Euroopa Ülemkogu kohtumise (24. juuni 2011) ettevalmistamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused 23. ja 24. juunil 2011 toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamise kohta.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Lugupeetud komisjoni president ja parlamendiliikmed! Pöördun nõukogu nimel täiskogul teie poole täna viimast korda.
Lubasime jaanuaris teile, et meie eesistumise aeg tuleb parlamendisõbralik. Mõistsime, et Lissaboni lepingu valguses sõltub iga tulevase eesistujariigi edu tihedast koostööst Euroopa Parlamendi ja selle liikmetega. Euroopa avalikkus ootab ELilt tulemusi, tegemata erilist vahet parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel. Ja inimestel on õigus. Vastutame ühiselt ning seepärast on ka meie kordaminekud ja läbikukkumised ühised.
Eeloleva Euroopa Ülemkogu kohtumisega lõpeb Ungari eesistumisperiood. See arutelu on seega suurepärane võimalus võtta kokku eri valdkondades parlamendiga tihedas koostöös saavutatu.
Alustaksin majanduspoliitikast. Euroopa Ülemkoguga jõuab lõpule esimene Euroopa poolaasta. See koondab ühte poliitilisse tsüklisse majanduse taastamise mõlemad hoovad: esiteks finantsstabiilsuse, mis toetub eelarve konsolideerimisele ning peegeldub stabiilsus- ja lähenemisprogrammides, ning teiseks struktuurilised reformid, mis on suunatud aruka, jätkusuutliku ja sotsiaalselt kaasava ja töökohti loova majanduskasvu tagamisele. Tänu komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide suurepärasele koostööle riiklike reformikavade ning soovituste käsitlemisel ei kestnud esimene Euroopa poolaasta mitte päevagi kauem kui täpselt pool aastat.
Euroopa Ülemkogult oodatakse nõukogu heakskiidetud riigipõhiste soovituste kinnitamist ning kõik liikmesriigid peaksid soovitusi oma eelarveid ja struktuurilisi reforme puudutavates otsustes arvesse võtma. Viitasime Euroopa poolaastale isegi kolmepoolsetel läbirääkimistel, et tagada parlamendi nõuetekohane teavitamine sellest arengust.
Enamik laiendatud euroala paktis osalevatest liikmesriikidest on võtnud kohustusi, kokku juba üle saja eri meetme. Nüüd tuleb kohustused liikmesriikide tasandil ka täita, sest nõnda tehakse suur samm pakti eesmärkide saavutamise suunas.
Siiski on need esialgsed kohustused põhjalikkuse ja konkreetsuse poolest ebaühtlased. Järgmiste kohustuste ettevalmistamisel tuleb liikmesriikidel laiendada kohaldamisala, olla konkreetsem ja püüda saavutada enamat.
Lubage mul järgmisena käsitleda majanduse juhtimise kuut seadusandlikku ettepanekut, mida me kuue meetme paketiks nimetame. Ma ei hakka laskuma detailidesse, kuna teema on niigi eraldi punktina täiskogu päevakorras. Olgu vaid meenutatud, et eesistujariigina sai Ungari Euroopa Ülemkogult volituse saavutada Euroopa Parlamendiga juuni lõpuks poliitiline kokkulepe. Pärast seda, kui nõukogu märtsis üldise lähenemisviisi vastu võttis, asusime kohe tööle ning hakkasime parlamendi ja komisjoniga intensiivseid kolmepoolseid läbirääkimisi pidama.
Kõik kolm institutsiooni on teinud ära tohutu töö. Parlamendi esialgses seisukohas oli umbes 2000 muudatusettepanekut. Praeguseks on meil õnnestunud vähendada lahendamata küsimuste arvu üheainsa olulise teemani ning mõne tehnilise üksikasjani. Olen veendunud, et nüüdne tekst on palju parem ja sobivam tulevaste kriiside ärahoidmiseks. Selle sõnumi edastame ka Euroopa Ülemkogu eesistujale, kes meile selle ülesande andis.
Olen isiklikult pidanud täiskogu liikmetega väga põnevaid kõnelusi. Kasutan juhust, et teid kõiki mulle osaks saanud kogemuse eest tänada. Parlamendisõbraliku eesistujariigina loodame, et tulemused, mis on meid toonud nii lähedale kokkuleppe saavutamisele, ei lähe raisku. Finantsturud, Euroopa ettevõtjad ja eriti meie Euroopa kaaskodanikud eeldavad meilt vastutuse võtmist ja otsuseid ning tegusid meie majanduse põhimure - võlakriisiga toimetulemisel. Lõppude lõpuks teame ka seda, et Euroopa Ülemkogu arutab muu hulgas Kreeka küsimust.
