- Svinīgā sēde - ANO Civilizāciju alianses pārstāvība
Priekšsēdētājs
ANO Civilizāciju alianses Augstais pārstāvi Sampaio kungs, dāmas un kungi! Sampaio kungs, man ir liels gods un gandarījums, ka varu jūs sveikt Eiropas Parlamentā.
Jūs Eiropas Parlamentu apmeklējāt 1998. gadā, būdams Portugāles prezidents. No tā laika ir pieaudzis ne vien Eiropas Savienības dalībvalstu skaits, bet paplašinājušies arī tās mērķi un atbildības jomas.
Es īpaši priecājos, ka jūs šodien esat šeit ieradies kā ANO Civilizāciju alianses - kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas iniciatīva - Augstais pārstāvis, jo Eiropas starpkultūru dialoga gadā jūsu vizīte mums visiem ir ļoti svarīga.
Darbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas Civilizāciju aliansē, jūs ieguldāt vērtīgu darbu savstarpējās cieņas un sapratnes uzlabošanā nāciju starpā. Es esmu pārliecināts, ka no jūsu entuziasma un ilgās pieredzes labumu gūs daudzas jūsu organizācijas atbalstītās iniciatīvas jaunatnes, izglītības, plašsaziņas līdzekļu un migrācijas jomās. Izglītība, plašsaziņas līdzekļi un izklaide ir sevišķi svarīgas jomas starpkultūru dialoga veicināšanai.
Civilizāciju alianses augsta līmeņa darba grupas nobeiguma ziņojumā iekļauti sīki izstrādāti, lietderīgi priekšlikumi attiecībā uz šīm abām jomām. Piemēram, tas aicina papildus izstrādāt jaunus mācību materiālus, piemēram, savstarpējās sapratnes veicināšanai piemērotākas mācību grāmatas.
Galu galā starpkultūru dialoga veiksmīgai attīstībai nepietiek tikai ar tādiem svarīgiem pasākumiem kā simpoziji, kopīgas deklarācijas vai simboliski žesti. Eiropas starpkultūru dialoga gada ietvaros Eiropas Savienība un Eiropas Parlaments ir centušies izvairīties no formāliem paziņojumiem un savu ieguldījumu labākai sapratnei starp atšķirīgām kultūrām snieguši ar konkrētām iniciatīvām.
Mēs plenārsēdē esam ielūguši daudzas augstākās amatpersonas, un jūs piederat pie šādām personām.
Tagad svarīgi ir nebeigt šo starpkultūru dialogu 2008. gadā, bet turpināt to arī nākamajos gados.
Sampaio kungs, mēs pateicamies jums par to, ka jūs šodien varējāt ierasties Parlamentā, kas pārstāv 27 valstis un gandrīz 500 miljonu pilsoņu. Mēs ar lielu prieku aicinām jūs uzstāties. Dāmas un kungi, Sampaio kungs!
Jorge Sampaio
Priekšsēdētāja kungs, ģenerālsekretāra kungs, Parlamenta deputāti, dāmas un kungi, es patiešām vēlējos teikt šo uzrunu savā dzimtajā - portugāļu - valodā, taču jūs visi sapratīsiet, ka manā pašreizējā amatā man jārunā citā valodā.
ANO Civilizāciju alianses Augstais pārstāvis. - (PT) Jūsu ekselences, vispirms ļaujiet man sirsnīgi pateikties Pöttering kungam par šiem apsveikuma vārdiem. Ļaujiet man arī piebilst, ka man ir liels gods un prieks uzrunāt šos izcilos klausītājus gan viņa ekselences Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra vārdā, gan arī kā Civilizāciju alianses augstajam pārstāvim.
Ģenerālsekretārs bija uzaicināts uzrunāt Parlamentu šajā plenārsesijā, bet viņš nevarēja šodien ierasties. Viņš lūdza man nolasīt Eiropas Parlamentam šādu paziņojumu attiecībā uz Starpkultūru dialoga gadu, un es citēju:
"Es ļoti priecājos, ka varu sūtīt sveicienus visiem šīs svarīgās starpkultūru dialogam veltītās Eiropas Parlamenta plenārsesijas cienījamajiem dalībniekiem.
