Mudakatastroof Ungaris (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus mudakatastroofi kohta Ungaris.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahan väljendada sügavat kaastunnet ohvrite peredele ja kõigile, kes kannatasid 4. oktoobril Ajka linnas Ungaris aset leidnud tööstusõnnetuse tagajärjel. Soovin samuti tunnustada Ungari ametivõimude otsustavat ja tõhusat tegutsemist, et piirata lekke mõju ning takistada selle levikut Doonaust allavoolu jäävatesse lisajõgedesse Torna ja Marcal ning naaberriikidesse. Tunnustan neid ka uute lekete ohu vältimise eest täiendavate kaitseseinte ehitamise eest.
Mul oli võimalus tänada Ungari siseministrit Sándor Pintérit, kes vastutab kodanikukaitse küsimuste, kõikide asjaomaste teenistuste pingutuste ja esimeste reageerijate vapruse ning pühendumuse eest.
Saabusin äsja õnnetuspaigast, kus nägin oma silmaga punase muda katastroofilist mõju sealse piirkonna inimestele, kodudele, maale ja keskkonnale ning samuti Ungari reageerimisrühmade märkimisväärseid pingutusi.
Kuigi katastroofi põhjused ja täielik mõju on alles väljaselgitamisel, on selge, et kõige enam kannatasid katastroofile kõige lähemal olevad asulad, põllumajandusmaad ja ökosüsteemid. Mõjutatud on 7000 elanikku peamiselt Kolontári ja Devecseri küladest. Üheksa inimest hukkus ja 130 inimest sai kannatada, neist 35 olid esimeste reageerijate seas.
Mõjutatud on ligikaudu 1000 hektarit põllumajandusmaad ja neli Natura 2000 ala. Ka piirkonna floora ja fauna said tõsiselt kannatada.
Ungari ametivõimudelt saadud andmete kohaselt ei sisalda punane muda kõrges kontsentratsioonis raskemetalle ning seetõttu ei ole tegemist ohtlike jäätmetega.
Sellegipoolest on ohtlik mudast tekkiv tolm, mistõttu on vaja kasutada vastavaid ettevaatusabinõusid piirkonna elanikkonna ja hädaolukorras töötava personali kaitsmiseks.
Ungari ametivõimud rakendasid tohutus koguses inimressursse ja varustust. Kui ma eile seal olin, töötas kohapeal väsimatult ligikaudu 1200 päästetöötajat kodanikukaitse ja tervishoiuasutustest, keskkonnaametist ja politseijaoskondadest.
On ülitähtis rõhutada, et nüüdseks on erakorraline olukord üldiselt möödas, sest kahjustuste levimine Doonaust allavoolu on peatatud ning järjekordse lekke oht on kontrolli all. Nüüd astutakse samme järgmise etapi poole, milleks on saastusest puhastamine ja taastamine. Masinad ja töötajad tegelevad jätkuvalt punase muda eemaldamisega ning selle ladustamisega selleks ette nähtud kohtadesse. Majad ja ehitised, mida ei ole võimalik parandada, lammutatakse. Teise lekke ohu ennetamiseks rajati kaitsetammid, mida tugevdatakse veelgi. Olukorda jälgitakse pidevalt ning elanikkonnale jagatakse teavet ettevaatusabinõude ja hügieenimeetmete kohta.
Pöördun nüüd ELi tegutsemise juurde. 7. oktoobril rakendasid Ungari ametivõimud kodanikukaitse mehhanismi ning palusid kohale ELi asjatundjatest koosneva meeskonna. Meeskond saadeti viivitamatult nädalaks ajaks mõjutatud piirkonda. Meeskond tegi mitmeid ettepanekuid meetmete kohta, millega täiendada Ungari valitsuse laiaulatuslikku kahju kõrvaldamise ja taastamiskava. Need hõlmasid järgmisi meetmeid: punase muda edasise õhu ja vee kaudu levimise piiramine; sammud, et hinnata ohtu inimtervisele ning neid vähendada; sammud edasiste kahjustuste ohu hindamiseks ja nende vähendamiseks; keskkonnaseire; kahju kõrvaldamise ja taastamismeetmed.
Lisaks nendele esialgsele hädaolukorrajärgsetele meetmetele on komisjon valmis rakendama kodanikukaitse mehhanismi, et pakkuda täiendavat abi eksperthinnangute ja seadmetega, kui Ungari ametivõimud seda vajavad.
Teiseks võib võtta katastroofi tagajärgedega tegelemiseks kasutusele struktuurifondid, mida valitsusele selgesti öeldi. Valitsusele anti teada, et kui nad otsustavad rahalisi vahendeid ümber suunata, siis toetab komisjon sellekohast taotlust.
Kolmandaks - ELi solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmine on antud juhul ebatõenäoline, sest kehtiva määruse rangete eeskirjade kohaselt saab seda teha vaid loodusõnnetuste puhul. Lisaks kuulub fondi vahendite kasutamise tingimuste hulka ka kahju künnis, mis on 0,6% SKPst ning praegusel juhul seda tõenäoliselt ei ületata.
Taas väljendab komisjon selgelt oma soovi muuta solidaarsusfondi kasutamine kiiremaks ning laiendada selle kohaldamisala. Väga raske on selgitada liikmesriikide kodanikele, miks saame aidata viivitamatult Pakistani inimesi, aga ei saa aidata Ajka piirkonnas elavaid inimesi.
Komisjon tegeleb ka keskkonnaõiguse küsimusega. Esmase analüüsi kohaselt loovad ELi jäätmeid käsitlevad õigusaktid, direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta, valmiv tööstusheidete direktiiv, millega asendatakse saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlev direktiiv, direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (Seveso direktiiv) ja jäätmete raamdirektiiv piisava raamistiku potentsiaalselt ohtlike tööstustegevuste reguleerimiseks ja jäätmete käitlemiseks nii, et ei ole ohtu inimterviselt ja keskkonnale.
Komisjon on seisukohal, et tähelepanu ei tuleks suunata uutele õigusaktidele, vaid sellele, et tagada olemasolevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja jõustamine kõikides liikmesriikides.
Meil on ka keskkonnaõigus, mis käsitleb katastroofijärgseid kahjustusi - keskkonnavastutuse direktiiv. See kehtib rajatisele ning sellest tulenevalt ka vajalikele kahju kõrvaldamise meetmetele, mida peab võtma rajatise eest vastutav operaator, kes peab kandma ka kõik kahju kõrvaldamisega kaasnevad kulud.
Meie aruanne keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise kohta näitab, et rahalise tagatise vahendite kasutuselevõtmine vastutuste katmiseks on suhteliselt aeglane ning sama on olukord ka Ajka puhul. Kaalume võimalusi selle tugevdamiseks tulevikus ning vajaduse korral teeme selle kohustuslikuks.
