Määruse (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele) muutmine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Kathleen Van Brempti tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 633/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele - C7-0139/2010 -.
Kathleen Van Brempt
raportöör. - (NL) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Teie ees on väga rahulolev raportöör, sest minu arvates me oleme - ning rõhutaksin väga sõna "meie” - koostanud raporti, mis võetakse loodetavasti varsti peaaegu ühehäälselt vastu, sest kõik parlamendi fraktsioonid on teinud selle kallal palju tööd ning tegutsenud tihedas koostöös.
Raportil ja selles käsitletavatel määrustel on Euroopa Parlamendis pikk ajalugu. Selle juured on eelkõige 2009. aastal, pärast majanduskriisi puhkemist, käivitatud majanduse elavdamise kavas. Tol ajal vabastati Euroopa tasandil 4 miljardit eurot ning see raha oli ette nähtud just majanduse elavdamiseks. Eesmärk oli finantseerida selle rahaga ka energiaprojekte, eelkõige laiaulatuslikke energiaprojekte, mis on seotud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, infrastruktuuri ja paljude suurte avamere tuuleenergia projektidega.
Tol ajal, kui Euroopa Parlament need projektid loomulikult heaks oli kiitnud, esitati mitmelt poolt ja parlamendist endastki hulk vastuväiteid, eelkõige seoses ettevõtmise ulatuslikkusega ning küsimusega, kas üks või teine projekt looks piisavalt töökohti. Sellegipoolest käis kõige olulisem kriitika energiatõhususe kohta. Järgnes poliitiline kokkulepe ning praegune olukord on selle kokkuleppe tulemus.
Võiks arvata, et kui Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon jõuavad poliitilisele kokkuleppele investeerida kõik ülejäävad vahendid energiatõhususse, on raport ja läbirääkimised lihtsad. Nii see ei olnud. Oleme pidanud väga raskeid läbirääkimisi, eriti nõukoguga. Siiski võin öelda, et me suutsime saavutada edu enamikus punktides, kuigi pean möönma, et me pidime jõudma kompromissile. Tahaksin neist lühikese ülevaate anda, sest on hädavajalik mõista õigesti praegust rahalist olukorda ja seda, kuidas raha lähitulevikus kasutada.
Kõigepealt on küsimus energiaprojektides, kuid eelkõige nendes, mis keskenduvad energiatõhususele. Just see, lugupeetud volinik, on praeguse energiaarutelu keskmes. Olen vägagi taastuvenergia poolt, kuid on teada, et kui soovime tõepoolest kiireid tulemusi, peame suunama kõik oma jõupingutused energiatõhususele: see on hea lahendus, kui soovite vähendada tarbimist; see aitab leevendada suuri energiavarustuse probleeme ning mis on väga tähtis - see tagab madalamad energiakulud meie ettevõtetele ja perekondadele. See on uskumatult oluline. Teeme ka tööd tööstuspoliitika vallas ning tuleme kindlasti selle teemaga teie ette tagasi.
Teiseks kohalik tasand, ning see on tihedalt seotud energiatõhususega. Väga sageli töötab Euroopa peaaegu ainult liikmesriikide tasandil ning isegi eelmine majanduse elavdamise kava keskendus peamiselt suurtele projektidele. Praegune erineb sellest nii palju kui üldse võimalik. See keskendub kohalikule tasandile, linnadele ja omavalitsusüksustele, väiksemahulistele projektidele, mida saab kohe ellu viia, saavutada kohe tulemusi ning millel ei pruugi seeläbi olla suur mõju ning mitte üksnes energiatõhususe, vaid ka töökohtade puhul. See on endiselt väga oluline küsimus.
Kolmandaks rahastamine. Eelmine suur majanduse elavdamise kava koosnes niinimetatud eelrahastamisest; lihtsalt suurte projektide kaasrahastamise abil toetamisest või mittetoetamisest, sest see on Euroopale omane. Nii see Euroopas tüüpiliselt toimib. Praegune rahastamine toimiks aga teisiti ning seetõttu on tegemist uuenduslikkusega. Ressursse kasutatakse toetuse pakkumiseks, et projektid saaksid rahastuse tagatiste ja muude finantsvahendite abil. Kui välja arvata tehniline abi, mida rahastatakse endiselt eelrahastuse kaudu, tähendab eelöeldu, et ees ootab suur võimendav mõju. Peate korrutama need 146 miljonit eurot ligikaudu kaheksaga, et saada ettekujutus oletatavast mõjust.
Jõuan nüüd viimase punkti juurde, mille pärast oleme pikka aega jagelenud: rahaline piir, st raha, mis on meie jaoks kättesaadav. Euroopa Parlament oleks soovinud teistsugust lahendust, milles me, olgem ausad, tõepoolest olime kokku leppinud. Kogu järelejäänud raha pidi investeeritama sellesse projekti. Oleme jõudnud kompromissile: kõik praeguseks ülejäänud raha on registreeritud ning usun kindlalt, et see tähendab, et sellele projektile on tagatud pikk iga ning kui me jätkame koostööd samamoodi nagu siiani, suudame minu arvates tagada ka projekti edaspidise suure edu.
Veel üks hetk, lugupeetud juhataja! Tean, et minu kõneaeg on lõppenud. Tahaksin veel kord sõnaselgelt tänada kõiki, kes projekti kallal on töötanud, eelkõige kõiki variraportööre. Jäin meie koostööga väga rahule ning ma ei ütle seda viisakusest, vaid lihtsalt seepärast, et see oli väga meeldiv ja tõhus koostöö. Tänan teid!
Günther Oettinger
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Arutame täna energiasektori majandusliku elavdamise abistamiseks mõeldud eduka abikava vahekokkuvõtet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu loodud abikava rakendamisel oleme praeguseni teinud 43 otsust gaasiprojektide, energiainfrastruktuuriprojektide, avamere energia ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rahastamiseks. See on võimaldanud meil kulutada ligikaudu 98% kogu 3,98 miljoni eurosest eelarvest ning tagada suurema osa abikava eesmärkide saavutamine. Ellu viia ei olnud võimalik ainult paari projekti. Teeme selle määruse muudatusettepanekud eesmärgiga täita Euroopa Parlamendi nõuded ja käivitada taastuvenergia, kuid mis veelgi olulisem, ka energiatõhususe katseprojektid. Pean neid katseprojekte võimaluseks panna proovile meie tegevus energiatõhususe valdkonnas, millest kujuneb järgmise aasta jooksul minu töö kese.
Tahaksin südamlikult tänada Kathleen Van Brempti. Tahaksin tänada ka kõiki jõulisi parlamendiliikmeid ja eesistujariiki Belgiat, sest oleme selles valdkonnas viimastel nädalatel palju tööd teinud ning suudame täna esitada dokumendi, mis pakub kahtlemata energiatõhususe valdkonnas stiimulit.
