Terrorismin torjunnan ulkoinen ulottuvuus (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Yañez-Barnuevo Garcían laatima ulkoasiainvaliokunnan mietintö terrorismin torjunnan ulkoisesta ulottuvuudesta.
Luis Yañez-Barnuevo García 
esittelijä. - (ES) Arvoisa puhemies, kansainvälinen terrorismi on vaarallisin uhka rauhalle, turvallisuudelle, ihmisarvolle ja ihmisten koskemattomuudelle.
Koska tämä vihollinen on näkymätön, maantieteellisesti hajanainen ja läsnä sekä rajojemme sisällä että niiden ulkopuolella, sitä ei voida torjua samalla tavalla kuin Euroopan unioni on joutunut torjumaan vihollisiaan aiemmin.
Euroopan unionin terrorismin vastaisen strategian on oltava maailmanlaajuinen ja monenvälinen, ja siinä on nojauduttava Yhdistyneisiin Kansakuntiin perustuvaan järjestelmään. Jos terrorismiin vastataan yksipuolisesti ja yksinomaan sotilaallisesti, yritys on tuomittu epäonnistumaan. Terrorismin vastainen taistelu voitetaan arvojen kentällä. Jotta terrorismi voidaan kukistaa moraalisesti, on siten välttämätöntä lisätä tietämystä siitä ja herättää yleinen mielipide. Meidän on pysyttävä valppaina koko ajan. Emme saa tyytyä vain reagoimaan massiivisiin iskuihin, vaan meidän on toimittava jatkuvasti ja ennakoivasti.
Onnistuaksemme meidän on ehdottomasti vahvistettava yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaamme. Tämä merkitsee, että on tehtävä parannuksia, on kohennettava EU:n tiedustelu- ja tietopalvelujen resursseja ja koordinaatiota. Myös terrorismin rahoituskanavia on pyrittävä paljastamaan tehokkaammin.
Ulkoisessa toiminnassaan Euroopan unionin on ennen kaikkea estettävä pakkokeinojen ja seuraamusten avulla tiettyjä valtioita tukemasta terroristiryhmiä ja autettava heikkoja valtioita vahvistamaan instituutioitaan ja demokratiaansa, jotta ne eivät suojelisi terroristeja.
Arvoisa puhemies, oikeusvaltion sääntöjen noudattaminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen terrorismin torjunnassa ei ole ehdottoman välttämätöntä vain moraalisista syistä. Se on strategiamme olemassaolon tarkoitus, koska juuri sen terroristit haluavat tuhota: arvot, jolle rinnakkaiselomme perustuu. Jos annamme periksi tässä, kuten on tapahtunut Irakin sodassa, Guantánamossa, Abu Ghraibissa ja CIA:n laittomien lentojen yhteydessä, tarjoamme terroristeille tekosyitä, joita he pyrkivät käyttämään tekojensa oikeutuksena, ja lietsomme heidän toimiaan.
Perusoikeuksien rajoittaminen ei lisää turvallisuutta vaan pelkoa. Tarvitaan vapaita yhteiskuntia, jotka tuntevat itsessään olonsa turvallisiksi. Pelokkaat yhteiskunnat ovat jo hävinneet terrorismin vastaisen taistelun. Turvallisuuden ja vapauden välinen dilemma on keinotekoinen. Olemme paremmassa turvassa, jos olemme vapaampia, avoimempia ja osallistavampia.
Ennalta ehkäiseminen, joka on niin tärkeää ja jossa epäonnistuimme sekä 11. syyskuuta New Yorkissa että 11. maaliskuuta Madridissa, on ratkaisevaa, kuten myös poliisin ja oikeuslaitoksen toiminnan tehostaminen. Meidän on käytettävä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaamme sen hedelmällisen maaperän hävittämiseksi, jossa kansainvälinen terrorismi kukoistaa.
Terrorismi ei ole koskaan oikeutettua. Meidän ei pidä puhua terrorismin syistä, vaan sitä ruokkivista olosuhteista, joista ensimmäinen on miljooniin islaminuskoisiin kohdistettu nöyryytys ja halveksunta, joita he pitävät lännen ylimielisyytenä, ja Israelin ja Palestiinan välisen konfliktin kaltaisten, syvään juurtuneiden konfliktien pahenemisesta. Toinen on yli 1 300 miljoonan ihmisen eri puolilla maailmaa rauhanomaisesti harjoittaman uskonnon epäkunnioittava kohtelu.
Kyse on fundamentalistisista ja dogmaattisista fanaatikoista, ei tietystä uskonnosta tai vakaumuksesta. Unohdamme joskus, että islamistien terrorismilla on enemmän islaminuskoisia kuin länsimaisia uhreja. Tämä selittää sen, että YK:n hyväksymän "kulttuurien liiton" (Alliance of Civilisations) kaltaiset aloitteet onnistuvat - toisin kuin eri osapuolia edustavien fundamentalistien kannattamat kulttuurien yhteentörmäykset.
Kansainvälisen terrorismin voittamiseksi tarvitaan paitsi lisää resursseja, myös tiedustelutietoa ja sitkeyttä - ei palopuheita, jotka ovat osoitus ainoastaan perusluonteisista heikkouksista. Ensin fasismi ja vuosikymmeniä myöhemmin stalinismi voitettiin ideologisella kentällä luopumatta periaatteista, jotka muodostavat yhteiskuntiemme ytimen ja joista yksi on vastuuntuntoisesti käytetty sananvapaus.
Mietinnössäni korostetaan erityisesti sen tunnustamista, että uhrit ovat keskeisiä toimijoita, joita julkisen vallan on kuunneltava. Siksi lehterillä on neljä 11. maaliskuuta Madridissa tehdyn vakavan iskun suoranaista uhria. Jesús Ramírez Castanedo, Jesús Abril Escusa, Isabel Casanova Ortega ja Euclides Antonio Río Grajales. Kiitän heitä lämpimästi siitä, että he ovat tulleet tänne.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän parlamentin ulkoasiainvaliokuntaa ja esittelijäänne Yañez-Barnuevo Garcíaa tänään esitellystä mietinnöstä, jossa käsitellään terrorismin torjunnan ulkoista ulottuvuutta. Mietintö on kattava, ja siinä käsitellään erittäin tärkeitä aiheita, joista olemme pitkälti samaa mieltä. Terrorismin uhka on muuttunut luonteeltaan entistä kansainvälisemmäksi, ja Euroopan unionin toimet sen torjumiseksi voivat itse asiassa onnistua vain, jos ne ovat osa koordinoituja, maailmanlaajuisia terrorismin vastaisia toimia.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2005 pitämässään istunnossa EU:n terrorismin vastaisen strategian, jossa hahmotellaan Euroopan unionin toimenpiteet terrorismin torjumiseksi. Samassa istunnossa hyväksyttiin EU:n strategia radikalisoitumisen ja terroristiryhmiin värväyksen torjumiseksi. Molemmissa asiakirjoissa käsitellään laajasti terrorismin torjunnan ulkoista ulottuvuutta.
Terrorismin ulkoiseen ulottuvuuteen liittyy kolme tärkeää seikkaa, joita haluaisin tähdentää: radikalisoituminen ja värväys, yhteistyö ulkoisten kumppanien kanssa sekä kansainvälinen oikeus.
Ensinnäkin terrorismin vastaisen strategian päätavoitteena on estää ihmisiä turvautumasta terrorismiin. On myös puututtava tekijöihin, jotka voivat edesauttaa ihmisten radikalisoitumista ja tehdä heistä alttiita terroristijärjestöjen rekrytoinnille. EU on terrorismin vastaisissa ulkopoliittisissa toimissaan jatkuvasti pyrkinyt ottamaan huomioon kaikki mahdolliset radikalisoitumiseen ja värväykseen liittyvät asiat ja välittänyt ulkoisille kumppaneilleen ongelman käsittelyä koskevat kokemuksensa ja parhaat käytäntönsä.
