Evropská strategie pro romskou menšinu (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem na programu je rozprava o zprávách Rady a Komise o evropské strategii pro romskou menšinu.
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, Rada si je plně vědoma toho, že je mimořádně důležité přijmout příslušná opatření s cílem zlepšit situaci Romů a podpořit naplnění jejich základních práv, jak to požadovala tato sněmovna ve svém usnesení z 31. ledna.
Jak víte, za francouzského předsednictví byl učiněn zjevný pokrok v oblasti nediskriminace a začlenění, a v této souvislosti bylo možné zohlednit situaci Romů v neposlední řadě v rámci balíčku sociální agendy předloženého komisařem Špidlou 2. července.
Cílem tohoto balíčku předloženého Komisí je dát nový impuls politikám boje proti chudobě, vyloučení a diskriminaci postihující nejzranitelnější skupiny, a z tohoto hlediska jsou návrhy, které Komise předložila a které využívají stávající nástroje, jež napomáhají většímu začlenění romské populace, skutečně velmi přínosné.
Radu mrzí, že členské státy se nedokázaly sjednotit na balíčku souvisejícím s finančními aspekty boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Chtěl jsem to říci také při příležitosti této rozpravy.
16. září se konala první evropská romská vrcholná schůzka. Záštitu nad ní převzali předseda Komise a francouzské předsednictví Evropské unie. V prohlášení, jež bylo přijato, se zdůrazňují úkoly členských států, jejichž cílem je zajistit smysluplné začlenění Romů s důrazem na posílení individuálních lidských práv a na důležitost zapojení romských organizací.
29.-30.září 2008 se konala druhá vrcholná schůzka o rovnosti. Na této vrcholné schůzce jsme zdůraznili problémy, jimž musí až příliš často čelit romská populace, ať už se jedná o přístup ke vzdělání, k pracovním místům nebo odbornému vzdělávání, anebo přístup k jinému zboží a službám, a to nám umožnilo nahlédnout, jak účinněji bojovat proti diskriminaci, které je tato populace vystavena.
Těší nás také zařazení situace Romů na program Evropské unie a zajistíme, aby se stala jednou z priorit Agentury pro základní práva Evropské unie.
Francouzské předsednictví nedávno vypracovalo návrh závěrů v souvislosti ke specifické situaci Romů. Tyto závěry budou příští pondělí a úterý předloženy Radě ve složení ministrů zahraničních věcí a Radě ve složení pro všeobecné otázky a vnější vztahy. V úterý o nich budu informovat váš Zahraniční výbor.
V návrhu závěrů se Komise a členské státy vyzývají, aby zohlednily situaci Romů při plánování a provádění politik na ochranu základních práv, v politice boje proti chudobě a diskriminaci, v politikách týkajících se rovnosti mezi muži a ženami a v politikách přístupu ke vzdělání, bydlení, zdravotní péči, pracovním místům, právu a kultuře. V těchto návrzích závěrů vyzýváme Komisi a členské státy, aby oznámily konkrétní opatření na roky 2009 a 2010.
V souvislosti s tím jsou také přijímána opatření pro lepší využití strukturálních fondů. Z tohoto důvodu Rada ukládá Komisi, aby jí v roce 2010 předložila zprávu o dosaženém pokroku, aby pokračovala v diskusích a zorganizovala nezbytné výměny s romskými organizacemi.
To jsem chtěl, pane předsedající, dámy a pánové, v této sněmovně říci.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, první evropský summit o Romech, který se konal v Bruselu 16. září, měl zásadní význam pro partnerství mezi všemi klíčovými aktéry v této oblasti. Zúčastnilo se ho přes 500 vysokých představitelů orgánů EU, členských států a občanské společnosti a byl odrazem našeho obnoveného odhodlání zvýšit úsilí čelit sociálnímu vyloučení Romů.
Jasně ukázal, že celkovým cílem musí být plné zapojení Romů do hospodářského, sociálního a kulturního života v Evropě a rovné příležitosti pro každého v EU, včetně Romů. Občanská společnost musí být do tohoto partnerství plně zapojena. Z toho vyplývá, že se Romové musejí podílet na návrzích, provádění a monitorování politik, které se jich týkají. Komise proto vítá příspěvky občanské společnosti k summitu o Romech, například prohlášení Koalice pro romskou politiku EU. Letos bylo v oblasti začleňování Romů dosaženo nebývalého posunu ve společném úsilí EU a členských států a ve spolupráci založené na vzájemné důvěře a dobré vůli.
