EIB:s årsrapport för 2009 (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av George Sabin Cutaş, för utskottet för ekonomi och valutafrågor, om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009 (2010/2248/INI).
George Sabin Cutaş
föredragande. - (RO) Herr talman! Framläggandet av detta betänkande om Europeiska investeringsbankens verksamhet är en del av ett årligt utövande av demokratiskt ansvar som faller under det ansvar som Europeiska investeringsbanken (EIB) har gentemot Europaparlamentet.
Även om denna uppgift utförs regelbundet får den inte bagatelliseras, eftersom den inbegriper rekommendationer om frågor som är viktiga för EU:s framtid. Så snart som Lissabonfördraget trätt i kraft i december 2009 blev EIB ett instrument som skulle stödja EU:s externa politik, samtidigt som banken skulle agera som en viktig partner när det gällde att driva på unionens ekonomi.
Jag skulle vilja tacka mina kolleger för de förbättringar av betänkandet som de har gjort. Jag skulle också vilja tacka bankens hela personalstyrka för deras utmärkta samarbete, särskilt ordförande Philippe Maystadt och vice ordförande Matthias Kolatz-Ahnen.
Vi eftersträvar alla en metod för att förena medlemsstaternas växande skulder och underskott med de ekonomiska mål som fastställts i till exempel EU-strategin för 2020, något som kräver större investeringar i utbildning, hälsovärd, teknik, hållbar teknik och infrastruktur. Jag anser att lösningen på detta problem är europeisk, och att Europeiska investeringsbanken har en viktig roll att spela i sammanhanget.
Jag vill lägga fram två talande exempel på hur Europeiska investeringsbanken har stimulerat och kommer att fortsätta stimulera den europeiska ekonomin. För det första är det lån till små och medelstora företag och sedan projektobligationer. Vi får inte glömma att 99 procent av EU-företagen är små och medelstora företag. Att investera i små och medelstora företag är detsamma som att ge ett betydande bidrag till verksamhet som äger rum i EU på områdena nyskapande, forskning och utveckling. EIB erbjuder små och medelstora företag finansiering som överstiger dess årliga målbelopp på 7,5 miljarder euro under 2009 och 2010.
År 2010 inrättades också det europeiska instrumentet för mikrokrediter, som samlar stöd som uppgår till 200 miljoner euro, som anslås till de som behöver mikrokrediter. Men vi noterar att svårigheterna kvarstår vid den punkt där företagarna får tillgång till medlen.
Jag anser att vi måste förbättra öppenheten i de förfaranden som används för att välja ut bankens finansiella mellanhänder och bevilja dem lån. Det är också Europeiska investeringsbankens skyldighet att erbjuda tekniskt stöd och samfinansiera konvergensregionerna för att göra det möjligt för dem att ta upp de medel som finns tillgängliga för dem till en högre räntesats.
Ett annat ämne som jag vill ta upp är projektobligationer. Har vi rätt att hysa så stora förhoppningar om detta finansiella instrument? Det tror jag att vi har. Syftet med instrumentet är att öka kreditvärdigheten för de obligationer som utfärdas av företag, genom att dra till sig privata investeringar, som ska komplettera inhemska investeringar och investeringar som görs genom sammanhållningsfonderna. Tack vare denna multiplikatoreffekt kommer företagen att få mer pengar till att genomföra infrastrukturprojekt på områdena transport, energi, it och hållbar utveckling. Det är viktigt att fokusera på vissa nyckelprojekt, som till exempel hållbar utveckling, infrastruktur på väg och järnväg, och förbinda hamnar med europeiska marknader och de marknader som kommer att tillåta energioberoende, som gasledningsprojektet Nabucco eller sammanlänkningen mellan Turkiet, Grekland och Italien (ITGI).
Eftersom vi diskuterar möjliga lösningar för att komma ur finanskrisen i dag leder detta oss fram till frågan om insyn och skatteparadis. Den bristande öppenheten hos finansiella mellanhänder har särskilt visat sig i form av skattefusk och bedrägeri och har bidragit till den svåra situation som vi nu står inför.
Det är EIB:s uppgift, som en europeisk bank, att inte bli inblandad i operationer som genomförs via icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, som olika internationella organ för tillfället identifierat. Samtidigt är dessa listor fortfarande inte tillräckligt omfattande. EIB kan dra sitt strå till stacken på detta område genom att göra ordentliga bedömningar och offentliggöra sina resultat regelbundet.
Sist med inte minst skulle jag vilja nämna den roll som banken spelar utanför EU, i länder som är på väg att ansluta sig till EU och i de länder som faller inom områdena samarbete och utvecklingspolitik. I dessa länder stöder Europeiska investeringsbanken EU:s utrikespolitiska mål. Av denna anledning anser jag att vi både måste utse mer specialiserad personal på detta område och se till att lokala aktörer deltar i högre grad i projektet.
Det ska bli ett nöje att lyssna på era åsikter. Jag kommer att återta ordet mot debattens slut.
Philippe Maystadt
Herr talman, mina damer och herrar! För det första vill jag tacka er för att åter ha bjudit in mig till att delta i debatten om ert betänkande om Europeiska investeringsbankens verksamhet - detta börjar bli en verklig tradition.
Jag skulle framför allt vilja tacka er föredragande George Sabin Cutaş. Han var förståndig nog att inte bara se tillbaka på olika ärenden, utan han gav också riktlinjer för framtiden. Detta är i grund och botten det som jag skulle vilja tala med er om, om ni tillåter. Ni nämnde att vår styrelse har utarbetat en tredelad strategi i förhållande till Europeiska investeringsbankens arbete under de närmaste åren. Vi vill utveckla vårt arbete på tre områden: genomförandet av Europa 2020-strategin, kampen mot klimatförändringar och stödet för EU:s utrikespolitik.
När medlemsstaterna ställdes inför finanskrisen, och sedan den ekonomiska krisen, som bröt ut 2008, kom de med en kortsiktig lösning: de olika nationella planerna, som ursprungligen var avsedda att hålla bankerna flytande och sedan att stimulera en ekonomisk återhämtning. Som ni vet fick dessa nationella planer stöd i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som antogs av rådet i december 2008. EIB gjorde sin del och ökade sin utlåningvolym från 48 miljarder euro 2007 till 79 miljarder euro 2009, och genom att leda in detta tillskott i realekonomin mot de områden som rådet beskriver som prioriterade, särskilt utlåning till små och medelstora företag, något som föredraganden just betonade.
Men efter detta kortsiktiga svar, som gav oss möjlighet att undvika ett värsta tänkbara scenario, behöver vi nu ett långsiktigt svar. Det är här som Europa 2020-strategin kommer in, och den avgörande delen av denna strategi är en ökad sysselsättningsgrad och produktivitet. Detta måste baseras på det som ofta kallas kunskapstriangeln: utbildning, forskning och innovation. EIB är redo att ge ett viktigt bidra till genomförandet av denna strategi. År 2010 tillhandahöll banken mer än 4 miljarder euro till finansiering av utbildningsprojekt och mer än 7 miljarder euro för projekt inom områdena forskning, utveckling och innovation.
EIB har för avsikt att öka sin finansiering på dessa områden, och banken planerar därför att tillsammans med kommissionen genomföra gemensamma finansieringsinstrument enligt modellen finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) för forskning, eftersom instrument av detta slag har en hävstångsverkan på EU:s budget. Med samma anslagna belopp kan EU:s budget bära en mycket större investeringsvolym, och samtidigt avhjälper dessa gemensamma instrument den kapitalrestriktion som vilar på EIB. Detta innebär att EIB kan öka sin utlåningsverksamhet med samma kapitalbelopp.
Jag nämnde RSFF, finansieringsfaciliteten med riskdelning för forskning. Det är ett bra exempel. I slutet av 2010, med ett budgetbidrag på omkring 390 miljoner euro och en kapitalfördelning från EIB på omkring 700 miljoner euro, kunde vi faktiskt låna ut mer än 6 miljarder euro, som finansierar mer än 16 miljarder euro av investeringar i forskning. Ni kan därför se de två typer av hävstångsverkan som ett sådant instrument ger, och för oss är det tydligt att EIB:s bidrag till Europa 2020-strategin kommer att bli ännu effektivare, för vi kommer att kunna förlita oss på ett pragmatiskt samarbete med kommissionen och med andra finansinstitut.
Det andra området: kampen mot klimatförändringar och dess ibland tragiska effekter. Detta har blivit en prioritet för EU, och därmed för EIB. Kärnkraftsolyckan i Fukushima och de frågor som den väckte stärker ytterligare behovet av enorma investeringar i energibesparing, förnybara energikällor och ny energiteknik.
