Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0156/2008).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa
Puhemies
(EN)
Aihe: Biopolttoaineiden kauppakäytännöt
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt estääkseen raportoidut biopolttoaineiden kauppakäytännöt, joissa hyväksikäytetään Yhdysvaltain maataloustukia?
Tämän käytännön mukaan biopolttoainetta laivataan Euroopasta Yhdysvaltoihin, jossa siihen lisätään polttoainetta, minkä jälkeen kauppiaat voivat anoa Yhdysvalloilta tukea 11 p/litra. Tämän jälkeen se lähetetään takaisin ja myydään alle kotimaan hintojen. Arvioidaan, että jopa 10 prosenttia Yhdysvalloista Eurooppaan tuotavasta biopolttoaineesta kuuluu tähän vilpilliseen järjestelmään. Käytäntö ei ole laiton, mutta se vaarantaa eurooppalaisen biopolttoaineteollisuuden. Järjestelmä sisältää myös tarpeettomia laivauksia Atlantin yli, mikä lisää kasvihuonekaasupäästöjä.
Ratkaisevatko komission ehdottamat kestävyyskriteerit tämän ongelman ja tekevätkö ne tällaiseen järjestelyyn kuuluvan biopolttoaineen myymisestä Euroopan markkinoilla laitonta?
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Vaikka komissio ei voi kommentoida kysymyksen aiheena olevan väitetyn käytännön laajuutta, se on kuitenkin huolissaan Yhdysvaltojen verovähennyksen vaikutuksesta Euroopan teollisuuteen.
Vaikuttaa siltä, että vähennyksellä tuetaan kaikkea biodieseliä, jota viedään Yhdysvalloista, ja jota muuten myös myydään Yhdysvalloissa. Näin tehdään riippumatta siitä, mistä biodiesel saadaan.
Teollisuutta koskevien tietojen mukaan Yhdysvaltain vienti Euroopan unioniin lisääntyi 100 000 tonnista miljoonaan tonniin vuosina 2006-2007. Määrä vastaa noin 15:ttä prosenttia Euroopan markkinoista.
Kollegani, komission jäsen Mandelson on ottanut tämän asian esille useissa yhteyksissä yhdysvaltalaisen kollegansa, Yhdysvaltain kauppaedustajan Susan Schwabin kanssa. Hän on kannustanut muuttamaan Yhdysvaltain lainsäädäntöä, esimerkiksi rajoittamaan Yhdysvalloissa myytäville tuotteille myönnettyä tukea, jotta ongelmaan voitaisiin löytää ratkaisu. Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole tähän mennessä reagoineet tähän millään tavalla, ja verohelpotus on edelleen voimassa.
Komissio on valmis harkitsemaan tukien vastaista tutkimusta, mikäli Euroopan unionin teollisuus toimittaa sille asianmukaisesti laaditun kantelun, jossa esitetään riittävät todisteet tasoitustullin käyttöönottoon oikeuttavasta tuesta ja vahingoista.
Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, voidaanko kysymyksessä tarkoitetun kauppakäytännön aiheuttama ongelma ratkaista kestävyysjärjestelmällä, jota komissio esittää tämän vuoden tammikuussa antamassaan ehdotuksessa direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä.
Uusiutuvia energianlähteitä koskevan direktiivin kestävyysjärjestelmän tarkoituksena on varmistaa biopolttoaineiden kestävyys. Sen tavoitteena on edistää kestävästi tuotettujen biopolttoaineiden käyttöä ja estää kestävyydeltään huonojen polttoaineiden käyttäminen. Muistatte 35:ttä prosenttia koskevan keskustelun. Kestävyysjärjestelmällä ei näin ollen voida puuttua arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä tarkoitettujen käytäntöjen kaltaisiin kauppakäytäntöihin.
Linda McAvan
(EN) Arvoisa komission jäsen, olen iloinen siitä, että te vastaatte tästä asiasta. Mielestäni kyseessä on skandaali, joka tekee pilkkaa kaikesta työstä, jota olemme tehneet ilmastonmuutoksen puolesta. Kestävyyskriteerien osalta kysyn, että jos meillä on kasvihuonekaasupäästöjä koskevat kriteerit, eivätkö tällaiset biopolttoaineet ole kriteerien vastaisia, koska niitä on laivattu edestakaisin Atlantilla, mikä on lisännyt kuljetuksiin liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä, jotka vastaavat nykyisin viidestä prosentista maailman hiilidioksidista.
Jos meidän on odotettava kantelua teollisuudelta ja laitonta tukea koskevan menettelyn käynnistämistä, kuinka kauan se kestää? Pelkään, että siihen mennessä, kun me saamme jotakin aikaiseksi, Euroopan teollisuus on jo joutunut vararikkoon.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Uusiutuvia energialähteitä koskevaan direktiiviin sisältyvässä menetelmässä biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen laskemiseksi verrattuna fossiilisten polttoaineiden päästöihin noudatetaan niin sanottua elinkaarilähestymistapaa, jossa otetaan myös huomioon niiden päästöjen määrä, jotka syntyvät biopolttoaineiden kuljettamisesta Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. Haluan tässä yhteydessä toistaa jälleen kerran, että liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on yksi biopolttoaineita koskevan politiikan ohjaavista periaatteista.
Puhemies
(EN)
Aihe: Euroopan unionin vähävaraisimmille suunnattu elintarvikeapuohjelma
Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 2005 julistuksen Euroopan unionin vähävaraisimmille suunnatun elintarvikeapuohjelman jatkuvuudesta. Julistuksessa ei ainoastaan puollettu pysyvää elintarvikeapuohjelmaa, vaan siinä myös pyydettiin laajentamaan sitä. Tasapuolisen elintarvikejakelun takaamiseksi Euroopan parlamentti vaati, että ohjelmaan sisällytettäisiin uusia aloja, kuten sianliha, siipikarja ja kananmunat.
Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen Mariann Fischer Boel vastaa julistuksen toteutuksen seurannasta. Nyt, kolme vuotta myöhemmin, on todettava, että perustaa uudelle asetukselle ei vielä ole olemassa ja että on toteutettu vain hyvin vaatimattomia toimia. On edelleen täysin epäselvää, kuinka paljon varoja kyseiseen tarkoitukseen on käytettävissä.
Elintarvikeapu on ajankohtainen asia Euroopan unionissa, jossa 16 prosenttia väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Voiko komissio taata elintarvikeohjelman toteuttamisen Euroopan tasolla? Aikooko se ryhtyä vuoropuheluun alalla toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa?
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Jo 20 vuoden ajan EU:n elintarvikeapuohjelmalla on edistetty merkittävästi aliravittujen kansalaisten ravintovaatimusten täyttämistä yhteisössä.
Tämä parlamentti antoi 4. huhtikuuta 2006 parlamentin tuen osoittavan julistuksen Euroopan unionin vähävaraisimmille suunnatusta elintarvikeapuohjelmasta. Tässä julistuksessa komissiota ja neuvostoa kehotetaan osoittamaan ohjelmalle monivuotisia määrärahoja talousarviosta ja ottamaan ohjelman hallinnassa käyttöön joukon joustovälineitä. Lisäksi siinä korostetaan vahvasti, että hädänalaisille on taattava tasapainoinen ruokavalio.
Itse asiassa tämä ohjelma käynnistettiin vuonna 1987 hätätoimenpiteenä, koska tuolloin maataloustuotannon ylijäämät olivat valtavia. Elintarvikeapuohjelman ensimmäisten vuosien aikana ohjelmassa turvauduttiin lähinnä hätävarantojen tuotteisiin. Koska varannot ovat yhteisen maatalouspolitiikan perättäisten uudistusten seurauksena huvenneet kuluneiden vuosien aikana, komissio toteutti joukon uudistuksia varmistaakseen tämän ohjelman jatkumisen. Näihin uudistuksiin kuuluvat muun muassa mahdollisuus ostaa markkinoilta tuotteita, joita ei ole saatavilla hätävarannoista, mahdollisuus vaihtaa saman ”tuoteperheen” tuotteita sekä mahdollisuus sekoittaa tai yhdistää hätävarannoista otettuja tuotteita ja markkinoilta ostettuja tuotteita.
Myös talousarviota on mukautettu, jotta huomioon otettaisiin erityisesti Euroopan unionin äskettäinen laajentuminen. Talousarviota on lisätty 213 miljoonasta eurosta 305 miljoonaan euroon vuosina 2004-2008. Näin ollen komissio on toteuttanut kaikki mahdolliset ponnistelut pitääkseen käynnissä hätävarantoihin perustuvan ohjelman, vaikka varannot olivat hupenemassa. Voimme siis sanoa, että olemme venyttäneet ohjelman sen äärirajoille.
Nyt on aika tarkastella uudelleen tämän ohjelman tulevaisuutta ilman, että unohdetaan sen yleiset puitteet. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komission yksiköt tekevät jo vaikutustenarviointia, jolla tarkastellaan vaihtoehtoja tulevaisuutta varten. Internetissä toteutettu kuuleminen on saanut suuren suosion, ja vastauksia on saatu jo yli 12 000. Tämä osoittaa Euroopan kansalaisten suuren kiinnostuksen tähän aloitteeseen.
Kansalaisjärjestöt ovat itse asiassa olleet ratkaisevassa osassa ohjelman täytäntöönpanossa, ja ne ovat keskeisiä toimijoita myös tulevaisuudessa. Huhtikuussa järjestämässämme seminaarissa ne ilmaisivat halunsa pitää elintarvikeapuohjelma maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston hallinnassa. Ne myös korostivat, että varoja on ryhdyttävä osoittamaan monivuotisesti ja että erilaisten tuotteiden määrää on lisättävä. Me tutkimme nyt näitä kansalaisjärjestöjen esittämiä pyyntöjä ja olemme tiiviissä yhteydessä niiden kanssa.
Vaikutustenarvioinnin valmistumisen jälkeen aion toimittaa parlamentille syyskuussa ehdotuksen, jossa esitetään tämän ohjelman jatkamista vakaalta pohjalta myös tulevaisuudessa. Paljon kiitoksia mielenkiinnostanne ja huomiostanne tämän erittäin tärkeän ohjelman osalta.
Johan Van Hecke
(NL) Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensin kiittää komission jäsentä tästä erittäin selvästä ja kattavasta vastauksesta, jossa myös lupaillaan tämän elintarvikeapuohjelman kestävyyden parantamista käynnissä olevan arvioinnin perusteella.
Halusin vain kysyä, otetaanko tässä arvioinnissa myös huomioon, että suuri määrä ihmisiä on vielä ilmiselvästi riippuvaisia tästä elintarvikeapuohjelmasta ja että lähes 16 prosenttia Euroopan väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Lisäksi halusin kysyä, otetaanko siinä huomioon nykyinen elintarvikekriisi ja elintarvikkeiden hintojen ennennäkemätön nousu.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Otamme huomioon kaikki näkökohdat, jotka tulevat esille tämän prosessin erittäin avoimen toimintatavan myötä. Saatavilla olevien nykyisten lukujen mukaan 13 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa hyödyntää tätä vähävaraisimmille suunnattua erityisohjelmaa. Näkemyksemme mukaan kysyntä ei tällä hetkellä ole heikkenemässä.