Z pohledu Komise jsou nejvýznamnějšími závěry summitu tyto: závazek prosazovat individuální práva romských mužů, žen a dětí; uznání toho, že podpora začleňování Romů je společnou odpovědností EU a členských států v jejich oblastech působnosti; uznání úlohy EU při podpoře členských států v provádění jejich politik, a to prostřednictvím koordinace a finanční podpory ze strukturálních fondů; konsensus, že je nutno podporovat kulturně citlivé přístupy cílené na Romy, které však nebudou vylučovat jiné, podobně znevýhodněné členy společnosti, a budou usilovat o začlenění Romů do hlavního proudu ve smyslu vzdělávacím, pracovním a společenském.
Komise také na summitu dala jasně najevo, že v rámci své působnosti učiní všechny nezbytné kroky pro zlepšení situace Romů a zajistí, aby mohli plně využívat základních práv zaručených v Chartě. V případě porušení práva Společenství, včetně základních práv, nebude Komise otálet a zasáhne.
V návaznosti na závěry summitu jsme předseda Barroso a já navrhli vytvoření platformy pro romské začlenění. To by poskytlo rámec například pro dvoustranná setkání na vysoké úrovni, aby mohly být finanční nástroje podporující politiku soudržnosti a rozvoje venkova lépe zacíleny na začleňování Romů. Kromě toho by tato platforma mohla být konkrétním naplněním závazku Komise učinit nástroje a politiky Společenství efektivnějšími a podávat zprávy o dosažených výsledcích.
V návaznosti na závěry červnového zasedání Evropské rady by nyní členské státy měly posoudit dosavadní výsledky a prohloubit své úsilí, aby bylo dosaženo plného začlenění Romů. Komise bude samozřejmě členské státy podporovat. Kromě toho se Komise těší na zasedání Rady pro obecné záležitosti 8. prosince, kde budou projednány návrhy závěrů o začleňování Romů.
Lívia Járóka
jménem skupiny PPE-DE. - (HU) Pane předsedající, pane komisaři, pane ministře, dámy a pánové, za poslední rok byl dosažen významný pokrok v tom, že na evropské úrovni se stále více uznává skutečnost, že integrace 10 milionů Romů, kteří žijí v členských státech v neutěšených poměrech, a plné naplnění jejich práv je v zájmu všech evropských společenství.
Nicméně mám pocit, že nyní je důvod k obavě, že se tento proces zastaví. Podle Evropského parlamentu a nevládních organizací je nutný profesionální monitoring a dohled ze strany Evropské unie, protože členské státy sice v plánech, jež předložily Evropské unii, daly najevo svůj záměr integrovat Romy žijící na jejich území, ale jejich vnitrostátně přijaté rozpočty a jejich výsledky dosud tato prohlášení nepodporují.
Jednotlivé projekty financované z prostředků EU zatím nepřinesly žádné mimořádné výsledky. Vyloučení evropských Romů z hospodářství a bydlení, jejich nedostatečný přístup ke kvalitnímu vzdělávání, problematické zdravotnické ukazatele se nezlepšily, ale spíš zhoršily a nadále oslabují sociální soudržnost Evropy.
Je nutné profesionální úsilí, které je až dosud mnohem komplexnější než projektově orientované přístupy, a musí oslovit romské i neromské společenství v zájmu rozvoje zmíněných oblastí způsobem přesahujícím strany a cykly. Základním předpokladem úspěchu tohoto úsilí je to, aby se i budoucí předsednictví zapojila do společného evropského postupu připraveného za francouzského předsednictví.
Je velmi důležité, aby byla bezodkladně přijata opatření zaměřená na rostoucí akceptování Romů a využití jejich hospodářského potenciálu ve prospěch evropského rozvoje. Od zahájení politiky soudržnosti až do rozšíření v roce 2004 byly určité úspěchy, ale trvalo by příliš dlouho, kdybychom museli čekat další tři desetiletí. Tato situace nevyžaduje nic menšího než krizová opatření. Romská ghetta je možné odstranit jen opětovným zapojením několika tisíců jejich obyvatel na trhu práce a s maximálním využitím nových a málo rozvinutých oblastí ekonomiky - jako je obnovitelná a alternativní energie nebo ochrana životního prostředí - a vytvořením kvalitního integrovaného vzdělávání.
Vlastní identita Romů, jejich národní identita odvozená od jejich domovské země a jejich sociální a hospodářská identita musí být posilovány souběžně. Zařazení pilotního projektu v hodnotě 5 milionů EUR do rozpočtu na rok 2009 zaručuje, že o této otázce se můžeme bavit, ale na tom se postup nesmí zastavit. Místo dvoustranných setkání potřebujeme strategii EU, která dokáže vytvořit nové prvky, právní zásady a případné sankce a také finanční mechanismy.