Ajka mudakatastroofi järel teeb komisjon kokkuvõtte Euroopa tasandil saadud kogemustest ning eriti Euroopa keskkonnaõiguse asjakohasusest ning nõuetekohasest rakendamisest ja jõustamisest. Komisjon teeb ka kokkuvõtte meetmetest, mis on vajalikud selleks, et mõjutatud elanikkond ja ohus olev tööstus oleksid kaetud vastavate kindlustusskeemidega ning sellest, millised peaksid olema edasised sammud Euroopa katastroofide järelevalve ja nendele reageerimise võime puhul ning kuidas täiustada meie vahendeid rasketel aegadel meie liikmetele ja kodanikele solidaarsuse väljendamiseks.
Viimase punkti puhul tahan veel mainida, et järgmisel nädalal võtab komisjon vastu teatise ELi katastroofidele reageerimisvõime tugevdamise kohta, mis käsitleb reageerimist eri katastroofidele, kaasa arvatud tööstusõnnetustele, ning mis tugevdab meie kollektiivset reageerimisvõimet.
Soovin kasutada võimalust, et tänada parlamenti tugeva toetuse eest ELi katastroofidele reageerimisvõime tugevdamise valdkonnale. Ootan teie küsimusi nii Ungari juhtumi kohta konkreetselt kui ka teie märkusi kõne all oleva laiema teema kohta.
János Áder
Kuna volinik Georgieva rääkis katastroofi ulatusest väga põhjalikult, ei pea ma seda teemat veel laiemas ulatuses käsitlema ning soovin tänada teda tunnustuse eest, mida ta kahjustuste kontrollimisel osalejatele väljendas! Tean, et ta käis Budapestis ja väljendas sama ka seal. Loomulikult tunnevad selle üle heameelt kõik need, kes on juba üle nädala päevad ja ööd läbi kahjustuste kontrollimisega tegelenud. Rääkisite äsja struktuurifondide vahendite kasutuselevõtmisest. Kas selgitaksite seda palun oma lõppmärkustes veel üksikasjalikumalt ja ütleksite, mida te silmas pidasite.
Mainisite ka, et samuti mõtlete kohustusliku toetuse peale. Soovin ka selle kohta veidi rohkem teada. Arvan, et Ungari tragöödia ning ka teised tragöödiad, mis on viimase kümne aasta jooksul teistest piirkondades alates Hispaaniast kuni Prantsusmaa ja Belgiani välja aset leidnud, hoiatavad meid, et sellised tööstuskatastroofid võivad alati ja igal pool juhtuda ning korduda. Samal ajal suunas see katastroof meie tähelepanu asjaolule, et liidu käsutuses ei ole vahendeid. Arvan, et see tuleb selgelt ja ühemõtteliselt välja öelda. Jah, ELil ei ole vajalikke vahendeid sellise olukorraga tegelemiseks. Ütlesite ennist seda sama.
Arvan, et on aeg vaadata läbi ohtlike ainete loend ning minu arvates tuleb sinna ka punane muda lisada. Arvan ka, et on aeg kehtestada kohustuslikud vastutuskindlustused tehastele, mis tegelevad ohtlike tegevustega, sest just need tehased vastutavad viimase kümne aasta kõige suuremate tööstusõnnetuste eest. Arvan ka, et on aeg luua uus finantssüsteem, mis suudab tagada tõhusat abi, nimelt reaalset ja kiiret abi mõjutatud riigile. Esitame volinikule peatselt sellekohase ettepaneku ning loodan, et ta näitab seda vastu võttes samasugust avatust nagu oma sissejuhatavas sõnavõtus.
Csaba Sándor Tabajdi
Esiteks soovin tänada teid ja kõiki Euroopa kodanikke, kes avaldasid kaastunnet Ungarit tabanud katastroofi puhul! Ungaris aset leidnud traagiline sündmus tähendab ka kaotust Euroopa jaoks. Tänase arutelu eesmärk on muuta ELi solidaarsed kavatsused konkreetseks abiks ning mõelda, kuidas edaspidi keskkonnakatastroofe ära hoida.
Austatud kolleegid, teen ettepaneku muuta solidaarsusfondi! Oleks praktiline, kui fondi toetust saaks kasutada ka tööstuskatastroofide puhul ning samuti võiks vähendada kahju rahalise väärtuse künnist. See on veelgi enam õigustatud, kui arvestada sellega, mida volinik Georgieva ütles, et viimase kümne aastaga oleme kasutanud sellest fondist vaid 10%. Tänane arutelu peab andma vastuseid ka viiele tehnilist ohutust puudutavale küsimusele, mis on seotud pikaajalise keskkonnakaitsega.
Esiteks tuleb kõikide kasutuses olevate ja mahajäetud reservuaaride puhul teha keskkondlik läbivaatus, lähtudes ühtsetest ELi põhimõtetest. Liikmesriigid peavad jõustama nõuetele vastavust ühiselt kehtestatud tehnilise korra alusel ning Euroopa Komisjon peab nõuetele vastavust kontrollima. Teiseks tuleb tööstusüksused, mis punast muda nõuetekohaselt ei ladusta, kanda ohtlike tööstusrajatiste kategooriasse. Kolmandaks peavad liikmesriigid kiirendama kaevandusjäätmete direktiivi kasutuselevõtmist. Neljandaks peab EL toetama uurimisprogramme, mille eesmärk on punase muda taaskasutamine. Sama ettepaneku esitasin ka kirjalikus küsimuses. Viiendaks peame Ungari eesistumise ajal Doonau strateegia raames alustama Doonau vesikonna tööstus- ja kaevandusjäätmete reservuaaride korrastamise ja taastamisega.
Viimaks peaksid ainsad 21. sajandi Euroopas lubatud tööstustegevused olema sellised, mille puhul on tagatud jäätmete saastusest puhastamine ja taaskasutamine. Nii saame Euroopa ohutumaks ja meie looduskeskkonna palju elamiskõlblikumaks muuta.
Corinne Lepage
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Soovin kõigepealt väljendada meie solidaarsust ohvritele. Selle katastroofi valguses on vaja aga arutada ka teatud probleemide üle.
Esiteks, tänan teid, lugupeetud volinik, teabe eest selle kohta, et järgmisel nädalal esitab komisjon teatise abistavate sekkumismeetmete kohta, mis on loomulikult väga tähtsad! Meil peavad olema kõik võimalused, et abistada meie kaaskodanikke nii loodus- kui ka tööstuskatastroofide korral.
Ma ei ole aga rahul sellega, et seda väga toksilist muda - teleuudistes on näidatud inimesi, kes on mudaga kokkupuutumise tõttu põletada saanud - tahetakse klassifitseerida püsijäätmetena. See on vastuvõetamatu! Komisjon peab algatama ohtlike jäätmete loendi läbivaatuse eesmärgiga kaasata ka muda ning määratlema samas ka seda, kas loendisse veel teisigi tooteid lisada tuleks.
Praegusel juhul on kõige tähtsam küsimus ühenduse õiguse de facto rakendamine ning antud juhul leian, et komisjoni käsutuses peavad olema vajalikud vahendid ühenduse õigusaktide reaalse rakendamise kontrollimiseks. See ei tähenda lihtsalt direktiivide ülevõtmist, vaid õigusaktide rakendamist kõikides ühenduse ettevõtetes.
