Cilvēktiesības pasaulē 2009. gadā un Eiropas Savienības politika cilvēktiesību jomā (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Ārlietu komitejas vārdā iesniedza Laima Liucija Andrikienė, par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā.
Laima Liucija Andrikienė
referente. - (LT) Priekšsēdētājas kundze, Augstā pārstāve Ashton kundze, man liels prieks, ka jūs šodien piedalāties šajās ļoti nozīmīgajās apspriedēs. Šīs apspriedes ir īpašas ar to, ka tās ir pirmās politiskās debates kopš Eiropas Ārējās darbības dienesta darbības sākuma, kurās piedalās baronese Ashton.
Šīs apspriedes un Eiropas Parlamenta rezolūcija, par kuru balsosim rīt, ir balstītas uz Padomes un Eiropas Parlamenta pieņemto Gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un ES politiku šajā jomā. Mēs nevaram prasīt, lai baronese Ashton atbild par darbībām, kas izklāstītas iepriekšējā, proti, 2008.-2009. gada ziņojumā, jo tobrīd viņa vēl nebija Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos. Mēs apzināmies, ka uz jūsu pleciem patlaban gulstas liela atbildība un ka tāda tā būs arī turpmāk, un es vēlos jums apliecināt, ka mēs, Eiropas Parlaments, darīsim visu iespējamo, lai nodrošinātu Eiropas Savienības ārpolitikas mērķu sasniegšanu.
Baronese Ashton, Lisabonas līgums stājās spēkā pirms gada un Eiropas Ārējās darbības dienests sāka savu darbību pirms nepilnām divām nedēļām. Savā ziņojumā Eiropas Parlaments pauž skaidru vēstījumu visām ES iestādēm. Eiropas Parlaments skaidri norāda, ka jaunā Eiropas Ārējās darbības dienesta darbībai galvenokārt jābūt vērstai uz demokrātijas veidošanu un cilvēktiesību aizsardzību visā pasaulē un ka šīm prioritātēm ir jāatspoguļojas dienesta struktūrā un tā finansējumā. Būtu jāizveido Cilvēktiesību un demokrātijas direktorāts, starptautisko tiesību direktorāts vai kāda citādi dēvēta struktūra ar līdzīgiem mērķiem. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka cilvēktiesību jautājumi tiek atstāti novārtā vai ka tie vairs neparādās ES prioritātēs un EĀDD struktūrā.
Tādā pašā nolūkā Eiropas Parlaments ierosina iecelt šajā dienestā īpašus pārstāvjus cilvēktiesību jautājumos, kuri darbotos noteiktās valstīs vai reģionos, īpaši vietās, kur ES nav diplomātisko pārstāvniecību. Šiem īpašajiem pārstāvjiem būtu skaidri noteiktas pilnvaras aizstāvēt cilvēktiesības valstīs, kurās viņi darbojas.
Vēlreiz vēlos uzsvērt arī nepieciešamību izveidot Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM), kas darbotos Briselē. Jo īpaši šādu nepieciešamību pamato tas, ka to atbalsta absolūts ES dalībvalstu vairākums. Ziņojumā, par kuru rīt balsosim Eiropas Parlamentā, ES politika un Eiropas Savienības un tās iestāžu darbs ir analizēts un vērtēts, iztirzājot ļoti dažādus jautājumus, tostarp tādus jautājumus kā nāves soda atcelšana, cīņa pret terorismu, cilvēktiesības, bērnu tiesības, vardarbības pret sievietēm izskaušana, cilvēktiesību aizstāvju situācija dažādās pasaules valstīs un reliģijas un ticības brīvība. Mēs analizējam un vērtējam Eiropas Savienības darbību starptautiskajās struktūrās (piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, ANO Cilvēktiesību padomē) un Eiropas Parlamenta sadarbību ar Starptautisko krimināltiesu.
Mani kolēģi no Eiropas Parlamenta aktīvi palīdzēja izstrādāt šo ziņojumu, kuru šodien apspriežam un kas Ārlietu komitejā tika pieņemts ar lielu balsu vairākumu - 50 locekļi balsoja "par”, neviens nebalsoja "pret” un divi atturējās. Ziņojuma pielikumā ir uzskaitīti konkrēti cilvēktiesību pārkāpumi dažādās valstīs, kuriem Eiropas Parlaments ir pievērsis uzmanību. Šajā uzskaitījumā norādīti reāli vārdi, valstis, cilvēku likteņi un zaudētās dzīvības. Tāpēc savas runas nobeigumā es vēlos minēt dažus konkrētus gadījumus, kas uzskatāmi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem.
Tā kā jūs piedalījāties pasniegšanas ceremonijā, jūs, protams, zināt, ka Eiropas Parlaments šodien bija paredzējis pasniegt A. Saharova prēmiju par domas brīvību Kubas disidentam Guillermo Fariñas. Tomēr mēs nevarējām to izdarīt, jo Kubas valdības pārstāvji neļāva Fariñas kungam ierasties Eiropas Parlamentā. Mēs ticam, ka, veicot savus pienākumus, jūs ņemsiet šo faktu vērā un radīsiet iespējas paust Kubas valdībai mūsu nostāju šajā jautājumā, mūsu vilšanos, mūsu nožēlu un iebildumus.
Vēlos vērst jūsu uzmanību uz vēl kādu nepatīkamu gadījumu, kas skatīts mūsu ziņojumā. Hamovņiku rajona tiesai Krievijā šodien bija jāpasludina spriedums vienā no šādām tiesas prāvām, bet nezināmu iemeslu dēļ sprieduma pasludināšana tika atlikta līdz mēneša beigām. Es runāju par Mikhail Khodorkovskii un Platon Lebedev tiesas prāvu, kura, manuprāt, ļoti labi atspoguļo tiesu sistēmas slikto stāvokli un tiesiskuma trūkumu Krievijā. Baronese Ashton, vēlos jūs aicināt paturēt prātā šos gadījumus un censties nodrošināt, lai tiesiskums Krievijā ir norma, nevis izņēmums. Uzskatu, ka Krievijas un prezidenta Medvedev paustie nodomi modernizēt Krieviju ir ļoti laba iespēja panākt šī mērķa sasniegšanu.
Catherine Ashton
Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos. - Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti, piektdien mēs atzīmējām Starptautisko cilvēktiesību dienu. Šogad uzmanība tika pievērsta to atsevišķo indivīdu un organizāciju darbam visā pasaulē, kuras vēršas pret cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši pret diskrimināciju.
Pēdējā gada laikā esmu tikusies ar Nobela prēmijas laureāti Shirin Ebadi no Irānas, ar Front Line godalgas ieguvēju Afganistānas sieviešu cilvēktiesību komisāri dr. Soria Sabhrang un ar citiem cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē, un es turpināšu to darīt arī turpmāk.
Kā jau iepriekš esmu norādījusi, es ļoti ceru, ka līdzīgi rīkosies arī mani kolēģi Briselē un ES delegāciju vadītāji.
Pirms sešiem mēnešiem es viesojos Parlamentā, lai iepazīstinātu jūs ar sākotnējo redzējumu par to, kā Eiropas Savienībai būtu jāvirza sava politika cilvēktiesību jomā. Šodien es vēlos pastāstīt, kas kopš tā laika ir paveikts un kādu es redzu nākotni tagad, kad mūsu rīcībā ir Eiropas Ārējās darbības dienests.
Taču vispirms es vēlos teikt lielu paldies Andrikienė kundzei par ziņojumu, kas ir izstrādāts saistībā ar ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un kurā ir izklāstīts Eiropas Parlamenta redzējums par to, kā mēs varam padarīt efektīvāku mūsu pieeju cilvēktiesību jautājumiem Eiropas Savienībā. Arī es ļoti atbalstu šos centienus. Ziņojumā, ko Parlaments šodien apspriež, ļoti labi ir atspoguļots ES darbības apmērs un problēmas, kas mūs skar, - uzbrukumi cilvēktiesību aizstāvjiem, seksuālā vardarbība, jauno tehnoloģiju izmantošana, lai ierobežotu vārda brīvību, un daudzas citas problēmas. Vēlos paust vispatiesākos cieņas apliecinājumus Andrikienė kundzei par spēju iestrādāt šajā iespaidīgajā, informatīvajā un ļoti lietderīgajā ziņojumā vairāk nekā 400 grozījumus.
Ziņojumā ir aplūkoti daudzi jautājumi, bet es vēlos vērst uzmanību uz trim svarīgām pēdējo mēnešu norisēm. Pirmkārt, ES ir cītīgi strādājusi, lai veicinātu cilvēktiesību jautājuma risināšanu starptautiskajā arēnā.
Kādā veiksmīgā ANO Cilvēktiesību padomes sesijā Eiropas Savienība pauda kopēju nostāju attiecībā uz potenciālu nesaskaņu avotu - rezolūcijām par Gazas flotili un Goldstone ziņojumu. Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā ES sasniedza arī savus galvenos mērķus - rezolūcijas par Birmu, Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un nāves sodu un arī Kanādas rezolūciju par Irānu pieņēma ar lielu balsu vairākumu un vienprātību izdevās panākt arī attiecībā uz ES rezolūciju par reliģiskās neiecietības izskaušanu.
Otrkārt, jūnijā jau tika ziņots, ka ir sācies darbs pie ES cilvēktiesību politikas pārskatīšanas. Šajā procesā ir iesaistījušies daudzi dalībnieki - ieguldīt savu artavu tajā esmu aicinājusi dalībvalstu parlamentu pārstāvjus, Hautala kundzi un Cilvēktiesību apakškomiteju jo īpaši, kā arī pilsoniskās sabiedrības NVO un akadēmiskās vides pārstāvjus. Es lūgšu, lai tuvākajos mēnešos dienests un mani augstākā līmeņa darbinieki izvērtē, kādi galvenie secinājumi izriet no šīm konsultācijām un kā varam tos vislabāk īstenot praksē. Es ceru, ka Parlaments vienmēr atbalstīs mūs šajos centienos.
Treškārt, esam sākuši racionalizēt daudzveidīgās politikas stratēģijas, kuru skaits pēdējos desmit gados ir pieaudzis un kuru principi ir iestrādāti ES cilvēktiesību politikas pamatnostādnēs - instrumentu kopumos, citos instrumentos, mūsu pamatnostādnēs cilvēktiesību veicināšanas un aizsardzības jomā. Šāda dabiska politikas paplašināšanās ir notikusi pamatoti, bet šķiet, ka patlaban ir piemērots brīdis, lai novērtētu situāciju un virzītos uz priekšu. Es uzskatu, ka saistībā ar iesākto pārskatīšanas procesu svarīga ir darbība trīs virzienos.
Pirmkārt, Eiropai arī turpmāk ir jārunā par cilvēktiesību jautājumiem starptautiskajā arēnā. Mēs mēģinām uzlabot savu darbību ANO un cenšamies pretoties mēģinājumiem mazināt vispārējo standartu nozīmi, jo tie ir mūsu darbības pamats. Mums ir jārod novatori veidi darbam ar trešo valstu partneriem, lai veicinātu mūsu kopīgo vērtību atzīšanu. ANO Ģenerālās asamblejas balsojumā par nāves sodu rezolūciju mums to izdevās izdarīt. Mēs arī ieguldām līdzekļus, lai nodrošinātu, ka mūsu pašu rezultāti ir pietiekami labi.
Otrkārt, mums ir jāpielāgo mūsu pieeja konkrētām situācijām. Proti, ir jāizstrādā katras valsts vietējā cilvēktiesību stratēģija, ir jāpārskata mūsu prioritātes un iespējami efektīvi jāizmanto dažādie instrumenti, piemēram, daloties pieredzē par bērnu aizsardzību internetā vai par efektīvākajām metodēm, kā risināt bērnu darba jautājumu.
Treškārt, cilvēktiesību jautājumiem ir jābūt acīmredzamai ES ārējās darbības prioritātei. Proti, cilvēktiesību aspekts ir jāiekļauj visu Ārējās darbības dienesta struktūru darbībā, kā arī visās ES ārējās darbības jomās, tostarp tirdzniecībā, attīstībā, Kopējā drošības un aizsardzības politikā, un visos tās līmeņos. Cilvēktiesību aspekts tiks iestrādāts šī dienesta pārvaldes struktūrā un arī visu mūsu delegāciju darbībā, lai nodrošinātu mums iespēju pārraudzīt stāvokli cilvēktiesību jomā un veicināt ES cilvēktiesību politikas mērķu efektīvu īstenošanu.