Jan Marinus Wiersma
jménem skupiny PSE. - (NL) Pane předsedající, Evropský parlament se nedávno důrazně vyslovil pro vypracování dlouhodobé strategie integrace Romů v Evropě. V posledním roce se jasně ukázalo, že v této oblasti se musí udělat víc zejména ze strany členských států, ale i ze strany Evropské unie. Rada se v brzké době bude tímto tématem znovu zabývat. Už to samo sobě je znamením toho, že naše hlavy států zcela po právu kladou značný politický důraz na účinnou politiku, jež bude čelit diskriminaci Romů a jejich společenskému a hospodářskému vyloučení.
Také na programu Komise má toto téma vysokou prioritu. V září Komise zorganizovala první romskou vrcholnou schůzku, na které představitelé členských států, Komise samotné a zejména představitelé občanského společenství Romů měli možnost vystoupit s doporučeními týkajícími se evropské romské politiky.
V rámci evropské strategie pro romskou menšinu by se mělo každoročně konat politické setkání na vysoké úrovni, jehož úkolem bude prověřovat pokrok při provádění politiky, vyměňovat si pozitivní zkušenosti, ale také - pokud to bude nezbytné - dát zaznět kritickým hlasům. Doufám, že komisař to může dnes potvrdit.
Musí se však udělat víc. Proto Evropská rada uložila Komisi jasný a konkrétní úkol, vypracovat široký, strategicky koncipovaný a dlouhodobý politický rámec, který umožní přerušit začarovaný kruh vyloučení, v němž jsou uvězněny generace evropských Romů
Neexistuje žádný důvod dál otálet s návrhy politiky. Co je třeba udělat, je očividné: úzká místa již zmapovaly nesčetné studie a politická doporučení. Usnesení Evropského parlamentu poskytují jasné a konkrétní shrnutí možných politických iniciativ.
Viktória Mohácsi
Pane předsedající, 31. ledna jsme právě v této sněmovně velkou většinou hlasů přijali parlamentní usnesení, v němž jsme jasně požadovali, aby Evropská komise vypracovala evropskou strategii pro romskou menšinu. Za čtyři prioritní oblasti, ve kterých je třeba poskytnout materiální a lidské zdroje, byly označeny vzdělávání, bydlení, zaměstnanost a zdravotnictví.
Zpráva Komise, kterou jsme právě vyslechli, není příliš přesvědčivá, a musím se otevřeně přiznat, že mi připomněla prázdnost propagandistických prohlášení východoevropských socialistických diktatur. Stejně jako tehdy, i dnes neslyšíme o ničem jiném než o úspěších, rozvoji a dalších pozitivních momentech, zatímco ve skutečnosti Romové stále žijí v táborech a ghettech, každodenně jsou vystavováni ponižování, diskriminaci a v nejhorším případě i rasistickým útokům, a v důsledku toho téměř 30 tisíc Romů jen z Itálie putuje napříč územím Evropské unie ve snaze najít konečně v některém z členských států domov.
Pane předsedající, mám v ruce dopis místopředsedy Barrota ze 6. listopadu, ve kterém mě a další čtyři kolegy poslance ujišťuje, že - cituji - "pokud jde o strategii EU pro romskou menšinu, můžeme si být jisti, že bude úzce spolupracovat s komisařem Špidlou, aby zjistil, zda splňuje očekávání romských nevládních organizací”. Není tam však ani zmínka o strategii, ale jen o platformě pro integraci Romů. Čím to vysvětlit?
Pokud jde o evropskou romskou vrcholnou schůzku,, od nevládních organizací jsem slyšela samou kritiku poukazující na to, že od tohoto historického summitu očekávaly mnohem víc a že nebyly zapojeny do jeho příprav. Půjdu však ještě dál: dosud není jasné, jak Berlusconiho vláda informovala Evropskou komisi o výsledcích snímání otisků prstů.
Daniel Cohn-Bendit
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, Komise, Rado, tato diskuse je poněkud pokrytecká. Musíme nazývat věci pravými jmény. Máme s Romy problém, a to ten, že jsou ve většině společenství v různé míře důrazně odmítáni. Byla zmíněna Itálie, a v České republice a Rumunsku jsou známy případy skutečných pogromů, rasistických útoků.
Za této situace by Evropská unie měla udělat jednu věc, a sice, poskytnout Romům status evropské menšiny. Jinými slovy, prvním krokem v boji proti vyloučení je oficiální uznání. Za druhé, poté bychom měli spolu s Romy vypracovat strategii, která však musí sestávat ze dvou složek. Strategie pro Romy, kteří žijí usedle, a strategie pro Romy, kteří vedou kočovný způsob života. Protože kočovníky nelze násilím nutit, aby se usadili, a ty, kdo žijí usedle, nelze nutit ke kočování. To je obtížný problém. Ve Frankfurtu jsem zodpovídal za Romy šest let a vím, jak obtížná každodenní práce to je.
