Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0462/2008).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: Euroala eelarvepuudujäägi ülempiir.
Euroopa Liidu stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade kohaselt peaksid eurotsooni liikmesriigid mitte ületama eelarvepuudujäägi ülempiiri, mis on 3 % SKTst.
Kas komisjon võib anda täpse hinnangu praeguse eeskirjadest kinnipidamise kohta?
Kas komisjoni arvates on praegused fiskaaleeskirjad piisavalt paindlikud, et võimaldada valitsustel reageerida majandusraskusele, kuid piisavalt ranged, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus?
Milliste asjaolude korral, kui üldse, võib eurotsooni riikidel lubada ületada 3-protsendilist eelarvepuudujääki?
Andris Piebalgs
komisjoni liige - Esimese küsimuse teemat on üksikasjalikult käsitletud komisjoni 2008. aasta raportis EMU riikide rahanduse kohta. Ainus oluline eelarvealane areng, mida ei ole käsitletud seal, on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse hiljutine käivitamine Suurbritannia osas.
Arvestades asjaolu, et komisjon eeldab, et eelarvepuudujääk Suurbritannias ületab 3-protsendilist võrdlusväärtust majandusaastail 2008-2009 ja 2009-2010, on nõukogu kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 otsustanud sel aastal, et Suurbritannias on liigne eelarvepuudujääk. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 määras nõukogu samas asjas üheaastase tähtaja selle liigse puudujäägi parandamiseks.
Üldisemas plaanis teostab komisjon Euroopa Ühenduse asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti kohase mandaadi alusel jätkuvalt järelevalvet majandusliku ja eelarvelise arengu üle liikmesriikides ning on vajaduse korral valmis aktiveerima eelarve järelevalve instrumente.
Vastus teisele küsimusele on positiivne, eelkõige viitega korrigeerivatele sätetele. Alates 2005. aasta reformist on üleliigsed puudujäägid parandatud, ainult Ühendkuningriik ja Ungari on praegu allutatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusele. Kokkuvõttes jõudis euroala 2007. aastal oma madalaima struktuurse fiskaalpuudujäägini pärast 1973. aastat. Paraku on ennetava meetme rakendamine olnud mõnikord ebaühtlane. 2007. aasta aprillis Berliini deklaratsioonis võtsid euroala rahandusministrid kohustuse saavutada keskmise pikkusega eelarvelised eesmärgid hiljemalt 2010. aastaks. Seda kohustust korrati põhimõtteliselt käesoleval aastal. Samal ajal lisati 2005. aasta reformiga piisavalt majanduslikke põhiprintsiipe pakti, et olla vajaduse korral suuteline reageerima paindlikult tõsistele häiretele, eelkõige üle vaadatud paindlikkuse klausli kaudu ja bilansiväliste kohustuste lisamisega keskmise pikkusega eesmärkide hulka.
Üle vaadatud pakti toimimine on põhjalikult dokumenteeritud komisjoni raportites EMU riikide rahanduse kohta aastail 2006, 2007 ja 2008 ning kaasnevas teatises. Käesoleva aasta raportis on esitatud ka metodoloogia bilansiväliste kohustuste lisamiseks ennetava meetme keskmise pikkusega eesmärkidesse.
Kolmanda küsimuse osas on parandatud stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ainult väga kitsalt piiritletud juhtumitel lubatud ELi liikmesriikide eelarvepuudujääkidel ületada 3-protsendilist võrdlusväärtust, ilma et see tooks kaasa liigse puudujäägi. Eelkõige sellised puudujäägid peavad alati olema väga ligilähedased sellele ülempiirile ja samuti ajutised. Lisaks, võrdlusväärtuse ületamine peab olema erandlik ja/või see peab hõlmama puudujäägi esinemist tõsise majanduslanguse tingimustes, mis on määratletud negatiivse kasvuna või tootmise akumuleerunud kahjumina.
Kui puudujääk on ligilähedane ülempiirile ja ajutine, tuleb alati arvesse võtta ka mitmeid teisi tegureid, kuid seda tuleb teha väga tasakaalustatul viisil. Muud asjakohased tegurid on näiteks kasvu soodustavad kulutused uurimis- ja arendustegevusele. Kuid mis tahes kulukirjete otsene mahaarvamine puudujäägist on keelatud. Lõpetuseks, igal juhul tuleb saavutada iga-aastane struktuurne selle korralduse paranemine 0,5 % SKTst kui võrdlusalus.
Mairead McGuinness
Ma võtan aega, et käsitleda teie vastuse ühte osa. Te mainisite eelkõige Ühendkuningriike. Mulle pakub arusaadavalt huvi Iiri olukord ja me ootame keerulist eelarvet Iirimaal mõne nädala pärast. Ma sooviksin teie kommentaari, juhul kui te olete vestelnud Iiri ministriga meie puudujäägi osas, ja kas me ületame piirmäära ning milline mõju sel on ELi vaatepunktist.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Me järgime alati fakte. Minu kolleegi Joaquín Almunia ja Iiri kolleegide vaheline vestlus annab rohkem teavet, kuid me analüüsime fakte ja arvnäitajaid aasta lõpus. Sel põhjusel ei saa ma kahjuks vastata sellele küsimusele, kuigi see on väga arusaadav. Nagu ma täna ütlesin, meil on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus Ühendkuningriigi ja Ungari osas.
Richard Corbett
Kas komisjon nõustub, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt - vastupidiselt stabiilsuspaktile - see 3 % ei ole piirmäär, see on võrdlusväärtus? Komisjoni raport iga liikmesriigi kohta, kes ületab seda võrdlusväärtust, peab arvesse võtma - ja ma tsiteerin asutamislepingu artikli 104 lõiget 3 - "kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund”.
Kas ta aga ei arva, et viimase mõne päeva ja nädala jooksul on liikmesriikide majandusseisundid kindlasti muutunud ning võib-olla õigustavad täiendavat paindlikkuse määra?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Minu arvates on meil üsna hea saavutuste nimekiri, kui me alustame meetmetega. Kolm protsenti on lävi, mida me tegelikult vaatasime. Kui see ületatakse, siis väga erandlike asjaolude korral ei alusta me meetmetega. Seega, põhimõtteliselt on 3 % lävi, mida me vaatame, ja ma arvan, et me järgime menetlusi, mida me oleme alati järginud. Me ei muuda seatud eesmärke isegi praeguses olukorras mitte.
Teema: Kriis hüpoteektagatisega eluasemelaenude turul ja finantseeskirjad
Kevadel esinesid täiendavad majanduslikud probleemid ja pinged ülemaailmsetel finantsturgudel, mida põhjustas eelkõige leviv hüpoteegikriis. Nüüd, kus Fannie Mae ja Freddy Mac saavad kapitalisüste USA-lt, kõigub hüpoteegiturg oma alustugedel. Ma olin juulis Washingtonis ja kohtusin mitme senaatoriga, kelle arvates hüpoteegikriisi põhi ei olnud veel kätte jõudnud ja see ei juhtuks enne 2010. aastat.
Kui kaua komisjoni arvates finantskriis jätkub? Mida arvab komisjon signaalist, mida USA on saatnud turgudele, lunastades välja finantsraskustes ettevõtteid, isegi kui need ei ole üldjuhul kaitstud osariigi poolt - kõigepealt Bear Stearns ning nüüd Fannie May ja Freddy Mac?
Lõpetuseks, mida komisjon arvab olemasolevate õigusaktide, nagu Lamfalussy ja kapitalinõuete direktiivi praegusest ja eesseisvast ülevaatamisest, arvestades põhiriski praegu, et muutused on liiga suured ja kahjustavad Euroopa finantsturu konkurentsivõimet?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Rahvusvahelised finantsturud on nüüd olnud segaduses umbes üks aasta ning vastastikune koostoime finantssüsteemis kahjumite akumuleerimise ja halveneva ülemaailmse majandusliku väljavaate vahel teevad selle segaduse lõpu ennustamise raskeks. Praegune olukord finantsturgudel illustreerib seda, kuidas probleem, mis esialgu tundus piirduvat spetsiifilise turusegmendiga, Ameerika Ühendriikide ja kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude osas, võib mõjutada kiiresti rahvusvahelist finantssüsteemi tervikuna.
Kuna USA kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenudega seotud kahjumid on levinud omavahel seotud turgude ja keeruliste finantstoodete kaudu, on mitmed põhilised krediiditurud lõhenenud. Probleeme nende turgude funktsioneerimisel on kõige teravamalt tunnetatud siiski pangandussektoris, kus on esinenud olulisi kahjumeid ja turu likviidsuse puudujäägid on vajanud keskpankade tuge.
Sellele vaatamata on mitmeid finantsinstitutsioone Ameerika Ühendriikides ja Euroopas päästetud maksejõuetusest pärast seda, kui neil on olnud tõsised raskused likviidsusele juurdepääsul. Need avaliku sektori sekkumised on kajastanud muret riskide pärast finantsstabiilsusele ja on saanud finantsturgudelt üldiselt positiivse vastuse.
Ameerika Ühendriikides peaks kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude halva müügi tõttu nende hüpoteeklepingute pikendus jätkuma 2009. aasta keskpaigani. Probleemid rahvusvahelisel finantsturul jäävad teravaks - te olete juba täna arutanud neid küsimusi - tulenevalt osaliselt arengutest finantssektoris endas ja osaliselt halveneva majanduskeskkonna mõjudest.
Ebakindlus krediidikahjumite lõpliku ulatuse ja asukoha suhtes õõnestab jätkuvalt investori usaldust ning seni pankade avalikustatud kahjumite kogusummad on palju madalamad hinnangutest üldiste kahjumite kohta finantssüsteemis erinevate prognooside aluse tulevaste hüpoteegikahjumite osas.
Pangad on üha enam sunnitud rekapitaliseerima, sageli kõrge hinnaga ja keerulistes turutingimustes. Peale selle, probleemid pangandussektoris kajastuvad üha enam laenuandmise standardite karmistumises ja madalamas pankade laenuandmise aktiivsuses.
