Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks ning toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Albert Dessi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel esitatud raport Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks ning toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine.
Albert Deß
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! 50 aastat tagasi, aastal 1961, alustasin põllumajandusettevõtjaks õppimist. Sellest ajast alates on mind suunanud Euroopa ühine põllumajanduspoliitika. Sellest on saanud Euroopa ühtlustamise protsessi oluline tugisammas.
ÜPP algusest peale on selle ülesannetes toimunud fundamentaalsed muudatused. Esimene ülesanne oli suurendada toiduainete tootmist, et muutuksime toiduimpordist vähem sõltuvaks. Mõni aeg hiljem oli Euroopa olukorras, kus pidi tegelema toiduküllusega. Üha muutuvas olukorras tehti ka aina enam reforme.
Täna arutame järgmist reformi, ÜPP uut lähenemisviisi pärast 2013. aastat. ÜPP 2020. aasta reformi raportöörina on mul hea meel, et oleme saavutanud fraktsioonidevahelise kompromissi. Isegi kui selles kompromissis ei olnud võimalik arvesse võtta kõiki eraldiseisvaid huvisid, võeti raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis vastu suure häälteenamusega. See selge hääletustulemus on komisjonile üheselt mõistetav sõnum vormist, mida põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon näeb ÜPPd enne 2020. aastat võtmas. Olen kindel, lugupeetud volinik, et ÜPP uus lähenemisviis pärast 2013. aastat kannab samuti Euroopa Parlamendi pitserit. Lissaboni leping annab meile selle võimaluse.
Täna lähevad mu tänusõnad kaasparlamendiliikmetele osaluse ja toetuse eest ning komisjoni esimehele Paolo De Castrole, koordinaatoritele ja variraportööridele oivalise koostöö ning valmisoleku eest teha kompromisse. Soovin tänada komisjoni sekretariaadi töötajaid, fraktsioone ja omaenda isiklikku kontorit hiilgava koostöö eest!
Nüüd aga raporti juurde: toiduohutus ja varustuskindlus poolele miljardile inimesele on jätkuvalt üks peamisi ühise põllumajanduspoliitika eesmärke, mitte ainult ELis, vaid kogu maailmas. ÜPP peab olema säästlik ja konkurentsivõimeline, et varustada tarbijaid ohutu kvaliteetse toiduga ning edendada taastuvenergiaallikate kasutamist. ÜPP kahe samba struktuur jääb samasuguseks, et põllumajandustootjatel oleks järgmisel perioodil planeerimiskindlus.
Raportis märgitakse selgelt - ja siinkohal toetame volinikku -, et põllumajanduseelarve peaks järgmisel finantsperioodil jääma praegusele tasemele. Ma ei mõista president José Manuel Barroso väljaütlemist, et teises sambas tuleb teha massilisi kärpeid. Arvan, et sellele on fraktsioonideülene vastuseis.
Ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamine on jätkuvalt oluline ülesanne. See on meie kompromissi põhinõue. Samuti kutsume üles võrdsele jaotusele liikmesriikide vahel. See on vajalik ka selleks, et luua konkurentsi puhul võrdne mänguruum. Püüame kaugeneda ajaloolistest ja individuaalsetest viidetest piirkonnapõhistele maksetele. Väikepõllumajandustootjate rolli tuleb tunnustada ning subsidiaarsuspõhimõtete alusel peavad liikmesriigid ise otsustama, kuidas neid väikepõllumajandustootjaid toetada. Märgitakse ka noorte põllumajandustootjate tähtsust. Minu seisukoht on, et oluline on vältida uue täiendava maksesüsteemi rakendamist, mis tooks kaasa täiendava kontrolli ja keskkonnahoidlikud sanktsioonisüsteemid.
Üldjoontes oleme leidnud kompromissi, mida paljud liikmesriigid saavad homme toetada, et saadaksime sellele põllumajanduspoliitikale uue lähenemisviisi kohta välja selge sõnumi. Enamik Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist toetab seda raportit.
Dacian Cioloş
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Albert Dess! Lugupeetud kaasparlamendiliikmed! See raport valmis pöördelisel ajal, just siis, kui komisjon kavandab üksikasjalikke seadusandlikke ettepanekuid, mille kavatseb parlamendile ja nõukogule esitada oktoobris.
Sooviksin tänada raportööri Albert Dessi töö eest, mida ta on viimastel kuudel ja nädalatel teinud. Samuti tahaksin tänada põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni liikmeid viljakate arutelude eest, mida oleme pidanud alates ühise põllumajanduspoliitika reformi ettevalmistamisest.
Paljud raporti punktid on vastavuses komisjoni ettekujutusega, mis esitati ühise põllumajanduspoliitika reformimise teatises 2010. aasta lõpus ja oli mõeldud arutelu sütitamiseks.
Eriti suurt tähelepanu pööran toiduga kindlustatuse teemale, mis on üks põllumajanduse aluseesmärke. Samuti pean silmas ÜPP kahe samba säilitamise tähtsust, nagu Albert Dess äsja ütles, tunnistades samal ajal vajadust muuta poliitika keskkonnahoidlikumaks ja keskenduda rohkem loodusressursside kindla haldamise integreerimisele. Samuti viitan ühise põllumajanduspoliitika raha ühtlasemale jaotamisele Euroopa põllumajandustootjate vahel ning vajadusele eelarve järele, mis suudab tegeleda toidu- ja piirkondlike probleemidega, kuid samas ka Euroopa Liidu loodusressursside haldamisega.
Samuti panin tähele, et olete ettepanekusse lisanud otsetoetuste kõrgemad maksimummäärad. Lubage mul selles faasis rõhutada märkimisväärset panust, mida mõned suurpõllumajandustootjad maaelu tööhõivesse teevad. Töötuse kriteeriumid võetakse seega arvesse põllumajanduse sissetulekutoetuste maksimummäärade kinnitamisel.
Keskkonnahoidlik komponent esimeses sambas koos tugevama maaelu arengu poliitikaga on veel üks põhieesmärk, mis aitab tegeleda kliimamuutuste ja keskkonnaprobleemidega, kuid annab panuse ka Euroopa 2020. aasta strateegia saavutamisele.
Mul on hea meel näha, et raportis rõhutatakse, kui olulised on tihedamad suhted otsetoetuste ja loodusvarade säilitamise vahel. Soovin luua tõhusa üleeuroopalise instrumendi, mis saavutab otsetoetuste süsteemi lihtsustamise eesmärgi. Olen otsetoetuste eraldamise tugev eestkõneleja, kuna see on osutunud kasulikuks turutingimustega kohanemise lihtsustamisel põllumajandustootjate jaoks. Siiski jagan teie raportis avaldatud arvamust, et peame olema praktilised ja realistlikud. Teatud olukordades, teatud majanduslikult, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt tundlikus segmendis ning sektoris olen seisukohal, et kättesaadav peaks olema ka valikuline toodanguga seotud toetus.
Otsetoetused on jätkuvalt piirkondliku elujõulisuse säilitamisel olulisel kohal. See on eriti suur probleem märkimisväärsete looduslike piirangutega aladel. Just seetõttu rõhutati komisjoni teatises seda, kui oluline on lisaks looduslike piirangutega aladele tehtavatele teise samba maksetele, mida jätkatakse, maksta ka sissetulekutoetust.
Uurime muresid, mida oma raportis mainisite, öeldes, et seda komponenti ei tohiks esimesse sambasse kaasata. Teatises ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta soovitasin luua väikepõllumajandustootjatele konkreetne toetusskeem, mis aitaks neil vähendada otsetoetustega seotud haldusbürokraatiat. Teise samba raames võivad väikepõllumajandustootjad saada ka märkimisväärset restruktureerimisabi või toetust, mis võimaldab neil anda suuremat territoriaalset, kuid samas ka majanduslikku panust, muutudes kasumlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks.
Otsetoetuste piiramine aktiivsete põllumajandustootjatega on veel üks punkt, kus teie ootused ja minu nägemus tulevasest ühisest põllumajanduspoliitikast kattuvad. Ka siin soovime kehtestada Euroopa määratluse, mis võimaldaks ka liikmesriikides eritingimusi.
Olen tähelepanelikult jälginud teie ettepanekuid turumeetmete kohta. Tootjate ja tootmisorganisatsioonide haldusvõimekuse ja läbirääkimispositsiooni tugevdamine, läbipaistev hinnastamine ning muud riskihaldusmeetmed on kõik teemad, mida luban mõjuhinnangu raames üksikasjalikult uurida. Kavatsen nende punktide kohta koostada konkreetse seadusandliku ettepaneku.
Nõustun teie kommentaaridega maaelu arengu meetmete parandamise ja täiustamise kohta. Samuti olen nõus, et vajame meetmeid, mis võimaldavad tõhusamalt reageerida probleemidele, mis on seotud kliima soojenemise, bioloogilise mitmekesisuse ning loodusvarade säästva haldamisega.
Teine tulevase ühise põllumajanduspoliitika sammas peab tegelema kõikide nende probleemidega ning samuti kaaluma, kuidas oleks võimalik kasutada tehnilisi teadmisi selleks, et ehitada tulevik, mis ühendab konkurentsivõimet ja keskkonnakaalutlusi. Võin teile öelda, et terve komisjon - kogu volinike kolleegium, kaasa arvatud president Barroso - pooldab ühise põllumajanduspoliitika tugevat teist sammast.
Lugesin huviga teie ettepanekuid noorte põllumajandustootjate kohta. Maaelu arengu poliitika peab tagama ulatusliku valiku toetusmeetmeid, mis vastaksid nende vajadustele. Samuti tahaksin kaaluda, mida oleks võimalik noorte põllumajandustootjate huvides teha ühise põllumajanduspoliitika esimese samba raames. Tulevikus sooviksin, et liikmesriigid suudaksid määratleda temaatilisi alaprogramme: meetmete pakette, mis tegeleksid konkreetselt noorte põllumajandustootjatega ja tunnistaksid, et tegemist on liikmesriigi prioriteetse rühmaga. Pean silmas põllumajandusettevõtete loomist, kutsekoolitust, väljaõppeteenuseid, ajakohastamisse investeerimist ja põllumajandusettevõtete restruktureerimist.
Nagu te oma raportis rõhutate, vajab meie poliitika piisavat rahastust, kui soovime, et see suudaks tuleviku katsumustega toime tulla. Hetkel ootame komisjoni teatist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mis avaldatakse juuni lõpus. Nagu juba ütlesin, tugineme sügisel oma mõjuhinnangut ja seadusandlikke ettepanekuid esitades sellele teatisele.
Tänan teid veel kord selle raporti eest! Vastan mis tahes küsimustele hea meelega. Loodan, et sellest tuleb väga produktiivne arutelu.
Kriton Arsenis
arengukomisjoni arvamuse koostaja. - (EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Arutame täna ühise põllumajanduspoliitika küsimust. Paljud inimesed kritiseerivad ühist põllumajanduspoliitikat, kuna usuvad, et see on põhjustanud keskkonnakahjustusi ning on minevikus seadnud ning seab praegugi arengumaid mitmel korral ohtu, seda eriti põllumajanduse ja arenguga seoses.
Neil kritiseerijatel on õigus, kuid need, kes kutsuvad üles ühise põllumajanduspoliitika rahastuse vähendamisele, eksivad. Ühine põllumajanduspoliitika ei ole pelgalt põllumajanduse poliitika; see on instrument vahendite ümberjaotamiseks Euroopa linnadest maapiirkondadesse. Just maal elavad Euroopa kodanikud hoolitsevad meie metsade, jõgede ja järvede eest ning tagavad meile toidu, puhta õhu ja vee.
Peame neile looma stiimuleid teha muudatusi seal, kus muudatused on vajalikud. Ent kui soovime tõsiseltvõetavat poliitikat rakendada, peaksime suurendama põllumajanduspoliitika rahastamist, et tagada õiglasem, tõhusam ja elujõulisem ühine põllumajanduspoliitika.
Karin Kadenbach
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Kui küsiksime Euroopa kodanikelt, mida nad Euroopa poliitikalt ootavad, vastaksid nad "head elukvaliteeti” ning kasutaksid selliseid mõisteid nagu "tervis” ja "keskkond”. Ühise põllumajanduspoliitikaga seisab meie ees just seesama ülesanne täita Euroopa kodanike ootused meie, poliitikute, suhtes, kuid samas ka poliitika suhtes üldiselt.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni panus on selles kontekstis oluline, kuna soovime sama, mida Euroopa kodanikudki. Tahame, et mitmekülgses süsteemis toodetaks tervislikku toitu, ning mitmekülgsuse all pean silmas bioloogilist mitmekesisust, kuid samas ka mitmekesisust tootmisprotsessis.
Peame tagama ennast ümbritseva keskkonna säilimise. Peame hoolitsema oma veekogude, õhu ja pinnase eest. Peame tagama maapiirkonna elukeskkonna jätkuva arendamise, et sellest ei saaks Euroopa vaestemaja. Peame ellu viima põllumajanduspoliitika, mis hõlmab kõikide piirkondade arendamist. Selleks vajame raha ning see raha peab olema nõuetekohaselt ja õiglaselt jaotatud.
Czesław Adam Siekierski
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (PL) Austatud juhataja, palun vabandust! Palun alustage ajaarvestamist! Soovin esitada hulga regionaalarengu komitee arvamusest pärit kommentaare. Kahju, et neid täies mahus põllumajanduskomisjoni raportisse ei kaasatud. Need on järgmised. Toiduga kindlustatus ELi ja maailma tasandil on tekitanud vajaduse uue ja tugeva ühise põllumajanduspoliitika järele, mis esmalt parandaks meie konkurentsivõimet rahvusvahelisel turul, teiseks tagaks põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku, kolmandaks tagaks, et tarbijad saaksid osta õiglase hinna eest kvaliteetseid tooteid, neljandaks tagaks maapiirkondade säästva arengu ning viiendaks aitaks parandada keskkonna olukorda.
Nende ülesannete saavutamiseks on tarvis seada eesmärk, läbipaistvad ja lihtsustatud kriteeriumid, mis tagaksid otsetoetussüsteemi kaudu võrdse abi kõikide liikmesriikide põllumajandustootjatele. On aeg need ajaloolised maksed seljataha jätta. ÜPP peaks hõlmama meetodeid põllumajandusturu reguleerimiseks ja sellesse sekkumiseks, ning riskijuhtimismehhanismi. Viimasena peaks ÜPP pöörama rohkem tähelepanu väikestele peredele kuuluvatele põllumajandusettevõtetele, arvestades vajadust mitmekesistada...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Michel Dantin
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Lubage mul alustada meie raportööri Albert Dessi, variraportööride ja kõikide teiste sellesse teksti panustajate tänamisega. Minu arvates on see raport ühtlasi nii tasakaalustatud kui ka põhjalik. Homme läheb see hääletusele.