Zásadním problémem je však to - a to je také důvod, proč to, co bylo řečeno o organizaci, je také správné: nevytvoříme-li struktury s představiteli romských organizací, ničeho nedosáhneme, protože budeme vždy paternalisticky mluvit o jejich problémech a nebudeme se snažit vyřešit jejich problémy spolu s nimi - včetně jejich stížností. Hovoříme například o školách. Existují však romské rodiny, jež nechtějí své děti posílat do školy, a jiné, které je do školy posílat chtějí. To jsou různé problémy. Proto souhlasím s tím, že bychom měli upustit od pozitivistických frází typu "jsme znepokojeni” a "máme programy” a tak dále, když víme, že to nefunguje.
Zkrátka: za prvé, jasněji si uvědomit problém, a za druhé, rozhodněji zapojit romské organizace do jeho řešení.
Roberta Angelilli
jménem skupiny UEN. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, plně souhlasím s přístupem, který vůči Romům zaujala Komise. Chápu pragmatický přístup nezatížený jakýmikoli politickými a ideologickými předsudky, přístup - jak řekl předseda Barroso na summitu, který se konal 16. září v Bruselu - který vyžaduje zapojení všech představitelů bez výjimky počínaje romskou komunitou až po orgány státní správy v čele s Evropskou komisí.
Politiky pro Romy jistě spadají do pravomoci členských států, ale je dobře, že jsou konečně koordinovány na úrovni Společenství. Měly by být pravidelně koordinovány dobré příklady z praxe a monitorováno použití finančních prostředků. Kolik zdrojů bylo vyplýtváno v posledních několika letech? Kolik příležitostí bylo ztraceno? Když se podíváme na reálnou situaci a vezmeme v úvahu oprávněné výjimky, je rozpočet bohužel ve ztrátě. Příliš mnoho prostředků nebylo využito, příliš mnoho jich bylo vyplýtváno na opatření a projekty, jež nepřinesly žádné výsledky. Chceme-li v tom být seriózní, nemůžeme tvrdit, že se to nestalo. V této souvislosti skutečně můžeme říci: "kdo je bez viny, ať první hodí kamenem”. Komise vypracovala pro členské státy užitečný dokument. Každý musí nyní odvést svůj kus práce, počínaje nesmiřitelným bojem proti rasismu a diskriminaci v jakékoli podobě až po podporu seriózní integrační politiky, která bude mít především tří prioritní oblasti: vzdělávání, očkování a zdravotnictví a také programy odborného vzdělávání a začlenění do pracovního procesu, a to i s využitím mikroúvěrů.
Měli bychom však vyzval Romy, aby začali plnit své povinnosti. Dovolte mi uvést jeden příklad. Musíme naprosto přestat tolerovat to, aby romští rodiče nutili své děti k žebrotě a aby je kvůli tomu odváděli od vzdělávacích činností. Vykořisťování a nezákonnou činnost nelze tolerovat v žádném případě a v žádné formě. Jedině spojením solidarity, integrace a respektování zákonných norem můžeme dospět ke správné strategii pro vyřešení těchto problémů.
Giusto Catania
jménem skupiny GUE/NGL. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, po přijetí usnesení v tomto parlamentu jsme se vydali navštívit romské tábory a mohli jsme se na vlastní oči přesvědčit, jak Romové vítají lidi a jak žijí. Navštívili jsme tábory v Římě a mohli jsme se ujistit o tom, že v reálném životě Romové opravdu potřebují zvláštní ochranu, kdyby nic jiného tak proto, že po rozšíření EU se stali jednou z významnějších menšin v Evropské unii. Musíme zajistit, aby byla tato menšina uznána za evropskou menšinu se všemi z toho plynoucími důsledky.
Úsilí, jež jsme vyvíjeli po několik posledních let, bylo špatně organizováno a nebylo Evropskou unií koordinováno. Tolik peněz se utratilo, aniž došlo k sebemenšímu strukturálnímu a trvalejšímu zlepšení situace Romů, zejména v oblastech jako je vzdělávání, bydlení a zaměstnanost. Rasová diskriminace je na denním pořádku jak na místní úrovni, tak v programech, jež nesměřují k integraci. Jsme také svědky neustálé diskriminace ze strany policie, nebo dokonce rasové stereotypizace ze strany vlád, jež pomýšlejí na registraci Romů pomocí snímání otisků prstů nebo na jiné formy registrace. Proti romské komunitě je v Evropě vedena skutečná kriminalizační kampaň. Denně slyšíme od politických představitelů zprava i zleva prohlášení, jež k tomu směřují.
Doufám, že paní Angelilliová dokáže přesvědčit představitele své strany, který je také předsedou italské Poslanecké sněmovny, že Romy je možné integrovat, na rozdíl od toho, co on sám veřejně prohlásil.
