Akt o enotnem trgu (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je izjava Komisije o aktu o enotnem trgu.
Michel Barnier
Gospa predsednica, gospe in gospodje, vesel sem, da lahko poslancem tega parlamenta uradno predstavim sporočilo o enotnem trgu, ki ga je Komisija sprejela 27. oktobra, in o njem razpravljam z vami. Razpravo smo na pobudo gospoda Harbourja in gospoda Grecha dejansko začeli včeraj na drugem kraju, vendar z več sto zainteresiranimi stranmi s področja politike, gospodarstva in sociale, dejavnimi na evropski, nacionalni in regionalni ravni.
To je pomemben dokument. Pomemben je, gospe in gospodje, ker verjamemo, da je Evropa poklicana na odgovornost na mnogih področjih. Zunanji svet ima vprašanja o razlogih za krize. V zadnjih dveh letih smo izkusili neverjetno hudo finančno krizo, njene številne posledice v gospodarstvu, sociali in pri ljudeh pa so še vedno občutne v vseh naših državah. Imamo splošno gospodarsko krizo in pa druge krize, ki jih ne smemo prezreti, kot je prehrambena kriza, čeprav se o njih manj govori. Približno milijardi ljudi grozi smrt zaradi stradanja ali pomanjkanja vode. Potem je tu okoljska kriza, ki je verjetno najhujša.
Na ta vprašanja moramo odgovoriti, toda poleg teh zunanjih vprašanj obstajajo tudi notranja vprašanja, od katerih je nedvomno najpomembnejše tisto, ki ga zastavljajo evropski državljani, ki ne razumejo, ki so pogosto zaskrbljeni in včasih jezni, ki niso prepričani in imajo vprašanja o tem velikem enotnem trgu, ki je temeljni kamen vse od ustanovitve Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 1950 -, tem velikem evropskem trgu, ki ga potrpežljivo gradimo skupaj.
Vprašanje, ki ga zastavljajo naši državljani, mala in srednje velika podjetja, je: kaj nam lahko ta enotni trg ponudi? Kaj dela Evropa za nas? Na to vprašanje moramo odgovoriti pozitivno, česar ne storimo vedno.
Do tega zaključka je prišel Mario Monti v poročilu, ki ga je naročil predsednik Barroso, v poročilu, o katerem ste razpravljali ob številnih priložnostih in ki vsebuje mnoge uporabne ugotovitve. Na primer, Mario Monti navaja, da je enotni trg vse bolj potreben, obenem pa vse manj priljubljen. Gospe in gospodje, mi smo politiki, vsak s svojim mandatom, in ko slišimo zaključke te vrste, si moramo prizadevati zagotoviti, da nujno postane priljubljen ter da v vsakem primeru pridobi podporo in je bolje razumljen.
Zato smo glede na vse te krize in vprašanja ter skladno z našim pooblastilom želeli praktično nadaljevati na podlagi ugotovitev Maria Montija in tudi doslednih ugotovitev, da je ta parlament po napotkih gospoda Grecha, ki se mu zahvaljujem, opozoril na nepopolno in pomanjkljivo delovanje tega velikega enotnega trga, ki občasno zbuja razočaranje.
Zato je dokument, ki vam ga predstavljamo danes, gospe in gospodje, edinstven. Ni nekaj, kar bi lahko sprejeli ali zavrnili. Vsebuje bolj akcijski načrt kot zakonodajni predlog, akcijski načrt, ki trenutno zajema 50 predlogov, vloženih za razpravo, ki so vsi namenjeni izboljšanju delovanja enotnega trga v korist malih in srednje velikih podjetij, rasti in državljanov. Ta trg je orodje za spodbujanje rasti in socialnega napredka in ne obratno, kot sem že pogosto rekel.
Ravnokar smo razpravljali o direktivi o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala. Naj povem, da imam zelo jasno strategijo, ki jo nameravam neumorno izvajati pet let. Kot sem vam povedal 13. januarja, želimo in bomo zagotovili, da bodo finančne storitve in finančni trgi, ki so vitalni, ponovno služili realnemu gospodarstvu in ne obratno. Pri tem bomo zagotovili, da bosta realno gospodarstvo in enotni trg, ki ga bo podpiral, služila rasti in socialnemu napredku.
Cilj naše strategije za rast, ki je skladna s strategijo 2020, je boljše delovanje enotnega trga. Ta trg je treba dojemati kot temelj, na katerem je zgrajeno evropsko gospodarstvo. Prepričani smo, da bi z boljšim delovanjem tega temelja - kar je cilj akcijskega načrta - delovalo bolje tudi vse, kar je na njem zgrajeno - zasebne in javne pobude, lokalne, regionalne, nacionalne in evropske pobude, dejavnosti združenj in celotna vrsta drugih organov na trgu.
Želimo odgovoriti na ta vprašanja in izzive prek sodelovanja s podjetji, da si povrnejo močno, trajnostno in pravično rast. Predlagamo več ukrepov, ki so osredotočeni zlasti na inovacije ter mala in srednje velika podjetja.
Akt o enotnem trgu zajema pomembno vprašanje patenta, o katerem ravno razpravljamo - zato tudi zapleti z mojim urnikom, gospa predsednica - v Svetu za konkurenco pod belgijskim predsedstvom. V splošnejšem smislu pa želimo doseči, da bi bilo regulativno in davčno okolje prožnejše za podjetja in bi olajšalo dostop do sredstev, ki jih potrebujejo za podporo svojih naložb.
Za konec naj glede povečanja evropske konkurenčnosti povem, da želimo okrepiti našo zunanjo strategijo v duhu vzajemnosti in obojestranske koristi.
Da bi Komisija zagotovila, da so evropski državljani v središču enotnega trga, želi dokazati, da trg ne predstavlja ovire za razvoj storitev splošnega interesa in pomembne infrastrukture. Izdelali bomo sporočilo, ki ga bo Parlament s svojimi prispevki nedvomno podprl, nadgradil in izboljšal: sporočilo o storitvah splošnega interesa in javnih storitvah. Želimo razjasniti, da enotni trg podpira socialne pravice, ki jih opredeljuje Listina o temeljnih pravicah, da lahko zagotovi nove priložnosti za razvoj socialno inovativnih podjetij, ki služijo tako evropskim delavcem kot potrošnikom.
Zdaj smo prišli do tretjega poglavja akta o enotnem trgu. Celovit pristop je smiseln samo, ko je umeščen v okvir boljšega upravljanja prek okrepljenega dialoga in partnerstva z našimi podjetji in sodržavljani, pa tudi med evropskimi institucijami, državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter prek boljšega socialnega dialoga. Pri vsem našem skupnem delu smo prepričani, da potrebujemo pomoč prav vsakega državljana in podjetja, da bi bili kos izzivu konkurenčnosti, izzivu ustvarjanja rasti, ki jo pričakujejo evropski državljani. Potrebna je pomoč prav vsake skupnosti.
To je torej cilj štirimesečne javne evropske razprave, ki jo želimo sprožiti skupaj z vami. Mnogi komisarji, 13 nas je bilo, smo pripravljali akt o enotnem trgu - za kar se jim zahvaljujem -, ki ga je Komisija sprejela po dolgih internih razpravah. To vprašanje je med najpomembnejšimi za nas in o teh 50 predlogih razpravljamo. Pozorno bomo prisluhnili temu, kar imajo za povedati različne institucije in naši različni partnerji, ob koncu posvetovanj, verjetno februarja, pa bomo dokončali seznam zavez, za katere se bodo ustrezni komisarji obvezali podati predloge najkasneje v dveh letih. Zato leta 2012, ko bomo praznovali 20. obletnico enotnega trga, 20 let po zavezah in predlogih Jacquesa Delorsa, te obletnice ne bosta zaznamovali nostalgija in melanholija - trenutno ni prostora za nostalgijo -, temveč bo to proaktiven in dinamičen dogodek.
Zato smo danes pognali zadevo v tek, kot smo jo včeraj. Štiri mesece bomo jaz in moji kolegi na razpolago za usklajevanje evropske javne razprave, ki se je začela danes v Evropskem parlamentu. Prizadevali si bomo igrati konstruktivno in zelo skrbno vlogo v njej.