Cilvēktiesības ir mūsu ES identitātes pamats, un, pamatojoties uz tām, mēs īstenojam pasākumus visā pasaulē. Mēs esam izstrādājuši efektīvus mehānismus, kā popularizēt šīs vērtības dažādās jomās un dažādiem partneriem, daudzpusējās sarunās un ar atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai. Vairāk nekā simt valstīs ir finansēti īpaši cilvēktiesību projekti. Tagad, kad ir pagājuši gandrīz desmit gadi kopš paša pirmā ES paziņojuma par cilvēktiesībām un kad ir sācis darboties jaunais dienests, es vēlos nodrošināt, lai mūsu cilvēktiesību politika ir efektīva, novatora un mērķtiecīga - lai tā kā sudraba stīga caurvij visas mūsu ārējās darbības un lai tā ir zelta standarts mūsu ārpolitikā.
Tāpēc es šodien paužu īpaši lielu atzinību darbam, kas ieguldīts ziņojuma izstrādē, un arī es nobeigumā vēlos apsveikt Guillermo Fariñas par saņemto A. Saharova prēmiju par domas brīvību.
Inese Vaidere
PPE grupas vārdā. - (LV) Paldies, priekšsēdētāj! Cienījamā Eštonas kundze! Vispirms vēlos sveikt Andrikienes kundzi ar veiksmīgo ziņojumu, kurš Ārlietu komitejā tika pieņemts praktiski vienprātīgi. Pateicos arī Eštonas kundzei par izsvērto uzrunu. Ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē apliecina to kritisko stāvokli pat tajās valstīs, ar kurām Eiropas Savienība ilgus gadus īsteno cilvēktiesību dialogus un konsultācijas. Ziņojumā, piemēram, ir uzsvērts, ka Krievija joprojām ir izpildījusi tikai pirmo no sešpunktu vienošanās par Gruziju. Pusmiljons cilvēku joprojām nevar atgriezties savās mājās Dienvidosetijā un Abhāzijā. Eiropas Savienībai ir nopietni jārisina šādas situācijas, tādēļ aicinu augsto pārstāvi pievērst īpašu uzmanību minēto jautājumu risināšanai. Nebūtu pieļaujams, ka Eiropas Savienība tērē lielus laika un finanšu resursus cilvēktiesību dialogos, nepanākot labus rezultātus. Tāpēc ir skaidrs, ka Eiropas Savienības cilvēktiesību politikā nepieciešami būtiski uzlabojumi. Pirmkārt, ieviešot precīzu cilvēktiesību stratēģiju, kas nosaka ne vien uzdevumus, bet arī struktūru, kas nodrošina regulāru rezultātu izvērtējumu un darbības taktikas pārskatīšanu. Otrkārt, Eiropas Savienības vērtējumam par cilvēktiesību situāciju ir jābalstās vienīgi uz pieredzi un noteiktiem kritērijiem. Savu viedokli mēs nedrīkstam mainīt kādas trešās valsts spiediena vai ekonomisku interešu ietekmē. Treškārt, jāievieš regulāras Eiropas Savienības līmeņa konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām. Cilvēktiesību un demokrātijas nodrošināšanai ir jābūt Ārējās darbības dienesta prioritātei un nepārprotamam kritērijam bilaterālos nolīgumos ar trešajām valstīm. Paldies!
Véronique De Keyser
Priekšsēdētājas kundze, šis ir patiesi apjomīgs un apbrīnas vērts ziņojums. Patiesībā tajā aptverti gandrīz visi cilvēktiesību jautājuma aspekti, tomēr ziņojumam ir arī daži kvalitatīvi trūkumi, proti, tas ir pārblīvēts ar informāciju un tā izlasīšanai vajag daudz laika. Šie trūkumi, protams, nav radušies referentes vainas dēļ, bet gan to 423 grozījumu dēļ, ar kuriem viņai nācās tikt galā. Būtībā Andrikien kundze ir paveikusi varoņdarbu, un par to mums viņa ir jāapsveic.
Ziņojumā ir vērsta uzmanība uz to, ka cilvēktiesību aspekts, kas ir Eiropas politikas stratēģiju pamats, ir sarežģīts un daudzšķautņains jautājums. Ja Eiropas Parlaments lūdz jūs, Ashton kundze, iecelt īpašu referentu cilvēktiesību jautājumos, izveidot cilvēktiesību ģenerāldirektorātu, nodrošināt īpašas mācības ES ārvalstu delegāciju locekļiem un no šo locekļu vidus izraudzīties personu, kas būtu atbildīga tieši par cilvēktiesību pārraudzību attiecīgajā valstī, ja Eiropas Parlaments vēlas šīs struktūras, tas nekādā gadījumā nenozīmē, ka mūsu mērķis ir palielināt birokrātiju šajā jomā, tas nozīmē, ka ir daudz darāmā.
Lai gan ziņojumā ir aplūkotas nopietnās problēmas un pārkāpumi, kas joprojām sastopami pasaulē, to nevar nosaukt par šausmu litāniju. Priecē, ka ziņojumā ir vērsta uzmanība uz līdz šim īstenotajiem centieniem un ieteikti turpmākie darbības virzieni un apspriežamie temati.
Nobeigumā norādīšu, ka ziņojumā nešaubīgi atspoguļots Eiropas Savienības veiktā darba nozīmīgums un būtība. Eiropas Savienība ir izstrādājusi vairākus instrumentus, kas patiešām var palīdzēt veicināt demokrātiju pasaulē. Tomēr tai vēl ir jāpārliecina savi sarunu partneri par to, ka cilvēktiesību ievērošana nav šķērslis izaugsmei un starptautiskajai tirdzniecībai, ka tā nav smags slogs ārējo attiecību jomā un ka, gluži pretēji, tā dod papildu labumu attiecībā uz stabilitāti un labklājību.
Baronese Ashton, jūs esat veiksmīgi pārņēmusi stafeti cilvēktiesību jomā un pirmajā gadā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā jums ir izdevies sevi apliecināt.
Leonidas Donskis
ALDE grupas vārdā. - (LT) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos apsveikt referenti un visus EP deputātus, kuri iesniedza grozījumus un piedalījās apspriedēs, par izrādīto interesi un ieguldīto darbu, izstrādājot un uzlabojot šo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un ES politiku šajā jomā.
Manuprāt, referente un kolēģi no Cilvēktiesību apakškomitejas un Ārlietu komitejas ir lieliski tikuši galā ar šo pārbaudījumu. Ziņojumu uzlabot palīdzēja arī nevalstisko organizāciju pārstāvju sniegtās idejas un palīdzība. Tāpēc es aicinu visus EP deputātus balsojumā atbalstīt šo ziņojumu, kas pēc ilgstošām debatēm, grozījumu iestrādāšanas un apspriežu īstenošanas precīzi atspoguļo Eiropas Parlamenta nostāju cilvēktiesību jautājumos.
Attiecībā uz iesniegtajiem grozījumiem vēlos norādīt, ka kolēģiem nevajadzētu pievērst pārāk lielu uzmanību jautājumiem, kas jau ilgstoši ir apspriesti komitejā. Nav noslēpums, ka cilvēktiesību problēmas ir ļoti aktuālas un ka šajā ziņā varētu minēt un uz rīcību aicināt daudzas valstis. Tomēr ziņojuma vērtība ir tā īsums. Nepārtraukti papildinot ziņojumu, tas vairs nebūtu tik efektīvs, un daži no apspriestajiem grozījumiem, manuprāt, ir nevajadzīgi.
Vēlos vērst kolēģu uzmanību arī uz dažiem svarīgiem grozījumiem, kuri nebija iekļauti iepriekšējā ziņojuma redakcijā. Viens no šādiem grozījumiem ir manas grupas iesniegtais grozījums par nātrija pentotālu, kurā mēs aicinām nodrošināt, ka šo vielu, kuru var izmantot nāves spriedumu izpildei, ir atļauts ražot un tirgot tikai medicīniskiem mērķiem. Šī grozījuma pieņemšana būtu nozīmīgs solis cīņā par nāves sodu atcelšanu visā pasaulē. Es aicinu kolēģus atbalstīt arī kādu citu manas grupas iesniegtu grozījumu, kurā Eiropas Komisija ir aicināta rīkoties, lai izpildītu 2007. gada cilvēktiesību ziņojumā paustās apņemšanās uzlabot centienus vardarbības izskaušanas jomā.
Šis dokuments nav tikai pamatnostādņu izklāstījums Eiropas Komisijai, Padomei un dalībvalstīm, tas ir arī pārliecinošs un skaidrs vēstījums Eiropas Savienības kaimiņvalstīm, partnervalstīm un citām valstīm, kurās cilvēktiesības netiek pienācīgi ievērotas un aizstāvētas. Es ceru, ka visas ieinteresētās valstis un iestādes pievērsīs šim ziņojumam atbilstošu uzmanību un atbalstīs tā vērtīgos ieteikumus.
Heidi Hautala
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos sveikt Augsto pārstāvi ar ierašanos Eiropas Parlamentā. Vēlos sirsnīgi sveikt arī Andrikienė kundzi ar paveikto darbu. Šī ziņojuma sagatavošana bija teicami īstenots komandas darbs, tāpēc Ārlietu komitejā tam izdevās iemantot gandrīz vienprātīgu atbalstu.
Šajā rudenī man tika piedāvāta lieliska iespēja piedalīties dalībvalstu apspriedēs par to, kā padarīt ES cilvēktiesību politiku efektīvāku un saskaņotāku. Manuprāt, mums patlaban ir vēsturiska iespēja pārskatīt mūsu cilvēktiesību politiku, kā jūs jau norādījāt, Ashton kundze. Es ieteiktu organizēt šo procesu tā, lai tas būtu pēc iespējas plašāks un pēc iespējas atklātāks. Ļoti ieteicams būtu savlaicīgi (protams, ne novēloti) nosūtīt Parlamentam un Padomei paziņojumu, lai mēs varētu nodrošināt īstas augsta līmeņa apspriedes un līdzdalību.
Šodien ir ļoti svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu cilvēktiesību ievērošana ir ES ārējās politikas galvenais aspekts. Tāpēc mums ir jāizveido atbilstošas struktūras. Mēs zinām, ka jūs, Augstā pārstāve, esat apņēmusies izveidot cilvēktiesību un demokrātiskās struktūras dienesta pārvaldes līmenī. Vai jūs varētu paskaidrot, ko tieši tas nozīmē? Vai varat apsolīt mums to, ko solījāt Parlamentam vasarā? Es arī apņēmīgi aicinu jūs pieņemt lēmumu izveidot ES Padomes cilvēktiesību jautājumu darba grupu, kas darbotos Briselē. Ja vēlamies nodrošināt lielāku saskaņotību (un mēs to vēlamies), tad mums šī pastāvīgā struktūra noteikti ir jāizveido.
Visbeidzot es vēlos patiekties jums par centieniem sapulcēt dalībvalstis Nobela Miera prēmijas ceremonijā, kas pagājušajā piektdienā notika Oslo. Man ir pamatots iemesls uzskatīt, ka bez jūsu pūliņiem tas nebūtu noticis. Šis ir ļoti labs pamats mūsu darbam cilvēktiesību jomā, kas ir vērsts uz mērķi panākt, lai ES skaidrāk, skaļāk un efektīvāk pauž savu viedokli pasaulē.
Konrad Szymański
Priekšsēdētājas kundze, arī es vēlos pievienoties referentei veltītajiem pateicības vārdiem. Mūsu veiksmīgās sadarbības rezultātā ir tapis ziņojums, kuru es uzskatu par ļoti labu. Manuprāt, svarīgi ir vērst uzmanību uz to, ka kristieši joprojām ir visvairāk vajātā reliģiskā grupa pasaulē - gandrīz visur pasaulē viņi cieš diskriminācijas dēļ, viņiem uzbrūk un bieži vien viņus pat nogalina. Tomēr pasaule klusē. Arī mēs, Eiropas Savienība, joprojām nedarām pietiekami daudz.
Esmu ļoti pateicīgs Ashton kundzei, ka pēdējā laikā viņa ir reaģējusi uz vairākiem atsevišķiem gadījumiem, tomēr par šo jautājumu ir jārunā atkal un atkal. Mūsu kaimiņvalstīm, piemēram, Ēģiptei un Alžīrijai, ir jāsaprot, ka mēs nevaram veidot politisko dialogu, neiekļaujot tajā šo valstu reliģisko minoritāšu jautājumu. Tādām valstīm kā Sudānai un Irākai ir skaidri jānorāda, ka mēs nepiedāvāsim atbalsta programmas un neslēgsim brīvās tirdzniecības nolīgumus, kamēr tajās netiks ievērotas pamattiesības uz reliģisko brīvību.