Frank Vanhecke
(NL) Pane předsedající, omlouvám se předchozímu vystupujícímu, ale předpoklad, že obrovské problémy, které jsou se soužitím s Romy spojeny, lze jednoduše svést na diskriminaci nebo předsudky, je možná politicky správný, ale v praxi se vůbec neosvědčuje.
Samotní Romové se vyznačují řadou zvyků, které je obtížné, ne-li nemožné sladit se základními normami uplatňovanými ve většině evropských zemí. Obrovská nezaměstnanost u dospělých a šokující úroveň školních absencí u romských dětí vůbec nejsou v první řadě výsledkem nějaké diskriminace.
Italský odvolací soud v minulém týdnu rozhodl, že žebrota Cikánů tvoří nedílnou součást romské kultury a nemůže být proto zakázána. Jsem zvědav, kam nás to zavede. Osobně bych se přimlouval za velmi taktní a humánní, ale zároveň nesmlouvavý přístup.
Každý, kdo chce žít v našem společenství, by měl respektovat jeho zákony a normy. Žebrání, upírání základní zdravotní péče dětem nebo, což je ještě horší, systematické absence ve škole, to vše je v našem společenství špatně.
Magda Kósáné Kovács
- (HU) Pane předsedající, dnešní rozprava je součástí procesu, kde bude nutné přijmout důležitá rozhodnutí, a proto znovu zdůrazňuji, že životní podmínky této největší menšiny v Evropě lze směle přirovnat k podmínkám rozvojového světa. Samozřejmě je možné Romy dále ponižovat tím, že je to jejich vlastní vina, zatímco je to právě jejich situace v oblasti vzdělávání, bydlení, zdravotnictví a zaměstnanosti, co připomíná situaci v rozvojovém světě. Bez okamžité, koncentrované a cílené vnější pomoci nemá těchto 10-12 milionů lidí šanci vymanit se z chudoby a vyloučení. Tato míra sociálního vyloučení brání zásadnímu naplnění lidské důstojnosti Romů a rovných příležitostí pro Romy.
Evropa je již několik desetiletí vzdálena od doby, kdy mohla zpovzdálí meditovat nad tím, že vedle tak velkého hospodářského potenciálu by mohlo na jejím území existovat tolik lidí žijících z generace na generaci v sociálním vyloučení. Hospodářský vývoj sám o sobě v žádné etapě neotevřel reálnou cestu k mobilitě těm, kdo se nacházejí na samém dně sociálního žebříčku.
Tuto odpovědnost sdílíme všichni, především proto, že situace Romů v nových členských státech po rozšíření, ani v kandidátských zemích očekávajících rozšíření se zásadně nezměnila. Zároveň se protiromské nálady stále otevřeněji stávají heslem, pod kterým se seskupují extremistické síly v Evropě, což je něco, co musíme rázně zastavit. Skutečnost, že toto téma bylo zařazeno na program EU, ukazuje, že nás zde čeká mnoho práce: komisař Špidla vypočítal řadu úkolů, před nimiž stojíme, a kolegové poslanci k tomu doplnili další. Dejme své úkoly dohromady, a v únoru se Parlament k tomuto tématu znovu vrátí.
Jiří Maštálka
- (CS) Kolegyně a kolegové, jako stínový zpravodaj Výboru pro zaměstnanost a sociální věci bych chtěl velmi ocenit jednak práci Komise i zpravodajky, že významným způsobem chtěly pozitivně řešit problematiku jedné z menšin, která se týká Evropské unie. Obávám se, že z diskuse vyplývá, že slova komisaře Špidly byla špatně buďto přeložena, nebo špatně pochopena v myslích ať už kolegyní Mohácsi, nebo panem kolegou Cohn-Benditem. Česká republika, ze které pocházím a která byla v této souvislosti často kritizována, a jsem přesvědčen, že nikoliv právem, má s touto problematikou velké zkušenosti. Na základě toho bych chtěl říci čtyři body. Souhlasím s Komisí, že tuto problematiku nelze řešit jinak, než zapojením regionálních, národních, evropských struktur, a to v nejširším rozsahu. Za druhé, souhlasím s názorem, že v současné době máme dostatek nástrojů pro realizaci integrační politiky. Za třetí, zásadní souhlas chci vyjádřit s míněním Komise a některých kolegů, že klíč k úspěšnému řešení záleží také na vstřícnosti samotných představitelů romských menšin.
Adrian Severin
Pane předsedající, Romové jsou celoevropskou etnicko-kulturní menšinou s obrovskými sociálními a hospodářskými problémy. Tyto problémy by měla řešit především Evropská unie prostřednictvím vhodné společné politiky, jež vyžaduje jasné právní základy.