Selle eesmärgi saavutamiseks vajab komisjon järelevalvevolitusi, mida komisjonil hetkel igal juhul ei ole. Me ei vaja rohkem eeskirju, vaid peame hoopis olemasolevat ühenduse õigust reaalselt rakendama.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Head kolleegid! Loomulikult soovin ka mina väljendada ohvritele Parlamendi Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel solidaarsust ja kaastunnet. Peame inimesi aitama. Ungaris juhtunu on kohutav. Sellegipoolest on mul kolm märkust teie sõnavõtu kohta, volinik Georgieva.
Ütlesite või vähemalt võis teie öeldust järeldada, et esmapilgul peetakse Euroopa õigusaktidest nõuetekohaselt kinni. Soovin aga, et komisjon teostaks põhjaliku juurdluse. Nagu Corinne Lepage mainis, on väga palju Euroopa õigusakte: kaevandusjäätmete direktiiv, teatud tööstuskäitiste põhjustatud heiteid käsitlev direktiiv ning keskkonnavastutuse direktiiv.
See õnnetus sai juhtuda, kuigi nähtavasti peeti keskkonnaõigusest täies ulatuses kinni. See ei ole võimalik, keegi pidi kuskil vea tegema! Kas Ungari ametivõimud kannavad oma vastutust? Kas nad kontrollisid piisavalt? Arvan seetõttu, et vaja on mingit liiki vastupidavuse katset, uurimust Euroopa õigusaktide rakendamise ning selle kohta, kas seda on nõuetekohaselt tehtud.
Teiseks nõudsid meie sõbrad Ungari roheliste erakonnast, et piirkonda tuleb saata sõltumatu uurimiskomisjon, et saada reostuse kohta objektiivseid andmeid. Ma ei usu, et Ungari ametivõimud sellise uuringu üksinda teha saavad.
Kolmandaks on mul küsimus järelvalve kohta. Keskkonnajärelevalve on väga tähtis. Arutasime parlamendis juba selle teema üle ja võtsime 20. novembril 2008 vastu sellekohase resolutsiooni. Nõuame, et sellise järelevalve jaoks loodaks kiireimas korras õigusraamistik. Keskkonnajärelevalve on vajalik. Järelevalvet ei tohi teostada ainult riiklikud inspektsiooniasutused, vaid ka järelevalvajad vajavad kontrollimist ja järelevalvet - kontrollijad vajavad kontrollimist. Vajame Euroopas kiireimas korras usaldusväärset keskkonnajärelevalvet ning eriti keskkonnadirektiivide nõuetekohast rakendamist.
Lajos Bokros
Viimase kahe nädala jooksul ei ole Ungari ajakirjandus rääkinud millestki muust peale Ungari alumiiniumitehase vastutuse. Ettevõtte tegevdirektor vahistati juba enne juurdluse algust ja enne igasuguste tulemuste esitamist. Juurdluse käigus määratletakse ettevõtte vastutus, kuid ma arvan, et võime juba ühe järelduse teha. Vastutav ei ole ainult ettevõte, vaid ka ametivõimud ja kohalikud omavalitsused. Kahjustuste kontrollimine on väga tähtis. Volinik rääkis kõige tähtsamatest asjadest, mida sel puhul teha tuleb, kuid sama tähtis on ka ennetamine. Ungari administratsioon, keskvalitsus ja isegi kohalikud omavalitsused ei ole selliste katastroofide ennetamiseks piisavalt hästi ette valmistatud. Administratsioon on erakordselt killustunud, sel puuduvad vahendid ning katastroofide ennetamiseks ei ole ei inimressursse ega rahalisi vahendeid. Teen ettepaneku, et teeksime oma järeldused ning arvestaksime nendega kohaliku omavalitsuse ja haldusreformi puhul.
Marisa Matias
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Soovin öelda midagi, mida ei ole veel öeldud. Volinik, ma kuulasin teid tähelepanelikult ja tahaksin öelda selle kohta, mida kuulsin, et mulle jääb mulje, et seni on vaikimise tagamine olnud kõige tõhusam meede, mida riiklikud või Euroopa ametivõimud kasutanud on.
Tööstusõnnetusi saab vältida ja seda tulebki teha. Selleks on olemas Euroopa õigusaktid ning paistab olevat selge, et antud juhul on seadust rikutud. Tegutseti ebatõhusalt, reageeriti hilja ja kannatanud, eriti kõige halvemas olukorras olevad inimesed, jäeti hooletusse. Inimesed surid ja paljude tervis on ikka veel ohus. Kahjustuste kogukulusid ei ole võimalik välja arvutada ning ohvrite hooletusse jätmine on ebamoraalne.
Palun öelge, lugupeetud volinik, kuidas saame juhtunust teada ungarlaste enda uudiste kaudu, aga ametivõimud ei näe ja ei ütle meile midagi? Seepärast on mul teile paar küsimust. Kuidas saab pank avaldada survet inimestele, kellel on mõjutatud piirkonnas hüpoteegiga maja, ning nõuda, et nad maksaksid võlgnetava summa, sest nende majad on väärtust kaotanud? Kuidas saate lubada, et telefoniettevõtted katkestavad ainsa sidepidamisvõimaluse, mis katastroofialas elavatel inimestel on? Kuidas on võimalik, et katastroofi eest vastutav ettevõte juba äritegevust jätkata saab?
Viimaks, lugupeetud volinik, rääkisite muda tagajärgede leevendamisest. Palun öelge, mis põhjusel selle inimtragöödia tegelikul ulatusel nii tühisena näida lastakse? Nii jääb mulje, et me alustame alati otsast peale.
Jaroslav Paška
fraktsiooni EFD nimel. - (SK) Soovin kõigepealt väljendada oma südamlikku kaastunnet meie sõpradele Ungaris selle suure katastroofi puhul, mis Kolontįri ja Devecseri küla 4. oktoobril tabas, kui lähedal asuva tehase reservuaarist valla pääsenud suur keemilise muda laine nad järsku üle ujutas.
Aja jooksul on selgunud, et ka antud juhul maksavad mõjutatud kogukondade süütud elanikud kõige suuremat hinda nende hooletuse pärast, kes vastutasid reservuaari korrashoiu ja ohutuse eest ning sellega ka nende majade ohutuse eest. Mul on hea meel, et Slovakkia päästetööde spetsialistid ja vabatahtlikud tuletõrjujad olid esimeste seas, kes kannatanud kodanikele vabatahtlikult abi pakkusid. Slovakid jätsid viivitamatult kõhklusteta oma kodud ja pered, et aidata kannatanuid naaberriigis Ungaris.
