Eiropas aģentūru darbības efektivitāte nodarbinātības, darba apstākļu un profesionālās izglītības jomā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par Eiropas aģentūru darbības efektivitāti nodarbinātības, darba apstākļu un profesionālās izglītības jomā.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Vēlos pateikties Parlamentam par to, ka tas ir iekļāvis Eiropas aģentūru jautājumu savā darba kārtībā.
Eiropas Savienības aģentūru darbības efektivitāti Komisija uzskata par ļoti svarīgu. Viens no šā jautājuma aspektiem ir arī pārvaldes noteikumi, kuri attiecas uz visām šīm aģentūrām. Kā jūs zināt, aģentūru darbības un pārvaldības jautājumu pašreiz apspriež iestāžu darba grupa, kurā ir pārstāvēta Komisija, Parlaments un Padome. Cita starpā šajās apspriedēs par pamatu tiek ņemts vairāku aģentūru novērtējums, kas Komisijas uzdevumā tika veikts 2009. gadā. Patiešām ir pienācis laiks izstrādāt jaunu vispārējo pieeju ES aģentūrām, kura paredzētu to vispārējās saskaņotības, efektivitātes, atbildības un pārredzamības uzlabošanu.
Iestāžu darba grupas galīgais mērķis ir, izmantojot pakāpeniskuma pieeju, panākt visu trīs ES iestāžu vispārēju vienošanos par dažādiem jautājumiem. Mēs ceram, ka šo mērķi varēs sasniegt līdz šā gada beigām vai nākamā gada sākumam. Sadarbība ar Parlamentu līdz šim ir bijusi ļoti laba, un mēs ceram, ka varam paļauties uz Parlamenta atbalstu nākamo pasākumu īstenošanā.
Kā jūs zināt, ES aģentūras ir tiesiski autonomas struktūrvienības, kuru pārvaldības noteikumi ir izklāstīti finansēšanas noteikumos. Parasti aģentūras pārrauga valde, kuras sastāvs var variēt atkarībā no aģentūras veida. Piemēram, trīs nodarbinātības un izglītības jomas aģentūras - Eurofund, OSHA un Cedefop - pārrauga trīspusējas pārvaldes iestādes, kurās ir pastāvētas abas nozares, dalībvalstis un arī Komisija.
Vēlos norādīt, ka Parlamentam ir pieejama plaša informācija - gan publiski pieejamā informācija, gan informācija, kuru Parlaments kā viena no budžeta lēmējiestādēm iegūst, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā organizējot sanāksmes ar aģentūru vadītājiem par gada darba programmām un par budžeta izpildi.
Katrai aģentūrai - Eurofund, OSHA, Eiropas Izglītības fondam un Cedefop - ir savi uzdevumi. Piemēram, gan Eiropas Izglītības fonds, gan Cedefop darbojas profesionālās izglītības un mācību jomā, taču dažādās ģeogrāfiskajās zonās. Pirmā darbojas ārpus ES, otrā - ES teritorijā. Atšķirīgi ir arī to mērķi. Eiropas Izglītības fonds galvenokārt palīdz kamiņvalstīm īstenot reformas izglītības un mācību sistēmās, bet Cedefop veicina informācijas vākšanu un pētniecību dalībvalstu profesionālo mācību politikas jomā. Komisija tiecas panākt sinerģiju starp abām aģentūrām, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā informācijas apmaiņa, kopīgas darba programmas, kopīgu konferenču un semināru rīkošana un kopīgi projekti.
Ingeborg Gräßle
Priekšsēdētājas kungs, Andor kungs, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos sirsnīgi sveikt Kristīgi demokrātiskās savienības grupu no Vēzeles apgabala domes, kuras pārstāvji atrodas balkonā. Vēlos pateikt Andor kungam, ka mums ir prieks dzirdēt viņa pateicības vārdus par mūsu sadarbību aģentūru jautājumā. Tomēr ar skumjām un nožēlu raugos uz to, ka Padomes pārstāvis atkal ir atstājis šo zāli, jo tajā, ka attiecībā uz aģentūru jautājumiem iestāžu darba grupā ir panākts tik maz, galvenokārt ir vainojama tieši Padome, kura atsakās sadarboties ar mums, lai ieviestu uzlabojumus šajā jomā. Tāpēc Komisijai jāzina, ka mēs esam tās pusē.
