Kassettlahingumoona leping peab jõustuma enne 2008. aasta lõppu (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu proua Beeri poolt Roheliste/ Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel, proua Gomesi poolt Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel, proua Neyts-Uyttebroecki ja proua Lynne'i poolt Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni nimel, härra Kristovskise poolt fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel, härra Pflügeri ja proua Zimmeri poolt Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel ning härra Zappalà poolt Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel nõukogule esitatava suuliselt vastatava küsimuse (B6-0481/2008,/variant 1) üle teemal "Kassettlahingumoona leping peab jõustuma enne 2008. aasta lõppu”.
Angelika Beer
küsimuse esitaja. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, 3. detsembril 2008 tekib meil Oslos lõpuks ometi võimalus allkirjastada kassettlahingumoona keelustamise leping. Dublinis võttis selle lepingu vastu ja lubas allkirjastada 107 riiki. Kaks nädalat enne konverentsi tahaksime pöörduda nende riikide poole üle maailma, et nad oma lubadustest kinni peaks ja lepingu allkirjastaks ning eelkõige selle kiiresti ratifitseeriks.
Kaukasuse sõda ning kassettlahingumoona kasutamine nii Gruusia kui ka Venemaa poolt on signaal meile. Me ei tohi rohkem aega raisata. Oleme pannud Euroopa Komisjonile ja nõukogule suured lootused. Ootame, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid 3. detsembril lepingule alla kirjutaksid, eelkõige need Euroopa riigid, kes veel kahtlevad - Kreeka, Läti, Poola, Rumeenia ja Küprose Vabariik.
Loodame, et Euroopa liit propageerib endiselt kassettlahingumoona juriidiliselt siduvat keelustamist ÜRO teatud tavarelvade konventsiooni raames. Laidame ühemõtteliselt maha Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Hiina uskumatu katse viimasel Genfi konverentsil kassettlahingumoon tavarelvade konventsiooni raames seadustada.
Tahaksime tulevikus hinnata tulevase Oslo lepingu ja Ottawa maamiinide keelustamise lepingu koostoimet ja seoseid. Meie resolutsioon on nõue komisjonile leida rohkem, oluliselt rohkem raha, et kaitsta inimesi kassettlahingumoona täis aladel ja see sealt eemaldada. See puudutab Liibanoni, Balkanimaid ja teisi piirkondi, kus on kassettlahingumoona. Meil ei ole seal usaldusväärseid rahastamisallikaid ja nii ei tohiks olla. Kui me tahame seda asja tõsiselt võtta, peab komisjon leidma sellele rahastamisvõimalused.
Tahaksin meie fraktsiooni nimel taas kord rõhutada, et meie eesmärk on juriidiliselt siduv keeld kasutada, varuda ja toota neid ebainimlikke relvi, mis on kümneid aastaid põhjustanud kannatusi nende alade tsiviilelanikkonnale.
Tahaksin taas kord selgelt välja öelda, et nende relvade kasutamine, sealhulgas sellistes riikides nagu Afganistan, Bosnia ja Kongo Demokraatlik Vabariik, kus tegutsevad Euroopa Liidu politsei- ja sõjalised jõud, on meie missioonile sama ohtlik kui inimestele.
Ana Maria Gomes
Nende 107 riigi juhid, kes selle aasta mais võtsid vastu kassettlahingumoona lepingu, kohtuvad kolmandal detsembril Oslos, et see allkirjastada. Kolmas detsember ei ole valitud juhuslikult. Samal päeval 1997. aastal avati Ottawas allkirjastamiseks jalaväemiinide leping. Nende kahe dokumendi sarnasus ei piirdu vaid allkirjastamiskuupäevaga. Häbiväärselt ei toeta kumbagi lepingut sellised suurt osa inimkonda esindavad riigid nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, India, Iraak, Pakistan, Venemaa ja Iisrael.
Läbirääkimised Oslo lepingu üle toimusid Dublinis ja 107 allkirjastajariigist 22 on Euroopa Liidu liikmed. Loodame, et Küpros, Poola, Rumeenia, Läti ja Kreeka loobuvad peagi kõhklustest, et Euroopa Liit saaks seista ühise rindena nende relvade vastu, mis tapavad ja sandistavad valimatult.
