Slávnostná schôdza - Lotyšsko
Predsedajúci
Vážený pán prezident Lotyšskej republiky, vážený pán Valdis Zatlers, je pre nás všetkých veľkou cťou, že vás môžeme dnes privítať na vašej prvej návšteve Európskeho parlamentu. Rád by som začal tým, že poďakujem vám, prezidentovi krajiny, ktorá je relatívne novým členským štátom Európskej únie, za to, že ste prijali pozvanie Európskeho parlamentu prehovoriť k nám dnes, v deň, keď oslavujeme desiate výročie našej spoločnej meny, eura. Dnešok je premiérou v každom zmysle slova, keďže to bolo prvýkrát, čo európska hymna hrala na privítanie hosťa v pléne Európskeho parlamentu.
(potlesk)
Dovoľte mi využiť túto možnosť, aby som ešte raz pripomenul historický význam rozšírenia Európskej únie v roku 2004. Trvalo to viac ako 60 rokov, kým sa vaša krajina vrátila naspäť do slobodnej a demokratickej Európy a náš kontinent sa zjednotil.
Dnes žijeme v mieri, slobode a demokracii. Naši občania majú možnosti, o akých mohli naši predkovia iba snívať. Musíme a mali by sme sa z toho radovať.
Je pravda, že Európska únia dnes čelí novým a vážnym problémom. Dokonca aj ľudia v Lotyšsku to jasne pocítili, napríklad v dôsledku finančnej krízy, ktorá ťažko postihla aj vašu krajinu, pán prezident. Plynová kríza medzi Ruskom a Ukrajinou dáva občanom Lotyšska taktiež príčinu na obavy.
Práve v čase krízy pochopíme hodnotu členstva v Európskej únii založenej na zásade solidarity medzi jej občanmi. Práve v čase tejto krízy, keď všetci cítime potrebu spoločenstva a spolupráce medzi našimi krajinami a európskymi inštitúciami.
Spoločne sme silnejší, spoločne môžeme lepšie brániť naše záujmy a hodnoty na celom svete. Aj toto je dôvod, prečo Európsky parlament dúfa, že Lisabonská zmluva, ktorá dáva Európskej únii väčšie oprávnenie na činy vedúce k prekonaniu týchto vážnych problémov, čoskoro vstúpi do platnosti.
V tomto ohľade sú voľby do Európskeho parlamentu, ktoré sa budú konať v júni tohto roku, nesmierne dôležité, keďže chceme spoločne presadiť úspešný európsky projekt mieru a zjednotenia v demokratickej Európskej únii s Európskym parlamentom, ktorý má právomoc spolurozhodovania v takmer každej oblasti.
Úprimne dúfam, že lotyšskí občania a občania ostatných členských štátov Európskej únie pochopia, že ich hlas je dôležitý, pretože im poskytuje európsku právomoc spolurozhodovania, a preto prídu v blížiacich sa voľbách do Európskeho parlamentu všetci voliť.
Pán prezident, je mi cťou poprosiť vás, aby ste teraz predniesli svoju reč Európskemu parlamentu. Dovoľte mi ešte raz vás privítať v Európskom parlamente.
(potlesk)
Valdis Zatlers
Vážený pán predseda, dámy a páni, ďakujem pánovi predsedovi za jeho prívetivé úvodné slová a za jeho ponuku prehovoriť k zvoleným zástupcom európskych krajín. Cítim sa poctený, že som dostal takúto možnosť. Mám veľkú radosť z toho, že k Európskemu parlamentu môžem prehovoriť vo svojom rodnom jazyku, najmä preto, že lotyšský jazyk je teraz už päť rokov jedným z úradných jazykov Európskej únie. Prihováram sa k vám dnes, v čase, keď sa blíži ku koncu funkčné obdobie prvých členov Európskeho parlamentu zvolených v Lotyšsku. Ďakujem vám, že ste znamenite plnili svoje povinnosti.