Vēstures gaitā Eiropa ir piedzīvojusi drausmīgu, bieži vien aizspriedumu un naida izraisītu, bruņotu konfliktu uzliesmojumus. Tagad šis kontinents ir arī auglīga vieta, kurā rodas pasaulē ievērojamākās inovācijas, mākslinieciskā jaunrade un zinātnes progress. Eiropas ārkārtīgā daudzveidība un tās stratēģiski izdevīgais ģeogrāfiskais stāvoklis, atrodoties veco un jauno pārvietošanās maršrutu centrā, ir izveidojis kultūru mijiedarbības un starpkonfesiju dialoga svarīgu tikšanās vietu. It īpaši Eiropas ciešās attiecības ar kaimiņvalstīm Vidusjūras reģionā padara to par svarīgu tiltu starp civilizācijām.
Līdzīgi kā citi pasaules reģioni, arī Eiropa starpkultūru dialoga veidošanas procesā saskaras ar vairākām grūtībām. Migrācija, ekonomiskā nedrošība un politiskā spriedze rada spriedzi attiecībās starp dažādām kultūrām, etniskām un reliģiskām grupām. Tomēr tieši jūsu reģionā, kur gadsimtu gaitā lietišķi sakari ir ļāvuši cilvēcei izdarīt milzīgu lēcienu savā attīstībā, ir samierināšanās un sadarbības iespējas.
Šī īpašā sesija ietver sevī milzīgu apsolījumu. Es mudinu jūs maksimāli izmantot šo iespēju un neatlaidīgi attīstīt kopīgus projektus ekonomikā, apmaiņu izglītības jomā un citas iniciatīvas, kas uzlabotu cilvēku dzīvi un radītu nocietinājumu pret neiecietību, reliģisko fundamentālismu un ekstrēmismu.
Apvienoto Nāciju Organizācija no savas puses darīs visu, lai atbalstītu un papildinātu jūsu centienus gan Eiropā, gan arī ārpus tās.
Šajā darbā Civilizāciju alianse ir viens no galvenajiem mūsu virzītājspēkiem. Tās mērķis ir novērst pieaugošo šķelšanos sabiedrībā, atjaunojot savstarpējās cieņas starp cilvēkiem jēdzienu. Tā mēģina arī apvienot kopīgu rīcību šā mērķa sasniegšanai. Alianses galveno iniciatīvu starpā ir minams Jaunatnes solidaritātes fonds dialoga veicināšanai un Global Expert meklētājs, kas žurnālistiem nodrošina resursu, palīdzot potenciāli strīdīgu jautājumu izskaidrošanā.
"Ja man tas viss būtu jādara vēlreiz, es sāktu ar kultūru.” Šis slavenais teiciens, ko ļoti bieži piedēvē Jean Monnet, kas nepagurdams strādāja Eiropas vienotības labā, apbrīnojami atbilst arī mūsdienām.
Iecietībai, dialogam, cieņai un izpratnei starp kultūrām jākalpo par balstu labākai pasaulei, ko cenšamies izveidot. Apziņa, ka jūs esat stingri apņēmušies sasniegt šo mērķi, vieš lielas cerības.
To neskaitāmi daudzo cilvēku dēļ, kas dzīvo ekstrēmos apstākļos un ilgojas pēc cieņas un miera, kopīgi strādāsim pie auglīga starpkultūru dialoga izveidošanas! Šādā noskaņā ļaujiet man, lūdzu, novēlēt jums vislielākos panākumus jūsu diskusijās.”
Ar to beidzas viņa ekselences ziņojums.
(Aplausi)
Kā bijušais Parlamenta deputāts es zinu, ka Parlaments ir un vienmēr būs demokrātijas mājoklis. Tā deputātiem jāveic dažkārt nepateicīgais uzdevums nodrošināt viņu pārstāvētajiem cilvēkiem ilgtspējīgu nākotnes perspektīvu.
Attiecībā uz Eiropu mēs visi zinām, cik lēni ir notikusi parlamentāras iekārtas attīstība un kādi milzīgi uzdevumi jāveic īpašajam Eiropas demokrātijas modelim.
