Polijas kuģubūves nozares reformu programma (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Komisijas paziņojums par Polijas kuģubūves nozares reformu programmu.
Marek Siwiec
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos jūs informēt, ka šajā Parlamentā ir ieradusies Polijas arodbiedrības delegācija. Tā klausīsies mūsu debates. Delegācijas sastāvā ir pārstāvji no Gdaņskas, Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavām. Sveiksim mūsu draugus no Polijas.
Priekšsēdētāja
Paldies, Siwiec kungs, sveicam delegāciju.
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, Komisijai ir labi zināms par Polijas kuģu būvētavu vēsturisko nozīmīgumu, un tādēļ mēs esam smagi strādājuši, lai rastu risinājumu nozares pārveidošanai, kas nodrošinātu iztiku ar kuģubūvi saistītajiem reģioniem. Tomēr mēs arī esam atkarīgi no sadarbības ar Polijas iestādēm, ja vēlamies nonākt pie dzīvotspējīga risinājuma. Skaidri runājot, valsts atbalsta izmeklēšana par kuģubūves nozari turpinās aptuveni četrus gadus un vēl nav pabeigta.
Izmeklēšana notiek par ievērojamu summu Ščecinas, Gdiņas un Gdaņskas kuģu būvētavu darbības atbalstam. Pat neskaitot valsts garantijas no 2002. gada līdz šim laikam, Gdiņas kuģu būvētava saņēma atbalstu no Polijas valsts - tātad no Polijas nodokļu maksātājiem - aptuveni 167 000 eiro apmērā par katru strādnieku. Tas ir aptuveni 24 000 eiro par strādnieku gadā, kas nozīmē, ka dotācijas katram kuģu būvētavas strādniekam divas reizes pārsniedza Polijas strādnieku vidējos gada ienākumus.
Pat neskaitot valsts garantijas, kopējais atbalsts, ko Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavas saņēmušas kopš 2002. gada, veido nominālvērtību, kas ir attiecīgi aptuveni 700 miljoni eiro un 1 miljards eiro.
Neraugoties uz šīm summām, kuģu būvētavu un to strādnieku nākotne joprojām ir neskaidra. Es vēlos uzsvērt, ka tas mani biedē. Es uzskatu, ka ir jāņem vērā strādnieku nākotne. Viņi ir izvairījušies no sāpīgas, bet nepieciešamas uzņēmumu pārveidošanas, kas, piemēram, ir skārusi Vācijas un Spānijas kuģu būvētavas un kam šobrīd gatavojas arī Malta.
Pēdējo četru gadu laikā Komisijas durvis vienmēr ir bijušas atvērtas vairākām secīgām Polijas valdībām. Es esmu ticies ar diezgan daudziem Polijas valdības ministriem un premjerministriem. Mēs atkal un atkal esam mēģinājuši panākt vienošanos, bet diemžēl man jāsaka ar smagu sirdi, ka Polijas iestādes neizmantoja šīs iespējas.
Šī gada jūlijā Komisija nonāca pie secinājuma, ka jaunākie uzņēmumu pārveidošanas plāni nenodrošina kuģu būvētavu dzīvotspēju, taču atkal, apzinoties jautājuma svarīgumu Polijas ekonomikai un Polijas sabiedrībai, mēs, Komisija, izrādījām elastīgumu un piedāvājām vēl divus mēnešus jaunu galīgo plānu iesniegšanai līdz 12. septembrim.
Vasarā Komisijas ierēdņi bija nepārtraukti pieejami un sazinājās ar Polijas iestādēm par iesniegto projektu. Tagad es esmu rūpīgi izvērtējusi Polijas iestāžu 12. septembrī iesniegtos uzņēmumu pārstrukturēšanas plānus. Diemžēl es nevaru secināt, ka šie atkārtoti izskatītie galīgie plāni nodrošinās kuģu būvētavu dzīvotspēju. Patiesībā plānos ir redzams, ka tām būs nepieciešams vēl vairāk valsts naudas nākotnē, turklāt arī ikdienas darbību veikšanai.
Vajadzētu arī uzsvērt, ka 12. septembrī iesniegtie uzņēmumu pārstrukturēšanas plāni, es runāju par Polijas valdības plāniem, paredz darbvietu skaita samazināšanu par aptuveni 40 %. Tomēr šie upuri tiktu nesti, neparedzot ilgtspējīgu nodarbinātību atlikušajiem strādniekiem, jo kuģu būvētavas, ļoti iespējams, nekļūs dzīvotspējīgas un turpinās pieprasīt valsts atbalstu uz Polijas nodokļu maksātāju rēķina.
Tas nav pieņemams iznākums. Tas nav pieņemams iznākums no ES konkurences likuma perspektīvas, kā arī nav pieņemams kuģu būvētavu nākotnei. Nav pieņemams to strādniekiem un Polijas ekonomikai kopumā. Tādēļ, ņemot vērā pašreizējo situāciju, es neredzu iespēju, kā izvairīties no negatīvas nostājas pieņemšanas attiecībā uz Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavām.
Taču Komisija vienkārši nepasaka "nē”. Mēs esam aktīvi palīdzējuši Polijas iestādēm panākt risinājumu, kas nodrošinātu dzīvotspējīgu nākotni Gdaņskas, Gdiņas un Ščecinas ekonomikas centriem un nodrošinātu ilgtspējīgas darbavietas.
Saskaņā ar šo scenāriju Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavu aktīvi tiktu pārdoti, tirgus terminos runājot, vairākās paketēs. Šie aktīvi tiktu sakārtoti paketēs pēc atklāta, ar papildu nosacījumiem nesaistīta un nediskriminējoša konkursa. Atlikušais čaulas uzņēmums izmantotu no aktīvu pārdošanas gūtos ienākumus, lai atmaksātu gadiem ilgi saņemto atbalstu, un uzņēmums tiktu likvidēts. Tad aktīvu pircēji varētu ātri atsākt uzņēmējdarbību kuģu būvētavās, un tām nebūtu jāuzņemas slogs atmaksāt lielo valsts atbalstu, ko kuģu būvētavas ir saņēmušas gadiem ilgi. Kuģu būvētavās varētu nodarbināt pat vairāk strādnieku nekā gadījumā, ja tiktu piemērots 12. decembra uzņēmumu pārstrukturēšanas plāns.
Es uzskatu, ka ikviens ieguldītājs, kas vēlas pārņemt kuģu būvētavas - vai vismaz dažas no to pašreizējām saistībām - būtu laimīgs iegūt vissvarīgākos ražošanas aktīvus bez parādiem un attīstīt tos konkurētspējīgā un ilgtspējīgā veidā. Galīgais iznākums droši vien būtu pozitīvs attiecībā uz diviem aspektiem: no vienas puses, no darba atlaisto strādnieku skaits būtu zemāks nekā paredzēts Polijas iestāžu iesniegtajā uzņēmumu pārstrukturēšanas plānā, un, no otras puses, kuģu būvētavu jauno īpašnieku nodarbinātajiem strādniekiem būtu stabilāks darbs dzīvotspējīgos uzņēmumos, jo pagātnes parādu slogs būtu noņemts.
Šis risinājums, kas būtu līdzīgs nesenajam precedentam Olympic Airways lietā, ļautu atsākt kuģu būvētavu ekonomisko darbību, vienlaicīgi arī sniedzot labumu to strādniekiem.
Komisija ir ierosinājusi šādu iespēju Polijas iestādēm. Mēs to esam darījuši vairākas reizes, un es patiešām ceru, ka tās izmantos mūsu elastīgumu un iesniegs konkrētu priekšlikumu. Starp Polijas iestādēm un Komisijas pārstāvjiem notiek tehniska rakstura diskusijas par Olympic Airways lietas risinājuma iespējamo piemērošanu Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavām.
Attiecībā uz Gdaņsku es uzskatu, ka ir iespējams panākt pozitīvu rezultātu, ja abas puses saglabā elastīgumu un labu gribu. Dabiski, ka jūs man jautāsiet: kādēļ šāda pieeja Gdaņskai? Tam ir divi iemesli: pirmkārt, Gdaņska jau ir pārdota privātam operatoram, kas tajā iepludināja līdzekļus, un, otrkārt, šīs kuģu būvētavas saistības par iepriekšējos gados saņemto atbalstu ir daudz niecīgākas nekā Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavām.
Komisijas jau ir paziņojusi Polijas iestādēm savu nostāju, novērtējot kompensācijas pasākumus, kas nepieciešami saskaņā ar EK valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā kuģu būvētava ir saņēmusi mazāk atbalsta pagātnē, tad mēs varam būt mazāk prasīgi. Kā kompensāciju par Komisijas atvērtību Polijas iestādēm tagad ir jāiesniedz Gdaņskas kuģu būvētavas pārstrukturēšanas plāna projekts, lai apspriestu jebkādus palikušos jautājumus, bet līdz šim mēs diemžēl neesam saņēmuši šādu projektu. Ir svarīgi, lai Polijas iestādes to iesniegtu ātri.
Turklāt Polijas valdība var pieprasīt atbalstu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda, kas varētu izdoties, un līdzekļu apmērs būtu atkarīgs no Polijas valsts līdzfinansējuma, ko tā ir gatava ieguldīt, jo Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds finansē maksimums 50 % no izmaksām.
Komisijas veikusi izpēti, ka līdz šim Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda sniegtā atbalsta summa vienai personai bijusi no 500 eiro līdz 10 000 eiro, kurai jāpieskaita līdzvērtīga summa, ko sedz dalībvalstis.
