Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B7-0006/2010).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Etablering af et fælles indre marked for energi
I den aftale, som er indgået mellem landene i trojkaen bestående af Spanien, Belgien og Ungarn, og trojkaens langsigtede strategi nævnes etablering af et fælles indre marked for energi som et af de prioriterede mål. For at nå dette mål, skal de mest isolerede regioner i EU såsom Baltikum tilsluttes det europæiske energimarked. I medfør af Østersøstrategien skal der gennemføres flere projekter for sammenkoblinger på el- og gasområdet. Hvis de gennemføres, vil det blive muligt for de baltiske lande at frigøre sig for afhængigheden af kun én energileverandør. På grund af disse projekters mellemstatslige karakter afhænger en positiv gennemførelse ikke kun af den finansiering, der er til rådighed, men også den politiske vilje og målsætningerne i de involverede medlemsstater. EU har i forbindelse med etableringen af et indre marked for energi forpligtet sig til at tale med én stemme.
Vil Spanien, som på nuværende tidspunkt er formand for Rådet, indtage en ledende rolle og foranledige medlemsstaterne til at tale med én stemme ved gennemførelsen af energiprojekter i Baltikum, f.eks. AmberLitPol, Swedlink osv., som vil kunne resultere i en bedre energiforsyningssikkerhed, ikke blot på regionalt plan, men for hele EU?
Diego López Garrido
Fru formand! Det indre energimarked og energiforsyningssikkerheden hænger uløseligt sammen. Det har vi efterhånden indset i EU, og energisikkerhed er derfor blevet en af EU's strategiske prioriteter. Det blev faktisk et kritisk problem for lidt mere end et år siden under gaskrisen mellem Rusland og Ukraine.
Vi indså på det tidspunkt, at et indre energimarked, et velfungerende, sammenkoblet og effektivt marked, er en forudsætning for Europas energiforsyningssikkerhed.
Forsyningssikkerhed er derfor et centralt strategisk element, som skal forbedres ved at sikre øget energieffektivitet, ved at sprede energileverandører, -kilder og -distributionskanaler, ved at fremme EU's energiinteresser i forhold til tredjelande og endelig ved at skabe et ægte fælles energimarked, som vi stadig ikke har. Til at hjælpe os med at opnå dette støttes vi af Lissabontraktaten, som for første gang udtrykkeligt omhandler EU's kompetence i denne forbindelse på det primære lovgivningsniveau.
EU skal derfor være mere markant i sit forhold til tredjelande, og EU skal tale med én stemme i disse forhold. Den spanske minister for industri, turisme og handel sagde dette meget tydeligt under præsentationen af det spanske formandskabs prioriteter for Parlamentets relevante udvalg den 27. januar 2010.
Inden for rammerne af den anden strategiske energiredegørelse er det, der kan betegnes som sammenkobling af energiøerne i EU med det indre marked, derfor blevet en af EU's centrale målsætninger.
Da Kommissionen i juli 2009 fremlagde handlingsplanen for sammenkobling af det baltiske energimarked, et initiativ, der har til formål at fremme integrationen af energimarkedet og udviklingen af energiinfrastruktur i den baltiske region, glædede Rådet sig over den som et vigtigt bidrag til styrkelsen af EU's energisikkerhed, og jeg læser op ord for ord.
Initiativet vedrørende det baltiske energimarked hører nu ind under den bredere paraply, der udgøres af EU's Østersøstrategi, som var en af det svenske formandskabs prioriteter. Rådet vedtog i oktober 2009 initiativet og glædede sig over det fremskridt, der var opnået med hensyn til energiinfrastrukturer og sammenkoblinger i den baltiske region, og godkendte dermed oplysningerne i Kommissionens rapport.
Zigmantas Balčytis
- (LT) Fru formand, hr. minister! Jeg takker endnu en gang for Deres tanker og svar. Et aspekt af mit spørgsmål vedrørte dog ikke kun tredjelande, men EU selv, nemlig at visse EU-medlemsstater hverken har økonomisk eller politisk interesse i på nogen måde at bidrage til fælles projekter. Mit spørgsmål var derfor, om Spanien under sit formandskab agter at påtage sig en politisk rolle med henblik på at tale på EU's vegne for at sikre gennemførelsen af disse fremtidige projekter?
