Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētāja
Nākošais punkts ir jautājumu izskatīšanas laiks (B6-0009/2009) - Padome.

Temats: Ilgtermiņa aprūpes kvalitātes, pieejamības un finansēšanas uzlabojums
Ņemot vērā problēmas, ar kurām Eiropa saskaras tās iedzīvotāju novecošanas dēļ, kas palielina to cilvēku skaitu, kuriem ir nepieciešama aprūpe, kontekstā ar izmaiņām ģimeņu lielumā un sastāvā, pārmaiņām darba tirgū un mobilitātes pieaugumu - visi šie faktori ietekmēs darba vietu pieejamību. Komisijas Ziņojumā par demogrāfisko situāciju (SEC(2008)2911) ir atzīts, ka šīs problēmas prasa dažādus risinājumus politikas līmenī, tostarp solidaritātes stiprināšanu strap paaudzēm attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi, plašāku profesionālo aprūpētāju atzīšanu un, vissvarīgāk, lielāku atbalstu aprūpētājiem ģimenēs.
Prezidentūra jau ir norādījusi, ka tās prioritāte ir pievērst lielāku uzmanību ilgtermiņa aprūpes kvalitātes, pieejamības un finansēšanas uzlabojumam. Kādus darbus Padome piedāvā veikt tās prezidentūras laikā, lai atbalstītu brīvprātīgos aprūpētājus visā ES? Daudzi no viņiem jau šobrīd sniedz ilgtermiņa aprūpi un patiesi aprūpes sniegšanā ietaupa mūsu veselības aprūpes iestādēm miljoniem eiro.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Ļaujiet man atbildēt uz Harkin kundzes jautājumu.
Prezidentūra pilnībā apzinās ilgtermiņa aprūpes nozīmību situācijā, kad iedzīvotāju sastāvs noveco. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem paredzams, ka to iedzīvotāju skaits, kuru vecums pārsniedz 65 gadus, no 1995. līdz 2050. gadam ES divkāršosies. Tās 2008. gada 16. decembra secinājumā par sabiedrības veselības stratēģijām ar novecošanu saistīto neirodeģeneratīvo slimību apkarošanai Padome atzinīgi novērtēja darbu, ko jau paveikušas asociācijas, kas aizstāv un atbalsta pacientus un viņu aprūpētājus, un aicināja dalībvalstis un Komisiju kopīgi domāt par aprūpētāju atbalstu un iespējām to attīstīt tālāk.
Turklāt Padome ir arī aicinājusi dalībvalstis sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm izveidot valstu stratēģiju rīcības plānus vai veikt citus pasākumus ar mērķi uzlabot pacientu un viņu aprūpētāju dzīves kvalitāti, kā arī uzlabot nepieciešamās vajadzīgās informācijas izplatīšanu pacientiem, to ģimenēm un to aprūpētājiem, lai informētu iesaistītās puses par aprūpes principu un izveidojušos paraugpraksi.
Padome arī ieteica, ka dalībvalstīm būtu jāizvērtē to administratīvo procedūru sarežģītība vai pārliekais apjoms, ar ko pacienti un viņu aprūpētāji saskaras, un būtu jāapsver iespējas vienkāršot administratīvās procedūras.
Papildus iepriekš minētajam, Kopīgajā 2008. gada ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju, ko Padome nosūtīja Eiropadomei, dalībvalstis apņēmās vairot piekļuvi kvalitatīvai aprūpei. Šim nolūkam tās apstiprināja, ka jāatrod līdzsvars starp valsts un privāto aprūpes organizāciju pienākumiem un starp profesionālo un brīvprātīgo aprūpi, kā arī ka aprūpes nodrošināšanu ir jābalsta uz iedzīvotāju dzīves vietu, nevis uz vietu, kur atrodas aprūpes iestāde vai organizācija.
Padome arī aicināja Sociālās aizsardzības komiteju turpināt veicināt pieredzes un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes kvalitāti, atbalstu aprūpētājiem, ilgtermiņa aprūpes organizēšanu un integrētas aprūpes nozīmību.
Prezidentūra turpinās Padomes 18 mēnešu programmas mērķa īstenošanu sabiedrības veselības jomā un ES līmenī maksimāli izmantos iespējas pilnveidot pieredzes apmaiņu saistībā ar veselības aprūpi un aprūpētāju solidaritāti, ņemot vērā problēmas veselības jomā, ko rada mūsu novecojošās sabiedrības.
Čehijas prezidentūra pievērsīs īpašu uzmanību ilgtermiņa aprūpei kopienās, brīvprātīgai aprūpei ģimenēs un vecu cilvēku tiesībām un cieņai pret viņiem. Prezidentūra organizēs Eiropas konferenci par vecu cilvēku cieņu un viņu apdraudējumu, kas notiks Prāgā 2009. gada 25. maijā.
Konferences galvenie jautājumi būs sociālās un veselības aprūpes pakalpojumi, kā spēt labāk apmierināt vēcāku cilvēku un ģimeņu vajadzības un vēlmes. Konferencē cita starpā tiks aplūkoti arī tādi temati kā ilgtermiņa aprūpe kopienās, aprūpe ģimenēs, vecuma vājums, kā novērst vecu cilvēku ļaunprātīgu izmantošanu un pamešanu novārtā, kā arī pašvaldību loma.
