Rootsi eesistumise tulemused - 10. ja 11. detsembril 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeldused (arutelu) 
President
Tahaksin tervitada soojalt peaminister Reinfeldti, kes on olnud meiega eesistujana juba peaaegu pool aastat! Tahaksin samuti tervitada president Barrosot!
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu, milles käsitletakse
nõukogu avaldusi Rootsi eesistumise tulemuste kohta;
Euroopa Komisjoni aruannet ja komisjoni avaldust 10. ja 11. detsembril 2009. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu tulemuste kohta.
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - Austatud president! Ma olen tänulik selle võimaluse eest pöörduda taas kord Euroopa Parlamendi poole ja sellisel üliolulisel ajal.
Samal ajal, kui meie kõneleme, on 193 riigi esindajad kogunenud ühte konverentsikeskusesse Kopenhaagenis, rääkides, vaieldes pidades läbirääkimisi ning püüdes vastata miljonite inimeste ootustele kogu maailmas. Vaid kahe päeva pärast on ÜRO kliimakonverents läbi. Varsti meenutame me kohtumist, mis oli ülioluline mitte üksnes ELi jaoks, vaid kogu maailma jaoks; kohtumist, mis oli otsustav nende jaoks, kes oma põllukultuure vee puudumise tõttu kasvatada ei saa; otsustava tähtsusega nende jaoks, kes on keeristormides ja üleujutustes oma kodud kaotanud; ja otsustava tähtsusega nende jaoks, kes asjatult igal aastal tõusva mereveetaseme vastu valle ehitavad.
Me teame, mis on ohus. Miks siis nii raske tegutseda on? Sellepärast, et me kardame muutust oma elustiilis? Siiski teame me, et kui me maailma ressursse jätkuvalt nii nagu praegu kasutame, ei ole meie praegune elustiil enam võimalik ja me seisame silmitsi hoopis järsemate muutustega. Meil on palju suuremaid asju kui meie igapäevane mugavus, mille pärast muretseda.
Kliimamuutustevastane võitlus on olnud päevakorras esikohal kogu Rootsi eesistumisaja vältel kõigil meie Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja kõigil tippkohtumistel liidu peamiste partneritega. Nagu te ehk teate, võtsime me Euroopa Ülemkogu oktoobrikuu kohtumisel vastu kõikehõlmava volituse ELi juhtiva positsiooni säilitamiseks kliimaläbirääkimistel. Me leppisime kokku pikaajalises eesmärgis heite vähendamise kohta 80-95% 2050. aastaks ja uuendasime oma pakkumist vähendada heitkoguseid 30% tingimusel, et teised teevad sellega võrreldavaid jõupingutusi. Me leppisime kokku heite vähendamises rahvusvahelises transpordis ja hoolimata mõnest nurgast tulevast vastuseisust panime paika arvandmed seoses üldiste rahaliste vajadustega arenguriikides kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Möödunud nädalal astusime pärast nädalaid kestnud kahepoolseid konsulteerimisi veel ühe sammu: ühiselt koostatud finantspakett, mis on mõeldud konkreetselt kliimameetmetega n-ö kiireks alustamiseks arenguriikides, pakkudes kolmeks eelolevaks aastaks 7,2 miljardit eurot.
Ma tean, et sellest ei piisa. Seepärast pean ma ütlema, et kuigi ma olen rahul sellega, et Euroopa Ülemkogu suutis selles sammus kokku leppida, on nüüd aeg küps selleks, et teised arenenud riigid meiega ühineksid.
Seega, mida on meil Kopenhaagenis vaja teha? Me vajame siduvaid kohustusi kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks mitte ainult arenenud riikidelt, vaid ka arenguriikidelt, et tagada, et globaalne soojenemine jääb alla 2 °C eesmärgi, mida teadlased vajalikuks peavad.
Ma olen pidanud läbirääkimisi India ja Hiina juhtidega. Tean, mida nad selle kohta ütlevad. Miks nad peaksid nõustuma arendama puhtust ja keskkonnasäästlikkust, kui me oleme maailma aastakümneid saastanud? See on üks viis, kuidas seda vaadata, kuid probleem seisneb selles: arenenud maailm ei suuda üksi probleemi lahendada. Arengumaailmast lähtuvad heitkogused hakkkavad juba ületama arenenud maailmast lähtuvaid. Seepärast peamegi tegema probleemi lahendamiseks koostööd. Omalt poolt võime me aastaid vastutustundetut käitumist hüvitada. Me võime rahastada kliimameetmeid arenguriikides. Euroopa Liit võttis endale möödunud nädalal kohustuse. Kopenhaagenis ei ole oluline vorm, vaid sisu. Me võime olla rahul, kui jõuame kokkuleppele heite vähendamises ning rahastamises ja kohustuses hakata viivitamata tegutsema, ja mis veelgi olulisem - me võime hakata võitlema kliimamuutuste vastu.
Möödunud aastal seisime me ühtäkki silmitsi kõige tõsisema finantskriisiga pärast 1930. aastaid. Maa sõna otsese mõttes vappus me jalge all. Äkki sai meile selgeks, kuivõrd olid finantsturud omavahel seotud ja kui üksteisest sõltuvad me ühise vastuse leidmisel olime. Vaid mõne kuu jooksul võtsid valitsused ELis vastu erakorralised toetusmeetmed. See oli kiire ja muljetavaldav reageering, kuid sellel oli oma hind. Meie riigi rahanduse kogupuudujääk ulatub nüüd peaaegu 7%ni SKPst, mis on kolm korda rohkem kui eelmisel aastal. 20 liikmesriiki elavad praegu läbi ülemäärase puudujäägi protsessi. Seega on majandus- ja finantskriisi järelmeetmed üsna loomulikult kogu sügise jooksul olnud teine peamine prioriteet.
Lubage mul puudutada lühidalt seda, mida me ära teinud oleme. Oktoobri lõpus leppisime me kokku eelarvepõhises väljumisstrateegias ning eelmisel nädala Euroopa Ülemkogu kohtumisel leppisime kokku finantstoetuskavadest väljumise põhimõtetes. Lisaks leppisime kokku põhimõtteliselt uues Euroopa finantsjärelevalve struktuuris. Kui rahavood on rahvusvahelised, ei saa järelevalve enam riigisisene olla. Nüüd tuleb Euroopa Parlamendil lõplike sammudega nõustuda.
Samuti oli meile selge, et maksusoodustuste kultuur ei saa enam jätkuda sellisel viisil, millega inimesed harjunud olid. Mul on hea meel, et ELil õnnestus veenda rühma G-20, et nad lepiksid kõnealuses poliitikas kokku ulatuslikes muudatustes. Uued eeskirjad suurendavad vajadust tulemuse ja tasu seose järele.
Majandus- ja finantskriis tabas meid rängalt, kuid me oleme näidanud üles võimet tegutseda ning me oleme oma vastupanuvõimet tugevdanud. Kui oleme oma taastumise kindlustanud, seisab EL tänu meie võetud meetmetele tugevamal alusel.
Rootsi eesistumine toimus institutsiooniliste muutuste ajal. Kui me eesistumise 1. juulil üle võtsime, oli siinne parlament äsja valitud. Me ei olnud Euroopa Komisjoni presidenti veel ametisse määranud. Sel ajal otsust ootava Iirimaa referendumi tulemus ei olnud kindel. Ei olnud selge, kas kõik liikmesriigid ratifitseerivad Lissaboni lepingu. Isegi see ei olnud selge, kas Lissaboni leping võib Rootsi eesistumise ajal jõustuda.
Siis hargnes lahti draama. José Manuel Barroso nimetati siinse parlamendiga konsulteerides teist korda Euroopa Komisjoni presidendiks. Nüüd oli eesistujariigil komisjoni stabiilne kolleeg, kellega töötada. Iirimaa referendumi tulemus oli võit Iirimaa jaoks. See oli võit Euroopa koostöö jaoks. See tõi meid sammu Lissaboni lepingule lähemale.
Ent siis juhtus midagi ootamatut. Tšehhi president esitas ühes hilises etapis, enne kui ta alla kirjutaks, uued tingimused. Me pidime käsitlema neid nõudmisi nii, et see ei kutsuks esile sarnaseid tingimusi teistelt liikmesriikidelt ning meil õnnestus seda teha Euroopa Ülemkogu kohtumisel oktoobris. Mõni päev hiljem kirjutas Tšehhi president alla. Kohe pärast allakirjutamist alustasin ma jälle oma kolleegidega konsulteerimist. Me pidime leppima kokku kõrgete ametikohtade suhtes - Euroopa Ülemkogu presidendi suhtes - ja nimetama kõrge esindaja. Ma ei liialda, kui ütlen, et see oli kergendus, kui kõik ettevalmistustööd 1. detsembril lõpule viidi. Lissaboni leping võis lõpuks jõustuda.
Nüüd on Euroopa Liit tõhusam. ELil on paremad vahendid kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja ülemaailmse majanduskava mõjutamiseks. Euroopa Nõukogu uus eesistuja tagab järjepidevuse. Kõrge esindaja tagab koordineerimise meie välissuhete valdkonnas. Meil on Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide suurema kaasatusega demokraatlikum liit. Euroopa Liidu jaoks on alanud uus ajastu.
Kui ma 15. juulil siin teie ees seisin, olime ikka veel finants- ja majanduskriisi valuhoogude käes. Uuele aluslepingule ülemineku suhtes esines ebekindlust. Me ei teadnud, kas me suudame ühineda ja julgustada teisi mitte väga pikal, kuid lookleval teel Kopenhaagenisse.
Euroopa Ülemkogu möödunud nädala kohtumisega on eesistujariik Rootsi täitnud kõik oma viis prioriteeti: ELi jõulised volitused seoses kliimamuutustega; majandus- ja finantskriisi järelmeetmed; ELi Läänemere strateegia; Stockholmi justiits- ja siseasjade programm; ELi kui ülemaailmse mõjutaja tugevdamine, sealhulgas laienemine ja uus välisteenistus. Nagu ma ütlesin, on Lissaboni lepingu kehtestamisega alanud Euroopa Liidus uus ajastu.
Tahaksin lõpetada, tänades teid kõiki! Eesistujariik vajas kõigi meie ees seisvate väljakutsetega tegelemiseks Euroopa Parlamendi abi. Ma tänan teid meile selle abi andmise eest!
Tahaksin tänada ka komisjoni ja eriti José Manuel Barrosot! Olen veetnud sel sügisel José Manueliga tõenäoliselt rohkem aega, kui see oleks tervislik. Ta on olnud mulle ja eesistujariik Rootsile suureks toeks.
Lõpetuseks tahaksin tänada liikmesriike nende valmisoleku eest jätta kõrvale erimeelsused ja alustada kompromisside tegemist - soovides Euroopale parimat -, et leida lahendusi, mis ei ole mitte üksnes neile kasulikud, vaid on kasulikud Euroopale tervikuna. See ühtsus on meie tugevus.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president, peaminister! Viimase kuue kuu jooksul oleme näinud uue aluslepingu jõustumist, mis lõpetas peaaegu aastakümne kestnud arutelu ja avas ukse uutele võimalustele selle uue laienenud Euroopa Liidu jaoks, mis meil täna on. Me oleme näinud esimesi tõendeid selle kohta, et otsustavatel meetmetel, mis on võetud Euroopa majanduse stabiliseerimiseks kriisiga silmitsi seistes, on mõningaid tulemusi. Ja sisenedes Kopenhaageni lõppvaatusesse, võime selgelt öelda, et Euroopa Liit on pingutanud kõvasti, et säilitada see hoog, mille see on otsustavate ülemaailmsete kliimamuutusi käsitlevate meetmete suunas saavutanud.
Tahaksin seepärast avaldada siirast kiitust väga eduka eesistumise eest peaminister Fredrick Reinfeldtile ja kogu eesistujariik Rootsi meeskonnale! On eriti oluline, et Rootsi eesistumisaeg on olnud nii tõhus Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimise tagamisel, juhtides sellele uuele aluslepingule üleminekut ja täites samal ajal kõik teised eesmärgid. Me oleme näinud, kuidas Euroopa Ülemkogu nimetas ametisse Euroopa Ülemkogu esimese presidendi ning kõrge esindaja - komisjoni asepresidendi. Ning ärgem unustagem - kuna see oli parlamendi jaoks väga oluline hetk pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu otsustas ühehäälset -, et me oleme näinud, kuidas siinne parlament valis kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni järgmise presidendi.
Eelmise nädala Euroopa Ülemkogu kohtumine oli esimene kord, kus ülemkogu tuli kokku täieõigusliku institutsioonina. See oli ka esimene kord, kus uus kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton osalesid. Euroopa Ülemkogu uus president asub täisvolitustega ametisse 1. jaanuariks 2010 ja on esitanud oma mõtteid selle kohta, kuidas Euroopa Ülemkogu tulevikus korraldada. Ma tervitan väga kõiki ettepanekuid andmaks Euroopa Ülemkogule selle töös rohkem järjekindlust ja pidevust! Tervitan ka ideid rohkemate poliitiliste, avameelsete arutelude pidamise ja lühikeste ja jõuliste järelduste kohta!
Oli palju teisi küsimusi, mis olid Euroopa Ülemkogu eesmärgiks. Ma tahaksin rõhutada vaid mõnda, mitte unustades üht väga olulist küsimust - Läänemere piirkonna strateegia määratlemist -, mis võib olla eeskujuks teistele piirkondliku koostöö vormidele Euroopa Liidus ja mõne meie partneriga.
Majanduse küsimuses hoiame me õiget tasakaalu stiimuli säilitamise ja oma kriisist väljumise strateegiate ettevalmistamise vahel. Ma esitlesin meie Euroopa 2020. aasta strateegia tegevusvälja. Loodan, et Euroopa Ülemkogu keskendub selle Euroopa tuleviku jaoks väga olulise tegevuskava arutamisele järgmistel kohtumistel ametlikul Euroopa Ülemkogul veebruaris ja kevadisel Euroopa ülemkogul. Tahaksin korrata nüüd oma pakkumist tulla siinsele täiskogu istungile, et parlament saaks korraldada selles üliolulises küsimuses eriarutelu. Arvan, et on äärmiselt oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu poolelt Euroopa Ülemkogu haldavad täielikult kõnealust Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiat, mis on koht, kus meie tulevik välja mängitakse.
Stockholmi programmiga seoses on komisjoni ettepanekud tõlgendatud nüüd kooskõlastatud lähenemisviisiks järgmiseks viieks aastaks. Ma tean, et paljud parlamendis jagavad meie otsustavust kasutada seda hüppelauda, et haarata kinni Lissaboni lepingu võimalusest kiirendada muudatusi Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiglusega seotud meetmetes. See oli üks peamistest põhjustest, miks ma otsustasin järgmise kolleegiumi portfellid selles valdkonnas ümber korraldada. Sellest saab üks kõige olulisemaid valdkondi Euroopa Liidu töös järgmisel viiel aastal.
Euroopa Ülemkogul oli kliimamuutustega seoses eriline tähtsus. Euroopa Liit on viimase viie aasta jooksul arendanud välja järjekindla ja ambitsioonika lähenemisviisi kliimamuutustele. Ma olen väga uhke selle üle, et komisjon on olnud selle väga ambitsioonika tegevuskava algataja. Vähenenud heitkoguste mõju võib olla tunda alles mitme aastakümne pärast, kuid me astume juba otsustavaid samme, andes oma eesmärkidele seaduse jõu.
Olgem sellega seoses avameelsed. Mõned meie partnerid teatavad oma kavatsustest pressiteadetes, kuid meie oleme teatanud oma kavatsustest seadusega - seadusega, milles on kõik liikmesriigid juba kokku leppinud. Arenenud maailm peab tegutsema, kuid peab samuti aitama arengumaailmal majanduskasvu ja heitmed lahti siduda. Arvan, et on õige, et Euroopa Ülemkogu keskendus eelmisel nädalal sellele, kuidas me saaksime selle ülemaailmse juhtpositsiooni Kopenhaagenis ambitsioonika kokkuleppe teenistusse panna: lubades arenguriikidele abi mitte mingis kauges tulevikus, vaid juba järgmisel aastal; tehes selgeks, et kokkulepe peab olema kõikehõlmav ning sellel peavad olema kontrollimehhanismid, mis selle püsivaks teevad; säilitades meie valmisoleku oma eesmärke tõsta, kuid üksnes juhul, kui ka teised ambitsioonikaid kohustusi esitavad.
Ma arvan, et Euroopa Ülemkogu saavutas väga olulisi tulemusi, eriti kahes küsimuses. Esiteks, seoses rahandusega - nõukogul õnnestus panna edukalt kokku kiire alustamise finantspakett, mis on oodatust suurem, ja - mis on ülioluline - tegi seda kõigi kaasatud liikmesriikidega. Muidugi on mõned öelnud, et Euroopa Liidu poolt ei ole see piisav, kuid 7,2 miljardit, rohkem kui 10 miljardit USA dollarit praegustes oludes ja kolmeks aastaks on väga tõsine panus. Loodan, et raha on nüüd garanteeritud ega ole üksnes taotlus. Nüüd on teiste asi seda sobitada. Euroopa Ülemkogu kordas ka oma keskpika tähtajaga rahastamiskohustust, et tagada, et see annab õiglase panuse, mis on 2020. aastaks vajalik.
