Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja (kratka predstavitev)
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospoda Busuttila v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o skupni politiki priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja (2008/2331)(INI)).
Simon Busuttil
Če bi svoje poročilo moral povzeti v dveh vrsticah, bi rekel, da Evropski parlament močno podpira skupno politiko priseljevanja, in drugič, Parlament si ne želi več razdrobljene politike priseljevanja. Namesto tega si želi skladno politiko, kajti samo skladna politika je lahko učinkovita.
To govorim z večjim prepričanjem po nedavnem dogodku, ko je ladja Pinar rešila 154 priseljencev, najdenih v mednarodnih morjih. Ta primer poudarja potrebo po skupni politiki. To poudarja ceno, ki smo jo prisiljeni plačevati zaradi pomanjkanja zdrave skupne politike. Katero ceno? Ceno tega, da se vsakdo otrese svoje odgovornosti in jo preloži na ramena drugih, in medtem ko smo zaposleni s kazanjem prstov drug na drugega, se ljudje vsak dan utapljajo in umirajo pred našimi očmi.
Sramotno je, da država s 40 milijoni prebivalcev uporablja svoje zakone v poskusu, da bi preložila svojo odgovornost na državo z manj kot pol milijona prebivalcev. Predvidevam, da je to bil osamljen primer in da je italijanski minister iz Lega Nord igral pred svojim občinstvom nekaj tednov pred volitvami v Evropski parlament. Te politične prevare je lahko ugotoviti, vendar zaradi tega niso bolj sprejemljive. Pohvaliti bi želel konstruktivno vzdušje, ki sta ga izkazala malteški in italijanski premier, ko sta posredovala, da bi rešila položaj Pinarja. Zahvaljujoč njunemu posredovanju je razum prevladal nad burko. Zdrav razum je prevladal nad brezkompromisnostjo in spoštovanje zakonov je prevladalo nad zakonom džungle.
Upam, da bomo zaradi incidenta Pinar vsi začeli razumeti, da je lahko preložiti svojo odgovornost na ramena drugih in obtoževati drug drugega napačnih dejanj, vendar lažja pot ne vodi do rešitev. Pot do resnično evropske politike vodi v rešitev, čeprav je morda težja.
Moje poročilo vsebuje šest glavnih točk. Prvič, da moramo za vedno narediti konec vsem človeškim tragedijam, s katerimi se soočamo zaradi nezakonitega priseljevanja, drugič, da moramo mehanizem delitve bremena, ki ga vsebuje pakt o priseljevanju, začeti nemudoma izvajati in da mora biti spremenjen v zavezujoč pravni instrument, tretjič, večji poudarek moramo dajati vračilu priseljencev, ki nimajo pravice ostati na evropskem ozemlju; četrtič, da mora vsak sporazum, sklenjen med Evropsko unijo in tretjo državo, vsebovati vprašanje priseljevanja; petič, da je treba okrepiti agencijo FRONTEX, ne le finančno, ampak, kar je pomembneje, z viri, ter nazadnje, da moramo biti odločnejši v bitki proti organiziranemu kriminalu.
Če zaključim, smo uspeli doseči kompromis glede več točk v tem poročilu. Na žalost obstaja še ena nerešena točka, ki je bila vključena zaradi večine, oblikovane znotraj Skupine socialdemokratov, glede volilne pravice priseljencev. Tega nisem mogel sprejeti. Zato sem v poročilu predstavil alternativno rešitev; to je zamenjava navedbe volilne pravice s kompromisom, ki vsebuje drugačno ubeseditev.
Joe Borg
član Komisije. - (MT) V imenu Evropske komisije bi želel čestitati gospodu Busuttilu za pomembno poročilo, ki ga je sestavil. To poročilo razpravlja o osrednjem vprašanju, ki je vezano na nenehen razvoj Evropske unije; to je skupna politika priseljevanja. Kot navaja poročilo, je politika priseljevanja, ki jo je sprejel Evropski svet prejšnje leto, služila kot odskočna točka za skupno politiko na področju azila in priseljevanja.
