Infotund (küsimused nõukogule) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0203/2009).
Nõukogule esitatakse järgmised küsimused.

Teema: Loomade heaolu
Arvestades et loomade heaolu on üks eesistujariigi Rootsi prioriteete, ning arvestades, et sellised riigid nagu Iirimaa on juba juurutanud seoses elusloomade veoga edukaid loomade heaolu kavasid, näiteks ammlehmade heaolu kava, mis aitab tagada, et eksporditavad võõrutatud loomad on tugevamad ja teekonnaga toimetulekuks paremini ettevalmistatud, siis kas eesistujariigil Rootsil on kavas elusloomade veo suhtes selliseid kavasid arvesse võtta, et tagada uutes õigusaktides tasakaalu leidmine elusloomade jätkusuutliku ekspordi ja loomade heaolu kindlustamise vahel? Lisaks sellele, arvestades et Iirimaa on saareriik ja sõltub tugevalt võõrutatud loomade ekspordist, siis kas eesistujariigil Rootsil on ettepanekuid, mis võiksid seda Iirimaa elutähtsat kaubandusliiki pärssida?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, mul on au vastata proua Harkini küsimusele. Nõukogu jagab parlamendiliikme muret seoses loomade heaoluga. Komisjoni regulaarne ettepanekute esitamine on kaasa toonud piisava hulga ühenduse seaduste loomise selles valdkonnas. Eesistujariigi Rootsi eesmärk on pidada arutelu loomade heaolu ja hea loomakasvatuse üle. Need on meie eesistumise prioriteedid põllumajanduse valdkonnas ning Rootsis Uppsala linnas korraldatakse 8.-9. oktoobril loomade heaolu käsitlev konverents.
Konverents põhineb Euroopa Liidu rahastatud loomade heaolu kvaliteedi projekti tulemustel. 2004. aastast saadik on projekt loonud teadusel põhineva süsteemi, millega hinnata, kui hästi põllumajanduses karja eest hoolitsetakse. Projekt uurib ka paremaid võimalusi põllumajandustootjatele, tarbijatele ja teistele sidusrühmadele tagasiside andmiseks. Selles osales üle 40 asutuse ja ülikooli Euroopa Liidust ja Ladina-Ameerikast. Teine teema, mida konverentsil arutatakse, on see, kuidas saaks tõsta loomade heaolu kogu maailmas. Kohale tulevad esinejad rahvusvahelistest organisatsioonidest, nagu WTO ja FAO, ülemaailmsetest ettevõtetest ja rahvusvahelisest lihatööstusest ning ka esindajad USAst ja Namiibiast.
Konverentsi tulemused võivad tulla kasuks nõukogu kavandatavatele otsustele vastuseks komisjoni oodatavale teatisele loomade heaolu märgistamise kohta. Mis puutub mingi seaduse osas initsiatiivi ülesnäitamisse, siis olen kindel, et parlamendiliige on teadlik, et ettepanekuid teeb komisjon. Eesistujariik Rootsi töötab praegu komisjoni ettepaneku kallal võtta vastu uus direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta. Selles etapis ei ole komisjon esitanud rohkem õigusakti ettepanekuid loomade heaolu kohta, millega Rootsi eesistumise ajal tegeletakse.
Marian Harkin
Mul on väga hea meel, et te ütlete, et tahate arutelu üleval hoida ning et Uppsalas sellel teemal konverentsi korraldate. On tõsi, et seadus, mis meil kehtib, on jõus vaid umbes kaks aastat. Tean, et meie Iirimaal oleme sellest kindlasti huvitatud. Oleme taganud käitlejate koolitamise. Oleme uuendanud transpordisüsteeme ning selle kõige tulemusel toimib meie kaubandus väga hästi, ent kui selle lõpetame, kaob kodusel turul loomulikult konkurents jne. Ma küsin: kas on vaja muuta seadust, mis on jõus ja toimib tõhusalt vaid kaks aastat. Teine küsimus oli selle kohta, millised põhjalikud teaduslikud andmed on olemas näitamaks vajadust selle järele.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Hästi, nagu te ütlesite, on tähtis seda korralikult hinnata ja näha, mida tehakse, millised on olnud tulemused.
Me kogume teaduslikke tõendeid. Uppsala konverentsile kutsusime kokku nii eksperdid kui teadlased pakkuma tausta konverentsil aset leidvatele aruteludele. Nagu ma ütlesin, loodame, et need võivad olla aluseks nõukogu vastusele komisjonilt tulevale teatisele. Seda võin praegu öelda.
Ent ootame väga ka Euroopa Parlamendi arvamusi. Loodame, et see võiks olla väga hea algus aruteludele ja koguda võimalikult palju teavet.
Mairead McGuinness
Üks tähelepanek: loodan, et loomade transpordiga seoses valitseb emotsioonide üle teadus.
Paluksin teil tegeleda hobuste transpordi küsimusega, millega minu arvates ei ole piisavalt tegeletud, ning arvan, et praegu on selles osas suur probleem.
Pakuksin välja, et loomade heaolu probleemid talumajapidamistes võivad suureneda katastroofiliste hindade tõttu, mida paljudes meie liikmesriikides talunikele nende toodangu eest makstakse. Nad annavad endast parima, et väga madalate kaubahindade ja seega talumajapidamiste puuduva sissetuleku taustal heaolu standardeid tagada. Nii et ma arvan, et peame selle teemaga ettevaatlikud olema.
Seán Kelly
See on Iirimaal väga vastuoluline teema ning vesi nende veskile, kes pooldavad Lissaboni lepingu vastu hääletamist. Arvestades seda ja fakti, et Iirimaa on saar, ja et ilma elava ekspordita tegutseks mugavalt kartell, eriti veise- ja lambaliha hindade osas, kas võite meile anda lootust, et sellega tegeletakse või leitakse kompromiss enne hääletust Lissaboni lepingu üle 2. oktoobril?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma mõistan täiskogu liikmete ja kodanike muret. Kahjuks ei saa ma lubada, et see enne rahvahääletust lahendatakse.
Ootame praegu komisjoni ettepanekut. Seda on edasi lükatud põhjustel, mida ma ei teagi. Kohe, kui see tuleb, asume asja kallale ja hakkame seda arutama. Ma ei saa teile rohkem öelda, kuna ootame komisjoni ettepanekut. Loodan, et saame seda ilma draamata teha ning hoopis hinnata seda ja vaadelda seda teaduslikust ja tõenduslikust vaatenurgast.

