Situācija Gvinejā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes paziņojums par situāciju Gvinejā.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs, mēs pārejam no viena punkta pie nākamā. Šis ir ļoti nopietns un svarīgs temats, kuru godājamie deputāti ir ierosinājuši un iekļāvuši dienas kārtībā.
Pirmdien, 28. septembrī, Konakri, Gvinejā tika nogalināti vairāk nekā 100 cilvēki, kad Gvinejas drošības spēki šāva demonstrantu pūlī. Gvinejas iedzīvotāji bija sapulcējušies galvaspilsētas stadionā, lai protestētu pret Gvinejas militārā pagaidu līdera kapteiņa Moussa Dadis Camara iespējamo nolūku izvirzīt savu kandidatūru prezidenta amatam. Galīgais nogalināto skaits vēl nav zināms, jo karavīri savāca līķus, lai morgos tos nevarētu saskaitīt. Pašlaik mēs nezinām šī traģiskā notikuma patiesos apmērus. Uzskata, ka ievainoti vismaz 1200 cilvēki, un aculiecinieki stāsta, ka karavīri Konakri ielās esot izvarojuši sievietes.
Vardarbīgās apspiešanas laikā daži opozīcijas vadītāji tika ievainoti un uz laiku apcietināti. Aizturēto protestētāju skaits arī vēl nav zināms; formās tērpti cilvēki pārmeklēja opozīcijas vadītāju dzīves vietas un izlaupīja veikalus. Nākamajā dienā paziņojumā televīzijā kapteinis Camara izteica līdzjūtību nogalināto ģimenēm un apmeklēja dažus ievainotos. Viņš pasludināja divas dienas par valsts sēru dienām un solīja izmeklēt šo vardarbību. Viņš norobežojās no slepkavībām, paziņojot, ka nekontrolēja militārpersonas, kas atbildīgas par šīm zvērībām.
Eiropas Savienība nekavējoties un stingri nosodīja šos nežēlīgos un šausminošos notikumus. Prezidentūras deklarācija, ES Augstā pārstāvja J. Solana paziņojums un ES komisāra De Gucht paziņojums tika izdots nākamajā dienā. Mums jāpieprasa apcietināto cilvēku atbrīvošana un rūpīga notikumu izmeklēšana.
Vardarbību Gvinejā nosodīja visā pasaulē. Pagājušajā trešdienā ANO Drošības padomē sniedza paziņojumu par situāciju valstī. Āfrikas Savienība nosodīja notikumus un pieņēma lēmumu sagatavot ziņojumu par iespējamiem veicamajiem pasākumiem. Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) aicināja veikt plašu starptautisku lietas izmeklēšanu. Kā jūs jau zināt, Parlaments nosodīja nekonstitucionālo varas maiņu un 2009. gada 15. janvāra rezolūcijā aicināja ievērot cilvēktiesības un ātri atjaunot konstitucionālo kārtību. ES pieņēma lēmumu uzsākt apspriešanās procedūras saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, un ES attīstības atbalsts, ciktāl tas neskar humanitāro palīdzību un atbalstu demokrātiskam pārejas procesam, tika iesaldēts.
Mēs neesam bijuši vieni. Mūsu starptautiskie partneri darbojās kopā ar mums. Āfrikas Savienība un ECOWAS pieņēma lēmumu izslēgt Gvineju, līdz tā izveidos demokrātiski ievēlētu parlamentu vai valdību. Tika izveidota starptautiska kontaktgrupa Gvinejas jautājumos, kuras līdzpriekšsēdētāji ir Āfrikas Savienības un ECOWAS locekļi, piedaloties Eiropas Savienībai. Martā militārā hunta vienojās ar opozīciju līdz 2009. gada beigām noorganizēt vēlēšanas, un tas deva pamatotu cerību, ka pāreja būs miermīlīga un demokrātiska. Kapteinis Camara apgalvoja, ka neviens no valsts apvērsuma vadītājiem nekandidēs uz politisku amatu. Valsts pārejas posma padomei bija jāvada pārejas process un jāsagatavo nepieciešamie konstitūcijas grozījumi, lai palīdzētu vēlēšanās.