Andreas Schwab
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, ta teden smo na tako imenovanem forumu o enotnem trgu razpravljali o predlogu Evropske komisije, ki naj bi privedel do izjemno konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva v Evropi. Vsi trije koncepti - konkurenčnost, socialno in tržno gospodarstvo - so za nas v tem pogledu pomembni in izrecno pozdravljamo dejstvo, da je komisar, odgovoren za notranji trg, Michel Barnier, uspel oživiti horizontalni ali, kot ga je v svojem poročilu opisal gospod Grech, celovit pristop, ki smo si ga želeli za enotni trg. Menimo, da je to pomemben korak, vendar mislimo tudi, da so potrebni dodatni manjši koraki, da bi bil horizontalni pristop tega zakonodajnega projekta popoln. Tu nastopi Evropski parlament.
Udeležba Evropskega parlamenta bo uspešna samo, če bomo v položaju, da bomo lahko premagali tehnične, institucionalne in politične razlike, ki jih takšen zakonodajni projekt prinaša, kajti samo v tem primeru bomo lahko v celoti izkoristili zakonodajni potencial tega predloga. To želimo storiti.
Prepričan sem, da lahko javna obravnava, v kateri sodelujejo državljani in zainteresirane strani, pomaga vključiti vse v ta zakonodajni predlog in jim dati občutek, da imajo besedo pri določanju končnega izida tega zakonodajnega predloga. Komisar Barnier, Parlament bo odigral svojo vlogo pri doseganju tega cilja. Želimo prenoviti ta program 50 predlogov, želimo določiti prednostne naloge, želimo pomagati zagotoviti udeleženost vseh odborov Evropskega parlamenta in institucionalno soglasje, ki je potrebno za takšno zakonodajo.
Gospe in gospodje, konec koncev moramo zagotoviti, da ima vsak svoje mesto na tem enotnem trgu in da bomo lahko vsi skupaj imeli korist od sodelovanja na tem enotnem trgu. To želimo dokazati do leta 2012 - za 20. obletnico enotnega trga - in za to si bomo trdo prizadevali.
Evelyne Gebhardt
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju Barnieru za delo, ki ga je opravil. Niste imeli lahke naloge in v delo ste vključili nekaj, kar je profesor Monti navedel v svojem poročilu in gospod Grech pripravil za Evropski parlament. V njem najdemo nekaj tega, pa tudi poskus zavzeti celovito stališče, ki ni uspel točno tako, kot smo si predstavljali, vendar je kljub temu na pravi poti. Zelo pomembno je tudi, da povsem jasno pokažete, da poskušate uresničiti socialne pravice državljanov, ki bi seveda morale biti v središču zakonodaje Evropske unije. Toda v imenu moje skupine moram reči, da se nam zdijo nekatere zadeve v tem besedilu premalo jasne, preveč preproste, preveč nepomembne ali pa enostavno manjkajo, ker je bila ena od ključnih zahtev, ki smo jih imeli in s katero ste se strinjali, da se socialna klavzula vključi v vsa pomembna področja evropske politike. Te socialne klavzule ne najdemo. Zadovoljni bi lahko bili z zavezo o izvedbi ocen socialnega učinka. Toda socialna klavzula je bistveno več kot to, kar smo našli v tem besedilu. Prizadevali si bomo pomagati vam, da boste napredovali v pravi smeri, saj je to za nas zelo pomembno.
Še nekaj se mi zdi zelo problematično in je bilo tudi zelo pomembno za našo skupino. Pozivamo k skupinski odškodnini. Želimo skupinsko odškodnino za državljane, da bodo lahko zares uveljavili svoje pravice glede varstva potrošnikov. V imenu Evropske komisije ste razglasili, da naj bi se izvedle dodatne raziskave. Raziskave se na tem področju opravljajo tri leta. Mislim, da je čas, da nadaljujemo in dejansko prejmemo od vas zakonodajni predlog, ne zgolj še en predlog za raziskavo, tako da bomo videli, kako lahko nadaljujemo.
Kot vidite, smo z nekaterimi stvarmi zadovoljni, z drugimi pa ne tako zelo, vendar bomo trdo sodelovali z vami, Svetom in kolegi poslanci, da na koncu zagotovimo resnično dobro besedilo.
Jürgen Creutzmann
Gospa predsednica, komisar Barnier, gospe in gospodje, največji enotni trg v smislu gospodarske moči se je v globaliziranem času razvil v ključno prostorsko prednost za Evropsko unijo. Zato je tako pomembno nasprotovati protekcionističnim nagnjenjem in dodatno razširiti enotni trg. Glede na pretirano zadolžene nacionalne proračune Evropi ne preostane nič drugega, kot da okrepi gospodarstvo s strukturnimi reformami. Od ustanovitve leta 1992 je enotni trg ustvaril dodatno rast v višini 1,85 %. Izvajanje ukrepov, ki so bili objavljeni, naj bi prineslo dodatno rast v višini od 2 do 4 %.
50 predlogov Komisije za pobude enotnega trga lahko razdelimo v tri kategorije: prvič, v mnoge specifične predloge, ki bodo v vsakem primeru povečali enotni trg za podjetja in državljane. Ti zajemajo oblikovanje povsem delujočega notranjega energetskega trga, ki je za Evropo kot gospodarsko in industrijsko središče zelo pomemben. Potem sta tu evropska poklicna izkaznica in evropski delovni potni list, ki spodbujata mobilnost v Evropski uniji, kar bo v prihodnosti vse bolj pomembno za ohranjanje konkurenčnosti Evrope v globaliziranem svetu, in krepitev elektronskega poslovanja z boljšim upravljanjem avtorskih pravic in novimi smernicami za učinkovito izvajanje direktive o storitvah z namenom ustvarjanja novih delovnih mest.
Drugič, obstajajo tudi mnogi predlogi, ki so ubesedeni premalo natančno, da bi jih mi že lahko ocenili. Zato moramo še počakati na specifične predloge Komisije. Sem prištevam revizijo pravil EU o javnih naročilih, ukrepe za storitve splošnega interesa in tudi - gospa Gebhardt - razprave o evropskem pristopu k skupinski odškodnini. Ne vem, ali bi morali iti po isti napačni poti kot Združene države.
Tretjič, sporočilo vsebuje tudi predloge, ki so po mojem mnenju kontraproduktivni v smislu krepitve enotnega trga, ker podjetja obremenjujejo z dodatno birokracijo. Zato moramo o teh predlogih razpravljati in to smo pripravljeni storiti.
Emilie Turunen
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, nocoj razpravljamo o tem, kar bi po mojem mnenju lahko bil najpomembnejši akt za EU v prihodnjih letih. V okviru reforme enotnega trga imamo pravo priložnost, da Evropo preoblikujemo v bolj socialno in trajnostno Unijo, zato je vprašanje tako: ali to sporočilo uspe opozoriti na bolj zelen in socialno pravičen notranji trg?
Mislim, da še nismo čisto tam. Naj vam dam dva primera; najprej predlog 29. Glede tega moram vprašati, gospod Barnier, kje je zagotovljena pravica do stavke? Kje je zagotovilo, da temeljne socialne pravice ne bodo propadle zaradi svoboščin trga? Vem, da so v Komisiji različna stališča o tem vprašanju in rada bi vas vprašala zelo neposredno: ali je res, da so se med drugim danski, švedski, nemški in britanski komisarji borili proti vašemu predlogu o uvedbi socialne klavzule? Če to drži, komisar, morate vedeti, da imate podporo tega parlamenta, kajti doseči takšna zagotovila bi bila prava sprava.
Drugi primer, kaj bi bilo treba izboljšati, je predlog 19, oblikovanje skupne konsolidirane davčne osnove za podjetja (CCCTB). Zeleni k temu pozivamo že dolgo in bi torej morali biti zadovoljni. Težava pa nastane, ko preberemo besedilo. Piše, da bi moral biti cilj CCCTB odprava nepovezanosti za podjetja. Poslušajte. Mislim, da v Evropi največja težava glede davkov za družbe ni nepovezanost, temveč nezdrava usihajoča konkurenca med državami članicami. To traja že 15 let. Ni čudno, da imamo zdaj težave s financiranjem socialnega varstva.
