ELi strateegia Atlandi piirkonna kohta (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mille Alain Cadec, Luis Manuel Capoulas Santos, Seán Kelly, Eider Gardiazábal Rubial, Nuno Teixeira, Salvador Garriga Polledo, Ricardo Cortés Lastra, José Manuel Fernandes, Chris Davies, Jim Higgins, Marian Harkin, Ashley Fox, Maria do Céu Patrão Neves, Bairbre de Brún, Pat the Cope Gallagher, Robert Rochefort, José Bové, Jean-Pierre Audy, Mario Mauro, Andrey Kovatchev, Werner Langen, Markus Ferber, Milan Zver, Damien Abad, Íñigo Méndez de Vigo, Peter Jahr, Ivo Belet, Reimer Böge, Jan Březina, Jarosław Leszek Wałęsa, Dominique Riquet, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, Daniel Caspary, Peter Šťastný, Catherine Soullie, Bogusław Sonik, Elisabeth Morin-Chartier, Dominique Baudis, Michèle Striffler, Lambert van Nistelrooij, Andreas Schwab, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Da Graça Carvalho, Michel Dantin, Michael Gahler, Bernadette Vergnaud, Nessa Childers, Antolín Sánchez Presedo, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Christine De Veyrac, Izaskun Bilbao Barandica, Estelle Grelier, Isabella Lövin, Struan Stevenson, Christophe Béchu, Josefa Andrés Barea, Marian-Jean Marinescu esitasid komisjonile ELi Atlandi piirkonna strateegia kohta - B7-0016/2011).
Alain Cadec
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Sooviksin kõigepealt tänada Maria Damanakit siinviibimise eest täna õhtul, et vastata sellele suuliselt vastatavale küsimusele ELi Atlandi piirkonna strateegia kohta.
2010. aasta juunis palus nõukogu komisjonil arendada 2011. aasta juuniks Euroopa Atlandi piirkonna strateegia. Tegin koos mitme kaasparlamendiliikmega ettepaneku esitada komisjonile strateegia kohta suuliselt vastatav küsimus. Algselt allkirjastas suuliselt vastatava küsimuse 50 Euroopa Parlamendi liiget kõikidest fraktsioonidest ja sooviksin tänada neid toetuse eest.
Samuti esitatakse resolutsiooni ettepanek regionaalarengukomisjoni nimel. Sooviksin tänada eri fraktsioonide koordinaatoreid koostöö eest, mis on võimaldanud meil saavutada laiapõhjalise konsensuse. Sooviksin tänada ka neid parlamendiliikmeid, kes on täiustanud teksti muudatusettepanekuid tehes.
Atlandi piirkond on oma spetsiifiliste tunnusjoontega. Eelkõige on muidugi tegemist dünaamilise merepiirkonnaga, arvestades sealset meretransporti, kalandust ja mereenergiat. Samuti on selles piirkonnas habras keskkond, mida tuleb hoida - võtke näiteks rohevetikate probleem - ja mida mõjutavad kliimamuutuse tagajärjed. Lisaks on see Euroopa Liidu ääreala, mida iseloomustavad juurdepääsu- ja ühenduvusprobleemid ning suuremate linnakeskuste väike arv.
Need konkreetsed tunnusjooned põhjustavad probleeme, mis ulatuvad kaugemale riigipiiridest ja mille poliitilisi lahendusi peab otsima Euroopa tasandil.
Euroopa Parlamendi resolutsioonis palutakse seetõttu komisjonil pakkuda välja, et Atlandi piirkonna strateegia võtaks integreeritud strateegia kuju, millega lahendataks nii mere- kui ka maaga seotud probleeme. Merega seotud tahk on ülioluline, kuna Atlandi piirkondadel on ühine tunnusjoon: merelähedane asukoht. Seetõttu tuleks soodustada sidemeid merepoliitikaga.
Strateegiate maaga seotud tahk on täpselt sama oluline. See puudutab selliseid küsimusi nagu kättesaadavuse ja side parandamine, linna- ja maapiirkondade arendamine ning maismaa ja mere sidemete tugevdamine. Atlandi piirkonna strateegia võiks lisada piirkondliku koostöö ühtekuuluvuspoliitika eesmärgi juurde ja see võiks rajaneda integreeritud, valdkonnaülesel ning piirkondlikul lähenemisviisil.
Eesmärk peaks olema poliitika tõhusam koordineerimine haldustava eri tasandite vahel, pöörates erilist tähelepanu kõige olulisematele küsimustele. Strateegia peaks hõlmama kõiki ELi piirkondi, millel on Atlandi ookeani rannajoon, sealhulgas külgnevad alampiirkonnad ja Makaroneesia äärepoolseimates piirkonnad.
Samuti on oluline võtta arvesse strateegia välismõõdet, eriti meresõiduohutuse ja seire ning rahvusvaheliste kaubandussuhete valdkonnas. Atlandi piirkonna strateegia peab soodustama tugevamat eesmärkide ja ressursside koordineerimist, luues ühenduskoha ELi 2020. aasta strateegia ning ELi poliitikaga 2014. aastaks ja edaspidiseks.
Asi ei ole suuremas, vaid arukamas kulutamises, edendades meie olemasolevate poliitikate Atlandi mõõdet. Selleks et seda teha, peab strateegia ühenduma regionaalpoliitika ja integreeritud merenduspoliitikaga. Samuti peab sellega üritatama arendada sidemeid teiste poliitikatega, nagu üleeuroopalised transpordivõrgud, ühine kalanduspoliitika, turism, keskkonnakaitse, energiapoliitika ning teadusuuringute ja arengu raamprogramm.
Strateegia tuleks rakendada ellu 2014. aastal ja seda tuleks koordineerida järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga. Strateegia maaga seotud tahk aitab saavutada ELi territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki, eeskätt meetmete kaudu, millega soodustatakse paremat kättesaadavust ja sidet. Loomulikult on vaja need tahud ühendada merenduspoliitikaga, et arendada maismaa ja mere sidemeid nendes piirkondades. Oluline on, et tugevdame oma Atlandi ookeani rannikul põhja-lõunasuunalisi ühendusi, eriti luues mereteid, mis kulgeksid Andaluusiast Šotimaani. Samal ajal on vaja arendada ida-läänesuunalist transpordiinfrastruktuuri kiirrongiliinide mudeli eeskujul.