Diego López Garrido
Fru formand! Vi mener, at dette uden tvivl er en del af en fælles energipolitik, og at vi - ligesom vi ikke ønsker energiøer fra et teknisk synspunkt - heller ikke ønsker dem fra et politisk synspunkt.
Det er bestemt ikke en holdning, der kan betegnes som proeuropæisk, og det har faktisk ikke været tilfældet i praksis. Jeg kan huske noget om, at der under forhandlingen om forordningen om foranstaltninger med henblik på at garantere energiforsyningssikkerheden blev opnået enighed om et europæisk løfte i denne henseende. Jeg henviser specifikt til de energiprojekter, der er godkendt som en del af det økonomiske genopretningsprogram, der blev gennemført under det tjekkiske formandskab sidste år. Der blev bevilget i alt 425 mio. EUR til tre projekter for sammenkoblinger i den baltiske region, nemlig Skanled/Østersørørledningen, Estlink-2-forbindelsen og forbindelsen mellem Sverige og de baltiske lande.
Det spanske formandskab opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at støtte energiinfrastrukturprojekter i den baltiske region, selv om medlemsstaterne selv er ansvarlige for at gennemføre de konkrete projekter i overensstemmelse med national lovgivning og gældende EU-lovgivning. De berørte medlemsstater bør også handle som én enhed i denne forbindelse.
Formanden
Inden vi går videre, vil jeg gøre det klart for alle i Parlamentet, at ministeren er villig til at blive her indtil kl. 19.20, så der vil være flere spørgsmål, end der kan modtages indtil kl. 19.00.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Fru formand, hr. minister! Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på vigtigheden af at integrere vedvarende energikilder i det nationale strømforsyningsnet, idet de europæiske strømforsyningsnet består af medlemsstaternes strømforsyningsnet.
De baltiske lande er et eksempel på god praksis, når det gælder anvendelsen af vedvarende energi og energieffektivitet i bygninger. Et indre energimarked har brug for bedre sammenkobling mellem de nationale strømforsyningsnet.
Jeg vil spørge Dem, om De har en handlingsplan sammen med medlemsstaterne, der sigter mod anvendelsen af vedvarende energi.
Franz Obermayr
- (DE) Fru formand! Processen med at integrere de baltiske landes elektricitetsmarked bør omfatte ubegrænset deregulering af markedet for private forbrugere og en fælles energibørs. De baltiske lande har været meget hårdt ramt af den økonomiske krise.
Jeg vil derfor gerne vide, hvordan en total deregulering af energimarkedet realistisk set kan opnås i denne meget skrøbelige økonomiske situation. Jeg tænker navnlig på prisflygtighed. Hvad er planen med hensyn til infrastrukturen i de baltiske lande, og hvad vil der ske med spredningen af energitransportruter og energikilder?
Diego López Garrido
Fru formand! Vi er enige i de synspunkter, der er fremsat om vedvarende energi og integrationen heraf i det europæiske energinet. Vi mener også, at det er en af de centrale målsætninger for EU's strategi for bekæmpelse af klimaændringer, som vi fremførte på topmødet i København. Vi håber, at vedvarende energi inden 2020 vil udgøre 20 % af det samlede europæiske energimix, og vi ønsker, at denne tilgang medtages i den anden energihandlingsplan for 2010-2014, som forhåbentlig vil blive vedtaget under det spanske formandskab.
Denne målsætning i handlingsplanen optræder derfor tydeligt på det spanske formandskabs dagsorden og deles naturligvis af Belgien og Ungarn i formandstrioen, fordi den er en strategisk målsætning.
Hvad angår hr. Obermayrs bemærkning, mener vi også, at spredning af ressourcer uden tvivl er en anden strategisk målsætning, som jeg nævnte tidligere.