Euroopan unioni on myös aukonut uusia uria sisällyttämällä radikalisoitumisen vastaisia toimenpiteitä terrorismin torjuntaa koskevaan erityiseen teknisen tuen ohjelmaan. ASEM-prosessin ja Barcelonan prosessin puitteissa sekä Anna Lindh -säätiön alaisuudessa on pidetty kokouksia, joissa on käyty uskontojen ja kulttuurien välistä vuoropuhelua. EU on myös perustanut työryhmiä keskustelemaan yksityiskohtaisesti siitä, miten se voisi parantaa julkista diplomatiaansa ja suhteitaan islamiin sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella, ja haluamme jatkaa tätä määrätietoisesti. Radikalisoituminen ja värväys sisältyvät myös tuleviin terrorismin torjuntaa koskeviin teknisen avun ohjelmiin, ja ne pysyvät tärkeinä keskustelunaiheina kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa.
Toinen asia on yhteistyö ulkoisten kumppanien kanssa. Pyrkiessään terrorismin torjuntaa koskeviin tavoitteisiinsa EU on jatkuvasti tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten kumppanien kanssa. Kumppanien kanssa käytävä poliittinen vuoropuhelu on olennainen osa EU:n terrorismin vastaisia ulkopoliittisia toimia, ja oikeusjärjestyksen noudattamisen tila sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu terrorismia torjuttaessa sen keskeisinä aiheina tuovat mieleeni aamuisen keskustelumme, jossa olimme hyvin yksimielisiä.
Monien maiden kanssa on tehty paljon työtä terrorismin vastaisen yhteistyön parantamiseksi. EU ja sen jäsenvaltiot ovat päättäneet myöntää teknistä tukea terrorismin torjumiseksi maille, joita on pidettävä erityisen keskeisinä, ja muiden vastaavien maiden kanssa käydyissä poliittisissa neuvotteluissa on edistytty. EU on myös tukenut valmiuksien parantamista alueellisella tasolla, esimerkiksi JCLEC:ss (the Jakarta Centre for Law Enforcement Cooperation) Indonesiassa ja Afrikan unionin terrorismin vastaisessa
Pidämme terrorismin vastaista yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa edelleen erittäin tärkeänä. EU:n ja Yhdysvaltojen poliitikot ja asiantuntijat ovat yhdessä pyrkineet tehostamaan vuoropuheluaan, ja EU on laajentanut terrorismin vastaista vuoropuheluaan ottamalla siihen mukaan muita kumppaneita, muun muassa Israelin, Australian, Kanadan ja Venäjän sekä maat, jotka osallistuvat Euro-Välimeri-kumppanuuteen. Näiden maiden kanssa keskustellaan yhteisesti kiinnostavista aiheista ja yhteistyövaihtoehdoista, erityisesti teknisen avun antamisesta muille maille.
Kolmas asia on kansainvälinen oikeus, jonka puitteissa EU on jatkuvasti korostanut, että Yhdistyneille Kansakunnille on annettava avainrooli terrorismin torjunnassa. Sellaisen kansainvälistä terrorismia koskevan kokonaisvaltaisen sopimuksen hyväksyminen, joka sisältäisi terrorismin kaikkien ilmenemismuotojen selvän ja yksiselitteisen määritelmän, olisi todellakin selkeä viesti ja osoittaisi, että kansainvälinen yhteisö toimii päättäväisesti terrorismin uhkaa vastaan. Euroopan unioni pyrkii siksi jatkossakin kaikin voimin siihen, että määritelmästä päästään kansainväliseen yhteisymmärrykseen.
Yhdistyneiden Kansakuntien äskettäin hyväksymä strategia, jonka tavoitteena on terrorismin torjuntaa koskevan kansainvälisen yhteistyön lisääminen kolmansien maiden kanssa, on myös tärkeä edistysaskel, ja Euroopan unioni on valmis kaikkien muiden YK:hon kuuluvien valtioiden tavoin panemaan sen täytäntöön. Tämä on yksi sen tulevaisuuden painopisteistä, ja se aikoo ulkoisten kumppaniensa kanssa käymässään vuoropuhelussa pyrkiä siihen, että tämä strategia pannaan täytäntöön tinkimättä ja että ajatuksia vaihdetaan tavoista, joilla tämä tavoite parhaiten voidaan saavuttaa. Mielestäni Euroopan parlamentti voisi edistää tämän tavoitteen saavuttamista merkittävästi ottamalla asian esille kolmansien maiden kanssa käymässään vuoropuhelussa.
Kuten puheenvuoroni alussa totesin, Euroopan unionin toimielimet ovat pitkälti yksimielisiä kansainvälisen terrorismin torjunnan painopisteistä. Voin kertoa esittelijällenne, että hänen mietintönsä ja parhaillaan käymämme kaltainen pitkäaikainen näkemysten vaihto auttavat syventämään keskinäistä yhteisymmärrystämme ja suunnittelemaan sopivia toimenpiteitä kansainvälisen terrorismin torjumiseksi. Haluan myös lähettää viestin terroristien hirmutekojen uhreille.
Benita Ferrero-Waldner
Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijä Yañez-Barnuevo Garcíaa hänen mietinnöstään. Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö terrorismi uhkaisi kaikkia valtioita ja kaikkia kansoja. Se on rikollista eikä missään olosuhteissa oikeutettua. Siksi komissio yhtyy täysin mietinnössä esitettyyn ajatukseen, että terrorismi on merkittävä uhka turvallisuudelle, rauhalle, vakaudelle ja niille demokraattisille arvoille, joihin Euroopan unioni perustuu.
Komissiolla on myös sama tavoite: terrorismin torjunta maailmanlaajuisesti ihmisoikeuksia kunnioittaen. Kaikissa terrorismin vastaisissa toimenpiteissä on noudatettava sekä kansainvälisiä humanitaarisia säädöksiä että kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä.
Olen pitkälti samaa mieltä mietinnössä esitetystä, mutta haluaisin kommentoida kahta kohtaa. Ensinnäkin mietinnössä vaaditaan terrorismin määritelmän vahvistamista. Koska YK ei ole vielä päässyt yhteisymmärrykseen määritelmästä ja tällainen yhteisymmärrys vaikuttaa pyrkimyksistämme huolimatta kaukaiselta, haluan muistuttaa, että alan yleismaailmallisissa yleissopimuksissa ja pöytäkirjoissa on jo päästy yhteisymmärrykseen siitä, mikä on terroriteko. Euroopan unioni on myös määritellyt terroriteot terrorismia koskevassa puitepäätöksessään. Nämä muodostavat vahvan oikeudellisen perustan.
Toiseksi mietinnössä vaaditaan kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivallan laajentamista niin, että se sisältäisi terroriteot rikoksina ihmisyyttä vastaan. Mielestäni meidän on syytä olla varovaisia harkitessamme kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön sisältämän, ihmisyyden vastaisen rikoksen määritelmän muuttamista. Se saattaisi haitata pyrkimyksiämme laajentaa kansainvälisen rikostuomioistuimen kannatusta. Kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja terrorismin määritelmän välinen mutkikas suhde voi johtaa uusiin hankaluuksiin.
