Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavad maaelu arengu toetused - Abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele - 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine (arutelu)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel Petya Stavreva koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta - C60051/2009 -,
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Eugenijus Maldeikise koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele - C60049/2009 - ja
eelarvekomisjoni nimel Reimer Böge koostatud raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga - C6-0508/2008 -.
Petya Stavreva
raportöör. - (BG) Alustame täna Euroopa Parlamendis olulist arutelu ühenduse maapiirkondadele Euroopa eelarvest lisavahendite andmise üle, et aidata neil majanduskriisi tagajärgedega toime tulla. Tuleb märkida, et Euroopa Liidu põllumajandussektorit toetatakse sel raskel ajal 1,02 miljardi euroga. Arvan, et ühenduse põllumajandustootjad ja elanikud mõistavad seda tähtsat sõnumit, mis rahaliste vahendite lisatoetuseks andmisega edastatakse.
Summa, mille iga riik saab, on mõeldud lairiba-Interneti arendamiseks ja 2008. aasta ühise põllumajanduspoliitika korrapärasel läbivaatamisel määratletud uute ülesannetega toimetulemiseks. Arvan, et investeeringud Interneti infrastruktuuri, piimandussektori ümberkujundamisse, taastuvatesse energiaallikatesse, bioloogilisse mitmekesisusse ja veevarudesse on olulised tegurid, mis aitavad lahendada suurt osa nimetatud piirkondade probleemidest ja pakuvad sealsetele elanikele alternatiive.
Teen oma raportis ettepaneku, et 2009. aastaks eraldatud vahendite eelarves tuleks maaelu arengu eelarvereale lisada veel 250 miljonit eurot. Selle muudatusettepaneku tulemusena ulatuks 2009. aastal kasutada olevate vahendite kogusumma peaaegu 850 miljoni euroni. Et praegusele majanduskriisile on vaja kiiresti reageerida, oleks alustuseks hea maksta 2010. ja 2011. aastaks kavandatud maksed välja 2009. aastal.
Tahaksin rõhutada võimalust jagada vahendeid liikmesriikide vahel sõltuvalt nende eriomastest vajadustest. Selline paindlikkus võimaldab konkreetsetel riikidel kasutada rahalisi vahendeid oma põllumajandustootjate ja maaelanike vajaduste kohaselt.
Kui arvestada krediidi piiratud kättesaadavust finantskriisi ajal ja takistusi, mis ei võimalda kasutada maapiirkondadele mõeldud programmide vahendeid, arvan, et see on hea võimalus eraldada osa neist vahenditest laenudeks ja krediiditagatisteks. Siis saame tõesti aidata inimesi, kes tahavad projekte ellu viia, aga kellel puudub vajalik stardikapital.
Liikmesriigid peavad järgima paika pandud ajakavasid ja lisama maaelu arengu programmidesse veel tegevusvaldkondi, et võimaldada neid vahendeid kasutada. Mida kiiremini raha põllumajandustootjateni ja piirkondadeni jõuab, seda suurem on sellest rahalisest abist saadav kasu. Teine oluline vahendite eduka kasutamise tingimus on see, et kõik riigid annavad piirkondlikele ja kohalikele organitele ning võimalikele abisaajatele kiiresti asjakohast ja lihtsalt kättesaadavat teavet uute projektivõimaluste kohta maaelu arengu läbivaadatud programmide raames.
Tahaksin rõhutada, kui hea meel oli mul töötada raportiga, mis toob esile Euroopa institutsioonide aktiivse lähenemise ja toetuse ühenduse põllumajandussektori ja maapiirkondade tuleviku heaks. Olen alati arvanud, et abi on kõige väärtuslikum siis, kui inimestel on seda kõige rohkem vaja, ja praegu on maapiirkondadel arenduseks ja ajakohastamiseks vaja rohkem vahendeid. See on ainus võimalus, kuidas saame peatada rännet, kaitsta loodust ning tagada tööhõive ja uued töökohad.
Tahaksin lõpetuseks tänada kolleege põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonist, kes raporti koostamisel kaasa lõid, samuti komisjoni ja nõukogu esindajaid abivalmi koostöö eest. Samuti tahaksin tänada sektori organisatsioone esitatud ettepanekute eest. Kutsun teid üles seda raportit toetama, nii et saaksime Euroopa Liidu maapiirkondade arengule uue tõuke anda.
Eugenijus Maldeikis
Komisjon on esitanud ülimalt olulise energeetikaprojektide valdkonda käsitleva majanduse elavdamise kava lisapaketi, mis on ülimalt oluline sellepärast, et majanduskriis on Euroopa energeetikasektorile probleem.
Paketil on kolm osa. Esimene hõlmab gaasi- ja elektriinfrastruktuuri ning eriti olulisi elektri- ja gaasivõrkude ühendamise projekte. Teame, et see on väga tundlik ja vana probleem. Praegust kriisi arvestades aitaks võrkude ühendamise projektide rahastamine tublisti kaasa energiakoostöö ja piirkondadevahelise koostöö arengule piirkondades ning Euroopa ühtse energiaturu loomisele.
Paketi teine osa hõlmab avamere tuuleparkide projekte ning kolmas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekte, milles arvestatakse kliimamuutuse ja taastuvenergiaga seotud vajadusi, sest arvan, et majanduskriisi ajal peab Euroopa energeetikasektor oma struktuuri ja süsteeme põhjalikult uuendama. Oleks tõesti väga õige aeg praegust olukorda hinnata ja paljud energiaprobleemid uuesti läbi vaadata.
Arvan, et see pakett - need kolm programmi - tugevdaks Euroopa energeetikasektorit märkimisväärselt, mõjutaks teisi sektoreid ja aitaks palju kaasa Euroopa majanduse elavnemisele.
Arvan, et paketi väärtus 3,9 miljardit on suur summa ja see aitaks lahendada Euroopa energiajulgeoleku probleemi, mis on eriti kiireloomuline. Energiakriisi ja sotsiaal-majanduslike tagajärgede kõrval on suur poliitiline oht, et mõnes Euroopa riigis võivad tekkida probleemid gaasivarustusega. See oht on seniajani suur.
Võrkude ühendamise projektide rahastamine parandaks Euroopa olukorda paljuski ja annaks varustuse mõttes kindlust juurde. Tahaksin lisada, et selle dokumendi üle arutledes pakkus Euroopa Parlament välja, et paketti tuleks lisada alljärgnev.
Esiteks keskendus parlament projektideks kasutamata rahaliste vahendite võimalikule ümberjagamisele. Et me teeme ettepaneku sätestada projektide ettevalmistamiseks ja arendamiseks väga karmid tähtajad, siis arvame, et kui mingi summa peaks jääma kasutamata, tuleks see jagada ümber energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele.
Kolmepoolsed kohtumised toimusid väga lühikese aja jooksul ja me suutsime nõukoguga kokkuleppele jõuda. Nõukogu kaalus Euroopa Parlamendi ettepanekuid ja lisas need paketti. Mul on selle üle väga hea meel ja ma tahaksin tänada nõukogu esindajaid, eesistujariiki Tšehhit ja volinik Piebalgsi väga tiheda ja tulemusliku koostöö eest. Meil õnnestus tõepoolest saavutada väga lühikese aja jooksul hea tulemus.
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, niipea kui 2009. aasta eelarves jõuti kokkuleppele, esitas komisjon ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta, et rahastada üleeuroopalisi energiavõrke ja lairiba-infrastruktuuri projekte Euroopa majanduse elavdamise kava raames.
Tagasi vaadates tuleb öelda esiteks, et see on muutnud menetluse keerulisemaks, sest me ei pidanud õigeks ega kohaseks, et uued ettepanekud esitatakse vaid mõned päevad pärast eelarves kokkuleppele jõudmist, ja teiseks, et nõukoguga oleks toidurahastu ja majanduse elavdamise paketi nendes punktides olnud 2009. aasta eelarve koostamisel pea võimatu kokkuleppele jõuda. Esialgses ettepanekus oli plaan anda muudetud finantsperspektiivi kaudu kahte ossa jagatult viis miljardit - 3,5 miljardit eurot 2009. aastal ja 2,5 miljardit 2010. aastal -, aga komisjon õppis toidurahastu ettepaneku eelarvega seotud äpardusest. Toona komisjoni poolt esitatu ei olnud see, milles eelarves kokku lepiti. See oli ka nüüd ilmselge.
Mul on hea meel, et komisjon võttis kuulda esimese arutelu ajal eelarvekomisjoni esitatud soovitust, mille kohaselt tuleks piirata läbivaatamist ja jätta maapiirkonnad, lairiba ja nende struktuuride ajakohastamine maapiirkondades põllumajanduseelarve rubriigi 2 alla, mitte viia need üle rubriigi 1a alla. See oli õige soovitus, mis tuli Euroopa Parlamendist ja mille järgi tegutseti.
Teisel ringil saime teada, et nõukogu oli see, kes oli algselt öelnud, et komisjon ei saa seda toidurahastu ettepanekut esitada ja et see on sisuliselt läbivaatamine. Nõukogu tahtis lihtsalt eelarvega seotud tingimustest ja kokkulepetest mööda hiilida. Parandasime selle läbirääkimistel ja 2. aprillil toimunud kolmepoolsel kohtumisel õigesti ära. Arvan, et astusime esimese õige sammu, kui tegime ettepaneku anda esimeses etapis 2,6 miljardit eurot, tõsta alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringute ülemmäära 2009. aastaks kahe miljardi euro võrra, alandada rubriigi 2 ülemmäära sama summa võrra ja anda 600 miljonit eurot maaelu arenguks. Püüame tagada ülejäänud 2,4 miljardit hüvitusmehhanismi abil 2010. ja 2011. aasta eelarve lepitusmenetluse raames, kasutades kõiki - tsiteerin, sest see on oluline - "kasutades kõiki selle õigusraamistikus ettenähtud vahendeid, ilma et see mõjutaks kaasotsustamismenetluse raames vastuvõetud programmide rahastamispakette või iga-aastast eelarvemenetlust”.
Samuti pidasime oluliseks, et võetud kulukohustusi rubriikide raames ei vähendataks ja et neid miski ei mõjutaks. Sellepärast oli valitud jagunemine selline, nagu antud aja jooksul kokku sai leppida, sest me kõik mõistsime, et peame energiasolidaarsusega ja infrastruktuuri ajakohastamisega, sealhulgas nn tervisekontrolli meetmetega edasi rühkima parlamendi praegusel ametiajal.
Ent samuti on selge, et sellega, mida ütlesime Euroopa Parlamendi 25. märtsi täiskogu istungil mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta, tuleb tegelda veel pakilisemalt. Palume komisjonil kaaluda sügisesel mitmeaastase finantskava läbivaatamisel kõiki neid eelarvepoliitika aastaste ja mitmeaastaste läbirääkimiste paindlikkuse ja parema toimimise küsimusi. Need iga-aastased läbirääkimised nõukoguga aasta-aastalt samade teemade üle, mis lähevad rappa, sest üks pool ei taha järele anda, on kaos, mis peab lõppema, sest väljaspool ei saa enam keegi aru, mis toimub. Mitmeaastases eelarvemenetluses on vaja rohkem paindlikkust, rohkem manööverdamisruumi. Komisjonil palutakse viimase kahe-kolme aasta kogemustest õppida ja esitada sügisel asjakohased ettepanekud. Vähemaga me ei lepi.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Härra president, praegune majanduslangus nõuab stiimuleid ka ELi tasandil. Selles oleme me kõik olnud veendunud alates kriisi algusest eelmisel aastal.
2008. aasta novembris esitas Euroopa Komisjon Euroopa majanduse taastamise kõikehõlmava kava, mille riigipead ja valitsusjuhid detsembris heaks kiitsid. Sellele toetudes pakuti jaanuaris välja viie miljardi pakett, millega kohe ELi majandust ergutada. Pakett puudutab kõige olulisemaid eesmärke, näiteks lairiba arendamist, energiajulgeolekut ja vähe süsinikdioksiidi tekitavat tehnoloogiat.
Komisjonil on väga hea meel paketti käsitleva kokkuleppe üle, mis saavutati pärast keerulisi, aga edasiviivaid läbirääkimisi väga lühikese aja jooksul.