Nüüd justiits- ja siseasjadest. Euroopa Ülemkogul käsitletakse strateegilisi varjupaiga-, rände- ja Schengeni küsimusi, tuginedes 9. juunil 2011. aastal vastu võetud justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldustele.
Euroopa Ülemkogu arutab Schengeni alaga seotud ideid ning annab täiendavaid poliitilisi juhiseid koostööks, võttes arvesse hiljutist arengut. Samuti kaalutakse kaitsemehhanismi loomise võimalust. Tahaksin aga rõhutada, et Schengeni lepingu nõuetekohaseks toimimiseks peavad liikmesriigid täpselt reegleid täitma ning sel viisil vastastikust usaldust kasvatama. Ei tohi unustada ka tõhusat ning ajakohastatud seire- ja hindamissüsteemi.
Mainiksin ka isikute vaba liikumist. See teema ei kuulu Schengeni küsimustega samasse acquis comunautaire'i peatükki, kuid on viimastega lahutamatult seotud. Küll aga kuuluvad mõlemad Euroopa integratsiooni enim nähtavate ja populaarsete saavutuste hulka. Liikmesriigid teavad seda ning on valmis saavutatut kindlalt kaitsma. Schengeni põhimõtted ei ole muutunud: üha tõhusam välispiiride kontroll on eeltingimuseks piirikontrollita reisimisele Schengeni alal.
Küllap teate, et Frontexi muutmise määruse üle on toimunud intensiivsed kõnelused. Frontexi kujul on meil suurepärane Euroopa meede, mis mängib esmatähtsat rolli välispiiride kontrollimisel. Eesistujariik on väga rahul viimase kolmepoolse kohtumise positiivsete tulemustega. Liikmesriigid arutavad neid tulemusi täna pärastlõunal ning optimistidena arvame meie, et Euroopa Ülemkogu toimumise ajaks jõutakse kokkuleppele.
Euroopa varjupaigapoliitika alal on viimase aja areng põhjustanud pingeid. Kaitset vajavate isikute jaoks on tarvis turvalisi ja tõhusaid menetlusi. 2012. aastaks peab ilmtingimata valmima Euroopa ühine varjupaigasüsteem. See on süsteem, mille jätkusuutlikkuse võti on kõrgetasemelist kaitset võimaldavad, kuritarvitusi vältivad ning varjupaigataotluste kiiret läbivaatamist tagavad õiglased ja tõhusad menetlused.
Euroopa Ülemkogu kohtumisel käsitletakse ka seda, kuidas on kulgenud rände- ja pagulaste voogude haldamise suutlikkuse suurendamisele suunatud plaanide ettevalmistamine. Tegeleda tuleb ebaseadusliku sisserände algpõhjustega. Selleks luuakse partnerlussuhteid lõunapoolsete naaberriikidega. Esimese sammuna algatatakse nende riikidega põhjalik ja struktureeritud dialoog rände, liikuvuse ja julgeoleku kohta, millest nii nemad kui ka EL peaks käegakatsutavat kasu saama.
Käsitleksin ka paari sõnaga Horvaatiat. Ühinemisläbirääkimiste lõpetamine Horvaatiaga oli üks eesistujariigi prioriteetidest. Tänu Horvaatia, komisjoni ja eesistujariigi tohututele jõupingutustele ning täiskogu tugevale ja ülimalt kiiduväärsele toetusele, soovitab Euroopa Ülemkogu ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga 2011. aasta juuni lõpuks lõpetada. Ühinemislepingu allakirjutamist on oodata enne aasta lõppu.
Selline areng annab Lääne-Balkani riikide Euroopa väljavaadetele uut hoogu. Euroopa Ülemkogu pöördub nimetatud teema juurde tagasi oma 2011. aasta detsembri kohtumisel. Sel puhul võib oodata, et Euroopa Ülemkogu avaldab rahulolu kindral Mladići vahistamise ja Haagi toimetamise üle. Serbia on teinud hiigelsammu ELiga ühinemise suunas.
Mis puudutab lõunapoolseid naaberriike, on oodata Euroopa Ülemkogu kinnitust uuele lähenemisviisile suhetes ELi naabritega, milles esmaspäevasel üldasjade ja välissuhete nõukogus kokku lepiti. Seoses mõne liidu lõunanaabrite juures viimasel ajal toimunud olulise arenguga on Euroopa Ülemkogul plaanis teha piirkonda käsitlev avaldus.