Peaaegu kuus kuud pärast seda, kui George Lyon koostas raporti, milles ta visandas Euroopa Parlamendi seisukohad ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kohta pärast 2013. aastat, otsustas Euroopa Komisjon sellele raportile tugineda, kui lisas paljud selle ideed teatisse, mis avaldati 18. novembril 2010. Uus raport, mis võeti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis vastu peaaegu ühehäälselt, kinnitab uut suunda, mille ühine põllumajanduspoliitika järgnevatel aastatel võtta võiks. Meie põllumajandustootjad ei eksisteeri vaid selleks, et pelgalt kaupa või müüdavaid tooteid valmistada. Eelkõige on nende ülesanne toota toitu Euroopa 500 miljonile elanikule, kuid ka ülejäänud maailma toitmisele kaasa aidata. See väljendusviis on midagi enamat kui pelgalt semantika: see on meie filosoofiline valik.
Albert Dessi raport toetab positiivset lähenemisviisi põllumajanduse keskkondlikule ja majanduslikule panusele ning kutsub seetõttu üles sageli koormavate haldusmenetluste vähendamisele, mille on loonud Euroopa ja vastava riigi õigusaktid. Astmeliste otsetoetuste ja regulatiivinstrumentide läbivaatamise poolt argumenteerides esitab raport ka uue vaatenurga ÜPP ja globaalse kaubanduse sotsiaalse arusaama kohta.
Just praegu alustab G20 Pariisis globaalsete kaubaturgude reguleerimise arutelusid, omistades erilist tähtsust põllumajandussaadustele. Seega ei ole parlamendi lähenemisviisi määratletud vaakumis, ülejäänud maailmast ära lõigatult. Pigem on see osa laialdasematest kaalutlustest, kuidas leida globaalsele katsumusele globaalne lahendus.
Nii nagu George Lyoni raporti puhul aasta tagasi ja Garriga Polledo eelmisel kuul esitatud finantsperspektiive käsitleva raporti puhul, hääletame homme põllumajanduseelarve säilitamise poolt 2014. - 2020. aasta programmiperioodiks. Ma olen kindel, et see on juba otsustatud asi, kuid peame tõepoolest võtma seisukoha ja tegema valikud, kuna meil ei ole raha teha kõike...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Stéphane Le Foll
Austatud juhataja! Lugupeerud volinik! Albert Dess! Michel Dantini sõnavõtt katkestati, kuid ta kavatses selgitada, et globaalne toiduprobleem on oluline, ning seda see tõepoolest ka on.. Nagu juba öeldud, on selle raporti ning eelmiste raportite ja komisjoni teatise eesmärk näidata, et Euroopa eesmärk on rakendada ühist põllumajanduspoliitikat, mis tagab Euroopas toiduga kindlustatuse ja annab panuse ka ülemaailmsesse toiduga kindlustatusesse. See hõlmab turumäärust käsitlevaid poliitilisi kohustusi, mis on täna arutlusel. Ka meie peame oma aruteludes ELi tasandil selle poole püüdlema. Ajal kui on plaanis Euroopa toiduga kindlustamise kava lõpetada, peame pidama meeles, et toiduga kindlustatus on siiski solidaarsusküsimus ning Euroopas väga päevakajaline: hetkel kannatab alatoitumise käes umbes 30 miljonit eurooplast. Pidagem seda meeles!
Põhimõtteliselt visandab see raport üldise eesmärgi: põllumajanduspoliitika keskkonnasõbralikumaks muutmise. Loomulikult peab põllumajandustootmine võtma keskkonnaprobleemide suhtes positiivse lähenemisviisi. Eriti peab see keskenduma Euroopa punktile ja tagama, et see on keskkonnateemade esimesse sambasse kaasamisega sisse arvestatud.
Oluline on ka, et see kompromiss on astmelist abi käsitlevate pikaajaliste läbirääkimiste tulemus, kuhu olin kaasatud ka mina. Lõpuks ometi eraldatakse abi vastavalt kahele kriteeriumile: tööhõive - usun, et põllumajanduspoliitika peab võimaldama ka tööhõive tagamise mõõdet - ja loomulikult avalike hüvede tootmine. See lähenemisviis on parem kui lõputu ja tulutu arutelu jätkamine abi ülemmäärade kohta. Ütlen seda praegu, sest tegemist on minu ausa arvamusega.
Lõpetan oma sõnavõtu, öeldes, et see raport ja parlamendi pühendumine on mõttetud, kui põllumajanduse eelarve jääb oma praegusele tasemele. See on minu vastus kommentaaridele, mille volinik ja komisjoni president teise samba kohta tegid. Me ei saa eelarvekärpega nõustuda.
George Lyon
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Arvan, et maailmakuulus Šoti luuletaja Rabbie Burns oleks seda raportit originaalkujul kirjeldanud kui veidi kössitavat hirmunud hiirekest (ingl cow'rin, tim'rous beastie). Õnneks on Albert Dessi ja teiste variraportööride hea töö viimaste läbirääkimiskuude vältel andnud meile raporti, millel on tõelist sisu ja palju valdkondi, mida võime toetada.
Siiski usun, et raport annab ühes olulises valdkonnas soovida, nimelt ei vasta see ühise põllumajanduspoliitika eest tasuvate maksumaksjate ja tarbijate esitatavale põhiküsimusele: mille jaoks on eraldatud otsetoetused vajalikud? See on põhiküsimus, mille peame kõik käsile võtma. Sellel puudub eraldatuse tõttu seos toidutootmisega. See on küll nõuetele vastavuse kaudu seotud avalike hüvedega, kuid minu arvates ei vasta see siiski küsimusele. Arvan, et raport oleks ehk pidanud sellele küsimusele vastamisega minema pisut kaugemale, toetades suunatumate otsetoetuste ideed, milles on oluline stiimul töötada välja säästvam ja konkurentsivõimelisem põllumajandusmudel, ning luues võimaluse maksete suunamiseks vähemsoodsatesse piirkondadesse - nn otsetoetuste keskkonnasõbralikumaks muutmiseks, mida volinik minu arvamuse kohaselt väga pooldab.
Kui läheme seda teed, siis usun, et see annab meile võimaluse sellele küsimusele vastata ja avalikkusele selgitada, milleks täpselt otsetoetused mõeldud on. Samuti eitab see üleskutset seada abimaksetele ülempiirid, sest kui otsetoetustega on kõikide otsetoetuste ulatuses seotud avalikud hüved, siis mida suurem on põllumajandusettevõtja, seda enam avalikke hüvesid ta pakub. Nii et ülempiiri pole tarvis. Usun, et raport vihjab selles suunas ning toetan seda tüüpi mudeli poole liikumist. Loodan, et saame homme raportit paremaks muuta. Kui seda teeme, toetab minu fraktsioon seda kahtlemata hea meelega.
James Nicholson
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Kasutaksin samuti võimalust raportööri kiita! Ta tõestas kahtlemata läbirääkimiste toimumise ajal, et tal on väga lai selg, kuna paljud inimesed loopisid selle pihta sellel perioodil nuge. Ta oli oma ülesandes väga paindlik ja jõudis eesmärgini.
Esiteks on mul hea meel, et tegemist on kahe samba struktuuriga, kuna minu arvates leppisime kõik selles kokku.
Kuulasin juttu keskkonnasõbralikumaks muutmise kohta. Kui räägite keskkonnasõbralikumaks muutmisest, tähendab see eri riikide eri inimestele erinevaid asju, kaasa arvatud ka rakendusmeetodite puhul. Peame selle kuidagi välja nuputama. Tegemist ei ole lihtsa juhuslikult kasutatava väljendiga, mida saab ühel või teisel moel kasutada, kuna sellel on aja jooksul tohutu mõju.
Stéphane Le Follil on õigus. Kui raha ei ole, ei saa me paljudes nimetatud valdkondades suurt midagi ette võtta. Peame hakkama vastutustundlikuks ja seda ka parlamendina, liikudes õigusliku teksti poole, mille volinik esitab selle aasta hilissügisel. Sellest saab meile siin parlamendis tohutu katsumus. Esimest korda on meil vastutus, sõnaõigus ja roll lõplikus otsustusprotsessis.
Seega olen sellest vaatenurgast praegusele ülempiiride seadmisest kõnelevale tekstile vastu. Toetan muudatusettepanekuid, milles soovitatakse määra vähendada. Peame sel teemal põhjalikumalt arutlema, kuid - nagu ma juba ütlesin - sellest ei ole mingit kasu, kui eelarvet ei ole.
Peame vaatama, kuidas me raha kulutame. Kas teeme seda võimalikult arukalt? Kas mitte liiga palju sellest ei kulu haldamisele? Kas mitte liiga palju ei kulu bürokraatiale? Ja kas toiduga kindlustatusele ei anta mitte liiga vähe? Jälle, nagu keskkonnasõbralikumaks muutmisegagi, räägivad inimesed toiduga kindlustatusest kui juhuslikust väljendist.
Mida me teeme, et toiduga kindlustatus tagada? Järgmise üheksa või kümne aasta pärast võib meid tabada kriis. Põllumajandustootjaid on vähem, töötegijaid on vähem; just sellele peame minu arvates tulevikus keskenduma.
Martin Häusling
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Meie arvates juhib raport meid selgelt õiges suunas. Euroopa põllumajanduspoliitika peab olema õiglasem - muu hulgas ka keskkonna vastu. Usun, et oleme raportiga need eesmärgid saavutanud. Lõppude lõpuks peab Euroopa põllumajanduspoliitika täitma meie kliima- ja liigilise mitmekesisuse eesmärgid. Ka see on raportisse kaasatud. Euroopa põllumajanduspoliitika peab osutama keskkonnateenuseid. Siis oleksid maksumaksjad valmis selle eest maksma. Vajame ühtlast jaotust nii põllumajandusettevõtete kui ka liikmesriikide vahel ning peame vähemarenenud riikide suhtes rakendama õiglase kaubanduse poliitikat. Ka see on raportis välja toodud.
Ligi 1300 muudatusettepaneku läbitöötamine on olnud töömahukas protsess, kuid pikas perspektiivis oleme saavutanud oma sihi jõuda olulise ühise kompromissini, millel on selgelt määratletud eesmärgid. Parlament on näidanud, et suudab niisugust poliitikat ellu viia. Meie arvates oleks saanud paljusid punkte selgemalt sõnastada, näiteks esimese samba toetustingimusi - külvikord, heinamaade kaitse -, kuid see selleks, nüüd on komisjoni ülesanne viimaseid ettevalmistusi lihvida.
Samuti on oluline kaasata kahanevuse mõiste. Suured põllumajandusettevõtted peavad töökohtadesse ja keskkonda rohkem panustama. Komisjon toetas seda suure häälteenamusega.
Samuti on oluline parandada põllumajandustootjate rolli kaubanduses ning tegeleda valgupuuduse probleemiga.
Pikas perspektiivis ei saa me endale lubada valgurikaste taimede importimist teistest riikidest ulatuses, mis on võrdne 30 miljoni hektari söödamaaga. On viimane aeg sellega algust teha!
Oleme kõik nõus, et tugev teine sammas on oluline. Maaelu areng, keskkonnameetmed ja vähemsoodsate alade meetmed - neid tuleb selgelt rõhutada. Kui José Manuel Barroso soovib selle punkti välja jätta, ootab teda parlamendis suur vastuseis. Just täpselt selles peituvad maaelu arengu võimalused ning me ei saa vähemsoodsatele piirkondadele selga keerata.
Patrick Le Hyaric
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Täna tutvustatav raport visandab ühise põllumajanduspoliitika uue suuna. See hõlmab astmelist avalikku rahastamist, mis peegeldab tööhõive- ja keskkonnakaalutlusi, tõsiasja, et põllumajandus toodab avalikke hüvesid, ja aktiivsete põllumajandustootjate mõistet. Siiski oleme näinud liiga palju häid kavatsusi, mis ei ole töötavate põllumajandustootjate elu kuidagi parandanud. Pidagem meeles vaatepilti, mis meile praegu maapiirkondades avaneb! Kuigi turvavõrgu idee on ahvatlev, siis sellest ei piisa. Peame võtma uuesti kasutusele avalikud sekkumismehhanismid, et tagada väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjatele baashinnad.
Majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste tõhususte koondamine teeb lõpu ka ultraliberaalsele vabakaubandusmudelile, mis praegu põllumajanduslikke pereettevõtteid hävitab. Euroopa Liit peab püüdlema radikaalsete muudatuste poole Maailma Kaubandusorganisatsioonis ning tegema tihedamat koostööd Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga, et naasta koostöösüsteemide juurde, mis hõlmavad piiril erinevaid tollimakse.
Samuti vajame Euroopas tunduvalt rohkem teadusuuringute rahastamist. Lõpetuseks peame tagama eelarvepoliitika säilitamise... (Sõnavõtja lõpetas sõnavõtu ilma mikrofonita)
Krisztina Morvai
Austatud juhataja! Me ei kuulnud eelmise sõnavõtu ingliskeelset tõlget. See pakkus mulle väga suurt huvi ja kui see ei ole sõnavõtjale liiga suur vaev ning kui te saate teha midagi, et me sõnavõttu inglise keeles kuuleksime, oleksin väga tänulik.
Juhataja
Kas keegi veel ei kuulnud ingliskeelset tõlget? Võib-olla on see tagaridades lihtsalt kohalik probleem. Uurime asja.
Tuleb välja, et tegemist oli kanalite vahetusse minemisega. Tegeleme selle probleemiga. Varuge palun kannatust, kuid olen kindel, et see sõnavõtt pannakse hiljem Internetti üles. Meil on voogedastus ja olen kindel, et leiate tõlke sealt.
Lorenzo Fontana
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Kõigepealt pean tänama ja kiitma Albert Dessi raske töö eest, mida ta on selle raporti koostamisel teinud, ning tänama ka variraportööre.
Eriti rahul oleme sellega, et raportis on viiteid ka vähemsoodsatele aladele - eriti südamelähedased on meile mägised alad. Oleme eriti rahul sellega, et olemas on abi ka väikestele põllumajandusettevõtetele, mis on väga oluline, kuna niisugused põllumajandusettevõtted on nii maa kui ka seal kasvatatavate toodete kvaliteedi kaitsmise seisukohalt väga olulised. Samuti teeb meile suurt heameelt, et raportis on olulisi viiteid noortele põllumajandusettevõtjatele, kes mõnes mõttes esindavad põllumajanduse tulevikku.