Need relvad ei ole mitte ainult ebamoraalsed, vaid sõjaliselt ka üha enam kasutud. Euroopa Kaitseagentuur ise selgitab oma Euroopa kaitsevõime ja võimekusvajaduste pikaajalise visiooni aruandes, et
küsimuse esitaja. - kontrollimatu lahingumoona, nagu ka kassettlahingumoona, miinide ja teiste valimatu mõjuga relvade, kasulikkuse üle tulevikus on vaja tõsiselt mõelda.
küsimuse esitaja. - (PT) Euroopa sõjalised jõud ja mitte ainuüksi nemad tegutsevad üha enam tsiviilelanikkonna keskel ja lihtsalt tuvastatava vaenlase hävitamine on nende eesmärk aina vähem. Selle tulemusena ei ole kassettlahingumoon mitte ainuüksi humanitaarõigusega vastuolus, vaid ka piiratud kasutusega. Rahvusvaheline õigus, moraalne kohustus ja kõige elementaarsem sõjaline loogika on ühel meelel, et need relvad on vaja kiiresti kaotada. Seetõttu tuleb tagada Oslo lepingu üldine ratifitseerimine.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
küsimuse esitaja. - (FR) Härra juhataja, härra nõukogu eesistuja, meie fraktsiooni nimel toetasin seda suuliselt vastatavat küsimust selleks, et väljendada täiesti arusaadavatel põhjustel meie hukkamõistu kassettlahingumoonale ja toetust neile liikmesriikidele, kes on nõustunud selle keelustamise lepinguga.
Loodan, nagu mu kolleegidki, et tulevastel nädalatel allkirjastavad eranditult kõik liikmesriigid selle lepingu ja täidavad seda, sest nagu te hästi teate, räägitakse, et kas Ameerika Ühendriikide eestvedamisel või nendest inspiratsiooni saades kavatsevad mõned riigid, kellest mitmed on ka liikmesriigid, lepingust mööda hiilida, väänates (kui nii võib öelda) kassettlahingumoona määratlust ja rõhudes selle väiksemale võimalusele lõhkemata osi puudutanud inimesi kogemata kahjustada.
Loodan, et seda ei juhtu. Meie fraktsioon loodab, et seda ei juhtu ja seetõttu kasutan võimalust küsida nõukogult, mis samme see plaanib, et tagada lepingu jõustumine.
Lõpetuseks teisest teemast; minister, lugesin, et tulevikus hakkate tegelema teiste probleemidega, kui nii võib öelda. Kui see on tõsi, siis edu teile selleks minu ja meie fraktsiooni poolt.
Ģirts Valdis Kristovskis
Härra juhataja, komisjoni esindajad, eesistujariigi esindajad, kõigepealt tahaksin öelda, et olin NATOga ühinemisele eelnenud ajal peaaegu kuus aastat oma kodumaal kaitseminister. Seetõttu võin öelda, et mõistan väga hästi, mida tähendab hoolitseda oma riigi eest kaitsemeetmete kaudu, vajaliku relvastuse ja sõjavarustuse kaudu. Ent omalt poolt ja fraktsiooni UEN nimel olen toetanud kõiki Euroopa Parlamendi meetmeid, sealhulgas seda kassettlahingumoona keelustamise küsimust. Minu arvates on kõik siin juba ära öeldud. Kõigile on selge, et see relv ei ole piisavalt täpne ning seniajani on näha, et see on peamiselt tabanud tsiviilisikuid ja haavanud lapsi.
Seetõttu tahaksin öelda, et Euroopa Parlament ja mina oleme seisukohal, et ELi liikmesriigid peaksid asuma ühtsele seisukohale ja kasutama ühiseid jõudusid, et ühineda seda laadi relva vastu. Teisalt tahaksin ka propageerida selle nõude kasutamist kahepoolsetel läbirääkimistel selliste riikidega nagu Venemaa, Ameerika Ühendriigid ja Hiina, kes on peamised selle relva omanikud. Arvan, et see on väga oluline, kui meenutame, et kahjuks üsna hiljuti - Gruusia ja Venemaa sõjas - kasutas Venemaa seda relva Gruusia tsiviilisikute vastu. See kinnitab, et väide, et seda lahingumoona on vaja nimelt kaitse otstarbel, ei kannata kriitikat. Kahjuks on näha, et seda kasutatakse ka teistes riikides ründerelvana tsiviilisikute vastu.
