"Tineretul în mișcare” - un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională - Învățarea în primii ani de viață - Dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE - Valorificarea potențialului industriilor culturale și creative - Sarajevo, "Capitală europeană a culturii 2014” (dezbatere)
Președinte
Următorul punct este dezbaterea comună referitoare la:
raportul dlui Zver, în numele Comisiei pentru cultură și educație, referitor la "Tineretul în mișcare” - un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională,
raportul dnei Honeyball, în numele Comisiei pentru cultură și educație, referitor la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană,
raportul dnei Schaake, în numele Comisiei pentru cultură și educație, referitor la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE,
raportul dnei Sanchez-Schmid, în numele Comisiei pentru cultură și educație, referitor la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative, și
întrebare cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de dna Pack, în numele Comisiei pentru cultură și educație - B7-0215/2011), referitoare la Sarajevo, "Capitală europeană a culturii 2014”.
Milan Zver
Dle președinte, în primul rând, permiteți-mi să spun că, în timpul ședinței din această dimineață, vom vedea dovezi reale ale activității Comisiei pentru cultură, educație și tineret. Sunt raportor pentru un dosar, un raport foarte important referitor la "Tineretul în mișcare”, care se bazează pe o comunicare a Comisiei Europene. Acum, aș dori să le mulțumesc colegilor mei pentru că mi-au oferit ocazia de a pregăti acest raport și aș dori, de asemenea, să mulțumesc Comisiei Europene, care a pregătit acest raport și care a inclus problemele cu care se confruntă tinerii în rândul priorităților fundamentale ale planului de dezvoltare pe 10 ani al UE.
La întocmirea acestui raport, am lucrat cu multe părți interesate, cu precădere reprezentanți ai tinerilor, atât din statele membre, cât și din restul Europei, de exemplu, cu Forumul European pentru Tineret. Am ținut destul de multe reuniuni și conferințe. Am lucrat, de asemenea, cu Comitetul Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European și, în consecință, raportul este produsul multor schimburi de opinii din timpul perioadei sale de pregătire. Aș dori să evidențiez și faptul că, la momentul adoptării raportului, colegii mei deputați din alte grupuri politice au avut o poziție destul de constructivă. În această privință, aș dori să le mulțumesc în special raportorilor alternativi care au lucrat bine și, în consecință, avem astăzi raportul în forma sa actuală.
Aș dori să evidențiez că, în conformitate cu diverse studii, tinerii care utilizează ocazia de a studia sau de a lucra în străinătate au performanțe mai bune la școală, au mai mult succes și sunt mai competitivi, atât în ceea ce privește găsirea de locuri de muncă, cât și, în plus, integrarea lor în societate. Totuși, politica de una singură nu poate să garanteze școli bune, educație bună sau locuri de muncă bune pentru tineri. Ce poate totuși să facă este să creeze condiții favorabile pentru a ajuta tinerii să obțină toate aceste lucruri. Aceste condiții au cu siguranță legătură cu modernizarea sistemelor de învățământ școlar. Europa, și în special statele membre, se confruntă cu provocarea majoră de a îmbunătăți, în acest deceniu, educația și formarea profesională, spre exemplu, de a o face mai atractivă și de a-i îmbunătăți calitatea. Economia europeană are foarte mare nevoie de calificări profesionale în decada următoare. Până în 2020, estimez că circa 50 % din toate locurile de muncă vor necesita acest tip de educație și de formare. În consecință, educația și formarea profesională rămân una dintre prioritățile politicii noastre, precum și a politicilor statelor membre.
Totuși, continuarea reformei procesului Bologna este mai importantă ca niciodată. Universitățile europene ar trebui să fie și mai mult în contact cu economia și societatea în general. Universitățile europene vor deveni mai competitive când vor acorda o atenție și mai mare necesităților pieței, ale economiei, și când vor reuși, de asemenea, să găsească surse suplimentare de finanțare. Se știe că în Europa există prea puține surse de finanțare a învățământului superior. Țările europene, statele membre ale Uniunii Europene, nu investesc suficient în studenți, iar aceasta este o problemă destul de mare.
Desigur, ca parte a acestei priorități, Uniunea Europeană a stabilit, de asemenea, alte obiective care trebuie îndeplinite: reducerea ratei abandonului școlar, care, la 16 %, este mult prea mare, astfel încât trebuie să o reducem la 10 %. Avem nevoie, totodată, de o forță de muncă mai educată în această decadă dacă Europa vrea să-și păstreze avantajul competitiv față de alte părți ale lumii.
Deoarece mi-a expirat timpul, voi cere încă două minute mai târziu, după dezbatere, pentru a oferi informații suplimentare.
Mary Honeyball
raportoare. - Dle președinte, sunt într-adevăr foarte încântată că am ocazia să îmi prezint raportul referitor la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană, care este un aspect extrem de important al educației căruia nu i s-a acordat prea multă atenție până acum.
Aș dori să-i mulțumesc cu precădere doamnei comisar Vassiliou și cabinetului acesteia, cu care am lucrat foarte îndeaproape la această chestiune, și, de asemenea, Președinției ungare, care a făcut din învățarea în primii ani de viață una dintre prioritățile sale. Acesta a fost un parteneriat foarte productiv pe toate planurile și ne-a permis să realizăm activitățile care se reflectă în acest raport.
Aș dori, de asemenea, să le mulțumesc tuturor raportorilor alternativi de la celelalte grupuri politice. Am lucrat extrem de bine, după cum a spus dl Zver, la raportul domniei sale, și am adoptat raportul referitor la învățarea în primii ani de viață în comisie în unanimitate, ceea ce dovedește faptul că această inițiativă este sprijinită de întregul spectru politic.
Știm de ce de fapt: unul dintre motivele principale este că primii ani din viață sunt atât de importanți. Intervenția în primii ani de viață poate fi esențială pentru oportunitățile copiilor, atât în anii lor de educație școlară, cât și mai târziu în viață. Cercetările efectuate, dintre care, din păcate, majoritatea nu a fost făcută pe teritoriul UE, arată că, dacă copiii beneficiază de sprijin și de ceea ce le trebuie când sunt mici, acest lucru îi va ajuta mai târziu în viață: aceste măsuri duc la reducerea infracțiunilor, la ameliorarea sănătății și la reducerea șomajului și, prin urmare, avem cu toții de câștigat.
În multe cazuri, copiii înșiși vor avea performanțe mai bune la școală, vor obține note mai bune, vor înregistra niveluri mai mari și mai bune de ocupare a forței de muncă, iar relațiile lor familiale vor fi mai bune - la fel și sănătatea lor. Trebuie, așadar, să facem totul în această privință și toate eforturile sunt benefice.
În cadrul UE, există o varietate de tipuri de facilități pentru primii ani de viață și, în raportul meu, am afirmat că dorim să le respectăm și să le păstrăm. Fiecare stat membru procedează diferit, întrucât primii ani de viață se dezvoltă în cadrul propriilor lor sisteme. Situația este complicată și mai mult de faptul că vârsta la care școlarii încep educația obligatorie variază, de asemenea, de la un stat membru la altul. Prin urmare, nu am căutat o soluție universală, ci am încercat să stabilim valori și principii și orientări astfel încât statele membre să dezvolte un cadru european de obiective comune, valori comune și drepturi comune.
Prin urmare, despre acest lucru este vorba în acest raport: stabilirea cadrului. Pentru a face acest lucru trebuie, desigur, să începem cu copilul. Am susținut o abordare centrată foarte mult pe copil a educației și îngrijirii în primii ani, care se axează pe interesele copilului. Ne-am bazat pe cercetări din întreaga lume, iar raportul meu analizează următoarele chestiuni: implicarea părinților, care este foarte importantă în primii ani de viață ai copiilor, personalul și calitatea serviciilor și calificărilor necesare și integrarea serviciilor aferente primilor ani de viață în celelalte sisteme de educație din statele membre. Prin urmare, am acoperit aceste domenii cheie, pe care ar trebui să ne concentrăm pe viitor.
Calificările personalului sunt extrem de importante și există lipsuri foarte mari în acest domeniu. Se pare că unii cred că oricine poate să aibă grijă de copii cu vârste mici, deși lucrurile nu stau deloc așa. Trebuie să ne gândim serios la calificări, mai exact la calificări care pot fi transferate și recunoscute pe întregul teritoriu al UE. Trebuie, de asemenea, să avem în vedere accesul, astfel încât toți cei care au nevoie de servicii de educație în primii ani de viață să poată beneficia de acestea.
Mi-am terminat cele patru minute și doresc să mai păstrez puțin timp pentru sfârșitul acestei dezbateri; prin urmare, aș dori să închei prin a spune că în această perioadă de austeritate și în aceste vremuri de dificultăți economice, trebuie să ne asigurăm că primii ani de viață continuă să fie pe ordinea de zi și că vom continua să facem ceea ce trebuie făcut în acest domeniu important.
Marietje Schaake
raportoare. - Dle președinte, înainte de a evidenția câteva dintre elementele acestui raport complex referitor la rolul culturii în acțiunile externe ale UE, doresc să le mulțumesc sincer colegilor mei din Comisia pentru cultură și educație pentru colaborarea lor constructivă și pentru faptul că au adoptat în unanimitate activitatea noastră comună în votul comisiei. Desigur, societatea civilă și alte părți interesate au adus, de asemenea, un aport foarte util.
Cultura are o valoare intrinsecă în democrațiile noastre liberale. Îmbogățește viețile oamenilor. UE este binecunoscută pentru diversitatea sa culturală, fiind în același timp o comunitate de valori care se aplică în mod egal fiecărui cetățean. Aceste valori europene, precum respectarea drepturilor omului, a democrației și a libertăților fundamentale, sunt reprezentate și de produsele noastre culturale. Identitatea culturală, valorile și poziția UE pe scena globală se întrepătrund. Interesele europene sunt servite atunci când aspectele culturale sunt concepute în mod strategic prin cooperare și parteneriat, ambele prin programe culturale, și atunci când aspectele culturale fac parte integrantă din politicile economică, externă, de securitate și de dezvoltare. Prin împărtășirea literaturii, a filmului, a muzicii și a patrimoniului, se deschid ușile înțelegerii și se construiesc punți între oameni.
UE are de împărtășit experiențe importante și când vine vorba despre depășirea conflictelor și construirea stabilității prin interese comune și înțelegere reciprocă. În dezvoltarea Serviciului de Acțiune Externă, este important să integrăm și să simplificăm rolul pe care îl are și pe care ar trebui să-l aibă cultura în acțiunile externe ale UE. Aceasta ar trebui să fie un element vital și integrat pe orizontală la nivelul unui spectru larg de politici externe care alcătuiesc politica externă a UE, de la politica privind relațiile comerciale la cea privind extinderea și vecinătatea, de la politica în materie de cooperare pentru dezvoltare la cea privind politica externă și de securitate comună.
Cultura are și o valoare economică. Industriile culturale europene contribuie la formarea spiritului antreprenorial, inovator și întreprinzător, iar peisajul cultural divers al UE face din aceasta cea mai atractivă destinație din lume pentru turiști. Cunoașterea și competențele internaționale sunt esențiale pentru educație și ocuparea forței de muncă, după cum se menționează în strategia UE 2020, însă cultura poate fi considerată, de asemenea, un mijloc care contribuie la stimularea democratizării, a libertății de exprimare, a incluziunii, a dezvoltării, a educației, a reconcilierii și a multor alte aspecte.
Această gamă foarte largă de aspecte ale relațiilor culturale față de țări terțe a dus la o fragmentare a politicilor, care trebuie transformate într-o strategie UE mai coordonată și mai coerentă. Am ales să evidențiem cadrele organizatorice și politice care sunt necesare pentru coordonarea optimă a culturii în acțiunile externe ale UE. Completarea acestui conținut nu ar trebui guvernată și reglementată într-o măsură prea mare în sens descendent.
Cetățenii europeni vor avea cel mai mult de câștigat dacă UE va acționa ca actor global pe scena internațională. În acest sens, se impune o utilizare mai eficientă a fondurilor UE, și trebuie să fim conștienți de poziția competitivă a Europei și de lupta în vederea atragerii de turiști, talente, artiști, întreprinderi și studenți. Trebuie să vorbim într-un singur glas și să fim conștienți de concurența din partea programelor culturale ale Chinei și ale Statelor Unite, pentru a numi doar două. Însă nu este nevoie să reinventăm roata. UE are mai multe bune practici de la statele membre, precum și de la diferite instituții culturale precum Alliance française și British Council.
Un alt aspect care este foarte proeminent în secolul al 21-lea este rolul tot mai mare jucat de noile tehnologii, atât în cultură, cât și în relațiile internaționale. Oamenii depind din ce în ce mai mult de internet pentru a accesa informații și nu se pot exprima liber decât atunci când aceste informații și mijloacele de comunicare aferente nu sunt cenzurate. Dreptul la dezvoltare culturală și alte drepturi fundamentale sunt facilitate din ce în ce mai mult de aceste tehnologii. Accesul la conținut cultural se produce și prin intermediul unor medii noi, iar oportunitățile de conectivitate globală în ceea ce privește bunurile culturale și conținutul europene ar trebui celebrate și facilitate, de exemplu, prin biblioteca digitală europeană sau prin site-uri internet consacrate muzeelor și festivalurilor. Este important ca UE să dezvolte o strategie pentru libertatea accesului la internet. Voi reveni la unele dintre recomandările concrete ale acestui raport în ultima parte a intervenției mele.
Doris Pack
Dle președinte, dnă comisar, stimați colegi, pornind de la afirmațiile dnei Schalke, aș dori să încep cu câteva cuvinte despre raportul important întocmit de aceasta. Dimensiunea culturală a politicii externe a UE nu poate fi supraestimată. Așadar, avem nevoie - după cum a afirmat deja domnia sa - de o strategie europeană coerentă în domeniul culturii în cadrul politicii externe a UE.
Diplomația culturală are un rol important de jucat atunci când vine vorba despre construirea unor relații reușite cu țări terțe și, în numeroase țări, există o rețea de institute naționale pentru cultură, EUNIC, pe care o putem folosi. Exisă foarte multe persoane care s-au conectat la rețea și sunt pregătite să ne ajute.
Am acum plăcerea de a trece la al doilea subiect de astăzi, care a fost abordat, de asemenea, deja de dl Zver, respectiv subiectul "Tineretului în mișcare”, care este, desigur, o inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020. Această inițiativă emblematică este menită să încurajeze actorii din domeniul educației și formării să acorde mai multă atenție acestor domenii politice. Avem nevoie de oameni mai bine calificați. Avem nevoie de oameni care au văzut Europa datorită oportunităților îmbunătățite în ceea ce privește mobilitatea. Trebuie să eliberăm potențialul tinerilor noștri cu ajutorul programelor noastre de succes. Toate aceste aspecte au un rol major de jucat în competitivitatea unei societăți bazate pe cunoaștere.
Când vine vorba despre învățarea pe tot parcursul vieții, programele noastre existente Comenius, Erasmus, Leonardo și Grundtvig au oferit multor oameni oportunități minunate de a descoperi Europa în diversitatea sa, de a acumula experiență și de a-și îmbunătăți competențele lingvistice. Mai mult, în acest context, semnificația programului "Tineretul în mișcare” și a Serviciului european de voluntariat nu ar trebui subestimată.
Dezbaterea de astăzi trebuie, de asemenea, să transmită un semnal Comisiei cu privire la faptul că trebuie să continuăm aceste programe care au fost primite bine în general și, de asemenea, oportunitățile cu privire la următoarea generație de programe de educație și pentru tineret și că acestea trebuie să fie finanțate corespunzător, în conformitate cu semnificația lor. Fiecare euro pe care-l cheltuim în acest domeniu răsplătește întreaga societate nu cu mulți ani mai târziu.
Voi discuta acum despre un alt subiect, și anume Sarajevo. Sarajevo ocupă un loc aparte în istoria și cultura europene. Declarând acest oraș Capitală europeană a culturii în 2014, am putea trimite un semnal important în ceea ce privește caracterul multietnic al orașului și al statului Bosnia și Herțegovina, fapt care ar da totodată clasei politice din această țară un motiv să-și revizuiască ideile. În plus, acesta este un oraș care demonstrează foarte clar cât de mult a greșit Europa și cât de important este să acționăm împreună. Un astfel de pas ar avea un simbolism considerabil, întrucât Sarajevo a fost scena asasinatului care a dus la izbucnirea Primului Război Mondial în 1914. Acesta este motivul pentru alegerea anului 2014 - o sută de ani de la acest eveniment istoric.
În timpul războiului bosniac, între 1992 și 1996, Sarajevo a fost capitala supusă celui mai lung asediu din istoria războaielor moderne. Permiteți-mi să vă reamintesc o zi în Sarajevo, 28 mai 1992. Violoncelistul Vedran Smajovic, îmbrăcat în negru, interpreta opera Adagio a lui Tomaso Albinoni. Scena sa era situată pe ruinele bibliotecii naționale devastate din Sarajevo; publicul său era alcătuit dintr-un grup mic de oameni care rămăseseră, în ciuda asediului asupra orașului, și care ascultau muzica sa. Timp de 22 de zile, a interpretat în diverse locuri, printre ruinele din Sarajevo. A fost un recviem pentru oamenii care au fost uciși în acele zile întunecate. Am fost impresionată și am fost cuprinsă de admirație față de comportamentul curajos și înduioșător al violoncelistului și al publicului său. Ceea ce au exprimat aceste persoane prin comportamentul lor în fața ororii și a pierderii m-a făcut să rămân legată pentru totdeauna de orașul Sarajevo.
Viața culturală a orașului nu a încetat niciodată. Festivalul de iarnă a avut loc chiar și în cele mai adverse condiții. Persoane aparținând tuturor naționalităților vin aici în fiecare an. În fiecare an au loc un festival de iarnă, un festival al copiilor și un festival al filmului. Din Coreea până în Australia, din Bulgaria până în Suedia, producătorii de film se îndreaptă spre Sarajevo; se fac coproducții. Orașul a păstrat un caracter intercultural, spre care tinde - chiar dacă circumstanțele politice se înăspresc tot mai mult, transformându-se în tranșee etnice. Acest motiv, de unul singur, este suficient pentru ca orașul să-și demonstreze potențialul intercultural uriaș.
Sarajevo dorește să candideze la acest titlu, printr-o derogare, și a făcut deja pregătiri majore. Știm cu toții bine faptul că, dacă vom adopta propunerea noastră astăzi, vom cere o derogare de la decizia Parlamentului European și a Consiliului. Totuși, dacă acest Parlament și-ar propune să-și demonstreze sprijinul pentru candidatura orașului Sarajevo astăzi, mi-aș pune încrederea în înțelepciunea și în vederile largi ale Consiliului, întrucât argumentele noastre sunt de fapt irefutabile. Bosnia și Herțegovina și orașul Sarajevo au nevoie, mai ales în acest moment, de un semn care să arate că situația se poate schimba și că Europa le susține, de asemenea, eforturile.
(Aplauze)
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, dezbaterea din dimineața aceasta nu se referă doar la un model economic sau la un sistem juridic. Se referă la cultură și civilizație.
Ce loc dorește Europa să consacre culturii? Ce influență ne dorim pentru operele noastre și pentru creația noastră? Revoluția digitală, împreună cu globalizarea și cu comerțul în creștere, ne obligă să ne regândim modelul cultural și economic. Cu internetul și mediile digitale, în ce direcție dorim să se îndrepte Europa? Politica este arta anticipării, a pregătirii a ceea ce ne-ar plăcea pentru a nu fi nevoiți să suportăm ceea ce nu ne place.
Producătorul american James Cameron a cheltuit pentru producția filmului său "Avatar” echivalentul programului cultural al Uniunii Europene pentru perioada 2007-2013. Vom fi consumatorii unor produse culturale care nu ne mai aparțin, vom deveni dependenți de oligopoluri multinaționale precum Google, iTunes, Amazon sau Hollywood, fără a fi în stare să ne apărăm bogățiile?
În această dimineață, ne gândim la provocările cu care se confruntă cultura în lumea globalizată a secolului al 21-lea. Anul trecut, prin publicarea cărții sale verzi, Comisia Europeană a evaluat în sfârșit potențialul industriilor noastre creative și culturale. Uniunea Europeană are un patrimoniu cultural și bogății culturale, precum și o industrie a filmului extrem de dinamică și de plină de viață. Programul MEDIA sărbătorește 20 de ani la festivalul de la Cannes de anul acesta și susține 20 dintre filmele concurente, precum și festivaluri, spectacole și expoziții mari, care se desfășoară pe parcursul anului și pe întregul teritoriu al Europei.
În plus, în ciuda recesiunii, sectorul industriilor creative și culturale a înregistrat progrese mari în ultima decadă. Cifrele vorbesc de la sine. În 2003, acest sector a generat o cifră de afaceri de 654 de miliarde de euro. A contribuit cu 2,6 % la PIB-ul comunitar și a reprezentat 3,1 % din toate locurile de muncă din cadrul Uniunii Europene, respectiv 5,8 milioane de persoane. În 2008, avea deja o cifră de afaceri de 860 de miliarde de euro, era răspunzător pentru crearea a 14 milioane de locuri de muncă și aducea o contribuție de 7 % la PIB. Mai mult decât industria autovehiculelor și industria agroalimentară la un loc.
Natura duală a acestor industrii, care sunt, totodată, economice și culturale, le transformă în pârghii importante pentru creșterea durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii pentru Europa - pe scurt, obiectivele Strategiei Europa 2020. Pe lângă faptul că sunt bunuri economice, ele susțin și îmbunătățesc diversitatea culturală și contribuie la coeziunea socială, la caracterul atrăgător al regiunilor și la influența Uniunii Europene în lume. A venit vremea să dăm, la nivelul comunității, un avânt real care le-ar debloca potențialul și le-ar stimula dezvoltarea.
Astfel, am dorit să explorez multe linii de acțiune pentru a sprijini creșterea acestor industrii. Aceste măsuri au mai multe implicații. În primul rând, punerea educației și a formării în centrul strategiei noastre. Pe de o parte, Europa trebuie să încurajeze talentele creatoare de la o vârstă foarte fragedă, să sporească sensibilitatea tinerilor la cultură și să dezvolte parteneriate între universități și companii. Pe de alte parte, ar trebui să permită formarea celor din sectorul cultural în ceea ce privește noile tehnologii, formele antreprenoriale, și ar trebui să stimuleze schimbul de bune practici și transmiterea know-how-ului. În al doilea rând, se impune adaptarea dreptului de autor la epoca digitală. Procedura actuală pentru dobândirea drepturilor de autor este, de fapt, prea fragmentată, prea complicată.