Ma tean, et Kolontįri ja Devecseri küla haavade paranemine võtab kaua aega, aga me peame mõtlema nüüd sellele, et Euroopas võib olla veel teisigi selliseid mahajäetud ohtlikke reservuaare, mis sisaldavad kemikaale ja muid jäätmeid. Ühe sellise leidis isegi mu oma riigi põllumajandusministeerium etteteatamata läbivaatuse käigus. Paistab, et tööstus- või kaevandusjäätmete ladustamine prügilates ei ole ei ühiskonna ega ka keskkonna jaoks hea lahendus. Seepärast peaksime kaaluma tõsiselt tööstus- ja kaevandustegevuse lubamist ainult siis, kui seal tekkivad jäätmed hävitatakse või neutraliseeritakse tootmistsükli käigus viivitamatult ja täielikult. Ainult nii saame ennetada õnnetusi, mis sarnanevad sellistega, mille tagajärgede all Kolontįri ja Devecseri küla elanikud kannatavad.
Béla Kovács
(HU) Head kolleegid! Soovin teha kõigepealt menetlusega seotud ettepaneku ja paluda, et Euroopa Parlament ei arutaks võimaluse korral Ungari sündmusi nii hilja õhtul, vaid siis, kui istungisaalis on kohal võimalikult palju kaasparlamendiliikmeid. Kahjuks valitses sama olukord ka siis, kui slovaki keele seaduse üle arutati.
Ekspertide arvates oli Kolontári katastroofi põhjus pidurdamatu kasu lõikamine ja ränk tehnilise distsipliini rikkumine. Kahjuks ei ole kaks nädalat kestnud juurdluse järel õnnetuse eest vastutavaid inimesi ikka veel tuvastatud ja on üha vähem lootust, et tõde üldse selgub. Olukorra teeb veel tõsisemaks asjaolu, et kannatanud ei saa isegi solidaarsusfondile loota, sest praegusel juhul ei ole tegemist looduskatastroofiga, mille kahju hinnanguline väärtus ei ületa ette nähtud 591 miljoni euro suurust künnist, vaid see on kõigest inimliku hooletuse tõttu aset leidnud juhtum. Lisaks sellele esitavad kommertspangad hüpoteegiga kinnisvara omanikele väga ülekohtuseid nõudmisi, nõudes, et nad viivitamatult kogu oma võla korraga ära maksaksid, kuna piirkonna elamukinnisvara on täiesti väärtusetuks muutunud. See tuletab mulle meelde ajalehe New York Times ringvaatekirjutajat Thomas Friedmani, kes oma 4. septembri juhtartiklis kirjutas, et laen on narkootikum, pangad on narkodiilerid ja keskpank on ristiisa.
Selle olukorra kiireks lahendamiseks vajame Euroopa sotsiaalset solidaarsust, mis aitaks kahjusid leevendada. Meie kohustus on kannatanuid igal viisil toetada ning aidata neil oma tavalised elamistingimused võimalikult kiiresti taastada. Lisaks sellele tuleb kriminaalkoodeks muuta viivitamatult rangemaks, et tulevikus sarnaseid inimelusid nõudvaid katastroofe vältida.
Krisztina Morvai
Austatud juhataja! Täna juhtus siin istungisaalis midagi täiesti enneolematut. Sel ajal kui minu kolleeg rääkis suurest tragöödiast meie riigis, mille tagajärjel üheksa inimest hukkus, naersid kaks esindajat provokatiivselt.
See on ametlik kaebus, mille ma teile esitan, austatud juhataja. Palun edastage see Jerzy Buzekile! Nõuan, et seda juhtumist uuritaks nõuetekohaselt! Nigel Farage käitus palju vähem provokatiivselt ja solvavalt. Teda trahviti ja ta suhtes algatati distsiplinaarmenetlus. Need kaks naist seal, need esindajad, on vähemalt sama palju ära teeninud.
Juhataja
Juhatus võtab teie kaebuse teadmiseks.
Richard Seeber
(DE) Austatud juhataja! Imetlen väga oma kaasparlamendiliikme oskust tõlgendada nende kahe parlamendiliikme naeru sellisel kindlal viisil. Naaskem aga praeguse teema juurde! Minu arvates on see arutelu liiga tähtis, et seda odavate poliitiliste pisivõitude saavutamiseks kasutada.
Soovin kõigepealt väljendada oma solidaarsust ja kaastunnet ohvritele ja eriti neile, kes aitavad oma eluga riskides seda katastroofi peatada ja tõrjuda. Väga tähtis on aga nüüd see, et oleksime ratsionaalsed ja analüüsiksime praegust olukorda ning leiaksime eelkõige selle eest vastutavad isikud. Olen volinikuga täiesti nõus, kui ta ütleb, et peame kontrollima, kas direktiivid, mis me Euroopas selliste juhtumite jaoks koostasime, on nõuetekohaselt üle ja kasutusele võetud. See on esimene samm. Tahan väga näha sellekohast komisjoni aruannet ja selles sisalduvaid järeldusi!
Samal ajal palun aga komisjonil olla palju rangem ja kiirem arupärimisega nendelt riikidelt, kus siin sätestatud õigusakte üle võetud ei ole. See on komisjoni töö ja peab tunnistama, et vahetevahel ei ole komisjon selle tegemisel eriti range. Komisjon peaks antud juhul liikmesriikidele nende kohustusi meelde tuletama.
Teiseks lähtume siin Euroopas saastaja-maksab-põhimõttest. Minu arvates on see väga hea ja tähtis põhimõte. Ma ei arva, et selliste juhtumite korral tuleks vastutus riigi rahakoti kanda jätta. Sel põhjusel on minu arvates üleskutse laiendada solidaarsusfondi kohaldamisala õigustamata, sest saastaja on selgelt olemas ja tema peab maksma ka tekitatud kahju eest. Selliste õnnetuste korral peame igal juhul kontrollima, kas individuaalsed ettevõtted peaksid nendega kaasnevaid kulusid kandma. Ka siinkohal pean silmas komisjoni, kes peaks mõtlema sellele, kas oleks vaja võtta kasutusele kindlustuslahendusi, et tagada vastav kompensatsioon kahju kannatanud inimestele.
Marita Ulvskog
(SV) Ungarit tabas kohutav katastroof. Tunnen kaasa kõikidele kannatanutele.
Jääb arusaamatuks, et kroomi, arseeni ja elavhõbedat sisaldavat kõrvalsaadust hoiti avatud reservuaaris, kus ohtliku olukorra tekitamiseks oleks piisanud tugevast vihmasajust. Kui palju selliseid reservuaare Ungaris, Euroopas ja mujal maailmas veel leidub?
Loen ette ühe biogeomeetriaga tegeleva teadlase seisukoha.
Ingliskeelses tekstis ütleb teadlane järgmist. Selliste rikastamisjäätmete hoidlate olek ja arv tuleb ülemaailmselt kindlaks teha, sest nendes sisalduvad toksilised ained on keemiline viitsütikuga pomm. ... Ainuüksi Euroopas on see viimase 12 aasta jooksul juba kolmas selline katastroof. Kõik need katastroofid oleks saanud ära hoida. Ainuüksi teadustööga ei ole võimalik maailma selliste katastroofide eest kaitsta. Selleks on vaja valitsuse määrusi ja järelevalvet.