Mislim, da bi moral biti cilj CCCTB narediti konec nezdravi konkurenci v Evropi. To je dejanski problem. Poleg tega menim, da moramo iti dlje od predloga o pozelenitvi notranjega trga, na primer z zelenimi javnimi naročili. Mislim, da lahko na tem področju dosežemo veliko več. Zato menim, da nas čaka delo, gospod Barnier. Veselim se ga in se vam zahvaljujem, da ste nas povabili k tej zelo široki razpravi. To cenimo.
Malcolm Harbour
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, mislim, da je pomembno, da se odrazi dejstvo, da zamisel o velikopoteznem programu za dokončanje enotnega trga - ali naših potezah v smeri dokončanja, kajti mislim, da ta naloga ne bo nikoli zaključena - ni bila v strategiji EU 2020. Prav tako je ni bilo v vašem programu, ko ste lani prišli sem na obravnavo. Mislim, da gre za odraz političnega zagona, ki izhaja iz potrebe po dokončanju enotnega trga in večji prepoznavnosti njegovega profila, kar je sprožila odločitev predsednika Barrosa, da prosi Maria Montija, naj ga pregleda, in naš odbor pod vodstvom Louisa Grecha, da ga istočasno pregleda.
Zares smo veseli, da ste prevzeli pobudo za nadaljevanje. Dobili ste vpogled v nekatere razprave, ki bodo sledile. Mislim, da moramo o tem razmisliti kot o primerni priložnosti za obravnavo tistega, kar Evropa nujno potrebuje: gospodarsko rast, delovna mesta, dinamičen sektor majhnih podjetij, več inovacij, učinkovitejša javna naročila - to so stvari, po katerih nas bodo sodili naši državljani. Če uspemo več njim ponovno zagotoviti delo in zagnati več podjetij, bo to najpomembnejši socialni dosežek tega akta.
Kiriakos Triantaphyllides
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospa predsednica, menimo, da je novi dokument Evropske komisije o enotnem trgu skladen s filozofijo lizbonske strategije, za katero vsi priznajo, da je neuspešna. Menimo, da bi morala konkurenco urejati stroga pravila in, kot je dokazala kriza, da so potrebne državne intervencije. Potrošnike je treba zaščititi pred špekulacijo, ki trgom omogoča, da jih nadzorujejo oligopoli, učinkovite javne storitve pa morajo odtehtati tržne pomanjkljivosti.
Predlog Komisije zanemarja pomanjkanje temeljnega socialnega varstva in je spregledal dejanske obstoječe razmere v številnih državah Evrope. Medtem ko je Evropska komisija pripravljena podpreti vrsto ukrepov, da bi pomagala podjetjem, ni napredka v sektorju varstva potrošnikov, za katerega so se ponovili prejšnji predlogi o izdelavi ocen učinka. Torej ni bil dosežen napredek za potrošnike. Kako lahko potem prepričamo potrošnike, da jih ta direktiva zadeva? Kaj se je spremenilo glede na preteklost?
Varstvo potrošnikov in delavcev mora biti ključna točka vseh zakonodajnih pobud EU. Predvsem za storitve splošnega gospodarskega interesa ne sme veljati konkurenčno pravo, pravo notranjega trga ali pravila, ki urejajo subvencije ali liberalizacijo javnih naročil. Univerzalen dostop do kakovostnih javnih storitev mora biti osnovno politično merilo.
Matteo Salvini
Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil komisarju in upam, da upošteva dejstvo, da Evropejci niso v službi trga, temveč da je trg v službi ljudi - ne glede na to, kar so dejali tisti pred mano - in da se mora trg odzivati na potrebe ljudi.
Govorim v imenu enega od štirih motorjev evropskega gospodarstva, Lombardije. Pri nas mala in srednje velika podjetja predstavljajo več milijonov delovnih mest. Upam, da se velikopotezni načrt, ki ga je podpisal gospod Barnier in ki smo ga prebrali, ne tepe s predlogi nekaterih njegovih kolegov komisarjev. V mislih imam odpravo dajatev na tekstilne izdelke iz Pakistana, ki bi lahko povzročile izgubo več sto tisoč delovnih mest v Lombardiji in preostalih delih Evrope.
Na razpolago smo za oglaševanje, vendar ne vem, če so štirje meseci dovolj. V mislih imam podjetja v Benečiji, ki so zdaj potonila. Ne vem, če bodo lahko od zdaj do februarja dovolj udeležena v nečem, kar je v vsakem primeru velikopotezen načrt, ki ga bomo, upam, kot Skupina Evropa svobode in demokracije in Lega Nord lahko pomagali izboljšati in pri njem nuditi pomoč.
Lara Comi
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, enotni trg predstavlja temeljni strateški cilj Evrope, ki ga je treba zasledovati z obnovljeno politično odločnostjo. Cilji, doseženi v preteklih letih, predstavljajo izjemne rezultate, toda danes moramo nedvomno gledati v prihodnost. Evropa ni več Evropa iz leta 1985. Dejansko nova realnost, ki se vzpostavlja, vsekakor zahteva nove odgovore.
Obstoječi evropski in mednarodni okvir, za katerega so značilni globalizacija trgovine, tehnološki razvoj in novi akterji na svetovni sceni, gotovo terja resno ponovno uvedbo enotnega trga, ki vzpostavlja pravo ravnovesje med zaščito vseh vpletenih strank: podjetij, potrošnikov in delavcev. Vloženi dokument predstavlja dober začetek, vendar ga je zdaj treba oglaševati in promovirati, kolikor je mogoče.
Med mnogimi cilji, ki jih opredeljuje dokument, bi rada poudarila pomen zlasti treh vidikov. Prvič, povsem se strinjam, da je treba okrepiti regulativni okvir s standardizacijo, ki se bo dosegla s prihodnjimi revizijami. Pravzaprav je za celotno izvedbo evropskega enotnega trga potrebna standardizacija, ki se je v zadnjih letih izkazala za odločilno za prost pretok blaga in je prispevala k odpravi ovir za prosto trgovino.
Usklajevanje nacionalnih davčnih politik je ravno tako pomembno, skupaj z določitvijo davčne osnove. Moja naloga v prihodnjih mesecih bo čim bolj razširiti zavest o tem pomembnem dokumentu in govoriti z vsemi prizadetimi strankami, tako da se sprejme strategija, ki se lahko odzove na potrebe in pričakovanja podjetij in naših državljanov.
Louis Grech
Gospa predsednica, ponovna vzpostavitev enotnega trga mora biti politično podprta, ekonomsko uspešna in socialno sprejemljiva za evropske državljane. Oživitev enotnega trga ne bo uspešna, če ne prepričamo državljanov, da enotni trg dejansko zastopa njihove interese. V tem pogledu zelo cenim trdno zavezo komisarja Barniera, da upošteva pomisleke in želje državljanov. Dejansko je šel komisar Barnier še dlje, da bi spravil nasprotujoča si mnenja in napetost ter upošteval različne prednostne naloge različnih zainteresiranih strani.
Toda v zdajšnji obliki akt o enotnem trgu ne obravnava v zadostni meri socialne razsežnosti, ki bi zagotovila pravo ravnovesje odprtega gospodarstva, ki spodbuja rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotavlja varstvo potrošnikov in pravice državljanov. Ne smemo izgubiti izpred oči celovite vizije enotnega trga niti ne smemo k temu aktu pristopiti malodušno, in tu se strinjam s komisarjem Barnierom, da se moramo boriti proti "utrujenosti enotnega trga", zlasti ko ta izhaja iz institucij.
