Röstförklaringar
Muntliga röstförklaringar
Siiri Oviir
(ET) Herr talman! Beslutet som tagits om att använda flexibilitetsmekanismen visar hur lyckosamt internationellt samarbete kan vara, och försäkrar oss återigen om att EU:s institutioner anser att det är angeläget att finansiera den andra delen av återhämtningsplanen för den europeiska ekonomin. En annan positiv sak med resolutionen var att vi kunde hitta oförbrukade medel i den ekonomiska återhämtningsplanen till energiprojekt, och senare bekräfta detta i budgeten. Jag röstade för resolutionen.
Siiri Oviir
(ET) Jag gav mitt stöd även till detta betänkande, antagandet av betänkandet, då resultatet från förlikningskommittén var positivt till att genomföra återhämtningsplanen för den europeiska ekonomin och till att genomföra den utryckliga målsättningen med denna plan - uppenbarligen är förlikningskommittén inte särskilt snabb eller tydlig i sitt förfarande. En annan positiv sak var att vi stödde föregående beslut vid den senare budgetomröstningen om att avsätta 2,4 miljarder euro för nämnda syften. Jag gav detta betänkande mitt stöd.
Chris Davies
(EN) Fru talman! Nick Griffin från British National Party har antytt att mina röster påverkas av kommersiella intressen. Jag vill klargöra att jag är stolt över att vara en förespråkare för koldioxidsnål teknik för att bekämpa klimatförändringarna. Jag har aldrig begärt betalt eller betalats ett öre för det arbete jag utför, jag gör det för att jag tror på det. Alla aktier jag någonsin haft har jag alltid deklarerat i intresseförklaringen, och de har aldrig hindrat mig från att kritisera några vindkraftsprojekt.
Öppenhet och insyn har alltid varit utmärkande för min politiska gärning och innan Nick Griffin försöker smutskasta ledamöters rykten kan vi låta honom förklara varför det parti han leder två gånger har misslyckats med att inkomma med sina redovisningar i tid till den brittiska valkommissionen. Hans revisorer säger att redovisningarna inte visar en sann och rättvis bild av hans partis förehavanden. Många misstänker att pengar från hans partimedlemmar har använts i eget intresse. Om han förnekar det, då kanske herr Griffin kan visa upp en redovisning som han egna revisorer godkänner.
Ashley Fox
(EN) Fru talman! Om jag får felcitera John Dunning, en brittisk premiärminister på 1800-talet, så har EU-budgeten ökat, ökar fortfarande och borde minskas.
Jag röstade mot budgetresolutionen eftersom den bryter mot enprocentsgränsen för bruttonationalprodukten. Det är en gräns som vi inte bör överträda. Vi måste vara medvetna om att varje euro som vi spenderar kommer från skattebetalarna. Vi borde vara försiktiga med deras pengar, och detta är inte en försiktig budget.
Syed Kamall
(EN) Fru talman! Precis som min föregående kollega röstade jag också mot budgeten. Det är intressant att se hur ofta vi pratar om europeiska gemensamma värden och solidaritet med medborgarna. Men, i en tid då många samhällen och familjer kämpar med den rådande ekonomiska situationen, kämpar med att betala sina räkningar, en del förlorar sina arbeten, många tvingas till och med att gå med på lönesänkningar, så tycker jag det är under all kritik att vi röstar för att utöka en budget som inte tar någon hänsyn till den ekonomiska situationen.
Vi behöver sunda finanser, vi måste visa att vi förstår våra väljares bekymmer och vi måste vara försiktiga med våra skattebetalares pengar. Det är det enda sättet att generera den tillväxt som vi är i så trängande behov av för att hjälpa medborgarna i alla länder i Europeiska unionen. Därför röstade jag mot denna budget.
Jag vill önska alla en god jul och ett gott nytt år.
Laima Liucija Andrikien
Fru talman! Jag röstade för resolutionen eftersom vitryssarna i dag visar hur mycket de engagerar sig för Europeiska unionen.
Trots mycket prat från den vitryska sidan har endast blygsamma förändringar skett hittills. Mest nyligen har vi fått höra från oppositionen att presidenten tänker underteckna en förordning som begränsar tillgången till fri information på Internet.
EU måste verkligen stötta Vitryssland för att närma det till Europa, men först av allt måste vi engagera oss för det vitryska folket.
Det verkar som om vi nu försöker blidka de vitryska myndigheterna genom att upphäva reseförbuden, men reseförbud gäller fortfarande för vanligt folk i Vitryssland. Sextio euro för ett Schengenvisum är för dyrt för majoriteten av vitryssarna. Samtidigt är priset för ryssar bara hälften av detta. EU skulle tåla att vitryska medborgare bara behövde betala viseringskostnaden, vilket inte är mer än 5 euro.
Talmannen
Jag skulle vara tacksam om Elmar Brok och Jacek Saryusz-Wolski kunde ha sin diskussion någon annanstans. Herr Brok, kan ni gå utanför kammaren och diskutera, tack?
Kan ni gå utanför kammaren med er diskussion?
Ut!
Herr Brok, kan ni vänligen lämna kammaren och föra er diskussion utanför.
Herr Preda, om ni vill förklara hur ni röstade om Vitryssland tar jag det nu. Är det vad ni vill?
Cristian Dan Preda
(RO) Jag ville ge en förklaring till varför jag röstade för det förslag som Martin Schulz lade fram. Eftersom jag inte trodde att det skulle bli något sådant förslag anmälde jag mig inte i förväg, men jag skulle vilja förklara varför jag röstade för Martin Schulz första förslag angående ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Talmannen
Jag är ledsen, men det är inte möjligt. Jag trodde att ni ville tala om Vitryssland.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Fru talman! Jag röstade för resolutionen eftersom situationen i Kongo är fruktansvärd. Beväpnade grupper dödar tiotusentals människor i landet varje månad. Den kongolesiska armén ligger ofta bakom sådana brott, de använder ibland otyglat våld, och det är oftast civila som faller offer för sådant våld. Kvinnornas situation är hemsk - sexuellt våld är ett särskilt problem i landet. Det rapporteras om våldtäkter som utförs av nästan alla stridande parter, inklusive den kongolesiska armén.
Vi välkomnar EU:s engagemang i Kongo. Den europeiska militära insatsen bidrog till att förhindra en situation liknande den i Rwanda. Europeiska unionens polisuppdrag är särskilt viktigt då det huvudsakliga problemet som Kongo upplever är straffriheten och bristen på möjligheter att lagföra brott. För att göra ordentliga framsteg behövs emellertid mer internationellt engagemang. Därför måste mer arbete utföras genom FN:s Kongouppdrag Monuc och mer resurser tillföras FN.
Nirj Deva
(EN) Fru talman! När vi inför jullovet åker hem till våra feta kalkoner eller vad vi nu äter under helgerna måste vi även ta den tanken med oss att i Kongo kommer många människor att dö under samma period.
Nästan fem miljoner människor har dödats där sedan 1999 och det beräknas att 45 000 - storleken på en liten engelsk stad - 45 000 människor dödas där varje månad. Medan vi firar jul borde vi tänka på detta och fundera över om dessa människor i Kongo och vi själva verkligen lever på samma planet.
Under cirka tjugo år har Förenta nationerna tappert försökt att skapa någon slags stabilitet, men med bara 20 000 soldater till hjälp. Hur i hela fridens namn ska de klara av att upprätthålla fred med 20 000 soldater? Vi måste hjälpa FN så att de kan utföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt och gripa dem som agerar för straffrihet och som våldtar och dödar kvinnor och barn. Vi måste allvarligt talat få ett slut på detta nu.