Tahaksin tänada Euroopa Parlamenti meie ettepaneku toetamise eest, samuti paindlikkuse ja kompromissivalmiduse eest institutsioonidevahelistel läbirääkimistel. Antud juhtum näitab, et EL suudab reageerida kiiresti, kui kriis nõuab kohest reageerimist.
Mis puudutab eelarve poolt - praegu räägin asepresident Kallase eest -, võib komisjon nüüd kolme institutsiooni poolt kokku lepitud lahendusega nõustuda, kuigi selle käsitus erineb 2008. aasta detsembri esialgse ettepaneku omast. Oleme veendunud, et projektid viiakse ellu kavakohaselt.
Samuti tahaksin kinnitada, et komisjon on eelarve läbivaatamise ja institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise hindamisega seotud parlamendipoolsed ootused igati teadmiseks võtnud. Nagu teate, tegeleme nende teemadega ja esitame oma järeldused sügisel või hiljemalt aasta lõpul.
Nüüd räägin enda valdkonnast - energiast. Energeetikaprojektide reguleerimine on oluline vahend, mis aitab saavutada kaht eesmärki - vastata energeetikasektori olulistele julgeolekuküsimustele ja keskkonnaalastele ülesannetele ning toetada samas meie majanduse elavnemist. Pakett on ka üks näide Euroopa Liidu sisesest solidaarsusest. Eelkõige nõudsid kiiret tegutsemist gaasikriisid.
Euroopa Liit pole kunagi varem nõustunud andma nii suurt summat olulistele energeetikaprojektidele.
Tean, et mõned teist oleksid eelistanud näha paketis rohkem taastuvenergia ja energiatõhususe meetmeid, aga arvan, et lõpuks saavutatud kompromiss on hea. Komisjon kinnitab kõikehõlmavas deklaratsioonis, et vaatab olukorra 2010. aastal uuesti läbi, viidates selgelt võimalikule ettepanekule rakendada kasutamata vahendeid energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud meetmete jaoks. Deklaratsioon saadeti Euroopa Parlamendile ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas koos määrusega, seega ei loe ma seda siin ette.
Mul on hea meel, et määruse põhjendustes ja ühes artiklis viidatakse ka uute projektide esitamise põhimõttele, kui leiame olemasolevate projektide rakendamisel tõsiseid ohte.
Lisaks võin teile kinnitada, et liigume kiirelt edasi paljude teiste algatustega taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas, nagu meie deklaratsioonis on mainitud.
Pärast õigusloomeprotsessi edukat ja kiiret lõpulejõudmist keskendub komisjon paketi rakendamisele. Võin teile öelda, et kavatseme avaldada energeetikaprojektide konkursi kutse mai lõpul ja esimesi otsuseid toetuse andmise kohta ootan selle aasta lõpuks.
Tahaksin tänada eriti raportööre - proua Stavrevat, härra Maldeikist ja härra Böget - osaluse eest sellele väga olulisele ettepanekule kiire lahenduse leidmisel.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Härra juhataja, kavatsen rääkida ainult paketi sellest osast, mis hõlmab maaelu arengut. Nagu härra Piebalgs, tahaksin minagi kõigepealt tänada Euroopa Parlamenti, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni koostöö eest. Viimastel kuudel on dialoog olnud väga hea ja edasiviiv ning on selge, et eduka tulemuse huvides on teie toetus selles küsimuses määrava tähtsusega.
Õigusaktid tuleb vastu võtta nii ruttu kui võimalik, et seda raha saaks investeerida maaelu arengusse 2009. aastal ja et seda saaks kulutada hästi, see hõlmab nii programmide koostamist kui ka raha kulutamist.
Lõplikus kompromissis on maaelu arenguks veidi vähem raha, kui me oleksime tahtnud. Tahtsime algul 1,5 miljardit eurot, aga lõpuks jäi 1,02 miljardit. Maapiirkondade lairibasidesse investeerimise ulatust laiendati ja liikmesriikidel on nüüd täielik vabadus valida lairiba ja uute ülesannete vahel. Minu arvates on see päris hea mõte, et mitte takistada inimesi, kes näevad Euroopa Liidu mõnes osas erilisi uute ülesannetega seotud probleeme.
Komisjon võtab ka muudatusettepanekud meelsasti teadmiseks. Nõuate abikõlblike lairibaga seotud tegevusvaldkondade laiendamist nn pehmetele meetmetele, näiteks info- ja sidetehnoloogia koolitusele ning investeeringutele info- ja sidetehnoloogia teenustesse ja rajatistesse. Tahaksin juhtida tähelepanu sellele, et neid investeeringuid ja valdkondi juba toetatakse laialdaselt nii tõukefondidest kui ka maaelu arengu vahenditest. Lairibale keskendutakse sellepärast, et arvatakse, et see soodustab tehnoloogilist arengut ja majanduskasvu kõige paremini.
Mis puudutab majanduse elavdamise paketi edendamist, on komisjon nõus, et seda on vaja, aga seda saab teha olemasolevate maaelu arengu vahenditega. Praegune poliitikaraamistik võimaldab raha kulutada juba 2009. aasta projektidele.
Samuti uurisime ettepanekut lisada juba 250 miljoni euro suurune rahastus, mille Euroopa Parlament eelmise aasta eelarve lõpphääletusel maaelu arengu 2009. aasta eelarvesse lisas. Ent see ettepanek ei kuulunud kolmepoolsel kohtumisel saavutatud kokkuleppesse majanduse elavdamise paketi rahastamise kohta. Et paketi lõplik vastuvõtmine ei viibiks, peame minu arvates kasutama võimalust ja tulema selle küsimuse juurde tagasi hiljem sel aastal, kui lepitakse kokku majanduse elavdamise paketi ülejäänud osa rahastamises.
Et kohtume siin täiskogus enne parlamendivalimisi viimast korda, tahaksin avaldada teile siirast tänu väga hea koostöö ja arvamustevahetuse eest - see on küll vahel olnud väga patriootiline ja energiline, aga meeldiv. Neile, kes valimistel uuesti ei kandideeri, ütlen, et teiega oli meeldiv koos töötada.
(Aplaus)
Juhataja
Suur tänu, volinik Mariann Fischer Boel. Väga kena, et te seda mainisite. Teiega ja teie kolleegidega komisjonist oli ja on alati olnud meeldiv koostööd teha. Muidugi esineb erimeelsusi, aga teie ja volinik Piebalgsiga on alati olnud rõõm suhelda ning ma tahaksin teid Euroopa Parlamendi nimel ja enda nimel väga tänada.
Mario Mauro
eelarvekomisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad; Euroopa Parlament ja eesistujariik Tšehhi jõudsid lõpuks 2. aprilli kolmepoolsel kohtumisel kokkuleppele. Eelarvekomisjoni arvamuse koostajana on mul väga hea meel selle kokkuleppe üle, mis võimaldas jätkata majanduse elavdamise kavaga seotud õigusloomeprotsessi loodetud aja jooksul.
2009. aasta rahastamismeetodid on väga selged: 3,98 miljardi euro suurusest kogusummast eraldatakse kaks miljardit energeetikasektorile hüvitisena rubriigi 2 "Loodusvarade kaitse ja majandamine” all. Energeetikasektorile eraldatava ülejäänud 1,98 miljardi euro üle otsustatakse 2010. aasta eelarvemenetluse raames ja kui vaja, viiakse otsustamine lõpule 2011. aasta eelarvemenetluse käigus.
Ent minu arvates ei tohiks mitmete rubriikide suhtes kohaldatav hüvitusmehhanism ohustada kaasotsustamisprogrammide finantspaketti ega iga-aastast eelarvemenetlust. Samuti leian, et arvestades puudujääki, millele juhitakse tähelepanu kehtivas institutsioonidevahelises kokkuleppes, peame seda teemat põhjalikumalt uurima, et kokkulepe oleks paindlikum ja seega edasistele finantsvajadustele vastamiseks sobivam.
Vicente Miguel Garcés Ramón
Härra juhataja, esitan eelarvekomisjoni arvamuse, mille ma koostasin ettepaneku kohta muuta määrust maaelu arengu toetamiseks Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu. Ettepanek on osa Euroopa majanduse elavdamise kavast.
2009. aasta märtsi lõpul kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tegi ettepaneku eraldada 3,98 miljardit eurot energeetikasektorile ja 1,02 miljardit Maaelu Arengu Fondile, et luua maal uus lairiba-infrastruktuur, parandada olemasolevat infrastruktuuri ja vastata uutele ülesannetele, mida kujutavad endast kliimamuutus, taastuvenergia, bioloogiline mitmekesisus ja piimandussektori ümberkujundamine.
Eelarvekomisjon otsustas ühehäälselt, et õigusakti ettepanekus toodud võrdlussumma vastab kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) rubriigi 2 ülemmäärale.
Rumiana Jeleva
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (BG) Tahaksin regionaalarengukomisjoni arvamuse koostajana öelda, kui hea meel mul on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava lõppversiooni üle. Parlament kaitses nõukoguga toimunud läbirääkimistel kindlat seisukohta ja saavutas Euroopa kodanike jaoks parima tulemuse.
Majanduse elavdamise energeetikakava on Euroopa majanduse tuleviku jaoks ülimalt tähtis. Praegune majandus- ja finantskriis ohustab paljusid energiajulgeolekut puudutavaid programme ning see on meie tulevasele majanduskasvule ja edule kahjulik.
Seetõttu on õige anda täiendavaid finantsstiimuleid energeetikasektori projektidele, mis aitavad majandust elavdada ja edendavad energiavarustuskindlust ning mille mõte on ka piirata kasvuhoonegaaside heitkogust.
See uus programm tugevdab tõhusalt ka minu kodumaa Bulgaaria energiajulgeolekut, sest rahastatakse Nabucco gaasijuhet ning meie ühendust Kreeka ja Rumeenia infrastruktuurivõrkudega. See vähendab meie haavatavust selliste kriiside ajal, nagu oli eelmisel talvel.
Lugupeetud kolleegid, Euroopa majandus ja infrastruktuur sõltub energia heast kättesaadavusest. Selle poolest sillutab Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava teed Euroopa tulemuslikumale ja tõhusamale energiainfrastruktuurile. Seepärast tahaksin veel kord rõhutada vajadust Euroopa Liidu ühise energiapoliitika järele. Ainult üheskoos suudame saavutada suuremat edu ja pakkuda oma kodanikele energiajulgeolekut, mida nad väärivad. Lõpetuseks tahaksin tänada raportööri suurepärase töö eest.
Domenico Antonio Basile
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad; põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palus regionaalarengukomisjonilt arvamust ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus maaelu arengu toetamiseks Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu, mis on nüüd jõudnud parlamendi istungisaali aruteluks üldisema, viie miljardi euro paketi raames.
Seda meedet võib käsitada komisjoni õigeaegse reaktsioonina vajadustele, mis olid aluseks 11. ja 12. detsembril 2008 vastu võetud nõukogu otsusele kiita heaks Euroopa majanduse elavdamise kava, milles on ühenduse ja liikmesriikide paljude sektorite jaoks mõeldud konkreetsed meetmed 2007. aastast alates Euroopa turgusid haaranud majandus- ja finantskriisi lahendamiseks.
Maaelu arengu sektoris on komisjoni meetme kohaselt kavatsetud nõukogu määrusesse nr 1698/2005 lisada uuendused, mille eesmärk on rakendada nimetatud Euroopa kava suunised.
Kokkuvõttes toetab regionaalarengukomisjon täielikult komisjoni ettepanekut, mille kohaselt antakse Euroopa Maaelu Arengu Fondi kaudu kõigile liikmesriikidele 1,5 miljardit eurot, et arendada maapiirkondades juurdepääsu lairiba-Internetile ja lahendada uusi ülesandeid, mis tehti kindlaks ühtse põllumajanduspoliitika keskpika perioodi reformi hindamises, mis viidi lõpule 2008. aasta novembris; regionaalarengukomisjon arvab, et kui kavandatavad meetmed rakendatakse kiiresti ja täielikult, aitavad need kindlasti elavdada riikide majandust ja panna tarbijad taas süsteemi usaldama, aga need täidavad ka eesmärki, et liidu piirkondades toimuks territoriaalne ja sotsiaalne lähenemine. Kõik see kehtib eriti siis, kui meetmed seotakse nõukogu väljendatud vajadusega viia raha ärakasutamise võimalused esimestel aastatel maksimumini.