Vážení priatelia, tento rok, rok 2009, je pre Lotyšsko veľmi významný. Uplynulo už päť rokov, odkedy Lotyšsko vstúpilo do Európskej únie a NATO. Členstvo v týchto medzinárodných organizáciách sa stalo strategickým cieľom Lotyšska po obnovení nezávislosti v roku 1991. Lotyšsko jasne vyjadrilo svoje prianie zapojiť sa do európskych a transatlantických hospodárskych a bezpečnostných štruktúr. Rozšírenie rodiny európskych demokratických národov v prvom desaťročí 21. storočia predstavovalo najdynamickejšie zmeny v Európe od založenia Európskej únie. Boli to dôležité zmeny. Do európskych štruktúr vstúpili národy, ktoré boli násilím od nich dlho izolované, napriek tomu, že hodnoty, ktoré ležia na srdci Európskej únii, boli historicky spojené aj s týmito národmi.
18. novembra minulého roku oslavovalo Lotyšsko 90. výročie svojho vyhlásenia. Toto výročie bolo pre našich občanov veľmi významné. Opäť potvrdilo našu nezlomnú vôľu žiť v nezávislej, slobodnej a demokratickej krajine. Vo výnose vyhlasujúcom Lotyšskú republiku v roku 1918 je napísané, že: "Na pomoc sa vyzývajú všetci občania bez ohľadu na ich etnický pôvod, aby v Lotyšsku pomohli zaručiť všetky ľudské práva. Bude to demokratická a spravodlivá krajina, kde nebude priestor pre útlak alebo nespravodlivosť..." Na tieto slová som veľmi hrdý. Tridsať rokov pred prijatím Všeobecnej deklarácie ľudských práv vyhlásila Lotyšská republika svoju oddanosť základným hodnotám a zásadám.
Lotyšsko vždy cítilo, že patrí k Európe a jej hodnotám, dokonca aj vtedy, keď Lotyšsko a ostatné krajiny strednej a východnej Európy boli dlho zviazané so štátom, v ktorom mali k mnohým hodnotám zvláštny ideologický prístup. V krajinách východného bloku vládol mier, ale bol to mier ako na väzenskom dvore. Mier bol zabezpečený prítomnosťou tankov, útlaku a vyhrážok. Minulý rok, dámy a páni, ako vám, tak aj celej Európe neľudskosť totalitnej ideológie pripomenul film Edvīnsa Šnoreho "The Soviet Story". Máme spoločnú históriu, ale naše osudy boli rozdielne. Musíme sa pozrieť späť do minulosti, aby sme pochopili jeden druhého a aby sme sa spoločne pozerali do budúcnosti. To je dôvod, prečo by som chcel poďakovať Európskemu parlamentu za vyhlásenie prijaté 22. septembra minulého roku, ktorým 23. august vyhlásil za Európsky deň pamiatky obetí stalinizmu a nacizmu. Toto vyhlásenie Európanom pripomína tieto tragické udalosti v histórii Lotyšska a celej Európy.