Muu hulgas mainin veel, et Euroopa Ülemkogu peaks määrama Euroopa Keskpanga järgmiseks presidendiks Mario Draghi ning ka täiskogu hääletab selle küsimuse üle.
Euroopa Ülemkogu kinnitab tõenäoliselt ka ELi Doonau piirkonna strateegia ja romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku, viies nõnda ellu veel kaks eesistujariigi seatud prioriteeti.
Doonau strateegia eesmärk on kogu piirkonnale paremate võimaluste loomine, arvestades ühtviisi nii liikmesriikide kui ka Lääne-Balkanil asuvate kolmandate riikide, rahvaste ja kogukondade mitmekesisust. Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik on aga esimene romade saatust Euroopa tasandil käsitlev vahend, mis meile kõigile võimalusi loob.
Eraldi tahaksin täiskogu tänada suurepärase Járóka raporti ja otsuse eest - need olid nõukogu tööle väga heaks aluseks. Tsiteerides peaminister Orbánit, saab Euroopa nüüd näidata, et tal on lisaks ajule ka süda olemas.
Austatud juhataja! Lugupeetud komisjoni president ja parlamendiliikmed! Eesistujariik Ungari valis endale motoks "Tugev Euroopa”. Loodan, et nõustute president Buzekiga, kes hiljuti ütles, et pärast Ungari eesistumist on Euroopa tugevam ja parem.
Tänan teid kõigest südamest viimase kuue kuu jooksul ülesnäidatud koostöövalmiduse eest!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Sel nädalal toimuva Euroopa Ülemkogu päevakord on väga sisutihe. Minister Győri tutvustas seda nõukogu eesistujariigi Ungari nimel üldises plaanis. Tahaksin kasutada siinkohal võimalust ja teda tänada suure pühendumise eest nende kuue kuu jooksul.
Tahaksin rõhutada mõnda konkreetset asja. Kirjutasin Euroopa Ülemkogu liikmetele kirja, kus tõin välja komisjoni seisukohad küsimustes, mis on minu arvates päevakorras kõige tähtsamad. Tutvustan teile neid seisukohti. Lõpetan oma sõnavõtu paari märkusega Kreeka kohta.
Sellel Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehakse väga olulised sammud selleks, et Euroopa Liidu majanduspoliitika oleks sidusam ja efektiivsem.
Vaadelgem esiteks majanduse juhtimise paketti! Tahaksin parlamenti siiralt tänada tohutute jõupingutuste ja kohusetundlikkuse eest, mille eesmärk oli mitte järele anda eesmärkide põhjalikkuses. Täna pärastlõunal tutvustab volinik Rehn komisjoni seisukohti neis üliolulistes küsimustes põhjalikumalt. Loodan, et parlament ja liikmesriigid jõuavad kokkuleppele, sest meie kompleksne reaktsioon kriisile toetub majanduse juhtimise paketile.
Selle paketi üle kokkuleppele jõudmine on ülitähtis. Kodanikele oleks väga keeruline selgitada, miks ei suuda me jõuda ühele meelele kriisi lahendamise alustalade teemal, kui meie ees seisvad lahendamist vajavad probleemid on nõnda suured. Usun, et selle paketi üksmeelne toetamine tugevdab majanduse järelevalve mehhanisme Euroopa tasandil. Euroopa Liidul oleks siis palju paremad võimalused jätkusuutmatute avaliku sektori võlgade ja eelarvepuudujäägi vältimiseks ning kahjulike makromajanduse tasakaalunihete ärahoidmiseks. Ja kuigi öeldakse, et ennetus on parem kui ravi, tekivad meil siis ka paremad võimalused olukorra parandamiseks, kui midagi sellist peaks juhtuma.
Teiseks eeldan, et riigipead ja valitsusjuhid kinnitavad riikidele konkreetselt suunatud soovitused, mille komisjon 7. juunil esitas. Nagu teate, on meil esmakordselt tegemist sellise kollektiivse ettevõtmisega Euroopa tasandil.
Soovituste aluseks on komisjoni põhjalik analüüs liikmesriikide jätkusuutliku kasvu ja töökohtade loomise plaanide kohta, et tagada riikide rahanduse usaldusväärsus. Soovitused on konkreetsed, mõõdetavad ning täpselt suunatud iga riigi kõige suuremate probleemide lahendamisele. Nagu arvata võite, olid komisjoni ja liikmesriikide arutelud nende soovituste üle vahel vägagi pingelised, kuid mul on hea meel tõdeda, et kokkuvõttes kõrgetes nõudmistes järele ei antud.