År 2010 ökade EIB sina lån till projekt som direkt bidrar till att minska volymen växthusgasutsläpp till närmare 20 miljarder euro, eller närmare 30 procent av den sammanlagda utlåningen. Lånen till projekt för förnybar energi utgjorde 6,2 miljarder euro av vår sammanlagda utlåning, och användes huvudsakligen till vind- och solkraftsprojekt. Lånen till projekt som syftar till förbättra energieffektiviteten ökade till 2,3 miljarder euro under 2010. De kommer att öka ytterligare under de närmaste åren, eftersom det finns oerhörda möjligheter att spara energi, särskilt i offentliga byggnader och bostäder i många euroepiska städer och tätbebyggda områden. När det gäller investeringar till att utveckla stadstrafik, och följaktligen för att minska föroreningar från enskilda transportmedel, gav EIB 7,9 miljarder euro i lån 2010.
Vi kommer därför att fortsätta denna insats. Vi kommer att fortsätta stödja energibesparing, energieffektivitet och förnybara energikällor, och vi går också i spetsen för utvecklingen av en metod - en metod som oundvikligen blir komplex, på grund av de tekniska svårigheterna - för att mer noggrant utvärdera koldioxidavtryck från alla de projekt som vi finansierar. Denna särskilda insats är ett bevis på vår vilja att göra kampen mot klimatförändringarna till en viktig prioritering.
Slutligen, och som avslutning, det tredje området: inget maktcentrum kan förvänta sig att driva en utrikespolitik utan finansiellt stöd. Kina har lärt sig detta. Landet intervenerar finansiellt över hela världen för att stödja sina utrikespolitiska mål. Om EU verkligen vill utveckla en utrikespolitik med visst inflytande i världen, så måste även unionen ha ett finansiellt vapen. Om EU önskar kan EIB vara det vapnet. Detta är en av slutsatserna i Camdussusrapporten om EIB:s externa mandat. Det kvarstår att se om medlemsstaterna, som också är aktieägare i EIB, kommer att följa denna rekommendation och fatta ett tydligt beslut när de ska utarbeta budgetramen för perioden 2014-2020.
Detta var en översikt över EIB:s tredelade strategi för de kommande åren.
Maroš Šefčovič
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Först skulle jag vilja tacka vår föredragande George Sabin Cutaş för hans alldeles utmärkta betänkande. Jag skulle också vilja välkomna Philippe Maystadt till detta plenarsammanträde, eftersom det är mycket viktigt att kommissionen också gratulerar honom och EIB för hans oavbrutna kraftfulla respons på effekten av den globala finanskrisen.
EIB:s stöd var oumbärligt. EIB hjälpte oss att ta itu med bristen på krediter på marknaden, och detta var avgörande, inte bara för EU:s medlemsstater, utan också för våra partner runt om i världen. EIB hade möjlighet att öka sin utlåningsverksamhet markant och samtidigt målinrikta ökningen mot de nyckelområden som främjar tillväxt.
Kommissionen delar parlamentets mening att stödet till EU:s sammanhållningspolitik och en övergång till en mer koldioxidsnål ekonomi är centrala mål för EIB. Följaktligen gick kommissionen samman med EIB-gruppen för att stödja konvergenssystem med de gemensamma finansiella instrument som vi mycket väl känner till - Jaspers, Jeremie och det nytillkomna Elena - i kampen mot klimatförändringarna. Dessutom välkomnar vi den ökade utlåningsvolymen till små och medelstora företag, och vi instämmer i er uppmaning att vidta fler kvalitativa åtgärder för att öka mervärdet och öppenheten i EIB-gruppens insatser på detta område.
Mot bakgrund av detta tycks det krävas en bedömning av den optimala arbetsfördelningen mellan EIB och Europeiska investeringsfonden (EIF). EIB:s enorma insatser sätter fokus på vikten av att optimera användningen av EIB:s kapital. Det centrala är att finna rätt balans mellan högre volymer och högriskverksamhet, som konsumerar mer kapital men ger mervärde till EIB-gruppens insats.
Jag skulle vilja säga några ord om finansieringsorgan. Vi anser att användningen av nyskapande finansieringsorgan, tillsammans med de centrala finansinstituten, som EIB, borde utvidgas. Instrument som utnyttjar omedelbara lån, eget kapital och garanterar bistånd maximerar effekterna av EU:s budget genom att locka till sig ytterligare medel från tredjeparter. Dessutom skulle en ökad användning av gemensamma finansiella instrument och riskdelning med EU:s budget kunna leda till att kapital frigörs, varvid bankens egna resurser får en bättre hävstångseffekt och dess räckvidd ökar. När allt kommer omkring innebär detta fler projekt till stöd för en Europa 2020-strategi och bättre stöd för dess mål och ambitioner.
Initiativet att finansiera projekt genom obligationer inom ramen för Europa 2020-strategin, som för närvarande är föremål för ett offentligt samråd, är ett mycket bra exempel. Europa 2020-strategin kräver att storskaliga gränsöverskridande investeringar ska stödja flaggskeppsåtgärderna inom ramen för Europa 2020-strategin och utveckla smarta, uppgraderade och helt sammanlänkade infrastrukturnät. Initiativet att finansiera EU-projekt med obligationer skulle främja en finansiering av särskilda projekt på området transport, energi och kommunikationsinfrastruktur, och eventuellt också i andra sektorer som kan bidra till att skapa riktlinjer för hållbar framtida tillväxt och sysselsättning. Det gläder mig att se att ni stöder detta initiativ i ert betänkande.
Mot bakgrund av utarbetandet av kommissionens förslag om nästa fleråriga budgetram gör kommissionen en strategisk betraktelse och analys för att se till att det nya instrumentet används på ett optimerat sätt, i samtal med EIB och andra finansinstitut, för att dra nytta av deras finansiella expertis och erfarenhet av marknaden.
För att avsluta skulle jag vilja framföra några synpunkter om EIB:s externa verksamhet. När det gäller EIB:s finansieringsverksamhet utanför EU stöder kommissionen de höjda tak som parlamentet föreslog vid halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat, särskilt höjningen på 1 miljard euro till Medelhavsområdet. Vi vet hur viktigt detta är i dag. Det är grundläggande för att EIB ska kunna fortsätta göra insatser på en hållbar nivå och stödja våra partnerländers demokratiska förvandling. På samma sätt upprepar vi också vikten av att EIB ska återanvända återflöden från tidigare investeringar i Medelhavsområdet för att göra riskkapitalinvesteringar i små och medelstora privatföretag i regionen. Dessutom stöder vi en progressiv förstärkning av EIB:s utvecklingskapacitet, eftersom dessa nya behov skulle kräva en gradvis ökning av antalet anställda som är specialiserade i utvecklingsaspekter.
I linje med kommissionens förslag till följd av halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat, kommer kommissionen att upprätta en grupp som ska studera en möjlig utveckling av EU:s plattform för samarbete och utveckling. Målet är att optimera mekanismernas funktion, förena bidrag och lån genom att engagera kommissionen, EIB och andra multilaterala och bilaterala institutioner. Upprättandet av en sådan plattform skulle bidra till att skapa synergier och främja samarbete mellan EIB och andra finansinstitut. I detta sammanhang skulle jag vilja nämna att samförståndsavtalet mellan kommissionen, EIB och EBRD undertecknades i början av mars.
Jean-Pierre Audy
föredragande för yttrandet från budgetkontrollutskottet. - (FR) Herr talman, herr kommissionsledamot! Philippe Maystadt, jag skulle vilja välkomna den uppmärksamhet du visar ledamöterna, för som ordförande för en mellanstatlig bank är du inte tvungen att göra det. Vi uppskattar det. I mitt anförande kommer jag att ta upp säkerhet och överföringen av Europeiska investeringsbankens behörighet till unionen.
När det gäller säkerhet sade du, Philippe Maystadt, att du vill vara kraften bakom EU och utgöra dess finansiella vapen. Ja, men med kreditbetyget AAA. Dessutom har vi i budgetkontrollutskottet i flera år sagt att banken borde undergå en tillsynskontroll. Vi föreslår att denna tillsyn ska utföras av antingen Europeiska centralbanken eller, på frivillig basis, av Europeiska investeringsbanken, av nya Europeiska bankmyndigheten, med eller utan medverkan av en eller flera tillsynsmyndigheter, och vi uppmanar dig, herr kommissionsledamot, att lägga fram förslag.