Et jõustuv muudetud määrus kiiresti toimima hakkaks, on meie ametnikud juba praegu teinud selle elluviimiseks ettevalmistusi. Lähipäevil tehakse 146 miljonit eurot kättesaadavaks projektidele, mis on olulised teie kõigi jaoks. Meie partnerid - kelle valisite teie - nende projektide juures on omavalitsused, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kes on kõnealuste projektidega lähedalt seotud. Need kohalikud partnerid tagavad, et rahastust kulutatakse parimal võimalikul viisil avalikele ja erahoonetele, soojus- ja elektrienergia koostootmisrajatistele, kaugküttevõrkudele, detsentraliseeritud taastuvenergiaallikatele, keskkonnasõbralikumatele linnatranspordisüsteemidele ja kohalikele infrastruktuuridele, nagu nutikad võrgud, säästlik tänavavalgustus ja arukad mõõtesüsteemid. See tähendab, et teeme midagi, millel on vahetu kohalik mõju ning mis toimib eeskujuna minu arukate linnadega seotud tulevases tegevuses.
Kui teete täna asjakohase otsuse, hakkavad meie ametid muudetud määrust kohe ellu viima. Järgmise aasta märtsis või aprillis saame kindlasti öelda, et meie majanduse elavdamise kaval on väga positiivsed mõjud nii suurte kui ka väikeste, detsentraliseeritud projektide kujul ning kava võimaldab meil saada järgmisteks eelarveaastateks oluline õppetund. Tahaksin veel kord kõiki asjaosalisi tänada.
Jens Geier
Lugupeetud juhataja, Günther Oettinger! Kathleen Van Brempti raportit käsitleva eelarvekomisjoni arvamuse koostajana võin öelda, et eelarvekomisjoni liikmed jäid raportiga väga rahule. Me ei ole seda käsitlenud üksnes eelarve aspektist, vaid vaadelnud teatud määral ka selle sisu ning oleme väljendanud muret, mida Kathleen Van Brempt ka lahkesti arvesse võttis. See vahend on suunatud omavalitsustele ning põhjendatult, sest just omavalitsustasandil on võimalik saavutada suuremat tõhusust.
Mina tulen aga sellisest Saksamaa piirkonnast, kus omavalitsusüksused ei saa võtta mingeid täiendavaid laene, sest nad on juba praegu liiga suurtes võlgades. See võib meie kohalike ametiasutuste põhiseaduste tõttu olla Saksamaa eriomane probleem ning Günther Oettinger on föderaalse Saksamaa liidumaa endise peaministrina selle teemaga väga hästi kursis. Seetõttu oleme Saksamaal olukorras, kus kohalikel asutustel, mis peaksid kõnealust kava ära kasutama, ei lasta seda teha, sest nende järelevalve eest vastutav organ on hoidnud neid võtmast rohkem võlgu. Oleme selle pärast väga mures. Kirjeldatud probleemi tagajärjel võib kava osutuda kõnealustes valdkondades ebatõhusaks. Meil on kava üle hea meel ning selle jätkuv elluviimine valmistaks meile rõõmu. Oleme nõudnud, et kaval oleks eraldi eelarverida, ning tahaksime kanda sinna põllumajanduspoliitikas olemasolevad 15 miljonit eurot, millele ei ole õigusliku aluse puudumise tõttu võimalik seal ligi pääseda. Selles peab eelarve paindlikum olema.
Antonio Cancian
Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! Usun, et otsus tarvitada 2009. aastal algatatud majanduse elavdamise kava järelejäänud raha teisiti ning kasutada ära võimalust rakendada uut põhimõtet koos sihtotstarbelise fondi loomisega on ettenägelik ning kooskõlas sellega, millest oleme siin istungisaalis juba mõnda aega rääkinud, kuid mida me ei ole suutnud ellu viia.
Oleme Marguerite'i fondi puhul näinud mõningaid tagasihoidlikke, veel ajakohastamata märke. See esindab meie ja fraktsiooni PPE jaoks meetodit, mida tuleks järgida Euroopa Liidu eelarve arukal kasutamisel. Vahend on sihtotstarbeline fond, mis võtab kasutusele eri meetodid, nagu laenud, tagatised, omakapitali osakaal või kaasrahastamine, ning mida haldab eraldi varahaldusettevõtja.
Fond loodi 147 miljoni euro suuruse algsummaga ning me ei mõista, miks ei võiks jätta ust avatuks teistele majanduse elavdamise kava tõttu järelejäänud vahenditele. Summat võiks märkimisväärselt suurendada Euroopa Investeerimispanga, KfW, hoiu- ja laenukassade ning muude finantsasutuste olulise võimenduse abil ning sel võiks olla suur mõju nende projektide käivitamisel, mida peetakse põhjendatuks ning majandusliku ja keskkonna aspektist prioriteetseks.
Minu arvates on tänavu aasta lõpuks loodava fondi puhul tähtsaim asjaolu, et fondist võib saada suurepärane katseprojekt, mille alusel edaspidi luua ulatuslikum energiafond, mis kaasatakse asjakohaselt järgmisesse, 2014.-2020. aasta finantsperspektiivi. Kõnealust põhimõtet võiks kasutada ka muudes valdkondades, näiteks TEN või e-TEN. Lubage mainida, et mõni käegakatsutav märk praegusel kriitilisel ajal, mil valitseb tööhõivekriis, teeks meile kõigile veidi rõõmu.
Teresa Riera Madurell
Lugupeetud juhataja, volinik! Tahaksin kõigepealt tunnustada raportööri tema suurepärase töö eest, sest peale kokku lepitud 146 miljoni euro, mille mõju on loodetavasti kaheksakordne, on sellel algatusel oluline sümboolne väärtus.
Nagu raportöör selgitas, eraldame raha väikestele säästva energia projektidele, mis ei võimalda üksnes oluliste eesmärkide (varustuskindlus ja CO2 heite vähendamine) täitmist, vaid aitab saavutada ka eesmärki, millel on inimestele väga otsene mõju: kütteostuvõimetuse vähendamine.
Oluline on ka tekst, mille üle hakkame hääletama, sest see käsitleb uuenduslikku rahastamisvahendit. Kõnealune vahend aitab ületada finantsasutuste vastuseisu sellist tüüpi projektidele, sest neil on rahvusvaheliste finantsasutuste toetus.
Peaksime tundma taas kord rahulolu, et oleme olnud piisavalt paindlikud, et järgida liikmesriikide häid tavasid taastuvenergia kasutuselevõtu ja energiatõhususe koordineerimiseks.
Loodan, et kõnealuse määruse rakendamine võimaldab arendada asutuste kogu potentsiaali ilma liigse bürokraatia pealesunnitud takistusteta.
Pat the Cope Gallagher
Lugupeetud juhataja! Tahaksin väljendada raportöörile oma tänu energiaprojekte ja komisjoni pakutavat lisarahastust käsitleva raporti koostamise eest. 146 miljonit eurot on ette nähtud projektidele, mis on väga olulised Euroopa ja paljude riikide jaoks ning nagu volinik ütles, eelkõige kohalike ja piirkondlike ametiasutuste jaoks, kes loodetavasti seda raha või neid toetusi haldama hakkavad.
on behalf of the ALDE Group. Kõigepealt tahan tunnustada raportööri energiaprojektidele antava finantsabi käsitleva raporti esitlemise eest.