Pēdējos gados šajā jomā ir notikušas vairākas pozitīvas pārmaiņas, taču mums ir pastāvīgi jācenšas aizsargāt reliģisko brīvību visā pasaulē, jo neviens cits to mūsu vietā nedarīs. Pēdējās dienās Eiropas Parlamentam bija iespēja tikties ar bīskapiem, kas no Irākas, Mosulas un Bagdādes bija ieradušies šeit, lai dalītos savā pieredzē. Uzskatu, ka mūsu uzdevums ir ne tikai radīt viņos solidaritātes sajūtu, bet arī piedāvāt nākotnes drošības garantijas, lai viņi zinātu, ka viņiem ir, pie kā vērsties pēc palīdzības. Pretējā gadījumā tiktu apdraudēta mūsu uzticamība, jo, apliecinot nespēju pasargāt savus draugus, mēs zaudētu uzticamību pasaules acīs.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētājas kundze, šī sēde, šķiet, ir īpaši veltīta cilvēktiesību jautājumiem.
Šorīt no rīta mēs pieņēmām Kinga Gál ziņojumu. Mēs pieņēmām arī ziņojumu par cilvēktirdzniecību un vēl citu ziņojumu par Eiropas aizsardzības rīkojumu, proti, par cietušo tiesībām. Šajā pašā kategorijā es iekļauju arī to, ka Eiropas Parlaments noraidīja priekšlikumu par apvienotajām atļaujām, kurš ir pārlieku diskriminējošs attiecībā pret ārvalstniekiem.
Es nepakavēšos pie A. Saharova prēmijas. Jau esmu paudusi savu viedokli šajā jautājumā. Tomēr es uzskatu, ka šis ziņojums atspoguļo to pašu divpakāpju redzējumu, to pašu šauro redzējumu par cilvēktiesībām, ko par nožēlu pauž daži kolēģi no EP.
Minēšu dažus piemērus. Es atbalstu reliģijas brīvību un arī brīvību izvēlēties ticēt vai nē. Visā pasaulē vajāti tiek arī daudzi neticīgie. Mūsu referente noraidīja grozījumus, kas paredzēja ieviest domas brīvības, ticības brīvības un reliģijas brīvības koncepciju, pat neraugoties uz to, ka starptautiskajās tiesībās šī koncepcija pastāv. Kāpēc ziņojumā ir 15 punkti par reliģijas brīvību, galveno uzmanību pievēršot kristiešiem, un tikai seši punkti par vārda brīvību? Arodbiedrību pārstāvji vispār netiek pieminēti. Kāpēc pastāv šie dubultie standarti, kas paredz vienmēr minēt vienas un tās pašas valstis - Irāku, Irānu, Krieviju, Baltkrieviju vai Kubu -, gandrīz nekad nepieminot situāciju, kāda ir daudzās Āfrikas valstīs, īpaši Magriba reģiona valstīs, kur cilvēktiesību un demokrātijas aizstāvji tiek neatlaidīgi vajāti, piemēram, Lībijā un Tunisijā, gandrīz vispārējas vienaldzības apstākļos? Nav pieminēta arī Kolumbija.
Es ceru, ka šīs debates ļaus mums virzīties uz priekšu. Uzskatu, ka, līdzsvarojot mūsu nostājas un saskaņojot vārdus ar darbiem, mēs pietuvosimies mērķim par patiesi vispārēju cilvēktiesību koncepciju. Mums vēl ļoti daudz jāpaveic šajā jomā, un es uzmanīgi klausījos jūsu teiktajā, Ashton kundze.
Fiorello Provera
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vispirms es vēlos pateikties referentei Andrikienė kundzei, ka viņa atbalstīja dažus no grozījumiem, kurus es iesniedzu saistībā ar reliģijas brīvību, un es apsveicu viņu ar veiksmīgi sagatavoto ziņojumu.
Visā pasaulē ir arvien vairāk traģisku notikumu, kas saistīti ar ticīgo brīvību - ar katru gadu arvien pieaug reliģijas brīvību ierobežojošu šķēršļu, uzbrukumu un slepkavību skaits. Šīs noziedzīgās darbības skar visu reliģiju ticīgos, īpaši kristiešus. Paradoksāli, ka reliģijas brīvība, kurai būtu jābūt vienai no pašsaprotamākajām un neapšaubāmākajām brīvības formām, kļūst par arvien delikātāku jautājumu.
Visu šo iemeslu dēļ es vēlreiz vēršu uzmanību uz priekšlikumu, kas tika izteikts jau iepriekš un kas paredz, ka Eiropas Parlamentam ik gadu būtu jāsagatavo īpašs un precīzs ziņojums, kas ļautu pārraudzīt situāciju reliģijas brīvības jomā pasaulē. Šajā ziņojumā būtu jāiekļauj informācija, kas nepieciešama, lai varētu plānot atbilstošus un profilaktiskus politiskās intervences pasākumus.
Nicole Sinclaire
Priekšsēdētājas kundze, vairākas Padomju skolēnu paaudzes izauga, uzskatot, ka biedrs Staļins izgudroja iekšdedzes dzinēju. Eiropas skolēni, šķiet, izaugs, uzskatot, ka ES ir cilvēktiesību aizstāve, bet ko jūs esat darījuši, lai tie nebūtu tikai skaisti vārdi?
Referente norāda, ka ir vājinājusies ES politika attiecībā uz Birmas huntu, un šī vājināšanās būtībā izpaužas kā piekāpšanās. Referente atzīmē, ka ES ir ļoti norūpējusies par cilvēktiesību pārkāpumiem ārpus tās teritorijas, bet kāpēc netiek ņemta vērā romu piespiedu izraidīšana no Beļģijas 1999. gadā, kad premjerministra amatā bija Guy Verhofstadt, kurš tagad ir kļuvis par EP deputātu? Kāpēc netiek ņemta vērā romu piespiedu izraidīšana no Francijas šogad?
Iespējams, ka vārdi ir vienīgais, ko varam sagaidīt no Ārējās darbības dienesta. Pagājušajā nedēļā Briselē organizācija Amnesty International pauda bažas par to, ka Ārējās darbības dienestā nav cilvēktiesību nodaļas. Vārdi ir ļoti skaisti, bet pasaules apspiestajiem un tiem, kas cieš, vairāk palīdzētu darbi.
Pagājušajā nedēļā komitejā es nosaucu Beļģijas prezidentūru par rēgam līdzīgu prezidentūru. Man par pārsteigumu prezidentūra tam piekrita, norādot, ka tieši tāda tā vēlas būt. Tāpēc es vēlos aicināt baronesi Ashton piedalīties (reāli, nevis tikai domās) nākamajā Cilvēktiesību apakškomitejas sanāksmē, kas notiks 10. janvārī un kurā viņai būs iespēja iesaistīties viedokļu apmaiņā par cilvēktiesību un demokrātijas tīklu un paskaidrot mums, ko tieši viņa saprot ar vārdu "rīcība”.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties referentei Andrikienė kundzei par sagatavoto ziņojumu par stāvokli cilvēktiesību jomā 2009. gadā. Ziņojuma izstrāde nebija viegls uzdevums, jo stāvoklis cilvēktiesību ievērošanas jomā diemžēl joprojām ir tāds, ka ir nepieciešama mūsu uzmanība un iesaistīšanās. Ziņojumā mēs vairākkārt aicinām dažādas valstis un iestādes īstenot konkrētus pasākumus, kuru mērķis būtu uzlabot cilvēktiesību ievērošanu. Manuprāt, mums vajadzētu biežāk kontrolēt, vai šīs iestādes patiešām dara to, ko Eiropas Parlaments ir lūdzis. Pretējā gadījumā pēc gada mums atkal vajadzēs runāt par daudziem šodien iztirzātiem aspektiem.
Mēs rīkojamies pareizi, pieprasot pamattiesību ievērošanu, tomēr ar to vēl nepietiek. Mūsu centieniem jābūt arī efektīviem - mums jāspēj pārliecināt izpildiestādes par nepieciešamību efektīvi īstenot mūsu norādījumus. Es atbalstu referentes priekšlikumu izveidot cilvēktiesību un demokrātijas direktorātu Ārējās darbības dienestā un iecelt Augsto pārstāvi cilvēktiesību jautājumos. Saskanīgi īstenojot Eiropas Savienības ārpolitiku, galvenā vērība ir jāpievērš demokrātisko vērtību un cilvēktiesību veicināšanai. Šis, iespējams, ir ziņojuma svarīgākais politiskais vēstījums. Ja izdotos šo mērķi sasniegt, tad ar katru gadu ziņojumi par cilvēktiesību ievērošanu pasaulē kļūtu arvien īsāki, un es novēlu, lai tā arī notiek.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētājas kundze, liels paldies, ka devāt man iespēju izteikties. Šodien mēs analizējam dokumentu, kurā saturiski skaidri iezīmējas divas daļas jeb divi aspekti. Pirmajā daļā ir mēģināts novērtēt cilvēktiesību ievērošanu 2009. gadā, bet otrajā runāts par Eiropas Savienības politiku šajā jomā. Mums ir jārod atbilde uz jautājumu, vai pagājušajā gadā cilvēktiesību ievērošanas jomā ir panākts progress. Diemžēl atbilde ir noliedzoša. 2009. gadā progress pamattiesību ievērošanas jomā, neapšaubāmi, netika panākts. To apliecina tas, ka joprojām tiek izmantots nāvessods un ka daudzās valstīs joprojām ir sastopama spīdzināšana. To apliecina arī tas, ka joprojām aktuāla ir vardarbība pret sievietēm un ka simtiem miljonu bērnu visā pasaulē joprojām tiek pakļauti verdzībai.
Otrais aspekts ir saistīts ar ES. Vērtības un mērķi domstarpības nerada. Domstarpības un bažas galvenokārt ir saistītas ar mūsu vēlmi nodrošināt, lai ES darbība cilvēktiesību aizsardzības jomā būtu efektīvāka. Es atbalstu visus ieteikumus, kas ziņojumā minēti saistībā ar šo aspektu. Ja šie mūsu ieteikumi tiktu īstenoti praksē, ES darbība cilvēktiesību aizsardzības jomā pasaulē, neapšaubāmi, būtu daudz efektīvāka.
Charles Goerens
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Andrikienė kundzes ziņojums ir nozīmīgs atsauces dokuments visiem, kas izsakās par cilvēktiesībām. Dalīšanās pieredzē par cilvēktiesību jautājumu ar mūsu partneriem citur pasaulē ir atbalstāma prakse.
Lai gan cilvēktiesību standartu ievērošana dažās valstīs joprojām ir viduslaiku līmenī, Eiropai nevajadzētu ieņemt pārāk augstprātīgu nostāju.
Kritika, ko Eiropas Savienība vērš pret valstīm un iestādēm, kas turpina pārkāpt cilvēktiesības, viestu vairāk uzticības, ja pilnīgi visas 27 ES dalībvalstis piekristu izpildīt visus Strasbūras Cilvēktiesību tiesas spriedumus.
Kāda ir pašreizējā situācija šajā ziņā? Vai nav pienācis laiks paust svinīgu apņemšanos, kas kliedētu visas šaubas par mūsu vēlmi turēt cieņā to iestāžu autoritāti, kuras paši esam izveidojuši?
Barbara Lochbihler
(DE) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, ES rīcībā ir ļoti daudz dažādu pasākumu, kurus var izmantot, lai uzlabotu cilvēktiesību politiku vairākās dalībvalstīs. ES ir reģionāla vara, kurai daudzpusējās sarunās būtu jāaicina īstenot cilvēktiesību politikas stratēģijas un kurai būtu jānodrošina, ka vairāk uzmanības tiek pievērsts centieniem panākt progresu šajā jomā. Vai tagad, kad ir sācis darbību Ārējās darbības dienests, mēs izmantosim tā piedāvātās iespējas, lai izvērtētu, vai ES cilvēktiesību politika dod vēlamo rezultātu? Es ceru, ka tā notiks, un es atzinīgi vērtēju pašreizējās cilvēktiesību politikas pārskatīšanu, par kuru runāja baronese Ashton.
Tomēr esmu ļoti nobažījies par to, ka Ārējā darbības dienesta struktūras, kurām paredzēts uzticēt cilvēktiesību jautājumu risināšanu, nebūs iespējams atbilstoši izmantot. Ļoti iespējams, ka pieejamais finansējums būs vēl mazāks nekā līdz šim un ka mums nebūs redzamas, dzirdamas un efektīvas Eiropas cilvēktiesību politikas. Ja cilvēktiesību politika nekādā veidā nebūs pārstāvēta augstākajā līmenī, tad cilvēktiesību departaments, kas patlaban tiek veidots, iespējams, būs tikai ārējā seja. Cilvēktiesību integrēšana pati par sevi nedos vajadzīgos rezultātus.