Ko mēs varam darīt, lai novērstu turpmāku vardarbību, un kā mēs varam palīdzēt Gvinejas tautai tās likumīgajā vēlmē dzīvot demokrātijas, tiesiskuma, miera un attīstības apstākļos? Ir trīs galvenie darbības virzieni. Pirmkārt, mums jāuztur un jāpastiprina politiskais spiediens uz režīmu Konakri, jo īpaši saistībā ar starptautisko grupu. Kapteiņa Camara lēmums neizvirzīt savu kandidatūru varētu ļaut mieram atgriezties. Burkinafaso prezidenta Blaise Compaoré kunga iecelšana par starpnieku krīzē ECOWAS un Starptautiskās kontaktgrupas vārdā ir ļoti pozitīva zīme, un Eiropas Savienība atzinīgi vērtē šo prezidentūras lēmumu. Mēs ceram, ka viņa starpniecība veicinās droša, mierīga un ilgtspējīga risinājuma rašanu Gvinejā.
Otrkārt, arī turpmāk jāpēta iespēja vērst mērķtiecīgas sankcijas pret personām, kas atbildīgas par vardarbību. Mums jāsaskaņo šī pieeja ar Āfrikas Savienību un citiem starptautiskiem un divpusējiem partneriem. Šajā ziņā liela nozīme būs gaidāmajai ES un Āfrikas ministru trijotnes sanāksmei Adisabebā un 12. oktobra sanāksmei Gvinejas jautājumos Abudžā.
Treškārt, mums jāturpina sniegt humāno palīdzību civiliedzīvotājiem un atbalstīt demokrātisko pārejas procesu. Tomēr demokrātiskais pārejas process ir atkarīgs no Gvinejas pārejas posma iestāžu ticamas gatavības atkal uzsākt mierīgu un konstruktīvu dialogu ar skaidru apņemšanos atturēties no turpmākas vardarbības un ievērot pilsoņu cilvēktiesības un politisko brīvību. Mēs nežēlosim spēkus, lai palīdzētu Gvinejas tautai šajā kritiskajā brīdī, un esam apņēmības pilni atbalstīt atgriešanos pie pilsoniskas, konstitucionālas un demokrātiskas valdības brīvu un pārredzamu vēlēšanu rezultātā. Mēs aicinām visas iesaistītās puses Gvinejā atturēties no vardarbības un nodrošināt mierīgu un demokrātisku pāreju.
Filip Kaczmarek
Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, manuprāt, krīze Gvinejā liecina par plašāku problēmu, kas, par nelaimi, sastopama daudzās Āfrikas valstīs. Šī problēma ir demokrātisko iestāžu bezspēcība un tādu mehānismu vāja attīstība, bet dažreiz pat to trūkums, kas raksturīgi nobriedušām pilsoniskām sabiedrībām. Eiropai tas ir svarīgi ne vien tāpēc, ka mēs esam saistīti ar savām vērtībām, tas ir svarīgi arī tīri pragmatisku iemeslu dēļ.
Mēs diezgan bieži spriežam par attīstības sadarbības efektivitāti. Tas nav nekas īpašs, jo esam lielākais šīs palīdzības ziedotājs un mums jābūt ieinteresētiem tās efektīvā izmantošanā. Tomēr mums jāsaskaras ar faktu, ka mēs negūsim panākumus attiecībā uz efektivitāti, ja valstis, kas izmanto šo attīstības sadarbību, nevēlas dot pamata garantijas par šīs palīdzības optimālu izmantošanu. Līdz šim tā notiek, jo ir grūti dot šādas garantijas bez demokrātijas un pilsoniskas sabiedrības.
Vakar Camara kungs apsūdzēja Franciju Āfrikas iedzīvotāju pazemošanā, saraujot attiecības ar Gvineju. Tā nav taisnība. Francija nav pazemojusi Āfrikas iedzīvotājus. Pats Camara kungs ir pazemojis savus tautiešus un Āfrikas iedzīvotājus. Viņš tos ir pazemojis, jo pieļāvis slepkavības un izvarošanas. Francijas un tās valdības reakcija bija pamatota un pareiza un arī mūsu nostājai jābūt vienādi apņēmīgai un stingrai.
