Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0484/2008). Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: Kodanike teavitamine Euroopa Liidu meetmetest nende kaitsmiseks finantskriisi eest
Vastuses minu suulisele küsimusele rahvusvahelise krediidikriisi mõju kohta, mille esitasin märtsis toimunud Euroopa Parlamendi täiskogu istungil, teatas komisjon, et tõenäoliselt on oodata 27-liikmelise Euroopa Liidu majanduskasvu 0,5%-list vähenemist, inflatsiooni kasvu ja 185 miljardi euro suurust väliskaubanduse puudujääki. Komisjon rõhutas, et sellise rahvusvahelise kriisiga toimetulekuks on kõige parem jätkata struktuurireforme ja makromajanduspoliitikat, ning märkis, et protektsionism ei ole lahendus. Praegu seisame silmitsi finantskriisi jätkuva levimisega, mis mõjutab nüüd ka suuri konglomeraate.
Kas komisjoni varem esitatud andmed on muutunud? Kuidas teavitab komisjon Euroopa kodanikke kriisi mõjust ja milliseid konkreetseid meetmeid ta võtab nende kaitsemiseks?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Komisjon esitas oma sügisese prognoosi 3. novembril ja selle kohaselt on majanduse väljavaated nigelad: 2009. aastal Euroopa Liidu majanduskasv eeldatavasti peatub, kasvades vaid kasinad 0,2%.
2010. aastal peaks enamik Euroopa Liidu riikidest järk-järgult kosuma ja kogu ELi majanduskasvuks prognoositakse 1,1%. Selle tulemusena peaks töötus 2009. aastal Euroopa Liidus kasvama 7,8% võrra ning 2010. aastal veelgi rohkem.
Järgmisel aastal on Euroopa Liidus aga oodata inflatsiooni kiiret langust 2,4%-ni ja 2010. aastal peaks inflatsioon veelgi aeglustuma.
Ei ole kahtlust, et meie ees seisvad raskused on märkimisväärsed. Seetõttu koostab komisjon praegu kõikehõlmavat strateegiat, et tulla toime finantskriisiga ja panna piir majandussurutisele. Selle strateegia alused on sõnastatud teatises "Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik”, milles on öeldud, kuidas Euroopa Liit peaks tegelema ühiselt ja kooskõlastatult kriisi järgmiste etappidega.
Seejuures tuleks keskenduda kolmele eesmärgile: 1) ehitada üles uus finantsturg ELi tasandil; 2) tegeleda reaalmajandusele avalduvate mõjudega; 3) kooskõlastada ülemaailmset vastust finantskriisile.
26. novembril esitab komisjon majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia üksikasjalikuma taastamismeetmeid käsitleva ELi raamistiku. Meie eesmärk on koondada mitu lühiajalist algatust, mis aitavad hõlbustada laiemate majandusmõjude neutraliseerimist ning samal ajal kohandada kriisist lähtuvalt Lissaboni strateegia keskmisi ja pikaajalisi meetmeid.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Härra juhataja ja proua volinik, tänan teid vastuse eest. Praegu aga peame ütlema Euroopa kodanikele seda, et me reageerime krediidikriisile ja suuname raha reaalmajandusse. Euroopa kodanikud soovivad, et selle kriisiga avaneks võimalus ka Euroopa jaoks, kodanike Euroopa jaoks.
Minu küsimus on järgmine: kas eelseisvatel aastatel eraldatakse raha riiklikele investeeringutele ja riiklikele ehitustöödele?
Reinhard Rack
(DE) Proua asepresident, kõige värkema teabe kättesaamisel tuleb kiiresti otsustada. Probleem on selles, et harilikult võtab komisjonil kui ühisotsustamise organil millegi algatamine väga kaua aega. Kas sellise olukorra jaoks nagu praegune on olemas mingid erireeglid? Muidu läheb tõesti kaua aega, enne kui komisjon kui ühisotsustamise organ mingeid tulemusi saavutab.
DanutBudreikait
(LT) Härra juhataja, proua Wallström, kogemused näitavad, et liikmesriigid ise otsivad väljapääsu finantskriisi ja majanduslanguse tagajärgedest.
Mida te arvate kriisieelsetest meetmetest? Kas maksude tõstmine, maksubaasi laiendamine ja käibemaksu tõstmine on tõhusaks väljapääsuks kriisist sellisel raskel ajal?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Kõige olulisem küsimus praegu on see, millised on komisjoni edasised sammud järgmisel nädalal, et tõesti tegeleda reaalmajandusele tekitatud tagajärgedega.
Me esitame meetmepaketi - mida praegu koostatakse -, milles nimetatakse erinevaid poliitikavaldkondi, kus loodame leevendada mõju reaalmajandusele lähiajal, järgides seejuures Lissaboni strateegia keskpika perioodi reformiprioriteete. Selles raamistikus me hakkamegi töötama. Loodame, et suudame leida meetmed, mille abil soodustada kogunõudlust; nõudluse osas soovime vähendada inflatsiooni survet ja soodustada leibkondade ostujõudu.
Me peame tööturul rohkem ära tegema ja, nagu te ütlesite, panema kõvasti oma energiat investeeringutesse. Loodame, et sellest on abi ka nende küsimuste ja meetmete puhul, mis puudutavad kliimamuutuste- ja energiapaketti, sest me vajame investeeringuteks raha. Loodame, et see aitab anda meile sel raskel ajal hoogu. Näiteks tööturgudel võib aktiveerimispoliitika osutuda väga kasulikuks.
Vastuseks viimasele küsimusele ütleksin, et me soovime, et tegevust kooskõlastaksid liikmesriigid. Meie meelest oleks kõige hullem see, kui kõik liiguksid eri suundades ja teeksid seda, mis asjaomases liikmesriigis parajasti parim tundub. Me soovime, et nad pigem peaksid omavahel aru, kooskõlastaksid ja teeksid koostööd nii palju kui võimalik, sest nende tegevuse tulemusi tuntakse kogu Euroopa majanduses. Eelistame kooskõlastatud tegevust.
Kuidas on lood pika teostusajaga või pika ettevalmistusajaga? Mul on teile üllatus varuks. Nagu ma ütlesin eilsel finantskriisi üle peetud arutelul, suutis komisjon esimest korda esitada ettepanekud 24 tunni jooksul. Peame reageerima praegusele väga tõsisele kriisile nii, et me ei kulutaks ettepanekute koostamiseks liiga palju aega.
Meile kõigile on antud ülesanne - või siis soovime ise - otsida oma poliitikavaldkonnas võimalusi aitamiseks, pikast ettevalmistusajast pääsemiseks ning ettepanekute kiiremaks koostamiseks, tehes seda siiski kooskõlastatult ja korrast kinni pidades. Me püüame esitada ettepanekud nii kiiresti kui võimalik ja me kasutame kõiki oma võimalusi maksimaalselt ära. Selline on komisjoni praegune lähtepunkt.
Teema: Autojuhtide veres lubatava alkoholimäära ühtlustamine Euroopa Liidus
Paljudes liikmesriikides, näiteks Ühendkuningriigis, Itaalias, Iirimaal ja Luksemburgis võib sõidukijuhil olla vere alkoholisisaldus kuni 0,8 mg/ml. Näiteks Slovakkias ja Ungaris, kus ei ole sõidukit lubatud juhtida isegi pärast ükskõik kui väikese koguse alkoholi tarbimist, sooritab juht, kelle veres on alkoholi, raske kuriteo. Poolas on 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduses (ametlik väljaanne nr 108, 2005, osa nr 908, muudetud kujul) sätestatud liikluseeskirjade kohaselt vere alkoholisisalduse lubatud piirmäär 0,2 mg/ml. Sõiduki juhtimine joobes, mille puhul vere alkoholisisaldus ületab 0,5 mg/ml, on kriminaalkorras karistatav tegu, mille eest on võimalik karistuseks määrata kuni kaheaastane vabadusekaotus.
Kas komisjon kavatseb midagi ette võtta, et ühtlustada ELi liikmesriikide sõidukijuhtidele kehtivaid vere alkoholisisalduse lubatud piirmäärasid, võttes arvesse praegust suundumust ühtlustada ELi liiklusalaseid õigusakte?
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, tegelikult tegigi komisjon 1988. aastal ettepaneku võtta vastu direktiiv maksimaalse lubatava alkoholimäära kohta autojuhtide veres, kuid liikmesriikide ja komisjoni üksmeele puudumise tõttu pidi komisjon leppima sellega, et võttis 17. jaanuaril 2001 vastu soovituse kehtestada kõikides liikmesriikides asjaomaseks maksimummääraks 0,5 mg/ml. Praeguse seisuga kehtib sellest kõrgem vere alkoholisisalduse maksimummäär vaid kolmes Euroopa Liidu liikmesriigis - Iirimaal, Maltal ja Ühendkuningriigis.
Komisjoni soovituses kaaluti ka vere alkoholisisalduse määra alandamist 0,2 mg/ml-ni teatud juhtide, sealhulgas algajate juhtide puhul, keda puudutabki lugupeetud parlamendiliikme esimene küsimus. Algajad juhid on teedel varitsevate ohtude peamised ohvrid ja seega on eriti oluline maksimaalselt vähendada nendega seotud riske, näiteks seades nende juhtide puhul maksimaalseks lubatavaks alkoholimääraks veres 0,2 mg/ml, nagu ma ütlesin. See on seotud nn nullmäära meetmega, mis nähakse kõnealuste juhtide puhul ette 2006. aasta oktoobris vastu võetud komisjoni teatises, milles kehtestatakse ka strateegia, et aidata liikmesriikidel vähendada alkoholi tekitatavat kahju.
Daamid ja härrad, kirjeldatud tausta arvestades ei pea komisjon kahjuks praeguseid poliitilisi tingimusi sobivaks selle jaoks, et liikmesriigid saaksid võtta vastu õigusakti autojuhi veres lubatava alkoholi määra ühtlustamiseks Euroopa Liidus. Siiski ei kavatse komisjon jääda passiivseks küsimuses, mis puudutab Euroopa liiklussurmade ühte püsivat peamist põhjust.
Komisjon on võtnud selles küsimuses mitmeid meetmeid. Ennekõike võib välja tuua selle, et joobekontrollide osas ärgitas komisjon oma 6. aprilli 2004. aasta soovituses korraldama sagedasemaid joobekontrolle tõhusa seadme abil, mis mõõdab vere alkoholisisaldust väljahingatava õhu kaudu, ning tegema seda teatud ajal neis kohtades, kus juhid kipuvad tihti alkoholi tarbima.
Daamid ja härrad, samuti pean rõhutama, et alkoholijoobes juhtimist käsitletakse teiste õigusrikkumiste kõrval ettepanekus võtta vastu direktiiv, millega hõlbustatakse karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas, mille komisjon võttis vastu käesoleva aasta märtsis ning mida praegu arutavad nõukogu ja parlament.