Mums ir jābūt uzstājīgākiem attiecībā uz aģentūrām. Pašreiz mēs analizējam četras aģentūras, kuru darbībā atspoguļojas visu aģentūru pamatproblēmas, proti, pienākumu pārklāšanās, piemēram, Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (OSHA) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) pienākumu pārklāšanās un OSHA un Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA), Eiropas Dzelzceļa aģentūras (ERA) un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pienākumu pārklāšanās. Ievērojami pārklājas arī Eiropas Izglītības fonda (ETF) un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) funkcijas. Kāpēc apstākļos, kad Eiropai ir finansiālas problēmas, mēs nespējam veikt dažus ļoti būtiskus pasākumus šajā jomā un apvienot aģentūras, kuru funkcijas ir ļoti līdzīgas, piemēram, aģentūru, kas atbild par profesionālo izglītību Eiropā, un aģentūru, kas atbild par profesionālo izglītību ārpus ES?
Šādus pasākumus attaisno vairāki pārliecinoši argumenti. Mums ir problēmas ar aģentūru lielumu un attiecīgi arī ar to efektivitāti. Mūsu uzraudzības iestādēs ir vairāk locekļu nekā aģentūrās darbinieku. Viss iepriekš minētais ik dienas grauj Eiropas Savienības reputāciju, jo ikviens, apzinoties šo situāciju, saķer galvu rokās un saka: "Jūs taču to nedomājat nopietni!” Īpaši svarīgs aspekts ir tas, ka dažas aģentūras nav pietiekami lielas, lai varētu darboties efektīvi. Šis Parlaments ir nodrošinājis arī pārāk daudz līdzekļu un pārāk daudz darbinieku. Dažās aģentūrās, piemēram, OSHA, 10 gadu laikā budžets ir palielināts par 105 % un darbinieku skaits par 69 %. Eurofound budžets ir palielināts par 39 % un darbinieku skaits par 46 %. Tāpēc es neatlaidīgi aicinu deputātus nākamajās debatēs par budžetu mainīt šo situāciju.
(Runātāja piekrita atbildēt uz zilās kartītes jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Iepriekšējā runātāja norādīja, ka Dublinā izvietotā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda kompetences jomas un uzdevumi pārklājas ar Salonikos, Grieķijā, izvietotā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra kompetences jomām un uzdevumiem. Ja atmiņa mani neviļ, tad abas organizācijas tika dibinātas 1975. gadā. Vai tiešām varētu būt tā, ka vienlaikus tika dibinātas divas organizācijas ar vienādām funkcijām?
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Rapti kundze! Jā, tā var būt, jo vienlaikus, protams, radās faktisko darbības jomu pārklāšanās. Starp citu, to neesmu izdomājusi es pati. To pierāda Komisijas pētījums, kas attiecas uz funkciju pārklāšanos. Turklāt funkciju pārklāšanās vairākkārt minēta arī aptaujās, kurās pētīts to personu viedoklis, kuras izmanto aģentūras pakalpojumus. No šādiem avotiem ir šī informācija. Es labprāt iedošu jums šos dokumentus.
Alejandro Cercas
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Dažus pēdējos gadus esmu sekojis līdzi mūsu aģentūru darbībai, jo īpaši Bilbao un Dublinas aģentūras darbībai, un, manuprāt, šo darbību var raksturot kā ļoti vērtīgu un izmaksu un ieguvumu ziņā ļoti efektīvu. Tiek nodrošināta arī ļoti liela pārredzamība, un nav šaubu, ka tās cieši sadarbojas ar Parlamentu.
Tāpēc mani ļoti pārsteidz tas, ka tiek apšaubīta šo aģentūru pastāvēšana un darbība un ka daži deputāti, kā parasti, koncentrējas tikai uz izmaksu aprēķiniem, nevis uz politiskajiem mērķiem. Aprēķini patiešām ir ļoti svarīgi: ir ļoti svarīgi zināt, kādas ir izmaksas, bet mums ir jāzina arī ieguvumi, ir jāzina ne tika tas, kādas ir darbā notikušo nelaimes gadījumu novēršanas izmaksas, bet arī tas, kādas izmaksas rada nespēja novērst šos nelaimes gadījumus darbā. Mums ir jāzina ne tikai mācību izmaksas, bet arī izmaksas, ko rada nespēja nodrošināt mācības un nespēja prognozēt, kādas pārmaiņas ir vajadzīgas mūsu darba ņēmējiem un nozarēm.