Po mojem mnenju enotni trg ni deležen politične podpore, ki je nujno potrebna, da ne postane stvar preteklosti. Močnejše politično vodstvo predsednikov Komisije in Sveta na enotnem trgu bi veliko pripomoglo k uspešnemu enotnemu trgu, ki bi deloval kot katalizator za gospodarsko obnovo. Prepričani smo, da bo komisar Barnier upošteval naše pomisleke v naslednjih mesecih resnih razprav. Ne smemo izgubiti tega političnega zagona in zamuditi te edinstvene priložnosti, da oživimo enotni trg. Ponavljam, da povezovanje trgov ni nepovraten postopek in ga ne smemo jemati kot samoumevnega; šibak in krhek enotni trg bi povzročil več razdruževanja kot združevanja za evropski projekt.
Olle Schmidt
(SV) Gospa predsednica, notranji trg EU je morda najpomembnejši instrument, ki lahko da Evropi nov zagon. Tisti, ki želijo prikazati globalizacijo kot grožnjo, se zelo motijo. Globalizacija predstavlja priložnost za Evropo. Če nočemo, da je Evropa izolirana celina, moramo še naprej podirati ovire in meje. Pri tem delu imate mojo polno podporo in podporo Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo. Več moramo storiti, da odstranimo ovire. To je skupna odgovornost vseh nas.
Rad bi videl, da bi šli še dlje in da bi bilo delo bližje tistemu, kar je gospod Monti predstavil zadnjič. Podal je zelo podrobno analizo, kaj bi lahko Evropa storila. Komisija mora postati drznejša, prav tako mi v Evropskem parlamentu. Biti moramo preudarni. Evropa lahko premaga krizo, vendar ne tako, da mirno stoji na mestu, kjer smo danes.
Edvard Kožušník
(CS) Gospod Harbour je govoril o ambiciji; jaz bi rad govoril o pogumu. Ko je gospod Monti sestavil čudovito poročilo - vsaj jaz mu tako rečem -, sem ga vprašal, ali meni, da bi si politiki upali uveljaviti njegova priporočila na evropski ravni kot tudi v državah članicah. Odgovoril je zelo bistro, saj je bister politik: to je odvisno od vas - vi ste politik. Rad bi govoril tudi o pogumu, da se spodbuja stvari, ki so po mojem pomembne za Evropo, kajti notranji trg je med najpomembnejšimi instrumenti za ustvarjanje konkurenčnosti, pa tudi za ohranitev delovnih mest v okviru globalne Evrope. V tem smislu bi rad pozval komisarja, naj bo pogumen v odnosu do držav članic, nacionalnih parlamentov in nas, kajti ta razprava vsekakor ne bo lahka. Nedvomno obstajajo vprašanja, o katerih se bomo strinjali ali se bomo lahko dogovorili, vendar bodo tudi vprašanja, o katerih bomo imeli zelo intenzivne razprave.
Anna Maria Corazza Bildt
Gospod predsednik, "največja nevarnost, ki nam grozi, je protekcionizem," je nemška kanclerka Angela Merkel povedala včeraj za Financial Times. V tem smislu je prišla pobuda Komisije ob pravem času, ob času, ko se moramo preusmeriti na realno gospodarstvo, da se rešimo krize.
Akt o enotnem trgu je zgodovinska pobuda. Po mojem mnenju bi mu morali dodeliti enak status kot Delorsovi beli knjigi pred 20 leti. Resnično upam, da bo pritegnil čim več politične pozornosti v Komisiji, Svetu in državah članicah.
Hvaležna sem belgijskemu predsedstvu, ki je včeraj sprejelo mojo obljubo v imenu EPP, da bom sklicala Svet za konkurenčnost na ministrski ravni za obravnavo akta o enotnem trgu. Čestitam tudi komisarju Barnieru za njegovo vizijo razvoja trga, osredotočenega na državljane. Za to bosta potrebna partnerstvo in skupna odgovornost. Pri tem lahko računate na nas v EPP, v Odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov. Potrebno bo partnerstvo na strani institucij EU.
Prav tako pomembna je zaveza poslovne skupnosti, pri čemer je samourejanje ključ do uspeha. Naslednje štiri mesece moramo porabiti za javno razpravo, da pridobimo politično podporo ter z državljani in zainteresiranimi stranmi oblikujemo opredelitev 50 predlogov v aktu o enotnem trgu.
Čas je za ukrepanje. Danes bi vse nas zelo rada prepričala v nujnost zadeve. Brezposelni ne morejo več čakati na delovna mesta, državljani na boljšo izbiro in nižje stroške, podjetja pa na boljšo konkurenco. Kot poročevalka o učinkovitejšem in pravičnejšem maloprodajnem trgu želim poudariti, da je maloprodaja steber enotnega trga in boljšega življenja naših državljanov.
Še vedno obstajajo nacionalni predpisi, ki ovirajo prost pretok; še vedno obstajajo nepravične poslovne prakse in omejen dostop do trga; obstajajo igrače, ki jih je treba ponovno preizkusiti, čeprav so že bile certificirane v drugi državi članici. V tem pogledu bi se rada zahvalila belgijskemu predsedstvu za njegovo predanost prenosu. Luč na koncu predora ni protekcionizem, temveč prost pretok, novi akt o enotnem trgu pa lahko Evropo opremi, da bo izvrševala svojo globalno vlogo.
Stephen Hughes
Gospod predsednik, v pismu lanske misije, ki ga je gospod Barroso poslal profesorju Montiju, je slednjega prosil, naj "ponovno pogleda, kako bi se lahko tržna in socialna razsežnost povezanega evropskega gospodarstva vzajemno okrepili". Profesor Monti pa je v svojem poročilu sprožil močan poziv k političnemu soglasju, rekoč, da "bo oblikovanje soglasja [...] torej ključen del nove strategije za enotni trg. Prizadevanja za dosego soglasja bodo morala odražati popolno poznavanje današnjih glavnih pomislekov glede enotnega trga".
Mislimo, da je za dosego tega soglasja potrebno novo ravnovesje med socialnim in gospodarskim stebrom strategije notranjega trga. Zdaj vem, komisar Barnier, da se tega zares zavedate, in rad bi pohvalil vaša osebna prizadevanja za to, da se doseže to uravnoteženo soglasje. Toda žal drugi v kolegiju tega niso spoznali in čeprav to sporočilo vsebuje nekatere dobre elemente, kot so dejali moji kolegi, mislimo, da trenutno ne predstavlja podlage za to soglasje. Upam, da bodo naše skupine v tem parlamentu lahko učinkovito sodelovale v poskusu, da bi vzpostavile pravo ravnovesje in dosegle to soglasje, in upam, da bo ob koncu posvetovalnega obdobja kolegij Komisije to upošteval in izdelal uravnoteženi soglasni sveženj.
Komisar, zelo rad bi videl besedilo z označenimi spremembami glede predlogov 29 in 30; mislim, da bi bilo zanimivo videti, kdo je odgovoren za spremembe in kakšen poseben jezik je bil uporabljen. Nekateri poslanci so omenili socialno klavzulo, predlog 29, jaz pa mislim, da je predlog 30 zelo pomemben. Opazil sem navedbo potrebe po "zakonodajnem predlogu, ki bo verjetno vključeval ali bo dopolnjen s pojasnitvijo uveljavljanja temeljnih pravic v okviru gospodarskih svoboščin notranjega trga". En način tolmačenja tega besedila, komisar, je, da se nanaša na to, kar je bilo poimenovano uredba Monti II. Upam, da je tako, kajti s tem bi neposredno naslovili naše pomisleke o socialni klavzuli. V prihodnjih mesecih se bomo temu posvečali skupaj z vami.
Kay Swinburne
Gospod predsednik, izmed 50 ciljev iz sporočila Komisije o enotnem trgu se jih 30 nanaša na moje delo v parlamentarnem odboru ECON, vseh 50 pa zadeva moje volivce in ljudi, ki so me izvolili, da jih zastopam. V osnovi bodo mnogi od teh projektov EU, če bodo uspešno izvedeni, izredno pozitivni za vse moje volivce v Walesu. Natančneje, mala in srednje velika podjetja so ključna za valižansko gospodarstvo in Evropo kot celoto. Zato pozdravljam predloge tako glede dostopa do financiranja prek kapitalskih trgov kot zagotavljanja, da lahko skladi tveganega kapitala, ustanovljeni v kateri koli državi članici, delujejo in prosto vlagajo v podjetja v EU.