Jag ska avsluta genom att nämna vårt förslag att EU ska bli medlem i Europeiska investeringsbanken, så att detta mellanstatliga instrument gradvis kan bli ett unionsinstrument.
Danuta Maria Hübner
för PPE-gruppen. - (EN) Herr talman! Liksom ordförande Philippe Maystadt skulle jag vilja tala om framtiden, och jag skulle vilja ta upp tre punkter. För det första, det som EU behöver är tillväxt och omstrukturering, och detta innebär investeringar och finansiering av investeringar.
Den berättigade frågan i dag är var denna finansiering kan komma från. Det viktiga i svaret på denna fråga finns hos Europeiska investeringsbanken (EIB) och dess grupp av institutioner. Jag anser också att det är viktigt att komma ihåg att under de kommande åren kommer vi att uppleva en enorm global konkurrens om finansiering. Vi kommer att ha nationella budgetar som genomsyras av fler nedskärningar. Vi kommer också att ha en banksektor full av osäkerhet när den återupptar sin normala finansieringsverksamhet, och vi kommer naturligtvis att ha en europeisk budget som, som vanligt, kommer att förbli alltför begränsad för att vara effektiv och kunna lösa våra problem. Så EIB kommer absolut att vara oumbärlig.
Thijs Berman
för S&D-gruppen. - (NL) Herr talman! Jag vill gratulera min kollega, George Sabin Cutaş, till hans utmärkta betänkande om EIB:s årsrapport för 2009. Jag vill även gratulera till den översikt som han har gett oss här.
Jag skulle emellertid vilja kommentera en viss aspekt, nämligen förbindelsen mellan rådet och parlamentet. Europaparlamentet är medlagstiftare för Europeiska investeringsbankens externa mandat, för bankens sammanlagda verksamhet utanför EU, i grannländer och i utvecklingsländer. Rådet verkar dock ha riktiga svårigheter med att ta parlamentets förslag om en granskning av det externa mandatet på allvar. Till min förvåning gör rådet det till en vana att kyligt avfärda alla typer av nya förslag som parlamentet lägger fram som ”oacceptabla”.
Jag talar i synnerhet om förslaget att EIB aktivt ska delta i åtgärder för att ta itu med klimatförändringar och om att EIB ska få en större roll inom mikrofinansiering. Är dessa förslag ”oacceptabla”? Är det rådets uppgift att definiera den ämnessfär som Europaparlamentets diskussioner får röra sig inom? Nej, Europaparlamentet och rådet är jämställda medlagstiftare, och bör, tillsammans och i nära kontakt med kommissionen, gemensamt fastställa de regler som ska styra EIB:s externa mandat. Detta kräver samråd, gemensamma överläggningar, kompromisser och en öppen inställning från de båda lagstiftarnas sida. Det är då meningslöst och kontraproduktivt att använda ordet ”oacceptabelt” för att beskriva förslag som en stor majoritet av Europaparlamentet anser viktiga. Det som är oacceptabelt är rådets verklighetsfrämmande inställning, om ni frågar mig. Det faktum att ingen från rådet närvarar här är absurt och åskådliggör deras bristande hänsyn till sakförhållanden.
EIB är ett grundläggande redskap för EU:s externa mandat runt om i världen. En offentlig bank, en bank som kan bidra till ekonomisk tillväxt och förbättra infrastruktur med lån, är oumbärlig för våra grannländers utveckling. Detsamma gäller våra förbindelser med utvecklingländer. Även i det fallet är en offentlig bank livsnödvändig. En sådan bank måste beakta Lissabonfördraget och dess mål. Fattigdomsbekämpningen är ett sådant mål. Europaparlamentet vill att bankens roll ska fastställas tydligt i dess externa mandat. Jag förväntar mig en öppen och konstruktiv attityd från rådets sida, som kommer att göra det möjligt för oss att nå detta förtydligande tillsammans.
Sylvie Goulard
Herr talman, herr Maystadt! Jag skulle vilja framhålla en punkt.
När vi började arbetet med detta betänkande fanns det redan ett uppenbart behov av långsiktiga investeringar, på grund av det som hade inträffat i EU. Krisen visade att vårt arbete var för kortsiktigt, som Tommaso Padoa-Schioppa skulle ha sagt. Vi behöver genuint långsiktiga investeringar, och er institution spelar en viktig roll.
Allt som har hänt den senaste tiden - jag tänker särskilt på södra Medelhavsområdet och insikten om ett antal svårigheter när det gäller våra energival - ger så mycket större anledning att uppmuntra er i ert arbete och stödja er. Det kommer alltid att finnas ledamöter i denna kammare som stöder ert arbete. Jag instämmer dock i det som Jean-Pierre Audy sade: det är också mycket viktigt att vi rör oss mot en ökad övervakning, såsom vi har gjort i fallet med ett antal institutioner.
Med detta menar jag att, även om jag personligen är för projekt som finansieras med obligationer och många av de idéer som cirkulerar för tillfället, är jag mycket angelägen om att se till att vi inte rusar in i lösningen med offentlig-privata partnerskap utan att närmare granska deras struktur och vad de i sista hand kommer att kosta skattebetalarna och alla dem som omfattas av dem. Jag anser att de skulle kunna vara ett mycket användbart redskap, men de finns också befintliga fonder i EU för tillfället - jag tänker på Margueritefonden och arbetet vid depositionskassorna med att ta gränsöverskridande initiativ - och jag ville därför främja mer långsiktiga investeringar och övervaka att de är lämpliga för vårt gemensamma mål. Jag anser att vi inte ska förvänta oss mindre.
Vi stöder er under alla omständigheter, och vi skulle önska att den senaste tidens alla händelser uppmuntrar till en mer långtgående och bredare debatt.
Pascal Canfin
Herr talman, herr Maystadt, herr kommissionsledamot! Som du känner till är gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen traditionellt sett mycket fäst vid EIB. Vi anser att det är ett oerhört viktigt statligt politiskt instrument, och det är för att vi är mycket fästa vid banken som vi också kräver mycket av den - dessa två går hand i hand.
Vår bild av EIB är att det, i slutändan, är en bank med egna befogenheter, och som sådan är den föremål för bankrestriktioner som måste beaktas. Flera av mina kolleger har med rätta hänvisat till att EIB kanske borde ta hänsyn till nya begränsningar som är förbundna med banksektorn. Samtidigt är den i sanning en ovanlig bank, för den finansieras faktiskt med skattebetalarnas pengar. Den finns också där för att göra det som ingen annan gör, och anta regler som sträcker sig bortom det som privatsektorn kan göra.
Jag skulle vilja betona en eller två punkter, där jag anser att EIB skulle kunna bättra sig, även om det har gjorts framsteg under de senaste månaderna. Den första punkten gäller frågan om skatteparadis. Detta är en oerhört viktig kamp, inte bara för oss, utan även, tror jag, för en stor majoritet av mina kolleger i parlamentet. Krisen visar att skatteparadis grumlar, underminerar och försvagar hela finanssystemet och världsekonomin.
Därför stöder majoriteten av ledamöterna idén i detta betänkande att man bör säkerställa en ännu högre öppenhet när det gäller lån som beviljas företag och som passerar genom skatteparadisen. Jag anser att denna praxis ska stoppas. Jag är väl medveten om att man har genomfört operativa begränsningar, men det finns ett politiskt perspektiv här, och det innebär att om man är kraften bakom EU måste man utkämpa strider. Om man utkämpar strider, då menar jag att striden mot skatteparadis borde vara en av dem.
Vad oss anbelangar skulle vi naturligtvis vilja gå längre. Med andra ord skulle vi vilja att man ställde villkor på EIB-lån för företag som inte är en del av den totala värdekedjan i skatteparadisen och som, om inte annat, står med på OECD:s svarta lista, som för närvarande är under revidering.
Den andra punkten som vi vill ta upp är frågan om övervakning och styrning. Sylvie Goulard talade just om detta. Jag anser att vi bör erbjuda fler val, att vi bör öka nivån för gemensam ansvarsskyldighet, så att valet av projekt som omfattar skattebetalarnas pengar görs så demokratiskt och genomsynligt som möjligt.
Den tredje punkten gäller att mäta nyttan av ens åtgärder. Ni mäter dem givetvis i finansiella termer också. Som jag sade tidigare är ni en bank med egna befogenheter, vilket innebär att ni har utmaningar att ta itu med när det gäller risk/vinst-förhållandet. Ni efterstävar dock att tillhandahålla andra fördelar också, och det är därför som allmänna medel används. Ni eftersträvar att tillhandahålla fördelar när det gäller social sammanhållning, när det gäller kampen mot fattigdom, när det gäller miljöskydd. Jag anser att ni skulle kunna göra ytterligare framsteg när det gäller rapportering, när det gäller att mäta dessa icke-finansiella fördelar, något som är kärnan av era åtgärder och er legitimitet. I stället för att sätta de finansiella fördelarna mot icke-finansiella fördelar anser jag att ni bör genomföra en så bred bedömning som möjligt, och inte begränsa den till enbart monetära och finansiella frågor.