Kutsun komisjoni üles pakkuma võimalikult kiiresti välja tegevuskava, milles kirjeldatakse tema prioriteete konkreetsete meetmete kujul eesmärgiga rakendada neid ELi 2013. aasta ja edaspidise poliitikaga koordineeritult. Samuti on oluline kaasata arvukad partnerid, eriti kohalikud ja regionaalsed omavalitsusasutused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid.
Koostöö Atlandi piirkonna strateegia raames peab rajanema eelkõige asjaomaste sidusrühmade vajadustel. Seetõttu tuleb saavutada poliitiline konsensus, mis määratakse kindlaks selle raamistikuga. Sel puhul võib Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus osutuda kasulikuks vahendiks koostöö edendamisel Atlandi piirkonna sidusrühmade vahel.
Selline on kokkuvõtte selle strateegia teemal parlamendis toimunud aruteludest. Jälgime pingsalt komisjoni eelseisvaid ettepanekuid ja anname nendesse kindlasti selge konkreetse panuse.
Volinik! Palun öelge meil, kui te muidugi saate, mis on komisjoni prioriteedid, kuidas kujutate ette strateegia ellu rakendamist ja mil määral võtate arvesse parlamendi ettepanekuid? Austatud juhataja! Kindlasti on parem ennast korrata, kui enesega vastuollu sattuda, niisiis kordan: meil on siin Strasbourgis hästi.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin tänada Alain Cadeci algatuse eest! Toetan väga tema ideid. Sooviksin tänada ka Euroopa Parlamendi liikmeid, kes on liitunud selle suuliselt vastatava küsimusega. Töötame nüüd Atlandi ookeani merestrateegia ettevalmistamisega. Sooviksin teavitada parlamenti, et olen võtnud kindlalt nõuks pakkuda välja sihistatud strateegia, et seada merendusvaldkond tegevuskavas esikohale.
Tunnistan samuti, et valdkonnaga kaasneb keskkonnakaitselise olulisuse auväärne pärand ja sellel on palju pühendunud sidusrühmi. Olen ergutanud kõiki neid sidusrühmi, sealhulgas, Atlandi, ranniku- ja merepiirkondi ning majandussektoreid avaldama strateegiale igati toetust. Nad ilmutasid juba tubli toetust selle ettevalmistamise etapil. Jätkan nende ergutamist täielikule osalemisele vastuvõtmismenetluses. See on ülioluline selleks, et strateegia õnnestuks.
Avalik arutelu on näidanud meile, et Atlandi ookeani identiteet on tõepoolest olemas. See on samuti näidanud, et sidusrühmad toetavad lähenemisviisi, milles võetakse arvesse geograafilist, demograafilist ja majanduslikku spetsiifikat. Nad toetavad samuti meetmeid, mis viivad rannikul asuvad liikmesriigid kokku sellistes küsimustes nagu mereteadmised, mereseire, eriplaneerimine ja merestrateegia raamdirektiiv.
Tagasiside, mida arutelu ajal saime, võimaldab meil samuti välja selgitada prioriteedid ELi meetmetele regionaalarengu ja teadusuuringute vallas eelseisvatel kuudel. Atlandi strateegiaga kehtestatakse konkreetsed poliitikaeesmärgid kõikide merendussektorite vastastikuse täiendamise tagamise teel.
Põhiprioriteediks kujuneb kohapealne töökohtade loomine. See nõuab täit pühendumust ja aktiivset osalemist liikmesriikidelt, mereliste äärealade konverentsilt, Atlandi piirkondadelt ning meretööstuselt. Seetõttu on Euroopa Parlamendi liikmete abi nendes küsimustes ülioluline ja väärtuslik.
Head kolleegid! Suurima nähtavuse tagamiseks pakun välja, et kavandaksime vastuvõtmise pärast arutelu ühise kalanduspoliitika reformi üle. Sel moel saame olla kindlad, et algatust teadvustatakse piisavalt ja saame samuti lisada uue reformitud ühise kalanduspoliitika piirkondliku mõõtme. Parlamendi seisukohta tuleb samuti täielikult arvesse võtta.
Seetõttu arvan, et Atlandi strateegia aitab kõigepealt edendada säästvat kasvu ja töökohti piirkonnas ELi teadusuuringute programmide ning regionaalarenguprogrammide kaudu, teiseks saavutada reformitud ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kolmandaks saavutada edasiminekuid keskkonna kaitsmisel ning samas arendada selles üliolulises piirkonnas säästvalt meremajandust.
Lambert van Nistelrooij
fraktsiooni PPE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Sooviksin tänada Alain Cadeci algatuse puhul, sest see on saabunud sobival ajal! Volinik! Tänan teid merestrateegia arendamist käsitlevate algatuste eest!
Dokumendiga lähemalt tutvudes näib mulle, et meie roll on eelkõige käsitleda asju, mida saaksime koos paremini teha. Mõistan täielikult punkti selle kohta, et me ei taotle uute struktuuride rajamist. Tegelikult tuleks rannikupiirkondadel ja kõigil, kes küsimusega üksikutes liikmesriikides tegelevad või sellega teiste liikmesriikidega töötavad, see poliitika omaks võtta ja tagada, et meil ei tekiks uus haldustasand, kuskil Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahepeal. On oluline teha see eelnev märkus.
Vaadakem aga erinevaid asju, mida merenduspoliitika hõlmab - siinkohal mõtlen transporti ja eelkõige uusi meetodeid, mis selles suhtes olulised on: keskkonda, majandust, ning tõepoolest olete teinud juttu säästvast arengust, ELi 2020. aasta strateegiast, energiatemaatikast ja muidugi meie seiskohtade läbivaatamisest kalanduse kohta. Kõik need asjad koos rõhutavad vajadust toetada Atlandi ookeani ranniku võimalusi ja potentsiaali. Kas tohin sellele veel ühe punkti lisada? Siin täiskogul aitan esindada Madalmaid, ühte meie liikmesriikidest. Oleme käsitlenud Läänemerd, Atlandi kaart, Doonaud ja Vahemerd. Mis on veel käsitlemata? Lõik Norra rannajoonest, Madalmaad, tükk Saksamaad, Taani, ühesõnaga Põhjameri. Niisiis, minu küsimus volinikule on: kui tahate töötada geograafiliste makropiirkondadega, siis kas ei peaks olema järgmine samm selle tunnistamine ja käsitlemine? Palun veel üht lauset kokkuvõtteks. Selle nädala lõpul tuleb kokku mereliste äärealade konverents. Seal esitatakse see ettepanek Middelburgis. Kas saaksite seda lihtsalt kommenteerida?