Prezidentūra arī rīkos Eiropas konferenci ar nosaukumu "Sociālie pakalpojumi - instruments darbaspēka mobilizēšanai un sociālās kohēzijas stiprināšanai”, kas notiks Prāgā 22. un 23. aprīlī. Konferencē īpaša uzmanība tiks pievērsta nodarbinātības iespēju palielināšanai sociālajos pakalpojumos kontekstā ar iedzīvotāju sastāva novecošanu, atbalstu brīvprātīgajiem aprūpētājiem un sociālo pakalpojumu nozīmi aktīvā sociālā integrācijā un aprūpes un nodarbinātības līdzsvarošanu.
Īpaša uzmanība tiks pievērsta neatkarīgai dzīvei kopienā. Konferencei būtu jādod sava artava paraugprakses apmaiņā.
Ļaujiet man noslēgt atbildi, pastāstot par nesenu notikumu nodokļu aplikšanas jomā. Ekonomikas un finanšu padome tikai vakar Briselē panāca vienošanos, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jābūt iespējai pastāvīgi piemērot zemāku PVN likmi mājas aprūpes pakalpojumiem, kā, piemēram, palīdzībai mājās un jaunu un vecu cilvēku, slimnieku un invalīdu aprūpei.
Kathy Sinnott
Čehijas prezidentūra mani ir ļoti iedrošinājusi, īpaši tādēļ, ka tā ir likusi uzsvaru uz ģimeni. Apakšvirsraksts Komisijas ziņojumam par demogrāfisko situāciju, kur parādīts, ka mūsu Eiropas iedzīvotāju sastāvs noveco, ir "solidaritāte starp paaudzēm”. Tomēr patiesībā solidaritāti mēs iemācāmies ģimenē, un tās pamatā ir mīlestība un rūpes vienam par otru.
Man ir arī liels prieks, ka Čehijas prezidentūra ir izcēlusi nepieciešamību parādīt cieņu pret cilvēku, jo uz šī principa balstās aprūpe. Es vēlētos, lai jūs komentētu šo jautājumu, jo, cik es saprotu, lai sniegtu aprūpi tiem, kuri bez tās nevar iztikt, parādot cieņu pret cilvēku, mums ir jāpatur prātā šis princips.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka ir ļoti labi, ka ir centieni atbalstīt radiniekus, lai viņi varētu pārņemt ilgtermiņa aprūpi. Diemžēl praksē nepietiekami daudz radinieku to uzņemas. Tieši pretēji - mums ir vajadzīgs lielāks skaits labi apmācītu aprūpētāju. Tādēļ es uzdodu jautājumu: kādas iniciatīvas Padomes priekšsēdētājs veiks, lai nodrošinātu, ka ir pieejami pietiekami daudzi profesionāli apmācīti aprūpētāji. Vai ir apsvērta saskaņota apmācības forma, jo šīs iniciatīvas ir jaunas?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze, es pateicos visiem deputātiem par viņu devumu saistībā ar prezidentūras centieniem uzlabot vecu cilvēku dzīves apstākļus. Novecošanas problēma ir kopīga mums visiem, un mums pret to būtu jāattiecas ar cieņu.
Protams, ir tiesa, ka daudzas no šīm problēmām paliek dalībvalstu iekšējā kompetencē tomēr, debašu sākumā, es minēju divas konferences. Es domāju, ka dalībvalstis varētu nodrošināt apmācības un konsultāciju iespējas aprūpētājiem ģimenēs. Augstas kvalitātes izglītības attīstība ir pamatnosacījums aprūpes kvalitātes uzlabošanai tāpat kā rezerves aprūpe un īpašs atvaļinājums darbiniekiem, kuri uzrauga savus ģimenes locekļus. Šeit būtisks ir summētais darba laiks, nepilna laika darbs un cita aprūpei piemēroti nodarbinātības kārtība.
Visbeidzot svarīga ir arī sociālā aizsardzība aprūpētājiem ģimenēs. Aprūpe, ko sniedz kā brīvprātīgie, tā profesionālie aprūpētāji, sabiedrībai ir jānovērtē un jāorganizē. Ekonomiskā drošība tādēļ ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu aprūpes kvalitāti.
Temats: Bezdarbs Eiropā
Kādas iniciatīvas Eiropadome šobrīd veic, lai apkarotu jaunatnes un ilgstošu bezdarbu Eiropā?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Pateicos Brian Crowley par šī jautājuma uzdošanu. Es domāju, ka jūs noteikti zināt, ka par savas nodarbinātības politikas izstrādi un īstenošanu, pirmkārt, ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr Padomei ir vairākas atbildības jomas nodarbinātības sektorā, tai skaitā nodarbinātības vadlīniju pieņemšana saskaņā ar Līguma 128. pantu. Jo īpaši tagad, kad Eiropa saskaras ar finanšu un ekonomisko krīzi, Padome pievērš īpašu uzmanību dalībvalstu nodarbinātības politikai.
Jūs, uzdodot jautājumu, interesējāties konkrēti par šī brīža Eiropadomes iniciatīvām ar mērķi palīdzēt apkarot jaunatnes un ilgstošu bezdarbu Eiropā. 2008. gada decembrī Eiropadome vienojās par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, lai sniegtu saskaņotas pamatnostādnes pasākumiem, kas veicami Eiropas Savienības līmenī, kā arī pasākumiem, kuru īstenošanu noteiktu katra dalībvalsts, ņemot vērā to individuālos apstākļus. Eiropadomes secinājumā tika īpaši uzsvērta Eiropas Sociālā fonda ātra papildu rīcība, lai sniegtu atbalstu nodarbinātībai, īpaši iedzīvotāju sastāva apdraudētākajām grupām. Eiropadome apņēmās izvērtēt plāna īstenošanu tās nākamajā marta Padomē, norādot, ka vajadzības gadījumā tajā var tikt veikti grozījumi vai iekļauti papildinājumi.