Kaasnevad kõrgemad finantskulud ja väiksem juurdepääs krediidile toimivad tõenäoliselt koos teiste ebasoodsate oludega, nagu kõrged naftahinnad ja kasvav inflatsioon, millega ülemaailmne majandus silmitsi seisab.
Selle alusel on majanduslikud väljavaated ELi ja euroala riikide jaoks veelgi halvenenud pärast komisjoni 2008. aasta kevade prognoosi. Majanduslikud väljavaated erinevad liikmesriigiti. Kui majanduslikud tingimused halvenevad, jätkub surve pankade bilanssidele.
Kehvad turutingimused nõuavad jätkuvat valvsust riigiasutustelt, eelkõige keskpankadelt, järelevalveasutustelt ja rahandusministritelt, et jälgida turu arenguid. Välistada ei saa täiendavate sekkumiste vajadust süsteemse kriisi korral.
Laiemas kontekstis vaadeldakse konkreetseid meetmeid puuduste käsitlemiseks finantsturgude raamistikus. Vastavalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu arutelule 2007. aasta oktoobris on võetud vastu regulatiivsete meetmete tegevuskava.
Kuigi see tegevuskava kehtib ainult ELi suhtes, on see kooskõlas vastavate algatustega ülemaailmsel tasemel. Tegevuskava eesmärgid on parandada läbipaistvust, käsitleda väärtuse hindamise küsimusi, tugevdada pankade usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet ning uurida struktuursete turgude küsimusi, analüüsides asjakohaseid puudusi õigusraamistikus ja vormistades vastavad poliitilised vastused. Komisjon tegeleb hetkel sellega, et tagada selle tegevuskava õigeaegne valmimine, sealhulgas konkreetsed algatused investorite, turgude ja seadusandjate jaoks läbipaistvuse suurendamise kohta, üle vaadatud kapitalinõuded pankadele ja krediidireitingu agentuuride regulatsioon.
Selles osas on komisjon lõpetanud oma väliskonsultatsiooni kapitalinõuete direktiivi tehtud muudatuste osas ja kavatseb eelolevatel kuudel tulla välja ettepanekuga.
Komisjon kaalub ka õigusakte krediidireitingu agentuuride kohta. Selles kontekstis alustati avalikku arutelu 2008. aasta juuli lõpus.
Edusamme on saavutatud ka järelevalvealase piiriülese koostöö osas ELis koos uue vastastikuse koostöö memorandumi jõustumisega 2008. aasta juuli alguses.
Üldisemalt rääkides, üks Lamfalussy menetluse läbivaatamise eesmärke on uue järelevalve korralduse parandamine, kus komisjon kavandab näiteks otsuste läbivaatamist ELi järelevalvekomiteede kohta.
Oma kõikides jõupingutustes on komisjon hästi teadlik nõutava vastuse ülemaailmsest dimensioonist ja selles suhtes kooskõlastame vastused oma partneritega.
Olle Schmidt
Mõnikord küsimus ununeb ja see on võib-olla pisut aegunud, ma pean möönma, kuid ma tänan komisjoni sellise ausa vastuse andmise eest. Minu üleskutse ja minu mure on see, et me reageerime üle ja ma loodan, et komisjon võiks seda kaaluda. Ma nõustun, et me peaksime tegutsema ja reageerima, kuid me ei tohiks üle pingutada, sest me vajame tasakaalustatud lähenemisviisi. Vastasel korral - ja ma arvan, et see on midagi sellist, mida me peaksime kaaluma pikaajalises perspektiivis - kahjustaksime kasvu Euroopas. Seega ma arvan, tasakaalustatud lähenemisviis; ja ma loodan komisjonile, et tagada nende meetmete nõuetekohane rakendamine.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ma arvan, et komisjon on tõeliselt tasakaalus. Meil on olnud ühetunniseid arutelusid, kui paljud parlamendiliikmed nõudsid väga kiiret tegutsemist, kuid komisjon rakendab tõepoolest tasakaalustatud lähenemisviisi.
DanutBudreikait
(LT) Täna me arutlesime maailma finantskriisi ja selle mõju üle maailma majandusele. Üks liige mainis asjaolu, et tema riigis on üks pank läinud juba pankrotti. Kas te olete teadlik ähvardavast ohust, et pangad lähevad pankrotti meie riikides, ELi riikides?
Paul Rübig
(DE) Ma oleksin huvitatud praegusest olukorrast tegelike ostude osas vastandatuna finantstehingutele energeetikasektoris. Kas komisjon teeb ettepaneku näidata statistikas selgelt, mis on energia tegelikud ostud ja millega lihtsalt kaubeldakse finantsturgudel, ning kas ta kavatseb võtta vastu eeskirjad katteta müügi reguleerimiseks?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Minu koduriigis, Lätis, on palju panku ja kindlasti võib maksejõuetust ette tulla. Ma usun, et meil on üsna arenenud turg. Kuid see toimub keskpanga kontrolli all ja vähemalt ei olnud mitte mingit segadust Läti finantsturgudel. Seetõttu võin ma teile kinnitada, et Läti finantsturg on väga stabiilne ja seal ei ole olnud segadust. Kuid väga oluline on rõhutada rolli, mida panga järelevalve peaks etendama ja et kommertspangad täidaksid kõiki järelevalveks vajalikke tingimusi.
Mis puudutab energiaoste, kui austatud liige on nõus, siis ma vastan kirjalikult, sest minu arvates on see väga spetsiifiline küsimus ja ma ei tahaks kiirustada konkreetsete arvnäitajate esitamisega.
Teema: Õhutranspordi turvalisus
Hiljutine Spanairi lennukatastroof Madridis, kus paljud inimesed said surma, ja Ryanairi Boeing 737 sunnitud maandumine Limoges'is Prantsusmaal, kus 26 inimest sai vigastada, tõstatavad veel kord küsimusi selle kohta, kas õhutranspordi turvalisust reguleeriv ühenduse õigusaktide ja kontrollimehhanismide arsenal on adekvaatselt ja tõhusalt rakendatud. Määrusega (EÜ) nr 1899/2006/ sätestatakse konkreetselt lennuettevõtjate kohustus viia ellu õnnetuste vältimise ja lennuohutuse programme ning mis tahes tsiviillennuki kasutamise suhtes kehtivad nõuded (sertifitseerimine, järelevalve, hooldus, tööriistad ja seadmed, ohutus jne).
Kas komisjon leiab, et need sätted on rahuldavad ja piisavad või tuleb tema arvates kehtestada rangem kontrolliraamistik lennuettevõtjate suhtes? Kuidas komisjon hindab direktiivi 2003/42/EÜ vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses senist rakendamist (õnnetusjuhtumitest ja tõsistest insidentidest teatamise süsteemi vastuvõtmine)? Kas tema arvates on rahuldav seni osutatud abi kontrollimehhanismidele ja varastele hoiatussüsteemidele lennuettevõtjate suhtes, millel on kahtlane turvalisuse ajalugu, ning vastavuse kontrollimistele, mida on teostanud Euroopa Lennundusohutusamet liikmesriikide lennundusametite ja musta nimekirja koostamiseks väljastatud andmete suhtes?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ühenduse eeskirjade rakendamise suhtes õhusõidukite käitamise osas ei ole komisjonil teada puudusi või turvalisusega seotud lünki vastavates õhutranspordi turvalisust käsitlevates õigusaktides, mis muutusid kohaldatavateks ühenduses alles hiljuti, 16. juulil 2008. Tehniliste nõuete hulk õhusõidukite käitamisele on pidevas muutumises, peegeldades teaduslike teadmiste seisu. See saavutatakse ettevõtjate tegevuse pideva seire kaudu; seega antud etapis ei pea komisjon rangemat kontrolliraamistikku vajalikuks.
Mis puudutab ühenduse eeskirjade rakendamist vahejuhtumitest teatamise kohta, siis on komisjon veendunud, et kõik liikmesriigid on kehtestanud kohustusliku aruandlussüsteemi ja koguvad teavet riiklikesse andmebaasidesse. Need eeskirjad sisaldavad infovahetussüsteemi ja sätestavad teabe levitamise. Infovahetus ei ole veel siiski täielikult toimimas, sest see vajab kokkulepet üksikute protokollide kohta iga liikmesriigi ja komisjoni vahel keskandmekogu kaasajastamiseks kooskõlas komisjoni määrusega. Liikmesriigid ja komisjon tegelevad aktiivselt selle küsimusega, kuid antud etapis on teave juba riiklikul tasemel olemas.
Teabe levitamist rakendatakse korrektselt komisjoni 24. septembri 2007. aasta määruse alusel. Teabe kaitse rakendamine on võetud üle riiklikesse õigusaktidesse, kuid ainult aeg võimaldab meil hinnata nende sätete tõhusust, mis kujutavad hea raporteerimiskultuuri nurgakivi, tagades raporteerijate vajaliku usalduse.
Kahtlase turvalisuse ajalooga lennuettevõtjate kontrollimise suhtes võib komisjon lugupeetud liikmele kinnitada, et ta rakendab piinliku täpsusega ühenduse eeskirjade sätteid ohutusnõudeid mittetäitnud lennuettevõtjatele tegevuskeeldude kehtestamise osas. Tänapäeval on 54 % kõikidest lennukitreppide kontrollimistest Euroopas seotud Euroopa ettevõtjatega. See tähendab, et komisjon pöörab võrdset tähelepanu mitte ainult Euroopa, vaid ka mitte-Euroopa lennuettevõtjate turvalisuse näitajatele. Tänu oma pidevale ja tihedale koostööle suurendavad liikmesriikide tsiviillennundusametid järelevalvet oma lennuettevõtjate üle. Lennukitrepi kontrollimiste tulemused on olnud eriti edukas ennetav meede vältimaks lennuettevõtjatele tegevuspiirangute kehtestamist ühenduses.