Teiseks, kliimameetmed on vahel olnud Euroopa Ülemkogu jaoks otsustavaks punktiks. Ent õhkkond oli sel ajal erinev. Oli tugev jagatud arusaam, et kõigil on huvi Euroopa Liidu tähtsuse suurendamise vastu. Nüüd peaksime me saama tulu nendest investeeringutest, mida me selles tegevuskavas teerajajatena teinud oleme.
Minu meelest oli üldiselt julgustav tunnistamine, et Euroopa Liit peab seisma koos. Lootkem, et see otsusekindlus jääb järgmise kahe või kolme päeva surve all kindlalt püsima!
Mida me mõne järgmise päeva jooksul oodata võime? Taani peaminister Rasmussen esitab tõenäoliselt täna ühe teksti, kuid sellisel kujul, et paljud keskse tähtsusega numbrid on jäetud ikka tühjaks. Juhtide ülesanne on seda kokkuleppe suunas edasi viia. Seetõttu lähen ma kohe pärast seda arutelu Kopenhaagenisse. Me teeme koos peaminister Reinfeldtiga kõik, mis meie võimuses, et Euroopa Liit seda arutelu juhiks.
Me teame, et õhkkond ei ole Kopenhaagenis praegu kerge. Me teame ka, et see on osa tippläbirääkimiste tavapärasest rütmist. Ent nii paljude riigipeade või valitsusjuhtide saabumine on võimas liikumapanev jõud iga kokkuleppe saavutamiseks. Kui see kokkulepe sisaldab tegelikku kohustust vähendada heitkoguseid nii arenenud riikidest kui ka arenguriikidest; selget rahastamiskohustust selle õnnestumiseks; ja kokkulepet selles, kuidas seda kohaldada ja kontrollida - kui see kokkulepe sisaldab eri Bali tegevuskava elemente ning kui on näha, et need on õiges võimaluste raamistikus, et järgida 2 °C piirväärtust, siis ma arvan, et me ütleme õigesti, et see on suur saavutus. Me ei ole veel eesmärki saavutanud, kuid usun, et selle kokkleppe saavutamine on võimalik.
Järgmised mõned päevad näitavad, kas need ambitsioonid, mida me siinses parlamendis nii tihti arutanud oleme, ka teoks tehakse, kuid ma juba tunnen, et on tungiv vajadus muudatuste järele ja et me peame selle Kopenhaagenis õnnestuma panema. Kaalul on tohutult palju. Loomulikult tuleb leida tasakaal, kuid on ka tunne, et tänane põlvkond teab, et on olemas väljakutse, mida ei saa vältida. Ma usun, et eelmise nädala Euroopa Ülemkogu järel on Euroopa Liit valmis väljakutset vastu võtma. Ma loodan, et Euroopa juhtpositsiooniga saavutame me Kopenhaagenis edu.
Joseph Daul
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud president, José Manuel Barroso, Fredrik Reinfeldt, head kolleegid! Euroopa Rahvapartei (kristlikud demokraadid) fraktsioon toetab viisi, kuidas teie, Fredrik Reinfeldt, olete seda vahetuvat eesistumist kooskõlas Nice'i lepinguga juhtinud. Samuti toetab fraktsioon Euroopa Ülemkogu viimaseid ettepanekuid, olenemata sellest, kas need puudutavad kliimamuutusi, kriisi või turvalisuse Euroopa, kaitsva Euroopa loomist.
Tõepoolest, minu fraktsioon toetab Euroopa asjade ausat ja vastutustundlikku juhtimist, mis on olnud eesistujariik Rootsi kvaliteedimärk. Aus juhtimine, sest ajal, mil see kriis nii paljusid meie sõpru, naabreid ja sugulasi mõjutab, kuna nad on kaotanud töökohad või on nende töökohad ikka veel ohus, ei ole Euroopa neile valelubadusi andnud. Euroopa rajab tulevikku, tagades, et ettevõtetel on jälle vahendeid loomiseks, uuenduseks ja seega töökohtade loomiseks.
Vastutustundlik juhtimine, sest Euroopa rakendab seoses kliimamuutuste, julgeoleku, kuid ka tööhõive ja majandusega sotsiaalse turumajanduse mudelit. See korraldab ajakava, korraldust kooskõlastatud järkjärguliseks, kuid ka raskeks väljumiseks kriisist. See koristab hävitava tegevuse järelt, mida me oleme mõne viimase aastakümne jooksul finantsturgudel näinud. Ta toetab VKEsid ja tugevdab sotsiaalset ühtekuuluvust, milleta midagi püsivat ei ole võimalik saavutada.
Olgem siiski ettevaatlikud, et mitte korrata Lissaboni strateegia vigu, mis ebareaalseid eesmärke püstitades on olnud enam pettumustvalmistav kui miski muu! Olgem ettevaatlikud, et tagada, et uuest majandusstrateegiast, mida nimetatakse "Euroopa Liit 2020”, ei tule veel ühte keerulist monstrumit. Fredrik Reinfeldt, José Manuel Barroso! Ka seoses kliimamuutustega näitab Euroopa üles vastutustundlikkust. Euroopa näitab otsusega vabastada igal aastal kolme aasta jooksul abi jaoks 2,4 miljardit eurot eeskuju, andes kolmandiku konkreetselt kõige vaesematele riikidele ette nähtud rahvusvahelisest abist.
Ma eeldan nüüd, et meie partnerid teevad sama. Kopenhaagenilt loodan ma tasakaalustatud kohustusi, lühiajalisi ja keskpikas perspektiivis kohustusi ja kontrollitavaid kohustusi koos finantskaristustega nõuete mittejärgimise korral. Teisisõnu, ma loodan, et Kopenhaagen Euroopat ei eksita.
Kokkuvõtteks, fraktsioon PPE toetab nõukogu suuniseid julgeolekuküsimustest uue Stockholmi programmi raames. Meie kaaskodanikud tahavad suuremat turvalisust, kuid ka kodanikuvabaduste austamist. Nad tahavad olla kaitstud oma igapäevaelus, nad tahavad teada, mida nad söövad ja mida nad tarbivad, kuid samal ajal eeldavad nad - ja see on üksnes loomulik -, et nad elavad õiglasemas ühiskonnas, mis rohkem teisi austab. See on just selline Euroopa, mida meie, fraktsioon EPP, kaitseme ja edendame.
Head kolleegid! Nüüd, kus terav kriis ja institutsioonilised tõusud ja langused on möödas, on tulnud kätte aeg võtta vastu suuri otsuseid ja meie vigade tegemise varu on väike. Mõne päeva pärast näeme, kas Euroopa julge seisukoht kliimamuutuste suhtes on end ära tasunud. Me näeme, kas USA, Hiina ja teised mängivad lihtsalt aja pärast või tahavad nad kvalifitseeruda finaali, et saada maailma vastutustundlikeks sidusrühmadeks.
Ma soovin tänada eesistujariik Rootsit jõupingutuste eest, ja eelkõige, nüüd kus käes on jõulud, Fredrik Reinfeldti! Te olete viimase kuue kuu jooksul palju vaeva näinud. See ei ole olnud kerge, nagu me kõik teame. Samuti soovin ma edu Herman Van Rompuyle, kes võtab juhtimise kaheks ja pooleks aastaks üle, ja ma palun nõukogu mitte unustada, et nüüdsest peale mängivad nõukogu ja parlament samas liigas, mõneti läbipaistvamates oludes.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud president, head kolleegid! Täna on mainitud mitu korda mõistet "üleminek” ja ma usun, et see on asjakohane termin Rootsi eesistumise kirjeldamiseks. See oli eesistumisaeg, mis oli seotud üleminekuga ühelt aluslepingult, Nice'i lepingult, mis osutus täiesti rakendamatuks, teisele, Lissaboni lepingule, milles on liiga palju erandeid, millest minu meelest kõiki ei ole võimalik järgida, kuna Lissaboni leping ei saa olla institutsioonilise arengu lõpp Euroopas. Seoses sellega peame olema ettevaatlikud, et mitte loota, et Lissaboni leping täidab kõik meie soovid kõigi lahenduste suhtes kõigile probleemidele maailmas, sest me näeme, kui raske on Lissaboni lepinguga töötada kõigi järjekorrapunktide lõikes, mida on tõstatatud.
Tahaksin alustada institutsiooniliste probleemidega, mille see leping on tekitanud. Meil on täna ikka veel siin Rootsi peaminister. Kes esindab järgmine kord nõukogu eesistujariiki? Herman Van Rompuy, vahetuv nõukogu eesistujariik, seejärel komisjoni president, siis paruness Ashton - kui nad kõik vähemalt sõna võtavad, siis vähemalt esimest korda meie esimese nelja kõne puhul ei ole meil seda alalist PPE konverentsi ja siis on meil paruness Ashton, seega üks õige sotsialist, kes asjad n-ö vahtu keerutab. See on kindlasti üks eelis.
(Vahelehüüded)
Ma ei tea muidugi, kas see on Herman Van Rompuy või José Luis Rodríguez Zapatero, kes osa võtab, kuid tänan teid, Werner Langen! Kui te juba teate, et José Luis Rodríguez Zapatero on see, kes osaleb, olete ükski kord andnud kasuliku panuse. Suur tänu teile!
Rootsi eesistumisaeg oli üleminekuaja eesistumisaeg, kuid ka eesistumisaeg, mis pidi jälle kogema, kuidas Angela Merkel ja Nicolas Sarkozy kaarte lõpuni välja oma rinnale väga lähedal mängivad, lastes praegusel eesistumisel oma rada kulgeda - samal ajal, kui avalikkus ütles, et ei taha näha, mis toimub, ei oska midagi ette võtta - ja peab oma taktikalise mängu eest lõivu maksma. See on olnud Fredrik Reinfeldti saatus mõne viimase kuu jooksul. Jumal tänatud, et see nüüd lõpule on jõudnud! See kujutab endast edusamme, mida me oleme teinud Lissaboni lepinguga: natuke rohkem läbipaistvust meie institutsioonilistes struktuurides. Ja kindlasti ka midagi muud: Euroopa Parlamendi volituste suurendamine. Ent Euroopa Parlamendi suuremad volitused tähendavad ka, et teised institutsioonid peavad parlamendiga tegemist tegema. Euroopa Ülemkogu presidendi jaoks tähendab see seda, et see peab koordineerima parlamendiga otsuseid, mida tahab nõukogus ette valmistada - vähemalt õigusloomega seotud otsuseid. Oleks arukas näha Euroopa Parlamendi presidenti mitte nõukogu kohtumiste pealtvaatajana, vaid ühe institutsiooni esindajana, millele on antud suuremad volitused. See on see, mida ma Herman Van Rompuylt ootan.
Nii nõukogul kui ka komisjonil oleks soovitav püüda saada selle uue aluslepingu alusel enamust parlamendis, mis suudab samuti vastata sotsiaal-, keskkonna- ja finantspoliitika väljakutsetele, mida nad ise oma programmides sõnastavad, sest õigusaktidega seoses vajavad nad lõppude lõpuks selles parlamendis kvalifitseeritud häälteenamust, kui nad oma algatusi läbi suruda tahavad. Seepärast oleks soovitav, et komisjon püüaks saada enamust kogu parlamendi ulatuses, mis on ehk miski, mis ei sobi eriti kokku asjaoluga, et komisjoni liikmed on Euroopa erakondade saadikute juhid ja kujutavad endast seepärast tõendust teatavate poliitiliste suundumuste ühekülgsusest. See on midagi, José Manuel Barroso, mille üle te väga tõsiselt mõtlema peate.
Eesistujariik Rootsi on selle nimel palju pingutanud. Ma möönan seda siin rõõmuga. Kuid lõppude lõpuks - ja see ei ole teie süü, Fredrik Reinfeldt, vaid süsteemi süü - ei ole sellel olnud mingit mõju suurtele otsustele, kaasa arvatud nendele, mida praegu Kopenhaagenis tehakse, kuna üks vahetuv eesistujariik ei saa üldse väga suur mõju avaldada. See saab vaid koordineerida, ja koordineerimise ja mõjutamise vahel on vahe. Finantsturgude järelevalve, kliimamuutuste mõjutamine, majandusliku taastamise nimel jõupingutuste tegemine - need on asjad, mida üksnes Euroopa kui tervik oma institutsioonilise koostööga teha saab. Seepärast usun ma, et Lissaboni leping kujutab endast edasiminekut. Mulle tundub, et asjaolu, et eesistujariik Rootsi selle lõppude lõpuks kehtestas, on olnud selle üleminekuaja eesistumise suur õnnestumine.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud president! Esiteks, ma ei räägi täna hommikul institutsioonilistest küsimustest, nagu teised enne mind on teinud. Meil on kindlasti aega neid küsimusi arutada, kuna nõukogu rakendab ilmselt protokolli, mis nõuab valitsuste konverentsi. Me peame mõtlema sellele, kas me tahame konverentsi või ei. Ma usun, et meil Euroopa Parlamendis on sellest hoolimata mõni idee selles küsimuses, et tagada, et teeme Euroopa demokraatias edusamme ja et korvame läbipaistvuse ja demokraatia puudumise kavandatud koopteerimistesse.
Seda öeldes tahaksin tänada eriti eesistujariiki, peaminister Reinfeldti ja Cecilia Malmströmi suurepärast suhete eest, mille nad on parlamendiga säilitanud, ja nende - lõppude lõpuks - väga keeruliste küsimuste haldamise eest. Ma räägin muidugi Lissaboni lepingu ratifitseerimisest. Me pidime isegi ületama nn Klausi takistuse. Nüüdsest peale räägime me Klausi takistusest ja suurepärasest viisist, kuidas eesistujariik Rootsi selle probleemi lahendas.
Teiseks, ma usun, et teine olulisim element on Stockholmi programm, mis on vastu võetud ja mida nüüd rakendada tuleb. Kuid teie jaoks, Fredrik Reinfeldt, eesistumisaeg siin muidugi ei lõpe, kuna on veel Kopenhaageni tippkohtumine, kus te populaarsust peate võitma.
Tahaksin edastada täna siinse täiskogu ees optimistliku ja eesmärgistatud sõnumi, mis on vastuolus sellega, mida me tänasest ajakirjandusest loeme. Tänast ajakirjandust iseloomustab pessimism: kas kokkulepe saavutatakse või mitte? Ma usun, et kokkulepe on võimalik, sest on olemas tõsised partnerid ja me peame püüdma neid leida ja motiveerida.
Asjaolu, et president Obama ja Hiina peaminister homme ja ülehomme saabuvad, on tunnistajaks nende soovile jõuda kokkuleppele. Ma usun, et meil tuleb järgida mingit strateegiat. Kuid millist, head kolleegid Ma usun, et me peame järgima strateegiat, mille kaudu me tahame luua kolmesuunalise koostöö USA, Hiina ja Euroopa vahel.
Kui need kolm järgmise kahe päeva jooksul esialgsele kokkuleppele jõuavad, on meil tõsine alus, millelt veenda teisi - Indiat, Brasiiliat ja teisi riike - nende jõupingutustega ühinema. Nõuan seepärast ennetavat lähenemist! Kõige olulisem asi on püüelda selle kolmesuunalise liidu poole, mis on vajalik selleks, et jõuda kokkuleppele, ja ma teen ettepaneku algusest peale heitkoguste vähendamiseks 30%. Selles ettepanekus peab olema näha eesmärgitunnetust.
Minu arvates peame end selles viimases läbirääkimiste etapis Kopenhaagenis laskma juhtida Hegelil, kes ütles, et inimest ei aja meeleheitesse võimatu, vaid see, mis oli võimalik, kuid mis jäi saavutamata. Ma usun, et eesistujariik Rootsi järjekindlusega saavutame me Kopenhaageni tippkohtumisel edu.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, José Manuel Barroso, Fredrik Reinfeldt! Pärast nelja Kopenhaagenis veedetud päeva leian ma, et äärmiselt raske on kuulata sõnu "Euroopa Liidu juhtiv roll”. Juhtpositsioon - ja ma õppisin seda kunagi lasteaias - saavutatakse eelkõige hea eeskuju näitamisega. Tahaksin nüüd küsida teilt, Fredrik Reinfeldt ja José Manuel Barroso, kas te tegelikult usute, et me võime valedel, enesepettusel ja suuremahulisel rahvusvahelisel pettusel põhineva strateegiaga sellises rahvusvahelises protsessis nagu Kopenhaageni protsess juhtiva rolli saavutada?
Te peaksite teadma, Fredrik Reinfeldt - ja José Manuel Barroso teab seda kindlasti, sest ta on piisavalt kaua kaasatud olnud -, et kaheastmeline eesmärk on võimatu missioon, kui eurooplased selliste pakkumiste juurde jäävad, mida nad seni esitanud on. Vähendamise eesmärk ei ole piisav. Samal ajal oleme meie, eurooplased, kogu aeg tagauksi avanud, et vältida kodus vähendamispoliitikat. Tasakaalustamisel ei ole enam mingeid piiranguid. Kuum õhk on tulnud päevakorda mitte üksnes Poola, vaid ka Rootsi jaoks. Metsade kaasamine, mida teie ja teie valitsus eelkõige edendanud on, Fredrik Reinfeldt, on veel üks panus Euroopalt aktiivse vähendamispoliitika vältimisse.
Paljude ekspertide hinnangul Kopenhaagenis see, mida teie, teie ise, olete seni kui parima, mida me teha suudame, välja pakkunud, ei lõppeks heitkoguste vähenemisega Euroopas, vaid nende suurenemisega 2020. aastaks. Seega, Fredrik Reinfeldt, palun selgitage, kuidas me peaksime selle kaheastmelise eesmärgi saavutama, kui te jääte selle juurde, mida seni pakutud on!