Regionaalarengukomisjon ei piirdunud arvamuse avaldamisel pelgalt Euroopa Komisjoni esitatud meetmete hindamisega, vaid otsustas esitada enda ettepaneku ja lisada talle esitatud tekstile mõned muudatusettepanekud. Peamine tahk, mida regionaalarengukomisjon tahtis esile tõsta, puudutab vajadust suurendada läbipaistvust ja teavet perioodil 2009-2011 saavutatud tulemuste kohta ning pakkuda sobivaid vahendeid, millega kooskõlastada EAFRDst ja tõukefondidest rahastatud tegevust, mis on seotud lairiba-Interneti infrastruktuuriga.
Selleks palus regionaalarengukomisjon esitatud dokumendi teksti täiendava konkreetse muudatusettepanekuna komisjonil lisada lõigu, milles käsitletakse konkreetselt selle tegevuse tulemuste kontrolli iga-aastases järelevalvearuandes Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile.
Romana Jordan Cizelj
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (SL) Finants- ja majanduskriisiga tegelemine paneb Euroopa ühtsuse ja solidaarsuse tõsiselt proovile. Me peame tõestama kaht asja: esiteks seda, et tegutseme ühiselt ja suudame seda ära kasutada, ning teiseks seda, et suudame säilitada strateegilised prioriteedid, mille oleme eelmistel aastatel seadnud, see tähendab prioriteedid, mis soodustavad liikumist teadmistepõhise ühiskonna ja uuendusliku ühiskonna poole, kus tekib vähe kasvuhoonegaase.
Mul on hea meel näha, et Euroopa on reageerinud sellele ülesandele kiiresti ja ühtselt. Oleme võtnud sõna protektsionismi vastu ja loonud siseturu, mis on üks Euroopa olulisi saavutusi, mida tuleb kriisi ajal hoida. Selliselt oleme suutnud säilitada ka oma tulevikupildi ja võtta meetmeid nii, et ei kaota silmist oma pikaajalisi lahendamist vajavaid ülesandeid, mille hulka kuulub kindlasti ka kliimamuutus.
Lubage mul mainida lühidalt ka energiaprojekte. Küllaltki lühikese aja jooksul leidsime lisavahendid, mida kavatseme eraldada uue ja puhtama tehnoloogia tulevaseks arendamiseks ja energiavarustuskindluse suurendamiseks. On tähtis, et lisaksime paketti süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia, avamere tuuleenergeetika edendamise ning gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise.
Ent tahaksin juhtida teie tähelepanu sellele, et vaatamata paljudele headele projektidele, mille jaoks lisatoetust eraldatakse, puuduvad paketist mõned olulised projektid. Sellepärast tahaksin paluda, et nende projektide üle teostataks hoolikalt järelevalvet, et nende elluviimist jälgitaks ja et me leiaksime lisavahendeid selliste projektide rahastamiseks, millega edendatakse teisi taastuvaid energiaallikaid ja tõhusat energiatarbimist.
Lisaksin sellega seoses veel, et maapõueenergia on kindlasti ka üks suur võimalus, mida ei kasutata. Pean seda meie järgmise ametiaja alguse üheks tähtsamaks ülesandeks.
Hannes Swoboda
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, näib, nagu meid valdaks jõulurahu - kõik läheb läbi nii rahumeelselt. Pean kahjuks menetlusse ühe mõru noodi lisama.
Nõukogul, kelle esindajat täna siin ei ole, on kulunud kuid, et vaadata läbi komisjoni esitatud ettepanekud ja leida lahendus olukorras, kus töötus on suur ja kasvab veelgi. Seega ei ole see Euroopa Parlamendi süü. Antud juhul olid eelarve eest vastutavad inimesed isegi kiiremad kui meie energeetikavaldkonnas. See ei teinud muidugi meie elu lihtsamaks. Tavaliselt on nemad takistajad. Ent kui me püüdsime leida lahendust, oli volinik väga abivalmis, kuid nõukogu jonnakas.
Meie mure on, et kõik eelarveassigneeringud, mida ei saa välja maksta, tuleks eraldada projektidele, millega luuakse uusi töökohti, eelkõige projektidele, mis käsitlevad energiajulgeolekut, energiatõhusust ja energiasäästu, ja see peaks olema õigupoolest enesestmõistetav. See peaks tõesti olema enesestmõistetav. Kui me küsiksime Euroopa kodanikelt, kas nad toetaksid kulutamata raha eraldamist sellele konkreetsele valdkonnale, vastaks enamik jaatavalt. Ainult nõukogu ei ole veel tunnistanud, et just seda on vaja. Sellega seoses peaksime kõik - kaasa arvatud uue parlamendi liikmed - nõudma tungivalt, et just seda rakendataks.
Ma ei tea, kas härra Piebalgs jätkab volinikuna ja vastutab edasi selle valdkonna eest, aga loodan, et ka komisjoni arvates peame kandma hoolt, et kõik eelarveassigneeringud, mida ei saa välja maksta, viidaks üle teiste valdkondade tööhõivega seotud projektidesse, mis parandavad energiatõhusust ja energiajulgeolekut.
Lõpetuseks sooviksin nii isiklikult kui ka oma fraktsiooni nimel tänada mõlemat volinikku koostöö eest. Kas see ka alati meeldiv oli, on teine küsimus, aga te olite iga kord valmis dialoogi pidama, ja ma loodan, et saate sama öelda ka meie kohta. Meie valimiskampaania on käimas, aga teie jaoks on asjad veidi rahulikumad. Siiski arvan, et saate ilma meie, parlamendiliikmeteta, hakkama.
Donato Tommaso Veraldi
fraktsiooni ALDE nimel. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad; ettepanek, mida me arutame, on osa viie miljardi euro suurusest paketist, mis eraldatakse Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks ja millest 1,04 miljardit eraldatakse maapiirkondade lairiba-Interneti infrastruktuuri ehitamiseks ja täiendamiseks ning arendustegevuseks seoses uute ülesannetega, mille tõi esile ühise põllumajanduspoliitika tervisekontroll.
Praegusele finantskriisile reageerimiseks peame midagi ette võtma eelkõige maapiirkondades ja selleks peame kasutama vahendeid, mis on mõeldud nende piirkondade aitamiseks struktuursest eraldatusest pääseda. Seetõttu on vaja tagada ühenduse olemasolevate vahendite kasutamine ja nende tulemuslikkuse ja lisaväärtuse suurendamine. Maaelu arengu valdkonnas tuleks kasutada iga võimalikku taktikat, mis aitab suurendada rahalist paindlikkust ja tulemuslikkust.
Pean oluliseks, et komisjon abistaks liikmesriike tööhõive suurendamise riiklike strateegiate ja maaelu arengu programmide vastuvõtmisel. Pean siiski ütlema, et Maaelu Arengu Fondi eeskirjade kohaselt tegelevad lairiba rakendusprojektidega peamiselt avaliku halduse organid - provintsid, kohalik omavalitsus ja mägikogukonnad -, kes aga ei saa lisada oma arvepidamisse käibemaksu. Seda ei juhtu teiste programmidega, sest tõukefondidel on teised eeskirjad, mille kohaselt peetakse selliseid kulutusi abikõlblikeks.
Majanduskriis on nende kohalike omavalitsuste juba varem esinenud probleemid lihtsalt esile toonud ja seega on käibemaksu esinemine eri tööde eelarvetes nii sage, et on oht, et avaliku halduse organid ei suuda investeerida ja kasutamata vahendid tulevad ühenduse eelarvesse tagasi. Viimaseks arvan seoses vahendite jaotamisega, et peame keskenduma varasemate kriteeriumide kasutamisele, nagu komisjon on välja pakkunud.
Guntars Krasts
Aitäh, proua juhataja. Arvan, et kokkulepe, mis on saavutatud pikaajalise toetuse kohta Euroopa Liidu energiapoliitikale ja mille kohaselt elavdatakse majandust ka lühikeses plaanis, saavutab mõlemad eesmärgid. Ainus erand, mis ei too lühikeses plaanis kasu, on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid. Ent see täidab kahtlemata energiapoliitika pikaajalised eesmärgid, sest parandab ELi ettevõtete tehnoloogia konkurentsivõimet maailmaturul, kus alternatiivenergia vormid ei suuda lähemas tulevikus kivisöe põletamist asendada. Mul on väga hea meel, et suurem osa vahenditest suunatakse Euroopa energiavõrkude ühendamise projektidesse. Mulle teeb rõõmu, et märkimisväärselt vahendeid on eraldatud Balti riikide Euroopa elektrivõrkudega ühendamiseks, sest see on ELi kõige eraldatum piirkond. Kuigi need investeeringud ei too kaasa kolme Balti riigi turgude täielikku ühinemist Euroopa võrkudega, on see siiski oluline tugevdav tegur, mis suurendab energiavarustuskindlust. Loodan, et see ergutab Balti riike jätkama energiasüsteemide struktuurireforme ja looma turutingimusi, mis parandavad energiatarbijate olukorda selles piirkonnas. Aitäh.
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Proua juhataja, see on Euroopa Liidu tõsiseltvõetavuse jaoks kurb päev. Majanduse elavdamise pakett, mida me hääletama hakkame, on tegelikult mitteelavdamise kava, mis ei paku mingit otsest majanduslikku stiimulit. Oleme kuid pidanud Euroopa Liidu Nõukoguga läbirääkimisi, mis on kohati olnud pingelised. Selle asemel, et hakata vastu niisuguste riikide valitsustele nagu Saksamaa, Holland ja Ühendkuningriik, kes järgivad lühinägelikku suhtumist "tahan oma raha tagasi”, on kahjuks suurem osa Euroopa Parlamendist ja komisjon nende nõudmistega lihtsalt nõustunud.
Selline tulemus on väga halb ja seda oleks saanud vältida. Oleksime võinud luua tõelise solidaarsusvahendi, kus suurem osa raha oleks läinud nende riikide majandusele, kes seda kõige rohkem vajavad - meie sõpradele Ida-Euroopas. Oleksime võinud suurendada paketi majanduslikku tõhusust, kasutades selleks uuenduslikke rahastamisvahendeid, näiteks laenude tagamise fonde ja avalik-õiguslikke panku või Euroopa Investeerimispanka. See oleks teinud viiest miljardist eurost 50-80 miljardi euro suuruse investeeringu, mida Euroopa majandus praegu vajab. Oleksime võinud suunata investeeringud neisse valdkondadesse, kus vahetult töökohti luuakse, näiteks Euroopa linnadele, mis investeerivad hoonete renoveerimisse ja ühistransporti, või sõltumatutele elektriettevõtetele, kes investeerivad taastuvenergiasse, või Euroopa tööstusele, kes investeerib rohelisse tehnoloogiasse. Selle asemel otsustasite suunata suurema osa sellest viiest miljardist eurost iganenud riigiabina neile, kellel raha kõige vähem vaja on - Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Prantsusmaa suurtele energiaoligopolidele.
Selle asemel, et anda kindel sõnum, anname me sõnumi poliitilise julguse puudumisest: Euroopa institutsioonid on selgrootud ja alistunud natsionalistlike silmaklappidega valitsuste tujudele.
Kahjuks ei ole komisjoni president vapper visionäär. Kahjuks ei olnud Euroopa Parlamendi liberaalid ja sotsiaaldemokraadid valmis võitlema koos rohelistega, et teha sellest majanduse elavdamise paketist tõeline esimene samm uue rohelise kokkuleppe poole. Enne kui Euroopas saab hakata midagi muutuma, peame välja vahetama Euroopa Komisjoni presidendi. Selleks muudatuseks peab muutuma Euroopa Parlamendi jõudude tasakaal. "Peatage Barroso - valige uus roheline kokkulepe!” - see on tulevaste Euroopa Parlamendi valimiste loosung, mis on nüüd õigem kui kunagi varem.
Pedro Guerreiro
Rääkides Euroopa majanduse elavdamiseks mõeldud Euroopa Liidu niinimetatud viie miljardi paketist on kasulik meenutada Euroopa Parlamendi vastuvõetud resolutsiooni 2007.-2013. aasta finantsraamistiku vahehindamise kohta. Resolutsioonis on kirjas, et omavahendite ülemmäär on 1,24% ELi rahvamajanduse kogutulust maksetena ja see on tegelikult olnud alla 1%, et igal aastal jääb mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud ülempiirist palju puudu, eelmisel kolmel aastal oli see summa üle 29 miljardi euro, ning mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära ja ELi omavahendite ülemmäära vahel on suur erinevus, mis on aastatel 2010-2013 üle 176 miljardi euro.