Komisāra kungs! Es nedomāju, ka mums ir problēmas ar aģentūrām, manuprāt, deputātiem ir problēmas attiecībā uz Eiropu. Jūs tāpat kā Uliss, atgriežoties Itakā, nedrīkstat ieklausīties sirēnu dziesmās, jo to mērķis ir uzvilināt kuģi uz sēkļa un panākt Eiropas kuģa bojāeju.
Roger Helmer
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Mēs, ECR grupas pārstāvji, vēlamies efektīvāku ES budžeta kontroli. Nodokļu maksātāju vārdā mēs pieprasām, lai ES līmenī tērētie līdzekļi dotu reālu pievienoto vērtību. Īpaši šajos taupības apstākļos mēs vēlamies, lai attiecībā uz līdzekļu izmantošanu tiktu ievēroti stingrāki principi: ir jātērē efektīvāk, nevis vairāk.
Īstenojot šo loģikas principu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā, es vēlos apšaubīt četru apspriežamo aģentūru - Eurofund, ETF, OSHA un neiedomājamā vārdā nodēvētās Cedefop - darbības efektivitāti. Nesen es viesojos ETF Turīnā, un šīs vizītes laikā noklausījos arī Cedefop uzstāšanos. Kā norādīja iepriekšējie runātāji, šo aģentūru programmas patiešām ievērojami pārklājas, un es uzskatu, ka būtu lietderīgi apvienot vismaz to vadības un pārvaldes struktūras.
Tāpēc vēlos uzdot šādus jautājumus. Pirmkārt, vai Komisija piemēro šīm aģentūrām efektivitātes un darbības rezultātu kritērijus? Ja piemēro, vai mēs varam iepazīties ar šiem kritērijiem? Otrkārt, vai aģentūrām izdodas izpildīt šos kritērijus? Vai Komisija var iesniegt Parlamentam aģentūru darbības rezultātu analīzi? Treškārt, ņemot vērā to, ka šo aģentūru funkcijas pārklājas, vai Komisija plāno tās apvienot? Tika pieminēta sinerģiju veidošana, mēs vēlamies, lai tas tiek īstenots. Kas nosaka aģentūru mērķus un stratēģiju? Vai varam ar tiem iepazīties? Vispārīgāk raugoties, šķiet, ka būtiski pārklājas ziņojumi par nodarbinātības jautājumiem, kurus attiecībā uz šīm aģentūrām sagatavo Komisija un Eiropas Parlamenta Politikas departaments. Mēs vēlamies jautāt: vai šāda pārklāšanās ir lietderīga?
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ES ir četras aģentūras, kas darbojas nodarbinātības, darba apstākļu un profesionālās izglītības jomā, proti, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound), Eiropas Izglītības fonds (ETF), Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (OSHA) un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop), un šo aģentūru gada budžets ir aptuveni no EUR 15 līdz EUR 20 miljoni. Es papētīju šo četru aģentūru tīmekļa vietnes un secināju, ka galvenais uzsvars tiek likts uz tādiem pasākumiem kā foto konkurss par riska novēršanas jautājumu, konkurss, kurā tiek meklēti praktiski risinājumi, lai arī ko tas nozīmētu, un kopīga Eiropas paaudžu solidaritātes dienas organizēšana. Visi šie pasākumi ir ļoti pārsteidzoši, un šķiet, ka neviens no tiem nedod konkrētus rezultātus.
Jomas, kurās aģentūras darbojas, pārklājas. Aģentūru funkcijas pārklājas savā starpā un pārklājas arī šo aģentūru un Komisijas ģenerāldirektorātu, Parlamenta departamentu un dalībvalstu iestāžu funkcijas. Šāda situācija nekādā gadījumā nedrīkst turpināties. Mums ir jānovērš centienu pārklāšanās, apvienojot aģentūras. Neefektīvās aģentūras ir jāslēdz, jo nodokļu maksātāji noteikti nespēs saprast, kāpēc šajā aģentūru biezoknī miljoniem eiro tiek izšķiesti par foto konkursiem.