(SV) Mida arvab sellest volinik? Kas on vaja paremaid õigusakte kemikaalide kohta, täiustatud asendamise põhimõtet, tõhusamaid eeskirju, rohkem eeskirju, rohkem kontrolli ja rohkem alternatiivseid tooteid? Mida tuleb teha ja kui kiiresti saab seda teha? Nende püüdluste eesmärk peab olema pikaajaliste muudatuste tegemine ning ennetavate meetmete kasutuselevõtmine.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Peame näitama Ungari suhtes üles suurt solidaarsust, eriti nüüd, kus keskkonnakatastroof on levinud kaugemale ja tehase reservuaarist valla pääsenud toksiline aine on jõudnud Doonau vette.
Sel põhjusel kutsun Euroopa Komisjoni üles olukorra juhtimisse vahetult sekkuma, et toetada Ungarit kõikide vajalike vahenditega. Samuti palun komisjonil nõuda vastutavatelt ametivõimudelt järgmisi dokumente ja andmeid: aruanne iga tuvastatud keemilise ühendi mõju kohta ökosüsteemile koos keskkonda sattunud kogustega, kaasa arvatud üksikasjalikud andmed reostuse mõju kohta floorale ja faunale; aruanne Ungari ametivõimude kasutusele võetud meetmete kohta, täpsemalt kemikaalide kogus, mida kasutati reostuse vastumeetmena ning nende uute ainete mõju keskkonnale.
Arvestades olukorra tõsidusega ning keskkonda sattunud toksiliste ainete ohtlikkusega, peame minu arvates võimalikult kiiresti tegutsema. Euroopa Komisjon on ainus institutsioon, mis saab seda teavet nõuda, et takistada selle keskkonnakatastroofi levimist ka teistesse Doonau-äärsetesse liikmesriikidesse ning võtta kasutusele vajalikud meetmed katastroofi tagajärgedega võitlemiseks seal, kus katastroof juba toimunud on.
Just seepärast esitan komisjonile kirjaliku küsimuse, sest ma tahan, et komisjon looks strateegia selliste katastroofide ärahoidmiseks tulevikus ning esitaks meile nii kiiresti kui võimalik ka konkreetsed meetmed, mis rakendatakse viivitamatult Ungari keskkonnakatastroofi puhul. Mulle teeb tõsiselt muret ka selle katastroofi mõju Rumeeniale.
Bas Eickhout
(NL) Austatud juhataja! Tänan volinikku tema senise osaluse eest! Ta ütles, et uusi õigusakte ei ole vaja, kuid minu arvates on see järeldus liiga rutakas. Oleme ausad - seda punast muda ei liigitata ohtlike jäätmete hulka. Seda ei ole hästi selgitatud. Mida te sellega silmas peate? Kas sellest tõesti piisab?
Saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli (IPPC) direktiiv, mille alla see alumiiniumitehas kuulub, nõuab ka parimate olemasolevate tehnoloogiate meetmete rakendamist. Selline meede on näiteks kahe kaitsevalli kasutamine. Ungaris oli ainult üks kaitsevall. Seega on meil selgelt probleeme. Tahan, et komisjon analüüsiks palju selgemalt, kas õigusaktid täidavad oma ülesannet.
Siis on veel järelevalve küsimus. Juunis tehtud fotodel oli juba lekkeid näha, aga riiklikud järelevalveasutused ütlesid, et probleeme ei olnud. Järelevalve oli ebapiisav. Kas komisjonil ei oleks aeg esitada põhjalikke ettepanekuid järelevalve kohta Euroopas, millega oleks tagatud ka riiklike järelevalveametnike kontrollimine, et sääraseid katastroofe edaspidi ennetada.
Horst Schnellhardt
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Avaldan loomulikult kaastunnet selle katastroofi ohvritele. Olen keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni liige ja kui ma lugesin ajalehest, et Ungaris lekkis reservuaarist punast muda, mõtlesin, et kuidas midagi sellist juhtuda sai, sest juba aastaid oleme võtnud vastu eeskirju ja õigusakte just sedalaadi toksiliste ainete isoleerimiseks ning ladustamiseks, et sellised õnnetused ei saaks juhtuda. On selge, et midagi läks valesti, ja on selge, et on vastutavaid inimesi, kes ei rakendanud Euroopa Liidu eeskirju ja õigusakte. Sel juhul peame need inimesed lihtsalt vastutusele võtma. Tuleb leida vastus küsimusele, kes vastutas ja kes ei vastutanud.
Ungarlased reageerisid imetlusväärse kiirusega ning suutsid palju suurema katastroofi ära hoida. See ei tähenda aga, et peame jätma kõik nii, nagu on. Peame leidma vastutavad isikud ja nad tuleb avalikustada!
Me ei tohi muuta selle juhtumi tõttu solidaarsusfondi tingimusi. Hoiatan teid selle eest! Fond loodi 2002. aastal üleujutuste ajal. Meil on eeskirjad ja me ei saa kanda ühe riigi halba juhtimist üle Euroopale ja kahju eest siin maksta. See ei tohi olla lõpptulemus. See ei ole solidaarsusfondi eesmärk. Fond on nähtud ette kasutamiseks ettenägematute juhtumite korral, mis lihtsalt juhtuda võivad. Peame hoidma rahalisi vahendeid varus taoliste juhtumite jaoks, mitte selliste, nagu Ungaris toimus.
Mul on üks ettepanek. 2002. aasta üleujutuste ajal ei olnud meil isegi solidaarsusfondi. Saime kasutada näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) vahendeid koos kaasrahastamise vähendamisega selle valdkonna jaoks. Ka see aitab riike, mis saavad kasutada neid vahendeid muude asjade jaoks. Võiksime antud juhul need rahalised vahendid teistmoodi kättesaadavaks teha. Komisjon peaks selle soovitusega arvestama.
Judith A. Merkies
(HU) Soovin avaldada kaastunnet kõikidele ungarlastele, kes katastroofi tõttu kannatada said. See keskkonnakatastroof suunas kogu maailma tähelepanu Ungarile. Katastroof näitas väga selgesti ühte - nimelt et vanade tööstusrajatiste korrashoidmine ja kontrollimine on väga tähtis. Ka majanduskriisi ajal ei tohi korrashoidmise arvelt kokku hoida.
(NL) Jätkan nüüd hollandi keeles. Kogu Euroopa tähelepanu on suunatud Ungari keskkonnakatastroofile ja kui üks asi on selge - midagi, mida siin juba öeldi -, siis see, et järelevalve korrashoidmise üle ja korrashoidmine ise on väga tähtsad, seda eriti vanemate rajatiste ja tööstuste puhul. Isegi majanduskriisi ajal ei saa me korrashoidmise ja järelevalve arvelt kokku hoida. Väga tähtis on jäätmeid käsitlevate direktiivide nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine.
