Směrem k nové energetické strategii pro Evropu 2011-2020 (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předkládá paní Kolarská-Bobińská jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku Směrem k nové energetické strategii pro Evropu 2011-2020.
Lena Kolarska-Bobińska
Pane předsedající, pane komisaři, v poslední době jsme zde hodně mluvili o institucionálních změnách, které vyplynuly z Lisabonské smlouvy. K nim patří Evropská služba pro vnější činnost a postup práce na rozpočtu, Lisabonská smlouva se však zmiňuje i o politikách Unie. Dnes tu vedeme rozpravu o první polisabonské energetické strategii, připravené Komisí na období 2011-2020.
Nutno zdůraznit, že strategie Komise i zpráva Parlamentu se nesou v duchu Lisabonské smlouvy - odrážejí to, co píše o energetické solidaritě, i obavy, které dává najevo ohledně zabezpečení dodávek energie. Strategie Komise a zpráva Parlamentu rovněž kladou důraz na posílení energetické politiky a na to, aby tato politika byla mnohem více evropská. Toho lze dosáhnout přijetím určitých opatření.
Zaprvé musíme v členských státech urychleně provést platné evropské právní předpisy v oblasti energetiky. Proto plně podporujeme Komisi v přijetí přísných opatření vůči vládám a podnikům, které činnost v této oblasti zanedbávají. Zadruhé pro naplnění našich společných cílů musí dobře fungovat společný trh s energií. S tím souvisí i potřeba vybudování evropského trhu s obnovitelnými energiemi. K tomu, abychom těchto cílů dosáhli, je tudíž nezbytné rozšířit a modernizovat evropskou a přeshraniční energetickou infrastrukturu. Tomu často brání monopoly a vlády, které tyto monopoly chrání. Avšak bez celoevropské sítě nebudou klíčové cíle Evropské unie naplněny.
Musíme zde překonat dvě hlavní překážky: správní a finanční. Pokud jde o správu, potřebujeme především stanovit jasné priority a pravidla pro výběr klíčových projektů. Bez těchto kritériíí a jasných pravidel povede výběr projektů k řadě sporů a neshod a namísto naděje bude vzbuzovat podezření. Na vnitrostátní úrovni však je nezbytně nutné, zejména s ohledem na přeshraniční projekty, přijmout regulační opatření.
Nyní se přesuňme k nejdůležitějšímu problému - financování infrastruktury. Víme, jaké napětí v současnosti provází schválení rozpočtu na příští rok, ovšem ještě větší napětí se dotkne finančního rámce na období po roce 2013. Na druhou stranu výdaje, které plánujeme, musí odrážet politické cíle Evropské unie, čímž myslím zabezpečení dodávek energie pro občany. Budeme muset rovněž hledat nové způsoby, jak přilákat investice z různých podniků a bank. Ve zprávě o tom hovoříme.
Energetická politika je dnes stále více spjata se zahraniční politikou Evropské unie. Naše vztahy s vnějšími energetickými partnery by se měly utvářet dle zásad evropského vnitřního trhu. Zahraniční podniky vstupující na evropský trh musí svou činnost vykonávat transparentně a v souladu s právem, přičemž je nezbytné, aby byly spravovány na základě transparentních dohod. To se týká jak plynovodů a ropovodů, které budou vybudovány v budoucnu, tak těch, jejichž výstavba aktuálně probíhá.
Pane komisaři, oceňuji vaši pomoc Polsku při jednáních s Ruskem ve věci plynovodu Jamal. Domnívám se však, že byste se měl zachovat obdobně i v případě dalších plynovodů, zejména plynovodu Nord Stream. Chtěla bych zdůraznit, že zásada transparentnosti se musí vztahovat na všechny projekty v této oblasti, současné i budoucí, nejen na některé z nich.
Abych to shrnula, pane předsedající, Unie potřebuje dlouhodobou vizi energetické politiky. Potřebujeme evropské energetické společenství. Pokud chce Komise urychlit opatření na straně podniků a členských států, pak musí být sama důvěryhodná a skutečně uvést tuto vynikající strategii, a rovněž tak balíček o infrastruktuře, v platnost. Evropský parlament chce v budoucnu provádění strategie sledovat, neboť se jí musí podařit mít skutečný vliv na situaci, nikoli jen vyjadřovat zbožná přání.
A konečně jedno téma, které je velice důležité, totiž přístup členských států k cílům uvedeným ve strategii Evropské komise a v mé zprávě. Budou státy připraveny potlačit své národní zájmy ve prospěch společného evropského zájmu? Postaví se aktivitám velkých zájmových skupin a vezmou ohled na bezpečnost a prospěch spotřebitelů? Na tomto jako poslanci Evropského parlamentu trváme. Blahopřeji vám, pane komisaři, k této energetické strategii na příštích deset let.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi na úvod říci, že na mne zapůsobilo množství a kvalita vašich návrhů, kritických komentářů a konstruktivních příspěvků k dokumentu, který Komise předložila jako návrh energetické strategie na období 2011 až 2020. Chtěl bych poděkovat paní Kolarské-Bobińské za její vystoupení, za to, jak umně sdružila příspěvky kolegů dohormady, a za stanovení priorit, což osobně považuji za velmi důležité. Bude nás velmi těšit, když zařadíme vaši zprávu v dalších týdnech do našeho pracovního programu, neboť následujících několik týdnů bude, co se týče energetické politiky, velice rušných. Rada ve složení pro energetiku na svém zasedání dne 3. prosince, po jejímž zasedání nastane jedinečná příležitost pro hlavy států a vlád zabývat se otázkou energetiky dne 4. února, poskytne našim společným cílům a europeizaci energetické politiky impuls. Pro mě osobně je Parlament klíčovým partnerem v této věci.
Naše výchozí situace je mimořádně obtížná. Máme jednotný trh, který dosud není dokončen. Už 12 let existují právní předpisy pro elektrickou energii a plyn, a přesto dosud nedošlo k tomu, aby se staly skutečností. Máme celou řadu dílčích trhů a regionálních hranic a musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom zajistili, že v příštích pěti letech bude možné jednotný trh zavést i pro náš průmysl a spotřebitele s cílem nastolit lepší hospodářskou soutěž a vyšší transparentnost.
Zadruhé nám zjevně schází infrastruktura. Podíváte-li se na to, co je v rámci jednotného trhu k dispozici pro jiné produkty, zboží, a služby - silnice, železnice, letecká doprava, letiště, digitální sféra, vodní cesty -, je očividné, že v otázce infrastruktury pro přepravu energie, zejména pokud jde o plyn a elektrickou energii, jsme na cestě k naplnění cílů evropské energetické politiky, které přispějí především ke zlepšení zabezpečení dodávek, solidarity, hospodářské soutěže a zájmů spotřebitelů, ještě daleko od toho, co potřebujeme. V příštích dvou desetiletích musíme vybudovat určité základy odpovídající zhruba tomu, co bylo u silnic a železnice vybudováno v posledních dvou stoletích a v digitální sféře v uplynulých deseti letech. Hodně to souvisí s přijetím ze strany občanů a transparentností. Musíme zvyšovat transparentnost, abychom dosáhli příznivějšího přijetí rozvoje infrastruktury pro elektrickou energii a plyn, a potřebujeme odpovídající finanční zdroje, které je nutné získat především od spotřebitelů v podobě plateb za energie, avšak tam, kde se věc dotýká evropských zájmů, je to každopádně i veřejná povinnost evropského rozpočtu.
Zatřetí existuje z velké části nevyužitý potenciál v oblasti energetické účinnosti. Každý, kdo je stejně jako my závislý na dovozu a současně chce učinit pokrok v oblasti udržitelnosti, ochrany klimatu a ochrany životního prostředí, se musí postavit proti plýtvání energií a jít cestou cílených energetických iniciativ, úspor energie a zvýšení energetické účinnosti ve veřejném, průmyslovém a soukromém sektoru. Zvyšování energetické účinnosti se také co nejdříve objeví jak v naší, tak ve vaší agendě. S velkým zájmem očekávám zprávu Parlamentu z vlastního podnětu, která je téměř dokončená a na jejímž základě naše strategie pro energetickou účinnost bude široké veřejností, vám i Radě představena na jaře příštího roku.
Další součástí naší strategie je otázka cenově dostupné energie. Belgické předsednictví správně poukazuje na to, že jmenovitě elektrická energie může způsobit, že se lidé ve společnosti rozdělí, jelikož je stále dražší a tedy již není cenově dostupná pro každého. To znamená, že musíme zabezpečení dodávek v naší strategii rozšířit o otázku cenové dostupnosti energie pro průmysl a pracovní místa a pro domácnosti. Dalším důležitým aspektem je výzkum. Evropa se sice nemůže postarat o všechno, avšak výzkum v oblasti energetiky by mohl být v příštích několika letech ústředním tématem z hlediska evropského rozpočtu i partnerství mezi veřejnými orgány a odvětvími výzkumu.
A potom je tu otázka vnějších vztahů, vnější rozměr: paní Kolarská-Bobińská na to už upozornila. Musíme mít společnou koordinovanou evropskou strategii pro naši vnější energetickou politiku v záležitostech, kde jsou dotčeny významné evropské zájmy. Jsme z pohledu spotřeby stále ještě největší trh s energiemi, před Čínou a Spojenými státy. Zaměříme-li se na kupní sílu a naše strategie v oblasti infrastruktury, budeme mít vliv. Pokud se ke slovu dostane dávné pravidlo rozděl a panuj, bude pro ostatní snazší se nám postavit. A to nechceme. S ohledem na to bych vám chtěl poděkovat za vaše různorodé a moudré příspěvky a vaši zprávu. Bude pro mne vodítkem pro další práci na naší strategii, kterou budeme následně překládat Evropské radě.
(Potlesk)
Pilar del Castillo Vera
Pane předseající, pane komisaři, dovolte mi nejprve poblahopřát paní zpravodajce, která odvedla vynikající práci. Předložená zpráva je ambiciózní, ale i obsáhlá a musím říci, že je výsledkem tvrdých a úspěšných jednání, na jejichž konci Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku zprávu prakticky jednomyslně přijal.