EU og EU's institutioner er meget proaktive og støtter politisk projekter, som f.eks. Nabucco, Nord Stream og South Stream, fuldt ud. Alle disse projekter har en meget klar målsætning: at sprede energiformer, at sprede energileverandører og at sprede de forskellige kanaler, der bruges til distribution af energi. De er naturligvis en del af vores strategi for at blive et Europa med et ægte fælles energimarked, hvilket vi i øjeblikket ikke har. Alt dette er nødvendigt for at etablere dette marked og for at opnå den energisikkerhed, der danner grundlaget for det hele.
Om: Retningslinjer, mål og aktioner for udviklingen i henhold til EU's 2020-strategi for bæredygtig udvikling
Den økonomiske krise, klimaændringerne og de demografiske forandringer har stor indflydelse på de europæiske borgeres liv. Sundhed, uddannelse, landbrug, udvikling af transport- og energiinfrastruktur og investering i forskning og innovation samt i modernisering af de offentlige tjenester må prioriteres højt både af medlemsstaterne og af EU. Der er en fælles forpligtelse til at sikre de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, herunder arbejdstagernes fri bevægelighed. Den europæiske sociale model sikrer den nødvendige støtte til arbejdstagere, der har mistet deres job, til ældre og til unge samt til vandrende arbejdstagere. EU's 2020-strategi for bæredygtig udvikling vil blive fremlagt på det uformelle møde i Det Europæiske Råd i februar 2010.
Kan det spanske formandskab for Rådet oplyse, hvordan de vigtigste retningslinjer, mål og aktioner for udviklingen kommer til at se ud i henhold til denne strategi, og hvilke midler det efter formandskabets opfattelse vil kræve at gennemføre den med succes?
Diego López Garrido
Fru formand! Der er ingen tvivl om, at EU 2020-strategien nok er den mest ambitiøse og vigtigste målsætning for den nærmeste fremtid og vil være centrum for de forhandlinger, der afholdes i Bruxelles i morgen på Rådets uformelle møde, og som finder sted på det højest mulige politiske niveau under det spanske formandskab.
Målet er at foreslå og godkende et program, der fremmer vækst og skabelse af kvalitetsbeskæftigelse, erstatter Lissabonstrategien og på den ene side fokuserer på styrkelse af bestemte uundværlige aspekter, som er nødvendige for den europæiske økonomis konkurrenceevne og produktivitet i fremtiden, dvs. investering i informationsteknologier, udvikling af Europa til et område for informationssamfundet og fremhævelse af sociale aspekter, hvilket kræver, at beskæftigelse baseres på specialisering og uddannelse. Vi efterstræber naturligvis en grøn, lavemissionsøkonomi, som det er anført i det indhold, vi allerede har drøftet.
Et andet grundlæggende element - et element, der uden tvivl vil polarisere morgendagens forhandling i Bruxelles - er spørgsmålet om regeringsførelse. På Rådets uformelle møde vil formanden for Rådet fremlægge et indledende forslag til en forhandling om regeringsførelse, dvs. så vi bevæger hen imod en økonomisk union i Europa, ikke kun en monetær union, og så det bliver afgørende - i overensstemmelse med Lissabontraktaten - at der er overensstemmelse mellem vores økonomiske politikker, vores beskæftigelsespolitikker og vores socialpolitikker i EU.
Dette element af strategien for bæredygtig udvikling og skabelsen af kvalitetsbeskæftigelse er derfor en central målsætning for det spanske formandskab og for hele Europa. Dette bevises af den kendsgerning, at vi allerede er begyndt at behandle spørgsmålet på det højeste niveau ved at afholde et uformelt møde i Rådet i morgen i Bruxelles.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Fru formand! Vi har nu også bemærkninger, der er modtaget fra de berørte parter. Den offentlige høring om EU 2020-strategien på Kommissionens websted er afsluttet. Men vi har en arbejdsløshedsprocent på 10 % i EU, og i Spanien og Letland er den nået op på 20 %. Derfor vil jeg gerne have, at De fortæller os, hvilke foranstaltninger vi iværksætter til gavn for EU's borgere med henblik på at bevare og skabe arbejdspladser og frem for alt forbedre deres livskvalitet.
