Horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjad (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu Sharon Bowlesi majandus- ja rahanduskomisjoni nimel komisjonile esitatud suuliselt esitatud küsimuse üle horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjad läbivaatamise kohta - B7-0565/2010).
José Manuel García-Margallo y Marfil
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Selle aasta 31. detsembril lõpeb kaks grupierandi määrust, millest üks on seotud spetsialiseerumiskokkulepetega ja teine teadus- ja arendustegevusega. Komisjon on koostanud kaks seadusandlikku ettepanekut: kaks ettepanekut võtta vastu määrused kehtivuse kaotavate määruste asendamiseks, mis on esitatud täiskogule.
Esialgsete määruste vastuvõtmisest on möödunud tükk aega. Õigusakte on oluliselt muudetud, eriti 2003. aasta moderniseerimispaketiga. Selles valdkonnas on langetatud ülitähtsaid juriidilisi otsuseid ning komisjon on omandanud tegelikus töös päris palju kogemusi, mis on samuti oluline aspekt.
Komisjon alustas asjaosalistega kaks konsultatsioonivooru, mis on hea tava õigusloome vaimus ning üldsuse toetuse saamiseks. Praegu on oluline küsimus järgmine: kuidas kavatseb komisjon ära kasutada asjaosalistelt konsultatsioonide käigus saadud vastused? Kas komisjon kavatseb neid arvestada või visatakse avaldatud arvamused prügikasti? Selles valguses tahavad parlament ja majandus- ja rahanduskomisjoni teada peamiselt kuut asja. Missugused soovitusi ja konkreetseid ideid on esitanud sidusrühmad, mida komisjon kavatseb arvestada määruste koostamisel ja määratlemisel ning selleks et ideed reaalsuseks saaksid?
Teiseks, mida arvab komisjon horisontaalkokkulepetest, mida spetsialiseerumise või teadus- ja arendustegevuse erandimäärused ei hõlma? Mida rääkisid sidusrühmad selles konsultatsioonivoorus? Millised oleksid eelised tööstuse, reaalmajanduse ja konkurentsikaitse seisukohast, kui uute määruste ettepanekutes võetaks arvesse horisontaalkokkuleppeid, mida kaks arutlusalust grupierandimäärust ei hõlma? Kas komisjon kavatseb koostada uusi määrusi, et need hõlmata? Jah või ei? Küsimus on üsna selge.
Kolmas probleem, mida majandus- ja rahanduskomisjonis põhjalikult arutati, on patentide salakaitsmisena tuntud küsimus, mida - nagu volinik teab - esineb, kui üks standardi kehtestamises osalevatest sidusfirmast ei avalda teavet talle kuuluvate patentide või patentide, mida ta kavatseb tulevikus registreerida, kohta. Sellega põhjustatakse tõsist kahju ja probleeme firmadele, kes seda teavet ei valda ning võtavad endale kohustuse toimida kooskõlas kehtestatud näitajatega.
See küsimus on suhteliselt spetsiifiline, sest tegemist on konkurentsi moonutamisega ja siseturu tõketega, mis on meie institutsiooni põhipatt: kas komisjon kavatseb leida lahenduse patentide salakaitsmise probleemile uute määruste eelnõude raamides või leiab ta, et patendiõiguste kuritarvitamise vältimiseks on vaja täiendavaid sektoripõhiseid õigusakte? Kas komisjon on seadnud ülesandeks tagada, et oleks olemas terviklik järjepidev õigusraamistik, ilma et oleks sisemisi vastuolusid konkurentsieeskirjade ja sektoripõhiste õigusaktide vahel intellektuaalomandi õiguste valdkonnas?
Neljas ja viies küsimus on seotud majandusjuhtumise ehk - kui eelistate - konkurentsi juhtimisega. Me oleme aru saanud, et peame koonduma teiste konkurentsiasutustega ühte punkti ja sel puhul on oluline teada, kui suures ulatuses on komisjon määruste koostamisel kasutanud kohtute ning riigisiseste ja rahvusvaheliste asutuste otsuseid.