Mario Monti je bil jasen v svojem nedavnem delu, kjer navaja, da je enotni trg zastal. Postopek moramo okrepiti in na ta način spomniti naše volivce, da EU ne prinaša samo ureditve in birokracije po visoki ceni, temveč bi morala in dejansko tudi lahko prinaša oprijemljive koristi za podjetja in trgovino kot tudi potrošnike in posameznike. V tem je prava dodana vrednost EU.
Sandra Kalniete
Gospod predsednik, skupina EPP je bila vedno močan podpornik enotnega trga in lahko potrdim, da si bomo po najboljših močeh prizadevali za realizacijo te pobude, tako da bomo lahko leta 2012 praznovali obletnico enotnega trga s ponosom in ne obžalovanjem.
Rada bi ponovila, kar je včeraj na prvem forumu o enotnem trgu povedal profesor Monti. Dejal je, da enotni trg ni vodilna ladja med pobudami, saj ni ladja. Morje in veter sta tista, ki omogočata, da ladja pluje. Prepričana sem, da bo Parlament v svojem poročilu o aktu o enotnem trgu poskušal najti pravo ravnovesje med socialno razsežnostjo ter spodbujanjem posla in rasti.
Skupina EPP bo posebno pozornost posvetila poslovnemu okolju za mala in srednje velika podjetja ter prispevala k razvoju natančnih zamisli o upravljanju enotnega trga. Zahvaljujem se komisarju Barnieru za njegovo zelo pravočasno pobudo in vizijo. Uživa našo polno podporo.
Małgorzata Handzlik
(PL) Akt o enotnem trgu je dobra novica za notranji trg, s tem pa tudi za podjetja, potrošnike in državljane. Vesela sem, da je Komisija predstavila tako velikopotezen program za dokončno oblikovanje skupnega trga. Na včerajšnjem forumu o notranjem trgu, kjer je komisar prvič predstavil program 50 predlogov, so bila podana različna mnenja o aktu. Med njimi je prevladovalo mnenje, da je potrebna celovita vizija o oblikovanju skupnega trga, ki bi pomagala zaključiti ta projekt, ki se je začel pred več kot 20 leti. Pomembno je, da se ustvari zares enoten, državljanom prijazen trg, kjer ljudje ne bodo imeli težav z odpiranjem bančnih računov, registracijo avtomobilov, priznavanjem njihovih kvalifikacij, prenosom pokojninskih pravic ali naročanjem blaga in storitev iz drugih držav članic prek interneta.
Zame pa ostaja prednostna naloga prost pretok storitev, kar pa zahteva nadaljnja prizadevanja pri izvajanju direktive o storitvah. Vendar se moram strinjati z včerajšnjo izjavo profesorja Maria Montija. Rekel je, da že dolgo vemo za mnoge pobude, ki jih vsebuje akt o enotnem trgu, zato to niso nove težave niti nove rešitve. Zato pozivam Evropsko komisijo, države članice in kolege poslance Evropskega parlamenta, da pospešijo postopek in izvedejo zakonodajo, ki je ključna za državljane, potrošnike in podjetja.
Regina Bastos
(PT) Najprej bi rada čestitala komisarju Barnieru za predstavitev tega pomembnega dokumenta. Kot predvideno, se vpliv krize, v kateri smo trenutno, čuti v vseh sektorjih naše družbe in gospodarstva ter povzroča obup in nezaupanje javnosti do enotnega trga.
Toda ravno ta enotni trg je eno glavnih orožij Evrope za boj proti trenutni krizi. Zato toplo pozdravljamo to sporočilo, ki odraža novo ambicijo glede politik enotnega trga, kar nam omogoča, da povrnemo zaupanje v naš model socialnega tržnega gospodarstva. V obstoječih razmerah bi morala Evropska unija posebno pozornost posvetiti svojim 20 milijonom malih in srednje velikih podjetij. V zvezi s tem bi morala biti ena od prednostnih nalog EU oblikovanje mehanizmov, ki rešujejo težavo teh podjetij glede dostopa do posojil.
Radi bi izpostavili tudi predlog Komisije o oceni akta za mala podjetja do konca leta 2010, da bi tem podjetjem olajšali obstoj, zlasti s poenostavitvijo birokratskih in davčnih zadev ter večjim poudarkom na socialni odgovornosti. Upamo, da bo lahko 50 vloženih predlogov dodatno prispevalo k razvoju notranjega trga in temeljitemu izkoristku le-tega, saj se lahko izkaže za vir dodatne rasti za evropsko gospodarstvo.
Sophie Auconie
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, v času, ko evropski državljani bolj kot kdaj koli potrebujejo Evropo, ki izkazuje solidarnost in ambicijo ter je socialna, a obenem dinamična, bi rada pohvalila pristop gospoda Barniera. Ta pristop, akt o enotnem trgu, je celovit, splošen pristop k enotnemu trgu, skupen pristop. Gospod Barnier, za pogajalsko mizo ste uspeli zbrati številne evropske komisarje, ki se zanimajo za ta celoten dokument, in to na odkrit način, saj ste danes prišli sem, da bi odprli razpravo o dokumentu, tako da ga lahko prav vsak izmed nas obogati s svojimi mislimi; pristop "državljanov", saj želite državljane ponovno umestiti v središče notranjega trga, ravno tako podjetja, in mislim, da bo to pravzaprav glavni izziv v naslednjih mesecih in letih.
Poleg tega ta pristop temelji na politiki in mislim, da Evropa bolj kot kar koli potrebuje več politike, kar je vsekakor tudi ena od dolžnosti našega parlamenta. Kar zadeva vsebino, gospod Barnier, bi se rada osredotočila na točko o storitvah splošnega interesa. Kot vi tudi jaz mislim, da potrebujemo pravno varnost bolj kot zakonodajni okvir. Po mnenju Odbora za monetarne in ekonomske zadeve, ki sem ga dolžna zastopati, govorim o načrtu za organizacijo organov; vi govorite o orodju. Zbližujemo se, čeprav bomo morali na semantični ravni oboji narediti korak naprej. Mislim, da bomo morali delati predvsem na tem orodju, kar bo pravi izziv, ter na preglednosti za vse tiste, ki uporabljajo ali želijo zagotavljati storitve splošnega interesa.
Damien Abad
(FR) Gospod predsednik, Evropa je na prelomnici in je dolžna ambiciozno in proaktivno obravnavati gospodarsko in finančno krizo, ki je seveda v veliki meri prizadela evropske državljane. Rad bi pozdravil pobudo komisarja Barniera; zasluži si čestitke za metodo, ki jo je uporabil in ki jo namerava uvesti v naslednjih letih. Pozdravljam tudi spremembo pristopa Komisije glede notranjega trga. Čutiti je smisel, voljo za skupno delo za uspeh tega dobrega projekta, namreč notranjega trga.
Kar zadeva vsebino, sem vesel, da se končno upošteva zunanja razsežnost našega notranjega trga, tako v smislu spodbujanja naših industrij kot v smislu branjenja naših državljanov. Le če bomo notranje močni, bomo lahko vplivali na zunanje zadeve. Kot vi sem tudi jaz trdno prepričan v notranji trg, vendar ne v katerega koli starega, zato bom zaključil s citatom Jacquesa Delorsa, ki je rekel: "Zavračam Evropo, ki je zgolj trg, območje proste trgovine, brez duše, vesti, politične volje in socialne razsežnosti." S tem aktom o enotnem trgu imamo to politično voljo in to dušo.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, komisar, dovolite mi, da pozdravim akt o enotnem trgu, zlasti vključitev socialnega vidika in vidika socialne ekonomije. Mislim, da je to povzročilo težave tistim, ki so v zdajšnji Komisiji. Dovolite mi, da kljub temu navedem tri primere, pri katerih sem poln pričakovanj, vendar sem na tej stopnji razmeroma nezadovoljen.
Prvič, kar je omenila gospa Gebhardt: skupinske odškodnine. O tem se posvetujemo že 20 let. Komisija se posvetuje od pobude komisarja Van Mierta. Seveda upam, da se bo nekega dne to vprašanje razrešilo.