Lisaks sellele tahaksin mainida, et jäätmed on tulevane tooraine ning seda tuleb vaadata rohkem võimalusena kui ohuna. Sellistes jäätmejärvedes ei tohi jäätmeid ladustada. Jäätmed tuleb ümber töödelda või tuleb neid taaskasutada. Euroopa keskkonda ja toorainet puudutavad projektid on väga põhjalikud. Liikmesriigid peavad olema vähemalt sama põhjalikud ja tegutsema kiiremas korras inimeste, keskkonna ning tööstuse huvisid silmas pidades ja jäätmete ümbertöötlemise ning taaskasutamise valdkonnas rohkem ette võtma.
Seepärast liitun üleskutsetega Ungarile ning samuti komisjonile ja teistele liikmesriikidele, kus midagi sarnast juhtuda võib, et nad peavad tuvastama, kas jäätmeid, kaasa arvatud tööstusjäätmeid käsitlevaid direktiive ja keskkonnaohutuse nõudeid rakendatakse nõuetekohaselt. Lisaks sellele on ka järelevalve korrashoidmise küsimus. Selline inim- ka keskkonnakatastroof ei tohi enam kunagi aset leida.
Adina-Ioana Vălean
Austatud juhataja! See draama tuletab meile meelde meie vastutust poliitikutena. Ei ole vaja võtta vastu kiiremas korras uut seadust või õigusaktide paketti. Meil on juba täielik keskkonnaõigustik Euroopa kaevandusjäätmete direktiivi kujul. Probleem Euroopas ei seisne nõuetekohases õigusraamistikus, vaid selles, et liikmesriigid peavad neid õigusakte nõuetekohaselt rakendama.
On selge, et ettevõtetel on olnud liiga palju mõju riiklikele ametiasutustele selle üle läbi rääkides, mis on ohtlikud jäätmed, millele peaksid kehtima kõige rangemad ohutusstandardid. Lisaks sellele olen tõesti mures, kui kuulen arvukatest toksiliste ainete ladustamispaikadest Doonau piirkonnas ja enam kui tuhandest saastunud kohast ainuüksi Rumeenias. Minu arvates peaks olema esimene prioriteet ennetamise alal nende kohtade loendi koostamine Euroopas. Me ei saa selle jõustumist 2012. aastani oodata.
Liikmesriigid peavad selle teabe komisjonile vabatahtlikult ning kiireimas korras esitama. See juhtum näitab ka, et komisjonile tuleb anda rohkem vahendeid keskkonnaõiguse nõuetekohase rakendamise tagamiseks, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas. Samuti näitab see, et komisjonile tuleb anda rohkem vahendeid nende ladustamiskohtade kvaliteedikontrolli ja järelevalve hindamiseks.
Viimaseks soovin veel rõhutada, et aluspõhimõte peab olema see, et saastajad maksavad enda tekitatud keskkonnakahjude eest. Sel põhjusel ei ole ma ka kindel, et Euroopa Solidaarsusfondi kasutamine oleks praegusel juhul kohane, sest see võib seada ohtu keskkonnavastutuse direktiivi aluspõhimõtte.
Satu Hassi
(FI) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tahan öelda kahte asja. Esiteks peab komisjon kindlasti sealse olukorra analüüsimiseks Ungarisse töökonna saatma. Kindlasti ei saa me lähtuda ainult Ungari ametivõimude esitatud teabest näiteks selle kohta, mida see punane muda tegelikult sisaldab. Vajame sõltumatute uurijate esitatud teavet.
Teiseks, lugupeetud volinik, ütlesite, et punane muda ei täida ohtlikeks jäätmeteks liigitamise kriteeriume ja et meie õigusaktid vastavad kõikidele nõuetele. Need kaks väidet ei saa samaaegselt tõesed olla. Ohtlike jäätmete kriteeriume tuleb kindlasti täpsustada nii, et nendele lisatakse ka kõrged leeliselisuse tasemed või kõrged pH-tasemed.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Peame tegema kõik, mis meie võimuses, et selliseid katastroofe ära hoida. Seetõttu tahan, et Euroopa Liit selgitaks, miks sellised õnnetused Euroopa Liidus ikka veel juhtuvad, ning seejärel vastavad meetmed kasutusele võtaks.
Kindlasti on vaja pöörata rohkem tähelepanu juba vastuvõetud õigusaktide rakendamisele. Individuaalsete õnnetusjuhtumite uurimine on näidanud, et muu hulgas oli põhjuseks hooletus ja seaduse rikkumine. Üldiselt oleme keskkonnaõiguse rakendamise seisukohalt liidus väga vähe saavutanud.
Lisaks soovin, et komisjon avaldaks teavet selle kohta, millised võimalikud piiriülesed riskid inimtervisele võivad Ungari õnnetusest veel edaspidi tuleneda. Kas näiteks toksilised ained pääsevad õhku ja kas nende ainete sissehingamine on ohtlik naaberriikides, näiteks Sloveenias, elavatele inimestele?
Peame saastajaid ka suuremal määral vastutusele võtma ja rakendama rangelt põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab. Riiklike vahendite kasutamine kahjustuste korrastamiseks ja inimeste abistamiseks peab olema alles viimane abinõu solidaarsuse põhimõttest lähtudes.
See on ka viis, kuidas edendada ohutumat tegutsemist ettevõtjate seas.
Miroslav Mikolášik
(SK) Esmalt soovin öelda, et tunnen meie sõpradele Ungaris südamest kaasa, ja väljendada solidaarsust katastroofi üleelanud peredega. Samuti tahan väljendada poolehoidu 150 kannatanule.
Alumiiniumitehase reservuaarist valla pääsenud toksiline muda ujutas üle ümbritsevad kogukonnad ja mõjutas ligikaudu 40 ruutkilomeetrit maad ning Doonausse suubuvaid voolusänge. Selles Ungari ajaloo tõsiseimas keskkonnakatastroofis hukkus kuni üheksa inimest.
Minu arvates on esmane prioriteet katastroofi tagajärgede leevendamine. Sellest lähtuvalt tuleb võtta vastutustundlik lähenemisviis jõgede ökosüsteemide taastamise ja võimalike tulevaste katastroofide ennetamise nimel. Euroopa Liit saab selles kontekstis tähtsat rolli mängida, sest rangetest keskkonnastandarditest kinnipidamise nõudmine ei ole ainult ELi õigus, vaid ka kohustus. Kujutan ette, et ka teistes liikmesriikides on sarnaseid ohtlikke reservuaare.
Elena Băsescu
(RO) Ka mina soovin avaldada kaastunnet nende sündmuste puhul ning öelda ka järgmist: Greenpeace'i hinnangul on kõne all olev õnnetus palju tõsisem, kui 2000. aasta Baia Mare õnnetus. Juhiksin tähelepanu sellele, et tookord ei olnud surmajuhtumeid ja pikaajaline mõju oli suhteliselt väike. Ungarlastest Euroopa Parlamendi liikmed esitasid resolutsiooni, milles nad nõudsid tsüaniidi kasutamise keelamist kaevandamises, ilma et nad oleksid pakkunud välja alternatiivi. Selle resolutsiooni ainueesmärk oli Roşia Montana kaevandusprojekti takistamine.