Siiski peaksime kõik meeles pidama, et nüüd tuleb pidada suur lahing eelarve pärast, mistõttu pöördume teie poole, lugupeetud volinik, kuna teate seda paremini kui keegi teine siin. Me ei saa lasta ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eelarvet kärpida, kuna see tähendaks, et põllumajandus Euroopas on ilmselt vähem väärt. On selge, et kui põllumajandus Euroopas on vähem väärt, on ka põllumajandustooted, seega kogu meie toit, vähem väärt. Meie loomulikult nii ei arva.
Lõpetuseks, lugupeetud volinik, sooviksin mainida imporditeemat. Nagu teate, ei kuulu import loomulikult ÜPP alla, kuid moodustab teise elulise tähtsusega osa mosaiigist, mis peaks tegutsema ÜPPga käsikäes, sest kui impordime odavaid viletsa kvaliteediga tooteid, määrame oma põllumajanduse hävingule.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Soovin tänada Albert Dessi põhjaliku raporti eest!
Sarnaselt teiste sõnavõtjatega sooviksin rõhutada uue ÜPP piisava eelarve tähtsust. Leian, et on väga oluline rajada oma eelarve toiduga kindlustatust käsitlevatele argumentidele.
Hinnanguliselt vajame 2050. aastaks 70% suuremat ülemaailmset põllumajandustootmist. Väidan, et uus ÜPP aitab sellele kaasa ja hoiab tootmise Euroopas. Me ei tohiks teha midagi, mis kahjustaks meil juba olemas olevat toidutootmise baasi.
Kiidan heaks kahe samba struktuuri selge toe ning ka voliniku tänase kinnituse, et ka tema toetab seda. Siiski soovin lisada, et ma ei soovi näha, et esimese samba keskkonnasõbralikumaks muutmine sunniks põllumajandustootjatele peale uusi kohustusi ja kulutusi. Sel põhjusel soovin näha paindlikkust nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasemel, arvestades põllumajandusettevõtete struktuuride ja pinnaste mitmekesisust ELis.
Giovanni La Via
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Raportööri Albert Dessi ja variraportööride - loomulikult kiidan neid! - raske töö jõuab täna oma viimasesse faasi.
Uus ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) tähendab Euroopa põllumajanduse tuleviku ja ulatuslike maapiirkondade püsimajäämise seisukohalt palju. Uus ÜPP peab laskma inimestel nautida piisavat kvaliteetse toiduga varustatust ning suutma alal hoida ka mitteturustatavate avalike hüvede tootmist. Nende eesmärkide saavutamiseks on põllumajandustootjatel tarvis edasisi, tõhusamaid ja eriti just lihtsamaid instrumente, nagu ka rahastuse paremat kättesaadavust ja vähenenud bürokraatiat.
Samuti vajame turuinstrumente, et tõhusalt kahjuks korduvate kriisidega võidelda, ning instrumente, mis kaitseksid põllumajanduse loomupäraste riskide eest ning ennetaksid neid. Vajame noortele suunatud ÜPPd, et saaksime tuleviku põllumajanduse nende hoolde usaldada. Oleme otsustanud edendada bioloogilise mitmekesisuse ja lugematute piirkondlike ning tootepõhiste iseärasuste kaitset Euroopa Liidus põllumajanduspoliitika kaudu, mis parandab maapiirkondade looduslikku ja inimpotentsiaali. Samal ajal peame püüdma põllumajandusettevõtlust konkurentsivõimeliseks muuta. Seetõttu sooviksin komisjonile rõhutada vajadust kaasata maaelu arengusse tehnoloogiasiirde meetmed.
Nagu põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis juba heaks kiidetud, kinnitan suurtele majandusosalistele eraldatavate otsetoetustele ülemmäärade seadmise olulisust. Ma arvan, et abi kahanevuse süsteemi rakendamine, kui maa suurus ületab teatud lävendit, on vajalik, et vältida suuremate põllumajandusmaade ülekompenseerimist, kuna neil on juba niigi suured mastaabisäästud.
Ma ei saa vältida ÜPP piisava rahastatuse vajaduse rõhutamist. Täiskogu ei saa maaelu arengu rahastamiskärpega nõustuda.
Luís Manuel Capoulas Santos
(PT) Austatud juhataja! Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis soovib muuta ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ausamaks, õiglasemaks ja paremini kokkusobivaks meie tänapäeva eluga, kus tõsisemalt kui kunagi varem on päevakorda kerkinud küsimused abi õiguspärasusest ühiskonna suhtes, toiduohutusest ja toiduga kindlustatusest kõige üldisemas mõttes.
Meil õnnestus oma põhimured raportisse saada. Nende hulgas on vajadus säilitada liidus piisavalt rahastatud ühine põllumajanduspoliitika. Pean rõhutama, et me ei nõustu mingite rahaliste vahendite tagasivõtmisega, et nõnda tagada ÜPP jõustamine. Soovime abi õiglasemat jaotamist liikmesriikide ja põllumajandustootjate vahel uue süsteemi abil, mis ei ole seotud tootmisega, vaid toetub keskkonna- ja sotsiaalsetele kriteeriumidele, see tähendab, toetab tööhõivet. Ühtlasi tuleb ÜPP orienteerida tõelistele põllumajandustootjatele ning eraldi mehhanism tuleb ette näha väikepõllumajandustootjatele.
Olen kindel, et Lissaboni lepingu abil tugevamaks saanud parlamendil õnnestub need seni vaid teoreetilised eesmärgid konkreetseteks tegudeks vormida.
Marit Paulsen
(SV) Austatud juhataja! Soovin tänada Albert Dessi suurepärase töö eest! Tahaksin käsitleda üht põllumajanduspoliitika tahku. Pean silmas inimkonna ja kogu maailma ees seisvaid tohutuid katsumusi. Nende hulgas on kliima, elurikkus ja veekogude eutrofeerumine. Võiksin siinkohal tuua hulgi näiteid. Vaadeldavas kontekstis tuleb meil minu arvates mõista seda, et just põllumajandustootjad on need, kes meie keskkonda, meile eluks vajalikku ning meie tulevikku igapäevaselt korraldavad. Just põllumajanduses ja metsanduses leiduvad meie parimad vahendid ning põllumajandustootjatele tuleb maksta - hästi maksta - nende keskkonnavahendite kasutamise eest. Seepärast sooviksin, et meie mõtteviis tulevikus teatud määral muutuks ning loobutaks tulutoetustest, mille üle on keeruline arvet pidada ning et selle asemel hakataks põllumajandustootjatele maksma tegeliku töö eest. Teisisõnu peaksime toetuste maksmise lõpetama ning hakkama tasuma osutatud teenuste eest. Loomulikult on põllumajanduse olulisim ülesanne toota toitu, toota piisavas koguses ja hea kvaliteediga toitu; kuid minu meelest peaks toidu eest maksma turul. Keskkonnateenuste eest turul maksta ei saa.
Janusz Wojciechowski
(PL) Austatud juhataja! Albert Dessi raport on mitmes mõttes väga hea, aga ühes mõttes otse vastupidi: ta ei ole nõus otsetoetuste õiglase võrdsustamisega. Põllumajanduses jääb endiselt kehtima veider ja absurdne põhimõte, mille kohaselt rikkamatele antakse rohkem toetust ja vaesematele vähem. Niisugune asjade käik teeb väga muret uute liikmeriikide põllumajandustootjatele ja mitte ainult neile. Põllumajandussektor väheneb, eriti uutes liikmesriikides. Vaadake, kui palju maad on söötis Poolas, Leedus ja Slovakkias!
Esitan üleskutse kaasparlamendiliikmeile vanadest liikmesriikidest: tehkem sellele diskrimineerimisele lõpp! Võtkem lõpuks ette ja võrdsustagem otsetoetused õiglaselt, ärgem tekitagem kahel kiirusel edasiliikuvat Euroopat! Eriti pöördun täiskogu Prantsusmaa esindajate poole ja meenutan neile Prantsuse revolutsiooni loosungit: "Vabadus, võrdsus, vendlus!” Meil on küll vabadus, kuid puudub võrdsus ning ilma võrdsuseta pole ka vendlust. Nõudkem võrdsust!
José Bové
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Olen nõus sellega, et lisaks vabadusele ja vendlusele on põllumajandustootjatele ja uutele Ida-Euroopas asuvatele liikmesriikidele vaja ka võrdsust. Jah, olen teiega nõus.
Leian, et selle raportiga astume suure sammu edasi. Alustada polnud lihtne, sest seisukohad olid väga vastakad. Tähtis on aga see, et saavutasime üksmeele. Just üksmeele tõttu saame asjadest laiemalt aru ning minu arvates on just selles Euroopa Parlamendi tugevus. Vaatamata probleemidele tulime toime ning seepärast sooviksin tänada raportööri Albert Dessi ja kõiki parlamendiliikmeid. Esimene etapp on lõppenud.
Selles dokumendis kinnitame taas, et tootjaid ja piirkondi tuleb kohelda võrdselt, ausalt ja õiglaselt. Leian, et see on oluline. Ütleme selgelt ja kindlalt välja, et soovime kaitsta ning arendada väikeseid põllumajandusettevõtteid, soovime, et väikeseid põllumajandusettevõtteid võetaks arvesse, sest nendest sõltub kvaliteet ja piirkondlik elurikkus. Teine põhimõttelise tähtsusega küsimus on järgmine. Põllumajandus tuleks muuta enam teaduspõhiseks ning loobuda ainult tootmist tähtsaks pidavast suurtootmisest - see mõte sai nüüd teksti kirja. Järgmiseks tuleb see mõte ka ellu viia, sest ainult siis muutub põllumajandustootmine ka järeltulevate põlvede jaoks elujõuliseks valikuvõimaluseks. Siin ei ole tegemist ideoloogilise küsimusega.
Lõpetuseks tahaksin rääkida meile hetkel murettekitavatest tõelistest ohtudest eelarvele. Peame välja tulema ühemõtteliselt mõistetavate vastustega. Soovime nüüd jätkata teise etapiga, milleks on muidugi seadusandlik arutelu. Miks? Sest meil on vaja enamat kui lihtsalt tekste ja lennukaid kavatsusi; vaid väitlused seadusandliku ettepaneku üle näitavad meile, kuhu me täpselt liigume. Põhimõtteliselt just seda me ootamegi.
Viimaseks aga tahan avaldada suurt pahameelt Saksamaa suhtumise üle. Saksamaa on sundinud meid vähendama Euroopa vaeseimatele kodanikele antavat toiduabi vaid viiendikuni esialgu kavandatust. Nimetatud abi oli osa ühise eelarvepoliitika eelarvest. Tahan, et leitaks uus moodus enim puudustkannatavate kodanike abistamiseks, sest 80 miljonil eurooplasel ei ole piisavalt süüa.
Alfreds Rubiks
(LV) Austatud juhataja! Suur töö on ära tehtud, aga valmis raport on ikka väga üldine. Raportis sõnastatakse selgesti uus suund - põllumajanduse keskkonnahoidlikumaks muutumine. Sellest võiks saada tootmisega mittetegelevate põllumeeste päästerõngas, kellele vaatamata tootmisest hoidumisele ikkagi pindalatoetusi makstakse. Leian, et peaksime raportit rakendades pidama silmas ka seda, mis sealt puudub. Ei räägita valgurikaste kultuuridega seotud probleemidest, välja on jäetud imporditud toidu kvaliteedi teema, geneetiliselt muundatud kultuure ei mainita ja ebapiisavalt käsitletakse pinnase degradatsiooni küsimusi. Endiselt on puudu selged määratlused mõistetele "aktiivne põllumajandustootja”, "alustav põllumajandustootja”, "õiglane pindalatoetus”, "põllumajanduslik pereettevõte”. Kahjuks ei leia paljud põllumajandustootjad raportist vastuseid oma probleemidele ja küsimustele. Seda asja tuleb edaspidi parandada.
John Stuart Agnew
Austatud juhataja! Esimese samba keskkonnahoidlikumaks muutmine võib küll meeldida tugitoolis teoretiseerivatele põllumeestele, kuid tekitada probleeme raskesti haritavat maad kasutavatele põllumajandustootjatele, kes kevadkülvi asemel maa hoopis harimata võivad jätta. Kui see poliitika oleks tänavu ellu viidud, siis oleks tulemuseks olnud saagi täielik hävimine. Keskkonnahoidlike meetmete nõuetekohane kontrollimine ja jõustamine ei ole samuti võimalik.
Ühtsele otsemaksete kavale tuleb seada range ülemmäär, ainult siis on sellest kasu. See motiveerib kohe põllumajandustootjaid oma ettevõtteid abikaasadega ametlikult ära jagama, et kummalgi poolel säiliks täismakse. Lisaks kuulsin, et ülemmäära seadmisega säästetud raha läheb ELile, mitte ei jää liikmesriigile, kus sääst saavutati.
Geneetiliselt muundatud kultuuride kasvatamise üle peaks otsustama iga liikmesriik ise. Täiesti absurdne on ettepanek nende kultuuride kasvatajad ühtsest otsemaksest üldse ilma jätta. Maailmas on toidupuudus. Peaksime uue tehnoloogia kasutamist põllumajanduses soosima, mitte maha tegema. Loodan, et viimased kolm talve on kõiki veennud, et globaalne soojenemine meile ohtu ei kujuta.
Krisztina Morvai
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kujutlege, kui erinev võiks olla praegu üha vihasemaks muutuvate Euroopa kodanike arvamus Euroopa Liidust, kui nad saaksid ühel päeval teada, et nende maksuraha kasutatakse ainult avaliku sektori rahana avalikes huvides, avaliku hüve loomiseks ning proportsionaalselt loodud hüvega! Albert Dessi raport viib Euroopa Liidu põllumajandusabi sammukese selles suunas. Homme lasub meie õlul tohutu vastutus, kui peame otsustama, kas toetada hektari- ja pindalapõhist abi ülemmäära ehk maksimumi, mis Albert Dessi raportis muudatusettepanekute tegijate suure töö tulemusel kindlaks määrati. Kutsun teid üles lähtuma oma valijate õiglustundest ning hääletama ülemmäära poolt. Seadkem piir rahva rahale, mida rohe- ja punaparunid ning muud linnameestest ärimehed Euroopa maksumaksjatelt saavad!
Esther Herranz García
(ES) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kuigi tänase arutelu keskmes on ühist põllumajanduspoliitikat käsitlev tähtis raport, tahaksin mina rääkida ühest kõrvalteemast, mis mõjutab meid ja võib mõjutada ka nende postulaatide paikapidavust, mida me parlamendis seoses ÜPP tuleviku reformiga kaitseme.