Simon Busuttil
(EN) Fru talman! Jag talar för PPE-gruppen och vill konstatera att PPE röstade mot resolutionen, inte för att vi inte förespråkar öppenhet eller tillgång till handlingar, vilket vi definitivt gör enligt det nya fördraget, utan för att vi hade lagt fram en egen resolution - som slutligen inte gick till omröstning - som enligt oss presenterade en mer välavvägd inställning i denna mycket känsliga fråga.
Vi måste vara försiktiga när vi diskuterar frågan om tillgång till handlingar och öppenhet så att vi inte blir för ivriga och exponerar dokument och förfaranden så till den grad att hela systemet blir omöjligt. Om vi offentliggör hemliga förhandlingar och överläggningar som sker inom stängda dörrar, kan det sluta med att vi underminerar just de förhandlingar och det system som vår verksamhet bygger på.
Skriftliga röstförklaringar
Andrew Henry William Brons  
Jag röstade för detta med stor tveksamhet. Då det huvudsakligen handlade om en omfördelning av befintliga medel skulle det involvera subventioner med hjälp av flexibilitetsmekanismen. Det huvudsakliga syftet var emellertid att gottgöra Bulgarien och andra länder som mot sitt bättre vetande tvingats avveckla fungerande kärnkraftsverk. Ett löfte om hjälp med finansieringen hade utfästs av EU och det löftet måste hållas.
David Casa  
Efter förlikningsmötet den 18 november 2009 kunde parlamentet och rådet komma överens om utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen till förmån för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och för avvecklingen av Kozloduykraftverket i Bulgarien. Även om båda är viktiga anser jag att en riktig och korrekt avveckling av kraftverket är särskilt viktigt. Jag har därför beslutat ge föredraganden mitt stöd och rösta för betänkandet.
Diogo Feio  
Resolutionsförslaget som debatteras handlar om den europeiska finansieringen2010-2013 av avvecklingen av kärnkraftverket i Kozloduy i Bulgarien och utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen i detta syfte för att på så vis infria det löfte som getts Bulgarien under anslutningsprocessen.
Det handlar också om ytterligare finansiering med hjälp av flexibilitetsmekanismen av den andra delen av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa för energiområdet, då denna plan ännu inte hade finansierats helt.
Jag förnekar inte att kärnkraft kan utgöra en del av en välbalanserad europeisk energimix och att användningen av kärnkraft kan minska vårt externa beroende i detta avseende, men jag anser att Europeiska unionen inte kan undvika att bidra till insatserna att stänga föråldrade kärnanläggningar samtidigt som man också ser till att ekonomiska återhämtningsprojekt får tillräckliga medel.
Den miljömässiga säkerhetsvinsten som kommer av att avveckla Kozloduy samt större investeringar på energiområdet är två goda skäl att utnyttja flexibilitetsmekanismen.
José Manuel Fernandes  
Vid förlikningsmötet den 18 november 2009 togs flexibilitetsmekanismen i bruk för att finansiera avvecklingen av kärnkraftverket i Kozloduy till en summa av 75 miljoner euro under 2010. Jag beklagar djupt att kommissionen presenterade dessa finansieringsbehov först i sitt förslag till ändringsskrivelse 2/2010 efter parlamentets första behandling, det vill säga efter det att parlamentet hade gjort sina prioriteringar.
Detta skapade ytterligare tryck på underrubrik 1a och påverkade allvarligt dynamiken i budgetförhandlingarna för 2010 och äventyrade även parlamentets politiska prioriteringar. Ingångna löften måste emellertid hållas, som i fallet med villkoren för Bulgariens anslutning till Europeiska unionen, som innehåller EU:s löfte om att finansiera avvecklingen av Kozloduy. De ytterligare finansieringsbehov som finns för 2011-2013 på totalt 225 miljoner euro måste tas upp vid en halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen. Ytterligare finansiering av Kozloduy 2011-2013 bör ske utan hänsyn till finansieringen av befintliga fleråriga program och åtgärder. Därför röstade jag för.
Jean-Luc Mélenchon  
Utnyttjandet av denna fond grundar sig på samma logik som ligger bakom energilinjen i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Jag kommer att lägga ned min röst av samma skäl.
David Casa  
Återhämtningsplanen har varit ett av kommissionens svar på den ekonomiska kris som plågat Europa de senaste åren. Målet med den har bland annat varit att återställa näringslivets och konsumenternas förtroende och särskilt se till att utlåning sker. Det har funnits ett behov av att vara flexibel och tillåta att medel omfördelas från olika budgetar när det varit nödvändigt. Därför måste jag stödja föredragandens åsikter och rösta för förslaget.
José Manuel Fernandes  
Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, till vilken 5 miljarder euro anslogs av parlamentet i mars 2009 är uppdelad på transeuropeiska energiprojekt och projekt för utveckling av bredband för Internet på landsbygden. Detta är ett viktigt instrument för att hantera den ekonomiska krisen, återuppliva ekonomin och därigenom skapa arbetstillfällen. Under förlikningssammanträdet den 18 november nåddes en överenskommelse mellan parlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av återhämtningsplanen för andra året i rad (2010) till en summa av 2,4 miljarder euro. Denna finansiering av energi- och bredbandsprojekt kräver en översyn av den fleråriga budgetramen för 2007-2013.
Finansieringen av återhämtningsplanen bör inte skjutas upp till senare år och därför välkomnar jag den överenskommelse som uppnåddes. Jag vill också påpeka att den nuvarande fleråriga budgetramen inte motsvarar Europeiska unionens finansiella behov. Följaktligen bör kommissionen snarast inge ett förslag om halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen. Jag stöder även behovet av att förlänga budgetramen 2007-2013 till 2015-2016. Därför röstade jag för.
Ilda Figueiredo  
Även om en del positiva saker görs med de medel som mobiliseras här, är de fortfarande långt ifrån tillräckliga för att tillmötesgå landsbygdens behov av stöd. Europeiska unionens jordbruk har många andra behov och jordbrukarna som arbetar på gräsrotsnivå efterlyser en jordbrukspolitik som främjar produktion, garanterar dem en dräglig inkomst och hindrar den pågående ökenspridningen på landsbygden.
Det är därför inte tillräckligt att bara säga att vi stöder solidaritet på energiområdet och främjar bredbandsutvecklingen på landsbygden om vi verkligen vill bidra till EU:s ekonomiska återhämtning.
Vi har förespråkat att det som behövs är en grundlig översyn av gemenskapens politik och en betydande ökning av budgeten.
Därför lade vi ned våra röster.
Jean-Luc Mélenchon  
Energilinjen i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa innehåller några iögonfallande förslag. Det handlar bland annat om inrättandet av en särskild fond för 2020, en skärpning av de statliga kraven på varors miljöprestanda, samt incitament för att bygga energisnåla byggnader. Avvecklingen av första generationens kärnkraftverk i Kozloduy i Bulgarien uppfyller för sin del ett angeläget krav. Minst lika anmärkningsvärt är emellertid det faktum att EU inte planerar att ge någon som helst hjälp till något projekt som för oss bort från kärnkraften.
Det står klart, även om det är en fråga om angelägenhetsgrad, att EU inte fullständigt tagit ställning till att bryta med politiken för maximerad produktion. Hur skulle unionen kunna göra det då den är övertygad om det riktiga i att fullständigt prioritera liberalismens principer, förhärligade genom denna återhämtningsplan? Därför beslutade jag lägga ned min röst i denna fråga.