Diego López Garrido
Fru formand! Kernen i den fremtidige strategi for 2020 skal være netop de punkter, De nævner, og for at være præcis, fru Ticău, må arbejdspladser ikke være så usikre, så flygtige, så ustabile, som det har været tilfældet i EU. De nævnte Spanien, som bestemt har haft store problemer inden for ejendomssektoren.
Vi skal derfor sigte efter en produktionsmodel, der i sig selv skaber stærkere, mere solide og mere stabile arbejdspladser baseret på specialisering.
Vi skal derfor arbejde hen imod foranstaltninger, der er i overensstemmelse med dette, foranstaltninger, der øger specialisering og uddannelse af medarbejdere til arbejdspladser i et videnbaseret, informationsteknologisk og specialiseret samfund, som produktions- og udviklingsmodellen for den fremtidige beskæftigelse skal baseres på.
Det er den idé, som hvert land efter vores mening skal udmønte i praksis. Vi skal dog koordinere indsatsen på tværs af alle europæiske lande. EU skal desuden yde støtte, f.eks. gennem incitamenter eller stimulerende foranstaltninger, som f.eks. brugen af specifikke strukturfonde, herunder Den Europæiske Socialfond, så vi stimulerer de lande, der faktisk investerer i denne produktionsmodel med det formål at skabe kvalitetsbeskæftigelse.
Det er den retningslinje, der skal være kernen eller selve hjertet i vores strategi, som vi alle skal gennemføre inden for de næste par måneder inden Rådets møde i juni med det formål at erstatte den utilstrækkelige Lissabonstrategi.
Om: Religionsfrihed i Kina
Hvilke skridt agter Rådet at tage for at forbedre situationen for religionssamfundene, især de kristne kirker, og skabe reel religionsfrihed i Kina?
Diego López Garrido
Fru formand! Som bekendt er et af hovedinstrumenterne i vores forbindelser vedrørende menneskerettighedsspørgsmålet i Kina den halvårlige menneskerettighedsdialog, som blev indledt for mere end 15 år siden, hr. Posselt. Det er derfor en struktureret dialog, der giver os mulighed for at udveksle synspunkter om forhold, som bekymrer os.
I november sidste år vedtog Rådet konklusioner vedrørende religionsfrihed, som igen gav os lejlighed til klart at gentage EU's holdning til dette emne. Respekt for religionsfrihed - som defineret i de internationale instrumenter vedrørende menneskerettigheder - er en del af den menneskerettighedsklausul, der indgår i aftaler mellem EU og tredjelande.
I løbet af de sidste fem år har EU regelmæssigt taget spørgsmålet om religions- og trosfrihed op i dialoger om menneskerettigheder og i samråd med tredjelande. EU har fremsat en række erklæringer vedrørende dette, og der er gennemført forhandlinger angående mennesker, som trues på grund af deres tro. EU har globalt spillet en meget aktiv rolle for at fremme religionsfrihed i internationale fora, som f.eks. FN's Generelforsamling og Menneskerettighedsrådet.
Hvad angår Kina, fastlagde Rådet et antal referencekriterier for menneskerettighedsdialogen i 2001. Jeg kan forsikre Dem, at religionsfrihed er en integreret del af disse kriterier. Vi har for nylig drøftet dette spørgsmål flere gange med vores kinesiske modstykker, vi har holdt møder med de kompetente myndigheder i Beijing, og de ansvarlige for religiøse forhold har med henblik på denne dialog besøgt Europa for at udvide deres kendskab til praksis i en række medlemsstater.
Bernd Posselt
- (DE) Fru formand!, hr. Garrido! Tak for Deres detaljerede svar. Jeg har to korte tillægsspørgsmål. Hvornår vil De for det første næste gang have lejlighed til at drøfte disse spørgsmål med Kina? Vil De for det andet skubbe på for at få udarbejdet en liste over de præster, nonner og biskopper, der er blevet arresteret?
Diego López Garrido
Fru formand! Jeg har allerede sagt, at der føres en struktureret dialog, og dermed gennemføres der regelmæssigt en række samtaler med Kina om dette emne.