2009. gada pirmajā pusē Čehijas prezidentūra pievērš īpašu uzmanību nodarbinātības pasākumiem pavasara Eiropadomes kontekstā. Pavasara Eiropadomē tiks aplūkota nodarbinātības situācija Kopienā un tiks pieņemti secinājumi šajā jomā, balstoties uz Padomes un Komisijas Kopējā nodarbinātības ziņojuma.
Eiropas Parlamenta atzinums par šo jautājumu tiek laipni gaidīts attiecībā uz marta Eiropadomi. Balstoties uz Eiropadomes novērtējumu, Padome pieņems vadlīnijas dalībvalstu nodarbinātības politikai. Esošajās nodarbinātības vadlīnijās, kas tika pieņemtas pagājušajā gadā, un to iepriekšējās versijās pastāvīgi tikusi uzsvērta jaunatnes un ilgstoša bezdarba novēršanas nozīmība dalībvalstīs.
Kad sāka parādīties esošās krīzes sekas nodarbinātībā, no 2008. gada rudens Nodarbinātības komiteja, ko Padome izveidoja saskaņā ar Līguma 130. pantu, veic jaunus pienākumus - ilgstoši uzrauga nodarbinātības stāvokli dalībvalstīs. Komiteja iesniedz savu pētījumu rezultātus Padomei.
Papildus minētajam prezidentūra ir nolēmusi rīkot Nodarbinātības augstākā līmeņa sanāksmi ar mērķi nodrošināt platformu debatēm un eventuāliem lēmumiem. Tā notiks 7. maijā. Diskusiju tēmas tiks apstiprinātas pēc pavasara Eiropadomes, attiecīgi mēs plānojam rīkot politikas ievirzes debates nākošnedēļ. Šajā kontekstā jāmin arī, ka šī gada laikā Eiropas Parlaments un Padome kā likumdevēji vērtē un apsver grozījumus Eiropas Globalizācijas fonda darbībā. Šī instrumenta nolūks ir izskaust negatīvās globalizācijas sekas (protams, to skaitā ietilpst darba zaudēšana) un samazināt risku, ka atlaistie darbinieki, ir ilgstoši bez darba. Mērķis ir izvairīties no ilgstoša bezdarba, laikus palīdzot darbu zaudējušajiem caur nodarbinātības programmām, kā, piemēram, veicot apmācību, kas uzlabotu darba ņēmēju kvalifikāciju.
Kopumā nodarbinātības veicināšana, ieskaitot ilgstoša bezdarba un jaunatnes bezdarba apkarošanu, allaž ir ieņēmusi būtisku vietu Padomes un Eiropadomes darbakārtībā. Prezidentūra atbalsta elastīguma un sociālās drošības principu īstenošanu. To īstenošana valstu politikā kopā ar ilgstošām struktūras reformām palīdzēs uzlabot apdraudēto grupu stāvokli darba tirgū, kuru skaitā ir jauni un veci cilvēki, ilgstoši bezdarbnieki un zemi kvalificēti cilvēki.
Godājamais deputāts var būt drošs, ka tas turpinās 2009. gada pavasarī, kad valda pasaules finanšu un ekonomiskā krīze un pieaug bezdarbs.
Brian Crowley
Pateicos Padomes priekšsēdētājam par atbildi. Es domāju, ka prezidentūra ir pelnījusi pateicību par to, ka tā ieplānoja konferenci par nodarbinātību, pirms mēs paši atzinām un apjautām ekonomiskās krīzes radītā bezdarba nopietnību.
Taču attiecībā uz gaidāmo augstākā līmeņa sanāksmi par nodarbinātību ir trīs būtiski jautājumi, kas ir cieši jāaplūko un jāatrisina. Pirmkārt, Eiropas Sociālo fondu ir jāizmanto ne tikai apmācībā, bet arī ar mērķi nodrošināt to, lai pēc apmācības tiešām tiktu atrasts darbs - tā, lai apmācība netiktu rīkota pašmērķīgi. Otrkārt, nekavējoties ir jāpadara aktīvāka Eiropas Globalizācijas fonda darbība, jo cilvēki zaudē darba vietas tagad. Treškārt un visbūtiskāk, ir jārosina mūsu kolēģi Padomē nenodoties valstu protekcionismam attiecībā uz darba vietām savās valstīs, kaitējot darba vietām citās valstīs, jo veiksmīgāku rezultātu ir iespējams panākt, saskaņojot rīcību un sadarbojoties.
Gay Mitchell
Vai Padomes priekšsēdētājs man piekristu, ka situācija, ar ko šobrīd saskaramies, nelīdzinās 1930. gadiem, bet vairāk situācijai Otrā pasaules kara beigās, un ka patiesībā mums ir vajadzīga jauna Maršala plānam līdzīga iniciatīva, lai liktu Eiropai atgūties?