Liam Aylward  
Jag stödde Europeiska unionens budget för budgetåret 2010. Jag välkomnar särskilt överenskommelsen med rådet, som kommer att ge extra stöd till mjölkbönder med 300 miljoner euro. Ett av de krav som parlamentet ställde vid budgetsamtalen för 2010 var att en mejerifond på 300 miljoner euro skulle anslås för att hantera mejerikrisen. Även om kommissionen till en början samtyckte till förslaget ville den bara anslå 280 miljoner euro till fonden.
Dessa pengar kommer att vara till stor hjälp för mjölkproducerande bönder som blev allvarligt drabbade av de låga priserna i somras och som nu har likviditetsproblem. Jag välkomnar även budgetstödet till organisationen för Special Olympic Games samt stödet för deras anhållan om medel till European Special Olympic Games i Warszawa 2010 och World Special Olympic Games i Aten 2011. Sex miljoner euro har anslagits till Special Olympic Games, med ett åtagande om ytterligare finansiering 2011.
Françoise Castex  
skriftlig. - (FR) Jag röstade utan entusiasm för EU:s budget för budgetåret 2010 för att inte äventyra finansieringen av den andra delen av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (energi, infrastruktur och bredbandsinternet), sjösättandet av ett nytt europeiskt initiativ för att främja mikrokrediter (upp till 25 miljoner euro under 2010), eller nödhjälp till mejerisektorn (ytterligare 300 miljoner euro). Jag vill påpeka att mina franska socialdemokratiska kolleger och jag röstade mot budgetplanen för 2007-2013 så långt tillbaka som 2006. På den tiden kritiserade vi en lågprisbudget som på grund av sina brister inte hade möjliggjort någon utveckling av långtgående innovativa projekt. I dag får vi vår analys bekräftad: denna budget tillåter inte att vi hanterar krisen, och den visar på avsaknaden av en EU-politik. Även om Europa genomgår en aldrig tidigare skådad kris som kräver ett starkt gemensamt agerande från unionen, så har rådet och kommissionen valt att tillåta att medlemsstaterna utformar sina egna återhämtningsplaner. Med en budget som denna kan vi inte återskapa varaktig tillväxt och framgångsrikt bekämpa klimatförändringarna.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Resultatet av omröstningen om 2010 års budget markerar ett viktigt steg när det gäller att utforma och tillämpa gemensamma normer och åtgärder som behövs för att reglera energi-, teknik-, jordbruks- och infrastrukturområdena. Den ses som ett adekvat stöd i ett sammanhang där medlemsstater står inför en ekonomisk krissituation. Jag välkomnar anslaget på 300 miljoner euro, trots att endast 280 miljoner euro hade anslagits från början, som ett omedelbart stöd avsett för mjölkproducenter som drabbats av en priskollaps som har skapat otrygghet. Jag anser att vi med denna åtgärd kommer att angripa orsakerna, men, framför allt, de verkningar som har lett till detta markanta prisfall på mejeriprodukter till följd av den pågående ekonomiska krisen.
Marielle De Sarnez  
EU-budgeten för 2010 har just antagits. Med denna budget på 2,4 miljarder euro kommer vi att kunna finansiera den andra och sista delen av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, och det är goda nyheter. Olyckligtvis fördröjer rådet förhandlingarna om finansieringen av ett europeiskt program för mikrokrediter - ett särskilt användbart och nödvändigt instrument för att få igång tillväxten.
På liknande sätt är rådets avslag av parlamentets ändringsförslag om ökad hjälp till de mest behövande under denna aldrig tidigare skådade ekonomiska och sociala kris högst beklagansvärt då 2010 har utropats till ”Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning”.
Å andra sidan är Europeiska rådets tillkännagivande förra fredagen om EU:s och medlemsstaternas vilja att bidra till finansieringen och driva på genomförandet av 2,4 miljarder euro per år från 2010 till 2012 för att hjälpa utvecklingsländerna att bekämpa klimatförändringar ett steg i rätt riktning. Om rådet vill framstå som konsekvent och ansvarstagande måste det emellertid erkänna det omedelbara behovet att göra en halvtidsöversyn av budgetramen för 2007-2013. Utan en översyn är dessa nyheter olyckligtvis inget annat än ett reklamjippo.
Göran Färm, Anna Hedh, Olle Ludvigsson och Åsa Westlund  
skriftlig. - Vi svenska socialdemokrater valde idag att rösta ja till den andra delen av finansieringen för den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Planen är ett viktigt steg för att gemensamt återhämta EU ur den finansiella och ekonomiska krisen. En stor del av återhämtningsplanen består dock av investeringar i CCS-teknik. Vi är för ytterligare forskning på detta område, men anser att man inte bör sätta alltför stort fokus på denna teknik utan att först också jämföra CCS med andra befintliga metoder för att sänka koldioxidutsläppen. Genom en sådan jämförelse kan vi därefter investera EU:s medel där de får största möjliga effekt för att bekämpa klimatförändringarna.
Vi stöder budgetuppgörelsen och röstade ja till alla delarna, förutom kravet på att införa ett permanent mjölkstöd vilket vi röstade emot.
Diogo Feio  
Som jag tidigare sagt anser jag att det är av största vikt att de särskilda omständigheterna kring den kris vi nu upplever beaktas när vi diskuterar anslag av medel till EU-ekonomins olika sektorer. I synnerhet anser jag att det är viktigt att anslå medel till genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, särskilt när det gäller att genomföra åtgärder som stimulerar ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, sammanhållning och skydd av arbetstillfällen.
Jag upprepar att anslagen av nödvändiga medel för att små och medelstora företag, som hör till krisens huvudsakliga offer, ska få stöd som hjälper dem att rida ut stormen är av yttersta vikt, och struktur- och sammanhållningsfonderna är helt nödvändiga för nationell ekonomisk tillväxt.
Jag beklagar emellertid att endast 300 miljoner euro, vilket jag anser vara för lite, har anslagits för att inrätta en fond för mejerisektorn. Den allvarliga kris som denna sektor nu upplever motiverar ökade medel för att hjälpa producenterna att övervinna de svårigheter de nu möter.
José Manuel Fernandes  
Denna budget kommer att bidra till att bekämpa arbetslöshet och få igång ekonomin. Parlamentet prioriterar den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, med finansiering med 2,4 miljarder euro under det kommande året. Jag välkomnar anslaget på 300 miljoner euro som ytterligare stöd till mejerisektorn, men jag förespråkar att en budgetrubrik skapas för att etablera ett permanent stöd för denna sektor. Jag anser också att det är väldigt viktigt att den gällande fleråriga budgetramen för 2007-2013 revideras och förlängs till att gälla även budgetåren 2015-2016, som vi föreslog i denna budget. Jag vill poängtera att kampen mot klimatförändringarna är en prioriterad EU-fråga som inte ges tillräckligt mycket utrymme i denna budget. Jag vill också påpeka att energisäkerheten är avgörande för unionen, och att jag därför välkomnar undertecknandet av Nabuccoprojektet. Budgetarna för parlamentet och övriga institutioner som lagts fram för en andra behandling är desamma som vi antog vid första behandlingen. Under rubrik 5 har vi en marginal på 72 miljoner euro som företrädesvis ska användas för att finansiera ytterligare utgifter som är direkt hänförliga till ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Därför röstade jag för.
Ilda Figueiredo  
Vi röstade mot betänkandet, där man välkomnar den allmänna överenskommelsen om budgeten för 2010, eftersom det är en gemenskapsbudget som redan återspeglar Lissabonfördragets prioriteringar för en europeisk union som blir alltmer nyliberal och militaristisk och allt mindre angelägen om ekonomisk och social sammanhållning.