Me ei saa ühel ajal ühtse turu hüvesid nautida ning hoolimatut majanduspoliitikat eirata. Uhiuuel majanduse juhtimise paketi heakskiitmisel ei ole mingit mõtet, kui juba selsamal nädalal seavad liikmesriigid kahtluse alla riigipõhise lähenemise metoodika ja komisjoni sõltumatud soovitused. Taoline uus poliitika tegemise moodus on väga hea ka kollektiivse vastutuse suurendamiseks, sest Euroopa Liidu majandusruum annab kokku palju rohkem kui lihtsalt riikide majanduste summa.
Kolmandaks on Euroopa Ülemkogul kavas kinnitada lepingumuudatus, et 2013. aastal oleks võimalik luua Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), mida rangete tingimuste täitmise eeldusel saaksid kasutada rahalistesse raskustesse sattunud euroalasse kuuluvad liikmesriigid.
EFSFi tegeliku laenuvõime suurendamine ja ESMi loomine näitavad, et me ei loobu euroala stabiilsuse kaitsmisest usaldusväärse ja kestliku riigirahanduse toel.
Mäletatavasti kerkis komisjoni jaanuarikuus avaldatud iga-aastase majanduskasvu analüüsiga seoses üheks oluliseks teemaks EFSFi tegeliku laenuvõime tugevdamine. Tollal saime selle eest kõvasti kriitikat, nüüd aga on Euroopa valitsused üksmeelselt otsustanud tegelikku laenuvõimet tõsta. Kas seda ei oleks võinud heaks kiita juba mõned kuud tagasi?
Majanduse juhtimise pakett, riigipõhised soovitused ja stabiilsusmehhanismid: just nii korralikult tulebki kriisist õppida ja õpitu põhjal tegutseda. Komisjon teeb kõik selleks, et igale arutamist vajavale asjale samasuguse otsusekindlusega läheneda.
Majanduskriisiga toimetulekuks peab iga sektor, eriti aga finantssektor kaasa aitama. Olen lubanud parlamendile, et komisjon esitab ametliku õigusakti ettepaneku finantsmaksu kehtestamiseks.
Ettepanekul on kolm eesmärki. Esiteks finantsteenuste siseturu killustumise vältimine olukorras, kus kehtestatakse üha uusi ja koordineerimata riiklikke maksumeetmeid. Teiseks püütakse finantsmaksuga luua olukord, mis ei soosi üliriskantseid ja puhtalt spekuleerimise eesmärgil sooritatavaid tehinguid. Kolmandaks soovime tagada, et finantsasutused annaksid õiglase ja sisulise panuse hiljutise kriisi kulude jagamisse ning lahendada ülemääraste kasumitega seonduvad mured.
Kui endiselt makstakse väga suuri preemiaid pankuritele ja ka nendele samadele pankuritele, kelle päästmiseks on vahel kulunud hulk maksumaksja raha, siis on see märk sellest, et ilmselt liigub pangandussektoris ülemäära suuri kasumeid ning et ka nemad peaksid aitama kaasa üldise avaliku hüve tagamiseks.
(Aplaus)
Teise põhiteemana tulevad Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutlusele rändeküsimused. Rändeteema kerkis esile viimaste kuude jooksul, eriti sündmuste tõttu Vahemere lõunakaldal.
Mais kõnelesin parlamendile komisjoni rändepaketist, mis paigutab hiljutised ja kavandatavad poliitilised algatused sellisesse raamistikku, et EL ja liikmesriigid saaksid kolmandate riikide kodanike varjupaiga, rände- ja liikuvuse küsimusi hallata turvalises keskkonnas.
Mööngem, et rändeküsimused kutsuvad esile palju emotsioone, kuid kinnitan teile, et komisjon ei ole nõus ühegi katsega õõnestada Schengeni põhimõtteid. Tegelikult arvan, et toimub just vastupidine areng ja Euroopa lähenemine rändele ja vabale liikumisele hoopis tugevneb.
Komisjon tegi ettepaneku Schengeni ala juhtimist tugevdada, et selle kaudu kasvatada liikmesriikide usaldust ja usku meie välispiiride efektiivse haldamise vastu.