Druga težava je povezana s potniki. Navajate izbruh islandskega vulkana, da bi končno spremenili uredbo o letalskih potnikih, toda mi že 10 let pozivamo k celoviti uredbi o pravicah vseh potnikov. Kdaj jo bomo dobili? Mislim, da se v tem pogledu začenja kazati upravičena nepotrpežljivost.
Vprašanja storitev splošnega interesa sploh ne bom omenjal. Čakamo na okvirno direktivo. Kaj bomo dobili? Pravite, da se bodo pripravili sporočilo in ukrepi.
Komisar, zanašam se na vas kot pragmatičnega moškega, da boste ta akt o enotnem trgu spremenili v nekaj več kot le zbirko dobrih namer.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Rada bi delila z vami mojo izkušnjo s sestanka, ki sem ga imela danes z mladim novinarjem glede včerajšnje obravnave akta o enotnem trgu. Novinar je bil zelo navdušen in je zelo presenečeno govoril o dokumentu. Dejal je, da je senzacionalen in revolucionaren dokument, ter vprašal, zakaj se o njem ne govori več in zakaj ni v središču evropske razprave.
Dejansko smo mi tisti, ki moramo 50 točk iz dokumenta o skupnem trgu, ki ga je predstavil komisar, uvrstiti v središče evropske razprave v našem parlamentu, drugih institucijah, državah članicah in medijih. Dokument je zelo pomemben in zelo poseben. Vsi vemo, da so najpomembnejša vprašanja mir, demokracija in človeške pravice, toda vsakogar izmed nas še bolj neposredno zadeva nekaj, kar nam lajša vsakodnevno življenje - skupni trg. Rečeno je bilo, da je ta program naša vodilna ladja. Toda kot je dejal profesor Monti, ni ladja, temveč morje in veter. Mi moramo pomagati našim državljanom, tako da zagotovimo, da so vetrovi in vode zanje ugodni.
Bernadette Vergnaud
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, nekaj mesecev po poročilu profesorja Montija, ki poziva k nujni oživitvi v državljane usmerjenega notranjega trga, pozdravljam odziv Komisije. Po mojem mnenju izstopajo predvsem boljše priznavanje strokovnih kvalifikacij, pomoč za mala in srednje velika podjetja, nova zakonodaja o javnih naročilih in koncesijah za javne storitve ter pravna varnost za socialno ekonomijo. Zato pozdravljam to velikopoteznost.
Obžalujem pa, da v 50 predlogih ni jasne opredelitve prednostnih nalog. Skrbi me razdrobljena strategija različnih generalnih direktoratov in komisarjev ter pozivam gospoda Barrosa k večji udeležbi, da se izognemo nasprotujočim si predlogom.
Končno pa obžalujem tudi pomanjkanje vsakršne prave zaveze glede storitev splošnega interesa glede na to, da smo več let pozivali k zaščitni zakonodaji, ki je zdaj mogoča po Lizbonski pogodbi. Zato, gospod Barnier, čakam na končna besedila, preden se odločim in vas morda podprem pri tem velikem izzivu za prihodnost Evrope in vseh njenih državljanov.
Pablo Arias Echeverría
(ES) Komisar, ob tej priložnosti bi rad pozdravil sporočilo, ki ste nam ga predstavili. Mislim, da je dobra pobuda, ki omogoča nadaljnje delo s ciljem izboljšanja enotnega evropskega trga. Ključno se mi zdi, da se razpravlja o 50 predlogih, ki ste jih omenili v govoru. Upam, da bom lahko v Parlamentu dejavno pomagal premostiti ovire do elektronskega poslovanja v Evropi.
Odkrite so bile že mnoge obstoječe ovire glede elektronske trgovine in obstajajo celo posebni predlogi za njihovo premagovanje. Lahko bi rekli, da se zanašamo na politično voljo glede odprave teh ovir. Po mojem mnenju je to sporočilo dober začetek, zato menim, da ga moramo podpreti tako, da opravljamo dejavno vlogo.
Michel Barnier
član Komisije. - (FR) Gospod predsednik, hvala za vaše sporočilo. Poskusil bom podrobno odgovoriti vsem vam, a ne trdim, da mi bo uspelo. Prepričan sem, da se bomo znova srečali. Odgovor bom začel z besedami prvega od govornikov, gospoda Schwaba, ki je izpostavil prvotno ambicijo oživitve in spoštovanja socialnega tržnega gospodarstva. Dodal je, in s tem se strinjam, da cenimo vse te tri besede: socialno tržno gospodarstvo. To je pomembno in Lizbonska pogodba seveda vsebuje te tri besede in tudi cilj zelo močne konkurenčnosti.
Spoštovani poslanci, dejansko je ambicija tista, ki je podlaga tega akta o enotnem trgu, zelo konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva, da pa bi to dosegli, smo prepričani, predvsem jaz - ponavljam -, da za dosego konkurenčnosti in rasti potrebujemo pomoč vseh državljanov, podjetij in skupnosti.
To nam ne bo kar padlo v naročje; čeprav moramo oblikovati zakone in vzpostaviti okvire, so državljani, podjetja in skupnosti tisti, ki morajo zgrabiti priložnosti tega notranjega trga. To je ambicija. Seveda lahko rečem gospodu Schwabu in še mnogim izmed vas, da se bomo ob koncu razprave vsekakor morali odločiti o pomembnejših ali bolj specifičnih prednostnih nalogah, kot so tiste, ki smo jih uspeli oblikovati sami, čeprav smo že opredelili 29 ali 30 glavnih prednostnih nalog izmed 50. Dodal bi, da vsebuje poročilo Maria Montija še veliko več zamisli.
Rad pa bi povedal tudi, da se strinjam s tem, kar sta prej povedala gospod Creutzmann in gospa Corazza Bildt. V določeni meri sta ponovila analizo, ki sem jo podal prej v svojem govoru, ko sta rekla, da moramo pogledati, kaj se dogaja v mnogih naših državah, zaradi krize, zaradi nerazumevanja in zaradi vprašanja "Kaj nam trg nudi?", na katerega se odgovor glasi "Ne veliko". To zbuja strah in nerazumevanje, za vsem tem pa opažamo vzpon populizma in protekcionizma.
Prva žrtev protekcionizma pa bi bil enotni trg. Zato moramo z ukrepi, dinamiko in pobudami nasprotovati tem protekcionističnim prizadevanjem in skušnjavam.
Gospod Harbour je to navedel kot novo zavezo. Gospod predsednik, spomnim se, da sem na mojem zaslišanju 13. januarja rekel, da bom tistih pet let, ki jih bomo preživeli skupaj, poskušal skupaj z nekaterimi kolegi uskladiti - kajti nisem edini komisar, verjetno jih je 15 ali 16, ki so podedovali razmeroma velik del zakonodaje - 1 500 besedil, ki jih je treba uporabiti, in to pametno, za trg.
Tisoč petsto besedil! Toda gospod Harbour, omenil sem, da si nameravam prizadevati za uskladitev državljanov in podjetij s tem notranjim trgom, in prav imate, ko poudarjate priložnost, ki si jo lahko zagotovimo s to razpravo in predlogi Komisije o celovitem in celostnem akcijskem načrtu, če ponovim spodbudne besede gospoda Grecha.
Gospod Harbour je omenil večjo konkurenčnost. V tem aktu o enotnem trgu boste našli mnoge praktične predloge, ki jih bomo pripravljali v pravnem in davčnem okolju za podjetja in zlasti majhna podjetja, ponoven pregled direktiv o računovodskih pravilih leta 2011, skupno konsolidirano davčno osnovo za podjetja - s tem se ukvarja moj kolega gospod Šemeta -, nove strategije za DDV ter medsebojno povezanost poslovnih registrov.
To so številni praktični predlogi za poenostavitev zakonodajnega, davčnega in finančnega okolja za mala in srednje velika podjetja. Poleg tega imamo digitalno agendo, ki jo pripravljam s kolegico Neelie Kroes, ki se je dela lotila zelo odločno. Tu je še maloprodajni sektor in mnoge druge zamisli, ki se jih je prej dotaknila gospa Handzlik.