Nobeigumā es varu teikt, ka Komisija ir bijusi ļoti pretimnākoša šo lietu izvērtēšanā un ir izrādījusi ievērojamu elastīgumu. Mēs esam darījuši visu, ko varam, un mēs turpināsim sadarboties ar Polijas iestādēm, lai rastu ekonomiski dzīvotspējīgu un sociāli ilgtspējīgu risinājumu, kas atbilst EK konkurences likumam un precedentiem, ko noteikusi Komisija.
Tagad bumba atrodas Polijas iestāžu laukuma pusē. Kuģu būvētavu un to strādnieku nākotne ir atkarīga no Polijas iestāžu vēlmes sadarboties ar Komisiju, lai ātri rastu pozitīvu risinājumu saskaņā ar iepriekš izklāstīto plānu.
Priekšsēdētājs
Es vēlos lūgt deputātus ievērot disciplīnu un būt atbildīgiem, jo mums ir ļoti saspringts grafiks. Šovakar darba kārtībā ir ļoti daudz jautājumu, un tādēļ es lūdzu jūs precīzi ievērot atvēlēto laiku.
Jerzy Buzek
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāre Kroes kundze, pateicos par jūsu klātbūtni, par vēlmi risināt kuģu būvētavu problēmas, kā arī par jūsu runas pozitīvo nobeigumu.
Protams, mēs atzīstam konkurences principu, un mēs vēlamies, lai Eiropas uzņēmumi gūtu peļņu un nodrošinātu atbilstošu atalgojumu saviem strādniekiem. Polijas kuģu būvētavām jau ilgu laiku ir bijušas grūtības šo principu ievērošanā. Tomēr Komisijas negatīvā lēmuma rezultātā tās tagad sagaida bankrots, un šādu situāciju ir grūti pieņemt.
Mēs pieņemam, ka šādam bankrotam būtu ekonomiska un sociāla ietekme uz visu reģionu vai pat valsti un ka Eiropas Savienība arī šobrīd risina vispasaules krīzi. Tomēr nav lietderīgi vispārējo ekonomisko lejupslīdi palielināt, tai pievienojot Polijas kuģu būvētavas un to strādnieku nožēlojamo stāvokli. Eiropas un Polijas kuģubūves nozari ir vērts saglabāt. Tādēļ es nevaru pieņemt negatīvu lēmumu, un es lūdzu šī lēmuma pieņemšanu atlikt, lai dotu laiku Polijas valdībai un ieguldītājiem rīkoties. Tādēļ mēs gaidām pozitīvu attieksmi no Eiropas Komisijas. Pirmkārt, pārstrukturēšanas periodā tas sniegs iespēju nodrošināt, ka minētie uzņēmumi turpina darboties. Ja privatizācijas rezultātā kuģu būvētavu struktūra tiks sadalīta, tad nebūs iespējams atdzīvināt kuģubūves nozari. Otrkārt, pozitīvs rezultāts ļautu kuģu būvētavu strādniekiem saglabāt darbavietas vai atrast jaunu piemērotu darbu, vienlaicīgi saglabājot nepārtrauktību attiecībā uz ražošanu un nodarbinātību.
Treškārt, šajā periodā būs nepieciešami nelieli aizsardzības pasākumi, lai saglabātu ražošanu un nodrošinātu ilgtspējīgas izmaiņas. Būtu vērts noteikt optimālus risinājumus šai situācijai, un es patiešām ceru, ka komisāre Kroes kundze un Komisija tiem piekritīs.
Martin Schulz
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, mana grupa pieprasīja šīs debates ar jums, komisāres kundze, jo mēs jums nepiekrītam gandrīz nevienā jautājumā. Pašreizējā pasaules ekonomiskā situācija ir tāda, ka jūs nevarat pagriezties un teikt, ka kuģu būvētavas ir jāslēdz tikai tāpēc, ka nav ievēroti daži regulējoši nosacījumi. Ja jūs tagad, šajā ekonomiskajā situācijā, slēgsiet kuģu būvētavas, kā jūs tikko apgalvojāt, tad jūs pakļausiet visu reģionu ekonomiskai katastrofai, bet to nedrīkst darīt. Tādēļ Polijas valdībai, tāpat kā jums Komisijā un mums Parlamentā, ir nepieciešams vairāk laika. Šādā saspringtā ekonomiskā situācijā jūs nevarat vienkārši pateikt, ka daži punkti nav izpildīti un tādēļ kuģubūvei beigas.
Mans otrais jautājums ir šāds. Arguments, ka 24 000 eiro tiek tērēti uz katru darbvietu ir labs, un ar to viss kārtībā, taču es jums kaut ko pastāstīšu. Kādreiz es biju pilsētas mērs Vācijas pilsētā, kurā darbojās ogļraktuve, un mums teica, ka mēs pārāk daudz naudas tērējam katrai darbvietai, tādēļ raktuvi slēdza. Pagāja 20 gadi - 20 gadi - līdz mēs atguvām pusi darbvietu, kas tika pazaudētas. Polijas kuģu būvētavu pilsētās nebūs savādāk. Ja jūs šodien sakāt, ka viss ir beidzies, tad ziniet, būs nepieciešamas vēl vismaz divas desmitgades, lai jūs pārstrukturētu šo reģionu.
Tādēļ ir nepieciešams koncentrēt centienus uz to, lai šīs kuģu būvētavas netiktu slēgtas, nevis uz to, lai tās tiktu slēgtas. Es un kolēģi no manas grupas aicinām gan Komisiju, gan Polijas valdību darīt visu iespējamo, lai saglabātu Polijas kuģu būvētavas visās trīs vietās. Šis ir viens no izšķirīgajiem jautājumiem, kuram mums vajadzīgs jūsu atbalsts.
Ja Polijas iestādes nav strādājušas pietiekami ātri, ja rīcības plāni, biznesa plāni, ko jūs, Kroes kundze, minējāt, vēl nav pieejami, tad es jums jautāju, vai Polijas kuģu būvētavu strādnieki ir jāsoda par to, ka dažas iestādes vai valdība nav padarījušas savu darbu? Apmēram tā jūs mums sakāt - strādnieki maksā par valdības vai administrācijas kļūdām, un tas ir pilnīgi nepieņemami.
Tādēļ Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizācija ir laba lieta, taču tas ir jāmobilizē tā, lai mēs varam sniegt palīdzību uz vietas, paturot kuģu būvētavas, lai saglabātu Polijas konkurētspējīgo kuģubūves nozari.
Šis ir svarīgs jautājums arī tiem sociāldemokrātiem, kas nav no Polijas, un arī tādēļ mēs runājam šajās debatēs. Polijas kuģu būvētavas Gdaņskā un Ščecinā bija nozīmīgs simbols visu Polijas ļaužu demokrātiskajai cīņai pret diktatoriem. Tas ir vēl viens iemesls, kādēļ šīs kuģu būvētavas nedrīkst slēgt.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, Polijas kuģu būvētavu problēma nav nekas jauns. Tā ir radusies vairāku gadu laikā. Vairākām valdībām diemžēl nav izdevies atrisināt šo problēmu atbilstošā veidā. Kādēļ tā notika? Šeit nav ne īstā vieta, ne īstais laiks apspriest šo konkrēto problēmu. Atbildīgās personas tiks sauktas pie atbildības saskaņā ar Polijas demokrātiskajām procedūrām.
Taču šodienas situācija ir sarežģīta. Ir saprotams, ka Komisija nevarēja ignorēt šo nespēju rīkoties. No otras puses, mums ir jāuzsver fakts, ka dažādi scenāriji ir saistīti ar dažādām izmaksām. Paziņojums, ka situācija uzlabosies, ja kuģu būvētavas slēgs de facto, noteikti būs saistīts ar noteiktām nopietnām sekām. Pirmām kārtām tiks samazināts darbvietu skaits. Atlaistos strādniekus varēs atkal pieņemt darbā nākotnē, bet līdz tam laikam viņiem būs liela neziņa un nopietnas grūtības.
Turklāt mums ir jāņem vērā vēl viens faktors. Es nevēlos atgriezties pie jautājumiem, kas jau ir aplūkoti, taču visa šī situācija ar Polijas kuģu būvētavu slēgšanu un, iespējams, grūtais periods, ar ko mēs saskarsimies, ir radies Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā. Būtu ļoti žēl, ja šie lēmumi "apbruņotu” cilvēkus, jo tādu cilvēku, kas neatbalsta mūsu iestāšanos Eiropas Savienībā, Polijā diemžēl ir diezgan daudz.
Tādēļ es vēlos lūgt Komisiju būt pēc iespējas elastīgai attiecībā uz Gdaņsku. Protams, no mūsu puses mēs Polijā arī īstenosim pasākumus, lai nodrošinātu, ka Polijas valdība rīkojas apņēmīgi un elastīgi.
(Aplausi)
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, komisāres kundze, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā es aicinu Komisiju nodrošināt kuģu būvētavu turpmāko aizsardzību.
Šeit mēs nerunājam par īstermiņa pārstrukturēšanu, kā tas bieži notiek Rietumu valstīs. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka šīm kuģu būvētavām līdzi nāk smaga nasta no pagātnes, ne tikai sociālistiskas valsts ekonomikas nasta, bet arī kļūdu nasta kopš pievienošanās procesa, kurā Komisija neņēma vērā faktu, ka šī valsts bija pakļauta grūtajam reformu procesam, bet noteica prasības, kas bija nereālas un neveicināja atbilstošu sociālo un ekonomisko attīstību. Šīs ir procesa kļūdas, par kurām arī jums ir jāuzņemas atbildība.