Vi er i Rådet opmærksomme på, at der er en række mennesker, som udøver deres religion, og som er blevet truet eller underkastet, hvad der svarer til forfølgelse i Kina. Det gælder f.eks. visse tibetanske buddhister, der praktiserer falun gong, og det er hændt for kristne, præster og troende samt for de advokater, der i nogle tilfælde har forsvaret dem. Rådet har undersøgt disse sager og rejst dem over for de kinesiske myndigheder.
Ved alle disse lejligheder har vi sagt, at fredelig udøvelse af en religion er en rettighed, og at det aldrig kan betragtes som en trussel mod staten.
Jeg kan naturligvis bekræfte, at vi med hensyn til anvendelsen af religionsfrihed i Kina og processen for evaluering af menneskerettighedsdialogen vil undersøge alle de muligheder, vi har for at maksimere vores evne til at sikre positive ændringer inden for dette område.
Jim Higgins
- (EN) Fru formand! Jeg takker Rådet for dets svar. Der er gjort meget, men der er stadig meget at gøre. Hvad angår udøvelse af religion i Kina, er det en kendsgerning, at artikel 36 i den kinesiske forfatning præcis anfører, hvad det drejer sig om. Den er formuleret meget omhyggeligt. "Religionsfrihed" garanteres, men hvad med udøvelse? Hvad er "normale religiøse aktiviteter"? Og hvad angår "udenlandsk dominering", så betragtes en prædikant udefra som "udenlandsk dominering". Og de religioner, der i virkeligheden misbilliges, er buddhisme, katolicisme, deisme, islam og protestantisme.
Der er gjort meget, men der er stadig frygtelig meget at gøre - så fortsæt det gode arbejde.
Franz Obermayr
- (DE) Fru formand! Tak til hr. Garrido for hans præcise svar! Jeg vil dog anmode om nogle mere detaljerede oplysninger. Er der en klausul i den nuværende bilaterale aftale med Kina, der har til formål at sikre særlig beskyttelse til kristne kirker, eller agter Rådet at indføre en klausul af denne art?
Diego López Garrido
Fru formand, mine damer og herrer! Der er bestemt stadig arbejde, som skal gøres, men vi sætter vores lid til dialogen og det, vi kan betegne som indvirkningen af dialogen og virkningerne heraf. Som Baroness Ashton sagde i Parlamentet for kort siden, så har menneskerettighedsdialogen unægtelig en virkning, og der er naturligvis forskellige steder, hvor vi kan gennemføre den. Vi kan gennemføre den med specifikke mennesker, som f.eks. med den kendte menneskerettighedsaktivist, Liu Xiaobo, eller vi kan gennemføre den på andre niveauer, på politisk niveau i politisk dialog. I alle tilfælde vil vi fortsat gennemføre dialogen med beslutsomhed for at beskytte alle menneskerettigheder, hver eneste. Vi må ikke støtte nogle rettigheder mere end andre, da menneskerettighederne er udelelige, og vi skal arbejde for at styrke og forbedre menneskerettighedssituationen i Kina.
Dialog er en ubetinget nødvendighed, og det er naturligvis også nødvendigt at se, hvordan der kan opnås ændringer på dette område, og vi er sikre på, at de kinesiske myndigheder, vores modstykker, forstår betydningen af denne dialog.
Om: Hemmelige CIA-fængsler og -flyvninger
Pressen har netop afsløret eksistensen af et hemmeligt fængsel i en tidligere rideskole i Litauen. Dette fængsel er blevet brugt af CIA siden 2004, som anvendte det til tortur af flere "terrormistænkte".
En italiensk domstol har dømt over 20 amerikanske agenter og to italienske funktionærer for kidnapningen i Milano af Abu Omar, der senere blev udsat for tortur i Egypten. Der finder stadig andre retssager sted, bl.a. i Polen og Det Forenede Kongerige.
Der er flere vidnesbyrd om, at også andre landes regeringer (i henhold til en hemmelig aftale med NATO), bl.a. den portugisiske, havde kendskab til, at deres luftrum og lufthavne anvendtes til opretholdelsen af et netværk med tilbageholdelse, kidnapning og tortur foretaget af USA.
Hvordan stiller Rådet sig til disse nye oplysninger og retssager, og hvordan kan det forklare dem?