Tuleval nädalal esitab Euroopa Komisjon ettepaneku 2014. aasta järgse perioodi finantsväljavaadete kohta, kus minule teadaolevalt on ühenduse täitevvõimul kindel plaan ELi põllumajanduse eelarvet kärpida.
Seepärast tuleks meeles pidada, et Euroopa Komisjon ei kavatse arvestada meie homme vastuvõetavat arvamust, kus taotletakse selge sõnaga ühise põllumajanduspoliitika kulutuste taseme säilitamist.
Ma ei saa aru, kuidas oleks vähendatud eelarvega võimalik täita nimetatud dokumendis kirjeldatud kõiki ülesandeid, kuidas muuta ühise põllumajanduspoliitika toetusi keskkonnahoidlikemaks, ilma et see nõuaks täiendavaid pingutusi taime- ja loomakasvatajatelt, nagu meie soov on - kuidas seda kõike saavutada?
Ja veel üks näide: ma ei kujuta ette, kuidas saaksime vähema ÜPPga hakkama hindade kõikumistega ja kuidas saaksime tekitada kavandatava eelarverea meile juba nii tuttavaks saanud kriisiga toimetulekuks.
ÜPPd ei tohiks mõõta ainult kuludes; eriti praegu peaks kõigile selgitatama, et lisaks ÜPP toel saadud kaupadele ja teenustele loob iga põllumajandusse investeeritud euro kümne euro jagu rikkust toiduainetööstuses. Uue eelarveraamistiku kujundamisel tuleks seda asjaolu vägagi arvesse võtta.
Unustada ei tohiks ka seda, et kolmandate riikide ja Maailma Kaubandusorganisatsiooniga peetavad läbirääkimised seavad Euroopa Liidu põllumajandustootmise ja loomakasvatuse tuleviku suurde ohtu.
Paolo De Castro
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Albert Dessi raport tähendab uue etapi algust ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiprotsessis. See on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kuudepikkuse raske töö tulemus, mille eest tahaksin tänada Albert Dessi, kõiki variraportööre ja fraktsioone.
Täna saab täiskogu anda selge seisukoha ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta: see peab olema tugev, lihtne, paindlik ja keskkonnahoidlikum ÜPP, mis võtab arvesse noori ja tööhõivet. Lugupeetud volinik! Just seepärast teevadki meile muret tänase ajakirjanduse teated eelarvekärbetest, eriti teises sambas. See ei sobi kuidagi kokku Albert Dessi raportiga ega ka paari nädala eest vastu võetud Garriga Polledo raportiga Euroopa Liidu finantsperspektiivi kohta. Viimati mainitud raportis sisaldus oluline põhimõte, mille kohaselt ÜPP rahastamine peab ka järgmisel finantsplaneerimise perioodil praegusele tasemele jääma.
Lugupeetud volinik! Seepärast palumegi selgitust nende kuulduste kohta: tahaksime teada, kas siis teie jaoks on olemas mingisugused teistsugused suunised võrreldes nendega, millest meid siiani teavitatud on.
Britta Reimers
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Tahaksin raportööri tänada sihikindla hea töö eest.
Rääkides põllumajanduspoliitika tulevikust pärast 2013. aastat, tuleb meil otsustada, millises suunas soovime minna. Kas me tahame, et põllumajandussektor tuleks ülesandega toime, tegutsedes turul uuenduslikult, ajakohaselt, julgelt, eneseteadlikult, vastutustundlikult ning sõltumatult? Või tahame sellist põllumajandussektorit, mis vajab endiselt lusikaga toitmist, pidevat käehoidmist ja emme julgustavaid sõnu iga väikesegi sammu astumiseks tuleviku suunas? Praegu on valikukoht. Tuleviku ülesannetega toimetulekuks on vaja ergutada moodsa tehnoloogia kasutuselevõttu põllumajanduses, mitte aga lõputult ideoloogia üle targutada. Põllumajandusettevõtted peavad saama teha kindlaid plaane ja me ei saa iga paari aasta tagant kurssi muuta. Nii paneme nende rahalised vahendid liiga suure löögi alla. Kõigile siinolijatele peaks olema ju täiesti selge, et igale poliitilisele suunamuutusele järgnevad uued seadused ja direktiivid, mis omakorda nõuavad investeeringuid, kuid ei suurenda samal ajal põllumeeste tulusid.
Meie ei peaks hoolima sellest, kas põllumajandusettevõte on suur või väike, vaid sellest, et teda majandatakse hästi. Meie ei peaks hoolima sellest, kas tegemist on tavalise või mahetootmisega, vaid sellest, et ressursse kasutatakse vastutustundlikult. Me ei peaks hoolima sellest, kui palju loomi peetakse, vaid sellest, et igaüht neist koheldakse hästi. Meie jaoks peaks olema oluline see, et meil Euroopas oleks tulevikus piisavalt taskukohaste hindadega kvaliteetset toitu. Lõppude lõpuks ei ole Euroopa ju üksinda maailmas.
Hynek Fajmon
(CS) Austatud juhataja! Lõpuks hakkab lähemale jõudma päev, mil ühetaoline põllumajanduspoliitika kehtib nii vanades kui ka uutes liikmesriikides, mil tehakse lõpp kümme aastat kestnud uute liikmesriikide põllumajandustootjate diskrimineerimisele. Mul on selle üle väga hea meel. Loodan, et uuel programmiperioodil ei suruta neile peale uusi diskrimineerivaid tingimusi. Kahjuks tuleb tõdeda, et Albert Dessi raportis üks selline ettepanek sisaldub. Pean esmajoones silmas suuremate põllumajandusettevõtete otsetoetustele ülemmäära seadmise idee toetamist. Leian, et taolise käitumisega diskrimineeritakse selliseid liikmesriike nagu Tšehhi Vabariik, kus ajaloolistel põhjustel on suuremad põllumajandusettevõtted kui mujal Euroopa Liidus.
Seepärast olen otsetoetuste ülemmäära vastu, kuna see vähendab põllumajanduse tõhusust kogu Euroopa Liidus. Põllumajanduse põhieesmärk on alati olnud toidu tootmine. Nüüd aga soovivad paljud poliitikud, eriti aga Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon ja vasakpoolsed, muuta põllumehed biokütuse tootjateks ja globaalse soojenemise vastu võitlevateks sõdalasteks. Sellist asja mina toetada ei saa.
Alyn Smith
Austatud juhataja! Nagu kolleegid minu fraktsioonist ja teised parlamendiliikmed, soovin minagi kiita raportööri. See töö ei olnud lihtne ei talle ega kellelegi meist ning meie ees täna olev raport sai ühistöö käigus palju paremaks ning sisaldab mõndagi imetlusväärset.
Eriti meeldib mulle otsetoetustega jätkamise idee ning see, et punktis 15 nimetatakse sõnaselgelt loobumist ajalooliste võrdlusaluste kasutamisest ning punktis 16 õiglasemat jaotust liikmesriikide vahel ning liikmesriikide piirkondade ja rahvaste vahel.
Olen pärit Šotimaalt ning seetõttu on mul eriti hea meel vähemsoodsatele piirkondadele punktis 82 avaldatava tugeva toetuse üle. Tean ka seda, et nii Šotimaa kui ka muude piirkondade põllumajandusettevõtjad on rahul punktiga 44, kus rõhutatakse, et nõuetele vastavus peab olema riskipõhine ja proportsionaalne. Lugupeetud volinik! Ehk mainiksite eriti seda punkti mõnele oma audiitorist kolleegile.
Kuigi raportis on paljugi imetlusväärset, olgem siiski ausad iseendi ja oma valijatega. Kõik see on mõttetu, kui välja jäetakse punkt 1, kus nõutakse tugevat ja säästlikku ÜPPd, mille eelarve on vastavuses seatud kaugeleulatuvate eesmärkidega. Nagu teisedki kolleegid, olen ka mina mures tänaste kuulduste tõttu, nagu kavatseks president Barroso suuri eelarvekärpeid, eriti teise samba puhul.
Lugupeetud volinik! Teil on vaja iga võimalikku liitlast neis aruteludes komisjoni ja liikmesriikidega. Meie põllumajandustootjatele ja kodanikele on tarvis korralikult rahastatud ning ambitsioonikat ÜPPd. Euroopa põllumajanduse edulugu on vaja veel kirjutada. Praegu ei ole aeg pisiasjade üle tülitseda.
Bairbre de Brún
(GA) Austatud juhataja! Tervitan Albert Dessi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformi käsitlevat raportit ning tänan teda tehtud töö eest!
Sellenädalane hääletus annab aimu sellest, mida Euroopa Parlament soovib ÜPPd käsitlevas seadusandlikus ettepanekus näha. Ka eelseisev eelarvet käsitlev hääletus on ülioluline, et tagada tulevikus põllumajanduse piisav rahastamine.
Meil on vaja tugevat ja säästlikku kahele sambale toetuvat ÜPPd, mis hoiab tootjad maal, tagab keskkonnakaitse, ergutab maamajandust ning kohtleb õiglaselt ja läbipaistvalt kõiki, kes töötavad toiduainete tarneahelas.
Esimese samba keskkonnahoidlikkusega seonduvad tegevused peavad olema selged ja hästi väljatöötatud ning tulemused hõlpsasti mõõdetavad; teise samba rahastamine peab olema küllaldane ja õiglane.
Giancarlo Scottà
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõikidest Euroopa poliitikasuundadest on ühine põllumajanduspoliitika vajanud aastate jooksul enim ajakohastamist, et tulla toime pidevate muudatustega majandusrindel, sh rahvusvahelisel tasandil toimuvate muudatustega.
Ajakohastamisel on alati olnud kaks põhieesmärki: sissetuleku tagamine Euroopa põllumajandustootjatele ja alalõpmata väheneva ELi eelarvega toimetulemine, unustamata seejuures paljusid teisi eesmärke, mis on seotud tootmise, keskkonna, elurikkuse ja veeressursside kvaliteediga.
Nagu eelmised sõnavõtjad juba rõhutasid, on homme hääletusele tulev ÜPP reform erakordselt tähtis, kui soovime põllumajandustootjate sissetulekut jätkuvalt tagada. Eesmärk ei ole seega mitte otsetoetuste vähendamine, vaid toetuste ja maaelu arengu vahel tasakaalu leidmine, nõnda et süsteem muutub lihtsamaks ja õiglasemaks, seadmata aga löögi alla konkurentsireegleid.
Rääkides ÜPP eesmärkidest Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis, võib ÜPP anda panuse säästlikku majanduskasvu, reageerides hästi uutele katsumustele ning võttes arvesse 27 liikmesriigi põllumajanduse mitmekesisust ja rikkust ning eripära.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Loomulikult on meil tarvis tugevat ÜPPd. Põllumajandussektor annab Euroopa majandusele selgelt lisandväärtust. Põllumajandus täidab mitut funktsiooni, aidates nõnda kaasa avalike hüvede loomisele, mis on kasuks kogu ühiskonnale. ÜPP eelarve peab vähemalt praegusele tasemele jääma ning uue ÜPP jaoks peavad olema tagatud samasugused vahendid ja eesmärgid.
Avaliku dialoogi tähtsaima küsimusena peab ÜPP vahendite jagamine Euroopa Liidu põllumajandustootjate vahel olema ülimalt hoolikas. Kogu Euroopa Liidus läbivalt ühtse määra kasutamisele eksisteerib laialdane vastuseis. Minu arvates on meil vaja objektiivseid kriteeriume, mis võtavad õigesti arvesse iga ELi liikmesriigi põllumajandussektori eripärasid. Headeks ettepanekuteks loen otsetoetustele ülemmäära kehtestamist, väikepõllumajandustootjatele eritoetuse sisseseadmist ja toetuse maksmist vaid aktiivsetele põllumajandustootjatele.
Põllumajanduslikke keskkonnameetmeid peaks olema lihtne rakendada, nendega peaksid kaasnema kohased tasakaalustavad meetmed ning need ei tohiks tekitada täiendavat halduskoormust. Põllumajandusturgudel laialdaselt leviv ebastabiilsus, kliimaga seotud riskid ning toidukriis sunnib meid käivitama tõhusaid meetmeid. Kasutuselolevaid turu reguleerimise meetmeid tuleb tugevdada. Samuti on meil tarvis alalist kriisijuhtimise fondi. Põllumajanduslike sissetulekute stabiliseerimisvahendi loomise mõte on hea. Lõpetuseks tahaksin rõhutada noortele põllumajandustootjatele suunatud tõhusate meetmete vajadust.
Suur tänu raportöörile Albert Dessile hästi tehtud rakse töö eest! Lugupeetud volinik! Euroopa Parlament avaldab poliitilist vastuseisu igale katsele ÜPPd nõrgestada. Usun, et seda mõtet toetavad kõik parlamendi fraktsioonid ja seda tuleb väga tõsiselt võtta.
Ulrike Rodust
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tahaksin tänada raportööri ning mul on hea meel selle üle, et raport kannab endas selgesti äratuntavaid sotsialistlikke, sotsiaaldemokraatlikke jooni. Me soovime säästvat, ökoloogilist ja sotsiaalset põllumajanduspoliitikat. Me soovime keskkonnahoidlikkust ning see olgu esimeses sambas. Nõuetele vastavus ja süsteemi põllumajanduslikud keskkonnameetmed ei ole seni olnud piisavad selleks, et ära teenida kogu ühiskonna toetust, kuid just seda on meil tarvis.
Meie põhieesmärk peab olema kvaliteetse ja säästva toidutootmise ning aktiivsete ja elujõuliste maapiirkondade tagamine Euroopas. Meil tuleb kindel piir panna üha kasvavale maade mahajätmisele, sest me vajame inimesi; inimesi, kes hoolitsevad põllumajandussektori eest, aga ka sellega külgnevate teiste sektorite eest. Komisjonist alguse saanud kuulujutud järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kavandatavast suurest kärpeplaanist maaelu arengu vallas ei ole vastuvõetavad.
Maapiirkondade ja kogu Euroopa pärast peab jätkuma töö ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) teise samba tugevdamise nimel. Tahaksin esitada üldise hoiatuse kõigile, kel on kavas põllumajanduse rahastamist kärpida. Kui seda tehakse, siis reformi ei tule. Siis jääb kõik nii nagu praegu. Seda ei ole küll kuidagi võimalik Euroopa kodanikele selgeks teha.
Richard Ashworth
Austatud juhataja! Parlament on minu meelest ülemäära optimistlik, nõudes põllumajanduse eelarve samaks jätmist või isegi suurendamist. Praegu on rasked ajad ja eelarve ei ole piiramatu. Leian, et need ettepanekud tuleb tegelike võimaluste valguses üle vaadata, kui ELi üldeelarvet millalgi järgmisel aastal kindlaks määrama hakatakse.