Komissio on tyytyväinen siihen, että parlamentti on kiinnostunut terrorismin torjunnan ulkoisesta ulottuvuudesta. Nykyään, rajojen avauduttua, terrorismin vastaisten sisäisten ja ulkoisten toimien välillä on läheinen yhteys. On sanomattakin selvää, että varapuheenjohtaja Frattini ja minä teemme tiivistä yhteistyötä, jotta nämä toimet vahvistaisivat toisiaan. Olemme täysin samaa mieltä siitä, että meidän on johdonmukaisesti tuettava Yhdistyneitä Kansakuntia tehokkaan monenvälisyyden politiikallamme.
Myös ennaltaehkäisyn korostaminen on komission mielestä erittäin tärkeää. On puututtava olosuhteisiin, jotka edistävät terrorismin leviämistä. Terrorismin perussyihin puuttuminen on keskeinen osa EU:n ulkopolitiikkaa, ja mietinnössä suositellut EU:n politiikan johdonmukaistaminen ja tehostaminen ovat myös pitkälti oikeansuuntaisia.
Haluaisin seuraavaksi esitellä niitä merkittäviä toimia, joita komissio toteuttaa terrorismin torjumiseksi. Ensinnäkin komissio toteuttaa jäsenvaltioiden kanssa vuonna 2005 hyväksyttyä EU:n terrorisminvastaista strategiaa, josta kollegamme, neuvoston puheenjohtaja puhui. Terrorismista puhutaan säännöllisesti myös kokouksissa, joissa tapaamme kumppaneitamme, sekä kansainvälisissä järjestöissä. Berliinissä on esimerkiksi parhaillaan käynnissä merkittävä kokous, johon komissio osallistuu ja jossa valmistellaan terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaa G8-maiden Heiligendammin huippukokousta.
Toiseksi komissio tukee merkittävästi valmiuksien kehittämistä noin 80 kolmannessa maassa tarkoituksena parantaa hallintoa ja hallinnollisia valmiuksia terrorismin torjuntaan liittyvillä aloilla. Rajaturvallisuus, terrorismin rahoitus ja muut mietinnössä mainituista painopisteistä ovat komission ensisijaisia avustuskohteita.
Kolmanneksi komissio toimii uusilla aloilla, joiden on määrä tehostaa EU:n terrorisminvastaisia toimia. Näitä aloja ovat elintärkeiden infrastruktuurien suojelu, väkivaltaisen radikalisoitumisen ja terroristiryhmiin värväyksen torjunta, bioterrorismi, säteilyuhat, räjähdysaineilmaisimiin liittyvä tekniikka, Internet terroristien käytössä sekä terrorismi ja kriisinhallinta. Lisäksi yhteydet järjestäytyneen rikollisuuden ja huumausainekaupan vastaisiin toimiimme ovat selvät. Afganistan on tästä vakava esimerkki.
Lopuksi totean vastauksena mietinnössä esitettyyn pyyntöön, että komissio vahvistaa aikovansa laatia vuoden 2007 aikana tiedonannon maailmanlaajuisista ja alueiden välisistä turvallisuushaasteista. Tiedonannossa keskitytään erityisesti ihmisten turvallisuuteen liittyviin keskeisiin näkökohtiin sekä terrorismin torjuntaan. Ehkä tiedättekin, että olen henkilökohtaisesti sitoutunut kannattamaan ihmisten turvallisuutta koskevaa diskurssia. Mikä olisi parempi tapa puuttua terrorismin leviämistä edistäviin olosuhteisiin kuin tukea vapautumista sekä pelosta että puutteesta?
Riippumatta siitä, mitä jo tehdään, voimme käsittääkseni olla yhtä mieltä siitä, että meidän on toimittava yhteistyössä ja parannettava kollektiivista suoritustamme terrorismin torjunnassa. Yritämme tehdä oman osuutemme, mutta olemme varmoja, että toiminta yhdessä parlamentin kanssa on tärkeämpää.
Alain Hutchinson 
kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Ferrero-Waldner, arvoisa puheenjohtaja Gloser, hyvät kollegat, olen saanut tehtäväkseni valmistella kehitysyhteistyövaliokunnan puolesta lausunnon tästä terrorismin torjunnan ulkoista ulottuvuutta koskevasta mietinnöstä, jonka on laatinut kollegani, jäsen Yañez-Barnuevo García ulkoasiainvaliokunnan puolesta.
Voimme puhua tästä asiasta vain omaksumalla lähestymistavan, joka käsittää erityisesti eteläisiä maita koskevan kehitysyhteistyöpolitiikkamme. Lausunto on epäilemättä jyrkkä, ja siinä tuodaan esiin joukko ratkaisevan tärkeitä seikkoja, joista parlamentti on jo keskustellut ja jotka koskevat terrorismin määritelmää, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja erityisesti suhteita Euroopan eri maahanmuuttajaväestöihin. Lausunnossa käsitellään myös sitä, kuinka vaikeaa on yhdistää terrorismin torjunta ja ihmisoikeuksien turvaaminen kaikissa oloissa niin, että kukaan ei voi perustella yhden kieltämistä toisen vuoksi.
Mietinnössämme käsitellään sen jälkeen terrorismin torjuntaa niiden seurausten näkökulmasta, joita sen rahoituskeinoilla voi olla EU:n kehitysyhteistyön laatuun ja tehokkuuteen. Esimerkkinä mainitsemme sen, että nykyään suuri osa sellaisista jäsenvaltioiden hyväksymistä toimenpiteistä, jotka eivät suoraan liity eteläisen pallonpuoliskon maiden köyhyyden vähentämistä koskevaan politiikkaan, sisällytetään valitettavasti viralliseen kehitysapuun. Tällaisia ovat muun muassa sotilaallisten investointien rahoitus, laittomien maahanmuuttajien palautus ja osa maahanmuuttopolitiikkaan liittyvistä kustannuksista. Luetteloa voisi jatkaa.
Kehitysyhteistyövaliokunta haluaa myös kiinnittää parlamentin huomiota siihen, että sisällyttämällä joillekin terrorismin torjuntaan liittyville toimille myönnettävä rahoitustuki viralliseen kehitysapuun vain vaarannamme entisestään kehitysavun varsinaisen tavoitteen eli köyhyyden poistamisen.
Lähes kaikki kehitysyhteistyövaliokunnan jäsenet hyväksyivät tämän lausunnon 6. marraskuuta. Ulkoasiainvaliokunnan jäsenten enemmistö ei valitettavasti kuitenkaan pitänyt tarpeellisena hyväksyä ainoatakaan tähän lausuntoon sisältyvää kohtaa. Tämän vuoksi olemme päättäneet esittää uudelleen tekstin keskeisen sisällön mietintöön tehtyinä tarkistuksina, ja kehotankin kaikkia demokraattisia ryhmiä tukemaan niitä, jotta voimme välttämättömän terrorismin torjunnan rinnalla harjoittaa tehokasta kehitysyhteistyöpolitiikkaa, jolla pyritään saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet. Nämä tavoitteet muodostavat todellisen pitkän aikavälin - jopa erittäin pitkän aikavälin - ratkaisun terrorismiin ja kaikkeen kärsimykseen, jota sen tuhot jättävät jälkeensä.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra 
kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Terrorismin torjunta on ensisijainen tehtävä, joka edellyttää kaikilta jäsenvaltioilta solidaarisuutta ja demokraattisilta mailta sitoutumista. Turvallisuus on todellinen perusoikeus, jota ei voida taata millä hinnalla hyvänsä; lakeja ja ihmisoikeuksia on noudatettava tinkimättä. Kansainvälinen terrorismi uhkaa ihmisoikeuksia ja vapauksia.
Murhaavien terroristien ja poliittisten terroristien sekä aseellisten siipien ja poliittisten siipien erottaminen toisistaan on vaarallista ja tekee koko asiasta vain entistä rikollisemman ja lainvastaisemman. Kaikenlainen vuoropuhelu terroristien kanssa on epäoikeudenmukaista, hyödytöntä ja uhreja loukkaavaa.
Jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota kulttuurien välisten suhteiden edistämiseen ja uskontojen välisen vuoropuhelun tehostamiseen kansalaisyhteiskunnan jäsenten keskuudessa rinnakkaiselon, suvaitsevuuden ja keskinäisen ymmärtämisen parantamiseksi.
EU:n on järkeistettävä, koordinoitava ja helpotettava Europolin, Eurojustin, Cepolin, tilannekeskuksen ja muiden samoihin tavoitteisiin pyrkivien elintensä toimia terrorismin ja muun rikollisuuden välisten yhteyksien paljastamiseksi ja estämiseksi.
Arvoisa puhemies, pyydän, että ennaltaehkäisystrategioita laadittaessa kunnioitetaan uhrien kauhistuttavia kokemuksia ja otetaan ne erityisesti huomioon, kuten mietinnössäni totean. Uhrien olemassaolo on tunnustettava ja heitä on suojeltava. Terroristit alkavat hävitä taistelun, kun uhrit kertovat kokemuksistaan totuudenmukaisesti ja yhteiskunta kuuntelee heitä.
Arvoisa puhemies, ennaltaehkäisyä ei voi eikä saa käyttää ohjuksena demokraattisten maiden ja valtioiden kesken. Ennaltaehkäisy epäonnistui viimeksi 30. joulukuuta 2006 Madridissa. Emme arvostele ennaltaehkäisyn epäonnistumista. Teemme paljon työtä varmistaaksemme, ettei niin tapahdu enää koskaan.
Arvoisa puhemies, puheenvuoroni lähestyy loppuaan. Voimme vastustaa terrorismia määrätietoisesti vasta, kun kaikki demokraattiset maat yhdessä ja unioni erikseen näkevät selvästi uhkan, ja uhka on kuolemanvaarallinen, pysyvä ja tullut keskuuteemme jäädäkseen.
Elmar Brok
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja onnitella teitä, arvoisa puhemies, nimityksestänne varapuhemieheksi. Edustatte virassanne Ostwestfalen-Lippeä, josta olemme molemmat kotoisin, ja tästä on syytä olla ylpeä.
Haluan kiittää esittelijää hänen mietinnöstään ja huomauttaa, että terrorismi on rajat ylittävä ilmiö. Kykenemme torjumaan sen vain, jos teemme rajat ylittävää yhteistyötä Euroopan unionissa ja sen ulkopuolisten valtioiden ja järjestöjen kanssa. Tämän toteuttaminen on usein hidasta erityisesti, jos otetaan huomioon yhteisen turvallisuusongelmamme sisäpoliittiset näkökohdat, joista edelleen keskustellaan valtioiden kesken. Tästä syystä yksittäisten jäsenvaltioiden kantojen huomioon ottaminen voi joskus olla hyvinkin hankalaa. Tämä osoittaa, että parempi turva terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta edellyttää EU:n perustuslakia, joka olisi tehokkaampi tapa tehdä yhteisiä asioitamme koskevista velvoitteista sitovampia sekä parantaa päätöksentekoprosessia.
Turvallisuuselinten on tehtävä tiivistä yhteistyötä, mutta sen lisäksi on kiireisesti tartuttava terrorismin syihin. Terrorismilla ei ole oikeutusta, mutta sillä on syynsä, joihin meidän on kiinnitettävä huomiota. Tässä ovat mielestäni merkittäviä poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset seikat. Tietynlaiset näennäiseleet on myös lopetettava. Jos olisi mahdollista ratkaista Lähi-idän kriisi yhteistoimin, esimerkiksi kvartetin avulla, terrorismin puhti laantuisi huomattavasti. Mainitsen tämän vain yhtenä esimerkkinä alan keskinäisistä yhteyksistä. Mietinnöstä käy ilmi eräs mielestäni erityisen tärkeä seikka: meidän on hyödynnettävä kulttuurien välistä vuoropuhelua. Meidän on tehtävä selväksi myös ihmisille maailman muissa kolkissa, että arvostamme heidän kulttuuriaan, uskontoaan ja kehitystään ja että pidämme niitä yhtä tärkeinä kuin omiamme, jotta kulttuurinen alemmuudentunne ei aiheuttaisi tällaisia eripuran syitä. Tämä on erityisen tärkeä velvollisuutemme. Kaikki nämä asiat on hoidettava oikeusvaltion periaatteita ja omia arvojamme noudattaen, sillä jos luovumme arvoistamme, toinen puoli voittaa, ja siksi meidän on otettava kilveksemme arvomme ja oikeusvaltion periaatteet.
Proinsias De Rossa
Arvoisa puhemies, terroriteot ovat aina lainvastaisia, mutta terrorismilla on myös aina poliittiset tarkoitusperät. Mielestäni sen nykyisillä ilmenemismuodoilla pyritään vesittämään tasa-arvon humanitaarisia arvoja, liittyivätpä ne sukupuoleen, uskontoon tai kansallisuuteen. Niillä pyritään myös horjuttamaan kansalaisoikeuksia - moniarvoisessa demokratiassa vallitsevia kansalaisoikeuksia.
Meidän on kuitenkin oltava varovaisia puhuessamme näistä arvoista. Jos päätämme kutsua niitä "meidän" arvoiksemme sen sijaan, että pitäisimme niitä yleismaailmallisina, joudumme mielestäni "kulttuurien yhteentörmäyksen" ansaan. Näiden arvojen paras puolustus onkin ensisijaisesti poliittinen. Meidän on osoitettava näiden arvojen voima turvaamalla vapaus ja elämänlaatu kaikille Euroopassa ja maailmassa.
Turvatoimiin on tietenkin ryhdyttävä: on kerättävä tiedustelutietoa, lainrikkojat on asetettava syytteeseen ja kiihottaminen vihaan ja väkivaltaan on estettävä ja siihen syyllistyneet tuotava oikeuden eteen. Jäsen Favan mietintö, josta keskustelimme pitkään tänä aamuna, osoittaa kuitenkin, että voi tapahtua suuria virheitä, jos emme ole erittäin varovaisia. Emme saa tyytyä yksioikoisiin analyyseihin. Emme saa olettaa, että jokainen poliittinen tai uskonnollinen fundamentalisti on terroristi - se ei yksinkertaisesti ole totta, ja mielestäni meidän on tärkeää pitää tämä mielessä. Tunnen useita katolisia fundamentalisteja, joita kauhistuttaisi pelkkä ajatuskin siitä, että joku suorittaisi heidän nimissään terroriteon.
Kehotan analysoimaan asiaa nykyistä syvällisemmin ja harkitsemaan kielenkäyttöämme. Olen sitä mieltä, että onnistuaksemme meidän on puututtava eriarvoisuuteen paitsi omassa maanosassamme, myös kaikkialla maailmassa.
Ģirts Valdis Kristovskis
UEN-ryhmän puolesta. - (LV) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, terrorismin maailmanlaajuisten ilmentymien torjunnalla koetellaan ratkaisevalla tavalla demokraattisen EU:n toimintakykyä. Raakojen terroritekojen ennakoimiseksi ja estämiseksi erityiselimillä on oltava käytettävissään tehokkaimmat ehkäisy- ja torjuntakeinot, eikä tämä ole mahdollista ilman kansainvälistä yhteistyötä. Jäsen Favan mietintö sisältää paljon Yhdysvaltoihin kohdistuvaa kritiikkiä, mutta meidän on oivallettava, että EU:n ja Yhdysvaltojen on tehtävä jopa nykyistä tiiviimpää yhteistyötä, Yhdysvaltojen ja EU:n on puututtava yhteistoimin terrorismin ideologisiin syihin ja tietoja on vaihdettava entistä tehokkaammin keskinäiseen luottamukseen perustuen. Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien jäsenten on myös osallistuttava keskeisemmin ja ammattimaisemmin terrorismin vastaisen yleisen strategian laatimiseen ja täytäntöönpanoon, ja jäsenvaltioiden elinten ja yksiköiden aktiivista yhteistyötä on edistettävä. Meidän on parlamentaarista valvontaa harjoittaessamme oltava ammattimaisempia ja poliittisesti vastuullisempia erityisesti valvoessamme terrorismin vastaisissa toimenpiteissä käytettyjen menetelmien laillisuutta.