Zdaj moramo zagotoviti, da bodo izvedene zaveze, določene v tem paktu. Naslednji mesec bo Komisija predlagala sredstva, s katerimi lahko spremljamo izvajanje tega pakta. To se bo zgodilo na podlagi letnega poročila, ki ga bo izdala Komisija. Ta poročila bodo služila kot osnova za letno razpravo v Evropskem svetu o politiki priseljevanja in azila od leta 2010 naprej.
Opredelitev splošnih ciljev skupne politike, kot jih vzpostavlja ta pakt, bo prav tako vključena v večletni program, to je stockholmski program, ki bo sprejet v nadaljevanju tega leta v okviru švedskega predsedstva. Poročilo gospoda Busuttila daje Komisiji izjemno uporabne informacije, ki ji bodo pomagale, da bo sestavila svoj načrtovani prispevek v obliki sporočila, ki naj bi bilo sprejeto do poletja. Želel bi poudariti splošno ujemanje naših idej.
V različnih delih poročilo gospoda Busuttila poziva Komisijo k ukrepom. Tukaj bi rad odgovoril s tem, da se je Komisija že aktivno zavezala. Primere tega lahko vidimo v razvoju sredstev za začasno in krožno priseljevanje, izboljšav na področju zbiranja podatkov in analiz, širitev informacij tako o realističnih priložnostih, ki so na voljo priseljencem, in tveganjih, povezanih z nezakonitim priseljevanjem, ter prav tako na področju sodelovanja s tretjimi državami.
Želel bi omeniti posebni področje, glede katerega je gospod Busuttil izrazil zaskrbljenost, in to je solidarnost med državami članicami glede vprašanj priseljevanja. Kot je v svojem govoru poudaril poročevalec, so nedavni dogodki v Sredozemlju še enkrat poudarili probleme in resne pritiske, s katerimi se soočajo določene države članice. Rad bi vam zagotovil, gospod Busuttil, da je Komisija popolnoma predana iskanju rešitev, da bi pomagali tem državam članicam, ki trpijo zaradi posebej intenzivnih pritiskov priseljevanja.
Tukaj bi želel omeniti tri primere ukrepov, ki so bili popolnoma sprejeti ali pa bodo sprejeti v tem smislu. Dublinska uredba bo spremenjena tako, da bo omogočena ustavitev predaj tistim državam članicam, ki se soočajo s posebnimi pritiski. Ustanovljen bo Evropski urad za podporo prosilcem za azil, da bi nudil podporo istim državam članicam, in na razpolago bodo sredstva državam članicam s ciljem notranje in prostovoljne prerazporeditve priseljencev.
Predsednik
Točka je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 22. aprila 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Corina Creţu  
v pisni obliki. - (RO) Evropska komisija ocenjuje, da bo do leta 2050 EU potrebovala 60 milijonov delavcev iz tretjih držav v času, ko se bo delež aktivnega prebivalstva pospešeno zmanjševal. Posledično bodo ambiciozno zastavljeni cilji lizbonske strategije odvisni od prispevka delovne sile izven EU.
Vendar se trenutno, v času gospodarske krize, stopnja nezaposlenosti precej zvišuje in mnogo čezmejnih delavcev iz novih držav članic se je znašlo med brezposelnimi. Zaradi tega je bistvenega pomena, da povežemo politike priseljevanja in zaposlovanja, da bi dosegli pošten in praktičen položaj ob upoštevanju skupnostnega načela prednostne obravnave. Menim, da ni prav, če priseljencem podelimo pravico prostega gibanja znotraj EU, medtem ko Romuni in Bolgari niso deležni popolne svobode gibanja na evropskem delavskem trgu.
Nemoralno in nevarno je, da vzpodbujamo beg možganov iz držav v razvoju brez upoštevanja tveganja povratnega učinka ter brez izkazovanja zaskrbljenosti zaradi diskriminacije, ki se odvija, kjer se večini priseljencem ponudijo delovna mesta, ki so pod njihovo stopnjo kvalifikacij, posebej ženskam, in posledično postanejo žrtve negativnih stereotipov in praks v državi izvora ter v državi članici EU.
Jamila Madeira  
v pisni obliki. - (PT) Po podatkih Eurostata bo v srednjeročnem obdobju postalo staranje prebivalstva EU realnost. Priseljevanje bi lahko imelo vlogo pomembne spodbude za zagotovitev dobrega gospodarskega uspeha EU. Glede na to moramo prepoznati bistveni značaj priseljevanja v EU.
