Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2010
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije gleda poročila o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2010.
Enikő Győri
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, jutri boste sprejeli predlog resolucije o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2010. Kot veste, je v sklepih 14. decembra 2010 Svet soglasno potrdil svojo zavezanost perspektivi držav zahodnega Balkana glede Evropske unije. Glavni cilj te perspektive je članstvo teh držav v Evropski uniji.
Čestitam vam za uravnotežene ugotovitve v predlogu resolucije. Besedilo nepristransko odseva obravnavani položaj in podaja koristna priporočila. Žal Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija kljub rezultatom in napredku še ni dobila dovoljenja za začetek pristopnih pogajanj. Menim, da je to izguba tako za kandidatko kot tudi za EU. Veseli me, da se temeljno sporočilo predloga resolucije Parlamenta ujema z enim od osnovnih načel predsedstva. EU mora vedno prepoznati uspešnost posamezne države.
Kar zadeva podrobnosti, pozdravljamo dejstvo, da je državi uspelo doseči pomemben napredek na ključnih področjih reform, kot sta delovanje policije in sodni sistem. Izvajanje ohridskega okvirnega sporazuma v državi še naprej predstavlja temeljni element demokracije in pravne države. V zvezi s tem lahko govorimo tudi o posameznih uspehih, kot je na primer izvajanje makedonskega zakona o jezikih. Kljub temu pa je ključnega pomena, da država čim prej napreduje tudi na področjih, kot so dialog med političnimi akterji, reformiranje sodnega sistema in javne uprave, boj proti korupciji, svoboda izražanja in izboljšanje poslovnega okolja. Omenjena področja so podrobno zajeta tudi v resoluciji, ki jo boste sprejemali, in morajo še naprej ostati na prednostni listi načrtov vlade v Skopju.
Svet je upošteval ponovno priporočilo Komisije za začetek pristopnih pogajanj z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Decembra 2010 je Svet v svojih sklepih zapisal, da se je vprašanja pripravljen ponovno lotiti v času madžarskega predsedstva, vendar pa tega koraka zaradi pomanjkanja pomembnega novega napredka žal še ni mogel storiti.
Na tem mestu moram poudariti, da ostajajo ključnega pomena dobri sosedski odnosi. Kot dejstvo je treba sprejeti tudi to, da so lahko splošni napredek in zlasti prizadevanja za evropsko povezovanje uspešni samo v primeru politične zavezanosti na vseh družbenih ravneh. Kljub temu pa imajo politični akterji v demokratični družbi posebno, izjemno odgovornost, kot na primer za razreševanje nasprotij v stališčih, in sicer z demokratičnimi orodji, kot sta dialog in kompromis. Politične akterje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije zato pozivamo, naj nadaljujejo z dialogom, da bi tako pospešili reformne procese in obenem zagotovili zrelost demokratičnih institucij v svoji državi.
Še posebno pozornost zahteva možnost predčasnih volitev. Sedanja koalicija je kljub težavam izredno stabilna. Če bi naslednje volitve ustvarile tektonski premik na paleti političnih strank, bi bil to razlog za skrb. Da bi to tveganje zmanjšali, bi bilo treba razglasiti predčasne volitve na podlagi že vzpostavljenega splošnega soglasja Parlamenta. Medtem ko bi po eni strani rad spodbudil Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, njeno politično vodstvo in institucije, da okrepijo poskuse in prizadevanja, da bi izpolnili pričakovanja svojih državljanov, bi po drugi strani Komisijo in Evropski parlament pozval, naj še naprej posvečajo ustrezno pozornost tej državi kandidatki in tej regiji. Nobena druga pobuda za zagotavljanje stabilnosti in blaginje Balkana, ki nam je na voljo, ni tako učinkovita kot evropska perspektiva in spodbujanje pristopnega procesa. Upam, da bo med madžarskim predsedovanjem Balkan dobil otipljiv dokaz, ki bo pokazal, da je širitveni proces še vedno živ, kar bi bil lahko odločilni korak v pristopnem procesu Hrvaške, tj. zaključek pristopnih pogajanj. Prepričan sem, da bi to delovalo kot magnet za vse države na Balkanu, vključno z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.
Štefan Füle
član Komisije. - Gospod predsednik, hvaležen sem za priložnost za razpravo o stanju glede pristopnega procesa Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Zahvaljujem se tudi gospodu Vigeninu, da je prevzel to poročilo in nadaljeval na podlagi temeljitih priprav gospoda Thalerja. Poročilo je izčrpno, točno in opozarja na prihodnje izzive.
V zadnjih 20 letih je država dosegla pomemben napredek iz dveh razlogov. Prvič, vložiti je morala veliko truda v razreševanje zahtevnih problemov in celo sporov. Drugič, obeti v zvezi z Evropsko unijo so bili izjemna spodbuda za napredek. Današnji izziv je, da uporabimo enako formulo - močna prizadevanja v kombinaciji z evropsko spodbudo - in državo popeljemo naprej.
Hvaležen sem, da je Evropski parlament podprl priporočilo Komisije za začetek pristopnih pogajanj. Menimo, da je država pripravljena na višjo raven povezovanja z Evropo. Pravzaprav so pristopna pogajanja naše najmočnejše orodje za podporo reformam.
Vendar pa moram z vami deliti tudi zaskrbljenost glede nedavnih dogodkov.
Naše priporočilo je potrdilo, da država v zadostni meri dosega politična merila, a smo obenem opozorili, da so na večini področij potrebna nadaljnja prizadevanja.
V letošnjem letu zaenkrat še ni bilo pričakovanega napredka.