Et asju veel halvemaks ajada, teatasid üks Saksa ajaleht ja Financial Times täna, et te olete loobunud 2020. aastaks 30% eesmärgist ja tahate nüüd seda hoopis 2025. aastaks välja pakkuda. Kui te tahate tõesti seda protsessi edendada, paluksin teil kiiremas korras võtta tagasi see, mis tänases ajalehes kui Euroopa suundumus avaldati.
Ütlen lõpetuseks ühe viimase asja: järgmise paari päeva jooksul seisab tuhandeid ametlikke vaatlejaid Bella keskuse uste taga, kuigi neil on konverentsile akrediteering. Need inimesed on näinud kliimapoliitika nimel aastaid, mõni neist aastakümneid, äärmiselt ränka vaeva. Palun tagage, et kuna äkitselt ei saa need inimesed enam osaleda, ei lõpetaks nad n-ö puurides või ei peaks istuma tundide kaupa seotud kätega külmal maal!
Kopenhaagenis on kaotada palju juhtivaid rolle. Kuid viis, kuidas ELis õigusriigi põhimõtteid esitletakse - mind ei huvita üldse lõhestavad rahvahulgad - ja rahulike meeleavaldajate ebaproportsionaalne kohtlemine - Cecilia Malsmström on loomulikult õigusteaduse ekspert -, on samuti midagi, mida te tõesti Kopenhaagenis selgitama peaksite.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Lugupeetud president! Kahju, et te rääkisite ajast kinnipidamisest just enne minu kõnet. Ma püüan järgida ajalimiiti.
Peaminister Reinfeldt, te loomulikult pälvite meie tänusõnu. Nagu on juba öeldud, asus eesistujariik Rootsi ametisse Lissaboni lepingu vastuvõtmisega seotud raskel ülemineku- ja rahutuseperioodil. See on meil nüüd seljataha jäänud, kuid eesistujariigiks saamine toimus samuti majanduskriisi ajal. Ma sooviksin alustada oma kõnet, mis ei saa olema täielikult kiitev, tänades teid, et eesistujariik Rootsi vältis populismi kiusatust, mille lõksu on kerge langeda neil rasketel kriisiaegadel!
Fredrik Reinfeldt, te olete tõestanud, et keerulistele küsimustele ei ole lihtsaid vastuseid. Eesistujariik Rootsi on näidanud, et Euroopa Liit on suuteline kriisiajal otsima häid ja mittepopulistlikke lahendusi, mis võivad aidata mitte ainult Euroopat, vaid kogu maailma, et tulla välja sellest keerulisest olukorrast. Ma sooviksin teid väga siiralt tänada selle raske töö tegemise eest, teie austuse eest liikmesriikide suhtes ja ka austuse eest, mida te olete näidanud Euroopa Parlamendi suhtes! See oli keeruline aeg ja minu arvates olete te läbinud selle eksami. Te saate täieliku rahulolutundega lõpetada oma missiooni kahe nädala pärast.
Minu arvates ei jätnud te põhjuseta oma kõnes välispoliitikat mainimata. Kahjuks olen ma sunnitud siinkohal ütlema mõningaid karme sõnu. Minu arvates ei saa välispoliitika alal ja eelkõige selle kahes valdkonnas lugeda eesistujariiki Rootsit ja viimast poolaastat edukaks.
Esiteks, viimasele kuuele kuule heitis varju see, mis oli minu arvates täiesti mittevajalik kriis seoses Rootsi ajalehes avaldatud õnnetu artikliga Iisraeli sõduri kohta ning eesistujariigi Rootsi ja Iisraeli suhete täiesti ebavajalik halvenemine. Ma soovin öelda, et oli vale, et eesistujariik ei mõistnud Rootsi ajalehes ilmunud artiklit selgesõnaliselt hukka. Mina koos kogu oma fraktsiooniga arvan, et Iisraeli sõdurid ei kaitse üksnes Iisraeli, vaid kogu meie tsivilisatsiooni. Minu arvates nappis viimasel kuuel kuul selgesõnalist toetust Iisraelile, meie peamisele liitlasele Lähis-Idas. Tõenduseks selle kohta on Lähis-Ida käsitleval viimasel Euroopa Ülemkogul jõutud tulemus, mis kuigi olles minu arvates parem ettepandust, ei anna meile juhtivat rolli Lähis-Idas. Euroopa Liit peaks juhtima rahuprotsessi ja peaks olema peamine jõud, mis taotleb rahu Lähis-Idas. Kui me soovime etendada seda rolli, siis me peame ületama oma erinevused. Me ei saa võtta vastu ühehäälseid Palestiinat pooldavaid seisukohti. Viimase kuue kuu välispoliitika ei ole kahjuks sellele lõppu teinud.
Me rääkisime sellest eile arutelul Gruusia üle. Minu arvates on tõusev Vene imperialism üks Euroopa Liidu kõige keerulisemaid probleeme. See ei ole ohtlik mitte ainult Venemaa naabritele, vaid kogu Euroopa Liidule. Sellele vaatamata sooviksin ma tänada teid, Fredrik Reinfeldt, teie juhtimise ja Rootsi poolse Euroopa Liidu juhtimise eest! Parlamendi roll on juhtida tähelepanu sellele, mis ei ole meie arvates alati parim. Ma usun, et kõike arvestades on Rootsi eesistujariigi aeg olnud positiivne, vaatamata minu tehtud negatiivsetele märkustele.
(Kõneleja nõustus võtma sinise kaardi küsimuse kodukorra artikli 149 punkti 8 kohaselt)
Zoltán Balczó
(HU) Ma sooviksin küsida Michał Tomasz Kamińskilt, kas ta peab Gazas Iisraeli sõdurite tehtud toiminguid inimtsivilisatsiooni eest peetava võitluse osaks? Just teie olete eelarvamustega, sest igaüks, kes soovib rahu selles piirkonnas, peaks ÜRO resolutsioonide kohaselt eelkõige seisma palestiinlaste õiguse eest iseseisvale riigile. Te nõuate ebaõiglaselt Rootsilt vastutuse kandmist tema võetud hoiaku eest.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Ma arvan, et Iisrael on ainus demokraatia Lähis-Idas. Iisraeli riik on särav eeskuju Lähis-Ida riikidele demokraatia valdkonnas. Sõda on loomulikult raske asi, mis toob alati kaasa valulisi tagajärgi. Sellepärast oleme me rahu poolt. Minu arvates on meie roll toetada rahuprotsessi Lähis-Idas ja astuda resoluutselt terrorismi vastu.
Lothar Bisky
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Lugupeetud president! Minu kolleeg Eva-Britt Svensson võtab sõna eesistujariigi Rootsi teemal. Ma sooviksin tuua esile kaks punkti Lissaboni lepingu jõustumisele järgnenud tippkohtumise järeldustest. Esiteks kahetsen ma asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei andnud edasi selgeid sõnumeid ELi tulevase strateegia kohta. Vastupidiselt, ta oli ühel meelel vana komisjoniga, mis soovis jääda läbikukkunud Lissaboni strateegia peamiste põhimõtete juurde.
On küll tunnistatud, et on vaja uut poliitilist lähenemist, kuid kus see on? Ma ei ole seda näinud! Uue komisjoni, uue parlamendi ja Euroopa Ülemkogu presidendiga oleks aga praegu võimalus alustada täiesti uut arutelu. Loomulikult on ka uus leping ja veel rakendamata võimalus kodanike algatuseks.
Meie lähtepunkt on selge: meie prioriteetideks teiste prioriteetide ees, eelkõige kasumihuvide ees, peavad jätkuvalt olema inimeste sotsiaal- ja keskkonnamured. See peab saama Euroopa Liidu strateegiate ja õigusaktide uueks peamiseks põhimõtteks, sest ainult sel juhul tajuvad kodanikud, et EL esindab edu pikaajalises perspektiivis.
Minu teine märkus on, et meie, Euroopa Parlamendi vasakpoolsed, tervitame asjaolu, et ülemkogu täidab lõpuks nõudmise kapitali võõrandamise maksu järele. Eilsel arutelul oli meil hea meel kuulda José Manuel Barroso lubadust, et tema juhtimisel võtaks uus komisjon vastavad ettepanekud päevakorda lähitulevikus. Me jätkame selle teema ülesvõtmist ja me jääme seisukohale, et Euroopa Liit võib ja peab astuma esimese sammu kahtluse korral. Me ei saa oodata, et keegi teine ülemaailmsel tasemel võtaks selle rolli meilt ära.
Mario Borghezio
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Lugupeetud president, head kolleegid! Rääkides finantskriisi teemal, ei saa kindlasti vaielda vastu, et eesistujariik Rootsi on käitunud loogiliselt ning võtnud vastu selge ja kindla hoiaku.
Miks ei jätkunud teil julgust esitada nende nimesid ja perekonnanimesid, kes vastutavad finantskriisi eest, märkides selgelt meetmed spekulatsiooni tiibade kärpimiseks ega otse öelda Euroopa kodanikele, et meie pangad ja meie finantsasutused tegelevad endiselt mitmete spekuleeritavate finantstoodetega ja saastavad meie turgu?
Miks ei pakkunud te selget toetuse žesti reaalmajandusele, mida esindab eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arhipelaag, tootmismaailm, meie Euroopa majanduse tervise juures oleva maailm, millele, ma kordan, on ja jääb ka edasipidi vajalikuks pakkuda julgustamise ja tõelise toetuse märke?
Võib-olla puudutas eesistujariigi Rootsi ees seisnud kõige olulisem väljakutse vabadust, julgeolekut ja õiglust, mis peab paika ka Stockholmi programmi rakendamise suhtes. Millise järelduse võib sellest teha? Ma usun, et see eesistujariik ei ole rakendanud piisavaid meetmeid ebaseadusliku sisserände suhtes ja võetud meetmed on olud äärmiselt ebaefektiivsed. Eesistujariik ei ole olnud aktiivne ebaseaduslikule sisserändele vastuseismisel isegi sisserändeprojektide ja põgenike probleemiga tegelemise osas.
Näib, et Euroopa on rääkinud nõrgalt, mitte üksnes üldiselt välispoliitikast - ja ma olen täielikult nõus nendega, kes on selle vastu olnud -, kuid ka sellel spetsiifilisel teemal. Euroopal on ilmselt nappinud autoriteedist sellisel põhiteemal nagu sisseränne, kuid vaadake seda kas selliste inimeste seisukohast nagu mina, kes on väga mures ebaseadusliku sisserände pärast, või nende inimeste seisukohast, kes on rohkem mures sisserände poliitikate rakendamise pärast.
Meil on kõrged ootused, et uus eesistujariik Hispaania hakkab viima ellu ideid, mis on juba avalikustatud mõnes mõjukas avalduses, milles väidetakse, et Euroopa ei tohi mõelda sisserändest kui probleemist, mis puudutab üksnes Vahemeremaadega piirnevaid riike.
See on ilmselt probleem, mis puudutab kogu Euroopat, kuid on üks punkt, mille suhtes väljendas minu valitsus selget nõudmist, mis on aga sellele vaatamata jäänud tähelepanuta. Selles pandi ette tõsise üleeuroopalise strateegia vastuvõtmist, et võidelda organiseeritud kuritegevuse pärandiga. See strateegiga on andnud Itaalias erakordseid tulemusi. See pärand esineb kõikjal Euroopas: maffia, organiseeritud maffiad on vallutanud kogu Euroopa, imbudes reaalmajandusse ja eelkõige finantsmajandusse.
Me ootame endiselt selget signaali, et me saame näha Euroopa õigussüsteemi juurutamist seda liiki organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on nii väga võimas mitmes riigis - kui mitte kõigis Euroopa Liidu riikides. Kuna seda liiki kuritegevus saab toimuda liiga vabalt, on see kasutanud ära meie vabadusi, liikudes endale meelepäraselt finantsturgude, maksuparadiiside ning kinnisvara ja muude varadega tegelevate turgude vahel. Just siinkohal oleks eesistujariik võinud näidata üles palju suuremat selguse määra, selgepiirilisemat tegevusliini. Me süüdistame avalikult eesistujariiki Rootsit.
Ja seejärel jõuame me selle eesistujariigi teatud esindajate avaldusteni järgmise tähtsa ja sümboolse küsimuse kohta, mis on Šveitsi referendum minarettide kohta. Šveitsi välisministeerium käsitles minarettide ehitamisele antud eitavat vastust n-ö eelarvamuse väljendusena. Ta läks veelgi kaugemale, väites, et Berni otsus pidada referendumit sellises asjas on küsitav. Seega on meil siin küsimus, mis jääb referendumi raamest välja ja see on küsimus sellest, kas pidada või mitte pidada referendumit.
Kuidas saavad Euroopa Liidu seadusandjad teha etteheiteid väikesele riigile, mis on alati alates juba keskajast olnud demokraatlik? Kas tõesti peaksime meie, mitte kellegi valitud bürokraatia orjad, olema need, kes õpetavad Šveitsi inimestele demokraatiat? Kas meie peaksime olema need, kes keelavad neile õiguse pidada referendumit tähtsas küsimuses, mille suhtes on kõigil õigus enda arvamusele?
Vastupidi, Euroopa Liit peaks õppima Šveitsi demokraatialt seda, kuidas käsitleda kõige tundlikemaid probleeme, andes hääleõiguse inimestele, inimestele, inimestele, mitte selle Euroopa supervõimu bürokraatiatele, lobidele ja pankadele, mis teevad alati otsuseid kodanike elude kohta nendega konsulteerimata!
Barry Madlener
(SV) Lugupeetud president! Mul on hea meel, et selgrootu ja argpüksliku eesistujariigi Rootsi ametisoleku aeg on lõppenud.
(NL) Õnneks on jõudnud selle nõrga eesistujariigi Rootsi ametisoleku aeg lõpule, kuna Rootsist ei ole tulnud midagi eriti head. Karmi joont ei ole võetud Türgi suhtes, mis jätkuvalt okupeerib Küprost ebaseaduslikult. Rootsi on jätnud Iisraeli hätta ja tema ettepanek Jeruusalemma jagamiseks illustreerib tema naiivsust selle pahakspandava, barbaarse ideoloogia suhtes, mis on islam. Rootsi oleks pidanud toetama tugevalt Euroopa referendumi pidamist kõikides liikmesriikides, nagu Šveitsi tegi minarettide keelustamise kohta. Seda soovib Euroopa avalikkus.
Brüsseli ja Strasbourgi vaheline reisimistsirkus ei ole isegi mitte päevakorda jõudnud, Fredrik Reinfeldt. Me palusime seda teilt, kuid ilmselt ei julgenud te seda teha, kuna Prantsusmaa hirmutas teid kahtlemata ära. Seejärel raiskate te raha kliimapoliitikale Kopenhaagenis, kuigi kliimamuutust ei ole teaduslikult kinnitatud.
Holland maksab välja suure rahasumma. Riigi netosissemakse ühe elaniku kohta on endiselt kaks kuni kolm korda suurem teiste rikaste riikide sissemaksest. See olukord tuleb nii pea kui võimalik parandada. Me loodame, et järgmine eesistujariik näitab rohkem julgust üles!
Anna Maria Corazza Bildt
Lugupeetud president! Ma märkasin, et te andsite mõnele kolleegile peaaegu minuti rohkem kõneaega. Ma sooviksin teile meelde tuletada, et meil kui väikestest riikidest pärit hiljuti valitud liikmetel on vaid täpselt üks minut tähelepanu köitmiseks ja see aeg on võetud ära meie võimalusest väljendada oma seisukohti. Palun austage ka meid!
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - Lugupeetud president! Mul on teha kaks lühikest märkust. Esiteks sooviksin ma tänada parlamendiliikmeid nende lahkete sõnade eest - ka muude sõnade, kuid peamiselt lahkete sõnade ja lahkete märkuste eest! Meil on nüüd uus Euroopa Liit, mis põhineb Lissaboni lepingul, ja ma ütleksin, olles seotud vahetuva eesistuja ametiga, et selleks, et panna Euroopa tööle tuleviku jaoks, on vaja, et liikmesriigid, komisjon ja see parlament võtaksid vastutuse. Väga keeruline oleks saada selle tööga järje peale, kui kõik need osapooled ei võta täit vastutust.
Vaid mõned märkused püüdluste kohta koordineerida 27 liikmesriiki. See võtab aega, kuid ilma selleta oleks meil olukord, kus seda Euroopa Liitu juhivad vaid vähesed või seda teeb keegi teine. Me oleme võtnud selleks aega. Ma tean, kui palju aega te vajate selle koordineerimise tegemiseks ning see on ilmselge ka Herman Van Rompuyle ja jätkuvalt toimuvale vahetuvale eesistujariigile.
Minu teine märkus puudutab Kopenhaagenit. Ma kuulen sageli seda: Euroopa ei juhi ja minu riigis ütleb opositsioon, et Rootsi ei juhi. Sellega tahetakse anda iseendale hoop. Näidake siis mulle, kes on juht! Ma sooviksin seda teada, sest oleks suurepärane näha seda juhti ja järgida nende algatusi. Ma ei ole seda veel näinud. Me võtame endale kohustusi teha vähendusi, mis on õiguslikult põhjendatud, mis olid varem päevakorras, konkreetse finantseerimisega, mida ma ei ole näinud arengumaailma muudest osadest.
