Frihandelsaftale EU - Sydkorea (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandlingen om mundtlig forespørgsel til Kommissionen af Daniel Caspary, Peter Šťastný, Paweł Zalewski, David Martin, Gianluca Susta, Kader Arif, Michael Theurer, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak, Marielle De Sarnez og Jan Zahradil for Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater), Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet, Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa og De Europæiske Konservative og Reformister om frihandelsaftalen EU-Sydkorea - B7-0001/2010).
Daniel Caspary
Fru formand, hr. kommissær! Forhandlingerne om aftalen med Sydkorea er afsluttet, og dokumenterne er blevet paraferet. Det er særdeles godt. Hvis vi ser på detaljerne i aftalen, ser det dog ud til, at farten vandt over grundigheden. Jeg har det indtryk, at Deres forgænger ønskede at få aftalen underskrevet og forseglet for enhver pris, så hun i det mindst opnåede ét vellykket resultat i sin embedsperiode.
Vi har kendskab til de mange ekspertrapporter, der blev udarbejdet, inden forhandlingerne blev indledt, og som tydeligt viste de mange fordele for den europæiske industri og den europæiske økonomi. Der vil sandsynligvis være en positiv indvirkning for maskinindustrien, den kemiske industri, medicinalindustrien, fødevareindustrien og tjenesteydelsesindustrien. Alle disse sektorer og mange andre håber at opnå betydelige fordele af aftalen. Protesterne kommer dog hovedsagelig fra bilindustrien. Der er problemer med toldgodtgørelsessystemet, med spørgsmålet om mængden af dele fra udenlandske leverandører, der må bruges i biler fra Sydkorea, og med spørgsmålet om miljøstandarder, som stadig ikke er løst.
Jeg vil gerne have, at vi ikke kun tager fat på, men også løser mange af disse kritikpunkter i de næste par måneder ved hjælp af beskyttelsesmekanismer og forordningen om beskyttelsesklausulen. Medlemmerne af Parlamentet kan kun stemme for denne frihandelsaftale, hvis vi har behandlet bilindustriens begrundede bekymringer og indfører løsninger, der reelt er effektive, i disse beskyttelsesmekanismer.
Teksten til beskyttelsesmekanismerne blev offentliggjort på internettet i dag, men jeg har desværre ikke haft lejlighed til at læse den. Jeg vil på vegne af min gruppe opfordre Dem til at samarbejde med os for at udvikle en passende forordning på europæisk plan, som kan sikre, at der tages hensyn til bilindustriens interesser i denne frihandelsaftale.
Gianluca Susta
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Nye aktører er dukket op på verdensscenen, som i nogle tilfælde faktisk blev betragtet som udviklingslande for ikke så længe siden.
Dette må ændre vores tilgang, kulturel og på anden måde, til den frie handel og de håndgribelige resultater af forholdet mellem EU og dets største konkurrenter. Dette forhold præges i øjeblikket af visse magiske udtryk, der endnu ikke er kommet med i Kommissionens ordforråd. Disse udtryk er gensidighed, europæisk interesse, kampen mod dumping og kampen mod toldmæssige hindringer.
Det er baggrunden for frihandelsaftalen med Korea, som for øvrigt forvirrede to kommissærer - kommissær for det indre marked og tjenesteydelser og kommissæren for beskæftigelse - og visse regeringer.
Hvad er de reelle fordele ved denne bilaterale aftale, når 50 % af handelen mellem EU og Korea vedrører bilindustrien, når uligheden mellem de 700 000 koreanske biler, der eksporteres til os, og de 27 000 europæiske biler, der importeres af Korea, er så himmelråbende indlysende? Hvad er meningen med at yde indirekte støtte på ca. 1 600 EUR til hver koreansk bil, som sælges i Europa, når nogle europæiske regeringer har problemer med at vedtage incitamenter til at købe og sælge biler med henblik på at stimulere forbruget? Hvordan kan vi undlade at tage hensyn til de alvorlige betænkeligheder fra tekstil- og elektronikindustrierne?
Vi vil ikke stille os tilfredse med for 117. gang at høre, hvad fru Ashton sagde før Dem, hr. kommissær, at der er fordele for vores kemiske industrier, medicinalindustri samt landbrugs- og fødevareindustrier, fordi disse blegner skandaløst til ubetydelighed sammenlignet med konsekvenserne for tekstilindustrien, elektronikindustrien og frem for alt bilindustrien samt vores finansielle tjenester. Kan det være tilfældet, at Europa, selv under den aktuelle krise, endnu en gang vælger den finansielle løsning i sin udvikling?
Vi glædede os alle håbefuldt over fødslen af et nyt Europa i Lissabon. Europa må dog ikke undlade at påtage sig ansvaret for de europæiske interesser i verden, især ikke i dag. USA går gennem ild og vand for at forsvare Boeing mod Airbus, og den argentinske regering truer med at ekspropriere Telecom.
Aftalen med Korea legitimerer faktisk pass through-finansiering med Kina, hvilket indtil nu har været forbudt. Det er det scenario, som vores største virksomheder er tvunget til at arbejde i. Bag dem er der tusindvis af arbejdere, af familier, som kan se deres fremtid gå op i røg, ikke fordi de fremstiller tjenester eller varer af ringere kvalitet, men fordi utilstrækkelig definerede interesser får forrang frem for mere indlysende og objektive interesser.
Vi sætter vores lid til Deres forståelse, hr. kommissær, og håber, at De vil undgå forhastede ratificeringer ledsaget af uacceptable afgørelser om den foreløbige anvendelse af den kommercielle del af aftalen inden ratificeringen eller i det mindste afgørelser, der er uacceptable, indtil forordningen om den bilaterale beskyttelsesklausul er defineret fuldt ud. Vedtagelsen af denne klausul er underlagt den almindelige lovgivningsprocedure, der skal betragtes som et første skridt hen imod vurderingen af tilrådeligheden ...
(Formanden afbrød taleren)
Michael Theurer
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Lissabontraktaten åbner et nyt kapitel i samarbejdet mellem Kommissionen, Rådet og Parlamentet. Retten til den fælles beslutningsprocedure for Parlamentet, som er valgt direkte af Europas borgere, giver os mulighed for at bringe demokratiet tilbage til handelspolitiske afgørelser. Det er den rigtige ting at gøre, fordi den vil have konsekvenser for arbejdstagere og forbrugere i medlemsstaterne.
Fri og fair handel er grundlaget for Europas velstand. Vi skal derfor bekæmpe alle tendenser til protektionisme. Frihandelsaftaler, som denne med Sydkorea, kan yde et vigtig bidrag til stimuleringen af verdenshandelen, -væksten og -beskæftigelsen. Det ligger dog i karakteren af sådanne aftaler, at de skaber flere fordele for nogle industrier end andre afhængigt af deres specifikke struktur. Det er vores opgave i Parlamentet nøje at afveje indvirkningen på de forskellige industrier og sektorer i EU. For at kunne gøre det skal vi have de relevante data og konsekvensanalyser, og det er Kommissionens opgave at tilvejebringe dem. Trods mange anmodninger fra udvalget og på plenarmødet har vi dog endnu ikke modtaget data, der efter vores mening er tilfredsstillende. Derfor er Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa gået sammen med andre gruppe for at fremsætte denne forespørgsel.
I henhold til de oplysninger, vi har modtaget indtil videre, tilbyder aftalen muligheder for tjenesteydelsesindustrien, maskinindustrien, anlægsindustrien, den kemiske industri og landbrugsindustrien i den europæiske økonomi. Der er dog bekymringer for, at aftalen vil have en negativ indvirkning på bilindustrien, tekstilindustrien og elektronikindustrien.
Frihandelsaftalen med Sydkorea er den eneste aftale med et industriland, som ikke omfatter et forbud mod toldgodtgørelse. Det kan medføre ensidede omkostningsfordele for den sydkoreanske industri. Som Kommissionen har forsikret os ved flere lejligheder, indeholder bestemmelserne om toldgodtgørelse en beskyttelsesklausul om suspension på grundlag af bestemte betingelser. Vi ønsker dog, at dette omgående afklares af hensyn til de involverede virksomheders interesser. Systemet skal være anvendeligt i praksis. Det må ikke være sådan, at beskyttelsesklausulerne er værdiløse, fordi virksomhederne ikke kan fremlægge den nødvendige dokumentation. Eftersom aftalen tilsyneladende indeholder ensidede bestemmelser, og eftersom den vil danne præcedens for kommende aftaler, f.eks. med Indien eller Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien, er den specifikke ordlyd af beskyttelsesklausulerne, proceduren for tvistbilæggelse og andre bestemmelser vedrørende anvendelse af aftalen af central betydning.