Komisija vztrajno zahteva politični dialog, reforme v pravosodju in javni upravi, boj proti korupciji, svobodo izražanja in izvajanje ohridskega okvirnega sporazuma.
Štiriindvajsetega marca sem imel v Bruslju zelo uspešno srečanje s predsednikom vlade Gruevskim. Strinjala sva se, da okrepiva najina prizadevanja za to, da postane približevanje EU zopet prednostna naloga države. Komisija bo proces podpirala in spremljala, kar vključuje reden dialog med Komisijo in vlado glede pristopnih zahtev.
Kar zadeva volitve, od voditeljev pričakujemo, da ne bodo skoparili s prizadevanji v smislu zagotavljanja popolne preglednosti volitev in upoštevanja najvišjih mednarodnih standardov. Glede datuma pa imajo povsem proste roke.
Še naprej poudarjam, da je svoboda izražanja ključnega pomena in da mora biti novinarjem omogočeno, da svoje poglede svobodno izražajo. Komisija pričakuje izvajanje ustreznih postopkov in neselektivno izvrševanje zakonov.
Prav tako si je treba močno prizadevati za boj proti korupciji. V celoti se strinjam s poudarjanjem tega vprašanja v poročilu Evropskega parlamenta in pozdravljam vaše predloge glede povečanega nadzora na tem področju.
Deseta obletnica ohridskega okvirnega sporazuma letošnje poletje je po mojem mnenju priložnost, da pregledamo dosežene rezultate, povežemo vse skupnosti v državi in obnovimo zavezanost obravnavanju obstoječih izzivov.
Nazadnje, v zvezi s spremljanjem po liberalizaciji vizumov potrebujemo pregled sprejetih ukrepov, da bi preprečili zlorabe vizumskega režima. Države, ki imajo koristi od dostopa do Evropske unije brez vizumov, morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za omejitev neutemeljenih prošenj za azil.
Leto 2011 je pomembno leto za celotno regijo. S predsednikom Barrosom bova regijo obiskala že jutri in obisk zaključila v soboto v Ohridu. S tem bova izkazala našo zavezanost državam te regije in obenem poudarila, naj storijo vse, da bi ustvarili pozitiven zagon za širitev. Pomembno je, da Skopje pri tem dejavno sodeluje. Zato je rešitev vprašanja glede imena ključnega pomena. Obe strani sta se ponovno zavezali iskanju rešitve. Upal sem, da se bo to še bolj občutno odražalo v nedavnem krogu pogajanj v New Yorku.
Na to vprašanje opozarjam že ves čas in obe strani spodbujam, naj si za to prizadevata z vsemi močmi. Obenem vem, da sta predsednika vlade ob neposrednih stikih že vložila veliko truda, da bi dosegla sporazum, ki bi bil sprejemljiv za obe strani. Upam, da bosta v letošnjem letu ta prizadevanja znala unovčiti. Rešitev vprašanja bi predstavljala pomemben korak pri tem, da bi bilo leto 2011 za širitev res obetavno.
Zahvaljujem se tudi za vaše komentarje in zahteve v zvezi s programom instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). Instrument za predpristopno pomoč je konkreten dokaz za to, da države z naše strani niso deležne le ocenjevanja in kritik, temveč jih na praktični ravni v resnici podpiramo pri njihovih prizadevanjih. Zato se v celoti strinjam, da je treba ta instrument uporabiti čim bolj smotrno in čim bolj učinkovito.
Slišal sem tudi vaše zahteve po nadaljnjem sofinanciranju na področju brezposelnosti, prometa in okolja, ki jih je treba dodati našim sedanjim prizadevanjem.
Pri večini sestavnih delov instrumenta za predpristopno pomoč je izbiranje projektov odgovornost nacionalnih organov. To je z vidika soudeležbe držav zelo pomembno. Nadalje za obdobje 2011-2013 skupaj z nacionalnimi organi uvajamo sektorski pristop. To pomeni, da se bomo osredotočali na sektorje, v katerih je pomoč najbolj potrebna, in načrtovali za več let vnaprej. Z ozirom na to so vaši predlogi zelo dragocen prispevek v sedanjem dialogu o načrtovanju programa.
In za konec menim, da se Komisija in Parlament v veliki meri strinjata o že doseženih uspehih države in izzivih, ki jo še čakajo. Močno upam, da se bo vprašanje o imenu države razrešilo v bližnji prihodnosti, še pred sodbo Meddržavnega sodišča, ki jo pričakujemo jeseni. Vsi se globoko zavedamo, da je naloga Evropske unije zagotavljanje pravih pobud. Država se je znašla na pomembnem razpotju. Ubere lahko smer proti Evropi, kar bi nam vsem koristilo, ali pa nemo opazuje, kako se preostali del regije pomika naprej. Zdaj je čas, da vsi izpolnimo svoje odgovornosti in zaveze.
Kristian Vigenin
Gospod predsednik, predstavniki Komisije in Sveta, gospe in gospodje, prevzel sem odgovornost, da predstavim resolucijo Evropskega parlamenta o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2010. Rad bi poudaril, da je prejšnji poročevalec, Zoran Thaler, sijajno opravil svoje delo. Pred sabo imamo nepristransko poročilo, za katerega upam, da bo ob jutrišnjem glasovanju deležno široke podpore.
Leta 2011 bo širitveni proces v celotni regiji zahodnega Balkana morda dobil nov zagon. Hrvaška je tik pred zaključkom pogajanj o članstvu. Srbija je na dobri poti, da od Evropske komisije prejme dovoljenje za začetek teh pogajanj. Makedonija mora narediti vse, kar lahko, da pri tem procesu ne bi še dodatno zaostajala.
