Diislikütuse hinnatõusust põhjustatud kalandussektori kriis (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu teemal:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Philippe Morillon kalanduskomisjoni nimel nõukogule: diislikütuse hinnatõusust põhjustatud kalandussektori kriis (B6-0162/2008), ja
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Philippe Morillon kalanduskomisjoni nimel komisjonile: diislikütuse hinnatõusust põhjustatud kalandussektori kriis (B6-0163/2008).
Philippe Morillon
autor. - (FR) Proua juhataja, ma annan volinik Borgile natuke aega, et ta saaks end oma kohal sisse seada. Selle suuliselt vastatava küsimuse algatasid üksmeelselt need fraktsioonid parlamendikomisjonis, keda mul on au juhatada, ning mul on hea meel, et sellele eelnes suurepärane arutelu, kus käsitleti paljusid üldküsimusi.
Proua juhataja, hr nõukogu eesistuja, volinik, minu isa sündis rohkem kui sajand tagasi ühes külas Saint-Malo lähedal, mida ma noorena teadsin kui kohta, mis oli täis elu ja mis elatas end põhiliselt põllumajandusest ning kalandusest. Praegu on see küla suremas vähki, mida põhjustab halvaloomuliste rakkude levimine suvemajade näol ja nende tegevuste järkjärguline kadumine, mis võimaldasid seal elada rohkem kui kuue nädala jooksul suvel.
See ei ole üksikjuhtum, vaid midagi, mis toimub praktiliselt tervel Euroopa rannikul, ning mille tulemusel on volinik Borg, kellele ma avaldan kiitust, teinud ettepaneku integreeritud merepoliitika kohta, mis võimaldaks meil taastada, säilitada ja taaselustada kogukonnad, kes elavad Euroopa rannikualadel. Kui see otsus peaks tähendama kalanduse peadirektoraadi muutmist merenduse peadirektoraadiks, siis ei tähenda see tingimata seda, et Euroopa Liit on võtnud nõuks näha lõppu ressurssides, mida kalurid peavad jätkuvalt meredes ja ookeanides ekspluateerima.
Miks on Euroopa Liidul ainult kaks ühist poliitikat, nimelt ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika? Sellele mõeldes on vastus lihtne: selleks et võimaldada meie mandril saada jätkuvalt piisavas koguses toitu maaharimise ja kalapüügi kaudu. Seetõttu võib just nendes sektorites suur naftahinna tõus põhjustada katastroofilisi tagajärgi ja loomulikult kehtib see eriti kalatööstuse kohta. Olles juba kannatanud kalavarude vähenemise tõttu, on see elukutse väljasuremisohus ning see seletab - kuigi ei vabanda - vägivaldseid meeleheiteavaldusi, mida mõned kalatööstuse esindajad on käiku lasknud, ning mis mõnel pool veel jätkuvad.
Seetõttu on mul hea meel, volinik, et teie täidesaatev komitee on teinud nüüd ettepaneku mitmete meetmete kohta, mis on suunatud kõige suuremas ohus olevate tööstuste kohesele päästmisele, samas volitades liikmesriike kohaldama ajutist Euroopa Kalandusfondi jaoks kehtestatud eeskirjade mittetäitmist vastavalt menetlustele, mis tulevad arutlusele, hr nõukogu eesistuja, 24. juunil Luxembourgis järgmises põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogus.
Ärgem jätkem kahe silma vahele asjaolu, et Euroopa Liit - ja planeet üldiselt - peab suutma jätkata merede ja ookeanide kasutamist, saamaks toitu, mida me vajame. Ei ole mõtet säilitada ja kaitsta kalu, kui pole enam kalamehi, kes neid püüaks. Minu arvates õigustab see ilmne asjaolu üksikasjalikke ettepanekuid, mis ei hõlma ainult lühikest, vaid ka keskpikka ja pikka perspektiivi, ja mille kallal me koos töötame kalanduskomisjonis, ettepanekuid, mida töötavad teie jaoks, volinik, välja minu ülejäänud kolleegid resolutsiooni ettepanekus, mille me paneme homme hääletusele.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - (SL) Kõigepealt sooviksin ma tänada auväärset Euroopa Parlamendi liiget Philippe Morilloni küsimuse eest, mille ta esitas kalanduskomisjoni nimel. Tahaksin algusest peale rõhutada, et Sloveenia eesistuja on teadlik probleemi suurusest seoses kasvava kütusehinnaga ja selle negatiivsest mõjust ELi kalandusele.
Võin teid teavitada, et eile kohtus Veneetsias põllumajanduse ja kalanduse nõukogu eesistuja, minister Iztok Jarc, mõnede kaasministritega, et arutada seda küsimust. Koos arutasid ja valmistasid nad ette mõned ettepanekud parandamaks ELi kalandussektori raskusi, mis tulevad lähipäevil arutlusele. Siiski tahaksin meenutada, et see olukord ei kehti ainult kalandustööstuse kohta. Kõrge kütuse hind kahjustab kõik tööstusi, kaasa arvatud põllumajandus, transport ja töötlev tööstus.
See kriis on päästnud valla tõsise olukorra kõigis sektorites. Tegemist on olemuselt horisontaalse küsimusega, mis hõlmab konkurentsipoliitika, riigiabi ning fiskaalmeetmete elemente. Küsimuse tähtsus ja selle negatiivne mõju ELi kalandussektorile sundis eesistujariik Sloveeniat lisama see teema päevakorda põllumajanduse ja kalanduse nõukogus, mida peetakse järgmise nädalal alguses, nagu seda mainis juba Philippe Morillon.
See annab ministritele võimaluse avaldada oma arvamust käesoleva olukorra kohta ning vahetada volinik Borgiga arvamusi kõige sobivamate lahenduste osas. Lisaks otsustas eesistuja muuta selle kuu lõpus Sloveenias toimuva kalandussektori juhtide mitteametliku kohtumise teemat, et kalandussektori juhid saaksid seda pakilist küsimust arutada. Kõik see toimub pärast seda, kui nõukogu tegeles mitmel viisil energia hinnatõusu küsimusega oma hiljutistel kohtumistel, ning millest oli juttu eelmises päevakorrapunktis.
Lubage mul anda üksikasjalikum seletus järelduste kohta, milleni jõudis Ecofini nõukogu. Seoses nafta hinnaga väljendas nõukogu muret selle jätkuva tõusu pärast ning arutas võimalusi, kuidas tegeleda kaasnevate sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega. Rõhutati vajadust edendada energiatõhusust ja alternatiivseid energiaallikaid, suurendada naftaturu läbipaistvust, edendada konkurentsivõimet ning täiustada naftat tootvate riikide vahelist dialoogi.
Samal kohtumisel julgustas nõukogu ka komisjoni vaatama põhjalikult läbi kaubaturud ning kaaluma poliitikat, mis piiraks hinna volatiilsust. Nagu rõhutas eesistuja hommikuses arutelus, siis arutatakse seda küsimust ka homme algaval Euroopa Ülemkogu kohtumisel.
Joe Borg
komisjoni liige. - Hr juhataja, sooviksin tänada kalanduskomisjoni esimeest Philippe Morilloni küsimuse esitamise eest, mis annab võimaluse tegeleda kütusekriisi küsimusega.