Andreas Mölzer
- (DE) Usein lapset ovat niitä, jotka kärsivät eniten köyhyydestä. Ruoan puute hidastaa fyysistä kehitystä, mutta se myös heikentää keskittymiskykyä ja suoriutumista koulussa. Tämä voi puolestaan vaikuttaa myös lapsen menestymiseen myöhemmin elämässä. Mitä järjestelyjä suunnitellussa elintarvikeohjelmassa toteutetaan tämän ongelma-alan osalta esimerkiksi koulujen välityksellä?
Jörg Leichtfried
(DE) Olen varma, että ehdotus on hyvä, varsinkin koska olette myös maininneet tasapainoisen ruokavalion merkityksen. On erittäin tärkeää, että tämä on painopistealana. Tässä yhteydessä komissio voisi myös lisätä toisen keskeisen kohdan, ja tarkoitan tällä keskittymistä tuoreisiin luomutuotteisiin. Jokaisella on oikeus syödä tuotteita, jotka saattavat olla hieman kalliimpia, mutta jotka ovat paljon terveellisempiä. Missä määrin otatte tämän huomioon?
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Ensinnäkin me olemme tällä hetkellä arvioimassa kaikkia ajatuksia ja tietoja, jotka ovat saatavilla.
Tässä yhteydessä yritämme päättää, pitäisikö meidän kohdentaa varojamme tietyllä tavalla. Emme ole vielä saaneet päätökseen sisäisiä keskustelujamme, mutta voin todeta seuraavaa lasten osalta: Mielestäni on valtavan tärkeää, että me ensinnäkin varmistamme, että nuorisomme saa hyvää ravintoa, ja tämän takia me myös julkaisemme tänä vuonna ajatuksen - jolle toivon täysimääräisen tuen - siitä, että kouluissa toteutetaan jäsenvaltioiden yhteisrahoituksella hedelmäohjelma, jossa tietyn ikäisille lapsille voidaan tarjota hedelmiä koulussa. Mielestäni se on yleisesti hyvä ajatus, ja se myös opettaa nuorille hyvän käytännön, jota he toivottavasti noudattavat koko elämänsä ajan.
Luomutuotteille annettavan etusijan osalta katson, että olemme puun ja kuoren välissä, koska jos valitsemme luomutuotteet, saamme vähemmän ruokaa. Olen sitä mieltä, että tämä on erittäin vaikea päätös.
Puhemies
(EN)
Aihe: Keinottelu ja ruokakriisi
Taloudellinen keinottelu on yksi maailmanlaajuisen hintojen nousun ja ruokakriisin merkittävimmistä aiheuttajista. Erityisesti raaka-aineiden markkinat herättävät kasvavassa määrin sijoitusrahastojen kiinnostusta.
Voiko komissio hyväksyä sen, että riisistä ja vehnästä tulee muutamien hyödyksi varmoja sijoituskohteita, kun taas samaan aikaan miljoonat ihmiset kuolevat nälkään?
Aikooko komissio ryhtyä konkreettisiin toimenpiteisiin tehdäkseen lopun kaikenlaisesta taloudellisesta keinottelusta, joka vaarantaa välittömästi miljoonien ihmisten elintarviketurvan?
Aikooko komissio tämän lisäksi edistää sellaisen mekanismin, jolla estetään tiettyjä, huomattavia varastoja omaavia valtioita rajoittamasta elintarvikkeidensa vientiä, toteuttamista kansainvälisellä tasolla? Entä aikooko komissio rangaista sellaisesta politiikasta, joka suoraan estää heikoimmassa asemassa olevia henkilöitä käyttämästä oikeuttansa ruokaan?
Toinen osa
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Komissio on itse asiassa erittäin huolestunut nykyisten korkeiden hintojen vaikutuksesta sekä Euroopan unionissa että maailmanlaajuisesti. Kehitysmaat ja heikoimmassa asemassa olevat väestöt ovat itse asiassa kärsineet suhteettomasti, mikä on lisännyt riskiä nälkään, aliravitsemukseen ja sosiaalisiin levottomuuksiin.
Komission tänään esittelemässä tiedonannossa pyritään analysoimaan näiden korkeiden hintojen perimmäisiä syitä. Komissio on esittänyt useita aloitteita elintarvikkeiden hintašokin lyhyen aikavälin vaikutusten torjumiseksi, maataloustuotannon lisäämiseksi ja elintarviketurvan takaamiseksi pitkällä aikavälillä sekä maailmanlaajuisten ponnistelujen edistämiseksi, jotta hintojen nousun vaikutuksia köyhiin väestönosiin voitaisiin vähentää.
Perimmäisten syiden osalta on todettava, että useat eri tekijät vähentävät samanaikaisesti maailmanlaajuista tuotantoa: huonot sääolosuhteet keskeisissä viljantuotanto- ja viljanvientivaltioissa, pääasiassa Venäjällä ja Ukrainassa, jota kutsuttiin aikaisemmin Neuvostoliiton vilja-aitaksi. Sääolosuhteet Australiassa ovat olleet kielteisiä jo kolmen perättäisen vuoden ajan. Energiakustannukset ovat kohonneet. Sadot eivät ole lisääntyneet nopeasti, vaikka maailmanlaajuinen kulutus on lisääntynyt. Nämä kysyntään ja tarjontaan suoraan vaikuttavat tekijät ovat heijastuneet myös maataloustuotteiden hintoihin ja niiden hintojen kohoamiseen, jota olemme todistaneet.
Elintarvikkeiden hintojen kohoamisen takia ja rahoitusmarkkinoiden kriisin kynnyksellä hyödykkeisiin liittyvien rahoitusmarkkinoiden toiminta on kiihtynyt hintoihin liittyvän riskin tasoittamiseksi tai osakesalkkujen monipuolistamiseksi. Nämä toimet ovat saattaneet lisätä hintojen vaihtelua ja perushyödykkeiden futuuri- ja avistamarkkinoiden epävakautta ja voimistaa syynä olevaa hintojen vaihtelua, mutta niiden vaikutuksesta pitkän aikavälin hinnanmuodostukseen ei voida olla varmoja. Tämän takia tämänpäiväisessä tiedonannossa komissio sitoutuu valvomaan tarkasti keinottelevien investoijien toimia hyödykkeisiin liittyvillä rahoitusmarkkinoilla ja kyseisten toimien vaikutusta hintojen kehittymiseen.
Tiedonannossa pannaan merkille, että jotkut viejävaltiot ovat itse asiassa vastanneet hintojen kohoamiseen rajoittamalla vientiään. Intia on asettanut vientikieltoja, Vietnam ja Thaimaa riisin vientirajoituksia ja Indonesia vientitulleja palmuöljylle, ja Kazakstan on kieltänyt viljan viennin. Tällaisten tullien ja vientikieltojen tarkoituksena on suojata sisäisiä markkinoita lyhyellä aikavälillä tuotantovajeelta ja hintašokeilta. Ne kuitenkin kiristävät entisestään kansainvälisiä maatalousmarkkinoita haitaten erityisesti elintarvikkeita valtioihinsa tuovia kehitysmaita. Keskipitkällä aikavälillä tarkasteltuna tällaiset rajoitukset antavat selvästikin väärän viestin markkinoille, vähentävät maanviljelijöiden kannusteita investointeihin ja tuotannon lisäämiseen ja lisäävät eriarvoisuutta alueellisilla markkinoilla.
Vientirajoitusten erittäin kielteistä vaikutusta koskevaa kysymystä pitäisi käsitellä asiaan liittyvissä WTO:n tulevissa kokouksissa ja muilla asiaa käsittelevillä kansainvälisillä foorumeilla. Komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että kehitysmaat voivat hyötyä merkittävästi Dohan kierroksesta, koska sen avulla lisätään markkinamahdollisuuksia, jotka voivat auttaa luomaan vientiin liittyviä lisätuloja, edistää maataloustuotantoa ja parantaa elintarviketuotteiden saatavuutta, mikä lieventää elintarvikkeiden nykyisten hintapiikkien vaikutusta. Näin ollen komissio jatkaa ponnisteluja kattavan ja tasapainoisen Dohan sopimuksen tekemiseksi.
Komissio luottaa siihen, että se saa tämän parlamentin tuen politiikalle, joka esitellään tämänpäiväisessä tiedonannossa. Se on lähtökohtana niihin haasteisiin vastaamiselle, joita olemme kohdanneet tässä asiassa, kun hinnat ovat joillakin alueilla itse asiassa nousseet pilviin.
Alain Hutchinson
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos tästä suhteellisen pitkästä ja mielenkiintoisesta vastauksesta. Minulla on kuitenkin vielä yksi kysymys, joka liittyy yhteen syyhyn tämän maataloustuotteilla keinottelua koskevan kriisin taustalla. Haluaisin kysyä, että kun otetaan huomioon skandaalimainen toiminta tietyissä eurooppalaisissa pankeissa - erityisesti KBC:ssa ja Deutsche Bankissa - jotka, kuten tiedätte, toteuttivat täysin epäeettisen mainoskampanjan elintarviketuotteilla keinottelusta... Haluaisin kysyä, miten komissio aikoo puuttua tähän asiaan.
Kirjoitimme kollegani Marie-Arlette Carlottin kanssa 6. toukokuuta puheenjohtaja Barrosolle kirjeen, jonka vastaanottamisesta en ole vielä saanut ilmoitusta, mutta johon toivon saavani jonakin päivänä vastauksen. Kirjeessä pyydettiin ja ehdotettiin kaikkien mahdollisten toimenpiteiden toteuttamista, jotta kiellettäisiin - kuten kirjeessä sanotaan - ”rahoitusvälineiden tarjoaminen, välittäminen tai edistäminen Euroopan unionissa, mukaan luettuina sijoitusvakuutukset ja erityisesti sijoitusrahastoihin liittyvät vakuutustuotteet, mikäli niistä saatava voitto liittyy suoraan keinotteluun elintarvikkeiden raaka-aineiden hintojen nousulla”.
Voisitteko kertoa minulle, mitä komissio aikoo tehdä tämän asian osalta?
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Vastaan erittäin lyhyesti, koska sivusin tätä aihetta ensimmäisessä puheenvuorossani. Se saattoi olla syynä siihen, että puheenvuoro oli melko pitkä. Komission tänään esittelemässä tiedonannossa se sitoutuu valvomaan tarkasti keinottelevien investoijien toimia hyödykkeisiin liittyvillä rahoitusmarkkinoilla ja kyseisen keinottelun vaikutusta hintoihin.
DanutBudreikait
(LT) Koska olemme kuluttajia, huomaamme välittömästi hintojen kohoamisen kaikki vaikutukset. Koska keinottelua esiintyy koko hintaketjun ajan, toiset voittavat ja toiset häviävät. Maataloustuotteiden tuottajat huomaavat useimmiten olevansa häviäjien puolella.
Mitä teidän mielestänne voitaisiin tehdä sen varmistamiseksi, että maataloudesta saatavien raaka-aineiden hintojen kohoaminen vastaa yleistä hintojen kohoamista - toisin sanoen sen varmistamiseksi, että perushyödykkeiden hinnat ovat oikeudenmukaisia ja että maanviljelijät voivat elää ihmisarvoista elämää?
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, tunnustan täysin kysymyksen esittäjän hyvän aikomuksen ja varsinkin käsiteltävänä olevan kysymyksen monimutkaisuuden. Voisiko komission jäsen kuitenkin vahvistaa, että hän tai komission jäsenten kollegion muut jäsenet eivät aio puuttua perushyödykkeiden markkinoiden toimintaan, vaikka tämän toimintatavan valitsemisesta voi olla enemmän haittaa kuin hyötyä?