Under en pågående ekonomisk och social kris med förödande inverkan på sysselsättning och människors levnadsstandard är det är inte acceptabelt att gemenskapens budgetförslag har utbetalningar för 11 miljarder euro mindre än det som lades fram i budgetramen.
Vi välkomnar emellertid att några av de förslag vi lade fram antogs, närmare bestämt
införandet av en budgetrubrik för åtgärder inom textil- och skoindustrin med syfte att inrätta ett gemenskapsprogram för industrin, och
införandet av en rubrik för att främja omskapandet av arbeten med otrygga arbetsförhållanden till rättighetsbaserade arbeten.
Avsikten med dessa förslag är för det första att rikta uppmärksamhet mot den allvarliga kris som textilindustrin nu genomgår, som delvis orsakats av den exponentiella ökningen av import från tredjeland, och för det andra att hjälpa till att bekämpa den snabba ökningen av otrygga arbeten, arbetslöshet och fattigdom.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Fru talman! Förlikningsförfarandet ledde till en överenskommelse om en utgiftsnivå som parlamentet betraktar som tillfredsställande och som räcker för att förverkliga unionens viktigaste mål för nästa år. Särskilt betydelsefulla är överenskommelserna om medel för att förverkliga den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som bland annat omfattar projekt inom energiområdet för vilka man har reserverat 1 980 miljoner euro. En summa på 420 miljoner euro kommer att avsättas för att öka tillgängligheten för bredbandsuppkoppling, vilket kommer att bidra till att förverkliga principerna i Lissabonstrategin. I sista minuten gjordes vissa betydande förändringar av de planerade administrativa utgifterna i samband med Lissabonfördragets ikraftträdande.
Inrättandet av Europeiska rådet som en EU-institution och av befattningen Europeiska rådets ordförande samt den europeiska avdelningen för yttre åtgärder medför konsekvenser för unionens budget. De kostnader som rör Europeiska rådet och dess ordförande beräknas uppgå till 23,5 miljoner euro och kommer att täckas med hjälp av besparingar från 2009, medan kostnaderna för europeiska avdelningen för yttre åtgärder till och med kan komma att överstiga de 72 miljoner euro som i nuläget finns i budgetreserven för 2010. Alltså kommer debatten om utgifterna för 2010 inte att ta slut i dag. Medlen i budgetreserven kan visa sig vara otillräckliga, och då blir det nödvändigt att korrigera budgeten. Därför är det nödvändigt att vädja till medlemsstaterna att ta sitt ansvar och ställa de medel som krävs till förfogande så att unionen kan möta de nya åtaganden som Lissabonfördraget medför.
Sylvie Guillaume  
Jag röstade för budgeten för 2010 utan någon större entusiasm, eftersom den inte räcker långt för att möta de utmaningar vi står inför, inte bara när det gäller den allvarliga ekonomiska och sociala krisen, utan också mot bakgrund av kampen mot klimatförändringarna. Syftet med min röst var framför allt att prioritera stöd till den europeiska återhämtningsplanen, till ett nytt initiativ för mikrokrediter (25 miljoner euro under 2010) och till nödhjälp åt mjölksektorn (300 miljoner euro). I framtiden måste vi se över effektiviteten hos EU:s budgetramar för att kunna rusta oss med gemensamma resurser för åtgärder som verkligen ligger i linje med reformerna.
Jörg Leichtfried  
Jag röstar för betänkandet om EU-budgeten för 2010. Det gläder mig särskilt att vi i Europaparlamentet, trots att detta är den sista budgeten som förhandlas utifrån Nicefördraget och trots att vi därmed inte har någon formell beslutsmakt när det gäller jordbruksutgifter, har lyckats förhandla fram en budgetpost på 300 miljoner euro som stöd till mjölkbönderna.
Petru Constantin Luhan  
EU-budgeten för 2010 följer unionens tidigare åtaganden med hänsyn till den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Även om det har varit en relativt svår uppgift att få fram nödvändiga resurser både för att bemöta de problem som utlösts av krisen och för att gå vidare med EU:s befintliga utvecklingsprojekt, anser jag att budgeten i stor utsträckning täcker båda dessa områden. De löften som kommissionens ordförande gav i slutet av 2008 står till exempel fast, samtidigt som innovativa åtgärder också infördes, däribland Förberedande åtgärd - Erasmus för unga företagare. I och med denna budget kommer Rumänien även fortsättningsvis att kunna få ekonomiskt stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna. Dessutom skapar den goda förutsättningar för att hantera gränsfrågan i de östra delarna av EU och i området kring Svarta havet, i och med att resurser har avsatts för förberedande åtgärder som syftar till miljöövervakning av området kring Svarta havet och för gemensamma europeiska ramar för utveckling av denna region. Vidare har vi, trots de svåra tiderna, övervägt att rikta uppmärksamheten mot turism som en källa till utveckling, vilket framhävs av budgetposten för hållbar och social turism.
Jean-Luc Mélenchon  
EU:s budget avspeglar dess politik: den är nyliberal och tar ingen hänsyn till majoritetens bästa. Det kapitalistiska systemets sammanbrott och klimatkrisen - konsekvensen av den fanatiska fixeringen vid maximal produktivitet följd av en ändlös jakt på profit - har inte haft någon som helst inverkan på den. EU fortsätter att urskillningslöst tillämpa nyliberala dogmer utan att ta vederbörlig hänsyn till att de bevisligen är ekonomiskt ineffektiva och skadliga för miljön och den sociala tryggheten.
Senast i går röstade parlamentet om beviljande av stöd inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Syftet med denna fond är blott och bart att ge en socialistisk vinkling på de vettlösa utlokaliseringar som genomförs av stora koncerner som Ford, Nokia och Dell. Och det är bara ett exempel. Vad ska man säga om den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som förordar fri handel, flexibelt arbete och maximal produktivitet? Nej, detta Europa är definitivt inte lösningen utan själva problemet. Att rösta för denna budget skulle motverka EU:s allmänna intresse.
Nuno Melo  
Det betänkande som antogs i dag är mycket viktigt på flera sätt, framför allt för att det möjliggör en ekonomisk återhämtningsplan värd 2,5 miljarder euro. En summa på 300 miljoner euro till textilsektorn har också godkänts, något som parlamentet länge har efterfrågat. Budgeten innehåller också flera poster för stödåtgärder som syftar till att utvärdera statusen hos viktiga sektorer inom ekonomin som till exempel textil- och skoindustrin och fiskerisektorn, för att främja förnyelse av fiskeflottan. Dessa sektorer är mycket viktiga i mitt land. Pilotprojekten för att minska ökenspridning och bevara arbetstillfällen är också ytterst relevanta i dessa kristider. Det är också värt att notera att detta var den sista EU-budgeten inom ramen för Nicefördraget. Inom ramen för Lissabonfördraget kommer parlamentets befogenheter att gälla hela budgeten.
Willy Meyer  
Denna budget kommer inte att bidra till att lösa de ekonomiska, sociala och miljörelaterade problem som EU står inför och som har förvärrats av krisen.
Den rymmer inte heller någon hänsyn till ökade sociala och regionala orättvisor, arbetslöshet och fattigdom. EU:s budget måste bidra till att effektivt prioritera konvergenspolitik utifrån socialt framåtskridande, bevarande och främjande av varje enskild medlemsstats potential, hållbar användning av naturresurser samt miljöskydd, i syfte att uppnå en verklig ekonomisk och social sammanhållning.
Hela min partigrupp motsätter sig att EU:s budget används till att främja ett mer militaristiskt och nyliberalt EU. Därför är vi emot de ökade anslagen för militära utgifter i budgeten. I samband med detta vill vi lyfta fram behovet av demokratisk kontroll över utgifter som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Detta är en gråzon som ligger utanför den kontroll som budgetutgifterna genomgår.