K problému bych ráda připomněla to, co všichni dobře víme, avšak neuškodí to zopakovat: energetická situace v Evropě není právě optimální. Nejenže jsme stále závislejší na dovozu energie z mimoevropských zemí, ale navíc se musíme vypořádat s velkými investicemi, které si žádá naše energetická infrastruktura, a to ve chvíli, kdy se Evropa ještě stále potýká s důsledky krize. To vše v situaci, kdy se nám prozatím nepodařilo uplatňovat vlastní právní předpisy pro oblast energetiky.
Nyní, v tomto volebním období Parlamentu, máme k dispozici nástroj, který jsme v předchozím období neměli. Lisabonská smlouva nabízí řadu jednoznačně definovaných cílů, jako je vnitřní trh s energiemi, zabezpečení dodávek, energetická účinnost a podpora rozvodných sítí, a navíc poskytuje Evropské unii pro činnost v oblasti energetické politiky právní rámec a kvalitní právní základ - článek 194.
Za těchto nových okolností, v nichž vedeme nynější rozpravu, své kolegy poslance žádám, aby podpořili tuto zprávu, která navrhuje řadu opatření, jež budou zaměřena na zabezpečení dodávek energie a plné provedení platných právních předpisů a programů. Rovněž zdůrazňuje, že je nutné investovat do výzkumu, podporuje rozvoj celoevropských rozvodných sítí a dává vytvoření vnitřního trhu s energiemi takovou prioritu, jakou si zaslouží.
Mnohokrát vám děkuji a žádám vás všechny, abyste zprávu zítra podpořili.
Marita Ulvskog
Pane předsedající, ráda bych poděkovala zpravodajce Kolarské-Bobińské za její vynikající a otevřenou spolupráci. Pro mne jako sociální demokratku bylo důležité pracovat na takové energetické politice a strategii dodávek energie, která má jasný zájem o spotřebitele, která rovněž poskytuje transparentnost trhu obchodování s energiemi a zajišťuje, aby se klimatická krize projevila v našem rozhodování, čímž dojde k přesunu k obnovitelným, udržitelným a bezpečným zdrojům energie a energetickým systémům. V tomto ohledu jsme dosáhli určitého úspěchu a to mne těší. Byl zdokonalen a upřesněn text o právech spotřebitelů, a totéž proběhlo v souvislosti s právem nakupovat energii za rozumné ceny tak, aby si ji domácnosti mohly dovolit, jak pan komisař právě uvedl. V boji proti energetické chudobě je třeba něco udělat. Jasněji vyjádřen je i text týkající se otázky změny klimatu, třebaže je toho v této záležitosti ještě stále potřeba hodně udělat.
Myslím si také, že je třeba, aby byla ve strategii jasně vymezena například odpovědnost členských států za skladbu energetických zdrojů. Největším zklamáním pro mne je, že zpráva neobsahuje žádné závazné cíle pro úspory energie a zvýšení účinnosti - to je hanba. Členské státy pravděpodobně nesplní cíl 20 %, což bude velice nepříjemný výpadek, neboť úspory energie jsou jednou z nejlepších cest, jak snížit naši závislost na dovozu, posílit naši konkurenceschopnost a vytvářet pracovní místa. K této problematice se budeme v Parlamentu v různých souvislostech vracet a doufejme, že se nám dostane rozhodné podpory celé této sněmovny i Komise.
Jens Rohde
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, především mi dovolte poblahopřát paní Kolarské-Bobinské k její vynikající zprávě a rád bych začal své vystoupení krátkým příběhem z praxe. Před deseti lety Čína nevyrobila jedinou větrnou elektrárnu; dnes v ní sídlí jedna z deseti předních světových společností produkujících větrnou energii. Do dvou let očekávají, že zde budou mít dvě společnosti z první světové pětice. A před deseti lety neměli nic. Dnes Čína představuje 50 % celosvětové produkce větrné energie. Čína jde kupředu, a postupují rychle.
V tomto světle musím s politováním konstatovat, že nová energetická strategie Komise není povzbuzující, protože nemá velké ambice, co se týče zelenější budoucnosti. Je zapotřebí, abychom pro Evropu vytvořili ambiciózní energetickou strategii, a to nejen v usnesení 16. konference smluvních stran, které stejně nikdo nečte. Potřebujeme v Evropě plnit ambiciózní a konkrétní politické cíle. Rada a Komise se zřejmě řídí heslem "až přijde vhodný čas, můžeme být ambiciózní". Nuže, vhodný čas je tady a my nemůžeme sedět a odpočívat a čekat na nějakou velkou mezinárodní závaznou dohodu a teprve pak začít konat.
Pro energetickou strategii, která prospěje klimatu, růstu a pracovním místům, potřebujeme mnohem ambicióznější a tržně orientovaný přístup, abychom mohli využít tržní mechanismy v náš prospěch. Je na nás, abychom vytvořili hybnou sílu na trhu, a ukázali inovátorům, kam se chceme vydat, aby nám mohli pomoci tam dospět. Proto ALDE vyzývá EU k navýšení cíle v oblasti omezení CO2 na 30 %. Trh s uhlíkem, náš hlavní mechanismus pro snižování CO2 a zelené investice, nefunguje. Je zaplaven kvótami a cena je příliš nízká, nejsou zde tedy žádné pobídky k investicím do zelených technologií. Domníváme se, že EU tento krok kupředu musí učinit v zájmu svého hospodářskému růstu, ochrany klimatu a zabezpečení dodávek energie. Nuže Evropo, nuže Komise, pojďte dál, nemáme-li zůstat jen u slov!
(Potlesk)
Claude Turmes
jménem skupiny Verts/ALE. - Pane předsedající, nejprve bych chtěl jménem svým i své skupiny poděkovat paní Leně Kolarské-Bobińské i jejím stínovým zpravodajům za odvedenou práci. Pravděpodobně nebylo snadné dát nás všechny dohromady - jako když se shání ovce -, ale vám se to podařilo.
Můj první vzkaz zní: provádět, provádět, provádět. Nepotřebujeme novou energetickou politiku. Musíme provést klimatický balíček, třetí balíček opatření pro vnitřní trh a zlepšit zabezpečení dodávek plynu. A potom k tomu musíme přidat zacílené politiky. Zmiňovali jste se o energetické účinnosti. Ta má zásadní význam a my očekáváme zprávu pana Bendtsena, která o tomto tématu pohovoří podrobněji.
Druhý se týká vnitřního trhu. Pane komisaři, domnívám se, že jste odvedl vynikající práci na balíčku pro infrastrukturu, ale doufám, že nenastane v určitém smyslu uvolnění v oblasti politiky hospodářské soutěže. V posledních pěti letech jsme dospěli k dobrému výsledku v boji proti dominantnímu postavení na trhu a na tuto záležitost se musí naše evropská energetická politika zvlášť zaměřovat.
Co se týká obnovitelných zdrojů, naše zpráva je mnohem konkrétnější, zatímco vaše strategie EU a energetická strategie do roku 2020 jsou velmi vágní. Jens Rohde má pravdu. Obnovitelné energie budou v Evropě v příštích deseti letech tvořit 70 % veškerých investic do energetické výroby. Obnovitelné technologie jsou ze všech energetických technologií naším největším vývozním trhem. Podle mne není oslabení obnovitelných zdrojů ve strategii EU 2020 vůbec dobrým signálem. Bylo by třeba, abychom měli zvláštní kapitolu pro něco, co bude největší investicí příštích deseti let.
V naší zprávě jsme také mnohem opatrnější, pokud jde o opětovné otevření diskuse o vnitrostátních systémech fit-in a jiných druzích systémů. Vlády chtějí vnitrostátní systémy podpory a my bychom neměli tuto debatu komplikovat otevřením tohoto bodu.
Plyn bude stejně jako ropa v budoucnosti důležitý. Mám pro vás dvě konkrétní otázky. Zaprvé se vás chci zeptat, jak vidíte trh se zemním plynem v energetickém odvětví v perspektivě příštího desetiletí. Zadruhé, na tiskové konferenci jste zcela otevřeně hovořil o ropném vrcholu a rovněž o riziku, že se cena ropy vyšplhá na 200 USD za barel - co to prakticky znamená pro dopravní politiku na úrovni Komise?
Konrad Szymański
Pane předsedající, i já bych samozřejmě chtěl připojit svůj hlas k díkům zpravodajce za její velmi dobrou spolupráci při přípravě této velice obtížné zprávy. Tato zpráva zdůrazňuje všechny nejdůležitější výzvy, kterým evropská energetická politika čelí. Domnívám se, že Unie se především musí vypořádat s doložkami, které narušují trh a jsou součástí dohod se třetími zeměmi. To je jedna z největších překážek.
Zejména Rusko omezuje přístup k plynovodům a rovněž zakazuje opakovaný vývoz, čímž omezuje vlastnické právo evropských podniků k plynu, který je již nakoupen. Tak tomu bylo v případě polského kontraktu, s nímž je pan komisař obeznámen. Cílem ruské politiky je zachovat si monopol na trhu se zemním plynem co nejdéle. Monopol Gazpromu ve střední Evropě je udržován na úkor jednotného trhu, na úkor hospodářské soutěže, a konečně i na úkor práv spotřebitelů. V takových případech musí Unie jednat velmi rozhodně a nesmí vylučovat diplomatický aspekt a úlohu vysoké představitelky pro zahraniční politiku. V opačném případě bude naše reakce zkrátka nevyvážená.
Obecně by unijní diplomacie měla otázkám spojeným se surovinami věnovat více pozornosti. Význam této problematiky narůstá a je velkou výzvou pro naše služby, s přihlédnutím ke kompetencím ve všech oblastech obchodní politiky EU. V naší energetické politice bychom rozhodně měli plně podporovat moderní technologie, zařízení pro zkapalněný plyn, jakož i geotermální energii a břidlicový plyn. Dokud nezajistíme zabezpečení dodávek plynu a rozmanitost jejich zdrojů, nemůžeme si dovolit příliš rychle opustit uhlí. V opačném případě bychom jen zvýšili naši závislost na zemním plynu, a to obzvláště ve střední Evropě, kde uhlí stále hraje mimořádně důležitou roli.