Ključno težavo predstavlja razreševanje spora z Grčijo zaradi imena. Predčasne volitve so priložnost za novoizvoljeno vlado, da izkoristi zaupanje volivcev in doseže dokončno odločitev v zvezi s tem vprašanjem. Biti mora jasno, da bo prelaganje procesa državljane Makedonije vedno več stalo. Upamo, da bodo voditelji države pogumni in daljnovidni. Evropska komisija bo morda naprošena tudi za posredovanje, da bi se tako Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji končno omogočilo pot do članstva v Evropski uniji.
Upamo, da bo Svet upošteval mnenje Evropskega parlamenta in se bodo pogajanja o članstvu začela čim prej. Vendar pa v tem času država ne sme preprosto čakati, pač pa mora izvesti potrebne reforme. To bo omogočilo veliko hitrejši zaključek pogajanj v prihodnosti.
Nadaljevati se mora tudi proces vzpostavljanja stabilnega političnega sistema. Pri tem je ključni element izboljšanje volilne zakonodaje. Treba je povečati število in učinkovitost ukrepov in zakonodaje za preprečevanje korupcije ter tudi reform sodnega sistema in javne uprave. Pričakujemo resna prizadevanja, kar zadeva zagotavljanje svobode in neodvisnosti medijev.
Medetnični odnosi so zaskrbljujoči. Deseta obletnica ohridskega okvirnega sporazuma prinaša priložnost za pregled doseženih uspehov in oblikovanje prihodnjih ciljev ob vključevanju vseh etničnih skupin.
Upam, da bosta evropsko povezovanje in izvajanje potrebnih reform v državi vsem glavnim političnim silam posredovala ključna sporočila in bodo široko soglašale tudi po volitvah.
Rad bi zaključil s tem, da bo Evropski parlament kmalu določil stalnega poročevalca in pričakujemo, da se mu bo izkazalo dolžno spoštovanje in zaupanje.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, gospod Vigenin, tu govorite kot poročevalec in ne kot običajni govornik. Se zavedate, da je država uvedla obsežne reforme in dosegla izjemen napredek? Nestabilnost izvira iz dejanj Evropske unije. EU in Svetu je bilo preprečeno, da bi podlegla izsiljevalski taktiki Grčije, kar je bilo jasno obravnavano že v času madžarskega predsedstva. Ali ste to vedeli ali pa res verjamete temu, kar ste rekli?
Kristian Vigenin
(BG) Gospod predsednik, ne vem, gospod Posselt, česa v mojem govoru niste razumeli in kaj v njem se ne ujema z dejanskim poročilom ter enotnim mnenjem Odbora za zunanje zadeve. Mislim, da oblastem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji ni treba po nepotrebnem dajati priložnosti, da uporabljajo izjave, kot so vaše, in poskušajo zvrniti krivdo za reforme, ki niso bile izvedene, ter cilje, ki niso bili doseženi, na Evropsko komisijo in Evropski parlament.
Mislim, da poročilo spodbuja reforme, a obenem zahteva nadaljnje ukrepe, kar je razumljivo glede na to, da v državi, ki bo morebiti postala članica Evropske unije, opažamo resnične probleme.
Eduard Kukan
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, pred sabo imamo precej uravnoteženo in objektivno poročilo in rad bi se zahvalil vsem kolegom, ki so k temu prispevali. Poročilo ima velik pomen za prihodnost države in njen proces povezovanja z EU.
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je država kandidatka od leta 2005 in Komisija je zdaj že drugič priporočila, da se pogajanja začnejo. To priporočilo podpiramo in poročilo Svet ponovno poziva, naj nemudoma začne s pogajanji. Menim, da poziv prihaja ob pravem času. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija potrebuje evropsko agendo kot spodbudo za pozitivne spremembe v prihodnosti.
Kljub temu Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji ne bi smeli popuščati, temveč bi morali njene politike spodbujati v smer napredka in dela v skladu z evropsko agendo. Država se je pred kratkim znašla sredi politične krize, ker je del opozicije bojkotiral parlament. Politične razprave ne bi smele potekati na tak način. Politična nasprotja je treba reševati z dialogom, na podlagi demokratičnih institucij, oblikovanih v ta namen. Zato upam, da bodo predčasne volitve, napovedane za junij 2011, prispevale k razrešitvi tega položaja. Morale bi biti pregledne, svobodne in poštene ter izvedene v skladu z vsemi veljavnimi mednarodnimi standardi in s sodelovanjem vseh političnih strank.
Vprašanje regionalnega sodelovanja in sosedskih odnosov je za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in njene sosede še zlasti pomembno. Upam, da bo glavno vprašanje, ki državi preprečuje začetek pogajanj, kmalu razrešeno. Za zaključek bi rad dejal, da moramo mi kot politiki v regijo prinesti več vizije in širši pogled. Spodbujanje pozitivnih sprememb v tej državi je naša dolžnost in odgovornost.
Norica Nicolai
Gospod predsednik, Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo v skladu z vizijo širitve podpira takojšnji začetek pogajanj. Gospod predsednik, ne bi želel, da bi se Makedonija pridružila Turčiji kot ena izmed držav, ki, če povzamem Talleyranda, namesto da bi v prizadevanjih glede Evrope napredovala, okoli njih okoliši.
Čeprav to poročilo - in moram se zahvaliti nekdanjemu poročevalcu, gospodu Thalerju, za uravnoteženost in nepristranskost, ki jo je pokazal pri sestavljanju poročila - zaključuje, da so se razmere v Makedoniji v mnogih pogledih izboljšale, menim, da je začetek pogajanj rešitev, ki bo pomagala pospešiti reforme ter ustvariti demokratičen okvir in pravo priložnost, da država postane članica Evropske unije.