Dnes by som sa rád pozrel na oveľa bližšiu históriu. Tento rok oslavujeme päť rokov, odkedy sa Lotyšsko stalo členom Európskej únie a NATO. Aké bolo toto obdobie pre Lotyšsko? Čo naša krajina získala? Aký úspech dosiahla naša krajina a aké problémy nás ešte čakajú? V prvom rade, snaha, aby sme sa stali súčasťou Európy, podporila upevnenie demokracie v našej spoločnosti a prispela k rozvoju demokratických inštitúcií. So vstupom do Európskej únie Lotyšsko ukázalo svoje rozhodnutie pre vlastnú budúcnosť, odhodlanie založiť svoju budúcnosť na európskej identite a našich spoločných hodnotách: sloboda a demokracia, zodpovednosť, právny poriadok a ľudské práva, rovnosť, tolerancia a prosperita. Po druhé, členstvo v Európskej únii zlepšilo investičné prostredie v Lotyšsku. "Európske peniaze", ako často nazývame štrukturálne fondy Európskej únie, významne prispeli k rozvoju lotyšského hospodárstva. Po tretie, môžeme využívať výhody, ktoré nám umožňuje voľný pohyb osôb. Voľné cestovanie v rámci schengenského priestoru sa tak stalo normálne a samozrejmé, stalo sa bežnou vecou učiť sa, pracovať a získavať skúsenosti v ostatných členských štátoch Európskej únie. Po štvrté, voľný pohyb tovaru a služieb otvoril nové možnosti pre podnikanie. Každý podnikateľ a zákazník môže pôsobiť v slobodnom prostredí bez hraníc a colných poplatkov. Pre nás, krajinu s malým domácim trhom, je toto obzvlášť dôležité. Po piate, a zo všetkého najdôležitejšie, Európa načúva lotyšským hlasom a svet načúva európskym hlasom. Môžeme byť hrdí na to, že máme k dispozícii taký jedinečný mechanizmus spolupráce. Umožňuje nám na celosvetovej úrovni spoločne hľadať aktívne riešenia globálnych problémov, klimatických a demografických zmien, posilňovania energetickej bezpečnosti, problémov migrácie a hľadať aktívne riešenia v prípade finančnej krízy. Lotyšsko má teraz k dispozícii nové politické a hospodárske nástroje, musím však dodať, že sa tiež zvýšila zodpovednosť našej krajiny za spoločnú budúcnosť Európy, zodpovednosť voči všetkým ľuďom Európy.
Keď sa ohliadneme späť na svoje úspechy, musíme byť tiež kritickí a priznať si chyby, ktorých sme sa dopustili. Po vstupe do Európskej únie upadla lotyšská vláda do stavu "dobre vykonanej práce", dosiahla svoj cieľ. Nechápali sme, že sme len na začiatku a nie na konci procesu. Európska únia ponúka obrovské možnosti, ale každá krajina a každá spoločnosť sa príležitostí musí chopiť samostatne. My v Lotyšsku sme nevyužili všetky príležitosti, nie vždy sme rozumne realizovali kohéznu politiku, prípadne sme nevyužili finančné možnosti, ktoré nám boli poskytnuté. Naše štátne inštitúcie sa museli naučiť, ako sa žije v Európskej únii. Neboli sme dostatočne odhodlaní prijať euro. To je jedna z najväčších chýb, ktorej sme sa v procese integrácie eura dopustili. Dnes, v čase finančnej krízy, je to úplne evidentné.
Aj tí najväčší euroskeptici však musia uznať, že členstvo Lotyšska v Európskej únii bolo celkove pozitívne. Je v Lotyšsku niekto, kto by sa chcel vrátiť do Európy s colnými bariérami medzi krajinami? Nie! Je tam niekto, kto by chcel čakať na hranici v rade, aby mohol vojsť do susednej krajiny? Nie! Je tam niekto, kto by sa chcel vrátiť do sveta s obmedzeniami voľného pohybu pracujúcich, obmedzeniami ich vzdelávania a získavania skúseností? Samozrejme, nie! Dokonca aj euroskeptici si rýchlo zvykli na dobré veci a stali sa jednoducho skeptikmi.
Dámy a páni, zhoršenie stavu finančného systému a hospodárstva počas nedávnych mesiacov nezvratne zmenilo úlohu a význam národných vlád v hospodárskych procesoch. Doteraz sa finančné trhy mohli voľne vyvíjať. Boli sme presvedčení, že trhové zákony samy osebe dostatočne účinne podporia hospodársky rozvoj. Verili sme, že samotný trh uvedie všetko do poriadku. Tak to v skutočnosti aj funguje. Trh sa reguluje sám. Na tejto svetovej kríze však môžeme vidieť, že tento trh poškodil naše finančné systémy a naše hospodárstva a najmä bežní ľudia trpia v dôsledku tejto krízy. Sled udalostí na konci minulého roku nám ukázal, že je nevyhnutné, aby národné vlády hrali v hospodárskych procesoch aktívnejšiu úlohu. Predošlý prístup, keď sme driemali na mašinérii hospodárskeho riadenia, bol nezodpovedný. Nanešťastie sme sa zobudili príliš neskoro. Dosť neskoro na to, aby sme ešte zbadali prekážku - finančný zmätok - na ceste pred nami, ale už sme sa jej nedokázali vyhnúť.