Samuti, mis puudutab Kopenhaagenit, siis ma arvan, et on väga oluline pidada meeles, et me peame säilitama 2 °C eesmärgi. Ma ei ole kindel, et me suudame seda saavutada. Ma tean, et Euroopa on täitnud oma osa ja on valmis liikuma 30% poole, kuid me ei saa seda probleemi üksinda lahendada. Me seisame vaid 13% ülemaailmsete heidete eest. Selleks, et see oleks ülemaailmne vastus, on vaja ülemaailmset reageerimist ja seda, et teised peamised saastajad võtaksid suuremad kohustused.
Mõned sõnad Rootsi kohta, kuna see tuli kõneks. Minu arvates on väga oluline, pärast selliste kohustuste võtmist - olgu selleks Kyoto või praegu uus kokkulepe Kopenhaagenis - minna koju ja teha oma tööd. Alles eile kaasajastasime me heitekoguste vähendamisi, mida on tehtud Rootsis alates 1990. aastast. Me oleme nüüd vähendanud neid -12%. Me jälgime, kuidas seda arvestatakse rahvusvaheliselt, kuidas seda esitatakse. Me võiksime alati öelda, et nii on vale seda käsitleda, kuid see on ülemaailmne kokkulepe, mis maailmal on. Me oleme selle kohta esitanud seda liiki näitajaid.
Loomulikult on murettekitav, et mõned riigid liiguvad teises suunas ja neid kritiseeritakse selle eest. Seega ei ole see mitte ainult kokkuleppe tegemine, see on ka muutuste tegemine teie majanduses, kasutades heitmetega kauplemist ja teisi meetmeid muutuse saavutamiseks. See on ka valdkond, kus te näete, et mitmed Euroopa riigid tegutsevad viisil, millest on vajaka teistes maailma osades.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud president! Vaid kaks märkust: esiteks Kopenhaageni kohta ja teiseks eduka eesistujariigi Rootsi kohta. Ma olen samuti väga üllatunud, nähes mitmeid Euroopa kolleege esitamas virisevat retoorikat. Tegelikult, kui üldse on valdkonda, kus me saame olla uhked Euroopa Liidu juhtiva rolli üle, siis see on just kliimamuutus. Näidake mulle ühte asjaomast tegelast või riikide rühma, kes on võtnud endale kohustusi sel määral, nagu meie oleme seda teinud!
Nagu ma olen varem öelnud, on mõned riigid teatanud oma kavatsustest pressiteadete kaudu. Euroopa Liit on teatanud oma kavatsustest õigusaktide kaudu, mis on juba siduvad: õigusaktide kaudu, mis pärinesid Euroopa Komisjonilt, mis said Euroopa Ülemkogu ja Parlamendi ning - ühepoolselt ja tingimusteta - Euroopa Liidu toetuse. Nende õigusaktidega on juba sätestatud kasvuhoonegaaside vähendamine 2020. aastaks 20%. Mitte keegi teine ei ole seni teinud midagi võrreldavat. Seega palugem teistel teha midagi sarnast meie jõupingutuste jaoks!
(Aplaus)
Kas see on piisav, et jõuda eesmärgini 2 °C? Ei, see ei ole piisav! Sellepärast räägime me teistele, et me saame üksteisega läbirääkimisi pidada. Poliitikud ja diplomaadid võivad pidada läbirääkimisi, kuid me ei saa pidada läbirääkimisi teadusega; me ei saa pidada läbirääkimisi füüsikaga. Seega olgu meil ülemaailmne tehing, mis võimaldab meil saavutada kokkuleppe, mis on kooskõlas sellega, mida teadus meile ütleb. Seda ei saa teha üksnes Euroopa, sest Euroopa vastutab vaid ligikaudu 14% ülemaailmsete heidete eest ja see suundumus väheneb vastavate näitajate osas. Seega, isegi juhul, kui Euroopa lõpetab homme täielikult kasvuhoonegaaside heited, ei lahenda see probleemi.
Seega vajame me nüüd pardale ameeriklasi, samuti hiinlasi, indialasi. Nende kuue kuu jooksul rääkisime koos peaministri Reinfeldtiga Obamaga; me rääkisime Hu ja Weniga; me rääkisime Singhiga; me rääkisime Medvedeviga; me rääkisime Lolaga. Ja ma võin öelda, et kõikidel neil kohtumistel olime meie need, kes palusid neil esitada olulisemaid pakkumisi.
Just seda me teeme Kopenhaagenis - ärge unustage, sest mõnikord inimesed kalduvad unustama -, et see ei ole mitte ainult mäng nende osaliste vahel, vaid ka arenguriikidega: kõige vaesemad, haavatavamad, Aafrika riigid! Me rääkisime ka Meles Zenawiga Etioopiast ja teistega. Just sel põhjusel oli Euroopa Liit esimene, kes käis välja teatud rahasumma.
Seega olgem üksteise suhtes ausad! Me võime olla alati ambitsioonikamad ja Euroopa Liit on näidanud oma ambitsiooni. Kuid nõudkem rohkem ambitsiooni ka teistelt, sest ainult selle ambitsiooniga saame me saavutada kokkuleppe, mis vastab meie ambitsioonile! See on ülemaailmne probleem ja me vajame ülemaailmset lahendust.
Lõpetuseks lubage mul öelda mõni sõna peaminister Reinfeldtile ja eesistujariik Rootsile! See on viimane kord, kus meil on Euroopa Ülemkogu president ainult kuus kuud, seega oli see Euroopa Liidu mitmete aastate pikkuse töö lõpp. Ma tahan öelda - ja ma ütlesin seda president Reinfeldtile nende kuue kuu jooksul -, et ta oli Euroopa Ülemkogu 11. president, kellega ma olen koos töötanud. Seega tervitan tõesti asjaolu, et me saame nüüd Euroopa Ülemkogu alalise presidendi.
Kuid ma sooviksin öelda peaminister Reinfeldtile, et ta oli järjekorra järgi 11. president, kes töötas komisjoniga, kuid ta kindlasti väärib kohta poodiumil kui üks parimaid eesistujariike, mis meil on olnud sellel Euroopa Liidu ajal. Tänan teid kõige eest, mida teie ja eesistujariik Rootsi on teinud nende kuue kuu jooksul!
Rebecca Harms
Lugupeetud president! Praegu, kui Lissaboni leping on paigas, tuuakse sageli esile läbipaistvus seoses parlamendiga. Kas Euroopa Ülemkogul on uus ettepanek Kopenhaageni 30% eesmärgi kohta 2025. aastaks, mis on parem tasaarvestus kui 20% eesmärk? See on lekkinud dokument, mis ringleb Kopenhaagenis ja ma soovin selgitust praegu, tulenevalt kontaktidest komisjoniga, kas see on nõukogu tõeline strateegia. Palun rääkige meile tõtt!
Gunnar Hökmark
Lugupeetud president! Ma viivitan selle väljaütlemisega, sest rootslasena ei kõla see väga tagasihoidlikuna, kuid minu arvates on õiglane öelda, et Euroopa Liit ja Euroopa ei ole enam samad pärast seda eesistujariiki. See saab olema erinev Euroopa Liit - tugevam ja parem liit - mitmetel põhjustel, millest mõningaid on mul rootslasena väga uhke tunne mainida.
Esiteks, loomulikult muudab see praegu kehtiv leping liidu institutsionaalset tasakaalu, kuid see muudab ka liidu suutlikumaks meie poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Ma sooviksin viidata asjaolule, et me oleme avanud laienemisprotsessi Sloveenia ja Horvaatia vahelise lepinguga, mis on oluline Horvaatiale, kuid ka Lääne-Balkani ja nende tulevase laienemisprotsessi seisukohast. See on üks Euroopa Liidu tugevusi, kuid see võib olla ka võimalus meile kõigile.
Ma arvan, et samuti on oluline viidata asjaolule, et selle eesistujariigi ajal ja meie ametisoleku ajal etendav Euroopa Liit esimest korda juhtivat ülemaailmset rolli ühes kõige olulisemas rahvusvahelises küsimuses, mis seisab inimkonna ees. See on uus ja annab meile suuri kohustusi tulevikuks, sest on ilmselge, et kõiges selles, mida Kopenhaagenis saavutati, etendas Euroopa Liit peamist ja olulist rolli tegevuskava koostamisel nende asjade kohta, mida me peaksime saavutama. Ükskõik kui edukad me ka ei ole, see töö jääb lõpetamata, kuid see rõhutab Euroopa Liidu suuri kohustusi.
Meil on veel majanduse taastumine koos rangete reeglitega riigi rahaasjade korda saamiseks ja protektsionismi takistamiseks. Ma olen rootslane, seega olen ma võib-olla liiga subjektiivne selles küsimuses, kuid ma usun, et meil kõigil on põhjust olla uhke selle üle, mida me oleme saavutanud sel perioodil. Kuid kogu tagasihoidlikkuse juures peame me ka meeles pidama, et need saavutused annavad meile suure vastutuse tuleviku eest.
Åsa Westlund
(SV) Lugupeetud juhataja! Ma soovin alustada, öeldes, et eestistujariik täitis kõrgeid ootusi, mis on pandud talle kui tõhusale diplomaatilisele masinale. Seda hinnatakse väga, eriti arvestades kaost, mis oli mõnikord valdav eesistujariigi Tšehhi ametiajal. Lissaboni lepinguga seotud lõpuvoore käsitleti samuti väga positiivsel viisil. Lõpetuseks, eesistujariigil õnnestus ka juurutada Euroopa Ülemkogu alalise presidendi ning uus välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht
Kahjuks on selle otsene poliitiline mõju inimeste igapäevastele eludele olnud mõnevõrra vähem oluline. Euroopa palgateenijatele ei ole antud mitte mingit toetust palgadumpingule lõpu tegemisega Lavali kohtuotsuse kiiluvees, ka ei ole nad näinud uusi algatusi, mis käsitleksid tööpuudust ja looksin töökohti juurde.
Keskkonnaliikumine on pettunud Rootsis, sest see ei seisnud keskkonnaküsimuste eest. Tegelikult on Rootsi astunud pigem sammu tagasi ja jätnud kasutamata võimaluse taotleda rohkem väljakutseid pakkuvamaid eesmärke keskkonna ja kliimamuutuse valdkonnas.
Asjaolu, et Rootsil ei ole märkimisväärsemat rolli hetkel Kopenhaagenis toimuval kliimakonverentsil, on siiski suurema tõenäosusega tingitud peaminister Reinfeldtist endast, parteipoliitilistest põhjustest, olles varases etapis mänginud maha konverentsi ootused. See oli vastuolus ELi läbirääkimisstrateegiaga ja viis meeleheitele olulisel arvul teisi Euroopa juhte. Sellest veelgi tõsisem on asjaolu, et see õõnestas võimalust saavutada head kokkulepet kliimamuutuse kohta.
Lõpetuseks sooviksin ma mainida Stockholmi programmi - üks väheseid asju, mis jääb kestma pärast eesistujariigi Rootsi ametiaja lõppu. Olles ise Stockholmi elanik, tunnen ma muret, et minu kodulinna hakatakse seostama poliitilise programmiga, mis põhineb rohkem kindluselinnal Euroopal kui inimõiguste kaitsmisel.
Meie, Rootsi sotsiaaldemokraadid tunneme sellele vaatamata heameelt, et lõpuks võtsite te osaliselt kuulda meie ja parlamendi nõudmisi lisada sellesse programmi rohkem naiste ja laste õigusi! Meil on suured ootused, et Cecilia Malmström teeb kõik endast oleneva, et tugevdada neid elemente veelgi oma uues rollis.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Lugupeetud juhtaja, José Manuel Barroso, Fredrik Reinfeldt! Teie rahulik ja stabiilne eesistujariik oli edukas. Teil tuli lahendada keerulisi poliitilisi küsimusi ja üldiselt saite te hästi hakkama. Teie valitud inimesed ELi tähtsatele ametikohtadele võivad nüüd neid määratleda ilma igasuguste eelarvamuslike ideedeta, kuna nad on veel suuresti tundmata enamikule Euroopa kodanikele. Kõrvalmärkusena, kui ma võin seda öelda, on teie parim otsus istuda endast paremal pool.
Sellele vaatamata, Fredrik Reinfeldt, ei saa ma anda teie eesistujariigile täishindeid. Sellel on kaks põhjust. Esiteks suurendasite te arengut selles suunas, et muuta Euroopa Ülemkogu teatud liiki ELi nn supervalitsuseks. Selle ulatuslik jurisdiktsioon laieneb keskkonnast finantspoliitikani. Samal ajal sulgete te uksed veelgi tihedamalt. See ei ole viis, kuidas inimeste esindajate poolsed läbipaistvad arutelud näevad välja.
Teine põhjus on järgmine: asjaolu, et surusite SWIFTi nõukogus läbi just mõned tunnid enne Lissaboni lepingu jõustumist, näitab selget lugupidamatust Euroopa Parlamendi suhtes ja seega austuse puudumist kodanike suhtes.
Sellele vaatamata sooviksin ma tänada teid viimase kuue kuu eest.
Carl Schlyter
(SV) Lugupeetud juhataja! Eesistujariik Rootsi on toiminud hästi praktilises ja institutsionaalses tähenduses. See on olnud nagu hästi õlitatud tõhus masinavärk - ja samas ei antud sellele mitte kunagi esimest käiku. Mis juhtus sotsiaalsete õigusaktidega? Töö diskrimineerimise vastase võitluse osas on vajunud soiku. Peatunud on ettepanek juurutada direktiiv Eurovignette raskekaubaveokitelt pärinevate heitmete lõpetamiseks, nagu ka kliimapoliitika. Nendes küsimustes näitavad juhtpositsiooni teadlased ja Euroopa Parlament - nõukogu on läbi kukkunud!
Nõukogu on näinud ette seadusest möödahiilimise võimaluse metsandusele, laevandusele ja õhuliinidele kliimaläbirääkimistel. Kus on raha arenguriikidele - konkreetselt 30 miljardit eurot, mida parlament nõudis? Mis juhtus heitmete eesmärgiga? Parlament nõudis vähendusi 32-40 protsenti. Nüüd me kuuleme, et dokumendid, millega nõukogu töötab, lasevad meie heitmete eesmärgid veelgi enam põhja. Nõukogu kliimapoliitikas on nii suured augud, et seda saab võrrelda vaid vaalade püügivõrguga!
Lõpetuseks sooviksin ma mainida Vattenfalli. Lõpetage Vattenfalli kohtumenetlus! Nad segavad meie tööd kliimamuutuste osas. Teil on mõjuvõim selle ettevõtte üle. Vähemalt peaksite te tagama, et Vattenfall tegeleb enda asjadega ning lõpetab Saksamaa ja ELi keskkonnapoliitika kahtluse alla seadmise.
Timothy Kirkhope
Lugupeetud juhataja! Esiteks sooviksin ma õnnitleda Rootsi valitsust selle nõukogu eesistujaks olemise eest! See astus ametisse väga keerulise päevakorraga ja suutis saavutada palju, millest suurt osa me tervitame.
Ma olen rääkinud siin kojas korduvalt vajadusest taaselustada Lissaboni strateegia. Euroopa Liit on liiga kaua taotlenud poliitilist ja institutsionaalset reformi sellise energia ja otsusekindlusega, mida see ei ole lihtsalt suutnud mobiliseerida majandusreformiks. Samas on meie ülemaailmne kauplemispositsioon, suhteline majanduskaal ja rahvusvaheline konkurentsivõime ohus. Seetõttu ma tervitan komisjoni algatust EL 2020, mille nüüd Euroopa Ülemkogu on kinnitanud, ja ma õnnitlen eriti José Manuel Barrosot tema rolli eest selles!
Meie kodanike tulevane jõukus ja heaolu sõltuvad dünaamilisest majandusest, mis on suuteline looma töökohti ja jõukust, päästes valla ettevõtjate loomingulise energia ja ergutades edukate ettevõtete kasvu. Üks osa sellest majanduse uuendamisest on meie majanduste roheliseks muutmine ja me kõik loodame, et sel nädalal Kopenhaagenis saavutatav kokkulepe annab realistliku raamistiku kliimamuutuse käsitlemiseks, samal ajal hõlbustades majanduskasvu ja arengut.
Stockholmi programmi vastuvõtmise osas toetame me põhimõtet, et liidu liikmesriigid peavad tegema rohkem koostööd, et võidelda sisserände, piiriülese kuritegevuse ja terrorismiga seotud probleemidega. Kuid need on ka valdkonnad, mis on riigisisese suveräänsuse keskmes; ning seaduste kaitsmine ja julgeoleku tagamine ja avalikkuse kaitsmine kuuluvad demokraatliku riigi kõige tähtsamate kohustuste hulka. Me peame seetõttu tasakaalustama vajadust ühise tegevuse järele austusega meie liikmesriikide õiguste suhtes. Osa Stockholmi programmist lihtsalt ei suuda panna tasakaalu õigeks. Mõned ettepanekud lihtsalt tsentraliseerivad võimu, tekitavad mittevajalikke kulutusi ja lisavad täiendavat bürokraatiat väga väikse lisandväärtuse eest. Meie prioriteedid peavad seisnema konkureerimissuutlikkuse suunamises, uuenduses ja töökohtade loomises. Euroopa inimesed ei vääri midagi vähemat!
Eva-Britt Svensson
(SV) Lugupeetud juhataja! Ma sooviksin samuti anda eestistujariigile Rootsi tipphinded selle organisatsiooniliste oskuste eest. Rootsi riigisisene administratsioon on täitnud kõikide ootusi. Kahjuks ei saa ma olla sama positiivne oma poliitilise hinnangu osas.