Luisa Morgantini
küsimuse esitaja. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, kassettlahingumoon on igast vaatevinklist massihävitusrelv, mis on ebainimlik, kui sõjas üldse inimlikku seadeldist olla saab.
Ameerika Ühendriikide sõjaväe publikatsioonis Field Artillery on kirjas, et plahvatamata laskemoonaosad on probleem süütute tsiviilisikute ja nende jalaväe jaoks, kes saabuvad pärast mingi tiheasustusala pommitamist; sellele vaatama neid toodetakse ja kasutatakse endiselt ning plahvatama seadiseid täis maa külvab endiselt aasta-aastalt surma, nagu nägime ka Gruusias.
Kassettlahingumoona kasutamise, tootmise ja hoidmise konverentsil Oslos tutvustas 24-aastane liibanonlane Ibrahim, kelle keha oli haavu täis ja kellel oli jalg amputeeritud, end nii: "Meeldiv tutvuda, olen ellujääja.” Ma oleksin tahtnud surra, aga selle asemel embasin teda. Läksin teda tema Liibanonist lõunas asuvasse külla vaatama ning nägin Iisraeli lennukitelt visatud plahvatamata pomme majade hoovides, koolides, rohus ja puude all. Iisraellased loopisid neid sinna üle 1 400 000 ja seda veel hiljuti, kui vahe- ja relvarahu olid juba välja kuulutatud. See oli ehe julmus; Afganistani kiirabihaiglates kohtusin paljude sandistatud kehadega laste, meeste ja naistega; maailmas on tuhandeid lapsi, kes on sandistunud, kuna mängisid kassettlahingumoona osadega, mille värvilisus neid meelitas.
Dublinis võttis 109 riiki pärast kümnepäevast arutelu endale kohustuse keelata need surmavad relvad, abistada ohvreid ja anda rahalist abi asjaomastele aladele, ent lepingus on kirjas ka see, et kõik see lahingumoon tuleb hävitada kaheksa aastaga. Kindlasti seda ei tehta, kui kõik allakirjanud ÜRO riigid ei avaldaks tugevat survet sellistele tsiviilelanikkonna vastastes kuritegudes süüdi olevatele riikidele nagu Iisrael, Ameerika Ühendriigid, Hiina, India ja Pakistan, kes Dublini ei läinud ja keeldusid kassettlahingumoona keelustamisest.
Ameerika Ühendriikide kaitseminister Robert Gates püüdis USA vastuseisu selgitada väitega, et kassettlahingumoon on tulemuslik relv paljude eri eesmärkide saavutamiseks. Iraagi, Afganistani ja endise Jugoslaavia surnud on seda muidugi testinud. Taas kord näitab Euroopa oma mõistuse häält, kui 22 riiki on Dublini lepingu allkirjastanud ja sellega liitunud, ent vaja on konkreetseid tegusid.
2. ja 3. detsembril allkirjastatakse see leping ametlikult Oslos, aga see on vaja ka ratifitseerida. Peame seda kiiresti tegema ja takistama igasuguse lepingust möödahiilimise ning arvan, et nõukogu peaks õigupoolest koostama efektiivsed poliitilised ja finantsinstrumendid, millega tagada lepingu rakendamine, et selliseid surmasid - nimelt hävitusrelvadest tingitud surmasid - enam ei oleks.
Stefano Zappalà
Härra juhataja, daamid ja härrad; see on vaid teadmiseks nõukogu eesistujale, kui teie selle praeguse eesistujana saate selle edastada oma eelkäijale: siin istungisaalis mainiti varem, et siin on kolm inimest, kes on sündinud Neil Armstrongiga samal päeval. Tegelikult oli aastatel 1994-1999 selle parlamendi liige Itaaliast pärit Euroopa astronaut ja sel ametiajal kuulub parlamenti ka üks Euroopa astronaut, kes on samuti itaallane.