Toteaisinkin kysymyksen esittäjälle, että olemme samaa mieltä tavoitteesta, mutta emme siitä, miten tavoitteet pitäisi saavuttaa.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Olen täysin samaa mieltä kysymyksestä, joka koskee vaikutuksia ensisijaiseen tuottajaan, maanviljelijään. Itse asiassa on havaittu kohoamista, erityisesti vilja-alalla. Kun keskustelemme näistä ennennäkemättömän korkeista hinnoista, haluan aina palata ajassa hieman taaksepäin ja tarkastella, miten hinnat ovat kehittyneet. Kun tarkastellaan kuluneita 30 vuotta, huomataan, että hinnat ovat koko ajan laskeneet ensisijaisen tuottajan näkökulmasta tarkasteltuna.
Tämä ei ole tarkoittanut sitä, että jälleenmyyntihinnat eivät olisi kohonneet. Jos kuitenkin vertailette viljan hintaa vuonna 1975 ja nykyisin ja jos tarkastelette kiinteitä hintoja, hinnat vuonna 1975 olivat kaksi kertaa korkeampia kuin nykyisin. Havaitsemme, että ihmiset ovat tottuneet siihen, että Euroopassa minun näkemykseni mukaan käytetään elintarvikkeisiin keskimäärin vain 14 prosenttia tuloista, ja myös tämä on laskenut koko kauden ajan.
Kun tiedonannossa mainitaan, mitä asialle aiotaan tehdä, on selvää, että meidän on tarkasteltava koko ketjua. Kilpailukyvystä vastaava komission jäsen on vastuussa tilanteen kartoittamisesta, emmekä tässä vaiheessa tiedä, ovatko tulokset myönteisiä vai kielteisiä. Pidämme kuitenkin silmällä kaikkia syitä, jotka ovat vaikuttaneet hintojen kohoamiseen, jonka olemme havainneet viime vuoden elokuun lopusta lähtien.
Puhemies
(EN)
Aihe: Tiedottaminen ja Lissabonin sopimus
Voiko komissio kertoa Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessia koskevasta tiedotusstrategiastaan niin kutsutun K-suunnitelman ja äskettäin ilmoittamansa tiedonannon ”Debate Europe - hyödynnetään ”K-suunnitelmasta” (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) saatua kokemusta” yhteydessä? Mihin konkreettisiin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että Lissabonin sopimuksen ratifioiminen etenee sujuvasti?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) K-suunnitelmaa ja ”Debate Europe” -tiedonantoa koskevan kysymyksen osalta haluan sanoa, että mielestäni on meidän sekä jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten velvollisuutena käydä kansalaisten kanssa vuoropuhelua politiikastamme ja kannoistamme. Vaikka jäsenvaltiot ovat päävastuussa sopimuksen osalta, myös komission pitää olla valmiina tiedottamaan ja selittämään.
Äskettäisessä tiedonannossamme aiheesta ”Debate Europe” pyritään edistämään aktiivista vuoropuhelua kansalaisten ja päätöstentekijöiden välillä, ja vaikka siinä ei viitata erityisesti Lissabonin sopimukseen tai pelkästään Lissabonin sopimukseen, ”Debate Europe” -aloitteessa voidaan myös tiedottaa sopimuksesta.
Sopimus on yksi tiedotuksemme painopistealoista vuonna 2008. Toimiamme on hajautettu ja eriytetty niin, että ne vastaavat paremmin kansallisia oloja kussakin jäsenvaltiossamme. Näin ”paikallisuutta” toteutetaan käytännössä.
Edustajamme ovat tehneet yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden ja parlamentin tiedotustoimistojen kanssa laatiakseen kansallisia tiedotussuunnitelmia erilaisia tarpeita varten. Toimenpiteisiin on kuulunut yhteydenpito kansallisiin sidosryhmiin, toimittajien kouluttaminen, tiedon välittäminen ja lisääminen, keskustelut kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tapahtumat kouluissa ja yliopistoissa.
Olemme laatineet suuren määrän tukimateriaalia, muun muassa PowerPoint-esityksiä, puheiden sisältöä koskevia asiakirjoja, kysymyksiä ja niihin annettuja vastauksia sisältäviä asiakirjoja ja eri aloja koskevia tiedotteita. Kaikkien tarkoituksena on auttaa tiedottajia välittämään faktoja näistä kysymyksistä.
Kuten tiedätte, komissio on Brysselistä käsin luonut sopimukselle omistetun Internet-sivuston 23 virallisella kielellä, ja myös ”Debate Europe” -verkkofoorumimme on avattu äskettäin uudelleen. Siellä käydään keskustelua sopimuksesta, joka on osoittautunut yhdeksi suosituimmista aiheista, sillä siihen on annettu jo monta tuhatta vastausta.
Avril Doyle
(EN) Kiitos, arvoisa komission jäsen. Miksi ”Debate Europe” ei siis toimi? Irlannissa on käytetty huomattavasti aikaa siihen, että puututaan eri kysymyksiin - jotka ovat sinällään tärkeitä, mutta jotka ovat täysin epäolennaisia Lissabonin sopimuksen sisällön kannalta tarkasteltuna - jotka luovat pelkoa ja hämmennystä, tahallisesti tai tahattomasti. Tämä aika heikentää merkittävästi Lissabonin myönteistä viestiä. Ja tietohan on valtaa EU:n kansanäänestyksissä. Äänestäjien luottamus siihen, että he tietävät Lissabonin sopimukseen liittyvistä kysymyksistä, on ratkaisevan tärkeää tämän kansanäänestyksen onnistumisen kannalta, sen kannalta, että he äänestävät ”kyllä”, jos he nyt ovat yleensä päättäneet äänestää.
”Sopimusta koskevan tiedon määrä antaa ymmärtää, että julkinen mielipide [Irlannissa] vastaa ennemminkin Nizza 1:tä kuin Nizza 2:ta” - näin on sanonut professori Richard Sinnott, en minä. Arvoisa komission jäsen, koska komissio ja jäsenvaltiot ovat tähän mennessä kerrassaan epäonnistuneet tiedottamaan EU:sta ja siitä, miten EU toimii, eikä 90 prosenttia kansalaisistamme ymmärrä EU:n nykyisiä sopimuksia, miten ”Debate Europe” -tiedonannon lisäksi kehottaisitte meitä tiedottamaan EU:n voimassa olevien sopimusten tarkistamisesta, EU:n tarkistamisesta, jotta varmistetaan riittävä tietotaso Lissabonin sopimuksen ratifioimiseksi? Emme ole osanneet tiedottaa EU:sta. Miten tiedotamme tarkistuksista EU:hun, jota kukaan ei ymmärrä?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Ensinnäkin keskeisenä tekijänä on kumppanuus. Me emme voi tehdä sitä Brysselistä käsin, me emme voi tehdä sitä yksinomaan komissiossa. Meidän on tehtävä yhteistyötä tiedottaaksemme päätöksistä, jotka olemme tehneet yhdessä. Katson, että komissiolle ja toimielimille on annettu erilaiset roolit verrattuna esimerkiksi ministereihin, joiden pitää toimia kaikkialla Irlannissa kuten muissakin jäsenvaltioissa ja neuvoa, selittää, kuunnella ja kertoa siitä, mistä tässä kaikessa on kyse.
Pelkään pahoin, että jos aloitatte kertomalla tarkistuksista, yleisö on jo menetetty. Kokemusteni mukaan on helpompaa, jos kerrotte selvästi keskeisistä kysymyksistä. Näin edustustomme Irlannissa yrittää toimia: se yrittää kertoa erilaisista keskeisistä kysymyksistä. Tiedän, että se on sitoutunut tarjouspyynnön nojalla uskoakseni 20 erilaisen paikallisen kokouksen järjestämiseen. Kokouksiin pyydetään mukaan poliitikkoja, irlantilaisia poliitikkoja, jotta voitaisiin levittää tietoa ja saada heidät ymmärtämään erilaisia keskeisiä kysymyksiä. Tämä ei välttämättä riitä, mutta meidän on jatkettava samaa rataa. Katson tietenkin, että tiedotusvälineille tiedottaminen on yksi tärkeimmistä tehtävistä. Samalla on kuitenkin tärkeää kunnioittaa ennen kansanäänestystä käytävää keskustelua koskevia erityisiä lakeja ja asetuksia, jotka teillä Irlannissa on voimassa. Me tietenkin yritämme noudattaa tätäkin vaatimusta.
Meidän velvollisuutenamme on kuitenkin kertoa kansalaisille toimielinten politiikasta ja kannoista ja saada heidät osallistumaan asiaan. Toivomme, että tämä onnistuu rinta rinnan myös jatkossa.
Paul Rübig
- (DE) Onko markkinatutkimuksilla saatu tuloksia tai onko tehty mielipidemittauksia siitä, mitä tietoa Euroopan kansalaiset itse asiassa tarvitsevat uudistussopimuksen osalta? Onko toimia kohdistettu myös eurooppalaisiin poliitikkoihin paikalliselta kunnallistasolta EU:n tasolle asti? Mitä tietoja asiasta on annettava, ja mitä toimia aiotte toteuttaa pääkaupungeissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa annettujen tietojen kattavuuden parantamiseksi?
Justas Vincas Paleckis
(EN) Arvoisa komission jäsen, mainitsitte Irlannin kansanäänestyksen, ja kolmen viikon kuluttua kyseisessä valtiossa järjestetään erittäin tärkeä, ehkä jopa ratkaiseva äänestys. Me kaikki muistamme, miten kävi Nizzan sopimusta koskevassa kansanäänestyksessä kyseisessä EU:lle erittäin myönteisessä valtiossa kymmenen vuotta sitten.
Mitä on otettu opiksi tästä erittäin valitettavasta kokemuksesta, ja miten komissio osallistuu ennen kansanäänestystä käytävään keskusteluun Irlannissa?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Paljon kiitoksia näistä olennaisista kysymyksistä. Mitä on tehty julkisen mielipiteen selvittämiseksi? No, me teimme Eurobarometrin välityksellä mielipidemittauksia, jotka antoivat meille paljon osviittaa asiasta ja joiden avulla voimme määritellä joitakin tiedotustarpeita. Tämän lisäksi jäsenvaltioissa tietenkin toteutetaan myös erilaisia mielipidemittauksia, jotta tästä saataisiin yksityiskohtaisempaa tietoa ja jotta tiedotuksesta voitaisiin suunnitella maakohtaista. Mielestäni voimme siis sanoa, että meillä on melko hyvä käsitys siitä, mitä kansalaiset odottavat ja mitä he tarvitsevat tiedotuksen osalta, vaikka olenkin sitä mieltä, että tarpeet voivat vaihdella hieman jäsenvaltioiden välillä.
Katson, että yksi Irlannin perusteella opituista asioista oli se, että ihmisiä on osallistettava erittäin laaja-alaisesti, ja tämän takia perustettiin kansallinen foorumi. Katson, että minun ja äskettäin puheenjohtajan Barroson vierailujen jälkeen olemme yrittäneet osallistua kansallisen foorumin toimintaan ja kuunnella sitä ja sen tarpeita, ja yritämme edustuston välityksellä vastata kyseisiin tarpeisiin, vaikka tunnustamme myös sen, että kansanäänestys on aina tilanteena kovin erityinen: on esimerkiksi noudatettava McKenna-lainsäädäntöä, joka on voimassa Irlannissa. Tämä tietenkin rajoittaa tai asettaa selkeitä rajoja sille, mitä ministerit tai hallitukset voivat tehdä.