Mis puudutab riiklike tsiviillennundusametite standardiseerimise kontrolli Euroopa Lennundusohutusameti poolt, soovib komisjon kinnitada lugupeetud liikmele, et tänu liikmesriikide tsiviillennundusametite ja Euroopa Lennundusohutusameti vahelisele tihedale koostööle ja vastastikusele usaldusele lepitakse kokku ja töötatakse välja jätkusuutlikud lahendused Euroopa Lennundusohutusameti ja kontrollitavate asutuste vahel. Head koostööd tõendab tõsiasi, et Euroopa Lennundusohutusamet on suutnud kahekordistada kontrollimiste arvu pärast vastavate eeskirjade vastuvõtmist 2006. aastal ja et liikmesriigile nimetatud aasta lõpus kehtestatud kaitsemeetmed eemaldati sel nädalal.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Ma olen väga tänulik komisjonile vastuse eest, kuid ma olen üllatunud, volinik. Lennuõnnetused juhtuvad suhteliselt harva võrreldes lendudega, kuid need on endiselt õnnetused, mis võivad põhjustada mitu surmajuhtumit, tekitada kahtlust avalikus arvamuses ning õõnestada usaldust meie poliitika ja meie kontrollimiste suhtes.
Ma ei ole märganud, et te oleksite teinud ettepanekuid meetmete kohta või jaotanud mingeid uusi kohustusi või ülesandeid ohutusametile. See puudutab mitte ainult lennuettevõtjaid, vaid ka tsiviillennundusameteid, mis vastutavad liikmesriikides kontrollimiste eest. See puudutab ka musta nimekirja: mis kriteeriumitel see põhineb? Kas te toetate seda? Te ei ole andnud mulle vastust, mis arvestaks selliste õnnetusjuhtumite tagajärgi ja probleeme, mis on tekkinud lisaks traagilistele mõjudele inimelude suhtes.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ma võin teile kinnitada, et ohutussüsteem Euroopas on kõrgeimal tasemel. On väga selge, et see on rakendatud ja meil on olemas kõik meetmed.
Kahjuks ei hoia see ära õnnetusjuhtumite esinemist. Mul on väga kahju, et inimesed on surma saanud, kuid see ei ole tingitud sellest, et ohutusetasemed ELis ei olnud rahuldavad.
Niipea kui me saame teada tulemused õnnetuse põhjuste kohta, viime läbi analüüsid ning kui on vajadus tugevdada mõningaid meetmeid, siis saab see tehtud.
Kuid täna võin ma teile kinnitada, et Euroopa lennundusohutus vastab kõrgeimaile standardeile, mis eksisteerivad ükskõik millises kohas maailmas.
Jörg Leichtfried
(DE) Olukord on järgmine: Euroopa Lennundusohutusametile (EASA) antakse nüüd üha enam pädevusi, et tagada ühtne ohutusstandard Euroopas ja see on väga tervitatav. Selle pädevusi suurendatakse praegu teist korda. Mida aga paraku ei juhtu, on mis tahes eelarve suurenemine EASA jaoks, ka ei ole tuvastatud muid finantseerimisallikaid. On olemas kaks lahendust. Esimene lahendus on mitte käsitleda kõiki asutusi võrdselt. Ma ei läheks nii kaugele nagu kolleegid, kes ütlevad, et kui mõned asutused lõpetaksid tegevuse, siis mitte keegi ei märkaks seda. EASA on erinev: kui EASA-l ei ole raha, seatakse inimelud ohtu.
Teine lahendus on kolmanda osapoole poolne finantseerimine, mis tähendab EASA rahastamise parandamist mingi piletipõhise maksu kaudu. Minu küsimus on: millist neist kahest lahendusest te eelistaksite?
Pr juhataja, ma soovin teha lühikommentaari päevakorraväliselt, kui te lubate: ma toetan täielikult seda, mida meie kolleegist liige Poolast ütles istungi läbiviimise kohta.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Mis tahes asutuse puhul on minu seisukoht, et otsene finantseerimine maksumaksjate raha kaudu on parim viis, sest oma tuluga ei saa te mitte kunagi tagada avaliku teenuse nõuetekohast osutamist. Seega on minu meelest parim viis see, kui eelarvest finantseeritakse igat asutust, kuid kui on võimalus täiendavate vahendite kogumiseks, siis tuleks seda kaaluda. Igal juhul arutatakse igat eelarvet kooskõlas Euroopa õigusaktidega kehtestatud protseduuridega ja rangete määrustega.
Teine osa
Teema: Tuumaelektrijaamade turvalisus
Euroopa Liit seisab praegu silmitsi otsese probleemiga rahuldada üha suurenevat nõudlust energia järele. Arvestades, et nafta- ja maagaasivarud ning taastuvenergiaallikad saavad rahuldada seda nõudlust ainult osaliselt, ei saa eitada tuumaenergia olulist rolli selle probleemi lahendamisel. Samal ajal muutuvad Euroopa kodanikud üha murelikumaks tuumaelektrijaama ohutuse ja tuumajäätmete nõuetekohase käsitlemise pärast, eriti pärast radioaktiivse materjali hiljutisi lekkimisi tuumaelektrijaamast Prantsusmaal ja Sloveenias.
Seetõttu on ainult loomulik, et peaks kerkima suur hulk küsimusi tuumaelektrijaama ohutuse kohta kõikides ELi liikmesriikides ning Türki ja teistesse Balkani riikidesse ehitatavate tuumaelektrijaamade ohutuse ning nende ohutu töötamise osas antavate garantiide kohta. Kas komisjon on teinud uuringu tuumaelektrijaamade ehitamise vajaduse kohta? Mis on selle järeldused? Lõpetuseks, kas ta on arvutanud ELi tuumaenergiast sõltuvuse määra lähitulevikus?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - EL toetub hetkel tuumaenergiale 30-protsendilises osas oma elektrienergiatoodangust ja see moodustab kaks kolmandikku ELi süsinikuvabast elektrienergiast. 2030. aastaks kasvab nõudlus energia järele ELis 20 % ja elektrienergia järele 38 %.
Selle tulemusena kasvaks elektrienergia osa lõplikus nõudluses energia järele 20 %lt 23 %ni. Elektrienergia tootmise võimsuse prognoositav kasv on 31 %, kuid komisjoni uuritud PRIMESi aluseelduste kohaselt väheneb tuumaenergia osakaal 30 %-lt 20 %ni elektrienergia tootmisel.
Samuti järeldas Rahvusvaheline Energiaagentuur oma hiljuti avaldatud ELi energiapoliitika ülevaates, et "ELi tuumaenergia tootmisvõimsus hakkab vähenema, kui lähitulevikus ei tehta märkimisväärseid investeeringuid, et pikendada tuumajaamade kasutusaega ja asendada rajatised, mille tegutsemisaeg hakkab läbi saama.”
Iga konkreetne liikmesriik otsustab ise, kas toetuda või mitte toetuda tuumaenergiale elektrienergia tootmisel ja uute projektide käivitamisel või jätkata tuumaenergiavaba poliitikaga. Kui liikmesriigid otsustavad investeerida uude tuumaelektrijaama, kasutab komisjon oma volitusi selle tagamiseks, et uued projektid selles valdkonnas vastavad ohutuse, turvalisuse ja tuumarelvade leviku tõkestamise kõrgeimatele standarditele, nagu on nõutud Euratomi lepinguga.
Kinnitus ohutuse, turvalisuse ja kaitsemeetmete kõrge taseme kohta tuumaseadeldise kogu eluea jooksul on ka prioriteediks ELi laienemise kontekstis ja suhetes kolmandate riikidega tuumaenergia ohutuse alase koostöö instrumendi kaudu.
Komisjon jälgib ELi tuumaenergiasektoris tehtavaid investeeringuid üldiselt. 2007. aastal võttis komisjon vastu tuumaenergia näidisprogrammi, mis annab ülevaate ELi tuumaenergiasektori olukorrast. Hetkel uuendab komisjon seda teatist komisjoni üldise strateegilise energiaülevaate osana. See peaks olema kättesaadav enne 2008. aasta lõppu.
Lisaks käivitas komisjon kaks algatust, et arutada tuumaenergia tulevikku ja teha kindlaks vajadused selle arendamiseks. Esimene on tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline töörühm, mis keskendub sellele, et määrata kindlaks eeliskäsitletavad ohutusküsimused ja soovitada ELi tasemel rakendatavaid meetmeid.
Teiseks, Euroopa tuumaenergia foorum kavatseb esitada platvormi laiaks ja läbipaistvaks huvirühmade aruteluks tuumaenergia võimaluste ja riskide üle.
Emmanouil Angelakas
(EL) Pr juhataja, volinik, ma saan aru, et me ootame aasta lõpuni, et näha nende uuringute tulemusi, et me saaksime teha paremaid järeldusi.
Ma soovisin kuulda voliniku kommentaari teabe kohta, mis on teada möödunud aastast: Venemaa ehitab ujuvat tuumajaama, mis valmib 2010. aastal ja saadetakse Venemaa kaugel asuvasse ossa. Plaanitakse ehitada veel kuus sellist jaama, et saata riikidesse, mis võivad neid tellida ja on juba huvi väljendanud.
Mis on teie kommentaar sellel teemal ohutuse osas?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Venemaa on ka Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liige ja Venemaa tuumatehnoloogia vastab rahvusvahelistele standarditele. Seega, kui mingi riik sooviks saada Venemaa tuumatehnoloogiat, siis on teada, et Venemaa järgib mõningaid rahvusvahelisi eeskirju.
ELi osas võiks kasutada Venemaa tarnetehnoloogiat tingimusel, et komisjoni arvamus selle kohta on positiivne ja standardi taseme osas konkureerib Venemaa tehnoloogia teiste tehnoloogia tarnijatega
Seega kui päritolu on Vene, siis ei tähenda see veel madalamat turvalisust.
Justas Vincas Paleckis
Volinik, ma soovin küsida teilt veel üks kord meie kuulsa Ignalina aatomijaama kohta.
Hiljuti kohtus meie peaminister Euroopa Komisjoni presidendi hr Barrosoga ja meie dokumentides oli mõningaid tõlgendusi lõhe olemasolu kohta; on võimalus selle jaama töö pikendamiseks.
Mis on teie arvamus ja mida te soovitaksite Leedu valitsusele selles olukorras?
Zita Pleštinská
(SK) Tuumaelektrijaamad ja tuumarajatised on ohutuse osas ühed kõige hoolikamalt kontrollitavad paigaldised.