Transpordinõukogu viimasel kohtumisel õnnestus mul ministritele toonitada, et inimelude kaotamise ohuga silmitsi seistes ei tohi me jääda õigusliku tähenärimisega suluseisu ega vaielda, kas küsimus jääb esimese või kolmanda samba alla, sest kahjuks ei aita õiguslikud arutelud kuidagi tegeleda nii tõsiste probleemidega nagu liiklusõnnetused ega neile lahendust leida.
Tahaksin kasutada siin parlamendi arutelul juhust ja juhtida tähelepanu sellele, et kõnealuses direktiivis käsitletavad neli õigusrikkumist, milleks on lisaks alkoholijoobes juhtimisele veel lubatud sõidukiiruse ületamine, turvavöö kinnitamata jätmine ja narkojoobes juhtimine, on neljast liiklusõnnetusest kolme põhjustajad. See tähendab, et Euroopa Liit saab palju ära teha ja peabki tegema, ning seega kutsun taas kord parlamenti üles jätkama liikumist transpordi- ja turismikomisjoni hääletuse tulemusega juba võetud suunas.
Lisaks - ma kohe lõpetan, härra juhataja -, et koostada lähiajal konkreetsed ettepanekud seoses psühhoaktiivsete ainete mõjuga, algatas komisjon 2006. aasta oktoobris nelja-aastase uurimisprojekti, mille eesmärk on täiendada teadmisi selles valdkonnas ja leida lahendused. Pean silmas projekti DRUID, mis on teile hästi tuttav.
Lõpetuseks tuleks rõhutada komisjoni rahalist toetust teavituskampaaniatele. Tegemist on ennekõike noorte korraldatavate kampaaniatega, mis on suunatud teistele noortele, et nad oleksid teadlikud ohtudest, mis kaasnevad pärast alkoholi ja narkootikumide tarbimist rooli istumisega. Üks näide paljudest on nn kaine grupijuhi kampaania "Bob”, mida saatis kogu Euroopas suur edu, samuti tasub meelde tuletada komisjoni pühendumust - komisjon kutsus endise maailmameistri Kimi Räikköneni Brüsselisse osalema Euroopa Liiklusohutuse kampaanias - ning 10. oktoobril Pariisis toimunud suurlinnade liiklusohutuse päeva, mis on järjekordseks tõendiks selle kohta, et Euroopa Komisjon on liiklusohutusele äärmiselt pühendunud. Lisasin selle oma prioriteetide hulka usaldusarutelul, mis toimus pärast minu määramist Euroopa transpordivolinikuks.
Daamid ja härrad, kahjuks ei saa me midagi rohkemat teha, kuid loodetavasti oli mu vastus teie suulisele küsimusele ammendav.
Bogusław Sonik
(PL) Härra juhataja, härra volinik, tänan teid vastuse eest ja innustan teid astuma julgemaid samme. Peame vastu võtma ja ajakohastama direktiivi, millega kehtestatakse ükskõik kui väikeses alkoholijoobes juhtimise keeld. Me ei tohi anda järele alkoholitootjate lobitööle ja survele ning me ei tohi neid karta. Meil on õigus ohutule liiklusele ja me peaksime võtma oma esimeseks sihtrühmaks noored. Peame nende projektidega tegelemisel olema kindlameelsed.
Jörg Leichtfried
(DE) Härra asepresident, tahaksin kasutada juhust ja esitada kaks küsimust. Esiteks: te ütlesite, et seda laadi õigusakti jaoks ei ole poliitiline taust päris paigas. Tahaksin teada, kes avaldab peamist vastuseisu. Kas üksikud liikmesriigid või suured huvirühmad? Mis takistab komisjoni praegusel juhul midagi ette võtmast?
Mu teine küsimus puudutab asjaolu, et üha rohkem uuringuid näitab, et suitsetamine autos on väga ohtlik. Esiteks on see tervisele väga kahjulik ning teiseks hajutab see tähelepanu ja suurendab väsimustunnet. Tahaksin teada, kas komisjon kavatseb selles osas midagi Euroopa tasandil ette võtta.
Colm Burke
Minu küsimus puudutab Iirimaad, kus väga paljud noored on sattunud üksinda sõites traagilisse liiklusõnnetusse.
Tahaksin teada, kas Euroopas on tehtud mõni selleteemaline uuring; ehk võiksime taas algatada programmi, mille raames harida noori autojuhte. Palju tööd on veel vaja ära teha ja ma tahaksin paluda, et me algataksime taas noorte õppeprogrammi nii pea kui võimalik.
Antonio Tajani
Härra juhataja, daamid ja härrad, tänan teid esitatud küsimuste eest, sest need aitavad Euroopa Liidu seisukohta täpsemalt tutvustada.
Härra Leichtfried, te viitasite õigesti meie ette kerkinud poliitilistele probleemidele - need puudutavad liikmesriike, kuid oleme näinud, et kahjuks ei võetud komisjoni ettepanekut tohututest jõupingutustest hoolimata vastu. Vaatamata meie ja liikmesriikide üksmeele puudumisele direktiivi ettepaneku osas, oleme jäänud endale kindlaks ja jääme endale kindlaks ka edaspidi. Kordan seda, mida ütlesin nõupidamisel, kus ma komisjoni ja parlamendi usalduse võitsin: pean liiklusohutust jätkuvalt üheks oma prioriteediks.
Kavatsen ka edaspidi toetada kõiki DRUIDi raames algatatavaid projekte ja programme - see ongi minu vastus lugupeetud parlamendiliikmele - seoses noortele teabe jagamise ja nende harimisega. See peaks olema esmatähtis. Õnnetusi ei põhjusta ju liiklusvahendid ise, kuigi muidugi ka nende turvalisus on oluline. Tähtis on tagada teede ohutus ja parlament ongi otsustanud võtta koos komisjoniga vastu teatud otsused infrastruktuuri kohta, kuid põhiküsimuseks jääb autoroolis või mootorratta sadulas istujate harimine.
Meil on kohustus hakata noori harima, seega olen täiesti nõus teie seisukohaga ning teen kõik mis minu võimuses, tagamaks, et Euroopa Liit ja komisjon rahastavad alati kõnealuseid noorte harimise programme koolis. Daamid ja härrad, mitte sugugi juhuslikult ei valinud ma komisjoni algatuses osalema endist maailmameistrit, kes on noor mees.
Peaksime püüdma suhelda noortega just teiste noorte kaudu, kes ehk erinevalt perekonnapeadest ei loe epistlit, vaid suudavad selgitada, milles tegelikud ohud peituvad, sest kõik peolt tulevad noored tunnevad end haavamatuna. Kahjuks ei ole see aga nii ning me peame tegema koostööd koolide ja perekondadega, et noortele kindlasti tutvustataks ohte, mis rooli taha istumisega alati kaasnevad, eriti kui juht on alkoholi- või narkojoobes.
Mis puutub suitsetamise küsimusse, siis palun komisjoni talitustel korraldada uuring, et teada, kas suitsetamises peitub täiendav oht. Ma ei saa teile kindlat vastust anda, sest teaduslikke fakte ma ei tea, kuid nagu ma ütlesin, teen selle kontrollimise ülesandeks komisjoni talitustele.
Usun, et vastasin ka härra Soniki küsimusele, kinnitades oma pühendumust, ning arvan, et võin võtta komisjoni nimel kohustuse - asepresident Wallström vastutab ka teabevahetuse valdkonna eest - teha kõik meie võimuses olev, et teavitada kodanikke ja eelkõige noori ehk algajaid juhte autoga sõitmisega kaasnevatest ohtudest.
Teema: Institutsioonidevaheline kokkulepe partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel
22. oktoobril 2008 allkirjastasid Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu esimese poliitilise deklaratsiooni, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Liidu prioriteetide alase teabevahetuse kohta. Tegemist on poliitiliselt eriti märkimisväärse kokkuleppega, sest sellega püütakse leida tõhus lahendus peamisele demokraatiaga seotud probleemile - Euroopa kodanike puudulikule teavitamisele -, kuid samas on tähtis ka selle ajastus, sest lähenemas on Euroopa Parlamendi valimised.
Millised on ühenduse ühtse teabevahetuspoliitika prioriteedid ja kesksed sõnumid eelseisvaks aastaks, eelkõige valimiseelseks ajaks?
Kuidas edendatakse ühenduse kolme institutsiooni koostööd teabevahetuspoliitika prioriteetide ja eesmärkide valimisel ning samuti nende koostööd asjaomaste riigiasutustega? Eriti huvitab mind, milline on ühenduse teabevahetuspoliitika ja liikmesriikide ELi puudutavate teabevahetusstrateegiate omavaheline suhe?
Millised vahendid eraldatakse ühenduse uue teabevahetuspoliitika elluviimiseks ja millist rolli hakkab mängima uus sidetehnoloogia? Milline on selles kontekstis mitmekeelsuse roll?
Millistest ühenduse fondidest hakatakse rahastama vastse teabevahetuspoliitika raames korraldatavaid üksikalgatusi?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Parlament, komisjon ja nõukogu on hoogustanud omavahelist koostööd teabevahetuse alal Euroopa Liidus ning käesoleva aasta 22. oktoobril allkirjastasid nad poliitilise deklaratsiooni partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel. Tänan teid väga teie kindla toetuse eest selles küsimuses. See on meil esimene kord leppida kokku teabevahetuse ühtses käsitluses.
Teabevahetus on tõhusam ja tulemuslikum, kui seda prioriteetsete küsimuste puhul kooskõlastatakse. Lisaks on selleks vaja kõigi osaliste, sealhulgas liikmesriikide poliitilist pühendumust. Kõigil institutsioonidel on kohustus suhelda kodanikega Euroopa Liidu küsimustes. Tahaksin aga kindlalt rõhutada, et poliitiline deklaratsioon austab ka iga Euroopa Liidu institutsiooni ja iga liikmesriigi enda vastutust oma teabevahetusstrateegia ja prioriteetide eest.
Teabevahetuse ühised prioriteedid on poliitilise deklaratsiooni tuumaks ja nendes lepib kokku institutsioonidevaheline teaberühm, mille kaaseesistujaks kutsutakse kõikide institutsioonide esindajad. Me oleme juba määratlenud 2009. aastaks neli ühist prioriteeti ja neis kokku leppinud: Euroopa Parlamendi valimised, energia ja kliimamuutus, Kesk- ja Ida-Euroopa demokraatlike muutuste 20. aastapäev ning loomulikult töökohtade, majanduskasvu ja solidaarsuse säilitamine Euroopas.
Deklaratsiooni ellurakendamist tagavad parlament, komisjon, nõukogu ja liikmesriigid üheskoos. Seega võtame eesmärgiks luua koosmõju riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning ka kodanikuühiskonna esindajate tegevuse kaudu. Liikmesriikides asuvad komisjoni esindused ja parlamendi teabekeskused töötavad koos riigiasutustega ühisalgatuste kallal, mis on kohandatud sealsetele tingimustele. Vajaduse korral seame Euroopa Liidu ja riiklike talituste jaoks sisse sobiva halduskorralduse ning nende tegevust hakatakse rahastama selle kohaselt.