Yleisenä velvollisuutenamme on kuitenkin samalla osallistua ja toimittaa tietoa, eikä tätä voida meiltä kieltää. Katson, että juuri näin olemme oppineet sen, miten voimme osallistua kansallisen foorumin toimintaan ja miten voimme hyödyntää tiedotusvälineitä paremmin ja toimia tehokkaammin erityisesti nuorten osalta, mutta myös naisten osalta, koska kokemuksiemme mukaan he ovat juuri niitä, jotka kokevat keskustelun usein vieraaksi ja jotka jättäytyvät keskustelun ulkopuolelle. Tässä yhteydessä meidän on hyödynnettävä Internetin kaltaisia nykyaikaisia tiedotusvälineitä: olemme oppineet myös sen, että meidän on osallistuttava toimintaan Internetin välityksellä.
Puhemies
(EN)
Aihe: Euroopan parlamentin ja Euroopan komission edustustojen yhteistyön vahvistaminen
Euroopan komissio toivoo, että unionin kansalaiset osallistuisivat aktiivisemmin Euroopan unionia koskeviin keskusteluihin. Tämän vuoden huhtikuun alussa komissio ilmoitti uudesta aloitteesta, ”Debate Europe”. Sen tavoitteena on kehittää paikallistason toimintaa Euroopan unionin jäsenvaltioissa: kuulla kansalaisia, vaihtaa tietoa, tietämystä ja ideoita Euroopan unionista sekä järjestää tapaamisia Euroopan unionin virkamiesten ja äänestäjien välillä.
Jäsenvaltioiden pääkaupungeissa kuullaan puhuttavan, että Euroopan komission ja Euroopan parlamentin edustustot eivät juuri tee yhteistyötä jäsenvaltioissa pannessaan täytäntöön tavoitetta, jonka avulla pyritään auttamaan unionin kansalaisia tuntemaan paremmin unionin sykkeen, lisäämään tietämystä unionin käsiteltävänä olevista asioista, sen toimielimistä ja jäsenvaltioista. Komission ja parlamentin edustustot työskentelevät usein erillään toisistaan, niiden toiminta on päällekkäistä ja ne eivät valmistele suuria yhteishankkeita.
Onko komissiolla vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaalien lähestyessä suunnitelmia parantaa komission ja parlamentin edustustojen välistä yhteistyötä eri jäsenvaltioissa? Jos vastaus on myönteinen, miten yhteistyö pannaan käytännössä täytäntöön?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Vuosi 2008 on ratkaiseva vuosi kaikille toimielimille ensi vuonna pidettäviin EU:n vaaleihin valmistautumiseksi. On kaikkien etujen mukaista tehdä yhteistyötä, jotta osallistumisaste kesäkuussa 2009 pidettävissä vaaleissa olisi mahdollisimman korkea. Äskettäisellä tiedonannolla ”Debate Europe” -aloitteesta on käynnistetty toimet kansalaisten ja päätöstentekijöiden välisen aktiivisen vuoropuhelun edistämiseksi EU:ta koskevista kysymyksistä. Näiden toimien pitäisi edistää tätä työtä.
Komissio ja parlamentti tekevät näillä aloilla kuitenkin jo tiivistä yhteistyötä Brysselissä ja jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojen ja tiedotustoimistojen tasolla. Viime kuussa yksikkömme perustivat uuden työryhmän, jonka tehtävänä on maksimoida toimiemme yhteisvaikutus ja tehostaa yhteistyötä komission ja parlamentin edustustojen ja tiedotustoimistojen välillä. Odotamme vuonna 2001 annettujen yhteistyötä koskevien käytännesääntöjen uudistamista, koska sen jälkeen voimme tehdä yhteistyötä uusilla tavoilla. Uudistaminen myös helpottaa audiovisuaalisten välineiden tai lehdistön valvontavälineiden kaltaisten resurssien yhteistä käyttämistä.
Olemme myös sitoutuneet saavuttamaan tavoitteen, joka koskee yhteisiä tiloja jäsenvaltioissa - niin sanottuja Eurooppa-taloja - ja jo 25:ssä 27 jäsenvaltiosta toimistomme on sijoitettu samoihin rakennuksiin. Kuten tiedätte, kolmessa Eurooppa-talossa - Madridissa, Dublinissa ja Tallinnassa - on käynnissä pilottihanke yhteisestä tilasta, jota me kutsumme ”eurooppalaiseksi julkiseksi tilaksi”. Olemme voineet laajentaa toiminta-alaamme ja osallistua kulttuuritoimiin sekä tieteellisiin tapahtumiin ja nuorisotapahtumiin. Olemme nyt saaneet ensimmäisen selvityksen tästä pilottihankkeesta, joka koskee eurooppalaisia julkisia tiloja. Se vaikuttaa erittäin myönteiseltä, ja jatkamme tämän mukaisesti.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Kiitos, arvoisa komission jäsen, kattavasta ja selvästä vastauksestanne. Olen varma, että olette luonteeltanne optimisti. Toisaalta myös tehtävänne komissiossa edellyttää optimismia. Olen varma, että luotatte Lissabonin sopimuksen ratifiointiin kaikissa valtioissa tänä vuonna.
Haluaisin tiedustella, mikä teidän mielestänne on erona vuonna 2004 pidettyjen ja ensi vuonna pidettävien Euroopan parlamentin vaalien vaalikampanjoiden välillä, kun otetaan huomioon, että ne mitä luultavimmin pidetään Lissabonin sopimuksen ratifioinnin jälkeen.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Aion olla erittäin suorasukainen. Mielestäni myös meidän komissiossa on osallistuttava edustustojemme välityksellä enemmän äänestäjien liikkeellesaamiseen, sen varmistamiseen, että osallistumisaste on korkeampi. Emme voi olla liian varovaisia. Mielestäni meidän kaikkien on sanottava, että haluamme EU:n kansalaisten käyttävän äänestysoikeuttaan, ja näin saamme jäsenvaltiot osallistumaan asiaan - jälleen kerran yhteistyössä, ei ottamalla poliittista kantaa asiaan, vaan yksinkertaisesti vain saamalla äänestäjät liikkeelle.
Tarkastelemme yhdessä Euroopan parlamentin kanssa tiedotusta ja viestintää käsittelevän toimielinten välisen ryhmän avulla sitä, miten voimme tämän tehdä. Parlamentti on jo esittänyt hyvin laaditun ja seikkaperäisen suunnitelman Euroopan parlamentin vaaleja varten, ja me osallistumme siihen parhaamme mukaan hyödyntäen kaikkia välineitämme ja erityisesti edustustojamme. Yhdessä parlamentin kanssa voimme varmistaa, että saamme nostettua äänestäjien osallistumisastetta.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Haluaisin huomauttaa, että on erittäin tärkeää, että tiedotusyrityksellä on kaikki materiaali laadittuna kaikilla EU:n kielillä. Toivon todella paljon...
(EN) Puhun englanniksi. Ehkä ette kuule minua, koska huomaan, että komission jäsen on kiireinen.
Halusin vain sanoa, että on vaikeaa saada tietoa liettuaksi, koska edustan täällä Liettuaa. Jos yrität soittaa ilmaiseen Europe Direct -palvelunumeroon ja kysyt kysymyksen liettuaksi, sinua kehotetaan odottamaan puoli tuntia. On vaikeaa löytää liettuankielisiä kirjoja jopa parlamentin vierailukeskuksesta, koska kirjaset ovat saatavilla ainoastaan tärkeimmillä kielillä.
Ymmärrän, että tulkkaus aiheuttaa valtavia ongelmia ja että myös rahoitus on ongelmana, mutta ehkä teidän pitäisi asettaa tietyt asiat painopistealoiksi. Voisitteko tarkistaa, miten Europe Direct -keskukset toimivat eri kielillä, kuten esimerkiksi komission jäsen Kuneva tekee?
Mairead McGuinness
(EN) Mielestäni tilanne on melko selvä: jos haluat sanoa jotain suoraan kansalaisille, he kuuntelevat ja kuulevat sanomasi. Kävimme tänään keskustelun European City Guides -yrityksestä, mutta neuvoston vastaus oli erittäin heikko, ja mielestäni meidän on kerrottava kansalaisille selvemmin siitä, mitä me täällä Euroopan unionissa teemme, ja siitä, että me olemme itse asiassa täällä heitä varten, emme vain keskustellaksemme heistä.
Toivoisin, että parlamentin tiedotustoimistot olisivat komission sijaan tärkeimmässä asemassa jäsenvaltioiden tasolla, mutta tietenkin sanoisin niin, ja kehottaisin kunnioittamaan ratifioimisprosessia Irlannissa ja toimimaan järkevästi sen osalta. Nämä ovat myrskyisiä aikoja, ja WTO:sta saatavat uutiset eivät auta meitä tässä asiassa. Katson, että meidän on pidettävä mielessä äänestäjiemme todelliset huolenaiheet.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) On tietenkin ponnisteltava jatkuvasti sen varmistamiseksi, että voimme antaa tietoa - että voimme tarjota tulkkausta ja käännöksiä kaikilla 23 virallisella kielellä. Joskus emme voi pitää tästä täysin kiinni, koska meillä ei esimerkiksi ole riittävästi tulkkeja tai koska meillä ei vielä ole riittävää henkilökuntaa tämän pyynnön täyttämiseksi. Panen kuitenkin merkille asiasta esittämänne huomautuksen, ja me tutkimme asiaa.
Vierailen myös pian Liettuassa, ja olen varma, että kuulen tästä asiasta enemmän. Ongelma ei kuitenkaan johdu komission tahdon puutteesta. Minkä tahansa viestinnän lähtökohtana on se, että jokainen voi toivottavasti viestiä omalla kielellään ja ymmärtää, mitä sanotaan, myös omalla kielellään. Näin ollen jatkamme ponnisteluja varmistaaksemme, että tarjoamme kaikki tarvittavat resurssit tämän toteuttamiseksi. Kunnioitan kysymystänne täysin ja pidän sitä erittäin tärkeänä.
Toinen näkökohta esitettiin huomautuksena. On totta, että meidän on aloitettava kansalaisten tasolta. Meidän on vastattava heidän kysymyksiinsä, ja on totta, että he erittäin harvoin haluavat aluksi kysyä EY:n perustamissopimuksen säännöksistä tai tarkistuksesta. Heidän ensimmäinen kysymyksensä on: ”Mitä teette maahanmuuton osalta? Mitä teette ilmastonmuutoksen osalta? Miten torjutte ongelmia, jotka meidän mielestämme ovat rajatylittäviä, ja miten aiotte tämän tehdä?”
Ja näin meidän on vastattava, ja kansankielellä. Yksi asia, joka on mielestäni auttanut tässä asiassa - ja otan tästä kaiken kunnian - on se, että olemme nyt liittäneet kansalaisille tarkoitetun tiivistelmän kaikkiin ehdotuksiin, jotka esitämme. Liitämme myös työohjelmaamme kansalaisille tarkoitetun tiivistelmän, mikä on mielestäni erittäin hyödyllistä. Meidän on toimittava näin myös jatkossa.