Es tikai varu slavēt jau paveikto darbu un tā ieguldījumu līdzdarbīgākas, plurālistiskas Eiropas izveidošanā, kas ir tuvāka pilsoņiem, galu galā, tuvāka visiem pilsoņiem. Tie ir jūsu darba rezultāti, un tāpēc es vēlos sirsnīgi apsveikt visus šīs parlamentārās asamblejas locekļus - nāciju kopienas likumīgos pārstāvjus -, kas apņēmušies īstenot savdabīgu un vienreizēju projektu, kurā pagājušais gadsimts ieguldījis tik daudz cerību un kurā ir tik daudz gaidu.
Es šodien esmu nācis runāt ar jums par Civilizāciju aliansi, kas, lai gan varētu šķist tāla un atšķirīga no jūsu ikdienas dzīves, patiesībā ir cieši saistīta ar to. Patiesībā viss sākās ar teorētisku strīdu starp zinātniekiem, kas pareģoja vēstures galu un civilizāciju sadursmi, taču globalizācijas, pieaugošās migrācijas un 11. septembra notikumu dēļ šis strīds pārvērtās par galveno aktuālāko sociālo tematu, izaicinājumu demokrātijai un par starptautiskās politikas pamatjautājumu. Šo jautājumu Apvienoto Nāciju Organizācija galu galā iekļāva starptautiskās programmas prioritāšu sarakstā.
Par ko es runāju? Es runāju par mūsu sabiedrības milzīgo - etnisko, kultūru un reliģiju - daudzveidību un par to, ar kādām grūtībām mums aizvien biežāk nākas saskarties, dzīvojot kopā. Es runāju par to, ka sabiedrībā pastiprinās šķelšanās dažādu iemeslu dēļ, sociālās kohēzijas sabrukums un paplašinās plaisa starp sabiedrībām. Es runāju arī par plaši izplatīto neapmierinātību, kas izpaužas kā pieaugoša spriedze gan kopienu iekšienē, gan arī starp kopienām kā savstarpēja neuzticība, kā krasi atšķirīga uztvere un atšķirīgi pasaules uzskati, kā neatrisināmi identitāšu konflikti un, protams, kā ekstrēmisma pieaugums.
Es runāju arī par reliģiju, ko visi bez izņēmuma uzskata par līdzekli, ko izmantot un ļaunprātīgi izmantot dažādiem mērķiem un nolūkiem.
Es runāju arī par politisko spēku zināmu apjukumu, kad tie saskaras ar pilnīgi uz drošību balstītas un/vai represīvas pieejas nepilnībām, un par piemērotas politikas un pareizu instrumentu trūkumu kultūras daudzveidības pārvaldības jomā.
Viss minētais kalpo tam, lai neapstrīdami pierādītu, ka kultūras daudzveidība, kā arī miers un stabilitāte nāciju starpā, ir kļuvuši par vienu no politikas pamatjautājumiem, kas modernajām demokrātijām jārisina ar plurālisma, pilsonības un sociālās kohēzijas palīdzību.
Man tas ir pilnīgi skaidrs; un pat tad, ja visa uzmanība jāvelta tādām nopietnām grūtībām kā pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, mēs, manuprāt, nedrīkstam pieļaut, ka pašreizējā ārkārtas situācija novirza mūs no šodienas problēmu padziļinātas risināšanas un no nākotnes krīžu novēršanas.
Tieši sakot, ko tas nozīmē mums, Eiropas Savienībai, kam atlicis tikai pats nepieciešamākais? Tas nozīmē: kā integrēt minoritātes, visas minoritātes, bet it īpaši musulmaņus? Kā attīstīt attiecības ar Vidusjūras reģiona valstīm? Kur nospraust Eiropas projekta robežas? Kā uzlabot Eiropas ārpolitiku šajā projektā, kas, mūsuprāt, pārstāv pasaules vispārējās vērtības?
Manuprāt, šeit runa ir par pamatjautājumiem, kas attiecas uz vērtībām, pārliecību, attieksmi un uzvedību. Runa ir par demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām un cieņu pret kultūras dažādību; par taisnīgumu, sociālo kohēziju un sabiedrības integrāciju; par valstīm, sekularizācijas procesu un sekulārismu jeb laicité; par publisko telpu, privāto rīcību un reliģijas atdzimšanu. Runa ir par Eiropas identitāti un tās vērtībām. Tā es to redzu.