Raül Romeva i Rueda
Haluan aluksi ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että jäsen Yañez-Barnuevo on tarttunut asiaan, joka on monimutkainen ja josta käytävät keskustelut ovat usein pikemminkin puoluepoliittisia kuin koskevat olennaisia asioita. Ennen kaikkea haluan kuitenkin kiittää häntä siitä, että hän on suhtautunut erittäin ymmärtäväisesti ainakin kolmeen ryhmämme tärkeänä pitämään asiaan.
Komission jäsenkin mainitsi näistä ensimmäisen; se liittyy määritelmän ongelmaan. Ensimmäisen merkittävän ongelman muodostaa se, että EU:n on vaikeaa torjua terrorismia johdonmukaisesti ja uskottavasti ilman määritelmää. Vaikka asiasta ollaan hyvin montaa eri mieltä, haluaisimme esittää konkreettisen ehdotuksen: ottakaamme pohjaksi Yhdistyneissä Kansakunnissa esitelty ja hyväksytty ehdotus, jonka silloinen pääsihteeri Kofi Annan esitti ja jota alun perin ehdotti korkean tason työryhmä. On siis jo olemassa joitakin merkittäviä ehdotuksia, joiden pohjalta voimme työstää asiaa.
Toinen meitä huolestuttava asia liittyy tietenkin siihen, että näennäisellä terrorismin torjunnalla perustellaan usein sotia, joukkomurhia ja kidutusta. Näimme tämän tänä aamuna keskustellessamme jäsen Favan mietinnöstä, ja muuallakin. Emme voi antaa tämän tapahtua. Siksi olemme myös tyytyväisiä ja ylistämme ja puollamme ehdotusta, jonka mukaan terroriteot sisällytettäisiin kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan rikoksina ihmisyyttä vastaan, jotta rikostuomioistuin voisi käsitellä myös niitä.
Lisäksi pidämme tärkeänä maailman rauhanprosessien kannalta usein haitallisiksi osoittautuneiden terroristiryhmien ja -järjestöjen luetteloiden osalta sen muistamista, että nykytilanne sekä johtaa toisinaan sattumanvaraisiin pidätyksiin että haittaa Euroopan unionin toimia Lähi-idän ja Sri Lankan kaltaisissa tilanteissa. Terroristiryhmien ja -järjestöjen luettelot olisi näin ollen myös ainakin tarkistettava ja niitä olisi tarkasteltava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten pohjalta.
Tobias Pflüger
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Yañez-Barnuevo García, minun on todettava, että puheenne oli huomattavasti parempi kuin mietintönne, jonka sisällöstä osa kuiskattiin tietääkseni korvaanne, ja on valitettavaa, ettei kehitysyhteistyövaliokunnan lausuntoa myös hyväksytty.
Minkäänlaista terrorismia ei voi mitenkään hyväksyä, mutta on valitettavaa, ettei mietinnössä esitetä konkreettista terrorismin määritelmää vaikka siinä jatkuvasti puhutaan "kansainvälisestä terrorismista". On olemassa äärettömän paljon erilaisia ryhmiä, jotka mitä erilaisimmista syistä uskovat, että niiden täytyy tehdä terroritekoja. Jokaista niistä on tarkasteltava erikseen ja selvitettävä, miksi juuri tämä ryhmä on tehnyt sen virheellisen johtopäätöksen, että terroriteot ovat välttämättömiä.
Minusta vaikuttaa myös siltä, että kokonaiset aihepiirit on jätetty kokonaan pois mietinnöstä, esimerkiksi valtion tukema terrorismi. Ajatellaan vaikkapa Ranskan taannoista hyökkäystä Greenpeacen aluksen kimppuun. Kuten jotkut parlamentin jäsenet jo ovat todenneet, on puututtava terrorismin syihin. Länsimaat käyvät parhaillaan - Afganistanissa ja Irakissa - terrorismin vastaista sotaa, joka on osoittautumassa täysin tavoitteidensa vastaiseksi, sillä sotaa käytäessä terrorismi ei laannu vaan lisääntyy.
Voimme lukea mietinnöstä, että toimenpiteitä on määrä tiukentaa monin tavoin ja että perusoikeuksia on määrä heikentää yhä enemmän, emmekä tästä syystä voi asettua tukemaan sitä. Siksi olemme laatineet aiheesta vähemmistöön jääneen mielipiteen.
Bastiaan Belder
Arvoisa puhemies, esittelijä on täysin oikeassa todetessaan huippunopean ja maailmanlaajuisen Internetin olevan osa kansainvälisen terrorismin ilmiötä, mutta hänen toteamuksensa on ristiriitainen. Kohdassa 12 vedotaan Euroopan unioniin, jotta se torjuisi Internetin väärinkäyttöä terroristien tarkoituksia varten, mutta kohdassa 17 esittelijä tuo esiin mahdollisuudet, joita Internet tarjoaa tämän saman pahan jäljittämiseksi ja näin ollen sen vastustamiseksi. Islamilaisten terrorisivustojen kasvava määrä edellyttää meiltä jo nyt kiireisiä toimia, sillä ne muodostavat Euroopassa olevien nuorten jihadistien virtuaalisen rekrytointi- ja koulutuskentän. Lainaisin tässä EU:n tiedustelupalvelua: "nykyään terroristiksi on helppo ryhtyä pelkästään Internetissä olevan tiedon avulla". Ei todellakaan tarvitse kuin klikata hiirellä. Tämä kauhistuttava todellisuus edellyttää intensiivisiä ja yhtenäisiä EU:n toimia, ja huomatkaa, että niiden on oltava sekä sisäisiä että ulkoisia. Tästä syystä pyydän komissiota ja neuvostoa toimittamaan Euroopan parlamentille enemmän faktatietoja, jotta valtavan uhkan muodostavat terroristien verkkosivustot, joiden arvioidaan käsittävän yhteensä jo noin 4 500 Internet-sivua, voitaisiin jäljittää ja niitä vastaan voitaisiin toimia tehokkaasti ja EU:n laajuisesti.
Philip Claeys
ITS-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, kun me Euroopan parlamentissa keskustelemme terrorismin torjunnasta, on vaarana, että sorrumme välittömästi toistamaan poliittisesti korrekteja latteuksia, jotka haittaavat tehokasta poliittista toimintaa tai jopa estävät sen kokonaan. Kuten mietinnössä aivan oikein todetaan, kansainvälinen terrorismi on avoimissa yhteiskunnissa suurin uhka rauhalle ja vakaudelle ja suorin uhka vapaudelle, turvallisuudelle ja ihmisarvolle. Kansainvälinen terrorismi on julistanut sodan koko länsimaailmalle, ja tämä kattaa myös EU:n.