V tejto situácii je potrebný komplexný prístup na vnútroštátnej, európskej a celosvetovej úrovni. Na celosvetovej úrovni je potrebné koordinované konanie na opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu. To bude možné, iba keď vytvoríme novú architektúru a nový mechanizmus finančného systému. Bude nevyhnutné, aby sme systém prísne strážili bez toho, aby sme zároveň obmedzovali iniciatívy alebo trhové procesy. Najväčší problém bude nájsť tú správnu rovnováhu. Na európskej úrovni máme značnú výhodu v tom, že môžeme zavádzať koordinované opatrenia, prijímať jednotné kroky a presadiť udržateľné riešenie. S potešením prijímame plán Komisie na obnovu európskeho hospodárstva. Je to dôležitý krok von zo zmätku, v ktorom sme sa teraz ocitli.
Budem venovať viac času riešeniam na vnútroštátnej úrovni. Svetová finančná kríza postihla aj Lotyšsko. Existuje ideologický smer, ktorý tvrdí, že Lotyšsko teraz zažíva jednu z najdramatickejších záchranných operácií finančných systémov v modernej európskej histórii. Lotyšsko momentálne pracuje na opatreniach na podporu rýchlej a účinnej stabilizácie finančnej a hospodárskej situácie. Je to ťažká úloha, ale krízu môžeme prekonať iba tak, že sa budeme pozerať na cestu von a nebudeme krátkodobé riešenia nesprávne považovať za dlhodobú víziu hospodárskeho rozvoja.
Na konci minulého roku sa šesť politických strán zastúpených v lotyšskom parlamente, vládnych a opozičných, dohodlo na spoločnom postoji pri podpore plánu na hospodársku stabilizáciu, ktorý navrhla lotyšská vláda. Táto dohoda zabezpečí, že budeme venovať mimoriadnu pozornosť tomu, ako sa použije úver, ktorý Lotyšsko dostalo. Plán definuje strednodobé priority lotyšského hospodárstva: podpora vývozu, podpora voľnej a korektnej hospodárskej súťaže, významné zníženie deficitu bežného účtu a zavedenie eura v roku 2012. Vstup do eurozóny sa pre našu krajinu stal jedným z najdôležitejších strategických cieľov. Pre Lotyšsko je dôležité, aby v tejto situácii nezostalo samo. Prekonať toto ťažké obdobie nám pomáhajú nielen medzinárodné finančné organizácie, ale aj inštitúcie Európskej únie a európske krajiny. Lotyšsko je vďačné za tento prejav solidarity.
Dámy a páni, každé rozšírenie prinieslo Európskej únii nielen nové členské štáty, ale vnieslo do jej programu vrátane jej zahraničnej politiky aj nové akcenty. Lotyšsko vstúpilo do Európskej únie v čase, keď sa práve vypracovávala európska susedská politika, jej ciele, zásady a vykonávacie mechanizmy. Odvtedy sa výrazne zvýšila činnosť európskej zahraničnej politiky smerom k jej východným susedom. To sa stalo vďaka zapojeniu a skúsenostiam nových členských štátov. Lotyšsko vnímalo susedské vzťahy vždy v širších dimenziách. Lotyšsko bude hrať naďalej aktívnu úlohu pri určovaní a realizácii tejto politiky.