Tādēļ tagad nav nekādas jēgas atteikt valsts atbalstu un iznīcināt darbavietas, bet pēc tam atbalstīt no darba atbrīvotos strādniekus, izmantojot Globalizācijas pielāgošanas fondu. Kāda ir jēga šobrīd subsidēt bezdarbniekus? Tā būtu liela vilšanās vietējiem iedzīvotājiem, un ES būtu atbildīga par to. Lielāka jēga būtu sākt atbilstoši attīstīt šīs kuģu būvētavas, lai nodrošinātu trīs pilsētām - Ščecinai, Gdaņskai un Gdiņai - ilgtspējīgu nākotni. Šādu iespēju mums vajadzētu atbalstīt, nevis runāt tikai pēc tam, kad kaut kas jau ir noticies. Šajā gadījumā es redzu tikai šo vienu iespēju.
Komisijai ir iespēja pateikt, ka tiks sniegts valsts atbalsts, un šo valsts atbalstu mēs gribam arī izmantot, lai, darbavietas modernizējot, tiktu ņemti vērā vides nosacījumi, kas nodrošinātu kuģu būvētavu nākotni ilgtermiņā un garantētu strādniekiem ilgtermiņa nodarbinātību šajās kuģu būvētavās.
Adam Bielan
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Parlamenta darbavieta, kur mēs šodien atrodamies, tiek uzskatīta par Francijas un Vācijas izlīguma simbolu. Vienīgi šī iemesla dēļ Eiropas Parlamentam ir divas darbavietas plenārsēdēm, proti, Brisele un Strasbūra. Šim mērķim Eiropas nodokļu maksātāji maksā vairākus simtus miljonu eiro gadā.
Polijas kuģu būvētavas, īpaši Gdaņskas kuģu būvētava, ir simbols cīņai pret komunistu varu. Tās simbolizē dzelzs priekškara krišanu, kas sadalīja Eiropu divās daļās. Tieši tādēļ karoga masti, kas atrodas pie Eiropas Parlamenta ēkām un kuros plīvo dalībvalstu karogi, tika izgatavoti Gdaņskas kuģu būvētavās. Pateicoties Polijas kuģu būvētavu strādnieku varonīgajai rīcībai, kas cīnījās par Eiropas atkalapvienošanos, mēs varam šodien tikties šeit. Šie cilvēki ir pelnījuši mūsu cieņu, viņi ir pelnījuši cilvēka cienīgu dzīvi un atbilstošu labklājības līmeni.
Kuģu būvētavu slēgšana, ko ierosina Eiropas Komisija, ir saistīta ar vairāku tūkstošu kvalificētu strādnieku atbrīvošanu no darba. Turklāt vēl astoņdesmit tūkstoši cilvēku zaudētu iztiku. Šāda rīcība varētu radīt masveida ekonomisko migrāciju. Polijas kuģu būvētavu strādnieki nevēlas, lai tā notiktu, viņi vēlas palikt savā dzimtajā zemē un strādāt modernās, peļņu nesošās kuģu būvētavās.
Tādēļ es vēršos pie komisāres Kroes kundzes - neiznīcināsim šīs lieliskās iespējas! Dosim Polijas kuģu būvētavām iespēju atgūties no finansiāla sabrukuma. Priekšsēdētājas kundze, es zinu, ka pašreizējā Polijas valdība un īpaši finanšu ministrs pieļāva daudz kļūdu pagājušajā gadā. Tomēr desmitiem tūkstošu nevainīgiem cilvēkiem nevajadzētu likt maksāt par Aleksander Grad nekompetenci. Īpaši tagad, kad Rietumeiropas valstis iepludina desmitiem miljonu eiro savās bankās, nedomājot par brīvas konkurences principiem, Komisijas negatīvais lēmums Polijā tiktu skaidrots kā ļaunprātība.
(Aplausi)
Ilda Figueiredo
Priekšsēdētājas kundze, Komisijai ir pienācis laiks atkārtoti izskatīt savu stratēģiju attiecībā uz Eiropas Savienības kuģu būvētavām. Mūsu valstu kuģubūves nozare ir upurēta uz neoliberālisma altāra, un pastāv nopietns risks iznīcināt to, kas ir palicis pāri Polijā vai Portugālē.
Tagad ir skaidrs, ka Eiropas Komisijas pieņemtā globālā stratēģija attiecībā uz Kopienas kuģubūves nozares konkurētspēju ir neatbilstoša. Lai gan ir valstis, kuru kuģubūves nozare ir atveseļojusies, citās tas nav noticis. Portugāles vissvarīgākās kuģu būvētavas, piemēram, Lisnave Almadā, kurā bija nodarbināti tūkstošiem strādnieku, ir iznīcinātas. Līdz šim šajā rajonā nav īstenoti nekādi rehabilitācijas pasākumi. Mums joprojām ir Viana do Castelo kuģu būvētava, kas ir stratēģiski svarīga visam šim reģionam un kam ir nepieciešams atbalsts modernizācijai, lai izvairītos no jaunām nopietnām problēmām.
Tādēļ mums ir jāpauž sava solidaritāte kuģubūves nozares strādniekiem neatkarīgi no tā, vai viņi atrodas Polijā, Portugālē vai jebkurā citā dalībvalstī, un mums ir jāuzstāj uz risinājumiem, kas padara šo nozari dzīvotspējīgu. Ja finanšu krīzes risināšanai var pieņemt īpašus pasākumus, kāpēc kuģubūves nozarei atsaka līdzīgus pasākumus? Tāds ir mans jautājums, komisāres kundze.
Witold Tomczak
IND/DEM grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, solidaritāte nozīmē kopīgu darbu un nevis darbu vienam pret otru. Polijas kuģu būvētavu problēma ietver fundamentālu jautājumu - vai mēs kalpojam ekonomikai vai ekonomika kalpo mums? Banku gadījumā, kuru alkatība un nekompetentā vadība veicināja finanšu krīzi, ar pirkstu tika norādīts uz cilvēkiem vai drīzāk uz baņķieriem. Tādā veidā pasaule izmanto nodokļu maksātāju naudu, lai glābtu finanšu sistēmu, kaut gan ekonomikai atbilstoši tīriem ekonomikas likumiem būtu jāpieņem spriedums pret vainīgajiem, un tādēļ bankām būtu jāsabrūk. Diemžēl Polijas kuģu būvētavu gadījumā tiek piemērota atšķirīga filozofija. Vai baņķieris ir labāks cilvēks par kuģu būvētavas strādnieku?
Polijas kuģu būvētavas simboliski attēlo pārmaiņas, kas noveda pie Berlīnes sienas krišanas un jaunas Eiropas izveides. Bankas nav nesušas šādu ieguldījumu mūsu vēsturē. Tomēr tieši bankām mēs palīdzam, kamēr lēmumu attiecībā uz kuģu būvētavām mēs atliekam. Sarežģītā situācija, kādā atrodas Polijas kuģu būvētavas, nav strādnieku vaina, tāpat kā tā nav radusies prasmju trūkuma dēļ, būvējot kuģus. Vainojama ir slikta vadība, politiskās spēles un tumšas finanšu intereses, kas saistītas ar kuģu būvētavu sabrukumu.
Kamēr vairākas kuģu būvētavas vecajās Eiropas Savienības dalībvalstīs saņēma valsts atbalstu, Gdaņskas kuģu būvētava, kas ir simbols cīņai par brīvību un cilvēktiesībām, tika iznīcināta politisku iemeslu dēļ. Polijas kuģu būvētavu sabrukums interesē tos, kas cer gūt lielu peļņu no to aktīvu pārņemšanas un lieliskās zemes, uz kuras atrodas kuģu būvētavas. Kuģu būvētavu iznīcināšana noteikti dos labumu arī konkurentiem, arī tiem, kas neatrodas Eiropā. Jāuzsver, ka Eiropas Savienības daļa pasaules kuģubūves rūpniecībā ir trīs reizes mazāka nekā vienai pašai Dienvidkorejai, kas piešķir dotācijas savai kuģubūves nozarei.
Dāmas un kungi, ir atklājies, ka ievērojama daļa no valsts atbalsta kuģu būvētavām netika izmantota šim mērķim. Šo lietu vajadzētu rūpīgi izmeklēt. Komisāre Kroes kundze, attīstības iespēju radīšana Polijas kuģu būvētavām ne tikai nodrošinās iztiku tūkstošiem Polijas kuģu būvētavu strādniekiem un viņu ģimenēm, bet arī tiem, kas ir nodarbināti saistītajās nozarēs. Šī ir arī iespēja attīstīt modernu Polijas ekonomiku, kas atbilst Eiropas Savienības ilgtermiņa interesēm, kam vajadzētu atbalstīt kuģubūves nozari. Tādējādi Polijas kuģu būvētavu iznīcināšana neatbilst Lisabonas stratēģijai.
(Aplausi)
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, Polijas kuģu būvētavu situācijas risināšanai ir nepieciešami tūlītēji pasākumi no valdības, visas kuģubūves nozares un Eiropas Komisijas puses. Tā vietā, lai privatizētu kuģu būvētavas, tās vajadzētu nacionalizēt, piemērojot plašu reformu programmu. Kāda jēga piešķirt jebkāda veida palīdzību, ja vienīgais risinājums ir privatizācija, kuras rezultātā kuģu būvētavas nonāks ārpus Eiropas Savienības esošu subjektu rokās? Tas ne tikai neatbilstu ES konkurences likumam, bet arī nozīmētu Polijas ekonomikas stratēģiskā sektora zaudējumu, jo šobrīd vairāk nekā 100 000 cilvēku ir nodarbināti kuģu būvētavās un ar tām saistītajās nozarēs.