(Aplausi)
Man acīmredzami ir pavisam maz laika, un es nevarēšu aplūkot visus šos jautājumus, tāpēc galveno uzmanību es veltīšu jautājumam par musulmaņu minoritāti Eiropā.
Kāpēc musulmaņu integrācija Eiropā rada pieaugošas bažas? Vai tas ir saistīts ar demogrāfiju? Jā, protams! Vai tas ir saistīts ar integrāciju? Tā tas neapšaubāmi ir! Es uzskatu, ka musulmaņu klātbūtne Eiropā nav islāma un Rietumu pasaules saskarsmes problēma, bet gan akūta integrācijas problēma.
Taču, manuprāt, šeit ir vēl kāda problēma: tas ir identitātes jautājums. Jā, patiešām, jebkurā sabiedrībā imigrantu ieplūšana ietekmē uzņēmējvalsts identitātes apziņu. Taču šā jautājuma būtību var izteikt šādiem vārdiem: "Dambis, kas atdalīja kristīgo Eiropu no islāma pasaules Austrumos ir pārrauts, un šis notikums pārveido Eiropas kultūru.”
Kāpēc, piemēram, agrākās diskusijas par bijušo Eiropas Konstitūciju beidzās ar tādu skaļu sarkasmu? Kāpēc Turcijas pievienošanās Eiropas Savienībai izraisa tādas kaislīgas un kaujinieciskas debates? Visi šie jautājumi ir savstarpēji saistīti, un tie visi norāda uz tā saucamajām Eiropas vērtībām un identitāti.
Lai pastiprinātu šīs vērtības, Eiropas identitātei jākļūst par individuālās lojalitātes un kultūru mantojuma kopsummu.
(Aplausi)
Eiropai, kā vietai, kurā mēs varam dzīvot kopā, būdami vienlīdzīgi, aizvien vairāk nepieciešama veiksmīgāka pilsoņu integrācijas un kultūras daudzveidības pārvaldība.
Lai atrisinātu musulmaņu integrācijas jautājumu Eiropā un mūsu sabiedrībā, mums vajadzīga jauna politika visos līmeņos. Mums vajadzīga Eiropas līmeņa rīcības programma, taču vajadzīgas arī valstu valdību iniciatīvas un vietēja mēroga pasākumi. Mums ir vajadzīga kultūras daudzveidības demokrātiska pārvaldība. Mums vajadzīga kompleksa pieeja un izglītības, jaunatnes un migrantu integrācijas politika.
Lai izstrādātu piemērotu kultūras politiku, mums jāveido kultūras statistika un rādītāji, lai informētu lēmumu pieņēmējus un atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu un uzraudzītu un novērtētu šo politikas jomu īstenošanu. Mums jāattīsta demokrātiska pilsonība un līdzdalība.
Mums vajadzīga izglītība cilvēktiesību jomā, pilsoniskuma un cieņas audzināšana, starpkultūru sapratnes un dialoga veidošana, plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes apguve, reliģiju un ticības mācība un dialoga veidošanas prasmju apguve savas reliģijas ietvaros un starp reliģijām. Mums ir jāmācās un jāmāca mūsu pilsoņiem starpkultūru lietpratība.
Mums jāveido pilsētu stratēģijas un starpkultūru dialoga veicināšanas politika. Mums vajadzīga uz vienlīdzīgām iespējām balstīta jaunatnes politika. Mums jāiesaista pilsoniskā sabiedrība kopumā, jaunatnes un reliģiskie vadītāji un plašsaziņas līdzekļi. Mums arī starptautisko attiecību jomā jāpaplašina un jāattīsta starpkultūru dialoga programma un, protams, jāparedz tai prioritāte.
Kā mēs visi varam sadzīvot šajā globalizētajā pasaulē, kur jebkuri konflikti ir ikviena konflikti un kur mūsu sabiedrības šķir kultūru un reliģiju nepilnību robežas? Tas ir Civilizāciju alianses globālais izaicinājums, kas jārisina ar konkrētu pasākumu palīdzību.