Puhemies
(EN)
Aihe: Euroopan komission K-suunnitelma (”kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu”) ja ”Debate Europe”
Euroopan komission lokakuussa 2005 julkistama K-suunnitelma (”kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu”) oli vastaus EU:n pohdinta-aikaan perustuslakia koskevien kansanäänestysten kielteisten tulosten jälkeen. Katsooko komissio nyt kahden ja puolen vuoden jälkeen, että se on pannut tehokkaasti täytäntöön nämä tavoitteet? Jos vastaus on ei, miksi näin on? Mitkä syyt tämän ovat estäneet? Kun on kyse komission äskettäisestä tiedonannosta suunnitelmasta ”Debate Europe” (huhtikuu 2008), jolla kansalaisia pyritään lähentämään Euroopan unioniin ja sen instituutioihin, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja tukikelpoisista menoista, kullekin jäsenvaltiolle ja taholle myönnettävistä määristä sekä edunsaajista, jotka ottavat vastatakseen yleiseurooppalaiset kansalaisten kuulemishankkeet? Miten komissio tarjoaa puitteet yhteistyölle EU:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kanssa? Miten komissio edistää sähköisen verkoston luomista, johon osallistuu Euroopan parlamentin jäseniä ja parlamentaarikkoja kansallisella ja alueellisella tasolla? Miten komissio perustaa eurooppalaisia julkisia tiloja jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin? Miten komissio aikoo lisätä paikallistason toimintaa?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Voin sanoa, että K-suunnitelma oli erittäin keskeisessä asemassa, kun kokeiltiin uusia menetelmiä kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotta kaikkien elämänalojen kansalaiset osallistuisivat keskusteluihin Euroopan tulevaisuudesta.
Suunnitelmalla saimme aivan uudenlaisia neuvotteluesimerkkejä, kun kutsuimme satunnaisesti valittuja kansalaisia kaikista jäsenvaltioista istumaan saman pöydän ääreen ja keskustelemaan Euroopan unionin suuntaviivoista. Kokemus oli tosiaan jännittävä. Yksi kokemuksesta oppimistamme tärkeimmistä asioista oli, että meidän on vahvistettava kansalaisten ja EU:n päätöksentekijöiden välisiä yhtymäkohtia. Jos lupaamme kuunnella tarkemmin, mitä sitten teemme kuulemallamme? Tämän kansalaiset haluavat saada tietää.
Päätimme jatkaa K-suunnitelmaa kaudelle, joka päättyy Euroopan parlamentin vaaleihin ensi vuoden kesäkuussa. Tämän uuden vaiheen nimi on ”Debate Europe”. Olemme osoittaneet 7,2 miljoonaa euroa Debate Europe -suunnitelmalle. Näistä kahdella miljoonalla eurolla yhteisrahoitetaan kansainvälisiä hankkeita, ja 5,2 miljoonalla eurolla yhteisrahoitetaan hajautettuja ehdotuspyyntöjä ja toimia, joilla tuetaan paikallisia hankkeita ja jotka ovat tiedotustoimistojen hoitamia.
Emme päätä etukäteen, kuinka paljon varoja annetaan kutakin jäsenvaltiota kohden tai ketkä edunsaajat hoitavat näitä Euroopan laajuisia neuvotteluhankkeita. Kaikki riippuu tuloksista, jotka saadaan ehdotuspyynnöistä, joita komissio on juuri käynnistämässä sekä keskitetysti että tiedotustoimistojemme kautta.
Mielestämme ”Debate Europe” -suunnitelmalla pitäisi tarjota myös tehokkaat puitteet toimielinten väliselle yhteistyölle. Yksi malleista oli päätöskonferenssi, joka pidettiin viime joulukuussa K-suunnitelman ensimmäisessä vaiheessa. Parlamentin ja komission lisäksi myös alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osallistuivat siihen. Mielestäni se osoittautui täydentäväksi toimeksi käsiteltäessä tiettyjä kansalaisten huolia. Tämänkaltaisesta yhteistyöstä olisi tultava säännöllistä Debate Europen puitteissa sekä myös kansallisella ja alueellisella tasolla.
Toivomme myös, että saamme Euroopan parlamentin jäsenet osallistumaan paljon enemmän näihin paikallisiin ja alueellisiin toimiin. Tiedotin juuri toimielinten tiedotusyhteistyöryhmälle parlamentin pyynnöstä osallistua pilottitietoverkostoon. Olemme valmistelleet ja esitämme Euroopan parlamentille hyvin pian hankkeemme tulokset: kyseisen verkoston valmistelut, kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäsenten osallistumisen. Aiomme kutsua mukaan myös toimittajia osallistumaan keskusteluun Euroopan kysymyksistä.
Olen maininnut jo julkiset alueet, eurooppalaiset julkiset tilat, pilottihankkeessa. Näiden linjausten mukaisesti voimme jatkaa K-suunnitelmaa, oppia toistaiseksi saamistamme kokemuksista ja saada yhteyden kansalaisiin useissa hankkeissa ja malleissa, jotka voimme toivottavasti perustaa pysyviksi - eikä vain esimerkiksi puolen vuoden mittaisiksi - ja varmistaa, että saamme päätöksentekijät osallistumaan Euroopan kansalaisten kanssa näillä tavoilla.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, meidän kaikkien ongelmana on se, että Eurooppa on eristetty tavallisista ihmisistä. Kaikista komission ja meidän Euroopan parlamentin jäsenten hyvistä toimista huolimatta havaitsemme selvästi, että tieto ei tavoita tavallisia kansalaisia.
Kysyisinkin, mitkä virastot tuovat kansalaiset lähemmäs Eurooppaa, kuten Debate Europe -suunnitelmassa esitetään.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Yksi uusista aloitteista on tietenkin se, että tarvitsemme eurooppalaista poliittista kulttuuria, ja tämä on se, mitä olemme esittäneet, kuten tiedätte. Parlamentti on hyväksynyt tämän ja osallistunut poliittisiin perustuksiin, jotka voivat vaikuttaa keskusteluun. Tämä johtuu siitä, että meillä on oltava perustukset kaikilla tasoilla yleisissä poliittisissa keskusteluissa: EU:n kysymykset on otettava paremmin esille. Mielestäni tästä aloitteesta on apu, kun annetaan mahdollisuus eurooppalaisille poliittisille perustoille.
Meidän olisi mielestäni tehtävä tämä tiedotusvälineiden avulla, meillä olisi oltava eurooppalainen tiedotusväline, joka kertoisi EU:n asioista, ja tämän takia meillä on uusi internetstrategia, meillä on uusi audiovisuaalinen strategia, joilla olemme paremmin valmiita nostamaan Euroopan asiat esille tiedotusvälineissä kaikkialla Euroopassa.
Meidän on tarjottava tapaamispaikkoja, julkisia tiloja, ja tämän toteuttamiseen tarvitsemme pilottihankkeita. Tällaiset kansainväliset hankkeet, joihin olemme ryhtyneet neuvotteluissa kansalaisten kanssa, voivat uskoakseni toimia meille hyödyllisinä oppitunteina ja tarjota meille hyödyllistä kokemusta, jonka voimme toivottavasti ottaa käyttöön pysyvästi jonakin päivänä.
Meidän on kuitenkin käytettävä kaikkia näitä kanavia ollaksemme tehokkaita, jotta saamme kansalaiset osallistumaan, emmekä eristä heitä. Meidän on kuunneltava heitä, selitettävä heille ja puolustettava toimiamme EU:n tasolla.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, ennen vuoden 1992 sisämarkkinaohjelmaa saimme Cecchinin mietinnön toteutumattoman Euroopan kustannuksista.
Aikooko Euroopan komissio valmistella erityisen tiedonannon toteutumattoman Lissabonin kustannuksista? Millaiset kustannukset Euroopalle aiheuttaa, jos Lissabonin sopimuksen ratifiointia ei saada päätökseen?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Aina on kaikkein vaikeinta arvioida, mitä tapahtuu, jos emme tee yhtä tai teemme toista. Haluaisimme esittää edut ennakoivasti, syyt, joiden takia uskomme, että uutta sopimusta tarvitaan. Miten voimme olla tehokkaampia? Me komissiossa olemme yrittäneet määrittää ja muotoilla kysymyksiä ja vastauksia, erilaisia tausta-aineistojamme ja sen, minkä olemme panneet internetiin, jotta voimme perustella ennakoivasti ja hyökkäyskannaltakin sen, miksi tarvitsemme uutta sopimusta ja mitä ongelmia on ratkaistava.
Tämä on ollut lähtökohtamme, mutta olemme komissiossa sitoutuneet yrittämään selittää, mikä olisi hintana, jos sopimusta ei hyväksytä. Mielestäni tämä vaikuttaisi myös ihmisten luottamukseen ja uskoon siihen, pystymmekö todella puuttumaan suuriin ongelmiin ja haasteisiin, joita kohtaamme.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin 35-39 vastataan kirjallisesti.
Aihe: Urheiluliittojen harjoittama kilpailun rajoittaminen
Tiettyjen Euroopan unionin maiden urheiluliitot pyrkivät asettamaan jäsenilleen sääntöjä, joilla rajoitetaan urheilijoiden sopimusmahdollisuuksia ja liikkumisvapautta, mikä on selvästi vastoin yhteisön oikeutta. Onko komissio tutkinut tällaisen toiminnan seurauksia vapaan kilpailun näkökulmasta?
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Monissa yhteisön tuomioistuimiin viedyistä tapauksista on vahvistettu, että niissä voidaan soveltaa yhteisön sääntöjä urheilun alalle.
Esimerkiksi asioissa Walrave ja Donà annetuissa tuomioissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että kansallisuusperusteiset säännökset, joilla rajoitetaan urheilijoiden liikkuvuutta, eivät ole henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisia.
Asiassa Bosman annetussa tuomiossa tuomioistuin tarkasteli kahdenlaisia rajoituksia, joita se piti henkilöiden vapaan liikkuvuuden vastaisina. Ensinnäkin se kieltää kansallisuuteen perustuvan syrjinnän perusteella UEFA:n säännön, jolla rajoitettiin pelaajamäärää, joka sallitaan ulkomaalaisia pelaajia EU:n jäsenvaltioista osallistumaan kansallisiin jalkapallomestaruuskilpailuihin.
Toiseksi se piti esteenä henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle FIFA:n siirtosääntöä, jonka mukaan vaadittiin sopimuksen päättymisen siirtokuluja maksettavaksi EU:n sisäisten siirtojen osalta niiden pelaajien osalta, jotka ovat EU:n jäsenvaltion kansalaisia.
Asioissa Piau ja Meca Medina annetut tuomiot olivat tuomioistuimen ensimmäisiä tuomioita, joissa yhteisön kilpailusääntöjä sovellettiin kyseisellä alalla. Tuosta lähtien komissio on noudattanut kyseisen oikeuskäytännön metodologista lähestymistapaa arvioidessaan, rikkooko urheiluliiton tai -järjestön käyttöönottama sääntö 81 ja 82 artiklaa. Jokainen urheilusääntö, joka saattaa aiheuttaa rajoituksia kilpailulle, onkin tutkittava tapauskohtaisesti, jotta voidaan määrittää, onko säännöllä lailliset tavoitteet.
Samalla komission on oltava vakuuttunut siitä, että kaikki tällaisesta säännöstä johtuvat kilpailunvastaiset vaikutukset johtuvat säännön tavoitteiden noudattamisesta ja ovat verrannollisia sen saavutuksiin.