Aga kassettlahingumoona juurde tagasi tulles tahan öelda, et ühinesin meie fraktsiooni nimel selle algatusega sellepärast, et see puudutab sügavalt tsiviliseerituse ja inimlikkuse olemust. Üks mu kolleeg oli ühe liikmesriigi kaitseminister ja minulgi on sõjaväeline taust. Arvan, et kava keelustada kassettlahingumoon kogu maailmas on asi, mis (nagu ma juba ütlesin) puudutab sügavalt tsiviliseerituse ja inimlikkuse olemust.
Miks? Sellepärast, et tsiviliseeritus ja inimlikkus on kaks Euroopa Liidu paljudest põhimõtetest; need on meie asutamislepingute alus ja sellepärast arvan, et me mitte ei pea võtma seda asja pelgalt alguspunktina, vaid võtma endale tõsine kohustus mõelda, milline peaks olema ELi kui terviku suhtumine seda tüüpi lahingumoona.
Ent on selge, mida need relvad ja lahingumoon maailmas tekitavad. Igasuguses sõjas on faktid sellised nagu nad on, aga kõige tõsisem asjaolu on see, et see ei lõpe sõja lõppedes, vaid jätkub pärast seda, sest maa on neid täis siis ja edaspidi. Kahjuks on veel üks asjaolu see, et sõdu toimub ka riikides, kus tsivilisatsiooni tase ei ole väga kõrge ja seetõttu on seal endiselt valmidus (ka kohalikul tasandil) kasutada maal leiduvaid objekte, mis on laste sandistamise üks peamisi põhjusi. Meile on saadetud ja saadetakse edaspidigi kogu maailmast palju filme, mis näitavad nende relvade kasutamise tagajärgi.
Sellepärast pöördun meie fraktsiooni nimel nõukogu ja Euroopa Parlamendi poole palvega selles küsimuses pealekäiv olla. Loodan, et kogu see töö viib konventsiooni ratifitseerimiseni, mis on minu arvates õigupoolest üks olulisimaid tsiviliseerituse ja inimlikkuse aspekte, mille alusel Euroopa Liit tegutseda saab.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra juhataja, asutatud parlamendiliikmed; proua Beer, proua Gomes ja proua Neyts-Uyttebroeck, kellele suur tänu minu poolt heade soovide eest, proua Morgantini, härra Kristovskis ja härra Zappalà, teil on kõigil tuline õigus: nagu härra Zappalà ütles, on see tsiviliseerituse ja inimlikkus küsimus.
Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid jagavad kassettlahingumoonast tingitud inimlikku muret. Euroopa Liit toetab tsiviilelanikkonnale vastuvõetamatut kahju tekitava kassettlahingumoona keelustamise rahvusvahelise instrumendi vastuvõtmist. Sellepärast osalesidki Dublini konverentsil kõik Euroopa Liidu liikmesriigid, kas asjaosalistena (nagu enamik liikmesriike) või pealtvaatajatena. Sellest üsna keerulisest fraasist tuleb välja lugeda, et asjast huvitatu on muidugi Euroopa Liit.
Mis puudutab allkirjastamis- või ratifitseerimisotsust, siis see on iga liikmesriigi enda otsus, aga nagu proua Neyts-Uyttebroeckilgi, on mul kahju, kui nad kõik ei ole seda detsembriks allkirjastanud.
Tahaksin mainida, et suurem osa liidu liikmesriike on teatanud kavatsusest leping lähinädalatel allkirjastada, ja öelda, et proua Morgantinil on õigus: peame enne lepingu jõustumist midagi praktilist ette võtma. Selles vaimus otsustas Prantsusmaa (mulle kõige tuttavam riik) 2008. aasta mais võtta viivitamata kasutusest maha 90% oma kassettlahingumoonast.
Nagu te teate, on paljudel liikmesriikidel see otsus veel ees. Mis puudutab Prantsusmaa eesistumist, siis riik teatas mais, pärast Dublini konverentsi, et ta detsembri alguses konventsiooni allkirjastab. Eesistujariik soovib juhtida kõikide parlamendiliikmete tähelepanu läbirääkimistele kassettlahingumoona üle seoses teatud tavarelvade konventsiooniga, mis on ainus konventsioon, milles suurima sõjalise võimekusega riigid - Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India - või Gruusia-sarnased riigid on nõus osalema, mida nad aga ei ole nõus tegema Oslo lepingu puhul. Rõhutaksin, et need riigid ei ole väljendanud soovi seda lepingut allkirjastada.
Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on selle lepingu osalised ja nõuavad kassettlahingumoona protokolli vastuvõtmist. Härra Kristovskisel on täiesti õigus, kui ta rõhutas, et selles valdkonnas võetud kohustuste kaudu on võimalik saavutada muutusi. Lisaks oleks tulevikus võimalik vältida kassettlahingumoona põhjustatud surmasid (nagu Gruusias), kui selle üldise konventsiooniga seoses peetavad läbirääkimised oleks edukad.
Austatud parlamendiliikmed, nagu näete on kassettlahingumoon teema, mis sunnib Euroopa Liitu tegutsema, ja see peab sundima võtma rahvusvahelisel tasandil vastu sellekohase üldinstrumendi. Igatahes on see eesmärk, mille pärast eesistujariik Prantsusmaa näeb kõikide partnerite veenmise nimel palju vaeva ja jätkab oma jõupingutusi ka edaspidi.
Charles Tannock
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, ma ei ole patsifist - igaüks siin istungisaalis viibijatest, kes mind hästi tunneb, võib seda öelda -, aga sõjanduse ja relvakaubandusega seoses on palju kahetsusväärset. Kassettlahingumoon on minu jaoks üks kõige kohutavam viis sõda pidada, mis muidugi peaks olema täiesti viimane võimalus.
On palju tõendusmaterjali selle kohta, et need relvad mõjuvad ebaproportsionaalselt palju tsiviilelanikkonnale, kes rahvusvahelise õiguse kohaselt vajab kaitset esmajärjekorras. Kassettlahingumoon võib kukkuda tohutule maa-alale ja olla lõhkemata väga pikka aega, olles nii surmaohuks tsiviilisikutele, kes võivad saada surma või sandistuda kaua pärast konflikti lõppu.
Nende otsimine ja kõrvaldamine on kulukas ja neid ei saa ametlikult kaardistada nagu miinivälju. Mõnikord on lapsed neid mänguasja pähe üles korjanud ja kaotanud seetõttu oma jäsemed või hoopis elu. Väga noorte laste isana võin öelda, et sellest õudsemaid asju on vähe.
Kui tahame tõepoolest luua ühiste väärtustega Euroopa Liidu ja jagada neid väärtusi maailmaga, peame võtma vastu ühise seisukoha, et propageerida lõplikku keeldu neile hirmutavatele ja kohutavatele relvadele, mille mõju lahinguväljal on väga järsk.
Peame kasutama ka kõiki meie käsutuses olevaid diplomaatilisi võimalusi, et veenda teisi sama tegema. Euroopa Parlamendina võime olla uhked selle üle, et püüdsime vabastada maailma jalaväemiinide nuhtlusest. Peame kassettlahingumoona küsimusega tegelema sama innukalt ja pühendunult, et muuta maailm paremaks ja inimlikumaks, et mitte näha süütuid ohvreid pärast relvakonflikti kannatamas.
Richard Howitt
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, täna pöördume nende ELi riikide poole, kes praegu ei kavatse kassettlahingumoona vastast lepingut allkirjastada, palvega seda teha. Küpros, Eesti, Soome, Kreeka, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia ning ELi soovijad Serbia ja Türgi, palun ühinege teiste ELi riikidega ja enam kui saja riigiga kogu maailmast ning allkirjastage see leping.
Kelle pärast me seda palume? Afganistanist Heratist pärit Suraj Ghulam Habibi pärast, kes kaotas kuueaastaselt mõlemad jalad, kui ta leidis kassettlahingumoona, pidades seda teatud toiduks. Praegu, ratastoolis olles on tal pea võimatu kooli saada või sõpradega mängida. Laosest Sepone rajoonist pärit proua Chanhthava pärast, kes kaotas jala ja osaliselt ka nägemise, kui ta riisipõllul oma perele toitu kogudes kogemata kassettlahingumoona otsa sattus. Nüüd on ta sunnitud samale ohtlikule põllule riisi korjama saatma oma tütre. 13-aastase gruusia poisi Beka Giorgishvili pärast, kellest sai sel aastal oma sõbra pool olles sõbra jalgratast pumbates üks viimaseid ohvreid. Beka kaotas osa koljust, milles on veel mürsukilde.