Sooviksin juba alguses öelda, et mul on hea meel näha, et head suhted Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni vahel muutuvad aina tugevamaks.
Tulles põhilise küsimuse juurde, olen ma teadlik kalandussektori raskustest, mis on tekkinud nafta hinna järsu tõusu tõttu. See tõus toob kaasa struktuurse ja pikaajalise kriisi, võttes väga erilaadse - ütleksin isegi unikaalse - mõõtme seoses kalandussektoriga. Lubage mul öelda, miks.
Palju aastaid on Euroopa laevastik saanud kannatada liigse püügivõimuse, ülepüügi ning vähenenud tulude põhjustatud nõiaringis. Samas ei ole kalurid saanud tulu vähenenud tarnimisest ja kalatoodete tõusvatest jaemüügihindadest. Selle tulemusel on paljude segmentide marginaalid paberõhukesed, muutes selle sektori teistest haavatavamaks suurte kulude kasvu suhtes, nagu me oleme näinud naftahinna puhul.
Komisjon mõistab vajadust koordineeritud tegevuse järele ELi tasandil, et hoida ära tõsine kriis tööstuses ning tagada, et probleemi ei lükataks lihtsalt kõrvale, vaid sellega ka tõesti tegeletakse. See ei anna ainult võimalust kergemalt hingata, vaid ka võimaluse tegeleda viimaks liigse püügivõimsusega, mis kahjustab kõiki meie püüdlusi saavutada tööstuse jätkusuutlikkus ja tulusus.
Nagu seda mainis Philippe Morillon, kinnitas kolleegium eile põhimõtteliselt heaks erakorraliste meetmete paketi, et lahendada nii otseseid sotsiaalseid ja majanduslikke raskusi, mida on põhjustanud suur nafta hinna tõus, kui ka struktuurseid probleeme Euroopa laevastikus. Olen veendunud, et on ülioluline suunata toetus laevastikele, mis sõltuvad kütusest kõige rohkem ning kannatavad seeläbi kõige enam praeguse liigse püügivõimsuse tõttu.
Seetõttu teeme me ettepaneku anda liikmesriikidele voli luua laevastiku kohandamise kavad, vastavalt millele tõstetakse kalapüügi alalise lõpetamise - st laevade lammutamise - hüvitisi. Ajutise lõpetamise korral makstakse lisatoetust laevadele, mis on kaasatud laevastiku kohandamise kavadesse, ning kalalaevade tegevuse peatamise korral makstakse osalist toetust ettevõtetele, kes asendavad suured, vanad laevad väiksemate ja energiasäästlikumatega. Samuti nähakse ette sätted, mis võimaldavad ajutiselt vähendada töötajate sotsiaalkindlustusmakseid.
Kalapüügi ajutise lõpetamise toetus oleks kättesaadav kõikidele kalalaevadele 2008. aasta järelejäänud kolmeks kuuks, tingimusel et kõnealused kalalaevad kuuluvad ümberstruktureerimiskava alla. Seda abi kasutatakse selleks, et igal võimalikul moel toetada kalavarude taastamist ja/või turustamistingimusi.
Edasistele majandusanalüüsidele toetudes kaalutakse ka võimalike muudatuste tegemist kalanduse vähese tähtsusega korras, et kolme aasta kohta kehtivat 30 000 euro suurust ülemmäära oleks võimalik kohaldada pigem kalalaeva kui ettevõtte kohta - ülemmäär ettevõtte jaoks oleks siiski 100 000 eurot.
Nähakse ette ka mitmeid erialgatusi tõstmaks kala väärtust esmases müügikohas ning komisjon kavatseb eraldada 20-25 miljonit eurot ühise kalanduspoliitika eelarvest, et rahastada ajutisi projekte selles valdkonnas, lisaks vahenditele, mis on kättesaadavad Euroopa Kalandusfondist (EKF). Lisaks kavandatakse meetmeid, et toetada üleminekut energiasäästlikematele tehnoloogiatele, pehmendada kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju ja hõlbustada ümberkavandamist ning EKFi vahendite jaotamist.
Eespool toodud meetmed koosnevad Euroopa Kalandusfondi eeskirjade ajutistest eranditest, et toetada ELi kalalaevastiku kiiremat kohandamist praeguse olukorraga ning tuua ajutist kergendust üleminekufaasis.
Ma esitan selle paketi kalandusministrite nõukogule 24. juunil Luxembourgis eesmärgiga võtta vastu ametlik ettepanek sel teemal juba juulis. Arvestades erakorralist olukorda, millega seisab kalandussektor silmitsi, loodan saada ka nõukogu ja parlamendi toetust, et võtta vastu nimetatud meetmed nii kiiresti kui võimalik.
Carmen Fraga Estévez
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, Euroopa Rahvapartei toetas seda aruelu veendumuses, et meie institutsioon ei saa enam jätkata ükskõiksuse näitamist selle sügava kriisi valguses.
Arvan, et meil oli õigus, sest alles eile, ning seda esimest korda, kuulutas komisjon välja rea meetmeid, mida see parlament on nõudnud juba aastaid; osad neist on identsed nendega, mis sisaldusid resolutsiooni ühises ettepanekus.
Nagu oli kirjas resolutsioonis, on kütuse hind tõusnud kalurite jaoks rohkem kui 300% viimase viie aasta jooksul ja rohkem kui 38% alates jaanuarist, samas kui kala hind on viimase 20 aasta jooksul jäänud samaks, kohati isegi langedes 25% võrra suure impordimahu tõttu, mis on sageli ebaseadusliku kalapüügi tulemus.
Minu fraktsioon on rõhutanud asjaolu, et ühelgi sektoril ei ole lihtne nendes tingimustes ellu jääda ning sellepärast tahtsime me teid kõiki täna siia kokku kutsuda, kaasa arvatud nõukogu ja komisjoni, et seda küsimust uurida ja arutada meetmepaketi üle.
Meil on eriti hea meel, et meetmed sisaldavad lõpuks vähese tähtsusega toetuse tõusu 100 000 euroni, kuigi me oleksime eelistanud selle summa eraldamist kalalaeva, mitte ettevõtte kohta, nagu seda nõudis parlament ja nähti ette ühisresolutsioonis.
Me toetame täielikult sotsiaalkulude vähendamist ning Euroopa Kalandusfondi (EKF) suuremat paindlikkust, et kõik sooviavaldajad saaksid ümberstruktureerida oma ettevõtted, asendada mootorid suurema tõhususega mootoritega või saada lisatoetust, nagu te märkisite, ajutiseks kalapüügi lõpetamiseks.
Siiski oleme me veendunud, et on olemas veel üks meetmepakett, millel on samasugune rõhuasetus ning mida peaks sama üksikasjalikult arendama kui sektori ümberstruktureerimismeetmeid: ma viitan turupõhistele meetmele, nagu ühise turukorralduse reform, mis võimaldaks kaluritel mängida suuremat rolli hindade kehtestamisel, erimeetmetele seoses märgistamisega ning eelkõige meetmetele, mis näitavad nõukogu ja komisjoni selget tahet võidelda ebaseadusliku kalapüügi vastu.