Me peame naasma nende teemade juurde, mis ühises põllumajanduspoliitikas tegelikult kõige tähtsamad on. Põhirõhk olgu toiduga kindlustatusel, toiduohutusel, elurikkusel, kliimamuutusel, uutel tehnoloogiatel ning elujõulise ja konkurentsivõimelise turupõhise tööstuse loomisel.
Leian, et komisjoni ettepanekud on kaldunud kõrvale kahe eelmise raporti suunast. Neil puudub siht ning nad on liiga keerulised. Mul on hea meel tõdeda, et Albert Dessi ettepanekutega on loodud väga mõistlik raamistik, mille põhjal saame tulevast reformi kujundada.
Elisabeth Köstinger
(DE) Austatud juhataja! Albert Dessi raportis käsitletakse keskkonnakaitset ja kliimaküsimusi seoses põllumajandusega ning põllumajanduse konkurentsivõime suurendamist. Nimetatud teemadel oleme läbirääkimistega saavutanud head kompromissid. Mulle tundub, et peaksime toetama hästi läbimõeldud ülemmäärade kehtestamist põllumajandusettevõtetele, eriti juhul, kui toetusesaajateks on hargmaised kontsernid, kellele vahetevahel makstakse niisuguseid summasid, mis kuidagi ei saa olla põhjendatud.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon on kindlalt põllumeeste poolel, kui asi puudutab bürokraatia vähendamist. Mõned on soovitanud kogu süsteemi täielikku ümberkorraldamist ja sellega kaasnevad lisakontrollimised on täiesti mõttetud. Üks peab olema täiesti selge: kui tarbijad loodavad, et Euroopa põllumajandus muutub keskkonnahoidlikumaks ja säästvamaks, siis tuleb asjaomaseid meetmeid ka vajalikul määral rahastada.
Mina olen kindlalt ELi põllumajanduseelarve kärpimise vastu järgmisel eelarveperioodil. Ajakirjanduses avaldatud komisjoni presidendi Barroso kavatsuse kohta maaelu arengu eelarvet tugevasti kärpida, ütlen otse: kui komisjon loobub maaelu arengu programmidest, siis laseb ta sellega maapiirkonnad verest tühjaks. Praegu hästi toimivad struktuurid põllumajanduses kannataksid teise samba kärbete tõttu oluliselt. José Manuel Barrosol oleks kasulik täiskogu nõu kuulda võta.
Ühine põllumajandus on ja jääb üheks peamiseks ühenduse poliitika ning ELi eelarve valdkonnaks. Me ei tohi kasvava üleilmse konkurentsi tingimustes oma põllumajandusettevõtetele täiendavaid kitsendusi teha, samal ajal ka toetusi vähendades. Vastupidi: teise samba investeeringutoetused ergutavad ja soosivad uuendusi. Sellest saavad kasu kõik maapiirkondade elanikud. Põllumajanduse tuleviku tagamiseks tuleb eriti rakendada noortele põllumajandustootjatele suunatud meetmeid. Meie tulevane põllumajanduspoliitika näitab, kas Euroopa suudab ennast edaspidi ise ära toita.
Iratxe García Pérez
(ES) Austatud juhataja! Täna pärastlõunane arutelu näitab selgesti, et täiskogu toetab tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, mis suudab tagada toiduohutuse ning keskkonnasäästlikkuse ja tööhõive maapiirkondades ja on kindlalt otsustanud selle ka saavutada. Sellisel juhul aga ei saa me lubada ÜPP eelarves mingeid kärpeid ja ma loodan, et täiskogu sedagi põhimõtet toetab. Loetletud ülesannete täitmiseks on tarvis piisavalt raha.
Peame suutma tagada põllumajandustootjatele nende sissetulekud ja looma turumehhanismid, mis aitavad ennetada ja lahendada sellist hindade volatiilsust nagu praegu.
Ühtlasi ei tohiks unustada viimaste nädalate arengut puu- ja köögiviljasektoris, mis näitab selgesti, et uues ÜPPs peavad olema tõhusad, kiiresti rakendatavad ja löögi alla sattunud sektori vajadusi arvesse võtvad kriisidele reageerimise mehhanismid.
Julie Girling
Austatud juhataja! Tänan Albert Dessi väga huvitava ja sisuka raporti eest! Nii keerulise teema puhul on vältimatu, et mõnede asjadega ollakse nõus ja teistega mitte.
Euroopa kulutustest läheb 42% ÜPP rahastamiseks, mistõttu peame kodanikele selle raha kasutamisest kindlasti põhjalikult aru andma. Arvestades kasvavaid, lausa järsult kasvavaid toiduhindu ja murelikke hoiatusi varustuskriisi kohta, eeldab enamik, et ÜPP põhirõhk peab olema tootlikkuse ja tõhususe suurendamisel.
Muidugi tuleb keskkonna eest hoolitseda, olen ise keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni liige ning tean seda väga hästi, aga praegu valitseb suur oht, et meil valmib raport, kus tehakse suuri sõnu "esimese samba keskkonnahoidlikumaks muutmisest”, kuid samas eemaldume tähtsaimast - tõhususest. Just selle loogika põhjal ei toeta ma suurte põllumajandusettevõtete toetustele ülempiiri seadmist. Selle sammuga põlistaksime ametlikult ebatõhususe ja see ei ole kuidagi põhjendatud.
Elisabeth Jeggle
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Nagu kõik eelmised sõnavõtjad, alustaksin minagi tänusõnadega raportööri aadressil: ta on pühendunult seda tööd teinud ning otsustavalt kompromisside nimel tegutsenud. Olen kindel, et see polnud lihtne, kuid oleme saavutanud head kompromissid.
Me toetame konkurentsivõimelist ja säästlikku Euroopa põllumajandust. See tähendab, et meie põllumehed toodavad kõrgeima kvaliteediga toitu. Lisaks aga kujundame meile ja teile ehk kogu ühiskonnale nähtavaid ning puhkuseks kasutatavaid kultuurmaastikke, mille kaudu luuakse töökohti mitte ainult põllumajanduses, vaid ka turismi alal ja paljudes muudes valdkondades. See on teenus, mida põllumajandus ühiskonnale osutab, kuid mida ühiskond, vahel ka meie ise, liiga vähe hindame. See on laiaulatuslik teenus ja selline laiaulatuslik teenus ei ole küll ära teeninud põllumajanduse eelarve vähendamist; kui vähegi võimalik, tuleks seda vältida.
Lugupeetud volinik! Me toetame teie lähenemisviisi, mis toob esimesse sambasse rohkem ökoloogiat ja keskkonnahoidlikkust. See lähenemisviis ei tohi aga põhjustada nende riikide ja põllumajandusettevõtjate diskrimineerimist, kel juba on põhjalikud keskkonnaprogrammid teise samba raames. Tuleb leida kummagi poole suhtes õiglane lahendus.
Keskkonnaprogrammid on kulukad. Olen tungivalt teise samba kärpeplaanide vastu, millest ajalehtedes kirjutatakse ja mida mitu kolleegi on maininud. Meil on vaja tugevat esimest sammast. Meil on vaja ka tugevat teist sammast, mille toetuseks oleme sõna võtnud. Lugupeetud volinik! Toetame teie sellesuunalisi jõupingutusi.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Nii parlament, komisjon kui ka nõukogu on ühel meelel selles, et ÜPP eelarve peab olema korralik ning jääma vähemalt praegusele tasemele. Tähtis on jääda kahe samba süsteemi juurde, jätta alles otsetoetused, tugev maaelu arengu poliitika ning parandada konkurentsivõimet ja suurendada keskkonnateadlikkust. Ühtviisi olulised on innovatsioon, teadus- ja arendustegevus. Maaelu arengu keskmes peaksid olema keskkondlikud avalikud hüved ja tehnoloogiad, mis leevendavad kliimamuutuse mõju, suurendavad elurikkust ning parandavad veemajandust. Tulevikus on täiendavat rahalist abi tarvis uutele liikmesriikidele, et nad jõuaksid teistele järele ning tagaksid neile paremate kaasrahastamise tingimuste kaudu juurdepääsu maaelu arengu toetustele ka pärast 2013. aastat. Oluline on tagada võrdsed konkurentsitingimused ja võrdsed võimalused ka uutele liikmesriikidele alates 2014. aastast. Samuti ei tohi suuri põllumajandusettevõtteid väikestele vastandada.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Olgem ausad, alguses paistis küll, et need 1267 muudatusettepanekut saavad meile hukatuseks! Seepärast otsustas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis esitada nii vähe muudatusettepanekuid kui võimalik. Seisame uhkelt tugeva ja ühtsena oma variraportööri Stéphane Le Folli selja taga. Samuti oli meil hea meel töötada koos teiste fraktsioonide ja raportööriga edasipürgliku kompromissi saavutamise nimel.
Minu meelest on väga tähtis anda abi esmajoones aktiivsetele põllumajandustootjatele, mitte maaomanikele. Nii toetame toiduga kindlustatust, aga ka säästvamat ja keskkonnasõbralikumat põllumajandust, kus ressursse majandatakse tõhusamalt ning antakse panus võitlusse kliimamuutusega.
Ka on meil hea meel selle üle, et keskkonnahoidlikkuse komponent saab esimese samba kohustuslikuks osaks ning et otsetoetused jagunevad ühtlasemalt liikmesriikide ja eri põllumajandussektorite vahel.
Esmakordselt ajaloos oleme loonud toetuste vähendamise süsteemi, mis tugineb tööhõive ja keskkonnaaspektidega seotud kriteeriumidele. Noorte põllumajandustootjate abistamiseks ja ettevõtete loomise ergutamiseks on ette nähtud toetusmeetmed ning soodustused. Põhimõtteliselt on meil kõik olemas selleks, et komisjon ja parlament võiksid üheskoos välja töötada uue ühise põllumajanduspoliitika, toidupoliitika ja keskkonnapoliitika, mida me nii hädasti vajame.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Austatud juhataja! Vajame ühise põllumajanduspoliitikaga tagatud tugevat põllumajandussektorit, millel on piisav eelarve Euroopa toiduga kindlustamiseks.
Leian, et Euroopa põllumajandustootjatel on õigus inimväärsele sissetulekule, mis toiduga kindlustatuse tagamise kõrval on põhiline põhjendus ÜPP säilitamisele. Otsetoetuste jagunemine peab aga olema õiglasem nii liikmesriikide kui ka põllumajandustootjate vahel. Loodan, et tulevases õigusakti ettepanekus leidub lahendus sellise ebaõigluse ja ebavõrdsuse kaotamiseks. Samas tahan tänada komisjoni kavatsuse eest luua väikepõllumajandustootjatele lihtsustatud rahastamiskava.
Samavõrd tähtsad on noortele põllumajandustootjatele suunatud programmid. Neid tuleb toetada põllumehe ameti valimisel ning ma ei pea silmas mitte ainult nende panust maaelu arengusse, vaid ka vajadust tagada põlvkondade vahetumine, mis on keskpikas ja pikas perspektiivis Euroopa põllumajanduse tulevikule hädavajalik.
Jarosław Kalinowski
(PL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kardan, et Albert Dessi raportis on üks väga paha viga. Punkt 16 on suures vastuolus ühtse turu võrdsete konkurentsitingimuste põhimõttega. Ühelt poolt nähakse ette ajalooliste võrdlusaluste kasutamisest loobumine ja teiselt poolt sanktsioneeritakse tohutuid erinevusi otsetoetuste maksmisel eri liikmesriikide põllumajandustootjatele. Ühed saaksid hektari kohta 200-250 eurot, teised 350 eurot või üle 400 euro; ja ma ei räägi siin ainult jagunemisest uuteks ja vanadeks liikmesriikideks, sest ka Portugali, Hispaania, Ühendkuningriigi, Austria, Soome ja Rootsi põllumehed saaksid väiksema määraga toetusi. On ülim aeg ka põllumajandussektoris võrdsed konkurentsitingimused kehtestada ning ilmselgelt peaksid mis tahes erinevused põhinema vaid objektiivsetel kriteeriumidel.
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõik teavad, kui tähtis on ühine põllumajanduspoliitika ja kuidas on see kaasa aidanud ELi arengule ja toiduga kindlustamisele.
Pärast 2013. aastat omandab ÜPP keskkonnaga seonduvate katsumuste ning kliimamuutusevastase võitluse tulemusena uue rolli, mistõttu arvan, et vajame tugevamat ja säästvamat ÜPPd, millel on seatud eesmärkide täitmiseks piisav eelarve ning mis paneb erilist rõhku kvaliteetsele toidule ning väikepõllumajandustootjate vajadustele. Põllumajandussaadustega spekuleerimine ja nende hindade äärmine volatiilsus seavad toiduga kindlustatuse löögi alla ning nõuavad paindlikke meetmeid. Võimalike turu kõikumiste vastu tuleb võtta kontratsüklilisi meetmeid, mis peaksid paiknema esimeses sambas ning käivituma kiiresti ning automaatselt.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! See raport ei lahenda pealkirjas nimetatud tulevikuprobleeme, kuid hullem on see, et see ei lahenda ka suuri hetkeprobleeme. Seepärast esitasime hulga muudatusettepanekuid, mis on meie arvates praeguse ühise põllumajanduspoliitika põhjalikuks reformimiseks vajalikud.
Rõhutaksin siinkohal turu reguleerimist ja sekkumist propageerivaid meetmeid, mille eesmärk on tagada toodangu eest õiglase hinna maksmine põllumajandustootjatele ning kaitsta iga riigi õigust toota. Muu hulgas toetame näiteks piimakvootide süsteemi säilitamist, kuna see on üks põhilisi tingimusi tootjate kaitseks eriti haavatavates riikides; samuti oleme istutusõiguse säilitamise poolt veinisektoris ning alkohoolsete jookide destilleerimise ja erakorralise destilleerimise toetuste allesjätmise poolt; ühtlasi pakume välja ELi rahastatava riikliku kindlustussüsteemi loomise põllumajanduse tarvis, mis tagaks põllumajandustootjatele minimaalse sissetuleku looduskatastroofide puhul. Esitasime ettepanekuid, mille eesmärgid on sotsiaalselt säästlik ja keskkonnahoidlik põllumajandus, kuigi kujutlus sellest ei sobi kuidagi kokku raportis esitatud häbitute avaldustega ainult turule ja konkurentsivõimele lootmajäämise kohta.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Minu fraktsioon toetab üleüldse EList ja seega ka ÜPPst lahkumist. Tegelikkuses oleme ikka selle sees ja nõnda tuleb vaadata, kuidas olukorda kõige paremini ära kasutada.