A treia componentă esențială a strategiei noastre ar trebui să fie protejarea creativității. Proprietatea intelectuală este un activ prețios. Creativitatea subminată este creativitate condamnată să dispară. Mobilitatea creatorilor trebuie încurajată. Uniunea Europeană trebuie să lucreze pentru a introduce un statut european, astfel încât aceștia să se poată bucura de condiții corecte de lucru și de protecție socială. Trebuie să faciliteze achiziția, distribuția și circulația lucrărilor, ajustarea impozitării, de exemplu, cu un TVA redus pentru bunurile culturale, și, în cele din urmă, să contribuie financiar. Investitorii privați sunt mult prea adesea ezitanți când vine vorba despre finanțarea IMM-urilor. Oportunitățile oferite de fondurile publice, cu precădere de fondurile structurale, nu sunt exploatate în întregime. Creativitatea și cultura trebuie considerate aspecte esențiale ale politicii noastre și, în această privință, Europa are datoria de a le promova.
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Dle președinte, înțelegeți, desigur, că îmi va lua puțin mai mult de cinci minute să răspund celor cinci rapoarte.
Aș dori să-i mulțumesc dlui Zver pentru raportul său referitor la "Tineretul în mișcare”. Apreciem sincer eforturile sale, precum și pe cele ale coraportorilor săi, în tratarea acestui subiect foarte important. După cum reiese clar din raport, obiectivul cheie al "Tineretului în mișcare” este de a ajuta tinerii din Europa să dobândească competențele și experiența de care au nevoie pentru a reuși în economia de astăzi, bazată pe cunoaștere și tot mai globalizată.
Obiectivul nostru este de a crea un mediu în care fiecare tânăr să poată să-și realizeze potențialul. Din acest motiv Comisia a inițiat acțiuni pentru a susține statele membre să îmbunătățească calitatea și relevanța educației și a formării pentru copii, de la o vârstă mică până la învățământul superior. Din acest motiv am stabilit măsuri pentru a consolida în continuare oportunitățile de mobilitate aflate la dispoziția tinerilor și din acest motiv colegul meu comisar, László Andor, și cu mine am pus un accent atât de mare pe îmbunătățirea condițiilor pentru tinerii care circulă pe piața forței de muncă.
În acest scop, după cum reiese clar din raportul dlui Zver, se impun investiții susținute în educație și în formare la toate nivelurile și, desigur, Europa trebuie să-și joace rolul. Din acest motiv susțin atât de ferm creșterea resurselor pentru noua generație de programe de educație, de formare și pentru tineret pentru perioada post 2013.
Doresc să profit de această ocazie pentru a răspunde direct la două puncte din raport. În primul rând, doresc să vă asigur că vom merge mai departe cu abordarea referitoare la transparența sistemelor de învățământ superior. După cum susține raportul, obiectivul nostru final este de a îmbunătăți informațiile aflate la dispoziția studenților potențiali și a altora referitoare la diverse aspecte ale activităților și performanței instituțiilor. Dorim să dezvoltăm un instrument care să depășească neajunsurile clasamentelor universitare existente prin includerea unei game mai largi de factori. Nu avem intenția de a publica liste care compară universitățile.
În al doilea rând, în lumina solicitării din raport de a lua măsuri pentru a elimina obstacolele care stau în calea mobilității, aș sublinia faptul că Consiliul urmează să adopte zilele următoare o recomandare menită să încurajeze statele membre să facă tocmai acest lucru. Acesta va fi un pas înainte în ambiția noastră de a extinde oportunitățile în materie de mobilitate.
În concluzie, în ceea ce privește "Tineretul în mișcare”, aș dori să mulțumesc din nou raportorului și stimabililor deputați pentru sprijinul lor.
Cât despre învățarea în primii ani de viață, aș dori să-i mulțumesc dnei Honeyball pentru raportul său și pentru abordarea constructivă pe care a adoptat-o cu privire la învățarea și îngrijirea în primii ani de viață. Educația și îngrijirea copiilor de vârstă mică, care sunt accesibile la nivel larg, incluzive și de calitate ridicată, contribuie în primul rând la reconcilierea vieții familiale cu cea profesională. În al doilea rând, acestea reprezintă baza învățării pe tot parcursul vieții, a integrării sociale, a dezvoltării personale și a capacității de inserție profesională mai târziu în viață. Investițiile timpurii sunt mult mai eficiente decât intervențiile târzii.
Prin urmare, Comisia apreciază foarte mult abordarea Parlamentului, care se concentrează pe beneficiul pe termen lung al investiției în învățarea în primii ani de viață. Comisia împărtășește opinia exprimată de Parlament potrivit căreia este nevoie de o abordare care să se axeze mai mult pe copil. În afară de numărul de locuri disponibile, trebuie să abordăm și chestiunea calității la nivel european și național. Mă gândesc, de exemplu, la alegerea personalului și la calitatea acestuia, la integrarea îngrijirii și a educației și la implicarea activă a părinților, care sunt primii educatori ai părinților lor. Comisia salută solicitarea de a se efectua mai multe cercetări europene în acest domeniu și de a se utiliza mai bine instrumentele financiare existente, precum fondurile structurale și programele de învățare pe tot parcursul vieții. Salutăm, de asemenea, accentul pronunțat pe necesitatea de a identifica și de a schimba bune practici la nivel european.
În ceea ce privește raportul Schaake referitor la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE, o felicit pe doamna Schaake pentru acest document excelent din proprie inițiativă. Acesta evidențiază pe bună dreptate rolul culturii ca punte între popoare, precum și ca element fundamental pentru promovarea valorilor noastre în lume. În același timp, solicită o abordare mai strategică a cooperării culturale dintre UE și țările terțe. Raportul face, de asemenea, propuneri interesante referitoare la modul în care Serviciul European de Acțiune Externă și-ar putea asuma provocarea de a dezvolta o diplomație culturală cu adevărat europeană.
În această privință, dnă Schaake, aș menționa două puncte concrete din raportul dvs. În primul rând, permiteți-mi să evidențiez recomandarea dvs. referitoare la o strategie coerentă și cuprinzătoare pentru diplomația culturală la nivelul instituțiilor UE. În al doilea rând, permiteți-mi să mă refer la ideea de a conferi Serviciului European de Acțiune Externă o dimensiune diplomatică culturală reală. Unul dintre aspectele acestui efort ar fi stabilirea unor atașați culturali în marile capitale din lume. Crearea unor astfel de posturi ar permite sporirea coordonării atât dintre atașații culturali actuali ai ambasadelor statelor membre, cât și dintre acele institute naționale culturale cu o prezență locală, cu precădere prin intermediul rețelei Institutelor naționale pentru cultură din Uniunea Europeană (EUNIC). Recent, am avut plăcerea de a întâlni EUNIC atât în China, cât și în Brazilia, și am auzit de la acestea cât de mult au nevoie de cooperare și de coordonare pentru a ne promova cultura în țările în care activează.
În ceea ce privește partenerii noștri strategici emergenți din întreaga lume, am văzut recent felul în care cultura poate deveni o parte integrantă a relațiilor noastre externe. Sunt mai devotată ca oricând ducerii mai departe a acestei dimensiuni foarte importante a agendei noastre europene pentru cultură.
Voi discuta acum despre raportul Sanchez-Schmid referitor la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative. Doresc să mulțumesc Parlamentului și, cu precădere, dnei Sanchez-Schmid, pentru acest raport foarte bun. Sunt încântată să văd că există o convergență puternică de opinii între raportul dvs. și analiza noastră. Sunt de acord cu faptul că industriile culturale și creative sunt un motor puternic nu numai pentru locuri de muncă, creștere și câștiguri din export, ci și pentru incluziunea socială și diversitatea culturală și lingvistică, precum și pentru dialogul intercultural în cadrul Uniunii Europene și dincolo de frontierele acesteia. După cum ați afirmat în raport, aceste industrii trebuie să aducă o contribuție esențială la Strategia Europa 2020 și trebuie să li se acorde un rol mai proeminent în UE în anii care vor urma.
Împărtășim, de asemenea, opinia potrivit căreia potențialul acestora nu este dezvoltat la maxim. Dacă dorim ca aceste industrii să se dezvolte la potențialul lor maxim, trebuie să înregistrăm progrese pe mai multe planuri: adaptarea competențelor și construirea de capacități, acces la finanțare, îmbunătățirea mediului afacerilor, sprijinirea circulației transfrontaliere și a noilor modele de distribuție, creșterea la maxim a potențialului de dezvoltare regională și locală a acestor industrii, promovarea efectelor lor de contagiune în materie de inovare și promovarea unei Europe creative pe scena internațională. Această concluzie reiese și din consultarea lansată de cartea noastră verde, care a stârnit reacții din partea a 350 de autorități publice, a publicului general, a unor organisme ale societății civile și a unor companii care își desfășoară activitatea în domeniul culturii pe întregul teritoriu al Europei.
Sunt încântată să vad că cartea noastră verde a provocat, în Europa și în cadrul instituțiilor europene, o dezbatere foarte intensă referitoare la mediul adecvat care ar trebui instituit pentru a răspunde nevoilor specifice ale creării de forme antreprenoriale cu scopul de a profita de oportunitățile noi oferite de globalizare, digitizare și diversitatea culturală. Sunt ferm convinsă că eforturile noastre comune vor contribui la crearea unui mediu mai bun, în care aceste industrii esențiale vor putea juca un rol important în discuțiile referitoare la mecanismele de finanțare UE dincolo de 2013 și punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020.
În cele din urmă, sunt încântată să văd entuziasmul Parlamentului - și, în special, pe cel al prietenei mele dragi, Doris Pack - față de Capitalele europene ale culturii și interesul orașului Sarajevo de a deține acest titlu. Comisia împărtășește, desigur, opinia dvs. referitoare la importanța istorică și culturală a orașului Sarajevo. Orașul simbolizează unele dintre cele mai negre episoade din istoria europeană recentă, însă poartă și speranța noastră într-un viitor mai bun. Chiar dacă s-a confruntat cu conflicte repetate, Sarajevo și-a păstrat spiritul multicultural.
Permiteți-mi să spun câteva cuvinte despre normele care reglementează Capitalele europene ale culturii. În 2006, Parlamentul și Consiliul au adoptat decizia pe care se bazează inițiativa. Acest text juridic stabilește toate normele referitoare la selecția orașelor, și știți mai bine decât mine că o decizie de acest tip nu poate fi modificată decât printr-o inițiativă nouă, urmând procedura legislativă ordinară. Decizia stipulează că inițiativa este deschisă exclusiv celor 27 de state membre ale Uniunii Europene. Parte integrantă a acestei decizii, o listă cronologică indică, pentru fiecare an până în 2019, cele două state membre care au dreptul să dețină acest titlu. Au fost deja alese două orașe pentru 2014, iar Consiliul urmează să confirme cele două orașe pentru 2015.
Decizia stabilește procedura pentru acordarea titlului de Capitală europeană a culturii, iar normele nu lasă Consiliului spațiu de manevră astfel încât acesta să numească un oraș în afara acestor proceduri. Comisia este responsabilă în întregime și exclusiv pentru punerea în aplicare a deciziilor adoptate de Parlament și de Consiliu. O derogare de la decizia referitoare la Capitalele europene ale culturii în legătură cu o chestiune atât de fundamentală precum zona geografică acoperită ar încălca pur și simplu normele pe care ni s-a cerut să le respectăm.
Cred că ar fi foarte dificil să justificăm o excepție atât de curând după ce am convenit cu toții asupra normelor inițiativei. Parlamentul și Consiliul au adoptat deciziile actuale cu mai puțin de cinci ani în urmă. Cu siguranță, acela ar fi fost momentul propice susținerii participării statelor care nu sunt membre ale UE sau introducerii de dispoziții pentru cazuri excepționale. Totuși, la acel moment, s-a hotărât că participarea statelor care nu sunt membre ale UE nu va continua după 2010.
Îngrijindu-se de viitorul Capitalelor europene ale culturii, Comisia lucrează în prezent la reînnoirea inițiativei dincolo de 2019. Am lansat o consultare publică și facem o evaluare a schemei actuale. Apoi vom pregăti o propunere pe care sperăm să o adoptăm la începutul anului 2012. Ca parte a activităților noastre de pregătire, Comisia analizează ideea ca țările candidate să se alăture inițiativei după 2019. Țin să vă informez, de asemenea, cu privire la faptul că mai multe orașe din țări terțe și-au manifestat deja interesul.
Permiteți-mi să închei subliniind încă o dată cât de mult apreciez locul orașului Sarajevo în istoria europeană și semnificația sa culturală. Deși titlul de capitală a acțiunii culturale nu este disponibil, UE poate să ofere alte tipuri de asistență orașului Sarajevo în 2014 și după acest an, prin intermediul programului nostru cultural.
William  Dartmouth
raportor pentru avizul Comisiei pentru comerț internațional. - Dle președinte, am renunțat la textul pregătit, întrucât trebuie să spun ceva despre propunerea de a avea atașați culturali ai UE. Nu am putut da crezare auzului: trebuie să spun că această propunere din partea Comisiei este una dintre cele mai bizare și ridicole făcute vreodată de un organ care este lăudat pentru propunerile sale bizare și ridicole.
Atașații culturali ai UE vor însemna pur și simplu mai multe așa-zise locuri de muncă remunerate foarte bine pentru funcționari civili ai UE, plătiți de țările contribuabile. Trebuie să spun, de asemenea, că Comisia dă dovadă de o lipsă mare de sensibilitate făcând această propunere ridicolă și costisitoare referitoare la atașați culturali inutili într-o perioadă de dificultate economică universală. Poate că veți uita măcar o dată de salariile dvs. poleite cu aur și de pensiile dvs. poleite cu aur și vă veți gândi la costul real al acestor inițiative.-
Jutta Steinruck
Dle președinte, să revenim la subiect. În calitate de raportoare pentru avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, aș dori să le mulțumesc tuturor celor care au lucrat la acest raport. În comisie, toate grupurile au urmărit obiectivul unanim de a facilita accesul tuturor tinerilor din Europa la educație și la formare și de a sprijini îmbrățișarea unei cariere de către aceștia, căci niciun tânăr nu ar trebui lăsat să eșueze.
Avizul pregătit de mine nu s-a bazat pe raportul Comisiei, întrucât am considerat că este prea abstract. Pentru mine, era important ca în raport să fie menționate și sarcini foarte concrete. În unele cazuri, nu am putut să susțin pozițiile adoptate în raport.
În opinia Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, un aspect important este tranziția de la școală la carieră. Este o interfață de bază. Această tranziție trebuie să se producă fără a pierde timp. Am considerat, de asemenea, că este important ca îmbrățișarea unei cariere de către tineri să nu fie asociată cu dumping-ul social și să nu se producă în condiții de dumping. Am considerat că rolul stagiilor este important. Acestea sunt importante și sunt necesare, însă abuzurile trebuie evitate și interzise. Am dori o inițiativă pentru un cadru al calificărilor european care să prevadă cerințe minime pentru stagii.
Voi încheia cu o solicitare adresată Parlamentului și Comisiei de a garanta faptul că programul "Tineretul în acțiune” nu va fi afectat de reduceri financiare sau chiar eliminat în favoarea programului "Tineretul în mișcare”. Activitatea asociațiilor de tineret este importantă pentru implicarea socială și ajută tinerii să progreseze, atât în materie de fond, cât și pe plan personal. Acesta este un avantaj major și pentru viața profesională ulterioară.
Karima Delli
Dle președinte, voi vorbi mai întâi despre industriile culturale și creative. În calitate de raportoare a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, doresc să evidențiez rolul important pe care îl joacă cultura și creativitatea în economia europeană și în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, pentru o societate bazată pe cunoaștere și inovare, precum și potențialul de creare de locuri de muncă pe care îl reprezintă.
Acest raport acordă o atenție deosebită condițiilor de lucru din sector, în special veniturilor neregulate și precarității relațiilor de lucru, care cer o dezbatere aprofundată pentru a lua în considerare aspecte concrete, de exemplu, prin combaterea discriminării în ceea ce privește remunerația, și pentru a îmbunătăți compatibilitatea dintre locul de muncă deținut și nivelul de calificare.
Vrem să facilităm accesul tinerilor și al categoriilor cele mai vulnerabile la cultură și la conținutul creativ și vrem să încurajăm mobilitatea și să promovăm diversitatea culturală, precum și utilizarea și răspândirea programelor informatice gratuite și a standardelor deschise.
În cele din urmă, dorim să subliniem rolul formării pe tot parcursul vieții în acest sector, în care se înregistrează schimbări rapide. Voi aborda acum schema "Tineretul în mișcare”. Situația tinerilor europeni este dificilă: indiferent că este vorba despre acces la locuri de muncă, la educație, la o locuință, la servicii sociale, aceștia sunt supuși unui veritabil test social. Trebuie să le redăm încrederea în viitor prin răspunsuri adaptate și ambițioase.
Mă bucur că acest text nu analizează incluziunea tinerilor doar din prisma ocupării forței de muncă, ci și din cea a educației și a formării. În acest sens, țin să subliniez, și susțin, solicitarea adresată Comisiei Europene referitoare la o carte verde privind participarea tinerilor.
Raportul nostru subliniază, de asemenea, ideea de mobilitate, care trebuie să fie accesibilă tuturor, iar acest lucru mă bucură. Astăzi, mobilitatea vizează în principal studenții, însă ea ar trebui încurajată pentru toată lumea, tineri lucrători și tineri care urmează cursuri de formare profesională. Ar fi regretabil să împărțim tinerii europeni într-o elită educată, poliglotă și încrezătoare în viitor, și o categorie de tineri lăsați în urmă sub pretextul că nu au o diplomă de master sau că nu exercită decât munci manuale.
Sunt încântată mai ales de faptul că acest text solicită eliminarea discriminărilor asociate vârstei în ceea ce privește accesul la regimul de protecție socială. Cer acest lucru aici și, desigur, cred că schema de venit minim este un element cheie pentru garantarea autonomiei tinerilor.
Raportul nostru insistă asupra dorinței principale a tinerilor de a fi autonomi, de a avea acces la îngrijire medicală, în special, și de a beneficia de o locuință decentă la un preț rezonabil. Știm cu toții că, pentru un tânăr care este obligat să lucreze pe durata studiilor, aceasta înseamnă eșec școlar.
În cele din urmă, mă bucur că acest Parlament recunoaște faptul că stagiile nu ar mai trebui să fie locuri deghizate de muncă, de slujbe cu normă întreagă. Stagiile ar trebui să asigure o remunerație suficientă și protecție socială.
(Aplauze)
Ivo Belet
Dle președinte, dnă comisar, stimați colegi, cred că suntem cu toții conștienți de faptul că timpurile sunt foarte agitate în Europa, atât pe plan economic, cât și pe plan politic. Solidaritatea noastră este amenințată, în timp ce mișcările naționaliste și populare câștigă popularitate, după cum a demonstrat unul dintre colegii noștri britanici în urmă cu o clipă, un membru al nobilimii, se pare.
Stimați colegi, tendința actuală reprezintă o amenințare la adresa viitorului UE și a prosperității și bunăstării europenilor. Am fost aleși pentru a veni cu o soluție la această situație. Dnă comisar, acolo unde este cazul, această soluție trebuie și poate să vină și din sectorul cultural. Trebuie, desigur, să investim mult mai mult în crearea unui spațiu public european comun. Educația, după cum s-a subliniat deja în această dezbatere, ar putea aduce o contribuție foarte importantă, dacă nu esențială, în acest scop. Credem ferm că putem utiliza mult mai bine cooperarea dintre antreprenorii din sectorul cultural, pe de o parte, și mediul academic, învățământul universitar - universitățile și colegiile de învățământ superior - și învățământul secundar, pe de altă parte, și că acestea oferă mult mai multe oportunități decât cele pe care le folosim în prezent.
Dnă comisar, tocmai ați afirmat și dvs. acest lucru: acesta este un sector cu un potențial major pentru economia noastră și pentru ocuparea forței de muncă, motiv pentru care trebuie să luăm măsuri specifice, stimulante, cum ar fi reducerea impozitului pentru proiectele online, întrucât sistemul actual, și mai ales TVA-ul, este în dezacord cu vremurile și este complet nedrept. În plus, antreprenorii, managerii întreprinderilor mici și mijlocii din sectorul creativ au nevoie de acces mai bun la oportunități de finanțare, întrucât în prezent avem prea puțin know-how și prea puțin acces la finanțare de la bănci.
Acest raport prezintă propuneri foarte specifice în acest sens și, dnă comisar, ne bazăm atât pe Comisie, cât și pe autoritățile naționale și regionale competente să-și asume această provocare și să înceapă să pună în aplicare această propunere.
Oldřich Vlasák
Dle președinte, poziția industriei culturale și creative face parte din strategia europeană pentru inovare și din strategia UE 2020, și este strâns legată de măsurile care vizează utilizarea mai eficientă a monumentelor, muzeelor și a galeriilor, sau a unităților urbane și rurale în turism și în activități aferente. Digitizarea conținutului istoric și cultural reprezintă oportunitatea principală în această privință. Digitizarea ar trebui să sporească accesul publicului general la materiale care sunt esențiale pentru studiu, cunoaștere și educație, dar și pentru consolidarea identității culturale.
Investițiile în aceste domenii aduc profituri aproape garantate, atât în domeniul turismului, care este, desigur, o componentă semnificativă a multor economii regionale, cât și în politica externă. Dezvoltarea sensibilizării publicului cu privire la tradițiile culturale profunde ale țărilor europene, însoțită de promovarea satelor, a orașelor, a regiunilor individuale, a statelor membre și a UE însăși într-un context global dă roade.
Așadar, în noua perioadă de programare de după 2013 ar trebui să continuăm să finanțăm proiecte culturale din fonduri structurale europene, să consolidăm programul de înfrățire pentru cooperare între autoritățile locale și să păstrăm independența programului comunitar pentru proiectele din acest domeniu sub titlul de "Cultură”.
Cecilia Wikström
Dle președinte, aș dori să mulțumesc raportoarei, dna Sanchez-Schmid, pentru lucrul excelent la acest raport. Sunt foarte încântată și foarte mândră de faptul că Comisia pentru afaceri juridice a prezentat avizul nostru, cu care a fost total de acord, și sunt mulțumită de faptul că majoritatea opiniilor noastre sunt incluse în raportul dvs. Așteptăm cu interes să avem parte de o susținere vastă în acest Parlament.
Ne aflăm într-un punct în timp când tehnologia digitală și internetul creează oportunități uriașe și provocări enorme deopotrivă pentru sectoarele cultural și creativ ale Europei. Nu trebuie să renunțăm la temeiul pentru apărarea proprietății intelectuale și, în același timp, trebuie să luăm măsurile necesare pentru a putea să eliberăm potențialul și creativitatea în tehnologia modernă. Artiștii Europei, inovatorii tehnici și, mai presus de toate, cetățenii Europei merită o piață internă care funcționează bine, în care conținutul creativ poate să circule liber și cu generozitate peste granițele noastre și în care artiștii să fie siguri că vor fi remunerați pentru activitatea lor.