Je zde ještě jedna záležitost: myslím, že je nutné zmínit jeden institucionální problém. Všemu, o čem se paní Kolarská-Bobińska ve své zprávě zmínila, se dostalo jen velmi nedostatečné pozornosti ve sdělení Evropské komise, které evidentně vzniklo, aniž by byl zohledněn postoj Parlamentu. To je velice špatná souhra - tento proces se vyvíjí velmi špatně. Podle mne bychom tímto způsobem jednat neměli.
Niki Tzavela
Pane předsedající, ráda bych paní Kolarské-Bobińské poblahopřála k vynikající zprávě a velmi pilné práci. Zaznělo zde hodně ambiciózních cílů - a můj vážený přítel pan Turmes opakovaně hovořil o provádění - domnívám se, že bychom měli všichni Komisi blahopřát k nedávnému sdělení o otázkách energetické strategie, jak bylo vydáno v listopadu. To je první realistická strategie, které jsme svědky. Komise se zmiňuje konkrétně a otevřeně o obtížích, definuje je a uvádí, čeho se takové obtíže týkají a kde jsou naše hranice pro realizaci cílů, které jsme si stanovili.
Pane komisaři, předložil jste nám realistickou strategickou energetickou politku, což skutečně vítám, a ráda bych proto navrhla praktické a realistické řešení pro jižní plynovod. Máme dva malé plynovody - ITGI a TAP. Jsou připraveny a mohou být uvedeny do chodu. Můžeme se pohnout kupředu. Nabucco je velký, a proto komplikovaný projekt a může dojít ke zpoždění. Vykročme tedy kupředu s těmito dvěma malými plynovody.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pane předsedající, chtěl bych vyjádřit svou podporu vzniklé zprávě, zejména její závěrečné části, která žádá, aby zájmy občanů měly přednost před politickými argumenty.
Důvodem je, že máme jeden velmi jednoduchý příklad tohoto druhu. V současnosti probíhá výstavba dvou velkých projektů. South Stream a Nabucco. Některé radikální bulharské frakce tvrdí, že tyto projekty jsou vzájemně neslučitelné. Téměř tomu je tak, že by měl existovat buď South Stream, nebo Nabucco. Domnívám se, že jedině konkurence mezi oběma projekty je cestou k zajištění bezpečné a levné energie pro evropské občany.
Dalším mimořádně důležitým tématem, které nesmíme za žádných okolností přehlížet, je jaderná energie a její rozvoj v souvislosti s politizací této problematiky. Hovořím o tom proto, že rozhodnutí odstavit reaktory v elektrárně Kozloduj v Bulharsku bylo politické. Namísto toho, aby vydělávaly miliardy eur, z nichž část mohla být i součástí rozpočtu EU, nyní členské státy musí platit náhrady za politické rozhodnutí tyto reaktory odstavit.
Kromě toho jsme v poslední době zaznamenali hysterii kolem otázky jaderných elektráren. Chtěl bych vás všechny vyzvat, abyste se postavili těmto aktivistickým organizacím přijímajícím nestranná opatření s cílem bránit této věci; protože ony především nenabízejí žádnou jinou alternativu. Jaderná energie je opravdu možností, která může rovněž zajistit bezpečnou a levnou energii.
Herbert Reul
(DE) Pane předsedající, pane Oettingere, dámy a pánové, i já bych chtěl poděkovat paní Kolarské-Bobińské za její velmi konstruktivní a intenzivní práci. Vyjadřuji své poděkování, a tudíž podporuji i přijetí zprávy, na rozdíl od některých kolegů poslanců, kteří zprávu sice chválí, avšak zítra se prostřednictvím některých zásadních pozměňovacích návrhů budou snažit některé její pasáže radikálně změnit. Rád bych se proto zabýval požadavkem, který na nás byl vznesen mnohokrát, totiž že musíme být ambicióznější. Nejsem si jist, zda to, co zde bylo v této souvislosti uvedeno, je ambiciózní, nebo zda je to nepřiměřené.
Jsem velmi vděčný paní Kolarské-Bobińské za to, že předložila realistickou politiku, neboť právě to je v dobách hospodářské a finanční krize naším úkolem. Nemusíme rozvíjet nové sny, stačí ve skutečnosti předložit něco, co nám umožní za rok, dva, tři nebo čtyři ukázat, že jsme toho dosáhli.
Jsem paní zpravodajce velmi vděčný za to, že zmínila význam skladby energetických zdrojů a odpovědnost členských států, které budou samy rozhodovat, co chtějí. Nebudeme trvat na tom, že existuje jen jediná cesta a že tou cestou jsou obnovitelné energie. Budoucnost zahrnuje obnovitelné energie, uhlí, ropu, plyn, jadernou energii a rovněž jadernou fúzi. Velmi by mne potěšilo, kdyby vše, co paní Kolarská-Bobińská napsala a co si získalo podporu velké většiny, bylo zachováno.
Zabývala se otázkou finanční odpovědnosti, nutností rozvíjet a budovat infrastrukturu a nejen o to pouze prostě žádat a říkat, že peníze musí odkudsi přijít. Upozornila rovněž na odpovědnost podniků.
Tím se dostáváme k jednotnému trhu. V tomto směru nemusíme požadovat nový balíček a nový právní předpis. Spíše musíme trvat na jeho provedení a přezkumu a být realističtí, aby standardy, které jsme si stanovili, byly také realizovány. V neposlední řadě se nesmíme nechat zahltit novými a novými věcmi a pak být překvapeni, budou-li ceny energií tak vysoké, že je již občané nebudou schopni platit. Je zaměřovat se na nové body, zvyšovat náklady a pak si stěžovat na energetickou chudobu občanů ambiciózní, nebo je to neodpovědné?
Někdy se diskuse soustředí jen na průmysl, v dalších několika měsících a letech to však budou občané, na něž to bude mít plný dopad. V řadě debat bych byl rád, kdybychom již na začátku uvažovali o konečném výsledku.
Teresa Riera Madurell
(ES) Pane předsedající, pane komisaři, nejprve bych chtěla poblahopřát paní Kolarské-Bobińské i stínové zpravodajce z mé skupiny paní Ulvskogové a dalším zpravodajům k vynikající práci.
S ohledem na strategickou povahu tématu se jedná o obsáhlou zprávu, která se podrobně zabývá jednotlivými aspekty energetické politiky EU a na základě velkého možství právních předpisů, které jsme v posledních letech přijali, vypracovává strategii. V krátkém čase, který mám k dispozici, bych ráda zdůraznila dva velmi důležité aspekty této zprávy - vzájemné propojení a zdanění.
V této věci nyní velmi naléhavě potřebujeme rozhodně uplatňovat právní a finanční mechanismy, které máme k dispozici, abychom v příslušném časovém rámci, což je velmi důležité, posílili slabé vazby v oblasti transevropských energetických sítí.
Co se týče zdanění, domnívám se, že k tomu, aby byly účinnost, úspory energie a obnovitelné energie rozvinuty na úroveň trhu, musí být zavedena nejen zvláštní daňová opatření, ale rovněž daňové pobídky ve formě vhodných odpočtů nebo výjimek.
Lena Ek
Pane předsedající, v Evropě se potýkáme s obrovskými problémy trhu s energiemi a energetické sítě, a to ani nemluvím o tom, že produkce energie je v převážné míře založena na fosilních zdrojích. Někdo říká provádět, provádět, provádět, já bych řekla, že je třeba se více zaměřit, zaměřit, zaměřit. A uvedu několik příkladů.
Stále nám chybí 50 % finančních prostředků na strategický plán pro energetické technologie. Vedeme jednání o rozpočtu, která směřují zcela jiným směrem než tato energetická strategie. Musíme bojovat - omluvte mne, nechci být z této sněmovny vykázána - jako blázni za plán evropské hospodářské obnovy, energetickou účinnost a alternativní paliva, přičemž stejný problém máme v oblasti výzkumu.
Pane komisaři, ve stejném týdnu, kdy hlasujeme o tomto dokumentu, který, přiznávám, je zčásti dobrou strategií, hlasujeme o zprávě o dotacích na uhlí, v níž se uvádí, že Španělsko dotuje uhlí na nekonkurenceschopném trhu s uhlím až do výše 50 000 EUR na jedno pracovní místo, přičemž průměr činí 17 000 EUR na pracovní místo. Jak můžeme být konkurenceschopní a moderní, když přijímáme podobná rozhodnutí? Celou strategii to oslabuje.
Jaroslav Paška
(SK) Pane předsedající, zkušenosti z uplynulých let, kdy nám přerušení dodávek plynu z Ukrajiny či rozsáhlé výpadky elektrické energie v řadě zemí Evropské unie ukázaly, že náš energetický systém nemá dostatečné rezervy na překonávání krizových situací, poukázaly na to, že jeho dobudování si vyžádá rozsáhlé investice. Proto bude při rozhodování o jeho změnách třeba postupovat koordinovaně a promyšleně, abychom vložené prostředky využili co nejúčinněji.
Předložená zpráva reaguje na tuto skutečnost velmi komplexně a zabývá se prakticky všemi aspekty, které bude při řešení energetických problémů třeba zohlednit. A to od legislativních a kompetenčních východisek přes obchodní pravidla, modernizaci sítí a způsob jejich financování.
Při zajištění bezpečnosti dodávek energií, podpoře vývoje a výzkumu se nezapomíná ani na potřebu větší energetické účinnosti a využití energií z obnovitelných zdrojů. Svou komplexností a vyvážeností je tato zpráva, podle mého názoru, dobrým východiskem pro další práci na zlepšení evropského energetického systému.
Bendt Bendtsen
(DA) Pane předsedající, v prvé řadě bych chtěl poděkovat paní zpravodajce za vynikající práci a vyváženou zprávu. Není pochyb o tom, že potřeba nové energetické strategie pro Evropu rychle vzrůstá a nepochybují o tom ani evropské podniky. Jsme čím dál více závislí na plynu z Ruska a ropě z Blízkého východu. Energetická strategie se stala součástí evropské zahraniční a bezpečnostní politiky a zároveň otázkou zabezpečení dodávek. Naše rozhodnutí v Evropě mají klíčový význam pro naši konkurenceschopnost. Je třeba vložit rozsáhlé investice do budoucnosti, abychom mohli dosáhnout úplného a soudržného vnitřního trhu, a zároveň je třeba masivně investovat do energetické účinnosti. Každý ušetřený cent dobrý. Energetická účinnost je současně tím nejlevnějším způsobem, jak snižovat emise CO2.