Mums ir nepieciešama liela speciālistu komanda, kurai būtu saikne ar augstākā līmeņa struktūrām, un mums ir jāpanāk, lai ikviena iesaistītā persona šo jautājumu uztvertu nopietni. Tikai tad būs iespējama šīs politikas integrēšana visās jomās un centrālo iestāžu līmenī. Koncentrēšanās tikai uz integrēšanu būtu pilnīgi neizprotama, neprofesionāla un regresīva rīcība. Cilvēki, kuru galvenās pamattiesības tiek pārkāptas, sagaida no ES jaunu un efektīvu cilvēktiesību politiku, nevis tikai administratīvo procedūru piemērošanu šajā jomā.
Charles Tannock
Priekšsēdētājas kundze, es apsveicu referenti Laima Andrikienė par viņas līdzsvaroto un racionālo pieeju šī ziņojuma sagatavošanai.
Mana grupa, ECR grupa, pilnībā atbalsta nepieciešamību veicināt cilvēka pamattiesību ievērošanu visā pasaulē. Tomēr mēs atzīstam arī to, ka cilvēktiesību aizstāvība bieži vien ir jālīdzsvaro ar reālpolitiku. Kādu gan citu iemeslu dēļ ES veidotu stratēģisko partnerību ar Ķīnu, kuras valdībai ir niecīga interese par to brīvību ievērošanu, kuras mēs uzskatām par būtiskām? Līdzīgi apsvērumi nosaka ES morālo pienākumu nodrošināt atbalstu attīstības jomā un humāno palīdzību jaunattīstības valstīm, pat tām, kurās situācija cilvēktiesību ievērošanas jomā ir nožēlojama, piemēram, Pakistānai, kurā institucionālā diskriminācija visvairāk skar sievietes un reliģiskās minoritātes.
Tomēr man prieks, ka šajā ziņojumā ir minētas valstis, par kurām es savas karjeras laikā esmu bijis jo īpaši nobažījies - Vjetnama, Kuba, Venecuēla, Irāna, Zimbabve un Ziemeļkoreja. Pamatoti ir pieminēts arī jautājums par cilvēktiesību pārkāpēju nesodīšanu Krievijā. Galvenais motīvs, kas vijas cauri šim ziņojumam, ir atziņa, ka demokrātija, cilvēktiesības un ekonomiskā brīvība savā starpā ir cieši saistītas.
Tomēr mani nepārliecina Parlamenta mēģinājumi atsaukties uz starptautiskajām tiesībām, paužot nosodījumu noteiktām nevēlamām praksēm. Piemēram, Parlamenta rezolūcijā, par kuru debatēsim rīt, norādīts, ka pēršanas izmantošana Malaizijā ir skaidrā pretrunā ar starptautiskajām tiesībām, tomēr no tiesiskā viedokļa šāds apgalvojums ir apšaubāms. Mums jāpieturas pie faktiem, ja mēs kā iestāde nevēlamies zaudēt uzticamību.
Bastiaan Belder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, mūsu apņēmībai ievērot pamattiesības nav vērtības, ja tajā nav personiskā ieguldījuma komponentes, un Andrikienė kundzes interesantais ziņojums skaidri uz to mudina. Saistībā ar šo jautājumu mani jo īpaši satrauc "reliģiskās brīvības” aspekts.
Vēlos vērst uzmanību uz trim aktuāliem pārkāpumiem, kas saistīti ar pamattiesībām uz reliģisko brīvību, lai mudinātu Padomi un Komisiju, kuras pārstāvat jūs, Ashton kundze, runāt šo un visu citu vajāto iedzīvotāju vārdā un tādējādi aizstāvēt viņu intereses diplomātiskajās sarunās.
Manuprāt, steidzama rīcība nepieciešama attiecībā uz trim gadījumiem. 1. Ievērojamais advokāts kristiešu cilvēktiesību jautājumos un Pekinas mājas baznīcas mācītājs dr. Fan Yafeng kopš 2010. gada 1. novembra atrodas mājas arestā un vairāku nedēļu garumā pret viņu ir vērstas Ķīnas izlūkdienesta viltības un mahinācijas. Nepieciešamā Eiropas rīcība - mājas aresta atcelšana dr. Fan Yafeng.
2. Pakistānas kristietei Aisha Bibi uz ļoti apšaubāmu apsūdzību pamata ir piespriests nāvessods saskaņā ar Pakistānas likumiem par zaimošanu. Nesen man Sanfrancisko bija personiska saruna ar Pakistānas ārlietu ministru, kuras laikā viņš solīja vienīgi nodrošināt rūpīgu policijas izmeklēšanu attiecībā uz apsūdzībām, kas izvirzītas, pamatojoties uz likumiem par zaimošanu, bet nebija gatavs apņemties neko vairāk. Nepieciešamā Eiropas rīcība - panākt Aisha Bibi atbrīvošanu un zaimošanas likumu atcelšanu Pakistānā.
3. Mājas baznīcas līderim Yusuf al-Qaradawi Irānā ir piespriests nāvessods, pamatojoties uz apsūdzībām par "atteikšanos”. Nepieciešamā Eiropas rīcība - panākt mācītāja atbrīvošanu un pārtraukt pastāvīgas valsts uzraudzības piemērošanu mājas baznīcām Irānas Islāma Republikā.
Dāmas un kungi, Padome un Komisija, Ashton kundze, diemžēl jāatzīst, ka jums ir ļoti daudz darāmā.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, tas, ka Ķīna aicina boikotēt Nobela Miera prēmijas pasniegšanas ceremoniju un ka Irākas un Afganistānas valdības, kuras ieguva varu, pateicoties Rietumvalstu militārajam atbalstam, atsaucas uz šo aicinājumu, manuprāt, ir ļoti skaidrs apliecinājums islāma režīma valstu problēmām cilvēktiesību jomā. Šai sakarā nopietnas bažas rada arvien biežāk sastopamā kristīgo minoritāšu vajāšana Tuvajos Austrumos un pret kristiešiem vērstā diskriminācija un neiecietība Eiropā. Mēs nedrīkstam turpināt ignorēt arvien pieaugošās problēmas ES musulmaņu kopienās - problēmas, kas saistītas ar piespiedu laulībām, slepkavībām goda aizstāvēšanas nolūkā, vardarbību pret sievietēm un aicinājumu ieviest šariata likumus.
Manuprāt, mums apņēmīgi ir jāiebilst arī pret kulturālo relatīvismu, kas pieļauj, ka, aizbildinoties ar nepieciešamību cienīt svešas kultūras un tradīcijas, dažviet musulmaņu kultūras reģionos tiek ierobežotas iedzīvotāju tiesības uz brīvību, vienlīdzību un kopīgu lēmumu pieņemšanu.
Vittorio Prodi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Andrikienkundzes ziņojums kopumā ir ļoti labs ziņojums, kura izstrādes gaitā Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa cītīgi strādāja, lai varētu sniegt pēc iespējas vērtīgākus ierosinājumus. Cilvēktiesības kopš Eiropas Savienības pirmsākumiem ir viens no tās pamatpīlāriem, un šo tiesību ievērošana ir būtisks mērķis, kura sasniegšana Eiropas Parlamentam ir jāveicina ik dienas.
Plašāka cilvēktiesību un pamattiesību atzīšana, globalizācija un mūsu sabiedrības pārmaiņas nosaka nepieciešamību pēc jauna un citāda skatījuma, kas neatbilst nevienam no pastāvošajiem kanoniem. Tāpēc ir būtiski nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi dabas resursiem, nosakot to par vienu no ikkatras personas pamattiesībām.
Nākamajos gados klimata pārmaiņu dēļ ļoti daudz bēgļu pametīs nabadzīgākos Zemes reģionus, un mūsu pienākums ir ņemt vērā šīs iespējamās migrācijas plūsmas, lai mēs varētu pieņemt atbilstošas politikas stratēģijas, kas ļautu nodrošināt šo cilvēku cieņas aizsardzību.
Termins "bēglis klimata pārmaiņu dēļ” spēkā esošajos starptautiskajos tiesību aktos pagaidām vēl nav sastopams. Protams, mēs arī turpmāk īstenosim cīņu pret pārtuksnešošanos un arī centienus pielāgoties klimata pārmaiņām. Šie ir tie aspekti, kurus es mēģināju iekļaut ziņojuma tekstā, lai mēs varētu sākt nopietnas debates par šiem jautājumiem.
Marietje Schaake
Priekšsēdētājas kundze, šodien atzīmējam ļoti svarīgu dienu, jo šodien tiek pasniegta A. Saharova prēmija, bet mums ir jāizdara daudz vairāk. Vēlos vērst uzmanību uz dažiem šī visaptverošā un labi izstrādātā ziņojuma aspektiem.
Ar Starptautiskās Krimināltiesas starpniecību vai citiem līdzekļiem ir jācīnās, lai tiktu panākta tiesiskuma uzvara pār nesodāmību. Svarīgi ir ne tikai nodot pārkāpējus tiesai, jo šis bieži vien ir ilgstošs process, bet arī sākt saukt konkrētus cilvēktiesību pārkāpējus pie atbildības, jo tiem, kam šķiet, ka liberālās demokrātijas apstākļos cilvēktiesību pārkāpumi tiek atstāti bez ievērības vai pat pieļauti, šāda rīcība būtu apliecinājums tam, ka tiek atzītas upuru ciešanas un apstiprināta mūsu uzticamība Eiropas Savienībā.
Šajā ziņojumā mēs aicinām piemērot sankcijas Krievijas amatpersonām, kas ir atbildīgas par Magnitsky kunga nāvi, un Irānas amatpersonām, kurām ir saistība ar sistemātisku cenzūru, izvarošanu, bargām represijām un nāvessodu piemērošanu cilvēkiem, kuru rīcību raksturo vienīgi rīkošanās atbilstīgi viņu neatsavināmajām un patiesi vispārējām cilvēktiesībām.
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētājas kundze, pēdējās desmitgadēs stāvoklis cilvēktiesību jomā daudzās pasaules valstīs ir uzlabojies. Es runāju par Ziemeļamerikas un Austrumeiropas valstīm, kurās šis process ir noticis saistībā ar demokrātijas principu ieviešanu un labklājības pieaugumu.
Diemžēl islāma valstīs progress nav novērots, gluži pretēji - Ēģiptē, Irākā, Irānā, Pakistānā, Somālijā un citās valstīs arvien vairāk tiek apspiesti kristieši un citu reliģisko minoritāšu pārstāvji.
Ekstrēmisti šajās valstīs izmanto visus līdzekļus. Izplatīta prakse ir apsūdzības zaimošanā, aizliegums pāriet kristietībā, pastāvīga uzmākšanās, slepkavības. Bieži šīs darbības tiek vērstas pret kopienām, kas šajās valstīs ir dzīvojušas ilgāk nekā musulmaņi.
Priekšsēdētājas kundze, četri no pieciem iedzīvotājiem, kurus vajā ticības dēļ, ir kristieši, un musulmaņu valstīs šajā ziņā ir visnopietnākā situācija.
Es aicinu Eiropas Savienību un tās dalībvalstis aktīvāk vērsties pret šo vajāšanu reliģiskās pārliecības dēļ, un es vēlos jautāt tieši jums, Ashton kundze, kādā veidā jūsu politika paredz risināt šo jautājumu?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos apsveikt Andrikienkundzi par šī integrētā ziņojuma iesniegšanu. Atgādināšu, ka pirms 2500 gadiem senie grieķi norādīja, ka "cilvēks ir visu lietu mērs”. Divus gadsimtus vēlāk romieši teica: "cilvēks cilvēkam vilks”. Es vēlētos noskaidrot, vai šis sengrieķu teiciens ir filozofiska retorika vai arī mēs savā attīstībā esam pavirzījušies uz priekšu. Mēs noteikti esam pavirzījušies uz priekšu, tomēr mums joprojām nav izdevies sasniegt vēlamo rezultātu cilvēktiesību aizsardzības jomā, un ekonomikas un finanšu krīze, kas skāra Eiropu un pasauli, diemžēl ir radījusi milzīgas problēmas un galvenokārt ir ietekmējusi sabiedrības nabadzīgāko daļu, atņemot viņiem vienu no cilvēktiesībām - elementāro pašcieņu. Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, mēs nedrīkstam aprobežoties ar skaistiem vārdiem, mums ir jārīkojas, mums ir jāveic nepieciešamie pasākumi sociālās aizsardzības jomā, jāizskauž sociālā atstumtība un, galvenokārt, jānodrošina darbavietas jauniem cilvēkiem. Atgādināšu vēlreiz - darbs nav tikai iztikas līdzekļu avots, tas ir arī veids, kā nodrošināt pašcieņu, cieņu un mieru Eiropā.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, civilizācija tiek vērtēta ne tikai pēc tehniskās attīstības un labklājības, bet arvien biežāk arī pēc tā, kā tā ievēro cilvēktiesības. Tas ir citāts no kādas pārraides par cilvēktiesībām 21. gadsimtā, un mums to vajadzētu uztvert kā brīdinājumu. ES uzticamību šajā jomā nedrīkstētu uzskatīt par pašsaprotamu, un mūsu politikas stratēģijas nav pasargātas no vērtēšanas, pamatojoties uz dubultajiem standartiem.