Mulle valmistab suurt rõõmu algatus, millega nähakse ette sihtotstarbeline rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvenergia projektide arengu toetamiseks. Selle valdkonna projektide toetamine aitab ergutada majanduse taastumist Euroopas ning tõepoolest ka minu enda kodumaal, Iirimaal; see aitab luua uusi tööhõivevõimalusi ning võidelda kliimamuutusega.
Tahame kõikjal Euroopas ning eriti minu kodumaal, kus tööpuudus on eriti suur, tagada, et kogu raha on võimalik suunata töökohtade loomist võimaldavatesse valdkondadesse. Muudetud ettepaneku alusel kättesaadav 146 miljoni euro suurune summa tuleb suunata projektidesse, millel on majanduse elavnemisele kiire, mõõdetav ja tegelik mõju. 146 miljonit eurot on kättesaadav raha, kuid üldinvesteeringute arvutamiseks tuleb see summa korrutada kuue või seitsmega.
Usun, et sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomine võimaldab seda raha hallata tõhusaimal viisil ning abisaajate hulgas - nagu ütlesin oma emakeeles - on kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Meil kõigil on kohustus juhtida sellele nimetatud ametiasutuste tähelepanu; valitsus esitab konkreetse taotluse ning teeb siis piirkondlike ametiasutustega koostööd.
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja! Täna tähistame rohelise energia poliitika ja parema Euroopa energiapoliitika võitu - kuigi võit on küll väike. Tahan kõigepealt tänada meie suurepärast, Kathleeni juhtimise all tegutsenud delegatsiooni, kuhu kuulusid esindajad kõikidest fraktsioonidest. Usun, et tegime head tööd.
on behalf of the Verts/ALE Group. (DE) Tahaksin kiita ka Günther Oettingeri. Kahjuks olime eilse energiategevuskava esitluse ajal sunnitud olema äärmiselt kriitilised. Kõnealune vahend on aga loodud tänu sellele, et olete teinud isiklikke jõupingutusi, osaliselt Saksamaa valitsuse ning Saksamaa Kristliku-Demokraatliku Liidu kolleegide vastuseisuga silmitsi seistes, et tagada vahendile võimalus teoks saada.
on behalf of the Verts/ALE Group. Miks on tegu väikese ja kibedamaigulise võiduga? Sest - mõned on seda ka öelnud - räägime 150 miljonist eurost detsentraliseeritud, kohalike energiainvesteeringute jaoks, samal ajal kui meil on miljardeid, näiteks üks miljard CO2 sidumiseks. Mõtlen ikka veel, kas see üks miljard leiab kasutust. Saame aina rohkem vihjeid, et see projekt ei toimi. Puudub tasakaal detsentraliseeritud, kodanikele lähemal seisvate kohaliku tasandi projektide ning suurte projektide vahel, millest mõni minu arvates nurjub.
Miks meie rohelistena ikkagi täna selle projekti poolt hääletame? Seepärast, et me oleme optimistid. Suhtume lootusrikkalt sellesse, et 150 miljonit hästi hallatud eurot loovad aluse palju suuremale vahendile, mille saame uue finantsperspektiiviga. Selleks on kaks tingimust. Esimene tingimus on heal tasemel projektid. Usun, et EIP ja KfW, kes raha haldavad, uurivad ka põhjalikke, mitte üksnes pinnapealseid renoveerimisprojekte. Peame tegema suuremaid edusamme, eelkõige hoonete ja tõhususe vallas. Teine tingimus on bürokraatia vähendamine kohalike ametiasutuste jaoks, kes taotlevad projektidele kaasrahastust.
Need kaks küsimust on väga olulised. Seetõttu, lugupeetud volinik, on mul teile järgmised küsimused: mida teeb komisjon selleks, et fondist rahastataks kindlasti heal tasemel projekte või antaks laenu üksnes heal tasemel projektidele? Mida teeb komisjon bürokraatia vähendamiseks, et kohalikel ametiasutustel oleks rahale lihtne ligi pääseda?
Zbigniew Ziobro
Lugupeetud juhataja! Mina toetan kõiki ettepanekuid suurendada energiaprojektide toetamiseks ette nähtud liidu raha. Toetada tuleb ka rohelist energiat. Tuleb aga ausalt välja öelda, et arusaam rohelisest energiast kui Euroopa energiaprobleemi lahendusest - see on mõte, mida siin sageli on väljendatud - on meelepete. Sellegipoolest vajab liit suuri, ma rõhutan, suuri investeeringuid. Investeeringute põhieesmärk oleks tagada kütusevarustuse mitmekesistamine. Selline lahendus on võimalik, kui ehitada näiteks Nabucco gaasijuhe, mis ühendaks suured gaasimaardlad Kesk-Aasia piirkonnas tarbijatega Euroopas, ning kui arendada välja ülekandevõrgud ning ehitada uued ühendustorud Kesk- ja Ida-Euroopas.
Tahame arendada rohelist energiat, kuid samal ajal jätame kahjuks täielikult tähelepanuta kildagaasi tootmismeetodite arendamise ning nende asjakohase rahastamise. See on mittetraditsiooniline gaas, mis mängib juba praegu suurt rolli Ühendriikide tootmises ja võimaldab Ameerikal saada täieliku sõltumatuse gaasile ligi pääseda. Seda gaasi leidub suures koguses Prantsusmaal, Poolas ja Bulgaarias. Sellise võimaluse suhtes, mille suurt potentsiaali võiks kasutada, on siin näha täielikku passiivsust. Euroopa solidaarsus näeb ette, et liit toetab mainitud projekte kui projekte, mis on tuleviku mõttes strateegilise tähtsusega ning mis tagavad kõikide Euroopa riikide ühtse arengu. Kahjuks ei kõnele me täna suurtest investeeringutest, mis lahendaksid tõepoolest meie energiaprobleemid ning ühendaksid ja arendaksid Euroopa Liitu. Sel ajal, kui me räägime olulistest rohelise energiaga seotud meetmetest, tuletagem siiski meelde, et arusaam, nagu lahendaks roheline energia meie energiaprobleemid, on meelepete.
Marisa Matias
Ka mina sooviksin alustuseks tunnustada raportööri töö eest, mida ta on kõnealusel teemal teinud. Oleme siin selleks, et arutada väga konkreetset majanduse elavdamise abikava, mis käsitleb praegusel juhul väga olulist energiavaldkonda. Praeguses kriisiolukorras, millega me silmitsi seisame, on sellised töökohtade loomisele kaasa aitavad ettepanekud väga tähtsad. Ei ole võimalik majandust ümber struktureerida, kui me ei sea töökohtade loomist oma prioriteediks. Kõnealune raport edastab väga positiivse sõnumi, juhtides meie tähelepanu võimalusele, kuidas reageerida selles valdkonnas kohalikul tasandil: kuidas vastata just kohalikele vajadustele. Oleme jõudnud ajajärku, kui arutame hulka energiavaldkonna õigusakti ettepanekuid ning lähiajal arutame neid veelgi rohkem. Kaldume sageli liialt keskenduma laiaulatuslikele projektidele ja võrgustikele ning unustama teised teemad, mille puhul sekkumine on hädavajalik.