Chtěl bych poděkovat panu komisaři Oettingerovi za jeho dnešní slova o energetické účinnosti. Pokud jde o energetickou účinnost - bez ohledu na to, zda jsou cíle závazné, či nikoli -, těší mne sdělení Komise, které uvádí dlouhý seznam oblastí, v nichž můžeme být aktivnější. Jsem rovněž otevřen tomu, aby Komise získala větší pravomoci k odmítnutí vnitrostátních akčních plánů v případě, že neodpovídají našemu cíli 20 % do roku 2020.
Navíc Spojené státy a Čína značně investují do oblastí, které zvýší energetickou účinnost. Všichni jsme si plně vědomi toho, že cena energie v budoucnosti stoupne, a Evropě v současnosti schází konkurenceschopnost na světové scéně. Prostřednictvím vhodných investic do energetické účinnosti, infrastruktury, inteligentních sítí atd. proto musíme dát našim podnikům možnost dosáhnout větší konkurenceschopnosti. Dodatečným přínosem budou nová pracovní místa a inovativní podniky v Evropě, která v současnosti o tisíce pracovních míst přichází.
Ivari Padar
(ET) Pane předsedající, blahopřeji paní zpravodajce a jejím kolegům k této úspěšné zprávě. Vytvoření celoevropského trhu s energiemi je v zájmu všech Evropanů. Při otevírání trhů s energiemi jsme však dosud neřešili otázky transparentnosti a komplexnosti trhů.
Obávám se, že zatímco si na trzích podávají ruce kvóty pro emise elektřiny, plynu a CO2 v hodnotě stovek miliard EUR, panuje tu zřetelný nedostatek dohledu a právní úpravy. Vítám proto iniciativu Evropské komise tuto mezeru zaplnit. Doufám, že sdělení Komise, které by mělo být brzy přijato, bude zaměřeno na ochranu spotřebitelů a stanoví jasný celoevropský regulační rámec, který vytvoří jednoznačná pravidla a definice, aby nedocházelo k obchodování mezi zasvěcenými osobami a ke zneužívání postavení na trhu a rovněž ve prospěch likvidity trhů.
Domnívám se, že Evropská agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů, regulační orgán trhu s energiemi Evropské unie, který vznikl na základě třetího balíčku o vnitřním trhu, musí nakonec provádět dohled nad obchodováním s elektřinou, plynem a s emisemi, a navrhuji, aby dohled nad těmito třemi trhy byl realizován pod záštitou jediného regulačního orgánu na úrovni členského státu.
Fiona Hall
Pane předsedající, těší mne, že se energetická strategie Komise do roku 2020 zmiňuje o probíhajícím přezkumu dopadu nepřímé změny ve využití půdy. Je životně nutné, aby Komise splnila svou povinnost a předložila v této věci do konce roku návrh, jednak aby rozptýlila rozsáhlé obavy veřejnosti, že některá biopaliva, která jsou v současnosti na trhu, nemusí přinášet čisté snížení emisí skleníkových plynů, a také pro dobro průmyslu, jež rozvíjí inovativní procesy, jejichž přidaná hodnota si zaslouží uznání.
V souvislosti s tímto problémem zabezpečení dodávek energie bych také ráda požádala Komisi, aby přehodnotila své připomínky ohledně harmonizace vnitrostátních systémů podpory pro obnovitelné zdroje energie. Jsem jednoznačně pro opatření na evropské úrovni, má-li přidanou hodnotu, avšak členské státy teprve nedávno předložily své Národní akční plány pro obnovitelnou energii a pracují na jejich plnění; to by byla harmonizace, která zachází příliš daleko.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pane předsedající, pane komisaři, na úvod bych chtěla poblahopřát paní zpravodajce k její skvělé práci na této zprávě. Energetické odvětví je hnací silou hospodářského růstu. Evropa má strategii pro energetiku a boj proti změně klimatu již od roku 2008. Provedení této strategie má zásadní význam, avšak Lisabonská smlouva umožňuje jít dále a otevírá cesty k vytvoření skutečného energetického společenství v Evropě.
Musíme prohloubit náš vnitřní trh s energií, budovat a posilovat vazby mezi sítěmi, zajistit energetickou solidaritu a umístit spotřebitele do středu našeho uvažování. Potřebujeme navýšit veřejné financování a rozvíjet nástroje a programy, které by podněcovaly úsporu energie. Při dosahování těchto cílů sehrávají klíčovou úlohu vědecký výzkum a technologie.
Proto vítám zahájení různých evropských průmyslových iniciativ z evropského strategického plánu pro energetické technologie a vyzývám Komisi, aby zbývající část opatření uvedených v tomto plánu uvedla do praxe. Osmý rámcový program by rovněž měl učinit z výzkumu a vývoje inovativních technologií svou prioritu pro oblast energie. Je tedy naprosto nezbytné mít k dispozici odpovídající finanční prostředky na podporu čistých a udržitelných technologií. Pouze tímto způsobem dokážeme zachovat konkurenceschopnost našeho průmyslu, podporovat hospodářský růst a vytvářet pracovní místa.
Kathleen Van Brempt
(NL) Pane předsedající, slovo, které zde dnes zaznívá nejčastěji, je "strategie" - a je k tomu dobrý důvod. Strategii Komise tedy vítáme. Nicméně jsme, pane komisaři, přece jen trochu zklamaní, neboť dobrá strategie má obsahovat provedení kvalitního posouzení - posouzení problémů v dodávkách, a zejména ekologických a rovněž sociálních problémů - a právě na základě této strategie stanovíme priority. Přikládám velký význam slovu "priorita", to totiž znamená dát věci do správního pořadí. Energetická účinnost je v tomto pořadí priroit na prvním místě. Zmínil jste to, ale proč, považujeme-li energetickou účinnost za tak důležitou, je tak těžké vypracovat cíle, které hodláme prosadit v našich členských státech? To má zásadní význam. Víme, že to funguje a že je to způsob, jak dospět tam, kam potřebujeme. Proto bych vás, pane komisaři, chtěla požádat, abyste se této priority skutečně zhostil a abyste nám ji zadruhé také opravdu představil v rámci vašich příprav na velký summit konaný v únoru.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pane předsedající, pane komisaři, dnes rozhodujeme o tom, jak se bude oblast energetiky vyvíjet do roku 2020, což je ale příliš krátký časový horizont. Než se energetická zařízení vybudují a uvedou do provozu, trvá to řadu let. Svůj čas si žádá i výstavba rozvodných sítí a elektráren. Provozní životnost takových zařízení je několik desetiletí. To je důvod, proč také investoři potřebují skutečně stabilní politická vodítka pro daleko delší období. Chceme-li naplnit naše cíle v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti, musíme v budoucnosti vytvořit politický rámec pro mnohem delší čas. Potřebujeme strategický dokument pro energetický rozvoj nejméně do roku 2050.
Jaderná energie se ve stále větší míře řadí k energetickým zdrojům budoucnosti, a proto bych ráda zdůraznila tři úkoly, které se nás na evropské úrovni budou v tomto směru podle mne nejvíce týkat. Především musíme přijmout legislativní opatření, abychom zajistili bezpečné vyřazování jaderných elektráren z provozu a ukládání radioaktivního odpadu v souladu se zásadou znečišťovatel platí.
Zadruhé musíme za pomoci účinných a transparentních postupů zajistit, aby výstavba nových elektráren probíhala v souladu s nejpřísnějšími bezpečnostními normami. Můžeme toho dosáhnout stanovením minimálních norem pro schvalování a potvrzování návrhů nových jaderných elektráren. Kromě toho musíme zvážit udělování licencí novým typům jaderných elektráren na evropské úrovni. To by nám pomohlo využít kombinovaných znalostí a podpořit země, které v současnosti jadernou energii teprve zavádějí, a ty, které disponují spíše malými správními orgány.
Za třetí musíme zajistit, aby rozhodovací proces v záležitostech souvisejících s jadernými otázkami probíhal demokratičtěji. Jaderná energie je jen jedním z mnoha možných zdrojů energie, a proto musí být rozhodovací proces totožný jako u uhlí, obnovitelných zdrojů, plynu a ropy. Evropský parlament musí mít spolurozhodovací pravomoci. Nepotřebujeme revidovat Smlouvu o založení Euratom, neboť tohoto cíle by bylo možné dosáhnout prostřednictvím interinstitucionální dohody.
Adam Gierek
(PL) Pane předsedající, energie tvoří přibližně 40 % nákladů na výrobu, zatímco na pracovní sílu připadá pouhých 15 %, ovšem samo získání surovin pro produkci energie vyžaduje energii. Proto bude konkurenceschopnost ekonomiky záviset na energetice. Dogma ohledně dopadu na světové klima a podpora toho, co je označováno za bezuhlíkovou ekonomiku, je nesmysl. Zabřednutí do závazných cílů pro uhlík je příkladem návrhů, které jsou společensky i hospodářsky neoodpovědné, podobně jako technologie zachycování a ukládání uhlíku, jež byla uložena elektrárnám na uhlí - ale proč ne na jiná paliva? Proč není hnací silou pokroku účinnost?
Musím varovat před nespokojeností veřejnosti v souvislosti se vznikem energetické chudoby. V nových členských státech tvoří energie zhruba 40 % výdajů rodin. Dále musím varovat před ztrátou zabezpečení dodávek energie způsobenou právními předpisy, které byly přijaty, zejména v případě klimatického a energetického balíčku. A ještě jedna věc - proč se členské státy o tom, jak snižovat své emise CO2, nerozhodnou samy, jak to mohou učinit ohledně skladby energetických zdrojů?