Peame kahjuks tunnistama, et kümme aastat hiljem on Euroopas oht inimeludele ja keskkonnale ikka veel märkimisväärselt suur. Selle põhjus on asjaolu, et keskkonnakaitset ja õnnetuste ennetamist käsitlevad määrused on ebapiisavad või ei rakendata neid nõuetekohaselt. Lisaks muudele vajaminevatele meetmetele on vaja toksiliste ja ohtlike jäätmete klassifitseerimise kriteeriumide läbivaatamist. Tasub rõhutada, et punane muda, mis Kolontári õnnetuse põhjustas, ei kuulu ohtlike jäätmete kategooriasse.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Ma arvan, et kõiki eurooplasi šokeeris Ungarit kaks nädalat tagasi tabanud keskkonnakatastroof. Soovin väljendada enda ning kogu Slovaki Vabariigi solidaarsust kannatanute peredega ja avaldada neile siirast kaastunnet. Mul on hea meel, et Slovaki päästetöötajad olid esimeste seas, kes meie Ungari sõpradele appi tulid.
Minu arvates peavad Euroopa Liit, Ungari valitsus ja keskkonnakatastroofi eest vastutav ettevõte tegema praeguses olukorras koostööd ning sellele lahenduse leidma.
Austatud juhataja, kokkuvõtteks soovin selgitada Krisztina Morvaile, et minu reaktsiooni põhjuseks ei olnud Ungarit tabanud katastroof. Ma ei istu siin parlamendis kella üheteistkümneni õhtul selleks, et naerda inimeste üle, kes kannatavad. Minu reaktsiooni põhjustas teie Ungari paremäärmuslikku Jobbiku parteisse kuuluva kolleegi märkus, milles ta seostas Ungari tõsist olukorda slovaki keele seaduse puhul valitsenud olukorraga. Võin lugupeetud parlamendiliikmele kinnitada, et praegu võimul olev valitsus, millesse kuulub ka Ungari partei Hid, ei ole keeleseadust muutnud ja see seadus on vägagi mõistlik. Ungarit tabanud katastroofi ja sellega kaasnevate surmajuhtumite sidumine slovaki keele seadusega on täiesti naeruväärne.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Soovin väljendada solidaarsust Ungari kodanikega! Lugupeetud volinik, peame igal juhul kontrollima, kas on ka teisi ohuallikaid, ja need konkreetselt välja tooma, enne kui teine säärane õnnetus juhtub. Ohtlikud materjalid tuleb dokumenteerida. Parlament on siin istungisaalis nende probleemide kohta seisukoha võtnud. Nõuame kaevandamisel tsüaniidi kasutamise keelustamist. Komisjon peab tegema sellesuunalise ettepaneku, eriti arvestades suure Baia Mare õnnetusega, mille tagajärjed olid nii tõsised just selle tõttu, et kasutati tsüaniidi.
Olen täiesi nõus sellega, mida te solidaarsusfondi kohta ütlesite. Viimaks tuleb mulladirektiiv uuesti päevakorda võtta - nõukogu ei tohi seda takistada. Me peame mulla saastumisest puhastama ja leidma selle eest vastutavad inimesed!
Ulrike Lunacek
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Ma arvan, et see järjekordne katastroof näitab väga selgesti, kui tähtsad on Euroopa õigusaktid ning nende rakendamine ja rakendamise järelevalve. Keskkonnakatastroofid ja nende tagajärjed lihtsalt ei piirdu ühegi ELi liikmesriigi või maailmariigi piiridega, vaid levivad põhjavee, jõgede saastumise, peenosakeste või õhu kaudu üle riigi piiride ka teistesse riikidesse.
Volinik, mõned sõnavõtjad juba mainisid, et kehtivad Euroopa õigusaktid on mõnes mõttes ebapiisavad. Samuti on ebapiisav nende ülevõtmine ja järelevalve, mida komisjon nende rakendamise üle teostama peab. Ühe näitena võib tuua esile vastutust puudutava õigusakti. Selles õigusaktis on suur lünk: katastroofi põhjustanud osapool tuleb võtta vastutusele ja ta peab kahjude eest maksma. Milliseid õigusloomega seotud ettepanekuid kavatsete antud juhul teha tagamaks, et saastaja maksma peab? Mida kavatsete teha Ungari puhul sõltumatu juurdluse teostamise võimaldamiseks ja mida arvate ettepanekust luua ELi töökond, millest Satu Hassi eelnevalt rääkis?
Lõpetuseks tahan veel ühte asja küsida. Kuulsime, et ajakirjanikke takistatakse õnnestuse uurimisel. Kas kavatsete avaldada Ungari valitsusele survet tagamaks, et me saame sündmuse kohta sõltumatu aruande?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan südamest kõiki sõnavõtjaid! Te võtsite hästi kokku kõik lahendamist nõudvad probleemid ja küsimused. Enne küsimustele vastamist tahaksin öelda järgmist. Kui ma eile mõjutatud külades käisin, siis mõtlesin, et jumal tänatud, et see päevasel ajal juhtus, sest kui see õnnetus oleks öösel juhtunud, oleks palju rohkem inimesi surma saanud.
Kaugelt vaadates jääb tegelikult mulje, nagu oleks keegi majad poolenisti punaseks värvinud. Loomulikult ulatub punane toon kõrgemale tasemest, kus asuvad voodid, milles magavad naised, mehed, lapsed ja eakad. Millegi sellisega silmitsi seistes on igati kohane pidada sügavamõttelist arutelu ja sellest kindlasti õppust võtta. Siis saame suunata selle tagasiside ettevalmistuste tegemisse, ennetamisse ja reageerimisse tulevaste katastroofide puhul.
Sel põhjusel suhtun siin istungisaalis tehtud märkustesse väga tõsiselt. Proovin nüüd nendele märkustele vastata.
Kõigepealt küsimus õigusaktide ja komisjoni rolli kohta. Minu täpne sõnastus oli, et meie esmase analüüsi põhjal paistab, et oleme võtnud kasutusele vajalikud õigusaktid ja et meetmed on ikka veel ebapiisavad just nimelt nende õigusaktide rakendamise koha pealt. Rõhutan siinkohal, et see on alles esmane analüüs ja ka oma kokkuvõttes rõhutasin, et me kontrollime, kas meie õigusaktides on lünki.
Kordan, et nii selle juhtumi kui ka paljude teiste juhtumite puhul tuleb keskenduda esmajoones olemasolevate õigusaktide rakendamisele, mitte öelda, et "Ah, lähme ja koostame lihtsalt ühe uue dokumendi ja paneme selle koos teistega ühte virna!”, kui teame, et probleem seisneb just nimelt õigusaktide rakendamises.
Kui rääkida sellest, mida konkreetselt õigusloome vaatenurgast käsitleda tuleb, siis on hetkel kaks konkreetset küsimust, kuid neid võib juurde tulla, kui me kõik hoolikalt läbi mõelnud oleme.
