Gozdni požari v Grčiji, njihove posledice in sklepi, ki so potrebni za ukrepe za preprečevanje in pripravljenost (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o gozdnih požarih v Grčiji, njihovih posledicah in sklepih, ki so potrebni za ukrepe za preprečevanje in pripravljenost.
Vladimír Špidla
komisar. - (FR) Gospod predsednik, najprej se opravičujem za odsotnost mojega kolega Stravrosa Dimasa, ki je želel sodelovati v tej razpravi, ampak danes ne more biti navzoč zaradi nedavne operacije na očesu.
Gospe in gospodje, Evropska komisija izraža svoje najgloblje obžalovanje zaradi uničenja, ki so ga povzročili gozdni požari v Grčiji. Naše misli so pri žrtvah in njihovih družinah. Predsednik Barroso je konec tega tedna odpotoval v Grčijo, da bi sam videl razmere. Komisarka Hübner je tudi obiskala prizorišča, da bi ocenila v kolikšnem obsegu lahko evropski skladi prispevajo k obnovitvenim delom ter bo jutri na zasedanju kolegija poročala o svojem obisku. Komisar Dimas, ki je bil v času prvih požarov v Grčiji, je bil priča uporabi mednarodne pomoči za grške gasilce ter je o tem poročal kolegiju, da je celotno Komisijo obvestil o zagotovljeni pomoči ter pozval k mobilizaciji vseh razpoložljivih sredstev za hitro obnovo.
To je bila tako človeška tragedija kot ekološka katastrofa. Požari so uničili človeška življenja, domove in gospodarski okvir celotnega naroda. Škoda je ogromna: vsaj 180 000 hektarjev zemlje je pogorelo, 130 mest in vasi je opustošenih. Na območjih, ki so bila najresneje prizadeta, kot so Peloponez ter osrednja in vzhodna Grčija, so bila resno prizadeta regionalna gospodarstva. Vse Evropejce so ganili posnetki požarov, Evropa se je nemudoma odzvala in sprejela ukrepe, ko je Grčija zaprosila za pomoč.
Center Komisije za nadzor in obveščanje je lahko usklajeval pomoč, ki jo je ponudilo 14 držav članic, mednarodna skupnost je zagotovila dodatno pomoč za boj proti požarom, s čimer je imela pomembno vlogo pri preprečevanju širjenja požarov. S pomočjo Komisije so lahko evropski partnerji Grčije dostavili strokovno zračno pomoč s 13 letali za gašenje Canadair in 20 helikopterji - ta podatek bo posodobljen v ponedeljek - ter gasilske enote na terenu, vozila in druge zmogljivosti. Posebej dragoceno pomoč so zagotovile Norveška, Švica, Srbija, Rusija in Izrael. Celotna misija je bila največja akcija civilne zaščite v Evropi, ki se je izvedla v kateri izmed držav članic. Pomoč je bila hitra in učinkovita, izjemen primer evropske solidarnosti.
Škoda, ki so jo povzročili požari v Grčiji, je ogromna, ter se je pojavljala v običajnem okviru stopnjevanja za to obliko nesreče. Med julijem in avgustom letos je Komisija prejela več mednarodnih klicev na pomoč: iz Grčije, Cipra, Italije, Bolgarije, Albanije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Po splošnem pravilu je bil odziv držav članic velikodušen in takojšen. Vendar je zaradi velikega števila pozivov za pomoč prišlo do položaja, ki je nazadnje vplival na operativne omejitve zračnih gasilskih operacij. Evropska unija bi morala dati prednost možnosti za mobilizacijo dodatnih zmogljivosti ter zagotoviti dodatne gasilske zmogljivosti, tako da za pomoč pri tem zaprosi države ne članice EU ali zasebni sektor.
Grška vlada je škodo ocenila na približno 4 milijarde EUR ali približno 2 % grškega BDP. Vlada pripravlja skladen akcijski načrt za izboljšanje razmer ter je Komisijo obvestila, da namerava za pomoč zaprositi razpoložljive programe EU.
Grozljivi okoljski škodi, ki je nastala v Grčiji, se je zdaj pridružila nevarnost, da bi hudourniško deževje, ki se steka v reke, opustošilo prizadet ekosistem, erozija prsti pa bi povzročila zemeljske plazove in onesnaženje voda. Številna zaščitena območja so bila uničena, Komisija zdaj preverja, kako lahko uporabi razpoložljiva sredstva, predvsem sklad Life+, za pomoč pri obnovi uničenih habitatov.
Komisarji so podrobno razpravljali o teh vprašanjih, Komisija pa je izvedla vse možne ukrepe za pomoč grški vladi, da se sooči z socialnimi, okoljskimi in gospodarskimi posledicami požarov. En možen instrument, ki je na voljo za uresničevanje potreb grškega prebivalstva je reprogramiranje strukturnih skladov za regije in programe, ki so bili neposredno prizadeti.
Razen tega je mogoče mobilizirati sklad za solidarnost na podlagi zahteve, ki so jo predložili grški organi. V tem okviru bo sodelovanje Parlamenta in Sveta bistveno, da se čim bolj zmanjša dolžina postopka za sprejetje spremenjenega proračuna, ki ga je predlagala Komisija za uporabo tega sklada.
V zvezi s podporo, ki je bila predvidena v zadevnih operativnih programih iz leta 2006, takoj ko grški organi izdajo zahtevo za spremembo, jih bo Komisija preverila z največjo prilagodljivostjo v okviru obstoječih regulativnih določb. Vsi razpoložljivi krediti bodo preusmerjeni k izpolnjevanju takojšnjih potreb ljudi in regij, ki jih je prizadela kriza. Komisija bo uporabila hitri postopek za zagotovitev hitrega odločanja.
Za obdobje 2007-2013 bo Komisija sprejela nove programe, kot je načrtovala oktobra po pozivu grških organov. Programe je mogoče sprejeti pozneje, odvisno od ugotovljenih potreb ter zadevnih regij in sektorjev, na podlagi splošnega načrta, ki ga predstavijo grški organi. S spoštovanjem do evropskega socialnega sklada moramo prositi grške organe, naj vključijo pomemben odlomek o človeških virih v stalen akcijski načrt. Načrt mora pokrivati vsa območja: zaposlovanje, vključevanje in zdravstvo, izobraževanje in usposabljanje ter reformo javne uprave.
Podnebne spremembe lahko povzročijo bolj suhe zime in bolj vroča poletja, kar ustvarja idealne pogoje za požare. Zdaj obstaja vedno večje tveganje gozdnih požarov, odgovor Evrope na to tragedijo mora upoštevati potrebo po zmanjšanju posledic požarov v prihodnosti. Gospodarjenje z gozdovi je v veliki meri odgovornost držav članic. To je razumljivo, ker so nacionalne vlade v boljšem položaju za upravljanje lastnega ozemlja, vlaganje v ukrepe za preprečevanje požarov in načrtovanje odzivov služb za ukrepanje ob nesrečah.
Prav tako je na voljo več možnosti, s katerimi lahko EU zagotovi podporo nacionalnemu odzivu na tem območju. Komisija načrtuje pripravo sporočila o gozdnih požarih ter bo preverjala število praktičnih ukrepov, ki lahko izboljšajo preprečevanje požarov ter obnovo gospodarstev in ekosistemov.
Čeprav je bil odziv EU v smislu civilne zaščite odličen, Komisija meni, da je čas za izboljšanje njene zmogljivosti na tem področju. Ta vidik obravnava od leta 2006, dejansko je predsednik Barroso Michela Barnierja že zaprosil, naj pripravi poročilo o tej temi. Ko bodo predlogi predloženi, bomo pazljivo preverili priporočila Barnierjevega poročila.
Spodbudno je videti, da je Parlament vedno podprl ambiciozen razvoj evropske zmogljivosti v smislu civilne zaščite. Kljub temu je za omogočanje sprejetja novih ukrepov potrebna soglasna podpora držav članic, to pa se je že večkrat izkazalo za težavno nalogo.
Leta 2006 je Komisija predlagala uporabo skladov Skupnosti iz finančnega instrumenta za civilno zaščito za zagotovitev dodatnih zmogljivosti civilne zaščite, kot so enote za letalsko gašenje za večje požare. To je skoraj dobesedno točka 9 resolucije s tega dne. Žal več držav članic ne kaže enakega odnosa, zato sheme ni mogoče izvesti. Zaradi tega Komisija poziva države članice, naj sprejmejo ambicioznejši pristop, ko se jim na tem področju predložijo prihodnji predlogi.
Ioannis Varvitsiotis
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospod predsednik, komisar Špidla je podrobno opisal veliko nesrečo, ki je prizadela mojo državo. Predsednik Evropske komisije, gospod Barroso, in komisarka Hübner sta obiskala Grčijo in druge regije, ki jih je prizadela nesreča.
V imenu vseh Grkov želim izkoristiti to priložnost, da se zahvalim Evropski uniji, državam članicam in drugim državam za takojšnje pošiljanje posebej usposobljenih gasilcev in zračne pomoči, s čimer so moji državi ponudile pomembno pomoč pri boju s katastrofalnimi požari.
Prav tako želim poudariti, da so podobni katastrofalni požari (čeprav ne v enakem obsegu, kot v Grčiji) prizadeli vse južnoevropske države, v katerih se pojavljajo podobni pogoji.
Zdaj je naša prva skrb, da se ozremo naprej na naslednjo stopnjo, ki se že izvaja. Prvi gospodarski ukrepi za podporo žrtvam so se že izkazali za učinkovite. V nekaj dneh je večina od tistih, ki so upravičeni do denarja za izpolnjevanje svojih neposrednih potreb in za nadomestilo gospodinjskih pripomočkov, denar prejela. Številni brezdomci imajo na voljo začasna bivališča v prikolicah.
Po sklenitvi sporazuma med grško vlado in Evropsko komisijo prizadeti kmetje in živinorejci (slednji so v požaru izgubili več kot 73 000 glav živine) prejemajo predplačila za nadomestilo izgube pridelkov, živine in opreme.
Prav tako želim obvestiti komisarja, da se to, kar je omenil, že izvaja: študija in osnutek načrta obnove za vsa v požaru prizadeta območja se že izvajata. Namen načrta je hitro in učinkovito pokritje takojšnjih človeških in gospodarskih potreb žrtev ter čimprejšnja obnova okoljske škode.
Poseben del načrta zajema obnovo pokrajine okrog arheološkega najdišča Olimpija, ki so ga skupaj s antičnim stadionom, muzejem in drugimi zgradbami, rešili z nečloveškim trudom gasilcev.