Eriti on vaja kritiseerida kahte valdkoda. Esiteks, läbipaistvuse ja avatuse küsimus. Rootsit on tavaliselt nähtud eeskuju loovana selles valdkonnas, kuid selle asemel on nad võtnud passiivse lähenemisviisi - ja see on eriti tõsine küsimus, kui meie kodanike suhtlemisvabadus on kaalul. Lubage mul selle suhtes mainida direktiivi andmete säilitamise kohta, telekommunikatsiooni paketti ja salajast lepingut ACTA! Eesistujariigilt on nõutud, et see astuks samme dokumentide kättesaadavaks muutmiseks, nagu on olnud võimalik alates läbipaistvuse määruse 2001. aasta muudatusest, milles sätestatakse, et avalikkusel peab olema juurdepääs kõikidele dokumentidele, mis puudutavad käimasolevaid rahvusvahelisi läbirääkimisi. Miks ei ole eesistujariik selle osas samme astunud?
Teine valdkond on kliimamuutus ja minu arvates viis, kuidas vaeseid riike reedetakse meie abifondide meie kasutusega, et leevendada halvimat osa kahjust, mille eest rikkad riigid on olnud ja on jätkuvalt vastutavad. Seda vaatamata asjaolule, et kliimakonventsioonis, Bali plaanis ja Kyoto protokollis kõigis sätestatakse, et rahalised vahendid kliimameetmete rahastamiseks peavad olema uued rahalised vahendid. Veel kord, need on kõige haavatavamad, kes peavad maksma kinni arve rikaste riikide tegevuse eest. Need, kellel ei ole puhast vett, keda ähvardab malaaria, kes kannatavad HIVi all ning eelkõige maailma kõige vaesemad naised ja lapsed, kes nüüd peavad maksma selle hinna. See poliitika on häbiväärne viis kohelda maailma vaesemaid osi.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Eesistujariigi Rootsi ametiaeg on lõpule jõudmas - ilma suurte katastroofideta, kuid minu arvates ka ilma silmapaistvate edusammudeta. Igal juhul ei suudetud saavutada ambitsioonikat eesmärki saada majanduskriis kontrolli alla. Me oleme pumbanud miljoneid süsteemi, millest vaid vähesed saavad kasu, samal ajal peab avalikkus kandma riske ja kulusid. On vastuvõetamatu, et Euroopa maksumaksjate raskelt teenitud raha jõuab lõpuks pangajuhtide preemiapottidesse.
Kui me juba püüame pidada kliimaalast tippkohtumist, siis minu arvates vajame me ka pärast pikaajalist hilinemist tõelist mõtisklemist kulude üle ja ka mõningat ausust vaidluses tuumareaktorite kohta. Kui me soovime kliimakaitse lahendusi, peame me ka lõpetama pettuse, mis ümbritseb heitmekvoote.
SWIFTi läbirääkimiste osas on eesistujariik Rootsi minu arvates lasknud USA pangaandmete avalikustamisel end mõnevõrra dikteerida. Selle ja Stockholmi programmi tulemusena muutuvad kodanikud üha enam hõlpsamini manipuleeritavateks ja isegi enam läbipaistvamateks
Rootsiga kaotab Türgi oma eeskostja liitumise osas. Minu arvates on aeg lõpetada liitumisläbirääkimised ja pakkuda Türgile priviligeeritud partnerlust.
Werner Langen
(DE) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt sooviksin teid tänada! Vaatamata mitmetele probleemidele on eesistujariigi Rootsi nõukogu teinud suurepärase töö. Rootsi on keskmise suurusega riik Euroopa Liidus ja me peaksime vaatama sellele kui positiivsele asjale igas suhtes. Ma sooviksin tänada teid ja teie kogu valitsust, Fredrik Reinfeldt! Arvestades kliimaküsimust, finantsturu kriisi, Lissaboni lepingut ja uut komisjoni, on teil tulnud tegeleda tõeliselt keeruliste ülesannete ja küsimustega. Ma sooviksin tuua välja kaks küsimust.
Esimene on finantsturu kriis. Äärmiselt positiivne on asjaolu, et koos komisjoniga jäi Rootsi kindlaks üksikute liikmesriikide konsolideerimisalaste jõupingutuste osas. Asjaolu, et te ei öelnud, et me vabastame nüüd Kreeka tema kohustustest euroala ees, on midagi sellist, mida ma saan üksnes kogu südamest toetada.
Teine valdkond on kliimapoliitika. Me kuulsime kommunistide ja roheliste kriitikat. Neil ei ole tegelikku vastutust kuskil Euroopas. Me saame ajada kliimapoliitikat Hiina või USA stiilis, tehes suuresõnalisi avaldusi, kuid mitte saavutades tulemusi. Euroopa on saavutanud tulemusi. Ma lükkan tagasi väite nagu oleks Greenpeace Euroopa kliimapoliitika mõõdupuu. Me peame jääma realistlikuks! Ka siin saavutas eesistujariik Rootsi koos komisjoniga oma ametiaja jooksul üllatavalt häid tulemusi. Ma sooviksin ka selle eest väljendada oma siirast tänu!
Mis puudutab Lissaboni lepingu teemat, siis Martin Schulz ei ole siin hetkel. Ta ütles, et komisjoni mõjutab see, et see koosneb Euroopa parteide asejuhtidest. Ma olen vaid üllatunud, et fraktsiooni juhataja tahab teha probleemi komisjoni üksikute liikmete poliitilisest kohustumisest. Mis on selle mõte? Ma saan vaid selle argumendi tagasi lükata.
Lõpetuseks sooviksin julgustada teid - nagu ma tegin siis, kui te astusite ametisse - ühinema lõpuks euroga. Kas ma võin öelda "Rootsi ante portas', Fredrik Reinfeldt?
Adrian Severin
Lugupeetud juhataja! Kogu õiglustunde juures usun ma, et eesistujariik Rootsi võib olla rahul oma saavutustega ja ma arvan, et Rootsi võib olla uhke eesistujariigi Rootsi tulemuslikkuse üle. Kuid nagu alati lühiajaliste eesistujariigi ametiaegade puhul, kui need on head, siis meile jääb mõru tunne otsekui lõpetamata töödest.
Seetõttu ma usun, et kõige olulisem küsimus praegu on: kuidas ja mida me võiksime täiendavalt ehitada eesistujariigi Rootsi saavutustele? Esimene asi on Lissaboni lepingu rakendamine. Leping ei ole mitte kunagi piisav probleemi lahendamiseks. Alati on vaja poliitilist tahet selle kohaseks rakendamiseks, kuid antud juhul on minu arvates vaja isegi enamat kui tahet. Me vajame julgust ja ettekujutusvõimet - ettekujutusvõimet täita lünki või selgitada lepingu ebamäärasusi. Seetõttu ma loodan, et alates enda kogutud kogemustest jääb eesistujariik Rootsi endiselt kaasatuks Lissaboni lepinguga loodud uue institutsiooni - nimelt Euroopa Ülemkogu alalise või pikaajalise presidendi ja kõrge esindaja ametikoha koos välistegevuse teenistusega - ehitamise toetusesse
Eesistujariigi Rootsi üks prioriteete oli loomulikult majandus- ja finantskriisi ohjamine. See oli väga tähtis. Selle taustal on minu meelest jälgitavad kaks nähtust, mis on üsna ehmatamapanevad: esiteks, riigisisese protektsionismi ja egoismi ahvatlus, ning teiseks, majanduslikud ja sotsiaalsed lahknevused meie liikmesriikide vahel ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtsuse puudumine Euroopa Liidus.
Kas me peaksime seadma kahtluse alla laienemise mõistlikkuse? Kindlasti mitte! Need lahknevused olid olemas juba varem ja vastastikkune sõltuvus peab paika mitte ainult liidus, vaid ülemaailmselt. Seega, need lahknevused võisid õõnestada või seada ohtu kogu kontinendi ja liidu. Seetõttu ma arvan, et laienemine võimaldas uutel liikmesriikidel tulla paremini toime nende lahknevustega liidu sees, liidu kõikide liikmete kasuks.
Kuid järeldus on järgmine ja ma lõpetan siinkohal. Ma usun, et järgmine samm on ajada julgemaid ja olulisemaid poliitikaid territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta Euroopas - ja mitte vähem sellelaadseid poliitikaid - koos julgete reformidega, finants- ja majandusreformidega, mis võimaldaksid meil mitte korrata seda kriisi ja kindlasti poliitikatega kriisijärgseks taastumiseks. Selles kontekstis tuleks hukka mõista komisjoni viimane avaldus, mis puudutas majanduslikku toetust Ida-Euroopa riikidele, samuti José Manuel Barroso väljendatud valmidus arutada 2020. aasta strateegiat.
Charles Goerens
(FR) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin väljendada oma tänulikkust Euroopa Ülemkogu eesistujariigile Rootsile, kuid üks probleem jääb. Neljapäeval võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsuse eraldada 7,2 triljonit eurot rahastamaks arenguriikide osalist kohanemist kliimamuutustega, mis on kõik positiivne.
Minu arvates tuleks see summa anda lisaks arenguabile, mille Euroopa Liit on kohustunud 2015. aastaks suurendama 0,7% tasemeni rahvamajanduse kogutulust. Miks ma nii arvan? Oletame, et need 7,2 triljonit eurot tulevad paketist, mis on ametliku arenguabina juba jaotatud. Sellest summast ei piisaks aastatuhande arengueesmärkide rahastamiseks. See oleks olukord, kus ühelt võetakse ja teisele antakse.
Ootame Euroopa Ülemkogult ja komisjonilt sellel teemal selgitust. Mis tahes mitmemõttelisus seoses Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri kohtumisel teatavaks tehtud summa täiendavusega õõnestavad Euroopa Liidu usaldusväärsust Kopenhaageni konverentsil, mida me ei kõhkle kirjeldamast kui inimkonna tuleviku seisukohalt üliolulist sündmust.
(Aplaus)
Ian Hudghton
Austatud juhataja! mina esindan Euroopa Vabaliidu fraktsiooni osa, mis hõlmab Walesi, Flandria, Kataloonia ja Šotimaa sõltumatuid osasid. Me taotleme iseseisvat staatust, et meie rahvad saaksid anda oma panuse Euroopa Ülemkogu istungjärkudel ja maailmatähtsusega sündmustel, nagu Kopenhaageni kliimamuutuste konverents.
Šotimaa valitsus ja parlament on võtnud vastu maailma kõige edasipüüdlikuma kliimamuutuste seaduse, mille heitkoguste vähendamise eesmärgid on 2020. aastaks 42% ja 2050. aastaks 80%. Me tahame need eesmärgid saavutada, kuid ometi keeldus Ühendkuningriigi valitsus Šotimaa ministri põhjendatud taotlusest osaleda Kopenhaageni ametlikul kohtumisel. Selline käitumine ainult rõhutab tõsiasja, et Šotimaa saab anda asjakohase panuse rahvusvahelisse kogukonda ainult iseseisvana - normaalse iseseisvuse staatusega -, ja ma loodan, et Euroopa Ülemkogus arutatakse üsna pea Euroopa Liidu sisemist laienemist, kus näitab teed Šotimaa.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Me vajame demokraatias revolutsiooni. Tõsiasi, et ma imetlen nii paljusid Rootsi traditsioone, pani mind seda enam nende tegevuse üldkokkuvõttes pettuma. Kahjuks ei olnud tegemist inimeste, vaid pigem Ülemkogu eesistumisega, ja ka laiaulatusliku investeerimisalase eesistumisega pigem Margot Wallströmi kui Cecilia Malmströmi stiilis.
Cecilia Malmström! Ma mäletan teid hästi sellest ajast, kui olite Euroopa Parlamendi liige. Praeguse eesistumise vältel olete olnud hoopis teine inimene. Loodan väga, et kui te parlamenti tagasi tulete, jätkate sealt, kus pooleli jäite, täpsemalt parlamentaarsest süsteemist innustatuna. Miks te SWIFTi nii hilises etapis vastu võtsite? Miks on meil nüüd nagu ELi tasandil juhatus - kas see on oma läbipaistvusega rootslaste ja kõigi inimeste eesmärk? Palun pöörduge tulevikus oma suuna juurde tagasi!
János Áder
(HU) Austatud juhataja, head kolleegid! Viimase kahe ja poole tunni jooksul on selles arutelus öeldud üsna palju Kopenhaageni kohtumise ja läbirääkimiste kohta. Pean nentima, et selles suhtes ei ole Rootsi eesistumine täielikult edukas olnud, sest Kopenhaagenis ei esitleta Euroopa Liidu ühist seisukohta. See ei ole tingimata Rootsi eesistumise, vaid pigem Euroopa Komisjoni süü. Mis toimub ja miks meil ühist seisukohta ei ole? Ühine seisukoht puudub vähemalt kahes küsimuses. Üks neist on, kas süsinikdioksiidi kvoote võib pärast 2012. aastat üle kanda ja kas neid võib siis ka müüa?
Euroopa Komisjon kritiseerib seda seisukohta mõistmatult, lühinägelikult ja kitsarinnaliselt. Ungari, Poola, Rumeenia ja teised endised sotsialistlikud riigid on täitnud oma Kyoto kohustusi. Tegelikult ei ole nad neid mitte ainult täitnud, vaid isegi ületanud. Meil on õigus liigseid kvoote müüa. Komisjon aga tahab selle õiguse meilt ära võtta. Teisisõnu, komisjon tahab karistada lepingu järgimise eest, mis kehtib ka Ungari puhul. Teised riigid ei ole oma kohustusi täitnud, kahjulike heitkoguste arv on seal isegi suurenenud, aga neid ei karista keegi. Kuidas me saame pärast kõike seda eeldada, et allakirjutajad nõustuvad uue lepinguga ehk kui Kyotole peaks Kopenhaagenis järg tulema?
Nõuan tungivalt, et Euroopa Komisjon, ja kui president Barroso oleks siin, nõuaksin ka temalt tungivalt ja otsustavalt seni näidatud kitsarinnalise suhtumise muutmist ja praegu kehtiva Kyoto protokollile vastava seisukoha toetamist. Tahaksin teie tähelepanu juhtida ka tõsiasjale, mida me ei unustada ei tohiks - nimelt ei oleks EL-15 ilma uute liikmesriikideta 8% heitkoguse vähendamise kohustust täita suutnud. Kui nii oleks juhtunud, oleks Euroopa Liidul Kopenhaageni läbirääkimistel palju viletsam ja nõrgem positsioon.
Catherine Trautmann
(FR) Austatud juhataja, austatud peaminister! Rootsi eesistumise ajal on toimunud sündmused, mida võime nimetada ajaloolisteks hetkedeks: Lissaboni lepingu jõustumine, Euroopa Ülemkogu esimese presidendi ja kõrge esindaja kohtumised, kuid ka kliimamuutuste konverents ja uue komisjoni kohtumine ja - lubage mulle palun see lühiviide - telekommunikatsiooni pakett.
Need sündmused on andnud lootust. Kui aga võtta arvesse kõiki asju, jääb vaid üks või kaks eri tulemust. Esiteks tervitas meie parlament, kes on võtnud endale kohustuse viia finantsturgudel sisse Euroopa järelevalve, Larosière'i töörühma tarkade inimeste ettepanekuid, mis on ülioluline samm. Siiski on majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) 2. detsembri järeldused tunduvalt alla kõnealust realistlikku ambitsioonikat tasandit.
Soovin sellega seoses märkida, et parlament peab kindlasti taastama tasakaalu sellele esitatud ettepanekute suhtes, et muuta finantsturud viimistletumaks. Sama kehtib ka lõunaosas asuvate riikide suhtes võetud finantskohustuste kohta, et aidata neil kliimamuutustega võidelda. Kuigi vaesed riigid nõuavad Kopenhaagenis tegelikke pikaajalise rahastamise kohustusi, on nõukogu suutnud tõotada ainult 7,2 triljoni euro eraldamise kolme aasta jooksul. Tõsi, see on esimene samm, kuid sellest jääb nõudmistele väheseks, eriti kui arvestada, et osa sellest rahast tuleb ümberkorraldamisest.
Tervitame eeskirjade kehtestamist ja jõulist käitumist seoses finantsvaldkonna järelevalve ja maksustamisega! Märkan nõukogu järeldustes eelkõige viidet ülemaailmsele finantstehingute maksustamisele. Seda oleme meie, sotsialistid, rohkem kui 10 aastat lootnud ja palunud. Vaja on aga veel tööd teha. Peamine väljakutse on leida uued rahalised vahendid tööhõive ja solidaarsuse edendamiseks ELis ja väljaspool seda ning rahastada kliimamuutuste vastast võitlust. Kuna varsti on jõulud, kutsun ma nõukogu üles esitama meile otsust oma vahendite kohta järgnevatel aastatel.
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! On üsna veider kuulata, kuidas mõned virisejad - sealhulgas ka mõned mu kaasmaalased rootslased - Rootsi eesistumist kritiseerivad. Millega Carl Schlyter seda eesistumist võrdleb? Tšehhi vabariigi või mõne muu suurepärase eesistumisega?
Samuti ei tohiks mitte keegi loota häid hinnanguid Mario Borgheziolt. Tegelikult on isegi kehvade hinnangute saamine temalt hea tulemus.