Paradoksāli, bet situācija ir diezgan vienkārša. Mēs nevaram nereaģēt uz nežēlīgo rīcību, kas bija vērojama Gvinejā. Mums jāpieprasa apturēt vardarbību. Līdzīgi Malmström kundzei es uzskatu, ka Burkinafaso prezidenta misija ir labs lēmums, un vēlu viņam panākumus. Cerēsim, ka tā būs efektīva. Mums arī jāatbalsta Āfrikas Savienība, kas paziņoja par sankciju piemērošanu, ja netiks atjaunota pilsoniskā vara.
Mēs zinām par Zviedrijas ieguldījumu demokrātijas attīstības procesā. Mēs zinām, ka tieši tā ir prezidentūras īstenā prioritāte attīstības politikas jomā. Mēs arī zinām, ka Zviedrijas valdībai ir gan pieredze, gan iepriekšēji panākumi šajā jomā. Tāpēc vēlos cerēt un ticēt, ka šis ieguldījums tik grūtā un ārkārtējā situācijā kā Gvinejā būs efektīvs un dos labus rezultātus.
Patrice Tirolien
Priekšsēdētāja kungs, satraucošie notikumi attiecībā uz politisko situāciju un drošību Gvinejā prasa Eiropas Savienības stingrus atbildes pasākumus. Kā jūs jau zināt, 2009. gada 28. septembrī karaspēks, kas atrodas Gvinejas valdības pakļautībā, veica visu opozīcijas partiju kopīgas miermīlīgas demonstrācijas asiņainu apspiešanu, kuras rezultātā tika nogalināti 157 cilvēki un ievainojumus guva vairāk nekā 1000 cilvēki, no kuriem daži gadījumi bija īpaši nežēlīga izvarošana un sakropļošana. Gvinejas Republika ir valsts, kas pieredzējusi tikai divus diktatoriskus režīmus kopš neatkarības iegūšanas 1958. gadā. Pienācis laiks apturēt šo necilvēcīgo spirāli.
Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un iestādes jau nosodīja Moussa Dadis Camara valsts apvērsumu 2008. gada 28. decembrī. Atbilstoši procedūrai Padome toreiz piemēroja Kotonū nolīguma 96. pantu, lai izstrādātu rīcības plānu ar Gvinejas iestādēm, ko izmantot kā demokrātiskas pārejas regulējumu. Šis pasākumu saraksts ietvēra brīvu un pārredzamu vēlēšanu organizēšanu gada laikā un CNDD locekļu, īpaši Moussa Dadis Camara, saistības nekandidēt šajās vēlēšanās.
Kapteiņa Camara lēmums atlikt vēlēšanu rīkošanu līdz 2010. gada pavasarim un viņa atteikums apspriest jautājumu par savas kandidatūras izvirzīšanu Gvinejas prezidenta amatam bija zīme, ka notiks pašreizējā eskalācija. Demonstrācijas mērķis, kuru asiņaini apspieda 28. septembrī, bija aicināt huntu pildīt savas saistības. Pašreizējās valdības reakcija Konakri pilnīgi skaidri norāda uz tās patiesajiem nodomiem - iznīcināt visas demokrātiskās opozīcijas formas, lai paliktu pie varas.
Atbildot uz to, starptautiskā sabiedrība ir vienbalsīgi nosodījusi šo vardarbīgo rīcību un Gvinejas režīmu. Saniknota par šo slaktiņu, Parlamenta Zivsaimniecības komiteja nesen pilnīgi pamatoti atteicās balsot par zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gvineju.
Šodien, ņemot vērā pēdējos notikumus, Eiropas Parlaments vēlas zināt, kādus lēmumus pieņems Padome, lai risinātu šo situāciju. Pirmkārt, vai Padome pieprasīs izveidot starptautisku 28. septembra notikumu izmeklēšanas komisiju? Kā Padome rīkosies, lai pārliecinātos, ka CNDD pilda savas saistības, proti, iespējami drīz organizēt brīvas un pārredzamas vēlēšanas, kurās nepiedalās Moussa Dadis Camara vai citi CNDD locekļi? Kādus pasākumus Padome veiks pret Gvinejas huntu, ņemot vērā Kotonū nolīguma 96. pantu? Un beidzot, kādas konkrētas saistības Padome uzņēmusies, lai atbalstītu dažādās ECOWAS, Āfrikas Savienības un Starptautiskās kontaktgrupas Gvinejas jautājumos iniciatīvas?