Selleks tugevdatakse ühelt poolt piiriagentuuri Frontex ja teiselt poolt seatakse sisse mehhanism, mille raames liikmesriikide piirivalveametid hindavad ühiselt riske. Samuti kaalume sellise kaitsesüsteemi loomise mõttekust, mis võimaldaks otsustamist Euroopa tasandil, et reageerida võimalikele probleemidele, mis tulenevad erakordsest survest meie ühistele välispiiridele või mõne liikmesriigi võimetusest täita oma piiride kontrollimise kohustust. Sellistele olukordadele parima lahenduse leidmiseks tuleksid otsused vastu võtta Euroopa liidu tasandil, et vältida liikmesriikide ühepoolseid samme. Viimase võimalusena - ja ainult juhul kui olukorra kriitilisus seda nõuab - võiks niisuguste otsustega lubada kontrolli taaskehtestamist sisepiiridel, kuid see peab toimuma alati ühenduse raamistikus.
See ei tähenda sisepiiride kaotamise otsusest taganemist. Nii tugevdame me süsteemi Euroopa mõõdet, nõnda et liikmesriigid ei tunneks end ühepoolseks tegevuseks survestatuna. Ootan Euroopa Ülemkogu selget toetust sellele lähenemisviisile, et komisjon saaks välja töötada üksikasjalikud ettepanekud, mida võiks saata edu.
Rändepaketis on ka ettepanekud ühise, efektiivse ja kaitsva varjupaigasüsteemi loomiseks, mis tagab varjupaigataotlejatele kõikjal Euroopa Liidus võrdse kohtlemise. Olen kindel, et parlament ja nõukogu kinnitavad komisjoni läbivaadatud ettepanekud varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuete ja pagulasseisundi kohta. Kutsun Euroopa Ülemkogu üles toetama terve varjupaigapaketi võimalikult kiiret lõpuleviimist kokkulepitud tähtaja piires.
Euroopa Ülemkogu on arutanud ka meie naabruses valitsevat olukorda ja eriti algatuse "Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” rakendamist. See on eriti oluline meie araabia partnerite jaoks, kes ootavad Euroopa Liidult toetust Vahemere lõunapiirkonnas toimuvatele demokraatlikele ümberkorraldustele. Me ei tohi nende ootusi petta.
Euroopa Ülemkogu päevakorras on ka komisjoni soovitus, et Horvaatia saaks Euroopa Liidu 28. liikmesriigiks, loodetavasti 1. juuliks 2013. Päris palju tööd on küll veel teha, kuid loodame, et kuu lõpul toimuval ühinemiskonverentsil saame allesjäänud peatükid sulgeda.
Lõpetuseks räägin natuke Kreekast, kuna loodan, et liikmesriikidel avaneb võimalus arutada Kreeka olukorda kõrgeimal tasemel; see pole tähtis mitte ainult meie liidu ühe liikmesriigi jaoks, vaid minu meelest ka euroala stabiilsuse ja kogu Euroopa Liidu stabiilsuse jaoks. Kreeka puhul kerkivad üles väga tähtsad küsimused, mis ei puuduta ainult finantsstabiilsust, vaid ka sotsiaalset vastustust ning Euroopa Liidu poliitilist otsusekindlust.
Eileõhtune hääletus Kreeka parlamendis annab valitsusele võimaluse koguda toetust eelarvemeetmeid, erastamist ja reforme sisaldavale paketile, mis Euroopa Liidu ja IMFiga kokku lepiti ja mis on vajalik Kreeka majanduse kasvuteele pööramiseks. Üks olgu täiesti selge - sellele plaanile alternatiivi ei ole. Seega, tegutsegem selle kohaselt!
Ma tean, et paljudel kreeklastel on praegu väga raske ja ebakindel aeg. Minu sõnum Kreeka rahvale on: kui valitsus hakkab tegutsema, siis Euroopa ka täidab oma lubadused. Kui Kreeka suudab näidata tõelist pühendumist Euroopa Liidu ja IMFiga kokkulepitud reformikava täitmisele, siis käime ühes Kreekaga läbi teekonna tagasi kasvu juurde. Eelarve konsolideerimine on igati tarvilik, kuid eesmärk on kasv.
Ei tohi kunagi unustada, et iga laenuintressi maksmiseks kulutatud euro jääb Kreeka inimeste heaks kasutamata, mispärast on eluliselt oluline võlga vähendada ja eelarvepuudujääk kontrolli alla saada, et taastuks usk Kreeka majandusse ning see omakorda ergutaks kasvu.
Sama ajal on aga ülitähtis, et Kreeka rahvas mõistaks, et niisugustes rasketes oludes on vaja rahvuslikku ühtsust - just seda, mitte lühinägelikku parteipoliitikat. Meil on Kreeka rahvuslikku ühtsust tarvis, et Kreeka saaks taastada oma partnerite ja turgude usalduse nende hädavajalike ja väga tähtsate reformide kaudu.