Selles valguses peame endalt küsima, miks me ei kasuta majanduse olukorra halvenemist arvestades ära vähemalt neid vahendeid, mis on ette nähtud mitmeaastases finantsraamistikus.
Miks Euroopa Liit otsustab võtta põllumajanduse varudest kaks miljardit eurot, kui tuhanded põllumajandustootjad on silmitsi üha suurenevate raskustega?
Kas põllumajandustootjatel on rohkem vaja toetust, et tulla toime suurenevate tootmiskulude ja alanevate hindadega, või lairiba-Internetti?
Millistest teistest eelarverubriikidest võetakse maha peaaegu kaks miljardit eurot, nii et see kohandus oleks neutraalne? Kas see summa võetakse maha ühtekuuluvuselt?
Kuidas jaotatakse peaaegu neli miljardit eurot energiaprojektide jaoks ja nagu näha, peaaegu miljard maapiirkondade lairiba-Interneti edendamise jaoks? Kuidas seda ebaõiglast vahetust kohaldatakse?
Kus on lõpuks Euroopa Liidus kõrgelt kiidetud solidaarsus? Või osutub elevant taas kord sääseks?
Patrick Louis
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad; majanduse elavdamise kava kujutab endast head kavatsust. Keinslikku elavdamist on vaja tsüklilise majanduslanguse leevendamiseks, aga see kriis on struktuuriline. Seega on abivahend ebapiisav.
Rahasüstid ohjeldamata majandusele on raha tuulde loopimine. Õigupoolest on majanduse ergutamine enne ühenduse eelistamise põhimõtte kehtestamist meie piiridel sama mis maja kütmine, kui kõik aknad ja uksed tuleb lahti hoida. Juhtub see, et katel ütleb üles ja küttearved lendavad lakke.
Pärast neid avasõnu tahan teha kolm märkust. Esiteks ei puutu energiaturg asjasse. Tegelikult selles valdkonnas konkurents hindu ei vähenda, sest neid määravad tootmisvahendite kulud. Seega arvame, et tuleb investeerida tõeliselt tõhusatesse energiaallikatesse, et vältida suuresti subsideeritud energiaallikaid, näiteks tuuleenergiat, ning valida päikese- ja tuumaenergia.
Teiseks ei ole ühtne energiaturg tõhus. Suurtel vahemaadel on energiakadu võrdeline kaugusega. Võrgu geograafiline keerukus suurendab rikete ja katkestuste tõenäosust. Seega peaks Euroopa elektrivõrgu ühendamine minema tagasi oma esmase eesmärgi juurde - olla vastastikune varuressurss piiridel ja võimaldada energiavahetust, aga ainult taustana. See töö peab olema meie esmatähtis eesmärk.
Kolmandaks, mis puudutab käesoleva raportiga seotud Podimata raportit, soovitame võtta arvesse nii toote kasutamiseks vajaminevat energiat kui ka teavet selle tootmisele kuluva energia kohta.
Selle teabe andmisega tarbijatele saab parandada nende toodete seisundit, millel on suur lisaväärtus ja vähene energiatarve. Selle teabe lisamine annab väga vajaliku konkurentsieelise meie majandusele, mida ähvardab liialt üleilmne ebaaus konkurents.
Sergej Kozlík
- (SK) Proua juhataja, daamid ja härrad, minu arvates tegi Euroopa Parlament ja nõukogu mõneti harukordsed, ent tulemuslikud otsused, kui kandis 2008. aastal kasutamata jäänud viis miljardit eurot 2009. aasta ergutuspaketti, mis aitab leevendada finantskriisi mõju, ja lisas veel neli miljardit, mis aitab lahendada mõned kitsaskohad Euroopa energiavõrgus. Teisalt oli härra Turmesil paljuski õigus, eelkõige seoses vahendite haldamisega.
Minu arvates on oluline, et liikmesriikide valitsused reageeriksid paindlikult ning et kõik aastateks 2009-2010 eraldatud vahendid kasutataks ära ja seda tehtaks võimalikult tulemuslikult. Venemaa ja Ukraina tüli järgne kriisiolukord seoses gaasitarnetega aasta algul näitas, kui haavatav on märkimisväärne osa Euroopast kriisiolukordades. Rakendatavad meetmed, mida paketist rahastatakse, peaksid seega aitama kriisi kordumist vältida.
Agnes Schierhuber
(DE) Proua juhataja, volinikud, daamid ja härrad, kõigepealt tahaksin tänada proua Stavrevat suurepärase raporti eest. On väga oluline, et see majandusprogramm, mille me täna tervikuna vastu võtsime, oleks kättesaadav ka maapiirkondades. Lairiba on maapiirkondades, eriti Austrias, hädavajalik sidevahend, mis aitab luua uusi nüüdisaegseid töökohti ja edastada kiiresti teavet. Ei tohi jätta tähelepanuta asjaolu, et üle 50% Euroopa Liidu rahvastikust elab maapiirkonnas.
Daamid ja härrad, minu poliitiline karjäär on lõppemas. Tahaksin edastada siirad tänusõnad kõigile kolleegidele, komisjonile ja kõigile Euroopa Liidu institutsioonidele, eelkõige ametnikele ja personalile abi ja toetuse eest. Teie kõigiga on olnud meeldiv koos töötada. Viimasena tahaksin tänada tõlke, kes pidid mu Austria saksa keelt tõlkima.
Olen veendunud, et ka edaspidi peab olema täiesti selge, et ühine põllumajanduspoliitika koos oma kahe sambaga on Euroopa Liidu ühiskonna jaoks ülimalt tähtis. Põllumajandustootjad teavad loomulikult oma kohustusi ühiskonna ees. Ent loodan, et ka Euroopa Liidu ühiskond teab oma kohustusi kõigi nende ees, kes hoolitsevad liidu ressursside eest. Seda silmas pidades soovin Euroopa Liidule tulevikuks kõike head.
(Aplaus)
Gábor Harangozó
(HU) Lugupeetud volinik, daamid ja härrad. Tahaksin kõigepealt tänada proua Stavrevat koostöö eest ja kiita teda suurepärase töö eest, mis sai põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ühehäälse toetuse.
Nõukogus toimunud arutelu tulemusel on meil 1,02 miljardit eurot, millega leevendada kriisi valusat mõju maapiirkondadele. Oleme edukalt jõudnud olukorda, kus raha saab kasutada esialgses ettepanekus sätestatust palju paindlikumalt ja sobivalt laias raamistikus, et arendada maapiirkondades juurdepääsu lairiba-Internetile ja lahendada uusi ülesandeid, mis määratleti ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise ajal.
Liikmesriikide maaelu arengu kavad tuleb võimalikult kiiresti läbi vaadata, et nüüd sätestatud summad oleksid kättesaadavad niipea kui võimalik. See on maaelanikkonna jaoks ehk kõige olulisem asi, sest sellise arengu abil võivad tekkida uued töökohad, uued koolitused ja uued turud, millega kaasneb ka kulude vähenemine ja uute uuenduslike tehnoloogiavahendite kasutamine.
Maainimesed on majanduskriisi kõige haavatavamad ohvrid. Tegelikult võib tulevikku vaadates öelda, et on olemas ka suurema territoriaalse ja majandusliku eraldatuse tekke oht, mis ulatub majanduskriisist kaugemale. Juba enne kriisi tekkimist vähenes maaelanikkond paljudes liikmesriikides pidevalt. Meie kohustus on töötada välja ja rakendada võimalikult kiiresti meetmed, mida on vaja maapiirkondade väärtuste hoidmiseks.
Kolleegid, arvestades, et minu parteil ei lähe valimistel eeldatavasti nii hästi, et ma saaksin järgmised viis aastat teiega edasi töötada, tahaksin teid ka tänada väga hea koostöö eest Euroopa Parlamendis. Mina kui noor poliitik võin vaid soovida, et igal noorel poliitikul oleks võimalus õppida sellises suurepärases organisatsioonis, kuidas Euroopa poliitika toimib.
Lena Ek
(SV) Proua juhataja, maailmas ja Euroopas on praegu kolm kriisi: finantskriis, sellest tulenev töökriis ja kliimakriis. Meetmepakettide eesmärk peaks olema leida lahendus kõigile kolmele kriisile, aga selle paketi puhul on seda raske näha. Marilyn Monroe ütles kord: "Ärge tekitage minus kiusatust, oskan seda ise.” Näib, et liikmesriikide valitsused on käitunud samamoodi rahaga, mille me ühiselt suutsime selle majanduspaketi jaoks leida. Vanamoodi energiaga tegelemise eest ja eelkõige ajategurit arvestades võib paketti väga kritiseerida. Paketi meetmed on nii kauges tulevikus, et need loovad töökohti pigem järgmise kui selle majanduslanguse ajal. Tahtsime tekitada Euroopas uue tehnoloogia ja uued ideed ning töökohtade loomise meetmed nüüd, selle majanduslanguse ajal. Sellepärast hoiame jätkuvalt (loodetavasti, kui meid tagasi valitakse) silma peal sellel, mida komisjon volinik Piebalgsi kaudu lubas, nimelt elluviimise ja järelevalve kohasel ja usaldusväärsel jälgimisel.
Lõpetuseks, proua juhataja, tahaksin tänada volinik Fischer Boeli ülimalt tulemusrikka töö eest ning volinik Piebalgsi, kes tegi tihedat koostööd tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga ja kelle osa energiapaketis ja kliimapaketis, aga ka selles, mida me viimase viie aasta jooksul saavutanud oleme, on olnud väga suur. Tahaksin tänada raportööri, kelle töö on olnud hea, ja kolleege. Lõpetuseks ütlen, et olen tõesti veendunud, et peaksime lõpetama Euroopa Parlamendi tegevuse Strasbourgis ja kohtuma edaspidi ühesainsas kohas.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Proua juhataja, maapiirkondade toetamine ükskõik millisel kujul on väga tähtis tegevus. Seda enam, kui toetust antakse uute tehnoloogiate laiaulatusliku kasutuselevõtu näol maapiirkondades. Ent prioriteetide järjestus on minu arvates kaheldav. Mis on maapiirkondade arengu jaoks praegu olulisem - kas lairiba-Internet, transpordiinfrastruktuuri edasine ajakohastamine ja arendamine või meetmed, mis on seotud töökohtade arvu suurendamisega maapiirkondades, eriti kriisi ajal?
Minu jaoks on selge, et lairiba-Interneti kasutuselevõtmiseks ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks vajalik raha läheb peamiselt ettevõtetele, kes sellega tegelevad, mitte põllumajandustootjatele või maaelanikele. Ehk oleks tulnud kasutada seda raha keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele mõeldud toetuste ebaproportsionaalsuse vähendamiseks, eelkõige uutes liikmesriikides? Euroopa Liit annab praegu põllumajandustootjatele lairiba-Interneti tohutute kuludega, selle asemel, et rahuldada tähtsamaid vajadusi, näiteks parandada talude, mitte põllumajanduskontsernide taset.
Konstantinos Droutsas
(EL) Proua juhataja, viie miljardi euro suuruse majanduse elavdamise kava eesmärk on kasutada ära kapitalistlikku kriisi ja aidata kapitalil saavutada oma eesmärgid, edendades kapitalistlikku ümberkujundamist sellistes strateegilistes sektorites nagu energeetika ja elektrooniline side.
Lairiba-Internet ja võrgud on maapiirkondade arenguks vajalikud, aga need ei ole esmatähtis küsimus. Kui väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete omanike sissetulekud pidevalt vähenevad ja neid ähvardab oma maadest ilmajäämise ja töötuse oht, kui kogu piirkondade majandus on ühise põllumajanduspoliitika ja WTO ettekirjutuste tõttu kriisis, ei aita maapiirkondade arengule kaasa võrkude arendamine; see on vaeste põllumajandustootjate narrimine. 1,5 miljardit eurot on eraldatud sisuliselt elektroonilise side ettevõtete, mitte talupidamise ega maaelu arengu jaoks.