Salīdzinot kuģu būvētavu stāvokli ar banku stāvokli uz pasaules ekonomiskās krīzes fona, jāsaka, ka bankām nesen piedāvātais atbalsts de facto novedīs pie to nacionalizācijas un pakļaus tās valsts kontrolei. Valsts palīdzība tiek piešķirta, lai ar reformām panāktu uzņēmuma rentabilitāti. Šādi pasākumi, piemēram, varētu izglābt Polijas kuģubūves nozari. Kopš 2005. gada Eiropas Komisija visu laiku prasa, kā ir izlietots Polijas kuģu būvētavām piešķirtais valsts atbalsts. Būtu labi, ja Komisija tādus pašus jautājumus uzdotu citu Eiropas Savienības valstu kuģu būvētavām.
Polijai vajadzētu nevis slēgt kuģu būvētavas, daudz nedomājot, bet gan aicināt atskaitīties tos, kas ir atbildīgi par šo uzņēmumu neatbilstošu vadību, sākot no kuģu būvētavu vadības un beidzot ar centrālo administrāciju. Ir jāpasaka, kas bija atbildīgs par nepareizu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz kuģu būvētavām, nevis jāsoda Polijas nodokļu maksātāji, no kuru iemaksām tika piešķirts valsts atbalsts. Komisāres kundze, es vēršos pie jums, lūdzot rīkoties saprātīgi. Mums ir nepieciešams laiks, lai īstenotu atbilstošus un efektīvus pasākumus. Es esmu pārliecināts, ka šis laiks netiks izniekots.
(Aplausi)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ikviens manā valstī cer uz Komisijas pozitīvu lēmumu. Mums vajadzētu strādāt pie pozitīva iznākuma nodrošināšanas. Mums vajadzētu palīdzēt īstenot reformas un modernizēt Polijas kuģubūves nozari, nevis draudēt ar to slēgšanu. Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas kuģu būvētavu slēgšana novedīs pie visas šīs ekonomikas nozares sabrukuma. Simtiem tūkstošu cilvēku zaudēs darbu, un cilvēki izies ielās. Vai mēs to vēlamies?
Ir vairāki argumenti par labu Polijas kuģubūves nozares saglabāšanai. Pirmkārt, eksperti piekrīt, ka pasaulē pieprasījums pēc kuģiem strauji pieaug. Otrkārt, kuģu būvētavām pasūtījumu reģistri nākamajiem dažiem gadiem ir pilni, un tas nodrošinās tām peļņu šajā laikā. Treškārt, Polijas kuģu būvētavās strādā kvalificēti strādnieki, un tajās ir lielisks aprīkojums, kas nodrošina veiksmīgu konkurētspēju ar Āzijas kuģu būvētavām. Ceturtkārt, kuģu būvētavu sagrāve un tai sekojošā masveida atbrīvošana no darba uzvels vēl lielāku slogu Polijas sociālās nodrošināšanas sistēmai.
Varbūt komisāres neelastīgums liks mums apstāties un padomāt, īpaši tad, kad pārbaudīsim situāciju ar kuģu būvētavām un arī tad, kad atcerēsimies tās lielās summas, ko dažas Eiropas valstis ir tērējušas finanšu krīzē nonākušo banku saglabāšanai. Vai šīs divas situācijas patiešām ir tik atšķirīgas? Vai varbūt trūkst vienīgi Komisijas labas gribas?
Es vēlreiz vēlos lūgt, lai jūs pieņemat pozitīvu risinājumu attiecībā uz Polijas kuģu būvētavām.
(Aplausi)
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es esmu Rietumu Pomerānijas deputāts. Tāpat kā Gdaņska un Gdiņa, arī Ščecina, kas ir reģiona galvaspilsēta, uzskata kuģubūves nozari par vienu no pilsētas simboliem. Komisāres kundze, dāmas un kungi, šobrīd mēs ciešam no finanšu krīzes, banku krīzes un Reformu līguma ratificēšanas krīzes. Liberālisma gadsimts tuvojas beigām, un tādēļ Komisijai ir jākļūst elastīgākai attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanu, turklāt ne tikai attiecībā uz valsts atbalsta sniegšanu bankām. Ja skatāmies no valsts atbalsta sniegšanas apsvērumiem, tad šobrīd izskatās tā, ka viens bankas darbinieks ir daudz vērtīgāks par vienu Polijas kuģu būvētavas strādnieku.
Es ierosinu pieņemt priekšlikumu, ar kuru tiktu atzīts Polijas kuģu būvētavām sniegtā valsts atbalsta lietderīgums. Tā kā tas ir valsts atbalsts, tad to nevajag atmaksāt. Reformas kuģubūves nozarē ir aizkavējušās. Komisijai nevajadzētu sodīt 100 000 cilvēku Polijā, kā to teica priekšsēdētājs Martin Schultz, trīs valdību nolaidības un bezsirdības dēļ.
Pie kā mēs esam nonākuši? Kuģu būvētavām ir ieguldītāji, kas gaida pozitīvu lēmumu. Kuģu būvētavām ir pārstrukturēšanas programmas. Ja tās ir jāuzlabo, tad tas ir Komisijas, kā arī Polijas valdības darbs. Mēs zinām, kādus kuģus var būvēt un ko vēl papildus kuģiem var būvēt. Strādnieki un arodbiedrības ir neparasti spējīgas sadarboties. Tādēļ īstenosim kuģu būvētavu reformas bez šoka, bankrota, atbrīvošanas no darba un līgumu laušanas ar piegādātājiem un klientiem.
Mums ir jāpadara kuģu būvētavas efektīvas un konkurētspējīgas. To nevar izdarīt dažās nedēļās. Tam būs nepieciešams vismaz viens gads, un to es ierosinu. Komisāres kundze, jūs labi zināt, ka ir nepieciešams laiks, un tā situācija, kādā ir kuģu būvētavas, nav salīdzināma ar Olympic Airways situāciju. Viens gads nav daudz, ja gandrīz 100 000 ģimeņu liktenis atrodas uz naža asmens.
(Aplausi)
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Polijā ir jūtams pieaugošs rūgtums un dusmas. Sabiedrība nespēj saprast, kāpēc Komisija vēlas piespiest Polijas kuģubūves nozari bankrotēt. Arvien biežāk cilvēki uzdod jautājumu: kam tas dod vislielāko labumu? Vai šīs nozares iznīcināšana tiešām veicinās Eiropas attīstību? Ņemot vērā krīzi pasaulē, kad finanšu sektoram tiek piešķirtas subsīdijas simtiem miljardu apmērā, vai ir prātīgi vai saprātīgi pieprasīt nieka desmit miljonu atmaksāšanu, kas kā atbalsts tika piešķirts kuģubūves nozarei pirms dažiem gadiem? Vai šis ir īstais laiks iznīcināt darba devējus un atņemt apakšuzņēmējiem galvenos klientus? Vai mēs tiešām esam gatavi tālejošajām sekām, kas, ņemot vērā pašreizējo krīzi, var radīt katastrofālu iznākumu?
Es ceru, ka baumām par aizkulišu aģitatoru ietekmi uz Komisiju šajā jautājumā faktiski nav pamata. Solidaritātes ideja, kas pēc Polijas iedzīvotāju domām, dzima kuģu būvētavās, vienkārši izsakoties, nozīmē, ka mums visiem vajadzētu vienam par otru rūpēties, ja vien Komisija nedomā līdzīgi tam, kā dažas radības Orwell "Dzīvnieku fermā”, ka visi eiropieši ir vienlīdzīgi, bet daži ir vienlīdzīgāki par citiem.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es lūdzu Eiropas Komisiju pieņemt uzņēmumu pārstrukturēšanas plānus apvienotajām Gdiņas un Gdaņskas kuģu būvētavām, kā arī Ščecinas kuģu būvētavai. Komisijai vajadzētu pieņemt šos plānus ne jau tādēļ, ka Gdaņskas kuģu būvētava ir simbols. Simboli ir svarīgi, īpaši, ja tie saistās ar tāda līmeņa uzņēmumu kā Gdaņskas kuģu būvētava, taču pat tas neatbrīvo to no nepieciešamības ievērot likumu un vispārējos nosacījumus. Pārstrukturēšanas plāni ir jāpieņem citu iemeslu dēļ - tādēļ, ka tie ir saprātīgi, un tie droši vien ir vienīgais iespējamais risinājums. Tas ir tādēļ, ka šajos plānos ir iekļauta nepieciešamība modernizēt kuģu būvētavas, un, ja šie plāni tiks piemēroti, tas nozīmē, ka tiks ievēroti brīvas konkurences principi, proti, privatizācija, kuras rezultātā kuģu būvētavas tirgus apstākļos varēs darboties neatkarīgi.
Mums vajadzētu priecāties, ka pašreizējā Polijas valdība ir pirmā valdība daudzu gadu laikā, kas patiešām cenšas palīdzēt kuģu būvētavām izkļūt no sarežģītās situācijas. Bielan kungs ļoti kļūdās, jo, pateicoties ministram Gradów kungam, mums tagad ir iespēja pieņemt stabilu šīs problēmas risinājumu.
Šorīt prezidents Sarkozy kungs teica Parlamentā: "Mēs vēlamies Eiropas vienotību.” Vienotība nozīmē arī sapratni, ka ir vērts radīt iespēju Polijas kuģu būvētavu glābšanai. Uzņēmumu pārstrukturēšanas plānu pieņemšana sniegtu šādu iespēju. Faktiski prezidents Sarkozy kungs arī teica: "Eiropai ir nepieciešama stipra rūpniecība. Eiropai ir jāražo automašīnas un kuģi.” Ja Eiropas Komisija tiešām noraidīs pārstrukturēšanas plānus, tad tas nozīmēs to, ka vēl viena Eiropas valsts pārtrauks būvēt kuģus.