Mida me Albert Dessi raportist arvame? See meenutab veidi seda kuulsat karikatuuri vaimulikule serveeritud mädamunast, kes ütleb alandlikult, et osa on ju söödav! Otsetoetuste sidumine keskkonnakaitse- ja maastikuhalduse nõuetele vastavusega võib ju hea olla, kuid ainult tingimusel, et seda ei seata sõltuvusse sellistest poolreligioossetest totrustest nagu kliimamuutus ja sotsiaalne mitmekesisus.
Raportis mööndakse, et põllumajandussektorit tuleb jätkuvalt toetada riikliku hinnasekkumise abil, sest toodetavaid koguseid ei ole võimalik täpselt prognoosida ega kavandada ning põllumajandussaaduste nõudluse puhul on hinnaelastsus madal. See on oluline toiduga kindlustatuse tagamiseks ja hindade kõikumise vältimiseks.
Meie vaatevinklist on olulisim, et Ühendkuningriik ei oleks enam ÜPP kulude katmisel netorahastaja.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Austatud juhataja! Selle tähtsa raportiga tehti kaua tööd ning saavutati hulk kompromisse. Tulemuseks on laiapõhjaline hästi tasakaalus tekst, mis arvestab paljusid ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames lahendamist vajavaid küsimusi.
Raport annab suunised, millest õigusakti ettepanekus lähtuda, ning ma kiidan selle eest raportööri. Mõned ettepanekud aga teevad mind murelikuks ning ma hoian nende edasisel käekäigul hoolega silma peal. Pean silmas toetuste ümberjagamist, mis minu nägemuse kohaselt peaks toimuma rangelt esimese samba raames ning ainult objektiivsete kriteeriumide alusel, nõnda et mingite korrektsuse kriteeriumidega ei hakata ümberjagamise eesmärki õõnestama, sest siis kipuvad asjad jääma just nii, nagu nad enne olid.
Vajame õiglasemat ÜPPd, millel on kõige ettenähtu saavutamiseks piisav eelarve. Samuti osutan vajadusele võtta kauakannatanud piimandussektor ÜPP poliitiliste arutelude päevakorda - selleks tuleks vastu võtta muudatusettepanekud nr 16, 12 ja 5.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Austatud juhataja! Ühise põllumajanduspoliitika eesmärk on tagada Euroopa kodanikele katkematu toiduga varustamine. Peame pakkuma ohutut kvaliteettoitu taskukohaste hindadega. Seda ootavad tarbijad. Toidu tootmisel ja töötlemisel tuleb hoolitseda keskkonna eest. Meie toetame ühist põllumajanduspoliitikat ja oleme vastu selle riigistamisele. Me toetame suurt eelarvet ja oleme vastu ühise põllumajanduspoliitika vahendite kärpimisele. Otsetoetusi tuleks maksta lihtsa meetodi kohaselt võrdselt kõigile põllumajandustootjatele kõikides liikmesriikides.
Ärgem unustagem, et otsetoetused moodustavad vaid osa põllumajandustootjate sissetulekutest! Seepärast on tähtsad ka turu reguleerimise meetmed. Põllumajandustootjatele garanteerivad sissetuleku head hinnad ja stabiilne turg. Peame tagama maapiirkondade elanikele juurdepääsu avalikele teenustele, nagu haridus, raviteenused, transporditeenused, spordi- ja kultuurivõimalused. Need on meetmed, mis kuuluvad teise samba ja ühtekuuluvuspoliitika alla.
Lugupeetud volinik! Jätame alles programmi, mis võimaldab meil toiduga varustada Euroopa vaeseimaid kodanikke.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Toiduga kindlustatus on üks tuleviku ülesandeid. ÜPP peab selle ülesande lahendama. Uus poliitika peab praegusest kaasa võtma kõik hea ning parandama vead.
Usun, et just seda Albert Dessi raport saavutabki. Pakutakse välja kaks sammast: otsetoetused ja maaelu areng. Ajaloolistest kriteeriumidest loobutakse ja hakatakse nõudma objektiivseid kriteeriume. Kõikidele liikmesriikidele võrdse otsetoetuse maksmist ette ei panda. Tuleb teha õiglaselt vahet, võttes aluseks geograafilised ja majanduslikud tingimused ning kehtestada alam- ja ülemmäärad Euroopa keskmisest lähtuvalt. Rõhk on keskkonnaaspektidel ning siingi on ette näha lihtsustamist. Alles jääb tugev maaelu arengu komponent ning taotletakse eelarve säilitamist vähemalt 2013. aasta tasemel ka 2014. aasta järel.
Mul on hea meel, et esimene komisjoni teatise järel koostatud parlamendi raport sisaldab nii palju teatisega ühiseid suunised.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Austatud juhataja! Tähtsaim mõte, mis täiskogult täna tuleb on järgmine: parlament soovib, et ühine põllumajanduspoliitika oleks õiglane, st et kõikidele tootjatele oleks tagatud piisava tasemega sissetulek sõltumata nende tegevusalast ja tegevuskohast.
Selle saavutamiseks peab ÜPP kohanema uue olukorraga: vaja on julget poliitikat otsetoetuste valdkonnas, turu haldamisel (sh ajakohastatud sekkumishinnad) ning maaelu arengu korraldamisel. Uus ÜPP tuleb sobitada ka 2020. aasta strateegiasse, aga ühes sellega ei tohi ära võtta mitte ühtegi eurot, sest kavandatavate keskkondlike, sotsiaalsete ja tervisega seotud ülesannete lahendamiseks ei ole vahendeid kindlasti mitte ülearu.
Olen eriti rahul volinik Cioloşe teatega selle kohta, et kasutatakse ka kõiki esimese samba võimalusi noorte kaasamiseks põllumajandusse. Vahel pöörame õigusega tähelepanu olemasolevate töötajate tingimuste parandamisele, jättes aga avalikus arutelus puudutamata selle, mida on tarvis teha uute töötajate toomiseks põllumajandusse, et tagada ja parandada meie tootmist, arvestades, et enim noori põllumajandustootjaid toetanud riikides on maade mahajätmise risk väikseim. Tegemist on kogu Euroopat puudutava väga suure probleemiga, mida mitte mingil juhul ei tohiks lubada lahendada riigisisese suva kohaselt.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Mul on üks kodukorda puudutav märkus: sooviksin tuua esile eesistujariigi Ungari šokeeriva suhtumise, mis on tõenäoliselt üks halvimaid, mida on ELis esinenud. Eesistujariik osales esimesel arutelul Euroopa Ülemkogus, lahkus ühist põllumajanduspoliitikat käsitleva arutelu alguses ja ühines taas aruteluga majanduse juhtimise teemal. See annab märku sellest, kuidas ta hindab Euroopa põllumajandust ja Euroopa põllumajandustootjaid. Kuna aga ühine põllumajanduspoliitika moodustab 40% eelarvest, oleks eesistujariik Ungari pidanud jääma arutelule. See on üks minu tähelepanekutest.
Oreste Rossi
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Me hääletame algatusraporti poolt, sest ühine põllumajanduspoliitika on väga oluline tööriist Euroopa põllumajanduse ning ELi tootjate ja toodete jaoks võrreldes Euroopa-väliste tootjate ja toodetega.
Praegusel rahastamistasemel põhineva raporti põhipunktides nähakse ette uued ja põhjendatud kriteeriumid rahaliste vahendite jaotamiseks, sest ajaloolist kriteeriumit ei kasutata enam otsetoetuste ümberjaotamise parameetrina. Põllumajandustootjatele tehtavate maksete jaoks on tehtud eraldis, sealjuures arvestades tootmise väljundit, ja kulusid ning makseid on lihtsustatud. Raportis nõutakse otsetoetuste kärpimist ja nende eraldamist vaid aktiivsetele põllumajandustootjatele tagamaks, et toetusesaajad oleksid need, kes tegelikult maad harivad, mitte spekulaatorid.
Peame oluliseks veel punkti, mis on seotud maaelu arendamise ning kogu loodus- ja inimpotentsiaali tugevdamise abil kvaliteetse põllumajandustoodangu ja mägipiirkondade kaitsmisega. Uue ühise põllumajanduspoliitika üks eesmärke peab olema uute põllumajandustootjate, eelkõige noorte põllumajandustootjate integreerimine peamiste eelarve rubriikidega ning vähendada koormust ja bürokraatiat.
Herbert Dorfmann
(DE) Austatud juhataja, volinik! Head kolleegid! Dessi raport kujutab suurt sammu edasi ühise põllumajanduspoliitika reformi suunas. On väga oluline, et leiaksime ja rakendaksime ühtse aluse põllumajandustoetuse eraldamiseks. See hõlmab eelkõige esimese samba eraldiste õiglasemaks muutmist. Minu arvates on ülim aeg ajaloolisest meetodist loobumiseks.
Meil on palju arutelusid rahaliste vahendite jaotamise kohta liikmesriikide vahel, kuid me peame arutama ka seda, kuidas neid jaotatakse liikmesriikidesiseselt. Sel puhul esineb palju tasakaalustamatust. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ebasoodsate tingimustega piirkondadele, eelkõige mägipiirkondadele ja väikepõllumajandustootjatele. Mis puudutab ebasoodsates tingimustes olevaid piirkondi, volinik, siis 12 kuud tagasi esitas täiskogu raporti nende ümbermääratlemise kohta, mille suhtes olime äärmiselt kriitilised. Me ei ole sellest midagi rohkem kuulnud ning oleksin väga huvitatud komisjoni arvamusest selle kohta.
Dacian Cioloş
Austatud juhataja! Pärast enam kuni tunniajalist arutelu kolleeg Dessi raporti üle jään ma väga optimistlikuks mitte üksnes homse hääletuse ja raporti toetamise suhtes, mis on väga sarnane komisjoni eelmise aasta lõpu teatises sisalduvate ettepanekutega, nagu ma mainisin oma sissejuhatavates märkustes, vaid ka tulevase ühise põllumajanduspoliitika suhtes.
Sooviksin korrata seda, mida ütlesin oma sissejuhatuses: jään truuks põhimõttele säilitada tasakaal ja vastastikune täiendavus ühise põllumajanduspoliitika kahe samba vahel. Samuti kavatsen säilitada ühises põllumajanduspoliitikas tugeva teise samba. Meil on tõepoolest palju teise sambaga seotud püüdlusi: territoriaalne tasakaal, keskkonnaküsimused, noored põllumajandustootjad, väikepõllumajandustootjad ja maaelu areng. Võin teile kinnitada, et mina, president Barroso ja komisjon peame teist sammast prioriteediks. Seda ei seata ohvriks aruteludel ühise põllumajanduspoliitika eelarve kohta. Lubage mul seda teile kinnitada - ja ma kõnelen ka president Barroso nimel!
Samuti ei taha ma seada toidu küsimust, mis jääb ühise põllumajanduspoliitika peamiseks ja sisuliseks eesmärgiks, vastu keskkonnaprobleemidele, ka komisjoni teatises ei seata neid teineteise vastu. Me teeme ettepaneku anda tasakaalustatud toetust mitmele põllumajandustavale. Sellega tagatakse tasakaal finantsilise konkurentsivõime eesmärgi ning oma loodusressursside taastumissuutlikkuse säilitamise ja konserveerimise soovi vahel. Tegelikult ma ei näe, kuidas põllumajandus saaks pika- ja lühiajalises perspektiivis olla konkurentsivõimeline ilma loodusressursside hoolika juhtimiseta. Sel põhjusel soovime leida tasakaalu ühise põllumajanduspoliitika sees, mitte vastandada toiduainetega seonduvaid probleeme keskkonnaküsimustega.
Veel on küsimus eesmärgipärasemast ühisest põllumajanduspoliitikast. Kolleeg Ashworth tõstatas selle küsimuse, kuigi ma ei näe teda enam siin. Komisjon teeb ettepaneku eesmärgipärasemate otsetoetuste kohta. Ütlen veel kord, et minu arvates on Albert Dessi raportis tehtud ettepanekud vägagi kooskõlas sellega, mida komisjon kavatseb lisada oma seadusandlikesse ettepanekutesse.
Esitame ettepanekute meetmed, mis võimaldavad meil tegeleda kriisidega, olgu nendeks turukriisid, tervisekriisid ja äärmuslike ilmastikutingimustega seotud kriisid. Esitame just seda laadi vahendite ettepanekuid. Samuti sooviksin tänada parlamenti toetamast meid selle põhieesmärgi saavutamisel, mis annab kindlustunde põllumajandustootjatele tulevikus.
Pärast nende lisamärkuste tegemist lubagem mul lõpetada, kinnitades oma usku homsesse hääletusse ja Dessi raporti kvaliteeti. Ma saan teile lubada, et oktoobris, kui komisjon esitab oma seadusandlikud eesmärgid, saate te aru kõikidest põhipunktidest. Ma sooviksin teid veel kord tänada selle töö eest, mis on andnud tõelist lisaväärtust õigusaktide paketile, mille kohta esitab komisjon ettepaneku.
Albert Deß
Austatud juhataja, volinik! Head kolleegid! Sooviksin tänada kõiki selle intensiivse arutelu ja samuti toetuse eest, mida mulle on siin antud. Volinik, me kõik ootame teie oktoobri teatist ja seejärel head, positiivset koostööd. Euroopa põllumajandus on positiivne tegur. See toidab üle 500 miljoni inimest, põllumajandustootjat ja hoolitseb üle 170 miljoni hektari põllumajandusmaa eest, loob paljusid töökohti ülem- ja alamjooksu piirkondades, on maapiirkondade oluline tugipost ning on juba kõige jätkusuutlikum põllumajandussektor maailmas. Seetõttu ma ei mõista, miks president Barroso on rääkinud teise samba suurtest kärbetest. Seda tehes ohustab ta ka ELi 2020. aasta strateegia eesmärke, teisi sõnu enda eesmärke. Kui 14 miljonit põllumajandustootjat toidavad ära 500 miljonit inimest, kas siis on liiga palju tahta, et Euroopa põllumajanduspoliitikat kasutataks selle tagamiseks, et 500 miljonit inimest nii-öelda varustaks 14 miljonit põllumajandustootjat?
Siinkohal sooviksin rõhutada, et teatud küsimustes on minu esialgsest raportis kõrvale kaldutud, nagu on paar korda täna ka mainitud. Ma olen liiga kaua osalenud poliitilises mängus ja tean täpselt, miks koostasin raporti nii, nagu ma seda tegin. Kui ma oleksin kirjutanud raporti praeguse seisuga, siis mida oleks mul olnud pakkuda kompromissläbirääkimistel? Jätsin piisavalt varu tagamaks, et kõik oleksid rahul ja nüüdseks on saavutatud hea tulemus. Minu raportil oli seega oluline puhver.