Eiropas Ārējās darbības dienests ir mūsu iespēja iemiesot darbos vārdus, kurus mēs apstiprinām vēlākais katras ceturtdienas pēcpusdienā. Cilvēktiesību aspekti ir jāiekļauj visās ES ārpolitikas jomās. Es atzinīgi vērtēju nodomu pārskatīt visu ES instrumentu efektivitāti šajā jomā, jo politiskās gribas paust stingras prasības mums, neapšaubāmi, netrūkst, bet mums trūkst gribas tās īstenot.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienības pamatā ir tādas vērtības kā brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskas valsts principi un cilvēktiesību ievērošana.
Tomēr, ja ES vēlas būt arī nozīmīgs dalībnieks cilvēktiesību veicināšanas jomā pasaulē, tai ir jāizstrādā saskaņota ārpolitika, kuras īstenošanā apņēmīgi iesaistītos visas dalībvalstis. Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir vienreizēja iespēja panākt būtisku progresu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kurai turpmāk būtu jākļūst par galveno aspektu, īpaši dažādos ārpolitikas virzienos.
Tāpēc lēmums iekļaut cilvēktiesību aspektu Eiropas Ārējās darbības dienesta struktūrās, neapšaubāmi, ir ļoti nozīmīgs lēmums. Esmu pārliecināts, ka īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos palīdzētu uzlabot kohēziju un galvenokārt palīdzētu sasniegt vēlamo mērķi - ES ārējo darbību redzamību šajā jomā.
Nobeigumā vēlos apsveikt referenti Andrikienkundzi par lieliski paveikto darbu, izstrādājot ES ziņojumu par cilvēktiesībām 2008.-2009. gadā, kurā ir sniegts detalizēts kopsavilkums par dažādiem Eiropas Savienības pasākumiem cilvēktiesību un demokrātijas jomā pasaulē.
Michael Cashman
Priekšsēdētājas kundze, paldies referentei par lieliski sagatavoto ziņojumu. Baronese Ashton, es ļoti priecājos, ka jūs esat stājusies šajā amatā, jo jūsu līdzšinējā darba pieredze ir pierādījusi, ka jūs nebaidāties aizstāvēt iedzīvotājus, kuriem nav iespējas paust savu viedokli un kuriem ir atņemtas viņu tiesības.
Cilvēktiesībām, protams, nav teritoriālo robežu. Tām nav teritoriālo robežu. Tās ir vispārējas. Tomēr visā pasaulē ir problēmas ar šī vispārīguma principa ievērošanu. Esam noslēguši nolīgumus ar valstīm, kurās lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesības ir pasludinātas par pretlikumīgām, piemēram, ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm. Šīs tiesības netiek ievērotas, un pat Kotonū nolīgumā nav skaidri definēts, vai lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesības ir jāievēro.
Tāpēc Ārējās darbības dienestā ir nepieciešams efektīvs cilvēktiesību direktorāts, kas nodrošinātu šo politisko konsekvenci attīstības, tirdzniecības un ārlietu jomā, kā jūs norādījāt savā runā.
Esam noslēguši brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuru 2. pants - cilvēktiesību klauzula - būtībā nekad nav izpildīts. Parlaments nāk klajā ar ieteikumiem, bet Padome, šķiet, atkāpjas no šiem principiem. Tāpēc mēs ceram, ka jūs uzņemsieties stingru vadību, aizstāvot cilvēktiesības visās šajās valstīs, ar kurām mums ir partnerattiecības.
Es vēlos arī paust atzinību par to, ka Padome 2009. gadā pieņēma lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu instrumentu kopumu. Šis instrumentu kopums dod ES Ārējās darbības dienestam iespēju darboties lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu pamattiesību nodrošināšanas jomā. Es vēlu jums sekmes, es jums uzticos un arī Eiropas Parlaments jums pilnībā uzticas.
Edward McMillan-Scott
Priekšsēdētājas kundze, es kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks demokrātijas un cilvēktiesību jautājumos pateicos Andrikienė kundzei par viņas lielisko ziņojumu.
Savā runā Ashton kundze runāja par jaunajām EĀDD struktūrām. Pareizāk sakot, viņa par tām nerunāja. Kad es pirms daudziem gadiem izveidoju Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, es uzskatīju, ka mums ir nepieciešama struktūra, kas veicinātu demokrātiju un cilvēktiesības. Tā joprojām pastāv. Starp citu, Komisija bija ieplānojusi to likvidēt un cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu nodrošināt, integrējot šos aspektus visās ārējās programmās. Ashton kundze savā runā nerunāja par integrēšanu, bet, šķiet, ka, minot salīdzinājumu ar sudraba stīgu, kas ir tik smalka, ka varētu pārtrūkt pie mazākās ietekmes, viņa domāja filigrānu ārpolitiku. Manuprāt, mums ir nepieciešams kas vairāk. Kā jau norādīja citi kolēģi no EP, mēs vēlamies cilvēktiesību un demokrātijas direktorāta iekļaušanu EĀDD struktūrā, un, iespējams, arī īpaša pārstāvja iecelšanu.
Arī es tāpat kā Hautala kundze pagājušajā nedēļā biju Oslo, un es vēlētos vērst uzmanību uz vienu aspektu. Ceremonija pulcēja ap tūkstoš cilvēku (es sēdēju blakus Pelosi kundzei) no visa Atlantijas reģiona - politiķus, diplomātus, ierēdņus un NVO, kurus vienoja Eiropas Savienība. Ja kādam tika veltītas ovācijas, pieceļoties kājās, šīs ovācijas bija vienprātīgas - nekādas viedokļu šķelšanās, nekādas pieeju dažādības. Kājās cēlās visi, jo mēs kā Rietumu pilsoniskā sabiedrība aizstāvam konkrētus principus. Tāpēc turpmāk, plānojot īstenot maigo varu, ES ir jāīsteno arī noteikti principi. Mēs ceram, ka jūs, baronese Ashton, virzīsiet šo jautājumu uz priekšu.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Andrikienė kundzes ziņojums patiešām ir ļoti garš, bet esmu pārliecināts, ka tajā nav aplūkoti visi aspekti, kas saistīti ar cilvēktiesību ievērošanu pasaulē 2009. gadā. Īpaši maz tajā skatīts arvien biežāk sastopamais kristiešu vajāšanas fenomens, kuru varam vērot ne tikai trešās valstīs, bet arī Eiropā. Eiropas Savienībai ir pietiekami daudz politisko un diplomātisko instrumentu, lai nepieļautu šos pārkāpumus un lai paustu apņēmīgu un kategorisku nosodījumu attiecībā uz tiem.
Otrs aspekts, attiecībā uz kuru ES nedrīkstētu klusēt, ir jautājums par cilvēktiesību ievērošanu Krievijā. Manuprāt, sadarbības nolīgums, ko patlaban apspriežam ar Krieviju, ir lieliska iespēja, lai apņēmīgi un, izmantojot noteiktu pieeju, sāktu sarunas par cilvēktiesību ievērošanu šajā valstī. Mēs nedrīkstam atstāt novārtā Krievijā vajātos cilvēkus - politiķus, nevalstisko organizāciju pārstāvjus un uzņēmējus, kuri ir kļuvuši par vajāšanas upuriem tikai tāpēc, ka viņiem ir bijis pietiekami daudz drosmes un spēka, lai pieprasītu patiesību par viņu valsts darbību.
David Campbell Bannerman
Priekšsēdētājas kundze, mēs visi nosodām klajos cilvēktiesību pārkāpumus tādās valstīs kā Irāna un Ķīna, tomēr mums ir jāsāk nošķirt šos pārkāpumus no ES virzītās cilvēktiesību industrijas pārmērībām. Sabiedrību šīs pārmērības mulsina. Lisabonas līgumā ir iekļauti noteikumi par ES Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību tiesu, kura cenšas nodrošināt Lielbritānijas cietumniekiem balsstiesības - pat slepkavām un pedofiliem. Pārmērīgas ir ES tiesības nodarbinātības jomā un Amerikai raksturīgās tiesības uz kaitējuma atlīdzināšanu un pārmērīga ir valstu likumdošana, piemēram, postošais Apvienotās Karalistes Cilvēktiesību akts, kas ļauj ārzemju teroristiem un noziedzniekiem uzturēties Lielbritānijā, jo viņu tiesības patlaban tiek vērtētas augstāk nekā to godprātīgo iedzīvotāju tiesības, kurus viņi apdraud.
Cilvēktiesību cēlais mērķis pārāk bieži ir novedis dziļā purvā, dodot iespēju miljonāriem advokātiem kļūt bagātiem, aizstāvot teroristu, noziedznieku un mantkārīgo personu neīstās tiesības. Tam ir jāpieliek punkts.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, tas, ka ES veic arvien vairāk pasākumu cilvēktiesību jomā un ka šajos ziņojumos ir pievērsta uzmanība kristīgo minoritāšu vajāšanas un diskriminācijas jautājumam, ir solis pareizajā virzienā. Kristieši tiek nopietni vajāti daudzās valstīs, un dažām no tām ir cieša saikne ar ES. Kā piemērus var minēt Ēģipti, Irānu, Irāku un, protams, Turciju, kurās kristiešiem reizēm nākas cīnīties par izdzīvošanu gan ekonomiskajā, gan fiziskajā ziņā. Lai panāktu, ka šīs valstis kļūst iecietīgākas pret minoritātēm un ka tās šīs minoritātes aizsargā, mums nav nepieciešamas jaunas amatpersonas, piemēram, paredzētais īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos. Šāda amata izveide radīs nevajadzīgas izmaksas, un ir apšaubāma tās efektivitāte, turklāt mums jau ir pietiekami daudz ietekmēšanas līdzekļu. Mums ir jāveic noteikti pasākumi. Mums ir jānodrošina, lai ES neparaksta nevienu līgumu un nesniedz finansiālo atbalstu, kamēr netiek izdarīta apņemšanās ievērot cilvēktiesības un aizsargāt minoritātes, īpaši kristiešus.
Dāmas un kungi, finansiālie argumenti ir ļoti spēcīgi, īpaši gadījumos, kad cilvēciskie argumenti nav efektīvi. Turklāt tie ir ļoti labi saprotami visā pasaulē.
Kinga Gál
(HU) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, vispirms es vēlos apsveikt kolēģi Laima Andrikienė par lieliski paveikto darbu. Daudzās grozījumu vēstules, kuru skaits sasniedza rekordlielu apmēru, sarežģīja viņas darbu, bet viņa lieliski un ļoti meistarīgi tika ar to galā un izstrādāja ļoti labu ziņojumu. Ar prieku varu norādīt, ka galvenā uzmanība šajā ziņojumā ir pievērsta visneaizsargātākajām cilvēku grupām, kurām visvairāk ir nepieciešama aizsardzība, piemēram, bērniem, pamatiedzīvotājiem un nacionālajām minoritātēm. Es ļoti ceru, ka tiks atbalstīti vēstījumi, ko ziņojumā paužam attiecībā uz Ārējās darbības dienesta struktūru un Augsto pārstāvi cilvēktiesību jautājumos. Mēs vēlamies, lai Augstā pārstāve Ashton kundze nodrošina, ka cilvēktiesību aspektam tiek paredzēta īpaša vieta jaunajā struktūrā un ka līdztekus nepieciešamo organizatorisko apstākļu nodrošināšanai visa Ārējās darbības dienesta darbība tiek vērsta uz cilvēktiesību integrēšanu.