Seepärast usun, et raport võiks aidata meil investeerida energiatõhususse ja taastuvenergiasse, mis on väga oluline, ja selle kõrval pakkuda ka konkreetset kasu kohalikele kogukondadele, mis loomulikult tähendab konkreetset kasu tervele Euroopa elanikkonnale. Seepärast, lugupeetud juhataja, soovin lõpetada kahe viimase märkusega: oluline on alati meeles pidada, et energiatõhususe võib suures ulatuses saavutada ka energiatarbimise vähendamisega mikrotootmise projektide abil, millest on raportis juttu; Euroopa Parlamendi jaoks oli suur saavutus tagada, et nendele projektidele eraldatud rahaliste vahendite suurust täpsustatakse. See ei olnud meie eesmärk, sest vajasime palju rohkemat. Seetõttu küsin volinikult, mida ta püüab ja kavatseb teha, et need vajadused kindlustada.
Jaroslav Paška
Esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 on vastus Euroopa Parlamendi korduvatele taotlustele luua uus üheotstarbeline rahastamisvahend, et toetada energiatõhusust ning taastuvate energiaallikate valdkonnas ellukutsutavaid algatusi. Toetus ehitustööstusele suunatud meetmetele, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust hoonetes, mis tarbivad aastas kuni 40% ELi energiast, näitab algatuse põhjendatust ja mõistlikkust.
Kõnealuse rahastamisvahendi tegevust võib finantseerida kasutamata ressursside ülekandmise abil arvukatest programmidest, mille puhul ei ole objektiivselt võimalik kasutada eraldatud raha plaanitud ulatuses õigel ajal. Üks selline on näiteks Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava, millel on ligikaudu 150 miljoni eurone finantsreserv, samuti kliimavaldkonna mitmeaastane GR programm, mis loodi samasuguse eesmärgiga. Seetõttu arvan, et oleks väga mõistlik kaaluda, kuidas võiksime kõige paremini ära kasutada säästetud rahalisi ressursse, et laiendada Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava ulatust ning kaasata sinna uus ning nähtavasti vajalik üheotstarbeline rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna algatuste toetamiseks.
Tänu tõhusale uuele rahastamisvahendile võime kohaliku, munitsipaal- ja piirkondliku tasandi avalikele asutustele teha energiasäästmise ja taastuvate energiaallikate valdkkonna projektide elluviimise lihtsamaks.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel, et Euroopa Liit on õppinud tabama kaks kärbest ühe hoobiga. Esimene kärbes on ettevõtete abistamine. Ajal, mil liikmesriigid on sunnitud kulusid kärpima ja pangad on laenuandmisel ettevaatlikud, on Euroopa Liit esitanud uue rahastamisvahendi kujul konkreetse lahenduse. Teine kärbes on Euroopa tugev sõltumine imporditud energiast. Uue vahendi eesmärk on vähendada energiatarbimist ja suurendada meie endi energiaallikate, nagu tuule, päikese, vee ja biomassi kasutamist ning vähendada seeläbi meie üldist sõltumist imporditud energiast. Lugupeetud kolleegid! Kutsun teid kõiki üles pooldama uue, energiavaldkonna projektide toetamiseks ette nähtud rahastamisvahendi loomist. See aitab nii meie ettevõtteid raskel ajal kui ka vähendab ka meie üldist sõltumist imporditud energiaressursist. Tänan teid tähelepanu eest.
Zigmantas Balčytis
(LT) Esmalt tahaksin tunnustada minuga samasse fraktsiooni kuuluvat kolleegi tema märkimisväärse töö eest kõnealuse dokumendi üle peetavatel läbirääkimistel ning dokumendi kaasamisel teemade hulka, mis on äärmiselt tähtsad kogu Euroopa Liidu energiaturu jaoks. Energiajulgeoleku vallas on eriti tähtis edendada energiatõhusust ja taastuvenergia arendamist ning kindlustada neile projektidele vajalik rahastus. Niisuguste projektide edukas rakendamine aitaks otseselt kaasa Euroopa Liidu püstitatud energiaeesmärkide saavutamisele.
Lisaraha aitab kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel suurendada säästva energia projektide rahastamist ning rakendada uuenduslikke finantsstiimuliste skeeme, nagu tagatised ja sooduslaenud. Siiani ei ole plaane edendada energiatõhusust täielikult ellu viidud, nt hoonete renoveerimise puhul, mida oleme juba arutanud. Seetõttu usun, et lisarahast saab hea stiimul säästva energia algatuste ja projektide hoogustamiseks eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
Bart Staes
(NL) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tahaksin Kathleen Van Bremptile ja tema variraportööridele olulise õigusloomega seotud algatuse eest südamest kiitust avaldada. Usun, et sel määrusel on tõelist potentsiaali kujuneda energiatõhususe ja taastuvenergia kasutuselevõtuga seotud projektide võimsaks stiimuliks.
Määrus toetab säästvat energiat ning eeskätt valmistavad mulle heameelt paljud konkreetsed valdkonnad, millele rõhku on pandud, näiteks energia säästmine, mikrokoostootmine ja detsentraliseeritud kohalikud taastuvenergiaallikad ja nende ühendamine elektrivõrku; samuti mikrotootmine taastuvatest energiaallikatest ning taastuvate energiaallikate kasutamine ühistranspordis, elektrisõidukites ja vesinikkütusega sõidukites.
Kathleen Van Brempti ja tema variraportööride rõhuasetus tõhusale välisvalgustusele avalikus infrastruktuuris ning elektri säilitamise lahenduste leidmisele on paljulubav. Tänan teid jõupingutuste eest. Loodan, et sellest saab uus samm tõelise uue rohelise kursi suunas.
Ryszard Czarnecki
(PL) Lugupeetud juhataja! Räägime praegu teemal, mis on põhjapaneva tähtsusega mitte üksnes majandusküsimuste, vaid ka laiemas mõistes Euroopa solidaarsuse küsimuse puhul. Põhjus on selles, et energia valdkond on suurim probleem ja suurim proovilepanek. Kas Euroopa solidaarsus võiks toimida tegelikkuses või osutub see üksnes loosungiks või lööksõnaks? Või kas taas kord - ning see on kindlasti miski, mida Euroopa maksumaksjad ja valijad ootavad - juurutatakse seda konkreetsete projektide puhul, mis loovad Euroopa ühtsust ning mis näitavad, et Euroopas aitavad riigid üksteist, töötavad projektide kallal koos ega aktsepteeri olukorda, kus teatud riigid Euroopa Liidust väljaspool teevad kokkuleppeid muude riikidega, jättes Euroopa Liitu kõrvale? Usun, et lõpuks tuleks see selgesõnaliselt ja otse välja öelda.