Slutligen kommer den sista punkten i mitt anförande att handla om klimatförändringar. I betänkandet fastställs det uttryckligen att ni måste uppfylla EU:s alla mål. Ett av EU:s officiella mål är att garantera en minskning på 80 procent av utsläpp av växthusgaser före 2050. Detta kommer inte att bli möjligt om vi fortsätter att finansiera koleldade kraftverk, som har en 40-årig livslängd och som släpper ut enorma mängder koldioxid.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
William
(EN) Herr talman! Har Pascal Canfin beaktat att användningen av EIB som ett statligt politiskt instrument, vilket han och hans parti förespråkar, kommer att bli en direkt finansiell kostnad för EU:s, och särskilt brittiska, skattebetalare? Har han beaktat detta över huvud taget?
Pascal Canfin
(FR) Jag har ett mycket enkelt svar på detta. Jag anser att EIB har kostat de brittiska skattebetalarna mycket mindre än andra, helt privata, brittiska banker, och jag anser att allmänhetens intresse, precis som de brittiska skattebetalarnas intresse, tas till vara mycket bättre av EIB än av andra brittiska banker som skattebetalarna har tvingats lösa ut.
Kay Swinburne
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! Parlamentet har befunnit sig många timmar i denna kammare för att diskutera hur de europeiska tillsynsmyndigheterna, som ansvarar för våra finansiella tjänster, ska göras till så insynsvänliga och ansvariga organisationer som möjligt. Resultatet har varit att inrätta europeiska tillsynsmyndigheter som granskas noggrant av parlamentet. Men i denna nya tid av ansvarsskyldighet efter finanskrisen, och mot bakgrund av de förändringar som Lissabonfördraget medfört, måste vi upprätta jämförbara nivåer för tillsyn och granskning av befintliga EU-institutioner, däribland EIB.
Med tanke på hur central EIB:s roll har blivit när det gäller att finansiera medlemsstaters strategier och EU:s utrikesverksamhet, är det nu dags att förbättra ansvarsskyldigheten för dess verksamhet gentemot parlamentet. EIB:s kreditstock samt allmän bank- och utlåningsverksamhet måste bedömas på samma sätt som vi skulle bedöma våra affärsbanker. De måste bli föremål för rigorösa stresstester, och all finansiell verksamhet måste kvarstå i balansräkningen. När vi använder hävstångsverkan eller risk borde vi sanktionera gränser för riskerna, eftersom varje försummelse i slutändan innebär att skattebetalarna kommer att få betala ännu en gång. Tiden är inne för parlamentet att söka en närmare roll när det gäller att granska EIB:s verksamhet, särskilt som bankens uppgift att utveckla nya finansiella instrument har utökats.
Jürgen Klute
Herr talman, herr Maystadt, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Europeiska investeringsbankens (EIB) centrala uppgift är att befrämja EU:s mål genom långsiktig finansiering av livskraftiga investeringar. Detta innebär också att EIB är bunden av EU:s värden, med andra ord genom sociala standarder, öppenhet, höga miljönormer, utvecklingen av en hållbar ekonomi och skapandet av arbetstillfällen. Men vi hör från frivilligorganisationer, som är delaktiga i det lokala genomförandet av EIB-finansierade projekt, att det inte på långa vägar finns några genomgående garantier för att dessa normer uppfylls. Detta har redan nämnts av andra talare. Frivilligorganisationerna har kritiserat bristen på öppenhet när det gäller hur lån övervakas inom EU och i världen, hur de används och hur de inrapporteras av EIB:s finansiella mellanhänder. I vilken utsträckning känner EIB till denna kritik, och i vilken mån ser EIB faktiskt över denna kritik? Detta skulle jag vilja veta.
Som vi ser det är åtminstone vissa av frivilligorganisationernas krav på EIB helt rimliga: mer insyn när det gäller finansiella mellanhänders beviljande av kredit och utarbetande av tydligare finansiella villkor för finansiella mellanhänder liksom effektiva kriterier för beviljande av lån. För att öka insynen föreslår frivilligorganisationerna dessutom att miljörelaterad och finansiell information om projekt som finansieras av EIB ska offentliggöras innan de godkänns. Särskilt EIB:s projekt i tredjeländer bör bedömas oberoende för att avgöra hur projektet i fråga påverkar ekonomin, samhället och miljön.
Det verkar emellertid också finnas andra problem, bortsett från bristande insyn. Övervakning av efterlevnad av EU:s normer vad gäller miljö, samhälle och upphandlingar har också kritiserats av frivilligorganisationer. Sträng övervakning av uppfyllandet av sådana normer borde vara en självklarhet vid alla EIB:s finansiella transaktioner. Projekt som inte uppfyller dessa normer ska förlora rätten till stöd.
Slutligen skulle jag vilja kommentera ämnet energipolitik. Det är glädjande att främjandet av en hållbar och säker energiförsörjning redan är ett av EIB:s aktuella mål. Med hänsyn till katastrofen med Fukushimareaktorn måste främjandet av framsynt, förnybar energiproduktion utan koldioxid och kärnkraft, liksom främjandet av energieffektivitet på alla områden där EIB investerar, ges högsta prioritet.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Ordföranden för Europeiska investeringsbanken (EIB) har med sin visionära uppfattning hävdat att EIB tillsammans med Kina skulle kunna blir en drivkraft i utvecklingsländerna. Du har nu uttryckt viss kritik mot detta utvecklingssamarbete. Skulle du kunna vara lite tydligare när det gäller detta, och vad anser du om grundidén att EIB mycket väl skulle kunna vara ett lämpligt instrument för att uppväga eller komplettera kinesernas gärning i utvecklingsländer?
Jürgen Klute
(DE) Herr talman! Jag anser att det är svårt att gå in på detaljer om detta nu, med tanke på den tid som står till förfogande. Jag har emellertid ett stort antal rapporter från frivilligorganisationer som jag gärna tillhandahåller. Jag tror att Europeiska investeringsbanken (EIB) också känner till dessa. I dessa rapporter talas det om hur utvecklingsstöd stöds lokalt av EIB i afrikanska och asiatiska länder, och detta kritiseras också i viss grad. Jag tillhandahåller gärna rapporterna, men jag kan inte svara på frågan i detalj just nu.
Godfrey Bloom
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag har begärt ordet i kammaren i dag för att ta upp en eller annan sak som kanske kan bidra. Jag har arbetat på investmentbanker, som placerare, investeringsrådgivare och ekonomisk strateg i 35 år, och jag har aldrig förvärvat en oduglig bank i hela mitt liv. Jag förvärvade aldrig odugliga banker för mina kunders räkning, men under de senaste åren har politiker och byråkrater använt hot mot mig, som skattebetalare, och tvingat mig att köpa fler odugliga banker än det går att nämna. Detta är inte ens odugliga brittiska banker, de är utländska. Dessutom fick jag i dag höra att de brittiska skattebetalarna har ombetts att punga ut för Portugal.
Om jag vill investera i utlandet köper jag en fond som placerar på tillväxtmarknader. Jag vill inte ha en slags förstatligad Musse Pigg-bank som investerar mina eller mina väljares pengar med tvång. Philippe Maystadt! Jag sade ”Musse Pigg-bank”, för det enda jag har hört från er hittills är att ni kommer att investera pengar för att ordna ett väderomslag. Jag har aldrig hört så mycket nonsens. Jag vet inte vem din rådgivare är, men statistiskt sett har vädret faktiskt inte förändrats de senaste 15 eller 16 åren, så var ska ni skyffla in alla dessa pengar någonstans?
Jag vill inte investera i er bank, och det vill inte det brittiska folket heller. Jag skulle råda er att ignorera kammarens vädjan, om ni vill behålla kreditbetyget AAA - den är full av kufar, trädkramare och uttråkade hemmafruar - särskilt när det gäller punkt 48 i betänkandet. Ska ni sätta upp solpaneler i bongotrummans land där gnuer och giraffer betar kommer ni att förlora er AAA-rating på nolltid.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Det finns till synes en verklighetsklyfta när man lyssnar på de kommentarer som den brittiska talaren just gjorde och sedan granskar den faktiska utveckling som skett på finansmarknaderna och i banker de senaste åren. Det handlar om marknader och banker som vi förväntas investera så mycket förtroende i.