Priznati moramo, da je mehanizem Skupnosti za civilno zaščito Grčiji odobril največji znesek pomoči, od kar je bil leta 2001 ta mehanizem ustanovljen. Ta pomoč je pokazala, da so načela sodelovanja in solidarnosti v samem osrčju Evropske unije.
Z resolucijo, o kateri bomo jutri glasovali, je naš cilj, da Evropska komisija hitro mobilizira solidarnostni sklad EU in zagotovi vsa predvidena finančna sredstva za boj proti srednjeročnim in dolgoročnim posledicam.
Drugič, ustanoviti je treba posebej hiter odzivni mehanizem za večje naravne nesreče; dejansko je že bilo opravljenega nekaj predhodnega dela na tem področju. Prav tako verjamemo - kot je povedal gospod Špidla, vendar, dovolite mi, da to poudarim - da mora Komisija preučiti oblikovanje neodvisne dodatne enote, ki vključuje zasebna letala za gašenje požarov ali letala evropskih držav, ki v poletnih mesecih niso resno požarno ogrožene. Ta podporna enota je lahko nameščena v državah z visokim tveganjem in je pripravljena za ukrepanje od poletja 2008 naprej.
Prepričan sem, da bo EU stala od strani moji državi in v praksi pokazala, da je solidarnost osnovno načelo, ki ureja odnose med nami.
V sklepu se želim ponovno zahvaliti za vso podporo, ki ste nam jo namenili.
(Ploskanje.)
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čez vikend sem imel priložnost, da tudi sam vidim katastrofo v Grčiji in njene posledice. S kolegi sem odpotoval na nekatera prizadeta območja in povedati moram, da v življenju še nisem videl takšne tragedije. Nekateri so v teh požarih v nekaj minutah izgubili vse, kar so imeli, svoje domove in lastnino. Govoril sem z ljudmi, ki so morali bežati, da so se rešili, s seboj pa so vzeli le to, kar so bili oblečeni. Razmere so kritične. Sredstva za preživetje številnih ljudi so ogrožena, čim prej potrebujejo pomoč.
Komisar Špidla ima zato prav, ko pravi, da potrebujemo hitro in nebirokratsko pomoč. Ko govorim v imenu svoje skupine in pravim, da potrebujemo hitro in nebirokratsko pomoč, to ne pomeni - kot mislijo nekateri uradniki Komisije - v dveh do treh mesecih. Ne, pomoč je treba zagotoviti zdaj, takoj in neposredno. Ljudje ne potrebujejo pomoči v dveh mesecih, potrebujejo jo zdaj. Zato prosimo, naj se dajo na voljo sredstva neposredno iz solidarnostnega sklada ter, če je v strukturnih skladih ali drugih proračunih ostalo še kaj denarja, naj se da ta čim prej na voljo.
To ni naša prva razprava o katastrofah. V zadnjih deset letih smo večkrat sedeli tu in razpravljali, kaj storiti. To ne velja le za Grčijo; velja tudi za ljudi na poplavljenih območjih v Veliki Britaniji, ki so bili prav tako žrtve naravnih nesreč letos poleti; ali ljudje, ki so jih prizadeli potresi; dejansko to velja za vsa območja katastrof.
Naslednja točka je pomembna: centralističen pristop ne pomaga, kadar želimo ublažiti vplive nesreče na lokalni ravni. Če pride do požarov okrog Aten, potrebujemo učinkovito lokalno gasilsko enoto, ne pa komisarja za nesreče v Bruslju. To je ključna točka: obvladovanje nesreč mora biti organizirano na decentralizirani ravni. Vlade Evropske unije morajo zato vzpostaviti lastne infrastrukture v svojih državah na podlagi njihovih lokalnih pogojev in v njihovi pristojnosti. Ta infrastruktura je potrebna za takojšnje in učinkovito ukrepanje na lokalni ravni, kadar pride do poplav ali požarov.
Evropska unija mora uporabiti priložnosti, ki so ji na voljo, da zagotovi učinkovito usklajevanje. Obstajajo vlade, ki želijo vse storiti same - čeprav so zamudile vsako priložnost, ki se jim je v zadnjih deset letih ponudila za razvoj infrastrukture - nato pa, ko je že prepozno, pokličejo na pomoč druge, zaradi napačne zadrege ali napačnih ambicij.
Glede enega moramo biti jasni: zaprositev za mednarodno pomoč, gospe in gospodje, ni priznanje poraza. Nasprotno, kaže občutek za odgovornost in učinkovit vodstveni pristop. Vlade se morajo na tak način odzvati precej hitreje. Razviti moramo mehanizme za usklajevanje, ki so bistveni, da nam omogočijo sprejetje učinkovitih ukrepov.
Kot politiki, moramo biti na jasnem glede ene točke: ljudje ne marajo države. Njihova izkušnja države je njena vloga zakonodajnega ali davčnega organa, prav tako se dobro zavedamo, da državljane to le obrobno zanima. Vendar obstaja ena stvar, ki zanima državljane, kar zadeva državno in centralno vlado, to je vednost, da je država vedno tam, da jim bo pomagala v primeru sile. Če država državljanom ne pomaga, kadar nujno potrebujejo pomoč, če ne ukrepa, kadar je potrebna policija ali gasilska služba, ti tega nikoli ne pozabijo. To morajo vedeti vsi, ki so v kateri koli državi na oblasti.
Smo res tu za to? Naša naloga je ustvariti parametre, ki blažijo temeljna tveganja, s katerimi se ljudje srečujejo v vsakodnevnem življenju. To mora potekati na lokalni ravni. To moram poudariti. V krajih, ki sem jih obiskal, ni nobene prostovoljne gasilske enote. V moji državi smo imeli v mestu, kjer sem bil župan, prostovoljno gasilsko enoto, ki je vključevala moške in ženske, ki so se odpovedali prostemu času, da bi druge varovali pred požari. V krajih v Grčiji, ki sem jih obiskal, to ne obstaja.
Dejanje solidarnosti bi bilo, če bi lahko na primer države, ki imajo tovrstno enoto, sodelovale s prizadetimi skupnostmi, npr. Grčijo, ter razmislile o ustanovitvi tovrstne sheme, pri čemer bi Evropska unija zagotovila pomoč, finančna sredstva in opremo, ki bi omogočili vzpostavitev teh struktur. To mora biti ena od lekcij, ki smo se jih naučili iz teh izkušenj.
Naj navedem še končno opombo, za katero menim, da je zelo pomembna: Menim, da je v razmerah, podobnih razmeram, s katerimi se srečujejo ljudje v Grčiji, zelo pomembno, da ljudje čutijo, da niso sami. Zato sem menil, da je za nas, kot socialistično skupino v Evropskem parlamentu, zelo pomembno, da pošljemo sporočilo prizadetim ljudem. Povejmo jim: "Vsi mi - ne glede na strankarsko pripadnost - vemo, kaj prestajate". V takšnih razmerah ni nobenih ideoloških razlik. Ni gasilske enote krščanskih demokratov ali socialistov. Obstaja le solidarnost z ljudmi, ki potrebujejo pomoč.
Imam še eno pripombo: vedno bodo ljudje, ki bodo potrebovali pomoč - zaradi poplav ali požara - razen če ne menimo, da gre le za kriminalna dejanja. Da, verjamem, da so požigalci, ki želijo zaseči kos zemlje tako, da uničijo naravno okolje, nič drugega kot primitivni kriminalci. Takšni ljudje obstajajo. Vseeno, je veliko tega, kar smo izkusili v zadnjih letih posledica podnebne spremembe; privaditi se bomo morali na veliko več naravnih nesreč, kot jih je zdaj. Ni dovolj, da posledice obravnavamo, ko se pojavljajo. Obravnavati moramo tudi vzroke. Zato bo imela nova usmeritev na področju podnebne politike ključno vlogo pri tem, da nam bo pomagala učinkoviteje obravnavati to, čemur smo bili priče v Grčiji in drugje.
(Ploskanje.)
Vittorio Prodi
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se gospodu Špidlu za njegovo prisotnost tu in za njegovo izjavo. Na začetku želim izraziti svojo solidarnost predvsem z grškim prebivalstvom, vendar tudi z drugimi prebivalci regij, kot sta Sicilija in južna Italija, ki so utrpele podobne nesreče. Prav tako izražam spoštovanje požrtvovalnemu delu gasilcev in prostovoljcev ter seveda izražam sožalje žrtvam in njihovim družinam.
Rad bi povzel zadnji del govora gospoda Schulza o pomembnosti preventivnih ukrepov. To so ključne prednostne naloge, po mojem mnenju zlasti v smislu podnebne spremembe, ter upam, da se bomo lahko vsi prepričali, da je to resničnost in ne le slogan. To v bistvu poslabša izjemne dogodke, zato smo priča hujšemu dežju in daljšim obdobjem suše. To je povsem nov izziv za naše države.
Vzdrževanje zemljišč je treba prilagoditi praktičnim ukrepom za boj proti takšnim pojavom, zlasti gozdnim požarom. Nevarnost gozdnih požarov je treba ublažiti z redčenjem dreves, odstranjevanjem vsega, kar bi lahko pomagalo k širjenju ognja in s tem zmanjšalo moč ognja in hitrost širjenja plamenov.
Zato je vzdrževanje bistveno in mora vključevati tudi vodne tokove, da se v primeru poplav poveča čas zadrževanja vode. Tu moramo enostavno preveriti številne predloge iz Barnierjevega poročila, ki pozivajo k ustanovitvi enote Skupnosti za obravnavo naravnih nesreč.
V sklepu lahko rečem, da je civilni obrambni sektor tisti sektor, v katerem EU potrebuje zmogljivost za ukrepanje, ker so nekatere nesreče preveč obsežne, da bi jih lahko reševale posamezne države članice.
Carl Schlyter
v imenu skupine Verts/ALE. - (SV) Gospod predsednik, naše misli so predvsem z družinami, ki so izgubile svoje člane, domove in lastnino. Pomoč po nesreči je treba zagotoviti izjemno hitro.
Tudi družba je izgubila dragocene gozdove in dragocene habitate. Pomembno je, da se dolgoročna pomoč zagotovi v okviru trajnostnega razvoja, tako da denarja ne vlagamo samo zato, da bi ga ponovno zažgali.
Govorimo o naravnih nesrečah, vendar se pojavlja vse več antropogenih nesreč. Spreminjamo podnebje, posledice so tako ekstremne suše kot ekstremno deževje V nekaterih primerih je zaščita naših gozdov slaba. V nekaterih primerih zmanjšujemo sredstva za civilno zaščito, ki nas rešuje pred požari. Če želimo, da to v dolgoročnem obdobju postane trajnostno, moramo delati na področju podnebnih sprememb, tako kar na področju zakonodaje kot dobre zaščite habitatov.