Ironično je, da si prebivalstvo te države, v nasprotju z Islandijo, želi sprejeti evropske vrednote. V slednji je število ljudi, ki želijo privzeti naše vrednote, zelo majhno. Po drugi strani pa je v Makedoniji ocena delovanja političnega vodstva neugodna. A menim, da ta ocena ne bi smela imeti največje teže.
Marije Cornelissen
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, Odbor za zunanje zadeve je predložil dobro in uravnoteženo poročilo o napredku Makedonije in mi kot Zeleni ga bomo z veseljem podprli. Po eni strani je poročilo kritično do oblasti v Makedoniji, in to bolj kot lansko leto. Prizadevati si morajo za večjo politično stabilnost, prenehati s kakršnim koli izzivanjem etničnih manjšin in sosed ter zagotoviti svobodo medijev in izražanja. Po drugi strani poročilo nedvoumno poziva k začetku pogajanj. Država izpolnjuje postavljena merila in si to zasluži.
Želim si, da bi Grčija spoštovala nasvet Komisije in Parlamenta in prenehala z onemogočanjem pristopnega procesa. Če si bo res želela, lahko na zavoro še vedno stopi tudi pred končno odločitvijo. Zares upam, da si bo Makedonija prizadevala za to, da postane zrela evropska demokratična država, ne glede na to, kaj bo storila Grčija. Pristopni dialog, ki ga je pravkar omenil komisar Füle, je s tega vidika obetaven. V vsakem primeru so reforme nekaj dobrega.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, letos praznujemo 30 let, odkar je vaša država, Grčija, postala članica EU. Kot zapriseženi ljubitelj vsega grškega menim, da je Grčija ogromno prispevala k naši Uniji. Veliko pa je tudi pridobila, zato ne razumem, zakaj Grčija zgolj zaradi imena države vztrajno preprečuje, da bi imela enake koristi tudi njena soseda, in tega ne razume veliko ljudi v moji državi.
Čas bi že bil, da bi bile države članice do Grčije glede tega veliko strožje. Glede na to, da je Grčija od EU prejela ogromen sveženj pomoči za refinanciranje dolga, da bi se preprečil zlom njenega na evru temelječega gospodarstva, si zdaj res ne more dovoliti oviranja svoje sosede in celotnega procesa širitve. Kot država kandidatka Makedonija na začetek pristopnih pogajanj čaka že dovolj dolgo in potrpežljivo. Bilo bi katastrofalno, če bi se zaradi nadaljnjega zavlačevanja Makedonija obrnila navznoter in opustila svoje ambicije v zvezi s članstvom v EU in Natu.
To je glede na krhkost notranje politike Makedonije in bližajoče se volitve povsem realno tveganje. Poslati moramo jasno sporočilo glede tega, da podpiramo sile reforme in napredka v Makedoniji. Če nam to ne uspe, bo to negativno vplivalo na celoten zahodni Balkan, regijo, v kateri so obeti glede članstva v EU lepilo, ki te samovoljne države drži skupaj.
Nikolaos Chountis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, podpiramo širitev Evropske unije in priključitev vseh balkanskih držav, ki si tega želijo. Vendar pa bi rad izpostavil, da naj bi glede na napredovanje širitve doslej sodelovanje s temi državami in pridružitveni proces - še zlasti v času gospodarske krize - prispevala k trajnostnemu razvoju ter gospodarski in socialni blaginji držav širitve, Unije in njihovih državljanov, ne pa k vsiljevanju gospodarskih politik, zaradi katerih te države tonejo v recesijo, zaradi katerih se povečuje brezposelnost in zmanjšujejo socialne pravice. Poleg tega, komisar, menim, da bi moral biti pristopni proces izveden s spoštovanjem mednarodnega prava in mednarodnih postopkov, v našem primeru s spoštovanjem in podporo postopka, s katerim bi glede vprašanja imena pod okriljem ZN lahko našli rešitev, ki bi bila sprejemljiva za vse.
To je pomembno vprašanje in bi moralo biti razrešeno še pred začetkom pristopnih pogajanj. Politične sile v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji bi morale sprejeti potrebne ukrepe ter se izogibati praksam in leporečju, ki problem še poslabšujejo. Njihova politična volja se bo z vidika tega, ali si želijo pristopnega procesa ali ne, presojala glede na to točko in ne na sodelovanje v misijah, podobnih vojaškim, kakršna je na primer v Afganistanu, ki jih poročilo omenja med uspehi države.
Nikolaos Salavrakos
Gospod predsednik, gospoda Zorana Thalerja, ki je imel vlogo poročevalca za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, zdaj zaradi resnih obtožb, o katerih smo vsi brali v časniku Sunday Times, ni več z nami. Menim, da ima pravico do domneve nedolžnosti. Vendar pa spričo obtožb proti njemu sedanje poročilo o Nekdanji republiki Makedoniji ne uživa domneve verodostojnosti. V pismu predsedniku Parlamenta z dne 22. marca sem prosil, da se o poročilu ne glasuje, dokler ne bodo objavljeni rezultati preiskav po začetku usklajevalnega postopka.
Zato pozivam vsako izmed članic, naj se vzdrži glasovanja in s tem ohrani integriteto in verodostojnost Parlamenta. Jaz osebno bom to storil. Ne glede na to pa moram v vsakem primeru pripomniti, da se ne strinjam s stališčem gospe Győri, medtem ko se mi zdijo pogledi gospoda Füleja in namestnika poročevalca realistični.