Lisabonas līgums pēc būtības vairākām jomām ir piešķīris jaunu nozīmi, kura noteiks nepieciešamību īstenot konsekventāku rīcību arī šajā jomā, un mēs nedrīkstam pieļaut, ka nespēja ievērot šo līgumu pēc būtības apdraud ES uzticamību. Mani kā referenti ziņojumam par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā jo īpaši priecē tas, ka šīs debates notiek vienā Parlamenta plenārsesijā un ka ziņojumā par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, ko šodien pieņēmām, un arī ziņojumā par cilvēktiesībām, ko patlaban apspriežam, tiek pausts vēstījums, ka pamattiesību un cilvēktiesību aizsardzību un konsekventu piemērošanu un izvairīšanos no dubultajiem standartiem mēs uzskatām par vienlīdz svarīgu mērķi gan ES, gan ārpus tās.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, mani iepriecina divas lietas. Pirmkārt, atzinīgi vērtējamais fakts, ka cilvēktiesības ir kļuvušas par Eiropas Ārējās darbības dienesta darbības neatņemamu sastāvdaļu. Eiropas Ārējās darbības dienesta struktūras būtu jāizmanto cilvēktiesību veicināšanai un cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai visā pasaulē. Otrkārt, man kā Eiropas Savienības delegācijas Krievijā loceklim ir prieks konstatēt, ka šajā ziņojumā ir sadaļas, kas veltītas cilvēktiesību ievērošanai Krievijā, un ka tajā ir minēti konkrēti cilvēktiesību aizstāvji. Krievijas cilvēktiesību aizstāvjiem šis Briseles un Strasbūras atbalsts ir ļoti svarīgs, un es uzskatu, ka šis ziņojums ir atbalstīšanas vērts kaut vai tāpēc vien, ka tajā pausta tik liela cieņa pret šiem cilvēkiem. Uzskatu, ka mums ir jāvirzās šajā virzienā, un lūdzu Ashton kundzi to īstenot.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šīs debates par ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē notiek vienlaikus ar skumjiem notikumiem, kuri apliecina, ka cilvēktiesības tiek pastāvīgi pārkāptas. Nobela Miera prēmijas laureāts Liu Xiaobo un A. Saharova prēmijas laureāts Guillermo Fariñas nevarēja ierasties pēc saviem apbalvojumiem, jo viņu valstī valdošais režīms liedza tiem izbraukt no valsts. Vakar notikusī Irākas bīskapu viesošanās Eiropas Parlamentā pierāda, ka reliģisko grupu vajāšana joprojām ir milzīga problēma. Kristiešu vajāšana Tuvajos Austrumos, tostarp nesenais teroristu uzbrukums katedrālei Bagdādē, liecina, ka parādās jaunas pamattiesību pārkāpšanas metodes, un Eiropas Savienībai ir atbilstoši un efektīvi jāreaģē uz tām.
Vēlos pievienoties Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Jerzy Buzek aicinājumam noteikt kristiešu drošības jautājumu Irākā par prioritāti. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka pret kristiešiem izturas kā pret otršķirīgiem iedzīvotājiem. Un kā mēs varam turpināt sarunas par Turcijas pievienošanos ES, ja vienīgā šīs valsts kristīgo garīdznieku skola joprojām ir slēgta? Tagad, kad ir stājies spēkā Lisabonas līgums, ES diplomātiskais dienests piedāvā iespēju uzlabot ES darbību cilvēktiesību jomā. Šai darbībai jābūt vērstai uz starptautiskās sadarbības stiprināšanu un drošības līmeņa paaugstināšanu. Saskaņotas Eiropas Savienības ārpolitikas pamatā ir jābūt demokrātisko vērtību un cilvēktiesību veicināšanas principam.
Iva Zanicchi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, dāmas un kungi, man kā Attīstības komitejas priekšsēdētājas vietniecei nākas saskarties ar daudzu valstu problēmām, jo īpaši problēmām, kas saistītas ar Āfrikas valstīm, kurās cilvēktiesības tiek pastāvīgi pārkāptas, mīdītas kājām un reizēm pat pilnībā ignorētas.
Pagājušajā svētdienā es atgriezos no oficiālas vizītes Kongo Demokrātiskajā Republikā. Papildus ierastajām sanāksmēm ar valsts iestāžu pārstāvjiem es vēlējos satikt arī šīs valsts nevalstisko organizāciju pārstāvjus un apmeklēt dažus no centriem, kuros viņi darbojas. Jāatzīst, ka viņi patiešām veic ļoti nozīmīgu darbu. Es tikos ar cietušajiem valstī, kurā izvarošana tiek uzskatīta par karadarbības līdzekli, kurā bruņotie grupējumi turpina īstenot masveida izvarošanas un citus sistemātiskus noziegumus pret pilsonisko sabiedrību, īpaši pret sievietēm, veciem cilvēkiem un bērniem.
Piemēru par Kongo Demokrātisko Republiku es minu tāpēc, ka šī mana pieredze ir pavisam nesena. Tomēr, vispārīgāk runājot, es vēlos norādīt uz nepieciešamību pastāvīgi paust stingru nosodījumu vardarbīgiem sieviešu tiesību pārkāpumiem. Starptautiskajai sabiedrībai ir būtiski jāpalielina finansējums kampaņām, kas vērstas uz sieviešu aizsardzību pret izvarošanu un citām vardarbības izpausmēm, piemēram, dzimumorgānu kropļošanu, kura arī ir nopietns cilvēktiesību un sieviešu fiziskās neaizskaramības pārkāpums.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, dāmas un kungi, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidošana ir vēsturiska iespēja risināt cilvēktiesību un demokrātijas jautājumus. Jo īpaši šim dienestam ir jānodrošina, lai cilvēktiesību ievērošana un veicināšana būtu dažādo Eiropas Savienības ārpolitikas jomu galvenais aspekts.
Ir nepieciešama labāka sadarbība starp Eiropas Savienības delegācijām un dalībvalstu vēstniecībām, lai varētu izstrādāt katrai valstij savu cilvēktiesību stratēģiju, jo noteikti aspekti dažādās valstīs ir ļoti atšķirīgi.
Nāvessods, ko izmanto daudzās pasaules valstīs, ir viena no necilvēciskākajām tiesībaizsardzības metodēm.
Bažas rada nāvessoda izmantošana Baltkrievijā, kura ir vienīgā Eiropas valsts, kas joprojām piemēro šo soda mēru.
Ir svarīgi pielikt punktu dažāda veida cilvēktiesību pārkāpumiem, kas tiek vērsti pret sievietēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanai. Ar visiem iespējamajiem politiskajiem līdzekļiem ir jāatbalsta arī Ģenerālās Asamblejas rezolūcija, kurā pausts aicinājums pieņemt starptautisku moratoriju par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu.
Nobeigumā es vēlos aicināt Komisiju un Padomi aktīvāk popularizēt Eiropas Savienības gada ziņojumu par cilvēktiesībām.
Csaba Sógor
(HU) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, vēlos uzsvērt, ka Eiropas Savienība tās dalībvalstīs vairākās jomās ir panākusi vēl nepieredzētu integrāciju, tomēr cilvēktiesību kodifikācijas jomā tā tomēr būtiski atpaliek no citām starptautiskajām organizācijām. Es pilnībā atbalstu dalībvalstīm adresēto aicinājumu parakstīt un ratificēt visas ANO un Eiropas Padomes pamattiesību konvencijas un arī tām pievienotos fakultatīvos protokolus. No šiem dokumentiem es vēlētos minēt Eiropas Padomes Nacionālo minoritāšu aizsardzības pamatkonvenciju un Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, attiecībā uz kurām ES varētu rādīt piemēru, parakstot Cilvēktiesību konvenciju. Uzskatu, ka tikpat svarīgi ir arī labāk koordinēt par cilvēktiesību jomu atbildīgo starptautisko organizāciju darbu un ka šāda uzlabota koordinācija varētu būt vienīgā garantija definēto tiesību un pienākumu apstiprināšanai.
Maria Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība aizstāv cilvēktiesības visā pasaulē, pamatojoties uz saviem principiem un vērtībām. Tomēr vēl ļoti daudz ir jāpaveic, un Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir uzlabojusi mūsu darbības efektivitāti šajā jomā. Mēs visi šeit, Eiropas Parlamentā, esam pārliecināti, ka ir jāturpina aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus. Atbilstoša esošo instrumentu izmantošana varētu būt pamats viņu aizsardzības nodrošināšanai. Par galveno prioritāti ir jānosaka visu to starptautisko konvenciju parakstīšana, kuras vēršas pret spīdzināšanu un cita veida necilvēcīgu attieksmi. Cilvēktiesību klauzulas iekļaušana visos tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm un tās piemērošanas pārraudzīšana ir galvenie ietekmēšanas līdzekļi, un mums ir jāuzstāj uz to izmantošanu. Uzskatu, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš sieviešu un meiteņu tiesību aizsardzībai, tostarp viņu seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzībai.
Antonyia Parvanova
Priekšsēdētājas kundze, šodienas debatēs par cilvēktiesību aspektu ES iekšējās un ārpolitikas virzienos es vēlos vērst īpašu uzmanību uz sieviešu stāvokli konfliktu zonās, jo īpaši Kongo, Gazā un Irānā. Šis jautājums būtu jāsāk risināt.
Tieši sievietes un arī bērni visvairāk cieš no konfliktsituāciju postošajām sekām. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka pret sievietēm vērstos cilvēktiesību pārkāpumus uzskata par mazsvarīgākiem - ES ārpolitikā un humānās palīdzības politikā cilvēktiesību aizsardzība, īpaši sieviešu tiesību aizsardzība, ir jānosaka par prioritāti. Dažādi cilvēktiesību aspekti, īpaši sieviešu stāvoklis, daudzās trešās valstīs pārāk bieži tiek upurēti dažu ES dalībvalstu ekonomisko interešu vārdā. Mums ir nepieciešami (un mēs šodien to pieprasām) atbilstoši un konkrēti pasākumi, lai principus, ko ES īsteno savā teritorijā un ārpus tās, padarītu par reālu cilvēktiesību veicināšanas līdzekli, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu tiesību aizsardzībai.
Rui Tavares
(PT) Ashton kundze, kā jūs raugāties uz to, ka valdība tādās valstīs kā Francija un Portugāle aizliedz rīkot demonstrācijas laikā, kad augstas Ķīnas amatpersonas viesojas šo valstu galvaspilsētās, lai minētās amatpersonas vizītes laikā šīs demonstrācijas neredzētu? Vai tad Augstā pārstāvja amats netika izveidots tāpēc, lai Eiropa varētu paust vienotu viedokli par cilvēktiesībām ārpus ES, piemēram, Ķīnā? Vai jums nešķiet, ka šādi tiek pausti dažādi viedokļi?
Intereses pēc es gribētu pajautāt, kāpēc jūs vienmēr sēžat blakus Padomes pārstāvim? Kas ir šādas izvēles filozofiskais vai konstitucionālais pamats? Tagad pievērsīšos trešajam jautājumam. Es vēlētos, lai mūsu Eiropas diplomāti uzskata cilvēktiesības par ikdienišķu prioritāti - nevis par otro, trešo vai ceturto, bet par pirmo prioritāti. Ko jūs darīsiet, lai panāktu, ka daži no mūsu diplomātiem sāk uzskatīt cilvēktiesības par savu ikdienas darbu? Vai nebūtu jauki, ja, kā jau vairāki kolēģi ierosināja, tiktu izveidots direktorāts, kas pastāvīgi nodarbotos ar šiem jautājumiem?
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētājas kundze, šodien, kad ierakstā klausījāmies Fariñas kunga uzrunu no Kubas, mani saviļņoja tas, ka viņš sevi un savus kolēģus nosauca par "nevardarbīgiem” Kubas režīma pretiniekiem. Manuprāt, to cilvēku tiesību ievērošana, kuri nepiekopj vardarbību un nemudina uz to pārējos, ir jo īpaši svarīga.
Tomēr, pirms sākam pārmēru svētulīgi spriedelēt par šo jautājumu, mums jāatzīst, ka arī dažās ES valstīs cilvēki, piemēram, Geert Wilders Nīderlandē, tiek vajāti par atšķirīga politiskā viedokļa paušanu vai par citādu uzskatu paušanu akadēmiskajos jautājumos, kas nav saistīta ar vardarbības popularizēšanu. Beļģijā darbības aizliegums tika piemērots kādai politiskajai partijai, kas nebija saistīta ar vardarbību. Mēģinājums aizliegt kādas partijas darbību Vācijā neizdevās tikai tāpēc, ka konstitucionālā tiesa atklāja, ka valsts aģenti ir falsificējuši pierādījumus. Savukārt kāda Apvienotās Karalistes valsts iestāde ierosināja civillietu pret mūsu partiju ar skaidru nolūku pārtraukt mūsu darbību.
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, Ashton kundze, dāmas un kungi, cilvēktiesības un Eiropas Savienības politika ir nonākušas krustcelēs. Andrikienė kundzes ziņojums noteikti ir jāatbalsta, jo tajā skaidri norādīts, kādi konkrēti pasākumi vēl ir jāveic. Pat ja ES Eiropas Ārējās darbības dienests darbojas efektīvi, turklāt ņemot vērā atzītās dalībvalstu īpatnības, mums tomēr ir nepieciešama visaptveroša un skaidri definēta politika, kas nepieciešamības gadījumā pieļautu arī pietiekami bargu pasākumu īstenošanu.