On ütlematagi selge, et oma tegevuses austavad meie institutsioonid ja liikmesriigid mitmekeelsust ja kultuurilist mitmekesisust. Sellega seoses tahaksin mainida, et komisjon on mitmekeelsuse küsimusega tegelemisel väga aktiivne. Muude meetmete hulgas on määratud liikmesriikides asuvate komisjoni esinduste juurde tõlkijad, kelle tegevus vastab kohalikele vajadustele ja kes aitavad jagada Euroopa kohta teavet sealsete kodanike emakeeles.
Lõpetuseks: teabevahetuse ühiste prioriteetide elluviimine pakub Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade poliitikutele suurepäraseid võimalusi arutleda Euroopa Parlamendi valimiste eel kodanikega Euroopa Liidu teemadel. Loodan, et see mõjutab valimisaktiivsust positiivselt.
Katerina Batzeli
(EL) Suur tänu teie vastuse eest, proua Wallström. Tahaksin esiteks öelda, et kõnealuse institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärk on ennekõike teha algust Euroopa ühtse teabevahetuspoliitikaga, mille peavad pikapeale, kuid tingimata vastu võtma kõik ühenduse institutsioonid, et kodanikeni jõuaks üldteave.
Teiseks tahaksin saada täpsemat ettekujutust uute kavandatavate algatuste rahastamisest. Kas need algatused lisatakse käimasolevatesse programmidesse? Kas luuakse uus eelarverida, et teabe jaoks oleksid olemas eelarvevahendid? Kuidas hakatakse rahastama valdkondlikke programme? Kas teabevahetuspoliitika on eraldiseisev või kaasrahastatav poliitika?
Reinhard Rack
(DE) Proua asepresident, paber võib pakkuda küll mitmesuguseid võimalusi, kuid saab üha selgemaks, et teabevahendina ei ole see enam eriti kasulik. Elektrooniline meedia - televisioon ja Internet - tuleb seada meie teabepoliitikas esikohale. Tahaksin seega küsida, kas võime praeguses poliitikas täheldada samalaadset suundumust. Teiseks oli mul hea meel kuulda, et eelkõige kaasatakse sellesse kohalikud ja piirkondlikud televisiooniettevõtted. See on mõistlikum kui suurte avalik-õiguslike televisiooniettevõtete puuduste parandamine.
Marian Harkin
Jällegi on mul hea meel kuulda voliniku öeldut, kuid ma jagan eelkõneleja muret. Ma muretsen selle üle, kuidas meie sõnumit edastatakse, ja olen nõus elektroonilise meedia kohta öelduga.
Suure tõenäosusega jäävad brošüürid ja raamatud kabinettidesse vedelema, ilma et keegi neid loeks. Olen seda niivõrd tihti näinud. Ilmselt on mu küsimuse mõte et, kuidas te kavatsete viia sõnumi nendeni, kes on sellest huvitatud. Kas te püüate sihikule võtta huvitatud rühmad või suunate oma sõnumi lihtsalt kõigile üldiselt?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Tänan teid nende oluliste täpsustavate küsimuste eest.
Ütlen, mida minu arvates on vaja. Mis tahes kampaanias või teavitustegevuses edu saavutamiseks vajame viit elementi.
Esiteks, Internetti ja uusi tehnoloogiaid tuleb kasutada intensiivselt. Obama kampaaniast võime üksnes unistada. Minu teada oli neil selle kampaania jaoks 1,2 miljardit dollarit, kuid otsustavaks osutus just see, kuidas nad kasutasid Internetti. Seega tuleb meilgi seda teha.
Teiseks, me peame kasutama audiovisuaalseid vahendeid: 60% inimestest kasutab Euroopa Liidu tasandil toimuvast teada saamiseks peaasjalikult televisiooni ja raadiot.
Kolmandaks, meil on vaja luua tihedad sidemed mõjutajatega, näiteks kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsuste võrgustikega. Seega oleks meil üheskoos Euroopa tasandil töötamise lisaväärtuseks ka teistsugused esindajad ja käskjalad.
Neljandaks, me peame tegema koostööd nn saadikutega ehk inimestega, kes on nõus seisma demokraatia idee eest ja kes suudavad jõuda inimestele lähemale kui meie, poliitikud.
Viiendaks, meil on vaja jõuda noorteni ja naisteni, kelle valimisaktiivsus kipub väiksem olema ja kes ei ole Euroopa Liidu suhtes nii entusiastlikud, nagu on näidanud referendumid Iirimaal ning veel varem Prantsusmaal ja Hollandis.
Need kõik on vajalikud.
Aga kuidas siis rahaga jääb? Milline on meie eelarve? Oleme suutnud eraldada eelarves järgmiseks aastaks 8,5 miljonit eurot, et katta nii Euroopa Liidu kui ka detsentraliseeritult hallatavad algatused, mis on seotud järgmisel aastal toimuvate valimistega. Meie esindustele on antud juhtnöörid eraldada põhiosa oma tagasihoidlikest teabevahetussummadest Euroopa Parlamendi valimistele ja nende käsutuses olevast detsentraliseeritud allikatest saadud rahast ongi nad eraldanud 60% sellele eesmärgile. Samuti korraldame nüüd tehniliste küsimuste arutamiseks kohtumisi parlamendi talitustega, et võrrelda tähelepanekuid algatuste kohta eri liikmesriikides.
Käesoleval aastal on valimistega seotud tegevuste eelarve umbes 6,2 miljonit eurot. Meil on noortele mõeldud projektid, meil on spetsiaalsed Eurobaromeetri uuringud jne. Samuti on olemas raha teabevahetuseks struktuurifondide, põllumajanduse ja kõigi poliitikavaldkondade teadusuuringute alal, kuid meil ei ole selleks lisaraha ega spetsiaalseid eraldisi. Olen palunud kõigil oma kolleegidel lisada valimised oma teabevahetuskavasse. Nad hoiavad mind selle tegemisega kursis.
Järgmise aasta lõplik eelarve ei ole veel valmis, seega on jätkuvalt võimalus lisada täiendavaid summasid - kuid nimetatud summad on meil tänase seisuga eelarves olemas. Seega ei ole eraldatud summad just ülemäära suured, kuid me peame kasutama juba olemas olevaid kanaleid. Samuti aitame ja nõustame Euroopa Parlamenti nii palju, kui kõigi oma vahendite ja tavategevusega suudame, teisisõnu: teeme audiovisuaalmaterjale ja videoklippe EUtube'is - püüame kõigi oma igapäevaste tegevustega kindlasti innustada valijaid ning ärgitada neid pidama Euroopa Parlamendi valimiste ajal head ja elavat arutelu.
Juhataja

Teema: Eurooplaste teavitamine Euroopa Parlamendi valimistel osalemisest
Viimase aja rahvusvaheline ebastabiilsus finantsmaailmas, mis avaldas ränka survet rahvusvahelisele ja Euroopa pangandussüsteemile, tekitas tõsist muret Euroopa tavakodanikes, kes ei näinud sellisel kriitilisel ajal Euroopa Liidu poolt tulemas ühtegi lahendust ega märkigi Euroopa solidaarsusest.
Milliseid samme ja meetmeid komisjon soovitab, et teavitada Euroopa kodanikke Euroopa poliitikast ja lahendustest ELi või liikmesriikide tasandil kriiside ajal ning erandlike poliitiliste ja majanduslike olude korral? Kuidas kavatseb komisjon pakkuda valimiseelsel ajal Euroopa kodanikele teavet ning mõjutada neid Euroopa Parlamendi valimistel osalema praeguses olukorras, kus ebasoodsad arengud mõjutavad Euroopa Liidu jaoks olulisi rahvusvahelisi majandus- ja kaubandussuhete küsimusi?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Tean väga hästi, et finantskriis ja selle mõju reaalmajandusele teeb paljudele eurooplastele väga suurt muret ning seega mõjutab see teataval moel ka Euroopa Parlamendi valimisi. Niisiis ei ole üllatav, et enamik inimestest sooviks, et valimiskampaanias keskendutaks nende igapäevaelu puudutavatele majandusküsimustele, näiteks töötusele, majanduskasvule, inflatsioonile ja ostuvõimele. Värsked arvamusküsitlused näitavad ka seda, et inimesed näevad nüüd Euroopa Liidus omamoodi pelgupaika kriisi eest ja soovivad, et EL reguleeriks majandust maailma tasandil.
Komisjon käib muutustega kaasas. 29. oktoobril võtsime vastu raamistiku, milles on esmatähtsal kohal nii tegelemine turgude kriisiga, et ennetada majanduse juhtimise reformi kaudu tulevasi kriise, kui ka tegelemine kriisi mõjuga töökohtadele ja majanduskasvule. Selle järelmeetmete ettepanekuid praegu koostatakse ning need on keskseteks strateegilisteks prioriteetideks meie 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammis, mille me eile parlamendile esitasime ja mida arutati.
On oluline, et vajadust tegutseda on möönnud nii komisjon, parlament kui ka nõukogu ning et me teeme peagi ettepaneku seada töökohtade, majanduskasvu ja solidaarsuse säilitamine üheks institutsioonide teabevahetusprioriteediks järgmisel aastal. Teisisõnu: sellest saab üks küsimusi, milles Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid hakkavad tegema koostööd, et jagada teavet ELi tegevuse kohta selles valdkonnas. Kavandatu võimalikult heaks elluviimiseks koostatakse vastavad plaanid.
Eespool juba mainisin Euroopa Parlamendi valimisi, mis kuuluvad samuti institutsioonide prioriteetide hulka. Valimiste osas on ettevalmistustega kaugemale jõutud, sest teadsime juba mõnda aega, et neist saab prioriteet.
Meie institutsioonid teevad tihedat koostööd kõigi valimistega seotud teabevahetusalgatuste osas ning komisjon annab aktiivselt oma panuse parlamendi vastu võetud teabevahetuse raamstrateegiasse. Komisjoni eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust valimistest ja algatada arutelu Euroopa Liidu põhiliste poliitiliste küsimuste üle. Osaliselt saab seda saavutada meie kesksete vahendite abil, sh audiovisuaalmeedia ja Interneti abil, ning neid täiendaksid detsentraliseeritud algatused, mida korraldavad liikmesriikides asuvad esindused tihedas koostöös parlamendi teabekeskustega.
Need üritused peaksid tegema inimesed teadlikuks asjaolust, et valija saab otsustada erinevate Euroopa tulevikuväljavaadete vahel ning et nende valik mõjutab suuresti kõigi meie kodanike elu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Härra juhataja, tänan asepresidenti tema vastuse eest. Usun, et komisjoni pakutud meetmed viiakse ellu, sest ettepaneku ja elluviimise vahele jääb üsna pikk aeg, kuid see sisaldab ka bürokraatlikku menetlemist, mistõttu ma ei tea, kas kodanikele jääb piisavalt aega märgata neid tulemusi enne valimisi.
Rahastamine ja teabestrateegia võivad viia ka vastuoluliste tulemusteni ja seetõttu tuleb erilise hoolega tagada, et me ei taba tundlikku närvi kodanikel, kes ei soovi raha tarbetut kulutamist teie nimetatud detsentraliseeritud algatustele, üritustele ja trükistele.