Tāpēc Alianses galvenais uzdevums ir šo globālo uzdevumu pārvērst vietējos rezultātos. Lietojot jēdzienu "vietējais”, es uzskatu, ka šie rezultāti jāpanāk, plaši izmantojot globālu pieeju, taču tā jāīsteno vietējā līmenī.
Tas nozīmē to, ka Alianse ļoti paļaujas uz Eiropas Savienību, ka tā īstenos kultūras dažādību veiksmīgas pārvaldības programmu Eiropas reģionā, iekļaujot šeit ne tikai Eiropas Savienību, bet arī tās kaimiņvalstis, īpaši Vidusjūras reģiona valstis.
Tāpēc es ļoti priecājos, ka ir panākta vienošanās par rīcības plānu sadarbībai starp Eiropas Savienību un Civilizāciju aliansi, un tas nodrošinās stingru pamatu konkrētu mērķu sasniegšanai un praktisku projektu īstenošanai.
Šajā sakarā ļaujiet man uzsvērt to, cik svarīgi būtu, ja Eiropas starpkultūru dialoga gadu varētu turpināt ilgākā laikposmā: tā būtu ilgtspējīga sistēma, kas veicinātu starpkultūru dažādības veiksmīgu pārvaldību, un es atsaucos uz viņa ekselences šajā saistībā teikto.
Es esmu pārliecināts, ka tam būtu kolosāla ietekme uz tām valstu starpkultūru dialoga veidošanas pasākumu stratēģijām un izglītības, plašsaziņas līdzekļu, migrācijas un jaunatnes programmām, ko es valstīm esmu lūdzis izstrādāt un īstenot. Šo priekšlikumu es izvirzīju pagājušā gada aprīlī, un es vēlos pievērst tam jūsu uzmanību, un es laipni lūdzu godājamajiem deputātiem atbalstīt to.
Cita joma, kurā Alianse ļoti vēlas sadarboties, ir Savienība Vidusjūrai, lai Eiropas un musulmaņu sabiedrībās un kopienās palīdzētu uzlabot un pārvaldīt kultūras dažādību un starpkultūru dialogu, iekļaujot arī starpkonfesiju jautājumus.
Konkrēti runājot, pašreizējās starptautiskās problēmas un pieaugošais nemiers, ko mēs visi sajūtam, dzīvojot savstarpējās cieņas apstākļos, ir radījuši maldīgu uzskatu, ka kultūru sadursme neizbēgami novedīs pie civilizāciju konflikta.
Aizvien vairāk mēs saskaramies ar krasi pretējiem viedokļiem, kas rodas uz vairāku politisku notikumu izraisītās pieaugošās spriedzes un kultūras stereotipu pieauguma fona. Protams, ka politiskus konfliktus var atrisināt tikai politisku sarunu ceļā. Piemēram, spriedzi starp musulmaņu un Rietumu sabiedrībām nevar samazināt ilgtermiņā, kamēr nebūs veiksmīgi izskausti labi zināmie naidīguma cēloņi.
Tomēr tāpat ir taisnība arī tam, ka miera nolīgumi reti kad ir spēkā, ja tos stingri neatbalsta iesaistītās kopienas. Daudzas iepriekšējās vienošanās par mieru ir bijušas neveiksmīgas dziļi iesakņojušos aizdomu un pastāvīgā naidīguma dēļ, kas šķir cilvēkus kultūru un reliģiju robežās.
Pašreiz vienprātīgi jāsecina, ka situācija liecina par milzīgām atšķirībām Rietumu pasaules un musulmaņu attieksmē vienam pret otru, kur musulmaņi Rietumu pasaules pārstāvjus uzskata par aizbildnieciskiem un valdonīgiem, bet rietumu pasaules pārstāvji uzskata, ka musulmaņi ir fanātiķi un neiecietīgi. Turklāt sociāli ekonomiskā marginalizācija un diskriminācija rada nepatiku un neiecietību un saasina nesaskaņas starp musulmaņiem un Rietumu sabiedrību.