Me tervitame osasid meetmeid, mis on samm õiges suunas, kuid ehk oleksime suutnud hoida ära sektori langemise nii kriitilisse olukorda, kui oleksime palju varem reageerinud.
Rosa Miguélez Ramos
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, mul on samuti hea meel tervitada komisjoni poolt välja kuulutatud meetmeid. Tundub, et mõningatel juhtudel lähevad need isegi kaugemale kui meetmed, mida nõudis parlament oma resolutsiooni ettepanekus. Asjaolu, et me oleme suutnud leida väga kiirel osaistungjärgul aega arutada seda küsimust, näitab, kui suurt tähtsust omistab täiskogu sellele teemale.
Olen veendunud, et sellel rahutul ajal peaksid eurooplased tegelema koos selle kriisi lahendamisega, kasutades tõhusat ja erapooletut mehhanismi: milleks võiks olla Euroopa Kalandusfondi (EKF) paljuoodatud suurem paindlikkus, mis võimaldaks meil võtta vastu hädavajalikke meetmeid ühenduse tasandil.
Riiklikud lahendused, mida pakkusid välja mõned liikmesriigid, viiksid ainult tasakaalu kaotuseni.
Avaldame lootust, et komisjon suudab järgmisel esmaspäeval toimuval ministrite nõukogu kohtumisel selgitada seda küsimust veelgi ning jõuda ministrite nõukoguga kokkuleppele, kuidas kasutada EKFi aitamaks laevastiku neid osi, mis on kõige rohkem kannatada saanud.
Samuti tundub olevat hädavajalik arutada viimaks hinna kehtestamise mehhanismi.
Elspeth Attwooll
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, me peame rõhutama asjaolu, et väga suur osa meie kaluritest tegeleb väikeettevõtete juhtimisega. Neil on piiratud kalapüügiõigus. Selle õiguse kasutamiseks peavad nad investeerima paatidesse, kalapüügivarustusse ja ohutusseadmetesse. See võib tähendada suurte laenude tagasimaksmist. Samuti peavad nad maksma litsentside ning mõningal juhul ka kvoodi eest. Siis kannavad nad märkimisväärseid halduskulusid, näiteks tööjõu, remondi ja loomulikult kütuse eest.
Kvoodi- ja püügipäevaeeskirjad nõuavad neilt pikkade vahemaade läbimist, et saada turustatavat saaki. Halva ilma korral ei pruugi neil see õnnestuda. Kui nad ongi edukad, siis puudub neil siiski kontroll püütud kala hinna üle. Enamikul juhtudel sõltuvad nad oksjonitulemustest. Neil pole lihtsalt vahendeid, et kompenseerida suurenevaid kulusid.
Resolutsioonis nähakse ette mitmeid praktilisi abivahendeid. Seda saab teostada vähese tähtsuse reegli ning selle edasise läbivaatamise kaudu. Soovitaksin tungivalt liikmesriikidel kasutada võimalusi, mida see reegel pakub, et säilitada võrdsed võimalused.
Samuti on hädavajalik samm vähendada ebaseaduslikku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüüki, mitte ainult selleks, et säilitada seaduslikult püütud kala hind, vaid ka kalavarude kaitse. See kehtib ka märgistamisnõuete täiustamise kohta. Teistel väljapakutud meetmetel, kaasa arvatud ümberstruktureerimisel ning sealt edasi minnes energiatõhususel ja alternatiivsetel energiaallikatel, on samuti keskkonnaga seotud eesmärgid. Kui me võtame need vastu, siis toome kasu ahistatud kaluritele ning samuti väljasuremisohus planeedile.
Marie-Hélène Aubert
Härra juhataja, volinik, nagu te meenutasite, on see struktuurikriis nii sügav kui ka kestev. See nõuab kestvaid lahendusi mitte ainult kalandustööstusele, vaid kõigile asjaomastele sektoritele.
Samuti peab ütlema, et praegune kriis on kalandussektori aastatepikkuse kütusesõltuvuse - seejuures veel odava kütuse - ning uisapäisa nn võidurelvastumisse tormamise tagajärg, muretsedes aina võimsamaid kalalaevu, et saaks minna aina kaugemale ja kaugemale ning püüda veel suuremaid kalakoguseid. Need on mõned küsimustest, millega me peame tegelema.
Kalli kütuse probleemi ei saa lahutada teistest küsimustest, mis puudutavad kalandussektorit - kalavarude haldamine, hinnapoliitika, maailmakaubandus ja ebaseadusliku kalapüügi kontrollimine - ning raske on seda käsitleda eraldi seisvana.
Komisjoni väljapakutud subsiidiumid ja abi, mis tunduvad mulle õige lähenemisviisina, oleksid vastuvõetavad ainult sel juhul - eriti kuna tegemist on avaliku sektoriga -, kui need on seotud kalanduspoliitikate ja kalapüügitavade põhjaliku ümbersuunitlusega. Me väljendame kahetsust, et ühises kompromiss-resolutsioonis ei sätestata tingimusi toetuse ja subsiidiumite jaoks, mida saaks maksta ümbersuunitluse korral, ning kohustuse eest vähendada kalalaevastiku püügivõimsust ning liikuda kalavarude parema haldamise ja mere ökosüsteemide parema kaitse suunas. Lisaks on see kalanduse majandusliku ja sotsiaalse elujõulisuse tingimus. Lõpetuseks sooviksime me näha, et liikmesriigid võtaksid ise täieliku vastutuse ning lõpetaksid demagoogitseva käitumise, lubades raha, mida neil ei ole, samas pakkumata välja mitte ühtegi jätkusuutlikku poliitikat kalatööstuse jaoks.
Pedro Guerreiro
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Me peame seda arutelu, sest kalurid, kaasa arvatud Portugali kalurid, on ühinenud, nõudmaks juba mõni aeg tagasi väljapakutud meetmeid vastuseks kütuse, nii bensiini kui ka diislikütuse, hinna tõusule ning sotsiaal-majanduslikule kriisile sektoris, arvestades ükskõikset suhtumist eriti Euroopa Liidu poolt.
Meie fraktsioon on esitanud resolutsiooni ettepaneku, kus me kavandame oma ettepanekud, millest mõned on Euroopa Parlamendis juba vastu võetud, ning esitame uusi, sektori vajadustele vastavaid meetmeid.
Need meetmed tagavad abi bensiinil töötavate kalalaevade jaoks samadel põhimõtetel nagu diislikütuse puhul, kehtestavad maksimaalse hinnataseme või kütuse lisaallahindluse, täpsemalt 40 senti liitri kohta, parandavad hindu esmases müügipunktis, ilma et see mõjutaks hindu lõpptarbija jaoks, tagavad tootmiskulude arvestamise ühe muutujana orienteeruvate hindade kehtestamisel ning tagavad õiglase sissetuleku laevameeskondadele.
On vaja otsuseid seoses kütuse hinna tõusu ning kala hinnakujundusprotsessiga esmases müügipunktis. Need on kaks sektoris süveneva kriisi põhitegurit.
Jeffrey Titford
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, suur kütuse hinna tõus, millest me täna räägime, on viimane piisk karikasse paljude Briti kalurite jaoks. Nad on niigi väsinud lõpututest määrustest ja kvoodi vähendamistest, millega see institutsioon neid kostitab ning nende tööstust põlvili surub.