Ja veel: arutelu ei ole alati veenev. Ehk peaksime me seega endale tunnistama, millised vahendid meie kasutuses on, ja olema kodanikega ausamad.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Proua Wallström, kas te usute, et see, kas valijatele tundub kandidaat lähedane või kauge, mõjutab Euroopa Parlamendi valimistel osalemise aktiivsust? Kas peate õigeks, et 45 miljoni elanikuga riigis on Euroopa Parlamendi valimisteks ainult üks valimisringkond? Kuidas saaks komisjon tagada, et suurema rahvaarvuga riikides oleks valimisringkonnad, mis on inimestele lähemal?
Gay Mitchell
Tahan komisjoni asepresidendile öelda vaid seda, et me peaksime mõtlema olukorrale Taanis, kus räägitakse euroala liikmeks kandideerimisest; Islandil, mis on kriisist räsitud, ja Rootsis, kus on uuesti hakatud tõsiselt kaaluma euro kasutuselevõttu.
Kes näiteks räägib iirlastele, et tänu eurole ja Euroopa Keskpangale on neil õnnestunud see torm üle elada palju valutumalt kui teistel nimetatud riikidel? Kas ei oleks ehk juba aeg hakata Euroopa Liidu kohta kiidusõnu ütlema? Sel nädalal oleme kuulnud Euroopa Parlamendi iirlastest liikmetelt negatiivseid märkusi Euroopa Liidu kohta. Kes aga ütleks mõne positiivse kommentaari ja räägiks meist head, et inimesed teaksid, milliseid hüvesid Euroopa Liit ja euro pakuvad?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Ma püüdsin eelmisel nädalal Iirimaad külastades anda sellesse oma panuse. Ma püüdsin tutvustada enda arusaama Euroopa koostöö lisaväärtustest. Minu meelest edeneb arutelu euro üle ja selle üle, miks on euroalasse kuulumine Iirimaale kasulik, praegu hästi, kuid see tõstatab põhiküsimuse: kes seisab Euroopa Liidu eest? Kes räägib Euroopa Liidu toetuseks? Kes selle eest vastutab? Me ei saa kunagi jääda lootma, et Brüssel kõike seda teeb. Ülesanded tuleb omavahel jagada ja neid tuleb täita üheskoos.
Tegelikult pean poliitilisi vastuolusid ja vaidlusi heaks, sest inimestel on erinevad ettekujutused, erinevad kavad jne. Leian, et see aitab tekitada huvi ja mõjutab lõppkokkuvõtteks soodsalt valimisaktiivsust. Loomulikult soovime me ärgitada ja innustada elavat mõttevahetust ja arutelu Euroopa tegevuskava ja Euroopa küsimuste üle. Me kõik peame Euroopa Liidu toetuseks rääkima. Seepärast mul ongi hea meel, et esimest korda oleme me jõudnud kokkuleppele sellises teabevahetuspartnerluse raamistikus. Sellist raamistikku ei ole meil kunagi olnud.
Seega peaksime me otsustama, et täidame Euroopa Liidu toetuseks rääkimise ülesannet ühiselt ja kuulame kõigi Euroopa inimeste muresid, sest oluline on tõesti just suhtlemine, mitte üksnes teave ise. Paremini kuulata, paremini selgitada ja tegutseda kohapeal - just seda kordan ma seoses teabevahetusega. Kampaaniat viiakse eri liikmesriikides ellu erinevalt, sest seda tuleb kohandada kohalike oludega. Seda me praegu teha püüamegi. Me püüame protsessi kiirendada nii palju kui võimalik, kuid seejuures peame järgima ka finantsmäärust ja kõiki eeskirju. Peame olema kõigis oma tegemistes korrektsed. Meil oli täna kohtumine, millele oleme kavandanud järelmeetmed. Püüame võimalikult hästi arvestada parlamendi üksikasjalikku ajakava valimiste kavandamise kohta.
Arvan, et me saame raha eraldada ja kasutada juba sel aastal, kuid loomulikult aitaksid suuremad meie käsutusse antavad summad teha järgmisel aastal rohkem algatusi. Kordan, et minu meelest peaksime kaaluma ka audiovisuaalmeedia ja Interneti laialdasemat kasutamist, et me tegevus oleks tõhus ja et me sõnum jõuaks noorteni.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Vabandust, kuid ma ei kuulnud, et komisjoni asepresident oleks mu küsimustele vastanud.
Juhataja
Võtame komisjoni antud vastuse teadmiseks, kuid meil pole pädevust ega oskusi, et hinnata vastuse sisulist ulatust.

Teema: Komisjoni teabevahetusstrateegia Iirimaa rahvahääletuse osas
Milline oli komisjoni ja ta liikmete teabevahetusstrateegia Iirimaa referendumi eelsel ajal?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Tahaksin rõhutada, et Lissaboni lepingu puhul on Euroopa Komisjon tegutsenud oma esinduste kaudu ja tihedas koostöös liikmesriikidega, et pakkuda Euroopa Liidu kodanikele õiget ja erapooletut teavet. Oleme toetanud seda tööd teabevahetusmeetmete paketiga, mis sisaldab mitmesuguseid materjale, nagu faktiline teave, ettekanded ja võtmesõnumid. Samuti oleme korraldanud koolitusi ja teabetunde volinikele, esinduse töötajatele, Europe Directi teabekeskuste töötajatele ja teistele teabe levitajatele.
Interneti tähtsust mõistes oleme loonud spetsiaalse veebilehe, kus on Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles esitatud põhjalik teave Lissaboni lepingu kohta. Selle põhjal on liikmesriikides asuvad komisjoni esindused koostanud materjalikogumikud, mis on kohandatud kohalike vajadustega ja sobivad paremini kodanike teavitamiseks. Lisaks on esindused, sh Iirimaa esindus, töötanud välja teabevahetuskavad, tehes seejuures tihedat koostööd riikide valitsuste ja liikmesriikides asuvate parlamendi teabekeskustega.
Meie kavandatud tegevused hõlmavad ajakirjanike ja teabelevitajate koolitamist, brošüüride ja voldikute avaldamist, kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsustega arutelude korraldamist ning samuti avalikke üritusi koolides ja ülikoolides. Nii saavad kodanikud oma emakeeles sobivalt kohandatud teavet, mis puudutab nende tegelikke muresid.
Georgios Papastamkos
(EL) Härra juhataja, tänan asepresidenti tema vastuse eest. Minu lisaküsimuses on ka üks ettepanek: proua komisjoni asepresident, te - ja mitte üksnes teie, vaid kõik volinikud - peaksite külastama Iirimaad ajal, mis on Iiri küsimuse arutamiseks poliitiliselt sobiv, ning kõik volinikud peaksid astuma arutellu Iirimaa kodanikega ja vastama kõigile nende küsimustele.
Korraldage televisioonis üle kantav arutelu kõigi huvitatud ametitega, et iirlased, Iirimaa valijad võiksid seda vaadata, ning reageerige nende muredele ja vastake nende küsimustele kohapeal.
Armando França
(PT) Härra juhataja, proua volinik, viimasel kahel kuul on poliitikas ja meedias ülekaalus olnud finants- ja majanduskriis. Iirimaa referendumit ja Tšehhi Vabariigi raskusi Lissaboni lepinguga on meedias õige vähe kajastatud. Kas teile ei tundu, et komisjoni teabe- ja teabevahetusstrateegiat tuleks nüüd tõhustada, arvestades pakilist vajadust Lissaboni lepingu jõustumise järele? See oleks ka poliitiliseks sammuks kriisiga toimetulekul ja sellest väljumisel.
Mairead McGuinness
Ma räägin lühidalt. Esiteks tahaksin kiita volinikku eriti tema pingutuste eest kõnealuses küsimuses. Endise ajakirjanikuna võin märkida, et kuigi volinike koosolek võib olla huvitav volinikele, ei saa me sundida inimesi seda vaatama.
Probleem on selles, et tundetult esitatud teave lihtsalt ei paku huvi, ning ma kardan, et Euroopa on üsna hall ja igav - kui igaühe enda tublidus välja arvata -, nii et te peaksite tegelema selle küsimusega.
Endise ajakirjanikuna võiksin lisada - jube on seda avalikult tunnistadagi -, et ma käisin siin ja komisjonis palju kordi ning need hallid seinad ja igavad ettekanded ei tekitanud mu Euroopa geenides küll mingit elevust. Te peate selle küsimusega tegelema. Lõpetuseks olgu öeldud, et kui Iiri valitsus oleks, nagu te märkisite, paremini kuulanud, paremini selgitanud ja kohapeal tegutsenud, siis oleks referendumil öeldud "jah”.
Juhataja
Küsimustele 38 kuni 41 vastatakse kirjalikult.
Georgios Papastamkos
(EL) Kas asepresident ehk oleks nii kena ja vastaks mu lisaküsimustele?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Arvan, et juhataja ehk unustas anda mulle võimaluse teie konkreetsetele küsimustele vastamiseks. Loomulikult saame me referendumil juhtunust kasulikke õppetunde ja ma leian, et teil on õigus, kui märgite, et positiivse vastuse saamiseks oleks vast tulnud korraldada rohkem visiite. Me järgisime sel ajal meile antud nõu ja austasime täielikult Iirimaa soovi, et me hoiduksime nende arutellu sekkumisest, kuid nüüd soovivad iirlased sellistel juhtudel ehk rohkem osalejaid kutsuda. Olen innustanud kõiki oma kolleege sinna minema ja iirlastega arutelusid pidama. Ma kardan, et kui seda televisioonis üle kantakse, ei mõju see alati nii veenvana, kuid me oleme meediale tähelepanu eest tänulikud.
Praegu valmistame me koos Iiri valitsusega ette vastastikuse mõistmise memorandumit, milles võtame vaatluse alla kõik selle, mis vajab veel tegemist - nii lähiajal kui ka kaugemas tulevikus -, et tagada parem kodanikuharidus, töötamine käsikäes ajakirjanikega, ehk mõnede kõnealuste küsimuste emotsionaalsem käsitlemine, austades samal ajal Iirimaal kehtivaid seadusi ja sealset korda.
Me õpime juhtunust ning ma arvan, et me järgimegi teie nõuannet ja lähme sinna, et vastata kõigile küsimustele alates põllumajandusest ja kalanduspoliitikast kuni kaubanduseni. Just sel moel tulebki raskustega rinda pista. Ma loodan, et me tekitame aktiivse arutelu. Aitäh, et te mulle selle aja andsite.
Juhataja

Teema: Aafrika-sisene ränne
Riigisiseste probleemide kuhjumine paljudes Aafrika riikides ja Euroopasse välja rändamise lootus on põhjustanud kümnete tuhandete Saharast lõunasse jäävate riikide elanike suundumise põhjapoolsetesse riikidesse, näiteks Liibüasse, Marokosse, Mauritaaniasse ja Senegali.