Véronique Mathieu
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Sinerģiskās saiknes, kas pastāv starp šīm četrām aģentūrām, rada nepieciešamību rūpīgāk papētīt šo aģentūru mērķus. Lai gan šie mērķi ir definēti rakstveidā, īstenojot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, mēs vairs neesam tik apmierināti ar šo aģentūru darbības efektivitāti.
Ārējais revidents ir vērsis uzmanību uz vājo budžeta plānošanu, skaidras saiknes trūkumu starp mērķiem un budžeta līdzekļiem un arī uz būtisku apropriāciju pārnešanu un atcelšanu. Piemēram, attiecībā uz Eurofound Revīzijas palāta 2009. gada ziņojumā norāda, ka šis fonds savā budžetā nav paredzējis īpašu pozīciju dažādām programmām, ko finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem.
Manuprāt, problēmas rada tas, ka mēs vairs neesam pārliecināti par to, kā tiek izmantoti ES maksājumi, jo to uzzinām tikai pēc diviem gadiem, kad tiek analizētas aģentūru bilances. Tādējādi šie budžeta plānošanas trūkumi neļauj mums būt drošiem par šo četru aģentūru īpašo vērtību.
Lai risinātu šo situāciju, mums ir jādomā par aģentūru darba labāku koordināciju. Kāpēc gan mēs, piemēram, nevarētu visām šīm četrām aģentūrām izveidot vienotu valdi? Iestāžu dara grupa ir strādājusi pie šīm problēmām vairākus gadus. Ko tā var mums atbildēt?
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šis ir ļoti labs jautājums, jo es atbalstu novērtēšanu un es atbalstu kontroli. Es atbalstu arī pētījumus, kuri sniedz informāciju, kas var palīdzēt mums efektīvāk darīt savu darbu Eiropas iestādēs Eiropas iedzīvotāju labā. Kāpēc tad, ja Eiropas iestādes jau no paša sākuma aicina veikt ietekmes novērtējumu, mums ir problēmas ar šīm abām organizācijām, kas darbojas kopš 1975. gada un veic pētījumus nodarbinātības, izglītības un mācību jomā? Labs jautājums. Ja vien šī situācija nav saistīta ar ekonomiskiem vai finanšu apsvērumiem, tad tās pamatā ir politiski motīvi. Šis jautājums dažādos veidos un dažādu iemeslu dēļ ik pa laikam tiek no jauna iztirzāts, un tas, ka tas tiek pieminēts tagad, kad Eiropa atrodas krīzes situācijā un kad cieš darba ņēmēji un izglītība, apliecina, ka tā pamatā ir cits mērķis. Mēs esam atklājuši prasmi klupt virsū un darām to, kad vien varam. Vai Grieķija cieš? Tad vērsīsimies pret Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru tāpēc, ka tas atrodas Salonikos, lai gan tas tika dibināts 1975. gadā. Lūk, ko es cenšos pateikt: kompetences jomu pārklāšanās ir viens, bet sadarbība ir pavisam kas cits, jo īpaši sadarbība, kas ir vajadzīga, lai sakārtotu situāciju Eiropā.