Jag ska återgå till mina särskilda punkter: Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett viktigt instrument på tre områden. Jag anser att det som Jürgen Klute säger borde utgöra en del av en strategi i världen utanför. Det är hemskt att se hur kinesiska investerare, statliga investerare, i allt högre grad underminerar politiska system på grundval av att de deltar i ett par lokala brobyggarprojekt. När man söker efter bidrag från EU står det praktiskt taget inget att finna. Jag anser att man bör fortsätta på denna inslagna bana.
Min andra punkt gäller små och medelstora företag som godtyckligt försummas av de traditionella bankerna, vilka enbart är inriktade på att maximera vinsterna.
För det tredje har det skett förändringar i energipolitiken. Samtidigt som katastrofen i den japanska reaktorn är en verklig tragedi, skulle den kunna ge er vind i ryggen för att vidta åtgärder i detta avseende här i Europa.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Herr talman, herr Maystadt, herr kommissionsledamot! Efter de kommentarer som jag just har hört, som är ovärdiga parlamentet, skulle jag vilja tala om för er att majoriteten av oss anser att EIB gör en mycket bra insats. De förbättringar som genomförts på grundval av Lissabonfördraget ger nytt handlingsutrymme, något som bör hjälpa EIB att bli ännu mer effektiv och tillhandahålla viktiga lösningar till den globala finanskrisen.
Som du har betonat tillhandahåller EIB verkligt stöd till små och medelstora företag och bidrar på ett viktigt sätt till konvergensmålet i EU:s sammanhållningspolitik. Dessa insatser måste fortsätta och, om det är möjligt, utökas.
EIB måste göra mer för att främja strategiska investeringar i EU, och jag skulle därmed vilja uppmana er att stödja de initiativ som tagits för att förbättra den långsiktiga finansieringen och särskilt depositionskassan Caisse des dépôts et consignations (CDC) och den statskontrollerade utvecklingsbanken Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Jag anser att de borde stödjas, för de bestämmelser för banker och redovisning som utvecklas i dag sporrar oss inte till att väga in långsiktig investering och bestraffar de som väljer det. Dessutom behöver vi förändring och inte anpassningar, tvärtemot det som ofta sägs. Långsiktig finansiering är, som man också har sagt, grundläggande för att öppna nya möjligheter för EU.
Utanför EU kan man med rätta säga att EIB måste agera som en drivkraft och följaktligen lägga fram initiativ, särskilt för att finansiera Medelhavsländerna. Under de aktuella turbulenta omständigheter som påverkar en hel del av de här länderna, kan EIB lämna ett praktiskt bidrag till ekonomisk utveckling inom ramen för Medelhavsunionen genom sin målinriktade finansiering, och på så sätt hjälpa till att upprätta en demokratisk civilisation i de länder vars framtid fortfarande är osäker.
Jag har noterat er vilja att bidra med detta om unionen ber er, vilket jag hoppas att den kommer att göra.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Herr talman, herr Maystadt, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Först av allt skulle jag vilja gratulera George Sabin Cutaş till hans utmärkta betänkande.
Europeiska investeringsbanken måste ge fler, bättre och snabbare resultat. Dess viktiga uppgift när det gäller att finansiera projekt i alla ekonomiska sektorer i EU:s intresse har utvecklats ytterligare med den ekonomiska krisen.
Krisen gjorde det svårt att få tillgång till kredit, och den har också belyst behovet av en grundlig omprövning av vår ekonomiska modell. EIB spelar en avgörande roll. För att uppfylla denna plikt måste banken behålla en hög solvensnivå och en finansiell position som är tillräckligt stark för att den ska kunna få tillgång till finansiering på kapitalmarknader på gynnsamma villkor. Den måste också ha instrument tillgängliga som gör det möjligt att genomföra nödvändiga projekt, projekt som annars inte skulle få något finansiellt stöd från affärsbanker, och som skulle ha mycket svårt att få finansiering på gynnsamma villkor från annat håll.
EIB visade en del positiva resultat 2009, när dess verksamhet ökade med 40 procent, dess finansiering till små och medelstora företag ökade med 55 procent, dess finansiering till mindre utvecklade regioner ökade med 36 procent och dess finansiering som syftade till att bekämpa klimatförändringar och främja energieffektivitet ökade med 73 procent.
Det återstår dock mycket arbete, och för att nå EU:s strategiska mål krävs det fortfarande hållbar, långsiktig finansiering. Tillgången till en sådan finansiering har minskat till följd av krisen.
Vi måste därför stödja euroobligationer. Vi måste införa nya instrument och främja ny utveckling på området finansieringslösningar. Dessutom måste vi skapa en gemensam plattform som ska inkludera andra internationella finansinstitut. Detta måste också åtföljas av en förbättring av EIB:s egen styrning och en översyn av dess interna mandat. Kort sagt, EIB borde vara en bro som effektivt förbinder investering med EU:s behov.
James Elles
(EN) Herr talman! Jag har begärt ordet i egenskap av britternas företrädare, och jag anser att vi bör vara med i EU och förändra det. Godfrey Bloom, UK Independence Party, företräder inte det brittiska folket. Hans parti har inga företrädare i underhuset och ingen förhoppning om att få in några inom en överskådlig framtid.
(Applåder)
Jag tror att vi i just den här debatten ser över pragmatisk politik och förstår hur vi ska få valuta för EU-medborgarnas pengar i förhållande till knappa resurser. Jag vill gratulera ordföranden för Europeiska investeringsbanken till det arbete som han har gjort under många års tid i syfte att bygga upp institutionens trovärdighet. Mina frågor rör projektobligationer.
När dokumentet kommer i juni, kommer ni då att lägga fram en text som är skild från kommissionens text, så att vi kan få era synpunkter inför utarbetandet av den fleråriga budgetramen, eller kommer allt att slås samman?
Kommer dessa medel potentiellt att vara projektobligationer i utomeuropeiska syften, eller kommer de helt enkelt att vara projektobligationer för transport och annat som kommissionsledamoten har nämnt?
Sist men inte minst, kommer vi att kunna överväga att göra besparingar inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, med tanke på att ni tillhandahåller extra finansiering till infrastruktur, eftersom detta kommer att bli en nyckelfråga när vi tar itu med en potentiell frysning inom budgetramen fram till 2020?
Claudio Morganti
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! I betänkandet om Europeiska investeringsbankens (EIB) verksamhet betonas vissa viktiga och emotsedda punkter. Den första av dessa är behovet att inrikta våra insatser allt mer på att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till kredit. Jag välkomnar också hänvisningen till initiativet med projektobligationer, som jag anser är ett användbart redskap för tillväxt och utveckling i en så strategisk sektor som infrastruktursektorn.
Jag blev en aning förbryllad av hänvisningen till EIB:s externa mandat, för vilket man begär mer finansiella resurser och personal. I EIB:s årsrapport för 2009 anges de länder som beviljas sådana lån, och jag konstaterar besviket att Turkiet mottar lejonparten med närmare en tredjedel av det sammanlagda lån som beviljas alla länder utanför EU. Denna siffra är också lite drygt en fjärdedel av det belopp som beviljas Italien, en av EIB:s största aktieägare. Italien självt behöver också omfattande lån och bidrag. Jag anser därför att detta är en orimlig obalans. Jag menar att det är oacceptabelt att stora resurser ska beviljas ett land som Turkiet, som ligger utanför EU och som, enligt min mening, borde förbli där.
Dimitar Stoyanov
(BG) Herr talman! Först skulle jag vilja säga att ett sådant kort, exakt och tydligt betänkande om den aktuella frågan är en ovanlig syn i Europaparlamentet. Europeiska investeringsbanken spelar utan tvivel en grundläggande och mycket viktig roll för EU:s utveckling. Men jag har några kommentarer om betänkandet och om det som har sagts i kammaren.
För det första stöder jag Europeiska investeringsbankens politik för utvecklingen av små och medelstora företag ur ett internt perspektiv. Jag anser att denna fråga är mycket viktigare för EU än klimatförändringar. Det är här som banken måste rikta sina insatser, och inte så mycket på utveckling av miljövänlig teknik. Detta område kommer ändå att utvecklas om små och medelstora företag får stöd.
Förutom detta instämmer jag också, ur ett internt perspektiv, i budgetkontrollutskottets yttrande om möjlig tillsynskontroll under ledning av Europeiska bankmyndigheten, som är det nya organet med ansvar för sådana åtgärder.