Jan Březina
(CS) Kahtlemata tuleb tänada Euroopa Parlamenti selle eest, et energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna projektidele ette nähtud ressursside maht ulatub 146 miljoni euroni. Kui see sõltuks liikmesriikidest, oleks summa oluliselt väiksem. Kahjuks aga jääb fondi õiguslik vorm ja ülesehitus ebaselgeks; niisamuti küsimus, missuguseid finantsprojekte see pakub. Läbipaistvuse huvides peaksid võimalikud taotlejad teadma, kes teeb taotluste kohta otsuseid ja kuidas määratakse ametisse valikukomiteed.
Kui soovime hajutada kahtlust, et äsjaloodud fond on suunatud peamiselt neile, kes ei ole kasutanud majanduse elavdamise kava 5 miljardi euro suuruse paketiga eraldatud ressursse, sest projekte on jäetud ellu viimata, peaksid valikuprotsessi olema kaasatud ka uute liikmesriikide esindajad. Fond võib eeskätt olla ette nähtud kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele, kuid peaksime samuti kaaluma, kas ei oleks asjakohane lubada esitada taotlusi ka eraettevõtetel ning mitte üksnes siis, kui nad tegutsevad riigiasutuste nimel. Energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate osatähtsuse suurendamine peaks olema nii avaliku kui ka erasektori jagatud vastutus ning Euroopa raha peaks seega olema kättesaadav mõlemale sektorile. Näen suuri võimalusi soojuse ja elektri koostootmises ning keskkonnasäästlikus linnatranspordis.
Patrizia Toia
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Parlamendis ei ole lihtne sellist ühehäälsust saavutada. See tähendab, et töö on olnud väga silmapaistev ning seda tuleb tunnistada Kathleen Van Bremptile ja kõikidele teistele variraportööridele.
On öeldud, et töö tulemusena sündinud vahend on mitmel põhjusel väga positiivne. See on positiivne, sest menetlused ja ajakavad on kiired; see on suunatud heatasemelistele projektidele; see on suunatud linnakeskkondadele, teisisõnu kohalikele ametiasutustele, mis konkreetseid otsuseid langetades suudavad olukorda tõesti muuta ning parandada õhu-, eluasemete ja linnatranspordi kvaliteeti; see on suunatud kasumlikele projektidele ning võib seega tuua raha tagasi; ning see strateegia toob mängu palju rohkem ressursse.
Kõike seda silmas pidades ning peatudes paljude parlamendiliikmete, sealhulgas Jens Geieri, Claude Turmesi ja Antonio Canciani esitatud vastuväitel, soovin volinikule öelda, et takistuseks saab vahendi rakendamine, finantsvahendajate valik, suhted kohalike ametiasutustega ning see, kuidas nende finantsraskusi käsitletakse. Lugupeetud volinik! See vahend tõstatab võimaluse sillutada teed teistele projektidele, kõnealuse vahendi stabiliseerimisele ning laiendamisele muudesse sektoritesse. Küsimus on otsustava tähtsusega. Ei tohi korduda sama, mis juhtus majanduse elavdamise kavaga ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, mis ootavad ikka veel 30 miljardit eurot, mille kohta Euroopa Parlament ja komisjon 2008. aasta lõpus otsuse langetas.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Lugupeetud juhataja! Ka mina soovin tunnustada raportööri väga tulemusliku töö eest nii olulise raporti kallal. Raportis tutvustatakse olulist vahendit selliste energiasektori projektide rahastamiseks ja elluviimiseks, mis toetavad majanduse elavnemist rasketel aegadel, aitavad kujundada välja energia siseturu ning saavutada kliima ja energiaga seotud eesmärgid, mis Euroopa Liit on 2020. aastaks püstitanud.
Energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud algatusi toetava fondi loomine on väga oluline, isegi kui fondis on väike, 146 miljoni euro suurune algsumma. Mulle valmistab heameelt, et Euroopa Parlament on pidanud kinni oma kohustusest edendada taastuvate energiaallikate kasutust ja energiatõhusust.
Tahaksin märkida, et tulevaste kavade puhul tuleks pöörata tähelepanu tasakaalustatud geograafilisele jaotusele, et kasu saaksid kõik liikmesriigid. Kreeka sai kavast ainult 1,5% maagaasi juhtmete jaoks. Usun, et tulevikus on jaotus võrdsem.
Edit Herczog
(HU) Lugupeetud juhataja! On tohutu saavutus, et Euroopa Parlamendi raportööril ja volinikul on ühiselt õnnestunud veenda nõukogu hoidma fondides olevat raha kättesaadavana. Meie vaatepunktist on see väga oluline ja äärmiselt märkimisväärne sündmus. Loodame, et edaspidi on meil võimalik laiendada seda ka teistele eelarvepeatükkidele. Sama oluline on ka see, et meil õnnestus kulutada see raha esialgu ettenähtud eesmärgil ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kohalike ametiasutuste kaudu elanikkonda mõjutavatele projektidele.
See on tõepoolest tähtis samm edasi. Harva juhtub, et Euroopa institutsiooniline süsteem jõuab inimeste või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjateni otse. Seetõttu on väga oluline, et viiksime need projektid 2014. aastaks edukalt lõpuni ning sama oluline on uurida 2014. aastal tõhusust, et parandada ka institutsioonilise süsteemi tõhusust. Tunnustan raportööri ning soovin raha kulutamisel palju edu.
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud juhataja, Günther Oettinger, kolleegid! Meil on olnud vahendeid, mis tulnuks muude valdkondade seas investeerida energiasektorisse. Oleme seda parlamendikomisjonis väga üksikasjalikult arutanud ning me ei olnud kindlad, kas kogu raha on võimalik kulutada. Tollal andis volinik meile lubaduse tagada, et mingit raha ei jää üle ega tagastata sinna, kust see tuli. Minu jaoks on kõige olulisem, et volinik on oma sõnast kinni pidanud. Ta esitas meil üsna kiiresti dokumendi, mis võimaldas meil tagada, et raha, mis muidu oleks olnud meie jaoks kadunud, on võimalik kasutada energiasektoris. See oli esimene samm.
Teine samm oli see, et Kathleen Van Bremptil õnnestus suunata parlamendikomisjoni liikmed lahenduse ja kompromissi poole. Selle eest väärib ta meie tänu. See ei olnud lihtne, sest kergem on lihtsalt oma arvamust läbi suruda kui lahendust leida. See tagas viimaks - sest olime ka ajalise surve all -, et raha on kättesaadav ja seda on võimalik kasutada.