Anne E. Jensen
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti labi zinu šīs četras aģentūras un vairākus gadus esmu sekojusi līdzi to darbībai. Manuprāt, uz šo jautājumu mums ir jāraugās ļoti atklāti. Nav runa tikai par uzdevumu pārklāšanos. Ļaujot šīm aģentūrām sadarboties ciešāk, neapšaubāmi, tiktu nodrošināta sinerģija un iespēja strādāt kvalitatīvāk. Kolēģe no Grieķijas, Rapti kundze, atzīmēja, ka aiz vēlmes apvienot šīs aģentūras slēpjas politiski motīvi, un norādīja, ka mēs nedrīkstam ķerties klāt Grieķijas aģentūrām. Tomēr tas, ka mūsu aģentūras ģeogrāfiskā ziņā ir izkliedētas un izvietotas dažādās Eiropas vietās, nedrīkst traucēt efektīvai sistēmas darbībai. Svarīgākais uzdevums ir panākt, lai aģentūras darbojas, lai tās paveic uzdevumus, ko esam tām uzticējuši, un izdara to pēc iespējas lētāk un efektīvāk. Šā mērķa virzienā jums ir jādarbojas, Andor kungs. Tāpēc būsim atklāti, domājot par šo jautājumu.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ņemot vērā ekonomikas krīzi, kas pašreiz skar Eiropu, aģentūrām, kas darbojas nodarbinātības jomā, ir īpaši svarīga nozīme. Tāpēc ir lietderīgi analizēt sīkāk, cik efektīvi ir to īstenotie pasākumi. Nav šaubu, ka šīm aģentūrām ir jāpalīdz Eiropas iedzīvotājiem iegūt prasmes, kuras viņi varētu izmantot strauji mainīgajā darba tirgū, ko raksturo arvien lielāka konkurence. Tāpēc mums ir jāīsteno pasākumi, kas, pirmkārt, nodrošinātu lielāku elastību Eiropas darba tirgū, piemēram, darba ņēmēju kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu dalībvalstīs. Otrkārt, aģentūrām ir aktīvi jāiesaistās tādu programmu izstrādē, kurās tiktu ņemtas vērā ekonomikas un sociālās problēmas, ar ko Eiropa saskaras, tostarp demogrāfiskās problēmas un pensiju sistēmas pārslodze. Visbeidzot mums ir jāveic pētījumi, lai konstatētu, kādas ir patiesās problēmas Eiropas darba tirgū. Rezumējot norādīšu, ka pasākumiem, ko īsteno aģentūras, kuras darbojas nodarbinātības jomā, galvenokārt ir jābūt vērstiem uz palīdzību ES iedzīvotājiem ne tikai ekonomikas krīzes, bet arī demogrāfiskās krīzes apstākļos.
Jutta Steinruck
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Zīmīgi, ka deputāte, kas uzdeva jautājumu, diskusiju laikā atstāja šo zāli. Argumenti un jautājumi, kurus minēja daži iepriekšējie runātāji vēlreiz apliecina ļoti atklātas populistiskas domāšanas ievirzes. Šobrīd mēs atrodamies krīzes apstākļos, un ietaupījumi, kā parasti, tiek veikti jomās, kas skar darba ņēmējus. Manuprāt, šī ir ļoti vienpusēja pieeja.
Īsi paanalizēšu Eiropas Izglītības fonda (ETF) jautājumu. Šis fonds ir svarīgs, jo tas sadarbojas ar Starptautisko Darba organizāciju (ILO) ES partnervalstīs. Tas dod iespēju popularizēt Eiropas sociālo modeli valstīs, kas pievienojas, un palīdz izstrādāt izglītības, profesionālās izglītības un tālākizglītības programmas un radīt stabilas darbavietas. Pirms divām nedēļām es biju Belgradā un sanāksmēs ar izglītības un mācību nodrošinātājiem vēlreiz pārliecinājos par šīs aģentūras svarīgumu. Par to pārliecinājos arī sanāksmēs Turcijā. ETF ir ļoti svarīga nozīme, palīdzot valstīm, kas pievienojas, iesaistīties ES darba tirgū.
Ja paraugāmies uz šo jautājumu tālejošākā aspektā, tad "arābu pavasaris” arī ir ļoti svarīgs. Mēs nevēlamies, lai Eiropā ierastos bēgļu pūļi, tāpēc mums ir jāpiedāvā iedzīvotājiem atbalsts viņu mītnes valstīs. Mums ir jānodrošina izglītība un jāpalīdz šīm valstīm izstrādāt mācību programmas un infrastruktūru.
Jan Kozłowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es kā ēnu referents ziņojumam par sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā esmu ar īpašu interesi sekojis līdzi Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra darbībai. Profesionālās izglītības pielāgošana iedzīvotāju un darba tirgus vajadzībām ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ļauj paaugstināt nodarbinātības līmeni un Eiropas Savienības konkurētspēju. Tāpēc mēs nedrīkstam pārāk zemu novērtēt Cedefop nozīmi.