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, dāmas un kungi, pirmkārt, vēlos izteikt dziļu līdzjūtību Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas un ĀKK-ES Liberālo demokrātu tīkla 30 Āfrikas parlamentāriešu vārdā, kurus satikām iepriekšējā nedēļā, lai kopā ar Gvinejas liberālās partijas priekšsēdētāju, kas ir tā partija, kuru diemžēl tieši skāra vardarbība, apspriestu, citu starpā, situāciju Gvinejā.
Attiecībā uz to, kas būtu jādara, ņemot vērā dažas jomas, kuras jau pieminēja Zviedrijas prezidentūra, mūsu prasības ir šādas: pirmkārt, kopā ar mūsu Āfrikas Savienības partneriem mēs pieprasām atbrīvot ieslodzītos un politiskos vadītājus, kurus vēl tur apcietinājumā. Otrkārt, mums jāpieprasa brīvas un demokrātiskas vēlēšanas, kurās nepiedalās Nacionālās demokrātijas un attīstības padomes locekļi. Treškārt, aicinu pieņemt mērķtiecīgas sankcijas, atmetot pārmērīgu piesardzību, jo mums, ņemot vērā notikušās zvērības, jānodod nepārprotams vēstījums. Ceturtkārt, arī mēs vēlamies pievērsties jautājumam par zivsaimniecības nolīgumu: mēs ALDE grupā balsojām Zivsaimniecības komitejā pret to, tādējādi palīdzot nodrošināt vairākumu, kas nepieciešams, lai bloķētu nolīgumu, ciktāl tas iespējams. Mēs uzskatām, ka tas ir vēl viens svarīgs lēmums, kas Padomei ir jāpieņem.
Piektkārt, mums jāizveido mērķa programmas, lai palīdzētu upuriem, īpaši izvarotajām sievietēm, kurām noteikti ir nepieciešama speciāla palīdzība. Visbeidzot, jautājums par tiesiskumu. Mums ir svarīga ne tikai starptautiska izmeklēšanas komisija, bet arī pilnīga Starptautiskās krimināltiesas iesaistīšanās. Mēs uzskatām, ka, ja ir kāda mācība, kas mums jāgūst no Konakri upuriem, tad tā ir mācība, kas vēlreiz apstiprina - tiesai jānotiek, un cilvēki, kas pastrādā šādus noziegumus Āfrikā vai citur, nevar palikt nesodīti.
Eva Joly
Priekšsēdētāji, ministri, dāmas un kungi, mēs nevaram nerunāt par traģiskajiem notikumiem, kas pagājušajā nedēļā risinājās Gvinejā. Vardarbība, kuru piemēroja pret oponentiem un jo īpaši pret sievietēm, ir šausmīga un nepieņemama.
Es vēlos izteikt atbalstu upuriem, kā arī viņu ģimenēm, no kurām dažas vēl gaida, kad tām atgriezīs mīļo cilvēku mirstīgās atliekas, kas tika savāktas projām, lai hunta varētu noslēpt slaktiņa patiesos apmērus.
Papildus pašreizējiem pasākumiem, kurus ierosināja Padome un Komisija, šodienas parlamentārā situācija ļauj mums reaģēt uz šiem vardarbīgajiem aktiem un nosūtīt Gvinejas valdībai nepārprotamu vēstījumu, noraidot ziņojumu par zivsaimniecības partnerības nolīgumu ar Gvineju, par kuru mēs balsosim nākamās plenārsēdes laikā.
