Uutes liikmesriikides asuvate tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks eraldatavate ELi vahendite tõhusus ja tulemuslikkus (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on eelarvekontrollikomisjoni nimel Marian-Jean Marinescu koostatud raport uutes liikmesriikides asuvate tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks eraldatavate ELi vahendite tõhususe ja tulemuslikkuse kohta.
Marian-Jean Marinescu
Austatud juhataja! Kolme liikmesriigi Slovakkia, Bulgaaria ja Leedu ühinemislepingud sisaldasid paljude selliste tuumareaktorite dekomisjoneerimise nõuet, mis ei vasta enam ohutustingimustele ja mille uuendamine ei kata kulutusi. Euroopa Liidu antud finantsabi eesmärk polnud katta kõiki dekomisjoneerimiskulusid. Abi oli kavandatud meetmete jaoks, mis hõlmasid reaktorite sulgemisjärgset dekomisjoneerimist, korrashoidu ja jälgimist, jäätmekäitlust, jäätmete ja kasutatud kütuse ladustamist ja saasteainetest puhastamist ning demonteerimistöid, samuti energiasektorit (dekomisjoneeritud üksuste tootmisvõimsuste asendamiseks, energia varustamiskindluse ja energiatõhususe parandamiseks ning teisteks meetmeteks, mis aitavad kaasa energeetika infrastruktuuri vajalikule restruktureerimisele ja uuendamisele), ning sotsiaalsete tagajärgedega toimetulekuks, pakkudes pärast tuumajaama sulgemist selle töötajatele tuge kõrgtasemel ohutuse säilitamisel ja õpetades töötajaid ümber uuteks dekomisjoneerimisülesanneteks.
Asjaolu tõttu, et finantsabi otsustustes ei määratud kindlaks ülemmäära ning seda ei kehtestatud ka pärast dekomisjoneerimisplaanide ja -strateegiate koostamist, on võimalik pakkuda uut täiendavat rahalist tuge. Euroopa Liit on selle tegevuse rahastamiseks andnud märkimisväärseid summasid, mille suurus 1999. aastast praeguseni on kokku ligikaudu 2,8 miljardit eurot.
Raport nõuab, et edaspidiste Euroopa Komisjoni ja Euroopa kontrollikoja tehtavate hindamiste käigus selgitataks järgmisi aspekte: kas Euroopa Liidu eraldatud vahendeid kasutati ohutu dekomisjoneerimise kindlustamiseks; kas dekomisjoneerimine tagab tuumajäätmete ohutu ladustamise; kas kooskõlastamine kolme olemasoleva programmi vahel oli piisav, nii et talletatud kogemusi kasutati tõhusalt ja järgiti kulude vähendamise eesmärgil eelnevalt ette valmistatud ja rahastatud projektidel põhinevat mudelit; kas kehtivad plaanid ja strateegiad on lõplikud või on sinna siiski võimalik lisada uusi tegevusi ja eraldada neile hiljem täiendavaid vahendeid; kas energiaprojektidele on siiski vaja eraldada lisasummasid või on vaja koondada tähelepanu dekomisjoneerimisprojektidele; ning kas neid tegevusi on vaja finantseerida Euroopa Liidu fondidest.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidu kolme kandidaatriigi Leedu, Slovakkia ja Bulgaaria tuumareaktorite enneaegne dekomisjoneerimine takistas selliste riiklike fondide loomist, mis kataksid kõik rajatiste dekomisjoneerimisega seotud kulud ning ühenduse abi oli seega oluliste finants- ja majanduskohustustega toimetulekuks hädavajalik.
Hoolimata sellest, et tegelik dekomisjoneerimine on alles algjärgus, näitavad ekspertuuringud siiski, et tuumarajatiste käitusest kõrvaldamisele tehtud kulutused on juba ületanud Euroopa Liidust saadava abi planeeritud suuruse ning on arvatavasti ületanud ka algsed prognoosid. Seepärast, lugupeetud kolleegid, tuleb dekomisjoneerimist jätkata isegi pärast 2013. aastani kaetud finantsperspektiivi lõppemist ning seetõttu pean vajalikuks kaaluda nende kolme tuumajaama dekomisjonerimisprojektidele täiendavate vahendite eraldamist.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidul on 143 tuumaelektrijaama üksust ning energeetika peadirektoraadi 2010. aasta märtsis avaldatud andmete kohaselt moodustab tuumaenergia Euroopa Liidu energiaallikatest ligikaudu 28 protsenti.
Tuumaelektrijaamadest lähtuvate riskidega seoses kõlasid Jaapani sündmused häirekellana. Tuumaelektrijaamaüksuste varane väljalülitamine ja nende dekomisjoneerimine on peamiseks finants- ja majanduskohustuseks. See on põhjuseks, miks Euroopa Liit saab anda mõjutatud liikmesriikidele, mõtlen siin Leedut, Slovakkiat ja Bulgaariat, rahalist abi. Vastavate meetmete puudulik rahastamine lükkab dekomisjoneerimisprotsessi edasi, see kujutab ohtu keskkonnale ja inimeste tervisele.