Täpselt sama kehtib 3,5 miljardi euro kohta, mis on eraldatud ühise elektrivõrgu ja -turu loomiseks, mis hõlbustab erastamisi, liitumisi ja ülevõtmisi, mida soodustab kolmas liberaliseerimispakett, ning süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks, selle röövellikult kalli ja keskkonnavaenuliku kava jaoks, mille eesmärk on suurendada tootmisüksuste kasumit ja lubada neil saastamist jätkata.
Töötajad ja põllumajandustootjad mõistavad, et neid meetmeid võetakse selleks, et tugevdada kapitali ja monopole, mistõttu nad ei ole nendega nõus ning võitlevad nende vastu ja nõuavad rohujuuretasandi muutusi, et neist ei saaks kriisi tööhobuseid.
Helga Trüpel
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad; on tõsi, et Euroopa Liit püüab anda oma panuse selles suures finants- ja majanduskriisis. Samuti on tõsi, et lairiba edendamisega maapiirkondades peaks liidul olema õigus aidata kaotada ühiskonna digitaalne eraldatus, et suuremal hulgal inimestel oleks võimalus osaleda Euroopa Liidu ühtekuuluvuses ja seda tugevdada.
Ent eelarvega tegeleva poliitikuna tahaksin ma juhtida tähelepanu sellele, et kuigi niisuguse programmi väljakuulutamine avaldab avalikkusele mõju, ei ole selge, kust see raha tegelikult tuleb. See on mõneti kahtlane. Ma ei saa seda heaks kiita ning kui nõukogu selliseid otsuseid langetab ja kui komisjon härra Barroso kaudu millegi sellisega välja tuleb, on vaja tõsiselt veenduda, et on selge, kust raha tuleb. See on ainus tõeliselt veenev poliitiline käitumine, mida me saame kodanikele näidata. Praegu ei ole raha kahjuks olemas. Liikmesriigid peavad taas aktiivsed olema, et saaksime teha tõesti selgeks, et see on parema struktuuripoliitika ja Euroopa solidaarsuse parandamise huvides. Siis peame tegema ühise panuse, et see saaks tõepoolest reaalsuseks.
Andreas Mölzer
(DE) Proua juhataja, Proua juhataja, kuigi Euroopa Liit on kehtestanud maaelu arengu toetused, on Maastrichti lepingu sätetest tingitud maaelanikkonna vähenemine samas õhutanud ohjeldamatut liberaliseerimisentusiasmi ja sellega kaasnevat maapiirkondade infrastruktuuri hävitamist.
Pärast Chrysleri hinguseleminekut ning politseijaoskondade ja koolide sulgemist ELi vähese reguleerimise poliitika tõttu suletakse varsti ka postkontorid. Komisjon kavatseb üsna selgelt sooritada järgmise eutanaasia. Kui keskmisest madalama majandusvõimekuse ja maaelanikkonna vähenemise abikõlblikkuse kriteeriumid 2014. aastast alates enam ei kehti, tähendab see paljude ebasoodsas olukorras alade surma. Minu arvates on see rünnak maapiirkondade vastu, mida me ei tohiks läbi lasta. Linnas ja maal peavad elutingimused olema võrdväärsed. Vastasel juhul ei jää Euroopas tühjaks mitte ainult üksikud piirkonnad, vaid terved orud.
Toetuste vähendamine on kindlasti vale lähenemine, kui tahame kaitsta tähtsaid maapiirkondi ja alamkeskklassi struktuure. Ent maapiirkondi ei saa elus hoida vaid põllumajandustoetuste kaudu. Põllumajanduse väljasuremine viimastel aastatel näitab seda selgemalt kui kunagi varem. Ebasoodsas olukorras piirkondadele mõeldud toetusi ei tohi vähendada, vaid neid tuleb suurendada. Väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted ja mahetalud peavad ellu jääma ja säilima peab toidusuveräänsus. Kui ELi ei suudeta lähiajal veenda mitte soodustama peamiselt intensiivset karjakasvatust ja suurmaaomanikke, näiteks Briti kuningannat, on viimane aeg põllumajandus uuesti riigistada, kas või osaliseltki.
Neil Parish
Proua juhataja, tahaksin tänada volinikku, kes selle kava täna hommikul meile esitas, ja proua Stavrevat, kes raporti koostas.
On väga oluline, et me tegeleme selle viie miljardi paketiga. Lubage mul öelda komisjonile otse, et kui nad hakkavad tulevikus viiemiljardilise paketiga tegelema, tuleks ilmselt nõukogult veidi rohkem nõusolekut saada, enne kui nii kaugele minna. Ma saan aru, et ei ole alati lihtne nõukogu rahaküsimustes nõusse saada, aga me peame teadma, kas see raha lõpuks ikka tuleb. Arvan, et ehk see ikka tuleb ja sellele saab väga hea kasutusala leida.
Pole kahtlustki, et põllumajandus on maapiirkondadele väga oluline, aga seal on ka palju teisi ettevõtteid. Eriti väiketalude pidajatel on vaja lisasissetulekut. Lairiba tähendab eelkõige seda, et maapiirkondades saab asutada palju väikeettevõtteid. Kui lairiba on kättesaadav, võib Euroopa Liidu mõnes eriti eraldatud maapiirkonnas olla ühendus väga hea. Lairiba võib olla ka hädavajalik abimees nende ettevõtete arengus, kes tegelevad põllumajanduse, turismi ja kõikide selliste ettevõtmistega, mis on seotud Internetiga.
Praegusel Euroopa Liidu tõelise majanduslanguse ajal on see ergutuspakett - kui me saame raha panna õigetesse valdkondadesse ja õigel ajal - suureks abiks, sest ettevõtteid on vaja ergutada. Põllumajandus on oluline, aga ka teised ettevõtted on maapiirkondadele olulised, ja see pakett saab kaasa aidata.
Seega soovin komisjonile selle projektiga edu. Loodan, et saate raha, aga nagu ma ütlesin, arvan, et tulevikus peame selle asjaga tegelema palju ühtsemalt.
Catherine Guy-Quint
(FR) Proua juhataja, 2008. aasta novembris esitas komisjon majanduse elavdamise kava, mille maht ega sisu ei olnud piisavalt head. Kuus kuud hiljem tuleb tunnistada, et selle elavdamiskava elluviimine on pea olematu, ja ma tahan teada, mis toimub nende 30 miljardi euroga, mis olid mõeldud majanduse elavdamiseks.
Mis on juhtunud 15 miljardi euroga, millest uute meetmete raames teada anti ja mis usaldati Euroopa Investeerimispangale? Kuidas saab ühildada väljakuulutatud seitsme miljardi euro suuruse stiimuli tõukefondidest ja Ühtekuuluvusfondist ning väljaöeldud struktuurieelarve 10 miljardi euro suuruse alakasutuse 2009. aastal?
Lisaks tahaksin täna arutatava viie miljardi euro kohta öelda nelja asja. Euroopa Parlamendi survele vaatamata ei suutnud rahandusministrite nõukogu eraldada 2009. aastaks viit miljardit eurot, vaid andis ainult 2,6 miljardit.
Seega ei saa me üldse kindlad olla, et nõukogu need puuduvad 2,4 miljardit 2010. aastaks leiab. Parlament on valmis otsima võimalikke lahendusi õigusloome abil. Ent teisi poliitilisi eelisvaldkondi ei tohi mingil juhul kahtluse alla seada. Seda Euroopa Parlament ei luba. Me ei saa nõustuda ümberpaigutamisega; see on punane joon, millest me üle ei astu.
Nende 2,4 miljardi euro leidmine on raske, sest komisjoni esialgsest eelarvest teame, et saadaval on kõige rohkem vaid 1,7 miljardit. Lisaks peab nõukogu nende varude kasutamisele veel heakskiidu andma. Seetõttu on lühiajalise eelarvedistsipliini pärast ja eelarveregulatsiooni õigusliku käsituse pärast tähtis, et liikmesriigid ei saaks kogu elavdamiskava enam peatada.
Liidu tuleviku jaoks on vaja tugevat eelarvet ja me näeme - see on mu neljas märkus -, et viimaste finantsperspektiivide suurus ning läbirääkimis- ja vastuvõtmisviis ohustavad Euroopa tulevikku.
Jan Mulder
(NL) Proua juhataja, seda arutelu kuulates jääb mulje, et enamik meist on rahul, aga sellegipoolest on mul kangesti tunne, et see pakett on kasin. Minu arvates on selle peamine ülesanne päästa president Barroso ja komisjoni maine. Väljapakutud meetmed on kahtlemata kasulikud, aga rahastamine on ikkagi ebakindel.
Kuigi põllumajanduseelarves tuleb arvestada ootamatute olukordadega, isegi ülejäägi korral, ei ole ma päris nõus, et seda kasutatakse pidevalt rahaallikana, millega katta kõik ootamatud kulutused. Mulle tundub, et komisjon ja Euroopa Liit ei ole varasematest loomataudipuhangutest eriti midagi õppinud. Kui need korduksid, peaksime nende jaoks raha võtma põllumajanduse eelarvest.
Tahaksin teada, mida me esmatähtsaks peame. Kas loomataudide vastu võitlemise meetmete rahastamist või käesoleva, veel korrastamist vajava paketi rahastamist? Sellega seotud ebakindlus on suur ja see jätkub, aga ma saan aru, et sissetulekutoetus on alati olemas, ja see rahustab mind.
Mis puudutab konkreetseid meetmeid, on need liikmesriigiti erinevad, aga kahtlemata kasulikud. Ka mina pooldan energiajulgeolekut ja arvan, et igasugune selle valdkonna tegevus on kasulik.
Lõpetuseks tahaksin tulemuslikkuse eest kiita kaht volinikku, eriti proua Fischer Boeli, kellega ma olen viimase viie aasta jooksul teinud väga tihedat koostööd.
Inese Vaidere
(LV) Daamid ja härrad, viie miljardi suurune algatus on hea alus Euroopa Liidu ühise energiapoliitika edasiseks arenguks ja maaelu arenguks pikas plaanis. Sisevõrkude tugevdamine on samuti oluline, nagu ka võrkude ühendamine ühisvõrgustike moodustamiseks. Minu arvates tuleks rohkem rõhku panna energiatõhususele ja mitmekesistamisele, luues reaalseid stiimuleid avamere tuuleenergia, maapõueenergia ja muu taastuvenergia kasutamiseks. Liikmesriikide kavasid, sealhulgas suurte liikmesriikide, näiteks Saksamaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi kavasid, tuleb kujundada kooskõlas Euroopa Liidu ühtse energiapoliitikaga. Majanduskriisis eriti palju kannatada saanud riikide jaoks tuleks kaasrahastamise ülemmääraks kehtestada 50%. Tõeliselt tuleb toetada kohalikke ja piirkondlikke algatusi, mille eesmärk on taastuvenergia kasutuselevõtmine ja selle kasutamisele julgustamine. Maaelu arendamisel tuleb rohkem tähelepanu pöörata tegelikule olukorrale, mitte ajaloolistele näitajatele. Jutt ei ole mitte ainult lairiba kasutuselevõtmisest, vaid ka näiteks maateede arendamisest. Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi vahendid tuleb kättesaadavaks muuta eelkõige majanduslikult nõrgemate liikmesriikide jaoks. Aitäh.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Proua juhataja, lugupeetud volinikud; see majanduse elavdamise kava ei ole suurem asi. Peamine on, et sellest ei jää maapiirkondadele kuigi palju. Samuti sisaldab see vahendite üleviimist põllumajanduseelarvest maaelu arengusse. Volinik, selle tulemuseks ei ole maapiirkondade sõltumatu areng, vaid sellega järgitakse taas kord tasakaalustavat loogikat.
Eelkõige jäetakse hüvitamisprogrammide loomise üle otsustamine liikmesriikidele. Saksamaal mõjutab see piimafondi. Kilolt piimalt 15 sendi kaotamine tähendab ainuüksi Saksamaa põllumajandustootjatele 4,2 miljardi suurust puudujääki. Nüüd luuakse saja miljoni euro suurune hüvitusmehhanism. Volinik, ütlen teile otse välja. See on sandikopikas, mitte majanduse elavdamise kava!
Maria Petre
(RO) Kõigepealt tahaksin kiita Petya Stavrevat täna meile esitatud väärtusliku raporti eest.