ELi riikidest on silmakirjalik mõista hukka Venemaa agressioon Gruusias, aga mitte mõista hukka selleks kasutatavad vahendid, mis tekitavad kassettlahingumoona kasutamisel laialdast kahju tsiviilelanikele. Samamoodi õõnes on riikide ettekääne õigustada kassettlahingumoona varumist seoses maamiinide keelu järgimisega, kui kassettlahingumoon on sama surmav ja tekitanud maailmas veel suuremaid humanitaarkahjusid.
Minu koduriik - Ühendkuningriik - on juba alustanud umbes 30 miljoni laengu hävitamist, muutnud oma ekspordikontrollieeskirju ja andnud otsese panuse sõjavarustusest puhastamisse, sealhulgas Gruusia kassettlahingumoonast puhastamisse. Neid relvi kasutasid esmakordselt Saksa ja Vene väed Teise maailmasõja ajal Euroopas, Euroopas on praegu hinnanguliselt miljard sellist pommi ja Euroopa peab olema see, kes asub maailmas nende kaotamise eestvedajaks.
Elizabeth Lynne
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, nagu paljud ütlesid, tapab või vigastab kassettlahingumoon iga päev valimatult tsiviilisikuid, kellest paljud on lapsed. Paljud neist lapsohvritest jäävad kassettlahingumoona tõttu invaliidiks ja peavad elama kogu oma ülejäänud elu puudega. Aga šokeeriv on asjaolu, et kassettlahingumoona on enamal kui 15 ELi liikmesriigil. Kohutav, aga on tõendeid, et vähemalt seitse ELi liikmesriiki toodavad neid relvi endiselt. Minu arvates on neil riikidel, aga ka neil, kes on neid kasutanud (sealhulgas minu kodumaal - Ühendkuningriigil), käed verised.
Kassettlahingumoona tootmise, üleandmise ja varumise keelustamine säästab paljusid elusid. See leping tagab ka väga vajalikud ressursid, nagu arstiabi ja taastusravi, kassettlahingumoona ohvritele. Palun tungivalt kõigil ELi liikmesriikidel see leping allkirjastada ja ratifitseerida ning mitte püüda muuta kassettlahingumoona määratlust, et oma kohustustest kõrvale hiilida, nagu mõned liikmesriigid teha püüavad.
Seán Ó Neachtain
Härra juhataja, pooldan väga ettepanekut, milles palutakse kassettlahingumoona lepingu rakendamist alates selle aasta lõpust.
Kõik Oslo 2007. aasta deklaratsiooni rakendanud valitsused tahavad enne 2008. aasta lõppu koostada juriidilise dokumendi, mis lõpetaks kassettlahingumoona kasutamise, ning sellega loodaks süsteem, mis soodustab koostööd ja abi neile, kes praeguseni selliste rünnakute eest põgenesid, ja see kaotaks veel olemasolevad kassettlahingumoona varud.
Mul on väga hea meel, et just minu kodumaal Iirimaal, Dublinis jõuti aasta alguses toimunud rahvusvahelisel konverentsil selle lepingu osas üksmeelele. Kõik konverentsil osalejad väljendasid väga selgelt, mida nad selle lepinguga saavutada tahtsid - et kassettlahingumoon oleks edaspidi keelatud. Ja nagu mu kolleegid on juba siin parlamendis täna palunud, paluksin ka mina lepingu allkirjastamata jätnud riikidel see allkirjastada.
Peame need kohutavad relvad lõplikult kaotama.
Satu Hassi
Härra juhataja, daamid ja härrad, kassettlahingumoona leping on suurepärane asi. Väga oluline on, et selle lepinguga liituksid kõik ELi riigid, sealhulgas Soome, Kreeka ja Poola, sest muidu annaksime teistele riikidele liiga lihtsalt ettekäände nende ebainimlike relvade kasutamise jätkamiseks.
Mul on väga kahju, et mu oma kodumaa - Soome - kavatseb selles lepingus mitte osaleda. Seda põhjendatakse sellega, et kassettlahingumoona on hangitud teiste ebainimlike relvade - jalaväemiinide - asemele. See aga on sama, mis saatana väljaajamine kuradiga. 1990ndate lõpus, kui Soome tolleaegne valitsus otsustas jalaväemiinide kasutamise järg-järgult lõpetada, ei öelnud sõjavägi, et kavatseb need asendada teise tsiviilisikute tapja - kassettlahingumoonaga.