Upam, da je pogozdovanje eden od pogojev za evropsko podporo za gradnjo ter da se denar ne uporablja cinično za izkoriščanje gozdnih požarov za začetek gradnje novih turističnih naselij ali druge spremembe glede uporabe zemljišča.
Moji zeleni kolegi v Grčiji so me prav tako zaprosili - žal v stranki zelenih nimamo nobenega poslanca iz Grčije - naj povem, da želimo ustaviti spremembe člena 24 grške ustave, ki slabi zaščito gozdov. Gozdovi zdaj potrebujejo še več zaščite.
Danes ne želim kritizirati ali ščititi vlade. Volilna kampanja je v teku, nekateri želijo kritizirati, drugi pa braniti vlado. Vendar moramo zdaj pomagati Grčiji in vsem drugim prizadetim državam - sprejeli bomo kritiko in analizo, ko bo obravnava nesreče zaključena.
Dimitrios Papadimoulis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, komisarka, moja država Grčija se sooča s tragedijo. Letos poleti je 75 ljudi izgubilo življenje. Pogorelo je približno 300 000 hektarjev gozdov; soočamo se z ogromno ekološko in gospodarsko katastrofo.
Vlada nanjo ni bila pripravljena. Krivdo za to tragedijo je poskušala preložiti na nevidnega sovražnika in "asimetrične grožnje", s čimer je namigovala na notranje ali zunanje teroristične dejavnosti. V resničnosti plačujemo za grehe sedanje in prejšnje vlade. Grčija je edina država, ki nima niti katastra gozdov niti katastra zemljišč. V Grčiji je prišlo do poskusa znižanja ravni gozdne zaščite s spremembo člena 24 Ustave. Grčija je država z 2 milijonoma črnih gradenj, večinoma na gozdnih območjih; vile je enostavno zgraditi na pogorelem zemljišču in nato napeljati elektriko in vodo zaradi spremembe, ki jo izglasuje vlada.
To se mora spremeniti. Žal ni bil sprejet noben ustrezen ukrep za preprečitev te tragedije. Čeprav so bili suha zima brez padavin in nato vročinski valovi znanilci resnih požarov, ni bilo poskrbljeno za ustrezno zaščito. Ko je prišlo do katastrofe, je bilo premalo usklajevanja, zdaj pa ostaja neporabljenih več deset milijonov eurov iz kohezijskega sklada, odobrenih za zaščito gozdov. Skupno 33 milijonov EUR je bilo odobrenih od leta 2000, vendar do danes, ni bil porabljen niti en euro.
Grčija, država članica, mora storiti več. Vendar morata Evropska unija in Evropski parlament storiti več za našo skupno evropsko gozdno dediščino.
Dovolj praznih besed, gospod Špidla. "Preverimo Barnierjeve predloge": to je sporna zadeva, ker ste te predloge zelo dolgo časa hranili arhivirane. Vi ste jih naročili; vi jih morate izvajati in spodbujati. Več denarja iz solidarnostnega sklada in sklada za razvoj podeželja morate dodeliti Grčiji in drugim prizadetim državam in to takoj ter brez nepotrebne birokracije. Končno, treba je ustanoviti sklad za zaščito evropskih gozdov in preprečevanje požarov. Tako kot ste storili pri poplavah, morate preučiti možnost za direktivo o varstvu pred nevarnostjo požarov.
Poleg tega, dovolite mi, da izrazim zahtevo v imenu svoje skupine. Potrebujemo večje sodelovanje Evrope za zaščito gozdov in okolja. Namesto pomoči Američanom z enotami za hitro posredovanje v Iraku in Afganistanu, moramo ustanoviti evropsko enoto za hitro posredovanje za primere naravnih nesreč.
Abstraktna razprava o nevarnosti podnebnih sprememb ni dovolj. Mi, Evropska unija, moramo storiti več v zvezi s tem, to pomeni, skupne politike, več denarja iz skupnih skladov in strožji nadzor držav članic, kadar kršijo evropsko okoljsko zakonodajo.
Jens-Peter Bonde
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, v imenu Georgiosa Karatzaferisa, grškega poslanca iz moje skupine, nagovarjam parlament. Odločil se je, da v Grčiji, kjer je umrlo 63 prebivalcev, 120 vasi in manjših mest je bilo poškodovanih, zgorelo je milijone dreves, uredi zadeve. Izračunati je mogoče 2-odstotno izgubo BNP. To je katastrofa, zato Grčija potrebuje vso možno pomoč drugih držav članic in evropskih institucij.
Zdi se, da se sredstva EU, ki so bila predvidena za preprečevanje takšnih katastrof, niso pravilno porabila. Zato prosim Komisijo, da v celoti razišče kaj se je zgodilo s sredstvi Skupnosti, ki so bila namenjena kartiranju zemljišč in preprečevanju požarov. Kdo je kriv? Kdo je odgovoren? Družine 63 grških državljanov, ki so umrli, prav tako kot mi, ker zastopamo davkoplačevalce, potrebujejo odgovor.
Gerardo Galeote
- (ES) Gospod predsednik, v zadnjih letih imamo žalostno tradicijo, da so postala septembrska delna zasedanja v Strasbourgu razprave o naravnih nesrečah. Nobenega dvoma ni, da je to izjemen trenutek v smislu materialne škode in izgubljenih življenj, zlasti po hudih požarih v Grčiji, vendar tudi v drugih evropskih regijah.
Predvsem moramo razglasiti solidarnost z grškimi organi, grškim prebivalstvom kot celoto, vendar predvsem z družinami umrlih, ki vedno ne prejmejo podpore, ki bi si jo zaslužile.
Vendar so evropski državljani upravičeni do tega, da od svojih institucij zahtevajo nekaj več: gotovo je to prilagodljiva uporaba evropskega solidarnostnega sklada, kot je razložil komisar Špidla, kar se ni vedno dogajalo, ampak tudi nekatere specifične odločitve.
Zato moramo vprašati Svet, kaj vse se mora še zgoditi, preden spoznamo, da je potrebna reforma zastarelega sistema. Menim, da moram opozoriti Parlament, da so mu bili predlog Evropske komisije in spremembe Evropskega parlamenta predloženi pred letom dni; moja skupina želi zaprositi portugalsko predsedstvo, naj resno razmisli o sklicu izjemne seje Sveta v ta namen.
Po drugi strani, čeprav še vedno v zvezi s pasivnim odnosom Sveta, želi moja skupina zaprositi Evropsko komisijo, naj predloži specifične predloge Skupnosti v skladu z besedilom Barnierjevega poročila.
Gospod predsednik, moja skupina je imela dejavno vlogo pri pogajanjih o skupni resoluciji, podpiramo jo brez zadržkov. Prepričan sem, da ne bo nihče izkoriščal te razprave za vmešavanje v grško volilno kampanjo, ker sem prepričan, da se vsi strinjamo, da ni nič bolj prezira vrednega kot izkoriščanje človeške nesreče za politične koristi.
Stavros Lambrinidis
(EL) Gospod predsednik, danes žalujemo za 65 umrlimi v plamenih nenadzorovanih požarov v Grčiji. Bili smo priče katastrofalnemu uničenju več kot 12 % celotnega gozdnega območja Grčije, ki spada med evropsko gozdno dediščino, v enem samem tednu.
V času velike nesreče bi morali tisti na oblasti čutiti ne le žalost, ampak tudi občutek za odgovornost. Seveda ta parlament ni odgovoren za požare, vendar imamo kot poslanci Evropskega parlamenta odgovornost, da zagotovimo, da Evropa nemudoma sprosti pomoč, brez birokratskih ovir, za obnovo prizadetih območij. Prav tako smo odgovorni za pripravo vseh potrebnih sklepov iz težav, ki so povezane s preprečevanjem in nadzorovanjem teh požarov, tako da Grčija in druge države članice nikoli več ne doživijo takšne tragedije.
Mi, poslanci iz Panhelenskega socialističnega gibanja (PASOK) bi se radi zahvalili vsem kolegom iz različnih političnih strank, ki so telefonirali in pošiljamo sporočila o podpori grškim državljanom. Radi bi se zahvalili Martinu Schulzu, ki je takoj obiskal našo državo in ki je, skupaj s Giorgosom Papandreoujem, ukrepal, da bi obvestil o razmerah in zagotovil evropsko pomoč. Poleg tega se želimo zahvaliti vsem evropskim vladam, ki so poslale pomoč, ter Komisiji za njeno vlogo usklajevalca.
Komisar, pozdravljam obveze, ki ste jih sklenili danes, kot so zahtevali socialisti in druge politične skupine. Solidarnostni sklad je treba končno reformirati, da lahko zagotovi resnično in takojšnjo pomoč. Posebej pozdravljam dejstvo, da Komisija pozitivno obravnava predlog za sprostitev sredstev iz tretjega okvira podpore Skupnosti. Pri takšni tragediji moramo tesno spremljati porabo denarja za žrtve: obstaja nevarnost, da se ta izgubi zaradi nesposobnega ravnanja z njim.
Nazadnje, v celoti soglašam s tem, da je treba ustanoviti enoto za hitro posredovanje, ki ne bo prevzela odgovornosti nacionalnih vlad, ampak jim bo pomagala pri spopadanju z grozljivimi posledicami.
Iz nesreče lahko zraste upanje, a da bi se to zgodilo, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:
· prvič, požgana območja je treba preoblikovati v svetovne vzore trajnostnega, dinamičnega razvoja brez negativnega vpliva na okolje;
· drugič, potrebno je masovno pogozdovanje;
· tretjič, nobenih razprav ne sme več biti o deklasifikaciji gozdnih zemljišč, ker to koristi tistim, ki radi podtikajo požare;
· četrtič, nezakonita gradnja na požganem zemljišču bi morala biti strogo prepovedana;
· petič, dolgo pričakovana ustanovitev neodvisnega ministrstva za okolje v Grčiji, mora začeti veljati.
Kakšne sklepe lahko potegnemo iz tega? Tragedija je, da je to žal neizogibno. Grška vlada je v svojem nedavnem poročilu Komisiji to sama predvidela; priznala je nevarno pomanjkanje usklajenosti med ministrstvi in odsotnost načrtov za preprečevanje. Vendar je, kot poudarja poročilo, v Grčiji prišlo do izjemnega izboljšanja učinkovitosti gozdne zaščite med letoma 2001 in 2004. Prav tako tudi število hkratnih izbruhov požarov ni bil edinstven dogodek v zgodovini. Leta 2000 je bilo število izbruhov podobno, vendar je bil končni rezultat povsem drugačen.