Palju on ära tehtud. Lissaboni leping on jõustunud. Täidetud on kaks ELi kõige kõrgemat ametikohta. Vaevarikkalt on surutud läbi mitmeid tähtsaid ettepanekuid: Stockholmi programm, tulevane finantsjärelevalve ja eelkõige telekommunikatsiooni pakett. Ka Kopenhaageni kliimakohtumine võib minna õiges suunas, kui meie Euroopa Parlamendis seda tahame.
Miinuspoolelt märgiksin ma patsientide liikuvuse rakendamise ebaõnnestumist. See esindab jätkuvat õiguskindlusetust ja inimeste tarbetuid kannatusi ravi ootamisel.
Tahaksin täielikult tunnustada peaminister Reinfeldti, Cecilia Malmströmi, Euroopa Liidu siseasjade ministrit ja kõiki teisi eesistumise meeskonna liikmeid! Soovin teile kõigile head uut aastat!
Judith Sargentini
(NL) Austatud juhataja, Fredrik Reinfeldt! Teie eesistumisel on üks tõsine plekk, milleks on SWIFTiga seoses vastuvõetud otsused. Lissaboni leping jõustus 1. detsembril ja 30. novembril surusite teie koos teiste riigipeade või valitsusjuhtidega läbi kokkuleppe, millega antakse Ameerika Ühendriikidele üksikasjalikku teavet meie panganduse kohta. Kui see on näide, kuidas arendada tulevikus Stockholmi programmi - programmi, mille eesmärk on kindlustada meie kodanikuõigused, turvalisus ja vabadus -, siis on mulle jäänud mulje, et selle programmi rakendamine kallutab tegelikult huvide tasakaalu ning ohustab vabadust ja kodanikuõigusi.
See on teie eesistumise häbiplekk. Minu arvates määrib see ka Lissaboni lepingu käikulaskmist, mis annab Euroopa Parlamendile suuremad õigused, ja ma sooviksin teilt kinnitust, et näitate tulevikus üles suuremat austust inimõiguste, kodanike ja parlamendi suhtes.
Zoltán Balczó
(HU) Austatud juhataja! Analüüsiksime Rootsi eesistumise saavutatud tulemusi tagasivaatavalt 10-20 aasta perspektiivist. Kõige olulisem mainitud sündmus on Lissaboni lepingu jõustumine. See leping moodustab õigusraamistiku üliriigile, mille keskpunktist kontrollitakse 500 miljoni inimese elu ja kus rahvusriigid närbuvad. Selleni viis meid antidemokraatlik tee. Kolmel referendumil lükati see idee tagasi, kuni pealesurutud teine referendum Iirimaal ja Václav Klausi allkirja saamine lõid võimaluse selle täideminekuks. Enamik Euroopa elanikkonnast lükkas selle idee tagasi ja nad tahavad oma rahvusriiki säilitada. Seetõttu olen ma kindel, et seda perioodi hakatakse ajaloos käsitlema kui impeeriumi loomise luhtunud katset.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, head kolleegid! Aruteludes nõukogu eesistujariigi üle kõneleme tihti nii, nagu eesistujariik oleks Euroopa Liit. Nõukogu eesistujariik ei ole EL, vaid Euroopa institutsiooni tähtis juhataja. Paluksin seetõttu kõigil veidi ausamad ja rahulikumad olla.
Nõukogu eesistujariik on viimase kuue kuuga head tööd teinud. See on aidanud keerata uue lehe Euroopa Liidu edusammude ajaloos. Siiski ei taha keegi meist valitsusjuhtide Euroopat. Me püüdleme kodanike Euroopa suunas ja suurema institutsioonidevahelise ja eri Euroopa Liidu osade vahelise koostöö suunas. Igaüks meist on osa Euroopa Liidust.
Ühiskondlik arutelu on lõppenud, uued ametikohad on täidetud ja mõningates tähtsates punktides on komisjon võtnud seisukoha, mis võimaldab meil tööd jätkata. Heidame pilgu tulevikku. Kellegi sõnul olevat meil suur probleem, sest Lissaboni lepingut ei arvestata veel nõukogu töömeetodites. Nõukogul on rohkem võimalusi mõjutada Euroopa Parlamenti ja selle komisjone kui Euroopa Parlamendil mõjutada töörühmi ja nõukogu istungjärke. Nõuame ka selles suhtes nende kahe institutsiooni võrdset kohtlemist, sest meil on seadusandjatena võrdne staatus.
SWIFTi läbisurumine parlamendi kasuks üks päev enne parlamendi kaasotsustamisõiguse muutust oli tõesti viga ja me võime selle sisu üle vaielda. Finantsturgude järelevalve otsus ei ole ikka veel lõpetatud. Peame tegema parandusi, vajame täidesaatvat võimu, suuremat koostööd piiriüleste institutsioonide osas ja peame saavutama parema kooskõlastatuse liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahel Baseli komisjonis, sest vastasel juhul moodustatakse paralleelstruktuur.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Soovin õnnitleda eesistujariiki Rootsit tehtud töö eest, eelkõige seoses vabaduse, turvalisuse ja õiglusega!
Lissaboni lepingu jõustumine on kvaliteetne samm ja järgmised eesistujariigid - Hispaania, Belgia ja Ungari - peavad jätkama Rootsi eesistumise Stockholmi programmiga loodud erinevat suunda tegevuskava koostamisel.
Seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ja liikmesriikide parlamentide vahelise koostööga vastavalt Lissaboni lepingule (Euroopa Liidu asutamislepingu artikkel 17 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 295) tahaksin juhtida tähelepanu nende kolme punkti tähtsusele, mida Rootsi eesistumine esile tõstnud on.
Esimene neist on seotud mitmemõttelisusega terrorismivastase võitluse ja ebaseadusliku inimkaubanduse koordinaatori suhtes ja ulatuse suhtes, mille osas kõnealune ametnik sõltub komisjonist ja, vastupidi, millises ulatuses kohaldatakse talle Euroopa Parlamendi kontrolli.
Teine punkt on põhiõiguste väline mõõde, millest saab nüüd Euroopa poliitikate valdkondadevaheline mõõde. Meil on põhiõigustele ja õiglusele pühendunud volinik ja Euroopa Liidul on ka välisteenistus, mis peaks pühenduma inimõigustele ja tugevale seotusele põhiõiguste kaitsega.
Kolmas punkt on seotud isikute vaba liikumisega Schengeni piirkonnas. Usume, et tähtsuse lisamine Euroopa sisserände- ja varjupaiga pakti hindamisele ja jälgimisele ning välispiiri kontrollipoliitikale (varjupaigaandmine, sisseränne ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine) viib edusammudeni sellise piirkonna moodustamisel, kus isikud saavad vabalt liikuda ja kus austatakse inimõigusi, kujundades sellega välja siseturu ja realiseerides meie Euroopa projekti.
Lena Ek
(SV) Austatud juhataja! Sildade ehitamine ei ole kunagi kerge. Eriti raske on see siis, kui meil tuleb panna neid sildu ületama 27 liikmesriiki ja 500 miljonit inimest, minnes vanalt ELilt vastavalt uuele Lissaboni lepingule üle avatumale, läbipaistvamale ja demokraatlikumale ELile, kus Euroopa Parlamendil on nüüd palju suurem mõju.
Sellel sügisel on meil vaja olnud rinda pista nii kliimakriisi kui töökohtade kriisiga. Sellest hoolimata on Rootsi eesistumisel õnnestunud kehtestada mitmeid ülitähtsaid energiatõhusust käsitlevaid õigusakte. Eriti hea meel on mul selle üle, et EL on nüüd viinud sisse kodumasinate energiamärgistuse alased sätted. Teised näited sisseviidud õigusaktidest on hoonete energiatõhususe nõuded ja sõidukirehvide ökomärgistamine.
Lõpetuseks tahaksin tänada eesistujariigi Rootsi valitsust tõhusa ja kooskõlalise tegevuse eest. Eriti tahaksin väljendada oma austust ELi suursaadikule Ulrika Barklund Larssonile, kes meie hulgast sel sügisel nii järsku ära võeti. Ta tegi suurepärast tööd ja tunneme temast väga puudust.
Nüüd on jäänud vaid viia lõpule Kopenhaageni kliimakonverents - viimane ja kõige tähtsam ülesanne, millel on suurim pikaajaline mõju. Soovin selleks edu!
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, Fredrik Reinfeldt, head kolleegid! Viimasest Euroopa Ülemkogust tulenevates järeldustes on mitmeid punkte, millega peaksime nõus olema ja mida võiks kirjeldada lähituleviku suhtes julgustavatena.
Esiteks, sisseränne: Euroopa Liidu territooriumile sisenemine on vaja muuta tõhusamaks, sest sellega tagatakse ELi kodanike turvalisuse rõhutamine. Selleks on vaja integratsioonipoliitikat. Teisisõnu, me peame leidma õige tasakaalu liikmesriikide vajaduste ja inimdraama, sisserändajate tootmispotentsiaali vahel.
Viidati Euroopa kohustustele ja solidaarsusele seoses sisserände ja varjupaigaandmisega. Selles suhtes julgustab mind muide see, et nõukogu rõhutas pakilist vajadust võidelda ebaseadusliku sisserändega, alustades piiriäärsetest liikmesriikidest, eelkõige lõunaosas. See tähendab vahendite ja probleemide jagamist. Kahjuks varjutab seda aspekti liiga tihti isekus ja julguse puudumine.
Teine minu arvates esmatähtis aspekt praeguse majanduskriisi ajal, kui tunneli lõpus ikka veel valgust ei paista, on Lissaboni strateegia uuesti käikulaskmine. Peame olema suutelised taas võistlema majandusjõududega finants- ja kaubanduslikul tasemel nii kiiresti kui võimalik: sellist sammu, mis on meile ja eelkõige uutele põlvkondadele niivõrd oluline, võimaldavad meil astuda ainult kaasaegne teadus- ja infosüsteem.
Mul on hea meel märkida, et uue meetodi, millele nõukogu toetub, eesmärk on tugevdada riiklike ja Euroopa Liidu meetmete vahelist seost ja tugevdada riigi omandust juhtimise ja tööjõu ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste aktiivsema kaasatuse kaudu, mille võib kokku võtta ühe sõnaga: subsidiaarsus.
Siiski tundub mulle, et selles suunas tuleb meil veel rohkem teha: Euroopa majandusliku taastumise keskmes peavad olema perekond, inimesed ja vahepealsed rühmad. Ainult inimestel, tegelikult ainult meestel ja naistel, on algupärane dünaamilisus, millega on võimalik taasaktiveerida paljud meie sotsiaalse elu valdkonnad, mille praegu liiga tihti institutsioonidest tulenev pessimism põlvili surunud on.
Ivari Padar
President! Esmalt tahaksin kiita eesistujat Läänemere strateegia vastuvõtmise eest, mis on kindlasti minu koduriigi jaoks väga oluline. Sooviksin aga pikemalt peatuda kolmel finantsteemaga seotud punktil.
Esiteks kiidan pingutusi üleeuroopalise finantsjärelevalve korraldamisel ning kutsun Euroopa Parlamenti seda omalt poolt maksimaalselt toetama.
Teiseks, kriisiohjeldamiseks on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid rakendanud suure hulga erakordseid meetmeid, mis on väga positiivne. Majanduses on juba näha stabiliseerumist. Samas nõustun ülemkoguga, et olukord ei ole veel piisavalt kindel, et toetusmeetmetest loobuda. Kriisi järeldus minu jaoks on kindlasti see, et panku on vaja ja nende pakutav teenus vajalik. Seega ei ole vaja nende karistamisega liiale minna, aga tegevuse aluseks peaks olema reaalses majanduses toimuv, mitte pankadevaheline virtuaalne turg, mis oli viimase kriisi peamine põhjus. Samas peaks kaaluma pangaboonuste maksustamist, see on just Eestis teemaks saanud.
Kolmandaks toetan samas sellega seoses ka üleskutset Rahvusvahelisele Valuutafondile kaalumaks ülemaailmse finantstehingute maksu ehk nn Tobini maksu kehtestamist, et buumiaegade raha ühiskonnale tagasi anda. Toetan vajadust uuendada majanduslikku ühiskondlikku lepingut finantsinstitutsioonide ning ühiskonna vahel, mida nad teenivad, ning kindlustada üldsuse kasusaamine headel aegadel ja kaitse ohtude eest.
Paulo Rangel
(PT) Austatud juhataja! Mina tahaksin alustada sellest, et tänan Rootsi eesistumist, eriti peaminister Reinfeldti, nii Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni kui ka fraktsiooni PPE Portugali delegatsiooni nimel!
Meie üldine arvamus Rootsi eesistumise kohta on, et see olnud peaaegu täielikult edukas, eriti neljas peamises valdkonnas. Esiteks, institutsionaalses valdkonnas oli Rootsi eesistumise panus Lissaboni lepingu jõustumisse, komisjoni presidendi väga õnnestunud valimisse ja kogu ratifitseerimisteemaga seonduvasse väga professionaalne ja sellisel tasemel, mida me Euroopa Liidu parima tavana ootame. Loomulikult oli Rootsi eesistumise panus väärtusetu sellise riigi nagu Portugal jaoks, kellel Lissaboni lepingu vastuvõtmisel oluline osa oli.
Teise punktina tooksin välja kliimateema, kus komisjoni jõupingutused loomulikult väga tähtsad on. Minu ja paljude mu fraktsiooni PPE kolleegide arvates on Euroopa Liidu tegevus olnud kõige edukam just kliimamuutuste valdkonnas. See teema on ülemaailmsete jõupingutuste esirinnas ja seda Rootsi eesistumise ja eelkõige komisjoni eesistuja pingutuste tõttu. Meie arvates on ka need tulemused väga positiivsed.
Kolmanda punktina tooksin esile finantsmääruse. Eriti viimase Ülemkogu ajal on liigutud edasi suunas, mida me otsustavaks peame ja millel võib olla suur mõju meie pääsemisele kriisist. Seetõttu tahaksin anda edasi ka meie tänud selles valdkonnas kokkuleppele jõudmise eest. Viimasena tahaksin mainida valdkonda, mis minule isiklikult väga oluline on: Stockholmi programm ja seega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Jälgisin nii Tampere protsessi kui sellele järgnenud Haagi protsessi. Pean Stockholmi programmi väga vajalikuks ja tahaksin Rootsi eesistumist ja peaminister Reinfeldti selle eest tänada.
Marietta Giannakou
(EL) Austatud juhataja! Rootsi eesistumise tulemused on tõesti positiivsed. Rootsi eesistumine langes kokku Lissaboni lepingu jõustumisega, mis märgib meile nii palju aastaid probleeme põhjustanud valitsustevahelisuse ajastu lõppu ning ühtsema ja sidusama poliitika rakendamist.
Rootsi eesistumist iseloomustab ka Stockholmi programm ja finantskriisi ajal vastu võetud otsused, mis on väga tähtsad pöördelised punktid sellealaste püüdluste edasises arengus.
Ühtlasi toimusid Euroopa Komisjoni presidendi valimised ja mitmed kohtumised, mis on ülimalt tähtsad Lissaboni lepingu taotluste arendamisele, eriti tähtsad ja huvipakkuvad Euroopa Parlamendile, ning positiivsed ja olulised elemendid.
Euroopa Parlament võtab Euroopa Ülemkogu kõrval üle uue rolli õigusloome organina. See märgib uut arengut, milleks me kõik peame tegema suuremaid ja kooskõlastatumaid jõupingutusi.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Austatud juhataja! Tänan Rootsi eesistumist selle kiiduväärt juhtimise eest viimase kuue kuu jooksul.
Tahaksin seoses Stockholmi programmiga rõhutada tõsiasja, et see püüab anda tõuget kauaoodatud ühtsele sisserändepoliitikale. Siiski on teatud üliolulised teemad jäetud teisese tähtsusega.
2008. aastal toimus Euroopa Liidus 515 terroristide rünnakut 11 liikmesriigis. Seetõttu tuleb meie poliitilise päevakorra prioriteetidesse lisada terrorismivastane võitlus ja ohvrite kaitse ning see peab moodustama Stockholmi programmis eraldiseisva erikategooria.
Teiseks, vabadusel, turvalisusel ja õiglusel põhineval alal elab kaheksa miljonit ebaseaduslikku sisserändajat. Selles suhtes tuleb meil tugevdada arengu- ja koostööpoliitikat päritolu- ja transiidiriikidega. Euroopa Liit peab edendama kodumaale naasmise ja tagasivõtulepinguid selliste riikidega nagu Maroko, Alžeeria ja Liibüa. Neid aspekte tuleb arvestada Stockholmi programmi tulevases tegevuskavas, mida esitletakse 2010. aasta juuni keskel.
Andrzej Grzyb
(PL) Minagi tahaksin ühineda tänuavaldustega Rootsi eesistumisele ja isiklikult peaminister Reinfeldtile tema tulemusliku tegevuse ja ka suurepärase viisi eest, kuidas ta eesistumise prioriteedid saavutanud on!
Euroopa Liidu kodanikele on loomulikult eelkõige tähtis tegevus, mille eesmärk on vähendada majandus- ja finantskriisi mõjusid. See on seotud ärivaldkonna toetamisega, et taasatada töökohti ja luua tingimusi väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arenguks ning samuti juurida välja kriisi põhjused, eelkõige finantsturgudel, et need tulevikus enam ei korduks. Mulle tundub, et selles valdkonnas on Euroopa järelevalve ebapiisav ja demokraatlikult valitud institutsioonina peame me mõjutama ka pankade ja finantsinstitutsioonide üle järelevalvet teostavatele isikutele kehtivaid eetilisi standardeid.