Nemůžeme přeměnit v realitu fikci státního občanství Romů, když se Romové nerozhodnou pro volbu občanství některého konkrétního státu. Romové jsou evropští občané bez národního programu. Proto modely obvykle uplatňované ve vztahu k národnostním menšinám na úrovni národního státu, nefungují. Sociální a kulturní integrace Romů je nadnárodní otázka, a v důsledku toho patří v první řadě do pravomocí Evropské unie.
Samozřejmě členské státy ve vztahu k Romům mají také svůj díl odpovědnosti, pokud jde o nediskriminaci, sociální začlenění a podpůrná místní opatření. Tato odpovědnost by však měla mít pouze podpůrný charakter. Když Komise zdůrazňuje, že hlavní odpovědnost je na členských státech, ve skutečnosti odmítá splnit svou přirozenou odpovědnost a vrací se k modelu, který se ukázal být neúčinným.
Musíme zřídit, musíme vytvořit evropský veřejný prostor pro Romy, mechanismus pro účinné zapojení Romů do tvorby politiky a do provádění politiky. Bez toho nemůžeme tento problém skutečně vyřešit. Nemůžeme mít úspěšnou strategii.
Katalin Lévai
(HU) Přestože evropské instituce potvrdily své odhodlání usilovat o respektování evropských hodnot a základních práv a bojovat proti diskriminaci, skutečný obraz integrace Romů v Evropě není povzbudivý. Většina Romů v Evropě žije ve špatných sociálních podmínkách a problémy, s nimiž zápasí, zůstávají po léta beze změny; jsou to hlavně problémy sociálního vyloučení, nedostatek zaměstnání, segregace ve školách a četná znevýhodnění, jimž jsou vystavovány romské ženy.
V době hospodářské krize v Evropě je snadné najít obětního beránka mezi představiteli nejzranitelnějších sociálních skupin, a proto roste počet násilných činů proti Romům, jež mnohdy vystavují nevinné lidí útokům s osudovými následky.
Za takové situace není řešením etnicky diskriminačním způsobem snímat otisky prstů nebo vytvářet donucovací orgány nebo milice, jejichž činnost má zasévat strach mezi slušnými lidmi s cílem jejich zastrašení. Skutečnou odpovědí je evropská strategie pro romskou menšinu zaměřená do pěti oblastí: vzdělávání, zaměstnanost, bydlení, zdravotnictví a aktivně zapojení Romů do společnosti. Bez takové evropské romské politiky nemůže existovat žádná romská politika na úrovni jednotlivých členských států.
Zita Pleštinská
- (SK) Evropská unie má povinnost přijmout romskou strategii, ale aktivnější by v této oblasti měly být i členské státy. Sama žiji v slovenském regionu, kde přibližně 10 % obyvatel tvoří Romové. Díky tomu důvěrně znám jejich specifickou, sociálně znevýhodněnou situaci. Největší odpovědnost spočívá na představitelích místních samospráv, kteří často zůstávají osamoceni při řešení velmi složitých problémů týkajících se hlavně nezaměstnanosti v důsledku nízkého stupně vzdělání romského obyvatelstva.
Abychom našli vyvážená řešení, musíme přizvat k dialogu především zástupce romské menšiny, kteří problémy této komunity důvěrně znají. Jen tehdy mohou být naše opatření účinná. Evropský sociální fond je nejdůležitějším nástrojem začlenění lidí na pracovním trhu. Vyzývám členské státy, aby zajistily, že nadměrné administrativní překážky neodradí nevládní organizace a místní samosprávy od toho, aby žádaly o financování projektů z Evropského sociálního fondu, jež pomáhají romskou problematiku účinně řešit.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Postoj Komise v zásadě podporuji. Nehledě na často diskutovaný problém týkající se romské komunity, dosud jsme nenašli nejvhodnější řešení, jež by vedla k jejich trvalé integraci do společnosti. Podle mého názoru to platí o všech členských státech. Hlavní příčinou i nadále je etnocentrický přístup k tomuto problému. Je to jako bychom "zetnizovali” sociální problémy Romů a přistupovali k nim jako k problémům vztahujícím se k oddělené etnické skupině. Tento přístup musíme změnit. Ano, Romové v převážné většině jsou chudí a nemají přístup k obydlím a přiměřenému vzdělání, avšak tyto problémy se netýkají pouze jich. Spojení těchto sociálních problémů do jednoho odděleného, etnického problému vede k otevřené diskriminaci. Kvůli tomu se jejich integrace stává komplikovanější, intenzivnější, a řešení jejich problémů se stává obtížnějším. Proto je důležité, abychom prováděli politiku na ochranu individuálních práv a abychom měli nějaký základní nástroj: subvencování.
V Bulharsku máme mnoho problémů, jež spojujeme s Romy, a to nás přimělo přijmout opatření pro přípravu rámcového programu řešení sociálních podmínek vyvolávajících jejich etnickou diskriminaci. Nabízíme výměnu názorů na základní prvky tohoto rámcového programu s jinými členskými státy, pro které je to závažný problém.