Teema: Lastega kaubitsemine ELis
Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti juulis avaldatud aruandes rõhutati lastega kaubitsemise probleemi tõsidust ELis. Meie piirides kaubitsetakse suure hulga lastega seksuaalse ekspluateerimise, sunniviisilise töö, adopteerimise ja elundite eemaldamise eesmärgil.
Mul on hea meel, et eesistujariik Rootsi on võtnud inimkaubanduse ühe prioriteedina oma tööprogrammi, kuid sooviksin teada, kas arutatakse ka konkreetselt lastega kaubitsemist puudutavaid ettepanekuid, nagu soovitab Euroopa Põhiõiguste Amet?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, eesistujariik Rootsi jagab liikme muret seoses lastega kaubitsemisega seksuaalse ärakasutamise või muudel eesmärkidel. Selline moodne orjandus on üks kõige tulusamaid rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse viise. Loomulikult on see põlastusväärne ning ka tõsine probleem nii Euroopa Liidus kui kogu ülejäänud maailmas. Inimkaubandus on ammu Euroopa Liidu päevakorras olnud kui väga tähtis punkt ning loomulikult peame jätkama mitmesuguste meetmete kombinatsiooni rakendamist, et võidelda selle kohutava põhiõiguste rikkumisega.
Euroopa peab taas kahekordistama oma pingutusi ennetavate meetmete vallas ning võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu ja ka kuritegevuse ohvrite kaitses. Euroopa Liidu kohustus võidelda inimkaubandusega on selge selle teema osas nii seadusandluse kui mittesiduvate aktide vastuvõtmise ja rakendamise näol. Alustuseks võeti 1997. aastal vastu ühistegevus inimkaubandusega võitlemiseks. Kõige tähtsam seadus on 2002. aasta raamotsus inimkaubanduse vastu võitlemise kohta.
2009. aasta märtsis esitas komisjon ettepaneku uueks raamotsuseks inimkaubanduse ennetamise ja selle vastu võitlemise ning selliste tegevuste ohvrite kaitsmise kohta. Selle eesmärk oli 2002. aasta raamotsus asendada. Üks ettepaneku eesmärke on pakkuda kaitsetutele ohvritele - lastele - kriminaaluurimises ja menetlustes erikohtlemist eesmärgiga vältida sekundaarset ohvristamist.
See ettepanek on seotud teise ettepanekuga, mis on veelgi rohkem suunatud laste konkreetsetele vajadustele, st ettepanekuga võtta vastu raamotsus laste seksuaalse väärkohtlemise, seksuaalse ärakasutamise ja lapspornograafiaga võitlemiseks, mis tühistab raamotsuse 2004/68, mille komisjon samal ajal esitas. Eesmärk on luua ühtlasem õiguslik raamistik, muutes selle tõhusamaks ja kurjategijate karistused karmimaks.
Neid kahte ettepanekut arutatakse praegu nõukogus. Need põhinevad märkimisväärsel rahvusvahelisel konsensusel, eriti ÜRO Palermo protokollis ning Euroopa inimõiguste konventsioonis ja ka Euroopa Nõukogu konventsioonis laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest sisalduvate inimkaubanduse vastu võitlemise meetmete osas.
Seoses ministrite konverentsiga, mille eesistujariik Brüsselis 19.-20. oktoobril korraldab ja mis keskendub ulatuslikele Euroopa Liidu meetmetele inimkaubanduse vastu, esitatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti raport ja arutletakse seda põhjalikult ning tulemused esitatakse nõukogule. Eesistujariik Rootsi kavatseb inimkaubanduse ja laste seksuaalse väärkohtlemise tuua prioriteetsete teemade hulka ka Stockholmi programmis, mille kavatseme detsembri tippkohtumisel vastu võtta.
Anna Hedh
Tänan teid väga, proua minister. Ma tean, et see teema on väga tähtis. Oleme Rootsis seda teemat viimastel aastatel samamoodi tagant tõuganud nagu Euroopa Liitki. Tahaksin lihtsalt välja tuua, et minu arust on väga kahju, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saa 19.-20. oktoobri konverentsil osaleda, kuna oleme siin, Strasbourgis, ning me ei saa samal ajal Brüsselis olla, et osaleda sellel tähtsal konverentsil. Sellest on väga kahju, aga mis teha.
Tean ka seda, et eesistujariik Rootsi on öelnud, et tahab tõstatada laste ärakasutamise teema seoses reisimise ja turismiga. Plaan oli teha seda 20. novembri konverentsil, kui tuleb kokku alaline valitsustevaheline töörühm L'Europe de l'Enfance, ent olen nüüd kuulnud, et eesistuja ei tõstatagi seda teemat. Miks nii? Kas kavatsete seda mingil muul hetkel teha?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, tänan teid, proua Hedh. Ma tean, et proua Hedh on nendele küsimustele väga pühendunud.
On väga kahju, et Brüsselis toimuv konverents kattub istungjärguga. Põhjus, miks see neil kuupäevadel on, on eesmärk kokku langeda Euroopa Liidu inimkaubanduse vastase päevaga, mis toimub samal ajal. Sellepärast nad kokku langevadki. Sellest on tõesti kahju.
Mis puutub parlamendiliikme teise küsimusse, et miks see teema kõrvale jäeti: ma ei teadnudki seda. Pean seda kontrollima ja siis teile teatama ning võib-olla ka proua Hedhile vastuse edastama.
Elizabeth Lynne
Tänan teid väga vastuse eest. Ka mul on kahju, et konverents toimub siis, kui me Strasbourgis oleme. Ent kas võite kontrollida, et selle konverentsi päevakorras oleks Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastane konventsioon välja toodud? Sest on mitmeid liikmesriike, kes pole sellele veel alla kirjutanud, ning on mõned liikmesriigid - kaasa arvatud loomulikult Rootsi -, kes ei ole seda ratifitseerinud. Nii et minu arvates on väga tähtis veenduda, et see on konverentsil päevakorra eesotsas, et saaksime inimkaubandusega võitlemise reaalsuseks muuta. Meil on vajalikud vahendid olemas. Peame selles osas tõesti tegutsema.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Jah, preili Lynne, juhin sellele korraldajate tähelepanu.