Attīstības komiteja jau septembrī vienprātīgi noraidīja šo zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gvineju, paužot šaubas par Eiropas Savienības piešķirto fondu izlietojumu. Nemaz jau nerunājot par faktu, ka šķiet neatbilstoši piešķirt fondus, pamatojoties uz zivju nozveju, ko veikuši Eiropas kuģi, neņemot vērā ne zvejas resursus, ne ietekmi uz vietējo populāciju, nesenie notikumi raisa bažas, ka šos fondus varētu izmantot militāriem mērķiem pret Gvinejas iedzīvotājiem.
Dāmas un kungi, Eiropas Parlaments nevar apstiprināt zivsaimniecības nolīgumus ar Gvineju, kamēr upuru rētas nav sadzijušas. Noslēdzot nolīgumu, mēs dotu Gvinejas valdībai nepareizu vēstījumu. Tas būtu negods, kurā es nevaru piedalīties.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, līdzīgi daudziem citiem jaunajiem Eiropas Parlamenta deputātiem es biju pārsteigta par uzmanību, kas Parlamentā notiekošajās debatēs tiek veltīta cilvēktiesībām un īpaši tajās debatēs, ko vada mūsu priekšsēdētājs Buzek kungs. Pilnībā tam piekrītu, jo esmu šeit un mans vārds bija saraksta galvgalī Eiropas vēlēšanu laikā Francijā galvenokārt tāpēc, ka esmu apvienību aizstāve un īpaši cilvēktiesību aizstāve.
Tāpēc es nevaru palikt vienaldzīga pret notikumiem Gvinejā, jo tie bija cilvēktiesību aizstāvji un vispārīgā nozīmē pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kurus apcietināja, izvaroja, ja runājam par sievietēm, un noslepkavoja 28. septembrī: vienā dienā nogalināja vairāk nekā 150 cilvēkus un ievainojumus guva vairāk nekā 1250 cilvēki, kā jūs jau teicāt, ministres kundze. Represijas turpinājās nākamajās dienās, un tās turpinās joprojām, neraugoties uz faktu, ka šie cilvēki, kā arī jau tika minēts, nāca, lai miermīlīgi atgādinātu Camara kungam viņa paša saistības. Saskaņā ar liecinieku paziņojumiem, kas tiek saņemti, nav šaubu, ka, pretēji kapteiņa apgalvojumiem, šos vardarbīgos aktus veica valdībai tuvu stāvoši spēki.
Situācija ir neskaidra, bet, pēc pārgrupēšanās Gvinejas Pilsoniskās sabiedrības organizāciju Valsts padomes iekšienē, pilsoniskās sabiedrības organizācijas vēršas pie starptautiskās sabiedrības pēc palīdzības. Dažos pēdējos mēnešos Valsts padome rādījusi piemēru šajās Āfrikas valstīs, organizējot galvenās norises attiecībā uz Gvinejas tautu, pamatojoties uz saistībām, kuras uzņēmās Camara kungs.
Jaunumi, kurus saņemam no Gvinejas, ir satraucoši. Mēs nevaram samierināties tikai ar runām šeit, Eiropas Parlamentā. Šīs debates notiek pēc mūsu, Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas, pieprasījuma, bet mums jāiet tālāk. Mēs aicinām skaidri nosodīt demonstrācijas apspiešanu.
Ministres kundze, jūs mums stāstījāt par mērķtiecīgām sankcijām. Vai varat pastāstīt mums par tām vairāk? Ministres kundze, uzskatu, ka mēs ejam pareizā virzienā, pieprasot nekavējoties pārtraukt vajāšanu, atbrīvot visus apcietinātos un izveidot starptautisku šo notikumu izmeklēšanas komiteju. Tomēr, vai jūs varētu mums sniegt vairāk informācijas arī par to?
Jūs arī teicāt, ka visa palīdzība tika iesaldēta, izņemot humāno palīdzību un pārtikas palīdzību. Mēs uzskatām šo rīcību par obligātu, bet, praktiski runājot, kā mēs varam atbalstīt pāreju uz demokrātiju?