Attiecīgi, vai viņš piekristu, ka ir pamats. lai Eiropas Investīciju banka atrastu ieguldītāju, kā, piemēram, Ķīna, lai tas EIB aizdotu naudu, ko ieguldīt Eiropā? Šim ieguldītājam naudu varētu atmaksāt no papildu tirdzniecības tarifiem un PVN, ko iekasētu Eiropas Savienība. Vai viņš piekristu, ka, lai arī konference par nodarbinātību ir vērtējama atzinīgi, mums ir vajadzīgas jaunas idejas un kaut kas tikpat dramatisks kā rīcība, beidzoties Otrajam pasaules karam.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētājas kundze, pastāvošie šķēršļi mobilitātei, bez šaubām, ir daļēji vainojami jaunatnes bezdarbā. Mums ir izcilas pārrobežu mācību programmas, ieskaitot iespējas stažēties, tomēr pastāvošie šķēršļi sociālo tiesību un veselības apdrošināšanas jomā neļauj īstenot mobilitātes un pārrobežu tālākmācības potenciālu. Ko Padomes prezidentūra dara, lai novērstu šo situāciju?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka ir divi atsevišķi jautājumi - no Crowley kunga un Mitchell kunga Domāju, ka šeit mums ir jāizvairās no dažādiem protekcionisma kārdinājumiem, kas vairākās dalībvalstīs pat varētu radīt bezdarba pieaugumu. Valsts risinājumam nevajadzētu kaitēt kaimiņiem, un par to nevajadzētu maksāt nākotnes paaudzēm.
Mums ir jābūt piemērotiem mehānismiem un ir jāreaģē esošajā situācijā, un mēs cenšamies to darīt. Es piekrītu Mitchell kungam, ka mums ir vajadzīgs plāns, jā, un mums ir daži. Mums ir Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns un ir nepieciešams to īstenot. Protams, mēs apspriežamies un strādājam ar Eiropas Investīciju banku. Tās prezidents P. Maystadt pirms divām dienām rīkoja konferenci, kurā viņš parādīja, cik EIB iztērējusi kopš krīzes sākuma - par aptuveni 10 miljardiem eiro vairāk nekā iepriekšējā gadā. Vēl ir cita EIB iniciatīva: kopā ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku piešķirt resursus vairāk kā 24 miljardu eiro apmērā, piemēram, lai apmierinātu MVU vajadzības Tas ir būtiski nodarbinātības saglabāšanai.
Attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas fonda regulu pārskatīšanu Padomē ir panākta vienošanās par priekšlikumu pārskatīt regulu par Eiropas Sociālo fondu ar mērķi vienkāršot izdevumu reģistrēšanu un palielināt dalībvalstu maksājumus. Šobrīd tiek gaidīta Parlamenta nostāja, un pārskatītā regula varētu stāties spēkā 2009. gada maijā.
Temats: Pasaules ražošanas standartu atšķirība
Mēs visi atzinīgi vērtējam augstos standartus, ko Eiropa prasa ievērot pārtikas rūpniecībā un ražošanā tās robežās, taču Eiropa neprasa, lai importa preces atbilstu šiem standartiem. Eiropas standarti, īpaši pārtikas rūpniecībā un apģērbu un rotaļlietu ražošanā ir labākie pasaulē, tomēr šie augstie standarti palielina izmaksas un sadārdzina ražošanu ES iekšienē. Importa preces, uz kurām neattiecas šādi vides un citi standarti, tiek liktas mūsu veikalu plauktos, bieži vien ar ievērojami lētākām cenām.
Ko Padome dara Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) un citos vispasaules forumos, lai palielinātu informētību un rosinātu ieviest augstākus standartus visā pasaulē, nodrošinot labāku darbinieku un patērētāju aizsardzību?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Liels paldies par vēl vienu jautājumu no Eiropas Parlamenta Īrijas deputātiem - šķiet, ka īri ir visaktīvākie šajā jautājumu laikā.
Tātad, attiecībā uz iniciatīvu PTO veicināt informētību un rosināt ieviest augstākus ražošanas standartus pasaulē ļaujiet man vispirms atgādināt godātajam deputātam, ka galvenā Eiropas Kopienas sarunu dalībniece PTO ir Komisija, kas darbojas ar mandātu, ko tai devusi Padome. Attiecīgi mums šeit būtu vajadzīga komisāre Catherine Ashton.
Saistībā ar ražošanas standartiem Vispārējā tarifu un tirdzniecības nolīguma (VTTN) 20. pantā valdībām ir ļauts rīkoties attiecībā uz tirdzniecību, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvību vai veselību ar nosacījumu, ka šāda valdību rīcība nerada diskrimināciju vai tās neizmanto šī panta nosacījumus, lai slēptu protekcionismu.
Ir arī divi konkrēti PTO mehānismi, kuru ietvaros risina šos jautājumus: sanitārie un fitosanitārie (SFS) pasākumi un tehnisko tirdzniecības šķēršļu (TTŠ) nolīgumi.
SFS ir atsevišķs nolīgums, kur iekļauti pamata noteikumi attiecībā uz pārtikas drošību un dzīvnieku un augu veselības standartiem. Tajā valstīm ļauts noteikt pašām savus standartus ar nosacījumu, ka tiem ir zinātnisks pamatojums. TTŠ nolīgumos PTO loceklēm ir noteikts pienākums nodrošināt, ka tehniskie noteikumi, brīvprātīgi standarti un atbilstības izvērtēšanas procedūras nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai.
PTO locekles tādēļ tiek mudinātas lietot starptautiskos standartus, vadlīnijas un ieteikumus, kur tie pastāv. PTO locekles var veikt pasākumus, kuru rezultāts ir augstāki standarti, ja vien šādai rīcībai zinātnisks pamatojums.
Eiropas Kopiena prasa ievērot augsta līmeņa standartus, ar kuru palīdzību mēs aizsargājam mūsu patērētājus. Tomēr mums ir jānodrošina, lai prasītie standarti nebūtu pretrunā iepriekš minētajiem nolīgumiem.