Vi opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge frihandelsaftalen og bestemmelserne for dens anvendelse til godkendelse i Parlamentet. Vi ønsker en afgørelse hurtigt. Det kan derfor ikke tillades, at en foreløbig version af aftalen træder i kraft. Jeg ved fra drøftelser med virksomheder, hvor stor en indvirkning gennemførelsen har. Jeg har derfor følgende spørgsmål til Kommissionen: Vil etableringen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil få den til at spille en stærkere rolle i handelspolitikken? Det bør efter vores mening i det mindste medtages.
Robert Sturdy
Fru formand! I tider med økonomisk nedgang kan vi kun genopbygge vores industri, skabe arbejdspladser og sætte skub i udviklingen ved at åbne markeder og fjerne hindringer. Jeg takker for kommissærens synspunkter i den forrige forhandling.
EU-eksportører af forbrugervarer, elektronik, lægemidler, kemikalier og medicinsk udstyr er blot nogle af de sektorer, der vil opnå enorme fordele ved fjernelsen af ikketoldmæssige hindringer. Forenkling af certificeringsprocedurer, gennemsigtighed og forudsigelighed af priser er alt sammen noget, der vil gavne forbrugeren. Det koreanske forbrugermarked ønsker til gengæld adgang til europæiske landbrugsspecialiteter, f.eks. vin, spiritus, kød og ost, som alt sammen er beskyttet af geografiske betegnelser.
Det ville dog være forkert umiddelbart at acceptere denne frihandelsaftale - og vi har hørt mange tale om den - og der er områder, som Kommissionen skal afklare yderligere. Bestemmelserne om toldgodtgørelse har f.eks. som nævnt vakt bekymring hos mange af os.
En frihandelsaftale skal altid baseres på princippet om gensidighed eller gensidig fordel, men den mulige byrde for de europæiske bilproducenter er stadig uklar og til styr bekymring for os. Kommissionen har forsikret os, at Korea aktivt liberaliserer sine importordninger. Det niveau af toldafgifter, som Korea kan godtgøre i henhold til bestemmelserne om toldgodtgørelse, sænkes gradvis. Forhandlerne mener, at den økonomiske betydning af toldgodtgørelse vil blive mindre med tiden. Hvilken dokumentation har Kommissionen til støtte for dette argument? Hvis Kommissionen konstaterer, at den gentagne gange eller konstant må tage denne beskyttelsesmekanisme i brug, vil den så overveje at revidere forhandlingerne med henblik på at forlænge overførselsperioden?
Jeg ser frem til at samarbejde tæt med kommissæren om den nye aftale, der er undervejs.
Karel De Gucht
Fru formand! Jeg vil gerne takke medlemmerne for deres mundtlige forespørgsel, som bekræfter Parlamentets interesse for frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea.
Da dette er den første vigtige handelsaftale, som Parlamentet vil blive bedt om formelt at godkende i henhold til Lissabontraktaten, glæder jeg mig over denne lejlighed til at besvare mange af de spørgsmål om frihandelsaftalen, der rejses i den mundtlige forespørgsel. Jeg kan måske ikke give detaljerede svar på alle aspekter af forespørgslen, men jeg vil med glæde besvare dem i en evt. opfølgende forespørgsel.
Aftalen mellem EU og Sydkorea er ikke blot den første frihandelsaftale, som EU forhandler med et land i Asien. Den er også den mest ambitiøse og omfattende frihandelsaftale, som EU nogensinde har forhandlet. Efter mere end to års forhandlinger blev frihandelsaftalen paraferet den 15. oktober sidste år.
Under hele forhandlingsprocessen har Kommissionen været i tæt kontakt med Parlamentet. I den henseende glæder Kommissionen sig over beslutningen om Korea, som Parlamentet vedtog i december 2007. Mange af problemstillingerne i denne beslutning er omhandlet i frihandelsaftalen.
Hele processen har også været ledsaget af en vedvarende dialog med civilsamfundet og en omfattende vurdering af bæredygtighed på handelsområdet. Frihandelsaftalen er i øjeblikket ved at blive oversat. Ved udgangen af marts forventer Kommissionen at kunne forelægge Rådet afgørelserne med henblik på at godkende undertegnelsen af frihandelsaftalen og at afslutte frihandelsaftalen. Målet er at underskrive aftalen i april.
Kommissionen undersøger i øjeblikket, om aftalen også falder ind under medlemsstaternes kompetence. I det tilfælde skal frihandelsaftalen ratificeres af alle medlemsstater, inden den formelt træder i kraft. Da denne proces kan tage en del tid, bliver Kommissionen muligvis nødt til at foreslå, at aftalen anvendes foreløbigt, indtil den træder i kraft. Rådet træffer afgørelse om den foreløbige anvendelse efter forslag fra Kommissionen.
Kommissionen har forståelse for Parlamentets ønske om at fremsætte dets synspunkter angående frihandelsaftalen, inden den anvendes foreløbigt. Kommissionen vil fortsat sammen med Rådet og Parlamentet søge efter de bedste metoder med henblik på at sikre, at dette finder sted på en måde, som ikke skaber unødvendige forsinkelser. Det er af stor betydning, at vi anvender aftalen så hurtigt som muligt.
Hvad angår forordningen om beskyttelsesklausuler, agter Kommissionen at forelægge sit forslag til en sådan forordning for Rådet og Parlamentet i de kommende uger og håber, at denne lovgivning kan vedtages hurtigt, så den finder anvendelse så tæt på anvendelsen af frihandelsaftalen som muligt.
Frihandelsaftalens økonomiske fordele er hovedsagelig i EU's favør. Den vil fritage EU-eksportører af industri- og landbrugsvarer for koreanske toldafgifter og spare dem for afgifter på 1,6 mia. EUR om året, og halvdelen af disse gælder allerede fra datoen for aftalens ikrafttræden. De potentielle gevinster fra disse afgiftsbesparelser vil naturligvis blive endnu højere, idet handelen mellem EU og Korea forventes at stige med tiden.
I henhold til en undersøgelse vil frihandelsaftalen forøge handelen med varer og tjenesteydelser med hele 19,1 mia. EUR for EU sammenlignet med 12,8 mia. EUR for Korea. De foreliggende undersøgelser har ikke udpeget sektorer, der vil blive negativt påvirket af frihandelsaftalen, men i tilfælde af alvorlig skade eller trussel herom vil Kommissionen ikke tøve med at iværksætte de beskyttelsesprocedurer, der er indbygget i aftalen. Jeg vil minde Dem om, at vi i tilfælde af en sådan situation, også har mulighed for at anvende støtteforanstaltningerne under Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen.
Hvad angår intellektuelle ejendomsrettigheder, indeholder frihandelsaftalen ambitiøse forpligtelser, der går videre end WTO's regler. Kommissionen har endvidere omhyggeligt sikret, at intet element i frihandelsaftalen er i strid med EU's eksisterende regelværk.
Med hensyn til betydningen af protokollen om kulturelt samarbejde fastlægger frihandelsaftalen en ramme for deltagelse i en politisk dialog om samarbejde og fremme af udvekslinger i forbindelse med kulturelle aktiviteter. Det er frem for alt en demonstration af EU's forpligtelse til aktivt at fremme UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed.
Med hensyn til oprindelsesregler resulterede forhandlingerne med Sydkorea i en række ændringer, der er i overensstemmelse med den igangværende proces for reform af sådanne regler. Disse ændringer går i retningen af forenkling og gennemfører dermed en specifik anmodning fra Parlamentet. Samtidig opretholdes der strenge regler for alle følsomme sektorer.
Kommissionen har især været opmærksom på at skabe nye muligheder for at få adgang til markedet i Korea for europæisk frugt og europæiske grøntsager. For at opmuntre Korea til at åbne sit marked er EU's indgangspriser blevet ophævet, dog bortset fra de tre mest følsomme produkter: tomater, appelsiner og koreanske citrusfrugter.
Frihandelsaftalen åbner naturligvis også EU's marked for koreanske produkter. For at beskytte vores industri mod importstigninger, der forårsager eller truer med at forvolde skade, indeholder frihandelsaftalen en effektiv beskyttelsesmekanisme.
Denne beskyttelsesklausul kan påberåbes fra frihandelsaftalens ikrafttræden. Kommissionen vil overvåge EU's marked og den koreanske import med det formål at vurdere behovet for at aktivere beskyttelsesklausulen og vil helt sikkert anvende den, hvis betingelserne opfyldes.
Det samme gælder for den særlige bestemmelse om toldgodtgørelse, der kan påberåbes på grundlag af offentligt tilgængelige handelstal om import til og eksport fra Korea.