Būtu loģiski, ja pēc Francijas prezidentūras uzrunas tiktu pieņemti Polijas kuģu būvētavu pārstrukturēšanas plāni. Tad mums būtu iespēja šajā jautājumā panākt Eiropā Parlamenta, Komisijas un Padomes vienprātību, lai kopīgi palīdzētu glābt Polijas kuģubūves nozari.
Andrzej Jan Szejna
(PL) - Komisāres kundze, es nevaru piekrist nevienam jūsu vārdam, kas pauž jūsu liberālos uzskatus. Jūs ierosinājāt Polijas kuģu būvētavu aktīvu sadalīšanu daļās, to pārdošanu ar papildu nosacījumiem nesaistītā konkursa procedūrā un pēc tam to atdošanu privāto ieguldītāju rokās. Es vēlos zināt, kā interesēs ir šis priekšlikums? Tas noteikti neatbilst ne kuģu būvētavu strādnieku interesēm, ne pašu kuģu būvētavu interesēm, bet gan ieguldītāju interesēm.
Es arī vēlos jums pateikt, ka jūsu iesniegtais priekšlikums diemžēl ir pretrunā Polijas tiesību aktiem, jo tas vienkārši nozīmē maksātnespēju. Kādēļ jūs un Komisija nepiedāvājat Eiropas banku aktīvu sadalīšanu un pārdošanu ar papildu nosacījumiem nesaistītā konkursa procedūrā? Šodien valdības ierosina piešķirt 10 miljardu garantijas Holandei, 10,5 miljardus Francijai, 400 miljardus Vācijai, jo Eiropa ir vieta, kur tiek cienītas sociālās vērtības un solidaritāte.
Es zinu, ka dažas Polijas valdības ir izdarījušas daudz kļūdu. Diemžēl tagad tās ir jālabo, un Polijas valdībai ir nepieciešams laiks, vismaz viens gads, lai nodrošinātu, ka šīs kļūdas neietekmē Polijas darba ņēmējus. Es lūdzu jums vairāk laika. Es paļaujos uz jūsu iejūtību attiecībā uz sociālo jomu un uz jūsu ekonomisko saprātu. Polijas kuģu būvētavas ir arī Eiropas kuģu būvētavas.
Ryszard Czarnecki
(PL) - Priekšsēdētājas kundze, es atceros, kā pirms piecpadsmit gadiem Ščecinas kuģu būvētavas pārstāvji stāstīja man par ES un Vācijas milzīgo atbalsta apmēru Vācijas kuģubūves nozarei, jo tai bija jākonkurē ar Ščecinas kuģu būvētavu. Es to atgādinu tādēļ, lai pēkšņi neizrādītos tā, ka Brisele piemēro dubultstandartus, ka Briselei ir labākas un sliktākas kuģu būvētavas, vienlīdzīgākas un vēl vienlīdzīgākas kuģu būvētavas, tādas, pret kurām Komisija ir devīga un tādas, pret kurām Komisija ir sīkmanīga.
Vispirms četru lielāko dalībvalstu vadītāji, pēc tam eirozonas valstu vadītāji un visbeidzot visu 25 dalībvalstu vadītāji bezrūpīgi nolēma piešķirt miljoniem eiro banku glābšanai, kurās ir nodarbināti simtiem cilvēku, vienlaicīgi atsakot palīdzību kuģu būvētavām, kas nodarbina tūkstošiem vai desmitiem tūkstošu cilvēku, ja pieskaitām apakšuzņēmējus. Polijas kuģu būvētavu darbiniekiem nevajadzētu likt nosegt augstās atlaišanas pabalstu izmaksas, ko rada savādais "virves vilkšanas karš” starp Eiropas Komisiju un pašreizējo Polijas valdību. Komisijai ir tik viegli pieņemt lēmumu par to, vai Ščecinas un Gdiņas kuģu būvētavām grimt vai palikt virs ūdens. Ja Komisijai ir jāpieņem šāda veida pretrunīgs lēmums, tad vismaz ir jādod iesaistītajām pusēm laiks. Pieņemiet lēmumu par ekspertu komitejas izveidi un nepagrieziet muguru Polijas kuģu būvētavu strādniekiem un viņu ģimenēm.
Urszula Gacek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es ar lielu gandarījumu klausījos debates par Polijas kuģu būvētavām, un es domāju, ka vairums Polijas deputātu ir bijuši uzdevuma augstumos un snieguši neapstrīdamus argumentus, vienlaicīgi atturoties no kāda vainošanas.
Mēs nevaram piekrist likvidācijai, kas noteikti nozīmētu kuģu būvētavu aktīvu sadalīšanu. Jūs atsaucāties uz Grieķijas aviokompānijas piemēru, kura pēc likvidācijas atbrīvojās no parādiem un turpina darboties. Diemžēl saskaņā ar Polijas tiesību aktiem maksātnespējas gadījumā uzņēmums nevar šādi atveseļoties un kļūt spēcīgāks un veselīgāks. Šāda pieeja iznīcinātu Polijas kuģu būvētavas. Taču parādu slogs nekad neļaus Polijas kuģu būvētavām gūt peļņu. Intervijā Polijas laikrakstam jūs teicāt, ka parādu sloga pārņemtu banku glābšana ir pavisam kas cits nekā parādu sloga pārņemtu kuģu būvētavu glābšana. Varbūt, ka kuģu būvētavām bija slikta vadība un sarežģītais uzņēmumu pārstrukturēšanas process tika atkārtoti atlikts, taču viena lieta ir skaidra - kuģubūves nozare neiesaistījās tādos acīmredzami bezatbildīgos un šaubīgos darījumos kā banku nozare. Par Polijas kuģu būvju kļūdām ir samaksājuši Polijas nodokļu maksātāji, un viņi turpinās maksāt par Eiropas banku kļūdām.
Šīs debates parādīja, ka ir vienošanās par kuģu būvētavu reformēšanu tādā veidā, kas dod patiesas cerības to rentablai darbībai nākotnē. Mēs visi zinām, ka, ja Komisija pieņems mūsu argumentus, bet Polija palaidīs garām šo iespēju, tad šādas iespējas noteikti vairs nebūs.
Marek Siwiec
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, vai nav laiks atzīt, ka Eiropā un pasaulē notiek kas nebijis? Vai nav īstais laiks nedaudz mainīt mūsu iejūtību un domāšanu? Vai nav īstais laiks, lai mēs atzītu, ka šajā konfliktā nav divas puses, bet gan tikai viena? Viena puse, kurā mēs esam visi kopā un vēlamies panākt kaut ko labu? Vai nav īstais laiks parādīt Polijas strādniekiem un Polijas iedzīvotājiem, ka Eiropas Savienība patiesībā var darīt labu šajā īpašajā situācijā?
Es mudinu jūs nostāties labo nodomu pusē. Es mudinu jūs kļūt atsaucīgākiem un atraisīt savu radošo domu, un nostāties šajā jaunajā pusē, jo tieši tagad vēstures gaita mainās, un jums ir iespēja atrasties labo nodomu pusē.
(Aplausi)
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, bankas un finanšu iestādes vienā acumirklī ieguva simtiem tūkstošu eiro brīvā tirgus un Eiropas Savienības aizsardzībai, kaut gan tieši finanšu iestāžu spekulācijas izraisīja krīzi pasaulē. Polijas kuģu būvētavām nav bijusi iespēja iegūt pat nomināla summu, bet Polijas valūtas kursa revalvācija par vairāk nekā 30 % noveda pie kuģubūves nozares sabrukuma.
Šodien Eiropas Savienība sniedz atbalstu krīzes vaininiekiem, paņemot līdzekļus no savu pilsoņu kabatām - tātad upuri tiek likvidēti. Spriedums Polijas kuģu būvētavu lietā ir arī dāvana Vācijas kuģu būvētavām, kuras kopš 1989. gada ir saņēmušas simtiem miljardu Vācijas marku dotācijās, kas nav jāatmaksā. Vairāk nekā 100 000 darbvietu zaudējums, galvenokārt Polijā, ir cena, ko maksās Polijas iedzīvotāji, nevis Eiropas Savienības iedzīvotāji.
Vai cilvēkiem un vietām, kas deva impulsu Solidaritātes kustībai, Berlīnes mūra nojaukšanai un Eiropas liberalizācijai, būtu jākļūst par Briseles to patvaļīgo lēmumu upuriem, kas ir pieņemti spekulantu interesēs, kuri vēlas kuģu būvētavu vietā redzēt akmeņainu un novārtā pamestu zemi? Mēs pieprasām Komisijas lēmumu, kas palīdzētu glābt un attīstīt kuģubūves nozari.
Janusz Lewandowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, pēc tik daudz runām, galvenokārt Polijas deputātu runām, man ir tikai divas piezīmes. Pirmkārt, es atsaucos uz vēstuli, ko PPE-DE grupas Polijas deputāti nosūtīja priekšsēdētājam Barroso kungam, lai atgādinātu viņam, ka dzelzs priekškara laikā kuģu būvētavas tika uzskatītas par Polijas īpašo nozari. Tādēļ šajā jomā bija panākts relatīvi augsts tehnoloģiju līmenis un nodrošināts augsti kvalificēts cilvēkkapitāls, ko mēs ienesām vienotajā Eiropā. Tagad šo potenciālu var redzēt veiksmīgos mazos un vidējos uzņēmumos, bet slēptā veidā tas - arī cilvēku potenciāls - ir atrodams minētajās trīs kuģu būvētavās. Šodien kuģu būvētavu plānu ticamību nosaka pašreizējo un iespējamo privāto ieguldītāju intereses, kas vēlas riskēt ar savu naudu, ieguldot to šajās trīs kuģu būvētavās.