Hvilke initiativer vil Rådet foreslå for at hindre, at der sker gentagelser?
Diego López Garrido
Fru formand! Jeg vil først gentage EU's støtte til FN's globale strategi for bekæmpelse af terrorisme, der anerkender, at udvikling, fred, sikkerhed og menneskerettigheder hænger sammen og styrker hinanden.
USA's såkaldte hemmelige tilbageholdelses- og transportprogram eller CIA's påståede anvendelse af europæiske lande til transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger har uden tvivl vakt bekymring hos mange medlemmer af Parlamentet. Det var emnet for en meget nylig forhandling for blot et par dage siden, og som formanden allerede har sagt, er Rådet tydeligvis enig med Parlamentet i, at der ikke kan herske nogen tvivl. Den mulige eksistens af disse hemmelige fængsler er ikke i overensstemmelse med international lovgivning. Dette er fortsat vores holdning.
Derfor mente vi, det var så passende, hvis præsident Obama ændrede den amerikanske politik vedrørende visse tilbageholdelser og vedrørende eksistensen af fængsler, som f.eks. Guantánamo. Vi mener endvidere, at denne ændring i realiteten er gennemført, og at der er sket en ændring i den amerikanske politik. Vi har fra EU's side altid udnyttet enhver lejlighed til at udtrykke vores bekymringer over disse forhold over for USA.
Vi skal glæde os over, at denne ændring har fundet sted, og at den fælles erklæring blev officiel mellem EU og USA den 15. juni sidste år. Vi mener derfor, at vi vil fastholde linjerne i denne politik, og vi vil altid tale tydeligt, når vi er bekendt med og har uafviseligt bevis på eksistensen af disse tilfælde.
I visse tilfælde har vi ikke modtaget dette bevis, selv om der har været tale om det, eller der har været konkrete referencer i medierne. Ved nogle lejligheder har der dog været en mangel på dokumenteret og grundigt kendskab til eksistensen af disse tilfælde.
Der er dog ingen tvivl om, at EU har udtrykt sig meget klart om denne sag og altid har været imod disse fængsler, uanset om de er kendte fængsler, som f.eks. Guantánamo, eller påståede hemmelige fængsler, og vi har i EU altid været meget åbne med hensyn til at finde frem til kendsgerningerne om, hvorvidt sidstnævnte virkelig eksisterer.
Ilda Figueiredo
- (PT) Fru formand, hr. minister! Tak for Deres svar. Selv efter erklæringen i juli er der dog gjort nye opdagelser. Den italienske domstol dømte jo i november 20 amerikanske agenter og to italienske funktionærer for kidnapningen i Milano af Abu Omar, og en af de dømte CIA-agenter har over for medierne indrømmet, at han havde brudt loven, og at beslutningerne var truffet i Washington. Præsident Obamas regering erklærede blot, at den var skuffet over den italienske domstols afgørelse.
Andre sager, som også vedrører CIA-flyvninger, er undervejs, f.eks. i Polen og Det Forenede Kongerige. Det litauiske parlament har bekræftet, at der også fandtes et hemmeligt fængsel i Litauen. Mange CIA-flyvninger foregik i skjul, hvilket naturligvis bevirkede, at mennesker blev fængslet ulovligt. Spørgsmålet er: Vil vi fordømme de krænkelser af menneskerettighederne, der er forbundet med alt dette?
Diego López Garrido
Fru formand! Vi er menneskerettighedsforkæmpere, og jeg mener, vi kan sige dette tydeligt og sikkert. Vi har derfor ikke en ret, men en pligt til at fordømme enhver krænkelse af menneskerettighederne, uanset hvor de finder sted. Det er også sandt, at EU skal respektere medlemsstaternes kompetence, og derfor skal specifikke områder undersøges af medlemsstaterne. EU kan ikke undersøge dem. Lissabontraktaten præciserer f.eks. meget tydeligt, at overvågningen af efterretningstjenester på medlemsstaternes territorium hører under medlemsstaternes kompetence.