Treba je rešiti problem nezakonitega dela, saj bistveno krši pravice delavcev migrantov. Zavzemati se moramo za evropsko politiko, ki spodbuja nezakonito priseljene delavce, da se prijavijo oblastem, medtem ko je treba zagotoviti, da to ne bo vodilo v skrajšane postopke za vrnitev, kar predstavlja kršenje njihovih pravic. Ti delavci so že v podrejenem položaju, ko pridejo v Evropo, in jasno je, da je lahko pravilno upravljanje s tokovi priseljevanja istočasno v korist EU in tretjih držav.
Boriti se moramo proti zapravljanju znanja, čemur smo nenehno priča med delavci migranti. Ti delavci, posebej ženske, na koncu opravljajo dela, za katera so prekvalificirani.
Menim, da mora Komisija posebno pozornost posvetiti vprašanju priznavanja znanja in pobudi vseživljenjskega učenja, medtem ko je treba zagotoviti, da bodo priseljenci imeli priložnost, da se naučijo jezika države gostiteljice, da se zagotovi družbena, profesionalna in kulturna vključitev v Evropsko unijo.
Bogusław Rogalski  
v pisni obliki. - (PL) Priseljevanje v Evropo je fenomen, ki se odvija že dalj časa, botrujejo pa mu dejavniki, kot so precejšnje materialne razlike v življenjskem standardu med Evropo in ostalimi svetovnimi regijami.
Evropa gotovo potrebuje skupni pristop k priseljevanju v EU. Neukrepanje ene države članice ima lahko neposreden vpliv na druge države. Slabo upravljanje priseljevanja lahko ima resne posledice za države izvora in za priseljence same.
Zavedati se moramo, da je zakonito priseljevanje koristen pojav, ki prinaša priložnosti mnogim različnim skupinam. Priseljenci so igrali zelo pomembno vlogo pri razvoju Evropske unije v nedavnih desetletjih in EU še vedno potrebuje njihovo delo. V povezavi s tem je potrebna skupna politična vizija, ki temelji na preteklih dosežkih in se prav tako nanaša na prihodnost. Da bi ta cilj dosegli, potrebujemo učinkovitejše sodelovanje. Mnogo ljudi tvega svoje življenje ali zdravje za prečkanje novih južnih ali vzhodnih mej EU. Tisoči izmed njih umrejo na morju, medtem ko iščejo boljše življenje.
Priseljevanje je eden najresnejših izzivov, s katerimi se Evropa trenutno sooča, in od nas je odvisno, kako se nanj odzivamo. Lahko ga spremenimo v priložnost ali pa škodujemo mnogim ljudem zaradi napačnega ravnanja.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Na podlagi dejstva, da je Evropa glavna destinacija priseljencev, mora biti uskladitev pravnega okvira priseljevanja med prednostnimi nalogami EU.
Če Evropejci ne bomo zdaj sprejeli ukrepov za spodbujanje skupne politike priseljevanja, bomo kasneje trpeli zaradi posledic, ker tega nismo storili pravočasno.
Predstavljam si lahko scenarij, v katerem tisoči nezakonitih priseljencev izgubijo življenje na morju. Mislim, da je naša dolžnost, da preprečimo izgubo človeškega življenja. Glede tega se moramo popolnoma zavezati k aktivnemu sodelovanju z državami, od koder nezakoniti priseljenci prihajajo.
Menim, da se mora skupna evropska politika priseljevanja izkazati za politiko, ki podpira solidarnost z državami članicami, ki se nahajajo na mejah EU in ki trpijo zaradi velikih prilivov priseljencev.
Podpiram stališče, da se lahko bojujemo proti nezakonitemu priseljevanju s spodbujanjem nadzorovanega zakonitega priseljevanja. Vsaka država članica posebej se mora trdno zavezati, da bo ustvarila ugodne pogoje za zakonito priseljevanje.
Pozdravljam poročilo, ki se je izkazalo za precej ambiciozno, in upam, da se bo na plenarnem glasovanju odlično odrezalo.