Andreas Mölzer  
Under en ekonomisk kris, då EU-medborgarna utsätts för massuppsägningar och nedskärningar i de sociala förmånerna, måste även EU göra besparingar. I ekonomiskt svåra tider behövs naturligtvis åtgärder för att stimulera ekonomin, men det är tveksamt om sådana instrument som den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa kan uppnå detta. Det har hänt förr att mångomtalade EU-program har visat sig vara papperstigrar. Dessutom har flera EU-subventioner visat sig inbjuda till missbruk av olika slag. Detta innebär att skattebetalarnas surt förvärvade pengar under många år har sipprat bort och försvunnit via okända kanaler. I stället för att fortsätta att utöka EU-budgeten behöver vi genomföra en omfattande åternationalisering av subventionssystemet. Därför röstar jag nej till budgetförslaget.
Aldo Patriciello  
Herr talman, mina damer och herrar! Jag välkomnar det utmärkta arbete som har utförts av föredraganden, som har lyckats säkra finansiering av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa på 1,98 miljarder euro, vilken gör den till ett av de grundläggande målen för 2010 års budget.
Jag är säker på att den nya planen kommer att ge förnyad stimulans åt den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften, sammanhållningen och bevarandet av arbetstillfällen i Europa, samtidigt som den visar att EU-budgeten är ett verktyg för att sätta EU-medborgarna i främsta rummet och tillhandahålla specifika lösningar som ett hjälpmedel för att komma över den ekonomiska kris som har drabbat vår kontinent.
Nu är det upp till kommissionen att se till att alla projekt som finansieras inom ramen för återhämtningsplanen är helt i linje med EU:s gällande miljölagstiftning. Den gemensamma förklaring som efterlyser en förenklad och mer målinriktad användning av struktur- och sammanhållningsfonderna som en hjälp för att komma över den ekonomiska krisen bör också välkomnas.
Anslaget på 300 miljoner euro för att komma över krisen inom mjölksektorn är också mycket effektivt. Detta motsvarar ett tillägg på 20 miljoner euro jämfört med vad rådet rekommenderade, något som vi bara kan välkomna.
Marit Paulsen, Olle Schmidt och Cecilia Wikström  
skriftlig. - Vi anser att jordbrukspolitiken måste avregleras och marknadsinriktas för att kunna bli till nytta för konsumenter och landsbygd. En grundlig reform av den gemensamma jordbrukspolitiken är därför nödvändig.
Alla former av export- och produktionsstöd till jordbruket bör avskaffas så snart som möjligt, senast till 2015. Ett avskaffande av EU:s och USA:s subventioner av sina jordbruk är centralt också för att bekämpa global fattigdom och svält. Under samma tidsperiod ska samtliga handelshinder för jordbruksprodukter och fisk avvecklas, så att full frihandel gäller också för livsmedel.
Den del av EU:s budget 2010 rörande jordbruk, ”rubrik 2 - Bevarande och förvaltning av naturresurser”, som utgör det s.k. ”Block 3” innehåller interventioner och stödåtgärder vi motsätter oss. Det handlar till exempel om olika lagringsåtgärder, bland annat för alkohol, samt omfattande EU-stöd till vinsektorn. Det rör sig också om EU-stöd till mjölk och frukt i skolan, en i sig viktig fråga som vi dock anser hellre bör hanteras på nationell nivå. Samtidigt innehåller gruppen viktiga satsningar på bland annat djurskydd och kontroll av djurtransporter, vilka vi i princip skulle välkomna. Då omröstningsförfarandet dock tvingar oss att ta ställning till gruppen av ändringsförslag i dess helhet har vi därför valt att avstå från att rösta om Block 3.
Paulo Rangel  
Eftersom vi i parlamentet känner till EU-medborgarnas önskan om ett tryggt och säkert Europa välkomnar vi utökningarna av budgetpost 3a om frihet, säkerhet och rättvisa i förhållande till 2009 års budget. Vi understryker betydelsen av att ytterligare medel görs tillgängliga genom EU-budgeten för att hantera laglig invandring och integration av tredjelandsmedborgare, samtidigt som man bekämpar den olagliga invandringen.
Vi påpekar att denna politik alltid måste genomföras med respekt för EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Lika viktigt är det att öka anslagen för gränsskydd, inklusive Europeiska återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden, för att underlätta solidaritet mellan medlemsstaterna. Vi är medvetna om att samtliga länder inom unionen står inför allt större utmaningar när det gäller den politik som omfattas av denna budgetpost, och vi uppmanar medlemsstaterna att använda sig av de ökade anslagen för frihet, säkerhet och rättvisa i förhållande till 2009 års budget så att de tillsammans kan möta dessa och eventuella kommande utmaningar genom att främja en gemensam invandringspolitik som är så inkluderande som möjligt men bygger på absolut respekt för de mänskliga rättigheterna.
Daciana Octavia Sârbu  
Jag välkomnar resultatet av denna omröstning om budgeten för 2010. Budgeten garanterar medel till olika viktiga projekt och tillhandahåller välbehövligt stöd, särskilt mot bakgrund av de ekonomiska svårigheter som EU fortfarande står inför. Särskilt viktiga är de 300 miljoner euro som kommer att avsättas för mejerisektorn efter den kris som sektorn nyligen genomgått. Rådet gick slutligen med på Europaparlamentets krav på denna summa, efter att tidigare ha argumenterat för 280 miljoner euro. Dessutom avsätts en betydande summa - 2,4 miljarder euro - till den andra fasen i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, däribland nödvändigt stöd till projekt inom energi (inklusive förnybar energi) och infrastruktur, samt 420 miljoner euro för att ge tillgång till bredband på landsbygden. Budgeten kommer därför att möjliggöra betydelsefull utveckling inom områdena energi, infrastruktur och teknik, samt ge nödvändigt stöd i det rådande ekonomiska klimatet.
Nuno Teixeira  
Omröstningen om EU:s budget är en årlig institutionell hållpunkt, då vi befäster vårt engagemang i gemenskapsprogrammen och lyfter fram parlamentets roll. Jag välkomnar avslutandet av den andra fasen av anslag till den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa för 2009 och 2010, eftersom ekonomisk och sysselsättningsrelaterad återhämtning är huvudfrågor för Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) på grund av den rådande krisen. Bekräftandet av det nya systemet för mikrofinansiering visar att man prioriterar målen i Lissabonstrategin och den viktiga roll som små och medelstora företag spelar när det gäller att skapa arbetstillfällen. Jag måste dock uttrycka min oro över nedskärningarna i budgetposterna för struktur- och sammanhållningsfonderna, som är avgörande för ekonomisk återhämtning och territoriell sammanhållning, särskilt i de mest avlägsna regionerna som till exempel Madeira.
Jag anser att det är av avgörande betydelse att fortsätta att göra sammanhållningspolitiken mer flexibel i syfte att öka den i dagsläget låga genomförandegraden för program som finansieras med gemenskapsmedel. Dessutom bör projekt som har strategiska syften, ger mervärde och främjar konkurrenskraft på lång sikt gynnas även i fortsättningen. Av dessa skäl röstade jag för detta betänkande, som utgör kulmen på en tekniskt komplicerad process som var svår att genomföra.