Elly de Groen-Kouwenhoven
(NL) Podle mého názoru existuje jistá podobnost mezi romskou otázkou a rasovou problematikou ve Spojených státech. Zatímco jim se podařilo ji - přinejmenším částečně - vyřešit a s Obamovým vítězstvím učinili značný krok kupředu, v Evropě dosud přetrvává - mírně řečeno - skandální situace.
Proč jsme my všichni zde na lednovém plenárním zasedání přijali toto usnesení? Byl pro to dobrý důvod. V tomto usnesení jsme mimo jiné deklarovali, že podporujeme vytvoření útvaru pro problematiku Romů v rámci Komise, evropskou strategii pro romskou menšinu, všeobecný přístup zahrnující spolupráci mezi členskými státy a Komisí a také přístup Romové Romům vyvinutý OBSE (Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě). Nic z toho nevzešlo kromě vrcholného setkání, kde se navíc více hovořilo bez spolupráce ze strany Romů, bez spolupráce s nimi.
Mohu vám říci, že romská komunita, se kterou jsem měla to potěšení po deset let úzce spolupracovat, byla tímto výsledkem krajně zklamaná. Je mi líto, komisaři Špidlo, že nemohu být nadšená vaší platformou, která je jen dalším diskusním fórem, byť na nejvyšší úrovni, v rámci dvoustranných setkání. Namluvili jsme toho spoustu. Potřebujeme však činy.
Nedávno jsem četla článek, který začínal slovy: zde se schyluje ke krvavé lázni. V některých členských státech existují uniformované civilní hlídky, jež provokují romské obyvatelstvo. Máme čekat, až se dočkáme situací jako jsou v Itálii, kde celé tábory stojí v plamenech?
Hannes Swoboda
(DE) Pane předsedající, chtěl bych se omluvit sněmovně a panu předsedovi za pozdní příchod, zejména proto, že sám vždy napomínám kolegy v naší skupině, aby byli dochvilní. Proto se cítím dvojnásob trapně.
Chtěl bych vystoupit jen s jednou poznámkou. Vyslechl jsem pana Jouyeta a komisaře. V cílech se plně shodujeme ale naléhání, neústupnost Evropské unie vůči členským státům - a také vůči kandidátským zemím nebo možným uchazečům - nejsou dosti důrazné.
O tom, co jsme nedávno viděli například v Bělehradě a v jiných zemích, ale také uvnitř Evropské unie, již byla zmínka. Je skandální, že i dnes stále ještě hovoříme o romských táborech. Proto bych chtěl naléhavě požádat představitele Rady a také Komisi, aby členské státy důrazněji napomenuly a vyzvaly je, aby už konečně v plné míře plnily své povinnosti. Situace není tak růžová, jak si ji tu občas malujeme.
Jsem povděčen panu Cohn-Benditovi za to, že byl tak tolerantní a umožnil mi vystoupit.
Předsedající
Toto zasedání řídím já, a ne pan Cohn-Bendit. Pouze jsme přešli na postup zvednuté ruky. Proto jste dostal slovo, takže neexistují vůbec žádná privilegia.
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, chtěl bych říci, že pro Radu byla tato rozprava mimořádně důležitá. Odnesl jsem si z ní to, že, jak mnozí z vás zdůraznili, Romové jako skupina jsou znevýhodněni a jsou velmi zranitelní vůči chudobě, diskriminaci a rasistickým útokům. To bylo řečeno, a bohužel je to pravda, jak zdůraznili mnozí z vás.
Jak řekli zcela správně pan Severin, pan Cohn-Bendit a paní Mohácsiová, je také jasné, že nesmíme chovat falešný optimismus a že tuto strategii bude mimořádně obtížné realizovat. Jak jste zdůraznili, ve své každodenní práci musíme rozlišovat mezi těmi, kdo vedou usedlý život, a těmi, kdo zůstávají kočovníky. To není totéž: jejich chování a životní podmínky nejsou stejné. V každodenní praxi, dokonce i přesto, že opravdu chceme pomoci, v realitě je to skutečně velmi obtížné. Nesmíme se poddávat naivnímu optimismu: musíme přijmout rozhodná, průběžná opatření, a řekl bych vám, pane Severine, že dobrým znamením je i to, že k práci Rady v této oblasti dalo podnět Rumunsko, a to, že se Rada se této problematiky na popud vašich krajanů podjala, je mimořádně důležité.
Podle mého názoru si musíme uvědomit, že nás ještě čeká dlouhá cesta: musíme v tom mít stejně jasno, jako máte vy. Myslím si, že jedinou možnou odpovědí je, jak bylo řečeno, vytvářet struktury a sdružení. Právě o to se snažíme, ale je to doopravdy nesmírně důležité.