Ricardo Cortés Lastra
Austatud juhataja, volinik! Euroopa Liidu Läänemere strateegia on juba innustanud teisi piirkondi, nagu Doonau jõe äärsed piirkonnad. Kõik Atlandi kaarde jäävad piirkonnad - sooviksin tõsta esile iseäranis aktiivset rolli, mida etendab minu kodupiirkond Cantabria Hispaanias - on mereliste äärealade konverentsi raames 1989. aastast saadik teinud ühtmoodi tööd koostöö edendamiseks ühist huvi pakkuvates valdkondades.
Volinik! Arvame, et on tulnud aeg sõnastada võimalikult pea Atlandi strateegia. See tuleks määratleda osana Euroopa 2020. aasta strateegiast, et kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust, võidelda kliimamuutusega, soodustada linna- ja maapiirkondade arengut, elavdada teadmuspõhise majanduse vastutustundlikku kasvu, turismi, mereuuringuid ning innovatsiooni, taastuvenergiaallikaid, meretransporti ja koolitust, parandada juurdepääsu meie piirkondadele uute mereteede arendamisega, parandada infrastruktuurivõrke ning arendada side- ja infotehnoloogiaid ning soodustada töötamist Internetis.
Nagu mereliste äärealade konverents on õigesti öelnud, ja sooviksin tänada seda institutsiooni kogu tubli töö eest, on praegune majanduskriis ühes vajadusega rakendada meetmeid kliimamuutusega võitlemiseks avanud tee uuele tõeliselt säästvale arengumudelile Euroopa Liidus. Strateegia on oluline piirkondadele, mis jäävad Atlandi kaarde, kuid mitte ainult neile: see on oluline ELile tervikuna.
Michael Theurer
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Läänemere strateegia pani palli veerema; see aasta parlamendis arutatud Doonau strateegia oli teine samm ja nüüd on Atlandi piirkonna kord. Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis toetab makropiirkondlikku lähenemisviisi ja oli resolutsiooni aktiivselt kaasatud.
Käsitleme siinkohal merede ja keskkonnakaitse ning loomulikult ka merenduse ning kalanduse täiustamist - kuid see ulatub kaugemale paljudesse teistesse valdkondadesse ning iseäranis kolme sambasse. Esimene neist on liikmesriikide koostöö, nii et sünergiat saaks paremini ära kasutada. Teiseks seob Atlandi ookean ELi liikmesriike ja Atlandi ookeaniga piirnevaid piirkondi transatlantiliste partneritega, nagu Kanada ja USA, ning teiste naaberriikidega, nagu Norra ja Island. Kolmandaks puudutab see ka piirkondades tihedamate sidemate loomist sidusrühmade vahel.
Meil tuleks rõhutada linnade ja kogukondade, piirkondade, liikmesriikide ning eelkõige kodanike, kodanikuühiskonna ja ettevõtete kokkuviimist ning nendevaheliste võrgustike loomist, nii et need osalejad suudaksid raamistiku - see tähendab makropiirkondliku strateegia - ellu äratada. Lõppude lõpuks ei ole kavatsus luua uusi institutsioone või organeid; mõte on avaldada mõju, kasutades olemasolevat rahastamist. Olemasolevad ressursid sisaldavad kindlasti kasutamata sünergiaid ja võimalusi, mida saab kasutada meie tegevuse alusena.
Just selle pärast on fraktsiooni ALDE arvates strateegiat vaja võimalikult kiiresti, sest see mõjutab rahvusvahelist kaubandust. Üle Atlandi ookeani tulevad Euroopa Liitu kaubad tervest maailmast. Loomulikult peab see kaubandus toimuma keskkonda säästvalt. Lisaks on tõenäoliselt Atlandi ookeanis suured toormevarud, mida meil on võib-olla võimalik rakendada tingimusel, et keskkonnakaitse on jätkusuutlik. Kutsume komisjoni üles koostama ja esitama piirkonna kohta strateegiat võimalikult pea.
Isabella Lövin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Liigagi pikka aega ei ole meresid tõeliselt majandatud, vaid neid on konkureerivate majandushuvide vahel rebitud. Kord kujundab päevakorda kalandus, kord põllumajandus, kord meretransport, energia või turism. Piirkondlikud merestrateegiad, nagu Atlandi ookeani või Läänemere strateegiad, peaksid olema vahend prioriteetidega seotud eesmärkide koordineerimiseks ja aitama neid välja selgitada.
Peame meeles pidama, et mõned poliitikavaldkonnad, nagu kalandus ja põllumajandus, otsustatakse enamasti ELi tasandil, kuid keskkonnapoliitika puhul on enamasti vastutavad just liikmesriigid. Seetõttu arvan, et ELi integreeritud merepoliitikal on etendada oluline roll. Niinimetatud mere ruumilise planeerimise tõhus süsteem on ülioluline eesmärkide seadmisel tähtsuse järjekorda ning sellest juhinduvad juhid, poliitikakujundajad ja sidusrühmad.
Koostöö Atlandi piirkonna teiste liikmesriikidega on ülioluline; näiteks mikroskoopilise plastjäätmete hulga vähendamiseks, ebaseadusliku kalapüügiga võitlemiseks või kalandus- ning keskkonnakaitse eeskirjade tõhusa kontrolli ja jõustamise tagamiseks.
Me kõik sõltume tervest merest ja heast keskkonnaseisundist. See toob kasu ettevõtetele, sealhulgas hulgas kalandus- ja turismisektoris. Seetõttu ei puuduta keskkonnakaitse eesmärgid ainult keskkonda, vaid ka jõukat Atlandi piirkonda.
Oldřich Vlasák
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud juhataja! On näha, et Läänemere piirkonna makrostrateegia on inspiratsiooniallikas teistele piirkondadele. Doonau piirkonna makrostrateegia järel on meil nüüd laual Atlandi ookeani strateegia. Praegusel juhul on aga olukord üsna spetsiifiline. Euroopa Liit on mõnda aega tähelepanu Atlandi ookeanile suunanud ja seda läbi piiriülese ning riikidevahelise koostöö arendamise. Atlandi ookeani piirkond oli programmi INTERREG III B raames toetatav piirkond; samuti on see lahutamatu osa praegusest territoriaalse koostöö programmist (eesmärk 3). Nende toetavate programmide põhiülesanne on olnud piirkondlike arengustrateegiate laiendamine riikidevahelisel tasandil ja seejärel transpordisüsteemide ning infoühiskonna, keskkonnakaitse ja loodusvarade ning majandusliku integratsiooni parema kättesaadavuse toetamine, eriti äärealade seisukohast.