(Aplaus)
Mul oli esmaspäeva õhtul kohtumine peaminister Papandreouga ja me arutasime muu hulgas Euroopa struktuurifondide strateegilisemat kasutamist. Kreekal on ühtekuuluvuspoliitika kaudu juurdepääs üsna märkimisväärsetele Euroopa vahenditele. Leian, et peaksime suurendama Kreeka abi vastuvõtmise võimet ning tegema need vahendid kiiremini kättesaadavaks, et konkurentsivõimet ja tööhõivet tugevamini mõjutada.
Selleks kasutatakse olemasolevaid rahalisi vahendeid. Koostatakse kõikehõlmav, kasvule ja töökohtade loomisele suunatud tehnilise abi programm, kuid tegemist on erakorralist laadi programmiga, sest ma rõhutan veel kord, et Kreeka olukord on erakorraline.
Mida saame üheskoos Kreeka jaoks teha? Esitan selle küsimuse Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Komisjon võib valitsusega kahepoolselt suheldes kava kokku panna, kuid ma arvan, et kõik, kellel võimalik, saavad kaasa aidata: eri liikmesriikidest lähtuva tehnilise abi kujul.
Kreeka valitsus on valmis koos meiega seda teed minema. Arvan ka, et peaksime olema valmis väga positiivselt reageerima, muidugi tingimusel, et selles riigis püsitakse rangelt vajalike reformide teel.
Kreeka reformiplaanide rakendamine nõuab Kreeka rahvalt erakordseid jõupingutusi. Komisjon on pakkunud välja erakordse lahenduse osutamaks kreeklastele, et siiski on lootust. Neil tuleb tuua ohvreid ja me teame, et nad toovad ohvreid, kuid silme ees on lootus ning lahendused käeulatuses. Kreeka teeb küll mõningaid olulisi kärpeid, kuid need on kasvu tagamiseks tarvilikud. Lahendus peitub kasvus ning me teeme Kreeka võimude ja rahvaga tööd selle eesmärgi saavutamise nimel.
Joseph Daul
Austatud juhataja! Lugupeetud komisjoni president! Austatud nõukogu eesistuja, minister Győri! Tahaksin esmalt lühidalt pöörduda teie poole, Enikő Győri, et tunnustada teie tehtut ning eriti teie metoodilist lähenemisviisi ning aega, mida sellele tööle, iseäranis tööle parlamendiga, olete pühendanud. Arvan, et see väärib märkimist ning veel kord, suur tänu selle eest!
(Aplaus)
Plaksutate Enikő Győrile, kuid ega ta muudmoodi poleks saanudki toimida, sest me koolitasime ta oma fraktsioonis hästi välja. Sestap ta teab, mida parlament tähendab.
Harva on Euroopa Ülemkogu kohtunud sellistes rasketes ja pingelistes oludes. Harva on meie eri riikide rahvaste ootused olnud nii suured, ootused oma juhtide vapratele ja koosmeeles võetavatele otsustele neis tungivat lahendust nõudvates küsimustes euro, võlakriisi ja majandusjuhtimise kohta. Paljudes riikides, eriti aga Kreekas, on meie kaaskodanikud segaduses, ärevil ning sügavas mures omaenda ja oma laste tuleviku pärast. Kasutan juhust, et öelda meie Kreeka sõpradele kolme asja.
Esiteks: Euroopa on kreeklastega solidaarne ja eurooplastena teeme kõik, mis meie võimuses, et Kreeka erakordselt raskest olukorrast välja aidata, ning teeme seda solidaarsuse ja vastutustunde vaimus, kusjuures põhirõhk on sõnal "vastutustunne”.
Teiseks: see olukord, milles Kreeka ja tegelikult paljud teised Euroopa riigid praegu on, tekkis aastatepikkuse üle oma võimete elamise tõttu. Olgu see valjusti välja öeldud ja kutsun eurooplasi üles tõele näkku vaatama!
Mu kolmas sõnum tuleneb kahest eelmisest: Euroopa saab Kreekat või mis tahes muud raskustes riiki aidata ainult siis, kui see riik teeb ise kõik, mis võimalik selleks, et tagada pikas perspektiivis oma majandusliku ja finantsolukorra konsolideerimine. See tähendab ohvreid, kuid lõpptulemusena saavutatakse riigi jaoks positiivsed muutused. Seegi tuleb kõva häälega välja öelda ning siinkohal tuleb mulle näitena kohe meelde Läti: paar aastat tagasi oli see riik pankroti äärel, kuid tänu kaks korda tagasi valitud peaminister Valdis Dombrovskise julgel eestvedamisel tehtud kriisist väljumise poliitikale on olukord Lätis jälle tasakaalus.