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pane předsedající, nová Lisabonská smlouva stanovila v oblasti energie sdílenou odpovědnost EU a členských států. Druhý energetický balíček, který v podstatě slouží jako základ této strategie, si jednoznačně zaslouží doplnění, a zpráva poskytuje v tomto ohledu dobrou analýzu. Leč zapojit se musí členské státy a jejich soukromý i veřejný sektor. Operační programy mezi členskými státy a v jejich rámci nabývají čím dál více na významu. Pro oblast klimatu i energetiky byly stanoveny uspokojivé procentuální cíle. Není nutné stanovovat další závazné cíle. Jak tu již zaznělo - hlavní je provádění, a na tom s námi občané, spotřebitelé, musí spolupracovat. Možné je však i to, že Komise musí zlepšit své hodnocení vnitrostátních programů, a naše zdroje, případně eurobondy, se od tohoto hodnocení musí odvozovat. Stále je tu ale rozdíl mezi slovy a skutky. Prvním ze dvou zásadních bodů je energetická účinnost - je to velká příležitost. Přispívá ke konkurenceschopnosti našich společností a rovněž k zaměstnanosti - například ve stavebnictví a montážním průmyslu. Podívejte se i na situaci ve své zemi: výsledkem v Německu bylo vytvoření desítek tisíc pracovních míst. Druhý zásadní bod - a vy jste to řekl - je infrastruktura propojující země i místa uvnitř zemí a inteligentní rozvodné sítě. Zde jsou eurobondy nezbytné. Chtěl bych panu komisaři položit jednu otázku - bude v prosinci dosažen pokrok směrem k zavedení eurobondů? Hovoříme o nových zdrojích - potřebujeme peníze - a já bych rád, abyste nám řekl, zda budete opravdu finanční prostředky získávat touto cestou. Akce - to je to, co potřebujeme.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, energetická strategie Evropské unie se musí zaměřovat na energetickou účinnost, snížení spotřeby primární energie a otázku energetické chudoby, stejně jako na podporu energie z obnovitelných zdrojů a zabezpečení dodávek energie v Unii. Je však naprosto nevyhnutelné, aby energetická strategie Unie byla provázána s průmyslovou politikou, dopravní politikou, politikou výzkumu a inovací i politikou pro boj proti změně klimatu.
Vyzýváme Komisi a členské státy, aby rozvíjely finanční a fiskální nástroje potřebné pro energetickou účinnost, zejména ve stavebnictví, a aby se energetická účinnost a inteligentní energetická infrastruktura staly prioritami budoucího víceletého finančního rámce.
Unie musí klást větší důraz na Východní partnerství, zejména v rámci oblasti Černého moře, která je obzvláště geopoliticky významná pro zabezpečení dodávek energie a diverzifikaci tras dodávek do Unie.
Současně vyzýváme Komisi a členské státy, aby pokračovaly v projektu evropského jižního koridoru pro přepravu plynu, zejména v projektu Nabucco, který by mohl zabezpečení dodávek energie výrazně posílit.
Alajos Mészáros
(HU) Pane předsedající, paní Kolarská-Bobińska a komisař Oettinger si za tuto vskutku záslužnou práci zaslouží uznání. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se bude energetická strategie Evropské unie budovat na čtyřech pilířích: jednotném trhu, zabezpečení dodávek, energetické účinnosti a propojení evropských energetických sítí.
Při zmapování nové energetické strategie musíme mít na zřeteli řešení několika problémů. I když se zásoby fosilních paliv postupně snižují, mohli bychom disponibilní zásoby navýšit prostřednictvím hledání nových surovinových nalezišť a činnostmi v oblasti výzkumu a vývoje. Závislost Evropy na energii roste přímo úměrně se zvyšováním počtu obyvatel. Do roku 2030 bude Evropa muset zajistit 65 % svého dovozu energie ze zdrojů mimo EU. V případě dodávek zemního plynu může toto číslo dosáhnout až 80 %. Musíme se zaměřit na další diverzifikaci přepravních tras a zdrojů pro doplňování. Zásadní význam může mít rovněž renovace elektráren, které jsou v současnosti v provozu.
Nestačí jen věnovat obrovské částky na vyřazení zastaralých elektráren z provozu - musíme věnovat pozornost i jejich ponechání. Členské státy musí celkově přehodnotit svůj postoj k jaderné energii. Musíme i nadále pracovat na vývoji v oblasti jaderné energie, jinak nebudeme schopni naplnit své cíle v boji proti změně klimatu. Doporučuji, abychom v této oblasti byli obezřetní a zajistili, aby naše ambiciózní plány neohrozily naši průmyslovou a obchodní konkurenceschopnost. V tomto smyslu máme před sebou vyváženou zprávu obsahující závazky, které lze reálně splnit - a proto ji rozhodně podporuji.
Mario Pirillo
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zaručení udržitelné, zabezpečené a cenově dostupné energie je rozhodně jedním z hlavních úkolů pro Evropu v nejbližších letech.
Politické cíle Evropské unie vyžadují řadu opatření, jež nelze opomíjet. Dokončení vnitřního trhu s energiemi je cíl, kterého lze dosáhnout pouze za předpokladu, že budou ve všech členských státech uplatňovány platné právní předpisy vztahující se k energetickému balíčku.
Domnívám se, že chceme-li cíle strategie naplnit beze zbytku, neobejdeme se bez investic do moderní a inteligentní infrastruktury, zejména do výzkumu a využití obnovitelných zdrojů energie. Přesně tyto investice jsou nejen ekonomicky nejvýhodnějším řešením pro snížení energetické závislosti EU, ale navíc přispějí k boji proti změně klimatu.
Hannes Swoboda
(DE) Pane předsedající, chtěl bych vyjádřit své upřímné poděkování paní zpravodajce a stínovým zpravodajům i vám, pane Oettingere, neboť to, co jste tu v posledních několika dnech a týdnech prezentovali, má pro vývoj Evropské unie zásadní význam. Avšak stejně jako paní Van Bremptová, pan Turmes a další jsem toho názoru, že musíme jít dále, neboť - smím-li to tak říci - citlivá a k životnímu prostředí šetrná energetická politika je něco jako nosná raketa pro zelený růst a zelená pracovní místa.
Včera jsme o tom znovu diskutovali s předsedou Komise. Bohužel dnes se o tom prakticky nemluvilo. Musíme ovšem přijmout tyto další kroky. Samozřejmě, že mnohé z toho, co je zahrnuto v energetické politice zaměřené na životní prostředí, je ještě daleko dražší. Přihlédneme-li však k přínosům pro životní prostředí a k tomu, jaký význam má pro evropský průmysl vedoucí postavení, uvidíme, že to má rovněž velký význam pro pracovní místa.
Pan Reul má pravdu: potřebujeme celou řadu zdrojů energie. Možná ne všechny - v tom se naše názory v řadě ohledů liší. Avšak musíme vědět, jakým směrem energetická účinnost, úspory energie a obnovitelné energie kráčí. V tom je hnací síla na budoucnost zaměřeného evropského hospodářství.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pane předsedající, energetická otázka je naprostou prioritou, již si nemůžeme dovolit odkládat. Je důležité, aby budoucí akční plán pro období 2011 až 2020 významně přispěl k posílení společné politiky Evropské unie.
Požadujeme úzkou spolupráci, zejména v oblasti energetické infrastruktury, a dále odpovídající financování ze strany EU. Domnívám se, že současně se získáním veřejných financí a prostředků EU musíme věnovat větší pozornost soukromému sektoru a z něj plynoucím investicím, a to s ohledem na rozvoj strategické infrastruktury, jejíž součástí bude integrace a rozšíření veškerých místních, regionálních a evropských trhů s energiemi.
Domnívám se, že dobrým způsobem, jak toho dosáhnout, je podporovat partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem prostřednictvím nabízení nezbytné politické a správní podpory, určité míry financování a veřejných záruk. To nám pomůže úspěšně získat finanční prostředky, které jsou tak důležité pro budoucnost jakékoli energetické politiky.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Pane předsedající, pane komisaři, rád bych dnes stručně pohovořil o životních podmínkách našich občanů a o ostrovech. Obvykle máme s ostrovy spojeny příjemné myšlenky - rádi tam jezdíme, je tam sluníčko, teplo. Izolace jižních ostrovů dokonce přispívá k dobrým životním podmínkám jejich obyvatel, neboť láká turisty, avšak pokud jde o energetiku, jsou izolace či ostrovní poloha pro obyvatelstvo mimořádně nepříjemné. Je to něco naprosto nežádoucího. Proč? Izolace v oblasti energetiky znamená přirozené dominantní postavení určitého monopolu na tomto trhu a pro dotčené obyvatele naopak nezabezpečené dodávky a vysoké ceny. V této zprávě je navrženo řešení. Infrastruktura, infrastruktura, infrastruktura. Budujme v Evropské unii vzájemné vazby, abychom se všichni propojili, aby naši občané mohli využívat přiměřených cen a zabezpečených dodávek. Děkuji.
Francesco De Angelis
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, musím tomuto usnesení vyjádřit své uznání, neboť jde o vynikající dokument, a to ze čtyř důvodů.
Zaprvé opakuje, že energetická účinnost a úspory energie jsou hospodářsky výhodnými prioritami pro snížení energetické závislosti Evropy a pro boj proti změně klimatu. Zadruhé zdůrazňuje význam inteligentní infrastruktury. Zatřetí nás naléhavě vyzývá, abychom prováděli platné evropské právní předpisy. Začtvrté se snaží vytvořit energetickou politiku s masivním a soudržným mezinárodním rozměrem.