Aș dori, de asemenea, să mulțumesc raportorilor pentru includerea propunerii înaintate de Comisia pentru afaceri juridice de a oferi acces sporit la cărți nevăzătorilor sau persoanelor cu deficiențe de vedere. Sper că aceasta va putea ajuta acești oameni într-o măsură și mai mare să se bucure de plăcerea și tăria conferite de literatură. Toată lumea trebuie să poată să se bucure de libertatea de exprimare. Vă mulțumesc.
Președinte
Ajungem astfel la sfârșitul rundei de vorbitori în numele comisiilor implicate și nu pot să rezist tentației de a evidenția un lucru.
Consider că în discursuri precum acestea, ținute în numele comisiilor individuale, vorbitorul trebuie să facă un efort să reprezinte comisia în numele căreia ia cuvântul.
În cadrul acestei dezbateri au existat discursuri care ar fi fost perfect legitime dacă ar fi reflectat opinii individuale, însă care sunt complet inadecvate atunci când sunt ținute în numele unei comisii care, sunt destul de convins, nu s-a simțit reprezentată de cuvintele pe care le-am auzit.
Cred că această chestiune ar trebui luată în considerare cel puțin de Biroul Parlamentului, întrucât nu putem permite ca unele dintre lucrurile pe care le-am auzit în această sală astăzi să fie spuse în numele comisiilor care reprezintă atât de mulți membri ai Parlamentului.
(Aplauze)
Marco Scurria
Dle președinte, dnă comisar, stimați colegi, aș dori mai întâi să mulțumesc, în numele Grupului Partidului Popular European (Creștin-Democrat), tuturor raportorilor care au prezentat rapoarte dimineața aceasta, întrucât consider că aceste rapoarte ne permit să punem bazele Europei viitorului. Dimineața aceasta lucrăm cu privire la generațiile viitoare, de la copiii până la tinerii noștri, pe care trebuie să îi îndrumăm spre lumea muncii prin intermediul importantei inițiative emblematice denumite "Tineretul în mișcare”. Dimineața aceasta, discutăm despre extinderea Uniunii spre Balcani prin cultură, precum și despre dezvoltarea industriilor culturale și creative.
Într-o perioadă de criză economică majoră, este important să subliniem faptul că singurul sector care nu înregistrează pierderi - în realitate, cifra sa de afaceri este în creștere de fapt - este sectorul cultural. Am dori ca cultura să joace un rol în acțiunile externe ale Uniunii Europene, și nu numai, dle Dartmouth și dle Kuhn, prin funcționari plătiți bine, însă și prin construirea unui proces mai bun pentru pace, stabilitate și înțelegere între culturi diferite.
Astăzi totuși, trebuie să încercăm, de asemenea, să consolidăm programele noastre consacrate culturii, educației și tineretului. Pentru milioane de europeni, programe precum Erasmus, Învățarea pe tot parcursul vieții, Comenius, Leonardo, Tineretul în acțiune, și multe altele pe lângă acestea nu sunt doar etichete, ci un simbol al existenței Uniunii Europene. Pentru multe persoane, acestea marchează începutul spiritului european, prima dată când au intrat în contact cu colegi și oameni de vârsta lor, care contribuie cu adevărat la consolidarea Uniunii, și nu numai, având în vedere responsabilitățile noi în materie de sport pe care Uniunea și le-a asumat în urma Tratatului de la Lisabona. Trebuie să investim în toate aceste programe însă, mai presus de toate, trebuie să credem în ele. Nimeni nu contestă importanța cotelor pentru lapte, a investițiilor în industrie sau a protejării mediului; însă cultura este cea care ne va permite să construim Europa, și va trebui să facem acest lucru nu prin cuvinte, ci prin programe și acțiuni pe care suntem capabili și disponibili să le punem în practică.
Dnă Vassiliou, coardele atinse ale acelei viori din Sarajevo, cea despre care ne-a povestit dna Pack, își găsesc ecou mai mult în Europa noastră decât într-o multitudine de regulamente. Iată cum vom construi Europa, și uneori s-ar putea chiar să fie necesar să ignorăm puțin aceste regulamente.
Katarína Neveďalová
Dle președinte, sunt încântată de faptul că Parlamentul European a consacrat în sfârșit o dimineață întreagă din ședința sa plenară culturii și educației. Educația este una dintre chestiunile cheie într-o perioadă de criză și nu trebuie să uităm că tinerii educați reprezintă viitorul nostru.
Salut inițiativa Comisiei, "Tineretul în mișcare”, și faptul că nu a uitat de tineri. Investițiile în educație sunt soluția la problemele perene ale UE, chiar și într-o perioadă în care trebuie să strângem cureaua. Aș dori să-l felicit pe raportorul Parlamentului European pentru "Tineretul în mișcare”, dl Zver. Cred că raportul său este extrem de bun, mai ales deoarece reprezintă munca unei întregi comisii cu obiectivul comun de a veni în ajutorul tinerilor.
Mobilitatea tinerilor în UE, și cu precădere facilitarea acestei mobilități, este importantă pentru activitățile care țin de identitatea europeană și de cetățenia europeană. Totuși, după cum știți cu toții, am criticat aspru inițiativa inițială a Comisiei și, prin urmare, aș dori să subliniez mai multe puncte pe care am reușit să le includem în acest raport.
Este cu siguranță important pentru noi să nu încetăm să investim în programele de mobilitate și pentru tineret, precum programele actuale, Erasmus și Leonardo, și în activitățile "Tineretul în acțiune”. Aceasta este cu siguranță una dintre modalitățile prin care putem să îndeplinim obiectivele pe care le-am stabilit în strategia noastră Europa 2020.
Consider, de asemenea, că este foarte important să sprijinim învățarea și activitățile pe tot parcursul vieții, care nu sunt doar pentru tineri. Aș dori în mod categoric să pun accentul pe egalitatea de șanse pentru toată lumea, atât în materie de egalitate de gen, cât și pentru persoanele cu handicap și alte categorii dezavantajate. Este cu siguranță important să recunoaștem educația informală drept un alt mijloc foarte important de îmbunătățire a aptitudinilor pe care tinerii le pot utiliza în viață pe viitor.
Dialogul dintre statele membre și dintre regiuni este, de asemenea, foarte important și sunt încântată că am reușit să includem mai multe comentarii din partea Comitetului Regiunilor, precum și din partea altor organizații, precum Forumul European al Tineretului, spre exemplu.
Există atât de multe exemple încât aș putea continua să vorbesc nu două minute, ci 10, însă aș dori să închei cu o ultimă remarcă. Și eu aș fi încântată să susțin - la fel ca unul dintre autorii inițiali - inițiativa referitoare la Sarajevo, întrucât este foarte important să le arătăm oamenilor din această regiune că UE îi sprijină.
Hannu Takkula
Dle președinte, sunt încântat că ședința plenară din dimineața aceasta este consacrată chestiunilor cu caracter cultural: este foarte important să vorbim despre acestea, nu numai într-o singură dimineață, ci și mai pe larg. Cu toate acestea, este bine că abordăm aceste chestiuni. Este o provocare destul de mare să pun toate aceste rapoarte laolaltă și să le evaluez, însă poate că voi putea să exprim câteva opinii referitoare la acestea.
În ceea ce privește inițiativa "Tineretul în mișcare” a dlui Zver, este, foarte probabil, adevărat că acest program de mobilitate s-a dovedit a fi o poveste de succes, iar raportul său abordează această chestiune cu mai multă profunzime, fapt care-i face cinste. Cred că ar putea să ducă la înregistrarea multor povești de succes în istoria europeană și cu privire la tineretul din viitor. Este important să ne asigurăm că avem programe educaționale la nivelul întregii Europe, la care să poată participa tinerii, și că acestea duc la consolidarea multiculturalismului.
Este, de asemenea, foarte important să ținem seama de ceea ce a afirmat dna Honeyball în raportul său referitor la educația și îngrijirea în primii ani de viață (ECEC). Aș prefera să vorbesc mai degrabă despre educația și îngrijirea în primii ani de viață decât despre învățarea în primii ani de viață, întrucât procesul de dezvoltare a unei persoane este important. Oamenii trebuie să aibă posibilitatea de a crește, iar educația este doar o parte a acestui proces. Să reușim să ne creștem copii și tinerii astfel încât să devină ființe umane decente și membri echilibrați ai societății, aceasta este o provocare uriașă. Desigur, familia are un rol esențial în această privință, însă, după cum evidențiază atât de bine raportul, este, de asemenea, vital să ne asigurăm că persoanele care lucrează în domeniul ECEC au un rol de jucat și că există un proces de mediere, de care au nevoie în special copiii și tinerii de astăzi.
Cu privire la raportul dnei Schaake referitor la acțiunile externe ale UE, cred că avem nevoie de o mai bună înțelegere a culturii atunci când reglementăm politica externă. Acesta este un lucru foarte important. Există numeroase exemple nefericite de situații în care ignorarea mediilor culturale și a contextului cultural a dus la eșecuri în politica externă și din acest motiv este foarte important să facem din cultură o parte integrantă a Serviciului European de Acțiune Externă.
Aș dori să închei afirmând că opinia mea cu privire la inițiativa referitoare la Sarajevo, pe care a adus-o în discuție dna Pack astăzi, este că, deși este adevărat că în urmă cu cinci ani s-au luat decizii privind capitalele culturale, la fel ca în știință, o paradigmă trebuie întotdeauna pusă la încercare din nou. Acum poate că a sosit timpul să procedăm astfel în ceea ce privește această chestiune specifică, cel puțin într-o anumită măsură, și să încercăm să găsim o soluție care ar permite operarea unei modificări în legătură cu Sarajevo. Cred că ar putea aduce valoare adăugată programului "Capitala europeană a culturii” și Uniunii Europene în ansamblu.
În concluzie, ar trebui să vedem imaginea de ansamblu în ceea ce privește politica culturală și să încercăm să-i înțelegem importanța pentru întreaga Uniune Europeană. Piața internă și politica externă și de securitate nu vor rezista fără o bază culturală puternică care să le susțină. Cultura este baza tuturor lucrurilor, baza viitorului Uniunii Europene în ansamblu, și din acest motiv este important să ne asigurăm că aceasta este recunoscută, nu numai din perspectiva PIB-ului, ci și ca valoare în sine, atât pentru cetățeni și societăți, cât și, în cele din urmă, pentru întreaga Uniune Europeană.
Emma McClarkin
în numele Grupului ECR. - Dle președinte, în ultimii ani, accentul academic și politic pe cultură și pe educație a crescut dramatic, analizele semnalând în mod consecvent aceste domenii ca fiind esențiale atât pentru încurajarea creșterii economice și a coeziunii sociale, cât și pentru facilitarea mobilității pentru tinerii din întreaga Europă. Din păcate, în climatul economic actual, în care multe state membre adoptă măsuri de austeritate și reduceri bugetare necesare pentru diminuarea deficitelor, aceste domenii pot fi adesea neglijate și mi-aș dori ca lucrurile să stea altfel.
Investițiile în cultură și în educație ajută statele membre să concureze la nivel global, pregătind tinerii noștri pentru provocările de mâine, și încurajează creativitatea, inovarea și înțelegerea reciprocă. Totuși, tocmai acestea sunt domeniile în care pot acționa mai degrabă statele membre decât UE în ansamblu și în care acestea cunosc cel mai bine provocările în materie de educație cu care se confruntă. Mă preocupă mai multe aspecte ale rapoartelor pe care le-am discutat dimineața aceasta, în special în ceea ce privește intruziunea asupra subsidiarității statelor membre în materie de obiective educaționale și politică socială. Nu ține de competența UE să dicteze reforme în domeniul educației statelor membre și trebuie să ne asigurăm că acest lucru este respectat.
În ceea ce privește cultura, UE poate ajuta statele membre să obțină cât mai mult din prioritățile lor politice prin schimburi de bune practici și prin evidențierea domeniilor importante, precum învățarea în primii ani de viață, reducerea abandonului școlar la copiii de vârstă mică și promovarea formării profesionale. O altă măsură cheie pentru a ne ajuta tinerii să beneficieze de oportunități este aceea de a permite flexibilitatea pe piețele forței de muncă astfel încât oamenii să poată învăța la locul de muncă. Totuși, crearea arbitrară de proiecte și de organizații noi pentru a facilita aceste obiective contravine realităților bugetare evidente pretutindeni în UE.
Trebuie să ținem seama de acest fapt trist și să încercăm să facem ceea ce putem pentru lumea reală cu care ne confruntăm. Cu toate acestea, cred ferm în puterea culturii de a asigura înțelegere reciprocă și de a da un imbold inovării și creșterii economice. Avem foarte multă cultură și creativitate în Europa, care trebuie stimulate și dezvoltate. Industriile creative contribuie considerabil la economia UE și la experiențele noastre culturale. Trebuie să le punem la dispoziție instrumentele care să le permită să-și continue dezvoltarea și să dobândească recompensele pe care le merită. Este de la sine înțeles că, cu cât ne vom educa mai mult tinerii de pe întregul teritoriu european, cu atât viitorul va începe să pară mai strălucitor într-un mediu global competitiv.
Oriol Junqueras Vies
Dle președinte, dnă comisar, stimați colegi, în calitate de raportor alternativ al raportului "Tineretul în mișcare” și în lumina diverselor amendamente care au fost depuse la rapoartele referitoare la industriile culturale și creative și la învățarea în primii ani de viață, aș dori să vă împărtășesc următoarea opinie:
criza economică afectează în special tinerii. În multe regiuni din Uniunea Europeană, rata șomajului în rândul tinerilor este de peste 40 %. Din acest motiv este atât de necesară o revizuire aprofundată a politicilor menite să ajute tinerii să-și găsească un loc de muncă, precum raportul "Tineretul în mișcare”.
Mă voi axa pe patru - în opinia mea - aspecte cheie ale raportului.
În primul rând, cred că promovarea mobilității este de o importanță majoră. Este un mijloc extrem de valoros de învățare informală care favorizează schimburile culturale și pune la dispoziția tinerilor instrumentele de care au nevoie pentru a se dezvolta într-un mediu profesional global.
În al doilea rând, și în legătură strânsă cu mobilitatea, este esențial ca tinerii să învețe alte limbi europene, din două motive: pentru a interacționa fluent în mediul european și pentru a deveni membri cu drepturi depline ai comunităților în care trăiesc și lucrează sau, cu alte cuvinte, pentru coeziunea socială.
În al treilea rând, aș dori să evidențiez importanța politicilor menite să stimuleze formele antreprenoriale. De fapt, stimularea programelor de antreprenoriat pentru studenți este esențială. Această măsură va implica promovarea forumurilor în care actorii financiari și studenții pot să interacționeze.
În cele din urmă, cred că este esențial să promovăm egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la universitate, astfel încât să nu se piardă nicio fracțiune din talentul european. Avem nevoie ca tinerii să-și asume un rol activ în economie. Avem nevoie ca tinerii să-și dezvolte potențialul la maxim, întrucât și ei au un rol esențial de jucat pentru a ieși din criză.
Rui Tavares
Dle președinte, având la dispoziție doar două minute pentru a discuta despre cinci rapoarte și despre o întrebare cu solicitare de răspuns oral, mă voi limita la două rapoarte: raportul dnei Sanchez-Schmid referitor la industriile creative și raportul colegei mele, dna Schaake, referitor la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE. Procedez astfel deoarece, împreună, acestea ne oferă o viziune micro și o viziune macro asupra lucrurilor de care are nevoie Europa pentru a depăși această criză, cu ajutorul talentului și imaginației europenilor.
În ceea ce privește industriile creative, cred că este foarte clar că Europa are probabil cea mai ridicată concentrație de potențial pentru industriile creative. Această afirmație este adevărată de la început pentru zonele noastre urbane, pentru orașele noastre care au, pe de o parte, o conectivitate foarte bună și, pe de altă parte, personalități culturale foarte puternice și variate și foarte multă diversitate.
Unele dintre macroregiunile noastre urbane au, de asemenea, elemente de care industriile noastre creative au nevoie pentru a se susține singure: adică, capital intensiv, o concentrație de talente și de cunoștințe și o gamă vastă de companii înființate deja. Acest lucru este vizibil, spre exemplu, în regiunea dintre Paris, Londra și Anvers.
Totuși, nu este valabil pentru întreaga Europă. Cu alte cuvinte, în unele regiuni periferice ale Europei, există talent, există istorie și există orașe care ar putea să joace un rol major în redresarea economiei europene, însă acestea nu pot să facă nimic fără ajutor, fie acesta la nivel european sau la nivelul statelor membre.
Prin urmare, nu putem să ne amăgim în această privință: nu se poate face nimic până când Europa nu-și va face ordine în economie, prin emiterea de obligațiuni, de exemplu. Noi venim aici, în Parlament, cu idei foarte bune, dar, în același timp, guvernele fac praf zona euro și fac redresarea imposibilă.
Cât despre politica de acțiune externă, și întrucât aproape mi-a expirat timpul, aș dori să spun că Uniunea Europeană are o ocazie unică de a dezvolta un tip complet diferit de politică externă în comparație cu politicile statelor membre. În plus, din punct de vedere cultural, acest lucru nu are nimic de-a face cu crearea unei identități europene potențiale și a unei identități europene iluzorii și cu exportul sau vânzarea ulterioară a acesteia peste hotare. Europa ar putea, în schimb, să se poziționeze foarte bine pentru a utiliza cultura în acțiunea externă ca pe o stradă cu sens dublu, modalitate prin care am putea să menținem dialogul rodnic cu alte blocuri regionale majore precum Mercosur sau Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN).
Iată cea mai bună modalitate ca restul lumii să beneficieze de exemplul democrației europene, însă și Uniunea Europeană va avea de câștigat, întrucât vom putea învăța de la alții.
Giancarlo Scottà
Dle președinte, stimați colegi, aș dori să-mi aduc contribuția afirmând necesitatea unei noi abordări metodologice, cu precădere în sectorul patrimoniului și al patrimoniului cultural, în legătură cu utilizarea inteligentă a noii tehnologii. Conștientizarea potențialului uriaș de îmbunătățire pe care ni-l pot oferi noile tehnologii, atât în materie de eficiență, cât și de eficacitate, implică în mod obligatoriu renunțarea la modalitățile în care am lucrat în trecut. Noile tehnologii înseamnă noi metode de lucru.
Eu însumi am văzut că, prin utilizarea tehnologiei într-un mod inteligent în sectorul protejării monumentelor, se pot obține rezultate semnificative, atât în lucrările de planificare, cât și în cele de restaurare. În plus, putem să obținem, ca subprodus simultan, și fără a face cheltuieli suplimentare, baze de date geometrice extrem de exacte care pot fi utilizate pentru monitorizarea și gestionarea artefactelor în caz de catastrofe naturale, precum și produse pentru educație științifică și pentru promovarea artefactelor la scară globală, îndeplinind criteriile privind înțelegerea și schimbul cultural.
Ceea ce cred că contează cel mai mult este faptul că contribuim la un plan de acțiune al cărui obiectiv este de a ne ajuta să ajungem la un nou mod de a înțelege tehnologia, astfel încât să putem crea oportunități economice pentru Europa. Cred în special în necesitatea de a instrui oameni noi și în persoane profesioniste, tinere și cu calificări ridicate, care pot face față provocărilor aduse de noua piață globală.
Dimitar Stoyanov
(BG) Dle președinte, voi limita ceea ce am de spus la raportul "Tineretul în mișcare”.
Aș dori să îl felicit pe raportor, întrucât raportul a reușit să acopere pe deplin fiecare aspect al acestei chestiuni și al acestei politici europene. Mai exact, discursul meu se va limita la trei chestiuni.
În primul rând, în ceea ce privește punctele 24 și 25 din raport referitoare la copiii care își continuă studiile și își sporesc prezența la ore, aș dori să adresez următoarea întrebare. Apropo, de asemenea, am adresat o întrebare cu solicitare de răspuns scris Comisiei destul de recent. Încă aștept răspunsul, însă profit de această ocazie pentru a menționa această problemă pe care o ridic de mult timp. Multe dintre țările din Europa de Est, care au făcut parte din ultima rundă de extindere, se confruntă cu problema că anumite grupuri minoritare urmează deja o practică, care aproape că s-a transformat în tradiție și care constă în a împiedica copiii să meargă la școală, aceștia fiind apoi exploatați de părinții lor. Când se iau măsuri pentru a schimba acest proces, aceste măsuri sunt descrise de regulă ca fiind discriminatorii. De aceea adresez întrebarea: care sunt victimele discriminării noastre, ca să fiu mai exact? Mă întreb dacă victimele sunt părinții, care își exploatează copiii, sau copiii, care pierd, în consecință, orice ocazie de a se integra, întrucât nu au niciun fel de educație, deși, după cum știți, integrarea economică prin lucru și prin resurse oferă o bază pentru orice altă integrare.
În ceea ce privește punctul 27 din raport, acesta face o trimitere foarte exactă la o problemă reală. Un lector la o universitate de top mi-a comunicat recent că, în realitate, universitățile bulgare nu sunt conștiente de faptul că există, de asemenea, un program Erasmus pentru profesori. Trebuie luate măsuri suplimentare în acest domeniu.
În cele din urmă, referitor la șomajul în rândul tinerilor, care este menționat la literele F și G din raport, și aceasta este o problemă considerabilă. Problema la care mă refer este că, atunci când tinerii candidează pentru un loc de muncă, aceștia trebuie să fi participat deja la un stagiu. Totuși, când cineva tocmai a părăsit școala sau universitatea, nu poate să fi dobândit deja o astfel de experiență profesională. O astfel de cerință este ridicolă și discriminatorie și trebuie analizată îndeaproape. Aceasta este procedura atât în sectorul public, cât și în cel privat. În această privință, o măsură care poate fi luată în sectorul privat este de a impune norme stricte în materie de pensionare pentru persoanele care se află la vârsta pensionării, astfel încât să elibereze locuri de muncă pentru tineri.
Alajos Mészáros
(HU) Dle președinte, dnă comisar, trebuie să-i mulțumim dnei Sanchez-Schmid pentru raport. Instituțiile UE și-au stabilit obiectivul de a profita mai eficient de oportunitățile existente din industriile culturale și creative. Aceasta este o sarcină importantă, întrucât clauze contractuale mai bune ar permite UE să devină un lider global de piață în acest domeniu.