Teema: Sõnum ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kõrgtasemelisel kohtumisel
Millise sõnumiga läheb nõukogu ELi esindama ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi tulevasele kohtumisele?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, me tegeleme paljude erinevate teemadega.
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverents algab 18. novembril. Üks tähtsamaid punkte selle päevakorras on FAO reformimine. Reformiprotsess põhineb kõigi FAO liikmete poolt 2008. aastal heaks kiidetud tegevuskaval. See tegevuskava hõlmab paljusid erinevaid reformide liike. Muuhulgas määratleb FAO tulevased tegevused tulemustepõhine haldussüsteem, mis propageerib suuremat tõhusust seoses nappide ressursside jagamise ja kasutamisega. Eeldame reformiprotsessilt ka pikaajalist mõju FAO tööle seoses küsimustega, mis puudutavad selle personalihõivet ja kohalikke kontoreid. Konverentsil tegeletakse ka teemadega, mis on seotud muudatustega FAO hartas ning maailma toiduga kindlustatuse komitee reformidega.
See reform on tähtis, kuna see on seotud ülemaailmse põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toiduvarude alase partnerluse loomisega. Nende teemade arutamiseks poliitilisel tasandil korraldab FAO 16.-18. novembril Roomas ülemaailmse toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise. Eesistujariik on seal esindatud ning me esitame deklaratsiooni, mis osaliselt põhineb nõukogu otsustel toiduga kindlustatuse kohta, mis võetakse vastu FAO konverentsil.
Oma otsustes seoses FAOga 11. novembril 2008 tunnistas nõukogu, et praegune toidukriis nõuab rahvusvaheliselt üldsuselt üldist ühendatud ja koordineeritud vastust, mida toetab kodanikuühiskond ja erasektor. Selles osas peaks Euroopa Liit toetama ülemaailmset põllumajanduse ja toidu alast partnerlust vastavalt Euroopa Liidu tegevuskavale aastatuhande eesmärkide osas. Seda tervitati 2008. juunis Euroopa Ülemkogul.
Lisaks sellele kiitis nõukogu oma otsustes heaks FAO jätkuva reformimise, mida kõik organisatsiooni liikmesriigid konverentsi komitee raames konstruktiivselt rakendavad. Selles valguses tunneb eesistujariik, et tippkohtumisel peaks olema selge poliitiline eesmärk ning et see peaks maailma toiduga kindlustamiseks käivitama uue haldussüsteemi, kus uuendatud ja tugevam maailma toiduga kindlustatuse komitee võtaks juhtiva rolli.
Eesistuja arvates on tähtis, et see tippkohtumine looks tulevikku vaatava tegevuspõhise süsteemi, mis suudab käsile võtta praeguse toidukriisi ja suurendada pingutusi esimese aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks - äärmise vaesuse ja nälja kõrvaldamine. Maailma toiduga kindlustatuse komitee reformimine ja suur pühendumine ülemaailmsele partnerlusele on sellele kaasa aitamisel väga suure tähtsusega.
Eesistujariigi arvates peaks tippkohtumisel olema selge poliitiline eesmärk käivitada uus süsteem maailma toiduvarude haldamiseks, milles uuendatud ja tugevam maailma toiduga kindlustatuse komitee võtaks juhtiva rolli. Töötasandil on eesistujariigi arvates sellel tippkohtumisel tarvis luua tulevikku vaatav võimas süsteem, mis suudab tegeleda praeguse toidukriisi väljakutsega ja suurendada pingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.
Mairead McGuinness
Ma tänan üksikasjaliku vastuse eest. Tahaksin lihtsalt keskenduda sellele, mis on eesistujariik Rootsi suhtumine seoses ühise põllumajanduspoliitika rolliga ülemaailmse toiduga kindlustatuse idee ja soovi toetamisel. Millist rolli teie arvates meie poliitika selles mängida võib? Kas teie arvates on tähtis, et meil oleks Euroopas ühine poliitika, arvestades meie muret ülemaailmse toiduga kindlustatuse pärast?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Me ei ole antud teemat nõukogus selle konkreetse konverentsi raames arutanud, ent on selge, et ühine põllumajanduspoliitika võib tähtis olla ja mängida, kui seda tulevikus arutame, ka järjest suuremat rolli vaesemate riikide toetamisel, et need saaksid olla osa ühisturust. Samuti selles, kuidas saame aidata praegust tõsist kriisi leevendada ja likvideerida.
Oleme seda teinud. Nüüd paistab maailma olukord veidi parem. Peaaegu kõigilt erinevatelt turgudelt tulevad positiivsed raportid. See on suurepärane ning ma annaksin sellele pisut aega, et peegeldada seda, kuidas saame tulevikus nende konfliktidega tegeleda ning kuidas saame nende vaeste riikide aitamiseks ja sarnase olukorra vältimiseks kasutada pisut reformitud ühist põllumajanduspoliitikat.
Marian Harkin
Räägime siin ülemaailmsest toiduga kindlustatusest, ent tahaksin korra lühidalt mainida Euroopa Liidu toiduga kindlustatust. Minu arvates sõltub Euroopa Liidu toiduga kindlustatus toiduainete tootmisest Euroopa Liidus. Just täna kohtus ALDE AGRI fraktsioon volinik Fischer Boeliga ning arutasime täpselt sama küsimust ja ühise põllumajanduspoliitika tulevikku, millele on juba vihjatud, eriti pärast aastat 2013, ning fakti, et eelarvet võidakse kärpida jne. Euroopa Liidus toiduainete tootmisel on tõesti olulised tagajärjed.
Ma tean, et see on vaid osa laiemast arutelust, mis meil siin täna õhtul aset leiab, ent sellegipoolest on see väga tähtis neile, kes on põllumajandusega seotud. Olete juba vastuse andnud, ent kui teil on veel mõtteid selle osas, mis puutub eesistujariik Rootsisse, siis kuulaksin heameelega.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Tegemist on keerulise ja väga tähtsa aruteluga. Arutelu puudutab konverentsi ennast, ent läheb loomulikult hulga kaugemale. Meil ei ole kavatsust tegelikult neid arutelusid alustada; oleme oodanud komisjonilt elementi, teatist seoses tulevase eelarvega. Lubati - nagu komisjon juba 2004. aastal nõustus -, et saame põhjaliku ülevaate eelarve kulude laekumisest ja väljumisest, kaasa arvatud loomulikult ühisest põllumajanduspoliitikast, mis on nii suur osa eelarvest. Mainitud teatist on edasi lükatud - nüüd liiguvad jutud, et see tuleb aasta lõpuks. Kui nii, siis meie, eesistujariik Rootsi, kavatseme liikmesriikides selle üle esimese arutelu korraldada, ent nimetatud teemadega tõsiselt tegelema hakkamine sõltub eesistujariik Hispaaniast. Nii et hetkel ei saa ma teile rohkem teavet anda.