A konečně bych chtěl zdůraznit rovněž význam zabezpečení dodávek energie a investic do výzkumu, vývoje a inovací s cílem chránit zájmy spotřebitelů, podniků a občanů.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pane předsedající, skutečně věřím, že všechny členské státy Evropské unie nyní kvůli energii pořádně bolí hlava, ale nejprve bych chtěl upřímně poděkovat zpravodajce a stínovým zpravodajům za to, že prakticky každý z nás zástupců všech členských států měl možnost předložit vlastní návrhy, a že se díky některým moudrým kompromisům zrodil velmi kvalitní dokument. Dále se domnívám, že není důležité mít ambiciózní plány, ale spíše mít plány reálné, totiž reálnou infrastrukturu, vzájemná propojení, skutečnou možnost občanů zvolit si dodavaele energie, od nějž budou energii odebírat, a samozřejmě reálnou tržní cenu. Myslím si, že pokud toho dosáhneme, bude to velké vítězství. Věřím, že v budoucnosti bychom rovněž měli mít lepší přehled o přáních a zájmech členských států, neboť při vytváření společného trhu s energiemi je nutné tyto zájmy skloubit. Pane komisaři, chtěl bych vám rovněž poděkovat za to, že jste velmi promptně zareagoval na podepsání určitých dohod, a jsem velmi vděčný, že zásada solidarity má na úrovni EU pevné kořeny.
Sonia Alfano
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, pozorně jsem si zprávu přečetla a jako celek ji podporuji. Přesto jsem byla spíše rozpačitá z různých zmínek o budoucnosti uhlí, které evropská strategie uvádí, zejména v bodu 52, v němž je Komise žádána, aby navrhla právní úpravu pro usnadnění budování uhelných elektráren.
Před několika lety vzniklo ve Spojených státech politické a občanské hnutí, které de facto přineslo určité moratorium na výstavbu uhelných elektráren. Stejně jako v případě emisí CO2 vychází toto rozhodnutí z problému, jak nakládat s odpadem, který obsahuje množství toxických látek. Proto v žádném případě nepodporuji obranu uhelných elektráren a chtěla bych připomenout, že tzv. čisté uhlí je v řadě případů spíše sloganem než realitou.
Slyšeli jsme i projevy několika poslanců, kteří odhodlaně bránili jadernou energii, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti. Bohužel každý, kdo to říká, dává najevo, že netuší, o čem mluví. Alternativní zdroje existují, jsou obnovitelné, jsou opravdovou náhradou, a Evropská unie si musí v příštím desetiletí vyšlapat cestu tímto směrem.
Oreste Rossi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, tato zpráva nabízí několik velmi důležitých pohledů, a to již od základní koncepce, že si Evropa musí vytvořit společné energetické politiky, a pečlivě zkoumá jak metody, tak časové lhůty.
Osobně jsem vystoupil na evropském energetickém fóru pořádaném panem předsedou Buzkem mezi dalšími zástupci 27 členských států EU a Evropského parlamentu a vyjádřil jsem svůj kladný postoj ke společnému energetickému plánu, jež by umožnil dosáhnout rovných podmínek pro přístup soukromých jednotlivců a podniků k energii a tím odstranit cenové rozdíly, dnes často velice výrazné.
Je mi líto, že i tentokrát byly do tak kvalitní zprávy zařazeny nevyhnutelné zmínky o povinnosti Evropské unie bojovat proti změně klimatu. Tomuto tématu se věnují jiné dokumenty a podle mne je nadbytečné se o něm soustavně zmiňovat, jen abychom uspokojili některé ekologické extremisty.
Pokud víme, druhé období závazku podle Kjótského protokolu může proběhnout pouze v celosvětovém měřítku a se zapojením všech hlavních ekonomik na základě právně závazné dohody.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Pane předsedající, chtěla bych poblahopřát paní zpravodajce a poděkovat panu komisaři, kteří k energetické strategii a politice přistupují s tak dobrými úmysly. Máme ambiciózní snahu zmírnit proces změny klimatu. Energie může být z hlediska ochrany životního prosrředí pomocník, ale také nepřítel. V Evropské unii jsme závislí na fosilních palivech používaných k získání energie. Zároveň s ubýváním zdrojů v EU jsme stále závislejší na třetích zemích, a je tedy namístě nejen rozvíjet obnovitelné zdroje, ale rovněž investovat do výzkumu účinnějšího využívání energie. Na minulém dílčím zasedání jsme vedli rozpravu o vyčlenění dalších finančních prostředků z plánu evropské hospodářské obnovy na energetiku. Možná by bylo vhodné, kdybychom mohli získat finanční prostředky i z jiných finančních mechanismů Evropské unie, a to pro účely celkové energetické účinnosti. Obnovitelná energie je pro nás důležitá nejen jednoduše proto, že zmírňuje změnu klimatu, ale i kvůli zabezpečení dodávek energie. Dvoustranné dohody mezi některými členskými státy při provádění projektů, jako je Nord Stream, vyvolávají nedůvěru nejen ohledně environmentálních otázek, ale i z hlediska zásady solidarity - proto musí v této oblasti panovat transparentnost.
Elena Băsescu
(RO) Pane předsedající, podle mého názoru je jedním z klíčových prvků této zprávy zvýšení potenciálu EU v oblasti obnovitelných energií. Proto bych chtěla připomenout, že region Dobrogea v jihovýchodním Rumunsku se během několika let promění v největší park větrných elektráren v Evropě. Výstavba 522 turbín bude dokončena v roce 2011 a Dobrogea bude schopna pokrýt 50 % celostátní spotřeby energie.
Dalším klíčovým prvkem účinného trhu s energiemi je infrastruktura. EU si musí vybírat mezi projekty, které prokáží svou účinnost a hospodářskou výnosnost. Propojení Gruzie, Rumunska a Ázerbajdžánu, jeden z hlavních rumunských příspěvků k rozvoji energetické infrastruktury, nabízí nízké náklady a je alternativním řešením.
Diverzifikace zdrojů dodávek energie je nezbytností i pro ropný sektor. Vhodným příkladem je ropovod P8. V Rumunsku a Srbsku v nedávné době proběhly studie proveditelnosti pro budování první části ropovodu mezi Konstancou a Pančevem.
Ioan Enciu
(RO) Pane předsedající, pro energetickou budoucnost Evropské unie jsou důležité diverzifikace zdrojů, energetická infrastruktura a zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie. Současně však nesmíme přestat ani s využíváním starých zdrojů energie, které lze rozhodně zlepšit na základě inovativních technologií podle možností a potřeb konkrétního členského státu.
Avšak nejdůležitějším faktorem pro mě a občany, které zastupuji, je, že musíme udržet pro všechny spotřebitele dostupnou cenu a zachovat a případně vytvářet nová pracovní místa v této oblasti.
Nesmíme dopustit, aby došlo k tomu, že na evropském trhu s energiemi bude k dispozici nadbytek energie, protože ji lidé nebudou kvůli vysokým cenám kupovat.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Pane předsedající, řekl bych, že po Lisabonské smlouvě se rozumí samo sebou, že Evropský parlament se bude moci více podílet na energetické politice.
Souhlasím se vším, co zpravodajka řekla, a chtěl bych zdůraznit, že v dnešní době energetická politika mnohem více souvisí, ať už přímo, či nepřímo, se zahraniční politikou členských států i Unie samé. Jsem přesvědčen také o tom, že existuje aktuální potřeba dalších nezbytných kroků, kroků na poli infrastruktury, a že potřebujeme rovněž pravidla pro vymáhání dohod.
Dnes žádáme jednoznačné smlouvy, transparentnost a konkrétní odkazy na obnovitelné zdroje energie. Avšak to, co máme ještě před sebou, pane komisaři, je nutnost zavedení společného trhu s energiemi. Ten by pomohl zejména malým ostrovním státům Unie, neboť bychom na jednom velkém trhu mohli transparentně řešit zásadní energetické otázky.
Nick Griffin
Pane předsedající, musím říci panu komisaři, že zpráva o nové energetické strategii opomíjí do očí bijící problém - ropný vrchol. Avšak alespoň Komise si na poslední chvíli tuto obrovskou a aktuální hrozbu uvědomila. V okamžiku, kdy si uvědomíme problém ropného vrcholu, je bohužel většina této vcelku dobře míněné zprávy dobrá tak na podpal.
Obrovský nedostatek energie, který vzniká, nelze případně vyřešit bájnými obnovitelnými zdroji a uhelnou břidlicí. Uhlí, jaderná fúze - a z dlouhodobého hlediska jaderná fúze ve spojení se štěpením - jsou jedinými dostatečně vydatnými zdroji, které nás mohou zachránit, jelikož ropná éra se chýlí ke konci.
Pane komisaři, když jsme toto nyní uznali, můžeme se těšit na nový a vážně míněný přístup k energetice? Musíme pohřbít všechny ty nesmysly ohledně sítí větrné energie a globálního oteplování a soustředit se na skutečně vědecká řešení krize ropného vrcholu.
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, dnes jsme zahájili rozpravu a vezmu-li si body, na které jste se ve svých vystoupeních soustředili, máme v Evropské unii, členských státech a rovněž v Parlamentu velmi širokou skladbu energetických zdrojů. Slyšel jsem hovořit o všem, od stoprocentně obnovitelných energií až po jadernou fúzi, jadernou energii a uhlí. Takže klíčová otázka bude: shodneme se na dlouhodobé strategii? Dojdeme v Evropě ke shodě? A pokud ano, v čem bude spočívat?
V současné době pracujeme na strategii, která sestává ze tří cílů - 20 % obnovitelných energií, 20 % snížení emisí CO2 a 20 % nárůstu účinnosti. Toto je strategie pro další desetiletí. Je pravda, že potřebujeme dlouhodobou strategii. Tu nabídne plán, který vám v hrubých obrysech předložíme příští rok na jaře. Tímto plánem chceme ve spolupráci s vámi a členskými státy v příštím roce pokrýt dalších 40 let a předložit očekávané energetické požadavky, energetickou skladbu, cíle v oblasti životního prostředí a v zabezpečení dodávek pro čtyři desetiletí. Nijak snadný úkol. Zkuste si představit, že jsme v roce 1970, před ropnou krizí, před pádem Berlínské zdi, máme jen několik členských států a musíme využít odborných znalostí, které máme v roce 1970, k tomu, abychom předpověděli rok 2010 a současnou energetickou situaci. Naše odhady by byly zcela chybné. Víme my, jaké technické možnosti se v příštích 40 letech objeví? Jaké budou nové politické zájmy členských států? Přesto jsem pro to, abychom plán do roku 2050 vytvořili.