Grška tragedija iz leta 2007 nas opominja, da požari vedno bodo, prav tako kot bodo vedno požigalci. Ključna zahteva je, da so potrebne stroge politike o preprečevanju in gašenju požarov. Težave Grčije moramo preučiti, ne da bi jo obsojali, ampak, da preprečimo podobne nesreče v prihodnosti. Za Evropo leta 2007 je 65 mrtvih nesprejemljivo število.
(Ploskanje.)
Marios Matsakis
Gospod predsednik, nedavni gozdni požari v Grčiji so opustošili prizadete občine. Veliko ljudi je izgubilo življenje, veliko jih je bilo poškodovanih, na tisoče živali je poginilo, do tal so zgorele celotne vasi in na tisoče arov gozdov je bilo uničenih. Naše sožalje izražamo grškemu narodu.
Skoraj 10 dni smo z grozo opazovali, kako so požari v Grčiji uničevali življenja, premoženje in okolje, ter se spominjali podobnih katastrof v prejšnjih letih na Portugalskem, v Italiji, Španiji in drugje v Evropi.
Dolžnost EU je, da zagotovi hitro izvajanje ustreznih izravnalnih ukrepov. Prav tako je EU dolžna kritično obravnavati vzroke, zakaj so imeli ti požari takšen katastrofalen učinek, analizirati napake v zvezi s preprečevanjem in učinkovitostjo gašenja ter oblikovati ugotovitve, ki nam lahko v prihodnosti pomagajo.
Poročila iz Grčije opozarjajo na možne očitne napake zaporednih centralnih vlad in lokalnih organov, da oblikujejo ustrezne ukrepe za preprečevanje in gašenje gozdnih požarov. Zdi se, da v gozdovih ni bilo ustreznih protipožarnih območij, delujočih vodnih postaj in zbiralnikov, ustreznih načrtov za gašenje ali urejeno evakuacijo vasi, sodobne opreme za gašenje in v nekaterih primerih sodobno usposobljenih gasilcev.
Kaj se je zgodilo z osrednjim nadzorom EU v zvezi z izvajanjem politike preprečevanja gozdnih požarov? Ali se Komisija ni zavedala očitnega slabega stanja v Grčiji in katere ukrepe, če obstajajo, je sprejela za ureditev razmer? Na ta vprašanja je treba nujno in jasno odgovoriti.
Vendar obstaja še drugi vidik, ki je zaskrbljujoč, da po mnenju grške vlade obstajajo trdni dokazi o veliko podtaknjenih požarih.
Požari v Grčiji so potrdili vse obsežnejšo grožnjo še ene oblike terorizma: terorizem s požiganjem. To je oblika terorizma, ki jo je veliko težje obravnavati, ker za teroriste požigalce ne obstajajo zapletena varnostna preverjanja, ampak se požigalci preprosto le zapeljejo na deželo. Ni jim treba uporabljati zapletenih eksplozivnih naprav: potrebujejo le škatlico vžigalic. Zato je skrajni čas, da začnemo odločno in skupaj ukrepati glede načinov za nasprotovanje novi, zelo uničujoči obliki terorizma v Evropi.
Na koncu je zelo pomembno še enkrat izraziti hvaležnost vsem tistim, ki so se borili in tvegali svoja življenja v gorah otoka Evia in polotoka Peloponez v boju proti uničujočim požarom, medtem ko so se politiki v Atenah prepirali v televizijskih oddajah.
Elisabeth Schroedter
(DE) Gospod predsednik, izraziti želim iskreno sožalje vsem, ki žalujejo za družino in prijatelji. Moje misli so pri tistih, ki so izgubili svoje domove in lastnino. Potrebujejo našo solidarnost.
Grška vlada je bila prisiljena priznati, da so zakonodajne vrzeli in neuspeh politike delno vzrok za uničujoče požare. V času podnebnih sprememb ima lahko zavrnitev regionalne politike grozljive posledice za naravno okolje. Ta položaj potrebuje spremembe, vključno v Grčiji. Pri prizadevanjih za obnovo mora biti ena od prednostnih nalog ohraniti in obnoviti naravno pokrajino, da se omogoči ponovna naselitev prizadetih območij ter da se tamkajšnjim ljudem zagotovi nova podlaga za življenje. Špekulacije z zemljišči v vsaki obliki je treba zavrniti. Tega ni mogoče dovoliti in gotovo ne z denarjem EU.
Prav tako želim opozoriti Komisijo proti spreminjanju predpisov o strukturnem skladu na račun trajnosti in načela o partnerstvu, ki sta vključena v ta sklad. Tokrat bi to bil napačen odgovor na uničujoče posledice gozdnih požarov v Grčiji.
Georgios Toussas
(EL) Gospod predsednik, letošnji katastrofalni požari in poplave v Grčiji ter v Italiji, na Portugalskem, v Veliki Britaniji in v drugih državah EU niso strela z jasnega. Take izjemne nesreče poudarjajo potrebo po razkritju resničnih vzrokov, da se ugotovijo tisti, ki so odgovorni, in se prepreči ta stalen zločin proti človeštvu.
Poudariti želimo naslednje: s serijo zakonov in ukrepov, ki so bili sprejeti kot odziv na dogodke, so vlade držav članic odprle pot komercializaciji gozdov in zemljišč ter na splošno vsemu, kar je mogoče obravnavati kot družbeno dobro. Požari so terjali 75 človeških življenj in več kot 250 000 hektarjev zemljišč ter so povzročili ogromne izgube več tisočem navadnih gospodinjstev ter grozljiv politični, gospodarski in ekološki zločin brez primere proti državljanom naše države.
Pravočasno smo opozorili na žalostne posledice in žal se je izkazalo, da smo imeli prav. Naj vas opozorim na ugotovitve znotraj strankarskega odbora grškega parlamenta iz leta 1993, ki so bile soglasno sprejete na vse strankarskem glasovanju. Te ugotovitve poudarjajo negotov status lastništva, ki spodbuja špekulacije in nezakonito zasedbo gozdnih zemljišč, zlasti okrog mest in obalnih območij. Ugotovitve prav tako kažejo na pomanjkanje vlaganj v gozdarstvo. Predlagano je bilo, da se ustanovi enoten organ za obravnavo zaščite gozdov in oblikovanje gozdnega katastra.
Kaj se je zgodilo s tem? Popolnoma nič.
Skupna resolucija skupin Evropskega parlamenta o gozdnih požarih v Grčiji, njihovih posledicah in sklepih, ki jih je treba doseči glede preventivnih ukrepov in zgodnjega opozarjanja, je spregledala resnične vzroke in protiljudsko politiko Evropske unije in vlad držav članic. Očitno je popolno pomanjkanje previdnosti.
Ta izjemno nevarna, protiljudska politika krepi moč požigalcev in nagrajuje tiste, ki si prisvajajo ozemlje. Škodi okolju, povzroča resne podnebne spremembe z uničujočimi posledicami za človeštvo. Dokler bomo dopuščali, da se nadaljuje ta protiljudska politika, ki jo spodbujajo kapitalski dobički, bodo požigi še naprej uničevali gozdove in zemljišča. To bo nadalje zmanjšalo pravice delavcev in pravice ljudi na splošno - na delovnem mestu, do izobraževanja, v zdravstvu, kulturi, športu in do okolja.
Celo zdaj monopolistične skupine v turističnem sektorju pripravljajo pogostijo na pepelu zoglenelih ostankov od ognja požgane države. Menimo, da je treba Grčiji zagotoviti vsaj naslednje: nobene spremembe pri uporabi zemljišč; takojšnje neposredno nadomestilo za kmetijsko proizvodnjo in poškodovan kmetijski kapital; gradnjo domov za vse prebivalce podeželja na državne stroške prek vladnih agencij.
Prav tako je izjemno pomembno takojšnje izvajanje projektov protipoplavne zaščite in druge osnovne infrastrukture za preprečevanje, da se v prihodnosti preprečijo tragedije, ki jih povzročajo poplave, ter izvajanje ukrepov za takojšnjo zaščito okolja in zgodovinskih najdišč; priprava gozdnega katastra; oblikovanje enotnega organa za nadzor in zaščito gozdov ter preklic zakonov proti gozdovom.
Antonios Trakatellis
(EL) Gospod predsednik, veliko število požarov, ki so pustošili po Grčiji, številne od njih so povzročili požigi, skupaj z visokimi temperaturami, daljšimi obdobji suše in močnimi vetrovi, je povzročilo izgubo življenj, uničenje hiš in pridelkov ter izgubo več tisoč glav živine. Požari so uničili velika območja zelo lepega gozda, kar je povzročilo ekološko katastrofo brez primere.
Eno od ključnih načel, na katerih temelji Evropska unija, je solidarnost. K solidarnosti so se zavezale številne države članice, Komisija in druge države; Grčija je hvaležna tistim, ki so takoj ukrepali proti naravni nesreči, ki izhaja iz pogojev, ki presegajo vse, kar bi si lahko predstavljali.
Vendar če želimo hiter in usklajen prikaz solidarnosti, ki je hkrati učinkovit, moramo ustanoviti mehanizem Skupnosti za civilno zaščito pred naravnimi nesrečami, zlasti kadar njihova resnost popolnoma presega vse zmogljivosti lokalnih in nacionalnih organov za zaščito.
Med drugim, skupna resolucija predlaga prestrukturiranje ter nova in prilagodljiva pravila za evropski solidarnostni sklad, usklajevanje preventivnih ukrepov ter tudi učinkovito pomoč pri boju proti naravnim nesrečam. Poleg tega obstaja močna podpora za mobilizacijo posebne evropske enote za civilno zaščito v takšnih primerih in seveda vedno kot dodatek k nacionalnim ukrepom v skladu z Barnierjevim predlogom.
Rad bi verjel, da bo mehanizem Skupnosti ustanovljen kmalu ter da se bo solidarnostni sklad izkazal za bolj učinkovitega pri obvladovanju nesreč in delu z žrtvami nesreč. Ne smemo ponovno biti nedejavni, prav tako Evropska unija ne sme čakati na neizogiben pojav druge nesreče v državi članici, preden se vrne k temu vprašanju.
Zdaj je čas za odločno ukrepanje; umakniti moramo vsak ozkogleden, pikolovski politični pristop do vprašanj naravnih nesreč in civilne zaščite.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Gospod predsednik, vsi sočustvujemo s tistimi, ki so izgubili sorodnike ali prijatelje, ter tudi s tistimi, ki so izgubili velik del tega, kar jim je pomembno v življenju na osebni ravni. Da, seveda sočustvujejo z njimi in da, naloga Evropske unije je, da pokaže solidarnost. To je naše temeljno načelo in ga želimo uporabiti tudi v tem primeru, in da, na ta način želimo izpolniti odgovornost, ki jo dolgujemo vsaki od naših sodržav v Evropski uniji.