Komissio tarkasteli kansainvälisten jalkapalloilijoiden siirtoja koskevaa kysymystä tutkiessaan, ovatko siirtomaksuja koskevat FIFAn säännöt laillisia niiden pelaajien osalta, joiden sopimus on vielä voimassa. Tutkimus päätettiin vuonna 2002, kun FIFA itse ryhtyi muuttamaan siirtosääntöjään sellaisten periaatteiden perusteella, joilla pyrittiin helpottamaan siirtoja.
Komission urheilun valkoisessa kirjassa, joka hyväksyttiin 11. heinäkuuta 2007, urheilijoiden vapaan liikkuvuuden kaltaisia kysymyksiä käsitellään kattavasti, varsinkin täydentävässä asiakirjassa ”The EU and Sport: Background and Context”.
Samassa lainsäädäntöpaketissa komissio hyväksyi Pierre de Coubertin -toimintasuunnitelman, jossa liikuntaan liittyvää toimintaa puolustetaan otettavaksi esille EU:n tasolla ja jossa on useita ehdotuksia komission täytäntöönpantaviksi ja/tai tuettaviksi useilla urheilun aloilla.
Yksi näistä aloista koskee henkilöiden vapaata liikkuvuutta, jonka tavoitteena on torjua kansallisuuteen perustuvaa syrjintää kaikessa urheilussa. Tähän tavoitteeseen olisi päästävä poliittisella vuoropuhelulla, suosituksilla, rakentavalla vuoropuhelulla sidosryhmien kanssa ja tarpeen mukaan rikkomusmenettelyillä, joita komissio voi käynnistää jäsenvaltioita vastaan.
Lisäksi komissio soveltaa yhteisön kilpailusääntöjä urheilujärjestöihin sikäli, kun kyseisillä järjestöillä on taloudellista toimintaa. Näin tehdessään komissio ottaa huomioon urheilun erityislaatuisuuden.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, kiitos paljon, hyvä komission jäsen, kattavasta ja kokonaisvaltaisesta vastauksestanne kysymykseeni.
Lyhyenä lisähuomiona komission jäsenen antamasta selvityksestä päättelisin, että tällä hetkellä komissio ei suunnittele ottavansa käyttöön mitään lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, sillä se katsoo, että nykyinen lainsäädäntö, mukaan lukien perussopimukset ja oikeuskäytäntö, riittävät ja että menettelytavaksi on valittava epäviralliset sopimukset liittojen kanssa, käytännesäännöt ja niin edelleen.
Komissio ei pidä mitään lisätoimenpiteitä tarpeellisina tällä hetkellä, joten riittää, että nykyistä lainsäädäntöä yksinkertaisesti noudatetaan.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Tämä on aivan totta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin - arvoisa parlamentin jäsen aavisti, mihin suuntaan olen jatkamassa - määräsi asiassa Meca Medina antamassaan tuomiossa, että urheilun sääntöjen yhdenmukaisuutta EY:n kilpailulainsäädännön kanssa ei voida arvioida julistamalla tiettyjä sääntöryhmiä etukäteen erilleen EY:n kilpailulainsäädännön käytöstä. Komission on jatkossakin sovellettava kilpailusääntöjä tapauskohtaisesti tukeutuen tekemiinsä päätöksiin ja nykyiseen oikeuskäytäntöön.
Lopuksi totean, että asiassa Meca Medina annetusta tuomiosta saadaan selkeä metodologinen kehys. Jotta voidaan arvioida, rikkoiko sääntö EU:n kilpailusääntöjä, sen vaikutukset on suhteutettava lailliseen, aitoon, tavoiteltuun urheilutavoitteeseen, joten tämä suhteellisuus voidaan arvioida vain erikseen jokaisen tapauksen kohdalla.
Manolis Mavrommatis
(EL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, kaikissa jäsenvaltioissa kansalliset urheiluliitot, erityisesti jalkapalloliitot, valittavat äänekkäästi kansainvälisten urheiluliittojen (FIFA, UEFA ja niin edelleen) sääntöjen perusteella aina, kun hallitukset tutkivat liittojen toimintaa. Tunnustamme liittojen itsenäisyyden, mutta onko EU yhtä mieltä säännöistä, jotka rikkovat kansallista lainsäädäntöä ja valtion perustuslakia ja asettuvat niiden yläpuolelle?
Richard Corbett
(EN) Hyväksyykö komissio sen, että UEFAn oman seuran kasvattien ohjelma on yhdenmukainen perussopimuksen kanssa? Ohjelmalla kannustetaan jalkapalloseuroja siihen, että tietty kiintiö niiden pelaajista muodostuu seuran juniorijoukkuelaisista ja niiden nuorisovalmennettavista kansalaisuudesta riippumatta. Näin siis - aivan toisin kuin FIFAn 5+6-suunnitelmassa, joka perustuu kansalaisuuteen ja on selkeästi laiton - UEFAn suunnitelma on tasapainoinen, laillinen ja pakottaa seurat sijoittamaan nuorten pelaajiensa valmennukseen sen sijaan, että ne luottaisivat talouden voimaan kansainvälisillä siirtomarkkinoilla.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Yritän yhdistää kaksi kysymystä, sillä taustalla on selvästikin samantapainen ajattelumalli ja tavoitteena on kansallisuuteen perustuvan syrjinnän torjuminen kaikessa urheilussa. Mielestäni tämä on pääasia ja periaate, niin sanoakseni. Tavoitteeseen olisi päästävä poliittisella vuoropuhelulla, suosituksilla, rakentavalla vuoropuhelulla sidosryhmien kanssa ja tarpeen mukaan rikkomusmenettelyillä.
Uskoisinkin, että meidän on otettava huomioon, että tällainen kilpailun linjaus, jota selitin aiemmin, on melko selvä ja sitä vastaan ei pitäisi hyökätä toisenlaisin ajattelumallein.
Puhemies
(EN)
Aihe: Hinnankorotukset ja kilpailu
Hinnat ja etenkin elintarvikkeiden hinnat ovat viimekuukausina nousseet huomattavasti monissa unionin jäsenvaltioissa, mistä johtuen Euroopan unionin kansalaisten ostovoima on heikentynyt merkittävästi. Useiden tarkkailijoiden mukaan tämä ei johdu pelkästään raaka-aineiden hinnankorotuksista vaan myös siitä, että jakelukanavassa tietyt katteet ovat liian suuret, ja mahdollisesti myös vapaan kilpailun rajoittamisesta.
Voiko komissio ilmoittaa, onko sillä käytettävissään pysyviä mittareita, joiden avulla se saa tietoa tiettyjen kuluttajahintojen hallitsemattomasta noususta sekä jakelukanavia koskevista hiljattain tehdyistä selvityksistä tietyissä jäsenvaltioissa tapahtuneiden äkillisten hinnankorotusten jälkeen?
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Komissio on tietenkin huolissaan viimeaikaisesta tukku- ja vähittäismyyntihintojen noususta ruoan ja elintarvikkeiden osalta. Tämä vaikuttaa eurooppalaisiin ja vielä vakavammin miljardeihin muihin ihmisiin kaikkialla maailmassa.
EU:n elintarvikkeiden hintojen inflaatio kiihtyi vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä. Havaitut hintojen nousut kuluttajatasolla johtuvat viimeaikaisesta kehityksestä tuotteiden arvossa, kustannuksissa ja voitossa elintarvikkeiden toimitusketjussa. On pantava merkille, että tärkeimpien maatalouden raaka-ainehyödykkeiden hinnat olivat nousseet useita kuukausia ja rikkoivat jatkuvasti ennätystasoja. Kehitys johtui lähinnä rakenteellisten tekijöiden yhdistelmästä: elintarvikkeiden kysynnän tasaisesta noususta maailmanlaajuisesti, biopolttoainemarkkinoiden syntymisestä - vain pieneltä osin - ja muista lyhyen aikavälin tekijöistä, kuten huonoista sääoloista, jotka aiheuttivat vähentymistä viljan tuotantomäärissä useimmissa EU:n jäsenvaltioissa vuonna 2007, ja joidenkin tärkeimpien maailmanmarkkinatoimittajien rajoittavasta tuontipolitiikasta ja yleisesti sijoitusrahastojen kasvavasta osallistumisesta maataloustuotemarkkinoille.
Olisi kuitenkin korostettava, että raaka-aineiden hinnat eivät muodosta tiukasti tiettyä osaa elintarvikkeiden hinnoista varsinkaan, jos elintarvikkeet ovat erittäin käsiteltyjä. Muut myyntihinnan muodostavat osat, tarkoitan esimerkiksi energian ja työn osuutta, ovat myös vaikuttaneet äskettäiseen elintarvikkeiden hintojen nousuun Euroopan unionissa. On pantava merkille, että hinnannousu ei välttämättä liity puutteisiin kilpailusääntöjen noudattamisessa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, EY:n kilpailupolitiikan ensisijaisena tavoitteena on markkinoiden parempi toiminta kuluttajien eduksi EU:ssa.
Kuten komissio on todennut useissa vastauksissaan parlamentin äskettäin esittämiin kysymyksiin, komissio ja kansalliset kilpailuviranomaiset, jotka muodostavat EU:n kilpailuviranomaisten verkoston, valvovat yhdessä markkinoita, jotta voidaan estää ja sanktioida kilpailuvääristymiä, jotka voivat mahdollisesti haitata kuluttajia. Komissio ryhtyy toimiin vain, jos sen asema toimiin ryhtymiselle on parempi kuin kansallisten kilpailuviranomaisten. Viranomaiset toimivat ensin, mutta jos ne eivät pysty tekemään niin, me astumme kuvioihin. Koska vähittäismyyntialan kysymykset kuuluvat yleisesti kansalliseen soveltamisalaan, on jäsenvaltioilla hyvä mahdollisuus käsitellä niitä.
Komissio haluaisi kuitenkin toistaa, että jos mitä tahansa kilpailusääntöjen rikkomuksia todetaan ja niitä tuetaan laillisilla ja taloudellisilla todisteilla, emme epäröi ryhtyä toimiin. On tietenkin tärkeää huomioida kaikki olennaiset tekijät, jotka vaikuttavat markkinoihin, ja komissio valvoo jatkossakin kuluttajahintoja, vähittäismyyntimarkkinoiden keskittymistä ja kaikkia väitteitä kilpailunvastaisesta käytöksestä. Komissio pitää markkinoiden valvomista erittäin tärkeänä tehtävänä. Yhtenäismarkkinoita koskevan katsauksen puitteissa komissio analysoi mahdollisia syitä vähittäismyyntipalveluiden toimintahäiriöille sekä kuluttajien että toimittajien näkökulmasta. Jäsenvaltioiden välisten kuluttajahintojen tasoja ja eroja valvotaan myös kuluttajamarkkinoiden tulostaulun vuosikertomuksessa. Tulostaulun ensimmäinen painos - kuten tiedätte - julkaistiin vuoden 2008 alussa, ja tutkimus tehdään vuosittain.
Hinnat ovat tärkeimpiä arviointimittareita. Tietyt hintaerot, erityisesti kaupankäyntiin soveltumattomien tuotteiden ja palveluiden osalta, johtuvat selvästikin tuloeroista jäsenvaltioiden välillä. Kuitenkin merkittävät jäsenvaltioiden väliset erot voivat osoittaa tarpeen jatkotutkimukselle. Lisäksi komissio käsittelee markkinavoimakysymystä jakelualalla maatalouselintarviketeollisuuden kilpailukyvyn korkean tason ryhmän puitteissa. Komissio käynnistää tämän aloitteen, jotta elintarviketeollisuutta voidaan analysoida. Alalla on kohdattu viime vuosina uusia riskejä ja haasteita, jotka asettavat sen kilpailukyvyn kyseenalaiseksi.