Dále zde zazněla otázka, proč potřebujeme, aby byly zvýšeny závazné cíle snížení CO2, a proč tak členské státy nemohou učinit. Je to poměrně prosté - protože tak bylo rozhodnuto. Souhlasím s 20 % CO2 a s 30 % v případě, že pro ně najdeme po celém světě partnery. To je rozhodnutí Parlamentu, jehož jste členy, a Rady, a já je realizuji. Chcete-li něco jiného, tak mi to řekněte. Domnívám se, že pokud by cíle nebyly závazné, členské státy by je zkrátka nedododržovaly. Pokud závazné cíle zrušíme, členské státy je budou plnit méně nebo vůbec, zejména v hospodářsky složitých časech.
Byla zmíněna otázka energetické účinnosti. V naší strategii pro ni vytváříme pouze kostru. Podrobnosti, jak bude v praxi realizována, a nástroje, opatření a finanční rozmezí budou následovat na jaře, kdy budeme muset předložit strategii energetické účinnosti, o níž v současné době hovoříte.
Zazněly tu otázky ohledně vnitřního trhu. Mějte prosím ke mně a panu Almuniovi důvěru. Zajistíme úplné dodržení druhého a třetího balíčku o vnitřním trhu, budeme se zabývat řízením pro porušení Smluv a učiníme maximum, abychom zajistili, že v příštích pěti letech vznikne vnitřní trh s plynem a elektrickou energií, v jehož rámci bude probíhat hospodářská soutěž a který bude transparentní. V posledních pěti týdnech jsme poskytovali poradenství členským státům - polské vládě ve věci Jamal, bulharské vládě ve věci South Stream a v souvislosti s dodávkami zemního plynu do Bulharska. V praxi členské státy nejsou vždy ochotny nebo samy připraveny zajistit dodržení pravidel vnitřního trhu ve svých dvoustranných dohodách. Pokud někdo stojí o naše rady, poskytneme mu je, nezbytný je ale i aktivní přístup členských států. Existují rovněž velké členské státy, v nichž vnitřní trh nefunguje. Jedna taková země je nedaleko odsud a možná to je dokonce i země, v níž se právě teď nacházíme. Proto bych chtěl položit otázku francouzským poslancům: jste připraveni se mnou na vytvoření vnitřního trhu ve Francii a dalších zemích pracovat? Potřebuji v tom vaši podporu, nejen na vnitrostátní úrovni, ale i na úrovni evropské.
Pokud jde o jižní koridor, myslím, že rozhodnutí ohledně Nabucco, TAP nebo ITGI budou přijata v prvním čtvrtletí příštího roku. Plynárenská infrastruktura nicméně vyžaduje, abychom diskutovali o tom, kolik plynu budeme v příštích desetiletích pro vytápění a konverzi na elektrickou energii potřebovat? V současnosti je to 500 miliard kubických metrů ročně. Bude to více, nebo méně? I tím se bude zabývat plán do roku 2050.
Pan Rohde zmiňoval příklad Číny. Podle mého názoru je srovnání s Čínou vždy užitečné, je ovšem lepší, pokud ji nevnímáme jako příklad hodný následování. Máte pravdu, že v Číně došlo k masivním investicím do větrné energie. To je pravda, zapomněl jste ale zmínit fakt, že Čína v současnosti po celém světě skupuje uhlí a investuje mnohem více do něj. V minulém roce Čína investovala daleko více peněz do obnovitelných energií než Německo, to je pravda. Avšak poměr obnovitelných energií v Číně klesá, neboť investuje mnohem více do jaderné energie a uhlí. Navíc Čína označuje jadernou energii za obnovitelný zdroj. S tím nesouhlasím. Abych to shrnul, srovnání s Čínou je důležité, důrazně bych ale doporučoval nepovažovat Čínu za příklad, který bychom měli v naší evropské praxi následovat.
Ještě jednou vám děkuji. Vaši pomoc potřebuji i co se týče evropského rozpočtu. Objevily se požadavky, aby se daleko víc udělalo v oblasti výzkumu a infrastruktury aby na její podporu bylo zajištěno více finančních prostředků. S tím souhlasím. Beru každé euro, které mi dáte, ovšem o rozpočtu rozhoduje Rada a Parlament. Na základě našich dobrých zkušeností se strategickým plánem pro energetické technologie, s financováním výzkumu v oblasti energetiky a plánem hospodářské obnovy věřím, že vytvoříme kvalitní návrh o infrastruktuře a že vy jej podpoříte, abychom měli v příštím desetiletí k dispozici dostatek evropských prostředků s přidanou hodnotou pro vhodná evropská opatření v oblasti infrastruktury a výzkumu. Za tímto účelem budeme zajisté mít dostatek příležitostí pro konstruktivní spolupráci.
Lena Kolarska-Bobińska
Pane předsedající, jak si lze povšimnout, předmět jednání a vyjádřená stanoviska jsou v Evropském parlamentu velmi různorodé a odlišné. Tato zpráva je proto výsledkem kompromisu, o nějž jsme usilovali. Domnívám se, že jde o velmi dobrou zprávu, neboť jsme nalezli konsenzus.
Chtěla bych poděkovat svým stínovým zpravodajům - paní Ulvskogové, panu Rohdeovi, panu Turmesovi, panu Szymańskému a dalším - za to, že jsme shody dosáhli tak pěkným způsobem. Dále bych chtěla poděkovat paní Castillo Vera za spolupráci, pomoc a podporu, paní Tothové ze skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) za pomoc, panu Hillmanovi a též panu komisaři a pracovníkům Komise, kteří zodpověděli mé četné dotazy a reagovali na mé různé návrhy.
V Bruselu dnes proti sobě stojí zastánci myšlenky mezivládní dohody a ti, kteří chtějí jednat v duchu zásady solidarity. Povinností Evropského parlamentu a Komise je zaručit, aby tato solidarita přesto na příštích zasedáních Evropské rady převážila nad individuálními národními zájmy. Navrhli jsme určitý konsenzus. Máme strategii, a jak řekl pan Turmes, tudíž ji musíme provést, provést a ještě jednou provést, a uchránit se tak před jednotlivými dílčími zájmy.
Předsedající
Rozprava je skončena.
Hlasování se bude konat zítra, ve čtvrtek 25. listopadu ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 149)
Luís Paulo Alves
písemně. - (PT) Věřím, že v případě této nové energetické strategie půjde nevyhnutelně o zavedení konkurenceschopné, udržitelné a bezpečné strategie. V době, kdy je Evropa stále závislejší na dovozu energie, považuji za nezbytně nutné, aby i nadále sehrávala svou hlavní vedoucí úlohu v energetických záležitostech tím, že se bude zaměřovat na inovace a technologie. Chceme-li docílit lepší udržitelnosti naší energetické strategie, bude třeba se trvale zaměřit na obnovitelnou energii, a to pomocí vyšší konkurence v odvětví, díky čemuž budeme moci účinně provádět vnitřní trh s energiemi.. To povede ke snížení nákladů a zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky a rovněž k vytvoření bohatství a pracovních míst, které jsou důležité pro zdravou rovnováhu obchodu. Pocházím z odlehlého regionu, jehož energetická soběstačnost v současné době činí zhruba 27 % a který si klade za cíl ji do roku 2012 zvýšit na 75 %. Azory si vytyčily daleko ambicióznější konkrétní cíle než EU, s výsledky, které jsou již uznány na evropské úrovni, zejména pokud se jedná o geotermální energii, jichž bylo dosaženo prostřednictvím ambiciózní energetické politiky partnerství mezi regionem a předními výzkumnými vnitrostátními a mezinárodními centry. Unie by se měla těmito příklady zabývat a zvýšit svou podporu zaměřenou na oblasti výzkumu, inovací a rozvoje projektů.
George Sabin Cutaş
Je na čase, abychom hovořili o skutečné evropské energetické strategii. V současnosti má trhliny oblast provádění energetických právních předpisů EU. Ustanovení Lisabonské smlouvy poskytují Evropské unii kvalitní právní rámec pro účinné rozvíjení jednotného vnitřního trhu, který zaručí zabezpečení dodávek, udržitelnost, vzájemnou provázanost sítí a solidaritu. V této souvislosti potřebují nové členské státy, které jsou mnohem zranitelnější vůči vnějším narušením svých dodávek energie, pomoc Evropské unie při řešení těchto výzev.
Kromě toho bych vás chtěl vyzvat, abyste zachovali možnost dotování uhelných dolů ze strany členských států, přinejmenším do roku 2018. V kapitalistickém světě je výraz "nekonkurenceschopný" synonymem sociální pohromy. Než označíme důl za nekonkurenceschopný, musíme vzít v potaz lidský faktor a zamyslet se nad škodlivými socioekonomickými dopady uzavírání uhelných dolů, pokud představují hlavní zdroj pracovních míst.
Ilda Figueiredo
písemně. - (PT) Tato zpráva se snaží přispět k novému energetickému akčnímu plánu v rámci strategie Evropa 2020. V zásadě se nový plán může ukázat jako důležitá iniciativa - za předpokladu, že si vezmeme k srdci omyly a nedostaky předcházejících plánů. Nemá smysl trvat na přístupu a na návrzích, v jejichž důsledku zaostáváme za ideálním stavem.
Strategické nedostatky evropské energetické politiky, k nimž by se mělo přihlédnout, jsou následující.
Energetická politika byla vnímána jako doplněk k "ekologické" politice, jejímž jediným cílem je otevřít nové oblasti pro finanční spekulace zajištěním výnosnosti emisních povolenek skleníkových plynů. Avšak k řešení problému energetiky je nutný na míru šitý přístup založený na zlepšování konkrétních ukazatelů, jako je energetická účinnost nebo deficit v dodávkách energie.
V oblasti energetiky se také předpokládá, že se vše jako mávnutím kouzelného proutku vyřeší zavedením fungujících trhů, kde hospodaří soukromí investoři. Již byly vydány postupně tři balíčky právních předpisů, byly vynaloženy veřejné finanční prostředky a dosud nemáme konkurenceschopné trhy, investice do infrastruktury ani energii cenově dostupnější pro spotřebitele. To je selhání ve všech aspektech uvedených cílů.