Če se od nas pričakuje, da bomo prevzeli odgovornost, lahko tudi v zameno pričakujemo nekaj odgovornosti. Vprašati se moramo: bi se temu lahko izognili? Tu imam v mislih usmeritev kolegov poslancev, ki so že spregovorili, dolgoletnih poslancev tega parlamenta, ki so že sprejeli številne zakone in akcijske programe. Prav tako imamo dobre razloge za besede, da, temu bi se lahko izognili. Devet let je preteklo, od kar je Evropski parlament sprejel akcijski program za civilno zaščito. O čem je govoril program, gospod Trakatellis? Sodelovali ste pri njegovi pripravi, prav tako tudi številni drugi. Program vključuje takojšnje zagotavljanje pomoči ter tudi zagotovitev usposabljanja in organiziranje informativnih dogodkov, da se ljudi na lokalni ravni nauči, kako se odzvati in hitro dobiti pomoč. Tudi to bi moralo biti možno na tej stopnji, vendar žal niso vsi dovolj spretni.
Kaj pa program "Forest Focus"? Se gospodarjenje z gozdovi dejansko obravnava resno? V državah Evropske unije, kjer je poleti vedno vroče - z drugimi besedami v celotni Južni Evropi - so požarne poti sploh predvidene? Ali to ni dovolj pridobitno? Vse to so stvari, o katerih moramo razmisliti. Če smo pripravljeni prevzeti odgovornost, ki bi jo morali, lahko prav tako zahtevamo odgovornost od drugih.
Kaj pa politika ravnanja z odpadki? Večkrat so nam povedali, da nekatere države članice te politike ne jemljejo preveč resno. Evropska komisija nam je že večkrat povedala, da nekatere države ne spoštujejo sedanje zakonodaje. Seveda to pomeni, da lahko nemarno odvržen cigaretni ogorek takoj povzroči požar. Da, želimo izkazati solidarnost in zagotoviti pomoč. Vendar, kaj je ta odzivna enota? Vsem, ki so danes tu prisotni in zahtevajo evropsko odzivno enoto ali celo evropsko gasilsko enoto, želim postaviti vprašanje. Naj jim zastavim to vprašanje: koliko milijonom ljudem v 27 državah članicah naj bi te enote služile? Skoraj 500 milijonom? Ti poslanci so ali zelo očarljivo naivni, naravnost iz pravljice, ali pa so populisti: eno ali drugo.
Ljudi po Evropi ne smemo zavajati, da bo Evropska unija v Bruslju - Komisija ali ta parlament - lahko zagotovila dovolj gasilcev ali reševalcev, ki bodo prišli na pomoč v primeru nesreče. Potrebujemo komunikacijske strukture ter moramo poklicati helikopterje iz Nemčije, Finske in Češke republike, ko jih potrebujemo, še isti dan. Konec koncev, imamo sistem zgodnjega opozarjanja za nekatere dogodke v živilskem sektorju. Pri tem je rok 12 ur. Verjamem, da želimo doseči hitrejši odzivni čas, kot je 12 ur. Verjamem, da moramo biti z ljudmi odkriti in jim povedati, da, lahko vam ponudimo denar, in da, lahko vzpostavimo komunikacijske strukture. Lahko poskusimo pomagati, vendar morate sprejeti tudi odgovornost na lokalni ravni, kjer koli ste, v Nemčiji, Severni Evropi, Južni Evropi ali kjer koli drugje.
Ne glede na to kako grozljive so razmere zdaj in koliko sočutja čutimo, prav tako moramo pokazati solidarnost, do pojutrišnjem pa moramo ugotoviti, kaj je treba spremeniti.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Gospod predsednik, državljani iz južne Evrope, ki so trpeli zaradi katastrofalnih požarov, so dali skozi težke čase. Vsi se dobro zavedate drame, ki se je odvijala v Grčiji, kjer je življenje izgubilo veliko ljudi ter so pogorela ogromna območja gozda.
Poleg gospodarskih posledic je imela nesreča tudi človeške in okoljske posledice. Vprašati se moramo, kaj se bo zgodilo z vsemi tistimi, ki so izgubili domove, delo in zemljišče. Solidarnostni sklad zagotavlja finančno pomoč, kaj pa se bo storilo v socialnem smislu za ponovno integracijo žrtev?
Poleg tega, kaj se bo zgodilo z okoljem? Ker bo kmalu nastopilo prvo deževje, nas ogrožajo dodatne katastrofe sredi zime.
To so vprašanja, ki jih postavljamo Komisiji, vztrajati moramo, kot smo v podobni resoluciji lani, pri ustanovitvi evropskega organa za civilno zaščito.
Nikolaos Vakalis
(EL) Gospod predsednik, grška vlada uporablja vsa svoja sredstva v boju proti katastrofi, ki je prizadela Grčijo v svetopisemskem obsegu. Vendar, obseg katastrofe daleč presega zmožnosti države, kot sta ugotovila gospod Barosso in gospod Schultz.
V takšnih časih dobi evropska solidarnost resničen pomen. Mednarodno javno mnenje spremlja in ocenjuje, kako evropska družina obravnava veliko nesrečo, ki je prizadela eno od njenih članic.
Gospoda Barossa, ki ga danes ni tu, pozivam, naj uporabi vsa sredstva, ki mu jih daje na voljo njegov ustavni status. To so koraki, ki jih moramo storiti takoj, in pri tem mislim "takoj":
· prilagodljivo aktiviranje evropskega solidarnostnega sklada;
· izvajanje člena 100(2) Pogodbe, ki zagotavlja dodatna finančna sredstva Skupnosti v primeru naravnih nesreč;
· sodelovanje Komisije in Evropske agencije za okolje pri pripravi osnutka strateškega načrta za obnovo območij, prizadetih v požaru;
· sprejetje tretjega in četrtega okvirnega programa Skupnosti za podporo za odpravo škode;
· odstopanje od pravil Skupnosti o kmetijskih in živinorejskih kvotah, državni pomoči in davčnih olajšavah.
Če sklenem, hvaležni smo za pomoč, ki smo jo prejeli od držav članic v zadnjih dneh. Resnično je bila neprecenljiva. Vendar menim, da ne odpravlja potrebe po ustanovitvi evropske enote za civilno zaščito, kot sta predlagala gospod Sarkozy in gospod Karamanlis.
Edite Estrela
(PT) Gospod predsednik, vsi obžalujemo, kar se je zgodilo v Grčiji in v Združenem kraljestvu. Sočustvujemo z žrtvami in upamo, da se tak dogodek ne bo več ponovil. Žal, kot je poudaril voditelj moje skupine, Evropski parlament vsako leto v tem času sprejme resolucijo, v kateri obžaluje naravne nesreče, ki so se zgodile med parlamentarnimi počitnicami, ter predlaga ukrepe, ki se počasi sprejemajo.
Od besed moramo preiti k dejanjem, da se ta položaj ne bo ponavljal vsako leto, kot se trenutno dogaja, z vedno večjo silo in vedno več žrtvami. Zaradi vseh teh dogodkov verjamemo, da se zaradi podnebnih sprememb in segrevanja ozračja nevarnost povečuje. Obstajajo številni dokumenti, ki ponujajo rešitve - pri tem smo se danes že sklicevali na Barnierjevo poročilo in druge dokumente, ki sta jih predložila Parlament in Komisija - ne le za izboljšanje učinkovitosti mehanizma civilne zaščite na evropski ravni, ampak tudi za povečanje sredstev na nacionalni ravni.
Kar zadeva pogosto omenjene stroške, moramo poudariti, da je treba v primeru tragedije to obravnavati ter ponovno zgraditi uničeno lastnino, vse od tega pa zahteva denar. Jasno je, da zdravljenje stane več kot preprečevanje. Nobena izmed resolucij, ki jih je sprejel Parlament, ne zagotavlja priprave zemljevidov, ki določajo požarno ogrožena območja, ki jih je treba upoštevati pri načrtovanju in razvoju.
Uvesti je bilo treba različne kazni, kot je prepoved gradnje na pogorelih območjih za 10 do 15 let. Države članice imajo potrebno zmogljivost. Opozarjam vas, da je v letih 2003 in 2005 tudi Portugalska morala gasiti uničujoče požare ter je letos na srečo lahko pomagala Grčiji s pošiljanjem letal za gašenje tamkajšnjih požarov. Zato moramo povečati usklajevanje na evropski ravni in izboljšati mehanizme na nacionalni ravni.
Zaželeno bi bilo, da Komisija predloži direktivo o požarih, kot je to storila pri poplavah.
Na koncu želim komisarju Dimasu čimprejšnje okrevanje.
Antonis Samaras
(EL) Gospod predsednik, danes sem se vrnil iz požganega Peloponeza. Obiskal sem svoje rojstno mesto, Messinia, ki so jo hudo prizadeli najhujši gozdni požari v tem stoletju. To ni bil samo požar ali ena fronta. Hkrati je izbruhnilo več sto požarov, vsepovsod, podnevi in ponoči in v vseh smereh.
Videl sem goreče vasi, gozdove in pridelke, ki so jih uničili plameni: starejši so raje zgoreli na svojih domovih, kot da bi jih zapustili, gasilci pa so pri izpolnjevanju svoje dolžnosti herojsko žrtvovali svoja življenja. 65 ljudi je umrlo kot mučeniki, večina od njih se je borila, da bi rešili svoje domove in vasi. Več kot 250 000 hektarjev je pogorelo. Več deset tisoč ljudi je ostalo brez domov, ves narod je pretresen. V imenu teh ljudi vas prosim za pomoč in solidarnost. Dajte jim upanje, ki jim bo omogočalo, da se ponovno postavijo na svoje noge.
Zahvaljujem se Evropskemu parlamentu in Komisiji, ki sta sprejela sklop pomembnih predlogov grške vlade. Zahvaljujem se osebno in v imenu proračunskega odbora, katerega član sem. Jutri bom predložil dodatne predloge in predloge sprememb.
Evropa, ki jo gradimo pomeni tako solidarnost kot samozaupanje. Naši prizadeti sodržavljani zdaj potrebujejo solidarnost in samozaupanje, ki jim ga lahko ponudi Evropska unija.
S tem krepimo samo Evropo, njeno kohezijo in vero Evropejcev v enotnost.