Med hensyn til et andet punkt, som nævnes i spørgsmålet, er vi bestemt ikke bekendt med en påstået hemmelig NATO-aftale. Den mulige eksistens af en sådan aftale, som vi overhovedet ikke har kendskab til, ville under ingen omstændigheder forhindre medlemsstaterne i at overholde deres forpligtelser i henhold til international og humanitær lovgivning. Vi mener bestemt, at EU helt klart er et af de områder i verden, hvor menneskerettigheder respekteres, og at EU er forpligtet og vil altid være forpligtet til at fordømme krænkelser af menneskerettighederne, mens vi respekterer, hvordan hvert enkelt land vælger at styre sig selv, da vi har et ansvar over for menneskeheden og ikke kun over for hver af de kompetente stater. Vi vil fortsætte med at handle og udvikle os i overensstemmelse hermed. Vi har i dag også et nyt vigtigt referencepunkt, nemlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Fru formand, hr. minister! Medierne og mediernes kilder blev nævnt i spørgsmålet, fordi det netop var medierne, der bragte nyheden om et hemmeligt fængsel i Litauen og andre steder. Hvordan vurderer De generelt mediernes rolle i disse sager, og vil det være muligt at mobilisere den offentlige mening, så sådanne hændelser ikke gentages?
Bogusław Sonik
- (PL) Fru formand! Jeg vil gerne takke hr. López Garrido for det, han sagde, men han har ikke sagt noget nyt. For tre år siden blev der udpeget en særlig parlamentarisk kommission vedrørende Guantánamo. Rådet har også arbejdet med sagen og bliver nu ved med at komme tilbage til den. Der er virkelig vigtigere sager, og der er sandt, som hr. López Garrido sagde, at det er medlemsstaterne, som har pligt til at overvåge menneskerettighederne. Én ting mere: Da De talte om Kina, hr. López Garrido, sagde De, at der er forskellige menneskerettigheder, og at vi skal værne om dem alle. Den grundlæggende ret til frihed under diktaturer er dog selve friheden, og jeg mener, at vi først og fremmest skal kæmpe for retten til frihed.
Diego López Garrido
Fru formand! Jeg er enig i de sidste taleres bemærkninger. Forsvaret af menneskerettigheder er efter min mening én af de grundlæggende målsætninger, som enhver demokratisk stat og enhver demokratisk organisation, som f.eks. EU, skal forfølge.
I Parlamentet hersker der naturligvis en menneskerettighedskultur, som vi er stolte af, og også europæisk integration i denne henseende, da opbygningen af Europa er baseret på menneskerettigheder. Europas karakter og det, der forener europæere, der taler forskellige sprog og har forskellige traditioner, er netop den kendsgerning, at vi deler disse værdier og forsvaret af menneskerettigheder.
I den henseende spiller medierne efter min mening en absolut afgørende rolle. Medierne er et kerneelement i demokratiets centrum og er uden tvivl et nødvendigt og uundværligt instrument i forsvaret af menneskerettigheder og fordømmelsen af krænkelser af menneskerettighederne, når de forekommer.
Når disse krænkelser har fundet sted, men kun er kendte på et personligt niveau, har vi simpelthen ingen muligheder for at forfølge dem.
Derfor spiller medierne en grundlæggende og nødvendig rolle, og den mest ægte og autentiske journalistiske kultur skal efter min mening også være ekstrem følsom over for forsvaret af menneskerettigheder og forsvaret af alle frihedsrettigheder. Det er, hvad der virkelig gør livet værd at leve, og hvad der i sidste ende giver sameksistensen af mennesker mening.
Forfølgelsen af alle, der krænker menneskerettigheder, og forsvaret af ofre er uden tvivl en af akserne i den europæiske integration, i EU, og jeg er meget stolt over at tilhøre et område, hvor disse værdier hyldes, og hvor der er fastlagt instrumenter for lovlig, overnational og retlig uafhængighed, som f.eks. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der har sæde i denne by, Strasbourg. Jeg er meget stolt over, at Europa fastholder netop disse målsætninger og sandheder i sine traditioner, i sin kultur og i sin historie.
Formanden
Da den tid, der er afsat til spørgetiden, er udløbet, vil spørgsmål, som ikke er blevet besvaret, blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.25 og genoptaget kl. 21.00)