Rad bi podrobneje spregovoril o vprašanjih, ki se nanašajo na socialno razsežnost, ki sem ji ravno tako predan. Gospod Triantafilidis in gospod Hughes sta jih omenila na samem začetku vaše razprave, kot tudi gospa Gebhardt in gospa Turunen. Gospa Turunen, o tej temi smo razpravljali in sprejeli stališča, ki, če smem dodati, niso nujno enaka tistim, o katerih poročajo časopisi. Mislim, da je takšna razprava v kolegiju običajna, povsem običajna. Ravno nasprotno bi bilo neobičajno.
Nas je 27 z različnimi stališči, tradicijami in državljanstvi, ko pa delamo vsi skupaj, smo enotni v teh predlogih. Prizadevamo si najti težišče evropskega splošnega interesa za predloge, o katerih boste nato razpravljali tu v Parlamentu in Svetu ministrov, da jih dopolnite ali izboljšate.
Zato smo v razpravah, kar je običajno, želeli najti pravno ravnovesje med gospodarskimi svoboščinami, ki jih opredeljuje pogodba, prostim pretokom in legitimnimi svoboščinami ter pravicami socialnih partnerjev, predvsem glede kolektivnih ukrepov.
Mislim, da je edino prav, da imajo kot podjetja tudi zaposleni jasen in zanesljiv okvir, v katerem delajo.
V tem duhu se bodo torej usklajevali ukrepi Komisije. Na podlagi nove strategije za izvajanje Listine o temeljnih pravicah bomo zagotovili, da se upoštevajo pravice, ki jih zagotavlja Listina, vključno s pravico do kolektivnih ukrepov. Komisija bo dosledno izvršila horizontalno socialno klavzulo, opredeljeno v členu 9 pogodbe, z izvedbo predhodne poglobljene analize socialnega vpliva vseh teh zakonodajnih predlogov na enotni trg. V vsakem primeru sem za to, da se, kjer je to potrebno, vstavi določba, ki opredeljuje zagotovitev kolektivnih pravic v okviru nove zakonodaje.
Z drugimi besedami, za vsak posamezen primer bo treba oceniti, ali je takšna klavzula potrebna. O tej temi bomo razpravljali z vami v naslednjih mesecih, da bi dodatno izboljšali predloge Komisije, če bo to mogoče. Gospa Vergnaud in gospa Auconie, enako velja za kakovosten okvir, h kateremu se je zavezal predsednik Barroso glede storitev splošnega interesa.
Rad bi tudi povedal gospodu Grechu, da je treba predloge o potrošnikih še dokončati; s tem se ukvarjamo z gospodom Dallijem. Prav imate, gospod Grech, ko svarite pred krhkostjo notranjega trga: nič ni trdno kot skala. Zato potrebujemo to odgovornost, to podporo državljanov, da trajno okrepimo notranji trg, kajti to je priložnost; morala bi biti priložnost in ne omejitev.
Gospa Gebhardt in gospod Tarabella, dotaknili ste se skupinske odškodnine. Tega vprašanja ne bomo opustili. Zasluži si, da ga temeljito raziščemo, kar so pokazale številne razprave tu v Parlamentu in tudi v Komisiji. Trije kolegi, gospod Dalli, gospa Reding in gospod Almunia, se s tem ukvarjajo in bodo, ob pravem času oziroma čim bo to mogoče, pripravili zaključke na podlagi posvetovanja, ki smo ga ravnokar začeli o skupinski odškodnini.
Rad bi tudi povedal gospe Comi, da se strinjam z njo, da je treba vzpostaviti povezavo med aktom o enotnem trgu in sporočilom gospoda Tajanija o industrijski politiki. Pri tem si skupno prizadevamo, zlasti na področju standardizacije.
Gospod Salvini je omenil regije, zlasti svojo. Vendar bi rad povedal, da sem trdno prepričan, da bi morali razpravo, ki jo začenjamo, kot običajno prenesti na regije. Ta dokument bom v 23 jezikih poslal Uniji, vsakemu izvoljenemu nacionalnemu predstavniku v prav vsaki vaši državi. Poslali ga bomo regijam, sindikatom, strokovnim in poslovnim združenjem, da bo razprava kar se da decentralizirana. Medtem ko sem poslušal gospoda Salvinija, sem se spomnil tudi na veliko zavezo takratnega predsednika Delorsa, ravno v času, ko je nastajal enotni trg. Šlo je za zavezo kohezijski politiki, katere dolgotrajen zagovornik sem še vedno in s katero bi preprečili vse regionalne razlike na tem notranjem trgu. Te stvari gredo torej skupaj.
Gospa Thun Und Hohenstein je omenila to razpravo; vdana ji je, zlasti zamisli o forumu, za katero se lahko zahvalimo njej. Vsako leto bomo organizirali ta forum o notranjem trgu in posodobili prvih 20, če lahko tako rečem, dvajset področij, kjer je bil dosežen dejanski napredek. Upam, da ne bodo vseh pet let ta področja vedno znova enaka, da se bodo spreminjala in da bomo lahko nekatere odpravili in dosegli napredek, toda forum bomo organizirali v vsakem primeru.
Rad bi ponovil tudi tisto, kar je gospod Abad dejal o zunanji razsežnosti. Nedvomno moramo biti močni navznoter in se odločno lotiti osvojitve drugih trgov, izpolnjevanja drugih potreb v preostalih delih sveta brez naivnosti in z željo po odprtosti in vzajemnosti. Moj kolega gospod De Gucht je včeraj povedal nekaj zelo pomembnih stvari, s katerimi se strinjam in ki zadevajo to zahtevo po vzajemnosti, ki bi morala biti prisotna v naših odnosih z glavnimi partnerskimi regijami in državami Evropske unije.
Na koncu naj ponovim tisto, kar je gospod Kožušník rekel prej, ko nas je pozval, naj bomo pogumni. Da, gospod Kožušník, to razpravo bom vodil z vso svojo močjo, toda ne zmorem sam povsod, v vsaki državi. Vodil jo bom jutri v vaši državi, saj bova skupaj v Pragi, in vodil jo bom po svojim najboljših močeh v vseh državah. Ne moremo uspeti sami; sodelovati moramo. Z nami bo sodelovalo tudi 13 komisarjev, ki se bodo februarja zavezali, da bodo predložili te predloge, kot tudi vsi drugi. Parlament, regije, gospodarski in socialni partnerji ter nacionalni izvoljeni predstavniki se morajo vključiti v to razpravo.
Ta dokument ni nekaj, kar bi lahko sprejeli ali zavrnili. Mogoče ga je še izboljšati. Menimo, da ga lahko izboljšamo, mu damo prednost in predvsem sestavimo skupaj z vami, kajti nujno moramo oživiti rast in konkurenčnost skupaj z državljani in podjetji.
Predsednik
Razprava je zaključena.
António Fernando Correia De Campos
1. Izjemen trud je bil posvečen združitvi 1 500 razpršenih zakonodajnih aktov. 2. Sporočilo vsebuje pregled 50 instrumentov za vzpostavitev enotnega trga, ki so se do zdaj uporabljali neosredotočeno in razdrobljeno. Tokrat se prvič zavedamo vseh sredstev, ki so nam na voljo. 3. Pridobljene izkušnje bi morale določati prihodnost. Nekateri ukrepi so bili zelo uspešni, drugi so šele na polovici ali celo na samem začetku. Drugi pa niso uspeli, če jih primerjamo z njihovimi cilji. Zdaj lahko bolj kot kdaj koli uporabimo tisto, kar znanost imenuje "naravni poskus". 4. Ne moremo se pritoževati nad pomanjkanjem tehnoloških virov; elektronsko poslovanje, elektronsko naročanje in vse glede digitalne agende za Evropo in digitalnega enotnega trga so orodja, ki se vse bolj uporabljajo. Tehnologija obstaja, ravno tako potreba po njej. Samo pobuda manjka. 5. Ta primer je edinstven: strategija Evropa 2020 s kazalniki in cilji. Dobro jo je treba uporabljati. Kriza se zaostruje in okrepitev notranjega trga lahko pripomore k rešitvi. 6. To je zelo velikopotezen projekt. Ali je Komisija pripravljena kar najbolj izkoristiti ta zagon? Ali je pripravljena priznati, da bi se moral ta projekt nadaljevati tak, kot je, brez zavirajočih dodatkov?