Toetan raportööri esitatud muudatusettepanekuid, näiteks 250 miljoni euro eraldamist uute ülesannetega tegelemiseks, kuigi peame selle juurde veel tagasi tulema, nagu volinik ise ütles. Võttes arvesse vajadust reageerida kiiresti praegusele majanduskriisile, oleks - nagu me kõik hästi teame - kasulik ette näha maksed, mida saab teha juba 2009. eelarveaastal. Selles lähenemises kajastuvad tegelikult 12. detsembri 2008. aasta Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldused.
Praeguse majanduskriisi üks oluline osa on üldiste vahendite ja laenude kättesaadavuse vähenemine ning pankadelt krediidi saamise tingimuste karmistamine. Seetõttu toetan raportööri ettepanekut, et liikmesriikidele tuleb luua laenu- ja laenutagatisfondide kasutamise võimalus, mis laseks asjaosalistel maapiirkondades teha rasketel aegadel investeeringuid.
Elanikkonna suure hajutatuse ja suurte kulude tõttu mõnedes maakogukondades ei oleks kõigil kodanikel isiklikku juurdepääsu lairiba-infrastruktuurile. Sellepärast peaks minu arvates liikmesriikidel lisaks väljapakutud infrastruktuuriga seotud tegevusele olema võimalik toetada maakogukondade avalikke Interneti-punkte, näiteks neid, mis asuvad avalikes raamatukogudes või omavalitsushoonetes.
Kokkuvõttes olen nõus, et üldsusele ning nende uute meetmete elluviimise eest vastutavatele kohalikele omavalitsustele tuleks anda konkreetset teavet. Arvan, et selleks, et tagada olemasolevate ressursside kõige tulemuslikum kasutamine ja ergutada oluliselt lairiba-Interneti kättesaadavuse paranemist maapiirkondades, tuleb vahendite erineva eraldamise aluseks võtta praegused erinevused liikmesriikide kaetuses lairiba-Internetiga.
Jutta Haug
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad; Euroopa majanduse elavdamise kava üle lõpliku otsuse langetamiseni on jäänud vähem kui kaks tundi. Meil kulus tervelt viis kuud, et jõuda meie ees oleva paketi üle otsustamiseni - on ütlematagi selge, et nõukogu eksitavate argumentide tõttu.
Kui oleksime paketi nime veidikenegi tõsiselt võtnud, oleksime pidanud tegutsema palju kiiremini. Pakett ise on hea, selles pole kahtlustki. Ent kahtlen väga, kas see tõesti suudab praeguses kriisis esile kutsuda Euroopa majanduse elavnemise. Kas ettenähtud raha jõuab ettenähtud projektideni ettenähtud aja jooksul?
Hea, et tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmetel oli ka kahtlusi ja et nad pidasid komisjoniga läbirääkimisi deklaratsiooni saamiseks selle kohta, et ülejääki ei panda energiatõhususse. Seetõttu on võimalik, et 2,6 miljardit eurot, mille kohta tuleb otsus teha, kasutatakse mõistlikult. Aga kas me suudame ka jõuda sügisel nõukoguga kokkuleppele viie miljardi euro suuruse majanduse elavdamise kava 2,4miljardilise puudujäägi suhtes?
Viis miljardit eurot kahel aastal on Euroopa solidaarsuse väljendus. See kõik on hea. Aga ühisest regionaal- ja struktuuripoliitika raamistikust tuleb kogu Euroopa majandusele palju tulemuslikum abi, mida on ainuüksi sellel aastal 38 miljardit eurot! Need vahendid on jõud, mis paneb Euroopa majanduse liikuma.
Roberts Zīle
(LV) Proua juhataja, volinikud; kompromiss selle kohta, et mitte anda neid viit miljardit eurot tagasi selle summa andnud riikidele, vaid kasutada seda maaelu arengu projektides energia ja lairiba valdkonnas, edastab järgmise olulise poliitilise sõnumi. See näitab, et isegi kriisiajal ei ole Euroopa solidaarsus täielikult kadunud. Ma saan aru, et mõne kolleegi meelest on enamik sellest rahast lihtsalt neile riikidele ja nende energeetikaprojektidele tagasi läinud, aga minu arvates on selles ettepanekus solidaarsuse põhimõte nähtav. Samuti arvan, et sellise pikaajalise energiavaldkonna projekti algatamine nagu Balti riikide ühendamine Põhjamaade elektrivõrkudega edastab samuti õige märguande, sest lühiajalisest kriisist ülesaamiseks peavad liikmesriigid pigem ise lahendusi leidma, võttes arvesse oma konkreetset olukorda. Teine punkt, milles peaksime minu arvates väga tähelepanelikud olema, on see, et projekti elluviimise lühikesed tähtajad võivad tekitada kibestumust, kui ettepanekus nimetatud projekte lõpule ei viida. Sellega seoses peame kõik tegutsema ühiselt ja väga vastutustundlikult. Tänan teid.
Esther de Lange
(NL) Proua juhataja, see on meie finantsperspektiivi kolmas aasta ja see on ka kolmas aasta, mil oleme siia kogunenud vahekorrigeerimisest rääkima. 2007. aastal tegelesime Galileoga, mida oli üsna lihtne selgitada. 2008. aastal tegelesime ühe miljardi euro suuruse toidurahastuga ja pidime kasutama kõikvõimalikke nippe, et sellele raha saada, sest seda tuli rahastada olemasolevate kategooriate raames, kuigi selle jaoks oli väga vähe ruumi. Nüüd tegeleme majanduse elavdamise paketiga, mis on kindlasti teretulnud abi riikide selle valdkonna jõupingutustele ning mis loodetavasti innustab rakendama energia- ja lairibaprojekte minu kodumaa põhjaosas.
Ent taas tunnen ma kohustust mainida kaht sellega seotud muret. Mul on hea meel, et me peame eeskirjadest kinni ja tõepoolest korrigeerime finantsperspektiive, aga jälle on meil tulnud keerutada, et teha juttu 2010. ja võib-olla ka 2011. aasta eelarvest. Muidugi on hea teada, et see ei mõjuta kaasotsustamisprogramme, aga kuidas on lood põllumajandusega, mis, nagu me teame, ei kuulu endiselt kaasotsustamise alla? Mis juhtub, kui puhkeb järgmine loomataud, nagu juba mainiti, või kui tekib tõsine turukriis ja meil on seda raha ikkagi põllumajanduse jaoks vaja? Kas komisjon saab meile kinnitada, et ta ei hiili neist kohustustest kõrvale?
Minu teine mure on see, et peame suutma järgida kulutusi, mille üle me tervikuna otsuse langetame. Kaks nädalat tagasi oli meie delegatsioon vastu 2007. aasta eelarve täitmise heakskiitmisele, sest esines probleeme järelevalve ja finantsvastutusega. See pakett ei tohi mingil juhul põhjustada vastutuse ja järelevalve vähenemist. Inglased ütlevad, et tõe kriteerium on praktika, ja mina arvan, et see kava on edukas ainult siis, kui me täidame kõiki tingimusi.
Tean, et mu kõneaeg on läbi, aga tahaksin kulutada veel kolm sekundit, et tänada volinikku, kes oli paljudel õhtutel siin meiega ja arutas asju pärast seda, kui põllumajandust käsitlevad arutelud olid lõppenud. Nii et tänan teid, volinik, vastutulelikkuse ja koostöö eest.
Costas Botopoulos
(EL) Proua juhataja, täna arutatav raport ja üldisemalt algatus on vajalik, aga kardan, et selle tulemuslikkus on kaheldav. See on pigem kätte tulistamine kui ravi. Euroopa pidi midagi ette võtma, sest kriis on sügav ja midagi oli vaja teha, aga arvan, et see ei ole piisavalt hea. Esiteks ei ole seda raha kriisi jaoks piisavalt ja puudub garantii, et see jõuab nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad. Nii energeetika kui ka lairiba-Internet on olulised sektorid, aga me ei saa olla kindlad, et need on eelissektorid ja - veelgi enam - sektorid, mis loovad juurde töökohti ja tekitavad majanduskasvu, mida meil vaja on.
Teiseks, nagu kõik kolleegid on öelnud, ei tea me endiselt, kas, millal ja kust tuleb suur osa ehk peaaegu pool sellest rahast - umbes 2,4 miljardit. Rääkisime ühel päeval eelarvekomisjonis volinik Kallasega, kes ei oska praegu meile öelda, kust need assigneeringud tulevad.
Kolmandaks pakume lahendusi, mis ei aita meil probleeme pikas plaanis kõrvaldada, ja see on ehk kõige olulisem. Põllumajanduspoliitikas üle jäänud raha kasutamine ei ole lahendus; põllumajandus- ja regionaalpoliitika ning liidu teiste vajaduste vahelise tasakaalu nihutamine ei ole lahendus. Euroopal on kriisi ajal vaja üldist kava, mida praegu ei paista olevat. Kardan, et Euroopa Liit on selle võimaluse käest lasknud ja seda on teinud peamiselt komisjon ise.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Proua juhataja, volinikud, nõukogu eesistuja (kus tahes ta on, sest siin teda ei ole); siin parlamendis on sõnad olulised - viie miljardi euro nimetamine Euroopa majanduse elavdamise kavaks on Euroopa Komisjoni nali, millel puudub igasugune seos reaalsusega; see on lihtne eelarvemanööver, mis on tagasihoidlik ning piiratud ulatuse ja mõjuga.
Sellegipoolest peaksime selle heaks kiitma - mitte niivõrd raha eraldamise pärast, kuivõrd selle pärast, mida see tähendab poliitika ja eelarve mõttes: see tähendab esiteks möönmist, et praeguses finantsraamistikus, mille me võtsime vastu aastateks 2007-2013, ei ole majanduskriisi lahendamiseks sobivaid vahendeid. Nagu Reimer Böge ütles, on viie miljardi euro leidmiseks olnud vaja rajada tee eelarvemenetlustes, võtta institutsioonidevahelisest kokkuleppest viimast ja kolm institutsiooni on pidanud sellega kuus kuud töötama; ja kõike seda selleks, et jätta pool rahast veel ühe lepitusmenetluse meelevalda, nagu on korduvalt öeldud.
Samuti on see veider viis ühenduse põllumajanduse kaitsmiseks. Pole kahtlustki, et sisuliselt tähendab see, et ühise põllumajanduspoliitika lisarahaga kaetakse teiste kulukategooriate eraldiste puudujääki. See on finantsraamistiku läbirääkimistel tehtud vigade otsene tagajärg. Eks näis, millised on tulemused, kui peame läbi rääkima järgmise põllumajanduslepingu üle aastal 2013.
Seega kiidan heaks paketi eesmärgi, aga loodan, et me ei pea tulevikus oma meetodeid kahetsema.
Glenis Willmott
Proua juhataja, meie kodanikud ootavad, et pakuksime neile rahututel aegadel reaalset abi. Meie ees olevad Euroopa majanduse elavdamise meetmed kujutavad endast olulist paketti ning ma kiidan heaks tugeva rõhuasetuse rohelistele töökohtadele ja tehnoloogiatele, mis aitavad meil vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ja edendada energiajulgeolekut.
Samuti on mul muidugi väga hea meel, et minu kodumaa saab kuni 500 miljonit eurot avamere tuuleenergeetika edendamiseks ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide jaoks. Aga on selge, et kavandatud paketis jääb vajaka nii suurust kui ka ambitsioonikust. Tahaksin näha suuremat rõhuasetust noorte töötusele. Peame andma nooremale põlvkonnale tulevikulootuse. Sellegipoolest on meie ees olev pakett kahtlemata parem kui mitte midagi. Seetõttu toetavad leiboristidest parlamendiliikmed neid meetmeid, kuigi on selge, et vaja on uut majanduse elavdamise kava.
Loodan, et ka konservatiividest parlamendiliikmed hääletavad nende meetmete poolt, vastukaaluks mitte midagi tegemisele, mida propageerib nende isolatsiooni pooldav liider David Cameron, kes on Ühendkuningriigis olnud järjekindlalt vastu leiboristide meetmetele, millega pakutakse tõelist abi neile, kes on kõige rohkem kannatada saanud.