Mana otrā piezīme ir par gudrību konkurences politikas īstenošanā pašreizējā neskaidrajā situācijā. Šī gudrība nevar vienkārši beigties līdz ar godīgu attiecību nodrošināšanu starp konkurentiem Eiropas teritorijā. Tā ir nepieciešama, lai ņemtu vērā arī situāciju pasaulē un stātos tai pretī. Mums ir jārēķinās ar konkurentiem, kas dažreiz spēlē atšķirīgu spēli - kamēr mēs Eiropā spēlējam futbolu, viņi spēlē regbiju. Faktu, ka rezultāti ne vienmēr ir labi, var aplūkot piemērā, kas sniedzas tālu aiz Polijas robežām. Jūs droši vien esat dzirdējuši par Aker Group, vislielāko kuģubūves grupu mūsdienu Eiropā, kas apvienoja Skandināvijas, Francijas, Vācijas un pat Brazīlijas kuģu būvētavas, domājams, lai cīnītos pret konkurentiem no Tālajiem Austrumiem. Taču Aker Group sen jau ir slēgta. Tā kļuva par Korejas uzņēmumu STX. Tātad kaut kas tomēr neizdevās. Tādēļ vēl svarīgāk mūsu trauksmainajos laikos ir pieņemt lēmumus, kas veicina stabilitāti, nevis rada draudus, un tas attiecas arī uz Polijas kuģu būvētavām.
(Aplausi)
Dariusz Rosati
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, jūs esat ierosinājušas plānu, kas patiešām var kļūt par pamatu Polijas kuģubūves nozares veiksmīgai pārstrukturēšanai. Polijas valdība jau ir sākusi intensīvu darbu pie šī plāna, taču galvenais traucēklis ir laiks. Mēs lūdzam apturēt Komisijas lēmumu attiecībā uz kuģubūves nozari. Mēs lūdzam atvēlēt Polijas iestādēm vairāk laika, lai sagatavotu veiksmīgu programmu un saglabātu 100 000 darbvietu Polijā. Tas arī palīdzēs Eiropai saglabāt svarīgu rūpniecības nozari, kas ir spējīga konkurēt starptautiskajā tirgū. Man ir vismaz divi iemesli, kādēļ es lūdzu vairāk laika. Pirmkārt, jūsu ierosinātā plāna īstenošanai ir nepieciešamas nopietnas izmaiņas Polijas tiesību aktos, un tās nevar pieņemt dažu nedēļu laikā, šim nolūkam nepieciešami vairāki mēneši. Otrkārt, pašreizējā situācija ietekmē mūs visus. Finanšu krīze draud ar vispārēju krīzi Eiropā. Komisāres kundze, Eiropā nekādā ziņā nevajadzētu sagraut veselu rūpniecības nozari.
(Aplausi)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šajās debatēs es vēlos aplūkot trīs jautājumus. Pirmkārt, finanšu atbalsts, ko saņēma Polijas kuģubūves nozare, ir mērķdotācija. Tādēļ Eiropas Komisijai nevajadzētu pieprasīt tās atmaksu. Otrkārt, atbalsts Polijas kuģubūves nozarei ir atbalsts Eiropas kuģubūves nozarei, tāpat kā atbalsts, kas tika sniegts Vācijas austrumu daļas kuģubūves nozarei. Eiropas Savienībai ir nepieciešama moderna, produktīva kuģubūves nozare, no kuras Eiropas kuģu pārvadājumu operatori pasūtītu kuģus. Treškārt, valsts atbalsta līmenis, kādu Polijas kuģubūves nozare ir saņēmusi līdz šim un nākotnē paredzamais atbalsta apmērs, ir nomināls salīdzinājumā ar tiem gandrīz 2 miljardiem eiro, ko kā atbalstu saņēma Eiropas privātbanku sektors. Turklāt dažu dalībvalstu valdības pieņem tik steidzīgus lēmumus attiecībā uz šādu atbalstu, ka tām pat nav laika informēt Eiropas Komisiju par tiem.
Eiropas Komisijas ieteikumi, ka labākais risinājums attiecībā uz Polijas kuģu būvētavām būtu to pārstrukturēšana, nodibinot atsevišķus ražošanas uzņēmumus, nav pieņemams, jo tas visdrīzāk nozīmētu kuģu būvētavu aktīvu sadalīšanu, tādējādi atņemot kuģu būvētavām iespējas būvēt kuģus.
Zbigniew Zaleski
(PL) Komisāres kundze, no vienas puses, es augstu vērtēju jūsu izpratni par šo kuģu būvētavu vēsturisko un morālo nozīmi. No otras puses, es uzskatu, ka jūs esat pārāk gudra, lai nesaprastu, ka ekonomiskie argumenti vairs nav vietā. Es uzskatu, ka tas, ko mēs darām banku labā un ko mēs nespējam darīt kuģubūves nozares labā neiztur nekādu kritiku. Es arī uzskatu, ka grūtā situācijā mums ir jāpieņem drosmīgi lēmumi. Iespējams, ka šī ir tāda iespēja.
Treškārt, ja man vajadzētu uzzīmēt drūmu scenāriju ar bankrotu un aktīvu pārdošanu ieguldītājiem, kas droši vien būs ārpus Polijas, jo mūsu valstī tādu nav, tad es iedomājos, ka tas būtu līdzīgi kā tad, ja korejieši vadītu Siemens un Airbus. Jautājums ir par to, ka, ja šāda liela nacionālā rūpniecības nozare kā kuģubūve atrastos citu īpašnieku rokās, vai Polija un Eiropa gūtu labumu no tās?
Bogdan Golik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, tā kā jūlijā un septembrī es divas reizes uzdevu jautājumu, uz kuru es neesmu saņēmis rakstisku atbildi, es vēlos to uzdot mutiski tagad. Jautājums bija par to, vai tā ir taisnība, ka 20. jūnija Eiropas Komisijas un Ulstein Group (viens no ieguldītājiem) delegācijas sanāksmē kāds Soukup kungs, kas pārstāv Komisiju, šeit es citēju Eiropas Komisijas piezīmes, uz saņemto jautājumu par Ščecinas Nowa kuģu būvētavas iespējamo pirkuma cenu norādīja, ka, paturot prātā lielās saistības un zaudējumus, tā nebūs augsta. Attiecībā uz šo viņš jautāja, kāpēc Ulstein Group neapsver aktīvu iegādāšanos pēc maksātnespējas procesa uzsākšanas, kas tiks uzsākts pēc lēmuma pieņemšanas par atbalsta atmaksāšanu. Viņš uzsvēra, ka, ja aktīvi tiek pārņemti maksātnespējas procesa laikā, tad nebūs iespēju saņemt atbalstu uzņēmuma pārstrukturēšanai, taču būs iespējams saņemt palīdzību kā daļu no reģionālā atbalsta jauniem ieguldījumiem un jaunu darbvietu radīšanai. Pēc manām, pieredzējuša uzņēmēja, domām, tas nozīmē ierosināt ieguldītājam atturēties un rīkoties pret uzņēmuma interesēm. Komisāres kundze, vai tā notika?
Ewa Tomaszewska
(PL) Gdaņskas kuģu būvētava, solidaritātes šūpulis, galvenais spēks cīņā pret komunismu, kuģu būvētava, kas cieta no diskriminācijas un komunistu politisko lēmumu dēļ nonāca sliktā finansiālā stāvoklī, šodien gaida Eiropas Komisijas pozitīvu lēmumu. To pašu var teikt par visu kuģubūves nozari. Polijas kuģubūves nozare nav vienīgā, ko ietekmē šis lēmums. No šī lēmuma būs atkarīgs Eiropas Savienības kuģubūves nozares stāvoklis pasaulē. Konkurenti ir gan Koreja, gan valstis, kuras ne tikai piešķir valsts dotācijas, bet arī samazina standartus nodarbinātības jomā un neievēro darba ņēmēju tiesības. Konkurence nebūs godīga arī tāpēc, ka attieksme pret kuģubūves nozari ir sliktāku nekā pret bankām, kuras izmantoja negodīgus līdzekļus, lai veicinātu hipotekāro kredītu izsniegšanu.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, Polijas kuģubūves nozares sabrukums nav nepieciešams ne Polijai, ne Eiropas Savienībai. Tādēļ mums kopā ir jārod risinājums.
Pirmkārt, Eiropas Komisijai ir jāatsauc sava prasība atmaksāt piešķirtos līdzekļus, īpaši tāpēc, ka to lielāko daļu nodrošināja valsts garantijas aizņēmējiem. Otrkārt, prasība kuģu būvētavām atmaksāt piešķirtos līdzekļus laikā, kad Eiropas Savienība atkāpjas no tirgus ekonomikas principiem un nacionalizē bankas, nav godīga un grauj Eiropas Savienības nosprausto mērķi.
Treškārt, Eiropas Savienības un Polijas ekonomikai ir jāattīstās. Attīstību nevar balstīt vienīgi uz atsevišķu rūpniecības nozaru likvidēšanu vai ražošanas ierobežošanu. Ceturtkārt, vēlme likvidēt kuģubūves nozari, kas ir šūpulis Solidaritātes kustībai un pārmaiņām Eiropā, var radīt milzīgu sabiedrības neapmierinātību, kas nevienam šobrīd nav vajadzīga. Piektkārt, Eiropas Savienībā gandrīz simts miljonu cilvēku jau dzīvo uz bioloģiskās izdzīvošanas sliekšņa. Kādēļ vairot nabadzību?