Jeg er bekendt med visse bekymringer, som navnlig EU's bilindustri har givet udtryk for, med hensyn til bestemmelserne om toldgodtgørelse i frihandelsaftalen, men jeg må understrege, at toldgodtgørelse i øjeblikket tillades og bruges af Korea og af EU-eksportører. Fastholdelsen af den i frihandelsaftalen giver derfor ingen nye fordele. Den aktuelle økonomiske indvirkning af toldgodtgørelse er meget lille, omkring en ottendedel af værdien af de koreanske toldindrømmelser.
Hvad angår biler, viser de tilgængelige undersøgelser, at det udenlandske indhold i koreanske biler svarer til mellem 10 % og 15 %. Hvis det udenlandske indhold stiger markant, vil den særlige klausul om toldgodtgørelse være en effektiv foranstaltning.
Det kan ikke udelukkes, at gennemførelsen af frihandelsaftalen vil foranledige forskellige synspunkter og fortolkninger mellem parterne. For at tage højde for sådanne situationer omfatter frihandelsaftalen en effektiv og hurtig tvistbilæggelsesordning. Kommissionen vil nøje overvåge Koreas opfyldelse af dets forpligtelser og vil ikke tøve med at iværksætte tvistbilæggelsesprocedurer, hvis det er nødvendigt.
Frihandelsaftalen er også banebrydende, når det gælder fremme af miljøbeskyttelse og respekt for arbejdsmarkedsrettigheder, idet den indeholder omfattende forpligtelser med hensyn til en række sociale og miljømæssige standarder. Omfanget af disse forpligtelser er bredere end i andre tilsvarende aftaler. For at sikre, at disse forpligtelser overholdes, fastlægges der i frihandelsaftalen en stærk ramme for overvågningen af deres gennemførelse, som inddrager civilsamfundet, erhvervslivet, fagforeninger og ngo'er.
Endelig kan jeg oplyse, at Korea og EU har drøftet mulige justeringer af tidsplanen for toldafvikling. Disse justeringer ville bl.a. betyde, at produkter, der er kategoriseret under tre og fem år, ville blive underlagt afgiftssænkning på henholdsvis fire og seks år, så afgifterne afskaffes et år senere end oprindeligt planlagt.
Dette er et beskedent offer, når vi taler om vores offensive interesser, idet vi mente, at en sådan justering ville være passende under hensyntagen til visse sektorers følsomhed. Korea har erklæret sin villighed til at acceptere disse ændringer, hvis begge parters følsomme områder respekteres ligeligt.
Ivo Belet
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil først ønske Dem held og lykke med Deres nye rolle, hr. kommissær! Vi befinder os i økonomisk usikre tider, men vi ved, at De ikke er bange for dem.
Hvad angår denne frihandelsaftale med Sydkorea, er der, som De siger, uden tvivl mange positive elementer for Europa i aftalen, men for bilindustrien er og bliver det en katastrofal aftale. Hr. Caspary sagde også dette. Se blot på tallene. For hver bil, vi eksporterer til Sydkorea fra Europa, kommer der 15 den anden vej. Vi har i øjeblikket et forhold på 15:1, og det er primært resultatet af ikketoldmæssige handelshindringer i Sydkorea.
Det er heller ikke tilfældigt, at en producent som General Motors ændrer sin beslutning om at producere en ny lille SUV i Europa, netop på selskabets fabrik i Antwerpen, og i stedet har valgt at flytte hele projektet til Sydkorea. Denne kommende frihandelsaftale med Sydkorea er den direkte årsag til denne beslutning. Jeg tror ikke, vi kan acceptere det og blot feje det ind under tæppet ved at hævde, at den vil gavne mange andre sektorer i Europa.
Vi har efter min mening stadig masser af tid til at tilpasse situationen efter vores bilindustri, og De henviste med rette til beskyttelsesklausulen. Jeg accepterer, at der findes sådanne beskyttelsesklausuler, men vi ønsker først og fremmest, at der gennemføres en grundlæggende analyse af denne aftales indvirkning på bilindustrien. Tallene og tendenserne er alt for alarmerende. Virkeligheden er under alle omstændigheder - og det ved De bedre end jeg - at den amerikanske regering i øjeblikket forhandler med Sydkorea om lignende tilpasninger af en tilsvarende aftale, som de har.
De må ikke glemme, at bilindustrien stadig er Europas vigtigste industrielle sektor. Vi taler om frygtelig mange arbejdspladser her, som i øjeblikket er under alvorligt pres. Vi må ikke tillade, at flere arbejdspladser bringes i fare, og vi anmoder Dem derfor indtrængende om at indføje yderligere garantier i denne aftale.
David Martin
Hr. formand! Denne frihandelsaftale med Korea er efter min mening vigtig af tre grunde. For det første er det, som kommissæren sagde, en win-win-aftale for både den koreanske økonomi og EU's økonomi. Den er god for forbrugerne, den er god for beskæftigelsen, og den kan, som kommissæren korrekt sagde, føje 19 mia. til vores handel med Korea.
I lyset af den forhandling, vi netop har haft, sætter den for det andet et meget positivt eksempel under den nuværende globale finanskrise. Hvis to store økonomier som EU's og Koreas kan nå til enighed om en frihandelsaftale, vil det motivere andre partnere. Japan viser f.eks. meget større interesse for økonomiske forbindelser med EU end for blot et par år siden, og det skyldes til dels aftalen med Korea.
Pludselig oplever koreanerne på den anden side, at USA kommer tilbage og banker på deres dør for igen at få gang i KORUS-aftalen.
For det tredje er den - af mere snæver interesse, men jeg håber, medlemmerne af Parlamentet vil være opmærksomme på dette - vigtig for Parlamentet, fordi mange af de krav, vi fremsatte i min betænkning, er blevet opfyldt af Kommissionen. Tiden tillader ikke, at jeg kommer ind på dem alle, men jeg vil komme med tre eller fire eksempler.
Vi anførte i min betænkning for det første, at vi havde brug for meget bedre adgang til det koreanske landbrugsmarked. De koreanske landbrugsafgifter vil nu blive reduceret med 75 % i løbet af de første syv år af denne aftale. Vi ønskede at beskytte vores geografiske betegnelser. Vores whisky, vores champagne, vores vin, vores skinker osv. vil nu være beskyttet i Korea som resultat af denne aftale. Og dette er ikke, som en af mine kolleger sagde, uden betydning. Der sælges i forvejen skotsk whisky til en værdi af 137 mio. GBP om året til det koreanske marked, så med denne aftale kan der ske en betydelig stigning.
Vi krævede, at ikketoldmæssige hindringer skulle fjernes, og dette vil være af særlig fordel for bilindustrien. Vi ønskede forbedret handel med miljøvenlige produkter. Under denne aftale vil handelen med miljøvenlige varer og tjenesteydelser efter tre år have praktisk talt afgiftsfri adgang til det koreanske marked, og deres miljøvenlige varer og tjenesteydelser vil have afgiftsfri adgang til vores marked.
Parlamentet anmodede om forbedrede sociale og miljømæssige standarder. Korea har altså siden paraferingen af aftalen underskrevet fire ILO-konventioner, og de vil etablere et forum for handel og bæredygtig udvikling som resultat af denne aftale, hvilket vil give de civile partnere i Korea mulighed for at sikre, at den øgede markedsåbning ledsages af forbedrede arbejdsmarkeds- og miljøstandarder.
Alt dette ønskede Parlamentet. Det vil være latterligt og trodsigt, hvis vi vender dem ryggen, efter at vi har opnået dem.
Er dette en perfekt aftale? Nej, naturligvis ikke. Er der ting i den, som efter min mening ikke burde være der? Ja, naturligvis, men forhandlinger betyder, at man må give noget for noget, men er det som helhed en god aftale for Europa? Ja. Er det en god aftale for Korea? Ja. Er det potentielt en god aftale for verdensøkonomien? Ja. Så burde vi ikke tøve. Vi burde komme i gang og underskrive den.
Niccolò Rinaldi
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Dette er et klassisk emne, hvor de europæiske institutioner sætter deres ry på spil blandt erhvervsfolk, arbejdstagere og europæiske forbrugere.
En frihandelsaftale er altid en god nyhed, en hjørnesten for verdens velstand, især når den repræsenterer den første vellykkede bilaterale handelspolitik for EU efter flere års skuffelser. Måske har der netop af denne grund dog været en vis mængde hastværk med hensyn til indgåelse af aftalen. Det virker næsten, som om Kommissionen var fristet til at indgå aftalen for enhver pris.
Selv om toldgodtgørelse er acceptabel for WTO, selv om den allerede praktiseres, er den for os i Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa i realiteten en eksportstøtte, og en lempelse af oprindelsesreglerne er et tilbageskridt, hvad angår gennemsigtighed. Disse to principper vil snart danne præcedens for vores andre handelspartnere. Vi ved, at Kommissionen har gennemtrumfet hårde betingelser, men sagt med et koreansk ordsprog så kan selv den bedste fejle.