Richard Corbett
Gospod predsednik, večina govornikov je v tej razpravi razumljivo omenila požare v Grčiji z razsežnostjo, tudi glede na še sveže spomine, ki jo še zdaj težko dojamemo. Vendar ne pozabimo, da ta razprava in predvsem resolucija, ki jo bomo sprejeli jutri, obravnavata tudi druge naravne nesreče, ki so se zgodile poleti. Vsi vemo, da so dolgoročno njihovi vzroki delno povezani.
Opozarjam zlasti na poplave, ki so prizadele velik del Anglije, vključno z mojim volilnim okrožjem Yorkshire in Humber. Pozivam Komisijo in vse vključene v obravnavo zahtev za pomoč iz proračuna Evropske unije ter za solidarnost, ki jo lahko Unija omogoči, da v vseh primerih zagotovijo čim hitrejšo uporabo sredstev, brez nepotrebnih birokratskih ovir. Dokler se odločitve sprejemajo hitro in ljudje vedo, da denar prihaja, je mogoče načrtovati še pred dejanskim prihodom denarja. Prav tako je zelo pomembno, simbolično in politično, da se solidarnost porazdeli med vse regije, ki so bile prizadete to poletje. Ko se pojavljajo novi dogodki in ti dogodki počasi bledijo pri tistih, ki niso bili neposredno prizadeti, je treba ta vprašanja ohraniti visoko na seznamu in čim hitreje obravnavati potrebno.
Ioannis Kasoulides
(EL) Gospod predsednik, znanstveniki so napovedali, da se bo v nekaj desetletjih Sredozemlje spremenilo v puščavo. Okoljska katastrofa, ki so jo povzročili gozdni požari v Grčiji in v drugih sredozemskih državah, je dovolj, da sem prepričan, da se bo ta napoved uresničila, če so bo nadaljevalo segrevanje ozračja in ekstremni vremenski pogoji.
To grožnjo Evropski uniji je treba obravnavati kot nič manj resno grožnjo, kot so terorizem, nezakonito priseljevanje, organiziran kriminal itd. V Evropski uniji moramo zato ukrepati skupaj, da se s tem soočimo.
Pozdravljam napoved gospoda Špidle, da je sporočilo Komisije v pripravi. Upam, da bo Komisija zaposlila najbolj usposobljeno in specializirano osebje za zaščito gozdov in nadzor gozdnih požarov, da izboljša tehnike gašenja požarov.
Vendar verjamem, da bi morala Evropska unija spodbujati raziskave razvoja sredstev za gašenje z zraka, ki lahko delajo tudi ponoči. Absurdno je, da morajo biti vojaška letala prirejena za letenje ponoči, medtem ko to ni potrebno za sredstva za gašenje iz zraka, ki se uporabljajo proti resni in neposredni groženji.
Drugo vprašanje je program Natura 2000, ki zajema tudi naše gozdove. Racionalno moramo pregledati ta program, ki prepoveduje oblikovanje požarnih pasov in dostopnih poti za gasilska vozila. Dejstvo je, da izgubljamo gozdove v poskusu, da bi rešili drevesa. Preverimo tole zadevo.
Na zadnje, verjamem, da morajo te študije, ki jih je treba opraviti po vsej Evropi, dati še večji poudarek na pogozdovanje in okoljsko obnovo po takšnih ekoloških nesrečah.
Donata Gottardi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gozdni požari so žal prizadeli več Evropskih držav in celo terjali človeška življenja. Tudi Italija je bila letos hudo prizadeta. Žal to ni nič novega, postaja vse bolj običajen pojav, ki se pojavlja leto za letom in ga ne moremo več obravnavati kot primer sile.
Odkrito rečeno, če želimo, da bodo naši predlogi in zahteve smiselni in učinkoviti, moramo začeti s poudarjanjem, da v velikem številu primerov to niso tragične nesreče, ampak kriminalna dejanja: zločini proti okolju, ljudem, družbi kot celoti in njeni prihodnosti, storjeni iz špekulativnih razlogov. Tovrstne zločine je treba obravnavati hitro, učinkovito in strogo, na odvračilen in dobro pripravljen način.
Kakšno vlogo ima lahko Evropska unija ob državah članicah pri odzivu na te nesreče in kriminalna dejanja? Kakšna orodja lahko da na voljo? Zamisel o ustanovitvi delovne skupine EU, ki zagotavlja hitro pomoč pri reševanju in pošiljanju sredstev in pomoči, vendar potrebujemo širši pristop, ki sega vse do korenin te težave.
Boriti se moramo proti kriminalu in njegovemu sprijenemu sistemu špekulativnih dobičkov z uvedbo zakonodajnega usklajevanja med državami članicami v smislu upravljanja zemljišč in načrtovane uporabe območij, ki so podvržena požarom in uničenju. Postaviti je treba časovne omejitve, ki delujejo kot ovira nezakoniti gradnji na kmetijskih in živinorejskih območjih. Sredstva je treba vlagati v pomoč lokalnim skupnostim z ustanavljanjem skupne mreže za poročanje. S tem postavimo preprečevanje pred kazenski pregon.
Rolf Berend
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v današnji razpravi je bilo večkrat jasno povedano, da so nedavne naravne nesreče v državah članicah EU in ne le v Grčiji, pokazale, da poleg ukrepov, ki jih moramo sprejeti na nacionalni ravni, obstaja nujna potreba po boljših mehanizmih za odziv v primeru krize za Evropsko unijo kot celoto.
Kot poročevalec solidarnostnega sklada sem presenečen, da je Svet do zdaj nasprotoval razpravi o spremenjeni različici instrumenta o solidarnosti iz leta 2002, ki sta jo pred letom in pol sprejela Komisija in Evropski parlament. Nova spremenjena različica je bolj prilagodljiv in enostaven instrument za zagotavljanje pomoči: če se zdaj ne mobilizira v okviru portugalskega predsedstva, po teh nedavnih nesrečah, kdaj se bo mobilizirala? Evropski državljani se upravičeno sprašujejo: zakaj EU ni sposobna bolj nemotenega ukrepanja? Koliko je vredna tako hvaljena solidarnost med državami članicami? Odgovor na to vprašanje, po mojem mnenju, dajejo krizne razmere, kot so te.
Različica evropskega solidarnostnega sklada, ki ga je sprejel Evropski parlament leta 2006, je močan in prilagodljiv instrument, ki služi interesom EU, njegova uporaba bo tistim, ki živijo na upravičenih območjih, omogočila koristi učinkovite pomoči in podpore na podlagi solidarnosti. Ta sklad ni le mehanizem za obnovo normalnosti in funkcionalnosti, infrastrukture ter gospodarskega in družbenega življenja - in to je pomembno za EU - daje tudi jasen političen signal EU njenim državljanom, ki so se znašli v akutni krizi.
Ne gre za to, da se skladu nameni več denarja. To ni sporno vprašanje; ohraniti je treba nominalno proračunsko postavko v višini ene milijarde eurov. Vendar ob upoštevanju nedavnih dogodkov pozivam Svet - in predvsem portugalsko predsedstvo - naj začetek veljavnosti tega spremenjenega instrumenta o solidarnosti določita za prednostno nalogo.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Gospod predsednik, po katastrofi iz letošnjega poletja želim izraziti solidarnost z grškim prebivalstvom, zlasti moje sožalje družinam umrlih.
Kot sem povedal ob več priložnostih, se naravne nesreče ne dogajajo le v Grčiji. Letos poleti smo imeli v Španiji več večjih požarov, predvsem v Valencii in na Kanarskih otokih. Na srečo so državne zmogljivosti dobro delovale, požare smo pravočasno pogasili, državne institucije pa se zdaj ukvarjajo z nadomestili za prizadete.
Strinjam se s kolegom, gospodom Galeotejem, navdušen sem nad njegovo nekoliko zapoznelo spremembo mnenja, da takšne razprave ni mogoče uporabiti za napade na določeno vlado. Pripombe, ki so jih socialistični poslanci navedli tu, so v vsakem primeru ustrezne in so namenjene izražanju solidarnosti z Grčijo, ne uporabi razmer za politične koristi. Verjamem, da bo lahko Ljudska stranka to stališče ohranila tudi v prihodnjih razpravah.
V vsakem primeru je Dagmar Roth-Behrendt to zelo dobro izrazila: osnovna pristojnost je še vedno v rokah držav članic, vendar je mogoče prek solidarnostnega sklada ukrepati na ravni EU. Komisarka, gospa Roth-Behrendt, in drugi govorniki so izločili zamude pri razvoju evropskega solidarnostnega sklada.
Upam, da bo Portugalska, država, ki je posebej nagnjena k tovrstnim nesrečam, uporabila svoje predsedovanje za pospešitev razvoja solidarnostnega sklada, da bomo lahko skupaj sodelovali v prihodnosti, če se takšne nesreče ponovijo.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospod predsednik, letos smo se v Grčiji soočili z razmerami, kot jih še nismo videli, žalostno je, da tako huda nesreča udari na človeški ravni. Vendar želim danes posebno pozornost nameniti grožnjam ki jo naravne nesreče pomenijo za arheološka najdišča. Naravne nesreče, zlasti letošnji gozdni požari v Grčiji, so ogrozile spomenike, ki so izjemnega pomena za evropsko kulturno dediščino.
Mučno je bilo spremljati reševanje muzeja o antični Olimpiji ter arheološkega nahajališča prvih olimpijskih iger. Zaradi vremena požara ni bilo mogoče zadržati, preden je dosegel arheološko najdišče. Kljub vsem prizadevanjem je bilo rastlinstvo antičnega gozda na griču Kronius povsem uničeno.
Antična Olimpija je del svetovne kulturne dediščine. Je rojstni kraj olimpijskih iger, najpomembnejših iger v antični Grčiji. Kot prireditev v čast Zeusu, so igre v antiki sijale po celotni deželi, danes pa se njihova luč dosega vse dele sveta. Razen samih športnih prireditev so kulturne dejavnosti tako v preteklosti kot tudi zdaj imele ključno vlogo pri tem dogodku.
Antična Olimpija je zibelka civilizacije. Zato jo posebej omenjam v tej resoluciji. Končno mi dovolite, da v zvezi s tem zahtevam, da se namenijo sredstva posebej za takšne primere, da se v prihodnosti zagotovi zaščita spomenikov in zgodovinskih najdišč evropske kulturne dediščine pred požari ter njihova obnova, če so poškodovani v požaru.
Evangelia Tzampazi
(EL) Gospod predsednik, govorimo o še nevideni katastrofi, izgubi človeških življenj ter o gospodarski in okoljski katastrofi. To so povzročile podnebne spremembe, suša in visoke temperature, kot tudi pomanjkanje preprečevanja in načrtovanja ter zlasti pomanjkanje usklajenih ukrepov.