Marcin Libicki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, mēs neapšaubāmi esam liecinieki uzticības krīzei attiecībā uz Eiropas iestādēm, krīzei Īrijā, Holandē un Francijā. Taču ne Polijā. Vismaz līdz šim ne. Polija uzticas Eiropas iestādēm. Diemžēl, ja kuģu būvētavu darbību tomēr apturēs un pakāpeniski pārstrukturēs, tad arī Polija var zaudēt uzticību Eiropas Savienības iestādēm, jo ikvienam ir skaidrs, ka pastāv divas mērauklas, divi standarti - tie atšķīrās Vācijas austrumu daļas gadījumā un banku gadījumā. Mēs varam runāt par atšķirībām mērogā, taču tie, kas zaudē darbu, to nesapratīs. Kad man bija tas gods apmeklēt Polijas kuģu būvētavas kopā ar komisāri, man radās iespaids, un droši vien pareizs iespaids, ka jūs vēlaties rast labu risinājumu. Tādēļ es lūdzu jūs rast iespējami labāko risinājumu un dot šīm kuģu būvētavām iespēju. Liels paldies.
Priekšsēdētāja
Es atvainojos Janowski kungam, Wojciechowski kungam un Pęk kungam, taču es baidos, ka nav iespējams turpināt. Es aktīvi darbojos arodbiedrībās 30 gadus, un es saprotu traģēdiju un drāmu, kas norisinās, taču man ir jādod vārds komisārei Kroes kundzei.
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, mani iespaidoja cienījamo deputātu iesaistīšanās šajā lietā, un es ļoti uzmanīgi uzklausīju visas šovakar izteiktās piezīmes.
Es vēlos iespēju robežās dot jums atbildi un, ja jūs man ļausiet, es īsā laikā mēģināšu paskaidrot šī brīža reālo situāciju.
Buzek kungs sāka ar to, ka paskaidroja situāciju Polijā, un viņš pareizi piebilda, ka mums vajadzētu būt gataviem piedāvāt labvēlīgu risinājumu uzņēmējdarbības saglabāšanai. Mēs tiešām piedāvājam labvēlīgu risinājumu uzņēmējdarbības saglabāšanai. Ja ieguldītāji ir ieinteresēti kuģubūvē, kā daži to apgalvo - un mēs saņēmām šo ziņu ne no viena vien valdības locekļa, bet no dažādām pusēm - tad viņi var iesniegt piedāvājumus aktīvu iegādei, un tieši to es uzsvēru. Lūdzu, ņemiet vērā, ka Komisijai rūp, lai risinājuma rezultātā Polijā rastos dzīvotspējīga ekonomiskā darbība. Mums ir jārunā par dzīvotspējīgu ekonomisko darbību, jo es nevēlos piedāvāt iesaistītajiem strādniekiem kaut ko, kas nav dzīvotspējīgs.
Tas ir paņēmis pārāk daudz laika. Visiem šiem cilvēkiem ir tiesības zināt, kas notiek un kāda būs viņu nākotne, un neviens necer, ka mēs vienkārši pateiksim: turpināsim visu kā bijis, pie velna, ko mēs varam tagad darīt, turpināsim kā līdz šim. Mēs apzināmies, ka šis vairs nav dzīvotspējīgs risinājums. To pasakot, mēs, Komisija, darījām visu ko spējām, lai ierosinātu risinājumu.
Tādēļ, kā jau es iepriekš teicu, pirmkārt, attiecībā uz Gdaņsku Polijas valdībai vajadzētu mums piedāvāt dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības plānu. Visi kuģu būvētavu meistari prot ļoti labi strādāt un jau strādā, un ir pamats domāt, ka šo darbu var izvērst. Ja kuģu būvētava galu galā ir privatizēta, īpašnieki ir veikuši ieguldījumus, tad ir iespējas, ka darbs var turpināties. Tomēr mums ir ļoti nepieciešams uzņēmējdarbības plāns, un to es jums lūdzu. Jums, kas tā rūpējas par Polijas kuģubūves nozari, vajadzētu vienkārši vērsties pie savas Polijas valdības un teikt: "Uz priekšu, meitenes un zēni! Tagad tas ir jāiesniedz. Mēs, Eiropas Parlamenta deputāti, vairs ilgāk nevaram samierināties ar faktu, ka jūs neesat to iesnieguši.” Citiem vārdiem sakot, valdība nav iesniegusi risinājumu problēmai, par kuru jūs cīnāties.
Pieņemot, ka Gdaņskas problēmu var risināt tādā veidā, kā es minēju, pievērsīsimies abām pārējām kuģu būvētavām. Es jums tikko aprakstīju, ka Gdiņas un Ščecinas gadījumā ir jānodrošina dzīvotspējīga nodarbinātība nākotnē. Par to mēs runājam, un tādēļ es pieminēju Olympic Airways piemēru. Protams, ka šie uzņēmumi ir pilnīgi atšķirīgi - viens ir kuģu būvētava, bet otrs aviokompānija. Taču to sakot, sākotnējā doma Olympic Airways risinājuma gadījumā bija likvidācija un tad aktīvu izpārdošana, lai nevajadzētu atmaksāt visu lielo naudas summu, bet pēc tam jaunu ieguldītāju piesaistīšana, kas sniegtu uzņēmumiem iespēju nodrošināt dzīvotspējīgu nākotni.
Schulz kungs, mēs neteicām, ka kuģu būvētavas vajadzētu slēgt. Mēs meklējam veidu, kā tās padarīt pietiekami stipras, lai pretotos gaidāmajai lejupslīdei, veicot darbību, kas visticamāk nesīs peļņu šīm kuģu būvētavām. Pēc aktīvu sadalīšanas paketēs pastāv iespēja abām kuģu būvētavām, jo ir pāris iespējamo ieguldītāju, kas ir ieinteresēti nodrošināt tām dzīvotspēju nākotnē.
Schroedter kundze, Polijas kuģu būvētavām bija ilgāks pārejas periods nekā Vācijas austrumu daļas kuģu būvētavām, pie tam ekonomikas uzplaukuma laikā. Chruszcz kungs un Czarnecki kungs, ja jūs salīdzināt šo gadījumu ar situāciju Vācijas kuģu būvētavās, un ir pareizi atzīmēt, ka starp šo gadījumu un Vācijas kuģu būvētavām ir velkamas paralēles, tad man ir divas galvenās piezīmes.
Pirmkārt, mums ir jāsaprot, ka kuģubūves nozare citās valstīs, piemēram, Dānijā un Apvienotajā Karalistē, kur valsts neatvēlēja tik lielus naudas līdzekļus, tika ievērojami samazināta vai pat slēgta. Es zinu, par ko runāju - manā pašas valstī diezgan daudzas kuģu būvētavas nācās slēgt. Tādēļ, ja mēs runājam par vienlīdzīgu attieksmi, tad mums ir jāņem vērā, ka citās Eiropas Savienības dalībvalstīs tika slēgtas kuģu būvētavas, kas vairs nebija dzīvotspējīgas.
Pāris dalībvalstis veica salīdzinājumu ar situāciju Vācijā. Trīs Polijas kuģu būvētavu - Gdiņas, Gdaņskas un Ščecinas - kopējais lielums ir līdzīgs Vācijas kuģu būvētavu lielumam pirms to pārstrukturēšanas, un Polijas kuģu būvētavām jau piešķirtā palīdzība no 2002. gada līdz 2008. gadam arī ir pielīdzināma atbalsta apmēram, ko Vācija piešķīra savām kuģu būvētavām - aptuveni 3 miljardi eiro. Tādēļ ir pamats salīdzinājumam.
Tomēr gan no konkurences izkropļošanas, gan stabilas nodarbinātības nodrošināšanas perspektīvas pārstrukturēšanas procesa ilgums Polijā ir negatīvs faktors. Ja Vācijas kuģu būvētavas tika privatizētas 1993. gadā un to pārstrukturēšana tika pabeigta 1995/1996. gadā, tad Polijas kuģu būvētavas turpināja izmantot dotācijas ļoti ilgi jau pirms Polijas pievienošanās ES un saņēma palīdzību vēl vairākas reizes pēc tam.
Jau iepriekš es minēju, ka tagad, 2008. gadā, ir pagājuši vairāk nekā četri gadi kopš Polijas pievienošanās ES un astoņi gadi kopš 2000. gadā tika pieņemti pirmie tiesību akti par valsts atbalstu saskaņā ar 1994. gada Asociāciju nolīgumu. Turklāt kuģubūves nozare ir guvusi labumu no pēdējo gadu milzīgā uzplaukuma. Arī to vajadzētu ņemt vērā - pat uzplaukuma periodā nebija iespējams nostādīt Polijas kuģubūves nozari dzīvotspējīgā situācijā, un tas mums ir jāņem vērā. Pat tajā periodā nekas nenoritēja kā nākas salīdzinājumā ar citu valstu kuģubūves nozarēm.
Tādēļ, ja mēs ņemam vērā, ka uzplaukums, kam raksturīgs pārliecinošs pasūtījumu pieplūdums un arvien pieaugošas cenas, radīja labvēlīgus nosacījumus tālejošām pārmaiņām Polijā, tad Polija šo iespēju neizmantoja. Rūpniecības eksperti jau prognozē lejupslīdi un ražojumu pārpilnību pasaules tirgū nākamajos divos vai trīs gados.
Nobeigumā jāsaka, ka Polijas kuģubūves nozari varētu pamatoti salīdzināt ar Vācijas kuģubūves nozari. Jā, situācija ir līdzīga, gandrīz salīdzināma. Tas pierāda, ka attieksme pret Polijas kuģu būvētavām ir tieši tāda pati kā pret Vācijas kuģu būvētavām. Izvērtējot valsts atbalstu, tiek izmantoti tādi paši kritēriji, no kuriem svarīgākais ir dzīvotspēja.