Vi har ofte hørt, at Kommissionen mister sin evne til at beskytte producenternes, arbejdstagernes og forbrugernes legitime interesser, og noget er bestemt gået galt med dens kommunikation med begge sider af industrien i en forhandling, der nogle gange er blevet kritiseret for sin mangel på gennemsigtighed.
Alle europæiske borgere forventer, at vi alle, Kommissionen og Parlamentet, udviser politisk forståelse. Det går ikke godt for den europæiske industri, og det tjener intet formål, at visse medlemsstater giver statsstøtte til bilindustrien, hvilket jeg i øvrigt er fuldstændig imod. Med denne aftale risikerer vi på den anden side at indføre støtte til koreansk eksport.
Vi ved alle, at disse aftaler er komplicerede, og at der også er mange fordele at glæde sig over. Det gælder f.eks. afskaffelsen af koreanske toldafgifter, anerkendelsen af europæiske certificeringer, nye muligheder for europæiske tjenesteydelser og beskyttelse af geografiske betegnelser. Bl.a. af denne grund har jeg ikke lyst til at følge USA's eksempel, hvor en aftale med Korea har afventet ratificering i årevis, og hvor nogle endda ønsker at genåbne kapitlet om bilindustrien.
Kommissionen kræver, at aftalens tekst udgør en del af en samlet pakke bestående af tre dokumenter, nemlig frihandelsaftalen, der skal ratificeres, gennemførelsesforanstaltningerne, navnlig med hensyn til toldgodtgørelse, og forordningen om beskyttelsesklausulen. Om muligt ville jeg tilføje muligheden for adgang til Fonden for Tilpasning til Globaliseringen for områder, der evt. berøres af denne aftale.
Vi ønsker at se alle dokumenterne sammen, og vi mener frem for alt, at vi under den almindelige lovgivningsprocedure, der er fastlagt i Lissabontraktaten, skal udelukke enhver form for foreløbig aftale, som vi er imod, fordi vi ønsker at samarbejde.
Yannick Jadot
Hr. formand! Som kommissæren sagde, er denne aftale banebrydende. Der er banebrydende, men ikke nødvendigvis på den måde, vi taler om den. Måske ser vi i resultatet af forhandlingerne for første gang, at der er tabere, hvilket må forventes, men inden for rammerne af handelsforhandlinger med tredjelande. Det er ikke inden for rammerne af Lissabonstrategien, det er ikke inden for rammerne af en industripolitik, at det blev besluttet, hvem der i Europa vil tabe i et åbent handelsforhold.
Denne aftale er for det andet banebrydende, fordi det i handelsforhandlinger normalt er landbrugssektoren, der er imod, og industrisektorerne, der er tilfredse. I dette tilfælde oplever vi, at det modsatte er tilfældet. For første gang er det bogstavelig talt de største industrisektorer, der klager over de beslutninger, der træffes af Europa.
For det tredje er aftalen banebrydende, fordi der omtales en reduktion på 1,6 mia. EUR i afgifter, som vi vil få gavn af på det koreanske marked. Men hvad betyder disse tal? Jeg er valgt i den vestlige region i Frankrig, mere specifikt i Bretagne. Hvis De har været i Bretagne, ved De, at grønalger og grundvandsforurening er et enormt problem på grund af intensivering af svinedriften, hr. De Gucht!
Nu får vi at vide, at vi skal tjene et lille beløb på svin ved at handle med Sydkorea. Virkeligheden i den region, jeg repræsenterer, er, at intensiveringen af svinedrift resulterer i tab af arbejdspladser, tab af merværdi og tab af turisme, og derfor er vi i min region denne aftales tabere. Måske vil befolkningerne i Deres overordnede beregninger opnå gevinst ved aftalen, men i en region som min vil befolkningen tabe.
Endelig er aftalen banebrydende, fordi der for første gang er brug for en miljømæssig undtagelse. Vi får hele tiden at vide, at Europa er den ubestridelige og ubestridte leder i kampen mod de globale klimaændringer. Virkeligheden er, at vi er reduceret til at forhandle undtagelser med Sydkorea vedrørende CO2-emissioner fra biler, fordi bilindustriens lobby har været meget magtfuld i Europa, når det drejer sig om at skubbe tidsfristerne for indførelse af begrænsninger for CO2-emissioner, og fordi den nu er nødt til at opnå undtagelser i udlandet.
Når vi taler om en industriel strategi, en strategi for vores virksomheder og valget af økonomi, er det er derfor tydeligt, at Europa tåler denne aftale snarere end former den. De nævnte Lissabonstrategien, den grønne økonomi og innovation. Jeg kan ikke se, hvordan disse ting stimuleres af denne aftale.
Endelig har De ofte en afbalanceret tilgang til drøftelsen af spørgsmål, men så snart man begynder at tale om afgifter, så lige pludselig ... Hvad angår den CO2-afgift ved grænserne, der blev nævnt under Deres høring, og nu Tobin-skatten, vil jeg vædde med Dem, om, at Kommissionen inden udgangen af Deres mandat vil være nødt til at udtale sig klart om Tobin-skatten, fordi den nu grundlæggende er et instrument til regulering af de finansielle markeder.
James Nicholson
Hr. formand! Jeg vil først benytte lejligheden til at byde kommissæren velkommen til hans nye embede. Jeg håber, De får en meget vellykket embedsperiode, hr. kommissær! Jeg vil også sige, at det er godt, at vi har denne forhandling her i aften, så vi kan få tingene ud i lyset.
Sandheden er, at forhandlingerne har været lange og langtrukne, og jeg glæder mig bestemt over kommissærens bemærkning om, at han håber, dette meget snart finder sin afslutning.
Der vil være enorme fordele for både Europa og Korea ved underskrivelsen af denne aftale. Jeg ved, at der er betænkeligheder, og jeg har lyttet til dem. Vi har hørt dem her i aften om bilindustrien. Men hvis vi skal sætte vores lid til bilindustrien - og vi vil forsvare den fuldt ud - så tror jeg, vi vælger det forkerte særområde at gøre det i, og General Motors ville bestemt ikke være den vigtigste i mit område efter min opfattelse.
Jeg deler disse betænkeligheder, og jeg deler nogle af de reelle betænkeligheder, som mange mennesker har, og jeg kan forstå dem. Men jeg mener, at mulighederne opvejer bekymringerne, og jeg tror ikke, vi vil opnå noget, hvis vi bliver ved med at være forbeholdne.
Vi skal derfor se på mulighederne og gribe dem og ikke på de negative ting. Vi må ikke glemme, at denne aftale også rummer et politisk element, fordi der nord for Sydkorea er en meget aggressiv fjende, og vi udsender efter min mening også et budskab om, hvem vi støtter.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan for at nedbryde de hindringer, der findes i netop den region. Aftalen vil vise vores støtte til fremskridt.
Jeg har haft lejlighed til at besøge landet, og jeg ved, at befolkningen i området i høj grad ønsker at gå fremad og være progressiv. Der er klar og synlig gensidig støtte mellem nord og syd, når man besøger et område som Kaesong. Dette er en fantastisk mulighed for os til at komme videre.
Jeg har et enkelt spørgsmål til Kommissionen. Hvilken kommentar har den for det første til bestemmelsen om tvistbilæggelsesordningen, og hvordan vil den fungere i praksis? Hvordan kan vi konkret udnytte denne mekanisme i tilfælde af alvorlig markedsforstyrrelse?
João Ferreira
Hr. formand, hr. kommissær! Vi har fordømt de katastrofale følger af liberaliseringen af den globale økonomi for mange sektorer i økonomien, navnlig i de medlemsstater og regioner, som er mest afhængige af disse sektorer. Vi taler om ødelæggelse af produktionsaktiviteter og arbejdspladser, en alvorlig indvirkning på kapaciteten til at skabe og distribuere velstand, stigende afhængighed af udenlandske markeder og kroniske og voksende skævheder inden for handelen. Kort sagt et økonomisk og socialt sammenbrud.
Vi taler også om angrebene mod arbejdstagernes rettigheder, social dumping og ruineringen af millioner af små producenter og mange små og mellemstore virksomheder. Det er konsekvenserne af den gradvise liberalisering af den internationale handel, som dens fortalere ikke kan ignorere. Jeg minder her om beklædnings- og tekstilindustrien, som er særlig ramt af denne aftale, og en undersøgelse gennemført af Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Eurofund, som præsenterede scenarier, der forudsagde et tab af 20-25 % af arbejdspladserne i EU inden 2020, mens et andet scenarie forudsagde, at vi ville miste 50 % af arbejdspladserne i denne sektor. Jeg minder dog også om sektorer, som f.eks. elektronik- og komponentfremstillingsindustrien i bilsektoren, som allerede er nævnt her. Disse klager giver anledning til spørgsmål, som stadig ikke er blevet besvaret.