Silvia-Adriana Ţicău  
Jag röstade för det allmänna EU-budgetförslaget för verksamhetsåret 2010 med ändringar från rådet (alla avsnitt) och för ändringsskrivelserna till EU-budgetförslaget för verksamhetsåret 2010. EU-budgeten för 2010 innehåller betydande summor för de åtaganden som gjorts i och med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som till exempel elnät (1 175 miljoner euro), det europeiska havsbaserade vindkraftnätet (208 miljoner euro) och avskiljning och geologisk lagring av koldioxid (523,2 miljoner euro). Europaparlamentet har även lyckats öka de summor som avsatts för transportsäkerhet, det gemensamma företaget Sesar, åtgärder för att stödja EU-politiken inom områdena transport och passagerarrättigheter, programmet Intelligent energi - Europa, som ingår i ramprogrammet för konkurrens och innovation, samt det gemensamma företaget Clean Sky. De summor som avsatts för jordbruket omfattar dessutom en ökning på 14 miljarder euro till att främja utveckling av landsbygden och 300 miljoner euro till stöd för mjölkproducenterna, som drabbats mycket hårt av den ekonomiska krisen. På grund av den ekonomiska krisen är EU-medborgarnas största bekymmer i dag rädslan för att förlora arbetet. Jag anser att vi under 2010 bör fästa särskild uppmärksamhet vid program för utbildning av unga entreprenörer och hjälp för dem att starta egna företag.
Artur Zasada  
I dag har vi antagit en EU-budget för 2010 som uppgår till nästan 123 miljarder euro. Varje budget är ett slags kompromiss. Kanske är många av oss medvetna om dess brister, men det är värt att framhålla att den genomsnittliga EU-medborgaren gynnas av det dokument som har antagits i dag. Framför allt innebär det att EU stärker sin energisäkerhet och förlitar sig på utvecklingen av företag, i synnerhet mikroföretag. Det gläder mig att 20 miljoner euro har reserverats för EU:s strategi för Östersjöregionen. Det är visserligen så att de reserverade medlen inte kommer att frigöras förrän kommissionen lägger fram skriftliga förslag om hur de ska användas. Jag tror dock att detta kommer att ske snarast möjligt. Det gläder mig särskilt att budgeten omfattar tre projekt som är viktiga för mitt land. Jag syftar då på stödet till de särskilda olympiaderna, som kommer att hållas i Warszawa och Aten, stipendier till ungdomar från länder som ingår i programmet för den europeiska grannskapspolitiken och professuren i europeisk civilisation som inrättats till Bronisław Geremeks minne vid Europeiska högskolan i Natolin.
Diogo Feio  
EU-institutionernas öppenhet och transparenta förfaranden garanterar att civilsamhället och folkopinionen i medlemsstaterna inte bara hålls informerade utan även utgör en integrerad och upplyst del av beslutsprocesserna. Även om många människor upplever sig stå långt från EU, inte minst för att den process som ledde till Lissabonfördragets ikraftträdande var problematisk, ibland otydlig och ofta öppen för kritik, måste EU-institutionerna hålla fast vid och engagera sig helhjärtat i att göra så många handlingar som möjligt tillgängliga i god tid, för att bidra till att sluta klyftan.
Jag måste dock beklaga att parlamentets vänsterfalang i samband med fördragets ikraftträdande har använt sig av de nödvändiga förbättringarna i den rättsliga ramen för tillgång till handlingar för att på ett populistiskt sätt avvisa det faktiska behovet av diskretion inom vissa av EU:s verksamhetsområden och därmed försöka upphöja sig som öppenhetens enda förkämpar.
Sådana känsliga frågor har inget behov av ytliga och populistiska splittringar - de förtjänar att tas på allvar och behandlas med ansvarskänsla och bredast möjliga samförstånd. Jag beklagar att detta inte har varit möjligt.
Sylvie Guillaume  
Jag gav mitt fulla stöd till min kollega Michael Cashmans resolution för att uppmana kommissionen och rådet att se över reglerna om tillgång till EU-institutionernas handlingar, i enlighet med öppenhetsklausulerna i Lissabonfördraget. Denna fråga är avgörande för att garantera att våra institutioner fungerar på ett demokratiskt och ansvarsfullt sätt och detta bör bidra till att återställa EU-medborgarnas förtroende för EU.
Elisabeth Köstinger, Hella Ranner, Richard Seeber och Ernst Strasser  
Vid omröstningen torsdagen den 17 december 2009 röstade jag mot Michael Cashmans resolution om nödvändig förbättring av den rättsliga ramen för tillgång till handlingar när Lissabonfördraget (förordning (EG) nr 1049/2001) har trätt i kraft av följande skäl: Denna resolution hänvisar till fakta som inte har någonting med ämnet transparens att göra, och man efterlyser förändringar vars konsekvenser inte skulle bidra till att förbättra öppenheten på ett konstruktivt sätt.
Jag vill gärna understryka att jag är mycket positiv till insyn och allmänhetens tillgång till handlingar. Dessa viktiga syften kommer dock inte att uppnås genom att vi uppfyller Michael Cashmans krav, utan endast om vi hanterar ämnet på ett ansvarsfullt sätt, vilket sägs i den resolution som Renate Sommer, Simon Busuttil och Manfred Weber från Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) har lämnat in i denna fråga.
Véronique Mathieu  
Det är av yttersta vikt att vi gör EU:s verksamhet mer öppen och att vi ger EU-medborgarna en så bred tillgång som möjligt till EU-institutionernas handlingar för att öka deras förståelse för hur unionen fungerar. Samtidigt måste vi också vara vaksamma i den här frågan och skydda oss mot alla former av demagogi. För att EU:s verksamhet ska kunna vara effektiv måste den heliga öppenhetsprincipen beläggas med restriktioner. Risken med maximal öppenhet är att vi får ofruktsamma debatter eftersom parlamentsledamöterna kommer att dra sig för att tala öppet om känsliga frågor. Förhandlingar kräver per definition en diskret miljö. Utan detta kommer debatterna att hållas i informella miljöer, långt från de officiella mötena, och slutresultatet kommer att bli motsatsen mot det vi försökte uppnå. Därför säger jag ja till ökad öppenhet, och i samband med det välkomnar jag Lissabonfördragets ikraftträdande. Det kommer att göra dessa förändringar möjliga, men de får inte ske på bekostnad av en sund beslutsprocess inom EU.
Nuno Melo  
Lissabonfördragets ikraftträdande gör det nödvändigt att införa förbättringar av den rättsliga ramen för tillgång till handlingar. Dessa förändringar måste skydda alla EU-medborgares rättigheter. Eftersom EU är ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, enligt ingressen till stadgan om de grundläggande rättigheterna, välkomnas alla strävanden som leder till större öppenhet vad gäller tillgången till EU-institutionernas handlingar. Det är emellertid också ytterst viktigt att utvärdera i vilken utsträckning helt fri tillgång till alla handlingar skulle inverka negativt på institutionernas verksamhet. Därför måste vi hitta en balans i den här frågan.
Frédérique Ries  
Jag röstade bestämt ja till Europaparlamentets ambitiösa resolution om medborgarnas tillgång till handlingar. Det gjorde jag därför att det alltid är viktigt att påminna folk om att öppenhet är nyckeln till demokrati, därför att vägen till att få tillgång till information om EU fortfarande alltför ofta är full av fallgropar för vanliga medborgare, och för att Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december på ett betydande sätt kommer att förändra situationen. Medborgarnas rätt att få tillgång till EU-institutionernas handlingar i alla former är nu tryggad i artikel 42 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Medborgarna får dessutom se sina rättigheter utökas till att omfatta rådets rättsliga utlåtanden, medan åtagandena i gengäld utökas till att omfatta alla EU-institutioner.