Komissio aikoo antaa tulevina viikkoina vastauksen Euroopan parlamentin kirjalliseen kannanottoon, joka koskee Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimista ja tilanteen korjaamista. Komission vastauksessa selvennetään muun muassa ostajien neuvotteluvoimaan liittyviä kysymyksiä.
Giovanna Corda
(FR) Kuten tiedätte, Ranskan ja Saksan kuluttaja-asioista vastaavat ministerit tapasivat Kehlissä tänään aamulla keskustellakseen kyseisten kahden maan välisistä hintaeroista. Erot voivat olla jopa 30 prosenttia joissakin paljon kulutetuissa tuotteissa.
Yhtenä mahdollisista syistä pidettiin eroja vähittäiskaupan rakenteissa ja erityisesti puutteellisia olosuhteista joissakin valtioissa. Internetmyynnin pitäisi antaa kuluttajille mahdollisuuden hyötyä näistä eroista ostamalla edullisimmista maista. Kuitenkin internetin postimyynti aiheuttaa toisinaan ongelmia. Esimerkiksi ranskalaiset eivät voi tehdä ostoksia joiltakin saksalaisilta sivustoilta.
Aiotteko ryhtyä asianmukaisiin toimiin, jotta Euroopan sisämarkkinoista tulee vihdoin totta kansalaisille?
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Tiedän täysin kysymyksenne tärkeyden ja sen, että yhtenäismarkkinat olisi pystyttävä toteuttamaan. Voitte olla aivan varma, että komissio tekee parhaansa toteuttaakseen todelliset yhtenäismarkkinat myös vähittäismyynnin alalla.
DanutBudreikait
(LT) Ymmärsin kertomuksestanne, että kilpailun pääosasto työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten kanssa. Kuitenkin me kansalaiset huomaamme, että tiettyjä sopimuksia tehdään, mikä johtaa hintojen nousuun kaikissa valtioissa samanaikaisesti, ja silti kilpailuviranomaiset eivät pysty havaitsemaan mitään rikkomuksia. Mikä on teidän oma kokemuksenne - onko kyse pätevyyden puutteesta jäsenvaltioissa vai väärinkäytöksistä?
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Toistaiseksi vastaus on selvä ”ei”, mutta tiedämme, että asia vaatii huomiomme, eikä pelkästään huomiotamme tapahtumien valvomisen osalta. Olemme ottaneet asian EU:n kilpailuviranomaisten verkoston esityslistalle ja keräämme tietoja kaikista jäsenvaltioista, joilla on kokemusta - joillakin on kysymyksiä, toiset analysoivat, toiset pyrkivät vain selvittämään, mikä vähittäismyyntialalla on väärin. Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Belgia - kaikki lähestyvät nykytilannetta eri tavoin.
Toistaiseksi ei ole mitään syytä puhua kartellista. Heti kun saamme tietoomme kartellin, ryhdymme toimiin, voin vakuuttaa sen teille. Mutta mielestäni ei ole kuitenkaan huono asia, että kansalliset kilpailuviranomaiset ovat aktiivisia ja seuraavat tämän alan kokonaistilannetta.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin 35-39 vastataan kirjallisesti.
Aihe: Kroatian kanssa käytävät liittymisneuvottelut
Uskooko komissio, että Kroatian kanssa käytävät liittymisneuvottelut voidaan saada päätökseen vuoden loppuun mennessä, ja millainen on loppuvuoden tarkka aikataulu?
Aihe: Kroatian edistyminen liittymisessä Euroopan unioniin
Voiko Euroopan komissio antaa lausunnon, jossa kerrotaan miten Kroatian hakemus Euroopan unionin jäseneksi liittymisestä on edistynyt?
Aihe: Kroatian kanssa käytävien liittymisneuvottelujen päättäminen
Ehdokasvaltio Kroatia on sen kanssa käytävien liittymisneuvottelujen käynnistämisestä lähtien saavuttanut jo suuria edistysaskeleita, avannut useita neuvottelulukuja ja luonut myönteiset edellytykset uusien lukujen avaamiselle ja päättämiselle. Ilahduttavaa kehitystä on tapahtunut ennen kaikkea lainsäädännön lähentämisen, vähemmistöjen suojan ja oikeusjärjestelmän uudistamispyrkimysten alalla. Lisäksi Kroatia on hiljattain päättänyt olla käyttämättä ekologista suoja-aluetta kalastukseen ja luonut siten edellytykset liittymisneuvottelujen nopeuttamiselle. Tämä asiaintila vahvistetaan Kroatian edistymistä vuonna 2007 käsittelevässä Euroopan parlamentin mietinnössä, jonka 31 ja 32 kohdassa kehotetaan myös EU:ta ja erityisesti komissiota intensiivisempiin tukitoimiin.
Miten komissio aikoo lisätä tukea? Aikooko se esittää syksyllä alustavan aikataulun liittymisneuvottelujen loppuun saattamiseksi vuonna 2009 sillä edellytyksellä, että Kroatia täyttää ehdot?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Bernd Posselt, Brian Crowley ja Michl Ebner kysyivät kaikki Kroatian liittymisneuvotteluiden tilanteesta, ja vastaan heille yhteisesti.
Yleisesti ottaen Kroatian kanssa käytävät neuvottelut edistyvät hyvin. Toistaiseksi neuvottelut on avattu 18 luvussa 35:stä, ja olemme päättäneet näistä luvuista kaksi. Neuvottelujen aloittamisen vertailuperusteita on asetettu 11 ryhmää. Komissio on arvioinut, että vertailuperusteet on täytetty seitsemässä tapauksessa yhdestätoista. Näissä tapauksissa suosituksistamme keskustellaan parhaillaan jäsenvaltioiden kesken neuvostossa tai neuvotteluasemia valmistellaan. Jäljelle jäävissä luvuissa, esimerkiksi kilpailupolitiikassa ja julkisissa hankinnoissa, unioni asetti neuvottelujen aloittamisen vertailuperusteet jo vuoden 2006 alkupuoliskolla - toisin sanoen kaksi vuotta sitten. Kroatia on kuitenkin ryhtynyt tarpeellisiin toimiin hitaasti vastatessaan näihin vertailuperusteisiin.
Kroatia hioo yhä vertailuperustetta oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevaa lukua varten, jossa on monia vaikeita haasteita esimerkiksi oikeuden alan uudistuksessa, korruption torjumisessa ja pakolaisten paluussa.
Kroatia on tehnyt hyvää työtä järjestäessään tärkeimmät 16 lukua, joissa meillä on neuvottelujen päättämisen vertailuperusteet, mutta Kroatia ei ole tehnyt tarpeeksi työtä vastatakseen kaikkiin neuvottelujen päättämisen vertailuperusteisiin kaikissa näissä 16 luvussa. Kroatian on vielä täytettävä loput ehdot, joten on epärealistista olettaa, että liittymisneuvottelut saataisiin päätökseen tänä vuonna, vuonna 2008. Kroatia on joka tapauksessa edistynyt yleisesti hyvin, minkä takia vuodesta 2008 voi tulla ratkaiseva Kroatian liittymisneuvotteluissa EU:hun. Kun otetaan huomioon, että Kroatia on täyttänyt useita ehtoja, komissio esittelee tämän syksyn laajentumispaketissa suuntaa-antavan aikataulun tai ehdollisen etenemissuunnitelman muiden teknisten neuvottelujen päättämisestä vuoden 2009 aikana.
Ensimmäinen täytettävä ehto on, että Kroatian olisi vastattava kaikkiin neuvottelujen aloittamisen vertailuperusteisiin tämän vuoden kesäkuuhun mennessä, toisin sanoen ensi kuussa. Toiseksi Kroatian on vastattava kaikkiin oikeudellisiin velvoitteisiin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen nojalla, ja sen on vastattava myös kaikkiin vakautus- ja assosiaatioprosessin yleisiin ehtoihin. Kolmanneksi Kroatian on parannettava kiireellisesti EU:n PHARE- ja IPA-ohjelmien mukaisen rahoitusavun hallintaa.
Komission puheenjohtaja antaa jatkossakin Kroatialle merkittävää rahoituksellista ja teknistä apua, jolla autetaan Kroatiaa täyttämään EU:n jäsenyyden vaatimukset. Kun Kroatia on edistynyt riittävästi neuvottelujen aloittamisen ja päättämisen vertailuperusteisiin vastaamisessa, komissio valmistelee ja antaa hyvissä ajoin tarvittavat suositukset jäsenvaltioille hallitustenvälisessä konferenssissa otettaviin kantoihin. Tiivistetysti sanottuna Kroatian edistymisvauhti kohti Euroopan unionia riippuu loppujen lopuksi siis sen omista kyvyistä täyttää kaikki olennaiset ehdot. Voimme siis työskennellä ja edistyä Kroatian omien ansioiden perusteella.
Bernd Posselt
- (DE) Arvoisa komission jäsen, tunnette kantani - mielestäni Kroatiasta olisi pitänyt tulla jäsenvaltio jo kauan sitten, jos oikeus olisi toteutunut.
En ole täällä kuitenkaan esittelemässä omaa mielipidettäni, vaan parlamentin mielipidettä. Parlamentti totesi, että neuvotteluissa olisi päästävä päätökseen viimeistään vuonna 2009. Tapaamisessaan Kroatiassa joitakin viikkoja sitten parlamentaarinen sekavaliokunta sanoi, että kaikki luvut olisi avattava Slovenian puheenjohtajakauden aikana ja päätettävä Ranskan tai viimeistään Tšekin tasavallan puheenjohtajakauden aikana. Pitääkö komissio tällaista aikataulua realistisena ja mitä se aikoo tehdä nopeuttaakseen asioita?
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan.
Kaksi asiaa. Ensinnäkin oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevasta luvusta, jossa vaikuttaa olevan paljon neuvotteluihin liittyviä ongelmia: miten autamme parhaiten Kroatiaa etenemään tällä alalla?
Toiseksi PHARE-ohjelman rahojen jakamisesta ja niiden hallinnasta: mitkä ovat suurimmat ansat, joita Kroatian varainhoitojärjestelmän on vältettävä?
Kolmanneksi palaan kollegani Bernd Posseltin puheenvuoroon ja totean, että uskoimme, että kyseessä oli sopimus, joka olisi tehty erittäin nopeasti. Jos jäljellä on vielä 17 lukua, jotka on avattava neuvotteluille, kuinka voimme edetä tahdissa, jossa haluaisimme edetä?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Kiitos näistä olennaisista ja tärkeistä lisäkysymyksistä. Komissio työskentelee Kroatian kanssa samoin kuin se työskentelisi minkä tahansa ehdokasvaltion kanssa. Seuraamme siis neuvottelupuitteita, jotka neuvosto ja jäsenvaltiot hyväksyivät yksimielisesti.
Meidän tehtävänämme ja velvollisuutenamme on valvoa edistystä vertailuperusteisiin vastaamisessa suhteellisen uuden vertailuperustemenettelymme mukaisesti. Menettely luotiin ja hyväksyttiin vuoden 2006 lopulla - parlamentti tuki sitä vahvasti - ja sillä pyritään parantamaan EU:hun liittymistä koskevan prosessin laatua. Tämä tarkoittaa, että kun valtio voi aloittaa neuvottelujen vertailuperusteen ja kun se voi sitten päättää saman neuvotteluperusteen, se on osoittanut edistyneensä riittävästi asianosaisissa kysymyksissä.