Oleks väga soovitav esmalt hinnata olemasolevaid programme ja nendega kaasnevat kasu ning seejärel luua priikonnale uus strateegiat, võttes neid leide arvesse. Lisaks ei tohiks me unustada strateegiasse transatlantilisi suhteid lisamast. Meeldib see meile või mitte, kuulume Euro-Atlandi tsivilisatsiooni ja jagame kõik samu väärtusi. Täpselt nagu nemad teisel pool ookeani, püüdleme meie siin tõketeta ning kaupade, inimeste ja teenuste vaba liikumisega piirkonna poole. Ometi vaatamata asjaolule, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu eesmärgid on mitmel moel vastastikku täiendavad, on koordineerimine tihti minimaalne. Seetõttu on soovitav sätestada nõuded transatlantilisele koostööle Euroopa programmides ja poliitikas. Ulatuslikum koostöö ja parem koordineerimine Euroopa Atlandi piirkonna strateegia raames võiks selles suhtes üritada hõlmata põhjalikumat tegevuskava, kuna vabatahtlik praktiline koostöö ühistes küsimustes võiks aidata oluliselt tugevdada transatlantilisi suhteid.
Eva-Britt Svensson
Austatud juhataja! Atlandi piirkonna puhul on kaks olulist küsimust, mida sooviksin iseäranis rõhutada. Esiteks on oluline keskkonda säästev kalapüük ja teiseks küsimus, kui oluline on ELile mitte pikendada kalanduslepingut, mis on rahvusvahelisest õigusest lähtuvalt ebaseaduslik.
Kalapüügi suhtes on meil hetkel olukord, kus üle 70% merepüügi piirkondadest maailmas on ülepüütud. See on nii ka ELis. Kuna aga EL kujutab endast maailma rikast osa, impordime 60% kogu liidus tarbitavast kalast. See tähendab, et vaesemates riikides ei pääse inimesed juurde proteiini- ja toitainerikkale toidule ehk kalale.
Teine küsimus, mida esile tõsta sooviksin, on jälle see, kuivõrd oluline on, et EL ei pikendaks kalanduslepingut Marokoga, kes tarnib ELile kala Lääne-Sahara ranniku lähistelt Atlandi ookeanist. Maroko on okupeerinud Lääne-Saharat 1975. aastast saadik ja hetkel elab seal põgenikelaagrites 160 000 inimest. Rahvusvahelise Kohtu andmetel Haagis puudub Marokol õiguslik alus Lääne-Sahara okupeerimiseks ja seetõttu ei ole Marokol õigust Lääne-Sahara loodusvaradele.
Seega tuleb seada keskkonda säästva kalapüügi küsimus komisjoni Atlandi piirkonna strateegias esikohale. Lisaks peab strateegia kaasama ELi, kes ilmutab lõplikult lugupidamist rahvusvahelise õiguse suhtes ega pikenda kalanduslepingut Marokoga.
Derek Roland Clark
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Küsimuses mainitakse territoriaalset mõõdet teiste poliitikavaldkondade, sealhulgas ühise kalanduspoliitika puhul, mis on täielik ELi katastroof. Põhjameres, mis kuulub Atlandi ookeani, on kalavarud rikutud väljapraakimisega, mis tuleb ära kaotada. Seda ei oleks tulnud üldse kunagi rakendatavaks pidadagi.
Ühendkuningriigi kalurid on oma territoriaalvetes kalavarude eest tähelepanelikult hoolitsenud, samal ajal kui teised on omad ülepüügiga rikkunud. Ei ole ime, et ühise kalanduspoliitika poolt olid teised liikmesriigid, kelle kalurid ei jõudnud Põhjamerele pääsemist ära oodata. Territoriaalset tõrjutust on vaja rohkem, mitte vähem. Minu oma piirkonnas - East Midlandsis - on Bostoni kalurid põlvkondi Washist püüdnud, hoolitsedes kalavarude eest ja veendudes, et traalid merepõhja ei häiri, sest nad teavad, et just seal arenevad noored karploomad ja just seal moodustavad olendid toiduahela põhja.
See on nende elatis. Nüüd on neil keelatud püüda ettekäändel, et traalid kahjustavad merepõhja. Samal ajal on Madalmaade laeval lubatud samast merepõhjast kokku imeda miljon tonni kruusa, samas kui E.ON hakkab kaevama sealt läbi kraavi avamerre, et paigaldada kaabel kasutu avamere tuulepargi jaoks. Kui palju see kõik merepõhja kahjustab? Kaua on need kalurid veel sunnitud kõrvalt pealt vaatama, kuidas nende püügipiirkonnad põrmustatakse, samal ajal kui neist tehakse sotsiaalabi saajad?
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Atlandi piirkond on Euroopale tohutult tähtis nii majanduse kui ka keskkonna seisukohalt. Mis keskkonda puutub, teame, et Golfi hoovusel on Euroopa kliimale oluline mõju. Nagu teame, on asjatundjad eri meelt selle üle, kuivõrd Golfi hoovuse süsteem viimastel kümnenditel muutunud on ja mida see tuleviku seisukohast tähendab.
Mis majandusse puutub, ei ole veel selge, kas Hiina ja Colombia rakendavad tegelikult ellu raudteeühenduse Ladina-Ameerika Atlandi ning Vaikse ookeani rannikute vahel. Kui umbes 20% kõikidest Hiina kaupadest tulevad meritsi Panama kanali kaudu, on projektil kahtlemata mõju ka liidu Ladina-Ameerika strateegiale.
Me ei tohi jätta tähelepanuta asjaolu, et Atlandi ookean etendab olulist rolli põgenikevoogude puhul. Hispaania piiritara rajamisest saadik 2005. aastal on näiteks Aafrika inimkaubandusvõrgustikud sellest kõrvale hiilinud, minnes läbi Kanaari saate Atlandi ookeanis. Selles suhtes on tagajärjed ka rahutustel araabia maailmas. Eelseisvatel kuudel võivad osutuda seni Euroopa rannikul maabunud tuhanded põgenikud vaid piisaks ookeanis võrreldes sellega, mis meid tulevikus ees ootab.