Viimane küsimus on seotud teemaga, mis on minu komisjoni jaoks eriti tundlik, ja ma olen kindel, et Andreas Schwabil on selle kohta nii mõndagi öelda. See on seotud toiduainete turustusahelaga. Tundub ilmselge, et tootjate seas valitseb ebavõrdsus: ühest küljest põllumajandusettevõtted ja teisest küljest suured tootmisketid. Kas komisjon kavatseb teha midagi, et tagada selle lepingu nõrgema poole võrdse ja ausa kohtlemise tagamiseks? Need on küsimused, millele ma palun teil vastata nii täielikult, selgelt ja täpselt kui võimalik.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Soovin austatud parlamendiliiget küsimuse eest väga tänada, sest tegemist on tõepoolest väga olulise Euroopa Liidu vastutusvaldkonnaga!
Konkureerivad firmad töötavad sageli koos, näiteks teadus- ja arendustegevuses, tootmises, ostmises, toodete standardimises ja infovahetuses. Nagu teate, võib see olla tarbijatele kasulik ja tuua kaasa madalamad hinnad, suurema valiku ja paremad tooted. Need horisontaalkokkulepped - me kutsume neid horisontaalseks, sest koostööd tegevate aktiivsus varustusahelas on võrdne - võimaldavad ettevõtjatel vastata suurenevale konkurentsisurvele ja globaliseerumise tõttu muutuvale turuolukorrale.
On aga ka olemas risk, et sedalaadi kokkulepped võivad kaasa tuua tõsised konkurentsiprobleemid, näiteks kui pooled lepivad kokku hindades, turu jagunemises või piiravad toodangut. Komisjon on viimasel kahel aastal vaadanud läbi horisontaalkokkulepete konkurentsisuunised, kasutades põhjalikku hindamist ja laialdast konsultatsiooni. Uued, selle aasta lõpus eeldatavasti vastuvõetavad eeskirjad on märksa üksikasjalikumad, kasutajasõbralikumad ja selgemad ning annavad paremaid suuniseid selle kohta, mis liiki koostöö on lubatud.
Nagu alati, on komisjon pidanud eri sidusrühmade huvisid hoolikalt tasakaalustama. Uute konkurentsieeskirjade kaks põhikoostisosa on standardite kehtestamine ja teabevahetus. Üldsusega konsulteerimisel kommenteeris umbes kaks kolmandikku sidusrühmadest standardimist.
Euroopa majanduse kui terviku ja konkreetselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori jaoks on hästi toimiv standardite kehtestamise süsteem hädavajalik. Horisontaalsete suunistega edendatakse standardite kehtestamise süsteemi, mis on läbipaistev ja tänu millele on intellektuaalomandi õiguste litsentsimise kulud ennustatavad. Selleks on vaja leida tasakaal standardite kehtestamise protsessi kaasatud eri ärimudelitega ettevõtjate mõnikord vastuoluliste huvide vahel. Spektri ühes otsas on puhas novaator ja teises puhas tootja, mõlemad eri prioriteetide ja vajadustega.
Uute eeskirjadega tagatakse, et on piisavad stiimulid edasiseks uuendustegevuseks ning et standardimise traditsioonilised eelised antakse edasi tarbijatele. Selleks et vältida standardeid kehtestavate lepingute hindamist konkurentsieeskirjade alusel ja nende liigitamist nn safe harbour põhimõtete alla - see tähendab, et neid peetakse konkurentsieeskirjadega kooskõlas olevat - on vaja täita kolm üldist tingimust.
Esiteks peab standardeid kehtestaval organisatsioonil olema tasakaalustatud intellektuaalomandi õiguste poliitika, mille kohaselt tuleb heauskselt avaldada kõik asjakohased intellektuaalomandi õigused, ning intellektuaalomandi õiguseid tuleb litsentsida ausatel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Teiseks peab standardite kehtestamise protsess olema avatud ja läbipaistev, et kõigil asjakohastel osalejatel oleks võimalik osa võtta. Kolmandaks peab standardite kehtestamise protsess olema läbipaistev viisil, mis tagab, et sidusrühmad saaksid end kursis hoida tulevaste, käimasolevate ja lõpetatud töödega.