Cultura contribuie la combaterea sărăciei și a discriminării și joacă un rol în consolidarea și păstrarea spiritului și patrimoniului europene comune. Prin crearea unei traiectorii clare pentru gândirea creativă și ideile rezultate, putem dobândi cu toții avantaje intelectuale și economice. Industriile culturale și creative sunt deja factori importanți de motivare și de influențare a economiei, chiar dacă situația lor nu este întotdeauna favorabilă. Deși creativitatea este imposibil de restricționat, disponibilitatea oamenilor de a crea poate fi influențată negativ. Un mediu antreprenorial nesigur și un cadru legislativ nefavorabil pot atenua spiritul creativ al cetățenilor. Ne putem aștepta pe bună dreptate ca o strategie europeană să ajute grupurile creative, care au fost restricționate până acum, să se exprime la nivel european. În același timp, poate promova un anumit grad de echilibru al ocaziilor în rândul statelor membre, permițându-ne să ne bucurăm de prezența unei industrii cu cinci milioane de lucrători, precum și de creșterea numărului acestora în fiecare stat membru. În acest domeniu, intenționăm să atribuim un rol important și întreprinderilor mici și mijlocii. Europa Centrală are un număr considerabil de cetățeni sclipitori, dornici să creeze. Problema este dacă putem deja să punem la dispoziția tuturor mediul adecvat astăzi. Din păcate, răspunsul este negativ, însă s-a creat un număr tot mai mare de programe specifice pentru a îmbunătăți situația, printre care, spre exemplu, Strategia pentru regiunea Dunării.
Discuția din dimineața aceasta privește, de asemenea, tineretul. Este esențial ca generațiile viitoare să primească un sprijin complet din partea Europei în domeniile învățării culturale, al învățământului complementar și al creației artistice. Trebuie să găsim soluții care să facă creația artistică atrăgătoare pe întregul teritoriu al Uniunii Europene și, în același timp, să asigurăm condiții de concurență la nivel internațional.
Pe scurt, este de o importanță majoră să ne ocupăm de industriile culturale și creative, motiv pentru care trebuie să creăm în cel mai scurt timp posibil - pentru artiști și mințile creatoare deopotrivă - condiții adecvate care iau în considerare caracteristici unice în domeniile mobilității, al drepturilor de proprietate intelectuală și al protecției sociale.
Knut Fleckenstein
(DE) Dle președinte, onorabili deputați, prin raportul său referitor la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE, Parlamentul clarifică aspirația sa de a ne pune și noi amprenta asupra acestui domeniu politic în curs de dezvoltare. Faptul - și vreau să formulez această frază cu atenție - că nu văd niciun reprezentant al Serviciului de Acțiune Externă aici astăzi demonstrează cât de necesar este acest raport.
Raportul solicită pe bună dreptate ca, pe viitor, aspectele culturale să joace un rol mai semnificativ în politica externă în care ar trebui încorporate într-o manieră mai sistematică. Pentru grupul meu, a fost important să se solicite o strategie coerentă care coordonează mai eficient programele existente de politică externă ale UE și componentele culturale, ținând astfel seama de diversitatea culturală în UE. Dna Pack s-a referit deja la acest aspect, afirmând că structurile existente în statele membre și între acestea, precum rețeaua EUNIC a institutelor naționale pentru cultură, trebuie încorporate și că societatea civilă trebuie văzută ca parte a politicii culturale externe europene. Motoul UE "Unită în diversitate” ar trebui, de asemenea, să influențeze imaginea pe care Uniunea o proiectează pentru lumea exterioară. Ar trebui, de asemenea, să utilizăm și mai bine mediile noi ca platformă de comunicații în acest scop.
În timp ce facem toate aceste lucruri, trebuie să ne asigurăm că arta și cultura nu devin mijloace care servesc unui scop în politica externă. Valorile noastre culturale sunt cele care caracterizează Comunitatea noastră Europeană. Prin urmare, este important și bine ca această diversitate și această identitate culturală să fie diseminate și în afara Uniunii prin intermediul politicilor sale. Sunt convins că putem realiza mult mai multe lucruri în acest mod, inclusiv în dezbaterea privind drepturile omului și democrația, decât prin multe cazuri de "dueluri”, uneori cu absolut nimic care să le sprijine, în acest Parlament.
Morten Løkkegaard
(DA) Dle președinte, onorabili deputați, ne aflăm în mijlocul unei lupte, care se reflectă, de asemenea, în dezbaterea din această sală de astăzi - o luptă între forțele din Europa care doresc să slăbească proiectul european și aceia dintre noi care - în toiul crizei în care ne găsim în prezent - doresc să coboare pânzele și să consolideze cu adevărat proiectul european. În prezent se spun multe despre economie și despre integrare și politica externă, și acestea sunt, cu siguranță, de asemenea, importante. Totuși, sunt absolut sigur că, dacă dorim să păstrăm proiectul european și, mai ales, dacă dorim ca acesta să fie susținut de cetățenii din Europa, care în prezent privesc cu scepticism întreaga idee, trebuie să investim în cultură și trebuie să investim în tineret. Prin urmare, salut așadar, în mod evident, din toată inima, dezbaterea din această sală de astăzi și cele cinci rapoarte pe care le discutăm.
Am fost raportor alternativ pentru raportul referitor la "Tineretul în mișcare” și aș dori să-i mulțumesc raportorului, dl Zver, pentru cooperarea sa excelentă. Întrucât timpul nu îmi va permite să intru în prea multe detalii, mă voi concentra doar pe două aspecte. Primul se referă la posibilitatea ca tinerii să circule dincolo de frontiere. Consider că în această perioadă de criză este necesar ca noi să ne concentrăm cu adevărat, atât pe plan politic, cât și pe plan financiar, pe punerea efectivă în aplicare și pe susținerea mobilității tinerilor. Prin urmare, sunt, desigur, foarte încântat de faptul că una dintre chestiunile la care lucrăm este consolidarea a ceea ce numim Cadrul european al calificărilor, cu alte cuvinte, schema care le permite tinerilor să folosească punctele pe care le acumulează peste hotare. Acesta este un detaliu mic, însă tangibil, care trebuie promovat pentru ca tinerii să nu întâmpine probleme în această privință.
În al doilea rând, aș dori să menționez ceea ce numim Tabloul de bord privind mobilitatea, în care precizăm obstacolele care stau în calea mobilității în statele membre. Și acesta este un demers pe care îl sprijin ferm - cred că este o idee foarte bună. Acestea sunt doar două exemple specifice care arată că facem progrese și că detaliile sunt importante. În termeni specifici, acestea sunt domeniile în care trebuie să lucrăm pentru a consolida oportunitățile pentru tineri și, procedând astfel, vom investi în tineretul nostru. În cele din urmă, aș dori să-i mulțumesc raportorului pentru cooperarea sa și să-i urez dnei comisar noroc în această misiune uriașă - așa cum știu - de a-i sensibiliza pe ceilalți comisari din colegiul comisarilor în ceea ce privește importanța culturii și a tinerilor.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dle președinte, aș dori să îmi concentrez atenția asupra dimensiunilor culturale ale acțiunilor externe și asupra raportului întocmit de dna Schaake. Aș dori să spun că, în mai multe privințe, raportul este demn de sprijin și merită felicitări. La punctul 17, condamnă regimurile totalitare care utilizează cenzura. La punctul 50, obiectează față de utilizarea argumentelor culturale pentru justificarea încălcărilor drepturilor omului, atunci când avem probleme tocmai cu exploatarea acestui tip de așa-zisă diversitate în contactele cu China, de exemplu. Acesta încurajează implicarea societății civile, la punctul 39, și subliniază importanța libertăților democratice și a drepturilor fundamentale ale omului.
În toate aceste domenii, raportul este demn de sprijin și de laudă. Apropo, în timpul activității Comisiei pentru cultură și educație, am reușit să eliminăm din raport propunerea de a numi un ambasador special al UE exclusiv pentru cultură. Acestea sunt succesele. Din păcate, există totuși și chestiuni pe care le-aș numi problematice, ceea ce înseamnă că, din nefericire, în timpul reuniunilor Comisiei pentru cultură și educație, s-a operat o schimbare în dispoziția care stipula că este vorba despre numirea unei persoane care ar fi responsabilă doar pentru chestiuni culturale și nimic altceva. Acesta este un aspect asupra căruia ar trebui să atragem atenția. Al doilea lucru - raportul solicită instruirea suplimentară a personalului Serviciului European de Acțiune Externă în domeniile politicilor culturale și digitale. În Comisia pentru cultură și educație, nu am dorit ca această dispoziție să crească costurile în acest domeniu, însă, din păcate, amendamentul a devenit caduc. Din acest motiv atitudinea mea față de acest raport este pur și simplu una de ambivalență.
Malika Benarab-Attou
(FR) Dle președinte, dnă comisar, onorabili deputați, cele două rapoarte întocmite de dna Schaake și de dna Sanchez-Schmid ne amintesc că cultura nu este un motiv decorativ, ci rodul interdependențelor complexe, care demonstrează că chestiunile culturale trebuie abordate într-o manieră transversală și integrate în toate politicile europene, interne și externe, sociale și economice.
În această privință, vă încurajez, dnă comisar, să urmați această cale și să dezvoltați cooperarea cu celelalte comisii, cu celelalte servicii ale Comisiei Europene, precum și cu Serviciul European de Acțiune Externă al dnei Ashton.
În plus, aș dori să revin asupra unui punct dezvoltat insuficient în aceste rapoarte referitor la mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectorul cultural. În fapt, această chestiune este de o importanță majoră pentru crearea unui spațiu cultural european. În această privință, două aspecte îmi par a fi importante, și anume, în primul rând, răspândirea de către Uniunea Europeană și de către statele membre a unor informații clare și ușor de înțeles referitoare la reglementările și procedurile în vigoare în prezent.
În al doilea rând, eliminarea - după cum s-a spus deja - a obstacolelor în materie de reglementare și de natură administrativă care împiedică libera circulație în interiorul spațiului Schengen a actorilor din sectorul cultural, cu precădere a resortisanților din țări terțe, prin introducerea, de exemplu, a unor proceduri accelerate comune în Uniunea Europeană pentru vizele pe termen scurt și lung, precum și a unei proceduri unice pentru obținerea permiselor de lucru în Uniune. Îndemn ferm Comisia să-și continue activitatea în aceste domenii.
În cele din urmă, în contextul creșterii puterii unei economii globale preponderent americane în ceea ce privește activitățile culturale de petrecere a timpului liber, este urgent să le amintim Uniunii Europene și statelor membre importanța dotării lor cu instrumente care să le permită să apere și să promoveze diversitatea culturilor europene și a țărilor terțe. Așadar, Europa ar trebui să se repoziționeze și să nu abandoneze lupta pentru soft power, întrucât este în joc astăzi respectarea diversității culturale în calitate de instrument de dialog și de garanție a păcii și a stabilității din întreaga lume.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Dle președinte, aș dori să fac câteva remarci generale despre toate dezbaterile la care asistăm dimineața aceasta.
Din păcate, chestiunilor referitoare la educație și la cultură nu li se acordă importanță suficientă în acest Parlament. Totuși, ele sunt esențiale pentru viitorul nostru, viitorul Europei, viitorul tinerilor. Persoanele cu vârste sub 30 de ani reprezintă 20 % din populația europeană, însă rata șomajului în rândul tinerilor cu vârste sub 24 de ani a ajuns acum la circa 21 % și aproximativ 15 % dintre tinerii cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani abandonează învățământul complementar sau superior înainte de finele celui de-al doilea ciclu și nu urmează niciun fel de studii sau instruire suplimentară. Mai rău, circa 25 % dintre tinerii cu vârste sub 15 ani au dificultăți de citire. Nu putem să acceptăm aceste cifre și, în contextul recesiunii, acestea se înrăutățesc în mai multe state membre.
Raportul "Tineretul în mișcare” care ne-a fost prezentat este un pas în direcția bună în anumite privințe și le transmite mai multe mesaje Comisiei și statelor membre. Parlamentul European reafirmă voința sa de a nu vedea tineretul nostru sacrificat pe altarul politicilor de austeritate puse în aplicare pretutindeni în Europa. Să sperăm că acestea nu vor fi cuvinte goale!
Raportul conține, de asemenea, mai multe elemente îngrijorătoare, mai ales atunci când manifestă dorința de a reforma programele de învățământ din învățământul superior exclusiv pe baza cerințelor de pe piață, fără a încerca măcar să reafirme rolul global al învățământului superior în ceea ce privește formarea generală a cetățenilor de mâine.
Știm că cu cât mai vastă este formarea tinerilor, cu atât mai bine vor putea face față incertitudinilor vieții, în special acelor incertitudini care au legătură cu lucrul. În curând, vom avea ocazia de a lucra la chestiunile implicate în procesul de la Bologna și salut acest lucru. Voi spune doar că rolul nostru este de a asculta neliniștile tot mai multe - și cuvântul este lipsit de forță - din mai multe state în ceea ce privește reformele făcute în numele procesului de la Bologna. Nu putem să ne sacrificăm tineretul; în această privință, cuvintele nu sunt de ajuns.
Aș dori să adaug câteva cuvinte pentru a-i mulțumi dnei Honeyball pentru raportul său și pentru activitatea pe care am reușit să o întreprindem în ceea ce privește chestiunile referitoare la îngrijirea copilului. Susțin pe deplin orientările acestui raport. În schimb, nu pot fi de acord cu orientările raportului dnei Sanchez-Schmid referitor la industriile culturale, întrucât aceste orientări ar angaja bunurile culturale într-o logică comercială supusă forțelor pieței.
În cele din urmă, aș dori să-mi ofer sprijinul categoric pentru inițiativa dnei Pack de a alege orașul Sarajevo în calitate de Capitală europeană.
Juozas Imbrasas
(LT) Dle președinte, am dorit să spun câteva cuvinte despre inițiativa "Tineretul în mișcare”. Această inițiativă are un obiectiv foarte inspirat - sporirea educației și a instruirii tineretului prin intermediul mobilității și facilitarea tranziției tinerilor de la educație pe piața muncii. Astăzi, acest lucru este extrem de important pentru tineri, care sunt unul dintre grupurile sociale lovite cel mai tare de criza financiară mondială. Tinerii trebuie sprijiniți pentru a intra pe piața forței de muncă cu scopul de a le asigura viitorul, precum și de a contribui la creștere economică și la prosperitate. Este esențial ca tinerii să poată să dezvolte competențe, aptitudini și cunoștințe care le vor permite să contribuie activ la creșterea și la viitorul durabil al Uniunii Europene în anii care vor urma. Cred că este esențial să ne asigurăm că educația pe care o primesc este compatibilă cu nevoile de pe piața forței de muncă. Este, de asemenea, important să ne asigurăm că tinerii europeni nu sunt privați de șansa de a se dezvolta și de a contribui la prosperitatea Uniunii Europene. Mobilitatea provoacă într-adevăr anumite probleme. Tinerii care au primit educație într-un alt stat membru sunt adesea obligați să rămână și să lucreze acolo. Prin urmare, o țară precum Lituania, care se confruntă cu o situație economică dificilă, riscă să piardă, pentru o perioadă de timp, oamenii educați, care sunt baza creșterii țării, și nu doar din punct de vedere economic. Într-adevăr, aceasta este problema noastră internă și o vom rezolva singuri. În general, este excelent că încercăm astăzi să abordăm o chestiune care este foarte importantă pentru tineri.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(DE) Dle președinte, dnă comisar, onorabili deputați, dragi oaspeți din Thuringia care vă aflați în spațiul consacrat vizitatorilor,
dle președinte, colegului meu care se teme că tinerii educați se mută într-un alt stat i-aș spune că civilizația crește și se dezvoltă atunci când oamenii circulă și că nu ar trebui să ne fie frică de acest lucru. Se întâmplă de fiecare dată când oameni din țări diferite se întâlnesc și aduc laolaltă experiențele lor diverse: în Europa, exemplele de acest fel sunt numeroase și este bine că avem atât de multe de spus despre mobilitate. Această mobilitate va garanta sănătatea și prosperitatea permanente ale Europei.
Raportul dlui Zver atrage atenția asupra numeroaselor obstacole care acționează ca stimulente cu efect de descurajare a mobilității în Europa, și aș dori să le evidențiez pe unele dintre acestea. Preluând ceea ce a menționat pe scurt dl Løkkegaard, nu este deloc acceptabil ca tinerii care studiază, se formează sau lucrează în străinătate să întâmpine dificultăți în ceea ce privește sarcinile cele mai elementare precum accesarea serviciilor bancare sau închirierea unui apartament atunci când se mută. În plus, aceștia sunt penalizați cu taxe de roaming atunci când încearcă să telefoneze acasă sau să acceseze internetul și să caute online informații de bază necesare. Roaming-ul de date este extrem de costisitor.
Comisia a propus introducerea unui tablou de bord privind mobilitatea ca parte a inițiativei "Tineretul în mișcare”. Acest lucru va permite monitorizarea sistematică a progresului statelor membre în eliminarea obstacolelor. Tabloul de bord ar trebui să fie cuprinzător și direct astfel încât să poată fi utilizat în calitate de catalizator real pentru eliminarea obstacolelor întâmpinate de statele membre. Această inițiativă ar fi în avantajul tinerilor și bătrânilor, al studenților și al lucrătorilor deopotrivă. Invit Comisia să prezinte o propunere detaliată referitoare la modul în care acest tablou de bord privind mobilitatea va fi operat și sper că va lua măsuri în acest sens în cel mai scurt timp posibil.
În concluzie, mobilitatea este o chestiune orizontală și, prin urmare, îmi îndemn colegii din Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și din alte comisii, să nu piardă din vedere mobilitatea în activitatea lor din toate domeniile.
Silvia Costa
(IT) Dle președinte, într-o Europă care îmbătrânește și care se luptă pentru a găsi răspunsuri la provocările globale ale viitorului, Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să profite de acest stimul puternic din partea Parlamentului pentru a demonstra că pot să fie mai curajoase, investind în generațiile viitoare, în cultură și în educație. Prin aceste patru rapoarte și prin propunerea referitoare la Sarajevo, Parlamentul solicită ca aceste chestiuni să fie poziționate în centrul Strategiei Europa 2020.
În special, avantajele economice, precum și cele din sectoarele ocupării forței de muncă și al inovării, sunt evidențiate de raportul referitor la industriile culturale și creative, care generează deja aproape 3 % din produsul brut al Europei și 5 milioane de locuri de muncă - o cifră care se ridică la 7 % dacă sunt luate în considerare și industriile auxiliare. În calitate de raportoare alternativă pentru această măsură a Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, sunt încântată să văd că raportoarea, dna Sanchez-Schmid, a acceptat amendamentele noastre.
Ce am propus? În primul rând, ca turismul cultural și moda culturală să fie adăugate la cele opt sectoare incluse deja. Sperăm, de asemenea, ca Comisia - și sunt sigură că dna Vassiliou va lua măsuri pentru a se asigura că acest lucru se va întâmpla - va prezenta o carte albă referitoare la industriile culturale și creative în cel mai scurt timp posibil pentru a consolida această strategie care implică mai multe sectoare pe teritoriul Europei și al statelor membre. Reducerea fondurilor alocate culturii și educației într-o perioadă de criză - așa cum procedează țara mea, invocând motivul că cultura nu este indispensabilă supraviețuirii - înseamnă eșecul investițiilor în viitor și în creștere inteligentă, propice incluziunii; înseamnă eșecul de a înțelege faptul că cultura este esențială vieții.
Raportul precizează că statutul european al artiștilor și al persoanelor implicate în profesii creative ar trebui recunoscut oficial și că, în industria culturală, întreprinderile mici și mijlocii ar trebui recunoscute în întregime ca atare cu scopul de a avea acces la credite și la asistență la înființare, în special când vine vorba despre tinerii cu vârste sub 35 de ani. Acesta promite, de asemenea, să protejeze locurile de muncă și să introducă o formare specifică și instrumente financiare inovatoare, ținând seama de faptul că capitalul din sectorul creativ este adesea alcătuit din valori care sunt intangibile, însă, cu toate acestea, esențiale inovării în toate sectoarele.
Sectorul cultural la nivelul întregii Europe trebuie luat în considerare în cadrul legislativ pentru comerțul internațional, în dimensiunea europeană, cu siguranță, și în diplomația culturală, în piața internă, în mobilitate...
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Liam Aylward
Dle președinte, pentru ca strategiile de tip "Tineretul în mișcare” să fie eficiente și să ducă la rezultate măsurabile, trebuie sporită cooperarea dintre sectorul educației și mediul de afaceri. Deși sunt de acord cu raportorul în ceea ce privește faptul că educația ar trebui să asigure nu numai capacitatea de inserție profesională, ci și să încurajeze creativitatea, este nevoie de măsuri în direcția integrării obiectivelor din domeniile educației și afacerilor. Programele universitare trebuie să corespundă mai mult cerințelor de pe piața forței de muncă. Tinerilor ar trebui să li se dea ocazia de a dobândi, fără obstacole, experiența, aptitudinile, cunoștințele și know-how-ul necesare pentru a-și alege o carieră sau pentru a înființa o întreprindere în viitor. În special, este necesar să se îmbunătățească oportunitățile pentru tinerii din sectorul educației și formării profesionale cu scopul de a le facilita mobilitatea în Uniunea Europeană și de a permite stagii în străinătate, sporindu-le astfel gama de aptitudini și capacitatea de inserție profesională.
Programele de mobilitate și beneficiile experienței lucrului și studiului în străinătate trebuie să fie accesibile tuturor tinerilor, indiferent de tipul de educație pe care l-au ales. "Tineretul în mișcare” are potențialul de a avea succes, însă trebuie, de asemenea, să se transpună în măsuri concrete care vor aduce beneficii tinerilor noștri.
Kay Swinburne
Dle președinte, propria mea circumscripție are o istorie îndelungată de combinare a promovării limbii galeze pentru generația tânără cu talente artistice și tehnice cu scopul de a produce emisiuni animate precum Sally Mally, Super Ted și Sam Tân. Astăzi, acest trecut a fost revigorat de producții noi precum Dr. Who și Torchwood, astfel încât Țara Galilor devine repede cunoscută ca un centru al excelenței culturale în ceea ce privește producția de filme și de emisiuni, precum și în calitate de cămin al noilor domenii creative, precum industria extrem de profitabilă a jocurilor.
Pentru ca această situație să continue, cel mai important lucru pe care trebuie să-l facem acum este să oferim asistența de care au nevoie industriile noastre creative pentru a crește. Trebuie să ne concentrăm pe reducerea obstacolelor administrative cu care se confruntă toate întreprinderile mici și să căutăm modalități de a obține o valoare adăugată reală de la piața unică, prin cooperarea în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală, un brevet european și atingerea potențialului maxim al agendei digitale, eliminând contradicțiile din legislația UE existentă, precum cele privind TVA-ul.