Mēs visi zinām, ka šajos jautājumos viedokļi dalās un ka Eiropas Kopiena ir vairākas reizes aizstāvējusies diskusijās par šīm prasībām.
Kopienas skatījumā laba regulējuma prakse var, cita starpā, palīdzēt izvairīties no nevajadzīgiem šķēršļiem starptautiskajai tirdzniecībai un nodrošināt, lai tiesību akti nebūtu pārāk ierobežojoši. Tajā pašā laikā Kopiena var aizstāvēt tiesības noteikt sabiedriskās politikas mērķus, piemēram, attiecībā uz cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību un vidi tādā līmenī, kādu tā uzskata par atbilstošu, ja vien tos neīsteno veidā, kas kaut daļēji būtu uzskatāms par patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju.
Šajos finanšu pārkaršanas un ekonomiskā sabrukuma apstākļos ir ļoti būtiski pilnībā un efektīvi īstenot visus PTO noteikumus un nolīgumus.
Eiropas Kopiena strādā ar mērķi stiprināt starptautiskos standartus attiecīgajās PTO komitejās, it īpaši komitejās, kur izskata jautājumus saistībā ar tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, tirdzniecisko intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem, tirdzniecības un vidi. Varu pieminēt nesenu piemēru: februāra beigās Eiropas Kopiena ieņēma stingru nostāju SFS komitejā jautājumā par atsevišķu PTO locekļu neatbilstību Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas standartam.
Mairead McGuinness
Es gribētu pateikties Padomes priekšsēdētājam par sīko un tehnisko atbildi, taču ļaujiet jums minēt praktisku piemēru, kas, iespējams, liks jums aplūkot šo jautājumu konkrētāk. Pēc pāris gadiem Eiropas Savienība aizliegs olu ražošanu, lietojot būru sistēmas. Taču šādu sistēmu joprojām lietos ārpus mūsu robežām, un mēs importēsim šķidrās olas vai olu pulveri, kas būs ražotas Eiropas Savienībā aizliegtajos būros. Ražotāji brīnās, kur ir loģika šajā visā.
Es jums jautāju, kā cilvēkam, kurš savās atbildēs ir visai loģisks un izsmeļošs: kā jūs aizstāvētu savu viedokli attiecībā uz minēto piemēru par šādu ražošanas sistēmu, ja vien mēs nenosakām, ka nevar importēt šķidrās olas vai olu pulveri, kas nāk no būru sistēmas? Ir smieklīgi to aizliegt ES iekšienē.
Jim Allister
Ministra kungs, es domāju, ka jautājums būtībā ir par konkurētspēju un to, kā mēs saglabājam ES ražotāju konkurētspēju. Ja ES ražotājiem, īpaši pārtikas ražotājiem, atbilstība ES standartiem rada papildu izmaksas, un tajā pašā laikā viņiem ir jākonkurē ar importa precēm no valstīm, kurās neievēro ES standartus, šajā situācijā es gribētu jums jautāt: vai esat pārliecināts, ka KLP vajadzētu lietot, lai finansētu ES ražotāju konkurences saglabāšanu? Bez šī finansējuma mēs piedzīvosim tieši tādu bēdīgu likteni, par kādu runāja McGuinness kundze.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es neesmu starp lielākajiem KLP aizstāvjiem. Kopumā es atbalstu KLP reformu turpināšanu, taču es ceru, ka mēs nenonāksim situācijā ar šķidro olu vai olu pulvera importu. Es arī uzskatu, ka vairums EK standartu attiecībā uz preču laišanu tirgū balstās ne tikai uz to, par ko mēs esam vienojušies šeit Eiropā, bet arī uz Pārtikas kodeksa standartiem un ANO Eiropas Ekonomikas komitejas standartiem. Ir būtiski, lai visi ievērotu noteiktus standartus un lai mēs neradītu apstākļus, kas būtiski traucētu šo principu īstenot.
TTŠ nolīgumos PTO un tās loceklēm ir noteikts pienākums nodrošināt, ka tehniskie noteikumi, brīvprātīgi standarti un atbilstības izvērtēšanas procedūras nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai.
Temats: Klimata pārmaiņas
Kā Padome gatavojas gaidāmajai G8 augstākā līmeņa sanāksmei jūlijā un klimata pārmaiņu konferencei Kompenhāgenā vēlāk šogad, lai virzītu uz priekšu starptautiskās sarunas par klimata pārmaiņām? Konkrēti, vai Padome var ziņot par uzlabojumiem sadarbībā starp ES un jauno ASV vadību šajā jomā?
Turpinot jautājumu, kādus darbus Padome plāno veikt tālāk, cīnoties pret klimata pārmaiņām, lai apvienotu decembrī apstiprināto pasākumu kopumu?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - 2008. gada decembrī Poznaņas konferencē tika panākta vienošanās par darba programmu 2009. gadam, kur tika noteikti skaidri soļi, kā rīkoties līdz Kopenhāgenas klimata konferencei, kas notiks 2009. gada decembrī. Poznaņa ir parādījusi, ka šī finanšu krīze nav uzskatāma par šķērsli tālākai rīcībai klimata pārmaiņu jomā, bet gan kā vēl viena iespēja būtiski pārveidot mūsu ekonomisko sistēmu un tuvoties zema oglekļa satura tautsaimniecībai.