Väljavaated tuumaenergia kasutamiseks Slovakkias, Mochovces 3. ja 4. reaktori ehitamist nõudvad tegevused ning Slovakkia Vabariigi kohustus sulgeda reaktorid Jaslovské Bohunices 2006. ja 2008. aastal kujutavad keerulisi ülesandeid Slovakkia jaoks.
Miks, hr volinik, ilmutab komisjon sellist poliitilist ettevaatlikkust tuumaelektrijaama Mochovcesse ehitamise suhtes? Kas komisjonil on tõelisi reservatsioone selle ohutuse osas?
Andris Piebalgs
komisjoni liige - Ma alustan Ignalinaga, sest ma olen rääkinud sellel teemal mitu korda.
Liitumisläbirääkimiste käigus lepiti Leedu ja läbirääkivate osapoolte - teiste liikmesriikide - vahel kokku, et ohutusprobleemide tõttu tuleks see sulgeda 2009. aasta lõpuks. See leping on esmane õigus ja selle ratifitseerisid kõik liikmesriigid. Komisjon ei osale selles protsessis. Komisjon on lepingu kaitsja ja tema roll on tõesti tagada seaduse järgimine.
Seetõttu ei saa ma anda teile mitte mingit positiivset teavet seisukoha muutuse kohta, sest komisjoni seisukoht on otsustatud lepinguga. Mida saaks teha? Minu arvates sisaldab leping üldsätteid Leedu ümberkorralduste toetamiseks energiasektoris - üldine pakett, kui ma ei eksi, on summas 1,3 miljardit eurot ja see peaks käsitlema valdkondi, mis võiksid tugevdada energiaressursside tarnet Leetu, tugevdades vastastikuseid seoseid, finantseerides energiatõhususe meetmeid, finantseerides alternatiivseid tarneid. Seega on tegevussuund selline, kuid vähemalt minu arvates ei ole mitte ühtegi viisi, kuidas lepingut saaks muuta, sest ainult valitsustevahelise konverentsi ja ratifitseerimisega saab muuta Euroopa Liidu primaarset õigust.
Mochovce suhtes, komisjoni arvates on see tegelikult sama küsimus kui Ignalina puhul - see ei ole erinev lähenemisviis. Kuid Mochovce puhul analüüsisime olukorda ja tänapäeva maailmas on teatud nõuded meie ees seisvatele väljakutsetele. Me oleme näinud mitte ainult ohutuse, vaid ka julgeoleku probleeme, kus õhusõidukit võib kasutada tuumarajatiste sihtimiseks. Uute reaktorite osas esitatud tehnoloogia ei käsitlenud seda küsimust piisavalt. Sel põhjusel palusime ettevõtjat, koos Slovakkia tuumaenergia kontrolliasutustega, rakendada mõningaid täiendavaid meetmeid, mis tagaksid, et isegi tuumaelektrijaama sellisel viisil sihtimise korral ei kannataks see püsivat kahju.
Teema: Investeeringud esimese põlvkonna tehnoloogiasse on teise põlvkonnaga võrreldes eelisseisundis.
Turmes'i raporti projekt (2008/0016/COD), mis käsitleb ettepanekut taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist käsitleva direktiivi kohta, mis läbib praegu parlamendi komiteesid, vaatab uuesti läbi nõukogu ja komisjoni biokütuse ja taastuvenergia kohustusliku eesmärgi transpordis, sest teise põlvkonna uurimis- ja arendustegevus ei ole saavutanud läbimurret.
Kuid kas me mitte ei peaks sätestama selge regulatiivse poliitika esimese põlvkonna biokütustesse investeerijatele? Miks? Nad on need samad investorid, kes investeerivad teise ja kolmanda põlvkonna uurimis- ja arendustegevusse ning kes ehitavad jaamu, mida saab hõlpsasti kohandada teise ja kolmanda põlvkonna tehnoloogia vajadustele. Nad ei saa lubada endale mitte investeerida uurimis- ja arendustegevusse järgmise põlvkonna jaamade jaoks, sest nende jaamad muutuvad iganenuks.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon nõustub lugupeetud liikme arvamusega, et selget regulatiivset poliitikat on vaja esimese põlvkonna biokütustesse investeerijatele, et saada teise põlvkonna biokütuseid.
Komisjon näeb esimese põlvkonna biokütuseid sillana teise põlvkonna biokütusteni, kasutades lignotselluloosi lähteainena.
Ilma hea riikliku tootmisaluseta esimese põlvkonna biokütuste jaoks on meil raskusi uuenduslike ja tõhusate toodete turustamisega. Olles seda öelnud, on selge regulatiivne poliitika ülimalt tähtis, mitte ainult kasvu ergutamiseks biokütuse tööstuses, vaid ka keskkonnale negatiivsete mõjude ärahoidmiseks. Biokütuste arendamine ei tohiks kahjustada ka toiduainetega kindlustatust ega tohiks ka mõjutada toiduainete hindu.
Samal ajal ei tohiks olla kahtlust, et komisjon soovib kiirendada teise põlvkonna biokütuste arendamist.
Esitatud direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta sätestab selgelt, et jäätmetest, jääkidest ja toiduks mittekasutatavast tselluloosimaterjalist toodetud biokütuste antud panust loetakse kahekordseks võrreldes teiste biokütuste tehtava panusega, arvestades riiklikke biokütuse kohustusi.
Lisaks sellele on liikmesriigid ka kohustatud raporteerima, kuidas nad on struktureerinud oma toetusskeeme teise põlvkonna biokütuste kasuks.
EL annab ka märkimisväärset toetust käimasolevale uurimistööle teise põlvkonna tootmistehnikate väljatöötamiseks. ELi seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi meetmed pööravad suurt tähelepanu teise põlvkonna biokütustele ja biomassi veeldamise protsessidele eelkõige.
Teadusuuringud peaksid sisaldama tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud pilootuuringuid tagamaks mitte ainult atraktiivse majandusliku tulude-kulude suhtarvu, vaid andmaks ka netokasu ühenduse eesmärgi saavutamisel kliimamuutuse piiramiseks ja taskukohaste toiduhindade kujundamisel kõikide maailma elanike jaoks.
Seega komisjoni poliitika ja komisjoni ettepanek töötati välja, et võtta tõeliselt arvesse vajadust töötada välja teise põlvkonna biokütused, vajadust kasutada ka esimese põlvkonna biokütuseid, kui see on vajalik, kuid jätkusuutlikul viisil.
Liam Aylward
Hr volinik, kas ma võin küsida, miks teie arvates Euroopa Liit kaotab infosõja tugevate ja järjepidevate biokütuste eesmärkide osas, eriti maailmas, kus pakkumine on üha piiratum? Ma küsin seda biodiisli suhtes, millel on potentsiaal aidata kaasa Euroopa Liidu energiatarne julgeoleku parandamisele. Biodiislit saab toota kooskõlas jätkusuutlikkuse põhimõtetega, ohustamata toiduainete pakkumist - millele te olete viidanud - ja biodiisel on ainus taastuvenergia, kus Euroopal on tugev, laiapõhjaline juhtpositsioon.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjoni ettepanek ei heiduta biodiisli tööstuse arengut ja selle kasutamist transpordisektoris, eelkõige seetõttu, et rafineerimise sektor kannatab väga tõsiselt diisli tootmise puudumise pärast Euroopa Liidus. Selle põhjuseks ei ole asjaolu, et me seda ei julgusta, kuid minu arvates selge jätkusuutlikkuse nõude puudumise korral kahjustab ebaeduka projekti tekitatud kahju kogu tööstusharu, sest praegu keskendutakse niivõrd tugevalt biokütustele, et me ei saa lubada endale mitte mingeid ebaedukaid projekte, sest see tähendaks kogu tööstusharu lõppu.
Selle selgitamiseks, miks ma olen nii tugevalt biokütuse poliitika poolt, vaadakem, mis meil transpordis on: esiteks, tõhusamad autod - ja siin sellel täiskogul on meil toimunud mõni väga karm arutelu autode osas; teiseks, toimub modaalne nihe, kuid inimesed siiski eelistavad kasutada paljudel juhtudel autot; ja kolmas on asendamine alternatiivsete kütustega - üks alternatiivsetest kütustest on biokütus, kuid me peaksime võtma arvesse, et see on toodetud maapinnal, mis võiks toota ka toiduaineid, seetõttu ma usun, et kuigi meede on positiivne - ja see on väga selgelt positiivne - tuleb rakendada kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid.
Teresa Riera Madurell
(ES) Volinik, biokütuste teemal: tegelikkus ja väljamõeldis on sageli seotud viisil, mis ajab elanikkonna hõlpsasti segadusse, põhjustades kahju teadusuuringutele, innovatsioonile ja tööstusinvesteeringutele selles valdkonnas.
Kas komisjon on kaalunud üleeuroopalise teabekampaania käivitamist, mis peab olema jõuline ja objektiivne, et selgitada seda olukorda?
Avril Doyle
Neid kahte küsimust oleks võinud tõepoolest koos vaadata, kuid minu Iiri kolleegi küsimuse sisu minu arvates, kui ma sellest õigesti aru saan, on see, et ta sooviks näha - või et õigusaktid võiksid soodustada - esimese põlvkonna investeeringuid, või et me vähemalt ei peaks vabandama esimese põlvkonna investeeringuid soodustavate õigusaktide pärast, mis viivad edasi teise ja kolmanda põlvkonna juurde.