Táto politika sa netýka len vzťahov Európskej únie s tými štátmi, s ktorými má spoločné hranice na zemi a na mori. V súvislosti s touto politikou sa musíme venovať miestu a úlohe Európskej únie vo svete. Spoločne s ostatnými, rovnako naladenými krajinami Lotyšsko aktívne podporuje aktívnejšie zapojenie Európskej únie v susednom východnom regióne. Vznikla nová politická iniciatíva "východné partnerstvo", ktorej cieľom je pretvoriť európsku susedskú politiku a prispôsobiť ju špecifickým podmienkam tohto regiónu, čím sa tento proces stane aktívnejší, odvážnejší a ambicióznejší. Lotyšsko uvítalo návrhy Európskej komisie v tejto záležitosti. V praxi musí východné partnerstvo posilniť politické a hospodárske vzťahy medzi Európskou úniou a štátmi v tomto regióne a tiež posilniť vzájomnú spoluprácu medzi týmito štátmi. Pri vytváraní východného partnerstva musíme venovať pozornosť zásade diferenciácie, individuálnemu posudzovaniu a postoju ku každému partnerovi. Každý tento štát napreduje svojou vlastnou cestou. Sú štáty, ktoré chcú byť v Európskej únii, a sú štáty, ktoré si vybrali iné ciele. Naša politika bude úspešná iba vtedy, keď budeme spolupracovať so všetkými štátmi v tomto regióne, pomáhať porozumieť, keď to bude potrebné. Dostal som aj pozitívne signály na rozširovanie a prehlbovanie spolupráce minulý október počas svojej návštevy krajín v Strednej Ázii, keď som navštívil Kazachstan, Uzbekistan a Turkménsko. Lotyšsko bude naďalej aktívne podporovať európsku susedskú politiku a hrať aktívnu úlohu pri jej realizácii. Každá európska krajina má vlastné skúsenosti z histórie a vlastné možnosti pracovať na našom spoločnom projekte v prospech Európskej únie. Osobitný prínos Lotyšska pre východnú dimenziu je vo vzájomnej dôvere dokázanej našimi bilaterálnymi vzťahmi, ktoré sú založené na spoločnej histórii a skúsenostiach získaných z tejto dôvery. Úlohou Lotyšska je využiť túto mimoriadnu okolnosť, ktorá za 10 rokov možno zmizne. O niekoľko desaťročí neskôr bude Lotyšsko pre východ iba ďalším členským štátom Európskej únie a nie bránou do Európy. Lotyšsko využije tieto výhody a bude pokračovať v aktívnom politickom dialógu, aby podporilo lepšie chápanie Európskej únie a jej hodnôt v susedných krajinách, a tak vysvetlilo ciele európskej susedskej politiky a východného partnerstva. Prináša to vzájomný prospech a my máme možnosť vypočuť si, ako si susedné štáty predstavujú svoje budúce vzťahy s Európskou úniou. Som presvedčený, že záujmom Európy najlepšie poslúži skoré spustenie východného partnerstva počas predsedníctva Českej republiky.
Dámy a páni, počas prvých dní českého predsedníctva sa stala aktuálnou otázka energetickej bezpečnosti. Finančná a hospodárska kríza je svojím spôsobom cyklická. Otázky súvisiace s energetickou bezpečnosťou a trvalo udržateľnými zdrojmi energie sú však vždy súčasťou politického programu Európy a celého sveta. Sú čoraz naliehavejšie. Energetická bezpečnosť má výrazný vonkajší rozmer. To znamená, že túto otázku nemožno oddeliť od svetovej situácie. Nedávne udalosti na Ukrajine a konflikt v Gruzínsku to dokazujú. Dokonca ešte nedávno považovali členské štáty Európskej únie energetiku za problematiku, ktorú riešili na vnútroštátnej úrovni a nie na úrovni Európskej únie. Udalosti minulého roku v energetickom sektore, prerušenie dodávok energie, zmenšovanie zdrojov energie a cenová volatilita viedli k všeobecnej zhode členských štátov Európskej únie, že spoločná energetická politika je nevyhnutná. Pri prelínaní energetiky a politiky je našou hlavnou úlohou zabezpečiť pravidelné, dostatočné, ekonomické a udržateľné dodávky energie priaznivé pre životné prostredie.