Bugetul nostru UE ar trebui utilizat în mod productiv, pentru a transforma cantitatea uriașă de energie creativă din jurul nostru în adevărate întreprinderi generatoare de bunăstare, care oferă locuri durabile de muncă și un viitor prosper și bogat cetățenilor noștri din Țara Galilor și de peste hotare.
Helga Trüpel
(DE) Dle președinte, dnă comisar, în realitate, purtăm o dezbatere dimineața aceasta despre semnificația culturii în diverse domenii politice - în politica externă, în politica economică, în politica în materie de educație și în politica socială - și știm cu toții că toată lumea ar avea de câștigat dacă cultura ar fi luată mai în serios. Izbucnirea democrației în țările arabe nu ar fi posibilă fără această dorință, înrădăcinată în cultură, de deschidere, de diversitate culturală, de democrație și de libertate a presei.
Industriile creative sunt o parte importantă a politicii economice. În țara mea natală, Germania, există mai multe locuri de muncă în sectorul creativ decât în sectorul auto. Acesta este un aspect de care trebuie să ținem seama. Rezultatul este că și aceasta este o parte importantă a Strategiei Europa 2020. Punctul pe care doresc să-l subliniez este că, dacă dorim să stimulăm industriile creative, avem de lucru, în special, la dezvoltarea digitală. Știm că producătorii conținutului creativ sunt tocmai cei care constituie baza lanțului valoric pentru sectorul cultural. Pe de altă parte, trebuie, așadar, să stimulăm diversitatea culturală, persoanele creative și accesul ușor la conținutul creativ online. Totuși, în același timp, ne dorim ca artiștii să fie plătiți într-o manieră echitabilă, lucru care nu se întâmplă întotdeauna în lumea digitală contemporană. Trebuie, așadar, să modificăm dreptul contractelor pentru a consolida poziția de negociere a artiștilor noștri. Trebuie să dezvoltăm modele sociale noi pentru a găsi un echilibru corect între accesul ușor pentru utilizatori și plata corespunzătoare a persoanelor care creează conținut nou.
Doresc să mai fac o ultimă remarcă. Numirea orașului Sarajevo "Capitală europeană a culturii în 2014” ar avea o valoare simbolică majoră și ar fi un succes istoric major.
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Paul Murphy
Dle președinte, raportul referitor la "Tineretul în mișcare” conține unele idei bune, precum solicitarea ca criza să nu fie utilizată drept scuză pentru reducerea cheltuielilor în domeniul educației. Cu toate acestea, raportul acceptă procesul de la Bologna, care a sporit supremația întreprinderilor mari și a continuat procesul de transformare a educației într-un bun.
Raportorul s-a referit la faptul că universitățile sunt subfinanțate și a solicitat, așadar, ca acestea să caute fonduri mai multe din surse private. Soluția la problema subfinanțării nu constă, desigur, în a implica sectorul privat, cu întregul efect de denaturare pe care îl are asupra educației, sau în a impune taxe care blochează accesul sutelor de mii de tineri de pe întregul teritoriu al Europei; soluția este investițiile de stat, care să ofere o educație gratuită, finanțată în mod corespunzător, la toate nivelurile. În plus, ca urmare a austerității brutale, în numeroase țări este practic imposibil ca tinerii să obțină un loc de muncă decent după ce își finalizează studiile. Un sfert dintre tinerii din Irlanda sunt în prezent șomeri și 1 000 de persoane emigrează în fiecare săptămână, astfel încât, pentru numeroase familii irlandeze, însăși noțiunea de "Tineret în mișcare” are o semnificație foarte diferită. Această criză a șomajului poate fi soluționată doar pe baza unor investiții uriașe ale statului cu scopul de a crea locuri decente de muncă.
Derek Roland Clark
Dle președinte, tocmai când popoarele și guvernele responsabile sunt atente la fiecare bănuț pe care îl cheltuiesc, Comisia propune mai multe cheltuieli - inițiativa "Tineretul în mișcare”, pașaportul aptitudinilor europene, Observatorul european al locurilor de muncă vacante - prin intermediul Strategiei Europa 2020, totul în numele diplomației culturale și pentru a determina tinerii să călătorească când aceștia fac deja acest lucru, călătorind în jurul lumii cu rucsacul în spate din propria lor inițiativă. De ce avem nevoie de promovări costisitoare?
Cât despre răspândirea culturii europene, ei bine, profitați la maxim de aceasta, căci, având în vedere mersul lucrurilor în această UE nebună, cultura va dispărea și în locul ei nu va rămâne decât o mantră fără semnificație: "Unită în diversitate”. Nu înțelegeți că Europa nu înseamnă un singur stat, ci o rețea vastă și glorioasă de panouri culturale atrăgătoare, distincte și asemănătoare deopotrivă, și că a le combina înseamnă a le reduce pe toate la o masă amorfă, gri, distrugând astfel ceea ce pretindeți că admirați?
Nu alungați cultura UE; faceți culturile italiană, germană, franceză, olandeză, britanică și toate celelalte culturi accesibile tuturor celor care doresc să le încerce, și celelalte vor urma.
Marielle Gallo
(FR)Dle președinte, dnă comisar, onorabili deputați, de când a început digitizarea bunurilor culturale și artistice, cred că întrebarea este următoarea: este Europa destinată să devină un tărâm al consumului pentru Statele Unite, și în curând pentru țările emergente, sau se va trezi aceasta în cele din urmă și își va folosi resursele pentru a dezvolta potențialul său informațional, cultural, însă și economic?
Cred, cu siguranță, ferm în bogăția și în diversitatea culturii europene, însă astăzi vorbesc dintr-o perspectivă a concurenței pentru a condamna un lucru nefiresc și o absurditate. Absurditatea este serviciile gratuite la care visează unii oameni, accesul la tot în schimbul a nimic. Dacă am urma această cale, nu ar mai exista investiții în acest sector. Creatorii și inventatorii nu ar mai putea să fie remunerați corespunzător și ar dispărea treptat. Așadar, modelele economice pe care intenționăm să le punem în aplicare pentru circulația online a patrimoniului nostru cultural exclud serviciile gratuite.
Absurditatea este impozitul aplicat bunurilor culturale dematerializate, din două motive. În primul rând, se produce o denaturare a TVA-ului, în funcție de țările în care se află sediul activității. De exemplu, platformele americane se bucură de un moratoriu din 1998, ceea ce a dus la avântul lor extraordinar. În al doilea rând, ratele TVA-ului care penalizează bunurile digitale în raport cu bunurile fizice sunt discriminatorii. Consider că trebuie să abordăm aceste două chestiuni prin intermediul legislației.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, și eu salut oportunitatea pe care ne-o oferă această dezbatere pe care o susținem, o dezbatere privind patru rapoarte asupra cărora vom vota la sfârșitul sesiunii din dimineața aceasta. Sunt rapoarte care cred că abordează chestiuni foarte importante, cu scopul de a încerca să ofere soluții la problemele fundamentale din Uniunea Europeană; rapoarte care acoperă chestiuni precum abandonul școlar timpuriu, șomajul în rândul tinerilor, criza economică și mișcările migratorii.
În această privință, aș dori mai întâi să fac un comentariu scurt despre serviciile de educație destinate copiilor de vârstă mică. După cum a afirmat dna Honeyball, cred că este una dintre chestiunile căreia nu i s-a acordat atenția cuvenită. Știm - și în fiecare zi apar mai multe studii care ne-o confirmă - că cea mai intensă dezvoltare a abilităților noastre cognitive și emoționale se produce în primii ani de viață. Din acest motiv, toate studiile susțin că investirea în primii ani de viață produce rezultate mult mai bune decât investițiile de mai târziu. Cred că este timpul ca, în loc să ne concentrăm numai pe studii universitare sau pe formare profesională, așa cum am făcut, să ne axăm pe învățarea în primii ani de viață.
Un alt raport care mi se pare foarte important este "Tineretul în mișcare”, unul dintre obiectivele principale ale acestuia fiind abordarea abandonului școlar timpuriu. Cred că această chestiune are legătură, în mod indiscutabil, cu șomajul în rândul tinerilor, cu procentul foarte mare de șomaj pe care îl avem în Uniune. Trebuie să oferim răspunsuri pentru viitorul acestor tineri, care sunt viitorul Uniunii Europene.
În concluzie, în ceea ce privește raportul referitor la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE, aș dori să evidențiez importanța culturii în politicile noastre de cooperare. Este important să creăm o înțelegere reciprocă mai bună cu țările terțe și, în aceste vremuri de mișcări sociale majore la sudul frontierelor noastre, cred că are logică să răspundem acestor întrebări.
Marietje Schaake
Dle președinte, "dacă vrei să afli unde este iadul, întreabă-l pe artist, iar dacă nu poți să-l găsești pe artist, știi că ești în iad”. Cred că acest citat pe care l-am găsit, care aparține unui autor anonim din Sarajevo, rezumă importanța artelor și a culturii nu numai pentru societățile deschise, ci și pentru relațiile noastre cu restul lumii. Bosnia și Herțegovina, cu orașul Sarajevo drept capitală, aparține uneia dintre găurile negre de pe harta europeană, și acest lucru se datorează istoriei noastre. Acum totuși, trebuie să privim către viitor.
Oamenii din Sarajevo au fost foarte aproape de a cunoaște iadul, mai ales în timpul asediului asupra orașului, iar artele și cultura au ajutat oamenii din acest oraș să supraviețuiască. Orchestra repeta în timp ce orașul era bombardat, iar festivalul de iarnă, debordând de arte și de cultură, continua. Sarajevo merită o primăvară europeană. Generația următoare este marcată de rănile istoriei și, în calitate de europeni, avem o responsabilitate importantă de a privi spre viitor împreună cu ei și de a-i include în orizontul european.
Susțin pe deplin inițiativa dnei Pack și doresc să solicit Parlamentului să o sprijine și să facă tot posibilul pentru a include Sarajevo în programul "Capitala europeană a culturii”. Cred că, dacă ne dorim cu toții acest lucru, se poate cu siguranță întâmpla, întrucât ar fi foarte dezamăgitor dacă ideile noastre și bunul simț ar fi blocate de birocrație.
Paweł Robert Kowal
(PL) Dle președinte, părțile din raportul dnei Schaake care vorbesc despre necesitatea de a spori mobilitatea tinerilor din țările învecinate cu Europa sunt foarte importante. Deși, pe de o parte, mi se pare că implicarea excesivă a Uniunii Europene în activitatea culturală din statele membre nu este necesară, cred, pe de altă parte, că, în lumina a ceea ce se întâmplă astăzi în Tunisia, dar și în lumina evenimentelor din urmă cu două luni din Belarus, este important ca Uniunea Europeană, cu mesajul său cultural și mesajul său cu privire la democrație și statul de drept, să se adreseze tinerei elite din țările învecinate și să se găsească fonduri pentru schimburile de experiență între tineri, cursuri comune, călătorii, înființarea de universități și sprijin pentru programele de predare. Astfel de programe există în statele membre - la Centrul de Studii Est-Europene din cadrul Universității din Varșovia, Polonia, spre exemplu. Acesta ar trebui privit ca un exemplu și trebuie să salutăm faptul că dna Schaake ne conduce în această direcție astăzi. Fără aceasta, nu am reuși să realizăm nimic.
Heinz K. Becker
(DE) Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, stimați vizitatori din galerie, este o mare onoare pentru mine, poate nu în calitate de tânăr, însă în calitate de deputat nou în acest Parlament, să iau cuvântul în această sală pentru prima dată.
Aș dori să caracterizez inițiativa emblematică "Tineretul în mișcare”, parte a programului Europa 2020, ca pe un obiectiv excelent pentru cea mai bună îmbunătățire posibilă a accesului tinerilor pe piața forței de muncă, cu accent pe două chestiuni principale. La fel ca educația în primii ani de viață, aceasta vizează, în primul rând, reducerea ratelor abandonului școlar și, în al doilea rând, creșterea numărului de absolvenți. Ca urmare, într-o măsură deloc nesemnificativă, a obstacolelor puse de criza economică, însă, de asemenea, și mai presus de toate, ca urmare a deficiențelor structurale din multe - aproape toate - state membre din alte zone, statele membre ale UE au condiții prealabile complet diferite.
Permiteți-mi să dau țara mea natală ca exemplu: Austria are o rată a abandonului școlar de doar 8,7 %, în comparație cu media UE care este de aproximativ 14 %, și nu ar strica, în mod cert, să analizăm sistemul dual austriac de pregătire profesională, care este susținut de parteneri sociali. Și Germania are foarte mult succes în acest domeniu. Să luăm acest exemplu drept reper. Totuși, Austria însăși ar trebui să încerce să-și stabilească un reper atunci când vine vorba despre numărul nesatisfăcător de absolvenți cu calificări înalte din această țară. Există cifre considerabil mai mari când vine vorba despre absolvenții cu calificări din alte state membre, și ar trebui să le studiem sistemele. Avem multe de învățat unii de la alții în aceste domenii.
Eșecurile demonstrează foarte clar că este nevoie de măsuri - trebuie să eliminăm diferențele dintre sistemul de educație și piața forței de muncă rapid și eficient.
În concluzie totuși, aș dori să îi transmit mulțumirile mele sincere dnei Pack și să o susțin atunci când spun că "Sarajevo, Capitală europeană a culturii”, nu este o derogare, ci o necesitate!
Președinte
Dle Becker, nu am dorit să vă întrerup deoarece știu că este primul dvs. discurs în acest Parlament și vreau să vă urez bun-venit. Sper că pe viitor veți putea respecta timpul alocat, însă, în orice caz, vă urez succes în activitatea dvs. în calitate de deputat în rândul nostru.
Cătălin Sorin Ivan
Sunt țări în Uniunea Europeană în care șomajul este de 20 %, dar șomajul în rândul tinerilor este de 40 %, și nu este o singură țară, sunt foarte multe state în care media în rândul tinerilor este de două ori mai mare decât media la nivel național.
Dacă vorbim de construcția europeană, dacă vorbim de viitorul acestor programe și proiecte pe care le gândim aici, atunci toți acești tineri trebuie să se simtă europeni. Toți acești tineri trebuie să-și găsească viitorul între granițele Uniunii Europene. De aceea, mie mi se pare că ar trebui să vorbim mult mai mult despre accesul tinerilor la locurile de muncă, despre viitorul pe care acești tineri îl au în Uniunea Europeană, atunci când vorbim de programul "Tineri în mișcare”.
Cred că nu răspundem suficient de bine acestor întrebări și cred că ar trebui să fim, de asemenea, mult mai atenți la felul în care statele membre implementează proiectele și programele pe care noi le gândim aici. Cred că rolul Comisiei Europene este acela de a impulsiona mai mult statele membre în a implementa corect aceste programe și a veni în întâmpinarea nevoilor tinerilor.
Ivo Vajgl
(SL) Dle președinte, într-o perioadă când diferențele culturale dintre națiuni determină birocrații să închidă frontierele - după cum au făcut, de curând, danezii - și să construiască ziduri înalte, aceștia preferă să lase conflictele să fie soluționate mai degrabă cu arme decât cu înțelegere și compasiune. Într-o perioadă când realizările artistice devin bunuri de unică folosință și o sursă majoră de profit, când se construiesc monopoluri globale atotputernice, care dictează tendințe și valori, raportul referitor la dimensiunea culturală a Serviciului nostru de Acțiune Externă și la dimensiunea culturală a Uniunii Europene în ansamblu este mai mult decât binevenit.
Raportul ne poartă prin modalitățile în care imaginea noastră culturală comună și realizările artistice ale națiunilor mici și ale statelor membre ale Uniunii Europene în contact cu culturile altor națiuni pot ridica standardul dezbaterii noastre publice și chiar ușura povara diplomaților și a strategilor noștri de a găsi soluții la crize nenumărate, acasă și în jurul nostru. Refuzând să respecte frontierele, noile medii și noile tehnologii deschid, în acest timp, oportunități imense. Mi-ar fi plăcut ca raportul să consacre un cuvânt sau două cărților, ideii, de exemplu, potrivit căreia cărțile nu ar trebui supuse impozitării. Am putea vorbi despre management cultural sau despre a da un nou imbold propunerii unice făcute de Melina Mercouri privind "Capitala europeană a culturii”. Doamnelor și domnilor, dnă comisar, propun să dăm o șansă orașului Sarajevo!
Valdemar Tomaševski
(PL) Dle președinte, procesul de educație în primii ani de viață este una dintre cele mai importante îndatoriri, atât a părinților, cât și a statului. În acest context, este important și bine că rezoluția subliniază semnificația predării timpurii a limbilor regionale și ale minorităților. De o importanță deosebită este predarea folosirii limbii materne ca mediu de instrucție, întrucât se știe că limba în care gândesc copiii este, de asemenea, cea în care asimilează cu mai mult succes cunoștințele. Prin urmare, este inacceptabil ca în școlile pentru minorități naționale indigene să se introducă din primul și din al doilea an de școală predarea într-o altă limbă decât limba maternă, măsură adoptată recent de parlamentul lituanian. Introducerea obligatorie a predării bilingve este interpretată fără echivoc de polonezii care trăiesc în Lituania de mai bine de șapte secole ca discriminare căreia ar trebui să i se pună capăt.
Anna Záborská
(FR) Dle președinte, regret foarte mult consecințele seismului din țara dvs.
(SK) Aș dori să o felicit pe Mary Honeyball pentru lucrul la raportul referitor la învățarea în primii ani de viață. Pot observa din acest text că s-au depus eforturi pentru a depăși prejudecățile ideologice și pentru a găsi un compromis la nivelul spectrului politic. Acest lucru este firesc și adecvat, întrucât este vorba despre familie și despre bunăstarea copiilor. Părinții au responsabilitatea principală pentru creșterea și educarea copiilor lor. Acest lucru este confirmat și de referințele făcute de raportoare la articolele din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului. Responsabilitatea părinților este menționată, de asemenea, în Declarația generală a drepturilor omului - părinții au dreptul preferențial de a alege tipul de educație pentru copiii lor.
Împărtășesc, de asemenea, convingerea că investițiile în educație și în învățarea în primii ani de viață vor duce la prosperitate în viitor. Există dovezi potrivit cărora copiii dezvoltă deja bazele responsabilității, ale înțelegerii și ale comportamentului social în primii ani de viață. Raportul evidențiază, de asemenea, faptul că îngrijirea tinerilor este cea mai bună modalitate de a preveni infracționalitatea în rândul tinerilor pe viitor. Acești factori sunt discutați în detaliu în raportul pregătit referitor la contribuția adusă la combaterea infracționalității în rândul tinerilor de politicile privind egalitatea de gen și răspunderea părintească.
La fel ca raportoarea, și eu mă opun creșterii în mod artificial a procentului de femei de pe piața forței de muncă cu orice preț. Multe mame ar prefera să aibă grijă de copiii lor de vârste mici decât să aibă un loc formal de muncă. Totuși, nu au libertatea de a alege, întrucât societatea acordă importanță prea puțină, sau chiar deloc, lucrului femeilor acasă și îngrijirii copiilor. Raportul prezentat nu cuprinde nicio propunere ca statele să acorde o valoare financiară muncii depuse de mame pentru creșterea și educarea copiilor, cel puțin direct proporțional cu contribuțiile pe care le aduc statele la funcționarea facilităților preșcolare. Raportul în ansamblu este un pas în direcția bună, iar evoluțiile sociale ulterioare ne vor obliga să acordăm mai multă atenție acestui subiect.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Dle președinte, inițiativa "Tineretul în mișcare” se concentrează pe consolidarea mobilității tinerilor, în principal în scopul ocupării forței de muncă. Totuși, în vremuri de criză economică și când valorile sunt puse sub semnul întrebării, mobilitatea tinerilor nu poate fi asociată exclusiv cu combaterea șomajului. În condițiile în care tendințele conservatoare amenință unitatea Uniunii Europene, și le-am auzit pe unele dintre ele dimineața aceasta, mobilitatea tinerilor poate fi folosită ca un instrument important pentru consolidarea coeziunii europene. Nevoile pieței ar trebui luate în considerare ca factor secundar.
Totuși, universitățile ar trebui să-și mențină independența și caracterul public și cursurile lor ar trebui să-și păstreze orientarea academică și bazată pe cercetare. Învățământul superior în Uniunea Europeană nu ar trebui să se limiteze la reproducerea modelelor care au dat naștere atât crizei, cât și pierderii încrederii. Dimpotrivă, ar trebui să-și propună să creeze standarde noi de coeziune socială și colectivitate pe care științele umaniste și un sistem european de clasificare a universităților bazat pe acestea să le poată dezvolta în direcția bună.
Sabine Verheyen
(DE) Dle președinte, doamnelor și domnilor, stimați vizitatori, diversitatea culturală a Europei este o marfă importantă pe care trebuie să o păstrăm și chiar să o dezvoltăm pe viitor. Pentru ca acest lucru să fie posibil, trebuie să facem față provocărilor epocii digitale nu numai în societatea informațiilor și a cunoașterii, ci și, mai presus de toate, în sectorul cultural și creativ.
Diversitatea culturală nu este doar un ideal; este, de asemenea, un factor economic semnificativ. Circa cinci milioane de persoane din Uniunea Europeană sunt angajate în sectorul cultural. Această cifră echivalează cu circa 2,5 % din populația totală. Sectorul cultural este un sector de creștere care se dezvoltă mult mai rapid decât multe alte domenii din economie. Dezvoltarea tehnologiilor informației și ale comunicațiilor este impulsionată într-o măsură egală de conținutul oferit de sectorul cultural, întrucât natura și calitatea acestui conținut s-au schimbat și dezvoltat prin intermediul tehnologiei. Prin urmare, avem nevoie de un cadru pentru sectorul cultural și creativ, în care acesta să se poată dezvolta durabil în contextul provocărilor epocii digitale. Avem nevoie de un sistem modern, accesibil și sigur din punct de vedere juridic pe care să-l poată dezvolta toată lumea pe picior de egalitate.
Sectorul cultural și creativ este un motor pentru Europa. Prin urmare, trebuie să acordăm oarecare atenție acestui domeniu, inclusiv atunci când vine vorba despre educație și formare. Trebuie să le oferim tinerilor aptitudini culturale și creative - inclusiv în cadrul domeniului de aplicare a învățării pe tot parcursul vieții. Totuși, trebuie, de asemenea, să îmbunătățim aptitudinile antreprenoriale ale artiștilor noștri creativi și să le oferim o instruire elementară temeinică în domeniul noilor tehnologii.