Ma läheneksin sellele veidi erinevalt ja ma sooviksin küsida teilt, kõnepuldi kaudu, volinik: kas mitte kõik antud valdkonna õigusaktid ei peaks põhimõtteliselt olema tehnoloogia osas erapooletud?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ma alustaksin võib-olla teise punktiga. Ma arvan, et me peaksime olema teadlikud, tulenevalt arutelust nafta kohta, et me võime puutuda kokku sarnase olukorraga muudes sektorites nõudluse enneolematu kasvu osas ja toiduaine on kindlasti inimeste põhivajadus. Seega me vajame tehnoloogiat, et anda omale suurem võimalus. Suurem võimalus tuleb kindlasti sellest, kui te kasutate asju, mis tavaliselt läheksid vaid raisku. Seega sel eesmärgil ma usun, et me peame selgelt edendama teist põlvkonda. Ma ütleksin, et võib-olla see ei ole isegi mitte piisav, sest meil ei ole riske. Me vajame uusi tehnoloogiaid. Me mitte lihtsalt ei soovi asendada naftat biokütustega, vaid me soovime tehnoloogiat, mis tagab meile selle, et meil puudub konkurents või on piiratud konkurents. Sel põhjusel - isegi kui teoreetiliselt peaksid kõik tehnoloogiad olema võrdsed - ma siiski usun, et teine põlvkond väärib erilist tähelepanu.
Hariduse osas, minu arvates on see hariduse laiem osa. On haridusprogramme, sest üldjuhul see ei ole haridus biokütuste kohta, vaid jätkusuutlikkuse, energiatõhususe ja keskkonda üsna erineva suhtumise kohta ja selle teadmise kohta, et kõik, mida te kasutate, võetakse kuskilt ja see teeb alati kahju. Mõnikord vaidluses biokütuste üle me unustame, et naftat toodetakse samuti ja mõnikord toodetakse seda tõrvaliivast. Hiljuti avaldati mõned pildid selle tootmiskohast. See ei ole farm ja see on tõepoolest väljakutse. Seega ma usun, et igaüks meist peaks energia kasutamisel püüdma kasutada seda võimalikult tõhusalt ja järgima trendi kasutada rohelisemat energiat, toetades seda üritust, isegi kui see maksab veidi rohkem.
Teema: Biokütused
Kas biokütuste eesmärkide kindlaksmääramisel tuleks prioritiseerida pigem biodiislit kui bioetanooli?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon tunnistab, et Euroopa Liidus on suurem nõudlus biodiisli järele asendamaks diislikütust kui bioetanooli järele, mis võiks vähendada bensiini tarbimist.
Seda silmas pidades võiks eeldada, et eelolevatel aastatel jääb biodiisli tarbimine ELis kõrgemale tasemele kui bioetanooli tarbimine. Sellele vaatamata ei ole komisjoni arvates vaja tehnoloogiliselt spetsiifilisi eesmärke, sest nii biodiisel kui ka bioetanool võivad etendada olulist osa Euroopa transpordisektori naftast sõltuvuse vähendamisel.
Olles öelnud seda, just teine põlvkond edendab biodiislit või bioetanooli sõltumatult, kuid nõudmine ELi turul on endiselt kindlasti suurem diisli järele. Ma ei usu, et me peaksime vahet tegema etanooli ja diisli vahel, kuid me peaksime ergutama teist põlvkonda esimese põlvkonna asemel.
Avril Doyle
Kas te võiksite palun kommenteerida ja esitada oma seisukohad biokütuste elutsükli jätkusuutlikkuse kogu küsimuse osas või transpordikütuste osas üldiselt seoses Turmes'i raportiga? Teisisõnu, kogu CO2 vähendamiste kohta algusest lõpuni, sealhulgas saagi kasvatamine, tootmismeetod, transport, töötlemine ja kasutamine. Milleni te jõuate vaidluses CO2 vähendamise protsendimäära kohta? Kas te pooldate 40-45 % või 35 %?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Ma pooldaksin 35 %, sest on oluline, et kui me kehtestame nõuded, mis keelustavad täielikult biokütused turul ja esineb liiga kõrge hoova risk, liigume nafta juurde - ja sügavamale - ja võib-olla kivisöe ja vedelkütuse tehnoloogia juurde.
Minu arvates on see halvem, kui tõepoolest jätta 35 % läveks ja 35 % lävega vähendatakse kindlasti CO2.
Seega jään ma 35 % juurde. Nüüd on see parlamendi ja nõukoguga läbirääkimiste teema: kui tulemuseks on erinev arvnäitaja, siis ma lepin sellega, kuid minu arvates on 35 % üsna karm, sest kolleegiga olime juba erineval arvamusel selle arvnäitaja arutamise ajal ja see on juba kahe poole kompromisslahendus: üks pool, kes usub biokütustesse ja teine pool, kes kardab biokütuseid. Seega 35 % oli tegelikult kompromisslahendus.
Zita Pleštinská
(SK) Pr juhataja, täna me otsime edaspidiseid võimalusi energia alternatiivsete allikate osas. Koos oma kolleegist liikme hr Rackiga käisin ma juulis Uus-Meremaal: mulle avaldas muljet geotermilise energia kasutamine. Minu piirkonnal, Stará Ľubovňal Slovakkias, on sarnased geotermilised allikad, kuid nende arendamine nõuab suuri rahalisi vahendeid.
Milline on komisjoni seisukoht geotermiliste allikate kasutamise osas energia tootmiseks?
Reinhard Rack
(DE) Tõstataksin probleemi, mida pole arutelu jooksul veel laialdaselt käsitletud. Biokütuste, biodiisli ja bioetanooli energiatõhususe väärtused ja klassifikatsioonid on erinevad, ka CO2 heidete seisukohast vaadatuna. Üks probleem, millest pole tegelikult veel räägitud, on tegelik energia sisendkogus nende erinevate kütuste tootmisel. Kas volinik võiks seda kommenteerida?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Oleme väga positiivselt meelestatud geotermilise energia arengute suhtes ning usun, et direktiivi eelnõu, mille üle praegu arutletakse, ning kliimaenergia pakett aitavad hõlbustada taastuvenergiate, sealhulgas geotermilise energia kasutuselevõttu.
Miks ei kasutata seda praegu? Osaliselt seetõttu, et taastuvatele energiaallikatele keskendumisest ei piisa. Palju lihtsam on jätta tarbijate kanda fossiilkütuste kulud, sest taastuvenergia, näiteks geotermilise energia kasutamiseks, on vaja kapitaliinvesteeringuid ning selleks on vaja taastuvatele energiaallikatele sobivat erilist keskkonda ning nendele tuleb keskenduda. Seega usun, et taastuval energiaallikal, näiteks geotermilisel soojusel, on ELis palju paremad arenguvõimalused ning mitte ainult energia tootmiseks, vaid näiteks Kopenhaagenis kasutatakse seda ka kaugküttes. Seetõttu võib öelda, et antud tehnoloogia rakendamiseks on erinevaid viise ning tehnoloogia areng ELis jätkub.
Seoses energiatõhususega: tõsi ta on, et biokütuste energiatõhusus on väike ning vaja on suuremaid koguseid ning me ei tohiks ka ekslikult arvata, et suudame asendada nafta biokütustega. Kuid vähemalt siin sõidan ma biokütust kasutava autoga ning ainuke puudus on see, et pean tanklaid tihedamini külastama, kuid mind see ei häiri. Seetõttu väidaksin, et erinevus on olemas, kuid see ei ole nii suur, et peaksin oma käitumist muutma.
Probleemid tekivad elektriautoga. Võrreldes teist tüüpi linnaautodega on see praegu palju aeglasem, vähemalt selles arenguetapis. Võib-olla oleks meil vaja hoopis mingisugust hübriidi, sest pika vahemaa läbimiseks võivad elektrisõidukite omadused jääda ebapiisavateks, kuid biokütusega sõidukitega probleeme ei esine.
Juhataja
Küsimus nr 41 kuulutati vastuvõetamatuks ning küsimustele 42 kuni 45 vastatakse kirjalikult. Kuna kõik puudutavad sama teemat võetakse küsimused 46, 47, 48 ja 49 kokku.

Teema: Hindade kindlaksmääramine telekommunikatsioonisektoris
Pärast regulatiivmeetmete kehtestamist komisjoni poolt, kes soovis korrastada rändlustasusid, teatas infoühiskonna eest vastutav volinik plaanidest piirata mobiiltelefoni andmete rändlusteenuste tasusid 2009. aasta suvest, keskendudes peamiselt SMS-sõnumite teenuse tasude erinevustele.
Milline on voliniku vastus telekommunikatsiooni sektorile, mis meetmete väljatöötamise asemel, et luua toimivat konkurentsikeskkonda telekommunikatsiooni sektoris, peab tõrjuma populismi ning hinna fikseerimise kaudu turu manipuleerimise püüdluse süüdistusi? Milline on tema vastus telekommunikatsiooni sektori avalikule tugevale vastuseisule eespool toodud plaanide suhtes? Kas tema arvates oleks hinna fikseerimise poliitikat tulnud rakendada ka teistes ELi siseturu sektorites?
Teema: Liikmesriikide vahel saadetavate lühisõnumite (SMS) hindade alandamine (rändlustasud)
Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERG), mis koosneb 27 Euroopa reguleerivast asutusest on aasta aega kutsunud komisjoni üles piirama SMSide hindu, mis on saadetud või vastu võetud liikmesriigis väljaspool kasutaja päritoluriiki. Komisjon andis operaatoritele nende SMSide ja Interneti, mis on saadetud või vastu võetud ELis rännates, hindade alandamiseks aega 2008. aasta juulini. Operaatorid ei ole reageerinud ning karistavad tarbijaid karmilt.
Kas komisjon võiks selgitada, millised meetmed plaanitakse võtta, et sundida operaatoreid alandama tarbijatele kehtestatud pööraseid hindu SMSide ja Interneti kasutamise eest ELis rändlemise ajal, ning kas komisjon plaanib pikendada 2007. aastal kehtestatud mobiilside tasude piiranguid 2010. aastast edasi?
Teema: EÜ rändlustasude määrus
Millised täpsed arengud on praeguse hetkeni ELi rändlustasude määrusest alates aset leidnud ning kas mobiiliside valdkonnas on toimunud vabatahtlikke tekstisõnumite ja mobiilandmesideteenuste rändlustasude langetamisi?