On siksi äärimmäisen tärkeätä, että tunnistamme selvästi tämän uhkan. Kun luen mietinnön johdanto-osan A kappaleesta sellaisia sanoja kuin "kansainvälinen terrorismi ja sen ideologia", pelkään, että olemme menossa väärään suuntaan. Terrorismi ei itsessään ole ideologia: se ei myöskään ole päämäärä. Kuten arabialaisen al-Arabiya-televisiokanavan puheenjohtaja vakuutti muutama vuosi sitten, on tuskallisen totta, että nykyään kaikki terroristit ovat muslimeja vaikka kaikki muslimit eivät olekaan terroristeja. Tämä on sukkelasti sanottu, mutta kuten kaikki sukkeluudet, se sisältää totuuden siemenen. Euroopassa on muodikasta sanoa, ettemme toivo kulttuurien yhteentörmäystä, mutta halusimme sitä tai emme, tämä kulttuurien yhteentörmäys on jo täydessä käynnissä. Meidän on edelleen torjuttava köyhyyttä ja tietenkin annettava tukeamme, mutta emme saa olla niin naiiveja, että uskoisimme näin myös hoitavamme terrorismin pois päiväjärjestyksestä. New Yorkin, Lontoon ja Madridin iskujen tekijät eivät olleet köyhiä - päinvastoin: he edustivat keskiluokkaa ja olivat hyvin koulutettuja. Siksi olisikin EU:n etujen mukaista viedä mielipiteen ilmaisemisen vapaus ja muita demokraattisia aatteita islamilaiseen maailmaan. Itse asiassa islamilaiseen maailmaan pitäisikin perustaa eräänlainen suuren mittaluokan Radio Freedom.
Haluanko siis leimata kaikki muslimit? En suinkaan. On kuitenkin tärkeää huomata, että islamilaisessa maailmassa olisi edistettävä itsekritiikin ja itsetutkistelun kaltaisia seikkoja. Pari viikkoa sitten kävi ilmi, että Belgian liittohallituksen tunnustaman ja rahoittaman elimen, sen virallisen islamilaisen keskustelukumppanin (Muslim Executive of Belgium) puheenjohtaja oli antanut rahaa belgialaisessa vankilassa tuomiotaan suorittavalle terroristille. Tämä on jo sinänsä paha asia. Vielä pahempaa mielestäni on kuitenkin se, etteivät Belgian muslimipiirit reagoineet tähän tapaukseen millään tavalla. Päinvastoin: seuranneesta hiljaisuudesta sai vähintäänkin sen käsityksen, ettei näihin piireihin kuuluvia järkyttänyt lainkaan se, että Muslim Executiven puheenjohtaja, joka väittää puhuvansa kaikkien Belgian muslimien puolesta, tukee välillisesti terrorismia. Tämä herättää levottomuutta, ja asia olisikin kyseenalaistettava.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, terrorismin pahuutta ei lievitä mikään. Sen pahuutta ei voi puolustaa eikä parantaa. Valitettavasti GUE/NGL:n vähemmistöön jääneellä mielipiteellä pyritään juuri tähän, sillä siinä keskitytään terrorismin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin syihin, hyökätään terrorismin vastaista sotaa vastaan ja viitataan harhauttavasti "valtioterrorismiksi" kutsuttuun ilmiöön. En ole yllättynyt, sillä GUE/NGL:n sisällä piilee Sinn Féin, terroristien vanha ystävä ja poliittinen liittolainen.
Olemme kuulleet paljon puhetta ihmisoikeuksista, aivan kuin terrorismin torjunta ja usko ihmisoikeuksiin olisivat ristiriidassa keskenään. Muistakaa, että juuri terroristit haluavat tuhota kaikki liberaalisen demokratian opit ja kieltäytyvät noudattamasta yhteiskuntamme lakeja, mutta ovat taitavia käyttämään niitä hyväkseen kun se sopii heidän rikollisiin tarkoitusperiinsä. Olen pohjoisirlantilainen, joten olen nähnyt sen omin silmin.
Toisinaan yhteiskunnan on puolustauduttava selviytyäkseen hengissä. Pelkään, että on ihmisiä, jotka ovat valmiit verhoutumaan liioitellun ihmisoikeusmantran vaippaan niin tiukasti, että antavat mieluummin yhteiskunnan tuhoutua kuin terrorin.
Maailmassa on tehtävä karuja valintoja. Kiihkomielinen islamilainen terrorismi on erityisen suuri uhka kaikille länsimaailman arvokkaina pitämille vapauksille. Se ei noudata sääntöjä, vaan on omaksunut vinoutuneen kuoleman kulttuurin, joka riemuitsee joukkomurhasta. Tällaisiin ihmisiin ei voi suhtautua lempeästi. Jos teemme niin, he voittavat. Hyvän ja pahan, terrorin ja järjestyksen välisessä sodassa jonkun on voitettava, ja on meidän kaikkien velvollisuus huolehtia siitä, että hyvä voittaa ja terrori kukistetaan.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, mietintö on hyvin tärkeä ja siinä on erilaisia painotuksia.
Yksi suuri ongelma näyttäisi olevan se, että moni valtio ei ole ollut halukas vastaamaan tehokkaasti terrorismin uhkaan. Arvoisa komission jäsen, kuten mainitsitte, YK:ssakin on useita jäsenvaltioita, jotka eivät ole kyenneet pääsemään yhteisymmärrykseen terrorismin kansainvälisestä määritelmästä.
Tässä tilanteessa katson, että meidän tärkein tehtävämme on vahvistaa ja tehostaa transatlanttista yhteistyötä ja koordinaatiota. Tämä merkitsee myös yhteistyötä koskevien EU:n ja Yhdysvaltojen välisten julkilausumien täysimääräistä täytäntöönpanoa. Olisiko niin, että keskittyminen epäilyksiin ja syyttelyyn voi antaa sen harhaanjohtavan käsityksen, että Yhdysvaltojen tiedustelupalvelu ei ole liittolaisemme vaan päävastustajamme?
Samalla haluan kuitenkin ilmaista kunnioitukseni omia terrorisminvastaisia toimiamme kohtaan. Niiden avulla on onnistuttu estämään useita uusia terrorihyökkäyksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Kiireellisintä on selvästi kuitenkin se, että EU:n jäsenvaltioiden ja erityisvirastojen välistä yhteistyötä tiivistetään. Voin vain kannattaa ajatusta EU:n terrorismin torjunnan koordinaattorin toimivallan vahvistamisesta ja hänen resurssiensa lisäämisestä.
Mielestäni 9 kohta on erityisen huomionarvoinen. Siinä todetaan, että EU:n ulkoisissa toimissa olisi pyrittävä estämään ääriryhmiä ja -valtioita turvautumasta terrorismiin. Mielestäni tämä on avain käytännön ratkaisuihin. Ilman Iranin kaltaisten valtioiden tukea terroriteot vähenevät ratkaisevasti.
Libor Rouček
(CS) Hyvät kuulijat, haluaisin aloittaa puheeni kiittämällä jäsen Yañez-Barnuevo Garcíaa hänen erinomaisesta mietinnöstään. Mielestäni tässä mietinnössä on myönteistä se, että siinä on saavutettu tasapaino kahden tarpeen välillä. Yhtäältä on omaksuttava luja ja ehdoton suhtautumistapa terrorismin torjuntaan yhdistettynä entistä tehokkaampaan kansainväliseen koordinaatioon, ja toisaalta on noudatettava ihmisoikeuksia ja kansalaisoikeuksia sekä oikeusvaltion periaatetta.
Mietinnössä otetaan myös huomioon tekijät, jotka vaikuttavat terroristien radikalisoitumiseen ja värväykseen sekä EU:n ulkopuolella että sen sisällä. Näitä tekijöitä ovat äärimmäinen köyhyys, koulutusmahdollisuuksien puute, yhteiskunnallinen, taloudellinen, etninen ja uskonnollinen syrjintä sekä kollektiivinen pettymys. Uskon vakaasti, että näiden tekijöiden ja syiden vähittäinen poistaminen on ratkaisevan tärkeä edellytys terrorismin onnistuneelle torjumiselle.