Slutligen är de uppgifter som Claudio Morganti just hänvisade till oerhört oroande. Jag instämmer också i den åsikt som uttrycktes, särskilt i fallet med utländska investeringar, att det är lämpligt att även ha en parlamentarisk kontroll, eftersom det är oacceptabelt att tredjeländer mottar mer EU-medel än EU-länderna själva.
Alfredo Pallone
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag håller helt och fullt med Jean-Paul Gauzès. Europeiska investeringsbanken (EIB) har alltid spelat en betydande nyckelroll i EU:s utveckling. Dess roll och verksamhet är än mer viktiga i en kristid, som den vi upplever nu.
Nyligen genomförda reformer på området ekonomisk styrning som är förbundna med krisens effekter skulle kunna leda till att mindre finansiering anslås till medlemsstater för viktiga projekt, så som upprättandet av infrastruktur av strategisk vikt som syftar till hela unionens utveckling. Ett exempel är TEN-T-projektet för järnvägstransporter.
Jag samtycker till EU-kommissionens initiativ med projektobligationer. Projektobligationer är en utmärkt lösning för att få fram finansiering och stödja den infrastruktur som EU behöver för att moderniseras och till fullo utnyttja den inre marknadens potential. EIB:s roll när det gäller att utfärda och förvalta dessa obligationer är därför avgörande.
I betänkandet insisterar man på en ökad finansiering till små och medelstora företag, och jag håller med om att EIB:s verksamhet måste koncentreras och bli resultatorienterad. Jag måste säga att vissa avgörande frågor har uppstått i samband med bankens verksamhet. Jag skulle särskilt vilja påpeka att många små och medelstora företag ofta är oförmögna att dra fördel av de möjligheter som erbjuds, eftersom de projekt som mottar finansiering kräver enorma investeringar och en stor organisationsapparat, något som i sak hindrar små och medelstora företag från att delta.
Ett annat problem är den tid som krävs för förfaranden. Dessa är ofta röriga och byråkratiska, och i otakt med den berörda industrins verksamhet och krav. Jag vill inte upprepa dessa företags betydelse för vår socioekonomiska struktur, och jag hoppas därför att en dialog kan inledas med små och medelstora företag som kommer att bidra till att påskynda förfaranden och ta bort så mycket byråkrati som möjligt.
EIB kan, och måste, spela en viktig roll när det gäller att hantera de händelser som nyligen har inträffat i Medelhavsregionen. EU måste tänka längre än krisen och tillämpa en långsiktig strategi för att se till att finansiering och investering görs på ort och ställe, på grundval av gemensamma beslut, i syfte att främja demokrati och utveckling av den sociala marknadsekonomin.
Olle Ludvigsson
Herr talman! Jag skulle vilja lyfta fram två huvudpoänger i detta betänkande. För det första har Europeiska investeringsbanken en central roll inom EU 2020-strategin. Inte minst gäller detta investeringar i grön infrastruktur. För att den europeiska ekonomin ska kunna bli stark och hållbar krävs större satsningar på järnvägar och hamnar. Det måste dessutom bindas samman med vägnät i effektiva transportnav. Infrastrukturen måste göras till en väl fungerande helhet. Europeiska investeringsbanken bör bli ännu aktivare på dessa nyckelområden. Detta förutsätter ett nytänkande när det gäller flexibla finansieringslösningar. Europeiska projektobligationer är ett utmärkt steg i rätt riktning, men dessa bör kompletteras med ytterligare några nya finansieringsalternativ. Framför allt ser jag en möjlighet att utveckla modellen där europeiska, nationella, regionala och lokala nivåer samverkar på ett mer produktivt sätt.
För det andra har Europeiska investeringsbanken en viktig roll i EU:s utvecklingspolitik. Här finns klara förbättringspotentialer. Bankens verksamhet bör göras mer transparent, få en starkare lokal förankring samt ges ett tydligare fokus på de övergripande målen för unionens utvecklingssamarbete. Miljö- fattigdoms- och utvecklingsaspekter bör alltid finnas med i bilden när investeringsbanken fattar beslut.
Struan Stevenson
(EN) Herr talman! EIB står för uppåt en miljard euro till byggandet av vindturbiner och projekt med andra förnybara energikällor i Storbritannien. Samtidigt som detta passar fint inom ramen för strategin att bekämpa klimatförändringar, oroar det mig att de aktuella kriterier som styr EIB:s finansieringsverksamhet brister i öppenhet och ansvarsskyldighet när det gäller granskning och den kontroll som borde utövas över dessa projekt. Sex miljarder euro har getts till utveckling av vindkraftparker över hela EU, enligt Philippe Maystadt, men EIB godtar utan vidare ansökningar om finansiering från de berörda regeringarna utan granskning. Detta är enligt min uppfattning inte gott nog.
Företag som arbetar med förnybara energikällor i Storbritannien hävdar att deras turbiner har en belastningsfaktor på 30 procent. Deras belastningsfaktor, utslaget över hela förra året, var i själva verket bara 21 procent. De drivs inte när vädret är som kallast och efterfrågan på el kulminerar. De är inte ekonomiskt livskraftiga, och de kommer att dubbla eller tredubbla elpriset för konsumenter samtidigt som de inte lyckas sänka utsläppen av koldioxid. Detta är en finansiell skandal som utvecklar sig, och EIB borde sluta finansiera vindenergi.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! Får jag bara tacka James Elles för hans iakttagelser när det gäller Godfrey Blooms kommentarer och föreslå mina kolleger i UKIP att de, om de vill uttala sig eller är oeniga med kolleger, inte behöver förolämpa oss för att framföra sin mening. Godfrey Bloom beskrev ledamöterna som kufar, trädkramare och uttråkade hemmafruar. Jag skulle vilja att han berättar vilken kategori han tillhör.
Nu till min sakfråga om Europeiska investeringsbanken. Irland har beviljats finansiering till små och medelstora företag, men ordföranden kanske skulle kunna kommentera - eller andra kan ge sin syn på - hur tillgänglig denna finansiering är, för det görs tillkännagivanden, och små och medelstora företag blir entusiastiska över dessa tillkännagivanden, men när de söker efter kreditutfästelsen kan det vara mycket svårt att få tillgång till den. Jag anser verkligen att detta är en fråga av praktisk betydelse för små och medelstora företag, och jag skulle vilja få ett svar.
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! Europeiska investeringsbanken (EIB) inrättades i syfte att stödja EU:s mål och politik, både inom unionens ram och på andra ställen. Banken själv finansieras genom obligationer som garanteras av EU:s medlemsstater.
Föredraganden George Sabin Cutaş har påpekat för oss att garantierna för EIB:s verksamhet inom ramen för EU:s budget uppgick till närmare 20 miljarder euro i slutet av 2009, vilket är mycket till och med för EU, och därför har parlamentet alla skäl, enligt min mening, att förvänta sig en förklaring av de risker som hör samman med detta åtagande. Det skulle också vara bra att få veta mer om hur den låneränta som uppstår ska användas och få ett klargörande om de administrationsavgifter som EIB får från EU:s budget.
EIB står ansvarig inför EU:s medlemsstater, Europeiska revisionsrätten och Olaf. Förslaget att införa en eventuell tillsynskontroll, något som skulle innebära övervakning av finansernas kvalitet, den finansiella situationen, en exakt mätning av resultaten och efterlevnad av reglerna i bästa praxis, som finns i Cutaşbetänkandet, tycker jag verkar vara en bra idé, och jag skulle därför vilja rekommendera att kommissionen på allvar överväger att införa det för att få till stånd större insyn när det gäller förvaltningen av EU:s resurser.
Elena Băsescu
(RO) Herr talman! Jag skulle också vilja gratulera George Sabin Cutaş för att ha utarbetat detta mycket välstrukturerade betänkande.
Europeiska investeringsbankens verksamhet måste vara bättre målinriktad, vara mer selektiv och ta sikte på konkreta resultat. Banken måste vara partner med ansvariga och öppna finansiella mellanhänder. Strategiska långsiktiga investeringar i EU måste ökas. Vi måste fokusera på en infrastruktur och sammanhållning på EU-nivå. Jag välkomnar bankens fokusering på de områden som drabbats värst av krisen: små och medelstora företag, konvergensregioner och klimatåtgärder.
När det gäller de beviljade lånen måste EIB fortsätta att aktivt offentliggöra information på sin webbplats. Uppmärksamhet måste riktas mot de belopp som utbetalats, antalet lån som beviljats hittills samt de regioner som har fått lån.