Hvilke foranstaltninger vil der blive iværksat for at beskytte disse sektorer, som gør mere end blot at mildne virkningerne af tabene af arbejdspladser? Hvilke forsvarsmekanismer og beskyttelsesforanstaltninger findes der mod aggressive eksporter? Hvornår og hvordan vil vi effektivt få mulighed for at håndtere udflytningen af virksomheder? I henhold til forslaget fra denne gruppe vil budgettet for 2010 indeholde en ny budgetpost til foranstaltninger inden for tekstil- og skoindustrien og etablering af et fællesskabsprogram for denne sektor. Hvilke centrale elementer indeholder dette program?
Fair økonomiske forbindelser skal etableres omgående. Disse skal tjene befolkningerne og deres lande i stedet for bestemte økonomiske grupper eller dem, der finansierer EU. Det har været nødvendigt for fremtiden at forsvare hvert lands ret til at producere på en bæredygtig måde på grundlag af et nyt økonomisk, socialt, energiorienteret og miljøvenligt rationale, som den neoliberale model ikke kan sikre og endda gør umulig.
Anna Rosbach
for EFD-Gruppen. - (DA) Hr. formand! Jeg har det ikke lige som min forgænger. Jeg byder faktisk frihandelsaftalen med Sydkorea velkommen. For mig at se er det i EU's klare interesse at knytte de demokratiske lande i Asien, herunder Sydkorea, så tæt til Europa som muligt.
I lang tid var der på grund af protektionismen en ubalance i handelen mellem Europa og Sydkorea, mellem et EU med frihandel og Sydkorea med protektionisme. Sydkorea var for få årtier siden et landbrugssamfund, og det har udviklet sig hurtigt til et industrisamfund med en urbaniseringsgrad på 81 % til følge. Landet er nu verdens ellevte største økonomi og EU's fjerde største handelspartner.
Sydkorea er en vigtig allieret i et strategisk vigtigt område. Ifølge prognosen vil landet indtage en endnu mere dominerende position inden for højteknologisektoren om et årti.
Sydkorea må konkurrere med den økonomiske og militære gigant i nord, Kina, som i øvrigt samtidig er landets største samhandelspartner. I konkurrencemæssig henseende råder Kina over næsten uudtømmelige ressourcer i form af billig arbejdskraft. Derfor er Kina landets største handelsmæssige konkurrent. EU kan ved at stille kvalitetskrav til Sydkorea gøre landets varer bedre egnede til eksport til USA og Europa, langt bedre end de kinesiske, og det er vi vel egentlig alle sammen interesserede i, at de er.
Den foreliggende frihandelsaftale vil som fremført her i salen afskaffe en toldværdi på 1,6 mia. EUR årligt. Det er måske alt sammen meget godt, men for mig er spørgsmålet dog, om det sydkoreanske erhvervsliv er blevet liberaliseret i tilstrækkelig grad, og om køreplanen for frihandelsaftalen kan overholdes henset til det faktum, at Sydkorea stadig yder ekstraordinær støtte til visse brancher såsom medicinal- og elektronikbranchen.
Peter Šťastný
- (EN) Hr. formand! I de sidste par måneder har EU oplevet adskillige ændringer og omvæltninger. Vi har haft tre kommissærer for international handel, to formænd for Rådet og Lissabontraktaten.
I den periode har jeg drøftet behovet for at finjustere frihandelsaftalen mellem Sydkorea og EU med topembedsmænd med henblik på at få dybt utilfredse industrier, navnlig EU's bilindustri, med om bord.
De stærkeste argumenter gjaldt primært beskyttelse mod toldgodtgørelse og ikketoldmæssige hindringer. Når den nye kommissær som svar på mit spørgsmål under høringen sagde, at toldgodtgørelse skulle undersøges nærmere, blev jeg optimistisk. Selv USA har skrinlagt sin frihandelsaftale med Sydkorea delvist på grund af lignende indvendinger fra bilindustrien.
Dette er den første større frihandelsaftale. Det er en skabelon. Vi skal gøre det rigtigt. Der skal være ens vilkår for begge parter. Misforstå mig ikke. Jeg er en ihærdig fortaler for frihandelsaftaler. Jeg er klar over deres positive indvirkning på BNP og beskæftigelsen, men vi skal også være klar over, at fordelene vil svinde ind og vil i værste fald endda blive negative, hvis de konkurrencemæssige fordele er ensidige.
Arbejdstagerne i EU fortjener bedre. Måske vi skulle vende os mod vores transatlantiske partner og sammen kræve mindre justeringer, der i det mindste ville tilfredsstille disse gigantindustrier, så nye frihandelsaftaler kan træde i kraft så hurtigt som muligt. Det vil altid være nogle utilfredse elementer, men alt i alt skal frihandelsaftaler være gavnlige på borgerne på begge sider. Det er mit ansvar at overvåge situationen og sikre, at mine vælgere og EU's borgere får en retfærdig aftale.
Kader Arif
- (FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Allerede i september drøftede vi på plenarmødet frihandelsaftalen mellem EU og Korea. Der var allerede mange af os, der udtrykte frygt for de negative konsekvenser af denne aftale, navnlig med hensyn til bilindustrien. Vi troede ikke, at begivenhederne så hurtigt ville vise, at vi havde ret.
Den 21. januar annoncerede Opel lukningen af sit anlæg i Anvers, idet produktionsaktiviteterne nu flyttes til Sydkorea. Skal vi tro, at denne beslutning ikke på nogen måde hænger sammen med den frihandelsaftale, der netop er blevet forhandlet? Jeg kan se en sammenhæng her. I denne periode med økonomisk krise, hvor arbejdstagerne er de første til at betale for finansmændenes fejl, har Kommissionen mere end nogensinde før pligt til at overveje konsekvenserne af de aftaler, den forhandler, for beskæftigelsen.
Vi kan ikke længere give et simpelt svar til de arbejdstagere, som vil have meget vanskeligt ved at finde andet arbejde, hvilket vi udmærket ved. Vi kan ikke sige til dem, at der i international handel er vindere og tabere, og at de desværre er dem, der ofres, og at vi ikke kan gøre noget ved det.
Vi forventer svar fra Kommissionen i dag. Vi ønsker først og fremmest at vide, om Kommissionens generaldirektorat har analyseret aftalens indvirkning på beskæftigelsen i Europa, for jeg må sige, at det tal, der så grådigt blev nævnt, nemlig overskuddet på 19 mia. EUR, som de europæiske eksportører forventes at tjene, ikke overbeviser os. Hvor kommer dette tal fra? Hvilke undersøgelser er det baseret på? Hvis vi ser bort fra de forventede positive virkninger, er de negative virkninger så blevet taget i betragtning?
Kommissionen har udarbejdet et forslag til en forordning om gennemførelsen af beskyttelsesklausulen i denne aftale. Disse bestemmelser vedrører navnlig toldgodtgørelse, en fordel, som aldrig tidligere er blevet indrømmet - end ikke til vores handelspartnere i udviklingslandene. De fremsatte forslag omhandler komplicerede procedurer for påberåbelse og håndhævelse af beskyttelsesklausulen.
Jeg er dog rolig, fordi Parlamentet for første gang nogensinde kan udtrykke sin holdning til teksten under den almindelige lovgivningsprocedure. Jeg vil dog understrege, at Europas beskæftigelsesproblem ikke kan løses med palliative foranstaltninger, der iværksættes fra sag til sag. Derfor opfordrer jeg sammen med min gruppe til, at der langt om længe udformes en reel europæisk industripolitik, en politik, som repræsenterer en ægte strategi for vores industriers fremtid.
I lyset af den økonomiske krise og intensiveret global konkurrence skal denne industripolitik koordineres effektivt med den fælles handelspolitik, så vores frihandelsaftaler ikke fører til afskedigelser i Europa.
Et andet forhold, som vi forventer afklaret, er protokollen om kulturelt samarbejde i aftalen. Flere medlemsstater har reageret meget skarpt på de forhandlinger, der er indledt med Korea, et land, som ikke har ratificeret UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed.
Jeg fordømmer selve princippet om at indlede forhandlinger om dette emne, og jeg mener, at kulturelle spørgsmål skal behandles adskilt fra handelsforhandlinger og overlades til kommissæren for kulturelle anliggender for at forhindre, at dette spørgsmål bliver et forhandlingspunkt under samme overskrift som almindelige varer eller tjenesteydelser.