Trebuie să creăm un cadru în care persoanele angajate în sectorul cultural să-și poată proteja mijloacele de trai. Prin urmare, trebuie să lucrăm intensiv la aceste chestiuni referitoare la drepturi de autor, asigurări sociale și proprietate intelectuală, precum și la accesul liber la informație și conținut pentru a asigura dezvoltarea continuă a sectorului creativ și cultural pe viitor într-un mediu digital și pentru a avea posibilitatea de a păstra diversitatea culturală și patrimoniul cultural al Europei în calitate de caracteristică distinctă semnificativă a Uniunii Europene.
Președinte
Dnă Verheyen, în timpul discursului dvs., interpreții m-au informat că nu pot ține pasul cu dvs. Nu v-am întrerupt deoarece mi s-a părut dificil să procedez astfel și le cer scuze interpreților pentru acest lucru. Doresc să informez deputații că sistemul se schimbă, și în loc să se aprindă semnalul de avertisment de la pupitrul președintelui, când veți lua cuvântul se va aprinde semnalul de la pupitrul dvs. În acest mod, veți putea vedea direct atunci când echipele de interpreți nu pot ține pasul cu dvs.
Barbara Matera
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, "Viața este frumoasă, iubire. Privești afară la lume și aceasta îți aparține deja.” Primele versuri ale unui poem simplu arată cât de frumoasă este viața și ne amintesc că suntem responsabili pentru lumea pe care o construim pentru copiii noștri. În raportul prezentat, dna Honeyball ne amintește în mod oportun că viitorul copiilor noștri este făurit încă din primii lor ani de viață, ani în care instituțiile trebuie să-și asume un rol cheie pentru ca ai noștri copii să crească așa cum ne dorim.
Sunt de acord cu toate aspectele menționate în acest raport: este important ca statele membre și Uniunea să poarte responsabilitatea pentru măsurile menite să susțină învățarea copiilor în primii ani de viață, însă acestea trebuie să-și asume un rol care nu poate fi delegat exclusiv părinților sau celor care lucrează în sectorul educației. După cum afirm întotdeauna la reuniunile Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, părinți care trăiesc în sărăcie înseamnă copii crescuți în sărăcie. Copiii au dreptul de a primi ajutor și servicii de la statele membre și de la Uniune. Dacă dorim să eradicăm sărăcia, excluziunea socială și analfabetismul, trebuie să ne susținem copiii de la primii lor pași.
În acest scop, trebuie să investim în îngrijire și educație din primii ani de viață și să monitorizăm serviciile furnizate și competența furnizorilor. Toți copiii trebuie să poată să aibă acces la educație, indiferent de mediul social, și trebuie să ne asigurăm că această oportunitate este, de asemenea, la dispoziția copiilor solicitanților de azil, ai refugiaților și ai tuturor celor care au permis, chiar dacă temporar, de reședință pe teritoriul Uniunii.
Doamna Honeyball pune accent pe cercetare și pe schimbul de bune practici, pe utilizarea cu înțelepciune a fondurilor structurale și a programelor precum Comenius și, în cele din urmă, pe necesitatea ca statele să-și reclame rolul esențial în învățarea copiilor în primii ani de viață, pentru a garanta îndeplinirea obiectivelor de creștere inteligentă, favorabilă incluziunii și durabilă.
Olga Sehnalová
(CS) Dle președinte, raportul referitor la învățarea în primii ani de viață nu este și nu poate fi o încercare de aranjament unificat al acestei chestiuni extrem de individuale. Îl percep totuși ca pe o contribuție importantă la dezbaterea privind obiectivele și valorile europene comune în educația preșcolară. Cercetarea în acest domeniu evidențiază rolul semnificativ pe care îl are învățământul preșcolar pentru dezvoltarea sănătoasă a copiilor și integrarea lor ulterioară în societate. Se pare că învățământul preșcolar are, de asemenea, un efect pozitiv asupra învățământului complementar al copilului și că investițiile în învățarea în primii ani de viață în accepțiunea cea mai largă a cuvântului este mai eficientă decât orice intervenție ulterioară. Este așadar în interesul nostru să susținem acest tip de educație, cu scopul, de asemenea, printre altele, de a îndeplini obiectivele Strategiei UE 2020 și de a crește numărul locuitorilor cu studii universitare de calitate înaltă, reducând totodată procentul de persoane care nu-și finalizează studiile. Învățământul preșcolar de înaltă calitate ne poate aduce mult mai aproape de aceste obiective, poate mai mult decât suntem dispuși să recunoaștem momentan.
Roberta Angelilli
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, aș dori mai întâi să îi mulțumesc dnei Honeyball pentru munca depusă. Să asigurăm că toți copiii au acces la educație și structuri de sprijin în primii ani de viață trebuie să devină un drept atât pentru părinți, mai ales pentru mame, cât și, în primul rând, pentru copii înșiși, întrucât înseamnă că aceștia pot pune baze solide pentru educația lor, pot fi susținuți în integrarea lor socială și dezvoltarea personală și au o șansă mai bună de a găsi un loc de muncă odată ce devin adulți.
În termeni mai generali - după cum au reiterat alți colegi deputați - Comunicarea Comisiei referitoare la strategia UE privind drepturile copilului precizează că, în 2009, peste 6 milioane de tineri au abandonat sistemul școlar, după ce au absolvit doar învățământul secundar inferior, iar, dintre aceștia, 17,4 % nu au absolvit decât învățământul primar. Aceste cifre sunt îngrijorătoare și ne fac să ne gândim că școala și sistemul de educație sunt adesea neglijate și nu primesc investițiile de care au nevoie.
Investițiile în calitatea educației, încă din primii ani de viață, reprezintă nu numai un punct esențial de plecare pentru dezvoltarea cognitivă, senzorială și motorie a unui copil, ci și o condiție prealabilă pentru construirea unei societăți favorabile incluziunii care le oferă generațiilor viitoare o multitudine de oportunități.
În plus, îmbunătățirea calității și a numărului de grădinițe și structuri pentru primii ani de viață ai copiilor - astfel cum este prevăzut în obiectivele stabilite în concluziile reuniunii Consiliului European de la Barcelona - le permite părinților care lucrează să găsească un echilibru între viața familială și cea profesională. Din păcate totuși, datele statistice arată că multe state membre mai au un drum lung de parcurs până să atingă aceste obiective.
Nessa Childers
Dle președinte, raportul "Tineretul în mișcare” conține multe inițiative încurajatoare. Printre acestea se numără, în special, planuri pentru o facilitate de creditare a studenților europeni, inițiativa "Garanția europeană pentru tineret”, pentru a garanta faptul că tinerii fie sunt în pregătire, fie au un loc de muncă în termen de patru luni de la finalizarea studiilor, și planul anunțat recent, "Tineretul la lucru”, conceput pentru a crea contacte între tineri și întreprinderi.
Totuși, simt că am obligația de a îndemna la prudență. În 2010, țările UE au îndeplinit doar unul dintre cele cinci criterii de referință pentru educație, și acest lucru nu este de bun augur pentru Europa 2020. Dacă dorim ca inițiativa "Tineretul în mișcare” să se bucure de mai mult succes, punerea sa în aplicare și evoluția sa vor trebui monitorizate îndeaproape la fața locului și de deputații din acest Parlament în circumscripțiile noastre.
Piotr Borys
(PL) Dle președinte, discuția de astăzi este una dintre cele mai importante și mai semnificative discuții purtate în Parlamentul European. Privește întregul sector al culturii și al educației și, prin urmare, fundația care susține în permanență marea noastră familie europeană. Trebuie să ne amintim acest lucru și să acordăm o importanță enormă acestei discuții, ținând seama de faptul că nu totul ne-a fost dat pentru totdeauna. Trebuie să știm că acest cămin european uriaș, pentru a fi unul puternic, trebuie să aibă o fundație puternică și să reziste la crize potențiale suplimentare și poate la provocări uriașe care nu pot fi excluse și care poate că ne așteaptă.
Așadar, am dorit să le mulțumesc tuturor raportorilor pentru aceste rapoarte foarte bune și, în special dlui Zver și dnei Honeyball, întrucât adoptăm, pentru prima dată, o abordare cuprinzătoare în materie de educație. Dorim să le oferim tuturor copiilor noștri abilități extraordinare și cuprinzătoare, începând din primii ani de viață și până în învățământul terțiar. Astăzi, dacă dorim ca societatea europeană să fie mobilă și ca tinerii să fie deschiși, sensibili și competenți, ar trebui să avem o abordare responsabilă față de întregul domeniu al educației și, la urma urmei, indicatorii de care dispunem în prezent sunt alarmant de nesatisfăcători. O treime dintre cetățenii Europei nu are niciun fel de calificări profesionale.
Cât despre dimensiunea culturală, aș dori să îi mulțumesc dnei comisar pentru informația potrivit căreia Serviciul European de Acțiune Externă va avea ambasadori și atașați culturali în toate țările din lume. Aș dori să îi mulțumesc dnei Sanchez-Schmid, întrucât sprijinul pentru cultură înseamnă, în primul rând, sprijin pentru întreprinderea asociată cu cultura, însă, în special, sprijin pentru aspectul interior al culturii. Acesta este motivul pentru care întreprinderile de natură culturală trebuie să beneficieze de sprijin administrativ și au nevoie de o reducere a birocrației din sistemele administrative și, de asemenea, au nevoie de sprijin la strângerea de capital, care poate proveni și din fondurile Uniunii. Această misiune este una comună și, din acest motiv, în încheiere, aș dori să o rog pe dna comisar să relateze această discuție serioasă și importantă Consiliului, care lipsește astăzi, pentru ca aceste sarcini importante pentru Europa să poată fi discutate și în forumul Consiliului.
Monika Smolková
(SK) Dle președinte, în calitate de raportor alternativ în Comisia pentru dezvoltare regională pentru raportul referitor la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative, consider că este important că industriile culturale și creative au fost recunoscute ca un instrument pentru dezvoltare locală și regională. O mulțime de regiuni continuă să rămână în urmă - din motive printre care se numără și criza financiară - iar proiectele culturale și creative vor contribui cu siguranță la crearea de locuri de muncă și la creșterea competitivității acestor regiuni.
Este important ca statele membre, regiunile și autoritățile locale să utilizeze cât mai bine posibil programele UE care susțin cultura și creativitatea, coeziunea politică, politica structurală și altele. Definirea opțiunilor de finanțare este importantă pentru industriile culturale și creative. Finanțarea este cel mai mare obstacol în calea creșterii pentru multe întreprinderi. Este așadar important să se aducă capital privat și parteneriate între sectorul public și cel privat în cultură și industriile creative, după cum solicită raportoarea, și să se evidențieze importanța sponsorizării. Susțin propunerea de rezoluție.
Seán Kelly
(GA) Dle președinte, este minunat că discutăm această chestiune importantă dimineața aceasta și acest lucru demonstrează cât de serioși suntem în ceea ce privește chestiunile referitoare la cultură și educație.
Cultura și educația sunt valoroase într-o manieră intrinsecă, prin ele însele. Ambele au un rol uriaș de jucat în crearea unei Europe unite și în dezvoltarea economiilor noastre pe măsură ce progresăm. Inițiativele pe care le discutăm dimineața aceasta în această sală ar facilita acest lucru.
"Tineretul în mișcare” este o inițiativă minunată. Multe persoane au beneficiat deja de această inițiativă și vor continua să facă acest lucru pe viitor, însă un lucru este esențial, și anume recunoașterea reciprocă în toate statele membre a calificărilor și a diplomelor. Această măsură ar facilita o mai mare circulație și ar ridica totodată standardul în fiecare dintre instituții.
Trebuie să spun, de asemenea, - mea culpa - că sunt un adept târziu al învățământului în primii ani de viață. Am crezut, ca mulți, că este un serviciu de îngrijire a copiilor, însă știu acum că este cea mai bună investiție și că dă cele mai bune rezultate pentru investițiile în educație la orice nivel. Acesta reflectă, cu siguranță, un vechi proverb irlandez, "un bun început este întotdeauna o garanție a succesului”, și poate fi făcut la nivelul primilor ani de viață.
Doresc, de asemenea, să evidențiez importanța drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), în special pentru actori. Mulți dintre aceștia trăiesc la limita subzistenței și merită să beneficieze de geniul lor, și acest lucru poate, cu siguranță, să fie făcut prin protejarea DPI ale mediilor online și offline.
Doresc, de asemenea, să-mi pun șapca de sportiv și să afirm că și sportul este o parte foarte importantă a culturii și a educației. Am cerut un festival indigen al sportului în Europa. Dacă vom face acest lucru, atunci vom putea contribui considerabil la sport ca parte a culturii noastre.
Ultima remarcă pe care doresc să o fac este că am vizitat orașul Anheim anul trecut. Acolo, sub singurul acoperiș, se afla o școală de muzică care se ocupa de producție, interpretare, educație, crearea de instrumente, etc. Acest lucru ar putea fi imitat în alte locuri.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Dle președinte, permiteți-mi să-mi exprim și eu sprijinul față de rezidenții din Lorca, Spania, care au fost afectați de această catastrofă naturală. Este un meleag care și-a demonstrat sprijinul de multe ori și va putea să aprecieze sprijinul arătat de Parlamentul European astăzi.
Dnă comisar, în 1989, președintele de atunci al Comisiei, Jacques Delors, a afirmat că educația și cultura ar trebui să fie sufletul Europei. Știm acum că acestea nu reprezintă doar sufletul, ci și inima și mușchii Europei. Fără egalitate de șanse, care îmbunătățește șansele tuturor copiilor și ale tuturor tinerilor europeni, fără coeziune socială, care oferă educație, fără abilitatea de a concura, care contribuie la răspândirea cunoașterii în rândul cetățenilor, Uniunea Europeană va fi slabă. Totuși, cu toate acestea și cultura, Uniunea va avea locul pe care îl merită în lume.
Emine Bozkurt
Dle președinte, în 2014 se vor împlini 100 de ani de la asasinatul arhiducelui Franz Ferdinand, care a declanșat începutul Primului Război Mondial. Tot în Bosnia și Herțegovina am avut un război sângeros în Europa în anii '90. Este important să marcăm aceste evenimente tragice, care au dus la multe decese, suferință, separare și orori, însă este și mai important ca astăzi să marcăm și să sărbătorim unitatea europeană și pacea.
Sarajevo este un oraș care, în ciuda tuturor celor petrecute, și-a păstrat spiritul multicultural și tăria. Pentru a recunoaște acest lucru, ar fi un gest simbolic să numim "Sarajevo Capitală europeană a culturii 2014”, să reafirmăm mesajul european de pace și stabilitate. Este un păcat să pierdem acest avânt istoric din cauza regulilor. Doar atunci când ne vom accepta trecutul, când vom recunoaște și vom accepta istoria, doar atunci ne vom putea uita deschis spre viitor, și de aceea vă rog să dați orașului Sarajevo această posibilitate.
Kinga Göncz
(HU) Dle președinte, pentru o Europă care îmbătrânește este esențial ca toți tinerii să profite la maxim de talentele lor și să reușească pe piața forței de muncă mai târziu. Pentru aceasta este nevoie de un sistem de învățământ care să-și propună, încă din primii ani de viață, să echilibreze disparitatea de șanse; unul care să acorde o atenție specială furnizării de educație, formării profesionale și avantajelor în materie de ocupare a forței de muncă tuturor tinerilor, indiferent de situația financiară a acestora, de mediul social și etnic și de handicap și poate chiar de alte probleme de sănătate.
Strategia 2020 își propune să crească nivelul învățământului terțiar până la 40 % și să reducă procentul de abandon școlar timpuriu la 10 %. Pentru a îndeplini acest obiectiv, fiecare stat membru trebuie să-și propună să meargă în această direcție. Există locuri în care, în zilele noastre, vedem exact tendințe opuse: o scădere a limitei de vârstă pentru învățământul obligatoriu și o reducere a numărului de instituții de învățământ superior finanțate de stat.
Creșterea durabilă viitoare a Europei și capacitatea sa inovatoare pot fi garantate doar dacă toată lumea contribuie la propriile sale eforturi și dacă fiecare țară urmează aceeași cale.
Francisco José Millán Mon
(ES) Dle președinte, aș dori, de asemenea, să-mi exprim sprijinul față de rezidenții din Lorca.
În această dezbatere despre educație, doresc să reiterez un aspect important: necesitatea de a include în învățământul secundar un obiect specific care să acopere istoria, obiectivele și funcționarea Uniunii Europene.
Am vorbit deja despre această chestiune în ultimul mandat, în ședința plenară, după eșecul referendumurilor referitoare la Tratatul constituțional, Din fericire, anul trecut, în acest Parlament, raportul Løkkegaard referitor la jurnalism și noile mijloace de comunicare în masă, aprobat în septembrie, a susținut introducerea acestui subiect la punctul 13. Eu însumi am depus un amendament în această privință.
Recent, în Spania, guvernul regional din Valencia a decis să includă un obiect în următorul an academic. Este o inițiativă pe care ar trebui să o urmeze și alte regiuni și țări. Înțeleg că Comisia susține și salută, desigur, inițiativele de acest tip.
Doamnelor și domnilor, prețuim, apreciem doar...
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Dle președinte, "Tineretul în mișcare” este una dintre cele mai importante inițiative ale Strategiei Europa 2020. Trebuie să promovăm creșterea economică bazată pe tehnologii moderne, care poate fi creată doar de oameni educați. Trebuie să oferim sprijinul adecvat copiilor și tinerilor. Învățarea de limbi străine, activitățile sportive și culturale, activitățile de voluntariat și schimburile de experiență între tineri - acestea sunt programe care ar trebui să fie accesibile copiilor și tinerilor din toate regiunile Uniunii Europene.
Trebuie să îmbunătățim standardele educaționale și să reducem disparitățile - la toate nivelurile de educație, de la grădiniță până la universitate - în fiecare regiune a Uniunii Europene. În opinia profesorului Jacek Kochanowicz, o lipsă a abilității de a coopera este una dintre cele mai mari probleme pentru dezvoltarea Poloniei și a Uniunii Europene - trebuie să schimbăm și acest lucru. Capitalul uman este generat de educație, iar capitalul social de încrederea dintre oameni. Investițiile în programe educaționale și culturale...
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
João Ferreira
(PT) Dle președinte, ar trebui, mai întâi, să analizăm contextul în care purtăm această dezbatere. Trebuie să comparăm cuvintele frumoase pe care le auzim aici despre importanța culturii și a educației cu realitatea. Realitatea irefutabilă este că aceste domenii sunt afectate de o lipsă acută de investiții; o retragere a statului care îi amenință rolul social și duce la exacerbarea inegalităților în materie de acces la educație, la cunoaștere și la cultură. Rezultatul este înmulțirea și agravarea inegalităților sociale.
Realitatea din state membre precum Portugalia este închiderea a mii de școli, mii de profesori fără un loc de muncă sau un loc sigur de muncă și subfinanțarea cronică a sistemului de învățământ superior al statului și majorarea cheltuielilor pentru a participa la acesta. Realitatea este că bugetele alocate culturii sunt reduse până la niveluri de penurie.
Prin urmare, să nu ignorăm această realitate care ne arată că este nevoie de investiții urgent: cu atât mai mult dacă planul rușinos și obscurantist de intervenție elaborat de Fondul Monetar Internațional (FMI), Banca Centrală Europeană (BCE) și Comisia Europeană va fi pus în aplicare.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dle președinte, aș dori să-mi exprim compasiunea față de compatrioții noștri; Spania ne este prietenă și suntem cuprinși de compasiune de fiecare dată când se întâmplă ceva în această țară. Raportul "Tineretul în mișcare” este una dintre cele mai importante inițiative incluse în Strategia UE 2020 pentru promovarea și oferirea de mai multe șanse pentru educație și formare tinerilor și pentru a-i ajuta să facă tranziția de la educație la piața forței de muncă. Educația, învățarea pe tot parcursul vieții, inovarea și cultura duc, cu siguranță, la progres. Există un proverb grecesc care spune că capitalul este făcut de oameni, și nu invers, motiv pentru care trebuie să identificăm, să evidențiem și să dezvoltăm aptitudinile și abilitățile tinerilor noștri, lucru pe care îl putem face dacă ne asigurăm că aceștia pot găsi locuri de muncă care să corespundă calificărilor și aptitudinilor lor.
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Andrew Henry William Brons
Dle președinte, aceste rapoarte sunt în cel mai bun caz pline de paradoxuri și, în cel mai rău, pline de ipocrizie.
Vorbesc în termeni aprobatori despre diversitate, însă salută eradicarea diversității dintre națiuni. Diversitatea pe care o promovează în interiorul statelor membre implică promovarea culturilor ultimilor sosiți, care sunt orice, numai europeni nu. Pe măsură ce se schimbă populațiile, se vor schimba și culturile. Culturile indigene vor fi înlocuite și se vor pierde. Vorbesc despre libertate de exprimare, însă sunt convingătoare doar atunci când exprimă intoleranță față de cei cu care nu sunt de acord.
Doresc să promoveze doar valori culturale pe care le aprobă; valori compatibile cu așa-numitele valori "europene”. În sfera politică, am văzut marți atitudinea acestui Parlament față de libertatea de exprimare când a votat predarea unui deputat din acest Parlament pentru un proces care să servească drept exemplu în Franța pentru o pretinsă infracțiune, fără a-i da măcar șansa de a se apăra.
Damien Abad
(FR) Dle președinte, situația actuală a tinerilor din Europa este foarte îngrijorătoare - după cum știți - deoarece există cinci milioane de șomeri.
Astăzi, sunt încântat de ambiția Comisiei Europene de a dori să democratizeze accesul tinerilor în Europa. Totuși, cred că trebuie să mergem mai departe de acest program "Tineretul în mișcare” și, în primul rând, să evităm capcana de a ne dori ca toată lumea să meargă la universitate. Trebuie să avem în vedere toate grupurile de tineri, inclusiv pe cele care sunt eliminate cel mai mult din Uniunea Europeană și, în special, ucenicii. Ținând cont de acest aspect, cred, ar trebui să introducem urgent un program veritabil de mobilitate pentru aceste grupuri țintă, pe lângă programul Leonardo. Cred că numele Erasmus, marca Erasmus, ar trebui utilizată pentru toate programele și într-o varietate de forme, în special pentru ucenici, astfel încât să avem ambițiile necesare pentru a ne îndeplini obiectivele.
A doua chestiune este cea a finanțării. Trebuie să contribuim cu resurse întrucât, după cum ați subliniat mulți dintre dvs., tineretul și educația ar trebui să fie prioritatea principală pentru viitorul Uniunii.