Kas komisjonile on sealne olukord teada? Kui jah, siis kas kavatsetakse võtta mingeid meetmeid, et parandada nende Aafrika-siseste migrantide viletsaid elutingimusi ja leevendada sellisest ebanormaalsest demograafilisest rändest Põhja-Aafrika riikidele tulenevat survet?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Nüüd jõudsime täiesti teistsugusesse poliitikavaldkonda. Komisjon on täiesti teadlik vaesusest, mis koos teiste asjaoludega, näiteks ebastabiilsusega, kliimamuutusega ja inimõiguste rikkumistega, sunnib sealseid inimesi alustama ränkrasket, mõnikord traagiliselt lõppevat teekonda. Komisjon tegutseb aktiivselt kõigis neis küsimustes, eeskätt nende riikidega peetava poliitilise dialoogi kaudu ja vaesusega võitlemise eesmärki teeniva Euroopa Arengufondi kaudu.
Ceuta ja Melilla traagilistele sündmustele reageerides ning seoses 2005. aasta lõpus Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud üldise lähenemisviisiga soovis Euroopa Liit pidada Aafrikaga struktureeritud dialoogi, et arutleda rände ja arengu seoste üle Lääne-Aafrika rändeteed hõlmavas Rabati protsessis, mille järelmeetmetest räägitakse varsti, 25. novembril Pariisis toimuval konverentsil, ning Aafrikat tervikuna hõlmavas Tripoli protsessis.
Rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerlus algatati 2007. aasta detsembris Lissabonis toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika tippkohtumisel. Selle põhiideeks on see, et partnerluses tuleks leida rändeprobleemidele lahendused, sidudes need tööhõiveküsimustega.
6. oktoobril arengu ja humanitaarabi voliniku ning Mali presidendi Amadou Touré poolt Bamakos avatud rändealane teabe- ja juhtimiskeskus on näide komisjonis edendatava tervikliku lähenemisviisi praktilisest rakendamisest. Komisjon on pealegi valmis looma samalaadset asutust ka mujal Lääne-Aafrikas.
Mis puutub migrantide elutingimustesse, siis rände- ja varjupaigaprogrammi üks eesmärke on kaitsta migrantide huve, parandades selleks muu hulgas transiidi- ja sihtriikide, näiteks Põhja-Aafrika riikide haldussuutlikkust ning sidusrühmade suutlikkust migrantide abistamisel, eriti teatud tingimustes.
Näitena võib tuua projektid, millele ühendus on kõnealuse programmi raames hiljuti raha eraldanud: pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste edendamisel võtmerolli mängiva pagulaste ülemvoliniku ameti töö jätkamine Liibüas; rahvusvaheliste migrantide elutingimuste parandamine Põhja-Aafrikas; kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse tõstmine migrantide õiguste edendamisel Põhja-Aafrikas ning programm, millega aidatakse migrantidel pöörduda vabatahtlikult ja mõistlikel tingimustel Liibüast ja Marokost tagasi koju.
Lõpetuseks ütlen, et komisjon rahastab kõnealusest programmist paljusid projekte Saharast lõuna poole jäävates riikides, pöörates tähelepanu ebaseadusliku rände ennetamisele, seadusliku rände edendamisele, rände ja arengu vahelistele seostele ning pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste kaitse edendamisele.
Manuel Medina Ortega
(ES) Suur tänu, proua asepresident, sain teilt minu tõstatatud teema kohta palju teada ja ma tänan teid üksikasjaliku teabe eest. Ma leian, et komisjoni uus etapp on oluline. Eriti just Bamako projekt juhatab Euroopa Liidule rändeküsimuses suuna kätte. Ma tean, et seda alles alustati, nii et mu küsimus on tõenäoliselt ennatlik, kuid tahaksin komisjonilt küsida järgmist. Kui see Bamako (Mali) projekt annab rändeküsimuses häid tulemusi, siis kas komisjon peab võimalikuks kasutada seda kogemust ka teistes Vahemere lõunakalda riikides?
Colm Burke
Härra juhataja, tahtsin lihtsalt teha korralduslikust küljest ühe märkuse seoses eelmise istungiga. Mul on kahju, et pean selle praegu tõstatama, kuid eelmisel istungil anti kolmele omavahel tihedalt seotud küsimusele - nr 38, 39 ja 40 - aega vähem kui 15 minutit.
Pean kahetsusväärseks, et neid ei käsitletud, sest minu meelest oleks tulnud seda teha, ent ometi jäeti selleks eelmisel istungil vaid 15 minutit. Olin aru saanud, et jäetakse 20 minutit.
Juhataja
Leian, et teil on õigus. Ma panen selle kirja, kuid ma ei saa praegu selles osas midagi rohkemat teha.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Ka mina saan selles ametis pidevalt uusi asju teada. Ma olen saanud teada, et samalaadseid projekte - nagu Bamako projekt - kavandatakse ka teiste Lääne-Aafrika riikide jaoks, näiteks Senegali jaoks. Seega tundub see küsimus juba kavas olevat ja komisjon tegeleb hoolsalt samasuguste projektide väljatöötamisega teiste riikide jaoks.
Juhataja

Teema: Dialoogi alustamine Kuubas
23. juuni 2008. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldused on leidnud väga laialdast heakskiitu Kuuba demokraatlikes ringkondades, kes hindavad seda, et kõigi poliitvangide tingimusteta vabastamine on üks Euroopa Liidu prioriteete, ning seda, et EL toetab inimõiguste austamist ja tegelikku edasiminekut pluralistliku demokraatia suunas.
Kas komisjon võiks järeldustes võetud kohustusi arvestades öelda, kas volinikud on juba loonud kontakte Kuuba kodanikuühiskonna esindajate ja demokraatliku opositsiooniga? Milliseid tõhusaid meetmeid kavatseb komisjon edaspidi võtta, et veelgi arendada dialoogi nimetatud esindajatega, ning kuidas kavatsetakse tagada, et kodanikuühiskonnale kasu tooma mõeldud meetmeid (näiteks sotsiaalset lõimumist ja ühtekuuluvust soodustavaid "mikroprojekte”) ei hakka lõpuks kontrollima ametlikud organid?
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Komisjon suhtleb korrapäraselt ja vahetult kõigi maailma riikide, sealhulgas Kuuba kodanikuühiskonnaga. Komisjoni rolli Kuubal hindavad ja toetavad nii kodanikuühiskond kui ka opositsioonilised rühmitused. Komisjoni delegatsioon Kuubal võtab korrapäraselt vastu kodanikuühiskonna ja opositsiooniliste rühmituste esindajaid ning komisjoni talitused Brüsselis viivad läbi nn avatud uste poliitikat kõigi isikute ja organisatsioonide suhtes, kes soovivad pidada konstruktiivset arutelu Kuuba või mõne muu riigi teemal.
Kohtumiseks, kus taasalustati Euroopa Liidu ja Kuuba dialoogi kooskõlas 23. juuni Euroopa Ülemkogu järeldustega, millega lõpetati 2003. aastal vastu võetud diplomaatilised meetmed, oli Euroopa Liidu eesistujakolmiku Kuuba-teemaline kohtumine Pariisis 16. oktoobril 2008. Tänu seal valitsenud positiivsele suhtumisele said võimalikuks otsekohesed ja avatud arutelud ühist huvi pakkuvatel teemadel, milleks olid näiteks finantskriis, inimõigused, koostöö Kuubaga ja ÜRO reform.
Komisjon on kindlalt veendunud - ning arengu ja humanitaarabi volinik on seda korduvalt öelnud -, et otsekohene ja avatud dialoog Euroopa Liidu ja Kuuba vahel on parim raamistik kahe poole ühiste murepunktide, sealhulgas inimõiguste küsimuse arutamiseks.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Härra Yañez-Barnuevo nimel tänan teid vastuse eest. Siiski, proua volinik, pean ütlema, et härra Micheli teod, sõnad ja žestid on eriliselt olulised Kuuba demokraatliku opositsiooniga loodud vahetutes sidemetes ülemkogu prioriteete puudutavate järelduste elluviimise teemal ning vähendavad Castro kohutava diktatuuri mõju ja innustavad vabadusele.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Ma edastan loomulikult oma kolleegile kõik parlamendis kuuldud vastused ja reaktsioonid. Minu meelest külastas ta Kuubat just hiljuti, kuid seni ei ole meil muidugi olnud võimalust sellel teemal pikemalt aru pidada. Kui ma teda ikka õigesti tunnen, siis pakub see kindlasti talle huvi ning ta on avatud ja valmis kuulama. See on muidugi vaid osa edaspidi meie ees seisvast ülesandest. Kindlasti huvitab see ka komisjoni.
Juhataja
Teiste suuliste küsimuste esitajad ei ole kohal ja seega vastatakse küsimusele nr 51 kuni 58 kirjalikult.

Teema: Euroopa kui teadlaste jaoks atraktiivsem paik
Statistika kohaselt lõpetab Euroopa Liidu ülikoolides kitsalt teaduse erialadel rohkem tudengeid kui USAs või Jaapanis. Ometi näitavad uurimused, et Euroopa ei suuda säilitada teadusuuringutega tegelevate teadlaste kõrget osakaalu ja toimub "ajude äravool” väljapoole Euroopa Liitu. Selline olukord tekitab põhjendatud muret, eriti ajal, kui Euroopa püüdleb maailma kõige dünaamilisemaks, teadmuspõhiseks majanduspiirkonnaks saamise suunas.
Mis on sellise suundumuse peamisteks põhjusteks ja mida toob see kaasa Euroopa Liidule? Kas komisjoni käsutuses on statistikat iga liikmesriigi teadusuuringutega tegelevate teadlaste tööhõive kohta?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Teadlased on teadmiste loomisel, edasiandmisel ja kasutamisel kesksel kohal. Nad on Euroopa jaoks võti, millega tehakse tegelikkuseks viies vabadus - teadmiste liikumise vabadus - ja millega kujundatakse teadmuspõhist majandust.
Teaduse valdkonna varustamist inimkapitaliga näitab kõige paremini vastsete ülikoolilõpetajate arv. Haridusküsimuste nõukogu poolt 2003. aastal vastu võetud sihteesmärk suurendada 2010. aastaks liikmesriikide ülikoolilõpetajate arvu 15% ja parandada nende soolist tasakaalu, on saavutatud. 2006. aastal sai Euroopa Liidu 27 liikmesriigi kõrgkoolides matemaatika, teaduse ja tehnoloogia alal ülikoolidiplomi ligikaudu 200 000 tudengit rohkem kui 2000. aastal.
Ilmselgelt ei hakka kõik lõpetanud tööle teadusuuringute vallas. Euroopa Liidu puhul mängib rolli veel asjaolu, et kuna teiste mandritega võrreldes on Euroopas eraallikatest tulevate teadusinvesteeringute osakaal väiksem, siis on Euroopa Liidu turg teadlaste jaoks kitsam kui meie konkurentidel.
Lisaks käib kõva konkurents kõige andekamate teadlaste ligimeelitamiseks ja hoidmiseks. Tegemist on eelkõige konkurentsiga teaduse ja muude majandusvaldkondade vahel. Samuti käib aga konkurents riikide ja maailma piirkondade vahel - eriti USA, kuid üha enam ka Hiina ja India vahel.