Oldřich Vlasák
- (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad; Euroopa riigid võtavad vastu miljardilisi päästepakette, et päästa oma finantsasutusi ja tööstussektoreid. Ka Euroopa Liit tervikuna tahab investeerida Euroopa majandusse. Arutatav ettepanek toetada majanduse elavdamist ühenduse rahalise abiga energeetikasektori projektidele on osa Euroopa majanduse elavdamise kavast, mille kohaselt on ette nähtud kokku 30 miljardi euro eraldamine. See viie miljardi euro kava avaliku sektori investeeringuteks on mõeldud peamiselt energiainfrastruktuuri, kiire Interneti kättesaadavuse ja põllumajanduse ümberkujundamise jaoks. Tuleb aru saada, et Euroopa diplomaatidel kulus paketi konkreetse kuju üle arutelude pidamisele mitu nädalat. Eesistuja on Tšehhi ja komisjoni juhtimisel teinud vastutustundliku püüde reageerida selle paketiga muude ülesannete hulgas ka gaasikriisile ja lahendada sellega mõned tundlikud küsimused, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopas. Tõsi, mõned probleemid on lahendamata. Osale liikmesriikidele, kes kasutavad ELi vahendeid aeglasemalt, võib kalliks maksma minna, kui nad ei suuda kõiki oma projekte järgmiseks aastaks valmis saada. Samuti on jätkuvalt kahtlusi paketi rahastamise suhtes. Aga need tõsiasjad ei õigusta minu arvates selle raskelt kätte võideldud kompromissi tagasilükkamist. Tagasilükkamine võib kokkuvõttes tähendada nii energiasäästuprojektide rahapuudust kui ka rahapuudust kindla gaasivarustuse tagamiseks meie kodudele. Ja valijad peavad seda järgmise gaasikriisi ajal kindlasti meie süüks.
Margaritis Schinas
(EL) Proua juhataja, tänase arutelu määravad ära kaks olulist parameetrit. Esimene on vaieldamatu vajadus teha enamat Euroopa elektrivõrkude ühendamise ja lairiba-Interneti jaoks. Teiseks on tänasel arutelul kaudselt tõstatunud väga oluline küsimus põllumajanduskulude oleviku ja tuleviku kohta ühenduse eelarves.
Hea sõnum on muidugi see, et Euroopa kasutab ühenduse eelarvet abivahendina kriisi vastu. See on positiivne ja me peame sellest kinni hoidma. Viis miljardit ei ole palju, aga meie süsteemne meetod kasutada ühenduse eelarvet abivahendina uute probleemide lahendamiseks on õige ning just sellepärast kiitsid riigipead ja valitsusjuhid selle hiljutisel tippkohtumisel heaks. Ent peame olema ettevaatlikud. Kui see süsteemne meetod viib meid lihtsustatud mõtteviisini, et põllumajanduses on alati kasutamata assigneeringuid, millega katta uusi vajadusi, ning me järeldame sellest enne olulisi arutelusid põllumajanduse tuleviku üle pärast aastat 2013, et põllumajandusel on juba rohkem, kui ta vajab, oleks see Euroopale suur strateegiline viga. Teisisõnu ei tohiks me arvata, et põllumajanduse rahastamist tuleb vähendada, sest kuni aastani 2013 on eelarvest näha, et alati on raha, millest me oleme võtnud Galileo, energeetika ja lairiba-Interneti jaoks.
Põllumajandustootmisele on vahendeid vaja ja neid on vaja ka pärast 2013. aastat. Samas peame Euroopa Liidus tegema selgeks midagi, mis on enesestmõistetav - uute prioriteetide jaoks on alati vaja uusi ressursse.
Lutz Goepel
Proua juhataja; härra Graefe zu Baringdorf, "sandikopikad” on tähendanud seda, et meie väikeses, 450 elanikuga asulas käib täie hooga töö lairibalõhe kaotamiseks. Arvan, et hiljemalt kolme-nelja kuu pärast on see meil olemas.
Proua Stavreva, suur tänu raporti eest. See on väga hea.
Daamid ja härrad, olen saanud siin avaras istungisaalis teha 15 aastat tööd põllumajanduse arendamiseks, et aidata seda kujundada, sõltumata põllumajandusettevõtte suurusest ja õiguslikust vormist. Nüüd on mul aeg midagi muud teha. Tahaksin tänada kõiki kolleege, ametnikke, härra Piebalgsi ja eriti teid, proua Fischer Boel.
Atanas Paparizov
(BG) Kõigepealt tahaksin tänada raportöör Maldeikist ja rõhutada energiajulgeolekuga seotud projektide tähtsust. Need loovad kohased tingimused suuremaks solidaarsuseks liikmesriikide vahel, sest nendega mitmekesistatakse gaasivarustust ja tegelikke tarnijaid.
Tahaksin öelda, et pärast läbirääkimisi sai minu kodumaa, mida aasta alguse energiakriis kõige raskemalt tabas, veidi vahendeid ning loodi ühendused Kreeka ja Türgi süsteemidega. Nabucco jaoks eraldatud vahendid ja gaasi tagasitarned aitavad samuti kindlustada Kagu-Euroopa varustuskindlust.
Arvan, et need komisjoni esitatud meetmed ja ettepanekud on alles energiajulgeolekupoliitika väljatöötamise algus. Ootan, et lähemas tulevikus esitatakse strateegia gaasitarnete direktiivi täiustamiseks, aga ka ühtse energiapoliitika kavand.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Tahaksin rääkida selle paketi makromajanduslikust mõjust. Ütleme sageli, et peame lahendama pangandusprobleemid ja muutma pangad likviidsemaks, et neil oleks rohkem vahendeid. See pakett on oluline sellepärast, et suurendab ühisturu likviidsust. Et kapital ringleb riikide vahel, on kriisi tõttu, mis on majandusarengu loomulik protsess, paljudes riikides ettevõtted raha puuduse tõttu tegevuse lõpetanud.
Sellist paketti pole vaja mitte ainult teatud liiki toetuse või abina. Seda on vaja meie ühtse Euroopa turu säilitamiseks, meie lõimumiseks, mille oleme saavutanud mitmete aastate jooksul.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, kõigepealt tahaksin tänada volinik Fischer Boeli ja volinik Piebalgsi. Põllumajandus ja energeetika kõrvuti, koostöös - see on hea märk. Sama kehtib parlamendiliikmete Schierhuberi ja Karasi kohta, kes väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete eest nii-öelda eesliinile viskuvad. See on hea märk. See arutelu viie miljardi euro üle näitab, et meie tegevuskava on õige ja me peame suurendama maapiirkondade ostujõudu. Just majandus- ja rahanduskriisi ajal on meie ülesanne eelkõige mitte saata raha, mida me energia jaoks vajame, Vene oligarhidele ja naftamagnaatidele, vaid hoida see Euroopas ja tugevdada siin maapiirkondi.
Tahaksin avaldada selle algatuse eest kiitust ja öelda, kui hea meel mul on, et võime selle täna vastu võtta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ka mina tahaksin raportööre kiita. See dokument on oluline, sest energiainfrastruktuuri ühendamine peab olema põhieesmärk.
Ent arvan, et elektrienergia tootmise ja edastamise infrastruktuuri uuendamisse tuleks investeerida rohkem. Seda öeldes mõtlen mõne aasta tagusele elektrikatkestusele, mis hõlmas paljusid Euroopa riike. Aga arvan, et projektile Nabucco tuleb eraldada rohkem raha. Siiski on hea, et kõnealuses dokumendis selle projekti tähtsust taas tunnistatakse.
Hoonete energiatõhususe jaoks aga kõnealuses dokumendis vahendeid ei ole, kuigi Euroopa Komisjoni oktoobri teatises oli selleks eraldatud viis miljardit eurot. See eraldis on seotud nutikate linnadega, aga vahendeid saab ainult siis, kui kasutamata vahendeid üle jääb. Minu arvates on see olukord vastuvõetamatu, sest tuleb luua töökohti ja sellel sektoril on tohutu potentsiaal.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Proua juhataja, näen, et meie ettepanekul on lai toetajaskond, ja minu arvates on väga oluline mitte unustada, kus me olime parlamendi ametiaja alguses.
Meil on enam-vähem 27 riiklikku energiapoliitikat ja 27 eri määral avatud turgu. Liikmesriikide koostöö energiaküsimustes on olnud üsna keeruline. Esitasime väga olulised ühised tõukejõud - need on nimelt energia ja kliimamuutuse pakett ning Euroopa-sisese energiaturu Euroopa mõõtme tugevdamine. Aga küsimus, kust raha tuleb, on alati olemas olnud ja siiani ei ole me energiale olulisi rahasummasid eraldanud. Finantskriisi tõttu on selge, et viivitusi esineb paljude energia- ja kapitalimahukate projektide elluviimisel. Lisaks tuletas aasta alguse gaasikriis meile taas meelde, kui haavatav on Euroopa energiavarustus ja kui halvasti oleme omavahel ühendatud; see muudab Euroopa Liidu ulatuse ja kohaldamisala kasutamise raskeks. Suurem osa sellest paketist läheb väga vajalikule võrkude ühendamisele.
Härra Paparizov mainis Bulgaariat. Kui Bulgaarial oleks kolm lisaühendust, oleks seal vähem probleeme, ja see ei ole kulukas. Tekib küsimus, miks seda ei ole tehtud. Põhjusi on palju. Ühendusi ei ehita välja vaid üks liikmesriik, selleks on vaja vähemalt kaht. Sellega peavad tegelema ka ettevõtted. Selle paketiga luuakse ka poliitilisi tõukejõude. Balti riigid rääkisid palju koostööst ja võrkude ühendamisest Põhjamaade turuga, aga kuni selle paketi koostamiseni ei olnud me Balti võrkude ühendamise tegeliku arendamiseni päris jõudnud. Baltimaade peaministrite hiljutine kohtumine ja seal langetatud otsused on nii olulised, et Balti riigid ei ole enam energiasaar.
Arvan, et pakett pakub just seda, mida Euroopa Parlament tahab, selleks et saavutada kolm eesmärki: varustuskindlus, jätkusuutlikkus ja ELi konkurentsivõime. Seega tahaksin paluda parlamendiliikmetel seda ettepanekut toetada, sest see tähendab tõepoolest suurt muutust Euroopa energiapoliitikas.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Proua juhataja, kuulasin tänases arutelus hoolega paljusid positiivseid ja edasiviivaid märkusi.
Nagu mõned teist sõnasid, peame kõigepealt väga selgelt välja ütlema, et me ei satu olukorda, kus põllumajanduseelarves varu ei ole. Meil on ülejääk seepärast, et erakorralisi meetmeid ei ole olnud - sekkumise ja eksporditoetuste kulud on olnud väga väikesed -, ja sellepärast tuleme konkreetse olukorraga toime. Aga me ei lase tekkida olukorral, kus eelarves varu ei ole, just härra Mulderi nimetatud põhjustel. Võin teile täna kinnitada, et sellist juhust, kus loomataudipuhangu korral ei ole olukorra lahendamiseks raha või ei ole seda piisavalt, ei teki.
Samuti on oluline rõhutada raha jagamisel solidaarsust. Kui vaadata maaelu arengut, on selge, et ümberjagamine on toimunud vastavalt eri liikmesriikide maaelu arenguks ette nähtud rahasummadele, mis annab tegelikult eelise uutele liikmesriikidele.
Samuti tuleb aru saada, et see rahasüst on ühekordne. Maaelu arengus katab see lihtsalt 2009. aasta tühimiku, sest nn tervisekontroll jõustub alles 1. jaanuaril 2010, mistõttu olime olukorras, kus meil ei olnud raha uute ülesannete lahendamiseks. Need ülesanded on üsna sarnased kolleeg Piebalgsi ideedega maapiirkondade taastuvenergiast, mille puhul kasutatakse uut tehnoloogiat, põllumajandussektori jäätmeid, et aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisele, kliimamuutuse vastu võitlemisele, vee puhtuse ja bioloogilise mitmekesisuse tagamisele ning tegelemisele Euroopa piimandussektori praeguste ülesannetega.
Lõpetuseks väljendan täielikku nõusolekut sellega, et lairiba on eelis - mitte ainult põllumajandussektori, vaid igaühe jaoks. Ent meil on väga vaja tagada maapiirkondades lairibaühendus, et edendada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ning muuta inimestele lihtsamaks arvutite kasutamine väljas, et tegelda nädalas päeva või paar linnatööga. Nii et lairiba on üks tulevikuteemasid.
Kokkuvõttes arvan, et toetus on laialdane, ja loodan, et investeering sellesse ühekordsesse maksesse on hea rahapaigutus.