Nüüd takistab nende haletsusväärne olukord neil püüdmast isegi seda nappi saaki, mida neil veel lubatakse kaldale tuua, sest kütusekulu muudab selle kahjumit tootvaks juba enne alustamist. Briti valitsus on paljude aastate jooksul neid hooletusse jätnud ning on samamoodi käitunud ka seoses kütusetoetustega, mis aitaksid neil kriisist välja tulla.
Mõned kalurid minu kodupiirkonnas on sunnitud otsima õigusabi seoses oma olukorraga, sest vastavalt ühisele kalanduspoliitikale peaks nende sissetuleku tagama kalapüük.
Ühendkuningriigi Sõltumatuse Partei on veendunud, et ühine kalanduspoliitika on täielik katastroof ning Suurbritannia peaks sellest kõrvale tõmbuma, et saada tagasi kontroll oma vete üle seniks, kuni mõned kalurid on veel alles.
Struan Stevenson
Härra juhataja, mul on hea meel, et volinik on täna käsitlenud laialt kriisi sektoris, mis on sattunud raskesse olukorda diislikütuse kulude järsu tõusu tõttu. Nagu äsja ütles Jeffrey Titford - ja ma väga harva nõustun temaga, kuid seekord ma teen seda -, on mõnedes kalapüügipiirkondades eelnenud suurele kütusekulu tõusule kvootide vähenemine ja kalahinna langus. Olukord on nii halb, et mõned Ühendkuningriigi laevameeskonnad teenivad vähem kui 100 Briti naela nädalas ning see sunnib neid tööstusest lahkuma ajal, mil me vajame rohkem noori töötajaid tööstusesse. Paljud kalalaevad, nagu kõik selles istungisaalis teavad, ei saa enam lubada endale mereleminekut. Nad kaotavad raha iga tehtud reisi pealt. Vihased kalurid blokeerivad sadamaid; streikivad veoautojuhid keelduvad kaupa vedamast: see tähendab, et kalaturg on häiritud aasta kõige produktiivsemal ajal.
Kuid ma saan julgustust sätetest ja ettepanekutest, mida avaldas volinik Borg täna pärastlõunal. Need liikmesriigid, kes esitavad avaldused laevastiku kohandamise kavade jaoks või oma kalandussektori täieliku ümberstruktureerimise jaoks, saavad abi Euroopa Kalandusfondist ning see leevendab suuresti praegu kalandussektorit mõjutavat sügavat kriisi.
Mul on häbi, et Briti valitsus keeldub seda abi vastu võtmast, keeldudes kaasfinantseeritud abi taotlemast. See on ennekuulmatu, et meie kalurid peavad tegelema püügiga samades vetes, püüdes samasid kalu kui meie naaberriikide kalurid, kes saavad seda abi. See moonutab veelgi turgu.
Me peame toetama väiksema ja kütusesäästlikuma laevastiku loomist, mis vastaks paremini kalapüügivõimalustele. Arvan, et komisjoni ettepanekud saavutavad selle.
Paulo Casaca
(PT) Olen veendunud, et selle kriisi puhul peame me mõistma, et kütuse hinna tõus on katalüsaator olukorrale, mis oli juba kaugel normaalsest ning põhjustas suurt muret.
See on samuti - leian, et seda peab rõhutama - Euroopa dimensioonide kriis, nii et pole õige üritada sellele vastata riiklikul tasandil.
Kolmandaks soovin õnnitleda volinikku ja komisjoni kava eest, mis just esitati. Minu arvates on need sobivad meetmed, isegi kui need ei lähe piisavalt kaugele, aitavad nad lahendada probleemi rohujuure ja seda probleemi põhjustavate struktuuritegurite tasandil.
Avaldan lootust, et me jätkame sellel teel, mis on minu meelest õige.
Jacky Hénin
- (FR) Härra juhataja, iga Euroopa Liidu kalasadam vajab hädasti kaht asja: kütust üle-Euroopalise standardhinnaga 40 senti liitri kohta ja kvootide kooskõlastatud juhtimist.
Need õigustatud nõudmised on elutähtsad kalatööstuse ning töökohtade jaoks selles sektoris. Suur nafta hinna tõus ning kalavarude säilitamine on tõelised probleemid. Vabaturg ei ole suuteline kontrollima tõusva kütusehinna mõju. Kasumitest pungil naftaettevõtted vastavad spekulatsioonidega oma toodete suurenenud nõudmise kohta arengumaades, lootes sel viisil mulli lõhkuda. Vähendades jätkuvalt suurenevat kütusemaksu ning maksustades naftaettevõtete kolossaalseid kasumeid, suudaksime me lihtsalt rahuldada kalurite nõudmised ilma vajaduseta subsiidiumite järele, eriti nende, mida makstakse umbropsu.
Lisaks ei lepi kalurid enam sellega, et komisjon kohtleb neid kui merekurjategijaid, püüdes samal ajal varjata tõelisi süüdlasi, kelleks on mugavuslipud ja kalatööstuse kartellid. Keegi pole rohkem pühendunud kalavarude säilitamisele kui kalurid. Süsteem vajab täielikku reformimist ja komisjon peab tegema demokraatlikult koostööd kalatööstuse professionaalidega selle asemel, et kehtestada diktaatorlust, mis põhineb pseudoekspertide eeskirjadel.
Ioannis Gklavakis
(EL) Härra juhataja, ma tervitan volinikku ja nõukogu eesistujat.
Viimase viie aasta jooksul on kalandus kannatanud kütuse hinna tõusu tagajärjel. Alates 2004. aastast on kütuse hind tõusnud 240%. Komisjon ja Euroopa Parlament võtavad küll vastu meetmeid probleemi lahendamiseks, kuid siiani ei ole olukord paranenud. Vastupidi, see on halvenenud.
2008. aasta algusest peale oleme me näinud 40%list tõusu. Paljud kalurid - prantslased, itaallased, portugallased, kreeklased ja hispaanlased - on hakanud oma laevu kinni siduma. Milleks? Sest kalapüügikulud on kõrgemad kui hind, mida nad kala eest saavad.
Ma olen sügavalt mures ühe väga toreda sotsiaalse grupi hävingu pärast. Nad hoiavad üleval meie traditsioone ja ma pean silmas kalureid. Me peame säästma neid ähvardavast ohust. Ma kiidan heaks pakkumise kiirendada kõiki minu kaasliikmete poolt väljapakutud meetmeid, et võidelda ebaseadusliku kalapüügiga ja seonduvate probleemidega. Siiski soovin lisada veel ühe väga tähtsa punkti. Euroopa Kalandusfondi peab aktiveerima, et kindlustada ressursse, millega me aitame oma kaluritel ellu jääda. Kui mitte, siis seisame me silmitsi juba kriisiga.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, kütuse hinna kontrollimatu tõusu tulemusel on suurenenud paljude liikmesriikide kalurite häälekad protestid ja meeleheitemärgid. Me ei saa enam jääda nende jõuliste protestide passiivseteks kõrvalvaatajateks. On ülioluline, et EL võtaks vastu kohesed meetmed, et tuua kergendust neile, kes töötavad selles valdkonnas. Nad kannatavad raskuste all ilma ühegi valikuvõimaluseta või vahendita olukorra lahendamiseks.