Viimane, kuid mitte vähem tähtis on asjaolu, et lõpuks õnnestus meil nõukogu abiga - ning peame seda tunnistama kogu oma lugupidamise juures - leida määratud aja jooksul kompromiss, mis võimaldas meil anda kogu raha peaaegu viimse euroni energiasektorile ning selle tulemusel tagada, et raha ei lähe kaotsi. See oli minu jaoks kõige olulisem ja kõige viljakam tulemus ning seepärast tahaksin kõikidele asjaosalistele tänu avaldada.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Soovin teile meelde tuletada, et 2009. aastal, kui Euroopa Liidu majanduse elavdamise kava esimest korda arutati, võttis komisjon kohustuse eraldada 1 miljard eurot eluasemete energiatõhususe jaoks. Kahjuks ei ole meetmeid võetud õigel ajal. Nn tarkade linnade algatusele on eraldatud ainult väike rahasumma ning seda asjaolu tõttu, et kui lõpuks jääb alles kasutamata raha, peab komisjon selle eraldama tarkade linnade algatusele; see teostub kõnesoleva määruse kaudu.
Esitasin muudatusettepaneku, millega nõuan, et halduskulude ning vahendi loomise ja rakendamisega seotud kulud ei ületaks 5% vahendi iga kasutuskorra väärtusest. Nii ei satu suurem osa rahast finantsvahendajate kätte, vaid läheb investeeringuteks eluasemete energiatõhususe ning taastuvate energiaallikatega seotud projektidesse.
Nõudsin ka suuremat läbipaistvust ja lehekülje www.buildup.eu kasutamist; samuti nõudsin, et iga kord, kui kõnealust vahendit kasutatakse, peab rakendatav mudel olema tasuta kättesaadav kõigile asjast huvitatutele, et võiksime parimatest tavadest kasu saada.
Soovin tänada Kathleen Van Brempti raporti eest. Usun, et energiatõhusus peab olema Euroopa Liidu energiastrateegia peamine prioriteet.
Elena Băsescu
(RO) Euroopa Komisjoni eile käivitatud strateegia "Energia 2020” tähistab olulist sammu kindla, konkurentsivõimelise Euroopa energiaturu suunas. See pakub lahendusi suurtele probleemidele, nt kuidas mitmekesistada tarnekanaleid ja -allikaid, vähendada energiatarbimist või koordineerida koostööd kolmandate riikidega. Rahastamises võib näha aga ilmselgeid puudusi. Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava põhieesmärk on just hõlbustada investeeringute rahastamist kõnealuses valdkonnas. Kava tulemuslik rakendamine nõuab keskkonnahoiu õigusaktide järgimist ning projektide elluviijad peavad oma rahastamiskohustustest kinni pidama. Minu arvates hõlbustaks aktiivne koostöö riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel vajalike lubade väljaandmist.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada AE-koostöö tähtsat rolli: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ette nähtud lahenduste elluviimisel on just sellel kõige olulisem osa.
Francesco De Angelis
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tahaksin tänada raportöör Kathleen Van Brempti suurepärase töö eest ja kokkuleppe eest, mis keskkonnasäästliku majanduskasvu nimel tehtavate jõupingutuste abil võimaldab viimaks vabastada märkimisväärsed ressursid taastuvenergia ja energiatõhususe arendamiseks.
Kava hõlmab prioriteete, mida liikmesriigid peaksid arvesse võtma, eelkõige eesmärgis saavutada meie energiainfrastruktuuri konkurentsivõimeline uuendamine. Soovin tuua esile, mida pidasin põhiaspektideks kriteeriumide juures, mis kehtivad ametiasutuste rahalistele vahenditele ligipääsu puhul; eeskätt kohustus töötada välja mitmeaastased strateegiad süsteemi kaudu, mis hõlmab mitmetasandilist valitsemist territooriumidest kohalike ametiasutusteni ning piirkondlike ametiasutuste ja Euroopa Liidu institutsioonideni ning seda ka olemasolevate rahastamisvahendite ratsionaliseerimise kontekstis. See on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks oluline tulemus.
Bairbre de Brún
(GA) Lugupeetud juhataja! Energiatõhususe ja taastuvenergia rahaline toetamine majanduse elavdamiseks kujutab endast mõistlikku ja kasulikku investeeringut.
Nõustun täielikult nendega, kes ütlesid, et säästva energia investeerimisabi võib olla väga tulemuslik ja kasulik, eriti kui see keskendub kohalikule tasandile. Selle abil saame pakkuda majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonna poolest palju säästvamat tulevikku. Peame võimalusest kinni haarama ning liikuma vähese CO2-heitega majanduse poole ja hõlbustama muudatusi nende jaoks, kes soovivad muutuda. Detsentraliseerimine on säästva energia jaoks väga oluline.
Kui pakutakse võimalust hõlbustada energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud investeerimisprojektide rahastamist kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaudu, on seega tegemist Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava kulutamata raha mõistliku, funktsionaalse kasutamisega. Tänan raportööri äärmiselt olulise töö eest.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Energiainfrastruktuuri projektide toetamine Euroopa Liidu majanduse ergutamiseks ette nähtud rahast on teema, mida arutati ning milleks eraldati raha aasta tagasi. Tol ajal oli raha ette nähtud üksnes kaht tüüpi projektidele, mille eesmärk oli vähendada süsinikdioksiidi õhkupaiskamist: süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning tuulepargid Põhjameres.
Kui tegemist on nimetatud toetuse ja säästva energia toetamisega üldiselt, ei ole meil üldiselt võimalik leida kogu Euroopa Liidule sobivat toimimisviisi. Peame võtma arvesse iga liikmesriigi olukorda, eeskätt energiasõltumatust. Seetõttu valmistab mulle heameelt Euroopa Komisjoni ettepanek vaadata mainitud kava järgi läbi rahaeraldamise menetlus ning võtta seejuures arvesse energiatõhususe edendamist.
Tunnen siiski, et me ei peaks kõnelema sellest teemast üksnes seoses finantskriisiga, sest isegi kui tavapärane majandustsükkel on taastunud, ei kao energiatõhususe küsimus kuhugi. Liikmesriikidel peaks olema võimalus reageerida muutuvatele asjaoludele paindlikumalt ning edendada seeläbi energiatõhusust, energeetilist mitmekesistamist ja suuremat energiasõltumatust.
Mario Pirillo
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Praeguses keerulises majanduslikus ja rahanduslikus olukorras peab Euroopa endist viisi toetama energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonna projekte, et jõuda säästva ja sotsiaalses mõttes konkurentsivõimelise majanduseni.
Et tagada geograafiline tasakaalustatus ja soodustada võrdset taastumist, tuleb detsentraliseeritud projektidesse investeerimiseks parandada rahastamisvahendi juhtimist. Kõnealune rahastamisvahend tuleb luua viivitamata ning suunata see kohaliku mõõtmega projektidele, et määruse (EÜ) nr 663/2009 kohaselt avaldada mõju tööhõivele. Vaja on krediidiliine, mis suudaksid toetada väärilisi kohalikke algatusi. Peaksime eelistama selliste projektide rahastamist, mis tagavad ka tööstuse konkurentsivõimet parandava tehnoloogilise uuenduslikkuse. Kliimameetmete peadirektoraadi mitmeaastase kava kaudu kasutamata jäänud raha võiks eraldada kõnealusele vahendile ning suunata seejärel säästva energia valdkonda kuuluvatesse projektidesse. Tahaksin tänada Kathleen Van Brempti suurepärase töö eest.