Tulemusena soovisin saavutada seda, et saadaksime parlamendina märguande, et me käsitleme olulisi aspekte, mis on tähtsad Euroopa põllumajandustootjate hea tuleviku jaoks. Kui seadusandlikud ettepanekud on tehtud, volinik, siis töötame üheskoos intensiivselt hea tulemuse saavutamise nimel. Saan teile juba kinnitada, et tõenäoliselt saate te siin parlamendis suurema toetuse, kui mõned teised volinikud oleksid saanud. Me saame seda teile pakkuda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 23. juunil 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves
Põllumajandusega tagatakse taskukohaste kvaliteetsete toiduainete tarnekindlus; see tagab keskkonna ja tasakaalustatud maa kasutuse olulise kaitse; sellega luuakse töökohti, majanduskasvu ja jõukust. Põllumajandustootjatele toetuse andmine neile kuuluva maa suuruse alusel ei saa olla põhjendatud.
Oleme edukalt nõudnud subsiidiumite muutmist, nii ei saa 80% subsiidiumites tuua kasu vaid 20% suurpõllumajandustootjatele ja sel viisil oleme aidanud väikepõllumajandustootjaid. Oleme sillutanud teed ühise põllumajanduspoliitika suunas, mis on õiglasem Euroopa Liidu riikide ning põllumajandustootjate ja eri liiki toodete jaoks; mis austab meie regioonide konkreetseid tingimusi; mis on keskkonnasõbralik; ning mis edendab tööhõivet maapiirkondades.
Piimakvootide puhul peame kontrollima, kas prognooside põhjal on hea mõte jätkata kaheksa aastat tagasi tehtud otsuse elluviimist. See punkt on väga oluline Asooride jaoks, arvestades asjaolu, et sektor etendab strateegilist rolli ning kvoodid on olnud seni väga olulised piimatootjate jaoks. Pean seda rõhutama, sest seni ei ole veel esitatud alternatiive piimakvootide skeemile.
Elena Oana Antonescu
kirjalikult. - (RO) Oleme kõik teadlikud ühise põllumajanduspoliitika potentsiaalist ning olulisest rollist keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel, heade kaupade pakkumisel ja samuti ELi toiduainetega kindlustatuse eesmärkide saavutamisel. Väga oluline on aga, et põllumajandusest ja ühise põllumajanduse poliitikast rääkides oleksid võtmesõnad "lihtsustamine” ja "innovatsioon”. Peame keskenduma nendele poliitikameetmetele, millega ei kehtestata uut halduskoormust, sest me ei taha muuta oma põllumajandustootjate elu veelgi raskemaks. Ühine põllumajanduspoliitika peab muutuma õiglasemaks ja lihtsamaks. Usun, et me peame leidma õiglase tasakaalu välja pakutud poliitikaeesmärkide ja halduskoorma vahel. Peame tagama põllumajandustootjate heaolu ja tugevdama kohalikku majandust. Peame kaitsma keskkonda ning samuti tundma muret kvaliteetsete, ohutute ja tervislike toiduainete tootmise eest. Mis puudutab põllumajandust, siis tohi me keskenduda ainuüksi tehnoloogilistele lahendustele või aruteludele tehnoloogiliste lahenduste kohta. Peame võtma arvesse ka tarbimismustreid, jäätmeküsimust ning keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja tervise keerulisi suhteid.
Liam Aylward
kirjalikult. - Kõigepealt soovin tänada raportööri suurepärase töö eest! Lõppdokumendiga edastatakse selge sõnum komisjonile, mis on hetkel arutamas oma sisemist eelarvet järgmise finantsprogrammi kohta: nimelt näeb parlament tulevast ühist põllumajanduspoliitikat sellisena, mis suudab edendada Euroopa majandust tööhõive ja kasvu vallas. See on poliitika, mis tegeleb toiduainetega kindlustatusega; see on poliitika, mis pakub avalikke hüvesid, kaitseb keskkonda ja tugevdab bioloogilist mitmekesisust; ning see on vahend kliimamuutuse käsitlemiseks.
Euroopa põllumajandustöötajate suutlikkuse vähendamine ning nende konkurentsivõime ja elujõulisuse takistamine nõrga ühise põllumajanduspoliitikaga oleks kontraproduktiivne ja lühinägelik. See on sektor, millel on küllaldaselt potentsiaali laiendamiseks, majanduskasvuks, uurimistööks ja innovatsiooniks ning kliimamuutuste käsitlemiseks. Ühine põllumajanduspoliitika annab mõõdetavaid tulemusi ja selge investeeringute tulususe avalike hüvede pakkumise suhtes. Selles raportis toodud 2014. aasta järgsel ühisel põllumajanduspoliitikal on selged eesmärgid ja prioriteedid, mille kohaselt Euroopa põllumajandusettevõtted suudavad pakkuda ja hakkavad pakkuma tooteid, kuid neid peab toetama usaldusväärne eelarve.
Elena Băsescu
Minu arvates on kolleeg Dessi koostatud raport oluline ülemaailmse toidukriisi ja praeguste keskkonnariskide kontekstis. Ühise põllumajanduspoliitika uus versioon hõlmab selliseid väärtuseid nagu tarbijakaitse ja piirkondlik sidusus. Minu arvates sõltub pikaajaline tootlikkus suurel määral loodusressursside jätkusuutlikkust arengust, mis on tegevuskava järgmine eesmärk. Toetan algatust, millega edendatakse põllumajandustootjate aktiivsemat kaasatust maaelu arenguprogrammidesse, mis aitab tõsta kohalikku konkurentsivõimet.
Uue ühise põllumajanduspoliitika järgmine prioriteet on toiduainetega kindlustatus. Liikmesriikide koostöö on oluline, nagu nähtub E. coli'st põhjustatud kriisist sel suvel. Selleks et vältida toiduhindade kõikumisi, toetan kõikidele ELi põllumajandustootjate kättesaadavate täiendavate riskide vältimise meetmete vastuvõtmist.
Samal ajal on minu arvates oluline, et põllumajandustoetused oleksid õiglaselt jaotatud. Siinkohal peaksin näiteks rõhutama otsetoetuse mõju väikepõllumajandustootjate kasumlikkuse ja konkurentsivõime tõstmisele.
Erimaksed peavad olema suunatud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele, millel on erivajadused.
Nessa Childers
kirjalikult. - Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni liikmena ning pühendunud keskkonnaaktivistina eeldasin, et süsinikuajastu ühist põllumajanduspoliitikat esindav Dessi raport põhineb keskkonnaalgatustel, ressursside juhtimisel ja tugeval investeerimisel ELi ees seisvatesse laiematesse keskkonnaprobleemidesse. Seda silmas pidades avaldab mulle muljet see, kui suurel määral Dessi raport on pühendunud ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikuks muutmisele; väikese ja keskmise suurusega toiduainete tootjate toetamisele ning tulevikku vaatamisele, samal ajal käsitledes Euroopa põllumajanduse praeguseid probleeme. Arvestades, et komisjon on üldjoontes nõus parlamendi ettepanekutega, kutsun täiskogu üles tegema oma häält kuuldavaks tagamaks, et Euroopa Ülemkogu toetab ka selle ettepaneku eelarveettepanekuid.
Vasilica Viorica Dăncilă
kirjalikult. - (RO) Ühises põllumajanduspoliitikas on mitu probleemi, mille lahendamiseks oleks vaja, et Euroopa Liit ja liikmesriigid teeksid strateegilise otsuse põllumajanduse tuleviku kohta. Nende probleemide tõhusaks käsitlemiseks peab ühine põllumajanduspoliitika toimima usaldusväärse majanduspoliitika ja jätkusuutliku riikliku rahastamise keskkonnas, mis aitab saavutada liidul ELi 2020. aasta strateegia eesmärke. Minu arvates on ka Euroopa Liidul vaja tulevikus piisavaid vahendeid turgu ja toiduainetega varustamist mõjutava kriisi, samuti põllumajandussektori hindade ja turu kõikumiste käsitlemiseks. Minu arvates on ühise põllumajanduspoliitika vahendeid vaja õiglaselt jagada esimese ja teise samba, nii liikmesriikide kui ka liikmesriigi põllumajandustootjate vahel. Need vähendavad märgatavalt suuri erinevusi nende rahaliste vahendite jagamises liikmesriikide vahel. Ühise põllumajanduspoliitika teine sammas on ülitähtis maaelu arengu jaoks. Minu arvates tuleb erilist tähelepanu pöörata noorte põllumajandustootjate motiveerimisele ja julgustamisele. Seetõttu pooldan sellesse sambasse eesmärgistatud ja liikmesriikide määratud meetmete lisamist eesmärgiga saavutada ELi prioriteetsed eesmärgid nii, et säiliksid tasandustoetused ebasoodsates tingimustes olevatele piirkondadele teises sambas.
Anne Delvaux
Põllumajandus on kahtlemata majandussektor, kus Euroopa Liit on kõige rohkem saavutanud. Praegune arutelu toimub komisjoni plaanide taustal avalikustada oktoobris olulised ettepanekud reformi kohta.
Täiskogu jõudis arutatavas raportis kompromissini. Meil on säilinud kaks tugevat sammast: Esimeses sambas vajab otsetoetus piisavat rahastamist, mis kajastab põllumajandusprobleeme, mis tähendab vähemalt praeguste rahastamistasemete säilimist. Seda viiakse ka rohkem kooskõlla teise sambaga, toetusega jätkusuutlikule arengule. Minu arvates tuleb esimese samba roheliseks muutmist õigesti hinnata, et see ei lisanduks keskkonnanõuetele, millega põllumajandustootjad on juba oluliselt koormatud. Lõppude lõpuks on ju nende põhiroll toota toiduaineid. See raport puudutab ka noori põllumajandustootjaid, kes näevad vaeva alustamisega, nagu me teame.
Selge on aga see, et neid eesmärke saab saavutada üksnes juhul, kui liidu eelarvet ei kärbita. Mis mõtet on kaugeleulatuvatel eesmärkidel, kui meil ei ole vahendeid neid realiseerida?
Ismail Ertug
kirjalikult. - (DE) Meie, Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon, oleme palju vaeva näinud tagamaks, et uus ELi põllumajanduspoliitika oleks suunatud ökoloogiliste standardite suunas. Meie arvates tuleb põllumajandustootjaid premeerida ühiskonnale teenuste osutamise eest. Just seda nad teevad ja midagi ei tohi premeerida vähem hindades, mis on hetkel turul saavutatud.
Kahesambalise mudeli säilitamine tagab, et põllumajandustootjad saavad ka edaspidi kindlasummalise toetuse, millele nad võivad tugineda. Nimetatud toetused on olulised pikaajaliseks planeerimiseks. Ühendades otsetoetuse majandusmuutujaga, saame saavutada ülemineku 15-liikmelisest Euroopast 27-liikmelisse Euroopasse, kedagi sealjuures liialt solvamata.
Raport on hea kompromiss; see on Euroopa kompromiss. Küsimus on praegu selles, mida komisjon ja eriti president Barroso sellega peale hakkavad. Eriti keskkonnakaitse rahastamise kärpimine annab tunnistust kitsarinnalisusest ning loodan, et volinik Cioloş suudab selle talle maha laita.
Ilda Figueiredo
kirjalikult. - (PT) Selles raportis tehakse ettepanek ühise põllumajanduspoliitika jätkuvuseks, kuigi koos mõnede vastuoludega.
Seetõttu võtame kriitilise seisukoha ja esitasime alternatiivseid ettepanekuid, mis reageerivad tõhusalt vajadusele tagada põllumajandustoodanguga toidusuveräänsus ja toiduainetega kindlustatus igas riigis ning põllumajandusliku pereettevõtluse ja maaelu arenguga seotud probleemidele. Nende ettepanekutega võetakse arvesse maa ja sellega töötavate inimeste sotsiaalset tähtsust, iga riigi konkreetseid tunnuseid ja sotsiaalset õiglust toetuste jagamisel nii liikmesriikide kui ka põllukultuuride ja põllumajandustootjate vahel.
Seetõttu esitasime ettepanekute komplekti, millega propageerime selgelt ja ühemõtteliselt tootmiskvootide süsteemi, mida on kohandatud igale liikmesriigile vastavalt selle toiduainete nõudmistele, tagades sellega põllumajandustootjate kaitse sellistes riikides nagu Portugal.
Soovime tagada iga riigi tootmisõiguse ning seisame vastu piimasektori liberaliseerimisele ja istutamisõiguste liberaliseerimisele veinisektoris. Samuti soovime säilitada toetust alkohoolsete jookide destilleerimisele ja erakorralisele destilleerimisele ka pärast 2012. aastat ning pooldame turgu reguleerivate meetmete ja sekkumismehhanismide olemasolu, et tagada õiglased tootmishinnad, pareerides sellega eelmiste ühise põllumajanduspoliitika reformide dereguleerimise trendi.
Béla Glattfelder
Euroopa vajab tugevat põllumajanduspoliitikat ka pärast 2013. aastat, sest Euroopa põllumajandus on põhivahend Euroopa kodanike toiduainetega kindlustatuse tagamiseks. Toiduainete tootmine peab jääma põllumajanduse põhieesmärgiks, sest maailma elanikkonna kasv jätkub ja ulatub prognooside kohaselt 2045. aastaks üheksa miljardini. Vajame siiski tugevat ühist põllumajanduspoliitikat ja tugevat põllumajandustoetust nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Seetõttu pean oluliseks, et raporti kohaselt jääks järgmisel ELi rahastamisperioodil põllumajanduse eelarve vähemalt samale tasemele kui 2013. aastal. Selle aasta märtsis võttis eesistujariik Ungari vastu eesistujariigi järeldused, mis teenivad Euroopa põllumajandustootjate huve. Eelmiste perioodide üleliigne hindade volatiilsus tuleneb osaliselt ELi vastuvõetud valedest otsustest, näiteks maisi sekkumisvarude kaotamine. Seega vajame põllumajanduspoliitikat, millega tagatakse tõhusad meetmed hindade äärmusliku volatiilsuse ja spekulatsiooni vastu. Piimakriisist selgus, et tootmise piiramise meetmed on vajalikud piimasektoris. Tootmise kasvu tuleb lubada liikmesriikides, kus suhkrureformi tõttu vähenes suhkru tootmine keskmisest rohkem.