Kui EL ei taga koheseid lahendusi, siis seisame me silmitsi poliitilise probleemiga seoses liidu suutlikkusega lahendada hädaolukordi, nagu see, milles me praegu oleme. Vastutuse veeretamine komisjonilt liikmesriikidele ja jälle tagasi peab lõppema. Keegi peab igal juhul võtma vastutuse ja initsiatiivi ning vastavalt Euroopa nägemusele on see ELi töö. Euroopa poliitika, volinik! Arvan, et teie ettepanekud liiguvad õiges suunas.
Cornelis Visser
- (NL) Härra juhataja, kalatööstus on täbaras olukorras kütuse kõrge hinna tõttu. Juba 2008. aastal on diisli hind tõusnud rohkem kui 38%. Hetkel puuduvad märgid selle hinnatõusu lõppemise kohta. Minu kodumaal Madalmaades on juba umbes 15 paati traalerlaevastikust kõrvale jäetud, sest iga kalapüügireis toodab kahjumit. Siiski ei ole dramaatilise olukorra eest vastutav ainult hinna järsk tõus. Selles olukorras on osaliselt süüdi ka suurte kalakoguste madalate hindadega import väljastpoolt Euroopa Liitu. Madalmaadesse imporditakse suuri koguseid hariliku hiidlesta ja Vaikse ookeani merikeelt, mis siis mõnikord müüakse maha merikeele ja lesta nime all. See toob kaasa ebaausa konkurentsi hollandi kalurite poolt püütud lesta ja merikeelega. Rohkem peab kontrollima nimetatud kalaliikide nimede kasutamist.
Samuti peab muutuse läbi tegema Hollandi kalalaevastik. Olemasolevad laevad on liiga suured ja sõltuvad liialt fossiilkütustest. Tegelikult peaks asendama kõik laevad väiksemate, mitmeotstarbeliste laevadega, mis kasutavad jätkusuutlike kalapüügimeetodeid.
Kahjuks on komisjon andnud välja ajutised load ainult viiele laevale, mis kasutavad merikeele püüdmiseks elektristimulatsiooni. Me sooviksime rohkem.
Tööstus vajab ellujäämiseks finantsressursse ja sellega peab tegelema kiiresti. Mul on hea meel voliniku ettepanekute üle. CO2 sääst kalatööstuses on ka võimalus. Seda oleks otstarbekas lähemalt uurida. Hollandi kalalaevastik on vastutav 1% eest CO2 heitest. Me tahame seda vähendada 20% võrra. Kui vaadata CO2 hinda, mis on 25 eurot tonni kohta, siis peitub siin võimalus. Arvestades, et koos ümberstruktureerimisega kaob praegune laevastik, siis väheneb kindlasti täielikult ka CO2 heide. Me võiksime teha arvestuse seitsme aasta põhjal. Avaldan lootust, et komisjon läheb nende ettepanekutega kaugemale. Parlament toetab neid kindlasti, kuid ehk saate ka teie neid täiustada.
Avril Doyle
Härra juhataja, ühtne kalanduspoliitika on haledalt läbi kukkunud ning toonud kaasa Euroopa kalavarude järsu vähenemise. See ei vasta eesmärgile.
Hiljutine merekütuse hinna tõus - 2004. aastast saadik rohkem kui 240% ja komisjoni andmetel rohkem kui 30% viimaste kuude jooksul - on suurendanud veelgi juba niigi ilmset hävingut meie Euroopa kalandus- ja kalatööstuses.
Kuigi me kõik nõustume, et ELi ja liikmesriikide tasandil peab võtma vastu teatud hädavajalikud lühiajalised meetmed kergendamaks kalurite, kipperite ja laevameeskondade halba olukorda - nimetan ainult mõned võimalused, näiteks sobivas suurusjärgus riigitoetus, teatud hinna juures kütusemaksu vähendamine, finantstoetus laevade utiliseerimiseks ning suurem kontroll ebaseaduslikust kalapüügist pärineva impordi üle, peame meie kui poliitikategijad vaatama ka tulevikku. Meil on aeg kaaluda uusi võimalusi keskpika ja pika ümberstruktureerimiskava raames ja ka vajalikke utiliseerimistoetusi, et viia laevastiku võimsus vastavusse olemasolevate ressurssidega.
Kuidas oleks turupõhise kaubeldava kvoodisüsteemiga selle asemel, et jätkata domineeriva määrusega, mis on samaaegselt hävitanud kalatööstust ja viinud kalavarude suure languseni? Kehtiv ühine kalanduspoliitika toetab ebamoraalset ja jätkusuutmatut tava visata minema juhuslik kõrvalpüük ja noored kalad, sest nende kaldale toomine on ebaseaduslik. Me arutasime seda hiljuti Schlyteri raportis. Seda olukorda raskendab ebaseaduslik import, raporteerimata ja reguleerimata kalapüük, mida arutati viimasel osaistungjärgul.
Mõnede ekspertide, näiteks nagu Islandi ülikooli majandusprofessori Thorvaldur Gylfasoni arvates muudaks tasupõhine kauplemispoliitika, mille määrab sõltumatu organ, iga jätkusuutlikku kalakilo väärtuslikuks, nii et kaoks ajend visata kala minema või lossida seda ebaseaduslikult. Kas komisjon ja nõukogu ei nõustu, et kaubeldav kvoodisüsteem, millel oleks majanduslik ja keskkondlik põhjendus koos ökosüsteemil põhineval juhtimisega, suudaks ühelt poolt säilitada väärtuslikke mereressursse praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks ning teiselt poolt pakuks lohutust produktiivsetele ja tegusatele kaluritele, kes vajavad hädasti reformi?
Jah, me vajame lühiajalisi hädaabimeetmeid kütuse kriisi lahendamiseks koos keskpika ja pikaajalise ümberstruktureerimisega keskkondlikest ja majanduslikest aluspõhimõtetest lähtuvalt selle asemel, et teha kurjategijad meie kõige produktiivsematest ja tegusamatest kaluritest, kes unetutel öödel juurdlevad, vastavalt ühe Iiri kalurite esindaja sõnadele: "Kas on see laev või maja, mis esimesena läheb?”
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Härra juhataja, minu fraktsiooni algatusel ja kõigi toetusel arutame me sügavat kriisi kalandussektoris ja me teeme seda eraldi üldise kütusekriisi arutelust, sest isegi kui kütuse hind süvendas seda kriisi, oli see ainult viimane piisk karikasse.
Kriis on palju sügavam ning sellega peab tegelema kiiresti. Sektori päästmiseks peavad komisjon, nõukogu ja liikmesriigid kokkuleppeliselt võtma vastu kava, mis täidab järgmist 10 nõuet, mis ma olen tänasest arutelust kokku kogunud.