Priekšsēdētāja kungs, mēs vēlamies nākamajā Strasbūras sesijā balsot par rezolūciju, lai Eiropas Parlaments ne tikai aprobežotos ar runām, bet arī rīkotos, pieņemot lēmumu, kā to izdarīja iepriekšējā janvārī. Atkārtošu vēlreiz - šis ir steidzams jautājums. Vietējās organizācijas brīdina mūs par etniska konflikta draudiem. Mums nevajag sagaidīt vēl vienu Ruandu, pirms sākam rīkoties; cilvēktiesības Āfrikā jāaizsargā, tāpat kā tās jāaizsargā jebkur citur pasaulē.
Licia Ronzulli
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Malmström kundze precīzi raksturoja situāciju Gvinejā. Vairākas nedēļas Gvinejā notikušas vardarbīgas sadursmes, kuru laikā brīvi pilsoņi, kas ielās protestē savu politisko uzskatu vārdā, ir pakļauti bezprecedenta vardarbībai. Gvinejas valdība vajā un nogalina katru, kura politiskie uzskati atšķiras no valdības vadītāju uzskatiem, tādējādi atņemot tautai visas brīvības, kuras, kā mēs labi zinām, ir ikviena cilvēka neaizskaramas tiesības.
Notiek neskaitāmi slaktiņi, kas draud pārvērsties genocīdā, ja mēs steidzamības kārtā nepieņemsim tūlītējus, konkrētus pasākumus. Pagājušajā nedēļā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, kuras priekšsēdētāja vietniece es esmu, nolēma pieņemt rezolūciju, kas nosoda Gvinejas iestādes, kuras izmantoja spēku, un pieprasa, lai vietējā valdība nekavējoties ievēro tiesiskuma principu un aizstāv pamattiesības.
Pēc tam, kad ielu sadursmēs gāja bojā 157 cilvēki un Moussa Dadis Camara centās to noslēpt, opozīcijas locekļi vērsās pie starptautiskās sabiedrības, cerot saņemt palīdzību un lielāku aizsardzību. Tomēr 5. oktobrī kapteinis Camara izrādīja pretestību ārzemju miera uzturēšanas spēku klātbūtnei valstī, noraidot jebkādu ārvalstu iejaukšanos iekšējās lietās.
Tāpēc es uzskatu, ka papildus nosodījuma izteikšanai mums jāatbild ar tūlītēju, konkrētu rīcību, kā tikko teica mans kolēģis Rinaldi kungs. Saskaroties ar vardarbību un tiesību uz dzīvi noliegumu, kad sievietes un bērni atkal maksā augstu cenu, mēs nevaram nerīkoties un nepieprasīt atgriešanos pie tiesiskuma. Tādēļ, uzrunājot jūs, kolēģi deputāti un iestāžu pārstāvji, es ceru, ka mēs varam panākt vienprātīgu vienošanos, un es uzsveru vārdu "vienprātīgu”, pieņemt tūlītējus pasākumus, kas dos iespēju Gvinejas tautai atjaunot pamata un neatņemamas tiesības savā valstī, tādas kā demokrātija un brīvība. Protams, es vēlos arī personiski izteikt atbalstu ģimenēm, kuras cietušas šajos traģiskajos notikumos.
Isabella Lövin
(SV) Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, dāmas un kungi, es esmu Zivsaimniecības komitejas locekle un apmeklēju Gvineju pagājušajā decembrī, tāpēc esmu sekojusi šai lietai ļoti uzmanīgi.
Pirmkārt, es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir nozīmīgi uzturēt zivsaimniecības nolīgumu ar Gvineju, jo šis nolīgums tika slēgts ar iepriekšējo režīmu divas nedēļas pirms valsts apvērsuma. Faktiski mēs turamies pie nolīguma, kuru panācām ar likumīgo režīmu, bet tagad valstī ir militāra diktatūra. Mēs visu gadu pie tā esam turējušies.
Vakar ASV valsts sekretāre Hillary Clinton atklāti aicināja Moussa Dadis Camara un viņa režīmu atkāpties. Es varu tikai piekrist šai pamatprasībai un vēlos arī uzsvērt, ka tas būtu apkaunojums Eiropas Parlamentam, ja divu nedēļu laikā mums būtu jābalso par zivsaimniecības nolīgumu ar Gvineju, kurš līdz novembra beigām dotu režīmam vairāk kā vienu miljonu eiro. Zivsaimniecības nolīgums attiecas uz tunzivju zveju 25 Eiropas kuģiem. Es uzskatu, ka šiem kuģiem pilnīgi noteikti jāmeklē citi ūdeņi zvejai, jo ES nevar slēgt darījumus ar diktatūrām, kas atklāti uz ielām slepkavo savu tautu.