Endelig ved kommissæren, hvor vigtigt det er for medlemmer af Parlamentet at være fuldt orienterede om de igangværende forhandlinger og at blive inddraget i alle faser, herunder fra det punkt, hvor forhandlingsmandatet defineres. Hvis vi ser bort fra vores forskelle med hensyn til tilgang, vil jeg gerne understrege, at bedre forudgående høring af Parlamentet ville have gjort det nemmere for os at forstå den strategi, der forfølges.
Jeg er derfor sikker på, at jeg kan regne med, at De og Deres Kommission vil støtte os i vores fremtidige arbejde, hvor vi hver især handler inden for vores ansvarsområde, men altid til gavn for en handelspolitik, der tydeligvis har et mere europæisk omfang, men som frem for alt er mere retfærdig.
Formanden
Tak hr. Arif, men tolkene har stadig problemer med at følge med Dem. De bliver ved med at signalere til mig, at de ikke kan følge med Dem. Det er godt nok at holde en lang tale, meget længere end taletiden tillader, men den tolkes ikke.
Derfor kan kun De og de fransktalende medlemmer af Parlamentet følge med i det, De siger.
Ramon Tremosa i Balcells
- (EN) Hr. formand! I henhold til den catalanske og europæiske bilindustri er forslaget til en frihandelsaftale mellem EU og Sydkorea uretfærdigt og ubalanceret.
Denne industri og også den europæiske tekstilindustri har udtrykt bekymring over specifikke punkter, f.eks. toldgodtgørelsesordningen og beskyttelsesklausulen. Også den europæiske sammenslutning af fagforeninger har kritiseret denne frihandelsaftale. Sydkorea har ikke ratificeret nogen af ILO's grundlæggende konventioner. Sydkorea bliver ved med at undertrykke fagforeningernes rettigheder.
Vi ved endvidere, at der i forbindelse med denne frihandelsaftale med Sydkorea var en klar splittelse blandt medlemmerne af Kommissionen og også blandt Kommissionens tjenestegrene, navnlig Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion og Generaldirektoratet for Handel, hvad angår toldgodtgørelsesordningen.
I henhold til Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion skaber toldgodtgørelsesordningen en økonomisk skævvridning, da den faktisk er en eksportstøtte. Dette vil give den koreanske industri en klar konkurrencemæssig fordel i forhold til den europæiske industri i EU.
Det koreanske agentur til fremme af handel har beregnet, at denne fordel udgør mindst 1 300 EUR pr. bil. Mener den nye Kommission derfor, at denne frihandelsaftale er en fair handelsaftale? Vil den nye Kommission forelægge en udførlig og opdateret konsekvensanalyse og vurdering af denne toldgodtgørelsesordning for Parlamentet?
Paweł Zalewski
- (PL) Hr. formand! Vi drøfter i dag en meget vigtig aftale, som vil blive en model for aftaler med andre lande i Fjernøsten, så der er behov for omhyggelig overvejelse og analyse. Vi må ikke blive presset til at handle for hurtigt. Jeg støtter fri konkurrence og mener, at dens betydning for stabiliseringen af den politiske situation og for den økonomiske udvikling er uimodsigelig, men det skal være konkurrence, som er afbalanceret, og som er baseret på konkurrence mellem teknologier eller produktionsomkostninger for produkter, men ikke på instrumenter, som f.eks. toldgodtgørelse, som indgår i aftalen og helt ærlig kun tjener den ene parts interesser.
Vi har en økonomisk krise, og vi skal i dag være særlig opmærksomme på situationen i Europa. Vi bærer et særligt ansvar for den europæiske industris fremtid. Dette handler ikke kun om bilindustrien, men også om elektronik- og tekstilindustrien. Adskillige brancher, herunder mange i Polen, klager over denne aftale. Jeg er derfor overbevist om, at vi skal gøre følgende. Vi skal for det første være sikre på aftalens virkninger, og til det formål skal vi samarbejde med de industrier, der har udtrykt betænkeligheder ved aftalen, og ikke kun med de industrier, der tror, de vil vinde ved aftalen. Jeg forventer, at Kommissionen udarbejder en meget grundig analyse af konsekvenserne af denne aftales gennemførelse. Vi skal for det andet nøje undersøge beskyttelsesforanstaltningerne, og hvordan de skal opbygges, så aftalen bliver fordelagtig for begge parter og ikke kun for Sydkorea. Vi kan for det tredje ikke indføre denne aftale foreløbigt, før Parlamentet er sikker på, at den rent faktisk er fordelagtig for alle lande i EU og ikke giver den koreanske industri en uberettiget fordel.
Vital Moreira
(PT) Hr. formand! Jeg vil gerne stille to spørgsmål om betydningen af denne aftale for EU's handelspolitikker til kommissæren med ansvar for handel. Siden lanceringen af strategien for det globale Europa i 2006, som har til formål at styrke den internationale handels rolle i EU's økonomiske strategi, er dette den første og eneste frihandelsaftale, som er blevet forhandlet, men som endnu ikke er blevet ratificeret, hvor handelspartnerskabet har været betydeligt.
Hvordan ser Kommissionen sin egen rolle og de beskedne resultater, der er opnået, hvad angår målsætningerne i strategien for det globale Europa? Mener Kommissionen, at troværdigheden af dens handelspolitik er på spil i denne aftale, og at denne troværdighed også afhænger af Parlamentets ratificering og godkendelse af aftalen?
Denne aftale involverer for det andet kun ét land, så det er en bilateral aftale. Vi ved, at den ambitiøse multilaterale handelsaftale inden for Verdenshandelsorganisationen står i stampe uden umiddelbar udsigt til fremskridt. De forskellige regionale aftaler, som EU har foreslået, er mislykkedes næsten overalt eller har tydeligvis ingen reelle fremtidsudsigter. For at opsummere betyder dette så, at denne bilaterale aftale er vidnesbyrd for EU's fejlslagne investeringer i bilaterale og regionale aftaler, og at vi herefter vil være dømt til bilateralisme?
Pablo Zalba Bidegain
- (ES) Hr. formand, hr. kommissær! Holdningen i Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) er meget klar, hvad angår EU's handelspolitik. Vi er stærke tilhængere af fri handel, og det er bestemt afgørende, at Europa bliver ved med at forhandle handelsaftaler med andre lande, fordi de skaber nye muligheder for europæiske virksomheder, dvs. nye arbejdspladser, som vi har stort behov for under den aktuelle alvorlige økonomiske krise.
Jeg synes særdeles godt om kommissærens bemærkninger, fordi jeg også mener, at det er vigtigt, at disse aftaler indeholder tilstrækkelige garantier til at undgå indgåelsen af aftaler, som er ubalancerede og uretfærdige for den europæiske industri.
Aftalen med Sydkorea er blevet fremlagt af Kommissionen som den første i en ny generation af mere ambitiøse handelsaftaler for Europa, og derfor er denne aftale så vigtig. Det handler ikke om, hvorvidt det er et lille land eller ej. Det handler om ikke at svække vores forhandlingsposition i fremtidige aftaler med meget større lande.
Vi er derfor ikke imod frihandelsaftalen med Sydkorea, men vi ønsker en grundigere undersøgelse af visse bestemmelser, der efter vores mening skaber uretfærdige konkurrencebetingelser for bestemte europæiske industrisektorer og giver koreanske producenter en uretfærdig fordel.
Jeg vil opfordre kommissæren til tydeligt at forklare, hvorfor beskyttelsesklausulen om toldgodtgørelse først træder i kraft om fem år. Sidst jeg talte med Dem, sagde De, at det var, fordi afgifterne på køretøjer også ville blive afviklet efter fem år.
I henhold til aftalen afvikles afgifterne for køretøjer, der vejer mere end 5 t, efter fem år. For køretøjer, der vejer mindre end 5 t, dvs. alle standardkøretøjer, afvikles afgiften på 10 % om tre år. Hvad er grunden til denne tidsforskel på to år?
Jeg vil også gerne have flere detaljer om de opdateringer af dette aspekt, som De nævnte. Hvad er formålet med at korrigere disse problemer efterfølgende, når hele grunden til at indføre en beskyttelsesklausul er at imødegå eventuelle negative konsekvenser?
Evelyn Regner
- (DE) Hr. formand! EU bør kun indgå frihandelsaftaler med lande, der viser fuld respekt for menneskerettighederne. Det er afgørende for mig, at ILO's grundlæggende arbejdsstandarder gennemføres og frem for alt overholdes. Arbejdsmarkedsbestemmelserne i aftalen er gode, men de går ikke vidt nok. Der har navnlig i de seneste måneder været tilfælde i Korea, hvor der er sket grundlæggende brud på fagforeningsrettighederne, f.eks. retten til kollektive overenskomster og retten til organisationsfrihed. Under hele forhandlingsprocessen har de europæiske fagforeninger og navnlig fagforeningerne inden for metalindustrien fremhævet disse tilfælde, navnlig med hensyn til de problemer, der forventes i bilindustrien.