Esimene: ebaseadusliku impordi suurem kontroll. Teine: seadusliku impordi suurem kontroll. Kolmas: ühise turukorralduse reform suurema rõhuasetusega esmase müügikoha kalahindadele. Neljas: Euroopa Kalandusfondi toetuste ümbersuunitlus. Viies: riiklike tegevusprogrammide ümberkavandamine. Kuues: vähese tähtsusega toetuse maksmine ja selle summa tõstmine kalalaeva kohta, õnneks tundub, et komisjon on seda mõistnud, kuid ettepanekut peab veel parandama, sest see pole päris selline nagu me soovime. Seitsmes: fiskaalabi kehtestamine. Kaheksas: sotsiaalabi kehtestamine. Üheksas: paranenud läbipaistvus, tarbijagarantii, märgistamine ning jälgitavus. Kümnes: müügiedenduskampaaniad ja sektori toetus.
Need kümme nõuet võib kokku võtta ainult kahega: rohkem otsemakseid ja toetusi meie kaluritele ning sanktsioonid seaduserikkujatele.
Volinik, hr nõukogu eesistuja, me kas tegutseme kohe või me peame sõna otseses mõttes Euroopa Liidu kalandussektorit kätel kandma. Tean, et volinik Borg on teadlik nendest küsimustest ja teeb kõik, mis suudab, kuid olen veendunud, et me peame aitama tal seda ettepanekut parandada. Avaldan lootust, et nõukogu teeb sama järgmisel nädalal ja me saame kasutada ära Prantsuse eesistujat, kes toetab selle reformi rakendamist täies mahus.
Peame kasutama kättesaadavaid võimalusi, sest aeg mängib olulist rolli.
Duarte Freitas
(PT) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kalanduse tulevik on silmitsi kahe ohuga: esiteks, ressursside jätkusuutlikkus ja teiseks kalurite ellujäämine. Seepärast peame me tulevikku kindlustama kahel moel: esiteks piirama kalapüüki ja teiseks aitama kalureid ellu jääda ja püüda kala paremini.
Tundub, et komisjon on lõpuks teadlik nendest probleemidest ja mõned valitsused, nagu Portugali valitsus, kes täiesti ignoreeris seda teemat, on avanud silmad selle katastroofi suhtes.
Samuti peab märkima, et mõnedes riikides, nagu Portugalis, on 85% kalalaevastikust väikesemõõtmeline ja sellest peaaegu pool töötab bensiinil. Seetõttu peab arvestama ka seda küsimust ja kehtestama meetmed, mida saab võrdselt kõigile kohaldada, et valitsused ei saaks otsida vabandusi.
Samuti peaksime me sellesse valdkonda laiendama ka osa toetusest, mis on mõeldud kaubalaevastikule, näiteks seoses integreeritud sotsiaalkindlustusmaksetega. Seda sel põhjusel, et struktuurimeetmetel puudub eesmärk ning tulevik, kui me ei taga homseks kalurite olemasolu. Kaalul on nimelt see.
Chris Davies
Härra juhataja, nafta hinna tõus puudutab igaüht. Miks on valitud kalandussektor erikohtlemiseks? Miks me ei doteeri kõiki?
Kohalikud rannikupiirkonna kalurid kannatavad kõige vähem selle hinnatõusu tõttu, samas kui süvamere operaatorid kõige rohkem. Nemad käitavad suuri kalalaevu, sõidavad maha pikki vahemaid, pakuvad tööd küll suhteliselt vähestele inimestele, kuid püüavad suuri kalakoguseid, põhjustades kalade massilise väljasuremise meres.
Meie vastus kütuse hinna tõusule peaks olema liberaliseerida turg ja võimaldada nõudluse ning pakkumise seadustel toimida. Viimane asi, mida me peaksime tegema, on subsiidiumite jaotamine, mis aitavad kaasa kalade väljasuremisele - see on hullumeelne poliitika. Kui kala on otsa lõppenud, siis peaksime meeles pidama, et andsime selleks endast parima.
Seán Ó Neachtain
(GA) Hr juhataja, sooviksin tervitada komisjoni poolt väljapakutud paketti. Siiski sooviksin öelda - tulles Iirimaalt -, et Iirimaa ei ole kunagi saanud korralikult osa ühtsest kalanduspoliitikast ning see peegeldus ka eelmisel nädalal toimunud hääletusel.
Euroopa Liidul on viimane aeg näidata, et ta suudab osutada kalatööstusele abi ajal, mil seda vajatakse, sest see tööstus on tõesti raskustes. Väikesed kalafarmid on selles suhtes kõige halvemas olukorras.
Iirimaale kuulub 11% Euroopa merest, kuid vähem kui 4% kvootidest. See poliitika ei toimi. Euroopa Liidu jaoks on nüüd oluline ühineda ja näidata, et ta suudab aidata kalureid ajal, mil need seda vajavad. Ma palun teha kõik võimalik, et seda paketti edendada ja rakendada.
Jim Allister
Härra juhataja, ma tervitan suuremat osa voliniku paketist, kuid minu jaoks on võtmeküsimus tulemuste järelevalve. Kuidas on võimalik kehtestada ühtsed tulemuste standardid kõigis ELi liikmesriikides, kui mõned neist, nagu minu koduriik Ühendkuningriigid, tõrguvad võtmast ühtegi sammu finantsabi suunas, isegi kui see on lubatud?
Kas ma võiksin paluda volinikku täna mitte olla neutraalne selles küsimuses, vaid kutsuda liikmesriike üles tegema seda, mida neil on nüüd selle paketi raames lubatud ning mitte istuma käed rüpes?
Vastasel korral väheneb veelgi ühtse kalanduspoliitika määr, tuues kaasa ebavõrdsuse ja sektori suurema hävingu.
Kuna mõnedele meeldib jagada kohustusi riiklike valitsuste ja komisjoni vahel, siis kas volinik ei saaks paketis täpselt määratleda need meetmed, mis sõltuvad liikmesriikide panusest, ja need, juhul kui on mõni, mis mitte?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, kalandus on meie majanduse väga spetsiifiline sektor. Selle majandusüksused on väga killustunud ja hajutatud. Sageli on tegemist kohalike pereettevõtetega. Nende püügivõimsus on piiratud ja seetõttu ei suuda nad suurendada tootmist, et teenida piisav sissetulek, hoolimata suurtest kuludest. Võib väita, et kui kulud tõusevad, siis tõuseb ka kala hind, kuid see protsess on piiratud. Kui palju on nõus tarbija maksma? Kellel on siin õigus?
Teen ettepaneku maksta kaluritele kütuse eritoetusi, et aidata neil saada hakkama praeguses raskes olukorras. Need toetused oleksid seotud kütuse hinnaga. Kaluritel ja nende perekondadel ei ole võimalusi teenida lisasissetulekut muudest tegevustest. Kokkuvõtlikult öeldes on vaja uut lähenemist kalanduspoliitikas.
Colm Burke
Hr juhataja, 2007. aasta juulis käisin ma Castletownbere's West Corkis, mis asub Edela-Iirimaal, ning kohtusin sealse kalurikogukonnaga. Sel hetkel olid nad sügavates raskustes. Sellest ajast peale on naftahind tõusnud dramaatiliselt. Viimase viie aasta jooksul on nafta hind Iirimaal tõusnud rohkem kui 300%. Samas ei ole tõusnud kala hind või hind, mida nad selle eest saavad.