EL ja kõik ELi riigid peavad olema üheskoos kassettlahingumoona vastu ja keelduma osalemast sõjalistes operatsioonides, kus neid kasutatakse. Väidetavalt on 98% kassettlahingumoona ohvritest tsiviilisikud. Meil on nende relvadega üle 20 aasta kogemusi, mis näitavad, et need tapavad valimatult tsiviilisikuid, sealhulgas lapsi. On aeg see lõpetada.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Härra juhataja, austatud parlamendiliikmed, pean teile pühalikult ja tõsiselt ütlema, et olen selles kassettlahingumoona teemalises arutelus osalemise üle tõeliselt uhke ja eesistujariigi nimel ühinen kõigi nendega, kes kutsusid üles lepingu ratifitseerimisele.
Euroopa Liit tunnistas juba 2007. aastal kassettlahingumoona üle tuntava murega tegelemise hädavajalikkust. Tean, et liidu liikmesriigid on aktiivselt osalenud nii Oslo protsessis kui ka teatud tavarelvade konventsiooniga seotud tegemistes. Meie arvates on teatud tavarelvade konventsioon ja Oslo protsess üksteist tugevdavad ning au sellele parlamendile ja sõnavõtnutele, kes meenutasid meile väärtusi, millesse Euroopa usub. Kutsume üles kõiki liikmesriike tegutsema nendel põhjustel, mida te minust paremini liigutavalt sel arutelul esile tõite.
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel esitatud kolm resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Palun tungivalt kõikidelt ELi liikmesriikidelt kassettlahingumoona leping kohe ratifitseerida ja rakendada. Kassettlahingumoon tekitab kogu maailma tsiviilelanikkonnale valimatult sõnulseletamatut õudu, kõige viimati Gruusia konfliktis.
Kassettlahingumoona lepinguga keelatakse kassettlahingumoona kasutamine, tootmine, varumine ja üleandmine. 107 riiki võttis lepingu vastu selle aasta mais Dublinis toimunud konverentsil. Ent leping ei hakka kehtima enne, kui vähemalt 30 riiki on selle ka ratifitseerinud.
Uskumatu, et kaheksa ELi liikmesriiki ei kavatse lähimal ajal sellele lepingule alla kirjutada. Seega ei suuda EL - see kõige edukam rahuprojekt, ühendus, mis asutati just inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetele - heaks kiita seda rahvusvahelise humanitaarõiguse pikendust, et keelustada praegu kasutatavatest tsiviilisikutevastastest relvadest üks kõige salakavalam.
Pöördun Küprose, Eesti, Soome, Kreeka, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia poole palvega ratifitseerida see kassettlahingumoona leping viivitamata ja aidata lõpetada kassettlahingumoona kasutamine.
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Peame arvestama, et kassettlahingumoon on üks kõige suuremat kahju tekitavaid relvi, mis ei tee vahet sõjaväelisel ja tsiviilsihtmärgil.
Tänapäeval, 21. sajandil ei saa sõda pidada eelkõige laastates ja maksimaalset kahju tekitades. Sihipärased rünnakud, kus tsiviilelanikud võimalikult vähe kannatada saavad, võivad olla sõjaolukorras ainus tegutsemisviis. Sellepärast tuleb kassettlahingumoona kasutamine selgelt hukka mõista ja keelata.
Pöördun Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poole palvega nõuda eelkõige teistelt maailma riikidelt, et nad sellele lepingule selle aasta 3. detsembril alla kirjutaksid. Lisaks palun ELil ja selle liikmesriikidel võtta endale kohustus tegeleda selle lepingu rakendamisega tulemuslikult ja võimalikult kiiresti. Samuti palun ELil ja selle liikmesriikidel mitte ainult tegeleda lepingu tehniliste osadega, vaid pühenduda tõsiselt ka nende alade abistamisele, kus kassettlahingumoona on kasutatud, abistada asjaomaseid kogukondi ning anda tulemuslikku ja sihipärast abi kassettlahingumoona tekitatud kahju kannatanud tsiviilisikutele.