Bogusław Sonik
(PL) 2009. aasta jaanuaris tegi Euroopa Komisjon vastuseks finantskriisile ettepaneku jagada ümber Euroopa Liidu kulutamata jäänud 5 miljardit eurot, peamiselt selliste energiaprojektide toetamiseks, mis aitaksid kaasa Euroopa Liidu majanduse elavnemisele. Heameelt tuleks tunda praegu Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava kohta tehtud ettepaneku üle. Prioriteetsed teemad on minu arvates piiriülese gaasi ja elektri infrastruktuuri (sealhulgas võrkudevahelised ühendused) ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega seotud projektide toetamine. Samuti pean vajalikuks nõuda, et resolutsiooni projekt hõlmaks ka energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna projekte, mis ergutaksid uute töökohtade loomise kaudu majanduse arengut ning aitaksid võidelda kliimamuutusega.
Investeeringud sellistesse projektidesse on kõige tõhusamad siis, kui projektid viiakse ellu kohapeal piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Kohalikud projektid hõlmavad suurt hulka tööd ning see aitab kaasa paljude uute töökohtade loomisele.
Günther Oettinger
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Kõnealuse 146 miljoni euroga siseneme koos katselaborisse. Kõigepealt tahaksin teid tänada, sest olete seisnud selle eest, et kättesaadav ei oleks mitte 114 miljonit, vaid 146 miljonit eurot, ning et liikmesriigid oleksid valmis oma oma üsna kitsendatud piiridest veidi kaugemale minema.
Kui rääkida katselaborist, siis meie ees on neli huvitavat lahendust vajavat küsimust. Esimene: kuidas suudame saavutada edu energiatõhususe vallas. Usun, et kolmest CO2, taastuvenergia ja energiatõhususega seotud nõudest tähendab energiatõhususe 20% kasv meie jaoks kõige raskemat ja keerukamat ülesannet. Tegemist ei ole lihtsalt kohustuslike riiklike nõuetega, vaid konkreetsete projektidega. Põhimõtteliselt kasutame seda hõlpsasti juhitavat kava selleks, et hinnata, missugused projektid, nt hoonete renoveerimisprojektid ja üldiselt energiavaldkonnaga seotud projektid, osutuvad teostatavaks. Loodan, et kahe või kolme aasta pärast näitab nende projektide järgmise eelarveperioodi jaoks tehtav esimene hindamine, et oleme saanud energiatõhususes kasulikke positiivseid ja negatiivseid kogemusi. Tahaksin ausalt öelda, et kahe või kolme aasta pärast oleme kindlasti teadlikumad kui praegu: meil on häid kogemusi ning oleme teinud ka mõningaid vigu. Niisugusel juhul oleme raha õigesti investeerinud.
Teiseks võimaldab see kava Euroopa Liidul astuda omavalitsustega otsestesse partnerlussuhetesse. See ei ole tavapärane asi. On selge, et EL võib mõjutada energianõudlust ja -tarbimist avalikes ja erahoonetes, mida on võimalik renoveerida - teisisõnu on see nn tarkade linnade projekt - üksnes omavalitsuste kaudu. See tähendab otsest kontakti tegelikkuses toimuvaga.
Kolmandaks loodan, et suudame kõnealuse kavaga näidata, et see pakub kõigile euroopalikku lisaväärtust. Kui meie eesmärk on üksnes saada liikmesriikidelt raha ilma mingeid väärtusi pakkumata, ei oleks meid vaja. Peame pakkuma lisaväärtust kogemuse, tõhususe ja pädevuse kujul. Sellisel juhul annab kava kahe aasta pärast meile häid põhjendusi, mida võime kasutada eelarvearuteludel - komisjoni, parlamendi ja liikmesriikide pokkerimängus -, et saada liikmesriikidelt kõikide Euroopa Liidu kodanike huvides rohkem raha. See tähendab, et see on muu seas katselabor suurema eelarvelise toetuse nimel. See vastuoluline küsimus mõjutab järgmisel kahel aastal meid kõiki.
Neljandaks vajame katselaborit oma partnerlussuheteks struktuuripankade - Euroopa Investeerimispanga ja KfW Bankengruppega - ning väliste erainvestorite ja fondidega. Need kujutavad endast komisjoni talitustest kaugemale ulatuvaid partnerlussuhteid ettevõtetega, kellel on meiega tihedad suhted, kuid kes peavad näitama, et suudavad teha enamat kui lihtsalt ELi raha juhtida.
Võib näida, et tegemist on suure hulga rahaga, kuid tegelikult on see väike summa. Asi ei ole 146 miljonis euros. Asi on neljakordses proovilepanekus, mis hõlmab meie partnerlussuhteid omavalitsuste, EIPi ja KfW-ga, energiatõhususe teemat kohalikul tasandil ja tõendust, et Euroopa tasandil on see õige valdkond, kuhu suunata rohkem eelarveraha.
Seda silmas pidades tahaksin teile kõigile suurt tänu avaldada. Pidagem sidet. Olen kindel, et kahe aasta pärast on meil kõigil palju rohkem teadmisi kui praegu.
(Aplaus)
Nicole Sinclaire
Lugupeetud juhataja! Märgin tänuga, et täna on Belgias riiklik püha, meenutamaks miljoneid inimesi, kes hukkusid kahes maailmasõjas. Olen mõnevõrra hämmastunud, et siin istungisaalis ei ole tehtud sama ega meenutatud neid miljoneid inimesi. Seega palun lugupidamisega hetke vaikust kõigi nende mälestuseks, kes surid sõjas demokraatia nimel.
President
Lugupeetud Nicole Sinclaire! Peaksite teadma, et juhatajal on kavas edastada teadaanne enne seda, kui parlament hääletama hakkab ning siis mälestatakse hukkunuid nii nagu vaja.
Kathleen Van Brempt
raportöör. - (NL) Lugupeetud juhataja! Euroopa Parlamendi belglasest liikmena oli mul tõeliselt meeldiv tulla siia tööle riiklikul pühal. Tänu sellele suutsin ma jõuda Euroopa Parlamenti oma kodulinnast ainult 50 minutiga, kuid see on täiesti kõrvaline märkus.
Raportöörina teen lühidalt. Lubage mul tänada eranditult kõiki, kes on tänasele arutelule kaasa aidanud. Tehtud on hulk märkusi ja esitatud on väga palju häid näiteid. Ühise niidina läbib kõiki aga entusiasm saavutatu suhtes. Ei saa päris ilma kriitikata, sest mul oleks väga kerge kritiseerida seatud rahalist piiri.