Ti so izpostavili, da je to država, ki jo pesti korupcija in nima načrta za prihodnost, odnosi med različnimi etničnimi skupinami ter spor z Grčijo glede imena pa so še vedno nerešeni.
Zato je treba resno upoštevati tudi ta del poročila.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, v določeni meri se strinjam s tem, kar je povedal komisar Füle, s tem namreč, da lahko pri razvoju Makedonije med njenim približevanjem Evropski uniji dejansko opažamo oprijemljiv napredek. Vendar pa še vedno obstaja vrsta nerešenih vprašanj.
Tako na primer na obravnavo Vrhovnega sodišča Republike Makedonije že več let čaka primer registracije bolgarske nevladne organizacije "RADKO". Zaradi omenjene registracije oziroma natančneje zavrnitve registracije je organizacija "RADKO" zmagala v zadevi tu na Evropskem sodišču za človekove pravice, zelo blizu našega parlamenta, Makedonija pa je bila obsojena.
Ljudje, ki se imajo za Bolgare, za katere bom, ker je tako lažje, uporabljal kar ime "bolgarska etnična skupina", čeprav opredelitev ni natančna, so še vedno edina etnična skupina brez registrirane politične stranke. Vzrok za to je 20 let zgodovine zatiranja in preprečevanja, da bi se kdor koli izrekel za Bolgara.
To je privedlo do tega, da se pripadniki tega naroda v nasprotju z drugimi etničnimi skupinami v Makedoniji sploh ne želijo več povezati v politično stranko.
Menim, da so ta vprašanja ključnega pomena in jih je treba razrešiti, saj so del političnih meril, ki jih po mojem mnenju - glede tega pa se s komisarjem ne strinjam - Makedonija še ni izpolnila. Dokler se teh težav ne razreši, nikakor ni mogoče začeti kakršne koli nove faze v pogajanjih o pridružitvi Makedonije Evropski uniji.
Marietta Giannakou
(EL) Gospod predsednik, poslušala sem Komisijo; poročilo Komisije je tokrat veliko bolj kritično kot prejšnje in vsi vemo, kaj se dogaja znotraj države. Kljub temu sem poslušala kolege poslance razgrinjati njihove nezaslišane domneve. Domneve, kot je na primer ta, da bi morala Grčija zato, ker je v gospodarski krizi, pritrditi čisto vsemu, kar hočejo drugi. Kolege poslance bi rada opozorila, da nobena vlada ne bo privolila v začetek pogajanj v Svetu, dokler bo Grčija v gospodarski krizi, dobronamernost Grčije pa je bila izkazana že takrat, ko je privolila v kandidaturo te države.
Zato bo moralo biti najprej razrešeno vprašanje glede imena, ki se uporablja kot krinka za propagando in prizadevanja, da bi na prvo mesto postavili sedanje politične razmere, ali pa se pogajanja ne bodo začela in nobena grška vlada ne bo privolila v to. Prav tako bi kolegom poslancem rada povedala, da je veliko držav, ki so drugim državam - dolgo časa - preprečevale vstop v Unijo. Grčije zato Svet ne more obsojati za uveljavljanje njene absolutne pravice v skladu s Pogodbama.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, gospa Győri, gospod Füle, sam sem bil eden prvih ali morda celo prvi poročevalec za Makedonijo v tem parlamentu in zdaj z obžalovanjem spremljam, kako so se razmere spremenile oziroma kako se niso spremenile. Zatem sem bil poročevalec za Hrvaško in državi se jasno razlikujeta. Hrvaška je imela težave s sosedami, vključno s Slovenijo, vendar se je potrudila, da se ti problemi rešijo. Če se Makedonija ne bo dovolj potrudila, da bi težave razrešila, čeprav nočem kriviti samo ene strani, potem je tudi to težava Makedonije. Bodimo odkriti. Identitete države ne moremo razvijati tako, da na vsakem trgu postavimo kip Aleksandra Velikega ali po Aleksandru Velikem poimenujemo letališče. Imeti je treba tudi interes za reševanje težav.
Zakaj je ta interes pomemben? Gospod Füle je omenil ohridski okvirni sporazum, s katerim je bil dosežen velik napredek. A manj truda kot bosta država in njena vlada vložili v izvedbo notranjih reform in iskanje skupne rešitve z Grčijo, več albanskega prebivalstva v državi si bo reklo: "Kaj počnemo v tej državi, če v resnici sploh nimamo nikakršne možnosti, da bi se pridružili Evropski uniji?" Zato je tako nujno, da Makedonija sodeluje z Grčijo, da bi razrešila ta problem.
Andrey Kovatchev
- (BG) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, tudi jaz bi se rad zahvalil gospodu Vigeninu za odlično predstavitev tega poročila. Evropska unija ima politično voljo za to, da bi se vse države zahodnega Balkana hitro in uspešno vključile v Evropsko unijo in postale polnopravne članice evropske družine.
Težave, ki so se nakopičile skozi zgodovino, še zlasti na Balkanu, je mogoče premagati samo preko evropskega povezovanja. To bi omogočilo, da meje v tem delu Evrope ne bi več označevale delitve, temveč bi lahko postale znak enotnosti, podobno kot je na primer tu, med Francijo in Nemčijo.
Resolucija upošteva in pozdravlja napredek, ki ga je naredila ta država, še zlasti v gospodarskem sektorju. Vendar pa poudarja, da mora država prehoditi še preostali del poti do polnopravnega članstva.