Sel puhul oleks Euroopa Liidul arukas muutuda aktiivseks Aafrika Vahemere rannikul, aga ka Atlandi ookeani rannikul. Kohaldama peaks põhimõtet, et põgenikud võetakse vastu nende kodumaale võimalikult ligidal.
Francisco José Millán Mon
(ES) Austatud juhataja! Mul on väga hea meel, et komisjon on koostamas teatist Euroopa Atlandi piirkonna strateegia kohta. Tegemist on piirkonnaga, millel on kaks olulist seotud tunnusjoont: ookeaniäärne ja äärealaline iseloom
Esitan neli punkti. Esiteks rõhutaksin merega seotud tahu olulisust, mille tõttu peab strateegia tähtsustama merekeskkonna säilitamist, kalapüüki, keskkonda, merekeskkonnaga seotud energiaallikaid ning turismi.
Teiseks, arvestades piirkonna äärealalist iseloomu, on väga oluline transport, niinimetatud ühenduvus, nii Atlandi piirkonda moodustavade piirkondade vahel kui ka eelkõige ülejäänud Euroopa Liiduga. Üleeuroopalised transpordivõrgud, meremagistraalid ja energiaühendused tuleb seada esikohale. Oma valimisringkonna Galicia pärast pean silmas ka kiirühendust Põhja-Portugaliga ja Transcantábrico' rongi.
Kolmandaks, volinik, arvan, et strateegias ei tohi suunata tähelepanu ainuüksi merega seotud küsimustele. Nagu Alain Cadec ütles, sellel peab olema oluline maismaamõõde, mis hõlmab sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. Nagu osutatakse resolutsioonis, mille üle homme hääletame, peab Atlandi piirkonna strateegia olema tihedalt seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning regionaalarengu poliitika ja tuleviku majandusväljavaadetega.
Lõpuks tuleb tähelepanelikult arvesse võtta Atlandi piirkonnas olemasolevaid eri haldusasutusi ja organisatsioone, sealhulgas Galicia piirkondlik omavalitsus ning Põhja-Portugali naaberkogukonnaga moodustatud euroregioon, mis oli Euroopa Liidus esimeste hulgas, kes lõid Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse.
See kõik tähendab, et on vaja, et komisjon säilitaks alalise dialoogi nende piirkondade ja üksustega nii strateegia arendamise kui ka selle hilisema rakendamise ajal.
Estelle Grelier
(FR) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Mul on rõõm Atlandi piirkonna integreeritud strateegia plaanide üle! Meil on vaja ühist lähenemisviisi mereruumide kasutamiseks, mis võtaks arvesse iga piirkonna konkreetseid omapärasid ja leiaks ühiseid lahendusi esinevatele probleemidele.
Normandi valitud esindajana sooviksin juhtida teie tähelepanu iseäranis La Manche'i konkreetsele olukorrale, mis tuleb samuti Atlandi piirkonna integreeritud strateegia kavadesse lisada. La Manche on üks Euroopa Liidu strateegilisi mereväravaid ja oluline ühendus Atlandi ookeani ning Põhjamere vahel. See sisaldab 20% maailma laevastikust ja sealt sõidab läbi üle 500 laeva veeväljasurvega üle 300 tonni.
Lisaks sellele transporditegevusele on ka kalanduspiirkonnad, vaba aja tegevused, täiteaine kaevandamine ning varsti - mille üle vägagi rahul olen - energiatootmine avamere tuuleparkides.
Tegevuste selline koondumine nõuab meresõiduohutuse juhtimise küsimuse tõsist kaalumist Euroopa tasandil, mida peab minu arvates Atlandi strateegia raames samuti arutama. Nagu teate, on hetkel ohus kahepoolsed alused, millel ohutuse rahastamine rajaneb. Olen juba teie tähelepanu sellel juhtinud, volinik, ning jälgin hoolega ettepanekuid, mille te juunis esitate.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Austatud juhataja! Toetan igati ELi tasandil tehtavat, et rajada Atlandi piirkonnale sidus strateegia. Atlandi ookeaniga piirnevad järgmised viis EL liikmesriiki: Suurbritannia, Iirimaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Portugal.
Lisaks sellele on majanduse ja keskkonna seisukohast ülioluline, et mis tahes strateegia hõlmaks Norra, Islandi ja Fääri saarte rannikupiirkondi.
Atlandi strateegiaga tuleb keskenduda Atlandi saarte ja rannikupiirkondade majandusarengu soodustamisele.
Atlandi piirkond on tuule- ning laineenergia poolest üks maailma rikkaimaid ja kõige vähem arenenud piirkondi. Hinnanguliselt tagataks 2050. aastaks kuni 50% Euroopa elektrivarustusest taastuvenergiaga, mis toodetakse Atlandi ookeani ranniku lähistel.
Turism ja vaba aja veetmise võimalused on samuti oluline majanduslik eelis piki Atlandi kaart asuvate piirkondade seisukohast. Piirkonnas on jätkuvalt tohutu potentsiaal, sealhulgas strateegilise asukohaga jahisadamate arendamine piki rannikut igas riigis. Meretransport ja sadama- ning mereandidest valmistatud toiduainete sektor, sealhulgas vesiviljelus, saaksid samuti kasu Atlandi ookeani äärsete liikmesriikide põhjalikumast koostööst. Muidugi peab Atlandi strateegia olema ka kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga ja Euroopa Atlandi piirkond sisaldab kõige tootlikumaid ja rikkaimaid püügikohti ELi vetes. Samuti sisaldab see olulisi makrelli, põhjaputassuu, hariliku stauriidi ja heigi kudemispaiku. Liikmesriikide koostöö meresõiduohutuse, julgeoleku ja seire puhul on viimastel aastatel paranenud. Arvestades kaare laia ulatust, tagab integreeritud strateegia liikmesriikide vahel korraldatava parema ja tõhusama tegevuse.