Euroopa Liit seisab silmitsi Euroopa teadlaste põlvkonna peatse pensionile minekuga, ilma et oleks lootust neile kõigile mantlipärijad leida. Olukord muutub hullemaks, kui noori ei meelitata teadustöö juurde. Kaalul on see, kas Euroopa suudab pikemas perspektiivis püsida maailmatasemel kohana teadus- ja arendustegevuse jaoks.
Tõsiasi on see, et Euroopa teadlased on endiselt silmitsi tõsiste takistustega ja võimaluste vähesusega. Euroopa teadlastega rääkides kuulen ebaatraktiivsetest töötingimustest ja karjääriväljavaadetest, sageli ebakindlast staatusest ja lühikese tähtajaga lepingutest. Pealegi koolitatakse paljusid teadlasi jätkuvalt moel, mis ei õpeta neile tänapäevases teadmuspõhises maailmas vajaminevaid oskusi. Väga mõjukad asjaolud muudavad teadlastele ebasoodsaks liikumise kõrgkoolist tööstusesse ja vastupidi. Lisaks takistab Euroopa teadlaste tööturu struktuuriline killustatus teadlaste riikidevahelist liikuvust Euroopa Liidu sees - seda eelkõige avatud ja saavutustel põhineva värbamistava puudumise ning kultuuriliste eripärade tõttu ning samuti äärmiselt liikuvate töötajate ette kerkivate probleemide tõttu näiteks sotsiaalkindlustuse, maksustamise ja täiendavate pensioniõiguste valdkonnas.
Seega on ülim aeg, et Euroopa intensiivistaks oma pingutusi ja tagaks vajaliku arvu teadlaste olemasolu eelseisvatel aastatel. Just seepärast tegi komisjon mais ettepaneku algatuseks "Euroopa partnerlus teadlaste jaoks” ehk liikmesriikidega ja nende vahel tehtavaks partnerluseks, milles sisaldub eesmärgipärane raamistik kiire edu saavutamiseks paremat karjääri ja suuremat liikuvust tagavates võtmevaldkondades kogu Euroopas.
Nõukogu kiitis algatuse heaks ning peagi hakkame me seda riiklikele tegevuskavadele ja vastastikusele õppimisele keskenduvat kava ellu viima. Samuti on kavas edusammude tõenditel põhinev jälgimine ning liikuvuse ja karjäärimustrite kohta andmete kogumine. Seega, kuna meil on praegu väga vähe andmeid, on eesmärgiks leida paremaid statistilisi andmeid, mille järele lugupeetud parlamendiliige küsis. Meil on palju muid andmeid, kuid mitte neid konkreetseid näitajaid.
Teadlastele mõeldud Euroopa partnerlust käsitlev komisjoni teatis on praegu arutusel parlamendis. Komisjon ootab huviga parlamendi arvamust, mis loodetavasti tugevdab meie ühist püüdlust seoses Euroopa teaduse tulevikuga.
Emmanouil Angelakas
(EL) Härra juhataja, tänan volinikku tema vastuse eest. Mul on veel täiendav küsimus teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kohta, mille maht on 54 miljonit eurot. Kas te, härra volinik, oskate praegu, 18 kuud pärast teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi algust öelda täpsemalt, kuidas see edeneb, millised riigid on selle rahuldavalt ellu viinud, millised on peamised probleemid ja kas komisjon kavatseb koostada rahastamise raamprogrammi kohta eduaruande?
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, huvipakkuvus teadlaste jaoks sõltub loomulikult ka saadavast netopalgast. Kas me peaksime koos volinik Kovácsiga töötama ettepaneku kallal, mis aitab teadlastel pääseda oma sissetulekult maksude maksmisest ja tagab, et teadusasutustele tehtavad annetused on samuti maksuvabad või siis käsitatavad tegevuskuludena? Selline süsteem juba toimib USAs. Kas oleks ehk võimalik teha võrdlusuuring, et ka meie saaksime selles valdkonnas stiimuleid pakkuda?
Gay Mitchell
Tahaksin volinikult küsida, et kui ta juba arutab uuesti neid küsimusi ja kuulab parlamenti, siis kas ta hakkab uuesti käsitlema ka eetiliste teadusuuringute ja eetiliste teadlaste küsimust. On väga selge, et embrüote hävitamine ei ole enam vajalik ja uurimiseks on avanenud palju muid võimalusi. Kas volinik hakkab eraldama vahendeid neile teistele võimalustele, et me saaksime pöörduda tagasi läbinisti eetiliste teadusuuringute aluste juurde Euroopa Liidus?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Tahan alustuseks öelda, et loomulikult hoiame end kursis kõigi raamprogrammi kohta käivate andmete ja muu teabega. Andmed on kättesaadavad ja me võime need teile esitada.
Samuti on ette nähud korrapärased seirearuanded, mida on kavas esitada kuni aasta lõpuni, ja lisaks koostatakse eduaruanne - arvan, et see valmib 2009. aasta mai lõpuks. Eduaruanne on aga midagi hoopis ulatuslikumat, sisaldades mõtteid selle kohta, kuidas me peaksime edasi liikuma. Raamprogrammi loogilise elluviimise üheks osaks on silma peal hoidmine tegevusel ning investeerimisel ja eraldatud raha kulutamisel.
Mis puudutab maksuvaba tulu, siis olen alati pooldanud teadus- ja arendustegevust soodustavaid meetmeid, sealhulgas tulu vabastamist maksudest. Üks küsimus, millega me praeguses kriisis ja rasketes olukordades tegelema peame, on see, kuidas stimuleerida teadus- ja arendustegevust; seega ei ole me ettevõtetega samas olukorras. Need kaaluksid surve tõttu kindlasti teadus- ja arendustegevusse investeerimise vähendamist.
See on üks võimalik tee, kuid samuti peame olema teadlikud paindlikust stabiilsuse ja kasvu paktist, mida me peame järgima, ning me peame arvestama, et olukord ei ole kõigis liikmesriikides kindlasti mitte samasugune. Liikmesriigid kasutavaid erinevaid strateegiaid, mis määrati kindlaks headel aegadel, kui majandusel läks paremini.
Lõpetuseks: te küsisite eetilise lähenemisviisi kohta, mida nimetati ka ühes teises küsimuses. Arvan, et oleme tõesti palju investeerinud sellesse, et jõuda kokkuleppele meie teadus- ja arendustegevuse eetilise lähenemisviisi alustes ning ka raamprogrammide kasutamise juhtudes. Kokkuleppele jõudmine on keeruline. Euroopa Liidu liikmesriigid on eri arvamusel ja me võime olla päris uhked, et oleme suutnud määrata kindlaks selged eetilised menetlused, mis on tegelikkuses tõestanud oma põhinemist tõelisele eetikale.
Bernd Posselt
(DE) Härra juhataja, tahaksin vabandust paluda. Harilikult olen ma väga täpne, kuid täpsusel on alati kaks tahku ja infotunni toimumisaeg oli edasi lükatud. Seega viibisin ma oma fraktsiooni koosolekul ja niipea kui nägin ekraanil, et sõna hakkab võtma volinik Potočnik, tulin jooksuga siia ja jõudsin kohale samal ajal, kui ta alustas. Tahaksin paluda, et oleksite nii lahke ja võtaksite käsitleda minu küsimuse nr 42, sest ma jõudsin istungile samal hetkel, kui volinik Potočnikule sõna anti. Te ehk ei näinud mind, kuid ma saabusin siia joostes.
Juhataja
Härra Posselt, me juba nägime, et te saabusite, kuigi hilinesite pisut. On selge, et teie ei ole selles täiesti põhjendatud hilinemises süüdi, ning juhatus otsustas vahepeal minna järgmise päevakorras oleva küsimuse juurde. Me teeme aga kõik võimaliku, et teie küsimust selle küsimusteringi jooksul käsitletaks.

Teema: Rohelise tehnoloogia rahastamine
Praegustes majanduslanguse ja varustuskindluse suureneva ebastabiilsuse oludes ootavad inimesed, et Euroopa Liit võtaks juhirolli. On aeg, et Euroopa Liit ja liikmesriigid kiirendaksid hoogu ning toetaksid uuendustegevuse ja tehnoloogia ulatuslikumat rahastamist. Peame edastama sõnumi, et Euroopa Liit suudab asuda keskkonnahoidliku tehnoloogia alal juhtpositsioonile kogu maailmas, kui me tegutseme nüüd, mitte hiljem. Kliimamuutuse katsumus kätkeb võimalusi investoritele, teadus- ja arendustegevusele ning ettevõtlusele ja töökohtadele.
Kas Euroopa Komisjon võiks visandada praegused ja tulevased kavad keskkonnahoidliku tehnoloogia investeeringute rahastamiseks teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendast raamprogrammist?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Komisjon toetab lugupeetud parlamendiliikme sõnavõtus esitatud analüüsi täielikult.
Me oleme keskkonnahoidliku tehnoloogia vallas eesliinil ning me peame seda positsiooni hoidma ja kindlustama. See toetab ka Euroopa Liidu kui eestvedaja positsiooni rahvusvahelistel kliimamuutuse vastu võitlemise aruteludel. Tänu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendale raamprogrammile, mille väljatöötamises etendas aktiivset rolli ka Euroopa Parlament, on Euroopa Liidul head võimalused oma teadus- ja arendustegevusele mõeldud vahendite kiireks suunamiseks uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamise toetamisse.
Komisjon pingutab kõvasti, et raamprogrammi maksimaalselt ära kasutada. Seni vastu võetud ühistest tehnoloogiaalgatustest kaks on täielikult mõeldud keskkonnahoidlikule tehnoloogiale: "Puhas taevas”, mida Euroopa toetas 800 miljoni euroga, ning "Vesinik ja kütuseelemendid”, mis sai ühenduselt 450 miljonit eurot.
Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu pakuvad parlament ja nõukogu meile kindlat tuge. Komisjon on teinud algatuse, millega suurendatakse teadus- ja arendustegevuse vahendite tõhusust energiauuringute valdkonnas. Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava on pühendatud keskkonnahoidlikule tehnoloogiale. Selles kutsutakse üles viima ellu kuus uut Euroopa tööstusalgatust (tööstuse juhitavad programmid: tuuleenergia, päikeseenergia, CO2 sidumise ja säilitamise, elektrivõrkude, bioenergia ning säästva tuumalõhustamise algatused) ning rajama Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liit (teadusuuringutepõhised programmid).
Euratomi seitsmes raamprogramm on peamine olemasolev lühiajaline meede, millega saab toetada nende algatuste elluviimist. Kahtlemata läheb aga tarvis enamat kui üksnes Euroopa Liidu pingutused. Ühenduse raamprogrammi tuleks seega kasutada liikmesriikide ja muidugi ka erasektori algatuste stimuleerimiseks. Selleks on vaja pisut muuta käsitlusviisi: pelgalt projektide kaasrahastamise asemel tuleks neid tegelikult hoopis suunata ja võimaldada üheskoos tegutsemist ühise kavandamise teel.