Me soovitame tungivalt viia vastavatel riiklikel organitel oma üksikasjalikud dekomisjoneerimisplaanid lõpuni ning komisjonil esitada aruanded selle protsessi kohta, kirjeldada nende juhtude Euroopa Liidu rahastamise ulatust ja kehtestada dekomisjoneerimisprojektidele üksikasjalik pikaajaline finantsplaan.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! Soovin tänada austatud kolleegi koostöö eest selle tähtsa raporti ettevalmistamisel. Euroopa Liiduga ühinemisel võtsid kolm liikmesriiki endale nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt siduva kohustuse: sulgeda oma elektrijaamad esimest korda ilma vajaliku finantssuutlikkuse ja kogemusega. Võttes endale kohustuse anda vajalikku finantsabi, näitas Euroopa Liit tõelist solidaarsust, rahastades mitte ainult dekomisjoneerimist, vaid panustades ka alternatiivenergia projektide arendamisse ja dekomisjoneerimise negatiivse sotsiaalse mõju leevendamisse. Nõustun sellega, et on veel käsitlemist vajavaid küsimusi, näiteks teatud dekomisjoneerimistööde lõpuleviimiseks raha eraldamine ning liikmesriikide keerulised haldusstruktuurid, mis võib-olla takistavad eraldatud vahendite tõhusat kasutamist. Usun, et Euroopa Komisjonil peaks olema suurem koordineeriv roll, et tagada nimetatud tuumareaktorite õigeaegne ja ohutu sulgemine, kindlustada rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvus ning julgustada neid riike arendama alternatiivenergiat ja looma uusi töökohti.
João Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Peaaegu pooled Euroopa Liidu liikmesriigid omavad enda territooriumil tuumajaamu. Paljud töös olevatest reaktoritest on suhteliselt vanad, mis ohutust ning rahva tervise ja keskkonna kaitset silmas pidades tekitab terava vajaduse mõni neist reaktoritest demonteerida. Mitme rajatise dekomisjoneerimisnõudega silmitsi seatud liikmesriigi puhul näivad meile ainuõigena nende ootused saada dekomisjoneerimisprotsesside piisavaks ja ohutuks lõpuleviimiseks Euroopa Liidult toetust. Nimetatud protsessid peaksid hõlmama vajalikku sulgemisjärgset korrashoidu ja järelevalvet; jäätmete töötlemist, ladustamist ja saasteainetest puhastamist; seadmete uuendamist keskkonnanõuetega kooskõlas ning dekomisjoneeritud rajatiste energiavõimsuste asendamise toetamist, pöörates erilist tähelepanu keskkonnasäästlikkusele ja energiatõhususele.
Nagu raportis õigesti väljendatakse, tuleks täielikult arvesse võtta selle protsessi sotsiaalseid tagajärgi ning kindlustada töötajate töökohtade säilimine ja kõik ohutustingimused dekomisjoneerimise eel, jooksul ja pärast seda.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Marian-Jean Marinescu raportis kõneldakse nõukogulike tuumareaktorite dekomisjoneerimisele kulutatud Euroopa Liidu vahendite tõhususest ja tulemuslikkusest. Slovaki Vabariik ehitas oma Jaslovské Bohunice tuumajaama pärast Tšernobõli õnnetust täielikult ümber, paigaldades kõige moodsamad turvaseadmed, mis saadi spetsiaalsetest Prantsuse ja Saksa ettevõtetest.
Pärast ulatusliku moderniseerimise lõpuleviimist teatasid Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri inspektorid, et Jaslovské Bohunice tuumajaam on valmis rohkem kui 30 aasta pikkuseks ohutuks tööks. Sellest hoolimata nõustus Slovaki Vabariik - naabermaa Austria kodanike rahu ja kindluse huvides - Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimiste käigus sulgema enne tähtaega Jaslovské Bohunice reaktorid V1 ja V2, mille seadistus vastas kõige kõrgematele standarditele.
Nende reaktorite tootmiselt kõrvaldamise kulude katmisel on Euroopa Liidu panus minu arvates sümboolne, kui vaid katse kompenseerida osaliseltki kahjud, mida Slovaki Vabariigi kandis seeläbi, et jäi ilma puhta energia võimsast ja tõhusast allikast, mitte tegelik panus selle jaama kõrvaldamiseks.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Komisjonil on väga hea meel parlamendi omaalgatusliku raporti üle uutes liikmesriikides asuvate tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks eraldatavate ELi vahendite tõhususe ja tulemuslikkuse kohta. Tuumaohutus on Euroopa Liidu täielik prioriteet ja jääb selleks ning seetõttu omistab komisjon suurt tähtsust jõupingutustele, mis aitavad kaasa selliste tuumareaktorite üksuste ohutule dekomisjoneerimisele, mille uuendamist vajalike ohutusstandardite kohaselt pole võimalikuks peetud.
Kõigepealt lubage öelda, et jagame parlamendiga paljusid selles raportis väljendatud vaateid. Oleme nõus sellega, et liikmeriikidele on vaja üksikasjalikke dekomisjoneerimsplaane ning kindlat pikaajalist finantsplaneerimist. Samuti peame oluliseks vahenditest suurema osa eraldamist dekomisjoneerimistegevusteks ning komisjoni tähtsat rolli vahendite kasutamise range jälgimise tagamisel.