Lõpuks kaasneb sellega parem reageerimine hädaolukordadele merel, sealhulgas otsing ja pääste, mis ei tunne geograafilisi ega poliitilisi piire, ning parem seire merel organiseeritud kuritegevuse ja uimastiäriga võitlemiseks.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Parlamendi resolutsioon, milles tehakse juttu Atlandi piirkonna strateegiast, on järjekordne samm, mis näitab, et Euroopal tuleks ärgata uuele hingamisele. Oleme siin juba rääkinud Läänemere strateegiast ja Doonau strateegiast, mida hetkel muide jätkab ja arendab eesistujariik Ungari. Nüüd on tulnud Atlandi piirkonna strateegia aeg. Tegemist on spetsiifilise strateegiaga, mis puudutab ainult viit Euroopa Liidu liikmesriiki. Sellest hoolimata on kahtlemata tegemist olulise strateegiaga. Tuleb siiski tugevalt rõhutada, et sellest ei tohi saada ettekääne ja vahend ELi-poolse rahastamise suurendamiseks nendele riikidele, vaid ainult taolise rahastamise kasutamise parandamiseks Atlandi piirkonna arengu nimel.
Anna Rosbach
(DA) Austatud juhataja, volinik! Sooviksin küsida volinikult, kas merekeskkonna kaitsmisest kujundatakse strateegia nurgakivi. Lisaks, kas komisjon suunab tähelepanu ookeanides esinevate plastjäätmete probleemi ennetamisele ja sellega võitlemisele? Komisjon korraldas eelmine aasta selleteemalise töökoja, aga kas ka strateegia hõlmab seda küsimust? Kas komisjon kavatseb võidelda strateegia abil ebaseadusliku kalapüügi ning tahtlike naftaheitmetega?
Sooviksin samuti teada, mis rolli - kui üldse - hakkab strateegias etendama mereturism, teisisõnu ristluslaevad. Pean silmas fauna häirimist ja saastamist Atlandi ookeani kõige põhjapoolsemas osas.
Lõpuks küsiksin, kas komisjon kavatseb hõlmata strateegiaga veeteed, mis otse või kaudselt Atlandi piirkonda suubuvad? Minu arvates on meil tarvis hõlmata Euroopa suuremad jõed ja järved, kui tahame piirata jäätmete hulka meres.
Nuno Teixeira
(PT) Austatud juhataja! Lissaboni lepingus käsitletakse Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki. Nagu regionaalpoliitika majanduslik ja sotsiaalne mõõte, sõltub ka selle mõjusus uuendatud strateegiate koostamisest Euroopa piirkondade jaoks. Selleks et see edukas oleks, on tarvis võtta arvesse piirkondade tegelikkust, nende konkreetseid tunnusjooni ja iseäralikke probleeme.
Altandi piirkond esindab mitut olulist tunnusjoont, mis tähendab, et see nõuab põhjaliku strateegia koostamist. Esiteks on tegemist kauge piirkonnaga, mis hõlmab murettekitavate juurdepääsetavus- ja ühenduvusprobleemidega piirkondi. Seal on habras keskkond, mida nõrgestab üha enam kliima muutumine. Laevandustegevus on dünaamiline meretranspordi olulisuse, kuid ka kalapüügi ja energiaga seotud tegevuse tõttu.
Meenutaksin teile, et just tänu Atlandi piirkonnale ja konkreetselt seal asuvatele äärepoolseimatele piirkondadele on Euroopa Liidul suurim majandusvöönd maailmas. Atlandi piirkonna integreeritud strateegia loomist tuleks toetada tingimusel, et see võtab arvesse mitte ainult olulist merendusmõõdet, vaid ka maismaaga seotud mõõdet. Sünergiat tuleb tekitada ja soodustada eri valdkonnapoliitikate vahel, millega taotletakse kasu kaasnemist piirkonnale.
Strateegia peab ilmselgelt hõlmama kõiki Atlandi ookeani ranniku piirkondi, sealhulgas Makaroneesia äärepoolseimaid piirkondi: see tähendab Madeirat, Assoore ja Kanaari saari. On vaja parandada nende piirkondade ühenduvust, mille spetsiifilised geograafilised ja struktuurilised tunnusjooned nõuavad juurdepääsetavuse ning liikuvuse optimeerimist. See soodustaks mitte ainult piirkondade dünaamiliseks muutumist ja nende kasvu, vaid ka siseturu eesmärkide paremat saavutamist.
Sooviksin samuti kiiresti rõhutada mitmetasandilise valitsemise vajadust strateegia raames, milles on soovitav kutsuda üles piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kaasatusele piirkonna olukorra analüüsimise etapist konkreetsete meetmete rakendamise etapini.
Riikka Manner
(FI) Austatud juhataja! Esmalt sooviksin tänada Alain Cadeci Atlandi strateegiat käsitleva oivalise algatuse eest! Selge on, et meil on seda Atlandi strateegiat vaja ka tulevikus. Nagu eelmistest sõnavõttudest kuulsin, kehtestatakse sellega väga oluline piiritletud piirkond Euroopa Liidu jaoks, mis kätkeb kalapüügi, transporti ja energiat. Arvan, et makropiirkonnad ja makropiirkondlikud strateegiad võimaldavad meil liidus samuti nende küsimuste nimel võidelda ning koostööd teha.
1990. aastatest saadik on Euroopa Liit toetanud sellist territoriaalset koostööd liikmesriikide vahel ja liiduga piirnevate kolmandate riikidega, peamiselt liidu ühtekuuluvus- ja välispoliitika raames. Muidugi algasid need makropiirkondlikud strateegiad eesistujariigi Rootsi ajal ning loodan, et need jätkavad lisandväärtuse toomist tulevikus rahvusvahelise ja piirkondadevahelise koostöö vallas.
Nagu öeldi, on makropiirkondlikel strateegiatel palju pakkuda, eriti transpordi-, äri- ja energiasektoris. Nagu mainitakse resolutsiooni ettepanekus, on oluline, et Atlandi strateegiaga jätkuksid asjad senisel moel, see tähendab, et kasutaksime olemasolevaid struktuure ja rahastamist. Lihtsalt ei ole vaja hakata looma struktuure ka selle makropiirkondliku strateegiaga.
Ettevalmistusöödes on meil tarvis arvesse võtta kõiki piirkondi ja osalejaid, et suudaksime tekitada Atlandi ookeani selle piirkonna jaoks tõelise sünergia.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Soovin öelda mõne sõna teemal, mis mulle suurt huvi pakub, eriti kuna olen pärit ookeaniäärsest riigist Iirimaalt.
Oleme näinud Doonau, Läänemere ja Vahemere strateegiat. Selles mõttes on Atlandi strateegia lapsekingades, kuid tohutu potentsiaaliga, nagu sõnavõtjad on tähelepanu juhtinud, mitte ainult merenduslikust aspektist, vaid ka territoriaalsete tahkude poolest, nagu mainis kolleeg Francisco José Millán Mon.