Te mainisite ka patentide salakaitsmist. Nii ELi kui ka USA juhtumite analüüs näitab, et patentide salakaitsmine võib olla tõeline probleem, mis takistab tööstusel tegemast teadvat valikut standardis valitud tehnoloogiate potentsiaalsete kulude kohta. Komisjoni lähenemisviis on anda standardeid kehtestavatele organisatsioonidele stiimuleid kehtestada selged eeskirjad patentide avaldamise kohta. Kuigi see ei eemalda täielikult ohtu, vähendab see seda.
Teadus- ja arendustegevuse lepingute puhul, millel on piiratud arv osapooli - sageli vaid kaks -, on avalikud konsultatsioonid näidanud vastupidiselt, et tegelikult ei ole reaalset salakaitsmise probleemi, sest pooltel on stiimulid viia uuendused turule ning võimalikud probleemid saab lahendada kohe alguses pooltevaheliste lepingutega.
Mis puutub infovahetusse, siis võib see olla konkurentsi soodustav, kui see võimaldab ettevõtjatel koguda üldiseid turuandmeid, mis aitab neil kliente paremini teenida. Ent võib tekkida olukordi, kus turuinfo vahetamist võidakse kuritarvitada, näiteks kui ettevõtjad kasutavad tundlikku teavet tegutsemise kooskõlastamiseks. Vastusena sidusrühmade tungivale nõudmisele sisaldavad suunised uut peatükki teabevahetuse hindamise üldpõhimõtete kohta konkurentsi seisukohast.
Viimane parlamendi tõstatatud küsimus puudutas ostukooperatiivide küsimust. Komisjon on järjekindlalt uskunud, et ühised osturühmad väikeste jaemüüjate seas võivad konkurentsile kaasa aidata, eeskätt suurte hankijate puhul. Alates 2000. aastast on horisontaalsetes suunistes sedalaadi koostööd teatava turuosa piirini positiivselt hinnatud. Komisjon teeb läbivaatamise tulemusel ettepaneku, et ostulepingud loetakse konkurentsieeskirjadega kooskõlas olevateks, kui osalejate turuosa on 20% või väiksem. Ka komisjon on aga teadlik sellest, et rahvusvahelised, suurte jaemüüjate vahelised ostuliidud võivad konkurentsile negatiivset mõju avaldada ning probleeme käsitletakse komisjoni paremini toimiva toiduga varustamise kontekstis.
Arturs Krišjānis Kariņš
fraktsiooni PPE nimel. - (LV) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Mitte kellelegi ei meeldi maksta ülemäära asjade eest, mille tegelikku väärtust me isegi ei tea. Samamoodi ei meeldi meile maksta liiga palju ettevõtjate vaheliste ebaausate tehingute tulemusel. Euroopa Liidu konkurentsipoliitika on siiani sihikule võtnud ebaausad ettevõtjad. Ettevõtjate vahelise horisontaalse koostöö reguleerimine on üks viisidest, kuidas komisjon minu arvates edukalt konkurentsiprobleemi lahendab, kui ettevõtjad teevad koostööd sellistes valdkondades nagu teadusuuringud ja arendustegevus, tootmismahtude täielik ärakasutamine, ühiste kaupade jaotus ning standardimine. Uutes ärikoostöö eeskirjades standardimise küsimusele tähelepanu pööramine on tervitatav. See võimaldab ettevõtjatel ja sektoritel teha selge valik patentide seas, mida nad kasutada soovivad. Kõik standardid koosnevad leiutajate ja ettevõtjate registreeritud patentidest. Standardi kasutuselevõtuks on vaja teada, missugust tehnoloogilist lahendust täpsemalt pakutakse ning missugust tasu soovib patendiomanik oma patendi kasutamise eest saada. Seepärast peaksime toetama mehhanismi, milles kõik huvitatud pooled oleksid standardi valikul selgelt teadlikud ühe või teise leiutise eelistest ja puudustest ning patendi kasutamise hinnast. Meile meeldib oma igapäevaelus langetada teadlikke valikuid ning seetõttu on täiesti loomulik, et ka uutesse, suure lisandväärtusega tehnoloogiatesse olulisi vahendeid investeerivad ettevõtjad tahavad, et neil selline valik oleks. Minu arvates aitavad uued horisontaalse ettevõtjate koostöö eeskirjad vähemalt osaliselt kaasa sellele, et ettevõtjad ei maksa patentide kasutamise eest liiga palju. Tänan teid tähelepanu eest!