Teema: Rändlustasud
Võttes arvesse komisjoni pühendumust määrata piirangud piiriüleste tekstide ja andmete rändluse tasudele, siis milliseid samme on komisjon teinud tagamaks, et mingi riigi piirialades elavatele ja seal reisivatele inimestele ei lisanduks tahtmatuid rändlustasusid?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Teate, et komisjon otsustas eile teise rändluspaketi ettepaneku üle, mis seekord käsitleb SMSide ja andmete rändlust. Parlament mäletab kindlasti väga hästi, et see turuanalüüs viidi läbi parlamendi nõudmisel, lisades eelmise aasta juuni kõneteenuste rändluse paketi ajal määruse artiklisse 11 märke, et komisjon peaks SMSide ja andmete rändluse juurde tagasi pöörduma 2008. aastal. Komisjon ka tegi seda ning teate, et oleme teinud ettepaneku hinnapiiranguteks.
See toob mind hinna fikseerimise küsimuse juurde. Ei, me ei fikseeri hindu. Me reguleerime ülempiire, mille alusel säilib paindlikkus, mis on vajalik konkurentsiks või innovatsiooniks, kas rändluspakkumistega allapoole maksimaalset suulise tariifi ülempiire või teiste pakettidega, mille vahel kliendid saavad valida. Seega, paindlikkust pakutakse.
Mis puudutab SMSe, siis andmed näitavad, et hinnad on viimase aasta jooksul püsinud enam-vähem muutumatutena ning on endiselt selliste tasemete juures, mida ei saa õigustada viidetega hindade aluseks olevatele kuludele ning SMSide turu probleemid on sarnased kõneteenuste rändluse turu probleemidega.
Käesoleva aasta veebruaris osalesin GSM Assotsiatsiooni maailmakongressil Barcelonas ning hoiatasin tegevusharu. Rääkisin tegevusharu juhtidega isiklikult ning mainisin, et neil oli aega hindu ise madaldada ning tähtaeg oli 1. juuli. Oleme näinud, et SMS rändluse hinnad eelmise ja selle aasta võrdluses ei ole üldse muutunud. Sellest lähtuvalt on meie ettepanek piirata jaetasud 11 sendile ning hulgitasud 4 sendile.
Pöördudes tagasi andmete rändluse juurde, siis oleme lisanud meetmeid, et tegeleda väga tuntud šokiarvete juhtumitega, kus kliendid peavad maksma tuhandeid eurosid pärast tagasipöördumist ühe- või kahenädalaselt välisreisilt, sest nad kasutasid oma mobiiltelefone andmete allalaadimiseks nii, nagu nad teevad seda kodus, kus ühe megabaidi andmemahu allalaadimine võib maksta vahemikus 5-15 senti. Välisriikides võib tasu ulatuda kuni 16 euroni ühe megabaidi eest. Seega võite ette kujutada, milliseid arveid võidakse esitada, kui inimene pole toimuvaga kursis.
Seetõttu oleme esitanud mitmeid meetmeid. Esimene on läbipaistvuse meede, millega teavitatakse piiri ületavaid inimesi andmete rändluse maksumusest. Teise meetme abil saab tarbija koos operaatoriga kehtestada ülempiiri, mida tarbija ei soovi ületada, ning piiri ületamisel andmeside katkestatakse. Kolmanda meetme aluseks on see, et oleme näinud, kuidas kogu probleem põhineb ülehinnatud hulgimüügi tasudel, mille üks operaator teisele kehtestab. Seetõttu teeme ettepaneku kehtestada hulgimüügitasu ülempiiriks ühe euro ühe megabaidi eest, lootes, et siis on võimalik normaalseid hinnastruktuure välja arendada ja tarbijatele pakkuda.
Georgios Papastamkos
(EL) Lugupeetud pr juhataja, enne täiendava küsimuse esitamist soovin õnnitleda volinik Redingit, sest Euroopa Parlamendis hääletati täna elektroonilise side paketi poolt. See on järjekordne algatus, millel on tunda teie käekirja, pr volinik, nagu ka poliitikal, mida olete otsustavalt rändlustasude valdkonnas edendanud.
Võib-olla siiski see rändluspoliitika suurendab võimalust, et Euroopa mobiilside ettevõtjad kehtestavad tava, mis on kehtestatud Euroopast väljaspool asuvates kolmandates riikides, kus kliendid mitte ei maksa ainult kõnede tegemise, vaid ka vastuvõtmise eest?
Marian Harkin
Esiteks soovin õnnitleda volinikku rändluspaketi puhul. Arvan, et see on positiivseks uudiseks paljudele telefonikasutajatele ELis. Minu küsimus käsitles tahtmatuid rändlustasusid seoses inimeste reisimisega piiri lähedal ning tõesti, ka minul on palju selliseid kogemusi. Kuulasin teie kommentaari läbipaistvuse algatuse kohta ning just seda, et piire ületades teavitatakse kasutajaid tasudest. Telefonikõnedest selles kontekstis ei räägitud ning sooviksin teada, kas teil on telefonikõnede valdkonnas algatusi ning kui ei ole, siis kas kaaluksite läbipaistvuse algatuse kasutamist, mida mainisite oma vastuses hetk tagasi?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Pr juhataja, esiteks soovin tänada austatud parlamendiliiget õnnitluste eest, kuid sooviksin edastada õnnitlused parlamendile, sest parlament, kes väga raskes olukorras, kus käsitleda on viis direktiivi, on teinud suurepärast tööd. Ma ei pruugi 100 % nõustuda kõigega, mille üle parlament on hääletanud, kuid täna on parlament lisanud päevakorda telekommunikatsiooni ühtse turu. Nüüd peab nõukogu üle vaatama parlamendi ettepanekud ning proovima leida ühist teed, et antud telekommunikatsiooni pakett saaks reaalsuseks nii tegevusharu kui tarbijate jaoks.
Rändlusega seoses oli küsimus, kas ei või tekkida oht, et kui me toome rändluse hinnad alla, siis operaatorid püüavad tõsta hindu teistmoodi. Juba eelmisel aastal kõneteenuste rändluse paketi tutvustamise ajal kuulsime, et operaatorid on sunnitud tõstma mobiiltelefonide riiklikke hindu, kuid nägime hoopis vastupidist. Mis siis juhtus? Esiteks, kodanikud, kes välisriigis viibimise ajal enne lülitasid telefone välja, nüüd hoopis kasutavad neid. Häälteenuste maht on kasvanud märkimisväärselt: 34 % ainult ühe aasta jooksul.
Teiseks, kuna konkurents toimub ka üleriigilisel tasandil, ei ole riigisisesed hinnad mitte tõusnud, vaid langenud 10-12 %. Austatud liige mäletab poleemikat, mis mõnda aega oli õhus "arvelda ja jätka” teema tõttu. Operaatorid otsustavad, millist arveldamissüsteemi nad soovivad rakendada. Meie euroopalik viis on mitte kasutada "arvelda ja jätka” süsteemi. See on ameerikalik tegevusviis. Panin just tähele, et hinnad Ameerika Ühendriikides on siinsetest hindadest madalamad ning ütlesin operaatorile selgesõnaliselt, et nad peaksid oma ärimudelit valima. See ei ole voliniku teha, kuid nad peavad kohtlema oma kliente võrdselt. Ainukene asi, millest ma hoolin, on läbipaistvuse olemasolu, et hinnad ei ületaks hinnapiire, mis on vastuvõetamatud, ning kõik Euroopa tarbijad tunneks ennast koduselt, kui nad reisivad ja suhtlevad Euroopas.
Seoses tahtmatu rändluse probleemiga: jah, oleme sellest teadlikud. Pärinen Luksemburgist ning seetõttu oskate ette kujutada, kui palju teemakohaseid kaebusi ma tarbijatelt saan, sest mõnedel Luksemburgi piiriäärsetel aladel elavatel elanikel on üks operaator elutoas, teine köögis ja kolmas magamistoas ning seetõttu olen probleemist väga teadlik. Seepärast oleme tõstatanud probleemi riiklike reguleerijate tasandil ning jälgime antud probleemi Euroopa reguleerivate asutuste töörühmaga. Jätkame samasugust tegevust ka riiklike reguleerijatega. Samuti oleme suurendanud SMSide ja andmete läbipaistvusalgatusi paketis, mis on Euroopa Parlamendile esitatud. Tahtmatu rändluse vallas on juba positiivsed arengud mõningal määral aset leidnud, näiteks Iirimaal, kus head tööd on tehtud mõlemal pool piiri. Leian, et selline lähenemine probleemile on positiivne ning arvan, et operaatorid peaksid samuti tahtmatust rändlusest väga teadlikud olema. Isegi kui ainult väga väike protsent rahvastikust kannatab selle probleemi tõttu, on operaatorite ülesandeks proovida seda probleemi lahendada.
Paul Rübig
(DE) Sooviksin samuti tänase hääletuse tulemuse puhul õnnitleda. Ma sooviks kuulda, kas teil on plaane koostada tööprogramme BERTile, kokkulepitud eesmärkide ja ajakavaga, et me saaksime ka riikidevahelises koostöös selge arengu saavutada. Hiljuti lugesime ju väljaandest New Europe, mis on Euroopa uudisteallikas, et väidetavalt on rändlus läinud Euroopa tarbijatele maksma 30 miljardit eurot.
Tänan, et tegelete rändluse probleemiga ennetavalt. Kas teie arvates on liikmesriikidele samuti vajalik koostada tegevusprogramm, et tulla toime mõningate Euroopa Parlamendi määratletud ülesannetega? Kas on vajadus uue asutuse järele?
Reinhard Rack
(DE) Pr volinik, nagu olete juba kuulnud, siis teid on teenitult kiidetud ning kodanikud aplodeerivad, sest telekommunikatsioon on Euroopas muutunud odavamaks ning tulevikus langevad hinnad tõenäoliselt veelgi rohkem.
Antud kontekstis sooviksin, kui tohin, edastada ühe küsimuse, mis esitatakse sageli mulle. Ma ei ole kindel, kas olete antud valdkonna eest vastutav ja seetõttu soovin, et vajadusel edastaksite selle küsimuse. Telekommunikatsiooni valdkonnas suudavad komisjon ja volinik tagada, et konkurents on efektiivne ning teenused muutuvad odavamaks piirangute ja teiste meetmete tõttu. Kuna selline asi on võimalik, siis miks ei ole see võimalik nafta ja naftatoodetega seoses? Miks oleme olukorras, kus hinnad liiguvad üldiselt ainult ühes suunas, nimelt ülespoole?