Resolucija omenja tudi problematična področja. To so politični in medetnični odnosi, dobri sosedski odnosi, razmere glede svobode medijev in pravic vseh državljanov ne glede na njihovo izrečeno etnično poreklo. Zlasti tisti, ki odprto oznanijo svoje bolgarsko etnično poreklo, so včasih žrtve diskriminacije.
Resolucija prav tako omenja pomen ohranjanja kulturne in zgodovinske dediščine, kar je pomembna evropska vrednota. Dobro je, da resolucija izrecno omenja razmere v zvezi z etničnimi bolgarskimi kulturnimi spomeniki v Makedoniji. Zaupanje se gradi s spoštovanjem zgodovinskih dejstev in ne z izzivalnim, nepotrebnim manipuliranjem in izkrivljanjem resnice.
Iskreno si želim, da bi prebivalci Makedonije hitro premagali zgodovinske težave in da jih bomo lahko pozdravili kot polnopravne državljane Evropske unije. Vendar pa je proces premagovanja težav lahko uspešen le, če obstaja politična volja za prekinitev povezav z ljudmi, ki so služili v tajnih komunističnih službah nekdanje Jugoslavije, se vtihotapljali in sodelovali pri izzivanju v makedonskem političnem in gospodarskem, medijskem in družbenem življenju, kot se je seveda zgodilo tudi v drugih vzhodnoevropskih državah.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, pred nekaj dnevi je vlada gospoda Gruevskega naznanila predčasne volitve. Sredi protestov zaradi kršenja neodvisnosti tiska, neodvisnosti sodstva in urbanističnega razvojnega načrta Skopje 2014, v času, ko se je politični dialog zaustavil, se gospod Gruevski tako le navidezno umika.
Če bi nerešenemu vprašanju glede imena dodali še neugodne notranje razmere, bi to lahko resno škodilo obetom države glede Evrope. Grška vlada je s krepitvijo dvostranskih stikov na ravni predsednikov vlade že večkrat dokazala, da želi to poglavje enkrat za vselej zapreti. Žal zaenkrat to še ni privedlo do pozitivnih rezultatov, a za to ni kriva Grčija.
To je okvir, znotraj katerega gospod Gruevski igra predvolilne igrice in poskuša mednarodno javnost prepričati, da je Grčija tista, ki povzroča vedno nove težave pri vprašanju imena ter s tem neprestano ovira kakršno koli razrešitev nestrinjanj. Odgovornost za prihodnost te države v Evropi je v njenih lastnih rokah in zato jo pozivamo, da prevzame svojo odgovornost.
Anna Ibrisagic
(SV) Gospod predsednik, ker imam na voljo samo eno minuto, bom omenila samo eno stvar. Širitev nas je do zdaj naučila, da se prave reforme začnejo šele po začetku pogajanj. Ta proces se ne bo kar zaključil tistega dne, ko začnemo pogajanja z Makedonijo. To je šele začetek.
Za blokiranje države bo takrat še veliko priložnosti, če bo Grčija to želela, a blokiranje države zdaj, v teh razmerah in glede na posebnosti geografskega položaja te države, je povsem neodgovorno. Makedonija je v zelo občutljivem položaju. Če bo morala država čakati še dlje, ji bomo s tem pošiljali napačna sporočila. S tem bi prispevali le k porastu nacionalizma in okrepili prav tiste negativne sile, ki si jih želimo premagati s širitvijo.
Anna Záborská
(SK) Gospod predsednik, na poti od Strasbourga do Bruslja gremo dvakrat čez Luksemburg. Najprej čez suvereno državo Luksemburg in nato čez istoimensko regijo v Belgiji. Če bi Belgijci ob ustanovitvi EU razmišljali enako kot Grki, država danes ne bi obstajala.
Makedonija je pripravljena na začetek pogovorov o pristopu k EU. A če naj nadaljuje demokratično pot, bo potrebovala pomoč in solidarnost, prav tako kot jo je pred kratkim potrebovala Grčija. V celoti spoštujem pravico do veta, ki jo ima vsaka država članica, ko je govora o sprejemanju novih članic. Kolege poslance iz Grčije pa bi kljub temu rad pozval, da pokažejo pripravljenost in podporo ne le v zvezi s tem poročilom, temveč tudi glede predloga spremembe, ki v besedilo ponovno vpeljuje izraz makedonščina za enega od uradnih jezikov.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, za dosežke v zvezi z evropskim povezovanjem je bila Makedonija že zelo pohvaljena v poročilu o državi februarja lani. V zadevni odločitvi je Evropski parlament ponovno pozval k ureditvi vprašanja glede imena in takojšnjemu začetku pristopnih pogajanj. Zdi se mi nesprejemljivo, celo naravnost škandalozno, da tudi v preteklem letu v tem oziru ni bilo opaznega napredka. To škodi verodostojnosti EU same. Za EU in madžarsko predsedstvo je pristop balkanskih držav, vključno s Hrvaško in Makedonijo, ena od prednostnih nalog. Parlament, Svet in Komisijo pozivam, da ne glede na ime države podprejo čim prejšnji začetek pristopnih pogajanj z Makedonijo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, strinjam se s tistimi, ki opozarjajo na to, da je odgovornost obojestranska. Evropska unija in Evropski svet sta odgovorna za zavlačevanje glede pristopnih pogajanj in s tem za izgubljanje enega najpomembnejših orodij, namreč stabilizacije regije, prav tako tudi makedonsko vodstvo, ki meni, da če se pristopna pogajanja ne bodo začela, ni potrebe po nadaljevanju z reformami, ki sta jih omenjala minister Győri in komisar Füle. In kar zadeva ime, moram reči, da se mi kot prebivalcu srednje Evrope in Madžaru spor med Grčijo in Makedonijo zdi nadvse nesmiseln. Togost obeh strani se mi zdi nesprejemljiva. Zanima me, kako bi se Evropska unija odzvala, če bi na primer Madžarska leta 2007 nasprotovala pristopu Romunije. Na Madžarskem za to ni bilo niti najmanjše nevarnosti, zato pozivam obe strani, da pokažeta nekaj razumnega samoobvladovanja.