Visbeidzot, jāvelk paralēles arī ar gadījumiem, kad Komisija nav apstiprinājusi valsts atbalstu un pat pieprasījusi pretlikumīga valsts atbalsta atmaksāšanu citās dalībvalstīs. Kuģubūves nozarē es atceros negatīvu lēmumu, kad atbalsts bija jāatmaksā, kā daži no jums atceras, Spānijas valsts kuģu būvētavai IZAR.
Ja Bielan kungs saka, un es arī to teicu savās piezīmēs, ka ir pagājuši gadi, tad tas ir šo kuģu būvētavu ekonomiskās, sociālās un simboliskās nozīmes dēļ. Jā, mēs vilcinājāmies gadiem. Es uzdrošinos to attaisnot, taču labākais, ko mēs varam solīt šo kuģu būvētavu varoņiem, ir dzīvotspēja nākotnē, tādēļ es jums lūdzu: atrodiet reālu pieeju šai problēmai, šie varoņi to ir pelnījuši.
Tika uzdots jautājums par Eiropas kuģu būvētavām. Komisija sadarbībā ar Eiropas kuģubūves nozari aktīvi piemēro integrēto stratēģiju Leadership 2015, kuras mērķis ir palielināt visu Eiropas Savienības dalībvalstu konkurētspēju kuģubūves nozarē. Saistībā ar to notiek ilgstošs darbs, lai palīdzētu Polijai un citām valstīm risināt izaicinājumus, ar ko šī nozare saskaras, piemēram, sekmēt inovācijas un intelektuālā īpašuma tiesību labāku aizsardzību. Nepārtraukta subsidēšana nevar būt atbilde uz konkurences izaicinājumiem.
Mēs Komisijā tāpat kā jūs esam ieinteresēti dzīvotspējīgā nozarē, kas var darboties bez valsts iejaušanās un bez valsts atbalsta, un konkurēt, izmantojot tikai pašu līdzekļus. Šādā situācijā ir daudzas Eiropas kuģu būvētavas, īpaši tās, kas būvē tehnoloģiski modernus kuģus.
Tomczak kungs un vairāki citi deputāti salīdzināja šodienas situāciju finanšu sektorā un banku sektorā, kā arī to, kuram sektoram ekonomika kalpo. ES daļas kritums pasaules kuģu būvniecības tirgū nekļūs par kāpumu, mēģinot uzturēt dzīvotnespējīgas kuģu būvētavas. Bet Chruszcz kungs un Tomczak kungs tieši pieskārās finanšu krīzes vispārējai tendencei. Es mēģināju to paskaidrot savā pirmajā atbildē. Tagad es vēlos mazliet izvērst savas atbildes uz jūsu uzdotajiem jautājumiem.
Tika uzdots jautājums par iespēju nepiemērot valsts atbalsta noteikumus pārāk stingri, ņemot vērā to, ka Komisija šobrīd ir akceptējusi valsts atbalstu attiecībā uz finanšu iestādēm. Šis ir interesants jautājums, un tas izskan ne tikai šodienas sēdē. Taču fakts ir tāds, ka mums ir jāsaprot, kāpēc Komisijas rīcība pret Polijas kuģu būvētavām ir bargāka nekā pret Eiropas bankām, kurām tā apstiprina masveida atbalsta piešķiršanu.
Polijas kuģubūves nozares situācija, ja jūs man ļautu tā teikt, ir pilnīgi atšķirīga no situācijas banku nozarē. Tam ir divi iemesli, ko es jums paskaidrošu. Pirmais iemesls ir tāds, ka lielo Eiropas banku bankrots varētu izraisīt vairāku citu finanšu iestāžu sabrukumu un radīt sistemātisku negatīvu ietekmi uz vienas vai vairāku dalībvalstu ekonomiku kopumā. Tādēļ mēs šobrīd apsveram ārkārtas īstermiņa atbalsta pasākumus bankām pretēji daudzus gadus piešķirtajam pārstrukturēšanas atbalstam Polijas kuģu būvētavām. Starp citu, ja bankas prasītu ilgtermiņa valsts atbalstu, arī uz tām attiektos tādi paši noteikumi kā uz Polijas kuģu būvētavām. Tām ir jāiesniedz ticams pārstrukturēšanas plāns. Tām ir jānodrošina ilgtermiņa dzīvotspēja labuma guvējiem. Tādēļ fakts ir tāds, ka mēs šobrīd lūdzam bankām iesniegt pārstrukturēšanas un dzīvotspējīgas uzņēmējdarbības plānus nākotnei.
Es nesaprotu, kāpēc daži no jums ir tik nobažījušies par to pircēju tautību, kas iegādāsies kuģu būvētavu aktīvus. Ja viņi ir īsteni uzņēmēji un ja viņus interesē šie aktīvi, lai viņi to iegādājas. Mēs esam parādā kuģu būvētavu strādniekiem risinājumu neatkarīgi no pircēju tautības vai protekcionisma. Tā nav atbilde, ko es gribētu sniegt strādniekiem, kurus interesē, lai viņiem būtu darbs - dzīvotspējīgs darbs.
Es esmu ļoti priecīga, ka pāris deputātu atzīst, ka kuģu būvētavas ir elastīgas, nevis dogmatiskas kā reliģija. Ja vienīgā iespēja ir kuģu būvēšana, tad es domāju, ka mēs nerisinām šos gadījumus profesionāli. Neatkarīgi no tā, kas tiek ražots, ir jābūt ilgtspējīgai ražošanai, izmantojot šo strādnieku darbaspēku. Ja pieprasījums pieaugs un šo kuģu būvētavu strādnieki būs kompetenti - kam es ticu, un to jūs teicāt -, tad mēs varēsim dot viņiem iespēju, atbrīvojot kuģu būvētavas no valsts atbalsta atmaksas nastas.
Es centīšos beigt, jo es protu lasīt jūsu ķermeņa valodu. Viens no galvenajiem jūsu uzdotajiem jautājumiem bija, vai Komisija nevar atvēlēt vairāk laika? Vai mums šādi ir jārisina šis sarežģītais jautājums? Es uzskatu, ka visiem šiem strādniekiem ir tiesības mums lūgt, lai mēs ierosinām dzīvotspējīgu risinājumu viņu nākotnei. To, ko mēs, Komisija, piedāvājam un ko mēs lūdzam Polijas valdībai - un Polijas valdībai ir ļoti vajadzīgs jūsu atbalsts -, tā jau zina. Tikai iesniedziet uzņēmējdarbības plānu Gdaņskai. Lūdzu, lūdzu, lūdzu. Saprotiet, ka Gdiņai un Ščecinai ir iespēja.
Kuģubūves nozarei ir nākotne, taču, lai tā īstenotos, mums kuģu būvētavu aktīvi jāatbrīvo no slogiem, ko uzliek pēdējos gados saņemtā valsts atbalsta atmaksāšanas pienākums, un tad, pateicoties aktīvu paketēm, abām kuģu būvētavām abos apgabalos un abos reģionos būs jauna nākotne.
Ļoti svarīgi ir panākt, lai šie aktīvi nav apgrūtināti, jo, ja tie ir apgrūtināti, tad ieguldītāju interese ir mazāka. Lai to panāktu, noteikti jāpārdomā risinājums. Ja ir jāveic likvidācija, tad tā var notikt vienlaicīgi, un, ja tā notiek vienlaicīgi, tad tā neaizņem tik daudz laika.
Ja es tiktos ar visiem šiem strādniekiem, tad es vēlētos teikt, lai viņi atbalsta Komisija piedāvāto risinājumu. Ja jūs to pieņemsiet, tad to varēs izdarīt ātri, un nestāstiet man, ka jūs nevarat grozīt pašreizējos Polijas tiesību aktus. Es neesmu pilnīgi pārliecināta, ka šis risinājums atbilst kādiem tiesību aktiem, taču tādā gadījumā jums ir jārīkojas kā valdībai. Ņemot vērā savu pieredzi, ko guvu pagājušajā gadsimtā citā amatā, es zinu un es zināju, ka, ja vēlas risinājumu, tad to var atrast. Es lūdzu jūs no visas sirds visu šo strādnieku labā - lūdzu, vērsieties pie Polijas valdības.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Andrzej Tomasz Zapałowski  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētājas kundze! Komisijas pašreizējās darbības vērošana saistībā ar Polijas kuģubūvi ir no jauna apstiprinājusi manu pārliecību, ka Polijai nevajadzēja pievienoties ES saskaņā ar pirms pāris gadiem piedāvātajiem nosacījumiem. Miljoniem manu tautiešu bija līdzīgs viedoklis, bet vairākums tika vedināts maldīgi uzskatīt, ka ES palīdzēs Polijai sasniegt veco ES valstu attīstības līmeni. Tas attiecas ne tikai uz kuģubūvi, bet arī uz daudzām citām jomām, piemēram, lauksaimniecību. Es atbalstu manas valsts dalību Eiropas Kopienā, bet es iebilstu un protestēju pret to, ka pret Poliju attiecas kā pret pakļautu teritoriju no ekonomiskā viedokļa. Es varu redzēt to, kā uz bijušo komunistisko Austrumvāciju vai patiesībā uz banku pakalpojumu jomu attiecas citādi kritēji. Tiem ir atļauts valsts atbalsts.
Pašlaik, kad Lisabonas līguma liktenis ir vēl nav izlemts, es esmu pārliecināts, ka no ekonomiskā viedokļa tas Poliju padarīs pilnīgi atkarīgu no birokrātijas Briselē. Tāpēc gaidāmajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās Eiropas pilsoņiem ir jāatbalsta politiķi, kuri pateiks "nē” šim līgumam.