On kaks punkti, millele keskenduda sooviksin: üks on turismipotentsiaal ja teine on energia. 7% Iiri turismist on merega seotud. Peaksime seadma eesmärgi kahekordistada seda 2020. aastaks Atlandi rannikul Atlandi kaare viies riigis.
Iseäranis noorte seas on kasvanud tegevused, mis on seotud kalda ja avamerega, nagu jalutamine, sukeldumine, kalapüük, vaalade vaatlemine ja surfamine. Kõiki neid saab arendada ühtlustatud lähenemisviisi abil kõikide koostöösse kaasatud piirkondadega, iseäranis turundamine ja lisaks ka litsentsimine jne, vähendades seeläbi bürokraatlikku asjaajamist.
Mis energiasse puutub, on meil 2050. aastaks vaja rohkem taastuvenergiat, kui meil praegu olemas on. Oleme viimastel nädalatel näinud naftahinna volatiilsust. See ei muutu. Atlandi ookeanil on imeline tuule-, laine- ja loodeteenergia potentsiaal. See võib olla hetkel takistavalt kulukas, kuid aja jooksul, kui tehnoloogiad arenevad, see muutub.
Luís Paulo Alves
(PT) Austatud juhataja! On oluline, et Euroopa Liidul oleks üleilmse osalejana Atlandi strateegia, mis võimaldab arendada meie eelisseisundis piirimaa täit potentsiaali, ühendades meid maailma niivõrd oluliste piirkondadega nagu Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning kogu Aafrika lääneosa.
Just selles strateegilises raamistikus on võimalik Atlandi piirkonna strateegial oma täit potentsiaali teostada, et tuua kasu mitte ainult sellele piirkonnale, vaid tervele Euroopa Liidule. Ainult osana strateegilisest suunitlusest, mis selle piirkonna kesksele kohale seab, saame oma lähenemisviisis Atlandi suhtes käsitleda seda vähem äärealana ja rohkem geograafiliselt kesksest tähtsust maailmas tunnistavana. Strateegias Atlandi piirkonna kohta, milles osalevad liikmesriigid ja nende piirkonnad, tuleks seada esikohale ka uued uuendusvaldkonnad majanduses ja teaduses, eelkõige uued tooted ja teenused, mis on seotud keskkonna, taastuv- ja mereenergia, toiduga seonduva mere biotehnoloogia, tervise ning nutikate tehnoloogiamahukate toodete ja teenustega.
María Irigoyen Pérez
(ES) Austatud juhataja, volinik! Käes on oluline hetk tuleviku ühtekuuluvuspoliitika rajamisel, mis pärast Lissaboni lepingu jõustumist rajaneb mitte ainult sotsiaalsetel ja majanduslikel tahkudel, vaid ka territoriaalsetel teguritel. Territoriaalne ühtekuuluvus taotleb territooriumidevahelist harmoonilist arengut, nii et nende kodanikud saaksid täit kasu nende omapäradest.
Selle eesmärgi saavutamiseks aga on vaja teha edusamme ka Euroopa Liidu piirkondade koostöös, mis seisab silmitsi samade katsumuste ja probleemidega. See on Euroopa Atlandi piirkonna strateegia eesmärk: ühine vaatenurk piirkonna liikmesriikide ees seisvate probleemide lahendamiseks, sealhulgas mereuuringud, mereseire ja keskkonnaga seotud ning majanduslikud probleemid. Meie eesmärkide saavutamiseks on vaja võtta kasutusele suunatud ja integreeritud strateegia, mis on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja Euroopa Liidu poliitikaga pärast 2013. aastat algavaks perioodiks.
Head kolleegid! See strateegia peab aga rajanema eelkõige reformitud mitmetasandilisel valitsemisel, mille aluseks on nii piirkondlike kui ka kohalike omavalitsusasutuste, liikmesriikide, Euroopa Liidu, erasektori sidusrühmade ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas piirkondadevaheliste võrgustike ja organisatsioonide aktiivsem osalemine.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Austatud juhataja, volinik! Euroopa Liidu Atlandi strateegiaga saavutatakse ülioluline eesmärk: integreeritud ja ühendatud lähenemisviis Euroopa ookeanidele ning meredele, mis on kohandatud nende konkreetsetele tunnusjoontele. Atlandi ookeani eristavateks tunnusjoonteks on mandritevaheline mõõde, ookeanipiirkondade mitmekesisus ning asjaolu, et tegemist on ülisügava ookeaniga. Need ühes ajalooliste sidemetega riikide ja piirkondade vahel, mida Atlandi ookean eraldab, on argumendid, mis õigustavad sellele võetud teistsugust lähenemisviisi. Geostrateegiline asukoht Euroopa, Aafrika ning Põhja- ja Lõuna-Ameerika tekitab katsumusi ja loob võimalusi merega seotud tegevuste seisukohast mitmel tasandil, nagu ökosüsteemide kaitse ja hoidmine, meresõiduturvalisus, kliimamuutuste uurimine, toidu ning energiaga kindlustatus jne.
Just süvaookeani tasandil asuvad aga Atlandi ookeani suurim rikkus loodus-, geeni- ja maavarade poolest. Sel puhul arvan, et tuleks rakendada tehnoloogiauuringuid, arendust ja uuendustegevust, mis tagavad nende ressursside kasutamise ja säästva majandamise Euroopa Liidu Atlandi strateegia katuse all. Meil on tarvis luua Euroopa süvaookeani vaatlusjaam selleks sobivas piirkonnas, nagu Assoorid.
Alyn Smith
Austatud juhataja! Arvan, et täiskogu ja teie büroo, volinik, on strateegia arendamisel paljuski üksmeelel. Arvan, et laialdaselt nõustutakse, et suudame saavutada koos enam, luues foorumi koostöö soodustamiseks Atlandi kaare piirkondade, liikmesriikide ja riikide vahel, kuid hoiataksin veidi nn prioritirisimi eest, mis on haigus, mille iseäranis ränka vormi siin istungisaalis põetakse. Kui püüame saavutada 300 miljonit eesmärki, ei pruugi midagi hästi välja tulla, mistõttu valiksin kaks konkreetset prioriteeti, kus minu arvates saaks EL lisada ehtsat tõelist ELi lisandväärtust.