Šī tā sauktā plaisa, kas pretstata divus iedomātus monolītus blokus - islāma un Rietumu pasauli - turpina veicināt stereotipu un krasi pretēju uzskatu veidošanos un ekstrēmisma uzplaukumu. Tomēr ļaujiet man uzsvērt, ka jebkuras sabiedrības locekļu lielākais vairākums noraidoši izturas pret ekstrēmismu un atbalsta cieņu pret reliģiju un kultūras daudzveidību. Kā musulmaņi, tā arī citu ticību pārstāvji raizējas par drošības problēmām un iespējamo sabiedrības polarizāciju. Miljoniem musulmaņu ģimeņu uztraucas par to, ka jaunieši pieslienas reliģiskajam un politiskajam ekstrēmismam.
Lai risinātu šo problēmu, mums jāizstrādā uz vispārējām cilvēktiesībām balstītas stratēģijas, kas vadītu un veicinātu starpkonfesiju dialogu, kas ir kultūras daudzveidības sastāvdaļa. Citiem vārdiem sakot, lai radītu ilgtspējīgam mieram nepieciešamos apstākļus, jāiegulda milzīgs darbs ar mērķi panākt uzskatu maiņu šo šķirto kopienu starpā. Tāds ir mans pirmais noslēguma punkts.
Mans otrais punkts attiecas uz nepieciešamību par prioritāti izvirzīt kultūras daudzveidības demokrātiskas pārvaldības izveidošanu.
Eiropas Savienībā tas nozīmē radīt pilsoņu kolektīvo identitāti, neatkarīgi no viņu izcelsmes un etniskās piederības, valodas, filozofiskās pārliecības un reliģiskās piederības, lai īstenotu vērtību, uzskatu un projektu apmaiņu un kopējiem spēkiem radītu kopēju nākotni. Tāpēc kultūras daudzveidībai jābūt saistītai ar cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, vienlīdzīgām tiesībām visiem un sociālo kohēziju.
Šos jautājumus nevar atrisināt tūlīt, diemžēl tas tā ir, un ir vajadzīgi ilgtermiņa centieni. Jā, iespējams, ka mums reizēm gribas atmest šo pūliņus, taču mēs nekad nedrīkstam padoties, jo galu galā neliela apstākļu maiņa var veicināt lielas pārmaiņas cilvēku uzvedībā. Tieši tas mums ir vajadzīgs, lai radītu vēlēšanos dzīvot kopā, cienot vienam otru un izprotot mūsu etniskās, valodu, kultūru un reliģiju atšķirības.
Nevar par zemu novērtēt šā uzdevuma neatliekamību. Tomēr es esmu pārliecināts, ka ar jūsu ieguldīto darbu un apņēmību mēs visi spēsim dzīvot integrētā sabiedrībā. Pateicos par uzmanību!
(Klātesošie sveica runātāju ar skaļām ovācijām)
Priekšsēdētājs
Prezident J. Sampaio, Eiropas Parlamenta vārdā es pateicos par jūsu lielisko runu, un es pateicos par jūsu kā ANO Augstā pārstāvja milzīgo uzticību Civilizāciju aliansei un starpkultūru dialogam.
Jūs runājāt par Savienību Vidusjūrai, un es izmantošu iespēju, lai jums paziņotu, ka savā ārkārtas plenārsesijā 12. un 13. oktobrī Jordānijā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārā asambleja, kurā piedalījās arī Izraēlas, Palestīnas, arābu valstu, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības valstu parlamentu pārstāvji, pieņēma deklarāciju par Tuvo Austrumu miera procesu.
Novembrī vairāki simti jauniešu no visām valstīm, kas ietilpst Savienībā Vidusjūrai, šeit, Strasbūrā, tiksies Eiropas Parlamentā un iesaistīsies civilizāciju dialogā - kultūru dialogā. Prezidenta kungs, mēs esam apņēmušies sasniegt jūsu izvirzītos mērķus, un mēs vēlam jums veiksmi jūsu darbā Civilizāciju aliansē. Eiropas Parlaments jūs atbalsta! Jūsu mērķi ir mūsu mērķi!
Paldies, prezident J. Sampaio par jūsu vizīti Eiropas Parlamentā. Obrigado!
(Aplausi)