Antonio Cancian
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Inför den ekonomiska krisen, krisen i Medelhavsområdet och energikrisen, med Japan som ett aktuellt fall när det gäller kärnkraft, anser jag att med sin kapacitet som operativt vapen för denna politik har Europeiska investeringsbanken (EIB) en avgörande roll. Jag menar att EIB måste agera både inom och utom EU. I dag har vi Medelhavsområdet till vårt förfogande i en viktig ny plan som måste inledas så snart som möjligt.
Hur ska vi göra detta? Genom nya finansiella mekanismer, som projektobligationer, något som vi ofta har upprepat. Maroš Šefčovič, berätta mer för oss om tidsplanen för och genomförandet av dessa projektobligationer.
Jag skulle vilja fråga ordföranden för EIB vad som har hänt med den fond som inrättades utifrån det som återstod av den återhämtningsplan som vi lanserade för några månader sedan. Kan du, eftersom tiden är det väsentliga just nu, berätta något för oss om denna princip, och om Margueritefonden, eftersom jag inte vet vad som har hänt med den. När det gäller dessa medel, som bör stimulera ekonomin, är den avgörande faktorn i nuläget tidsplaneringen för genomförandet.
Alfreds Rubiks
(LV) Herr talman! Enligt min mening bör bankens årsrapport för 2009 både godkännas och antas. Om man ska tala om framtiden håller jag med många talare här. Jag för min del anser att det skulle vara värdefullt att göra en strategisk granskning och analys av finansiering av investeringar (bidrag inte uteslutna), återbetalning av medlemsstaters kapitaltillskott till Europeiska investeringsbanken (EIB), lån, innovativa instrument, finansiell planering och förvaltning som syftar till långsiktiga projekt som inte ger direkta resultat, och förbättringar som ska garantera program, införandet av ett investeringsavsnitt i unionens budget, finansiella konsortier mellan europiska, nationella och lokala institutioner, politiska och offentliga partnerskap och andra möjligheter. Detta skulle ytterligare höja kvaliteten på bankens verksamhet. Tack så mycket.
Iosif Matula
(RO) Herr talman! Att inrikta EIB:s investeringar på konvergensregioner, små och medelstora företag och åtgärder för att bekämpa klimatförändringar bemöter krisen effekt i de hårdast drabbade områdena.
Konvergensregioner åtnjuter åtskilligt stöd från EIB. Lånens roll för strukturprogrammen är att öka upptagningsnivån och göra mer effektivt bruk av och öka hävstångsfunktionen för europeiska finansiella biståndsresurser, särskilt på områden som nu har begränsad tillgång till medel. De gemensamma initiativen från EIB och kommissionen till stöd för konvergens har försökt att uppmuntra små och medelstora företag att få tillgång till finansiering, utveckla mikrokrediter med hänsyn till ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen samt ge stöd till hållbara investeringar i stadsområden. De finansiella instrumenten Jessica, Jeremie och Jaspers har varit till verklig nytta. Tack vare den framgångsrika användningen av dem stöder jag en utvidgning av deras tillämpningsområde och en identifiering av innovativa finansprodukter i framtiden.
Jag gratulerar George Sabin Cutaş för det utmärkta betänkande som han har lagt fram.
Werner Kuhn
(DE) Herr talman, herr Maystadt! Denna debatt är av stor betydelse för medlemsstaternas ekonomier. Debatten har visat att dessa länder har en sund balans mellan stora koncerner och att små och medelstora företag har klarat sig igenom krisen bäst. Vi kan ta Tyskland som exempel. Där har vi en situation där 70 procent av ekonomin består av små och medelstora företag, och detta gör det möjligt för oss att tillhandahålla ett lämpligt antal arbetstillfällen och utbildningsplatser.
Vi måste vidarebefordra budskapet till de olika bankerna i medlemsstaterna att detta underlättar investeringar, att små och medelstora företag kan utvidgas och att Europeiska investeringsbanken ger stöd till detta. Detta är mycket viktigt om vi ska få våra ekonomier att återgå till tillväxt och vara konkurrenskraftiga på marknaden jämfört med USA och Sydostasien. Jag anser därför att detta initiativ från Europeiska investeringsbanken är av största betydelse. Men det måste också vara effektivt när det gäller att skapa tillväxt och att ta oss ut ur den ekonomiska och finansiella krisen.
Maroš Šefčovič
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Flera ledamöter har hänvisat till frågan om ordentlig tillsynskontroll. Jag skulle vilja försäkra dem om att kommissionen noga överväger frågan om tillsynskontroll av EIB. Det finns verkligen ett behov av en lämplig övervakningsram som ska se till att EIB:s utmärkta kreditvärdighet ständigt kan bevaras. Men EIB:s överstatliga natur och EIB:s lagregler, som är en del av fördraget, ska beaktas ordenligt.
EIB har nyligen vidtagit konkreta åtgärder för att ta itu med situationen, särskilt genom att inrätta sin revisionskommitté, som har en omfattande erfarenhet av bankövervakning. Förutom detta, eftersom EIB har beviljat refinansiering från ECB, uppfyller den också de nödvändiga rapporteringskraven gentemot ECB.
Å andra sidan anser vi att Europeiska bankmyndigheten inte kan garantera en tillsynskontroll av EIB, och vi kommer givetvis inte att utesluta möjligheten att EIB finansierar andra typer av arrangemang som bygger på en frivillighet hos EIB med andra organ.
När det gäller samarbete och kommissionens roll i samarbete med EIB skulle jag här vilja understryka att kommissionen redan spelar en viktig roll i fråga om styrning av EIB i och med att den avger ett yttrande om alla EIB:s lån, om egna resurser och har företrädare i EIB:s styrelse. Jag kan försäkra er om att samarbetet mellan kommissionen och EIB är föredömligt och utmärkt.
När det gäller övervakning av de externa EU-programmen och tillhörande ansvarsfrihetsförfaranden, bortsett från EIB:s verksamhet under beskydd av Europeiska utvecklingsfonden (EUF), något som till största delen innebär AVS' investeringsmekanism och som utförs enligt den särskilda budgetförordningen för EUF, känner vi inte till någon annan verksamhet inom ramen för EU:s budget som utförs i kombination med EIB:s resurser, som inte är föremål för det vanliga ansvarsfrihetsförfarandet.
För att svara på Danuta Hübners fråga, vi instämmer naturligtvis helt i uppmaningarna att maximera EIB:s potential genom att inleda nya hävstångskrafter som ska öka potentialen och därmed erbjuda små och medelstora företag krediter och bistånd, särskilt nu i tiden efter finanskrisen och med press på krediter. Vi letar därför också efter innovativa strategier om hur detta ska göras. Jag skulle bara vilja påminna kammaren om att EU:s budgetförordning nyligen har ändrats för att uttryckligen erkänna denna uppmaning till innovativa instrument. Vi tillämpar den redan, särskilt när det gäller de program som är inriktade mot finansiering av forskning och innovation. Med den samlade erfarenheten från detta projekt är jag säker på att de innovativa finansredskapen kan användas på andra områden också.
Philippe Maystadt
Herr talman! Jag vill tacka alla talare för deras kommentarer, även om jag anser att en av dem i synnerhet var felaktig. Med tanke på den tid som jag har till förfogande kan jag naturligtvis inte svara i detalj på alla de oerhört intressanta frågor som har tagits upp. Vissa av dem, tror jag, skulle kunna undersökas mer ingående i utskotten.
Det var särskilt den viktiga fråga som togs upp av Danuta Hübner. Om man vill att EIB verkligen ska kunna lämna ett betydande bidrag till genomförandet av särskilt Europa 2020-strategin genom att utveckla gemensamma instrument med kommissionen, då måste detta givetvis vara tillåtet enligt den rättsliga ramen. Samtidigt som ni nu diskuterar de nya utkasten till finansiella regler anser jag att ni borde vara försiktiga med att garantera att Europeiska investeringsbanken faktiskt kommer att ha möjlighet att ge detta bidrag. Det förslag som kommissionen har lagt fram verkar, ur detta perspektiv, vara helt på sin plats. Rådet och parlamentet måste dock fortfarande godkänna det. Ni har därför en uppgift när det gäller att granska de finansiella reglerna.
Jag menar att en mer djupgående studie också skulle vara givande för andra frågor som har tagits upp: frågan om skatteparadis, som Pascal Canfin diskuterade. Jag kan bekräfta att Europeiska investeringsbanken har en strängare politik än de andra internationella finansinstituten när det gäller denna fråga. Detta förklarar också varför vi nyligen tvingades vägra att medfinansiera vissa projekt med Afrikanska utvecklingsbanken, Världsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling: de kunde inte uppfylla de strängare villkor som vi har i detta avseende.