Teema: Stabiilsuse ja arengupakt
Euroopa Ülemkogu kinnitas juunikuus oma kohustust edendada elujõulist riiklikku rahastamist ning stabiilsuse ja arengupakti. Sellegipoolest tuleb ilmselt enne aasta lõppu kohaldada 20 liikmesriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Milliseid algatusi kavatseb eesistujariik teha, et saavutada stabiilsuse pakti korrektse ja vastutusvõimelise rakendamise eesmärk ning milliseid probleeme on ta pakti nõuetekohasel rakendamisel seni tuvastanud? Kas eesistujariik võtab arvesse asjaolu, et kriisi tõttu tuleb pakt uuesti läbi vaadata või piisab praegustes tingimustes pakti järgimiseks ja tõhusaks rakendamiseks 2005. aastal läbi viidud reformist? Millist avaliku sektori eelarvepuudujäägi kaotamise ja vähendamise strateegiat eesistujariik eelistab ning milline on strateegia rakendamise ajakava? Kas eesistujariigi arvates peaks 2010. aasta olema eelarve tasakaalustamise ja distsipliini aasta või tuleks riiklikus rahastamises säilitada teatav paindlikkus, eriti just eeldatavasti vähenevate töökohtade tõttu?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tõstatatud teemat arutati täna ka varem. Praeguse kriisi ajal on ametivõimud rakendanud ebaharilikke meetmeid nii rahapoliitika kui eelarvetoetuse osas. Need pingutused olid vajalikud ja sobivad ning mängisid tähtsat rolli veelgi tõsisema kriisi vältimisel, majanduse stabiliseerimisel ja järsu majanduslanguse vältimisel. Majandus- ja rahandusolukorra stabiliseerumine ei tähenda aga seda, et langus on läbi. Peame olema äärmiselt ettevaatlikud ja tagama, et meie tulevikupoliitika ühendab taastumiseks vajaliku toe - loodetavasti see taastumine tuleb - vastutustundliku suhtumisega säästlikku riigipoolsesse rahastamisse nii keskpikas kui pikas perspektiivis.
Täpselt see vajadus nimetatud kahte eesmärki tasakaalustada muudabki 2005. aasta pakti ülevaates vastu võetud paindlikkuse nii mõistlikuks. Majanduslikult rasketel aegadel peavad ametivõimud rakendama vajalikke meetmeid majandustegevuse edendamiseks. Kui taastumine on hoogu juurde saanud ja liigub oma tempoga, peame aga tagama, et meie riiklikud finantsid on jätkusuutlikud, ning peame looma usaldusväärseid plaane eelarve ühtlustamiseks.
Kuna erinevates liikmesriikides on tingimused väga erinevad, varieeruvad ka kavad - ajakavad - rahapoliitiliste stiimulite ja rahapoliitiliste meetmete lõpetamiseks. Seda peegeldatakse paljudes eelarvepuudujäägi menetlustes, mis on suunatud üksikutele liikmesriikidele, ent seda tuleb koordineerida ning see peab jääma kooskõlla stabiilsuse ja arengupakti üldise raamistikuga. Seega kavatseb eesistujariik sügisel Ecofiniga läbi viia arutelusid seoses sobivate kriisist väljumise strateegiate ja nende koordineerimisega.
Eeldan, et need arutelud lõppevad selge kokkuleppega ambitsioonika konsolideerimise kohta igas liikmesriigis õigel ajal, et tagada pikaajaline jätkusuutlikkus.
Marietta Giannakou
autori asendaja. - (EL) Minister, tänan teid väga selge vastuse eest. Loodan, et keskendute eriti just sellele, kas peaksime nõudma, et aasta 2010 oleks riigieelarve parandamise aasta, või kas peaks olema mingi viis pikenduste või lisaaja saamiseks, kuna see on midagi, millest liit ei ole siiamaani oma poliitikates kasu saanud.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Esitatud küsimusele on väga raske vastata. Järgmisel nädalal aset leidval G20 tippkohtumisel alustame esialgset arutelu kriisist väljumise strateegiate üle. Ent on selge, et erinevates liikmesriikides on väga erinevad tingimused, mistõttu ka ajakavad veidi varieeruvad. Loodan, et saame kõnealust protsessi varsti alustada, ent see sõltub ka sellest, kuidas areneb majandusolukord. Tunneli lõpus paistab valgus; me arvame, et halvim on möödas, ja peame seega rohkem kriisist väljumise strateegia ideed uurima. Kui me ei tee seda aegamööda, tabavad kasvav tööpuudus, tõsised avalikud kärped ja inflatsioonirisk meie ühiskondade kõige haavatavamaid liikmeid. Aga praegu on veidi vara öelda, millal erinevates liikmesriikides see aeg saabub.

Teema: ELi tööpuuduse vastu võitlemise meetmed
Hiljutine Eurobaromeetri uuring näitas, et kuigi 72% ELi kodanike arvates aitab Euroopa Liit kaasa uute töökohtade loomisele ja tööpuuduse vastu võitlemisele, oli vastajatest ainult veidi üle kolmandiku kuulnud ELi tööpuuduse vastu võitlemise vahenditest, näiteks Sotsiaalfondist ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist. Kas tehakse piisavalt tööd, et tõsta teadlikkust nendest põhimeetmetest?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Nõukogu jagab liikme muret hiljutise Eurobaromeetri uuringu tulemuste üle selle osas, mis puudutab teadlikkust tähtsatest ELi meetmetest tööpuudumisega võitlemisel, näiteks nagu Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond. Nii demokraatia kui seaduslikkuse vaatenurgast on tähtis meie kodanikele teada anda, mida Euroopa Liit teeb.