Viviane Reding
komisjoni liige. - (DE) Pr juhataja, volinik Piebalgs peaks sellele küsimusele vastama, kuid ma edastan talle selle küsimuse. Rändlussüsteem naftatoodetele: see oleks juba tõepoolest midagi!
Seoses ajakavaga, mille kohta küsis hr Rübig: praegu on meil minu teada arutlusel teine rändluspakett. Usun, et parlament tegutseb väga kiiresti, andes oma hinnangu sellele rändluspaketile, et selle saaks kiiresti enne Prantsusmaa eesistumisaja lõppemist ära lõpetada.
Täna pärastlõunal rääkisin ka nõukogu eesistujariigi Prantsusmaaga. Nõukogu eesistujariik pöörab probleemile tähelepanu ning tagab, et nõukogu esitab komisjoni ettepanekute analüüsi nii kiiresti kui võimalik, et uued sätted jõustuksid plaanipäraselt, 2009. aasta 1. juulil. Seda ootavadki kodanikud - tarbijad - parlamendilt ja nõukogult.
Brian Crowley
Pr juhataja, vabandan, et puudusin, kui volinik vastas minu küsimusele. Olin hõivatud teisel kohtumisel. Vabandan.
Juhataja
Tänan teid, hr Crowley, ja tänan ka selle eest, et te ei soovi esitada täiendavat küsimust.

Teema: Hiina televisioonikanali NTDTV programmide edastamise peatamine
16. juunil peatas operaatorfirma Eutelsat ootamatult New Tang Dynasty Television (NTDTV) telekanali edastamise Mandri-Hiinasse. Põhjuseks esitati satelliidi "toiteallika anomaalia”. Sellest hetkest alates pole Eutelsat esitanud rahuldavaid selgitusi probleemide ilmnemise kohta. NTDTVd ei ole teavitatud, kas tehniliste vigade parandamiseks on pingutusi tehtud. NTDTV on suurim hiinakeelne sõltumatu televisiooniedastaja ning enne 16. juunit ka ainuke, mida sai Hiinas tsenseerimata kujul vaadata. NTDTV edastab saateid hiina ja inglise keeles. Eutelsat ei soovinud uuendada 2005. aastal NTDTVga lepingut Aasiasse edastamiseks, aga lepingu tühistamist suudeti ennetada rahvusvahelise sekkumise abil.
Millised meetmed kavatseb komisjon võtta, et tagada jätkuvalt sõltumatute telekanalite edastamine Hiinasse?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Ma olen austatud hr Crowley käsutuses, kui ta soovib minuga hiljem vestelda ning tal on täiendavaid küsimusi.
Mis puutub hiinakeelse telekanali NTDTV edastamise katkemisse, siis komisjon oli probleemist väga teadlik ning seetõttu soovis Eutelsatilt olukorra kohta selgitust.
Saime Eutelsatilt kirja, milles selgitati, et satelliidi V5 kahest päikesepaneelist on üks pöördumatult hävinenud ning seda kinnitavad nii Eutelsat kui ka satelliidi valmistaja Thales Space.
Satelliidi toimimise tagamiseks lülitas Eutelsat välja neli transpondrit, mis edastasid televisiooni otse satelliidi kaudu, jättes tööle telekommunikatsiooniteenuste jaoks kasutatavad ülejäänud 20 transpondrit.
Kuna Eutelsat ei käita ühtegi teist Aasiat katvat satelliiti, on nad oma klientidele, sh ka NTDTV teenusepakkujale, esitanud nimekirja konkurendi satelliitidega, koos katvusega ning pakutavate võimsustega.
Eutelsat juhtis tähelepanu ka asjaolule, et nende satelliidid edastavad kanaleid, mis esindavad kõiki kanaleid, kultuure ja poliitilisi seisukohti. Nad hoiduvad vähimastki soovist hinnata kanalite ideoloogilisi ja poliitilisi asetusi. Eutelsat kinnitas komisjonile, et nad ei ole ei Hiina valitsuse ega kellegi teise käsul alustanud mis tahes tegevust NTDTV vastu. Endiselt edastab NTDTVd üks nende Euroopa satelliitidest.
Eutelsat esitas ka tehnilist teavet, millest ilmnes, et NTDTV vastuvõtmiseks oleks vaja üpris suuri satelliitantenne ja seetõttu on ebatõenäoline, et märkimisväärne osa Hiina Rahvavabariigi rahvastikust saaks seda vastu võtta.
Paul Rübig
(DE) Kas oskate hinnanguliselt öelda,, millal teenuse pakkumine ja levivõimsused taastatakse? Minu teine küsimus on selle teemaga seotud: kas teie arvates suudame luua piirideta Euroopa lahenduse ka televisiooni jaoks, mille tulemusena saaks kõikide riikide ringhäälinguteenuseid vastu võtta igal pool Euroopas?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Mis puutub esimesse küsimusse, siis Eutelsat andis meile teada, et rike on parandamatu ning televisiooniülekannete teenuseid ei ole võimalik jätkata. Seega on tegemist ainult tehnilise probleemiga. Kahjuks on võimsus ainult 50 %, seega kasutatav energiamaht on ainult 50 %. Tegemist on tehnilise probleemiga, mida kahjuks ei saa lahendada.
Nüüd aga auväärse liikme olulisema küsimuse juurde, mis käsitleb seda, kas meil peaks ühel päeval olema piirideta Euroopa lahendus ka televisioonile. Me ei ole veel sealmaal. Meil on oma piirideta televisiooni direktiiv, mida praegu rakendatakse piirideta audiovisuaalsete teenuste direktiivis, ning loodan väga, et tellitavad videoteenused saaksid üleeuroopalisteks teenusteks. Loomulikult on unistuseks see, et ühel päeval piire enam pole ning kodanikud, sõltumata asukohast, saavad vastu võtta mis tahes telekanaleid, mida nad soovivad. Me ei ole veel sealmaal, sest õiguste müük toimub ikka riikliku süsteemi alusel. Ühel päeval on Euroopa olukorras, kus õiguste müük toimub ka Euroopa tasandil. Mina pooldan seda. Ma ei saa seda kehtestada, kuid pooldan seda ning usun, et aeglaselt, kuid kindlalt liigume edasi õiguste müügist riiklikul tasandil ning liigume õiguste müügi suunas Euroopa tasandil.
Juhataja
Vabandan volinik Redingi nimel ülejäänud kahe küsija ees, kuid küsimustele 51 ja 52 vastatakse kirjalikult.

Teema: Iiri keel kui Euroopa Liidu ametlik töökeel
Kuidas plaanib komisjon rakendada oma uut mitmekeelsuse strateegiat, eriti selles osas mis käsitleb Iiri keele propageerimist ja edendamist Euroopa Liidu töökeelena?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Euroopa Komisjoni uus mitmekeelsuse strateegia pealkirjaga "Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” võeti vastu 2008. aasta 18. septembril. Strateegia põhiteema on keeleline mitmekesisus ning parim viis selle kasutamiseks ja arendamiseks, et edendada kultuuridevahelist dialoogi, stimuleerida Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet ning parandada Euroopa kodanike oskusi ja tööleidmise võimeid.
Strateegia fookus on julgustada liikmesriikides võõrkeelte õppimist ja kasutamist ning ei see keskendu Euroopa institutsioonide keelelisele olukorrale. Me kinnitame uuesti oma pühendumust arendada kodanike suutlikkust suhelda lisaks oma emakeelele kahes muus keeles ning samal ajal tõstame esile vajadust teha kättesaadavaks laiaulatuslik valik keeli, mille vahel saaksid kodanikud lähtuvalt oma huvidest valida. Komisjon usaldab olemasolevaid kogukonnaprogramme, eriti elukestva õppe programmi, mis toetab liikmesriike võõrkeelte propageerimisel, rakendades antud strateegiat.
Komisjoni 1958. aasta 15. aprilli määruse number 1 alusel, muudetud komisjoni 2005. aasta 13. juuni määruse (EÜ) nr 920/2005 artikliga 1, sai iiri keel Euroopa Liidu institutsioonide ametlikuks töökeeleks 2007. aasta 1. jaanuarist. Siiski, määruse artiklid 2 ja 3 sätestavad osalise kitsenduse, mida uuendatakse iga 5 aasta järel, seoses iiri keele kasutamisega Euroopa Liidu institutsioonides. Sisuliselt tähendab see kitsendus seda, et esialgu ainult määruste ettepanekud kaasotsustamise protsessis ning teatud seotud dokumendid ning otsene suhtlus avalikkusega tõlgitakse kirjalikult iiri keelest või iiri keelde.
Seega, lähtuvalt eespool nimetatud sätetest, teostas komisjon kõik iiri keelega seotud kirjalikud tõlked, mis on seadusandlikuks protsessiks vajalikud, ning komisjonil õnnestus need õigeaegselt üle anda. Veelgi enam, kodanike või juriidiliste isikute esitatud küsimustele, mille nad esitasid komisjonile, vastati iiri keeles. Komisjon alustas ka iirikeelsete versioonide koostamist oma kõige olulisematest veebilehekülgedest ning rõhuasetus on sisul, mis pakub iiri keele kõnelejate jaoks eriti huvi.
Mis puudutab suulist tõlget, siis suulise tõlke peadirektoraat suudab rahuldada suulise tõlke vajadusi iiri keelest ja iiri keelde täies mahus nii nõukogus, komisjonis kui komiteedes ning püüavad seda teha ka tulevikus, kindlustades vajalike ressursside olemasolu.
Seán Ó Neachtain   -
(GA) Pr juhataja, ma tänan komisjoni toe ning tehtud töö eest, seoses iiri keelega. Iiri keeles on selline ütlus, et millegi hävingu põhjuseks on selle vähene kasutamine. Mul on järgi jäänud ainult 30 sekundit ja seetõttu ei saa ma aega raisata. Üks minut on maksimaalne aeg, mis mulle tavaliselt parlamendis antakse, et ennast oma keeles väljendada.