Musíme si priznať, že Európska únia v tejto oblasti dosiahla len rozpačitý úspech. Pri niektorých otázkach, ako napríklad vývoj energetického hospodárstva priaznivého pre životné prostredie, sme si na európskej úrovni vytýčili ambiciózne ciele, ktoré teraz musíme začať napĺňať. Pri iných otázkach - diverzifikácia zdrojov energie na európskej úrovni a vytvorenie jednotného energetického trhu - sme ešte len na začiatku našej cesty. Udalosti posledných pár dní, keď Rusko prerušilo dodávky zemného plynu, nám ukázalo potrebu, čo najrýchlejšie nájsť riešenie na celoeurópskej úrovni. Všetci nesieme zodpovednosť za to, aby sme túto spoločnú zhodu využili na vytvorenie skutočne integrovaného a diverzifikovaného európskeho energetického trhu. Nesmieme pripustiť, aby naše odhodlanie zmizlo spolu s tohtoročným jarným snehom. Otázku energetickej bezpečnosti môžeme úspešne vyriešiť aktívnym dialógom s tranzitnými a dodávateľskými krajinami zdrojov energie. Európska únia má nástroje zahraničnej politiky na to, aby vyriešila túto problematiku. Našou zodpovednosťou je ich správne využiť.
Ďalšou oblasťou, ktorou sa musíme vážne zaoberať, je integrácia baltského energetického trhu do škandinávskeho a stredoeurópskeho energetického trhu. Integrácia v baltskom regióne je neistá. Obchod a doprava sa v tejto oblasti vyvíjajú rýchlo. Energetický trh však stagnuje. Tu odviedla Európska komisia vynikajúcu prácu. Jej iniciatíva na zlepšenie energetickej bezpečnosti a solidarity tiež zahŕňa vypracovanie plánu prepojenia pre baltský energetický trh. Ten by umožnil progresívnu integráciu baltských štátov do jednotného európskeho energetického trhu. Oceňujem angažovanosť Švédska pri strategických diskusiách o baltskom regióne. Švédsko bude mať čoskoro možnosť uviesť to do praxe počas svojho predsedníctva v druhej polovici tohto roku. Som presvedčený, že silné regióny od Stredozemia po Baltické more povedú k silnej Európskej únii.
Dámy a páni, prvotný cieľ Európskej únie - bezpečnosť a blahobyt Európanov - sa nezmenil. Zmenilo sa prostredie, v ktorom musíme tento cieľ dosiahnuť. Svetové hospodárstvo je omnoho prepojenejšie ako pred polstoročím. Zároveň sa na svetovej scéne objavili noví silní hospodárski hráči. Iba pomocou koherentnej, ďalekozrakej a najmä spoločnej činnosti Európskej únie môžeme dúfať, že sa nestaneme porazenými v tomto celosvetovom konkurenčnom boji. Iba spoločne môžeme splniť sľuby o bezpečnosti a blahobyte pre našich občanov. Iba takýmto spôsobom môžeme dosiahnuť cieľ, za ktorý hlasovali obyvatelia našich krajín, ktorí podporili členstvo v Európskej únii.
Európsky parlament už ukázal, že má jasnú predstavu o budúcnosti Európskej únie. Toto platí najmä o jeho jednotnom a vyváženom postoji k politike rozširovania Únie. Dynamický rast Európy nám poskytol možnosť konkurovať celosvetovo. Tento rast je potenciálom Európy, ktorý musí využiť, aby Únia mohla byť aj za niekoľko desaťročí rovnocenným hospodárskym partnerom pre rýchlo rastúce ázijské a latinskoamerické krajiny. Ste to najmä vy, demokraticky zvolení zástupcovia európskych krajín, ktorí najviac pociťujú zodpovednosť za tento proces. Je nemožné preceniť význam Európskeho parlamentu pri približovaní európskeho projektu našim ľuďom a pri rozširovaní jeho demokratickej legitimity. V budúcnosti bude úloha Európskeho parlamentu ešte dôležitejšia.