Za druhé, jak jste zdůraznili, je mimořádně důležité, abychom k tomu zaujali evropský přístup, v neposlední řadě proto, že je to do velké míry přeshraniční problém, a ne čistě problém jednotlivých členských států. Je však také očividné - a říkám to za Komisi a v souvislosti s připomínkami, jež zde zazněly -, že musíme mít zcela jasno o tom, že také členské státy mají v této problematice konkrétní povinnosti. S legislativními iniciativami na evropské úrovni můžeme vystoupit jen tehdy, budou-li spadat do pravomocí udělených dnes Unii Smlouvami. Musíme - a to bych řekl paní Angelilliové a paní Járókaové - také podniknout účinná opatření na úrovni jednotlivých členských států.
Abych to shrnul, myslím si, že tento rok byl ve znamení rostoucího uvědomění si tohoto jevu - i kdyby bylo, připusťme si to, příliš pomalé. Nejsem si jist, zda musíme provést následná opatření k tomu, co bylo řečeno, a na jakém základě to můžeme učinit, v souvislosti s problematikou menšin. Mimoto Rada musí pokračovat ve své práci a především se musí zintenzívnit činnost členských států a opatření přijímaná na úrovni jednotlivých států i na místní úrovni, protože dosavadní situace je nehumánní a nepřijatelná. Musíme však také uznat, že v praxi je to skutečně velmi složitý problém. Děkuji za vaše připomínky.
Vladimír Špidla
Dámy a pánové, Komise považuje situaci Romů za eticky a politicky naléhavou a je samozřejmě připravena učinit vše, co je v jejích kompetencích, aby přispěla k soudržnému přístupu a posílila synergii jak na úrovni evropské, tak synergii politik členských států, aby se členské státy silněji soustředily na rozvoj politik směřující k začlenění Romů a ne politik, které mnohdy vedou ještě k jejich vyloučení. Komise se zaměřuje na to, aby členské státy tak činily kulturně citlivým způsobem, který bere ohled na zvláštní potřeby Romů, ale usiluje přitom o to, dát jim přístup k mainstreamu, vzdělání, trhu práce a bydlení. Komise však nemůže předstírat, že může v této oblasti zastoupit členské státy, to by bylo nejenom neefektivní, ale také i nepoctivé.
Dámy a pánové, je zřejmé, že je třeba posílit úsilí a bez ohledu na to, že jsme ještě daleko od cíle cesty, je zřejmé, že se ledy začínají hýbat, protože první evropské romské fórum je změna. To, že se romskou otázkou bude zabývat Evropská unie a zabývá Evropská unie v podstatě trvale na už velmi vysoké a nejvyšší úrovni, je také změna. Podaří-li se účelně dát do pohybu romskou platformu, vytvoříme systematickou základnu pro to, abychom mohli sledovat vývoj, poskytovat podněty a koordinovat daleko lépe dosavadní politiku. Dámy a pánové, dovolte mi, abych se vrátil na začátek své řeči. Komise považuje situaci Romů za eticky a politicky naléhavou a učiní vše, co je v jejích silách a kompetencích.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 142)
Marian-Jean Marinescu
písemně. - (RO) Musíme si přiznat, že od roku 2005, kdy Komise vystoupila se svou první výzvou v tomto směru, nebyl v integraci Romů dosažen dostatečný pokrok.
Prvním krokem k tomu by bylo vypracovat politiku na podporu vzdělávání pro Romy. Tuto politiku musí provádět nejen stát, ale také nevládní organizace, jejichž hlavním cílem již nesmí být odhalování případů diskriminace, ale výchova etnických skupin. Toto řešení je založeno nejen na tom, přimět státní orgány k plnění jejich povinností, ale také na romských komunitách.
Některé příčiny nezaměstnanosti Romů vyplývají z negramotnosti, chybějícího vzdělávání a odborné kvalifikace, ani nemluvě o chybějícím přístupu k informacím.
Reformu vzdělávání pro tuto etnickou skupinu lze provádět ve třech směrech: snižovat míru negramotnosti, zajistit, aby studium bylo dokončeno, profesní specializace a rekvalifikace. Tato reforma musí respektovat specifickou kulturu a tradice Romů, a zároveň spojovat vzdělávací systém s hodnotami evropské kultury a civilizace.
Vyzývám Komisi, aby vypracovala jediný plán integrace Romů na evropské úrovni založený na spolupráci mezi již existujícími mezivládními a nevládními projekty. A to včetně projektů, jež počítají se zapojením představitelů školských institucí. Měli bychom se zaměřit na zlepšení dostupnosti kvalitního vzdělávání tak, aby se stalo hlavním cílem politik Společenství.
