorolt hatásával kapcsolatos kérdésekre.
Tárgy: Egészségügyi ellátás külföldön
Az betegek mobilitásáról szóló új irányelv, amelyet a Parlament várhatóan áprilisban vitat meg, közös rendelkezéseket fog lefektetni a külföldön igénybevett egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítéséről. Az európai parlamenti képviselők szeretnének az EU tagállamokból származó betegeknek minden lehetőséget megadni arra, hogy külföldön részesüljenek kezelésben (például a költséges egészségügyi szolgáltatások költségeinek előzetes visszatérítésével, amelyek így nemcsak a jómódúak számára válnak elérhetővé), miközben a Tanács az ilyen jogok korlátozását javasolja, valamint azt, hogy a tagállamok maguk dönthessenek arról, hogy mely, a polgáraik által külföldön igénybevett egészségügyi ellátás költségei téríthetők vissza.
A Tanács véleménye szerint hogyan egyeztethetők össze a Parlament és a Tanács ellentétes nézetei? Milyen lehetséges kompromisszumos javaslatokat tart a Tanács elképzelhetőnek?
Jan Kohout
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, az elnökség a francia elnökség munkájára építve aktív vitákat folytat a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról.
Az elnökség célja, hogy olyan megoldásokat találjon, amelyek megfelelő egyensúlyt teremtenek a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok, valamint a tagállamoknak az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezése és nyújtása terén fennálló felelőssége között.
Amint azt az elnökség a 2009. április 23-i plenáris ülésen elmondta, a más tagállamokba utazó betegeknek teljes körű tájékoztatásban és magas szintű egészségügyi ellátásban kell részesülniük. Fontos azonban annak biztosítása is, hogy az irányelv eleget tegyen az érthetőség, a jogbiztonság és a szubszidiaritás elvének. A Tanácsban még folynak a viták, így megjósolhatatlan, hogy elérhető-e politikai megállapodás a soros cseh elnökség alatt. Ugyanakkor a jelenlegi viták a Tanácsban arra utalnak, hogy az előzetes engedélyezési rendszer várhatóan az egészségügyi ellátás meghatározott típusaira fog korlátozódni. Szabadon választható lehetőség lesz a tagállamok számára, amellyel tetszés szerint élhetnek. Az Európai Bíróság bizonyos feltételek mellett elismerte ezt a lehetőséget.
A Tanács megfontolja annak lehetőségét is, hogy az előzetes engedélyezési rendszert olyan kapcsolódó intézkedésekkel egészítse ki, amelyek célja az átláthatóság és a betegek teljes körű tájékoztatása a határon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételével kapcsolatos jogaikról.
Másrészt az irányelv meghatározza azt a határon átnyúló egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítésére vonatkozó minimális szintet, amelyet a tagállamoknak biztosítaniuk kell betegeik számára. Ez megegyezik azzal az összeggel, amelyet azonos kezelés vonna maga után a saját tagállamban. Semmi sem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a határon átnyúló egészségügyi ellátást igénybevevő betegeiknek előnyösebb visszatérítési formát kínáljanak, akár előzetesen is. Azonban ez a tagállamok nemzeti politikájától függ.
Mindamellett olyan esetekre, amikor egy személynek valóban tervezett kezelés igénybevételére van szüksége egy másik tagállamban, és ennek objektív orvosi okai is vannak, már létezik a 883/2004/EK rendelet, amelynek értelmében a beteg egészségügyi ellátásban részesül anélkül, hogy ténylegesen ő maga viselné a költségeket.
A Parlament 2009. április 24-i plenáris ülésén megszavazott jelentés szerint a Parlament is elismerte az előzetes engedélyezési rendszert mint tervezési és igazgatási eszközt, amennyiben az átlátható, kiszámítható, megkülönböztetés-mentes és a betegek világos tájékoztatást kapnak róla.
A Tanács minden módosítást gondosan meg fog vizsgálni, és mérlegeli, hogy közös álláspontjában hogyan vegye azokat figyelembe annak érdekében, hogy második olvasatban megállapodást érjen el.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Még egyszer köszönöm a kimerítő, és mondhatni, reményteljes választ. Nagyon jó, hogy az orvosi segítség igénybevételének mind hazai, mind pedig külföldi feltételei harmonizálására kerülnek. Ugyanakkor egyértelműen helytelen, hogy sok dolog a beteg fizetőképességétől fog függeni. Azok a betegek, akik nem tudják kifizetni a hazai és a külföldi költségek közötti különbözetet, nem fognak tudni élni ezzel a lehetőséggel.
A Cseh Köztársaság, amely Franciaországot követően vette át az elnökséget, még mindig egy fiatal ország, és szeretném megkérdezni, hogy voltak-e különbségek abban, ahogyan az új és a régi tagállamok ezt a problémát értékelték?
Jan Kohout
Elnök úr, szeretném köszönetemet kifejezni a tisztelt képviselő úr kiegészítő hozzászólásáért. Nem feledkezünk meg erről, és figyelembe fogjuk venni. Úgy gondolom, hogy egy jelentős problémára mutatott rá, de jelenleg ez a kérdés nem oldható meg világos és egyszerű módon. Olyan problémának tekintem ezt, amelyre a Tanácsnak az ezekről a kérdésekről folytatott további viták során megoldást kell találnia.
Elnök
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