Komisijas arguments, ko tā izvirzīja Attīstības komitejai un Zivsaimniecības komitejai, ka zivsaimniecības nolīgumā paredzētā nauda sniegs labumu iedzīvotājiem, ir pilnīgi nepareizs. Tas atspoguļo Komisijas vērtējumu par iepriekšējo nolīgumu. Mēs nezinām, kur nonāks šajos zivsaimniecības nolīgumos paredzētā nauda. Tie attiecās uz iepriekšējo režīmu. Es neuzskatu, ka pašreizējais režīms izmantos naudu labiem mērķiem.
Tāpēc es vēlos zināt, ko Padome darīs attiecībā uz zivsaimniecības nolīgumu. Vai ES pievienosies ASV un pieprasīs režīma atkāpšanos?
Cristian Dan Preda
(RO) Arī es vēlos teikt, ka uzskatu Gvinejā notikušos vardarbības aktus par šausminošiem. Pirms divām stundām Francijas ārlietu ministrs paziņoja par pieņēmumu, ka Dadis Camara ir bijis iesaistīts lēmuma pieņemšanā par slaktiņu, un tas padara situāciju ļoti nopietnu.
Saspīlējuma avots, nemaz nerunājot par šausmīgajiem vardarbības aktiem, neapšaubāmi ir fakts, ka Dadis Camara vēlas kļūt par Gvinejas pastāvīgu vadītāju un atsakās pildīt savu solījumu nekādi neiesaistīties valsts politiskajā dzīvē. Es arī uzskatu, ka starptautiskajam spiedienam saistībā ar to jābūt ļoti nepārprotamam. Taču es atzinīgi vērtēju to, ka par starpnieku šajā lietā ir iecelts Burkinafaso prezidents Blaise Compaoré, kuram ir plaša pieredze sarunu vadīšanā un starpniecībā Āfrikas konfliktos. Es uzskatu, ka mums viņš jāatbalsta ar diplomātiskiem līdzekļiem.
Chris Davies
Priekšsēdētāja kungs, man jāpalabo Joly kundze, kas teica, ka Zivsaimniecības komiteja nobalsoja vienprātīgi par ierosinātā partnerības nolīguma ar Gvineju noraidīšanu. Faktiski tā nobalsoja par to tikai ar vienu balsi. Pārsteidzoši, ka PPE grupa vienprātīgi balsoja par nolīguma saglabāšanu. Šis ir līgums, kas piešķir šim režīmam vairākus simtus tūkstošu eiro tāpēc, lai mēs varētu pie valsts krastiem zvejot tunzivis. Līdzīgi daudziem šādiem nolīgumiem, tas ir apšaubāms darījums arī labos laikos, bet pašreizējos apstākļos tas ir pilnīgi nepieņemams.
Ministre pieminēja, ka pret Gvineju varētu piemērot sankcijas. Vai viņa tagad iekļaus to savu darbu sarakstā un uzņemsies saistības cīnīties, lai nodrošinātu šī partnerības nolīguma pārtraukšanu?
Krisztina Morvai
Priekšsēdētāja kungs, kā cilvēktiesību juriste ar gandrīz ceturtdaļu gadsimta darba pieredzi pasaulē un Ungārijā, es izmantoju katru iespēju, lai uzsvērtu, ka Eiropas Savienībai jāatbalsta cilvēktiesības, vēlams, visā pasaulē. Taču ir ļoti svarīgi, ka tas tiek darīts uzticamā veidā un, lai to paveiktu, mums jāaizsargā cilvēktiesības arī Eiropas Savienības iekšienē.