Denna omröstning utgör också kronan på verket för det arbete som utförts av min partigrupp, som hela tiden har legat i framkanten i denna kamp. För nio månader sedan antog parlamentet Marco Cappatos betänkande i denna fråga och ställde krav på att rådets verksamhet skulle bli mer transparent, öppen och demokratisk. Denna institution har definitivt en moralisk skyldighet att göra sina beslut och debatter offentliga - det är ingenting annat än ett demokratiskt krav som institutionen är skyldig att uppfylla gentemot medborgarna.
Axel Voss  
Öppenhet är viktigt och blir allt viktigare i globaliseringens tidevarv. Därför stöder jag insatserna för att öka insynen på EU-nivå. Vi måste dock uppnå en balans. Den resolution som har lagts fram för oss går långt bortom den öppenhet som medborgarna kräver, och därför har jag röstat mot den. Detta resolutionsförslag misslyckas med att hitta en balans mellan nödvändig öppenhet och rimlig verksamhet på EU-nivå för administrationens och parlamentsledamöternas del. Med den nuvarande versionen är det inte längre möjligt att garantera sekretess för det skrivna ordet, medborgarna kan inte längre garanteras anonymitet när de ställer frågor, dataskyddet ifrågasätts och konsekvenserna för vår säkerhet och för Europeiska centralbankens finansmarknadspolitik kan inte förutses. Dessutom skulle den byråkratiska bördan för administrationen och parlamentsledamöterna bli fullständigt orimlig i förhållande till dess syfte.
Louis Grech  
Den maltesiska delegationen i S&D-gruppen kommer att rösta för det resolutionsförslag om subsidiaritetsprincipen som lagts fram av Mario Mauro, Simon Busuttil och Manfred Weber. Vi anser dock att ett bredare samförstånd och en större majoritet för förslaget skulle ge ett starkare budskap till EU. Därför vore det gynnsammare att stödja förslaget om uppskjutande - inom en fastställd tidsfrist - eftersom detta ökar möjligheterna att nå ett bredare samförstånd.
Jean-Luc Mélenchon  
Alla europeiska institutioner, både de nationella och de som tillhör unionen, har en plikt att företräda det europeiska folket i dess helhet, utan åtskillnader. Sekularism är den enda princip som gör det möjligt för institutionerna att ge medborgarna tillgång till allmännyttiga tjänster oavsett trosinriktning. Denna princip är vårt gemensamma filosofiska arv och tryggar den princip om inbördes fred som EU grundas på.
Därför är det av avgörande betydelse att Italien rättar sig efter den dom i målet Lautsi mot Italien som utfärdades av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Som domstolen påpekade måste religiösa symboler förbjudas i alla offentliga byggnader inom EU. Det är sannerligen på tiden att de krucifix som tvångsinfördes i klassrummen under Mussolinis styre nu rensas bort från skolmiljön.
Edward Scicluna  
Den maltesiska delegationen i S&D-gruppen kommer att rösta för det resolutionsförslag om subsidiaritetsprincipen som lagts fram av Mario Mauro, Simon Busuttil och Manfred Weber. Vi anser dock att ett bredare samförstånd och en större majoritet för förslaget skulle ge ett starkare budskap till EU. Därför vore det gynnsammare att stödja förslaget om uppskjutande - inom en fastställd tidsfrist - eftersom detta ökar möjligheterna att nå ett bredare samförstånd.
Diogo Feio  
Vitryssland har med rätta tilldelats det föga smickrande öknamnet ”Europas sista sovjetrepublik”. Trots de framsteg som gjorts inom vissa aspekter av landets politiska, sociala och ekonomiska liv står det klart att ingen av de reformer som genomförts där räcker till för att den beklagansvärda beskrivningen ska förtjäna att avskaffas.
I Vitryssland finns inga fria val, ingen yttrande-, förenings- eller demonstrationsfrihet, och förtrycket från myndigheternas sida ökar.
Det finns nu en risk för att EU lockas att följa en undfallande linje gentemot denna diktatur, precis som man gjorde med Kuba. Jag anser att det vore fel att göra så och att inte klargöra att värden som demokrati och frihet inte bara är icke-förhandlingsbara utan också är ovillkorligen förenade med alla avtal som ingås med Vitryssland. EU måste därför bibehålla och stärka sina kontakter med den demokratiska oppositionen i Vitryssland för att hålla modet uppe hos de personer som fick parlamentets Sacharovpris för sin kamp för att demokratisera landet.
Nuno Melo  
EU kan inte vara ett område som enbart engagerar sig i vad som pågår i medlemsländerna. Det måste också vara en drivkraft för demokratiseringen av de länder som har uppstått sedan före detta Sovjetunionens fall. Alla åtgärder som syftar till att förbättra villkoren i dessa länder är mycket viktiga. Detta är bakgrunden till andan i detta resolutionsförslag, där man efterlyser åtgärder för att stödja Vitryssland, något som måste åtföljas av tydliga tecken på demokratiska reformer i landet samt respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Vitrysslands deltagande i det östliga partnerskapet är ett viktigt steg i rätt riktning, men det finns fortfarande många aspekter som behöver förbättras med avseende på frihet och säkerhet i Vitryssland.
Andreas Mölzer  
Jag röstade för den gemensamma resolutionen om Vitryssland eftersom den ger en balanserad framställning av situationen och lyfter fram både de positiva aspekterna och de framsteg som gjorts samt det demokratiska underskottet på många områden. Utifrån mitt perspektiv är det särskilt viktigt att se till att regeringen i Vitryssland så snart som möjligt garanterar yttrande-, förenings- och mötesfrihet, vilket skulle göra det möjligt för oppositionspartier att verka på ett effektivt sätt.
Wojciech Michał Olejniczak  
Resolutionen om Vitryssland är en viktig signal från Europeiska unionen och från Europa. Vi bör visa både den demokratiska oppositionen och de vitryska myndigheterna, och inte endast genom sådana resolutioner, att vi inte samtycker till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förbudet mot att registrera politiska partier, icke-statliga organisationer och oberoende medier.
Europaparlamentet kan inte samtycka till användningen av dödsstraff, och Vitryssland är det enda landet i Europa som tillämpar detta slags straff. Vi kan inte lätta på sanktionerna mot Vitryssland om det inte sker några märkbara framsteg i riktning mot en demokratisering av landet. Europeiska unionen får inte blunda för de upprörande begränsningarna av yttrandefriheten, respekten för de mänskliga och medborgerliga rättigheterna och av icke-statliga organisationer. Europaparlamentet, som består av ledamöter från 27 medlemsstater, är ett uttryck för demokrati och samarbete.
De enda åtgärder som vi kan och kommer att stödja är demokratiska åtgärder eftersom de utgör grundvalen för Europeiska unionen. Vi kan från vår sida inte samtycka till några andra åtgärder. Jag hoppas att resolutionen om Vitryssland är ett av många mått och steg som vi kommer att vidta. Vitryssarna, och hela Europa, förväntar sig det av oss.
Justas Vincas Paleckis  
skriftlig. - (LT) Jag röstade för resolutionen om Vitryssland med viss tvekan eftersom dokument om Vitryssland antas alltför ofta i Europaparlamentet och således förlorar i värde. Men samtidigt som man i denna resolution upprätthåller en kritisk ton mot regimen i Minsk accentuerar den å andra sidan tydligare än de tidigare vissa positiva förändringar i förbindelserna mellan EU och Vitryssland. För att det ska ske en grundläggande förbättring av förbindelserna mellan Europeiska unionen, dess medlemsstater och Vitryssland måste Vitryssland gå mot reformer och demokratisering. En sådan vändning skulle underlätta utvecklingen av många slags band till denna stat. I Litauen har 39 städer och regioner ett fruktbart samarbete med vitryska städer och regioner, utbyter erfarenheter och deltar i gemensamma projekt. Jag röstade också ja till denna resolution eftersom man uppmanar EU att ägna mer uppmärksamhet åt konkreta projekt som sammanfaller med partnerländernas intressen. I resolutionen gratulerar vi Vitryssland, Ukraina och Litauen, som var de första staterna som lade fram trilaterala projekt för kommissionen och EU-medlemsstater om programmet för östligt partnerskap. Det är en lista med konkreta projekt inom områdena gränskontroll, transporter, transitering, kulturarvet och det historiska arvet och social trygghet och energitrygghet.