Tilfældet med Opel i Antwerpen er blevet nævnt flere gange. Jeg vil gentage, at aktiviteterne ikke kun er blevet flyttet på grund af overkapacitet, som ledelsen gentagne gange har påstået, men primært for at overflytte produktionen til Sydkorea. Hvem får gavn af dette? Er det muligt, at dette er en forhåndsvirkning af frihandelsaftalen?
En anden sektor med problemer, der ikke har været så meget i fokus, er skibsværftsindustrien. I sin tiårsplan, som er en del af en statslig lov, har Korea gjort det til en målsætning at sikre, at mere end 90 % af de virksomheder, der forsyner den koreanske skibsværftsindustri, har base i Korea. Det gør situationen for de europæiske konkurrenter og navnlig for arbejdstagerne i industrien meget vanskelig.
(Spørgsmål i medfør af forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
Daniel Caspary
- (DE) Hr. formand! fru Regner! Tak for denne mulighed. De henviste til situationen med Opel i Antwerpen. Jeg vil gerne spørge, om De er enig med mig i, at Opel har været i alvorlige finansielle vanskeligheder i flere måneder, at virksomheden kunne producere langt flere biler, end den aktuelt gør, og at Opels dårlige økonomiske situation ikke kan skyldes en frihandelsaftale, som endnu ikke er trådt i kraft.
Evelyn Regner
- (DE) Hr. formand! Det er selvfølgelig korrekt, at der er alvorlige økonomiske problemer. Det er i høj grad tilfældet. Der foreligger en delta-aftale, som virksomhedens ledelse og navnlig hr. Reilly, ikke har overholdt. I henhold til denne aftales betingelser fik Opels anlæg i Antwerpen garanti for, at SUV'er ville blive produceret der. Disse biler fremstilles nu ikke i Antwerpen, men i Sydkorea. Så vidt jeg opfatter det, er dette ganske enkelt en overflytning af eksisterende aktiviteter fra Opel i Antwerpen til Sydkorea.
Bernd Lange
- (DE) Hr. formand, hr. De Gucht! Jeg har tre spørgsmål til kommissæren. Mit første spørgsmål vedrører retfærdige konkurrencevilkår. Den kendsgerning, at arbejdstagernes rettigheder i Sydkorea er begrænsede, betyder, at der er uretfærdige konkurrencevilkår, som omfatter spørgsmålet om strejkeret. Paragraf 314 i den sydkoreanske straffelov henviser til forstyrrelse af driften som en forbrydelse. Denne bestemmelse bruges til at forhindre strejker og begrænse fagforeningernes rettigheder, f.eks. i tilfældet med Ssangyong. Jeg vil gerne vide, hvorfor vi indgår frihandelsaftaler med lande, som f.eks. Sydkorea og Colombia, der har de fleste problemer med ILO's standarder. Mit første spørgsmål er derfor: Hvordan vil De bruge frihandelsaftalen til at sikre, at der ikke hersker uretfærdige konkurrencevilkår i Sydkorea som følge af begrænsningerne af arbejdstagernes rettigheder?
Mit andet spørgsmål vedrører problemerne i bilindustrien, som flere andre talere også har omtalt. Det er her meget vigtigt, at der er fornuftige beskyttelsesklausuler. Der foreligger i øjeblikket beskyttelsesklausuler for alvorlige markedsforstyrrelser og for toldgodtgørelsesordningen. Jeg kan ikke helt forstå dette. Måske kommissæren kan forklare beskyttelsesklausulerne for mig i enkle vendinger. Jeg vil især gerne vide, hvem der kan udløse dem, og hvornår.
Mit tredje spørgsmål vedrører det nye kontraktlige grundlag for vores samarbejde, der blev indført ved Lissabontraktaten. Dette omfatter godkendelse af beskyttelsesklausuler og gennemførelse som en del af den fælles beslutningsprocedure. Kan De garantere, at frihandelsaftalen først vil træde i kraft, når Parlamentet har godkendt denne procedure, og først når Parlamentet har udøvet sine rettigheder og vedtaget beskyttelsesklausulerne?
Kathleen Van Brempt
- (NL) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg er sikker på, at De er enig med mig i, at frihandelsaftaler ikke indgås af ideologiske årsager, men fordi vi ved, hvilken betydning de har for samfundet, både socialt og økonomisk. De henviste selv til en række konsekvensanalyser, men jeg har aldrig læst en konsekvensanalyse, der sektor for sektor fastlægger, hvad konsekvenserne er beskæftigelsen.
Mange talere har allerede nævnt bilindustrien. Både jeg og min hjemlige region, men også stadig i en vis grad kommissærens region, har i mellemtiden opdaget, hvad konsekvenserne er. Opels bilfabrik i Antwerpen lukkes, og fagforeningerne der - og de mennesker, der har arbejdet der i årevis - er helt sikre på, at denne handelsaftale er en vigtig del af Opels meget omtalte forretningsplan, en plan, som vi simpelthen ikke kan få at se, og som er kernen i beslutningen om ikke at producere SUV'er i Antwerpen.
Jeg har to spørgsmål til Dem om dette. Ved De, hvilke konsekvenser denne aftale har for beskæftigelsen i hver økonomisk sektor? Hvis ikke, er De så parat til - og jeg vil her lægge pres på Dem - at få udført en konsekvensanalyse af dette med henblik på at sikre, at vi i Parlamentet har de oplysninger, vi skal bruge, når vi i sidste ende skal give vores samtykke? Mit andet spørgsmål er, om De i fremtiden - idet dette jo er begyndelsen af Deres embedsperiode - løbende vil gennemføre sådanne konsekvensanalyser på det sociale plan?
Seán Kelly
- (GA) Hr. formand! Jeg hilser denne handelsaftale mellem EU og Sydkorea velkommen.
(EN) Ved velkomsten af aftalen vil jeg dog sige, at der i alle aftaler af denne art er vindere og tabere. Desværre er Foreningen af Europæiske Automobilfabrikanter tilsyneladende blevet udpeget som taberen, men jeg vil sige, at den firdobbelte stigning i efterspørgslen efter biler, der som minimum forventes i de næste 20 eller 30 år, må repræsentere en mulighed.
Men det overordnede resultat, som kommissæren påpegede, på 19,1 mia. EUR i EU's favør og 12,5 mia. EUR i Sydkoreas favør er en god aftale efter min opfattelse. Hvis det var omvendt, ville vi have anledning til bekymring. Vi må ikke undervurdere den politiske betydning af, at Sydkorea psykologisk rækker hånden ud over havene til Asien - noget, som er meget vigtigt for dem - og også vores genoprettelse af vores position i verden, som blev noget undermineret i København.
Harlem Désir
(FR) Hr. formand, hr. kommissær! Denne aftale med Korea er den første, der reelt gennemfører strategien for det globale Europa som en vigtig aftale, og den bør derfor være særlig eksemplarisk, fordi den vil danne præcedens.
Vi bemærker dog for det første, at der er et problem med de oplysninger, som forelægges Parlamentet, navnlig med hensyn til beskyttelsesklausulerne, derefter et problem med den anvendte metode, fordi vi har allerede fået oplyst, at det vil være muligt at gennemføre foreløbige bestemmelser eller midlertidigt gennemføre aftalen uden at vente på Parlamentets godkendelse, og endelig et problem med klarheden og gennemsigtigheden af handelsrammen - dette blev nævnt af hr. Rinaldi - da vi faktisk via toldgodtgørelsesordningen kan ende med at indirekte at indgå en aftale med Kina. Vi skal især være tydelige, når det drejer sig om disse frihandelsaftaler.
Der er desuden et overensstemmelsesproblem, hvad angår målet om at udvikle sociale og miljømæssige standarder. Når vi taler om overensstemmelse med sociale standarder, er vi f.eks. langt fra det, som USA har forhandlet sig frem til i sin aftale med Korea.
Til sidst vil jeg for at være ærlig sige, at i betragtning af den økonomiske situation, vi befinder os i, med en bilindustri ...
(Formanden afbrød taleren)
Niccolò Rinaldi
- (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har et supplerende spørgsmål til kommissæren. Vi kan forstå, at vi ikke har en klar ramme, hvad angår proceduren for de nationale parlamenters ratificering, men med hvilket flertal skal denne aftale vedtages i Rådet? Er det et kvalificeret flertal eller et enstemmigt flertal? Der er noget andet, jeg ikke har forstået, og jeg tror, der er vigtigt at forstå dette aspekt af det retlige grundlag.