Ņemot vērā teikto, mums tomēr ir jāapzinās, ka to paveikt nebūs viegli. Ekonomikas lejupslīde ietekmēs iesaistīto pušu vēlmi segt papildu izmaksas, kas saistītas ar emisiju samazinājuma saistībām, kā arī samazināšanas un pielāgošanas pasākumus.
Čehijas prezidentūra plāno darboties starptautiskā līmenī ar mērķi decembrī Kopenhāgenā veiksmīgi noslēgt nolīgumu. Kā jūs zināt, papildinot Komisijas paziņojumu ar nosaukumu "Kopenhāgenas sarunu mērķis - visaptverošs nolīgums par klimata pārmaiņām” un balstoties uz Eiropas Parlamenta izveidotās Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas veikumu, Padome pagājušajā nedēļā pieņēma secinājumus par šo jautājumu, tā attīstot tālāk ES pozīciju par visaptverošu nolīgumu laika periodam pēc 2012. gada.
Gaidāms, ka arī drīzajā Eiropadomē tiks panāktas vienošanās par būtiskiem politiskiem vēstījumiem. Papildus kopīgam redzējumam par ilglaicīgu darbību mazināšanas un pielāgošanas, kā arī tehnoloģiju jomā, izšķiroša nozīme ES pozīcijā ir tam, kā atrast piemērotu veidu, kā finansēt efektīvu un ilglaicīgu klimata politiku. Tas arī lielā mērā noteiks Kopenhāgenas konferences izdošanos.
ES jau ir sākusi aktīvi iesaistīties informācijas sniegšanā un sadarbībā ne tikai ar sarunu partneriem un galvenajām ekonomikas jaunattīstības valstīm, bet arī ar jauno ASV vadību, kas jau ir paudusi tās gatavību atkal racionāli piedalīties.
Prezidentūrai ir bijusi pirmā sanāksme ar jauno ASV vadību, un tā tuvākajā laikā plāno turpināt vizīšu apmaiņu. Klimata pārmaiņas būs starp tematiem, kas tiks apspriesti neoficiālajā ES-ASV augstākā līmeņa sanāksmē Prāgā 5. aprīlī. Pirmie signāli no Vašingtonas jebkurā gadījumā iepriecinoši, tāpēc būs izšķirīgi nodrošināt labu sadarbību starp ES un ASV, lai mūsu pozīcijas būtu iespējami ambiciozas un lai nodrošinātu, ka ekonomikas jaunattīstības valstis drīz sekotu šīm nostājām.
Lai ES centieniem cīnīties pret klimata izmaiņām būtu panākumi, ir izšķiroši, lai mūsu vidū būtu arī pasaules galvenās CO2 ražojošās ekonomikas. Šī iemesla dēļ vairākas no šīm valstīm - Dienvidāfrika, Ēģipte, Ķīna, Indija, Austrālija, Meksika, Brazīlija, Indonēzija un Dienvidkoreja - ir arī uzaicinātas uz G8 sanāksmi.
Ciktāl tas saistās ar klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi, 2008. gada decembrī vienojoties par to, ES ir raidījusi ļoti nopietnu politisku signālu visiem tās sarunu partneriem pasaulē. Nu mēs sāksim tiesību aktu paketes īstenošanu, kas ietver daudz tehniskā darba.
Zinot vajadzību sīkāk noteikt kritērijus, kurus Eiropas Savienība vēlētos piemērot virzoties no 20% uz 30% samazinājumu, Padome šobrīd apsver jautājumus par centienu papildināmību un valstu iesaistes iespējamas attīstīšanas adekvātumu, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu. Attiecīgais teksts ir iekļauts 2009. gada 9. marta Vides padomes secinājumos.
Claude Moraes
Kas būtu jautājumu laiks bez mūsu īru kolēģiem un viņu efektīvajiem un saprotamajiem jautājumiem? Es šobrīd runāju pirmais, taču tiešām, lai prezidentūrai pateiktu ko būtisku.
Mana jautājuma būtība ir tas, ka mums ir jāapzinās, ka īpaši mūsu jaunākās sastāvdaļas - un esmu pārliecināts, ka es neesmu vienīgais šajā situācijā - vēlas rosināt prezidentūru tās pilnvaru laika vidū un arī Zviedrijas prezidentūru cieši aplūkot, ko amerikāņi mēģina darīt, nodrošinot, lai nebūtu pretrunu - un Vondra kungs to minēja - starp steidzamo prioritāti attiecībā uz ekonomisko krīzi, bezdarbu u.t.t. un rosināšanu rīkoties saistībā ar klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu tiesību aktu paketes virzīšanu un rosināšanu nozarēm iesaistīties zema oglekļa satura ekonomikā.
Es neprasu daudz, bet vēlos teikt: lūdzu, allaž apzinieties, ka šie mērķi viens otru neizslēdz. Daudzas no mūsu jaunākajām sastāvdaļām visā ES mūsu prezidentūrām saka to pašu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paturot prātā klimata pārmaiņu sekas, kā, piemēram, ilgstošu sausumu, dzeramā ūdens resursu samazināšanos un lielu Eiropas teritorijas apgabalu pārtuksnešošanos, es vēlos jautāt Padomei, vai tā apsver Eiropas apūdeņošanas sistēmas attīstīšanu?
Es uzskatu, ka šīs ekonomiskās krīzes laikā ieguldījumiem lauksaimniecībā ir jābūt prioritātei. Turklāt Eiropas Savienības tirdzniecības bilances skatījumā lauksaimniecība ir īpaši būtiska joma un mums ir jānodrošina, lai Eiropas pilsoņiem būtu pieejams pietiekams daudzums veselīgas pārtikas, ko viņi varētu atļauties.