Luís Paulo Alves
(PT) Dle președinte, aceasta este o ocazie pentru un angajament extraordinar față de mobilitatea socială a tinerilor și un angajament decisiv față de formarea unei generații cu o viziune deschisă asupra lumii; o generație cu aptitudini care, întrucât are viziune și gândire globale, este capabilă să contribuie la dezvoltarea regiunilor sale și progresul Europei. Aceasta deoarece, dacă toți tinerii europeni vor avea experiența studiului, a unui stagiu sau a unui loc de muncă într-o țară diferită, aceștia nu numai că vor dobândi mai multe aptitudini, mai multă independență și o viziune mai bună, ci și, în primul rând, vor câștiga valoare adăugată uriașă de pe urma contactului cu alți tineri europeni și a schimbului de experiențe cu aceștia.
Europa are nevoie, mai mult decât oricând, de o generație de europeni care să se cunoască și să aibă încredere unii în ceilalți și care să cunoască și să aibă încredere în Europa, pentru a duce proiectul mai departe. Prin urmare, propun să le permitem tuturor, din Fajã Grande până în Azore, cel mai vestic punct al Europei, să participe. Trebuie să ne asigurăm că nimeni nu va fi lăsat deoparte din motive financiare.
Jaroslav Paška
(SK) Dle președinte, raportul referitor la învățământul în primii ani de viață include o mențiune a abordării din perspectiva experienței profesionale a educației pentru copiii care provin din familii sărace. Dintre aceștia, raportoarea identifică copiii din familiile de romi, care au foarte puțin acces la educație preșcolară, ca fiind grupul cel mai vulnerabil.
Este așadar foarte important ca statele membre să creeze condiții specifice pentru acces la educație preșcolară pentru copii ale căror familii nu le oferă, din motive diverse, tipul de sprijin material și familial care le-ar permite să ia parte la sistemul educațional standard fără probleme majore. Totuși, îngrijirea specială pentru copiii din grupurile cele mai vulnerabile trebuie acordată într-o manieră înțeleaptă, pentru a evita stigmatizarea acestor copii sau familii, fapt care ar putea spori riscul de excluziune socială a acestora.
Prin urmare, trebuie să modificăm sistematic și să îmbunătățim mecanismele de îngrijire specială pentru acești copii, astfel încât să putem integra cu succes cât mai mulți copii cu putință din grupurile vulnerabile în societatea noastră.
Franz Obermayr
(DE) Dle președinte, primii trei ani din viața unui copil sunt esențiali pentru dezvoltarea creierului și învățarea limbii. Fără un anumit nivel de achiziție a limbii, învățământul complementar este posibil foarte rar, întrucât deficitele de limbă pot fi depășite doar cu mare dificultate odată cu înaintarea în vârstă.
Raportul observă că cei mai mulți copii imigranți din UE sunt educați fără cunoștințe lingvistice adecvate. În același timp, menționează că familiile și minoritățile migrante, precum romii, utilizează mult mai puțin educația preșcolară furnizată decât alte familii. Nu putem permite ca nivelul școlilor noastre să continue să scadă, întrucât atât de mulți copii nu înțeleg pur și simplu ceea ce li se predă. Cu alte cuvinte, fiecare copil - migrant sau nu - trebuie să stăpânească limba națională până când încep școala într-o măsură care să le permită să urmărească ceea ce li se predă.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Dle președinte, lucrul la crearea unui cadru european de învățare în primii ani de viață, bazat pe obiective și valori comune, ne îndrumă în direcția bună pentru armonizarea sistemelor noastre educaționale. Sublinierea importanței perioadei preșcolare pentru dezvoltarea ulterioară a unei persoane și evidențierea potențialului inerent în primii ani de viață sunt extrem de importante în contextul punerii în aplicare a Strategiei 2020. În opinia mea, subiectul pe care îl discutăm este extrem de relevant pentru situația actuală. În țara mea, luna trecută a intrat în vigoare o lege nouă referitoare la formele de îngrijire pentru copii de până la trei ani. Noua lege extinde gama de facilități pentru îngrijirea copilului și introduce câteva forme noi de îngrijire: cluburi pentru copii, persoane care asigură servicii informale de îngrijire pe timpul zilei, bone autorizate prin lege și creșe la locul de muncă. Aceste schimbări sunt menite să creeze condiții favorabile dezvoltării adecvate a copiilor. Varietatea posibilităților educaționale permite ca această dezvoltare să fie asistată și stimulată în toate domeniile, utilizând potențialul natural al copilului. Deschiderea de creșe la locul de muncă va facilita întoarcerea părinților pe piața forței de muncă după o pauză mai lungă.
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Evelyn Regner
Dle președinte, când ne referim la "Tineretul în mișcare”, vorbim despre bani, însă, în primul rând, vorbim despre viitor. Inovarea, creativitatea, capacitatea de inserție profesională sunt subiecte care sunt cu adevărat importante pentru noi toți în Uniunea Europeană. Este bine că Comisia s-a axat pe acest moment esențial al intrării pe piața forței de muncă, care este tocmai subiectul pe care aș dori să mă axez și eu. Tinerii se confruntă cu realitatea tristă, cu condițiile rele de lucru ale stagiilor de astăzi, chiar cu exploatare. Și, desigur, există stigmatul, atunci când intră pe piața forței de muncă, de a se întreba "chiar este nevoie de mine?” când ratele șomajului sunt atât de mari.
Acesta este într-adevăr subiectul meu major în momentul de față și, prin urmare, rog Comisia să rămână pe drumul bun și să se axeze și pe viitor, să creeze un fel de statut al stagiarilor care stabilește norme împotriva exploatării...
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Dle președinte, aș dori să încep prin a exprima compasiunea Comisiei și solidaritatea față de persoanele din Lorca și din apropierea sa. Pe când eram copil, a avut loc un seism foarte puternic în orașul meu natal, și știu cât de cumplită este această experiență.
În calitate de europeni, nu ar trebui să fim mulțumiți de situația sistemului educațional european. Nu putem accepta ca unul din șapte tineri europeni să părăsească școala fără aptitudinile și calificările de care are nevoie pentru a găsi un loc de muncă și pentru a avea o viață împlinită. Nu accept nici ca unul din cinci copii europeni cu vârste mici să nu poată citi corect.
Trebuie neapărat să acordăm atenția noastră deplină sistemelor noastre educaționale. Trebuie să le întărim prin consolidarea programelor noastre de mobilitate, întrucât, prin mobilitate, tinerii, studenții, lucrătorii și voluntarii dobândesc aptitudinile transversale pe care nu le pot obține prin educație formală. Cred că reducerea bugetelor noastre pentru educație este o politică foarte îngustă. Din nou, rog statele membre și guvernele să nu facă acest lucru, mai ales în vremuri de criză, întrucât această măsură va avea repercusiuni negative pe viitor. Trebuie să lucrăm împreună pentru a ne asigura că, în următorul cadru financiar multianual, provizioanele pentru educație și mobilitate vor fi mai mari decât în prezent, întrucât avem nevoie de acestea pentru a ieși din criză și a da un rost cetățenilor noștri.
Un deputat stimat a făcut o trimitere la subsidiaritate. Permiteți-mi să vă asigur că toate politicile și recomandările noastre în materie de educație și cultură recunosc pe deplin și respectă normele în ceea ce privește subsidiaritatea. Nu dăm ordine statelor membre. Noi facem doar recomandări statelor membre. Le furnizăm platforma pentru a colabora cu scopul de a schimba bune practici și de a învăța unii de la ceilalți.
Industriile culturale și creative sunt importante - după cum ați menționat mulți dintre dvs. - ca motor pentru dezvoltare și crearea de locuri de muncă. Totuși, să nu uităm că aceste industrii culturale și creative au o valoare per se. Creativitatea și cultura sunt valori ale Uniunii Europene pe care le-am consolidat și trebuie să le păstrăm. După analiza opiniilor pe care le-am primit cu privire la acest subiect de la părțile interesate, și ca urmare a consultării publice cu părțile interesate, suntem pe punctul de a prezenta recomandări referitoare la modul în care ar trebui să consolidăm și să susținem industriile culturale și creative pentru a dezvolta și produce rezultatele așteptate.
Cât despre dimensiunea externă a culturii - cultura în relațiile noastre externe - cred că avem o responsabilitate să facem acest lucru. Să nu uităm că am semnat și adoptat cu toții Convenția UNESCO privind diversitatea culturală. Trebuie să lucrăm cu toate țările care au adoptat convenția pentru a ne asigura că aceasta este pusă în aplicare. Permiteți-mi să subliniez că astfel de schimburi culturale cu lumea externă vor fi benefice nu doar pentru ei, ci și pentru noi, întrucât ne îmbogățim cultura, cunoștințele și valorile în lume.
În cele din urmă, am luat act de susținerea fermă pe care ați exprimat-o cu toții pentru ca orașul Sarajevo să primească titlul de "Capitală a culturii 2014”.
Milan Zver
Dle președinte, vă mulțumesc pentru că ați condus această dezbatere într-o manieră cât mai democratică și mai generoasă, pentru a permite multora dintre colegii mei deputați să participe. Dezbaterea a fost, în primul rând, una de calitate înaltă și s-a concentrat pe următoarele: dorim să consolidăm și să păstrăm programele noastre actuale de mobilitate care fac parte din programele de învățare pe tot parcursul vieții și "Tineretul în mișcare”. Mesajul nostru pentru statele membre este că ar trebui să acorde mai multă atenție politicilor de tineret, care cuprind mai multe sectoare, și să investească mai mulți bani în acestea. Dorim, de asemenea, ca această dezbatere să genereze un beneficiu suplimentar; dorim ca statele membre să continue să-și reformeze sistemele educaționale și politicile sociale, precum și piețele și altele de acest gen.
Aș dori să răspund unei obiecții care a apărut în timpul dezbaterii. Dosarul "Tineretul în mișcare” nu se axează foarte mult pe importanța pieței; în realitate, am dorit să evităm complet această chestiune, însă am evidențiat în mai multe locuri faptul că sistemele educaționale trebuie să se adapteze nevoilor societății și ale economiei, și că această diferență mare, această prăpastie mare ar trebui redusă cât mai mult posibil și că tinerii ar trebui să poată să intre pe piața forței de muncă cu cât mai puține obstacole cu putință. În mod interesant, acestea sunt tocmai aspectele evidențiate de organizațiile pentru tineret în timpul pregătirii raportului.
În încheiere, aș dori să evidențiez pe scurt următoarele: propun să utilizăm toată această energie pozitivă pe care o avem aici în Parlamentul European, templul democrației europene, precum și în Comisia Europeană, și să facem tot posibilul pentru a ne asigura că acest raport nu rămâne doar o scrisoare moartă.
Mary Honeyball
raportoare. Dle președinte, aș dori să le mulțumesc tuturor pentru maniera utilă și constructivă în care au purtat această dezbatere astăzi. Majoritatea copleșitoare dintre dvs., cu numai una sau două excepții notabile, a susținut foarte mult raportul meu referitor la învățământul în primii ani de viață și alte rapoarte pe care le-am dezbătut astăzi. Cred că spusele noastre au arătat clar că educația va fi extrem de importantă pe viitor. Nu este importantă numai pentru copii, pentru copiii de vârste foarte mici despre care vorbesc și tinerii despre care vorbește colegul meu, ci este importantă, de asemenea, pentru viitorul Europei. Susțin așadar ferm afirmația dnei comisar potrivit căreia statele membre ar trebui să continue să investească în educație și nu ar trebui să folosească climatul economic pentru a reduce cheltuielile, întrucât reducerea cheltuielilor ar fi cea mai proastă măsură posibilă.
Educația înseamnă viitorul nostru, înseamnă a avea adulți care pot fi inserați profesional, care sunt în formă, care sunt sănătoși, care nu ne epuizează serviciile sociale. Înțelegem acest lucru și trebuie să transmitem acest mesaj statelor noastre membre, astfel încât acestea să-și poată exercita subsidiaritatea pentru a se asigura că ceea ce se discută aici este pus în practică în realitate.
Marietje Schaake
raportoare. - Dle președinte, revin la dvs. cu niște măsuri viitoare concrete privind raportul referitor la rolul culturii în acțiunile externe ale UE, despre care am vorbit în dimineața aceasta. Doresc să încep cu un citat al unui diplomat maghiar în Statele Unite, dl Simonyi, care a afirmat că "rock and roll-ul a fost, din punct de vedere cultural, un element decisiv pentru destinderea societăților comuniste și apropierea acestora de lumea libertății”. Când analizăm, în special, revoltele actuale ale tinerei generații din Africa de Nord și Orientul Mijlociu, putem vedea că astăzi accesul liber la internet este acel element decisiv pentru tranziția spre lumea libertății. Avem nevoie de o strategie privind libertatea internetului pentru a facilita libera exprimare, libertatea presei, accesul la informații și accesul la conținut cultural și educațional.
Aceasta este o prioritate, însă raportul conține multe alte sugestii concrete, care își găsesc justificare atât în Tratatul de la Lisabona, cât și în ratificarea convențiilor UNESCO. Au nevoie acum de punere practică în aplicare.
Serviciul de Acțiune Externă ar trebui să coordoneze activitatea diferitelor direcții generale și să creeze o direcție generală pentru diplomație culturală și digitală. Personalul SEAE ar trebui instruit, și este nevoie de un atașat cultural în fiecare reprezentanță a UE. Este nevoie de coordonare, integrare și simplificare prin intermediul unui grup operativ interinstituțional care ar trebui să îi raporteze Parlamentului European.
Solicităm Comisiei să adopte o carte verde în 2011, urmată de o comunicare privind o strategie de cooperare culturală în acțiunile externe ale UE. Solicităm, de asemenea, consolidarea capacităților prin finanțarea inițiativelor independente de guvern, și dorim să promovăm activități culturale europene, on line, și în restul lumii.
Programe existente, precum politica europeană de vecinătate și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului au componente culturale care trebuie coordonate și utilizate strategic. Trebuie, de asemenea, să protejăm și să promovăm patrimoniul cultural, prin, de exemplu, programul "Scutul Albastru”, și trebuie să ne angajăm în dialoguri în materie de politică culturală cu țări terțe.
Drepturile omului trebuie respectate, iar argumentele culturale nu trebuie folosite niciodată pentru a justifica încălcările drepturilor omului. Le-aș recomanda colegilor să citească acest raport. Cred că această dezbatere demonstrează că avem nevoie de mai multe discuții privind cultura în UE.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Dle președinte, dnă comisar, după toate aceste discursuri doresc să le mulțumesc colegilor mei deputați, raportorilor alternativi, precum și raportorilor comisiilor care și-au exprimat opiniile, care mi-au sugerat multe idei și au permis îmbunătățirea textului asupra căruia votăm astăzi.
Aș dori acum să merg în continuare pe acest drum cu dvs. Cum vom continua acest raport? Solicităm Comisiei Europene să elaboreze o carte albă, pornind de la cartea sa verde, pentru a face o revizie care să ducă la o strategie veritabilă pentru industriile culturale și creative. Așteptăm, de asemenea, cu interes propuneri legislative referitoare la modalitatea de impozitare a bunurilor, guvernanța societăților cu gestionare colectivă și alocările bugetare pentru programele referitoare la cultură, educație și mass-media.
Trebuie să ne transformăm ambițiile în măsuri specifice. De ce să nu introducem imediat un TVA redus pentru toate produsele culturale, indiferent dacă utilizează un mediu fizic sau sunt online? Diferențele de impozitare produc denaturări care, fără excepție, contravin competitivității societăților europene. Americanii au avut un avantaj competitiv vreme îndelungată datorită unui moratoriu fiscal pe aceste servicii. Va face Europa ceva în acest sens? De ce nu avem în vedere un preț unic pentru cărțile digitale peste tot în Europa? Politicianul francez Edouard Herriot a afirmat cândva: "Cultura este ceea ce ne rămâne după ce am uitat totul.” Cu toate acestea, cultura poate fi uitată repede dacă nu o protejăm, dacă nu o păstrăm, dacă nu ne interesează.
Sper că Europa își va oferi mijloacele pentru a-și promova cultura, astfel încât modelul și patrimoniul său să poată exercita influență, astfel încât Europa să-și poată apăra identitatea și să-și poată dezvolta economia.
Președinte
Am primit o propunere de rezoluție depusă în conformitate cu articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul de procedură.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc astăzi la prânz.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Elena Oana Antonescu
, în scris. - Viitorul Uniunii Europene stă în tinerii săi, în potențialul și capacitatea acestora de a prelua proiectul comunitar actual și a-l duce spre o nouă dimensiune a incluziunii și cooperării dintre state. Prima condiție pentru ca tinerii de astăzi să devină cetățenii europeni de mâine este să se cunoască între ei. Să intre în contact cu cât mai multe culturi din spațiul european, să circule liberi și să învețe în cât mai multe din statele membre. Din acest punct de vedere, consider că programele de învățare de-a lungul vieții, de tipul Erasmus sau Leonardo da Vinci, trebuie să beneficieze de un sprijin financiar mai consistent în următorii ani din partea autorităților. Europa are nevoie ca un număr din ce în ce mai mare din elevii și studenții săi să intre în contact cu un nou model social, educațional și cultural. Programele de mobilitate destinate tinerilor vor reuși, în opinia mea, să ducă la schimbarea de facto a atitudinii tinerilor europeni și la unificarea viziunii lor față de tot ceea ce înseamnă Europa, de la educație, știință și cercetare, la cultură și valorile noastre comune.
Dominique Baudis
Acest raport transmite un mesaj clar: Uniunea Europeană trebuie să încorporeze o strategie culturală consecventă și coordonată în politica sa externă. Legăturile care unesc într-o manieră mai specifică Europa și țările din sudul Mediteranei trec prin schimbări profunde. În lumea arabă suflă un vânt al libertății. Cultura este un bun semnificativ. Contribuie la o democrație trainică și durabilă. Schimburile culturale și educaționale încurajează emergența unei societăți civile organizate. Cooperarea culturală este, de asemenea, una dintre cheile succesului Uniunii pentru Mediterană. Ea face ca națiunile să împartă lucruri și să interacționeze unele cu celelalte, să se respecte și să se înțeleagă mai bine în fiecare zi.
Sergio Berlato
Încă din anii '90 Uniunea Europeană a înregistrat o creștere exponențială a industriilor culturale și creative (ICC) din perspectiva numărului de locuri de muncă create și a contribuției lor la produsul intern brut. Aceste industrii au o natură dublă: din perspectivă economică, ajută la generarea de locuri de muncă și creștere, iar, din perspectivă culturală, facilitează integrarea socială a cetățenilor. Cartea verde a Comisiei recunoaște oficial importanța economică și socială a acestui sector economic. Totuși, în timp ce unii dintre partenerii noștri internaționali utilizează deja extensiv resursele numeroase oferite de industriile culturale și creative, Uniunea Europeană nu a dezvoltat încă o strategie bazată pe activități culturale. După părerea mea, provocările cauzate de globalizare oferă acestor industrii șanse de dezvoltare, care le vor spori, probabil, potențialul de creștere economică și de ocupare a forței de muncă. În termeni concreți, abilitatea industriilor culturale și creative de a stimula coeziunea socială și teritorială va depinde de investiții strategice. Vor fi necesare, de asemenea, cooperarea cu organismele locale, transmiterea expertizei și schimbul de bune practici. Cred, de asemenea, că protejarea mai riguroasă a drepturilor de proprietate intelectuală este o condiție esențială pentru protejarea diversității culturale în Europa.
Vilija Blinkevičiūt
Comunicarea Comisiei Europene intitulată "Educație și îngrijire preșcolară” (ECEC) este o inițiativă binevenită, întrucât analizează probleme din educația copiilor și își propune să stabilească mijloace pentru a le furniza acestora cel mai bun început pentru lumea de mâine. Totuși, în opinia mea, acestui document al Comisiei îi lipsește o analiză a cercetării și a informațiilor privind educația, îngrijirea și protecția socială a copiilor care să ia în considerare informații din toate cele 27 de state membre ale Uniunii Europene. În plus, aș dori să evidențiez legătura strânsă dintre dezavantajul socioeconomic și ocaziile de a educa și învăța copiii din perioada preșcolară, întrucât este mai puțin probabil ca familiile cu venituri mici să folosească serviciile ECEC. În consecință, mai târziu, unii dintre acești tineri nu sunt nici angajați și nici nu urmează vreo formă de educație sau formare. Înțeleg eforturile Comisiei de a încuraja statele membre să schimbe exemple de politici și bune practici, utilizând metoda deschisă de coordonare, însă ar fi mult mai simplu și mai eficient să elaborăm și să adoptăm criterii comune în materie de calitate. Această măsură ar promova colectarea de informații și stabilirea de repere în întreaga Uniune Europeană și în statele membre, întrucât colectarea de informații este extrem de importantă pentru observarea progresului și măsurarea rezultatelor. Aș dori să evidențiez faptul că există o lipsă specifică de informații referitoare la copii din familii cu probleme sociale, copii cu nevoi speciale și copii dezavantajați.
Zuzana Brzobohatá
Acest raport din proprie inițiativă privește chestiunea studierii mobilității tinerilor, care rezultă din Strategia 2020. Este, cu siguranță, corect să sporim competitivitatea tinerilor prin crearea de condiții în cadrul învățământului universitar, astfel încât aceștia să petreacă cel puțin un an într-un alt stat membru. Mobilitatea, un sistem de recunoaștere a creditelor și alte măsuri vor limita creșterea șomajului în rândul tinerilor, care este de circa 21 % în UE în prezent, cifră care este alarmantă. Personal, salut din toată inima apelul adresat Comisiei și statelor membre în ceea ce privește susținerea activităților de voluntariat și introducerea de măsuri în legislație care să permită recunoașterea activităților de voluntariat exercitate de șomeri ca timp petrecut lucrând. Această măsură va duce, mai ales în cazul tinerilor, la o consolidare a obiceiurilor profesionale, la mai multă concurență și la o mai mare motivare în a căuta un loc de muncă. În opinia mea, este la fel de important să existe o legătură permanentă între cerințele pieței forței de muncă și educația profesională, o legătură care trebuie să fie extrem de flexibilă în această privință, astfel încât viitorii absolvenți să poată fi introduși pe piața forței de muncă, ducând la o reducere treptată a șomajului în rândul tinerilor.