Kopenhaageni kohtumise suhtes toetan täielikult José Manuel Barroso seisukohta. Siin on tõesti vaja teiste tähtsate majanduslike osalejate poolset partnerluse vajadust, et kohtumise tulemused tõeliselt saavutatavad oleksid.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mina olin ehitiste energiatõhususe direktiivi, mille üle ma koos Euroopa Liidu eesistujariigi Rootsiga teisel lugemisel läbirääkimisi pidasin, raportöör. See on ülitähtis raport Euroopa tulevikule ja kliimamuutustevastasele võitlusele. Samuti on see oluline Kopenhaageni konverentsile, kuid eriti 2,7 miljonile töökoha suhtes, mis selles valdkonnas 2020. aastaks luua võidakse.
Komitoloogiaga seoses algasid läbirääkimised vastavalt Lissaboni lepingule institutsioonilise kokkuleppe üle komisjonile volituste ja menetluste delegeerimisega. Meenutades, et Lissaboni leping moodustab uue aluse nii kliimamuutuste poliitikale kui ka ühtsele energiapoliitikale, loodan ma ka, president Barroso, me ootame seda ka Euroopa Komisjonilt, et esitlete meile järgmise viie aasta tööprogrammi, et volinikud, keda me kuulame, saaksid reageerida ka nendele väljakutsetele.
Lõpetuseks tahaksin mainida takistuste kõrvaldamist uutest liikmesriikidest pärit töötajate tööjõu vabalt liikumiselt, mis peaks olema Rootsi eesistumise viimane tegevus.
Juhataja
Ma pean Zigmantas Balčytise ja Petru Constantin Luhani ees vabandama: ma ei saa neile kõneaega võimaldada, sest meil on juba palju teisi kõnelejaid ja meil ei ole piisavalt aega igaühe ära kuulamiseks. Nende sõnavõtt peab jääma teiseks korraks. Vabandan veel kord!
Ivo Vajgl
(SL) Tahaksin tänada Rootsi eesistumist Euroopa Liidu õiglase ja vastutustundliku juhtimise eest, nagu te ütlesite, institutsioonilise muutuse ning majandus- ja finantskriisi ajal! Ometi olete te selle aja jooksul jätnud kasutamata potentsiaalse võimaluse edendada laiaulatuslikumat Euroopa suhtlust sotsiomajandusliku mudeli üle, mis oleks erinev meid kriisini viinud mudelist. Rootsi teab sellest palju rohkem kui mõned teised riigid.
Olete kogenud ka Euroopa Liidu piirangute valusat realiseerimist tegevuste ühtsuse osas, eriti ELi juhatuse valimisel. Olete sätestanud uued standardid välispoliitikas, näiteks Kesk-Idas, ja ma tänan teid selle saavutamise eest. Tänan teid ka tähelepanu eest, mille olete pööranud Euroopa Liidu laienemisele ja koos komisjoniga mõningate seda protsessi tõkestanud lõpetamata küsimuste lahendamisele! Seda tegite te suurepäraselt!
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja! José Manuel Barroso, Fredrik Reinfeldt! Sooviksin teada Fredrik Reinfeldti arvamust troika järelduste kohta, kuna riigipead või valitsusjuhid otsustasid troika idee luua eesmärgiga anda tähendus eesistumise järjepidevusele. Kuna troika Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi vahel jõuab lõpule, siis milline on teie arvamus sellest vahendist ja millised järeldused te sellest tegite?
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Kohtume siin parlamendis iga kuue kuu tagant, et teha kokkuvõte Euroopa Liidu juhtimist lõpetava riigi saavutustest.
Rootsi eesistumine läheb ajalukku, sest selle perioodi jooksul suruti läbi Euroopa põhiseadus, mille vastu on mõned peaaegu 10 aastat agiteerinud ja mida tuntakse selle praegusel kujul Lissaboni lepingu nime all. Seda tehti paljude rahvaste tahte vastaselt. Prantsusmaa, Hollandi ja Iirimaa referendumite tulemused jäeti demonstratiivselt tähelepanuta. Demonstreeriti demokraatia defitsiidi põhimõtet, mis võimaldab altpoolt tulevat kontrolli, et arendada avalikult ELi haldusmehhanisme. Esimesed muudatused, mis on seotud inimeste valikuga uutele liidu ametikohtadele, tõid esialgu kaasa organisatsioonilise kaose ja põhjustasid üldist tsirkust nii Euroopas kui ka kogu maailmas. Tegelikult jätab Rootsi eesistumine Euroopa Liidu ebakindlusesse ja kaosesse.
Anna Maria Corazza Bildt
Austatud juhataja! Tahaksin tänada Rootsi eesistumist Stockholmi programmis kehtestatud kodanikukeskse Euroopa nägemuse eest. Ei ole võimalik ületähtsustada selle ajaloolist tähtsust, et lõpuks on meil nägemus, mis vastab meie kodanike julgeolekualastele muredele ja austab samas üksikisiku õigusi. Lõpuks saame liikuda Euroopa suunas, mis on loodud kodanikele ja mille on loonud kodanikud.
Tahaksin tervitada ka Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti moodustamist, mis on minu jaoks oluline ja konkreetne samm nende riikide murede suunas, kes soovivad võidelda ebaseadusliku sisserände vastu ja pakkuda samas inimlikumat migratsioonipoliitikat. Stockholmi programm on koostatud viieks aastaks ja ma loodan, et võime liikuda edasi selle rakendamisele! Tänan Rootsi eesistumist! Märk teie tegevusest jääb meiega viieks aastaks.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Rootsi eesistumine on teinud suurepärast tööd ja ma tahaksin peaministrit selle eest tänada! Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõplik lõpetamine lahendas kahetsus- ja häbiväärse minikriisi, millega oli seotud Tšehhi president Klaus. Selle olukorrani viis laienemisprotsessis tehtud poliitiline viga, kui Euroopa Liit ei deklareerinud, et 13 diskrimineerivat Beneši dekreeti on moraalselt alusetud. Teine peamine sündmus on, et EL rajas ühtse seisukoha kliimamuutuste läbirääkimiste suhtes. Ameerika Ühendriikidele ja Hiinale ei ole see veel kohale jõudnud, kuid Euroopa Liit mõistab täpselt, et tulevik kuulub sellele, kes praegu keskkonnasõbralikule majandusarengule teed näitab. Liikmesriigid on oma heitkoguseid märkimisväärselt vähendanud. Lõpetuseks, kolmas peamine sündmus oli liitumisläbirääkimiste alustamine Serbiaga ning Serbiale, Makedooniale ja Montenegrole viisavaba reisimise võimaldamine. Tahaksin tänada Rootsi eesistumist suurepärase võimaluse loomise eest Hispaania-Belgia-Ungari eesistujakolmikule!
Rachida Dati
(FR) Austatud juhataja, José Manuel Barroso, Fredrik Reinfeldt! Kõigepealt tahaksin ma tänada Rootsi eesistumist kuue kuu jooksul tehtud pideva ja väga ambitsioonika töö eest, eriti riigipeade või valitsusjuhtide kõrval ja G-20 reguleerimisala raames ühtse ja ambitsioonika seisukoha kindlustamise eest finantsreguleerimiste küsimustes.
Ka seoses Kopenhaageni konverentsiga näeme Euroopa Liidu ambitsioonikat, väga ülendatud, väga proaktiivset ja ühtset seisukohta. Seetõttu tahaksin ma selle seisukohti ja otsuseid toetada. Euroopa on olnud juhtjõud kogu Euroopat mõjutavat finantskriisi puudutavate peamiste kokkulepete esitamises, läbirääkimistes ja järelduste tegemises.
Ka Euroopa Ülemkogu esitas eelmisel nädalal oma otsuse uue finantsjärelevalve korralduse kohta ja sellega algasid ka läbirääkimised Euroopa Parlamendiga, sest nüüdsest osaleb ka Euroopa Parlament Pittsburghis vastu võetud otsuste rakendamise jälgimise kohustuses.
Finantskriis tõi välja meie finantsjärelevalve süsteemi nõrgad kohad. Idee oli tagada parem kooskõlastatus, kuid samuti uuendada ja tugevdada Euroopa asutuste võimu. Need on pakilised nõuded.
Ma loodan - ja pöördun sellega komisjoni poole -, et säilitame valveloleku ja kõnealuse ambitsioonikuse oma otsuste rakendamisel.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Täna hommikul tahaksin ma väljendada oma ülimat pettumust Põhja-Iirimaa kalatööstuse nimel, kuna selle suhtes on taas kehtestatud järjekordne kärbe. Valdkond 7A on Põhja-Iirimaa kalatööstusele valus löök.
See on tursavarude taastamise programmi ja püügipäevade kärbete tõttu haavatav tööstusharu, mis on pidanud lootma norra salehomaaride püügile. See 9% kärbe on laastava mõjuga ja eriti vastumeelne seetõttu, et alates sellest aastast oleks teadmised võimaldanud komisjonil finantsskeemi välja töötada.
Minu arvates peaks Hispaania prioriteet järgmise eesistumisperioodi jooksul olema ühtse kalanduspoliitika reformimine ja et selletaoliseid otsuseid võtaksid vastu piirkondlikul tasandil vastutavad isikud ja mitte Brüsseli bürokraadid.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Rootsi eesistumise jooksul on liidus toimunud palju häid sündmusi. See eesistumine on olnud loomulikult raske kriisiperiood ja ootuste aeg seoses Lissaboni lepingu vastuvõtmisega. Mina ei jaga siiski arvamust, et meil on erinev liit või uus liit. Minu arvates on meil parimal juhul uuendatud liit. Tegelikult tuleb Lissaboni lepingu üldsätteid täiendada mitte ainult sisuliste detailide, vaid ka konkreetsete praktiliste lahendustega. Oluline on täpsustada pädevuste jagunemist tippametikohtade vahel ja ELi institutsioonidevaheliste suhete arendamise viisi, sealhulgas Euroopa Parlamendi uut rolli.
Minu kartused tulenevad võimalikest kitsendustest järjestikuste liikmesriikide eesistumise vahetumise funktsiooni suhtes. Sellist juhirolli peavad liikmesriigid suure pühendumisega ette valmistama ja täitma. Kui meil ei ole lisaks Euroopa Ülemkogu presidendile siin aruandeid esitamas ka selle riigi juhti, kes hetkel juhirollis on, on liit ebatäielik ja kaotab osa oma mitmekülgsusest. Juhirollis olevad riigid peavad õhutama loovalt uuele tegevusele ja Euroopa Ülemkogu president peab tagama liidu kooskõlastatuse, pidevuse ja sidususe.
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - Austatud president! Nagu mainitud, lõpeb selle arutelu lõpule jõudes ka viimane vahetuspõhimõttel eesistumine. José Manuel Barroso ja mina lahkume peagi Kopenhaagenisse, nii et kommenteeriksin vaid rahalisi vahendeid, sest minu arvates on see arenguriikidega peetavate arutelude keskne teema.
Esitasime aastateks 2010-2012 summa - 2,4 triljonit eurot igal aastal. Meie jaoks oli oluline teatada, et see summa on mõeldud nendeks aastateks (2010-2012) ja see on saadaval ka kliimakaitse toetuseks.
Arutelu aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks on tähtis. Tahaksin rõhutada, et liikmesriigid on nõustunud sellega, et peaksime võtma endale seoses ametliku arenguabiga kohustuse maksta ühiselt 0,56% ELi SKTst 2010. aastaks, mis on juba järgmine aasta, ja jõudma 2015. aastaks ÜRO 0,7 protsendi tasemele.
See sõltub väga palju liikmesriikidest. Rõhutamaks niigi ilmset, on väga paljud liikmesriigid praegu allpool seda taset. Rootsi kuulub suurte erandite hulka - see on üksi andnud arenguabiks 1% SKTst. Järgnevate tasandite arutamisel tuleks meeles pidada ka seda, et riikide vahel on erinevused.
Võimaldasime liikmesriikidel eraldada rahalisi vahendeid vabatahtlikult vastavalt võimalustele. Mul on heameel teatada, et kõik 27 liikmesriiki andsid nn kiirstardi vahenditesse oma panuse. Mõningatel juhtudel olid need panused väga väikesed, kuid Euroopa häält on selles mõttes kuulda võetud, et igaüks tegelikult ka panustas.
Tänan teid veel kord koostöö eest parlamendiga! See on neljas kord Rootsi eesistumise jooksul, kui ma peaministrina nii parlamendi poole pöördun. Seda ei anna võrreldagi Cecilia Malmströmi kohtumiste arvuga parlamendiga, sest tema on olnud siin teiega kõnelemas 25 korral. Kokku on eesistujariik meie ametiaja jooksul pöördunud istungjärkudel parlamendi poole 43 korral ja oleme osalenud komisjonis 44 erineval põhjusel.
See on samuti tähtis, kui asuda arutama läbipaistvuse ja institutsioonidevahelise hea koostöö teemat. Oleme teadlikud hea suhte tähtsusest Euroopa Parlamendiga. Valmistusime ette kohalolekuks, siinolekuks, küsimustele vastamiseks ja täname teid väga hea koostöö eest.
President
Austatud peaminister! Teie Euroopa Liidu eesistumine lõpeb kahe nädala pärast. Täname teid tehtud töö ja nähtud vaeva eest! Teame, et see eesistumine ei ole olnud kerge. Nagu me oma liikmetelt kuulsime, ja avaldati palju seisukohti, on see eesistumine olnud edukas. Tahaksin isiklikult tänada teid ja kogu Rootsi valitsust! Esimest korda ajaloos oleme viimaste nädalatega kogenud uusi suhteid, mis on Lissaboni lepingu tulemus.
Tänan teid väga! Teie eesistumine jääb meile meelde.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Tahaksin vastata mõnede veel siinviibivate parlamendiliikmete konkreetsetele küsimustele.
Näiteks kõneles Adrian Severin majanduslikust, sotsiaalsest ja territoriaalsest sidususest ja ma tahaksin tema tehtud tähelepanekut rõhutada. Tegelikult lepiti esimesel arvamustevahetusel Euroopa Ülemkogus Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia kohta - vt järelduste punkt 18 - kokku, et tuleb teha kõik jõupingutused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse koostöö ning soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks. Minu arvates on tähtis, et seda tuleb jälgida Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia arutelu algusest peale. Loomulikult on rõhk konkurentsivõimel ja vajadusel reageerida globaalsetele väljakutsetele, millega me silmitsi seisame, kuid peaksime tegema seda koos majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe edendamisega Euroopa Liidus. See on väga oluline, mitte ainult käesoleva strateegia määratlemiseks, vaid ka järgmisteks finantsperspektiivideks.
Euroopa järelevalveasutustega seoses tõstatasid kolleegid Karasi ja Dati veel ühe konkreetse küsimuse. Lubage mul sellesse selgust tuua! Tervitame väga tõsiasja, et Euroopa Ülemkogu jõudis üksmeelsele kokkuleppele. Ausalt öeldes oleks mõni aeg tagasi olnud kujuteldamatu, et kõik liikmesriigid oleksid nõus Euroopa tasandil järelevalve tekstiga. Seda öeldes, austades samas mõnede meie ettepanekutes käsiteldavate teemade delikaatset olemust, leian ma, et komisjoni teksti on natuke liiga palju lahjendatud. Komisjon on oma ettepanekus näinud ette lihtsa ja teostatava rahanduse kaitseklausli just sellepärast, et tegemist on väga tundliku teemaga. Siiski kahetsen ma, et sellest tekstist on kolmest komisjoni esitatud olukorrast kahes eemaldatud asutustele antavad volitused teha otsused otse üksikute finantsinstitutsioonide suhtes.
Kahetsen, et eriolukordade küsimus on politiseeritud, andes nõukogule kohustuse eriolukorra olemasolu välja kuulutada. Samuti kahetsen, et Euroopa järelevalveasutuste otsese järelevalve potentsiaalne reguleerimisala on piiratud ainult krediidireitinguasutustega. Loodan, et Euroopa Parlament tugevdab ja tasakaalustab järgmises läbirääkimiste etapis nende valdkondade määrusi.
Kopenhaageni teema juurde tulles lubage mul täpsustada, et oli väga tähtis, et Euroopa Ülemkogu kinnitas eelnevad kohustused, väites, et olime võrreldes 1990. aastate tasemetega valmis edasi liikuma 30% heitkoguste vähendamiseni 2020. aastaks tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale samaväärse heitkoguste vähendamise kohustuse ja et arenguriigid annavad asjakohase panuse vastavalt nende kohustustele ja suutlikkusele, mida tuleb austada.
Jätkame teiste riikide leevenduskavade hindamist ja võtame selle otsuse Kopenhaagenis asjakohasel hetkel vastu. Tegelikult mainisin ma Euroopa Ülemkogus võimalust pakkuda meie modulatsiooni, täpsemalt mõningate suundade rajamist 2020. aastast edasi. See arutelu ei ole mitte ainult 2020. aastast, vaid ka sellest edasi. Seega peab meil olema paindlikkust pärast 2020. aastat määratletavate suundade suhtes. Me läheme Kopenhaagenisse mitte ainult kõige ambitsioonikama kokkuleppe saavutamise vaimus, vaid ka tegeliku ülemaailmse kokkuleppe sõlmimiseks.