Jag kan ändå tala om för Pascal Canfin att det är otänkbart för oss att finansiera en initiativtagare med säte i ett land som står med på OECD:s svarta lista, men jag är helt inställd på att undersöka denna fråga mer noggrant, tillsammans med de frågor som Jürgen Klute tog upp, alltså lån till små och medelstora företag och insyn i detta. Jag tror inte att det finns många finansinstitut som är villiga att tillhandahålla så mycket information om tilldelningar till små och medelstora företag, och jag vill betona att det har skett en markant ökning när det gäller det antal små och medelstora företag som har fått lån beviljande av Europeiska investeringsbanken till förmedlande banker. Mer än 60 000 småföretag gynnades av dem 2010.
Jag skulle vilja betona tre egenskaper som gör Europeiska investeringsbanken till en helt unik institution. Den första är att vi inte använder skattebetalarnas pengar, i motsats till det som en av er påstod.
(EN) För att tala klarspråk, vi ber inte de brittiska skattebetalarna om ett enda öre.
(FR) Vi använder inte skattebetalarnas pengar. Vi använder medel som vi dagligen samlar in på världens finansmarknader. Det är faktiskt av denna anledning som det är viktigt för oss att behålla vårt kreditbetyg AAA. Vi lånar i Asien och USA, och med de resurser som vi på så sätt samlar in kan vi finansiera projekt med fördelaktiga villkor. Den enda som inverkar på budgeten är den säkerhet som ställs i fråga om den politiska risken att genomföra det externa mandat som rådet och parlamentet beviljar oss. I detta fall är det i själva verket en säkerhet som innebär en tillfällig kostnad för EU:s budget, eftersom vi anslår nio procent av alla beviljade lån enligt det externa mandatet - vi gör detta två år efter den första utbetalningen - och detta belopp minskar naturligtvis allteftersom lånen återbetalas. Eftersom vi i själva verket inte behöver använda denna säkerhet blir det i slutändan ingen utgift för EU:s budget. Ingen alls! Det är viktigt att då inse att vi uppenbarligen inte är en institution som kostar skattebetalarna pengar.
Den andra egenskapen: vi är det enda verkliga europeiska finansinstitutet. Alla våra aktieägare är medlemsstater, och de är uteslutande medlemsstater i EU. Vi är det enda finansinstitut som enligt lag, enligt fördraget, är skyldigt att ekonomiskt stödja EU:s politiska mål. Dessutom är vi det enda finansinstitut som inte får finansiera ett projekt om det inte redan har fått kommissionens positiva yttrande. Kommissionen avger yttrandet efter en bedömning av alla enheter, alla generaldirektorat, från generaldirektoratet för konkurrens till generaldirektoratet för miljö. Vi är därför bundna att strängt tillämpa europeiska regler och riktlinjer. Vi är föremål för revisioner av revisionsrätten i den mån som krävs i trepartöverenskommelsen. Vi samarbetar alltid med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och jag skulle vilja tillägga att vi står i begrepp att enas om tillsynskontroll under ledning av nya Europeiska bankmyndigheten. När det gäller Europeiska investeringsbanken skulle vi under alla omständigheter vara helt nöjda med att underkasta oss en officiell form av bankövervakning. Vi övervakas indirekt av till exempel personer med erfarenhet av bankövervakning, som vi ger möjlighet att medverka i vår revisionskommitté. Jag skulle emellertid åter vilja intyga att vi är helt öppna för en ordentlig övervakning genom denna nya europeiska myndighet.
Avslutningsvis, den tredje egenskapen som jag skulle vilja framhålla är att Europeiska investeringsbanken också är helt unik på grund av den expertis som har utvecklats. Vi är en institution som sysselsätter mer än 100 fast anställda ingenjörer, plus ett antal specialistkonsulter, något som är ovanligt för en bank.
Dessutom har vi en erkänd erfarenhet och expertis på vissa områden. Jag kan ge er ett exempel. Vi uppmanas att tillhandahålla teknisk rådgivning för projekt som vi inte kan finansiera för att de ligger i en region utanför vårt mandat. Jag menar därför att det vore synd att inte utnyttja denna expertis. På vissa områden, som stadstrafik, energieffektivitet, vattnets kretslopp och stöd till små och medelstora företag, har EIB tydligt utvecklat en helt unik expertis. Jag ska därför avsluta med att säga att det vore synd att inte utnyttja denna potential fullt ut, kanske genom ett mer systematiskt och strukturerat samarbete med Europaparlamentet.
Det har ställts mycket välgrundade frågor. Vi finansierar mer i Turkiet av det enkla skälet att det är vårt uppdrag, och så har beslutats gemensamt av rådet och parlamentet. Man har gett oss i uppgift att finansiera mer i kandidatländerna, något som innebär att vi finansierar proportionellt mer i Turkiet och Kroatien än i andra länder. Vi finns här för att utföra de uppgifter som EU-institutionerna, särskilt rådet och parlamentet, ger oss. Jag anser därför att detta kanske rättfärdigar ett systematiskt och mer strukturerat samarbetet med Europaparlamentet.
(Applåder)
George Sabin Cutaş
Herr talman! Jag skulle vilja börja med att tacka alla talare som deltagit i denna konstruktiva debatt. Philippe Maystadt, jag måste medge att alla mina kolleger som har talat, trots några kritiska kommentarer, erkände den viktiga roll som Europeiska investeringsbanken kan spela under den aktuella ekonomiska och finansiella krisen.
Vi behöver verkligen investeringar och hållbara utvecklingsprojekt i EU. Det är därför som jag anser att vi måste genomföra och överväga ambitiösa idéer och inte vara rädda för att komma med och föreslå sådana idéer.
Sist men inte minst vill jag betona följande som avslutning: glöm inte bort öppenhet och bättre kommunikation med alla EU-institutioner.
Slutligen, Philippe Maystadt, tror jag att jag, på mina kollegers vägnar, kan säga att du kan räkna med Europaparlamentets stöd i framtiden.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Ilda Figueiredo
skriftlig. - (PT) Vi är medvetna om hur viktigt det kan vara att låna från Europeiska investeringsbanken (EIB) för utveckling och sociala framsteg, med tanke på lånens låga räntesatser och långa amorteringsperioder.
Men de alternativ som lånen erbjuder är varken insynsvänliga eller tillräckligt tydliga, och inte heller beviljar banken lån till de länder och regioner som är i största behov. Detta betänkande, som vi stöder, innehåller därför viss kritik, några idéer och förslag.
Vi håller dock inte med om att EIB ska omvandlas till enbart ett EU-redskap som ska genomföra dess politik och ta itu med problemen med social och ekonomisk sammanhållning, något som borde beaktas i EU:s budget och i EU:s struktur- och sammanhållningsfonder. EIB kan naturligtvis övervaka och förbättra dessa ansträngningar, men den kan inte ersätta EU:s budgetpolitik.
Edit Herczog
De viktigaste kraven är att Europeiska investeringsbankens verksamhet kan göras ännu mer öppen och att de finansinstrument som den har lagt ut på entreprenad kan användas på ett ännu mer målinriktat sätt. Vi rekommenderar att man överväger förslaget att införa tillsynskontroll för denna institution för att exakt mäta kvaliteten på EIB:s finansiella situation, vilka resultat som uppnåtts och om reglerna för en effektiv och framgångsrik affärspraxis respekteras. Jag skulle vilja betona att vi inte lägger fram detta förslag för att vi tvivlar på att EIB:s verksamhet är regelrätt, utan för att vi, som en generell regel, anser att ”alla systemiskt viktiga finansinstitut, marknader och instrument bör vara föremål för en lämplig grad av reglering och tillsyn”, som G20-gruppen tydligt uttryckte det i sin Londonförklaring för två år sedan.
Vi föreslår att man ska uppmana kommissionen att ge Europaparlamentet en juridisk analys av alternativen för en tillsynskontroll av EIB till den 30 november 2011, för enligt gällande lagstiftning har ingen europeisk institution rätt att övervaka EIB. Men med tanke på EIB:s utvidgade uppgift, och också på grund av EU:s utvidgade garantier gentemot banken, är det motiverat att ändra detta omgående. Det skulle vara motiverat att öka den professionella och sociala övervakningen, i likhet med den praxis som har utvecklats under senare tid vid andra finansinstitut som inte är banker. EIB:s utlåningsverksamhet måste bli mer selektiv, effektiv och resultatorienterad i framtiden, särskilt när det gäller utlåning till små och medelstora företag. I detta syfte måste information om beviljade lån också samlas in och offentliggöras på ett mer systematiskt sätt.