Je dôležité, aby sme sa v našej mnohotvárnosti a rozmanitosti zjednotili. Je dôležité, aby sme ďalej pracovali na zlepšovaní Európskej únie. To je úloha, na ktorej musia spoločne pracovať všetci Európania. Je to našou spoločnou zodpovednosťou voči Európskej únii. Je nevyhnutné, aby sme zabránili rozdrobovaniu Európskej únie. Členské štáty musia hľadať riešenia a musia sa vyvarovať viacrýchlostného prístupu k európskemu projektu. Dohoda o podpore Lisabonskej zmluvy, ktorá bola v Rade dosiahnutá minulý mesiac, je vítaná. Lisabonská zmluva je právnym predpokladom budúceho efektívneho fungovania Európskej únie. Jedine zavedením princípov Lisabonskej zmluvy do praxe budeme môcť plne realizovať pozitívny potenciál, ktorý poskytuje nová, zjednotená Európa. Ako efektívne bude Lisabonská zmluva fungovať v praxi, závisí od politickej vôle členských štátov a inštitúcií a ich schopnosti zjednotiť sa pri plnení európskych cieľov.
Dámy a páni, cieľom Lotyšska do roku 2004 bolo členstvo v Európskej únii. Odvtedy sme ciele Lotyšska určovali v kontexte európskych cieľov. Už nemôžeme o sebe premýšľať a vnímať sa oddelene od Európy. Ciele Lotyšska môžeme definovať a dosiahnuť, iba ak sa budú zhodovať so spoločnou víziou budúcnosti Európy. Na druhej strane sú ciele Európy dosiahnuteľné, len ak budú korešpondovať s víziou každého členského štátu. Európska únia bola vytvorená a musí byť upevnená na spoločných hodnotách. Iba verejná diskusia môže odhaliť tieto spoločné hodnoty. Jedine spoločne sa môžeme zhodnúť na hodnotách, ktoré zaradíme k tým, na základe ktorých bola Európska únia založená. Je to úloha pre všetkých politikov, ale najmä pre európskych vedúcich predstaviteľov, aby definovali európske hodnoty a začali o nich verejnú diskusiu.
Pozrime sa do budúcnosti. Ako vidím Európsku úniu a Lotyšsko v dlhodobom meradle ja? Napríklad v roku 2015? Pokrízový hospodársky svet sa zlúči do niekoľkých hospodárskych mocenských centier. Jedným z nich bude Európska únia. Európa bude mať vôľu a schopnosť byť zjednotená, pretože iba Únia nám poskytne šancu splniť naše úlohy. A čo viac, Európska únia bude stále otvorená pre tých Európanov, ktorí prijímajú jej hodnoty. Táto jednota v rozmanitosti bude kľúčom k zvyšujúcej sa dôležitosti úlohy Európy vo svete. Európska únia sa rozšíri, ale nestratí schopnosť efektívne konať. Európska únia si bude vedieť postrážiť svoju bezpečnosť a zabezpečiť stabilitu svojich susedov. Vzdelanie a kultúra budú mostom, ktorý spojí rozdielne skúsenosti členských štátov Európskej únie, a to Európe pomôže znovu získať vedúcu úlohu vo svete v oblasti vedy a kultúry. Už nebudú staré a nové, malé a veľké európske krajiny. V Európe budú krajiny posudzované podľa svojich úspechov a nie podľa geografických alebo geopolitických kritérií. Európa bude zjednotená. Túto jednotu zabezpečia silné regióny, ktoré popri sledovaní vlastných záujmov budú úzko spolupracovať s ostatnými a tým vytvoria sieť blahobytu a rozvoja v celej Európe. Každá krajina tento rozvoj podporí podľa svojich vlastných schopností a najmä vedomostí.