João Ferreira
Izrazi, s katerimi je komisar Barnier sprožil to razpravo, so poučni in pojasnjevalni z različnih stališč. Pravzaprav je trg dejansko glavni razlog in končen cilj postopka evropskega povezovanja, na kar nas je spomnil. Ta vizija, ki je bila tu izražena tako odkrito in jasno, v precejšnji meri odraža kapitalistično naravo tega postopka povezovanja, ki ga je institucionalizirala in okrepila Lizbonska pogodba. V času, ko Evropejci zares trpijo zaradi učinkov kapitalistične krize, h kateri je pripomogla EU s svojimi politikami, nam Komisija kot rešitev krize predstavlja nadaljnjo pot v isti smeri, ki nas je pripeljala do tega težkega položaja. Okrepitev notranjega trga, zagotavljanje večjih dobičkov za velike gospodarske in finančne skupine evropskega vpliva je vzrok za vse večje razlike v EU, med državami in znotraj njih. To vodi v nadaljnjo slabitev najranljivejših gospodarstev, privatizacijo ključnih sektorjev gospodarstva, komodifikacijo vse številnejših področij socialnega življenja in napad na javne storitve. "Poslovanje brez sprememb" je prevladujoče geslo v EU. "Kohezija" vse bolj postaja zgolj slogan brez praktičnega pomena.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Sporočilo Evropske komisije "K aktu za enotni trg", ki je bilo pripravljeno na podlagi poročila profesorja Montija, je izjemno pomemben dokument, ki opredeljuje ukrepe, ki jih mora EU izvesti na področju notranjega trga v približno naslednjih ducat letih. Med pobudami, ki jih je predstavila Komisija, bi rada izpostavila tiste, ki so povezane z oblikovanjem "digitalnega" notranjega trga, kajti menim, da je to prihodnost evropskega gospodarstva. Ne želim dajati v nič dobrih namer Komisije, vendar se mi zdi, da se je bolj posvetila "zaščiti" ustvarjalnosti kot pa odpravi ovir za razvoj storitev poslovanja na internetu. Na to kaže število načrtovanih pravnih projektov. Sporočilo vsebuje kar 50 pobud, ki se nanašajo na notranji trg v najširšem smislu, vendar nisem nikjer zasledila omembe teme, ki se ji posvečam že več let in ki je povezana z oblikovanjem enotnih pogojev za dostop do medijskih storitev na skupnem trgu. Govorim o spodbujanju podnapisov televizijskih programov v celotni EU, ki gluhim znatno olajšajo dostop do medijev, obenem pa pripomorejo k učenju tujih jezikov. Upam, da bo Evropska komisija posvetila pozornost tej temi v bližnji prihodnosti.
Othmar Karas
Dejstvo je, da je akt o enotnem trgu revolucija. Gre za najbolj oprijemljiv delovni program Komisije. Je tudi naš tretji velik projekt po uvedbi evra in širitvi EU. Potrebujemo več dinamike, odločnosti, poguma in evropske miselnosti, da bi lahko izvedli teh 50 predlogov. Enotni trg mora postati domači trg za 500 milijonov ljudi, saj predstavlja naš potencial za rast, zaposlovanje in konkurenčnosti. Mnoge zaklade je treba še odkriti. Enotni trg bo povzročil tudi, da bodo tako imenovane neto plačnice, kot sta Avstrija in Nemčija, postale velike neto prejemnice. Uporabiti potencial pomeni sprostiti enotni trg okov, premagati protekcionizem in nacionalizem ter skleniti, da se na EU gleda kot na celino. Ali bo to uspelo, je v prvi vrsti odvisno od nas politikov. Začnimo torej z delom!
Alajos Mészáros
Vsi se lahko strinjamo z namero Evropske komisije, da doseže konkurenčno socialno tržno gospodarstvo. Poročila Komisije vsebujejo natančne predloge o krepitvi enotnega trga. Prepričani smo, da bodo izvedeni. Po besedah komisarja Barniera moramo izkoristiti priložnosti enotnega trga, ki do zdaj niso bile izkoriščene. Dejansko je mogoče našteti mnoge dosežke, ki so poenostavili naše življenje v EU. Toda spremembe v svetu terjajo nadaljnje ukrepe. Enotni trg lahko postane še enotnejši. Cenim načelo, da morajo trgi obenem služiti tako gospodarstvu kot državljanom EU. Pravice državljanov in gospodarska vprašanja se obravnavajo v ločenih dokumentih. Upam, da zato, da se uskladita ta dva pola trga. Vloga EU kot pobudnice in koordinatorke krepitve enotnega trga je nesporna. Toda če države članice ne bodo zavezane k izvajanju, bomo morali dolgo čakati za dober socialni sistem, visoke standarde izobraževanja in konkurenčna delovna mesta. Čeprav nekateri dvomijo v pomen odprtega posvetovanja, mislim, da bi morale imeti vse zainteresirane strani priložnost, da izrazijo svoje mnenje. Podobno menim, da je pobuda o razpravljanju o zadevah glede enotnega trga v okviru letnega foruma pozitivna. Udeleženci te razprave so seveda institucije, države članice, podjetja in državljani, z drugimi besedami, vsi, ki so udeleženi na enotnem trgu. Forum bo pomagal tudi povečati ozaveščenost o enotnem trgu kot delu našega vsakodnevnega življenja.
Alfredo Pallone
Povsem podpiram vsebino in časovni razpored akta za mala podjetja. Enotni trg je najbolj celovita oblika skupnega trga, saj je bolj osredotočen na odpravo ovir - fizičnih ovir (meja), tehničnih ovir (standardi) in davčnih ovir - med državami članicami. To je ključno za povezovanje in trajnostno rast v Evropi. Trenutna gospodarska kriza je ponovno poudarila pomen enotnega trga, kar zadeva uspešnost evropskega projekta. Pozivamo tudi, da se obnovljena politična volja upre skušnjavam gospodarskega nacionalizma in v celoti izkoristi potencial vsakega posameznika. Kriza je povečala tveganje zlorabe državne pomoči, ki je namenjena najpomembnejšim državnim podjetjem. Za rešitev problema oživitve celotnega evropskega gospodarstva pa je treba (in to je rešitev enotnega trga) odstraniti vztrajne ovire za prost pretok blaga, oseb in storitev ter za enako obravnavo gospodarskih subjektov in državljanov v celotni EU.
Olga Sehnalová
Akt o enotnem trgu je pobuda, ki jo odločno pozdravljam in podpiram. Toda rada bi omenila težavo, ki jo slutim in ki ni postranska. Gre za dolgoročno komunikacijsko strategijo, ne le za ta dokument, temveč za enotni trg na splošno. V točki 48 poročila Komisija navaja, da je okrepila posvetovanje in dialog s civilno družbo, posebna pozornost pa bo namenjena upoštevanju mnenj potrošnikov. Če se Komisija dejansko zavzema za mnenja običajnih potrošnikov, mora storiti veliko več kot prej za promocijo tega poročila v medijih. Na primer, v Češki republiki in na Slovaškem o uvedbi tega temeljnega dokumenta mediji žal sploh ne poročajo. Zdi se, da si ta tema tu ne zasluži pozornosti. Informativna kampanja o prednostih enotnega notranjega trga torej ne bi smela potekati samo na ravni evropskih institucij, temveč bi morala biti bolj decentralizirana tako na nacionalni kot na regionalni ravni. V središču bi morale biti predvsem koristi, ki jih nudi enotni trg, in rešitev vsakodnevnih težav potrošnikov na notranjem trgu, na primer, bančne provizije, primerjava cen blaga in tako dalje. Zato pozivam Komisijo, da izboljša svojo komunikacijsko strategijo do končnih uporabnikov, da bodo slednji bolje obveščeni o koristih enotnega trga.