Entusiasmi on rohkesti, sest tegemist on hea fondiga, sest raha on olemas, sest kõne all on energiatõhusus ja taastuvenergia ning sellepärast, et Euroopa Parlamendi liikmetena annab see meile võimaluse võtta projekti kaudu meetmeid ka kohalikul tasandil. See on vajalik.
Mida tähendab meie ühine vastutus? Esiteks vastutavad loomulikult komisjon, Euroopa Investeerimispank ja teised selle asjaga seotud partnerid. Kuid ka Euroopa Parlament ja meie, poliitikud, vastutame selle eest, et projekt kujuneks edukaks, veenvaks, et kohaliku tasandi kaasamine suureneks sedavõrd, et 146 miljonit eurot ei mitmekordistu mitte 8, vaid 80 korda, sest oleme paljud asjad käima lükanud. Sellega seoses on mul komisjoni ja volinikku suur usk. Tean, et tegemist on volinikule südamelähedase projektiga. Tal on ka väga head töötajad, nagu ma viimase paari kuu jooksul ise veenduda võisin, ning see on mängib projekti tulemuste juures väga olulist rolli.
Kokkuvõtteks - unustasin seda varem mainida, mis on minust väga hoolimatu, eelkõige kuna olen belglane - tahaksin märkida, et eesistujariik Belgia on siinkohal erakordselt palju ära teinud. Alustuseks oli suurem osa nõukogust algusest peale tegelikult selle projekti vastu. Tänu minister Paul Magnette ja tema meeskonna suurtele jõupingutustele oleme praegu jõudnud suurepärase kompromissini, mille me usutavasti suure entusiasmiga varsti ka heaks kiidame.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Peagi algab hääletamine.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sergio Berlato
2009. aasta jaanuaris tegi Euroopa Komisjon ettepaneku jagada ümber osa Euroopa kasutamata rahast, et vastuseks majandus- ja rahanduskriisile toetada energiasektori projekte. Meie tänane arutelu raporti üle, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 on erilise tähtsusega: ettepanek tarvitada muidu kasutamata jäänud raha valdkondlike projektide toetamiseks on võimalus praegusel ajal, kui rahale on raske ligi pääseda. Minu arvates võib Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava, mille eesmärk on Euroopa ametiasutuste investeeringute toetamise kaudu (eriti linnakeskkonda) rahastada energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvenergia valdkonna algatusi ja projekte, anda konkreetse stiimuli Euroopa majanduse elavnemisele ja noorte töövõimaluste loomisele. Mind muudavad optimistlikuks energiatõhususe meetmed ehitussektoris (mis tarbib 40% ELi energiast). See tähendaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. See abi soodustaks ka energiatõhususe valdkonna paljulubavate algatuste arendamist kohalike ametiasutuste tasandil, mis hiljutise kriisi tagajärjel on kandnud kaotusi tulude drastilise vähenemise tõttu.
András Gyürk
kirjalikult. - (HU) Lugupeetud kolleegid! Eelmisel aastal tundsin ka mina heameelt selle üle, et liidu majandusstiimulite paketi ühe osana eraldati peaaegu 4 miljardit eurot energiavaldkonna projektidele. Juhtisin ka tähelepanu sellele, et abipakett jätab hooletusse Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna, mis on energiajulgeoleku mõttes kõige suuremas ohus, ning et ka energiatõhususe projektid ei saa toetusest kasu. Sellegipoolest oleks just viimaste kaudu olnud võimalik saavutada paketi peaeesmärki, st kiiret ja tulemuslikku töökohtade loomist. Mul on hea meel, et uus ettepanek eraldab kasutamata jäänud raha just sellele valdkonnale. Taastuvenergia ja energiatõhususe projektid ei kuulu üksnes 20/20/20 eesmärkide saavutamise peamiste vahendite hulka, vaid suurendavad ka varustuskindlust ja konkurentsivõimet. Need projektid annavad ka lühikese aja jooksul muljetavaldavaid tulemusi. Need loovad uusi töökohti geograafiliselt mitmekesisel viisil ja muudavad majanduses osalejad tõhusal viisil dünaamilisemaks. 146 miljoni euro kulutamine taastuvenergia ja energiatõhususe projektidele on hea algus, kuid peame tunnistama, et see summa ei ole isegi liikmesriigi tasandil märkimisväärne. Meil on väga hea meel, et strateegia "Energia 2020”, mille komisjon eile avaldas, määratleb ühe peamise prioriteedina energiatõhusa Euroopa loomise. Oleme veendunud, et strateegiline pühendumine energiatõhususele kajastub ka muude rahaliste vahendite jaotamisel.
Marian-Jean Marinescu
Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava pakub finantspaketti, mis sisaldab 3,98 miljardit eurot aastateks 2009. ja 2010. Oli hädavajalik luua rahastamisvahend, mille eesmärk oleks kasutada kõnealuse energeetikakava raha, mida ei oleks olnud võimalik siduda enne 2010. aasta lõppu; see aitaks vältida finantspaketi ülejäänud vahendite kaotsiminekut. Üks eriti oluline aspekt Euroopa energeetikakava määruses on projektide geograafiline tasakaalustatus. See on põhiaspekt, mis aitab kindlustada määruse avaldatava mõju majanduse elavnemisele kogu Euroopa Liidus. Määruses tunnistatakse, et mõnes liikmesriigis oli projekte, mida kas ei rahastatud üldse või rahastati ainult osaliselt. Viimaseks tahan rõhutada, kui oluline on uuendada sellist tüüpi rahastamisvahendeid, mille eesmärk on pikaajalise energiatõhususe edendamine Euroopa Liidus. Palun komisjonil hinnata hoolikalt sellist tüüpi vahendite uuendamise tulemuslikkust ja analüüsida, missuguseid võimalusi pakub sarnaste meetmete võtmine edaspidi, kui ELi eelarvesse kuuluva kulutamata jäänud raha küsimus vajab lahendamist.
Algirdas Saudargas
Võimalus suunata kulutamata jäänud raha eeskirjade kohaselt energiatõhususe ja taastuvenergia projektidesse oli määruses juba sätestatud, kuid mulle valmistab heameelt asjaolu, et selle konkreetse rakendamise puhul oli võimalik saavutada üksmeel. Energiatõhusust ja taastuvenergiat on sageli nimetatud ELi prioriteetideks, mis aitavad viia ellu 2020. aasta strateegiat ja tagada energiajulgeolek. Investeeringud sellesse sektorisse majanduslanguse ajal on väga olulised, sest need loovad võimaluse uuteks töökohtadeks ja edendavad konkurentsivõimet, uuenduslikkust ja majandusstabiilsust. Kavandatud rahastamisvahend - nagu fondi loomine Euroopa finantsasutustele - kasvatab ka olemasolevat summat mitu korda, suurendades seeläbi projektide rahastamisvõimalusi. On ainult kahetsusväärne, et kavandatud rahastamisvahend ei ole pidev, kuid loodetavasti pakub see sobilikku stiimulit suuremaks energiatõhususeks ja taastuvenergia edendamiseks.