Nõukogu peab Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi väga tähtsaks ning tahame, et neid kasutataks tõhusalt tööpuudusega võitlemisel. Nimetatud kaks meedet on tähtsad rahalised vahendid praeguse langusega võitlemisel ning tööhõive suurendamisel, kuna need juurutavad integreeritud turvalise paindlikkuse strateegiaid ja tagavad, et oskusi parandatakse ja sobitatakse paremini olemasolevate vajadustega. Nõukogu väljendas seda 2008. aasta detsembris, kui toetas Euroopa Sotsiaalfondi kiiret tööhõivet toetavate täiendavate meetmete kasutuselevõttu. Nõukogu teatas ka täiendustest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimingutes. Seega vaadati algne määrus üle, et fond saaks tõhusamalt reageerida ja toetada töötajaid, kes olid just oma töö kaotanud mitte ainult globaliseerumise tõttu, vaid ka ajutiselt rahandus- ja majanduskriisi tõttu. Ent tuleks ära märkida, et nende fondide rakendamine, mis hõlmab ka vastavat teavet ja reklaami, on liikmesriikide ja komisjoni teema. Mis puutub Euroopa Sotsiaalfondi, siis liikmesriigid peavad algatuste ja kaasrahastatud programmide kohta teavet esitama eesmärgiga rõhutada ühenduse rolli ja fondide poolt pakutavat abi. Selles kontekstis mainiksin ära Euroopa läbipaistvuse algatuse, mille komisjon käivitas aastal 2005. Selle algatuse üks peamisi eesmärke on olemasolevate Euroopa Liidu fondide kohta avalikkusele pakutavat teavet täiustada, avaldades Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika raames otsese toetuse saajate nimed.
Mis puutub Euroopa Globaliseerumisfondi, siis peaksid rahastatavate meetmete kohta teavet andma liikmesriigid. Samal ajal tuletaksin teile meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi suhteliselt hiljuti. Teadmiste puudumine võib olla tingitud faktist, et see fond on alles suhteliselt vähestel juhtudel abi andnud.
Seán Kelly
Tänan teid väga selle sisutiheda vastuse eest. Mul on veel vaid üks küsimus. Ma saan aru, et nõukogus on tugev vastasseis ettepanekule koondada Euroopa Sotsiaalfondi abi 100% tulevasse kahte aastasse. Kui seda vastuseisu säilitatakse, kas siis nõukogu võib välja pakkuda alternatiive, mida on esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas hoo säilitamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Jah, oleme nimetatud ettepanekut nõukogus mitmeid kordi arutanud. On üsna üksmeelne arvamus selle osas, et projekti kvaliteedi jaoks peaks olemas olema ka riikliku rahastamise element. Seega ei saa ettepanek seda likvideerida nõukogult toetust.
Ent oleme olukorrast ja probleemidest teadlikud. Palusime komisjonil alternatiivse ettepaneku esitada. Võtsin selle just kaks päeva tagasi üles koos volinik Sameckiga, kes selle eest vastutab. Nad töötavad alternatiivse ettepaneku kallal ja esitavad selle nii ruttu kui võimalik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mul on kahju, et nõukogu kaudu ei anta sajaprotsendilise rahastamise vormis vajalikku toetust ajal, mil räägime Euroopa Sotsiaalfondi rollist tööpuuduse vähendamisel, eriti praeguses kriisis. Tahaksin mainida ka seda, et praeguse majanduskriisi ajal näeme tööpuuduse kasvu, mis eriti mõjutab terasetehaseid ja laevatehaseid, või isegi tehnilist tööpuudust, lisaks sellele, et töötajaid ka tegelikult koondatakse. Tahaksin teilt küsida järgmise küsimuse, pidades silmas vajadust investeerida Euroopa Liidu majanduslikku konkurentsivõimesse ning seda kaitsta ka tulevikus: milliste meetmete võtmist kavandate, et soodustada Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ressursside kasutamist majandusraskustes olevate tööstusharude toetamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Nagu ütlesin, palusime komisjonil esitada alternatiivseid ettepanekuid, kuidas seda konkreetset Sotsiaalfondi saab kasutada antud olukorras, kus, nagu te ütlete, paljud inimesed üle kogu maailma on ilma tööta, ning loodame, et komisjon esitab sellise ettepaneku ilma liigse viivituseta.
Ent teeme tööpuudusega võitlemiseks ka paljusid muid asju. See on loomulikult liikmesriikide kohustus, aga meil on ka kollektiivne kohustus üritada koordineerida ja soodustada siseturu moodustamist, kõrvaldada tõkkeid, saada teenuste direktiiv 1. jaanuarist tööle, vabaneda bürokraatiast ning motiveerida inimesi olema töövõimelised, andes neile vahendid oma hariduse lõpetamiseks või muus suunas uuesti alustamiseks.
Tööpuudust arutatakse ka mitteametlikul Ecofini kohtumisel oktoobris, kus tööpuudus on üks päevakorra põhipunkte. Selle arutelu valguses, mis ma tean, et leiab aset Euroopa Parlamendis, aga ka peaaegu kõigis nõukogu struktuurides, mis puudutavad Lissaboni strateegiat, tuleb paljusid teemasid arutada.
Nii et Sotsiaalfond on vaid üks meede tööpuudusega võitlemiseks. Antud meedet saab täiustada ning kasutada laialdasemalt, et näidata avalikkusele, kuidas seda ilmselt paremini kasutatakse. Ent see on vaid üks element terves meie meetmete reas, mida peame tööpuudusega võitlemiseks kasutama.

Teema: Teave Tšetšeenia kohta
Milliseid meetmeid võtab nõukogu, et pärast inimõiguste eest võitleja ja rahuaktivisti Natalja Estemirova mõrvamist ning sellele järgnenud Memoriali büroo sulgemist Tšetšeenias oleks võimalik sealset inimõiguste olukorda ka edaspidi jälgida? Mida arvab nõukogu ideest avada sel eesmärgil Groznõis või Tšetšeenia vahetus läheduses ELi büroo või saata vähemalt Tšetšeeniasse ajutine missioon?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Kohe, kui eesistujariik kuulis Natalia Estemirova surmast, tegime avalduse, milles mõistsime mõrva hukka ja väljendasime tema perekonnale ja kolleegidele inimõiguste organisatsioonis Memorial sügavat kaastunnet. Nõudsime ka Vene võimudelt mõrva kiiret ja põhjalikku uurimist ning kurjategijate kohtu ette toomist.