Lopuksi haluan myös neuvoston kautta kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet tai ratifioineet YK:n 16:ta terrorisminvastaista yleismaailmallista asiakirjaa, tekemään niin mahdollisimman pian. Kiitos.
Mario Borghezio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kun parlamentti tänä aamuna keskusteli arvoisien terroristiemme loukatuista oikeuksista, talo oli täpötäynnä. Mukana olivat niin komission puheenjohtaja kuin kaikkien EU:n toimielinten asiantuntijat. Nyt sen sijaan, kun on aika keskustella terrorismin torjuntaa koskevasta strategiasta ja arvioida sitä sekä ennen kaikkea keskustella strategiasta, jolla suojellaan EU:n kansalaisia terrorismin nousevalta uhkalta, vain harva asiasta vastaavista henkilöistä on läsnä. Jonakin päivänä joku kirjoittaa EU:n terrorismin torjunnan historian ja tarttuu tähän sekä vakavaan virheeseen, jonka teimme tänä aamuna hyväksyessämme jäsen Favan mietinnön ja sen sisältämän valtavan lahjan Al-Qaidalle.
Mietinnössä todetaan aivan oikein, että on tarpeen tarkastella tekijöitä, jotka edesauttavat radikalisoitumista. Tiedämme, että näitä tekijöitä ovat moskeijat ja islamilaiset keskukset: tuhansille islamilaisille keskuksille ja moskeijoille on myönnetty täydellinen vapaus harjoittaa propagandaa ja värväystoimintaa sekä tehdä aktiivista yhteistyötä islamilaisten terroristijärjestöjen kanssa. On aika sanoa tämä täysin suoraan täällä parlamentissa.
Gerard Batten
(EN) Arvoisa puhemies, mietintö lähtee siitä virheellisestä perusolettamasta, että kansainvälinen terrorismi on demokraattisen kansainvälisen yhteisön pahin uhka. Presidentti Bushin käsitys terrorismin vastaisesta sodasta on myös virheellinen.
Väkivalta ja terrorismi ovat vain keinoja tietyn päämäärän saavuttamiseksi. Pahimman uhkan vapaalle, demokraattiselle maailmalle muodostaa eräs ideologia. Tämä ideologia on fundamentalistinen ääri-islam, joka terrorin keinoin pyrkii alistamaan maailman ensin henkisesti ja lopulta fyysisesti. Sen edustajat uskovat ajan ja väestönkehityksen olevan puolellaan ja ovat julistaneet meille sodan.
Sun Tzu totesi, että sodassa on voitettava ennen kaikkea vihollisen mieli. Islamilaiset fundamentalistit saattavat olla sitä mieltä, että he ovat jo lähes saavuttaneet tämän voiton koska uhrit eivät suostu kohtaamaan ongelman varsinaista syytä. Ratkaisuna ei ole se, että Euroopan unioni keskittää itselleen enemmän valtaa, kuten tässä mietinnössä ennalta arvattavasti suositellaan. Asia ratkaistaan tunnustamalla, että äärifundamentalistinen ja kirjaimellinen islam on ristiriidassa länsimaisen liberaalin demokratian ja itse asiassa kaikenlaisten sivilisaatioiden kanssa. Tästä lähtökohdasta voimme alkaa hyväksyä konkreettisia toimenpiteitä sen ilmenemismuotojen torjumiseksi kansallisvaltioiden toimin ja kansainvälisen yhteistyön avulla. Jos minulla olisi enemmän kuin 90 sekuntia aikaa puhua, voisin kertoa teille esimerkkejä näistä toimenpiteistä.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa ilmaisemalla myötätuntoni läsnä oleville Madridin pommitusten uhreille.
Kun keskustelemme kansainvälisistä toimista terrorismin torjumiseksi, meidän on syytä tunnustaa, että tämä myötätunto ulottuu kaikkialle maailmaan ja että Lähi-idän, Afrikan ja Aasian maat ovat viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana kärsineet terrorismista paljon enemmän kuin me eurooppalaiset tai länsimaalaiset.
On oikein pyrkiä tekemään kansainvälistä yhteistyötä, sillä terroristit käyttävät itsekin hyväkseen globalisaatiota Internetin, matkaviestinnän, tiedotusvälineiden sekä ihmisten ja varojen salamyhkäisen siirtämisen kautta. EU:n olisi ulkopolitiikassaan johdonmukaisesti rohkaistava kaikkia kolmansia maita allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön terrorismia koskevat 12 kansainvälistä yleissopimusta ja pöytäkirjaa.
Meidän on kuitenkin myös johdonmukaisesti pidettävä kiinni siitä, ettemme voi suojella omien kansalaistemme oikeuksia ja vapauksia kieltämällä ne rajojemme ulkopuolella asuvilta. Meidän on pidettävä velvollisuutenamme puuttua perimmäisiin syihin, jotka saavat ihmiset ryhtymään terroristeiksi, pyrkimällä edistämään ihmisoikeuksien noudattamista, demokratiaa ja hyvää hallintotapaa, ratkaisemalla konflikteja ja puuttumalla maailman köyhyyteen sekä torjumalla päättäväisesti edellisen puhujan kaltaiset henkilöt, jotka pyrkivät väärin perustein rinnastamaan terrorismin uskontoon. Meidän on myös noudatettava sitoumustamme edistää keskinäistä ymmärrystä ja kulttuuritietoisuutta Euroopassa ja muualla maailmassa.
Günter Gloser
Arvoisa puhemies, syy siihen, etten onnitellut teitä, oli se, etten itse asiassa ajatellut Westfalen-Lippen suurta aluetta, joka on myös jäsen Brokin kotiseutua.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä tästä näkemysten vaihdosta. Tässä kuten kaikissa tällaisissa keskusteluissa - kuinka voisi toisin ollakaan - on tullut esiin erimielisyyksiä ja toisistaan poikkeavia mielipiteitä, mutta asioista on oltu myös yhtä mieltä. Monet teistä viittasivat tämänaamuiseen keskusteluun, jossa mielipiteet myös menivät melkoisesti ristiin mutta jossa saavutettiin yksimielisyys siitä, miten kansainvälistä terrorismia on torjuttava samalla kuitenkin kunnioittaen yhteisiä arvojamme.
Meidän yhteiskuntamme ja muut sen kaltaiset yhteiskunnat ovat moniarvoisia ja avoimia. Kansalaisten oikeus turvallisuuteen on tietenkin perusvapaus, mutta kuinka tämä turvallisuus voidaan turvata? Vaikka tätä alaa voivat kenties säännellä vain jäsenvaltiot, on käymässä yhä ilmeisemmäksi - kuten monet parlamentin jäsenistä totesivat - että tarvitaan koordinaatiota, mikä tarkoittaa rajat ylittävää yhteistyötä mukaan lukien EU:n ja Yhdysvaltojen välinen rajat ylittävä yhteistyö.
Jos tänään on tarkoitus puhua terrorismin syistä, voidaan sanoa, että meillä on niihin kokonaisvaltainen pitkän aikavälin lähestymistapa. Eräs parlamentin jäsen varoitti, että "ennaltaehkäisemisen" nimissä saatetaan ryhtyä vääriin toimenpiteisiin. Pidän tätä hyvin tärkeänä näkökohtana.