Mums ir jānodrošina patiesa cilvēktiesību aizsardzība - ir jāaizsargā jaunieši, sievietes, veci cilvēki, personas ar spēju traucējumiem, cilvēki ar noteiktu reliģisko un politisko pārliecību, cilvēki ar atšķirīgu seksuālo orientāciju un arī iedzīvotāju tiesības brīvi paust savu viedokli. Šodien Parlaments pieņēma dažus nozīmīgus pasākumus, tāpēc mēs uzskatām, ka tikai, risinot apņēmīgu un konkrētu dialogu ar trešām valstīm, var efektīvi izstrādāt programmas, kas patiešām ir vērstas uz cilvēktiesību aizsardzību.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Priekšsēdētājas kundze, baronese Ashton, ir patīkami dzirdēt Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārlietās skaidri un gaiši norādām, ka mēs atbalstām pamatbrīvību un cilvēktiesību īstenošanu un ka mums, Eiropas Savienībai, ir jādara viss iespējamais, lai aizsargātu šos principus un brīvības, kas ir kopīgas visai pasaulei, un tādējādi nodrošinātu šo pozitīvo ieguldījumu.
Jūs zināt mūsu nostāju - jūs zināt, ka mēs ļoti vēlamies, lai tiktu izveidots īpašs cilvēka brīvību dienests, proti, lai tiktu nodrošināta uzraudzība un izraudzīti pārstāvji. Tomēr es uzskatu, baronese Ashton, ka mums ir jāraugās ne tikai uz āru, bet arī pašiem uz sevi. Esmu no Kipras, un es gribētu norādīt, ka divsimt tūkstošiem Kipras grieķu bēgļu tiek liegtas cilvēku pamattiesības (iespēja atgriezties mājās) un ka Kipras turku kopienu apspiež turku okupācija. Aicinu jūs izveidot šo dienestu. Un vienlaicīgi iesaku un lūdzu pirmo pārstāvi nosūtīt uz Kipras Republiku.
Olle Schmidt
(SV) Priekšsēdētājas kundze, viens no A. Saharova prēmijas kandidātiem, Dawit Isaak, joprojām tiek turēts apcietinājumā Eritrejā bez tiesas sprieduma. Viņš ir pavadījis apcietinājumā jau 3370 dienas. Pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai nodrošinās ES arī lielākas iespējas pilnā mērā apliecināt tās apņemšanos veicināt un aizstāvēt cilvēktiesības ārpus ES robežām.
Es aicinu jūs, baronese Ashton, izmantot šo iespēju, lai paustu stingrāku nostāju attiecībā uz Eritreju, pieprasot atbrīvot Dawit Isaak, Eiropas gūstekni pārliecības dēļ. Mums ir jāparāda, ka mēs nejokojam, un jāpauž skaidrs vēstījums Eritrejas prezidentam. Svarīgi ir nodrošināt, lai jautājums par Dawit Isaak atbrīvošanu tiek apspriests visās sarunās, kas tiek risinātas ar Eritreju. Es uzticos jums. Kā teica Cashman kungs:
"Es domāju, ka es uzticos jums, Ashton kundze”.
Andrzej Grzyb
(PL) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos pateikties Andrikienė kundzei par sagatavoto ziņojumu. Vēlos norādīt arī uz to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā situācija cilvēktiesību jomā ir mainījusies. Rodas jautājums, kā mēs šo instrumentu izmantosim. Tas būtu jādara, ne tikai risinot sarunas, kas veltītas tieši cilvēktiesību aspektiem, bet arī iekļaujot šo jautājumu citās sarunās, piemēram, sarunās par tirdzniecības politiku ar dažādām valstīm. Vai mūsu partneri šīs cilvēktiesības uzskata par svarīgām? Manuprāt, reakcija uz Eiropas Parlamenta teikto vai, piemēram, šodien notikušo A. Saharova prēmijas pasniegšanu apliecina, ka Parlamenta viedoklis ir svarīgs, jo tajā ieklausās.
Vēlos izteikties arī par kristiešu tiesībām pasaulē. Manuprāt, kristiešu vajāšana patlaban ir tik izplatīta, ka mums noteikti ir jāīsteno konkrēti pasākumi. Uzskatu, ka svarīgi ir arī sadarboties, cita starpā, ar Eiropas Padomi, ANO, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, ombudu un Eiropas Padomes un dažādu dalībvalstu cilvēktiesību pārstāvjiem, jo pieredze liecina, ka daudzos gadījumos viņu veiktais darbs ir spējis mainīt attieksmi pret cilvēktiesībām.
Kristiina Ojuland
Priekšsēdētājas kundze, lai gan ziņojumā ir aplūkoti daudzi svarīgi jautājumi, es vēlētos izteikties tikai par Sergei Magnitsky gadījumu. Viņa traģēdija ir tikai viens no daudziem līdzīgiem gadījumiem, kas vēl nav nonākuši mūsu uzmanības lokā.
Ir svarīgi Krievijas iestādēm ļoti skaidri norādīt, ka šādi gadījumi ir jāizskata saskaņā ar tiesiskuma principu. Tomēr patiesā situācija ir tāda, ka Sergei Magnitsky nāves lietā iesaistītie izmeklētāji un prokurori ir paaugstināti amatā un apbalvoti.
Šāda notikumu gaita ir neiedomājama tiesiskuma principu pārprašana, un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis nedrīkst pievērt uz to acis. Mēs nedrīkstam aizmirst Krievijas Federācijas starptautiskās saistības. Tāpēc, kolēģi, es aicinu atbalstīt 25. grozījumu, kurā ierosināts piemērot sankcijas 60 šajā lietā iesaistītajām Krievijas amatpersonām līdz brīdim, kad Sergei Magnitsky nāves lietā tiks veikta atbilstoša izmeklēšana.
Jacek Protasiewicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es kā Cilvēktiesību apakškomitejas loceklis vēlos sirsnīgi sveikt Andrikienė kundzi ar patiesi laba ziņojuma projekta sagatavošanu. Mani kā Eiropas Parlamenta delegācijas attiecībām ar Baltkrieviju vadītāju ļoti priecē tas, ka šajā ziņojumā ir norādes arī par stāvokli šajā valstī. Jo īpaši es domāju norādes par to, kā Baltkrievijā pastāvīgi tiek ierobežota biedrošanās brīvība, tostarp nacionālo un etnisko minoritāšu biedrošanās brīvība, un kā tiek ierobežota reliģisko organizāciju darbība.
Mani priecē arī tas, ka ziņojumā ir runāts par interneta piekļuves brīvības ierobežojumiem, norādot, ka Baltkrievija šajā ziņā ir kaunpilnajā pirmajā vietā Eiropā. Es ceru, ka Ashton kundze, kas šodien piedalās šajās debatēs, darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka dialogs par cilvēktiesību jautājumiem, kas ar Baltkrieviju tika sākts pagājušajā gadā, dod reālus rezultātus, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju un neatkarīgo Baltkrievijas žurnālistu apspiešanu.
Heidi Hautala
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos vērst uzmanību uz jautājumu, kuru jau pieminēja vairāki kolēģi, proti, jautājumu par kristiešu tiesību ierobežošanu. Es ļoti vēlētos, lai konsekvences ievērošanas nolūkā kolēģi tikpat lielu interesi izrādītu arī par citu reliģiju pārstāvju tiesību ierobežošanu, jo citas valstis mums bieži vien pārmet vienpusīgumu un neobjektivitāti. Uzskatu, ka šajā ziņā svarīgi ir nodrošināt īstu konsekvenci un uzticamību.
Es vēlētos, lai ES cilvēktiesību ārpolitikas vadmotīvs būtu izvairīšanās no dubultajiem standartiem, un es ceru, ka Eiropas Parlaments pieturēsies pie šī principa.
Visbeidzot es vēlos jautāt baronesei Ashton, vai viņa atbildēs uz daudzajiem jautājumiem, kas mums ir radušies saistībā ar jaunajām cilvēktiesību struktūrām ĀDD, jo pavisam drīz tās sāks savu darbību.
Catherine Ashton
Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos. - Priekšsēdētājas kundze, vēlos pateikties visiem par ļoti vērtīgo ieguldījumu šajās debatēs.
Patlaban es atrodos Padomes pusē, bet dienas pirmajā daļā es atrados Komisijas pusē. Es mainu puses, un mēs stingri raugāmies, lai es to darītu. Jūs droši vien ievērojat mani tikai tad, kad esmu šajā pusē.
Vēlreiz vēlos paust ļoti lielu pateicību Andrikienė kundzei par paveikto darbu un apsveikt viņu par šo ļoti lietderīgo ziņojumu.
Sniegšu atbildes par trim konkrētām jomām. Vispirms atbildēšu uz jautājumu, ko pašās beigās uzdeva Hautala kundze un kuru pieminēja arī vairāki citi kolēģi.
Vēlos ļoti skaidri norādīt - par cilvēktiesību integrēšanu es runāju tāpēc, ka pārāk bieži esmu saskārusies ar to, ka cilvēktiesību jautājumus organizācijās uzskata par mazsvarīgākiem un risina novēloti, tāpēc šiem pasākumiem nav vēlamā rezultāta. Es neapgalvoju, ka šādi līdz šim ir rīkojusies ES. Es apgalvoju, ka esmu apņēmusies nodrošināt, lai tas nekad vairs neatkārtotos. Kad šī struktūra būs līdz galam izveidota (tas vēl nav izdarīts), jūs varēsiet pārliecināties, ka cilvēktiesību aspekts tajā būs pilnībā ņemts vērā, un mēs plānojam nodrošināt, lai šīs struktūras darbiniekiem ir tās zināšanas, uz kuru nepieciešamību norādīja kolēģi no EP. Es nevēlos, lai šī struktūra klusībā noraugās uz visu no malas. Es vēlos, lai tā iesaistās visā, ko darām - lai tā ir kā sudraba stīga, nevis filigrāns pavediens, kā izturīga sudraba stīga, kas mirdz un ko ikviens var skaidri saskatīt. Šis ir mērķis, ko vēlos sasniegt savā pilnvaru termiņa laikā, un esmu pilnībā apņēmusies censties to izdarīt.
Lai sasniegtu šo mērķi, būs nepieciešams laiks, un dažas lietas mēs nevarēsim izdarīt tik labi, kā es vēlētos, bet mēs noteikti darīsim visu iespējamo. Tomēr man ir svarīgi, lai Parlaments saprot, ko es mēģinu izdarīt un ka es cenšos panākt, lai ikviens uzņemas atbildību. Piekrītu, ka šī struktūra ir jāuzrauga, ka mums ir nepieciešamas zināšanas, bet tā nav tikai dažu ĀDD darbinieku atbildība. Atbildīgi ir visi. Šī ir pirmā lieta, ko vēlējos pateikt. Otrā lieta - pavisam drīz šīs struktūras sāks darbību, un jūs redzēsiet, ka cilvēktiesību aspekts tajās ir iekļauts. Jūs visi varēsiet pārliecināties, ka šis aspekts ir viens no mūsu darbības virzieniem.
Attiecībā uz darba grupu vadītājiem jānorāda, ka mēs nāksim klajā ar kandidātu priekšlikumiem. Es iecelšu amatā darba grupas vadītāju, kas būs atbildīgs par cilvēktiesību jautājumiem, un tad viņi varēs izskatīt jautājumu par to, vai galvaspilsētu darba grupas jāveido no galvaspilsētu iedzīvotājiem, vai arī šīm darba grupām vajadzētu atrasties Briselē. Mēs risināsim šo jautājumu šajā sarunā.
Visbeidzot, attiecībā uz struktūrām jānorāda, ka mēs jau esam īstenojuši mācību programmu jaunajiem delegāciju vadītājiem, kurā bija iekļauts arī cikls par cilvēktiesību jautājumiem. Viņi ļoti skaidri apzinās savu atbildību un mūsu un jūsu cerības saistībā ar šo jautājumu. Vēlos, lai jūs saprastu, ka cilvēktiesību aspekts ir šīs struktūras daļa un tās pamats, bet esmu apņēmusies panākt, lai ikviens uzņemtos par to atbildību.
Otrs jautājums, kas tika skarts, ir problēmas plašums. Es piekrītu tam, ko par reliģisko ticību teica vairāki deputāti, un es atzīstu, ka šī ir nozīmīga problēma. Patiesībā mēs šo jautājumu šonedēļ apspriedām arī Ārlietu padomes sanāksmē.
Kolēģi pieminēja arī nepieciešamību risināt jautājumu par sieviešu, bērnu, lesbiešu, geju, transpersonu un biseksuāļu tiesībām. Es sapratu visu, kas tika teikts, par atšķirīgajiem cilvēkiem un atšķirīgajām valstīm, par galveno cilvēktiesību principu, proti, - lai tās uz kādu attiektos, viņam vienkārši ir jābūt cilvēkam un ir jābūt šeit. Tādi ir cilvēktiesību kritēriji, un es vēlreiz atkārtošu, ka tieši šāda būs Ārējās darbības dienesta pieeja šim jautājumam. Cilvēktiesības ir ikviena cilvēka tiesības.