Antolín Sánchez Presedo
Austatud juhataja! Head kolleegid! Konkurents ei ole koostöö vastand. Samal turutasandil konkureerivate ettevõtjate vahel on koostöölepinguid, mis on konkurentsivõimelised ja kooskõlas Euroopa Liidu õiguse algupärase allikaga.
Õiguskindluse huvides ja teema keerukust ning saavutada tulevat tasakaalu arvestades peavad ettevõtjatel olema vahendid, et otsustada, missuguste horisontaalsete kokkulepetega rikutakse asutamislepingus kehtestatud keelde ning piiratakse konkurentsi.
Praegu on kriitiline aeg, sest horisontaalsete kokkulepete suunised on kümme aastat vanad ning spetsialiseerumis- ning uuendus- ja arengulepingute grupierandid lõpevad selle aasta lõpus. Seetõttu peab liit viivitamata neid dokumente ajakohastama ning ei saa endale lubada seadusaugu luksust, mis tekitab kahtlusi, kindlusetust ning halvab ettevõtjate tegevust.
See pärsiks meie majandust väljakannatamatult ning oleks väga vastutustundetu kriisi ajal, kui on vaja algatusi, et uuesti äritegevusega alustada ja seda elavdada. Lisaks, kuna läbivaatamise tähtaega on pikendatud 31. detsembrini 2022, peavad suunised andma Euroopa tööstusele meetmed, mida kasutada saabuvatel aastatel rahvusvahelises majanduselus toimuvate oluliste muutustega toimetulemiseks.
Euroopa Liit võttis mõned kuud tagasi Hispaania eesistumise ajal vastu Euroopa 2020. aasta strateegia, millega on võetud kindel kohustus rajada teadmistel ja uuendusel põhinev integreeriv ühiskond. Uue õigusraamistikuga peab edendama intelligentse ühendatud majanduse arengut, milles on võimalik ühendada ärivõrgustikke ning kasutada ära standardimise, spetsialiseerumise, teadusuuringute ja arendustegevuse kokkulepete kaudu ettevõtjate vahel tekkivaid sünergiaid, mis toob kasu Euroopa tarbijatele, kuid samuti ka lepinguid, mis aitavad kaasa ühistele tootmis-, ostu-, turustamis- ja edendamiskooperatiividele ning ettevõtjate ühendustele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas.
Me toetame komisjoni selle algatuste paketi kasutamisel, et suurendada tõhusust, edendada teadus- ja tehnilist progressi, luua hüvesid lõpptarbijatele ning lühidalt öeldes parandada üldiselt meie ettevõtjate konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku arengut.
Sylvie Goulard
Austatud juhataja! Palju on räägiti - eriti minu kolleegid Jose Manuel García-Margallo y Marfil ja Antolín Sánchez Presedo - elavatest aruteludest, mida me pidasime majandus- ja rahanduskomisjonis, ning vajadusest raportid kiiresti vastu võtta, nagu Antolín Sánchez Presedo just ütles, et selgitada välja meie ettevõtjate tegevuse ulatus. Ma piirdun kahe märkusega, mis on mõnevõrra üldisemad ja poliitilised.
Esiteks on kriis kõigis meie riikides pannud inimesed tagasi tõmbuma ja tekitanud natsionalistlikke ja protektsionistlikke ahvatlusi ning meie parlamendis oleme seetõttu iseäranis valvsad, kui jutt käib siseturu austamisest ja selle mittekillustamisest. Siin on proovikivi - ja ma näen, et mõned kolleegid asjaomasest komisjonist noogutavad. See on väga tähtis ja me teame, et volinik Barnier töötab Monti raporti toetuseks selles suunas. Meie Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioon usume tõesti võistlusesse, mis stimuleerib uuendustegevust.
Kuid peame aru saama ka sellest, et Euroopa ettevõtjad konkureerivad üleilmselt ning et eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üle kõige teadusuuringute ja arendustegevuse jaoks on eriti tähtis ehitada sildu ning peame tagama, et konkurentsist ei saaks vastastikune hävitamine, millest võidavad ettevõtjad teistes valdkondades maailmas, ettevõtjad, kes lisaks ei pea oma konkurentide puhul sageli kinni ausast konkurentsist. Meie jaoks on seega väga tähtis, et suudaksime leida viisi, kuidas ennetada patentide väärkasutamist, võimaldades samal ajal konkurentsi ning loomulikult austades omandiõigusi, nagu siin on mainitud. Nagu tihti - on selleks sageli vajalik väga habras tasakaal.