Anne Delvaux  
Jag välkomnar omröstningen om denna resolution. Trots Goma-konferensen om fred, säkerhet och utveckling och trots att ett avtal om eldupphör ingicks i januari 2008 fortsätter i dag häftiga strider i östra Demokratiska republiken Kongo som för med sig de värsta tänkbara grymheter som har begåtts mot civilbefolkningen, särskilt mot kvinnor, barn och äldre. Detta sexuella våld håller på att bli utbrett och förövas i dag inte endast av de stridande parterna utan även av civila. Vi måste snabbt göra allt vi kan för att garantera skyddet av befolkningarna i en tid då det antal Monuc-soldater som finns på plats gör att de inte alltid är möjligt att stävja det tilltagande våldet. De kongolesiska myndigheterna har nyligen visat sin beslutsamhet att sätta stopp för straffriheten. Men denna nolltoleranspolitik ska inte bara vara ambitiös - var och en som begår dessa grymheter måste undantagslöst svara för sina handlingar - utan måste också tillämpas i praktiken. Som ledamöter Europarlamentet har vi en skyldighet att påpeka behovet av att respektera dessa internationella åtaganden, såsom mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, så att kvinnors värdighet och oräkneliga kongolesiska barns oskuld skyddas.
Diogo Feio  
Ända sedan Mobutu Sese Sekos usurpatoriska regim föll har Demokratiska republiken Kongo (tidigare Belgiska Kongo och Zaire) drabbats av oroligheter och det brutalaste våld som redan har lett till miljontals döda.
Den östra delen av landet har lidit särskilt svårt av detta gissel, som inte känner några gränser och har fått en betydligt mer etnisk än nationell prägel. De värsta grymheterna återkommer i en sådan takt att det är omöjligt att hålla sig à jour med dem, och världssamfundet, särskilt FN-styrkorna, har inte haft förmåga att ta itu med dem trots alla de civila och militära insatser som hittills har gjorts.
Att en del afrikanska länder verkar vara omöjliga att regera och att centralregeringar har tappat kontrollen över delar av sina territorier är tyvärr företeelser som vi alltjämt måste få bukt med. De står ofta i samband med det olagliga utnyttjandet och skövlandet av råvaror av upproriska styrkor eller av reguljära trupper och deras ledare. Även om dessa företeelser har sitt ursprung i den europeiska avkoloniseringen och det sätt som gränserna drogs upp på, så kan det inte befria afrikanska ledare och beslutsfattare från deras skyldigheter eller befria oss från att uppmana civilsamhället i dessa länder att ta beslutsam kontroll över sina egna öden.
Sylvie Guillaume  
Jag röstade för resolutionen som fördömer det allvarliga etniska våld som Kongo nyligen har drabbats av och som har lett till tvångsförflyttning av nästan 44 000 nödställda och fullständigt utblottade människor. Jag är särskilt orolig över problemet med sexuellt våld som används som ett vapen i krig. Detta är ett oacceptabelt brott som inte får passera ostraffat och som Europeiska unionen måste ta ställning mot. Vi måste verkligen se till att de inom den kongolesiska armén som är ansvariga för dessa kränkningar av de mänskliga rättigheterna dras inför rätta.
Nuno Melo  
Europeiska unionen kan inte hålla sig utanför de olika väpnade konflikter som i viss mån förekommer i hela världen. Våldet i Demokratiska republiken Kongo är en konflikt som har pågått i många år och som har medfört att miljontals människors har dött, tvångsförflyttats eller förlorat sina hem. Det är därför mycket viktigt att uppmana alla parter i denna konflikt att upphöra med fientligheterna så att människorna i dessa regioner åter kan leva i fred. Det är nödvändigt att vi fortsätter att stödja Förenta nationernas uppdrag på plats så att lidandet för hela befolkningen lindras, särskilt för äldre, kvinnor och barn.
Willy Meyer  
Den väpnade konflikten i området kan endast lösas på politisk väg. Alla ingripanden av angränsande och andra länder måste därför upphöra. Det krävs en diplomatisk lösning som förhandlats fram mellan parterna för att få ett slut på konflikten i Demokratiska republiken Kongo. En sådan lösning måste stå helt i överensstämmelse med FN-stadgan och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.
Förenta nationernas säkerhetsråd bör se över mandatet för Monuc. Mandatet enligt kapitel VII bör avskaffas för att undvika att de kongolesiska väpnade styrkorna stärks och på så sätt äventyrar FN:s fredsbevarande uppdrag. Vi kräver att uppdragen Eupol och Eusec i Demokratiska republiken Kongo avslutas. Dessa uppdrag har bidragit negativt till upptrappningen av våldet och lett till att situationen i landet har försämrats eftersom de har låtit utbilda säkerhetsstyrkor som har övergått till att begå brott mot sin egen civilbefolkning.
Förenta nationernas resolutioner om ett vapenembargo mot Kongo måste fullföljas. Vi vill påpeka att flera EU-medlemsstater bryter mot detta embargo. Den gemensamma resolution som lagts fram av de andra politiska grupperna hänvisar inte till dessa grundläggande punkter och därför röstade jag mot den.
Andreas Mölzer  
Detta gemensamma resolutionsförslag om Demokratiska republiken Kongo speglar den komplicerade situationen i detta afrikanska land. Trots alla de mänskliga resurser och allt det bistånd som världssamfundet har tillhandahållit har det hittills inte varit möjligt att skapa fred och stabilitet i området. Tvärtom anklagas FN-soldater för att ta parti och bidra till att eskalera situationen ytterligare. Det är viktigt att den här frågan får en lösning.
Den stora kostnaden på över 7 miljarder euro för FN-uppdraget, inklusive humanitärt bistånd, kan bara motiveras om det tydligt framgår exakt hur medlen har använts. Eftersom det inte uttryckligen krävs i resolutionen att detta klargörs har jag lagt ned min röst.
Bart Staes  
De massakrer, brott mot mänskligheten, den rekrytering av barnsoldater och det sexuella våld mot kvinnor och flickor som äger rum i Demokratiska republiken Kongo kan inte lämna oss oberörda. Ytterligare insatser krävs för att sätta stopp för utländska väpnade styrkors aktiviteter i östra Kongo. Världssamfundet kan inte bara hjälplöst titta på. Det måste se till att avtalen från mars 2009 om eldupphör respekteras fullständigt och på heder och ära. Två färska rapporter från FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna visar att den humanitära situationen håller på att förvärras avsevärt.
FN-uppdraget Monuc har en viktig roll, men dess mandat och insatsregler måste genomföras med beslutsamhet och på permanent basis för att mer effektivt garantera befolkningens säkerhet. Monucs närvaro förblir nödvändig. Alla ansträngningar måste göras för att Monuc ska kunna genomföra sitt uppdrag till fullo för att skydda dem som är hotade. Rådet måste spela en ledande roll och se till att Förenta nationernas säkerhetsråd stöder Monuc genom att stärka dess operativa kapacitet och föreskriva en bättre definition av prioriteringarna, av vilka det för närvarande finns 41.