Trešais aspekts, par kuru vēlos runāt, ir dažas pēdējā laika tendences, kuru nodrošināšanā esam iesaistīti. Jo īpaši tas attiecas uz dažām mūsu darbībām starptautiskā mērogā. Starptautiskajai krimināltiesai šogad izdevās panākt, ka četras valstis atzīst un ratificē statūtus. Šis ir ļoti būtisks fakts, jo arī mēs iesaistījāmies šajā procesā - es personīgi rakstīju vēstules visu to valstu ministriem, kuras nebija ratificējušas statūtus, lūdzot to izdarīt. Šīs četras valstis atbildēja uz mūsu aicinājumu un statūtus ratificēja.
Tāpat es ANO Ģenerālās asamblejas komitejā norādīju uz to, cik svarīgi ir mēģināt panākt lielāku atbalstu moratorijam par nāvessodu. Uzskatu, ka šis ir veicamā darba pamats un neatņemama sastāvdaļa. Šis ir vispārējs mērķis, kuram mēs visi ticam un kuru īstenojot mums jābūt praktiskiem visā, ko darām.
Tātad svarīgi ir trīs aspekti - pirmkārt, nodrošināt, lai struktūras darbojas pareizi un lai to darbinieki zina un izprot savus pamatpienākumus, otrkārt, nodrošināt, lai ikviens ir iesaistīts darbā, ko veicam cilvēktiesību jomā, un, treškārt, rast veidus, kā varam mainīt situāciju.
Nobeigumā vēlos norādīt, ka, manuprāt, pārskatīšanas procesā vissvarīgākais uzdevums ir mēģināt rast praktiskus un novatorus veidus, kā panākt, lai mūsu vēstījumi tiek sadzirdēti. Es vēlētos, lai mēs esam radoši darbā ar cilvēkiem dažādās valstīs, kurās tiekamies ar cilvēktiesību aizstāvjiem - es tāda esmu vienmēr. Es vēlētos, lai mēs spējam rast novatorus un radošus veidus, kā runāt par šiem cilvēktiesību jautājumiem, jaunus veidus, kas papildinātu ļoti svarīgo ierasto praksi - manis paustos vēstījumus, 27 dalībvalstu paustos vēstījumus un Eiropas Savienības iestāžu paustos vēstījumus. Es runāju par nepieciešamību rast veidus, kā izdarīt visu iespējamo, lai risinātu šīs problēmas. Es runāju par atsevišķiem indivīdiem, organizācijām un kolektīvo gribu patiesi mainīt situāciju.
Laima Liucija Andrikienė
referente. - Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, es vēlos norādīt, ka manā rīcībā ir nonākusi informācija, ka manas runas tulkojums angļu valodā nebija precīzs, un man par to ļoti žēl. Tūlīt pēc šīs apspriedes beigām es pati iztulkošu savu runu angļu valodā un nosūtīšu visiem kolēģiem un arī Augstajai pārstāvei.
Otrkārt, es vēlos pateikties visiem kolēģiem, kas piedalījās šodienas debatēs, par atzinīgo vērtējumu un par kritiskajām piezīmēm. Kolēģiem, kuri runāja par kristīgajām minoritātēm dažādās valstīs, norādot, ka šis jautājums ziņojumā nav skarts, - Obermayr kungam un Poręba kungam - es ieteiktu cita starpā pievērst uzmanību 126. punktam. Ziņojumā ir sadaļa, kas veltīta reliģijas brīvībai, un dažos punktos ir minētas arī kristīgās minoritātes.
Noslēgumā vēlos apliecināt baronesei Ashton, ka Parlaments turpinās cieši sekot Eiropas Ārējās darbības dienesta darbībai un paudīs kritisku attieksmi gadījumos, kad cilvēktiesību jomā tiks novērota bezdarbība vai neefektīva rīcība. Šī gada ziņojumā mēs skaidri norādām, ka mūs neapmierina tas, ka ES joprojām nav skaidru kritēriju, kas ļautu izvērtēt, vai cilvēktiesību jomā īstenotās darbības ir bijušas rezultatīvas. Esam pauduši arī savu neapmierinātību ar to, ka dialogi un konsultācijas cilvēktiesību jomā nav spējuši nodrošināt progresu.
Baronese Ashton, pēc ilgstošiem centieniem Parlamentam izdevās rast kopīgu nostāju cilvēktiesību jautājumos, jo īpaši jutīgākajos jautājumos. Tas apliecina Parlamenta saliedētību, veicinot demokrātiju un aizsargājot cilvēktiesības pasaulē. Tas apliecina arī to, ka laiks, kad Parlaments tikai aplaudēja Komisijai vai Padomei, ir pagājis. Parlamentam tagad ir būtiska loma cilvēktiesību jomā. Visiem, kas šajā jomā darbojas, nāksies ņemt to vērā.
Vēlos pateikties visiem, kas piedalījās šajās debatēs.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Franz Obermayr
rakstiski. - (DE) To, ka ES vēlas paplašināt darbību cilvēktiesību jomā un ka šajā ziņojumā ir aplūkota kristīgo minoritāšu vajāšanas un diskriminācijas problēma, var uzskatīt par soli pareizajā virzienā.
Daudzās valstīs kristieši joprojām tiek nopietni vajāti, turklāt dažām no šīm valstīm ir ciešas attiecības ar ES. Minēšu tikai dažus piemērus - Ēģiptē, Irānā, Irākā un Turcijā kristieši cīnās par izdzīvošanu gan ekonomiskā, gan fiziskā ziņā.
Mums nav nepieciešami jauni amati, piemēram, iecerētais īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos, lai mēs varētu aicināt vai pat piespiest šīs valstis būt iecietīgākām un aizsargāt savas minoritātes. Jauna amata ieviešana radīs nevajadzīgas izmaksas un nav garantijas, ka tā būs efektīva.
Mūsu rīcībā ir pietiekami daudz ietekmēšanas līdzekļu, kurus var izmantot saistībā ar komercinteresēm un starptautiskās tirdzniecības attiecībām. Mums ir jāveic konkrēti pasākumi. Mums ir jānodrošina, lai ES paraksta līgumus un sniedz finansiālo atbalstu tikai tad, ja ir izdarīta apņemšanās ievērot cilvēktiesības un aizstāvēt minoritātes, jo īpaši kristiešus.
Finansiāla rakstura argumenti ir vieni no ietekmīgākajiem līdzekļiem, un tos saprot visā pasaulē.
Joanna Senyszyn
Cilvēktiesību ievērošana ir viens no demokrātijas pamatprincipiem un galvenā vērtība, kas ir Eiropas Savienības darbības pamatā. Tāpēc cilvēktiesību jautājumiem Eiropas Savienības un Eiropas Parlamenta darbībā ir īpaša nozīme. Gada ziņojumā par cilvēktiesībām Eiropas Parlaments vērš uzmanību uz savu apņemšanos aizstāvēt šīs tiesības visā pasaulē. Kopš 1988. gada Parlaments piešķir A. Saharova prēmiju cilvēkiem un organizācijām, kurām ir īpaši nopelni cilvēktiesību aizstāvēšanā. Šonedēļ mēs iepazīsimies ar šī gada prēmijas laureātu.
Saistībā ar ziņojumu par 2009. gadu vēlos aicināt dalībvalstis parakstīt un ratificēt visas galvenās ANO un Eiropas Padomes konvencijas par cilvēktiesību ievērošanu. Lai cīņa pret cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē būtu efektīva, mums jādarbojas kopīgiem spēkiem un atbilstīgi starptautiski pieņemtajiem likumības un kārtības principiem šajā jomā. Tāpēc Eiropas Savienībai, kura ir vadošais dalībnieks cilvēktiesību aizsardzības jomā, ir svarīgi, lai tās dalībvalstis izpildītu ar cilvēktiesībām saistītās starptautiskās saistības, kas uz tām attiecas.
Īpaši nosodāmi ir gadījumi, kad netiek ievērotas neaizsargāto bērnu tiesības. Tāpēc es atbalstu pilnīgu bērnu darba aizliegšanu un papildu līdzekļu piešķiršanu cīņai pret bērnu nodarbināšanu. Ar šausmām jākonstatē, ka 21. gadsimtā 215 miljoni bērnu visā pasaulē tiek nodarbināti piespiedu kārtā, turklāt aptuveni 115 miljoniem no viņiem nākas veikt grūto verga darbu. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka ekonomikas krīze pasliktina šo bērnu stāvokli.
Indrek Tarand
Man prieks, ka Eiropas Parlaments šodien pieņēma nepieciešamās sankcijas pret Krievijas amatpersonām, kas iesaistītas Magnitsky kunga tiesvedībā un nāvē. Krievija - valsts, kurā netiek ievērots tiesiskuma princips un kurā cilvēktiesības tiek pārkāptas ik dienas, - nav pelnījusi tādu uzmanību, kādu tai velta Francija. Tāpēc es stingri nosodu Francijas lēmumu pārdot Krievijai Mistral klases karakuģi, un paužu nožēlu par šādu rīcību.
Traian Ungureanu
rakstiski. - Andrikienė kundzes ziņojums ir solis pareizajā virzienā. ES un Krievijas attiecības patiešām ir īpašas, un tādām tām arī būtu jāpaliek, tomēr tās nedrīkst kļūt neierasti īpašas. Krievijai ir jāpilda dotie solījumi ievērot cilvēktiesības un aizsargāt tās iedzīvotājus pret valstiskiem pārkāpumiem. Ziņojumā minētais Magnitsky gadījums nav vienīgais, pirms tam tika noslepkavota Politkovsaya, Estemirova un Barburova. Šie nav tikai secīgi traģiski notikumi, kurus Krievijas tiesu iestādes nespēj ietekmēt, šī ir sistēma. Tomēr Krievijas iestādes atkal un atkal apgalvo pārējai pasaulei, ka šajā reizē slepkava noteikti tiks atrasts un sodīts. Kādi ir rezultāti? Nekādi, pilnīgi nekādi! Krievijas Valsts dome pat apvainoja Eiropas Parlamentu par jaukšanos Krievijas iekšējās lietās un ar vairākiem nepatiesiem apgalvojumiem mēģināja nomelnot Andrikienė kundzes ziņojumu. Ja Eiropa arī turpmāk vēlas būt uzticama demokrātijas un cilvēktiesību aizstāve, Andrikienė kundzes ziņojums ir jāpieņem tāds, kāds tas ir, neiekļaujot tajā īpašus nosacījumus attiecībā uz Krievijas pastāvīgajiem pārkāpumiem. Kanādas Parlaments jau ir pieņēmis rezolūciju, kas atbalsta ceļošanas aizlieguma piemērošanu Magnitsky lietā iesaistītajām personām un viņu bankas kontu iesaldēšanu. Mums jāseko Kanādas paraugam un jāraida Krievijai skaidrs un apņēmīgs vēstījums. Reiz tam ir jādara gals!
Jarosław Leszek Wałęsa
rakstiski. - Eiropas Savienības pastāvīgie centieni cilvēktiesību aizsardzības jomā ir devuši acīmredzamus rezultātus visā pasaulē, un mums ir jāveicina šo centienu īstenošana šajā globalizācijas laikmetā. Šis process, protams, ir lēns un reizēm apnicīgs, bet, lai mēs varētu izstrādāt efektīvas stratēģijas, ir svarīgi paplašināt mūsu mērķus un ņemt vērā reālo notikumu gaitu. Vēlos paust savu atbalstu arī cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai un politikas stratēģijām, kuras nodrošinās pastāvīgu demokrātijas popularizēšanu valstīs, kurās šīs pārmaiņas vēl nav īstenotas. Ar jaunākajiem Nobela prēmijas un A. Saharova prēmijas laureātiem saistītie notikumi apliecināja, ka šo cilvēktiesību aizstāvju aizsardzība ir ļoti svarīgs uzdevums un ka šie pasākumi ir solis pretī šī mērķa sasniegšanai. Parlamenta centieni popularizēt demokrātiju un aizsargāt cilvēktiesības turpina dot rezultātus, un mūsdienu globalizētajā pasaulē par pārkāpumiem mēs uzzinām daudz ātrāk. Šī informācijas pieejamība ļauj mums pārraudzīt situāciju visā pasaulē un atbilstoši reaģēt. Tāpēc mums ir jāizmanto šī iespēja un jāturpina īstenot centienus, kuru mērķis ir panākt, ka visiem cilvēkiem ir nodrošinātas pamattiesības, kuras mēs ar savu sūro darbu esam centušies nosargāt.