Viimaseks, kokku võttes tahan rõhutada tungivalt, et nõustun kolleeg García-Margallo y Marfili toiduainete valdkonna konkurentsi kohta öelduga. Meil on Euroopas väga kummaline olukord, kus pöörame väga suurt tähelepanu konkurentsile teatud sektorites ja palju vähem teistes sektorites. On selge, et tootjate ja ostjate arvu vaheline ebaproportsionaalsus tekitab konkurentsiprobleeme. Seetõttu on mul, lugupeetud volinik, väga hea meel, et toetasite García-Margallo y Marfil öeldut.
Andreas Schwab
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Lubage mul korrata kaasparlamendiliikmete öeldut ning eelkõige väljendada heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liit kaasas varases staadiumis äriringkonnad, liikmesriigid ja Euroopa Parlamendi horisontaalsete koostöölepingute läbivaatamisse; lõppude lõpuks lõpevad aasta lõpus olemasolevad grupierandid. Usun, et 2010. aasta maist pärinev eelnõu sisaldab mõnd tähtsat muudatust, eriti standardite ja teabevahetuse valdkondades, mida siin on juba arutatud. Mõlemad toovad kaasa suurema õiguskindluse ja selgemad eeskirjad ettevõtetele - see on väga oluline eeskirjade järgimisel. Me juba kuulsime, et vastavus Euroopa siseturul on põhimõte, mida kõik ettevõtjad peavad järgima.
Meie majanduse peamisteks koostisosadeks on konkurents ja uuendustegevus, mille tõttu on oluline kohandada 2009. aasta eeskirjad meie praeguse olukorraga ning võtta kasutusele tõhusad mehhanismid, et edendada konkurentsiõiguse järgimist ja rakendamist nii ettevõtjate kui ka riigiasutuste seas. See oli põhjus, miks parlamendi küsimust toetas nii suur komisjoni enamus, mis on midagi, mille üle on mul väga hea meel. Tahaksin küsida midagi selle kohta, mis te äsja ütlesite. On fakt, et suurte rahvusvaheliste kettide ostulepingud võib liigitada horisontaalsete koostöölepingute alla. Eelmise aasta teatises Euroopa toiduvarustusahela toimimise kohta kritiseerisite teravalt nõudluse võimu, kuid täna tundute sellesse väga soosivalt suhtuvat. Te ütlesite äsja, et toetate väikeste jaemüüjate koostööd, tingimusel et ostukokkulepped ei ületa 20% turuosast. Minu küsimus teile on: mis põhjustas teie suhtumise muutumise horisontaalsete ostulepingute kohta? Mis selle meeleolumuutuse taga on?
George Sabin Cutaş
(RO) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ka mina avaldada toetust Euroopa Komisjoni ettepanekutele konkurentsi valdkonnas horisontaalsete koostööeeskirjade läbivaatamisele. Nende eesmärk on tuua selgust erandite hankimise tingimustesse, vaadata läbi piirangud ning anda teavet intellektuaalomandi õiguste kohta.
Majandus- ja finantskriis on esile tõstnud vajaduse suuremaks koostööks nimetatud valdkonnas ning ühise üleilmse majandusliku reguleeriva raamistiku järele.
Peame samuti hindama võimalust vahetada konkurentsiteavet sagedamini ja globaalsel tasandil ning võimalust seadma selles valdkonnas sisse globaalne juhtimine.
Konkurentidevaheliste koostöölepingute lihtsustamine edendab uuendustegevust ning parandab Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet.
Seetõttu arvan, et on vaja analüüsida võimalust kehtestada aeg-ajalt grupierandeid muude horisontaalsete lepingutüüpide jaoks.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Usun, et saame konkurentsi korrastada ühtsete eeskirjade kasutuselevõtmisega, mistõttu tahaksin teada, missugused on meie võimalused telekommunikatsioonisektoris, konkreetsemalt sageduse litsentsimise valdkonnas, et meil oleks võimalik reguleerida telekommunikatsiooniprotsesside oksjoneid ja nn iludusvõistlusi. Lõppeks avavad uued neljanda põlvkonna tehnoloogiad terve uute võimaluste maailma.