Avril Doyle
Es vēlos atgādināt Padomes prezidentūrai, ka augstākā līmeņa sanāksmē pagājušajā decembrī visi valstu un valdību vadītāji piekrita deklarācijai, kurā, cita starpā, kontekstā ar 2009. gada Kopenhāgenas starptautisko klimata pārmaiņu nolīgumu bija minēts, ka tie, kas vēlas, daļu izsoļu ienākumu varētu izmantot, lai sekmētu un finansētu pasākumus, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām jaunattīstības valstīs, kas ir ratificējušas nolīgumu. Īpaši tas attiecas uz mazāk attīstītajām valstīm.
Mans jautājums ir ļoti vienkāršs. Tā iemesla dēļ, ka augstākā līmeņa sanāksmju deklarācijas neparādās nevienā Oficiālajā Vēstnesī vai dokumentācijā, pirms jūsu prezidentūras beigām, ministr, vai jūs varētu iekļaut pilnu pagājušā decembra augstākā līmeņa sanāksmes deklarācijas tekstu Parlamenta dokumentācijā? Ir ļoti svarīgi, lai tik būtiskas deklarācijas kā šī būtu mūsu dokumentācijā.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es domāju, ka deklarācija ir iekļauta marta sākuma Vides padomes secinājumos. Man nav līdzi šis dokuments, tādēļ es to vēlreiz pārbaudīšu. Es domāju, ka esmu to lasījis. Tuvojas pavasara Eiropadomes sanāksme, un es gribētu saņemt visu ambiciozo mērķu apstiprinājumu.
Es nezinu - un tas rada vairākus citus jautājumus -, vai mēs savāksim pietiekami daudz naudas, ko likt galdā kā finansējumu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm ar klimata pārmaiņu samazināšanu un pielāgošanos tām, jo mēs esam nupat sākuši sarunas ar ASV un citiem partneriem. Attiecīgi, nebūtu pamatoti tagad atklāt mūsu kārtis.
Turpinās diskusijas ar amerikāņiem. Vides ministra vietnieks šī mēneša sākumā tikās ar Carol Browner, un Čehijas vides ministrs Martin Bursík, plāno tikties ar saviem partneriem Vašingtonā - domāju, šīs nedēļas beigās vai nākamajā mēnesī -, tātad sarunas jau notiek.
Jā, protams, ka mums ir jāatrod kopīga valoda. Ir ekonomiskā krīze, ir šie ambiciozie vides mērķi. Jums ir taisnība, ka mēs varam atrast sinerģijas un nav vajadzības strīdēties. Ja palasa Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānus, ir daudz programmu, kas ir vairāk vai mazāk zaļas. Tai pašā laikā vēl daudz ir jāskaidro sabiedrībai. ES dalībvalstīs apstākļi ne vienmēr ir vienādi, tādēļ šajā jomā mums priekšā ir liels publiskais darbs un publiskā diplomātija
Temats: Ceļu satiksmes drošība
Saskaņā ar Čehijas prezidentūras prioritātēm lielais bojāgājušo skaits uz Eiropas ceļiem prasa uzlabot Eiropas mēroga centienus uzlabot ceļu satiksmes drošību.
Kādi ir prezidentūras plāni, lai risinātu šo jautājumu?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Kā norādīja godājamais deputāts, ceļu satiksmes drošības uzlabošana un nāvējošo ceļu satiksmes negadījumu samazināšana uz Kopienas ceļiem ir starp Čehijas prezidentūras prioritātēm satiksmes jomā. Tas nav nekāds pārsteigums, jo mūsu valsts atrodas tieši kontinenta centrā. Satiksmes intensitāte un tās radītie draudi mums ir būtiska prioritāte.
Bažīdamās par tiem pašiem jautājumiem, kas uztrauc jūs, un cenšoties uzlabot esošo situāciju tuvākajā laikā, prezidentūra bija paredzējusi rīkot ministru diskusiju Padomes 2009. gada pavasara sanāksmē par attīstību ceļu satiksmes drošības jomā, gatavojoties jauna ceļu satiksmes drošības rīcības plāna izstrādei. Tomēr, ņemot vērā faktu, ka Komisija ir prezidentūrai paudusi tās nodomu pārcelt šī jaunā rīcības plāna pieņemšanu, Čehijas prezidentūra uzskata, ka šī diskusija ir pāragra.
Viens konkrētas rīcības piemērs mūsu prezidentūras laikā ceļu satiksmes drošības jomā ir gala sarunas starp Padomi un Parlamentu par regulas priekšlikumu attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām mehānisko transportlīdzekļu vispārīgai drošībai. Kā jūs zināt, prezidentūras un Parlamenta pārstāvjiem izdevās panākt vienošanos par šo priekšlikumu, un Eiropas Parlaments vakar šo regulu pieņēma. Ar vispārīgās drošības regulu paredz obligāti aprīkot visus transportlīdzekļus ar elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmām un lielas kravnesības transportlīdzekļus aprīkot ar uzlabotu avārijas bremžu sistēmu un joslu uzraudzības brīdinājuma sistēmu. Šīs jaunās tehnoloģijas var būtiski uzlabot transportlīdzekļu drošību, un ir skaidrs, ka ceļu satiksmes drošība uzlabosies, kad tās tiks ieviestas jaunajos transportlīdzekļos kā standarta sistēma.