Võin volinik Posseltile kinnitada, et nõukogu jätkab Tšetšeenia sündmuste väga põhjalikku jälgimist ning pöörame erilist tähelepanu inimõigustele ja nendest kinnipidamisele ning inimõiguste kaitsjate olukorrale. Nõukogu on mitmel korral Vene võime üles kutsunud tegema kõike nende võimuses, et kaitsta vastavaid Venemaa inimesi vastavalt ülemaailmselt tunnustatud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsioonile. Rõhutaksin, et Euroopa Liit on Tšetšeenias juba olemas komisjoni abiprojekti tulemusel, Euroopa Liidu liikmesriikides asuvate Moskva saatkondade diplomaatide abil ja Tšetšeenia regulaarse külastamise näol.
Nõukogu tahaks rõhutada tähtsust, mida ta volinik Posselti küsimustele omistab, ning tunneb muret inimõiguste olukorra üle Tšetšeenias, ent me ei arva, et praegu oleks erilist vajadust büroo või missiooni järele, mille volinik välja pakkus. Euroopa Liit on piirkonnas kohal ning jätkame inimõigustest kinnipidamise, õigusriigi ja demokraatlike põhimõtete teema jälgimist Tšetšeenias ja tegeleme nendega vastavalt vajadusele.
Bernd Posselt
(DE) Tänan teid, proua Malmström. See on esimene hea vastus, mille nõukogult selle teema osas sain. Tänan teid.
Sellegipoolest on mul üks lühike täiendav küsimus: kas nõukogu kavatseb Tšetšeenia küsimusega Rootsi eesistumise ajal uuesti tegeleda, kuna Venemaa valitsus on väljastanud mitmeid teateid muudatuste kohta? Ent järgnema peab ka tegevus ning me ei näe mingit tegevust, mistõttu paluksingi, et annaksite meile veel kord lühiülevaate selle teema kohta enne läbirääkimisi kokkuleppe üle. Kavatseme homme antud teema kohta pakilise arutelu korraldada.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Jah, tõstatame dialoogis Venemaaga pidevalt inimõiguste teemat ning inimõigused on päevakorras tippkohtumisel, mis loodetavasti Euroopa Liidu ja Venemaa vahel sügisel aset leiab.

Teema: Türgi valitsuse luba süsivesiniku varude otsimiseks ELi liikmesriikide majandusvööndis
Türgi valitsus on otsustanud anda riigile kuuluvale naftaettevõttele TPAO loa otsida süsivesiniku varusid Kreeka ja Küprose majandusvööndites. Eespool mainitud otsus on järjekordne samm Türgi püüetes takistada Küprosel oma majandusvööndit kasutada, mis seetõttu on sundinud Küprost kehtestama veto energeetikapeatüki avamisele. Võttes arvesse Türgi valitsuse eespool mainitud otsuse võimalikku kriitilist mõju tema suhetele ELi liikmesriikidega, palun nõukogul vastata järgmistele küsimustele.
Millised viivitamatud meetmed võtab nõukogu tagamaks, et Türgi valitsus muudab oma otsust lubada süsivesiniku varusid otsida ELi liikmesriikide majandusvööndis? Millised meetmed võtab ta tagamaks, et Türgi rakendaks Ankara lepingu lisaprotokolli ka Küprose suhtes ja tunnustaks Küprose majandusvööndi õigust? Millal võib oodata, et Türgi võtab vastu mereõiguse konventsiooni, mis on osa ühenduse õigusest?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Nõukogu on teadlik parlamendiliikme poolt esile toodud sündmustest. Mis puutub Türgi suhetesse nende piirkondade riikidega, siis on Türgil - nagu igal teisel riigilgi - kohustus tegutseda heanaaberlike suhete ja rahuliku vaidluste lahendamise soodustamise nimel. See on ÜRO harta olemus.
See on ka tähtis nõue liitumisel Euroopa Liiduga. Türgi ja Euroopa Liidu vaheliste läbirääkimiste ja nõukogu tehtud vastavate järelduste kontekstis kutsus Euroopa Liit Türgit üles vältima igasuguseid ohte, konfliktiallikaid või tegevusi, mis võivad heanaaberlikke suhteid ja rahulikku vaidluste lahendamise protsessi negatiivselt mõjutada. Lisaks sellele on Euroopa Liit mitmel juhul rõhutanud arengu tähtsust Türgi ja kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste kahepoolsete suhete normaliseerimisel, kaasa arvatud Küprose Vabariigiga, ning rõhutanud ka kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide iseseisvaid õigusi.
Mis puutub lisaprotokolli, siis on liidu seisukoht eriti selge. Türgil on kohustus seda täielikult ja mittediskrimineerivalt rakendada. Euroopa Liit tõstatab süstemaatiliselt kõiki neid teemasid, viimati kohtumisel Euroopa Liidu kolmiku ja Türgi ministritega, mis toimus Stockholmis juulis, ning assotsiatsiooninõukogul mais. Võin liikmele kinnitada, et nõukogu peab nimetatud teemasid väga tähtsaks ning et jätkame arengute jälgimist väga hoolsalt.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud minister! Hindan teie tahet ja otsustavust anda meie küsimustele selgeid vastuseid.
Tahaksin öelda, et me hakkame homme parlamendis arutama Nabucco torustiku küsimusi, ning tuletada teile meelde, et 2009. aasta jaanuaris ähvardas Türgi peaminister Brüsselit, et tema riik vaatab uuesti üle oma toetuse maagaasi torustiku ehitamisele, kui läbirääkimised energeetikapeatüki avamise üle ei jätku.
Selle peatüki, nagu te teate, blokeeris Küprose veto, sest Türgi on Küprost ähvardanud seoses tema eksklusiivse majandusvööndi kasutamisega.
Kuna seega on eksklusiivsete majandusvööndite küsimus väga tähtis ja võib mitmele Euroopa Liidu poliitikale tekitada suure probleemi, küsin teilt veel kord, milliseid meetmeid võtab komisjon tagamaks, et Türgi tunnustab Küprose õigust eksklusiivsele majandusvööndile?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Nii nõukogu kui komisjon on probleemi teadmiseks võtnud ja me jälgime teemat põhjalikult. Kõigis meie tegemistes Türgiga jätkame antud teema tõstatamist ja heanaaberlike suhete tähtsuse rõhutamist. Järgmine võimalus selleks on välisministrite kolmikkohtumine novembris. Loodan, et eelnevalt liikme poolt mainitud intsidente saab vältida.