Analüüsides raamprogrammi kolme esimese elluviimisaasta kõiki tööprogramme, hindab komisjon, et 37% teadus- ja arendustegevuse vahenditest rahastatud küsimustest puudutab keskkonnahoidlikku tehnoloogiat. Nelikümmend protsenti pärast 2007. aastal tehtud ettepanekute esitamise üleskutseid võetud kulukohustustest, mis jäävad eriprogrammi "Koostöö” alla, toetavad samuti keskkonnahoidliku tehnoloogia alast teadus- ja arendustegevust.
Jälgimaks seitsmenda raamprogrammi panust säästvasse arengusse üldiselt ja eelkõige keskkonnahoidlikusse tehnoloogiasse, loob komisjon seiresüsteemi, mis peaks töövalmis olema järgmise aasta esimesel poolel.
Oma teatises "Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik”, mis võeti vastu käesoleva aasta 29. oktoobril, rõhutab komisjon samuti teadus- ja arendustegevusse investeerimise ning hariduse rolli, samuti Euroopa konkurentsivõime suurendamist meie majanduse üha keskkonnahoidlikumaks muutmisel.
Üldisemalt tuleks märkida, et lisaks seitsmenda raamprogrammi rahale ja algatustele on olemas veel terve hulk Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogiaga seotud tegevuspoliitika algatusi ja toetusprogramme, nagu keskkonnatehnoloogiate tegevuskava, konkurentsivõime ja uuendustegevuse kava, millele hiljuti lisandus juhtivate turgude algatus ning säästva tootmise ja tarbimise tegevuskava.
Komisjon loodab, et mu vastus veenis lugupeetud parlamendiliiget selles, et me tegutseme igakülgselt seitsmenda raamprogrammi vahendite kasutamisega, et tõesti muuta meie teadusuuringud ja majandus keskkonnahoidlikumaks.
Seán Ó Neachtain
(GA) Härra juhataja, ma soovin tänada volinikku nii põhjaliku vastuse eest.
Mis puudutab ookeanide ja merede uuringuid ning meretehnoloogiat ja -teadust, siis kas on võimalik saada Euroopa Liidu seitsmendast raamprogrammist toetust mereuuringute laiendamiseks ja meretehnoloogia parandamiseks?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Vastus on kahtlemata jaatav. Arutasime just eile tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis seda konkreetset algatust, mis on mõeldud mere ja mereküsimuste jaoks. Tahame kõnealuses valdkonnas suuremat edu saavutada, sest selle olukord on äärmiselt keeruline. Kogu ookeanide valdkond on äärmiselt kompleksne, kuid meie elu, meie elustiil mõjutab samuti ookeanide ökosüsteeme. See väärib erilist tähelepanu, mis peaks väljenduma teadusuuringute uutmoodi korraldamises selles valdkonnas: mere- ja merendusuuringutega tegelejad tuleks kokku tuua ning ka liikmesriikide pingutusi tuleks kombineerida teistmoodi kui praegu. See on uutmoodi mõtlemine, mida võiks pidada uudseks mõtlemiseks ühise kavandamise kontekstis, mida ma eespool mainisin. Kahtlemata pöörame sellele tähelepanu ka edaspidi.
Juhataja
Daamid ja härrad, peame püüdma tulla toime infotunni ajakava muudatustega ning austama kõiki ja üritama anda kõigile võimaluse oma küsimusi esitada. Selleks püüame käsitleda kõiki veel vastamata küsimusi, kuid pärast voliniku vastust saan ma anda sõna üksnes selle küsimuse esitanud liikmele. Me ei rahulda ühtegi muud sõnavõtutaotlust, sest see teeks lõpptulemuseni jõudmise raskeks.
Avril Doyle
Härra juhataja, ma tean, et ma alles saabusin, kuid vaatasin ühte väga olulist fraktsiooni koosoleku ülekannet; mind huvitab aga see, miks me ei käsitle küsimusi õiges järjekorras. Mul ei ole tõesti võimalik praegu siia jääda. Ma tulin täpselt oma küsimuse ajaks, kuid nüüd on küsimuste järjekord segi löödud. Ma palun teil tungivalt algsest päevakorrast kinni pidada, härra juhataja.
Juhataja
Proua Doyle, ma ei ole muutnud küsimuste järjekorda. Kahjuks tekkis viivitus, milles härra Posselt kuidagi süüdi ei olnud. Kuna volinike infotunni aega oli muudetud, jäi härra Posselt 30 sekundit hiljaks. Lähen seega tagasi härra Posselti küsimuse juurde ja kohe pärast seda võtame ette proua Doyle'i küsimuse.

Teema: Kloonimine
Komisjonis käib praegu üldine arutelu kloonimise üle. Mis on selle arutelu eesmärk ja millistele kesksetele põhimõtetele see tugineb?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Tegemist on kahtlemata keerulise ja mitmetahulise valdkonnaga. Komisjoni arutelul kloonimise üle käsitletakse somaatiliste rakkude tuuma siirdamise (SCNT) kasutamist, pannes erilist rõhku põllumajandusloomade kasvatamisele ning neilt kloonitud loomadest ja nende järglastest saadavate toiduainetega tegelemiseks.
Küsimused, mis tekivad sellise kloonimismeetodi kasutamisel kariloomade paljundamiseks ja põllumajanduslikus toidutööstuses, on eelkõige seotud loomade tervise ja nende heaoluga. Kloonitud loomadest ja nende järglastest saadavate toiduainete ohutuse puhul tekivad küsimused eelkõige seoses võimalike ohtudega inimeste tervisele ning seoses tarbijate õigusega saada teavet.
Arutelus ei käsitleta SCNT kasutamist teadusuuringutes. Komisjon on hoidnud end SCNT tehnoloogiaga kursis alates 1996. aastast, kui sündis esimene kloonitud imetaja, lammas Dolly. Aastal 1997 palus komisjon biotehnoloogia eetika nõustajate töörühmal koostada arvamus kloonimise eetilisuse kohta.
Aastal 2004 rahastas komisjon kuuenda raamprogrammi raames projekti "Cloning in Public”. Tänu sellele algatati üleeuroopaline arutelu, mis oli esimene võimalus pidada akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonnaga sissejuhatavaid arutelusid põllumajandusloomade kloonimise eetiliste, õiguslike ja muude ühiskondlike tahkude üle. Uuringus jõuti järeldusele, et üldsus ei ole kloonimise ja sellega kaasnevaga eriti kursis. Teadusuuringute Ühiskeskus avaldas 2007. aastal ajakirjas Nature Biotechnology uurimuse selle kohta, millised on tulevikus võimalused kloonimistehnoloogia kasutamiseks ärilistel eesmärkidel. Uurimuses anti ülevaade loomade kloonimise äriliste eesmärkidega rakenduste tasemest kogu maailmas ning kavandatavatest toodetest ja nende eeldatavast turule jõudmise ajast. Kokkuvõtteks leiti, et kloonitud loomi ei ole Euroopa Liidu turgudele oodata enne 2010. aastat ja et esimeseks kloonitud loomadelt saadavaks kaubaks võib olla loomade paljundusmaterjal - sperma.
Viimastel aastatel on komisjonile laekunud teave, et somaatiliste rakkude tuuma siirdamine põllumajandusloomade paljundamiseks on eriti just kolmandates riikides, eeskätt USAs jõudmas kaubanduslikku etappi. USA Toidu- ja Ravimiameti teadlased jõudsid 2008. aasta jaanuaris koostatud aruandes lõplikule riskianalüüsile tuginedes järeldusele, et kloonitud loomadest ja nende järglastest saadavate toiduainete tarbimine on ohutu seni, kuni loomad ise on terved, mis on ka toiduohutuse üldpõhimõte. Toiduahelasse võetakse vaid terved loomad.
Valmistamaks ette teadlikku poliitilist arutelu, palus komisjon 2007. aastal Euroopa Toiduohutusametil (EFSA) hinnata praeguseid ja võimalikke ohte, mida sellise tehnoloogia kasutamine toiduainete tootmisel tekitab, ning palus ka eetika Euroopa töörühmal koostada arvamus loomade toiduks kloonimise kohta. Töörühm esitas oma arvamuse jaanuaris 2008 ja toiduohutusamet juulis 2008. EFSA sõnul ei leidu praeguste teadmiste juures mingeid tõendeid selle kohta, et tervetest kloonitud loomadest saadud toiduained erineksid toiduohutuse osas tervetest tavapäraselt aretatud loomadest saadud toiduainetest. Mis puutub kloonitud loomade üldisesse tervisesse, siis EFSA arvamuse kohaselt puuduvad selles osas igasugused tõendid kahjuliku mõju kohta kloonitud kariloomade või sigade sugulisel teel paljundatud järglastele. Siiski ei ole kloonitud loomi ega nende järglasi uuritud veel kogu nende loomuliku eluea jooksul.
Praegu ei näe eetika Euroopa töörühm veenvaid argumente, mis õigustaksid toiduainete tootmise kloonitud loomadest ja nende järglastest.
Komisjon taotles ka Eurobaromeetri küsitluse läbiviimist, et saada teada eurooplaste suhtumist loomade kloonimisse. Tulemused avaldati 2008. aasta oktoobris. Selgus, et 58% vastanutest olid loomade toiduks kloonimise vastu.
Komisjon kaalub nüüd hoolikalt neid eri aspekte, et valmistada ette mitteametlik poliitiline arutelu somaatiliste rakkude tuuma siirdamise kasutamise üle põllumajandusloomade paljundamisel ja toiduainete tootmisel. Kui peetakse vajalikuks reguleerivat õigusraamistikku edasi arendada, on oluline meeles pidada, et uued sätted peavad loomulikult olema kooskõlas EÜ asutamislepingu ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega.
Bernd Posselt
(DE) Härra juhataja, tahaksin tänada teid vastutulelikkuse eest ja härra volinikku tema positiivse vastuse eest. Mul on vaid üks küsimus. Kas komisjon võib kindlalt öelda, et inimeste kloonimine mis tahes kujul ei ole ega saa olema selle strateegia osaks?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Praegu kohaldatavate eeskirjade kohaselt on see välistatud. Meie järgitavad reeglid ei luba kohe kindlasti selliseid teadusuuringuid, mille eesmärk on inimese kloonimine.
Juhataja

Teema: Euroopa Teadusnõukogu
27. ja 28. veebruaril 2007. aastal loodi eesistujariigi Saksamaa kutsel Berliinis toimunud avakonverentsil ametlikult Euroopa Teadusnõukogu. Selle üks eesmärke on edendada täielikult teadlaste algatatavat või altpoolt lähtuvat "eesliiniteadust”.
Kas komisjon võiks selgitada, mida peetakse silmas teadlaste algatatava või altpoolt lähtuva "eesliiniteaduse” all? Ja milliseid edusamme on selles valdkonnas seni saavutatud?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Niisiis, ma teen lühidalt. Euroopa Teadusnõukogus järgitav teadlaste algatuse lähenemisviis tähendab, et toetatakse eesliiniteadmiste valdkonda jäävaid projekte, mida viivad läbi teadlased oma vabalt valitud teemal ja mis tahes teadusharus. Nii jääb neile valikuvabadus.