Lõikes 8 suunatakse tähelepanu mereenergia võrkudevahelistele ühendustele. Meil on Atlandi ookeani kujul tohutu taastuvenergia potentsiaal. Šotlastena on meil anda tohutu panus kliima muutumist ning piirkondlikku arengut puudutavate eesmärkide saavutamisse. Võiksime selles suurt rolli etendada. Lõigetes 9-11 võiks olla meretranspordi olulisusel ka tohutult oluline majanduslik ja lisaks ka keskkonnaga seotud väljund.
Siin on palju imetlusväärset, kuid loodan, et komisjon pöörab rohkem tähelepanu ka muule peale arvukate eesmärkide, mis on kõik väga väärilised ja mida täna õhtul täiskogul näinud oleme.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja, volinik! Sooviksin avaldada igati toetust kõikidele merepiirkondade majandamise ekspansiivset poliitikat soosivatele meetmetele, sealhulgas nõudmised, mida arutame, mida kirjeldatakse esitatud resolutsioonis.
Atlandi ookean meretranspordi, kalanduse, keskkonda säästva energia ja teadusuuringute dünaamilise arengu väljana pakub meile suuri võimalusi tõhusaks majandamiseks. Neid tuleks kasutada arukalt, pidades silmas liidu olulist rolli looduskeskkonna kaitsjana, mis hõlmab kahtlemata ookeani ökosüsteemi. ELi tugevuse suunamine Atlandi ookeani suunas on meie jaoks majandusliku laienemise loomulik suund. Meretranspordisektori arendamine sunnib meid tegelikult töötama Atlandi piirkonna arengu optimaalse strateegia, sealhulgas sadamarajatistega. Pidagem meeles, et need kujutavad ühtse Euroopa mereväravat!
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
(FR) Austatud juhataja, volinik! Alates 2005. aastast, kui arutleti Läänemere küsimust, on makropiirkondlikud strateegiad pälvinud Euroopa Parlamendis erilist tähelepanu.
Mul on hea meel, et meil on täna tänu kolleeg Alain Cadecile võimalik anda hoogu Atlandi kaare põhjalikule piirkondlikule strateegiale. Lisaks paljudele koordineerimist ja ühistööd vajavatele valdkondadele ning integreeritud lähenemise olulisele, mis võimaldab meil käsitleda piirkonna probleeme makropiirkondlikul tasandil, sooviksin rõhutada iseäranis kaht punkti.
Territoriaalse koostöö eesmärk, ühtekuuluvuspoliitika eesmärk 3 ja iseäranis selle riikidevahelised tahud tuleks rakendada nende strateegiate toetamiseks, koordineerides arutelusid ning projektide arendamist ja koordineerimist.
Liikmesriike ja piirkondi tuleks ergutada osalema ühiselt väljatöötatud meetmetes rakenduskavade kaudu. Kahjuks jooksevad tugeva poliitilise tahteta need strateegiad lihtsalt ummikusse. Ehkki Euroopa ei taha makropiirkondadega end katta, on tal tarvis arvesse võtta territoriaalseid kitsendusi, mis ei ole kadunud selle pärast, et meil on piirid eemaldatud.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Arutelu on olnud väga huvitav ja tõestanud, et selle suuliselt vastatava küsimuse algatuse kasutamine tõesti õnnestus.
Mul on kolm punkti. Esimene puudutab merestrateegiat. Merestrateegiaga saame hõlmata palju sektoreid, meetmeid ning vaatenurki. Kuhu on suunatud meie tähelepanu? Meie tähelepanu on suunatud püüdlusele luua ühenduskohti eri sektorite vahel. Lubage, et selgitan.
Meil on ruum, mereline ruum - Atlandi ookeani mereline ruum. Seal võib meil olla kalanduspiirkondi; meil on vaja keskkonnakaitset; meil võib olla turismi; meil võib olla transport; meil võib olla vesiviljelus; meil võib olla energia; meil võivad olla teadusuuringud. Seega on meil vaja moodust, et luua ühenduskohad kõikide nende sektorite vahel ja ületada võimalus, et võiks esineda konkureerivaid huve. Seega on meie seisukohast väga oluline vahend mereline eriplaneerimine ja väga olulised vahendid on ka mereseire ning merd puudutavad teadmised.
See on meie eesmärk. Asi ei ole uute struktuuride loomises - olen sellega nõus; meil ei ole tõesti uusi struktuure vaja. Meil on vaja just ühenduskohti eri juba olemasolevate struktuuride vahel. Just selles on kõige selle mõte - ühenduskohtade loomises olemasolevate struktuuride vahel, et saavutada paremaid tulemusi. See on niisiis mu esimene punkt.
Teine punkt puudutab teie sõnavõtte territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika olemasolu kohta. Sooviksin teile meenutada, et selleks, et meil oleks selline makropiirkondlik poliitika, on meil vaja ettepanekut. Nõukogu peab tegema komisjonile ettepaneku. Hetkel on meil merestrateegiata ettepanek. Eelmisel juunil oli meil selle kohta otsus ja meid on juba volitatud merestrateegiaga välja tulema. Töötame selle nimel ja loodame, et nõndaviisi aitame panna lauale makropiirkondliku lähenemisviisi väljavaate.
Mu kolmas punkt on rahvusvahelise lähenemisviisi vajadus. Jah, nõustun kõigiga teist, kes ütlesid, et meil on vaja ka korralikku koordineerimist naabritega mõlemal pool Atlandi ookeani. Peame olema ettevaatlikud. Meil on vaja häid arutelusid ja püüda määrata kõikidele võrdsed võimalused, sest ainult nii saab saavutada edu.
Seega sooviksin tänada veel kord Alain Cadeci algatuse eest ja kinnitada teile, et kõiki teie ettepanekuid võetakse arvesse!
Juhataja
Mulle on laekunud veel üks resolutsiooni ettepanek , mis esitati vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 9. märtsil 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jim Higgins
kirjalikult. - Toetan väga seda algatust. Meil on tarvis tagada, et meil on selgelt määratletud strateegia, mis võimaldaks piirkonnal õitseda. Probleemid, millega piirkond silmitsi on, ja valdkonnad, mida meil on tarvis käsitleda, hõlmavad keskkonnaohtusid (veereostus, üleujutused, kliima muutumine), kasutamata laevanduspotentsiaali ning maantee- ja raudteeühenduste puudust, ebapiisavaid energiavõrkude ühendusi, ebaühtlast sotsiomajanduslikku arengut, koordineerimata haridust, teadusuuringute ja innovatsioonisüsteeme, ohutuse ning julgeoleku puudusi.