Kui reisite Euroopas teise riiki, siis avastate, et teie telefoniekraanile kuvatavad hinnad on sageli ühesugused. Kas teil on kavas ergutada konkurentsi rändlussektoris? Kuidas te kujutate ette rändluse allutamist nõuetekohasele siseturukonkurentsile ning kuidas saate tagada, et geograafiliste piiride ületamisel hinnad ei mitmekordistu?
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Ma olen austatud parlamendiliikmetele väga tänulik selle arutelu eest, sest see aitab meil ette valmistada väga olulised muudatused õigusraamistikus, milles meie ettevõtjad edaspidi tegutsema hakkavad. Nõustun täielikult nendega, kes kutsusid üles ausale konkurentsile, sest ainult aus konkurents saab tagada ausad tavad ning reaalsed ja mitte kokkulepitud hinnad. See on Euroopa kodanike jaoks väga tähtis: kuidas luua soodne keskkond, et meil oleks võimalik saavutada häid tulemusi, kuid vältida turul hinnakokkuleppeid.
Võin teile kinnitada, et otsime kõiki võimalusi, et leida lahendus, mille puhul patentide hinnad ei oleks liiga kõrged. Teate selleteemalisest arutelust väga hästi, kui raske see on. Võin teile öelda, et meile komisjonis valmistab viivitus suurt meelehärmi - me ei ole suutnud nii kaua patentide kohta sobivat lahendust leida -, sest sellega luuakse kindlasti tingimused edasiminekuks intellektuaalomandi õiguste kaitsmises ja selles, kuidas parandada Euroopa konkurentsivõimet ja muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks patentide rahvusvahelisel tasandil kaitsmisel.
Õiguskindlus ja uus õigusraamistik on kaks väga tähtsat teemat, millele oma ettepanekute koostamisel keskendusime. Oleme sellel teemal pidanud avalikkusega üsna ulatuslikke konsultatsioone. Meile esitati 190 ettepanekut ning kaasatud olid sidusrühmad tööstusest, õigusfirmad, ülikoolid ja valitsused, nii et me usume, et lõpptulemusena oleme suutnud saavutada sobiva tasakaalu.
Olen väga tänulik ELi 2020. aasta strateegia tähtsuse rõhutamise eest, sest see on just see, miks peame parandama ja muutma raamistikku, milles ettevõtjad tegutsevad, otsima võimalusi, kuidas luua positiivset soodsat keskkonda, et teadusuuringute ja arendustegevusega tegelevad ning uuendustegevusega hõlmatud ettevõtjad saaksid edeneda ning Euroopa riikide majandusele lisaväärtust anda ning kuidas luua tingimused, et majandustegijad jääksid Euroopasse ega otsiks võimalusi toodete mujal valmistamiseks.
Ma võin teile kinnitada, et see oli üks nendest asjadest, millele komisjon ja konkreetselt minu kolleegid volinik Almunia ja Barnier ühtse turu akti seisukohalt erilist tähelepanu pöörasid. Sest tänu ühtsele turule on meil uued võimalused päästa valla uut potentsiaali, luua uusi võimalusi ja tingimusi, mis on tõeliselt heaks edasiminekuks tähtsad, eriti teadusuuringute ja arendustegevuse valdkonnas.
Tulles konkreetsete küsimuste juurde, mille esitas Andreas Schwab, kes juhtis tähelepanu erinevustele, kuidas komisjon käsitleb väiketarnijaid suurtesse kettidesse kuuluvate ettevõtjatega võrreldes, jõudsime pärast väga tõsist läbivaatamist ja ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmade ja liikmesriikidega järeldusele, et meie praegu toetatav käsitusviis vastab paremini praegusele olukorrale, andmetele, mida oleme praegu saanud, ja see on põhjus, miks seda liini soovitasime.
Juhataja
Olen saanud resolutsiooni ettepaneku,mis on esitatud majandus- ja rahanduskomisjoni nimel kooskõlas kodukorra artikli 115 lõikega 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna, neljapäeval, 25. novembril 2010 kell 12.00.
ET(Istung katkestati kell 11.30 ja jätkus kell 12.00)