Katarína Neveďalová
(SK) Gospod predsednik, ni mogoče zanikati tega, da je Makedonija v preteklem letu dosegla opazen napredek. Vendar pa na ključnih področjih še vedno obstaja prostor za izboljšave. Po mojem mnenju so najpomembnejše zahteve zagotovitev neodvisnosti sodstva, svobode izražanja v medijih, krepitev civilne družbe in izboljšanje političnega dialoga.
Urad varuha človekovih pravic je imel v preteklem letu opazno več dela, medtem ko se je število njegovih priporočil javni upravi zmanjšalo. Zato se strinjam s stališčem Komisije, da je treba položaj varuha človekovih pravic okrepiti.
Vendar pa pozdravljam uspeh na področju povečevanja zaščite manjšin in kulturnih pravic. Makedonija je znatno zmanjšala število Romov brez osebnih dokumentov. Na žalost pa so njihove življenjske razmere še vedno žalostne in se še naprej spopadajo z diskriminacijo. Kot vsi vemo, je to vprašanje, ki se ne nanaša le na Makedonijo. Iz položaja Romov je še toliko bolj razvidno, da je to vseevropski problem.
Kljub težavam Makedonija ostaja stabilna država v regiji z dobrimi odnosi s sosednjimi državami in mislim, da je na dobri poti proti EU.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je že dolgo časa zainteresirana za vstop v EU. Glede na razpoložljive podatke je država zdaj pripravljena na začetek pristopnih pogajanj, saj je v zadostni meri izpolnila potrebne politična merila in dosegla napredek pri reformiranju javne uprave, sodstva in policije. Politični sistem se zdi stabilen, politične stranke komunicirajo med sabo in izboljšal se je tudi položaj manjšin. Še vedno se lahko pojavijo določeni zadržki glede neodvisnosti sodstva, boja proti korupciji in svobode izražanja v medijih, kar ima negativen vpliv na poslovno okolje in priliv tujega kapitala.
Vendar pa je bil napredek dosežen na področju usklajevanja zakonov in politik, zlasti glede prostega pretoka blaga, zakona o trgovskih podjetjih in finančnih storitvah, pa tudi glede pravičnosti, svobode in varnosti. Zato sem prepričan, da državljani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije zdaj že upravičeno pričakujejo, da jim bo svobodna Evropa ponudila roko prijateljstva. Imejmo dovolj zaupanja, da jim odpremo vrata Evropske unije.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospod predsednik, v tem parlamentu vsi podpiramo obete Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije glede Evrope. Obenem si - še zlasti grški poslanci Evropskega parlamenta - želimo razrešiti dolgo časa trajajoče vprašanje imena države.
To sta cilja, ki se običajno tesno povezujeta, a ki se ne izpolnjujeta hkrati, komisar. Ali menite, da bosta ta medsebojno povezana cilja dosežena, če jutri podpremo takojšen začetek pristopnih pogajanj med to državo in Evropsko unijo? Lahko vam zagotovim, da bo s tem doseženo ravno nasprotno: vlado Gruevskega bomo s tem spodbudili k še večji brezkompromisnosti, pri čemer bo zastoj v pogajanjih v zvezi z imenom trajal še dlje in bodo v državi zastale tudi možnosti za pridružitev.
Če jutri sprejmemo to poročilo, bo to napačno sporočilo, napačna politika in napačna poteza, zaradi česar bom jutri glasoval proti poročilu.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, tako kot gospod Swoboda bi rad primerjal Hrvaško in Makedonijo. Obe državi imata, kar zadeva manjšine, vzorno zgodovino. V obeh državah so v vladi zastopane vse manjšine, kar za večino držav članic EU ne drži. V nečem pa sta si vendarle različni. Na Hrvaškem se opozicija v veliki meri odloča za konstruktiven pristop. V Makedoniji pa socialistična opozicija uporablja krute taktike blokiranja. Obžalujem dejstvo, da so nekateri člani tega parlamenta danes postali orodje socialistične opozicije v času volilne kampanje.
Štefan Füle
član Komisije. - Gospod predsednik, kot je omenjeno v predlogu resolucije, o katerem razpravljamo danes, ter v poročilu o napredku iz novembra 2010, država v zadostni meri izpolnjuje politična merila. Vendar pa mora ohraniti zagon za reformni proces na vseh področjih. To je zares ključno vprašanje. Kot je pokazala razprava, se glede te pomembne točke vsi strinjamo.
Kot sem že rekel, se je država znašla na pomembnem razpotju. Vztrajati mora na svoji poti v smer Evrope, medtem ko se preostali del regije pomika naprej. Vodstvo države se mora v korist državljanov osredotočiti na prihodnost. Pri teh prizadevanjih bodo deležni sleherne podpore.
Naj pripomnim še nekaj, kar se mi zdi pomembno za državo, o kateri teče razprava, in za celotno regijo. Ni prvič, da vidimo v parlamentu zastopano stranko obrniti hrbet in bojkotirati delo parlamenta. Naj vam povem svoje osebno mnenje; to je nesprejemljivo. Mislim, da morajo vse države kandidatke in države, ki to želijo postati, posegati po demokratičnih institucijah, da bi jih okrepile in ne spodkopavale. Spoznati morajo, da je treba demokracijo izvajati znotraj demokratičnih institucij in ne zunaj njih.