Küsimus ei ole ainult traaleritel töötavates inimestes või nende traalerite omanikes, küsimus on rannaäärsetes kogukondades. Nemad on inimesed, kes kannatavad ja see on äärmiselt tähtis.
Ma tervitan komisjoni ettepanekuid, kuid samas arvan, et oleks vaja edasisi ettepanekuid seoses kõrvalpüügi vette tagasi heitmise küsimusega, millega pole minu arvates tegeldud ning mida peab tegema otsekohe.
Me peame muutma selle tõhusamaks ja tulusamaks, kuid samuti kindlustama inimeste sissetulekud: mitte ainult tööstusega seotud inimeste, vaid samuti nende, kes elavad rannikuäärsetes kogukondades.
José Ribeiro e Castro
(PT) Sooviksin, et 24. juuni pakuks häid uudiseid ka väikesemahulise püügi ja rannapüügi jaoks Portugalis.
Nagu juba mainis kolleeg Duarte Freitas, oleme me kuulnud palju diislist, diislitoetusest, kuid 85% Portugali kalalaevadest on väikesemahulised ning üle poole neist kasutavad bensiini. Need on väikesed päramootoriga laevad. Nad ei saa mingit bensiinitoetust ning on täiesti unustatud. On oluline luua diislikavaga sarnane ja võrdväärne kava ka bensiini jaoks.
Eelmisel reedel käisin ma koos kaluritega Esposendest kala püüdmas ning ma võin kinnitada seda suurt ohvrit, mida nad toovad. Komisjon ei jõua nende kaluriteni, kui ta 24. juunil ei võta vastu meetmeid väikesemahulise kalapüügi kohta.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - (SL) Sooviksin oma lõpukõnes ma rõhutada, et nõukogu on teadlik Euroopa Liidu kalandussektori raskest olukorrast, kuid eristama peab kaht aspekti: esimene on kalandussektori eriomadused ja teine kütuse kõrge hind, mis nagu mainitud, mõjutab praktiliselt kõiki sektoreid, kaasa arvatud muidugi kalandust.
Nõukogu on olnud väga aktiivne lahenduste otsimisel: käivad intensiivsed nõupidamised, kulmineerudes põllumajanduse ja kalanduse nõukogu järgmise nädala koosolekuga, samas otsitakse lühiajalisi, keskmise pikkusega ja pikaajalisi meetmeid, et säilitada Euroopa kalandus, ületada praegune raske etapp ja säilitada nii ranna- kui ka avamerepüük.
Võin kinnitada, et ma olen hoolikalt jälginud seda arutelu ning põllumajanduse ja kalanduse nõukogu esimees viiakse üksikasjalikult kurssi selles arutelus väljendatud arvamustega, kaasa arvatud teie esmane vastukaja voliniku ettepanekutele ja kavadele.
Joe Borg
komisjoni liige. - Hr juhataja, kõigepealt sooviksin tänada kõiki kommentaaride ja mitmete punktide eest, mida on tõstatanud ja samuti toetuse avaldamise eest paketile, mille kohta komisjon kavatseb teha ettepaneku.
Sooviksin öelda, et see ole protsessi lõpp, vaid alles algus. Meil on veel vaja juhtida need ettepanekud läbi nõukogu ning parlamendi ja ma kordan, et me vajame teie täit toetust, et need ettepanekud saaksid viidud läbi nii kiiresti kui võimalik, eriti nendes osades, mis nõuavad seadusandliku muudatust.
Minu esitatu kujutab endast minu arvates paindlikkuse piire lühiajalise kriisi lahendamiseks, sillutades teed ümberstruktureerimisele keskpikas ja pikas perspektiivis, et saada tagasi ressursside jätkusuutlikkus ja sektori kasumlikkus. Olen nõus, et neid meetmeid ei tohiks vaadata eraldiseisvatena, vaid samuti jätkuvate arutelude kontekstis seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga, saagi vette tagasi laskmisega, ökomärgistusega ning mitmete teiste meetmetega, mida me hakkame vastu võtma.
Mis puudutab näiteks ebaseaduslikku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüüki, siis loodan, et järgmise nädala teisipäeval võetakse nõukogus vastu otsus ettepandud määruse kohta, mis käsitleb ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastast tõhusat võitlust, millele on Euroopa Parlament andnud ülekaaluka toetuse.
Sooviksin öelda Chris Daviesile, et me ei tee ettepanekut kulutada probleemi jaoks raha, vaid pakkuda abi ümberstruktureerimiseks - nagu ma olen öelnud, selleks et saada tagasi jätkusuutlik ja tulus kalapüük. Kutsuksin Chris Daviest lähemalt tutvuma meie poolt väljapakutuga ja kui tal on erimärkusi, siis ma kindlasti tervitan neid. Jah, me töötame pigem selle nimel, et tagada sobivate turumehhanismide talitus kui jätkuvalt lubada mõnel suurel operaatoril domineerida kalahinna kehtestamisel turul.
Vastuseks Jim Allisterile ütlen, et pakett suurendab Euroopa Kalandusfondi raames kättesaadavate võimaluste atraktiivsust ning seetõttu avaldame lootust, et liikmesriigid kasutavad seda täielikult. Me arutame seda järgmise nädala nõukogus, et rakendada tõhusalt neid meetmeid, mille kohta me teeme ettepaneku.
Ma peatun nüüd väga lühidalt kavandavatel meetmetel.
Esiteks puudutan ma hädaabimeetmeid, mis seisnevad toetuse andmises kalapüügi ajutiseks peatamiseks (see suurendab ka jätkusuutlikkust) maksimaalselt kolmeks kuuks lisaks sellele, mis on kättesaadav juba Euroopa Kalandusfondist, ning see toetus ei ole seotud ainult bioloogiliste põhjustega. Sellise meetme abil võib rahastada meresõidukulusid ja laevade püsikulusid. See meede kehtib ainult ühesel tingimusel, et ettevõtted, kes seda toetust saavad, kuuluvad vastava kuue kuu jooksul ümberstruktureerimisplaani alla.
Teine säte on seotud EKF toetuse tõstmisega kütusesäästlikemate seadmete muretsemiseks. Me teeme ettepaneku vähendada erasektori kohustuslikku finantsosaluse määra 40%ni praegusest tasemest.
Me teeme ettepaneku suurendada EKFi raames lubatud sotsiaalmajanduslikke meetmete arvu. Mis puutub vähese tähtsusega abisse, siis soovime me seda tõsta, juhul kui majandusanalüüs tõestab selle teostatavust, 30 000 eurolt ettevõtte kohta 30 000 euroni kalalaeva kohta, kuid maksimumsummaks jääks 100 000 eurot ettevõtte kohta.
Pikaajalised meetmed on seotud EKFi kompensatsioonidega kalapüügi alaliseks peatamiseks laevade ümberstruktureerimise läbiviimsel eesmärgiga eemaldada mis tahes piirangud alalise peatamise toetuste saamiseks; ning lisatoetusega ajutiseks kalapüügi peatamiseks, et pärast esimest ettenähtud kolme kuud pikendataks seda järgnevaks kolmeks ümberstruktureerimise kuuks, mil laevu ei saa ümberstruktureerimise tõttu kasutada. See kehtiks kuni 1. jaanuarini 2010 ning sellele lisanduksid kolm kuud vastavalt ümberstruktureerimise vajadusele. Nii et kaetud oleksid maksimaalselt kuus kuud seni erakorralise toetusena lubatud kolme kuu asemel.