Praegusse olukorda võib suhtuda kahel viisil: kas hakatakse tänavatel marssima ja streikima, nagu ametiühingute liikumise puhul (ma ise olin kunagi ametiühingutegelane), või räägitakse oma muredest ja seejärel asutakse olukorda õiglase poliitika põhjal lahendama.
Head kolleegid! Meie fraktsioon kutsub teid tegudele! On aeg, et kõik meie riigid taipaksid, et muutusi on vaja ja need on head. Väljume kriisist, kuid mitte patuoinaste nimetamisega (Euroopa, Rahvusvaheline Valuutafond ja teised), vaid ise käised üles käärides; ja sõna "meie” all pean silmas loomulikult poliitikute klassi, aga ka kõiki 500 miljonit Euroopa kodanikku.
Nüüd jõuan ringiga tagasi Euroopa Ülemkogu juurde, kellelt me ootame Euroopa solidaarsuse kinnitamist. Vaadates aga praegusest kriisist kaugemale ning selleks, et majanduse taastumine oleks jätkusuutlik, ootame ka põhjalikke majanduse juhtimise reforme, sest kuigi me oleme majandus- ja rahaliidu raha poole euro abil valmis saanud, on majanduse pool jäänud unarusse ning selle eest me praegu nõnda kallist hinda maksamegi. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon nõuab tungivalt ühenduse meetodi kasutamist õigusaktide paketi läbirääkimistel ning selle põhjus on lihtsalt see, et me liikmesriigid liiga hõlpsalt enda kohustustest kõrvele hiilida ei saaks, nagu varem on juhtunud. Kui nõukogu ühes parlamendiga on otsustanud, milliseid majandust puudutavaid eeskirju 27 liikmesriiki peavad täitma, siis ei saa olla nii, et neist kohe esimesel võimalusel loobutakse. Meie soovime vaid kinnitust, et neist kinni peetakse. Kui meil üldse midagi sellest kriisist kasu on, siis see on arusaam, et minevikust tuleb õppida. Kutsun igaüht siin täiskogul seda tunnistama.
Lõpetuseks aga midagi positiivset ka: mul on hea meel selle üle, et Euroopa Ülemkogu plaanib vastu võtta otsuse Horvaatia ühinemise kohta, nõnda et paari kuu pärast saab ta Euroopa Liidu 28. liikmesriigiks. See otsus on tasuks Horvaatia rahva ja valitsuse meeletutele jõupingutustele ning ma kiidan nende vaprust ning arusaama avaliku hüve tähendusest. Seekordne ühinemine omab praegusel endas kahtlemise hetkel eurooplaste jaoks olulist ja positiivset tähendust. Kuid kunagi varem pole euroopalikud väärtused - solidaarsus, tolerantsus, avatus teiste suhtes, vähemuste, inimõiguste ja inimväärikuse austamine - väärinud tugevamat toetust, kui praegusel üleilmastumise ajastul, mil võimude tasakaalu säilitamisele sagedasti kõik muu ohvriks tuuakse. Olen kindel, et Euroopa rahvad seda soovivad, ning kui liit saab üle erimeelsustest ja populismist, siis tuleme neist rasketest aegadest välja tugevamana. Loodan, et riigipead ja valitsusjuhid peavad seda eesmärki kõigest muust ülimaks.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud juhataja head kolleegid! Harva on Euroopa Parlament teinud Euroopa Ülemkogu kohtumise jaoks ettevalmistusi nii ränga kriisi ajal. Arvan, et on aeg loobuda illusioonidest. See Euroopa Ülemkogu läheb ajalukku, sest sel korral otsustatakse meie liidu saatus.
Lugesin sel nädalal ühest Saksa ajalehest huvitavat lõiku. Lehes kirjutati, et turud ei usalda Euroopa Liitu, kuna ei usu, et see enam probleemidele lahenduse suudab leida. Euroopa rahvas, kodanikud ei usalda Euroopa Liitu, kuna ei usu, et valitsused enam nende probleemidele lahenduse suudavad leida. Meil on ränk kriis. Meil on usalduskriis Euroopa projekti suhtes. Meil kõigil on kriis, mille oleme ära teeninud. Need probleemid olid meile ammu teada. Küsimus on selles, kas kavatseme neid lahendada julgel või juba lüüasaamist tunnistaval viisil, kas meil jätkub vaprust või sunnib argpükslus meid põlvili.