Argument, že biopaliva, budou-li uplatňována, přinesou pouze environmentální výhody a nabízejí evropským zemím výrazný rozvoj zemědělství i průmyslu, byl vyvrácen.
András Gyürk
písemně. - (HU) S potěšením sleduji stále rozhodnější odhodlání Evropy realizovat jednotný trh s energiemi. To očividně demonstruje i skutečnost, že zpráva paní Kolarské-Bobińské i poslední energetická strategie a priority Evropské komise v oblasti infrastruktury naléhavě vyzývají k strukturálním změnám. Všichni si nakonec začínáme uvědomovat, že významný úspěch si žádá značné investice, konkrétní akční plány a odstranění administrativní zátěže. Toto je pro všechny členské státy jediná možnost, jak naplnit hlavní cíle Lisabonské smlouvy: jednotný trh, zabezpečení dodávek energie, energetická účinnost a rozšiřování obnovitelných zdrojů.
Výše zmíněné dokumenty předkládají úsilí o o energetický rozvoj střední a východní Evropy jako prioritu, což je dle mého názoru důležitý posun vpřed. Plynová krize dala v loňském roce západním státům jasně pocítit, že členské státy v našem regionu jsou z velké míry závislé na jediném zdroji plynu a že jednotný trh zde nefunguje. Evropa si uvědomila, že přístup k alternativním zdrojům plynu, vytvoření severojižního plynového koridoru a odstranění izolace trhů zlepší regionální zabezpečení dodávek a současně nás výrazně přiblíží k dosažení jednotného trhu.
Regionální flexibilita rovněž naroste posílením elektrických sítí a propojením ropovodů v rámci regionů. Úroveň angažovanosti ale nemůže skončit u vytvoření strategie. Věřím, že strukturální změny podporující účinnou realizaci jednotného trhu budou brzy realizovány a že dosáhneme rychlého a transparentního procesu udělování licencí, vytvoříme regionální iniciativy a poskytneme přístup k novým nástrojům financování.
Tunne Kelam
písemně. - Po několika poměrně dramatických zkušenostech s dodávkou energií se ukázalo, že energetika je klíčovým faktorem bezpečnosti EU. Není pochyb o tom, že v oblasti energetiky potřebujeme dlouhodobou strategickou vizi. K naplnění této potřeby slouží nově navržená energetická strategie. V Evropě je v prvé řadě nutný soudržný a harmonizovaný vnitřní trh s energiemi, který v sobě musí spojovat různé energetické sítě a navzájem je propojovat. To je absolutní priorita pro stabilitu a bezpečnost EU. V současnosti stále ještě existují izolované regiony, které jsou téměř výhradně závislé na vnějších dodávkách energie. V případě dováženého plynu to platí pro tři baltské členské státy. Jsou závislé na dovozu plynu z Ruska, čehož Moskva využívá jako nástroje své zahraniční politiky. Důsledkem je, že baltské státy, které s Ruskem bezprostředně sousedí, platí o 30 % více za stejný ruský plyn než Německo. Nová strategie pro oblast Baltského moře by se měla zaměřit na rozvoj vzájemně propojených rozvodných sítí v oblasti Baltského moře. Podporuji vyčlenění větší části rozpočtu na společnou energetickou politiku. Rozvoj moderních a účinných energetických infrastruktur si vyžádá prioiritní investice. Posílení energetické účinnosti znamená větší investice do výzkumu a vývoje a do nových energetických technologií.
Marian-Jean Marinescu
písemně. - (RO) Navrhovaná energetická strategie musí v dlouhodobém horizontu podporovat diverzifikovanou skladbu energetických zdrojů, do níž patří nejen energie z obnovitelných zdrojů, ale i jaderná energie. Tato strategie nebude moci být životaschopná, dokud nebude posílena přenosová síť tak, aby mohla podporovat integraci trhu a rozvoj udržitelné velkokapacitní produkce energie.
Kromě toho je nanejvýš důležité upevňování propojení a vazeb se třetími zeměmi. Jako věc prvořadého významu je třeba rozšířit a zmodernizovat distribuční sítě tak, aby do nich mohly být začleňovány stále častější instance distribuované výroby. Není třeba zdůrazňovat, že k integraci trhu je rovněž nezbytné lépe využívat stávající provozní sítě na základě přeshraniční harmonizace struktury trhu a rozvíjet jednotné evropské modely pro řízení vzájemných propojení. Zásadní význam má v neposlední řadě vytvoření inteligentní sítě v rámci EU, která bude schopna řídit, distribuovat a měřit v reálném čase, a to u všech různých modelů výroby a spotřeby, a tím zajistit účinnost fungování budoucího systému elektrické energie.
Rareş-Lucian Niculescu
Chci tuto zprávu, a zvláště pak zmínky o rozvoji potenciálu odvětví bioenergie, uvítat. Potenciál tohoto odvětví je v Evropě nevyužitý. Relevantní v této souvislosti je fakt, že některé členské státy se potýkají se situací, kdy jsou každoročně velké plochy zemědělské půdy ponechány neobdělané. Tato opuštěná země by mohla být využita i z hlediska obnovitelné energie. Jasný příklad skýtá situace v Rumunsku, s níž jsem velmi dobře obeznámen - nevyužity zůstaly zhruba 3 miliony hektarů půdy, přičemž by na nich mohlo být vyprodukováno přibližně 187 terawatt hodin. Domnívám se, že je třeba tyto otázky zohlednit v diskusích o budoucnosti společné zemědělské politiky. Požadavek, aby Komise navrhla politický rámec a podpořila další akce na pomoc rozšiřování udržitelných biopaliv druhé generace v Evropě, je velmi aktuální a já doufám, že jej EU přijme.
Wojciech Michał Olejniczak
Získání energie je jednou z nejdůležitějších výzev, jimž je dnešní svět vystaven. Evropská unie již dlouho podporuje politiku získávání energie za použití technologií zajišťujících nízké emise CO2. To, že zpravodajka tuto myšlenku přijala jako hlavní strategický cíl, pro mne není žádným překvapením a plně ji v tom podporuji. Druhý strategický cíl - zaručit zabezpečení dodávek energie pro všechny členské státy - má rovněž moji plnou podporu. Zpravodajka tento cíl spojuje s vytvořením nízkoemisní ekonomiky. Pro Polsko je to nesmírně důležité téma. Není žádným tajemstvím, že zabezpečení dodávek energie je v Polsku založeno na uhlí. Chceme-li tedy tohoto cíle účinně dosáhnout, je nezbytné, abychom měli silnou finanční podporu ze strany EU. Polsko - a řada dalších členských států - si uvědomují, že je nutné budovat nízkoemisní ekonomiku, avšak bez evropské pomoci tento cíl nedokážou naplnit. Na závěr bych chtěl vyjádřit své uspokojení nad tím, že zpravodajka uznala nezbytnost zajistit občanům cenově dostupnou energii a zařadit tento cíl ke strategickým cílům nové energetické strategie pro Evropu. Uznávám tři hlavní strategické cíle nové energetické strategie pro Evropu, a proto bych rád vyjádřil svou rozhodnou podporu návrhu usnesení Směrem k nové energetické strategii pro Evropu 2011-2020.
Indrek Tarand
písemně. - (SV) Velmi mne těší, že jsme dnes v Evropském parlamentu opět měli možnost aktivně diskutovat o otázkách spojených se zabezpečením dodávek energie. Aby zde nedošlo k nedorozumění - tato otázka je stejně tak citlivá jako otázka plynu. V posledních letech narostla závislost EU jako celku na dodávkách energie z určitých třetích zemí. S tímto trhem je spojeno určité riziko, a to nejen z hlediska ekonomického, nýbrž i kvůli nedodržování demokratických a lidských práv a kvůli tomu, že se na tomto trhu pohybují společnosti, které neuplatňují modely dobrého obchodního chování. Bohužel si musíme přiznat, že o zprávě paní Kolarské-Bobińské, která je velice kvalitním dokumentem, vedeme rozpravu a hlasujeme poněkud pozdě. Evropská komise již svou energetickou strategii pro Evropu 2011-2020 vydala dne 10. listopadu, takže je podle všeho příliš pozdě na to, abychom ji mohli ovlivnit. Avšak lepší pozdě než nikdy. Rád bych proto ke stanoviskům, která tu byla dnes zaujata, doplnil, že Francie se rozhodla prodat Rusku válečnou loď třídy Mistral. Předpokládáme, že svého rozhodnutí upřímně lituje.
Zbigniew Ziobro
Návrh usnesení, který byl předložen, stále postrádá výslovné zmínky o dvou důležitých věcech. První je finanční podpora z rozpočtu Evropské unie pro hledání alternativních zdrojů paliv, například břidlicového plynu. Spojené státy si nyní dokázaly díky využití břidlicového plynu zaručit v oblasti zabezpečení dodávek energie nezávislost. Vědci a geologové hlásí, že také pro Evropskou unii se podobná možnost energetické nezávislosti stává stále patrnější. Považuji za důležité, aby se politika Unie v této věci změnila a podporovala těžbu a využití břidlicového plynu. Je také nezbytné zajistit finanční podporu pro instituce, které jsou zapojeny do rozvoje technologií pro těžbu a přepravu břidlicového plynu - včetně použití CO2 v procesu lámání břidlice. Druhá věc je ta, že zde schází výslovná zmínka o konkrétních investicích do projektů na přepravu paliv. Je to další dokument, který nemá žádnou vazbu na strategii. Evropský parlament musí konečně určit energetické projekty, které jsou důležité pro bezpečnost EU, a způsoby jejich financování. Navzdory prohlášením, která byla učiněna jak v rámci Východního partnerství, tak i programů černomořské synergie, se výstavba plynovodu Nabucco, který má spojit úložiště v Asii s evropskými uživateli, stále odkládá. Strategie se nezmiňuje ani o možnosti využít africká a arktická naleziště. A konečně jedna záležitost, která byla opominuta - schází jednoznačná definice výrazu "zabezpečení dodávek energie pro Evropskou unii". O co se vlastně jedná? Má se tím na mysli Unie jako celek, nebo prvek zabezpečení dodávek pro jednotlivé členské státy, které tvoří dnešní Evropskou unii?