Petya Stavreva
raportöör. - (BG) Tänan teid positiivse suhtumise eest, aga ka soovituste ja arvamuste eest. Samuti tahaksin tänada volinik Boeli positiivse suhtumise eest ning jätkuva toetuse eest põllumajandustootjatele ja maaelanikele. Eraldi tahaksin tänada põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esimeest härra Parishit ja meie koordinaatorit härra Goepelit toetuse ja usalduse eest.
Praegu, kui me arutame ühise põllumajanduspoliitika tuleviku ja sobiva toetusvõimaluse üle, tuleb märkida, et sajad miljonid eurooplased elavad maapiirkondades, mis hõlmavad suure osa ühenduse territooriumist. Nad vajavad toetust meie solidaarsuse kaudu.
Mul on väga hea meel, et kõik raportid, mida me oleme siin Euroopa Parlamendis Strasbourgis viimastel kuudel arutanud ja mille põhiteema on olnud ühine põllumajanduspoliitika, on koostatud samas vaimus ja nende põhiidee on sama - me peame tunnistama kõikide liikmesriikide põllumajandustootjate ja maaelanike vajadusi ja võimalusi ning nendega arvestama.
Bulgaaria kui ühe viimaste seas liitunud liikmesriigi esindajana arvan, et Euroopa institutsioonid ja eelkõige Euroopa Parlament peavad täna saatma ühenduse elanikele selge toetussõnumi, et oleme olemas, et neid raskel majanduskriisi ajal aidata. Euroopa Parlamendi valimiste eelõhtul peavad Euroopa institutsioonid näitama, et nad on inimestele lähedal ja tahavad neile praegusel raskel ajal abiks olla.
Eugenijus Maldeikis
raportöör. - (LT) Tahaksin tänada kõiki kolleege toetuse eest. Arutelu on näidanud, et pakett on tohutult tähtis, ja me lihtsalt ei saa unustada, kui keeruline oli komisjonil seda koostada ja tagada selle kokkuleppe saavutamine. Arvan, et peame hindama asjaolu, et liikmesriigid suutsid väga lühikese aja jooksul kokkuleppele jõuda ning et see dokument on parlamendis ja see pannakse hääletusele.
Minu meelest oli väga raske saavutada geograafilist tasakaalu nende projektide rahastamisel ja hinnata elavdamismeetmeid (selle all mõtlen seda, kui palju need mõjutavad makromajanduslikke protsesse ja konkreetseid sektoreid) ning kasutada rahastamiseks mitmesuguseid energia allsektorite projekte. Seega arvan, et praegune ülesehitus peab tooma tulemusi, ja täna oli mul väga hea meel kuulda volinik Piebalgsi ütlemas, et konkursikutsed avaldatakse enne mai lõppu. See näitab, et tegutseme piisavalt strateegiliselt ja mõistame kogu teema tundlikkust.
Arvan, et see pakett on väga oluline ka selles mõttes, et investeerimisprotsessid aeglustuvad Euroopa Liidus majanduskriisi ajal märkimisväärselt ning see pakett on väga hea ajend ja signaal nii liikmesriikidele kui ka energiaettevõtetele, et investeerimist jätkata, nii et saavutataks meie Euroopa Liidu energeetikaalased strateegilised eesmärgid.
Tänan veel kord kõiki toetuse eest ning palun teil hääletada selle paketi poolt ja toetada seda.
Juhataja
Ühisarutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna.

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Proua juhataja, te ei pannud mind registreerimata sõnavõttude ajal tähele. See on muidugi teie õigus, aga nüüd tahaksin kodukorra kohaselt esineda isikliku avaldusega.
Juhataja
Härra Graefe zu Baringdorf, see ei ole võimalik, sest arutelu on lõppenud. Te teate väga hästi, et registreerimata sõnavõttudeks on viis minutit ja eelistatakse neid, kes arutelu ajal sõna ei võtnud. Seetõttu ei saa ma teile nüüd sõna anda, sest arutelu on lõppenud. Mul on kahju.

Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Adam Gierek  
Määrusega luuakse ELi majandusele kriisiaegse abi programm. Selle abi eraldamine energeetikaprojektide jaoks turgutab majandust, suurendab energiavarustuskindlust ja vähendab kasvuhoonegaaside teket. Vähemalt nii eeldatakse.
Selleks on eraldatud 3,5 miljardit eurot.
Kas see programm aitab kriisist jagu saada? Ma kahtlen. Selle rahaga otseselt eriti palju töökohti ei looda. Iga projekti koostamiseks on vaja aega, seega parandavad need majanduslikku olukorda alles mõne aja pärast. Projektide olulisus on erinev. Kõige olulisemad on need, mis parandavad energiavõrkude ühendamist. See tugevdab ELi ühtekuuluvust.
Minu arvates peaks aga projektide seas olema ka Poola ja Saksamaa vahelised energiaühendused.
Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia valdkonnas on abikõlblikkuse kriteeriumid liiga karmid ning eeldatakse, et see tehnoloogia on juba sellises ulatuses välja töötatud, kuigi tegelikult ei ole.
Hooletus, millega komisjon ühenduse raha raiskab, on hämmastav ja minu arvates on see nii halva otsustusvõime kui ka nende lähenemise aluseks olevate tõekspidamiste tulemus. Tuulde loobitud raha, see tähendab süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise paigaldistele antud raha oleks kriisi lahendamisel andnud kindlasti rohkem tulemusi, kui seda oleks kasutatud hoonete ulatuslikuks renoveerimiseks ja soojustamiseks või sadade biogaasijaamade ehitamiseks. Ka keskkonnale oleks see kasuks tulnud.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
Arutelus raporti üle, milles käsitletakse eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (2007-2013), tahaksin juhtida tähelepanu kolmele asjale.
1. Peaksime toetama viie miljardi euro eraldamist energeetikaprojektide rahastamiseks aastatel 2009 ja 2010 ning maapiirkondade Interneti-infrastruktuuri arendamise rahastamiseks. Peaksime eraldama 3,5 miljardit eurot energiavõrkudele ja 1,5 miljardit eurot maapiirkondade Interneti-infrastruktuurile.
2. Olen küll lisaraha eraldamise poolt, kuid tahaksin väljendada muret selle pärast, et see võetakse rubriigist 2, see tähendab ühiselt põllumajanduspoliitikalt, kus 2007.-2013. aasta finantsperspektiivi aastaseid ülemmäärasid vähendatakse 2009. aastal 3,5 miljardi euro ja 2010. aastal 2,5 miljardi euro võrra. See teeb eriti murelikuks, kui kaalul on Euroopa Liidu toiduohutus.
3. Samuti pean väljendama muret selle pärast, et selline põhjalik muutus 2007.-2013. aasta finantsperspektiivis tehakse suure kiiruga kaks kuud enne parlamendi ametiaja lõppu, kui objektiivne arutelu sel teemal ei ole võimalik.
James Nicholson  
kirjalikult. - Euroopa majanduse elavdamise kava raames on eraldatud miljard eurot Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu maapiirkondade lairiba-Interneti infrastruktuuri arendamiseks.
Põllumajandus- ja maaeluküsimustega tegelejana olen kogu südamest selle algatuse poolt. Paljudes liikmesriikides, kaasa arvatud minu kodumaal, ei ole põllumajandustootjatel ja maaelanikel samasugust juurdepääsu lairibale ja see asetab nad linnaelanikega võrreldes selgelt ebasoodsasse olukorda.
Peaksime meeles pidama, et see algatus kuulub paketti, mille eesmärk on ergutada Euroopa tõrkuvat majandust. Sellega seoses loodan, et lairiba parem kättesaadavus aitab ergutada maapiirkondade väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Sirpa Pietikäinen  
kirjalikult. - (FI) On suurepärane, et viie miljardi pakett, mida komisjon majanduskriisi alguses lubas, on lõpuks heaks kiidetud. Raha oli hädasti vaja ja ma arvan, et komisjoni valitud prioriteedid - energeetika ja maaelutoetus, mis tähendab konkreetsemalt lairibavõrkude arendamist - on seda väärt. Merekaabliprojektile Estlink 2 eraldatud sada miljonit mõjutab eriti Soomet. On suurepärane, et projekt Estlink jäi komisjoni esialgse ettepaneku esitamisest saati sama summaga nimekirja.
Väga ärritavad on aga energeetikavaldkonna elavdamise paketi prioriteedid - see, et komisjoni esialgne idee toetada lihtsalt elektriliine, süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ning avamere tuuleenergeetika projekte ei ole muutunud. Elektriliinid ja avamere tuuleenergeetika projektid olid muidugi lisaraha väärt. Ent põhjendamatu rõhk süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele on mõistetamatu, eriti veel seetõttu, et seda rahastatakse tõenäoliselt olulisel määral saastekvootidega kauplemisest saadavatest vahenditest.
Peale tuuleenergia oleks ka teistel taastuvenergiaprojektidel pidanud olema kindlasti võrdne võimalus lisaraha taotleda. Selle asemel, et investeerida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiasse, mis on ebakindel ettevõtmine, oleks tulnud rõhku panna taastuvatele energiaallikatele. Eelkõige oleks rahastamist väärinud mitmesugused päikeseenergiaprojektid.
Paketis sisaldus avaldus, et kasutamata raha võiks suunata energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid edendavatesse projektidesse. Komisjoni esialgsetes plaanides oleks vahendeid energiatõhususe jaoks eraldatud, selle asemel et kasutada ülejäänud piskut. Samuti on väga kahju, et algselt kavandatud nutikate linnade osa jäi lõpuks elavdamispaketist välja.
Czesław Adam Siekierski  
Proua juhataja, Euroopa majanduse elavdamise kava, mida tuntakse ka viie miljardi paketina, puudutab ELi maapiirkondade arendamist. Eraldame üle miljardi euro lisaraha Interneti kättesaadavuse parandamiseks maapiirkondades ja ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel määratletud uute ülesannete lahendamiseks. Kahju, et kasutada olev rahasumma on veidi väiksem, aga nüüd on kõige olulisem see, et õigusloomeprotsess tuleb lõpule viia nii ruttu kui võimalik. See meede võimaldab meil vähendada haja- ja tiheasustusega alade ebavõrdsust lairiba-Interneti infrastruktuuri ja uute tehnoloogiavahenditega seotud teenuste arendamise mõttes. Internet on eriline aken maailma ning arvamuste vahetamise ja teadmiste saamise vahend, aga see võimaldab ka lihtsustada paljusid haldusküsimusi.
Selle paketi vastuvõtmisega edastab EL meie maarahvale positiivse signaali. Põllumajandustootmisel on maapiirkondades suur roll, aga seal on ka palju erisuguseid väikeettevõtteid, näiteks poed, töökojad ja laod. Arvan, et Interneti arendamine aitab kaasa nende piirkondade hariduse ja väikeettevõtete, sealhulgas turismiteenuste arengule. Samuti võib see aidata hankida lisasissetulekut, eelkõige väikestes pereettevõtetes.
Vladimir Urutchev  
kirjalikult. - (BG) Daamid ja härrad; Euroopa majanduse elavdamise kava ajastus, sealhulgas peaaegu nelja miljardi euro suurune investeering energeetikaprojektidele, on ideaalne ja sellel on vähemalt kahekordne positiivne mõju - see ergutab oluliste majandussektorite elavnemist ja lahendab suured energiaprobleemid.
Hiljutine gaasikriis näitas selgelt, et energiavarustuskindlus sõltub otseselt liikmesriikide energiainfrastruktuuri omavahelisest ühendatusest, milleta abi vajavaid riike aidata ei saa. Asjaomaste riikide süsteemide vahel häid ühendusi loomata ei ole võimalik luua ühtset energiaturgu ega kohaldada ELi solidaarsuspõhimõtet.
Majanduskriis nõuab kiireid lahendusi. Sellepärast toetan väljapakutud programmi, kuigi tean selgelt, et projektide valimise ja vahendite jagamise viis ei ole kõige õiglasem.
Tahaksin esile tõsta toetust Nabucco gaasijuhtmele, sest ELil on viimane aeg selle projekti pärast rohkem pingutada, kui me ei taha jääda ilma võimalustest kasutada oma allikate mitmekesistamiseks Kaspia mere gaasi. Nõuan tungivalt komisjoni aktiivsemat sekkumist, et saavutada Nabucco juures võimalikult pea reaalseid tulemusi ja edu.
Tänan teid tähelepanu eest.