Zelo močno upam, da se mi boste pridružili pri pošiljanju odločnega sporočila državam v regiji v zvezi s tem, da bi morale politične stranke, bodisi desne ali leve, izkoristiti vključujoči značaj procesa in združiti moči za delo na evropskem programu, namesto da spore prenašajo na ulice.
Enikő Győri
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, dovolite mi, da se odzovem na enega izmed vidikov, in sicer na vprašanje imena države, in naj začnem z izjavo, da globoko sočustvujem z nezadovoljstvom in celo jezo držav članic glede te zadeve. Ni hujšega kot to, da se v določenem položaju glede nekega vprašanja zavlačuje, in čeprav država napreduje, ne moremo ceniti njenih dosežkov. Reči moram, da se mi zdi ohranjanje dobrih sosedskih odnosov ključno in da je širitev možna samo na ta način. Sem bi moralo spadati tudi to, da vpleteni strani preko pogajanj pod okriljem ZN poiščeta rešitev, ki bo sprejemljiva za obe.
Svet pozdravlja sedanjo visoko raven dialoga in se veseli trenutka, ko bo obrodil sadove. Vsa pozornost je zdaj uperjena v zadevo na Meddržavnem sodišču, kjer je med 21. in 30. marcem potekala obravnava ustnih izjav. Končna odločitev naj bi bila znana septembra 2011. Vendar pa se z dejstvom, da spor zaradi imena ostaja nerešen, ter s podaljševanjem zaenkrat še neuspešnih pogajanj, ne bi smelo opravičevati upočasnjevanja reform v državi. Madžarsko predsedstvo je poglobljena dvostranska pogajanja z vpletenima stranema izvedlo še pred začetkom obdobja predsedovanja in ju spodbujalo, naj poiščeta rešitev. Strani sta tisti, ki morata poiskati rešitev. Čeprav jima drugi pri tem lahko pomagajo, je konec koncev to odvisno od njiju samih.
Zato še naprej spodbujamo ta dialog in iskanje rešitve. Bilo bi mi izredno žal, če v času madžarskega predsedovanja glede tega vprašanja ne bi mogli napredovati. Kot sem že omenila, razlog za to ni le Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, pač pa celotna regija, dvorišče Evropske unije, za katerega je prišel čas, da se iz dvorišča prelevi v sestavni del EU. Moralo bi se nam zdeti pomembno, da bi nam končno uspelo doseči napredek. Najlepša hvala, gospod predsednik.
Predsednik
Prejel sem en predlog resolucije, predložen v skladu s členom 110(2) poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri opoldne.
Pisne izjave (člen 149)
George Becali
To, da imamo danes to razpravo, me obenem veseli in žalosti. Žalosti me zato, ker je minilo že šest let, odkar je Svet Republiki Makedoniji odobril status države kandidatke, ne da bi bil določen datum začetka pogajanj kljub doseženemu napredku.
Med pregledovanjem poročila gospoda Vigenina sem opazil veliko zahtev, ki so bile v predpristopnem obdobju postavljene tudi moji državi, Romuniji. A opažam, da kljub takojšnjemu ustreznemu odzivu Republike Makedonije na te zahteve ni bilo doseženega napredka glede začetka pogajanj.
Menim, da traja popotovanje Republike Makedonije do članstva v EU dosti predolgo in da ne želimo, da bi njeni državljani nekega dne izgubili svoj optimizem in upanje.
Strinjam se z našim poročevalcem, ki poziva Komisijo, Svet in visoko predstavnico, naj začnejo razvijati splošno uporaben arbitražni mehanizem, ki bo razrešil dvostranska vprašanja, vključno s sporom z Grčijo o imenu države. To je pomembna preizkušnja, ne le glede skupne zunanje politike v obdobju po Lizbonski pogodbi, pač pa tudi glede sposobnosti Unije za reševanje sporov na njenih mejah.
Jiří Havel
Zadnje ocenjevalno poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji ni ne slabše ne boljše od prejšnjih. Vendar pa vsi vemo, da vsebina teh poročil ni glavna ovira pri začetku pristopnih pogajanj. Ta ovira je spor z Grčijo o imenu. Brez tega bi se pogovori po vsej verjetnosti že začeli. EU bi morala zato pri reševanju tega prevzeti bolj odločno vlogo, morda celo odločilno vlogo. Po skoraj 20 letih brezplodnega iskanja rešitve je zdaj povsem primerno začeti razpravo o naslednjih korakih, vključno z morebitnimi spremembami mehanizma pogajanja. Komisija bi morala predložiti ustrezne alternativne predloge v tej smeri. Z našo dolgo časa trajajočo nedejavnostjo smo vsi prispevali k negotovi usodi celotne države, a kljub temu to ostaja država, ki - celo po mnogih letih - še vedno poroča EU. Morali bi končati tudi "zavlačevanje" Parlamenta, Komisije in Sveta glede začetka pristopnih pogajanj. Nihče ne jemlje resno "dialoga gluhih" s Parlamentom in Komisijo na eni strani in Svetom na drugi. To je zato, ker škodi verodostojnosti EU kot celote. Ne slepimo se - v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je podpora za vstop v EU še vedno visoka. Vendar pa se je v vsem tem času opazno zmanjšala. Potrpežljivost prebivalcev Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, tako Makedoncev kot Albancev, ima svoje meje, pa čeprav ima vsaka stran svoje razloge za to.