Mis puutub energeetikapeatükki, siis on see praegu erinevates nõukogu struktuurides analüüsimisel ning käimas on arutelud. On natuke liiga vara teatada mainitud analüüsi tulemusi, ning, nagu liige teab, nõuab iga samm selles protsessis nõukogu üksmeelt.

Teema: ELi poliitika Birmas
Kas Euroopa Ülemkogu võiks teha avalduse Euroopa Liidu Birma poliitika kohta ning selgitada, milliseid meetmeid kavatseb Euroopa Liit võtta, et aidata vabastada Aung San Suu Kyi, kes on seal vangistuses juba alates 1990. aastast?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Euroopa Liit on Aung San Suu Kyi olukorda pärast tema 20 aasta tagust vangistamist hoolega jälginud. Nõukogu on tema nimel järjepidevalt ja väga aktiivselt tööd teinud. Oleme kutsunud paljudel juhtudel Birma võime üles teda vabastama.
Lisaks on nõukogu selle aja jooksul mitmeid kordi konkreetseid tegevusi ette võtnud. Mainin neist mõnda:
Augustis mõistis Euroopa Liit kohe hukka kohtuotsuse Aung San Suu Kyi vastu ning menetlused tema vastu, millel ei olnud õiguslikku alust. Kutsusime Birma võime üles teda kohe ja tingimusteta vabastama. Nõukogu väitis, et kohtumenetlus Aung San Suu Kyi vastu oli kuritegu riikliku ja rahvusvahelise seaduse vastu.
Lisaks sellele võttis Javier Solana, Euroopa Liidu kõrge esindaja, Aung San Suu Kyi nimel sõna ASEANi ministrite kohtumisel ja sellele järgneval ASEANi ja ELi ministrite konverentsil juulis, kus oli kohal ka Birma esindaja. Ka teised sellel kohtumisel viibijad esitasid tungivaid nõudmisi, kaasa arvatud USA, Hiina, Venemaa ja teised, et Aung San Suu Kyi ja teised poliitvangid kohe vabastataks.
Euroopa Liit on oma Birma erisaadiku Piero Fassino kaudu olnud väga aktiivne ka ÜRO ja ÜRO erinõuniku Ibrahim Gambari poolt võetud meetmete toetamisel ning on ka konsulteerinud Aasias tähtsate Euroopa Liidu partneritega.
Birma ametivõimud on otsustanud eirata proteste Aung San Suu Kyi vangistamise vastu ning üleskutseid tema vabastamiseks, mida on teinud paljud riigid ja organisatsioonid, kaasa arvatud ÜRO peasekretär, ASEANi peasekretär ja mitmed ASEANi liikmesriigid, millest Birma on ju üks.
Kuna Birmast ei ole mingit vastust, on Euroopa Liit astunud edasisi samme nende vastu, kes kohtuotsuse eest vastutavad. Oleme lisanud kohtu liikmed ja teised Aung San Suu Kyi vastase tegevusega seotud inimesed nende isikute nimekirja, kellele ei anta viisasid ja kelle varad külmutatakse. Oleme laiendanud seda nimekirja inimestest ja üksustest, kes piiravate meetmetega kaetakse, et hõlmata režiimi ka Birma liikmete ettevõtete ja nende poolt käsutatavate varade või nendega seotud isikute varade külmutamine.
Nõukogu poolt 13. augustil heaks kiidetud vastus on täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt 2008. aasta oktoobris vastu võetud otsusega. Võin liikmele kinnitada, et lisaks nimetatud konkreetsetele meetmetele tõhustab Euroopa Liit oma tööd rahvusvahelises kogukonnas ja eriti sama arvamusel olevate partneritega Aasias, et võimaldada Aung San Suu Kyi ja teiste poliitvangide kohene ja tingimusteta vabastamine. See on põhjapanev esimene samm rahvuslikus leppimisprotsessis, mida on tarvis, et 2010. aasta valimisi saaks pidada vabaks, õiglaseks ja usaldusväärseks.
Liam Aylward
Austatud nõukogu eesistuja! Tänan teid põhjaliku vastuse eest. Kas võin küsida, milliseid meetmeid on Euroopa Liit võtnud või võtmas, et aidata tuhandeid põgenikke, kes on augustikuus juntade ja rahvuslike vähemuste vahel aset leidnud vägivaldsete kokkupõrgete tõttu põgenenud Birma põhjaosas asuvast Shanist Hiinasse?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Mul on väga kahju. Ma kardan, et ei oska sellele küsimusele vastata. Pean seda uurima ja annan siis teile teada. Mul on kahju.

Teema: ELi-USA suhete tihendamine
Kas Euroopa Ülemkogu võiks selgitada, milliseid algatusi ta on teinud Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste poliitiliste ja majandussuhete tihendamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Nõukogu peab ELi ja USA suhteid väga tähtsaks. Transatlantilised suhted on Euroopa Liidu välispoliitika nurgakivi ja põhinevad meie ühistel demokraatia ja inimõiguste väärtustel ning meie pühendumisel avatud ja integreeritud majandustele. USA uus valitsus on andnud nendele suhetele uut hoogu.
Oleme kindlalt otsustanud antud koostööd jätkata. Praegu on aeg, mil meie transatlantilistes suhetes oodatakse kindlaid tulemusi mõlemal pool Atlandi ookeani. Mul on hea meel öelda, et on palju valdkondi, milles Euroopa Liit teeb Ameerika Ühendriikidega tihedat koostööd, et laiendada meie strateegilist partnerlust ja saavutada tulemusi. Loomulikult jätkame tihedat koostööd mitmetes piirkondlikes küsimustes, nagu Afganistan, Pakistan, Iraan, Lähis-Ida rahuprotsess, Venemaa ja Lääne-Balkan. Teeme regulaarselt koostööd kriisiohjamise kallal ning mul on hea meel, et Ameerika Ühendriigid osalevad nüüd Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissioonis ehk EULEXis Kosovos.