Ioan Enciu
, în scris. - Aș dori să subliniez faptul că susțin puternic cadrul pentru îmbunătățirea sistemelor de educație și formare profesionala din Europa, "Tineretul in mișcare”, și consider că este extrem de important în vederea dezvoltării unor politici concrete de susținere a mobilității tinerilor, cât și pentru a facilita o tranziție stabilă a acestora din sistemul educațional către ocuparea forței de muncă. Un factor important care trebuie avut în vedere este faptul că tinerii sunt unul din grupurile sociale sever afectate de criza economică globală. Este datoria noastră să sprijinim intrarea pe piața muncii a tinerilor, atât pentru ei, cât și pentru a susține economia europeană. Tinerii de astăzi sunt liderii de mâine și din această cauză este esențial ca ei să aibă posibilitatea de a-și dezvolta competențele, abilitățile și cunoștințele în prezent, pentru ca în viitorul apropiat să poată contribui activ la creșterea și dezvoltarea Uniunii Europene. Trebuie să punem bazele unor politici concrete care să sprijine tinerii și care să le faciliteze o mobilitate accentuată și oportunități de a studia în străinătate. Această mobilitate are rolul de a susține economia, dar, în același timp, are un rol extrem de important în crearea unei coeziuni culturale la nivel european.
Kinga Gál
Consider că discuția noastră despre educație și cultură este una importantă și aș dori să adaug o abordare care a lipsit până acum din numeroase motive importante. Înțelegerea reciprocă și respectul unul pentru celălalt sunt condiții fundamentale pentru comunitățile naționale tradiționale, minorități și majorități care trăiesc împreună în armonie și prosperitate. Educația joacă un rol esențial în acest caz. Dacă istoria și literatura comunităților minoritare ar fi predate în școli ale majorității și dacă eforturile în materie de educație ale minorității ar include cultura majorității, comunitățile care locuiesc împreună s-ar înțelege mult mai armonios. Educația lingvistică are, de asemenea, un rol proeminent în înțelegerea culturală. Acest lucru este adevărat nu numai în procesul de învățare a limbilor internaționale, ci și în relația dintre comunități majoritare și minoritare care trăiesc unele lângă celelalte. Cred că nu numai minoritățile ar trebui să studieze limba majorității, ci și invers. Toată lumea ar putea avea o viață mai bogată, permițând manifestarea respectului reciproc al unora față de ceilalți. În același timp, cunoscând limba celuilalt, generațiile care cresc ar dezvolta o atitudine mult mai pozitivă unele față de celelalte, dându-le posibilitatea de a crea relații cu colegii lor de aceeași vârstă mai ușor, ceea ce ar fi decisiv pentru viitorul acestor regiuni. Și, în ultimul rând, consider că este important să menționez importanța unei înțelegeri profunde a patrimoniului cultural, astfel încât comunitățile care trăiesc împreună să-și poată recunoaște și respecta reciproc valorile culturale. Cred că sarcina concretă a Comisiei este de a promova toate aceste chestiuni, în timp ce Parlamentul are misiunea de a consolida susținerea teoretică și politică.
Filiz Hakaeva Hyusmenovа
Tinerii sunt forța motorie a oricărei societăți și a viitorului său. Educația lor, formarea profesională, calificările și integrarea pe piața forței de muncă furnizează baza pentru îndeplinirea obiectivelor Europa 2020 care au în vedere o creștere inteligentă, durabilă și propice incluziunii. Din acest motiv cred ferm că Europa trebuie să continue să investească în dezvoltarea lor și în inițiative precum Erasmus, Leonardo și "Tineretul în mișcare”, care ar trebui dezvoltate în permanență și făcute cunoscute. Îmbunătățirea calității educației și a formării, precum și a accesului tinerilor la acestea sunt pași importanți pe drumul spre reducerea șomajului și dezvoltarea economiei europene. Din păcate, Europa are încă regiuni și grupuri sociale unde există condiții limitate în această privință. Trebuie să coordonăm eforturile pentru a soluționa această problemă. Este, de asemenea, important ca programele de educație și formare să fie corelate mai strâns cu necesitățile comerciale și să stimuleze potențialul și creativitatea tinerilor, pentru a-i face mai competitivi pe piața forței de muncă. Susțin eforturile de încurajare a mobilității tinerilor, atât în timpul educației lor, cât și în legătură cu viața lor profesională. Cred că este o condiție importantă pentru dezvoltarea de noi aptitudini și pentru ca aceștia să devină conștienți de identitatea lor europeană.
Filip Kaczmarek
Dimensiunea culturală a acțiunilor externe ale UE este una importantă și foarte necesară. Peste tot în lume, în general, cultura europeană este percepută ca atrăgătoare și dorită. Acceptarea valorilor europene este mai dificilă. Lucrând în Delegația la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE, m-am confruntat în mod repetat cu diferențele culturale și consecințele acestora.
În calitate de europeni, încercăm sistematic să promovăm valori și principii care, pentru noi, sunt fundamentale și inalienabile. Această atitudine este adesea neînțeleasă de partenerii noștri. Unii dintre ei văd în această atitudine doar un fel de imperialism cultural. Tocmai din acest motiv este atât de dificil să ne convingem partenerii că valorile promovate de Uniunea Europeană nu sunt o încercare de a impune modul nostru de a gândi altora. Faptul că încercăm să ne extindem idealurile, de exemplu, în domeniul drepturilor omului, rezultă pur și simplu dintr-un imperativ moral. Respectăm diferența și diversitatea, însă nu putem să renunțăm la principii pe care le considerăm fundamentale. Nu acceptăm discriminarea și nu vom renunța la protejarea vieții omului și a demnității umane. În această privință, Uniunea este unită și pe deplin de acord.
Ádám Kósa
Aș dori să o felicit pe dna Honeyball pentru munca sa excelentă și pentru faptul că a observat chestiuni esențiale care poate că nu au primit atenție suficientă în trecut. Printre acestea se numără, în special, recunoașterea legăturii dintre sărăcie, o situație dezavantajată și performanță școlară slabă. Aș dori să le amintesc colegilor mei deputați că există o legătură suplimentară: situația dezavantajată este extrem de pronunțată în cazurile în care copilul trăiește cu handicapuri pe care părinții, care nu sunt informați corespunzător, nici nu le înțeleg și nici nu le acceptă. Voi acorda o atenție deosebită acestei probleme în raportul la care lucrez în prezent. Munca depusă de dna Honeyball și, în special, adoptarea unei abordări centrate pe copil vor fi o bază de referință excelentă pe viitor. Proiectul de raport "reamintește importanța generală a oricăror activități de învățare timpurii, în special a limbilor străine, a multilingvismului și a diversității lingvistice”, pe care le susțin cu bucurie și entuziasm. Sunt de acord cu faptul că dezvoltarea timpurie a copiilor cu handicap și a-i ajuta pe aceștia să dobândească o competență lingvistică adecvată sunt o investiție esențială în resurse umane, care reprezintă o ocazie unică în viață. Este, de asemenea, important ca, pentru a dezvolta competența lingvistică a copiilor surzi, aceștia trebuie să învețe întâi limba lor maternă (limbajul semnelor), care le va permite să devină cu adevărat poligloți pe viitor. Și aceasta este o investiție pentru atingerea obiectivelor UE 2020 și pentru creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă, pentru a obține o societate mai accesibilă, mai propice incluziunii și mai durabilă.
Paweł Robert Kowal
Susținerea mobilității tinerilor, mai ales a tinerilor din țările din Parteneriatul estic și Uniunea pentru Mediterană, este extrem de importantă din perspectiva evenimentelor recente din Belarus și Africa de Nord. Procesele de transformare democratică care încep în prezent în Egipt și Tunisia pot fi consolidate datorită eforturilor UE de a educa cetățenii acestor țări în spiritul democrației și al respectului pentru statul de drept și drepturile omului.
Cetățenii educați sunt cei mai mari dușmani ai dictatorilor și ai regimurilor totalitare. Experiențele statelor membre ale UE pot fi utilizate atunci când se organizează astfel de programe. În Polonia, de exemplu, există programul de burse Konstanty Kalinowski, care este operat, printre altele, de Centrul de Studii Est-Europene de la Universitatea din Varșovia - un centru de studii internaționale care le permite studenților din Orient și din Balcani să studieze în Polonia. Uniunea ar trebui, de asemenea, să intensifice eforturile pentru a înființa o Universitate a Parteneriatului estic, după modelul Universității Euro-Mediteraneene din Slovenia. UE ar trebui să susțină inițiativele persoanelor tinere și talentate de promovare a unor strategii politice specifice. Un exemplu bun de astfel de activitate este site-ul de internet Eastbook.eu, ai cărui fondatori pun la dispoziția a mii de utilizatori de internet în fiecare zi informații despre evenimentele din țările din Parteneriatul estic și despre progresul programului. UE ar trebui să ofere asistență, de asemenea, tinerilor din state membre pentru vizite de studiu în țările învecinate. Acest lucru contribuie la eliminarea barierelor culturale. În acest sens, demnă de laudă este inițiativa Eurobus - o călătorie în jurul Ucrainei, organizată în fiecare an pentru tineri din state membre ale UE.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Adoptarea în iunie anul trecut a noii strategii a UE, Europa 2020, este menită să ne ajute să ieșim din criza economică și să contribuim la dezvoltarea în continuare a Uniunii Europene. Este, de asemenea, un pas semnificativ în ceea ce privește menținerea și chiar sporirea mobilității tinerilor.
Una dintre prioritățile Strategiei Europa 2020 este inițiativa "Tineretul în mișcare”, al cărei obiectiv este de a îmbunătăți rezultatele sistemelor noastre de educație și a de facilita accesul tinerilor pe piața forței de muncă. Acest obiectiv urmează să fie îndeplinit, după cum sugerează numele, prin dezvoltarea ideii de schimb de experiență în rândul tinerilor și facilitarea dobândirii de noi aptitudini de către tineri. Datele statistice arată că, în prezent, 15 % dintre tineri își încheie educația timpuriu și, procedând astfel, dobândesc calificări care nu corespund nevoilor de pe piața forței de muncă. În plus, doar circa o treime dintre persoane a terminat învățământul terțiar, și acest procent este considerabil mai mic decât în Statele Unite sau Japonia, de exemplu. Prin urmare, una dintre provocările cele mai importante cu care se confruntă Uniunea Europeană este necesitatea de a acorda o atenție deosebită și sprijin financiar acestor două probleme. Totuși, situația nu se va îmbunătăți dacă nici Comisia, nici statele membre nu vor urma orientările conținute în Strategia Europa 2020. Mobilitatea tinerilor este cheia spre dezvoltarea în continuare a Europei și, dacă aspirăm la statutul de cea mai inovatoare economie din lume, nu trebuie să neglijăm investițiile în capital uman, și mai ales în tineri.
Ramona Nicole Mănescu
, în scris. - În contextul crizei economice actuale, UE are nevoie de o strategie globală bazată pe inovație și creativitate, care să contribuie la creșterea economică și crearea de locuri de muncă și tocmai de aceea industriile culturale și creative sunt cele care trebuie încurajate. Prin urmare, consider că, la momentul actual, în Europa, trebuie să asigurăm o mai mare difuzare a creațiilor și accesul liber la acestea în lumea digitală, fără a neglija însă faptul că artiștii și operele lor trebuie protejați și remunerați în mod corect. În acest sens, trebuie să stabilim un cadru legislativ capabil să susțină dezvoltarea acestor industrii și să ofere încredere consumatorilor și celor care activează în cadrul pieței digitale, întrucât acest sector poate duce la crearea de noi locuri de muncă, exploatând diversitatea culturala a Uniunii Europene și potențialul inovator al acesteia. Totodată, consider că avem nevoie de noi modele de afaceri care să susțină aceste industrii, utilizând beneficiile pe care le oferă piața unică digitală. În concluzie, cred că acest raport constituie un prim pas pentru dezvoltarea acestui sector, însă Comisia și statele membre trebuie să își intensifice eforturile, pentru a transforma industriile culturale și creative într-un sector de bază al economiei europene.
Iosif Matula
, în scris. - Mă bucură faptul că, în cadrul Strategiei Europa 2020, dedicăm o atenție deosebită tinerilor, având în vedere provocările demografice cărora trebuie să le facă față continentul nostru. În acest context, Tineret în mișcare - inițiativă emblematică a Comisiei Europene - vine cu măsuri concrete pentru a crește gradul de educație și formare profesională, inclusiv prin mobilitate și facilitarea încadrării în muncă. Pe lângă reducerea abandonului școlar timpuriu și creșterea procentului absolvenților de învățământ superior până în 2020, aș dori să atrag atenția asupra unor aspecte ce pot veni în sprijinul tinerilor. În primul rând, importanța elaborării unor programe educaționale mai flexibile, care să fie compatibile cu deținerea în paralel a unui loc de muncă. În al doilea rând, utilitatea unui sistem de mobilitate virtuală, ca și completare la mobilitatea teritorială. De asemenea, încurajarea burselor de studii oferite studenților de către întreprinderi private. La fel de importantă este și sprijinirea inițiativelor private ale tinerilor, care poate conduce la crearea de locuri de muncă și, implicit, la integrare socială.
Alajos Mészáros
Șomajul în rândul tinerilor cauzat de criza economică este o provocare considerabilă peste tot în UE și, până acum, nici UE și nici statele membre nu au gestionat această chestiune în mod corespunzător. Situația ocupării forței de muncă în rândul tinerilor depinde de politica economică generală: prin urmare, statele membre ar trebui să ia măsuri în direcția investițiilor și a creării de locuri de muncă. Din păcate, măsurile de austeritate care se simt, de asemenea, în Ungaria, și care afectează, printre altele, sistemul educațional, precum și reducerea cheltuielilor, care afectează crearea de locuri de muncă, nu prea ajută tinerii: dimpotrivă, sentimentul lor de izolare de societate și piața forței de muncă ar putea constitui o amenințare pe termen lung la adresa economiei. Criza economică nu ar trebui să fie un motiv pentru reducerea cheltuielilor în domeniul educației, întrucât impactul crizei cere ca tinerii să primească niveluri mai ridicate de educație. Succesul și eficiența inițiativei "Tineretul în mișcare” depind, într-o mare măsură, de atitudinea și activitățile cheie ale statelor membre și de sprijinul financiar pe care îl furnizează pentru punerea în aplicare a acestor programe la nivel național, care ar putea contribui la integrarea socială a tinerilor. Rolul jucat de instituțiile locale de învățământ, precum și de autoritățile locale și regionale în domeniul educației și al mobilității este, de asemenea, foarte important, motiv pentru care consider că este important să susținem mobilitatea profesorilor și a lucrătorilor din sectorul tineretului și cel educațional, întrucât ei sunt cei care pot motiva tineretul. Pentru a îndeplini aceste obiective ale UE, ar trebui creată o abordare de tip parteneriat și cu autoritățile locale și regionale.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Am susținut acest raport, care reafirmă ambițiile noastre pentru tineretul din Europa. Strategia Europa 2020 plasează educația tinerilor în centrul obiectivelor sale și propune ținte pentru 2020: o reducere a abandonului școlar timpuriu de la 15 % la 10 % și o creștere a procentului celor care au o diplomă de învățământ superior de la 31 % la 40 %. Cu toate acestea, aș dori să insist asupra unui aspect: obstacolele în calea mobilității tinerilor. În prezent, se estimează că doar 4 % dintre studenții europeni primesc o bursă Erasmus în timpul studiilor lor. Acest procent continuă să fie prea mic când toată lumea știe că un CV poate fi îmbunătățit semnificativ de un an petrecut în străinătate, în materie de învățare - mai ales în ceea ce privește învățarea limbilor străine -, deschidere și aptitudini. Această cifră poate fi explicată de trei chestiuni: faptul că mulți studenți nu sunt nici măcar conștienți de existența acestor oportunități de studiu în străinătate, costul unui an de program Erasmus pentru bugetul unui student și complexitatea recunoașterii realizărilor. Europa și statele membre trebuie să-și ia angajamente în toate aceste domenii, pentru ca programul Erasmus, care este unul dintre cele mai mari succese ale UE, să devină un succes pentru toată lumea.
Csaba Sógor
Obiectivul principal al inițiativei "Tineretul în mișcare” este de a promova mobilitatea tinerilor și de a elimina obstacolele care se află încă în calea sa. Totuși, salut faptul că aceasta pune, de asemenea, un accent sporit pe armonizarea educației și necesitățile de pe piața forței de muncă. Poate că preocuparea cea mai gravă a tânărului absolvent de astăzi este că, după finalizarea studiilor, se confruntă cu situația de a nu putea să-și valorifice cunoștințele pe piața forței de muncă. Cifrele alarmante cu privire la șomajul în rândul tinerilor vin în sprijinul acestei afirmații; efectele acestui fenomen au un efect treptat în sensul scăderii disponibilității de a avea copii și al unei întârzieri drastice în întemeierea unei familii, consolidând astfel procesele demografice negative. Problema, desigur, este cunoscută atât la nivelul Uniunii Europene, cât și la cel al statelor membre. Totuși, soluția se află în primul rând în mâinile acestora din urmă, întrucât doar ele pot să reorganizeze și să reformeze sistemele educaționale naționale și să le adapteze noilor realități socioeconomice. Sarcina UE este de a crea un cadru pentru procese și de a împiedica statele membre să piardă din vedere obiectivul inițial și, totodată, de a le încuraja și motiva să pună în aplicare reforme care sunt dificile pe termen scurt, însă profitabile, cu siguranță, pe termen lung.
Bogusław Sonik
Într-o perioadă de criză economică, când unele state membre reduc investițiile în educație și formare, sunt încântat că Parlamentul a adoptat astăzi raportul referitor la "Tineretul în mișcare”.
În ultimii ani, tinerii au fost, în realitate, cei care au simțit efectele crizei cel mai acut. Rata șomajului în rândul tinerilor din UE a depășit 20 %, fiind de două ori mai mare decât rata șomajului în rândul adulților, și, în unele state membre, a ajuns la 40 %. Reducerile bugetare au efect direct asupra șanselor și oportunităților de dezvoltare a tinerilor. Cunoștințele și aptitudinile tinerilor sunt esențiale pentru obținerea unei dezvoltări inteligente și durabile. "Tineretul în mișcare”, o inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020, ar trebui să-și propună să mărească atractivitatea învățământului superior în Europa, să crească calitatea educației și să sporească mobilitatea tinerilor și a lucrătorilor. Această inițiativă le permite tinerilor să dobândească cunoștințe, aptitudini și competențe care sunt esențiale lucrului și vieții. Aceste priorități și obiective nu vor fi realizate și îndeplinite pe deplin dacă UE nu va asigura sprijin financiar pe termen lung în bugetul său. Prin urmare, este foarte important ca acest program să primească subvenții mari, fără a pierde din vedere, totodată, cât de important este să continuăm să-l promovăm și să ducem o politică adecvată de informare.
Jutta Steinruck
Acest raport a adus în lumina reflectoarelor o categorie ocupațională care este neglijată mult prea adesea. Ce ar fi cultura europeană fără artiști creativi? În timp ce dezvoltăm industriile creative din punct de vedere economic, nu trebuie să îi uităm pe cei care lucrează în acest sector. În calitate de raportoare alternativă pentru grupul meu în Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, situația socială și condițiile în care trăiesc artiștii creativi din Europa sunt extrem de importante. Din păcate, multe dintre cele 5 milioane de persoane care își câștigă traiul din sectorul creativ trăiesc în condiții precare. O a doua și o a treia slujbă nu sunt ceva rar, întrucât un loc de muncă nu este suficient pentru a trăi. O lipsă a asigurărilor de sănătate și pentru pensii este pe ordinea de zi. Contractele sunt în mare parte nesigure și mulți lucrători creativi nu pot să-și facă planuri pentru mai mult de câteva luni în avans. În plus, un nivel corect de protecție a asigurărilor sociale, cu asigurare adecvată împotriva șomajului, a bolilor și pentru pensie, trebuie să fie o practică standard pentru cei care lucrează în sectorul creativ. Sunt foarte încântată să văd că raportoarea a urmat poziția Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale în această privință și a inclus-o în raport. Acum este timpul ca Comisia și statele membre să remedieze aceste deficiențe sociale și să promită numeroaselor minți creative din Europa că artiștii creativi din Europa nu trebuie să trăiască ca o clasă socială săracă.
Emil Stoyanov
Aș dori să îl felicit pe raportor pentru munca sa excelentă și cooperarea benefică la acest raport. Doresc să evidențiez din nou potențialul economic și cultural uriaș, precum și natura unică a industriilor creative. Acestea se situează într-o zonă foarte delicată între activitatea principală și crearea de produse culturale. Faptul că acest sector este unul dintre cele mai dinamice și mai inovatoare din Europa, chiar și în circumstanțele actuale, este satisfăcător. Un alt aspect care merită menționat este faptul că acest sector oferă potențial pentru creștere și generează circa 5 milioane de locuri de muncă în UE. Din păcate, sugestia mea de a îndemna Comisia Europeană și statele membre să discute șansele pentru crearea unor fonduri europene și naționale specializate, care ar fi furnizat resurse pentru credite în condiții preferențiale acestor industrii, a fost respinsă cu o marjă mică în cadrul votului din Comisia pentru cultură și educație. Cu toate acestea, cred ferm că această idee a mea se va concretiza și va fi adoptată în viitorul apropiat. Consider că această măsură este extrem de importantă pentru sprijinul și dezvoltarea industriilor culturale și creative întrucât, din moment ce acestea nu sunt chiar activități comerciale, au nevoie de finanțare preferențială pe care băncile nu o pot oferi acum în maniera normală pentru alte industrii.
Rafał Trzaskowski
În Parlamentul European, solicităm acțiuni specifice - ca Comisia Europeană să recunoască sectorul creativ drept unul dintre cele mai productive domenii ale economiei Uniunii și să trateze dezvoltarea sa ca pe o prioritate absolută. În acest scop, dorim în primul rând să sporim posibilitățile de finanțare a sectorului creativ, ca pilon al creșterii economice inteligente, din bugetul Uniunii. Întrucât este posibil să creăm sinergie între programele Uniunii de susținere a culturii, precum Cultura 2007-2013, de exemplu, și programele existente ale Uniunii în domeniul cercetării (precum Al Optulea Program Cadru, care susține dezvoltarea tehnologică a UE), sau să extindem posibilitățile de cheltuire a banilor din fonduri existente (precum Fondul social european, de exemplu). Recomandăm, de asemenea, sprijinirea dezvoltării de instrumente financiare noi și inovatoare (compilații de garanții bancare, depozite rambursabile și împrumuturi inteligente), care le-ar facilita artiștilor sau întreprinderilor mici și mijlocii din sectorul creativ începerea unei afaceri. Bineînțeles că banii nu înseamnă totul. Printre altele, propunem consolidarea cooperării dintre sectoarele culturale și creative și universitățile europene, sporind numărul de cursuri de formare specializată pentru tineri și îmbunătățind mobilitatea tuturor artiștilor și a oamenilor de cultură. În acest scop, intenționăm să creăm o platformă multilingvă de internet care ar fi folosită pentru schimbul de experiențe dintre artiști și, în consecință, pentru crearea unui rețele și mai strânse de contacte între cei pentru care dezvoltarea industriei creative în Europa este importantă.