Vienošanās pirmajā lasījumā ļaus obligāti ieviest elektroniskās stabilitātes sistēmas jaunajos transportlīdzekļos no 2011. gada, par gadu agrāk nekā bija paredzēts sākotnējā Komisijas priekšlikumā. Tāpat Padome ir tikko sākusi izskatīt Komisijas rīcības plānu inteliģento transporta sistēmu (ITS) ieviešanai Eiropā un ar to saistīto direktīvas priekšlikumu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem. Abos dokumentos viens no mērķiem ir ceļu satiksmes drošības uzlabošana, autotransporta jomā lietojot informācijas un sakaru tehnoloģijas.
Prezidentūra plāno aicināt ministrus pieņemt Padomes secinājumus par rīcības plānu Padomes 2009. gada marta sanāksmē un vispārēju pieeju vai politisku vienošanos par minēto priekšlikumu Padomes 2009. gada jūnija sanāksmē. ITS loma ceļu satiksmes drošībā tiks apspriesta arī neoficiālās satiksmes ministru sanāksmes laikā, kas notiks aprīļa beigās Litomeržicē manā valstī.
Inteliģentās transporta sistēmas un lietotnes, kā, piemēram, ārkārtas izsaukums un vadītāja pastiprinātas modrības sistēmas, brīdinājuma signāls par ātruma pārsniegšanu jeb eCall un startera bloķēšana, ja atļautais alkohola līmenis asinīs ir pārsniegts, varētu ievērojami uzlabot mūsu ceļu satiksmes drošību. Pilnībā ieviešot elektroniskās stabilitātes sistēmas un eCall vien, Eiropā varētu glābt 6500 dzīvības gadā. Ņemot vērā nozīmību, kādu prezidentūra piešķir ceļu satiksmes drošībai, tā izskatīs visus citus priekšlikumus attiecībā uz šiem jautājumiem, ko Komisija var iesniegt tuvākajā laikā atbilstoši laika ierobežojumam līdz jūnija beigām.
Seán Ó Neachtain
(GA) Vēl viens jautājums no Īrijas, taču šoreiz tas ir mūsu pašu valodā. Jūsuprāt, kas ir galvenie iemesli lielajam skaitam bojāgājušo uz ceļiem? Vai Čehijas prezidentūra plāno attīstīt jauna veida koordināciju starp pastāvošajiem atšķirīgajiem standartiem dažādās Eiropas valstīs attiecībā to, kā nosaka, cik labs ir automašīnas tehniskais stāvoklis? Kā arī šāds jautājums: vai jūs domājat, ka vajadzētu izmantot ko vairāk nekā tehnoloģijas vien, lai samazinātu ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) ES nav darījusi pietiekami daudz, lai samazinātu avāriju skaitu. Ceļu satiksmes drošību var uzlabot ieguldot infrastruktūrā, uzlabojot satiksmes dalībnieku uzvedību un ievērojot ceļu satiksmes tiesību aktu normas.
Eiropas Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu direktīvai par pārrobežu izpildi attiecībā uz noteiktajiem sodiem satiksmes noteikumu pārkāpumu gadījumā. Eiropas Parlaments balsojumā ir paudis tam atbalstu. Cik tālu ir pavirzījies šis process, un kādas šai dokumentācijai ir izredzes tikt apstiprinātai Eiropas Savienības Padomē?
Jim Higgins
Pirmkārt, es vēlos jautāt Padomei, vai tā piekrīt, ka tas, kas mums ir vajadzīgs, ir konkrēti mērķi katrai dalībvalstij attiecībā uz bojāgājušo skaita samazināšanu uz mūsu ceļiem?
Otrkārt, vai Padome piekristu, ka mums ir nepieciešams piemērot sistēmu, ar ko paredz, ja pārkāpums ir izdarīts vienā jurisdikcijā, pārkāpēju var tiesāt šajā jurisdikcijā, lai arī viņš ir atgriezies savā dzimtenē?
Visbeidzot, pēdējais, taču ļoti būtisks jautājums: es atzinīgi vērtēju Padomes informāciju par eCall sistēmu, taču, kad tā būs obligāta visās dalībvalstīs? Tā ir vitāli svarīga attiecībā uz avārijām un īpaši tām, kurās ir iesaistīts viens transportlīdzeklis.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Pirmkārt, es saprotu, cik ļoti būtiski šie jautājumi ir vēlēšanu kampaņas laikā, jo visiem rūp šī ceļu satiksmes drošības problēma. Es domāju, ka mums ir jāapzinās viens: valdības un Eiropadome jo īpaši nevar būt atbildīga par katru dzīvību uz mūsu ceļiem. Tā ir arī un galvenokārt tā ir vadītāju atbildība pie stūres.
Taču, protams, mums ir jāpievērš liela uzmanība šim jautājumam, un atkārtošu, ka šis jautājums ir starp mūsu prioritātēm, tādēļ mums ir nepieciešams virzīt šo diskusiju uz priekšu. Tādēļ mēs esam to izvēlējušies kā vienu no galvenajiem punktiem neoficiālajā satiksmes ministru sanāksmē aprīļa beigās, un, protams, es arī teikšu kolēģim savā valdībā, cik būtisks šis jautājums ir jums.
Šīs neoficiālās sanāksmes galvenais temats ir inteliģentās transporta sistēmas (ITS) ieviešana ES. Ceļu satiksmes drošības, protams, ir viena no sešām prioritārajām rīcības jomām, ko Komisija noteica šajā ITS rīcības plānā. Mēs vēlamies virzīt šīs debates uz priekšu.
Priekšsēdētāja
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