Teeme tihedat koostööd kliimaküsimuste osas enne aasta lõpus toimuvat Kopenhaageni tippkohtumist. Uus valitsus on antud valdkonnas Ameerika Ühendriikide ambitsioone oluliselt tõstnud. Kiidame selle heaks ning loodame, et nad suudavad esitada samaväärsed eesmärgid selles osas, mis puudutab heitkoguste vähendamist keskpikas perspektiivis kui osa lepingust. Oleme ka energia valdkonnas kaua koostööd teinud. Tunneme, et see tuleb nüüd kõrgemale tasandile viia, ning loodame Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide jaoks luua spetsiaalse energianõukogu. See võiks saada heaks foorumiks suuremale meievahelisele koostööle energiajulgeoleku, turgude, säästva arengu poliitika ja uute energiatehnoloogiate uurimise valdkonnas.
Teine väga tähtis teema on loomulikult rahandus- ja majanduskriis. Siin on vaja väga tihedat koostööd, kui tahame taastada usalduse rahaturgude vastu ja saada need korralikult toimima. Kaubanduse valdkonnas tuleb 2010. aastal ambitsioonikalt läbi viia Doha voor. See on hädavajalik, kui tahame soodustada majanduse elavnemist ja võidelda protektsionismi vastu. USA mängib siin põhilist rolli.
Loomulikult arutame neid küsimusi ka järgmisel nädalal toimuval G20 tippkohtumisel. Mõlemad osapooled on näidanud üles huvi süvendada meie koostööd justiits- ja siseasjade valdkonnas ning suurendada arusaamist üksteise regulatiivsetest ja poliitilistest raamistikest. Avaldus Guantánamo Bay sulgemise kohta, milles mainiti süvenevat transatlantilist koostööd justiits- ja siseasjade valdkonnas, on tähtis samm antud suunas.
Mis puutub tuumarelvade leviku tõkestamisse ja desarmeerimisse, siis on koostöö Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel uut hoogu saanud ning Obama valitsus on selle suhtes väga agar olnud. Washington ja Brüssel teevad koostööd tagamaks, et toimuks olulised edusammud sellistes valdkondades nagu tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte läbivaatamiskonverents, üldine tuumakatsetuste keelustamise leping ning lahenduse leidmine desarmeerimise konverentsil aset leidnud tupikule, et saaksime saavutada lepingu, mis keelustab tuumarelvades kasutatavate lõhustuvate materjalide tootmise.
Mõlemal poolel on suur huvi tugevdada transatlantilist poliitilist dialoogi ja koostööd arengu vallas. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on maailma suurimad rahastajad ning seega on meil ühine huvi suurendada pingutusi arengu vallas. Peame arutelusid selle üle, kuidas seda teha saab. Tulevane tippkohtumine Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel on suurepärane võimalus nende ja muude tähtsate küsimuste arutamiseks kõrgeimal tasandil. Olen väga uhke, et eesistujariik Rootsile on antud võimalus tippkohtumisel Euroopa Liitu juhtida. Oleme täiesti veendunud, et tippkohtumisel edendatakse transatlantilisi suhteid positiivselt ja konstruktiivselt.
Brian Crowley
Tänan teid väga, minister. On tore, et siin tagasi olete, kuigi küll erinevas kuues.
Konkreetselt kahe teema osas saame minu arvates teha kõige enam koostööd: esiteks tuumarelva levik ja teiseks rahanduskriis.
Kas eesistujariik Rootsil - mis loomulikult nõukogu esindab - on konkreetseid ideid, mida tuua USA-ELi tippkohtumisele, mis varsti aset leiab, eriti erinevuste osas, mis näivad olevat Prantsusmaa ja Suurbritannia ühelt poolt ja ülejäänud Euroopa Liidu vahel seoses finantseeskirjadega, mis kohalduks? USA näib võib-olla olevat sarnasem teistega Euroopa Liidus kui Prantsuse ja Briti ideedega, mis Gordon Brown eile välja kuulutas.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Täna hommikul pidasime aru G20 ettevalmistuste üle. Tean, et meedias on arutatud mitmesuguseid ettepanekuid, ent pean ütlema, et Euroopa Liit on äärmiselt hästi koordineeritud. Oleme pidanud aru rahandusministritega ning homme õhtul toimub riigipeade ja peaministrite õhtusöök, millega lõpetatakse koordineerimine Pittsburghi kohtumise eel.
Euroopa Liit on ühtne. Me teame, mida tahame. Meil on konkreetne ettepanek ning peenhäälestamine toimub homme. Nii et tegelikult ma ei muretse selle üle eriti ja mul on ka väga hea meel, et komisjoni ja volinik Almunia abiga jõudsime Euroopa Liidus sellele väga haruldasele üksmeelele. Need on meie prioriteedid ja meie lahendused, mida arutatakse, ning loomulikult üritame G20 tippkohtumisel Ameerika valitsuse ja teiste partneritega leida üksmeelt võimalikult paljude punktide osas.
Tuumarelva leviku tõkestamise osas oleme väga õnnelikud, et teema on taas päevakorras. Juba mõnda aega on olnud raske antud teemat tõstatada ning meil on väga hea meel, et president Obama on sellele pühendunud. Ent see võtab aega. Tegemist on keeruliste tehniliste küsimustega ning nendega tegelemine võtab aega. Oleme väga protsessile keskendunud. Üritame nimetatud küsimusi ettepoole liigutada, ent ma ei oska teile öelda, kui kaua see aega võtab ja millised tähtajad meil on. Ent teema on päevakorras. Oleme edasiliikumisele väga pühendunud ning arvan, et see on soov, mida jagavad ka meie Ameerika partnerid.
Justas Vincas Paleckis
Austatud nõukogu eesistuja! Tahaksin teile esitada küsimuse ELi-USA-Venemaa kolmnurga kohta. Nagu me teame, alustasid USA ja Venemaa väga tähtsaid läbirääkimisi tuumadesarmeerimise üle. Kuidas saaksid nõukogu ja Euroopa Liit teie arvates soodustada ja kaasa aidata neile läbirääkimistele, mis on inimkonna tulevikule nii tähtsad?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Mul on mainitud uudise üle väga hea meel. Minu arvates on see tähtis samm, et need kaks riiki istuvad maha ja arutavad, nagu te ütlete, inimkonna jaoks tähtsaid teemasid ning võime ainult loota, et nad ka konkreetselt edasi liiguvad.
2010. aasta märtsis toimub ülemaailmne tuumatippkohtumine, kus loomulikult on kohal ka Euroopa Liit. See on ka hea võimalus samal ajal koordineerida oma vaateid ja näha, kuidas saame kaasa aidata, et muuta kõnealused arutelud nii edukaks ja viljakaks kui võimalik.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