Sooviksin volinikult teada, kas komisjon rõõmustaks iiri keele arengu üle ning kas seda oleks võimalik kasutada siin parlamendis ning teistes institutsioonides suuremas ulatuses ning eriti komiteede tasandil, kus keelt oleks võimalik kõnelda pikema aja jooksul. Keel ei säili ainult mõne sekundi põhjal.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Vaadates Euroopa Komisjoni ees seisvaid väljakutseid, on meil hea meel kinnitada, et neid mitte ainult ei täidetud, vaid ka ületati. Euroopa Komisjon tegi palju rohkem. Samas on vaja rohkem ühiseid jõupingutusi, et aidata kaasa iiri keele levikule laiemalt. Need pingutused peaksid tulema nii ühenduse institutsioonidelt kui ka Iirimaa ametiasutustelt ja laiemas mastaabis ka Iiri ühiskonnalt. Näiteks on meil vaja rohkem iiri keele tõlke ja tõlkijaid ning seda eesmärki on väga raske saavutada, kui märkimisväärseid ressursse ei eraldata riiklikul tasandil, see tähendab Iirimaa poolt.
Seetõttu teen lähedalt koostööd Iiri ametiasutustega, et julgustada ja innustada neid, kes soovivad õppida ja omandada vajalikud oskused, mis võimaldaks neil teha keelega seotud tööd ühenduse institutsioonide heaks.
Tahan ka rõhutada, et meie lähedane koostöö Iiri ametiasutustega hõlmab ka iiri keelt käsitlevaid mitmesuguseid arenguid ning mitte ainult institutsionaalseid aspekte. Tahame anda endast parima, et aidata kaasa iiri keele terminoloogia arengule ning nagu mainisin, teeme tihedalt koostööd kõikide osapooltega.
Juhataja
Küsimus nr 54, mille esitaja oli hr Higgins, on tagasi võetud.

Teema: Mitmekeelsus Euroopa Liidu institutsioonides
Komisjon korraldab praktikaprogramme, mis avaldatakse ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles. Samuti avaldab komisjon EIDHRi teateid ainult inglise, prantsuse ja hispaania keeles, väites, et sõltumata päritoluriigist võetakse Euroopa organisatsioonidelt projekte vastu ainult nendes keeltes. Tõepoolest, komisjoni enda diskrimineerimisvastane veebileht on, nagu mitmed teised, registreeritud ainult inglise keeles ning kodulehel kuvatakse logosid ainult selles keeles.
Millise poliitika kavatseb komisjon algatada tagamaks, et mitmekeelsuse rakendumine, mida on avalikult alati kaitstud ning mis esineb ametlikult kõikides komisjoni enda dokumentides, leiaks reaalselt aset ka komisjoni igapäevases töös?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Euroopa Komisjoni praktikantide programm on suunatud ülikooli lõpetanutele, kes ei ole varem sellises Euroopa praktikantide programmis osalenud ning kes valdab vähemalt ühte Euroopa Komisjoni töökeelt: saksa, inglise või prantsuse keelt. Tegemist on praktilise vajadusega ning see annab praktikantidele võimaluse osa võtta tegevustest, mida meie teenusepakkujatena ellu viime ning ka nemad saavad oma praktikast täies ulatuses kasu. Kogu asjakohane teave ning selgitused on praktikantidele kättesaadavad ainult nendes kolmes keeles. Samas on praktikaprogrammide eeskirjad saadaval kõikides liidu ametlikes keeltes, mis jõustuvad komisjoni otsuse vastuvõtmise päeval.
Selleks, et täide viia EÜ asutamislepingu artikli 177 ülesannet, tuleb lubatud keelte arvu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ettepanekute esitamiseks piirata nende keeltega, mida praegu vastavates kolmandates riikides kasutatakse ja millest aru saadakse. Sellest hoolimata võetakse nüüd vastu valitsusväliste organisatsioonide saadetud välisabi avalduste lisadokumente kõikides ametlikes Euroopa Liidu keeles, läbi valitsusväliste organisatsioonide võrgusüsteemi PADOR.
Rääkides ainult Euroopa Liidu sisestest ning Euroopa kodanikele suunatud teadlikkuse tõstmise või koordineerimistegevuste avaldustest, siis hindame vastava liikmesriigi või -riikide riigikeel(t)es esitatud avaldusi. Tõepoolest, diskrimineerimisvastase võrgukampaania esileheküljel kasutatakse inglisekeelse tekstiga logo, kuid sellelt pääseb ligi lehekülgedele peaaegu kõikides ELi ametlikes keeltes.
Lähtuvalt tegevusplaanist, mis töötati välja kodanikega suhtluse parandamiseks, käivitas komisjon 2006. aastal kirjaliku tõlke peadirektoraadi juures veebitõlke teenuse, kasvatades nii enda mitmekeelse suhtluse suutlikkust. Siiski, kuna Internet areneb kiiresti ning vastavalt määrusele nr 1 on eeskätt vaja tagada juriidilised kirjalikud tõlked, peab komisjon pidevalt hoidma õiget tasakaalu kõigi ELi sidusrühmade asjakohase ja uue teabega varustamise ning kõikide komisjoni veebilehtede täielutusliku mitmekeelsuse tagamise vahel.
Üldine põhimõte, mis määrab keelte kasutamise veebilehekülgedel, on kohandada iga saidi keel sihtpublikule sobivaks. Seetõttu tagab komisjon selliste kodulehekülgede või nende osade tõlkimise võimalikult paljudesse keeltesse, mis pakuvad huvi kõikidele kodanikele, kuid tehnilisemad teemad, millest huvituvad spetsialistid, on kättesaadavad kas piiratud arvuga keeltes või ainult lähtekeeles. Samuti on eeldatavalt pikaajalisemaks kujunev teave kättesaadaval rohkemates keeltes kui lühiajaline teave.
Lähtuvalt määrusest nr 1 on komisjoni kohustus tõlkida kõik määrused, direktiivid, seadusandlikud ettepanekud ning ametlikult heakskiidetud teatised, mis saadetakse komisjonilt institutsioonidele, kõikidesse ametlikesse keeltesse. Samas vastatakse kodanike kirjadele kirjasaaja(te) emakeeles. Lisaks nende ülesannete täitmisele ning lähtuvalt mitmekeelsuse ja mitmekultuurilisuse põhimõttest, võtab komisjon endale kohustuseks igal võimalikult viisil püüda tagada kodanike, kultuuride ja keelte võrdne kohtlemine.
Marco Cappato
(IT) Pr juhataja, daamid ja härrad, esiteks leian, et teie soovitatud eristuse tegemine tehnilise teabega dokumentide ning kui ma sain tõlkest õigesti aru, siis avalikkusele huvipakkuvate dokumentide vahel, tundub mulle üpris ohtliku ja kahtlase eristusena, sest tehnilise teabega dokumendid võivad avalikkusele tegelikult märkimisväärselt rohkem huvi pakkuda.
Probleem on oma olemuselt üpris lihtne: puhtalt töödokumentidele rakenduvad keelelised piirangud, kuid kõik dokumendid, mis võidakse avalikkusele adresseerida, isegi kui need sisaldavad tehnilist teavet, tuleb täielikult käsitleda mitmekeelsusest lähtuvalt: need tuleb tõlkida kõikidesse keeltesse. Eriti jääb mulle täiesti mõistetamatuks, et demokraatia ja inimõiguste edendamisega seotud projektide pakkumiskutsed peaksid olema kättesaadaval ainult inglise, prantsuse ja hispaania keeles. Kodulehed ei peaks mitte ainult olema mitmekeelsed, vaid need peaksid olema registreeritud kõikides keeltes. Lõpuks jääb mulle arusaamatuks, miks isegi uudiskiri Commission en direct ilmub peaaegu alati ainult inglise keeles.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Nagu ma mainisin, on Euroopa Komisjon ühest küljest seotud 1958. aasta määruse nr 1 seaduslike kohustustega ning nende kohustuste täitmisega seoses ei saa mingit kahtlust tekkida. Teisest küljest on ka olemas teie nimetatud probleemid, mis on seotud Euroopa Komisjoni kodulehtedel kättesaadavate tõlgetega ning sellisel juhul seisavad komisjon ja teised institutsioonid tõsise dilemma ees.
Ühest küljest ei saa nende lehekülgede sisu täielikult mitmekeelsena pakkuda; lihtsalt võimatu on tagada komisjoni veebilehtede kõikide dokumentide täielik mitmekeelsus komisjoni piiratud majanduslike ja inimressursside tõttu.
See-eest suurendame praegu dokumentide arvu, mida saab tõlkida võimalikult mitmesse ELi keelde, ilma et rikuksime oma seadusega võetud kohustusi ning mainitud ressursipiirangute ulatust. Kui komisjonile esitati mitmesuguseid palveid, tõestasime oma paindlikkust ning vastavalt sellele, kui palju oleme füüsiliselt suutelised neid palveid täitma, oleme nõus taas samasugust paindlikkust üles näitama.
Juhataja
Kahjuks pean järgmistele küsijatele pettumuse valmistama, sest aega silmas pidades peame kahjuks teemaga siinkohal lõpetama.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Robert Evans
See on kaudsel viisil protseduuriküsimus. Hr Orban ning mina teame üksteist juba kaua aega ning loodan, et ta suhtub järgmisse kommentaari selles vaimus, sest üks tema vastustest oli tegelikult kuue minuti pikkune ning arvan, et kuna tulevikus üritame esitada palju küsimusi, siis kas äkki oleks võimalik, et ta prooviks tulevikus vastata natuke fokusseeritumalt või kokkuvõtlikumalt, millest oleks kasu kõikidele liikmetele.
Juhataja
Hr Evans, oleme seda arutanud asepresident Wallströmiga. Ühest küljest teame, et komisjon püüab meile anda nii põhjalikke vastuseid, kui me soovime, kuid samas piirab see loomulikult osalemisvõimaluse saavate liikmete arvu. Tänan teid kõiki ning olen kindel, et saate üksikasjalikud vastused kirjalikult.
(Istung katkestati kell 19.15 ja jätkus kell 21.00.)