Euroopa Teadusnõukogu paneb "eesliiniteadust” toetades rõhku valdkonnaülestele projektidele ja teedrajavaile teadusuuringutele.
Tänase seisuga - nüüd räägin ma edusammudest - on Euroopa Teadusnõukogu kutsunud kahel korral üles esitama taotlusettepanekuid ja Euroopa teadusringkonnad on reageerinud sellele äärmiselt entusiastlikult. Noored teadlased esitasid eelmisel aastal arvukalt taotlusettepanekuid - 9167 - alustava sõltumatu teadlase toetuse saamiseks ning sellel aastal laekus üle 2000 taotluse edasijõudnud teadlase toetuse saamiseks. Selline aktiivne osalemine räägib huvist Euroopa Teadusnõukodu vastu ja kinnitab, et altpoolt lähtuva "eesliiniteaduse” rahastamine on kooskõlas vastava pakilise vajadusega Euroopas.
Komisjon on veendunud, et pikaajalised investeeringud "eesliiniteadusesse” aitavad olulisel määral kaasa meie teadmuspõhise ühiskonna parandamisele ja samuti meie uuendussuutlikkusele teadusuuringutes.
Avril Doyle
Kui mõelda eesistujariigi Prantsusmaa eesmärgile luua 2009. aasta lõpuks Euroopa teadusruumi juhtimise menetlus, siis kas komisjon võiks täpsustada, milliseid meetmeid kavatsetakse koostöös liikmesriikide ja parlamendiga võtta, et kehtestada teaduspoliitika hindamise meetodid, tagamaks tõenditel põhineva lähenemisviisi võimaluste olemasolu Euroopa teaduse ning teadus- ja arendustegevuse jaoks.
Milliseid edusamme on Euroopa teadusruumi 2020. aastal käsitlev visioon, milles leppisid kokku eesistujariik Prantsusmaa, nõukogu ja komisjon, toonud kaasa kogu juhtimise valdkonnas siin Euroopa teadusruumis?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Ausalt öeldes on see üsna ulatuslik küsimus. Me peame oluliseks jõuda liikmesriikidega 2020. aasta tulevikukavade osas kokkuleppele, sest see vähendaks kindlasti edasisi arutelusid selle üle, mida me Euroopas ära teha tahame. Me ei peaks ikka ja jälle kordama, kuhu me teel oleme - mis ongi kõige selle mõte. Muidugi ei alga arutelu alles praegu: mõte käidi välja rohelises raamatus 2000. aastal. Minu meelest on see suurepärane, eriti kui arvestada praeguseid muutunud olusid.
Euroopa teadusruumi struktuur ja juhtimine on äärmiselt olulised ning seetõttu peame olema kannatlikud. On selge, et saavutame edu üksnes siis, kui laseme liikmesriikidel tüüri juurde asuda. Euroopa teadusruumist ja selle ergutamisest rääkides ei räägi me peaasjalikult mitte Euroopa tasandil eraldatavate vahendite suurendamisest, vaid pigem sellest, kuidas saaksime parandada oma koostööd - midagi, mis kuulub juba olemuselt institutsioonilise raamistiku aluste hulka mõne meie peamise konkurendi puhul, näiteks USAs, kellega me end võrrelda soovime. Meie eesmärk on niisiis vabatahtlik kohustuse võtmine liikmesriikides, mille kaudu me hakkame praegusega võrreldes tegema rohkem ja paremat koostööd.
Mis puutub teaduspoliitika meetoditesse, siis need kõik tulevad kõnealusel arutelul käsitlemisele. Ma arvan, et seda küsimust tuleb kindlasti arutada, kuid ma ei oska selle kohta midagi täpsemat öelda. Ma tean, et Euroopa teadusruumi lähenemisviis ongi üks neist sammudest, mida Euroopa praegu kõige rohkem vajab.
Juhataja

Teema: Seitsmendast raamprogrammist teadusuuringute rahastamise eetiline kontroll
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (1982/2006/EC) alla käivas taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste eeskirjas on selgelt öeldud, et raha ei eraldata teadustegevusele, mis hõlmab embrüote hävitamist. Kas komisjon on rahul projektide ettepanekute eetilise külje analüüsi edusammudega kõnealuse poliitika elluviimisel?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Seitsmenda raamprogrammi all rahastatav teadusuuringute eetilise külje analüüs tagab põhiõiguste kaitse ja eetikapõhimõtetele kindlaksjäämise.
Inimembrüo tüvirakke puudutavate teadusuuringute puhul tuleb järgida viieastmelist menetlust, mis hõlmab teaduslikku hindamist, eetilise külje kaalumist ja analüüsi, riikliku või kohaliku eetikakomitee heakskiitu teadusuuringu ettepanekule ning ettepanekute esitamist regulatiivkomiteele, nii et otsus langetatakse iga projekti puhul eraldi.
Juulis 2007 esitas eetika Euroopa töörühm ka komisjonile eetikateemalise arvamuse, milles käsitletakse seitsmenda raamprogrammi uurimisprojekte, mille puhul kasutatakse inimembrüote tüvirakke.
Komisjon leiab, et loodud eetilise külje analüüsi mehhanism, milles läbitakse eeltoodud etapid, on olnud ühenduse asjaomaseid sätteid rakendades edukas. Eriti tooksin välja selle, et kuna igasugune inimembrüote hävitamist hõlmav teadustegevus on ühenduse rahastamisest välja jäetud, ei ole seitsmenda raamprogrammi all rahastatud ühtegi selle valdkonna uurimisettepanekut.
Eetilise külje analüüsi eesmärk on tagada, et Euroopa Liit ei eralda raha inimembrüote hävitamist hõlmavale teadustegevusele. Selles mõttes on see raamprogrammi rakendamise lahutamatuks osaks.
Gay Mitchell
Kas volinik võiks kohalviibijatele öelda, kas raamistikku saab kasutada teadusuuringuteks nende inimembrüotega, mis on hävitatud juba enne uuringu alustamist, või on tegemist keelelise küsimusega ja me lihtsalt mängime sõnadega?
Ma pöördun tagasi oma varem esitatud küsimuse juurde ja pärin täpsustuseks üksikasju. Kas volinik võtab meetmeid tagamaks, et tehakse kõik võimalik sellise uurimisvõimalusega kursis olemiseks, mis ei tõstata samu eetilisi küsimusi ja mis annavad sama häid või isegi paremaid tulemusi?
Marco Cappato
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, minu mure on härra Mitchelli omaga võrreldes aga hoopis vastupidine. Teadusuuringuid lubatakse kindlasti nende rakuliinide puhul, mis on juba eemaldatud. Minu meelest on probleem selles, et takistused on nagunii sedavõrd suured, et selle valdkonna teadust karistatakse põhjustel, mis tunduvad eetilised, kuid tegelikult seda ei ole.
Gay Mitchell
Härra juhataja, te märkisite ennist, et lubate volinikule küsimusi esitada ainult algse küsimuse esitajal. Ja siis lubate igaühel tulla ja sõna sekka öelda. Miks nad ise ei esita ettenähtud korras oma küsimusi nende teemade kohta? Te peate olema reeglite kohaldamisel järjekindel, härra juhataja.
Te ütlesite, et lubate küsimusi esitada vaid sellel, kes esitas algse küsimuse, aga nüüd lasete te sellel härral siin esitada küsimusi minu küsimuse teemal. Kui ma oleksin teadnud, et selline küsimus esitatakse, oleksin ma esitanud oma mõtted hoopis pikemalt.
Ebaeetilised teadusuuringud on täiesti tarbetud ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Juhataja
Härra Mitchell, kui ma annan liikmele 30 sekundiks sõna, ei tea ma, kas ta küsib küsimuse või kommenteerib juba esitatud küsimust. Igal juhul oli teil võimalus võtta tänu härra Cappato sõnavõtule vastamiseks täiendavalt sõna. Ma usun, et me kõik võime rahul olla, ja härra Potočnikut kannatlikkuse eest tänades anname nüüd talle sõna viimasele küsimusele vastamiseks.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Nägite, kuid keeruliseks arutelu läheb, kui juttu on eetilistest küsimustest. Just selline Euroopa ongi ja sellisena ta paistabki.
Kui täpne olla, siis inimembrüote tüvirakkude teadusuuringud on lubatud teatud tingimustel, milles leppisid kokku ja mille üle hääletasid nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu. Me pidasime selle üle väga põhjalikult ja igakülgselt aru ning võin kinnitada, et kasutatav menetlus põhineb tõesti väga eetilisel lähenemisviisil.
Selgitasin sissejuhatuses, milliseid samme me oleme astunud ja kuidas otsuseid langetatakse. Esiteks on vaja teaduslikku hindamist. Siis tuleb eetilise külje hindamine Euroopa Liidu tasandil, seejärel eetilise külje hindamine iga liikmesriigi tasandil. Kui mõnes liikmesriigis ollakse vastu millegi rahastamisele selles riigis, siis me seda ei rahasta. Seejärel jõuab projekt komiteesse, kus otsuse langetavad liikmesriigid iga projekti puhul eraldi.
Teaduslikul hindamisel on esimeseks küsimuseks see, kas eesmärki on võimalik saavutada ka mõnel muul moel? Ainult siis, kui vastus on eitav, jätkame me selles suunas.
Harilikult pooldab teadlaste valdav enamus kombineeritud meetodit. Ent meie programmide struktuuri vaadates leiaksite te kindlasti, et põhiosa meie rahastatavatest programmidest on seotud täiskasvanud tüvirakkude teadusuuringutega. See on üsna ilmne. Nii me püüamegi järgida siin hääletusel kokku lepitud korda, mis meie arvates töötab.
Colm Burke
Härra juhataja, ma olin täna õhtul siin küsimuste kuulamiseks kohal kell 18.15. Minu küsimus oli istungil järjekorras kolmas. Sellele eraldati 15 minutit. Sellele küsimusele siin anti aga 35 minutit. Minu meelest on ebaaus, kui õigel ajal kohale tulnu küsimusi ei käsitleta, ja ma olen äärmiselt nördinud. Ma soovin, et mu pahameel teatavaks võetaks.
On äärmiselt masendav, kui tulen õigel ajal siia kohale ja siis näen, kuidas küsimustest hüpatakse üle, et teiste inimeste küsimusi vahele sobitada. Minus tekitab see suurt pahameelt.
Juhataja
Härra Burke, ma mõistan teie pahameelt, kuid iga tänaõhtuse küsimusteringi jaoks ette nähtud ajast on kinni peetud. Ent kui seetõttu juhtub, et mõned infotundi lisatud küsimused jäävad käsitlemata, siis ei sõltu see kahjuks mitte istungi juhatajast, vaid juhusest, ja selles osas ei saa ma midagi teha. Ainus, mida ma teha sain, oli - nagu te väga kergesti võite kontrollida - pikendada viimasele küsimusteringile eraldatavat aega mõne minuti võrra, mille eest võlgnen tänu voliniku vastutulelikkusele ja lahkusele. Teiste küsimusteringide ajast ei võetud aga seepärast aega vähemaks.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung katkestati kell 19.50 ja seda jätkati kell 21.00.)