Ütlen teile üht - ja see on arvatavasti kõige ebapopulaarsem lause, mis praeguses Euroopas üldse kõlada võib. Ütlen selle siiski välja, sest usun kindlalt, et see on õige. Meil pole vaja mitte vähem Euroopat, vaid rohkem! Vajame rohkem julgust, et kriisist Euroopa vahenditega välja tulla.
(Aplaus)
Miks on meil rohkem Euroopat vaja? Eelseisev Euroopa Ülemkogu kohtumine puudutab peamiselt kaht teemat. Esiteks peavad riigipead ja valitsusjuhid juhtimise uuesti enda kätte võtma, sest riigipead ja valitsusjuhid ei ole ainsad, kes otsuseid teevad. Meie tänapäeva maailmas on 43 firmat, mille varade maht on suurem kui ühe keskmise suurusega ELi liikme, näiteks Poola riigieelarve maht. Järelikult on olemas 43 firmajuhti, kel on vähemalt sama palju võimu kui Poola peaministril. Ka nemad otsustavad meie kontinendi inimeste saatuse üle. Kas seda asjaolu on üldse kunagi arutatud? Ja veel üks asi: kuidas ikka juhtub nii, et alati vahetult enne majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning alati vahetult enne Euroopa Ülemkogu annab üks, teine või kolmas reitinguagentuur negatiivse hinnangu mis iganes lahendusele, mida eelseisval kohtumisel arutatavale probleemile välja on pakutud? Kes on need inimesed, kes Euroopa majanduse arengu üle tegelikku võimu teostavad? Kes on nende taga?
Kes tegelikult maksab reitinguagentuuridele nende antavate reitingute eest? Ilmselgelt ei tööta nad ainult selle nimel, et lõpuks paradiisi saada. Loomulikult saavad nad oma ettepanekute eest raha neilt, kes neist ettepanekutest huvitatud on. Riigipeadel ja valitsusjuhtidel peab jätkuma julgust võtta endale tagasi neile suveräänselt kuuluvad riiklikud ja demokraatlikud volitused tegutseda. Ainus viis, kuidas seda teha, on ühineda.
(Aplaus)
Aga nad ei suuda seda teha, kui ollakse koostisosadeks lagunenud. Praegu elab ELi 27 liikmesriigis 7,8% maakera elanikest. Rahvastikustatistika prognoosi kohaselt elab 2050. aastal siin vaid 4% maailma rahvast. Ega ülejäänud 96% ei hakka Euroopa järgi juhinduma. Kiiresti areneva majandusega riigid ei oota, kuidas Euroopa laguneb koostisosadeks: suurteks nagu Saksamaa ja tillukesteks nagu Malta, arvates, et need igaüks omaette ellu suudab jääda. Just sellist taasnatsionaliseerimise retoorikat esitavad paljud poliitikud praegu rahvale. Kontinentidevahelises keskkonna-, majandus-, finants- ja rahanduskonkurentsis jääme ellu vaid siis, kui hoiame kokku. Kui meie ühine tahe on muuta edukaks maailma kõige tugevama majandusega piirkond, sest ühte hoides Euroopa seda just on, siis tuleb meil olla üksteisega solidaarsed. Solidaarsus toetub jagamisele. Tugevatele õlgadele saab toetada rohkem kui nõrkadele. Muide, meie jaoks ei tähenda see finantsmaksu, vaid finantstehingute maksu. Kui ma lähen poodi piima ostma, siis ma maksan käibemaksu. Kui ma müün finantstoodet, siis ma maksu ei maksa. See ei ole õige! Seepärast ongi meil finantstehingute maksu vaja.
(Aplaus)
Kõike seda on juba selgitatud. Ettepanekud on lauale pandud. Meil kas õnnestub Euroopa ühte koondada ja hoiduda üht riiki teise vastu välja mängimast või kui ei, siis on Euroopa lõimumisprojekt suures hädaohus. Aga kui Euroopa Liit kui riikideülene rahu ja heaolu tagamise projekt on läbikukkumisele määratud ning laguneb, siis kaotame enamat kui vaid poliitilise liidu. Siis ilmuvad jälle kiiresti areenile need 20. sajandi deemonid, kes meie kontinendile häda ja viletsust tõid. Euroopa kaitsmine tähendab midagi enamat kui vaid üks tippkohtumine, see tähendab suure idee kaitsmist.
(Aplaus)