Kā jau vairākas reizes pēdējo trīs mēnešu laikā esmu jums teikusi, Kinga Göncz kundze - Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekle - bija tās valdības locekle, kuru mēs Ungārijā saucām par "acī šāvēju” valdību, kas šāva uz cilvēkiem Budapeštas ielās 2006. gada 23. oktobrī. Kopš tiem laikiem Ungārijā ir cilvēktiesību krīze un Eiropas Savienība neko nedara šajā sakarībā. Mūsu Pilsoņu brīvību komitejas priekšsēdētāja vietniece ir cilvēks, kas tajā laikā bija valdības locekle. Kamēr mēs nopietni neiedziļināmies šajā jautājumā, neviens neuzskatīs, ka jebkas, ko darām cilvēktiesību jomā, ir ticami.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs, vēlreiz vēlos pateikties Eiropas Parlamentam par šī jautājuma iekļaušanu dienas kārtībā. Tas ir ļoti nopietns temats, un es ceru, no mana ievada sapratāt, ka mūsu bažas par briesmīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Konakri ir kopīgas. Mēs esam norūpējušies un uztraukušies par cilvēkiem, kurus turpina turēt apcietinājumā, un mēs pieprasījām pilnīgu notikušā izmeklēšanu un ieslodzīto atbrīvošanu.
Es uzskatu, ka Eiropas Savienība ir izteikusies nepārprotami. Solana kungs, De Gucht kungs, prezidentūra un tagad, kā zināms, arī ĀKK grupa, iesniedzot deklarāciju Eiropas Parlamentam, ir nosodījusi notikumus. Ir ļoti labi, ka Eiropas Savienība ir vienota, konkrēta un kodolīga, nosodot šos briesmīgos notikumus. Mēs cieši sadarbojamies arī ar citiem dalībniekiem, lai starptautiskā sabiedrība var izteikt nosodījumu un rīkoties saskaņotā veidā. Tas ir vienīgais veids, kādā mēs patiešām varam īstenot spiedienu.
Mums ir starptautiska kontaktgrupa. Ir iecelts starpnieks, Burkinafaso prezidents, un tas ir ļoti labi, viņš ir arī kontaktgrupas loceklis. Atbildot uz jūsu jautājumu, Lövin kundze, teikšu, ka kopā ar kontaktgrupu, kuras locekļi ir ES un ASV, mēs esam aicinājuši kapteini Camara atkāpties. Visa pasaules kopiena to ir pieprasījusi.
Mēs esam gatavi atbildēt arī uz citiem jautājumiem un apspriest sankcijas. Uzskatām, ka panāksim lielāku ietekmi, ja to darīsim kopā ar starptautisko sabiedrību. Ir dažādi viedokļi par to, kā var sasniegt indivīdus un tā tālāk, un mums tuvākajās dienās jāturpina apspriesties ar starptautiskajiem dalībniekiem par iespēju saskaņot šīs sankcijas ar Āfrikas Savienību, kontaktgrupu, ASV u.c., lai tām būtu maksimāla ietekme.
Kā jau teicu, mēs esam uzsākuši apspriešanās procedūru saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un iesaldējuši visu ES attīstības palīdzību, ciktāl tas neskar humāno palīdzību, un atbalstu demokrātiskam pārejas procesam.
Jautājumā par zivsaimniecību un tās iesaistīšanu šajos notikumos, es ļoti skaidri dzirdu, ko vēlaties man pateikt. Es vēlos aicināt jūs turpināt apspriesties ar Komisiju. Komisija atbild par ES zivsaimniecības politiku. Arī mēs to apspriežam ar Komisiju, un man žēl, ka tās pārstāvju pašlaik šeit nav. Taču varu jums apliecināt, ka mēs turpināsim strādāt ar starptautisko sabiedrību, lai nepārtrauktu izdarīt spiedienu, uzstātu uz pilnīgu izmeklēšanu un, cerams, kādu dienu sagaidītu brīvas un godīgas vēlēšanas Gvinejā. Pateicos jums un deputātiem par šīm debatēm.
Priekšsēdētājs
Liels paldies, Malmström kundze. Jūs bijāt ļoti pacietīga, pavadot šeit visu pēcpusdienu un daļu vakara. Var redzēt, ka nesen jūs pati bijāt Parlamenta deputāte un šī atmosfēra jums ļoti patīk!
Debates tiek slēgtas.