Aká bude úloha Lotyšska v Európskej únii v roku 2015? To bude čas, keď sa Lotyšsko pozviecha z krízy. Hlavné mesto Lotyšska, Riga, bude jedným z prekvitajúcich centier baltského hospodárskeho regiónu. Lotyšské hospodárstvo bude vyváženejšie, konkurencieschopnejšie a prejde štrukturálnymi zmenami. V roku 2015 bude Lotyšsko ako predsedajúci členský štát Európskej únie prvýkrát v histórii nezávislého štátu poverené riešením otázok na európskej a svetovej úrovni. Naším prínosom pre Európu budú naše mimoriadne vzťahy s krajinami východného partnerstva. Lotyšsko a náš región budú mostom na východ, ako aj stredozemské štáty spoja oba brehy Stredozemného mora. Naša predstava o otvorenej Európe a naša skúsenosť z integrácie budú hnacou silou pre otvorenosť Európy.
Dámy a páni, rok 2015 už nie je ďaleko, iba šesť rokov stojí medzi nami. Pred jedným storočím napísal lotyšský básnik Rainis: "Čo sa mení, to pretrvá." To sú dnes stále múdre slová. Som presvedčený, že sa Európa podstatne zmení. Jej hospodárstvo, prosperita a vzájomná spolupráca budú výkonnejšie. Skonsoliduje svoj systém hodnôt. Európania budú hrdí, že žijú v Európe a že pritom stále patria k svojmu vlastnému národu. Jednota v rozmanitosti, rozvoj, uchovanie hodnôt a zodpovednosť každého občana voči jej či jeho krajine a voči celej európskej rodine, to je budúcnosť Európy.
Dámy a páni, rozvoj a prosperita Európy sú meradlom nášho úspechu. Tak bude hodnotená naša práca. Je to naša zodpovednosť. Vyzývam vás, poslancov Európskeho parlamentu, aby ste Európanom pomohli pochopiť naše spoločné ciele a to, ako tieto ciele ovplyvnia životy všetkých Európanov u nich doma. Súhlas európskych občanov s európskou myšlienkou je najväčšou zárukou budúcnosti Európy. Dámy a páni, ďakujem vám za vašu pozornosť pri tomto zasadnutí. Prajem vám veľa úspechov vo vašej práci a v nasledujúcich voľbách do Európskeho parlamentu.
Predseda
Vážený pán prezident, rád by som vám v mene Európskeho parlamentu poďakoval za váš prejav, vašu európsku odvahu a vaše európske odhodlanie. Samozrejme sme sa potešili, že máte takú vysokú mienku o Európskom parlamente, a to právom.
Stále si dobre pamätám, že počas rokovaní o pridružení v druhej polovici 90. rokov boli Lotyšsko, Litva a Slovensko najprv vylúčené. Bol to Európsky parlament, ktorý vyzval vlády, aby Lotyšsko, Litva a Slovensko boli do rokovaní zahrnuté. Vďaka tomu sa Lotyšsko, Litva a Slovensko mohli 1. mája 2004 stať členmi Európskej únie.
Načrtli ste otázku energetiky a ja vám na ňu stručne odpoviem. Máme veľmi šikovného komisára. Váš krajan, Andris Piebalgs si počínal obdivuhodne minulý týždeň a počas plynového sporu s Ruskom a Ukrajinou, ale najmä s Ruskom. Rád by som sa v prítomnosti jeho prezidenta poďakoval Andrisovi Piebalgsovi za jeho prácu.
(potlesk)
Vážený pán prezident, môj záverečný postreh je takýto: hovorili ste o tom, ako sa učíte a ako sa učí Lotyšsko. To je rozhodne pravda. Dokonca aj tí, ktorí do Európskeho spoločenstva a do Európskej únie patrili už od začiatku, sa učia od vás a z vašich historických skúseností. Ak budeme pripravení sa navzájom počúvať a učiť sa jeden od druhého, bude nám všetkým lepšie. Na základe našich spoločných hodnôt sme silní, demokratickí a slobodní. Ďakujem vám, pán prezident Zatlers, radi sme vás tu dnes privítali. Ďakujem.
(potlesk)