Jeg vil tilføje, at jeg er blevet overrasket over tonen i denne forhandling. Jeg har hørt mange bekymrede stemmer, og jeg opfordrer derfor Kommissionen til, at vi samarbejder. Jeg er sikker på, at kommissæren vil yde en fremragende indsats, men med et andet koreansk ordsprog, så spørg om vej, selv om De kender den.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Hr. formand! Frihandelsaftalen med Sydkorea er tilsyneladende et særdeles godt tiltag. En aftale om et frihandelsområde vil skabe markant vækst i den gensidige handel. Takket være afskaffelsen af koreanske importafgifter til et beløb af ca. 1,6 mia. EUR og EU-importafgifter til et beløb af ca. 1,1 mia. EUR, vil der ske en betydelig liberalisering af handelen inden for vigtige industrier og tjenesteydelser. Dette berører navnlig telekommunikation, miljøbeskyttelse, transport samt finansielle og juridiske tjenesteydelser. Frihandelsaftalen vil desuden bidrage til øget gennemsigtighed, hvad angår beskyttelse af intellektuel ejendom og offentlige indkøb. Takket være aftalen vil Korea også acceptere EU-certifikater og -standarder. Denne aftale er særlig vigtig i den nuværende økonomiske situation, fordi den vil støtte hurtigere udvikling i EU-landene. Vi erkender dog ...
(Formanden afbrød taleren)
Karel De Gucht
Hr. formand! Med al respekt for proceduren - fordi der er stillet mange spørgsmål om dette - vil jeg først og fremmest sige, at dette naturligvis er første gang, Parlamentet skal godkende en aftale som sådan, og også første gang, at beskyttelsesklausulerne skal vedtages under den fælles beslutningsprocedure. Dette har efter min mening betydning for forholdet mellem Rådet, Kommissionen og Parlamentet.
Beskyttelsesklausulerne er et forslag. Kommissionen vedtog sit forslag i går, og det vil meget snart blive forelagt Rådet og Parlamentet. Så vil der naturligvis blive gennemført en fælles beslutningsprocedure, så jeg kan ikke forstå de mange bemærkninger, hvor De stiller spørgsmål om og udtrykker tvivl om beskyttelsesklausulerne. Der bliver kun de beskyttelsesklausuler, De godkender, fordi dette er underlagt den fælles beslutningsprocedure. Så enkelt er det. De behøver ikke bekymre Dem om det eller om Parlamentets ratificering.
Det betyder naturligvis, at der vil være en forhandling i Deres udvalg. Jeg sagde allerede under høringen, at jeg ikke vil forslå en tidlig, foreløbig anvendelse, medmindre Parlamentet selv har udtalt sig om aftalen, uanset om det sker ved Parlamentets formelle ratificering eller ved en anden procedure, som vi kan fastlægge i samarbejde mellem Udvalget om International Handel og Kommissionen. Dette er stadig åbent og kan drøftes, men Parlamentet vil under alle omstændigheder få mulighed for at komme med sin politiske vurdering af aftalen inden fremlæggelsen af evt. forslag om tidlig anvendelse.
Et andet spørgsmål er, om dette er en blandet aftale eller en aftale, som kun vedrører fællesskabskompetencer. Kommissionens juridiske tjeneste er ved at udarbejde en udtalelse om dette, men vi kan ikke udelukke muligheden for, at vi i sidste ende skal overveje en blandet aftale, hvilket betyder, at alle de nationale parlamenter også skal ratificere den, og hvilket også kan have - som svar på Niccolò Rinaldis spørgsmål - konsekvenser for afstemningsproceduren i Rådet.
Så meget om proceduren. De vil få enhver lejlighed til at komme med Deres holdning, og vi vil samvittighedsfuldt respektere den. Hvis vi ikke gjorde det, tror jeg, at vi ville få problemer!
medlem af Kommissionen. - (NL) Hr. formand! Jeg vil nu gå videre med spørgsmålet om Opel. Jeg kan forstå, at det ikke kun er i Belgien, men også i andre medlemsstater, at Opelproblemet opstår. Jeg kan dog ikke forstå, at man siger "se, der er en direkte sammenhæng mellem frihandelsaftalen med Sydkorea og Opels planer om at lukke fabrikker i Europa".
Opel annoncerede tilbage i begyndelsen af 2009, at selskabet ville reducere kapaciteten i Europa med 20 %. Det er korrekt, at dette kan gennemføres på en måde, så alle fabrikker i sidste ende forbliver åbne, naturligvis hvis Opel også finder dette muligt ud fra et forretningsmæssigt synspunkt.
Det forholder sig dog også således, at beslutningen om faktisk at producere SUV'erne i Sydkorea under alle omstændigheder blev truffet, efter at aftalen med Magna var blevet indgået, men før afslutningen af forhandlingerne om frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea. Påstanden fra både hr. Belet og fru Van Brempt stemmer derfor ikke overens med denne tidslinje. Aftalen med Sydkorea blev først indgået bagefter.
Jeg havde forestillet mig, at man faktisk ville hævde det modsatte - nemlig at visse medlemsstater kun accepterede en frihandelsaftale med Sydkorea, fordi de vidste, hvad der ville ske med Opel. Jeg tror faktisk, sidstnævnte er tilfældet, hvis man ser på den korrekte tidslinje, som den udviklede sig i praksis.
Af hensyn til hr. Belet vil jeg i øvrigt tilføje, at der er en mindre regnefejl i den sammenligning, han citerede, hvor han sagde, at Sydkorea eksporterer 15 gange så mange biler til Europa, som Europa eksporterer til Sydkorea. Dette kan være relateret politikker, som jeg for nyligt arbejdede med i Belgien. I henhold til de nuværende tal eksporteres der 37 000 biler til Sydkorea, mens der importeres ca. 440 000 derfra.
Deres argumentation er desuden også fejlagtig, når De forudsætter, at de to markeder er af samme størrelse. Når De sammenligner de to markeder, skal De huske, at det sydkoreanske marked naturligvis er langt mindre end det europæiske. Det betyder, at De sammenligner æbler og appelsiner.
Hvad angår indtrængning på markedet, sender vi faktisk den samme procentdel fra Europa til Sydkorea, som vi modtager, nemlig ca. 3-4 %. Det er det, som virkelig betyder noget.
Noget andet, som efter min mening er langt vigtigere for at bedømme markedssituationen, er den kendsgerning, at de sydkoreanske producenter for nylig har åbnet store fabrikker i Europa, nemlig i Tjekkiet og Slovakiet, som til sammen vil kunne producere omkring en halv mio. biler om året, så virkeligheden er måske, at koreanske biler produceret i Europa generelt i fremtiden faktisk bliver de biler, der kommer på markedet her. Vi har her et klart skifte, så vi kan faktisk på tværs af bilmarkedet som helhed se, at en overflytning finder sted hen imod de største markeder, hvor bilerne i sidste ende kan købes og sælges.
Som en sidste tanke om det, der under alle omstændigheder er en særlig beklagelig situation i Opel - hvor der efter min mening endelig er en løsning på vej - må vi ikke glemme, at producenterne følger kunderne og ikke omvendt, og at dette er en af de vigtigste begrundelser for specifikke politiske beslutninger i et faldende europæisk bilmarked, der også præges af en række bilproducenter i en vanskelig finansiel situation.
Jeg har en måske sidste bemærkning om spændingerne mellem bilaterale og multilaterale forhandlinger, en problemstilling, der også blev rejst af hr. Moreira. Forhandlinger baseret på Doharunden har været gennemført siden 2001, dvs. nu ni år, og der er stadig ingen udsigter til at komme ud af dødvandet. Jeg er stærk tilhænger af multilateralisme, og jeg mener, at vi også skal sikre en positiv afslutning på Doha og specifikt fastholde de udviklingselementer, den omfatter. Det mener jeg også, fordi dens multilaterale ramme skaber størst retlig sikkerhed for den internationale handel. Mens vi afventer afslutningen af Doharunden - hvilket forhåbentlig bliver i 2010 eller senest i begyndelsen af 2011 - kan vi dog ikke sidde med hænderne i skødet på den bilaterale front.
Det er efter min mening meget vigtigt, at vi med hensyn til bilaterale ordninger kun indgår aftaler, der går videre end Doha, så vi ikke underminerer det, der er vedtaget i Doharunden, for så vidt vi fastlægger højere kriterier. Dette forklarer også udformningen af frihandelsaftalen med Sydkorea. Den er ikke af en sådan beskaffenhed, at den underminerer multilateralisme. Hvis vi underminerede det multilaterale spor, så ville dette ganske givet være konsekvensen, men det er ikke hensigten, og det vil det ikke blive i de kommende forhandlinger.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Næste møde afholdes i morgen torsdag den 11. februar 2010 fra kl. 9.00 til 13.00 og fra kl. 15.00 til 17.00.
Dagsordenen er offentliggjort i mødedokumentet med samme navn og på Parlamentets websted.