Sprejeti moramo takojšnje, dogovorjene ukrepe za pomoč žrtvam. Pogozdovanje in obnova zaščitenih območij se morata začeti takoj. Prav tako moramo preprečiti nezakonito preoblikovanje zemljišč v gradbišča.
To lahko dosežemo z "evropskim odzivom", če nam uspe mobilizirati sredstva Skupnosti brez birokratske zamude; sprejeti in izvršiti strogo okoljsko zakonodajo za varovanje gozdov in ekosistemov; ustanoviti neodvisno evropsko enoto za hitro posredovanje ter vpeljati evropsko strategijo za boj proti podnebnim spremembam.
Vendar moramo prav tako poudariti potrebe bolj ranljivega dela prebivalstva, kot so otroci, starejši in invalidi.
Prav tako se želim zahvaliti komisarju Špidli, ker nas je opozoril, da moramo v grški akcijski načrt vključiti ukrepe proti izključevanju.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, Evropa se je letos poleti soočila s tragedijo, ki so jo povzročile naravne nesreče v Grčiji: izguba človeških življenj in več tisoč hektarjev uničenih zemljišč. To bo seveda imelo izjemno negativen vpliv tako na okolje kot na gospodarstvo. Evropska unija je sodelovala pri zagotavljanju človeške in materialne/operativne pomoči ter upam, da bodo pri tem pridobljene izkušnje prispevale k prihodnosti evropske civilne zaščite. Resničnost kaže, da je ustanovitev stalne evropske enote za hitro posredovanje nujna. To mora vključevati ekipe za odziv glede na različne naravne katastrofe, ki so organizirane po regionalnih središčih, da se tako skrajša odzivni čas. Prav tako moramo biti prepričani, da imamo mehanizem, ki daje na voljo sredstva iz solidarnostnega sklada. Poleg uničujočih požarov letos poleti, se je vzhodna Evropa, zlasti Romunija, soočala s hudo sušo; v zadnjih letih so številne države prizadele tudi hude poplave. Leta 2005 se je Romunija soočila z najhujšimi poplavami v zadnjih 20 letih, ki so prizadele vse dele države. Romunija je prejela finančno pomoč Evropske unije za projekte na prizadetih območjih, vendar je bila večina denarja na voljo prepozno glede na to, kdaj bi bil ta denar najbolj učinkovit. Letos poleti so neobičajno visoke temperature v Romuniji povzročile smrt več ljudi, več sto ljudi je omedlelo, tok Donave je bil izjemno nizek, medtem ko je lani poplavila več deset tisoč hektarjev zemljišč, 10 območij je bilo razglašenih za prizadeta območja, prvič pa se je razglasila tudi najvišja stopnja alarma. Očitno je, da morajo države članice sprejeti skupen pristop k vprašanju podnebnih sprememb. Komisija za podnebne spremembe mora pripraviti nekaj jasnih sklepov, takoj ko bo to mogoče, o vzrokih in ukrepih, ki jih je treba sprejeti za odpravo teh vzrokov.
Paulo Casaca
(PT) Gospod predsednik, na začetku želim izraziti svojo podporo žrtvam teh nesreč, vse od Kanarskih otokov na zahodu do Grčije in Bolgarije na vzhodu. Tako kot drugi želim pohvaliti delo služb civilne zaščite, zlasti gasilcev, pri odpravljanju posledic teh nesreč. Posebej želim pozdraviti izjavo komisarja Dimasa z dne 31. julija, v kateri je poudaril pomen poročila nekdanjega komisarja Barnierja in njegovega izvajanja, da si lahko Evropa zagotovi ustrezen mehanizem civilne zaščite, ki lahko zagotovi odziv, ki smo ga do zdaj pogrešali.
Medtem ko usklajevanje sicer obstaja, ne smemo pozabiti meja tega usklajevanja: na primer dejstvo, da se na več pozivov Bolgarije v juliju ni odgovorilo.
Pot naprej se mi zdi zelo jasna: Komisija mora uporabiti vsebino tega poročila za pripravo lastnega poročila, mi v Parlamentu in seveda tudi Svet pa moramo ustrezno preučiti in upoštevati te predloge, ki so pomembni za prihodnost evropske civilne zaščite.
James Elles
Gospod predsednik, iz predloga resolucije je očitno, da smo imeli v Evropi nenavadne vremenske razmere, če govorimo o vročini ali poplavah. O tem smo že veliko slišali. Seveda, tako kot kolegi, tudi sam najgloblje sočustvujem s tistimi, ki so jih prizadeli požari v Grčiji. Prav tako se omenjajo tisti, kot je navedel gospod Corbett, ki so jih prizadele poplave, kot se je zgodilo v mojem volilnem okrožju. Presenečen sem, da komisar tega ni izpostavil. Navsezadnje govorimo o naravnih nesrečah med katere spadajo tudi poplave.
Glede na zapise sta bila v Angliji letošnji junij in julij med meseci z največ padavinami. Zato združenje britanskih zavarovalnic ocenjuje, da bi lahko škoda znašala do 5 milijard EUR. Življenje je izgubilo deset ljudi, uničenih je bilo ogromno domov, preseljenih veliko podjetij in uničena je bila infrastruktura. Zato je izjemno pomembno, da se v vsak ukrep, ki ga želi predlagati Komisija, vključijo tudi poplave.
Gospod komisar, lokalno prebivalstvo se sprašuje: ali lahko EU omogoči podporo, ki bi lahko ustrezala nacionalnemu financiranju za preprečevanje nadaljnjih poplav z zaščito stavb pred poplavami? Drugič, ali bi morala EU pregledati svojo direktivo, ki preprečuje, da ostanki od poglabljanja dna rek in potokov ostanejo na bregovih teh rekah? Če obravnavamo ocene za prihodnost, nihče ne more dvomiti, da se bodo razmere verjetno še poslabšale. Klimatologi pričakujejo, da se bo nacionalno povprečje padavin povečalo za približno 20 %, kar lahko povzroči ekstremno hude nalive, ko v enem dnevu pade mesečna količina vode.
V teh posebnih razmerah bi bili tisti, ki poslušajo razprave v mojem volilnem okrožju, okrožju gospoda Corbetta ali v vsem Združenem kraljestvu, zelo zadovoljni, če jim lahko zagotovite, da bodo poplave vključene, kot navaja naša skupina v odstavku 2 predloga resolucije, in da se bo pomoč zagotovila čim prej in čim hitreje. Kot splošni poročevalec za proračun 2007 lahko zagotovim, da bom pozorno spremljal pravilno in učinkovito porabo sredstev.
Fernand Le Rachinel
v imenu skupine ITS. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej želim v imenu skupine ITS izraziti svoje sožalje in podporo družinam žrtev in vsem prebivalcem Grčije.
63 mrtvih, več pogrešanih, uničene vasi, 200 000 hektarjev pogorelega ozemlja, kot so povedali že moji kolegi, več deset tisoč zgorelih glav živine, z vsemi posledicami, ki jih ima to za nacionalno gospodarstvo, predvsem za lokalna gospodarstva, ki trenutno še niso ocenjene: to je žalosten rezultat gozdnih požarov, ki so od konca avgusta pustošili po Grčiji.
Evropska unija bo kot ponavadi finančno pomagala pri obnovi ter bo kot ponavadi ta tragičen dogodek izrabila za to, da predlaga razširitev svojih pooblastil z ustanovitvijo stalnega evropskega organa za civilno zaščito. Vendar to ne bi nič prispevalo k solidarnosti evropskih držav, ki so poslale helikopterje, enote za gašenje z vodnimi bombami in gasilce za pomoč njihovih grškim kolegom, kot so to storile pred dvema letoma na Portugalskem in kot bodo storile v prihodnosti, kadar bo država članica zahtevala njihovo pomoč.
Evropska unija ob vsaki priložnosti skriva svoje odgovornosti. Politika preprečevanja gozdnih požarov nima samostojnega financiranja ter se zato opoteka okrog programa Life, ki se osredotoča na usposabljanje, komunikacijo in statistično spremljanje požarov v majhnem delu tega vprašanja.
Grki so upravičeno jezni, ker je obseg katastrofe očitno posledica številnih človeških napak: zanemarjanje podrasti, slabo usposobljeni gasilci, premalo zmogljivosti, nobenega usklajevanja operacij, nezadostne politike načrtovanja mest, prepozni pozivi za pomoč in predvsem nobenih zmogljivosti za preprečevanje. To je še bolj osupljivo v primeru sredozemske države, kjer so požari in suše običajen pojav in ki se je soočala s tretjim vročinskim valom od začetka leta. Nihče se ni zavedal, da zaradi podnebnih značilnosti resnično obstaja potreba enoti za letalsko gašenje.
Vendar tu ne gre izpostaviti le vlade gospoda Karamanlisa, čeprav je njen pristop "počakajmo in bomo videli" v prvih dneh požarov še posebej neprimeren: le 1 000 gasilcev, le 440 vojakov. Nekatere strani je treba pri tem izključiti, krivda pa leži tudi pri prejšnji vladajoči stranki, socialistični stranki PASOK. Nova demokracija in njeni zavezniki so kolektivno odgovorni za nezadostne človeške in materialne vire za gašenje in tudi za odsotnost politike za preprečevanje požarov.
Grozljiva nedavna katastrofa v Grčiji žal kaže le na neuspeh sistema. V prihodnjih dneh bodo Grki dobili priložnost, da kaznujejo ogrožen politični razred in izberejo druge, ki bodo sprejemali politične odločitve. Upajmo, da se bodo prav odločili.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, razprava v zvezi s tako pomembnim vprašanjem se bo gotovo dotaknila drugih pomembnih tem, ki so nedvomno s tem povezane posredno ali neposredno.
Dovolite mi, da navedem nekaj splošnih komentarjev glede evropske solidarnosti in glede nekaterih dogodkov, ki lahko zagotovijo lekcijo za prihodnost.
Leta 2002 sem vodil državo, ki so jo, skupaj z Zvezno republiko Nemčijo in Avstrijo, prizadele hude poplave. Obseg te nesreče je zagotovil spodbudo za oblikovanje solidarnostnega sklada. Poplave so bile avgusta, Češka pa je prva plačila prejela naslednjega januarja. Brez zadržkov lahko rečem, da je bilo to zelo hitro: začeli smo z nič, oblikovali politični koncept, vzpostavili strukturo ter dali pomoč v prakso. Ta pomoč je bila znatna, moja država je bila zelo hvaležna zanjo.