Ziņojums par 2010. gadu apstiprināja manu pārliecību par Cedefop darbības efektivitāti. Cita starpā to apliecina arī tas, ka arvien vairāk cilvēku izmanto šā centra publikācijas un Europass portālu. Tomēr es uzskatu, ka ir svarīgi palielināt Cedefop iesaisti uz profesionālo izglītību vērstu strukturālo pasākumu īstenošanā, tostarp mācību efektivitātes novērtēšanas sistēmas ieviešanā. Es arī uzskatu, ka aģentūrai ir lieliskas iespējas izstrādāt pieņemamu priekšlikumu šajā jomā.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Es nevēlos apšaubīt to četru Eiropas aģentūru darbinieku, ekspertu un speciālistu darbu un centienus, kuras ir atbildīgas par nodarbinātības, darba apstākļu un profesionālās izglītības jautājumiem. Tomēr, lai šo aģentūru sniegtie ieguvumi kļūtu acīmredzamāki, noteikti ir vajadzīga to veiktā darba labāka koordinācija un sinerģija, turklāt šo pasākumu īstenošana ir iespējama.
Šīs aģentūras veic dažus svarīgus pētījumus, kuri ļauj mums gūt labāku priekšstatu par problēmām, kas saistītas ar darba apstākļiem, mācībām, darbavietu faktisko kvalitāti un pat par demokrātijas trūkumu darbavietās. Tomēr Eiropas Komisijai pēc tam ir jāveic konkrēti pasākumi, lai šīs problēmas risinātu.
Šādu uzdevumu mēs uzticam Eiropas Komisijai, komisāra kungs.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es pamanīju, ka šodien nav daudz runāt gribētāju, tāpēc atļāvos lūgt vārdu, lai pievērstu uzmanību trim aspektiem, jo uzskatu, ka tas palīdzēs šo debašu risināšanā. Pirmkārt, vēlos jautāt, vai ir veikts pētījums par to, cik daudz līdzekļu mēs ietaupītu, ja šīs četras organizācijas tiktu slēgtas. Es to, protams, nejautāju Komisijai, es to jautāju deputātei, kas uzdeva jautājumu un pameta šo zāli, nesagaidījusi atbildi. Otrkārt, Starptautiskā darba organizācija pilnā mērā izmanto šo organizāciju sniegto informāciju un, treškārt, vēlos atgādināt Parlamentam, ka vakar tika apstiprināta visu četru organizāciju budžeta izpilde. Tomēr netika apstiprināta Lielbritānijā izvietotās Policijas akadēmijas budžeta izpilde.
Priekšsēdētājs
Rapti kundze, šķiet, ka, pieļaujot šo izņēmumu, esmu panācis, ka arī pārējie deputāti vēlas izteikties. Mēs jau esam pārsnieguši paredzēto laiku. Ja jūs patiešām vēlaties izteikties, tad man nāksies dot jums šādu iespēju, tomēr es aicinu nelūgt vārdu tikai tāpēc, lai paustu neapmierinātību ar procesa norisi. Gräßle kundze, vai izmantosiet iespēju izteikties vienu minūti? Ja grasāties runāt par lietas būtību, dariet to!
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ja jūs būtu paskaidrojis iespējamās sekas, kad devāt vārdu Rapti kundzei, tad mēs būtu tikuši daudz tālāk.
Rapti kundze, šī pieeja ir izraisījusi tieši tādu situāciju, kādā pašreiz atrodamies, un radījusi aģentūru darbības neefektivitātes problēmu, kura mums steidzami jārisina. Ja vēlamies saglabāt aģentūras, tad tās ir jāpārveido. Varu vienīgi aicināt jūs pievienoties mums šo centienu īstenošanā. Mēs nedrīkstam neko nedarīt, jo šo aģentūru darbība ir ļoti neefektīva un ik dienas tās mūsu līdzekļus izšķiež, nevis tos vairo.