Haluaisin palata esimerkkiin viime marraskuussa pidetystä Afrikan unionin ja Euroopan unionin välisestä Tripolin konferenssista, jossa käsiteltiin maahanmuuttoa. Se, miten suhtaudumme "hyvään hallintoon" näissä maissa ja minkälaisia koulutusta ja työtä koskevia tulevaisuudennäkymiä me näille kansoille tarjoamme, on hyvin tärkeää. Onko heillä itse asiassa minkäänlaisia tulevaisuudennäkymiä? Vai ovatko he sellaisten ihmisten potentiaalisia uhreja, joiden lupaukset lopulta johtavat heidän kuolemaansa? Mielestäni tämä on asia, jota Euroopan unionin on pakko katsoa suoraan silmiin. Kuten monilla muillakin aloilla, kävimme joitakin vuosia sitten vilkkaan keskustelun EU:n turvallisuusstrategiasta ja päädyimme toteamaan, että kansainvälisen terrorismin torjunta on välttämätöntä mutta edellyttää eri asteisia välineitä, joista yksi on ennaltaehkäisy.
Yhtäkään näistä toimenpiteistä ei kuitenkaan voida aktivoida napin painalluksella, eikä niitä voida toteuttaa yhdessä yössä. Vaaditaan sitkeyttä ja asianmukaista koordinaatiota.
Seuraavaksi jatkaisin joistakin seikoista, jotka sekä komissio että minä itse alkupuheenvuorossani mainitsin. Yksi niistä liittyy siihen, että on tärkeää määritellä Yhdistyneiden Kansakuntien rooli tässä asiassa. Mitä muuta voimme tehdä? Mielestäni on tärkeää, että parlamentin jäsenet - eivät yksin, vaan yhdessä muiden kanssa - jatkavat vuoropuhelua tästä aiheesta sellaisten kollegojen kanssa, jotka edustavat terrorismista kenties myös kärsiviä alueita. Viittaan parlamentaarisen Euro-Välimeri-edustajakokouksen perustamiseen. Yksi sen tärkeä toiminnan muoto voisi olla keskustelu näistä aiheista ja sopimukseen pääseminen siitä, miten koordinaatio ja yhteistyö saadaan toimimaan.
Haluan vielä kerran varoittaa yksioikoisista vastauksista ja hätäratkaisuista. Euroopan unionin on valmistauduttava pitkään rupeamaan ja sen on omaksuttava koordinoitu lähestymistapa.
Benita Ferrero-Waldner
Arvoisa puhemies, mielestäni tämä mietintö ja keskustelu sen hyväksymisestä vahvistavat, että terrorismin torjunta ei ole tärkeää vain jäsenvaltioille, vaan myös koko Euroopan unionille. Se osoittaa myös, että ihmisoikeuksien kunnioittamisen on tulevaisuudessakin muodostettava terrorismin vastaisen politiikkamme ydin. Mielestäni kollegamme on oikeassa: meidän on torjuttava terrorismia kärsivällisesti, mutta myös peräänantamattomasti.
Haluaisin esittää muutaman kommentin, joista ensimmäinen koskee turvallisuutta ja kehitysyhteistyötä. Totesin henkilökohtaisesti aina kannattaneeni ihmisten turvallisuuden järjestelmää. Miksi? Koska uskon, ettei voi olla kehitystä ilman turvallisuutta eikä turvallisuutta ilman kehitystä. Siksi meidän pitäisi pyrkiä pelosta vapautumiseen - eli kansalaisten turvallisuuteen - ja puutteesta vapautumiseen - eli vaurauteen köyhyyden sijaan - ja siksi terrorismi liittyy aivan yhtä paljon kehitysyhteistyöhön kuin ulkopolitiikkaan.
Toiseksi, haluaisin myös puhua terrorismin uhreista.
(ES) Toivotan tervetulleeksi läsnä olevat terrorismin uhrit.
(EN) Terrorismin uhrien on saatava täysi huomiomme, ja monilla kansainvälisillä foorumeilla keskustellaan parhaillaan keinoista heidän auttamisekseen. Komissiokin seuraa näitä keskusteluja mitä suurimmalla mielenkiinnolla. Lisäksi terrorismin uhreja autetaan useiden rahoitusohjelmien kautta, joista vastaavat varapuheenjohtaja Frattinin alaiset yksiköt ja me itse: teemme esimerkiksi Kolumbiassa kovasti työtä palauttaaksemme erilaisten terroristijärjestöjen entisiä sotilaita yhteiskuntaan.
Myös kulttuurien ja sivilisaatioiden välinen vuoropuhelu on hyvin tärkeää, enkä voi olla samaa mieltä siitä, että tämä olisi rajoitettava äärifundamentalistisiin islamisteihin. Heitä on olemassa, mutta on myös muita terroristeja. Pyydän siis, ettemme rajoittaisi tätä keskustelua vain tähän ryhmään: se on paljon laajempi, ja sen lisäksi, että kunnioitamme erilaisia uskontoja ja kulttuureja, meidän on myös hyvin tärkeää tehdä yhteistyötä, puhua toisillemme ja käydä jatkuvaa vuoropuhelua.
Haluaisin sanoa myös muutaman sanan Internetistä, joka on tärkeä keskustelunaihe G8-maiden Rooman ryhmässä ja Lyonin ryhmässä. Asiassa on monta mutkaa, sillä Internetiin liittyy tärkeitä näkökohtia - esimerkiksi lehdistönvapaus - erityisesti Yhdysvalloissa. Mistä on kyse? Tiedon jakamisesta, terroristien ymmärtämisen helpottamisesta, Internetin käytöstä radikalisoitumisessa ja terroristien värväyksessä, propagandassa ja varojen keruussa, parhaiden käytäntöjen jakamisesta, siitä, kuinka voimme torjua terrorismia vapaaehtoisuuden pohjalta, tarkoista menetelmistä ja niin edelleen. Halusin vain sanoa jäsen Belderille, että melko paljon on jo tekeillä.
Lopuksi toteaisin tässä hengessä, että komissio tarkastelee täällä esitettyjä ja mietintöön sisältyviä hyvin tärkeitä huomioita ja suosituksia. Yleistavoitteena on edelleen yhteisten toimiemme tehostaminen ja yhdenmukaistaminen, ja uskon, että kolmen toimielimen välinen yhteistyö on pitkällä aikavälillä onnistumisen ehto.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
John Attard-Montalto 
kirjallisesti. - (EN) Kansanvälinen terrorismi on kuin tappava tauti. Pidämme sitä usein muiden onnettomuutena, kunnes joudumme itse sen kohteeksi.
Kaikki maat, jopa toimielimet, joutuvat lopulta suoraan tai epäsuorasti tähän noidankattilaan.
Terrorismi ei tunne rajoja eikä valikoi uhrejaan. Ei tarvitse kuin lukea 11. syyskuuta kuolleiden nimiä tajutakseen, että uhrit olivat kotoisin hyvin monista maista ja edustivat kaikkia maailman pääuskontoja.
Voidaanko kuitenkin puhua terrorismin vastaisesta sodasta? Sodassa vihollinen tunnetaan. Terroristien skenaarioissa viholliset ovat tuntemattomia. Sodan lait ovat tärkeä osa kansainvälistä oikeutta. Ne eivät kuitenkaan millään tavalla liity siihen, miten terroristien kanssa toimitaan.
Olemme kuitenkin onnistuneet luomaan jonkinlaiset oikeudelliset puitteet terrorismin torjunnalle. Yksi merkittävimmistä asiakirjoista hyväksyttiin Barcelonassa: terrorismin torjuntaa koskevat Euro-Välimeri-käytännesäännöt. Osallistuvat maat sitoutuivat peräti 21:een terrorismin torjuntaan liittyvään kohtaan. Nämä käytännesäännöt voisivat ehkä toimia mallina, ja jos näitä sitoumuksia noudatetaan, ainakin yksi alue yrittää tosissaan tehdä jotakin tämän valtavan onnettomuuden torjumiseksi.