Samuti sätestame me suureneva abi moderniseerimiskavade intensiivistamise jaoks. Praegu on erasektori finantsosalus varustuse ja mootori asendamiseks vastavalt 60% ja 80%. Me teeme ettepaneku vähendada erasektori finantsosalust 40%-le. Me teeme seda sellepärast, et mõistame erasektori - eraettevõtjate, kalurite - suutmatust finantseerida suuremat osa ümberstruktureerimisest oma taskust. Me püüame lihtsustada ümberstruktureerimist kalurite jaoks nii palju kui võimalik, panustades lõviosa kantavatest kuludest.
Samuti võimaldame me utiliseerimise osalist toetust. Teisisõnu, kui tegemist on laevastikuga ja see laevastik vastab näiteks 100 000 tonnile ning utiliseerida otsustatakse sellest 50 000 või 60 000 tonni, jättes alles 40 000 tonni, mille tagajärjel otsustatakse ehitada uusi laevu, siis osaliselt utiliseeritud summa eest - 50 000 või 60 000 tonni eest - makstakse neile utiliseerimistoetust. Ilmselgelt tähendaks see laevastiku suuruse vähendamist. Lisaks uuemale laevastikule tähendaks see kompensatsiooni maksmist laevade eest, mille osas toimus vähendamine.
Samuti teeme me ettepaneku sotsiaalabi kohta vähendatud sotsiaalkindlustusmaksete näol. Teisisõnu teeme me ettepaneku võimaluse kohta vabastada kalurid nende poolt makstavast sotsiaalmaksust, hõlmamata siiski tööandjate poolt makstavat sotsiaalmaksu, tingimusel, et kalurite töötasu ei vähendata ning, et nad saavad jätkuvalt samasuguseid sotsiaalhüvesid mis tahes olemasoleva skeemi raames.
Seoses turumeetmetega - mida mainis Carmen Fraga - sooviksin öelda, et me teeme ettepaneku mitmete meetme kohta: kalurite positsiooni parandamine läbirääkimistel töötleva tööstuse ja jaotajatega jõudude ühendamise teel kohalike turundusametitega; hinnamonitooringusüsteemi loomine, et mõista paremini turuhindu määravaid tegureid; hanke ennustatavuse parandamine ELi päritolu toodete jaoks; kvaliteedialgatuste edendamine, näiteks märgistamine ja parem toodete käitamine ja töötlemine; tarbijate teavitamise edendamine; tervis ning toitumine; vastutustundlik kalapüük; turuauditi hinnang; arenguvahendid analüüsimaks väärtusahelat ja hindu; märgistamismeetmete ja ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastaste meetmete õige rakendamise jälgimine.
Samuti eraldame me oma fondidest - teistest kalandusfondidest - esimesel aastal 20-25 miljonit eurot, et käivitada teisi koostööprojekte sektoriga turumonitooringu, märgistamise jne valdkonnas. Me oleme valmis alustama uuesti arutelusid liikmesriikidega - kuigi me just lõpetasime need - olemasolevate tegevuskavade kohta, et tagada Euroopa kalandusfondide suurem fokusseeritus nendele ümberstruktureerimiskavadele. Me lihtsustame Euroopa Kalandusfondi kasutamist. Näiteks oleme me teinud ettepaneku kahekordistada EKFi eelfinantseerimissummat, mida komisjon maksab pärast tegevusprogrammide vastuvõtmist, praeguselt 7%-lt 14%-le EKFi kogupanusest.
Mul on kaks lõppmärkust. Carmen Fraga ütles, et me oleksime võinud juba varem tegutseda. Sooviksin lihtsalt lisada ühe nüansi. Me oleksime võinud juba varem teistmoodi tegutseda. Oleksime võinud vältida liigse püügivõimsuse julgustamist ja toetamist ning mitte raisata väärtuslikku avaliku sektori raha suurendamaks võimsust rohkem kui meie kalavarud suudaksid kanda.
Mis puutub Avril Doyle märkusesse, et ühine kalanduspoliitika on haledalt läbi kukkunud - siis ma ei nõustu sellega. Tänu ühisele kalanduspoliitikale saame me esitada ühiselt väljapakutud lahendusi, mida me praegu ka teeme, selle asemel, et olla pealtnägijaks sellele, kuidas üksikud liikmesriigid võtavad suuna kalanduse täielikule hävitamisele.
Juhataja
Ma olen saanud kuus resolutsiooni ettepanekut1 vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Sylwester Chruszcz  
kirjalikult. - (PL) See arutelu on väga tähtis nii rannariikidele kui ka tarbijatele. Nagu eelmised kõnelejad juba juhtisid tähelepanu, siis oleme kõik elanud illusioonis, et nafta hind ei tõuse kunagi. See olukord tekkis ilmselgelt mitmeid aastaid kestnud ükskõiksuse tagajärjel ning oluliste institutsioonide vähese kujutlusvõime tõttu. Praegu toob ainuüksi laevade vette laskmine kahju. Kalahind ei kompenseeri investeeringuid. Paljud kalurid võivad jätta oma ameti, mis lööb terve majandussektori tasakaalust välja. Minu meelest pöörati minevikus kalurite palvetele vähe tähelepanu. Ainult pärast viimase kriisi tekkimist ärkasid paljude südametunnistused, kuigi raskused sektoris tekkisid juba palju aastaid tagasi. Veel ei ole toimunud faktidel põhinevat ja ausat arutelu sektori teemal. Me peame tegelema kohe selle sügava kriisi lahendamisega ning kindlustama kalandussektori tuleviku.
Sebastiano 
kirjalikult. - (IT) Kütusehind Itaalias on nelja aasta jooksul naftaettevõtete tugeva spekulatsiooni tõttu tõusnud 240%. See takistab kalalaevastikel - eriti väikesemahulistel operaatoritel - mitte ainult oma tööd teha, vaid isegi teenida tasa oma kõrged halduskulud. Euroopa meretööstused on kokkukukkumise äärel ning kõrge nafta hind vähendab kitsaid marginaale kalurite jaoks.
Prantsusmaa ja Itaalia on teatanud ühisalgatusest taotleda Euroopa Liidult lisavahendeid. Põhiidee on kahekordistada vähese tähtsusega toetuse riikliku läve sektori jaoks. Sellest meetmest siiski ei piisa, et hoida ära suuri raskusi, millesse on sattunud juba niigi kriisi lävel seisnud kalandussektor.
Euroopa kalandusasjade volinik Joe Borg peab kiiret abi üheks võimaluseks, kuid samuti ütleb, et pikas perspektiivis peitub sektori kriisi lahendus laevastiku ümberstruktureerimises, muutes seda väiksemaks ja energiasäästlikumaks.
Kuigi ma nõustun ettepanekuga kasutada laevu, mis tarbivad vähem naftat, on siis hädavajalik otsida sobivaid võimalusi, et aidata kalurid sellest kriisist välja ning päästa paljud perekonnad ähvardavast vaesusest.