Annan teille konkreettisen esimerkin: laivanrakennusala Kroatiassa. Odotamme, että Kroatia esittää erittäin konkreettisen uudelleenjärjestelystrategian koko alalle sekä kaikille tämän alan yksittäisille telakoille.
Kroatian varapääministeri ja kollegani Neelie Kroes, kilpailusta vastaava Euroopan komission jäsen, tapasivat äskettäin tutkiakseen tilannetta tarkoin. Odotamme edelleen Kroatian viranomaisten esittävän meille vakuuttavampia toimia siitä, että Kroatia pystyy järjestämään uudelleen laivanrakennusalan kunnollisesti, jotta voimme siirtyä eteenpäin kilpailupolitiikassa, jossa valtiontuki on erittäin merkittävä vertailuperuste.
Tällä on osoitettava, että Kroatian hallitus ja viranomaiset todella pystyvät vastaamaan vertailuperusteisiin. Tiesimme ennalta, että jotkut vertailuperusteet ovat haastavampia kuin toiset. Komissio on kannustanut Kroatiaa työskentelemään ahkerasti, jotta maa pystyisi vastaamaan näihin vaikeisiin vertailuperusteisiin erityisesti oikeuden alan uudistuksessa, johon Brian Crowley viittasi, sekä toisella alalla, johon itse viittasin, eli laivanrakennusalalla.
Oikeuden alan uudistuksen osalta tarjoamme oikeudellista ja teknistä apua Kroatialle liittymistä edeltävän välineen instituutioiden rakentamista koskevan osan nojalla. Kannustamme kumppanuustoimia ja tarjoamme tietenkin omaa asiantuntijuuttamme Kroatialle. Jäsenvaltiot antavat myös vertaisarviointejaan, jotka ovat tärkeitä arvioitaessa, edistyykö Kroatia hyvin kyseisellä alalla.
Kaiken kaikkiaan neuvottelut sujuvat hyvin. Neuvottelujen tahti riippuu erityisesti näiden tärkeiden uudistusten toteuttamistahdista, jotta Kroatia voi vastata ensin neuvottelujen aloittamisen ja sitten päättämisen vertailuperusteisiin.
Puhemies
(EN)
Aihe: Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian Euroopan unioniin liittymisprosessi
Lehdistötilaisuudessa (Bryssel 5.3.2008), joka pidettiin NATOn huippukokouksen johdosta, laajentumisasioista vastaava komission jäsen Olli Rehn totesi, että Kreikan ja EJTM:n välisen nimikiistan ratkaisematta jääminen vaikuttaa kielteisesti EJTM:n Euroopan unionin liittymisprosessiin. Kun otetaan huomioon EU:n halukkuus rohkaista jatkamaan neuvotteluja YK:n alaisuudessa, jotta nimikysymykseen löydettäisiin pikaisesti molemminpuolisesti hyväksyttävä ratkaisu, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä neuvottelujen jatkamiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin selventää, että en osallistunut NATOn huippukokoukseen 5. maaliskuuta. Olisin ehkä halunnut, mutta en osallistunut NATOn huippukokoukseen, kuten kysymyksessä virheellisesti todetaan. Sen sijaan osallistuin komission kokoukseen - viikoittaiseen kokoukseemme - ja tässä kokouksessa annoimme komission tiedonannon, jonka nimi on ”Länsi-Balkan - lähemmäksi EU-jäsenyyttä”.
Myöhemmin annoin lehdistötilaisuudessa lausunnon tästä asiasta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Lehdistötilaisuudessa panin merkille, että tärkeimpään kysymykseen käytettiin paljon poliittista energiaa. Rohkaisin molempien valtioiden johtajia etsimään ratkaisua, jonka molemmat osapuolet voisivat hyväksyä. Olen tehnyt näin sekä julkisesti että yksityisesti.
Vastatessani kysymykseen selitin, että EU:n liittymisprosessiin liittyvät päätökset ovat jäsenvaltioiden yksimielisesti tekemiä. Tässä yhteydessä ilmaisin huoleni siitä, että pääongelman ratkaisun puuttuminen voisi vaikuttaa kielteisesti maan liittymisprosessiin.
Voin vakuuttaa teille, että komissio vetoaa jatkossakin osapuoliin, jotta ne ryhtyisivät ratkaisemaan tärkeintä ongelmaa rakentavasti. Kuitenkaan komissiolla ei ole toimivaltuuksia, ei valtaa tällaisiin toimenpiteisiin, ja tämän takia ponnistuksia olisi jatkettava Yhdistyneen Kansakunnan alaisuudessa sen turvallisuusneuvoston kahden tärkeän, vuonna 1993 antaman päätöslauselman puitteissa.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, kiitokset vastauksestanne, joka vahvistaa Brysselissä antamanne lausunnon. Kiitin teitä myös kysymyksessäni 5. maaliskuuta lehdistötilaisuudessa tästä aiheesta.
Kun otetaan huomioon, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) liittymissuunnitelmia koskevassa päätöslauselmassa Euroopan parlamentti tunnusti äskettäin tarpeen vauhdittaa neuvotteluita yleisesti hyväksyttyyn ratkaisuun pääsemiseksi, haluaisin kysyä teiltä seuraavaa: aiotteko yhdessä parlamentin kanssa ja valtaanne käyttämällä ryhtyä mihinkään toimiin ennen kuin kertomuksenne on valmis syksyllä?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Kannustamme molempia asianosaisia valtioita etsimään ratkaisua tähän pitkään - sanoisin liian pitkään - kestäneeseen ongelmaan. Luotamme täysin Yhdistyneiden Kansakuntien välittäjään Matthew Nimitziin, jolla on selvä toimeksianto helpottaa keskusteluja osapuolten välillä YK:n turvallisuusneuvoston vuonna 1993 antamien kahden tärkeän päätöslauselman puitteissa. Komissio ei siis voi ottaa välittäjän asemaa. Meillä ei ole valtaa eikä toimivaltuuksia, mutta rohkaisemme molempia osapuolia omaksumaan hyvin rakentavan lähestymistavan, osallistumaan ja lopuksi löytämään ratkaisun tähän kysymykseen.
Bernd Posselt
- (DE) Arvoisa komission jäsen, komissiolla on velvollisuus: se on perussopimusten vartija. Väliaikaisessa sopimuksessa todetaan, että kahdenvälisten ongelmien ei saa antaa nousta esteeksi liittymiselle. Pyytäisin teitä vahvistamaan tämän ja kysyisin, oletteko havainnut, että Makedonian hallitus olisi pyrkinyt ratkaisemaan ongelmia ja onko Makedonia mielestänne edistynyt viime kuukausina.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Mielestäni olette oikeassa siinä, että maa on edistynyt hyvin viimeisen suunnilleen puolen vuoden ajan joidenkin tärkeiden uudistusten osalta, esimerkiksi oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamisessa sekä poliisialan lainsäädännön täytäntöönpanossa.
Itse asiassa maaliskuun tiedonannossa asetimme kahdeksan vertailuperustetta, jotka perustuvat liittymiskumppanuuden tärkeimpiin ehtoihin ja tärkeimpiin painopistealoihin, joissa kuvastuvat tarpeelliset uudistukset, joihin uskomme entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian pystyvän ja siten edistyvän riittävästi, jotta voimme esittää syksyn kertomuksessamme suosituksen liittymisneuvotteluiden aloittamisesta.
Tämä riippuu konkreettisista tuloksista uudistustyössä, ja kerromme tästä tietenkin edistymiskertomuksessamme, jota valmistellaan parhaillaan.
Haluaisin korostaa, että liittymisneuvottelujen aloittamiseksi ja komission suosituksen hyväksymiseksi neuvostossa vaaditaan kaikkien jäsenvaltioiden yksimielisyyttä ja tämän takia, vaikka pitäisimmekin kysymystä kahdenvälisenä, meidän on otettava se huomioon politiikan todellisuudessa.
Suosituksemme riippuu ainoastaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian saavuttamasta edistyksestä uudistusten toteuttamisessa paikan päällä.
Puhemies
(EN)
Aihe: Yhteisön rahallinen tuki Turkin armeijalle Kyproksella
Eräiden tiedotusvälineiden mukaan EU on rahoittanut Turkin armeijaa 13 miljoonan euron suuruisella tuella.
Voiko komissio vahvistaa sen, että Turkin armeija saa todellakin tukea yhteisön varoista? Jos komissio vastaa myöntävästi, mistä varoista ja hankkeista on kyse ja kuinka kauan tukea on maksettu? Kuinka paljon varoja Turkin armeija on kaikkiaan vastaanottanut? Kenen tekemän aloitteen perusteella kyseiset varat on myönnetty? Aikooko komissio jatkaa Turkin armeijan rahoittamista myös tulevaisuudessa?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Olen iloinen voidessani vastata tähän kysymykseen, koska vastaus on erittäin lyhyt. Euroopan unioni ei tarjoa minkäänlaista tukea Turkin armeijalle Kyproksella, kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen otsikossa esitetään.
Liittymistä valmistelevan ohjelman, IPAn, nojalla Euroopan unioni tukee Turkissa hanketta, jonka nimi on ”Kansalaisvalmennus asevelvollisille”, ja tämä hanke toteutetaan tosiaan Turkissa, ei Kyproksella. Hankkeen tarkoituksena on kouluttaa Turkin asevoimissa asepalvelustaan suorittavia asevelvollisia ihmisoikeuskysymyksissä, sukupuolten välisessä tasa-arvossa, naisten oikeuksissa, lasten oikeuksissa, ympäristön suojelussa, yleisessä terveydenhuollossa ja huumeriippuvuuden torjumisessa. Mielestäni kaikki nämä asiat ovat erittäin arvokkaita, ja näihin asioihin tähtää ”Kansalaisvalmennus asevelvollisille” -ohjelma Turkissa.
Philip Claeys
(NL) Haluan kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan, mutta minulla on kaksi lyhyttä kysymystä aiheesta. Aivan ensimmäiseksi, kuinka komission jäsen voi selittää tavan, jolla lehdistössä kerrottiin näistä asioista? Sain tiedot lehtikatsauksesta ja uskoisin, että asiasta kerrottiin Kyproksen turkkilaisessa julkaisussa.
Toiseksi, kuinka komissio voi varmistaa, että Turkin joukot Kyproksella eivät saa osaa varoista jotakin kautta käyttöönsä ja että näitä varoja ei käytetä muihin kuin niiden todellisiin päämääriin?
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) On tosiaankin tärkeää, että korjaamme väärät uskomukset oikeiksi ja että korjaamme väärinkäsitykset antamalla konkreettista ja puolueetonta asiatietoa. Olenkin ilahtunut, että arvoisa parlamentin jäsen esitti tämän kysymyksen.
Itse asiassa vastaamalla kysymykseenne, kuten juuri tein, olen varma, että meillä on nyt tosiasiat, joilla korjataan nämä tiedotusvälineissä esitetyt väärinkäsitykset, joihin Philip Claeys juuri viittasi.
Kuten sanoin, tätä hanketta hoitaa Turkissa Turkin asevoimat, ja tämän pitäisi selventää huomiota, jonka arvoisa parlamentin jäsen teki siitä, missä tätä hanketta ja ohjelmaa toteutetaan.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.55 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