Vēlos vēlreiz norādīt, ka četru apspriežamo aģentūru finansējums veido EUR 90 miljonus. Tas ir ļoti daudz. Šaubos, ka šo aģentūru sniegtie pakalpojumi ir EUR 90 miljonus vērti. Šo aspektu es vēlētos uzsvērt. Mēs esam to parādā mūsu iedzīvotājiem un nodokļu maksātājiem. Man ik dienas ir jāattaisnojas Vācijas nodokļu maksātāju priekšā un jāskaidro, ka šie līdzekļi tiek ieguldīti lietderīgi. Manuprāt, šajā jomā daudz ko var uzlabot.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Ja analizējam aģentūru attīstību Eiropā, tad pakāpeniski kļūst skaidrs, ka mēs slimojam ar "aģentūrītu”. Nevienā citā jomā vienlaikus nedarbojas četras aģentūras. Citās jomās visu paveic viena aģentūra. Ja paraugāmies uz situāciju kopumā, šķiet, ka katra valsts būtībā vēlas savu aģentūru. Atvainojiet, bet mēs to nedrīkstam pieļaut.
Mums ir jāapsver ne tikai apvienošanas lietderība, bet arī jautājums par to, kurus uzdevumus varētu uzņemties Komisija pati un vai attiecīgā aģentūra vispār ir vajadzīga. Proti, mums ir pakāpeniski jādomā, kuras aģentūras mēs varētu slēgt. Vēlos jautāt iepriekšējai runātājai, kura uzstājās divas reizes: kādi konkrēti ir šie efektivitātes rādītāji? Cik daudz darbavietu aģentūras faktiski ir radījušās? Kas ir tā vērtība, kas attaisno pašreizējo gada finansējumu EUR 90 miljonu apmērā?
Kad būšu saņēmis atbildes uz šiem jautājumiem, tad varēšu atbalstīt šo aģentūru turpmāku pastāvēšanu. Pretējā gadījumā es labprātāk vēlētos to slēgšanu.
Piotr Borys
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, ir ļoti svarīgi, lai mums būtu aģentūras, kas veic efektīvus pasākumus darba tirgus un nodarbinātības jomā, un, protams, šīm aģentūrām ir jāuzņemas atbildība par to darbības rezultātiem.
Neaizmirsīsim, ka katram trešajam Eiropas Savienības iedzīvotājam nav profesionālās kvalifikācijas. Saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz nodarbinātības nozares uzraudzību, darba tirgus iespējām un profesionālo izglītību, rodas ļoti daudz informācijas, kuru dalībvalstis vairs nespēj izvērtēt pašas. Tāpēc mums ir jāpanāk, lai aģentūras uzņemtos atbildību par to darbības efektivitāti, bet nedrīkstam aizmirst, ka šīs darbības rezultāti varētu būtiski ietekmēt darba tirgu, ja nākotnē visa profesionālā izglītība Eiropas Savienībā tiktu sasaistīta ar tiem darbības veidiem un profesijām, kuru trūkums ir vērojams jau tagad. Pašreiz mums nākas importēt no citām valstīm ļoti daudz darbinieku tādu darbu veikšanai, kuros ir vajadzīga šaura specializācija, piemēram, ārstus un medmāsas. Šīs ir tās problēmas, ar kurām Eiropas Savienība saskaras, un tāpēc mums ir jāizvērtē, cik efektīvi ir šie aģentūru pasākumi.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, mums visus jautājumus būtu jāapspriež šādi, bez jebkādiem tabu. Ja esam konstatējuši trūkumus vai līdzekļu izšķiešanu, mums šī situācija ir jārisina.
Tomēr ļoti svarīgi ir arī nesagrozīt realitāti un nepārspīlēt konstatēto trūkumu nozīmi tikai tāpēc vien, lai mums būtu spēcīgs arguments.
Man žēl, ka daži runātāji ir atstājuši šo zāli, bet es vēlētos atbildēt tieši viņiem. Piemēram, es kategoriski iebilstu pret apgalvojumu, ka dažas no šīm aģentūrām nodarbojas tikai ar sabiedrisko attiecību spodrināšanu un strādā ļoti virspusēji. Patiesībā tās veic ļoti konkrētu analītiska un politiska rakstura darbu, tostarp nodrošina pieredzes apmaiņu, un palīdz īstenot Eiropas politikas stratēģijas šajos konkrētajos gadījumos, nodarbinātības un sociālo lietu jomā.