Komisjon usub põhimõtte "saastaja maksab” rangesse rakendamisse, niisiis jagame parlamendi arvamust, et dekomisjoneerimiseks ette nähtud finantsvahendite eraldamise tagamine juba rajatise tegevuse ajal sõltub tuumajaama käitajatest. Dekomisjoneerimine tuleb korraldada võimalikult ohutult ning ülioluline on selle juures dekomisjoneerimise rahastamise kindel, läbipaistev ja järelevalvet sisaldav juhtimine.
Samuti võib siiski märkida, et raportis keskendutakse dekomisjoneerimiseks eraldatavate ELi vahendite tõhususele ja tulemuslikkusele. Komisjonil oli rõõm näha, et mitmes raporti osas tunnustatakse täielikult ELi rahastamise põhieesmärgina seda, et reaktoriüksuste sulgemise ja suletuks jätmise põhjuseks oleks esmajärjekorras tuumaohutuse tagamine. Usume, et selle eesmärgi täitmine on oluline punkt, mida tuleb ELi vahendite tõhususe ja tulemuslikkuse hindamisel arvesse võtta.
Komisjon peab tähtsaks selgitada, et ELi toetus pole olnud kunagi mõeldud dekomisjoneerimise kõikide kulude katmiseks ega kõikide majanduslike tagajärgede kompenseerimiseks. ELi toetuse eesmärgiks oli ainult aidata hüvitada sulgemise varajasi etappe.
Samuti rõhutab komisjon seda, et kogu vastutust oma tuumaseadmete dekomisjoneerimise eest kannab liikmesriik. Üksikasjaliku pikaajalise planeeringu esitamise eest vastutavad liikmesriigid, kes vastutavad samavõrra dekomisjoneerimise lõpuleviimise täpse ajakava ja kuluprognoosi koostamise eest.
Tänan raportööri ja parlamenti selle õigeaegse arutelu eest teemal, mis Fukushima kontekstis on muutunud olulisemaks. Ohutu ja lõpuleviidud dekomisjoneerimine on tuumaohutuse võtmeküsimuseks, millele seame kõige kõrgemad standardid. Parlamendi raport kujutab endast hinnatavat panust arutellu, milles osalevad komisjon ja kolme asjaomast liikmesriiki, pidades silmas hinnangu andmist võimalikule ELi finantsabile pärast 2013. aastat.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval, 5. aprillil 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Georgios Stavrakakis
Eelarvekontrollikomisjoni raporti üle toimuva arutelu muudab äärmiselt päevakajaliseks tuumaoht kui Jaapani maavärina ja sellele järgnenud tsunami üks tagajärgi. Samas tõstab see siiski esile asjaolu, et Euroopa Liit jälgib tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimist ning toetab selleks tehtavaid vajalikke jõupingutusi praktiliselt, rahalise abi vormis. Nende jõupingutuste eesmärk on tagada elektrijaamade nõuetekohane ja ohutu toimimine, et me ei iial ei näeks uut Tšernobõli või Fukushimat, ning samal ajal leevendada dekomisjoneerimise ja sulgemise mõju, rahuldades asjaomaste riikide energiavajadusi. Need jõupingutused, millega on kaasnenud märkimisväärne rahaline toetus Leedule, Slovakkiale ja Bulgaariale, näitavad, kui tõsiselt võtab Euroopa Liit tuumaohutuse küsimust. Tegu on hoolikalt kavandatud programmiga, millega alustati 1999. aastal. Selle rahalise abi eesmärk on ka aidata parandada keskkonda ning nüüdisajastada energia tootmist, edastamist ja jaotamist ning suurendada energiaga varustamise kindlust. Kasutada antud vahendite tulukuse hindamine ja nende kindel ja läbipaistev haldamine on tegurid, mis tagavad eesmärgi saavutamise.
Csanád Szegedi
Jaapani looduskatastroof ja sellele järgnenud tuumakatastroof juhtisid tähelepanu teema tähtsusele. Nagu Tšernobõli puhul, võib katastroofi mõju kesta aastakümneid ning olla kurb soovimatu pärand tulevastele põlvkondadele. Samuti näitas see juhtum, et tuleb vähendada energiakadu ning panna järk-järgult rõhku taastuvenergiale. Tänane raport kritiseerib mitmes punktis uute liikmesriikide tuumaelektrijaamade sulgemise finantseerimise läbipaistvust ja rakendamist. Usun, et lisaks raportis nimetatud elektrijaamade sulgemisele on äärmiselt tähtis kontrollida kõiki Euroopa tuumaelektrijaamu ning vajaduse korral muuta need ohutumaks, et tulevikus selliseid katastroofe vältida. Samal põhjusel palun ma oma lugupeetud kolleegidel arutada ka minu ja mu Austria kolleegi hiljuti esitatud resolutsiooni ettepanekut, mis teenib tuumaenergia ohutuse huve Danube piirkonnas ja kuulub Euroopa koostööalasse.