Vse od takrat se zavedam pomena solidarnosti, ne le v finančnem smislu, ampak tudi na splošno. Nikoli ne bom pozabil danskih in francoskih gasilcev in številnih ljudi iz vse Evrope, ki so nam pomagali pri odpravljanju posledic te nesreče.
Zaradi svojih izkušenj sem spoznal, da ne glede na to, kako dobro je organizirana država, vedno se bodo pojavljale nesreče, ki segajo prek njenih meja. Nobena država ne more stalno vzdrževati ravni sredstev, ki so potrebna za obvladovanje tako izjemnih razmer. Zato menim, da si je pravilno prizadevati za načine in sredstva, ki nam dopuščajo usklajeno ukrepanje v takšnih razmerah na ravni EU. To je absolutno kritično. Natančna oblika tega je lahko še vedno odprta za razprave. Vendar je očitno, da je zmogljivost za odziv in mobilizacijo vseh možnih sredstev na ravni EU ali v EU izjemno pomembna in je trenutno še vedno nezadostna. Le bežno se je omenilo dejstvo, da Bolgarija ni prejela nobene pomoči. Zmogljivost je bila preprosto izčrpana. Nobenih skritih namenov ni bilo: bilo je premalo letal, premalo usposobljenega osebja.
Kar zadeva pomoč, ki je posebej namenjena Grčiji, je zdaj jasno, da je pomoč na voljo. Izvedla se bo na zahtevo grške vlade. V vsakem primeru si bodo vsi organi Komisije prizadevali za zagotovitev, da se pomoč izvaja hitro in čim bolj učinkovito.
Dovolite mi, da na kratko ponovim, kar sem povedal v uvodni izjavi. Upoštevati moramo solidarnosti sklad, sredstva iz katerega so se od njegove ustanovitve uporabila vsaj v 20 do 30 primerih. Ustanovljen je bil za pomoč pri odpravi posledic poplav. Za posredovanje ali pomoč se je uporabil v primerih katastrofalnih hurikanov, kot sta bila hurikana Gudrun in Kyril. Zdaj se bo uporabil za zagotovitev pomoči v zvezi s temi katastrofalnimi gozdnimi požari. Takšne so možnosti strukturnih skladov, ki jih je mogoče prestrukturirati kot rezultat novih izkušenj in novih potreb. Pripravljeni smo, da to storimo, za kar nas med drugim spodbuja obisk komisarke Hübnerjeve v Grčiji. Druga pomembna lekcija, ki sem se jo naučil, je, da so osebne izkušnje pri takšnih nesrečah vredne več televizijskih dokumentarcev.
Gospe in gospodje, v tej razpravi smo se dotaknili težav podnebnih sprememb, preprečevanja, preprečevanja poplav, strategije za varstvo okolja, načrtovanja in razvoja mest ter številnih drugih vprašanj. Vse te zadeve so nedvomno med seboj povezane. Zato je pomembno, da odgovore iščemo na evropski ravni, kar je točno to, kar počnemo tule.
Gospe in gospodje, naj svoj govor zaključim z nekaj preprostimi besedami. Solidarnost je obvezna in ko se soočiš z njo, tudi v zelo težkih razmerah, si precej močnejši, kot si kdaj koli pričakoval. Hvala.
Predsednik
Pred zaključkom razprave se želim vsem poslancem iz vseh političnih skupin, ki so govorili, zahvaliti za koristne prispevke. Rodil sem se v mestu Peschici v južni Italiji, ki so jo najbolj prizadeli letošnji poletni požari. Trije, ki so umrli v teh požarih, so bili od tam. Razumem bolečino in osuplost veliko poslancev, pri čemer sem vam hvaležen, da ste tako pogumni in realni. Upam, da bo Svet sposoben odpraviti skrbi Parlamenta in Komisije.
Prejel sem pet predlogov resolucij v skladu s pravilom 103(2) Pravilnika.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek.
Pisne izjave (člen 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
v pisni obliki. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, podobe hudih požarov v Grčiji so nas preganjale vse poletje. Hitre pomoči drugih držav EU za reševanje požarov in sedanje ponudbe EU za plačilo pomoči v Grčiji ne bodo pozabili.
Vendar je v Grčiji nekaj, kar se že desetletja pozablja, in to me pripelje do vzroka nedavne katastrofe: in sicer potreba po vzpostavitvi zemljiške knjige. Grčija je morala zaradi EU na tem področju začeti delovati, vendar še ni ukrepala. Zato so velika območja grških gozdov ostala kot skupna zemljišča, torej nikogaršnja zemljišča. Vsak, ki je požgal del gozda in si tam postavil kočo, je bil lahko prepričan, da ne bi bilo nobenega odziva; pravzaprav bi se to dejanje po izvedbi legaliziralo. Take razmere so povzročile, da je požiganje postalo nacionalni šport. EU je zdaj pripravljena pomagati Grkom, vendar se mora Grčija dobro zamisliti in se po potrebi opomniti. Zlasti to pomeni, da je treba, če Grčija ne zaključi zemljiške knjige do 31. avgusta 2008, ne le nabrane kazni, ki se štejejo v milijonih, končno odplačati, ampak upoštevati tudi druga plačila. Kot poročevalec za preglednost porabe izdatkov za kmetijstvo v EU, bom to zelo natančno spremljal.
Neena Gill  
v pisni obliki - Ob upoštevanju obsega opustošenja, ki so ga povzročili grški gozdni požari, in z obžalovanjem izgubljenih življenj v tej nesreči moram poudariti, da je to resnično resolucija o naravnih nesrečah. Zato sem razočarana, ker komisar ni izpostavil poplav v Združenem kraljestvu. Poplave so povzročile široko razširjeno škodo v vsej deželi, tudi v moji pokrajini West Midlands. V pokrajini Worcestershire je bilo poškodovanih več kot 5 000 domov in podjetij, več kot 2 000 ljudi pa se je moralo začasno preseliti.
Vpliv na infrastrukturo je bil precejšen, veliko cest je bilo še tedne zatem poplavljenih in nekatere ceste so popolnoma izginile. Kmetijstvo je bilo močno prizadeto, posledice pa niso omejene le na izgubo pridelkov, ampak tudi na izgubo nasadov, pašnikov in pridelka za naslednje leto.
Zato pozivam Komisijo, da zagotovi predložitev zahteve Združenega kraljestva za pomoč s sredstvi iz Solidarnostnega sklada za pomoč pri odpravi nekaterih neposrednih posledic poplav. Nujno je, da so sistemi, ki omogočajo dostop do sredstev, poenostavljeni in da vsak predlagani organ EU za hitro posredovanje za pomoč državam članicam vključuje tudi hude poplave.
Péter Olajos  
Naravne nesreče poleti.
Podnebne spremembe so letošnje poletje spremenile v katalog nesreč. Rekordne poplave, suša in gozdni požari so opustošili vso Evropo. Na Madžarskem je velik del pridelka koruze uničila suša in več kot 400 hektarov je zgorelo v gozdnih požarih, čeprav so naši gasilci pogumno vztrajali na Madžarskem in tudi v Grčiji. Zdaj se mora EU iz teh dogodkov naučiti prave lekcije.
Rad bi opozoril, da v primeru požarov v Grčiji in na Siciliji obstaja sum požiga, namernega požiganja. Zelo pomembno je, da povzročena škoda med katerim koli dogodkom požiga, kjer je poškodovano ali uničeno zaščiteno naravno bogastvo, ne pomeni spremembe uradnega statusa tega območja. Če je mogoče preslepiti organe z namerno odvrženim cigaretnim ogorkom in je potem mogoče pridobiti dovoljenja, na primer dovoljenja za gradnjo, ki so bila zavrnjena zaradi okoljevarstvenih razlogov, potem bo kmalu vsa Evropa v plamenih. Evropska unija in njene države članice se morajo zlasti osredotočiti na pravilno okrevanje in obnovo opustošenih območij.
Nazadnje opozarjam na majhno, na žalost upravno, pomanjkljivost. Medtem ko je bilo včasih mogoče pred vzpostavitvijo zgodnje pomoči kar hitro pridobiti sredstva za pomoč ob nesrečah od Unije, tudi v dveh mesecih, zdaj to traja skoraj eno leto. Upam, da bo Unija to prakso spremenila in bo pomoč spet hitro potekala. Ne pozabite, da je hitra pomoč dvojna pomoč.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Pogostost, obseg, zahtevnost in vpliv naravnih nesreč so se v zadnjih letih v vsej Evropi bistveno povečali. Poletje 2007 so zaznamovali obsežni gozdni požari in hude poplave, ki so povzročili veliko gmotno in okoljsko škodo. Te naravne nesreče so še enkrat jasno pokazale, da sedanji nacionalni viri dosegajo svoje meje, v finančnem in tehničnem smislu. Zato je nujen dobro delujoč in učinkovit evropski mehanizem za civilno zaščito s hitrim ukrepanjem. Zato pozivam k učinkovitemu sodelovanju Evrope in pozivam Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe.
Vsi se spominjamo poplav v Srednji Evropi leta 1999, 2001 in 2005 ter opustošenja, ki so ga povzročile v Avstriji in sosednjih državah. Kot odziv na to so bila vzpostavljena sredstva za pomoč ob nesrečah EU. Čas je, da ta sredstva postanejo čim bolj prilagodljiva in se takoj uporabijo. Razvoj mehanizma za ukrepanje v krizi bo poenostavil hitro ukrepanje v izrednih razmerah velikega obsega.
Margie Sudre  
v pisni obliki. - (FR) Podpiram stališče iz predloga resolucije in izražam solidarnost z grškim narodom, ki ga je prizadela ta nesreča.
EU mora čim prej zagotoviti pomoč Grčiji ter resno izboljšati svoje sposobnosti in sredstva v zvezi s civilno zaščito ter nujnim ukrepanjem.
Na žalost je bilo vreme to poletje neusmiljeno tudi v drugih evropskih državah. Ciklon Dean je bil z vetrom, ki je pihal nad 200 km/h, eden najmočnejših orkanov, ki je zajel Antile v zadnjih 20 letih: povzročil je obsežno škodo v kmetijstvu ter v električnem in telekomunikacijskem omrežju na otokoma Martinique in Guadeloupe, dve od najbolj obrobnih regij EU.
Pozivam Evropsko komisijo, da sprejme potrebne ukrepe v podporo kmetijstvu na otokoma Martinique in Guadeloupe, zlasti sektorjema banan in sladkornega trsa, ker so bile njihove plantaže sadja skoraj popolnoma uničene, z zaskrbljujočimi socialnimi, gospodarskimi in človeškimi posledicami.
Bistveno je, da novi solidarnostni sklad in okrepljen program EuropeAid čim prej začneta veljati.