President
President Barroso! Tänan teid veel kord! Tahaksin tänada peaminister Reinfeldti, Euroopa Parlamendi endist liiget minister Malmströmi ja kogu Rootsi valitsust nende väga aktiivse koostöö eest Euroopa Parlamendiga!
Sellega on arutelu lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) Tahaksin tänada Rootsi eesistumist oma programmi eesmärkide konstruktiivse ja efektiivse rakendamise eest! Rootsi tegi arvestatavaid jõupingutusi Lissaboni lepingu jõustumise tagamiseks selle aasta 1. detsembril ja see tähendab, et Euroopa Liit muutub demokraatlikumaks, mõjusamaks ja läbipaistvamaks. Olen veendunud, et Lissaboni leping edendab järjepidevust ja tugevdab ELi osa rahvusvahelisel areenil.
Rootsi eesistumise ajal kiideti heaks Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia. Mul on hea meel, et selle strateegia rakendamiseks on eraldatud rahalist toetust. Leedulasena olen liigagi hästi kursis väljakutsetega, millega Läänemere piirkond täna silmitsi seisab. Üks nendest on, kuidas lahendada kõige paremini Läänemere keskkonna kaitse probleem, mis on pakiline ja tõsine. Teine on, kuidas muuta Läänemere piirkond võimsamaks majanduskasvu ja -arengu mootoriks.
Nendele küsimustele saame täna juba esialgsed vastused Rootsi eesistumise ajal vastuvõetud Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiast. See on esimene mitmest Euroopa makropiirkondlikust arengukavast, mille kaudu loodame selle piirkonna keskkonda arendada ja selle konkurentsivõimet tugevdada. Stockholmi programmi strateegia on üks kõige tähtsamatest Rootsi saavutatud prioriteetidest. See viieaastane programm loob tingimused vabadusel, turvalisusel ja õiglusel põhineva ala edasiseks arenguks.
José Manuel Fernandes  
kirjalikult. - (PT) Kuus kuud Rootsi eesistumist president Reinfeldti juhtimisel on olnud väga edukas ja silmapaistev.
Rootsi eesistumisel oli ülioluline roll Lissaboni lepingu jõustumisel. Sellega lõppes peaaegu kümme aastat kestnud arutelu ja institutsiooniline ummikseis ja Euroopa Liidule avanes uks uutele võimalustele.
Kliimamuutuste vastane võitlus on alati olnud päevakorra eesotsas olev teema. EL on selles valdkonnas juhikohal, nagu näitab ka selle ambitsioonikas ettepanek kärpida heitkoguseid 80% ning 2050. aastaks 95%. Samuti jõuti kokkuleppele anda arenguriikidele järgmise kolme aasta jooksul fondidest 7,2 triljonit eurot.
Rootsi eesistumine on astunud majanduskriisile ja rahutule finantsolukorrale vastu ladusate realistlike meetmetega. Seistes silmitsi kõige tõsisema finantskriisiga pärast 1930. aastaid, võttis EL kiiresti vastu spetsiifilised toetusmeetmed. Uue finantsjärelevalve struktuuri kaudu teostatakse ka edasisi kriise ennetavat tegevust.
Rootsi eesistumine on aidanud kriisi käsitleda ja on muutnud Euroopa tugevamaks, võimaldades sel liikuda edasi rahu, edu ja kaasaegsuse suunal.
Ilda Figueiredo  
kirjalikult. - (PT) See on tõsiasi, et Rootsi eesistumise ajal tehti märkimisväärseid institutsioonilisi muudatusi, eelkõige Lissaboni lepingu jõustumine, pärast seda, kui Iirimaa inimestele avaldati survet ja sunniti neid ähvardustega teisel referendumil, mille nad korraldama pidid, oma häält muutma.
Isegi nendele, kes suurenevat neoliberaalset, militaristlikku ja föderalistlikku Euroopa integratsiooni vormi väga pooldavad, ei ole vastuvõetav, et nad ei saa öelda sõna sekka Euroopa Liidu kohutava sotsiaalse olukorra kohta, mille selgeks tunnistajaks on üle viie miljoni töötu inimese lisandumine sel aastal. Seega on hetkel tööta rohkem kui 23 miljonit inimest.
Siiski oli üsna iseloomulik et esile toodi arutelu algatamine Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia kohta, unustades peaaegu nn Lissaboni strateegia hindamise, mis kiideti heaks kümme aastat tagasi ja millega tõotati Euroopale paradiisi. Kindlasti tehti nii selleks, et mitte mainida viimaste aastakümnete suurima majandus- ja sotsiaalkriisi põhjuseid, mis tulenesid liberaliseerimisest ja tööjõu paindlikkusest, mille tulemusena tekkisid ohtlikud ja halvasti tasustatavad töökohad ja suurenev tööpuudus.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjalikult. - (PL) Austatud president! Rootsi eesistumise hindamine viib väga positiivse tulemuseni. Loomulikult oli suurim edusamm Lissaboni lepingu ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimine. Õiguskomisjoni liikmena pean edukaks ka nõukogu kompromissi ELi patentide ja integreeritud patendikohtusüsteemi suhtes.
Arutelu kogu ELi ühispatendi kohta on toimunud pikka aega. Viimane aeg on selle kohta erieeskirjad kehtestada, sest ühtsete eeskirjade puudumine kujutab endast takistust Euroopa ettevõtete arengule ja muudab nende konkureerimise näiteks Ameerika ettevõtetega keeruliseks. Oleme palju kordi kogenud, kui keeruline on kontrollida kõigi liikmesriikide huvide vastavust ELi patendi teemal ja seega olen ma veel tänulikum Rootsi eesistumisele praegu küll vaid poliitilisel tasandil saavutatud kompromissi eest.
Lissaboni leping annab liidule seadusliku aluse intellektuaalse omandi seaduse koostamiseks ja sätestab, et vastavalt tavapärasele õigusloomemenetlusele võetakse vastu asjakohased standardid. Seetõttu tuleb eesseisva Hispaania eesistumise ajal parlamendis väga huvitav arutelu selle aasta detsembris väljatöötatud kompromisslahenduse kohta.
Zita Gurmai  
kirjalikult. - Lissaboni lepingule on antud roheline tuli ja sellega on loodud kõik vajalikud tingimused institutsionaalseteks reformideks. Rootsi eesistumine pidi sillutama teed Lissaboni lepingu sätete jõustamisele. Ta sai selle väljakutsega hakkama. Järgmise eesistumise ülesanne on kindlustada, et uued struktuurid tõhusalt toimiksid. Sellega seoses tuleb teha kõik jõupingutused, et tagada majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne koostöö ja sooline võrdõiguslikkus. Pean oluliseks rõhutada, et Lissaboni lepinguga muutus siduvaks põhiõiguste harta, mistõttu on paremini võimalik inimõiguste (sealhulgas sooline võrdõiguslikkus) ja mittediskrimineerimise teemasid seaduse kaudu toetada.
Teine edusamm oli olulisematele probleemidele suunatud Stockholmi programmi koostamine ja heakskiitmine, mida võib käsitleda kui pragmaatilist tegevuskava turvalisema ja avatuma Euroopa suunas, mis põhineb ühisväärtustel, -põhimõtetel ja -tegevustel.
Tahaksin rõhutada, et kuigi sooline võrdõiguslikkus ei olnud esmatähtis, oli Rootsi eesistumisel osa ka naisvolinike arvu suurendamises ja naissoost kõrge esindaja ametisse määramises.
Petru Constantin Luhan  
kirjalikult. - (RO) Lissaboni leping on tugevdanud parlamendi osa Euroopa otsustetegemise protsessis ja erandina selle institutsiooni legitiimsust Euroopa kodanike silmis. Seega tänan ma Rootsi eesistumist väljapaistvate jõupingutuste eest Lissaboni lepingu jõustamiseks! Samuti tervitan arenguid justiits- ja siseküsimuste valdkondades. Viimastel kuudel kavandatud ja Euroopa Ülemkogu 10.-11. detsembri kohtumisel hääletatud Stockholmi programm rõhutab selle valdkonna uut võrdlusraamistikku ajavahemikuks 2010-2014. Mul on hea meel märkida, et nõukogu arvestas parlamendi soovitusi! Viitan siin eelkõige Schengeni piirkonna laiendamisele kõigisse ELi riikidesse, millest saab nüüd Euroopa Liidu poliitika esmatähtis valdkond, mille käsitlemisel järgitakse meie esitatud ettepanekuid.
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - (RO) Soovin tänada Rootsi eesistumist kuue kuu jooksul tehtud ambitsioonika töö eest keerulises majandus- ja sotsiaalkriisi õhkkonnas Kopenhaageni kohtumise ettevalmistuste ja Lissaboni lepingu vastuvõtmise eest! Tänu Lissaboni lepingule on meil nüüd selge institutsiooniline raamistik kõigi kaasaegse maailma esitatavate väljakutsete käsitlemiseks. Uus leping võimaldab ELil kindlalt võtta enda peale kliimamuutuste vastase võitluse pioneeri rolli ja ülemaailmse tegevuses osaleja staatuse mitte ainult Ameerika Ühendriikide ja Vene Föderatsiooni suhtes, vaid ka kiiresti areneva majandusega riikide suhtes. Lisaks tagavad nõukogu eesistuja ja kõrgem esindaja ELi välispoliitilise tegevuse järjepidevuse, mis märgib edusamme ELi rolli konsolideerimises rahvusvahelisel areenil. Kõigi nende institutsiooniliste muudatuste tulemus on mõjusam EL, millel on suur hulk vahendeid rahvusvahelise kogukonna ees seisvate peamiste probleemide lahendamiseks, nagu terrorismivastane võitlus, kliimamuutustega kohanemine, energiaturvalisuse tagamine ning majandus- ja sotsiaalkriisi mõjudega võitlemine. Olen veendunud, et Hispaania eesistumine suudab ootusi täita ning Rootsi eesistumise algatatud meetmeid ja tegevusi jätkata.
Véronique Mathieu  
kirjalikult. - (FR) Tahaksin tänada Rootsi eesistumist tehtud töö eest, eriti kodanikuõiguste-, justiits- ja siseasjade komisjoni alluvuses olevates valdkondades. Väljakutsed olid tohutud: üleminek Nizza lepingu õigussüsteemilt Lissaboni lepinguga sätestatud õigussüsteemile ja ka järgmise mitmeaastase programmi kavandamine, mis määratleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineva alale antud prioriteedid järgmiseks viieks aastaks. Tahaksin väljendada oma heakskiitu sellele Stockholmi programmile, mis annab tõuke ambitsioonikatele poliitilistele jõupingutustele kõnealuse piirkonna täiustamiseks 2014. aastaks. Siiski on jäänud teha veel suuri edusamme ja seda põhiliselt varjupaigaandmise valdkonnas. Tervitan Euroopa Varjupaigaandmise Tugiameti loomist, sest see on ülioluline mitte ainult seaduste, vaid ka liikmesriikide praktikate ligikaudseks hindamiseks. Sellest hoolimata tuleb nii pea kui võimalik võtta vastu teised varjupaigaandmise paketi ettepanekud, et mitte takistada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kolmanda etapi arenemist. Tänu Lissaboni lepinguga tehtud suurtele institutsioonilistele muudatustele on meil nüüd võimalik rõõmuga oodata ambitsioonikamate ja kõrgekvaliteetsemate õigusaktide eelseisvat vastuvõtmist järgmiste eesistumiste ajal.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Rootsi eesistumise edu on täheldatav kolmes peamises tegevuses: Euroopa Liidu presidendi ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja valimine pärast Lissaboni lepingu jõustumist; - Stockholmi mitmeaastane programm (2010-2014); - Kopenhaagenis toimuvate COP 15 kliimamuutuste läbirääkimiste ettevalmistamine ja koordineerimine. Tervitan nõukogu otsust selle kohta, et EL ja selle liikmesriigid valmistuvad tegema kiireloomulistesse algse rahastamise vahenditesse 2,4 triljoni euro suurust panust igal aastal vahemikus 2010-2012, et toetada arenguriike kliimamuutuste mõjudega kohanemisel. Siiski nõuan, et komisjon kavandaks asjakohase mehhanismi rahalise kohustuse jaotamiseks liikmesriikide vahel vastavalt iga liikmesriigi majanduslikule võimsusele.
Joanna Senyszyn  
kirjalikult. - (PL) 2010. aasta strateegia märgib ära liidu tegevuse suuna ja peamised prioriteedid järgnevaks kümneks aastaks. Kuna Lissaboni strateegia hakkab lõppema, on praeguste sotsiomajanduslike prioriteetidega jätkates oluline leida tõhusad vahendid majanduskriisi mõjude kaotamiseks.
Seoses praegu toimuvate konsultatsioonidega tulevase strateegia kohta tahaksin ma juhtida tähelepanu kahele aspektile: Euroopa haridussüsteemi täiendamine ja sooline võrdõiguslikkus tööturul. Euroopa haridussüsteemi tuleb muuta. Kaasaegse teadmistepõhise majanduse rajamine ei ole võimalik ilma noorte korraliku haridusega töölisteta. Peame tagama suurema rahalise toetuse praegustele ELi programmidele (Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci) ja rajama uusi algatusi, mis aitavad noortel inimestel välismaal õppida ja kogemusi omandada ning pakuvad ka rahalisi ja halduslikke võimalusi, mis on vajalikud sellise toetuse kasutamiseks oma koduriigis töötades.
Kodanike vajaduste esmatähtsaks seadmisega peaks EL võtma vastu programmi, mis edendab soolist võrdõiguslikkust kõigis oma tegevusvaldkondades ja eelkõige tööpuuduse vastases võitluses. Uue strateegia planeerimisel tuleb panna erilist rõhku naiste osakaalu tõstmisele tööhõives. Eurostati teostatud uuring näitab, et kriis on mõjutanud töötavaid naisi rohkem kui töötavaid mehi, muu hulgas ka põhjusel, et naised töötavad palju vähem kindlatel töökohtadel. Diskrimineerimine tööturul jääb tõsiseks probleemiks ja uues strateegias tuleb sellega tegelema hakata.
Nuno Teixeira  
kirjalikult. - (PT) Hoolimata Lissaboni lepingu hilinenud jõustumisest tulenevatest raskustest saavutas Rootsi eesistumine mõned märkimisväärsed edusammud. Nende hulka kuuluvad energiatõhususe pakett ja telekommunikatsiooni pakett, diskreetse järelevalveasutuse loomine, 2010. aasta eelarve vastuvõtmine, eelkõige seoses majandusliku taastumise kava rahastamisega, Läänemere strateegia ja sellel nädalal Kopenhaagenis toimuva kliimakonverentsi reguleerimine. 2010. aastal alustav Hispaania eesistumine juhatab üleminekut Nizza lepingult Lissaboni lepingule ja jätkab tööhõive edendamise strateegiat Euroopa majanduste stimuleerimise ja edendamise ning teiste peamiste väljakutsete käsitlemise kaudu, nagu finantsmäärus ja kliimamuutus. Oma geograafilise ja ajaloolise läheduse tõttu peavad Portugal ja eelkõige selle äärmisemad piirkonnad, nagu Madeira, mis ootavad väga Hispaania eesistumist, püüdma võtta kõik võimalustest, mis neile kindlasti luuakse. Teednäitav ELi-Maroko kohtumine on näiteks ideaalne foorum Euroopa-Aafrika Atlandi koostööpiirkonna arendamiseks, mis hõlmaks Madeirat, Azoore, Kanaari saari ja naaberriike, eriti Marokot. Suunan sinna kõik oma jõupingutused ja jälgin seda põhjalikult.
Georgios Toussas  
kirjalikult. - (EL) Austatud president! Kohtumisel tehtud otsused annavad märku Euroopa Liidu mitte-rohujuure tasandil poliitika laienemisest ning töölisklassi ja ühiskonna rohujuuretasandi osade vastastest väikekodanlikest valitsustest ja karmidest meetmetest, mille eesmärk on tugevdada Euroopa monopolide kasumisaamist ja positsiooni nii ühtse turu kui ka rahvusvahelise imperialistliku konkurentsi raamistikus. Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia, Lissaboni strateegia põhjalikum variant, määratleb prioriteetidena kiiremad kapitalistlikud restruktureerimised ja töölistele allesjäänud palga-, töö- ja sotsiaalõiguste lõhkumise. Euroopa Liidu kapitalistlikust kriisist väljumise strateegia nurgakivi on kehtestada sügavamad muudatused sotsiaalkindlustussüsteemides, tõsta pensioniiga ja kärpida drastiliselt töötasusid, pensione ja sotsiaaltoetusi. Mitmete liikmesriikide, nagu Kreeka, eelarvedefitsiidid, riigivõlad ja majanduste järelevalvetoimingud mobiliseeritakse, et töölisi ideoloogiliselt terroriseerida. Mitte-rohujuuretasandil ELi poliitika iseloomulik tunnus on ka Ülekreekaline Sotsialistlik Liikumine (PASOK) ja Uue Demokraatia parteid, mis toetavad jätkuvalt kapitali valikuid, veeretades samas kriisi tagajärjed tööliste õlgadele. Kreeka Kommunistlik Partei kutsub töölisklassi üles korraldama vasturünnakut, et avaldada hukkamõistu ühesuunalise Euroopa parteidele ja osaleda massiliselt 17. detsembri tööpuuduse rallil, mille korraldavad Kreeka ametiühinguliikumise koordineerimiskeskuse All Workers Militant Front klassijõud.