Uzskatu, ka šīs aģentūras palīdz īstenot stratēģiju "Eiropa 2020” un virzīties uz to svarīgo mērķu sasniegšanu, par kuriem esam vienojušies. Es lielā mērā piekrītu tam, ka prasmju un profesionālās izglītības attīstīšanas aspekts ir viena no mūsu galvenajām problēmām, kā tika uzsvērts diskusijās. Šis ir viens no galvenajiem bezdarba strukturālajiem iemesliem Eiropas Savienībā, un šobrīd šo aģentūru darbs mums ir vajadzīgs vairāk nekā jebkad agrāk.
Tomēr mums patiešām ir jāpārliecinās par to, vai izmaksas ir pamatotas, un attiecībā uz šo aspektu mums ir jāievēro ļoti konkrēta pieeja.
Principā aģentūru darbības efektivitātes un darbības rezultātu kritēriji ir izklāstīti to gada darba programmās. Tajās sniegti arī norādījumi par to, kā šādi kritēriji piemērojami. Aģentūras gada darba programmu jāapstiprina tās valdei, un tā tiek iesniegta attiecīgajai Eiropas Parlamenta komitejai. Komisijas pārstāvji aģentūru valdēs kvantitatīvos un kvalitatīvos darbības rezultātu kritērijus uzskata par ļoti svarīgiem un dara visu iespējamo, lai nodrošinātu to piemērošanu.
Attiecībā uz jautājumu par to, vai aģentūrām izdodas izpildīt noteiktos kritērijus, jānorāda, ka aģentūras darbības rezultātu izvērtēšana, pamatojoties uz šiem kritērijiem, ir katras aģentūras valdes uzdevums. Parasti aģentūras regulāri veic to darba programmu ārējos novērtējumus, un tajos šādi darbības rezultātu rādītāji tiek ņemti vērā.
Aģentūras parasti ziņo par ārējo novērtējumu rezultātiem vadītāju gada darbības pārskatā, ko iesniedz budžeta lēmējiestādei. Parlaments, kas ir viena no budžeta lēmējiestādēm, arī var pieprasīt, lai aģentūras pamato savas darbības efektivitāti. Uz aģentūrām attiecas arī Revīzijas palātas novērtējums, kas tiek veikts saistībā ar ikgada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, un tā rezultāti tiek apspriesti Budžeta kontroles komitejā.
Komisijas pārstāvji aģentūru valdēs dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemti vērā ieteikumi, kuri izklāstīti ārējos novērtējumos un kurus paudusi Revīzijas palāta un Komisijas iekšējās revīzijas dienests.
Jautājumu par abu aģentūru - ETF un Cedefop - funkciju pārklāšanos es aplūkoju jau savā ievadrunā, bet vēlos vēlreiz uzsvērt, ka šo aģentūru darbībai var būt ļoti liela nozīme, jo īpaši saistībā ar nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu atbilstīgi stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem. ETF var būt ļoti svarīga nozīme, nodrošinot labklājību Eiropas Savienības kaimiņreģionos, jo īpaši to pārmaiņu kontekstā, kuras nesen notika Vidusjūras reģionā.
Vēlos pievērst uzmanību vēl kādam aspektam, kas saistīts ar Parlamenta iespējām sekot līdzi stratēģiju izstrādei. Šo aģentūru mērķi ir noteikti Finanšu regulā, kura, kā jūs zināt, ir publicēta Oficiālajā Vēstnesī. Aģentūras stratēģiju parasti nosaka tās vadītājs, saskaņot to ar aģentūras valdi. Ik gadu šīs stratēģijas tiek iesniegtas Parlamentam, un tās tiek iestrādātas gada darba programmā.
Visas četras aģentūras iesniedza savas gada darba programmas Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai šā gada janvāra beigās.
Nobeigumā vēlos norādīt, ka, manuprāt, būtu lietderīgi iesaistīt šādās diskusijās arī Padomes prezidentūru. Es apspriedīšu šo jautājumu ar viņiem un esmu pārliecināts, ka spēšu rast kopīgu valodu ar prezidentūru arī šajā jautājumā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.25 un atsāka plkst. 21.00)