Louis Grech
kirjalikult. - Ühine põllumajanduspoliitika peab olema piisav selleks, et tulla toime katsumustega, mis meid tulevikus ees ootavad. Ühine põllumajanduspoliitika ei saa olla monoliitne; seda tuleb rakendada paindlikult, hetke majanduslikku ja poliitilist konteksti arvestades. Välja tuleb töötada regulatiivne poliitikapõhine raamistik, pidades silmas pikaajalisi eesmärke. Sellega antakse väikepõllumajandustootjatele suurem stabiilsus ja võimaldatakse neil koostada investeerimisplaane pikemaks ajaperioodiks, tundmata muret häire pärast, mida võiksid põhjustada lühiajalised kiiret efekti andvad meetmed, ning antakse neile vajalik toetus oma äritegevuse tagamiseks. Käsitleda tuleb põllumajandussektori tundlikkust turu ebastabiilsuse ja hindade volatiilsuse suhtes ning ühine põllumajanduspoliitika peab tagama ohutuse mehhanismi ja tõhusa riskide vältimise eraldise, millega antaks põllumajandustootjatele tulude kindluse meede praegustel majanduslikult rasketel aegadel ja annaks aimu, kuidas ülemaailmne hindade volatiilsus mõjutab arengumaid. Ülemaailmsed kliimaprobleemid, demograafilistelt muutustelt tulenev surve toiduainetega kindlustatusele ning ka majandussurutis peaksid tooma kaasa jõupingutuste intensiivistumise, et tagada jätkusuutlikku kasvu, ergutada ja kaitsta töökohti. Eesmärgipärane innovatsioon ja uurimistöö aitab Euroopal muutuda keskkondlikult ja majanduslikult jätkusuutlikumaks.
Ville Itälä
Raport oli võit Soome ja Euroopa põllumajanduse eest seisjate jaoks. Tulenevalt meie asukohast põhjas on meil Soomes märkimisväärselt ebasoodsad looduslikud tingimused põllukultuuride kasvatamiseks, mistõttu on oluline, et meile antava toetuse summa ei muutuks. Parlamendi seisukoht on tugev sõnum komisjoni jaoks, kes koostab parajasti ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekut. Pärast seda ei saa aktsepteerida riikliku abi praeguste tasemete piiranguid.
Petru Constantin Luhan
kirjalikult. - (RO) Toiduainetega kindlustatus on ja jääb peamiseks ELi põllumajandusega seotud katsumuseks. See ei ole aga ainuke, nagu on ka märgitud OECD ja FAO raportis "Põllumajanduse väljavaade 2011-2020”.
Minu arvates on vaja pöörata erilist tähelepanu eelkõige maaelu mõjutavatele demograafilistele probleemidele. Kui me ei käsitle demograafilisi probleeme ega muuda maapiirkondi noortele põllumajandustootjatele atraktiivsemaks, siis on oht, et teatud ajaperioodi jooksul muutub see olukord tõeliseks tõkkeks, millega takistatakse stabiilset kvaliteetset põllumajandustootmist. Seda silmas pidades peame pakkuma noortele uusi atraktiivseid meetmeid, järjepidevat rahalist toetust ning suuremat juurdepääsu uuenduslikele teenustele ja infrastruktuuridele.
Lisaks kõigile eespool nimetatud meetmetele on vaja ka paremat koordineerimist maaelu arengu poliitikale ja muudele piirkondlikele poliitikavaldkondadele eraldatud rahalise toetuse vahel ning ühise põllumajanduspoliitika rahastamise säilitamist tasemel, millega tagatakse kõikide välja pakutud ülesannete täitmine. See võimaldab meil edendada noorte aktiivsemat majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist kaasamist Euroopa Liidu põllumajandusse.
Astrid Lulling
Kahjuks ei jäänud meie aruteludel kestma raportööri algselt ettepandud julged ja uuenduslikud eesmärgid. Mõnedel juhtudel sunniti neid andma teed sihitutele kahvatutele ja elututele kompromissidele.
Võin sellega leppida, eriti otsetoetuste õiglasema jaotuse osas Euroopas, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine.
Avaldan aga kahetsust meie julguse puudumise üle ühise põllumajanduspoliitika üldiselt keskkonnahoidlikumaks muutmisel. Meie põllumajandustootjad soovivad toota tervislikke toiduaineid tõhusalt, et tagada toiduainetega kindlustatus Euroopa 500 miljoni kodaniku jaoks.
11 liikmesriiki, kaasa arvatud Luksemburg, allkirjastasid ühiskirja volinik Cioloşele, väljendades oma vastuseisu viinamarjapõõsaste istutamisõigusi puudutava süsteemi kaotamisele 2015. aastal.
Mul on hea meel, et Euroopa Parlament kiitis selle ettepaneku heaks kolleeg Dessi raportis. Peame siiski olema ettevaatlikud: me ei tohi lubada olukord, kus meie põllumajandustootjate töötaksid alamakstud aednikena, mis seaks meid sõltuvusse kolmandatest riikidest toiduainete ja põllumajandustoodete, mille suhtes kehtestatud nõuded on palju vähem rangemad meie põllumajandustootjatele kehtestatud nõuetest, impordist.
Toetan täielikult seda seisukohta. Loodame, et see lisatakse komisjoni seadusandlikesse ettepanekutesse.
Mariya Nedelcheva
Euroopa Parlament peab toetama tugevat õiglast ja hästi rahastatud ühist põllumajanduspoliitikat. Meil on aeg tagada otsetoetuste õiglane jaotamine liikmesriikide, regioonide ja sektorite vahel. Peame näitama Euroopa kodanikele, et on olemas tõeline Euroopa solidaarsus, mitte andma vaid tühje lubadusi. Kolleeg Dessi raport on väga väike samm, kuid see on õiges suunas. Samuti kiidan heaks meetmed, mis on ette pandud territoriaalse tasakaalu säilitamiseks ELis. Tunnen heameelt, et raportis väljendatakse toetust põllumajandussektoris töötavatele noortele, sest peame võitlema maapiirkondade elanike arvu vähenemise vastu. On oluline, et säilitaksime toetuse ebasoodsates tingimustes olevatele piirkondadele ja tootmisega seotud toetuse andmise võimaluse piirkondades, kus ei ole alternatiivi teatud tootmisliigile. Mul on hea meel märkida, et arvesse on võetud ka minu nõuet suurema paindlikkuse järele teises sambas. Põllumajandussektorite olukord erineb liikmesriikide lõikes. Suurem vabadus riikide prioriteetide määratlemisel annab tõelised võimalused põllumajanduspiirkondade arenguks. Peame aga tagama, et ettepandud meetmed ei tooks kaasa täiendavat bürokraatiat põllumajandustootjate jaoks. Saadame Euroopa Komisjonile ja Euroopa põllumajandustootjatele tugeva sõnumi, näidates üles oma toetust õiglasemale lihtsamale ja paindlikumale ühise põllumajanduspoliitikale.
Franz Obermayr
kirjalikult. - (DE) Tugev põllumajandussektor - ma ei räägi siin agrotööstuskoondistest, vaid pigem väikestest põllumajanduslikest pereettevõtetest -, annab tagatise maaelu kultuuri, olemuse ja meie kultuurimaastiku jätkuva eksistentsi kohta, samuti on oluline meie elanikkonna toiduainetega varustatuse tagamiseks. Kuivõrd oluline see on, selgus taas hiljuti toimunud enterohemorraagilisest E. coli (EHEC) kriisist. Tarbijate nõudlus orgaaniliste toodete järele on suur. Nad eeldavad, et orgaanilised tooted tagavad ökoloogilise tasakaalu, mis on reaalsuses sageli rohkem kui küsitav. Selle asemel et avaldada eriti positiivset mõju jätkusuutlikkusele, ressursside heaperemehelikule kasutusele, CO2-heidete vähenemisele ja kariloomade kaitsele, transporditakse orgaanilisi tooteid sageli üle kogu Euroopa. EL peab siinkohal tegutsema - ma räägin Austria kui orgaanilise põllumajanduse juhtriigi esindajana. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata piirkondlikele õigusaktidele ja hooajalisele kättesaadavusele, samuti toiduainete päritolu rangele märgistamisele. Põllumajanduse osutatud teenuseid tuleb seetõttu tasustada õiglaste tootehindadega. Ärgem kasutage ühist põllumajanduspoliitikat agrotööstuse edendamiseks; selle asemel edendagem oma põllumajandustootjaid!
Sirpa Pietikäinen
kirjalikult. - (FI) ELi ühise põllumajanduspoliitika reform on parlamendi üks kõige tähtsamaid ülesandeid. Kolleeg Dessi raport on hea alus reformi jätkamiseks. Vajame aga laiemat arutelu, et saavutada keskkonnasõbralik, ressursisäästlik ja mitmekesine põllumajandus. Vastust põllumajanduse ülemaailmsetele probleemidele ei leita tootmise suurendamisega Euroopas, vaid see on üks osa laiemast võrrandist, kus võetakse arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi. Kitsarinnalise põllumajanduspoliitika asemel vajame toidupoliitikat, mis käsitleb toiduainete tootmise ahelat algusest lõpuni. See on parim viis, kuidas saame lahendada suured kõikehõlmavad probleemid, mis on põllumajanduses praegusel kujul olnud alates 2000ndatest.
Pavel Poc
kirjalikult. - (CS) Mul on hea meel teada saada, et uus ühine põllumajanduspoliitika lõpetab põllumajandustootjate diskrimineerimise perioodi teatud liikmesriikides, sealhulgas minu enda riigis. Sooviksin tänada raportööri töö eest, mis on selgelt sellise autori töö, kes saab aru seonduvatest asjaoludest. Seda enam olen ma ärevil püüdest kehtestada uued diskrimineerivad tingimused. Otsetoetuste kärpimine on diskrimineerimise uus vorm liikmesriikide vastu, kus enamik põllumajandusettevõtjaid haldavad ajaloolistel põhjustel suuri maa-alasid. Need põllumajandusettevõtjad järgivad samu eeskirju ja osutavad samu teenuseid nagu väikeettevõtjad teistes riikides ning nad vastavad samamoodi otsetoetuste saamise tingimustele. Kärpimisest tulenev suurettevõtjate diskrimineerimine võib seada suurtes maapiirkondades töökohad ohtu ja lämmatada innovatsioonipotentsiaali. Kui soovime kõneleda usaldusväärselt ühisturust, siis kas tõepoolest saame sallida teatud liikmesriikide diskrimineerimist, kohaldades erinevaid toetusemäärasid hektari kohta või kärpides toetusi?
12 uue liikmesriigi põllumajandustootjad on nüüd jõudnud keerulise kümneaastase perioodi lõppu, see oli kokkulepitud üleminekuperiood, mis ei kuulunud pikendamisele. Ärgem pikendagem neid ebavõrdsusi vastuolus ELi liitumisläbirääkimiste vaimuga ja ärgem kahjustagem ELi usaldusväärsust mõnede tema kodanike silmis! Me mängime ELi enda tulevikuga. Seetõttu kutsun kaasparlamendiliikmeid üles toetama muudatusettepanekuid nr 10 ja 11, millega lükatakse tagasi toetuste kärpimine.
Olga Sehnalová
Õiglase konkurentsi põhinõue siseturul tähendab õiglaste ja läbipaistvate tingimuste kehtestamist kõikidele põllumajandustootjatele terves ELis. Raport ühise põllumajanduspoliitika kohta liigub selles suunas. Paljud läbiräägitud kompromissid tuleb selgelt heaks kiita, näiteks halduskorra lihtsustamine mitmes ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas või otsetoetuste täieliku rahastamise jätkamine ELi eelarves ning keeldumine nende uuesti natsionaliseerimisest. Probleemseks pean aga asjaolu, et Euroopa põllumajandustootjaid koheldakse soodsamalt või et neid pannakse ebasoodsasse olukorda täiendavate kriteeriumite, näiteks valduste suuruse alusel, arvestades olukorra ajalooliselt kindlaksmääratud olemust üksikutes liikmesriikides.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Olen selle esimese tekstiga ühise põllumajanduspoliitika kohta rahul. Isegi praeguses varajases etapis püütakse anda sellega komisjonile selge sõnum meie põllumajandustootjate jaoks enne seadusandliku teksti saamist. Ma tõepoolest leian, et mitu lõiget sisaldavad teavet, mille lisamist mina ja minu kolleegid soovisime. Viitan olulistele avaldustele, millega edendatakse meie lõunariikide põllumajandust. Näiteks ei põhine otsetoetus enam ainuüksi toetusel hektari kohta, vaid lõpuks ometi võetakse arvesse ka põllumajandustootja suurust, töökorraldust, tööviljakust ja õiguslikku vormi. Samuti on mul väga hea meel, et nimetatud toetusi antakse üksnes nendele põllumajandustootjatele, kes on selles sektoris ka tegelikult aktiivsed, mistõttu läheb abi neile, kes seda tõepoolest vajavad ja kes kasutavad seda põllumajanduse hüvanguks. Ka on kehtestatud õigussäte toetuse ühtlasema jaotamise kohta, pidades silmas, et ajaloolistel põhjustel on Euroopa Liidu põllumajandustootjad väga erineva ülesehitusega. Toetan täielikult lõiget, millega nõutakse uue põllumajanduspoliitika varustamist vahenditega, mis on vajalikud hindade volatiilsuse piiramiseks. Ma lõpetan märkides, et kõige enam levinud põllumajandustootmise vorm minu piirkonnas on oliivõli tootmine ning et meede, mida me komisjonilt ootame, on ajakohastatud erahoiusüsteem ja erahoiustamise kasutuselevõtmine.
Dominique Vlasto
kirjalikult. - (FR) Kuna toiduainetega kindlustatus on tänapäeval globaliseerumise põhitegur, peame säilitama oma isemajandamise suutlikkuse. See tähendab põhjaliku ühise põllumajanduspoliitika säilitamist, millega saab rahuldada meie kõige põhilisemat pikaajalist vajadust: toitu. Ühist põllumajanduspoliitikat tuleb aga viimistleda, et muuta seda õiglasemaks. Euroopa kodanikud ei saaks aru, kui toetuse põhiosa läheks suurpõllumajandustootjatele: väiketootjad peavad samuti suutma ära elada sellest, mida nad toodavad, töötama sündsates tingimustes ja saama õiglast tasu. Toetuse eraldamisel peame ka arvestama rohkem looduslike piirangutega, näiteks ülemaailmne soojenemine, mägipiirkonnad ja napid veevarud. Praegusest põuast nähtub, et ühine põllumajanduspoliitika peab sisaldama praktilisi varusid, mis võimaldavad meie põllumajandustootjatel tulla toime nappide veevarudega. Seetõttu paluksin väikest muudatust ühises põllumajanduspoliitikas, et muuta see asjakohasemaks ja tagada meie toiduainetega isevarustamine, meie põllumajandussektori elujõulisus ning meie maapiirkondade säilimine .