Esimene küsimus puudutab punase muda liigitamist ohtlike jäätmete kategooriasse. Me ei ütle iga punase mudaga seotud juhtumi puhul, et see ei ole ohtlik. Punane muda võib olla ohtlik, kui selles on suurtes kogustes raskemetalle ja kui on täidetud teatud tehnilised tingimused. Teisisõnu võib esineda juhtumeid, kus punane muda liigitatakse ohtlike jäätmete kategooriasse. Hetkel võime öelda Ungari ametivõimude esitatud teabele tuginedes, et nende andmete järgi ei ole punane muda ohtlik, aga loomulikult peame tegema palju põhjalikuma analüüsi. Seejärel tuleb selgitada, kuidas sellise probleemiga tegeleda ja kas ohtlike jäätmete liigitamistingimusi oleks vaja rangemaks muuta. Täna ma sellele vastata ei saa, aga võin kinnitada, et sellega tegeletakse.
Teine tähtis küsimus õigusloome puhul on vastutuse küsimus, mille mitu sõnavõtjat tõstatas. Kas keskkonnavastutuse direktiiv on piisavalt range, kui on vaja rakendada põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab? Ütlesin alguses, et komisjon on alustanud selles valdkonnas juba tööd, et hinnata, kas on vaja muuta rangemaks määrusi selle kohta, kuidas ettevõtted peavad tegutsema, et nad saaksid täita oma kohustusi saastajatena. Ka selle tööga jätkame väga põhjalikult.
Teine osa küsimustest puudutas rahastamist. Mida me teha saame? Ungari käsutuses on sihtotstarbelised struktuurifondide ja maaelu arengu fondide vahendid. Kogemused on näidanud, et programmide rakendamise käigus on alati veidi manööverdamisruumi. Põhimõtteliselt ei ole ükski riik struktuurifondide vahendeid 100% ulatuses ära kasutanud ja prioriteedid muutuvad aja jooksul. Seepärast on võimalik, et kui Ungari valitsus peab seda piisavalt tähtsaks prioriteediks, saab kasutada struktuurifondide või maaelu arengu fondide vahendeid puhastusjaamade keskkonnajärelevalve jaoks ning kahjustatud infrastruktuuride ja põllumajandusmaa taastamiseks. Neid vahendeid saab kasutada ka maakasutuse muutmiseks, sest on võimalik, et seda maad, mida ma nägin, ei ole võimalik kiiresti hariliku põllumajandusmaana uuesti kasutusele võtta, aga on täiesti võimalik, et seda saab kasutada energiataimede kasvatamiseks, mis ei pea rahuldama samu tingimusi ohtlike ainete sisalduse suhtes.
Arutelus väljendati ka väga erinevaid seisukohti solidaarsusfondi suhtes. Ütleksin siinkohal kahte asja. Esiteks olen nõus, et saastaja peab maksma, aga kui kogukondi tabab niivõrd suur katastroof, siis sõltub nende abistamine just Euroopa solidaarsusest ja kaastundest, sest ettevõttel võib minna oma kohustuste täitmisega aega mitmeid kuid.
Humanitaarabi ja katastroofidele reageerimise eest vastutava volinikuna olen ma piinlikus olukorras, kui saan osutada kiirelt abi Pakistani üleujutuste ohvritele, aga minu käsutuses ei ole ühtegi vahendit Ungari katastroofi ohvrite aitamiseks. Sel suvel kui Rumeenias ja Moldovas üleujutused olid, sain ma anda Moldovale kiiresti rahalist abi, aga ma ei saanud teha midagi Rumeenia üleujutuste ohvrite heaks - ja ma ei räägi siin ainult endast, vaid meist kui Euroopa kodanikest.
Seda küsimust tuleb lähemalt vaadata, et näha, kas meil oleks üha tihedamaks muutuvate katastroofide puhul - nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat - vaja vahendit, millega saame väljendada suuremat kaastunnet oma kodanike vastu.
Ja muide, meie kodanikud on hämmingus selle üle, kuidas saame abistada Pakistani, aga mitte Ajkat.
Küsimusi esitati ka komisjoni rolli kohta. Lubage mul öelda väga selgesõnaliselt, et järelevalve ja kontrollimise teostamine on liikmesriikide ülesanne. Komisjonil ei ole selleks volitusi. Siiski üritame väljaõppe, teadlikkuse tõstmise ja aja jooksul saadud õppetundidega viia kõiki liikmesriike kurssi nende vastutustega järelevalve ja kontrollimise valdkonnas. Üks sõnavõtja ütles, et selles valdkonnas on selgeid institutsioonilisi kitsaskohti. Saame aidata väljeõppega, aga meil ei ole volitusi, et olla järelevalveametnikud ja asendada riiklikke ametiasutusi.
Ma ei mõtle seda, et meil ei peaks kunagi selliseid volitusi olema, aga meil ei ole neid hetkel, ja tegelikult on minu arvates palju tähtsam, et riiklikel ametiasutustel on paremad vahendid oma ülesannete täitmiseks, selle asemel et luuakse üha rohkem järelevalve tasandeid. Need inimesed, kes seda tööd teevad, peavad saama seda teha.
Esitati ka küsimusi punase muda taaskasutamise kohta. Direktiivis on stiimuleid teadusuuringute teostamiseks ja meie keskkonnaõigus julgustab parimate saadavalolevate tehnoloogiate kasutuselevõtmist.
Kõne all olev tehas peab 2012. aastaks vastama kõige rangematele standarditele. Loomulikult on kohutav, et see õnnetus 2010. aastal juhtus. On selge - ja kuna mu aeg on otsas, siis selle punktiga ma ka lõpetan -, et peame sellest õppust võtma ja pöörama palju rohkem tähelepanu teistele sarnastele kohtadele Euroopas, kus edaspidi samasugused õnnetused aset leida võivad.
Selleks et vältida ohu muutumist katastroofiks, on vaja kõigepealt järelevalvet, valmisolekut ja ennetamist ning ma olen absoluutselt nõus nende sõnavõtjatega, kes seda rõhutasid. Meil on poliitikameetmed valmisoleku ja ennetamise kohta ning nagu äsja käsitletud õigusaktide puhul, nii on ka nende puhul kriitiline, et need meetmed liikmesriikides reaalselt kasutusele võetakse.
Omalt poolt esitame teile ettepaneku, teatise ELi katastroofidele reageerimisvõime tugevdamise kohta ning tuleme siia tagasi, olles sellest katastroofist õppust võtnud.
Katarína Neveďalová
(SK) Soovin teha isikliku avalduse Krisztina Morvai sõnavõtu kohta.
Tahan öelda kolme asja. Esiteks oli Krisztina Morvai see, kes reageeris maitsetult sellele, mida teised parlamendiliikmed siin täiskogul ütlesid. Teiseks on täiesti põlastusväärne, kui sellist sündmust nagu Ungarit tabanud katastroof kasutatakse poliitiliste punktide kogumiseks ja seda võrreldakse millegi täiesti seosetuga. Kolmandaks ei saa ta üldse arvatagi, et inimesed, kes siit täiskogust fašistide vormiriietust kandes läbi marsivad, saaksid midagi asjakohast öelda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Kinga Göncz
Olgugi et Ungari peaminister ütles, et Ungari on piisavalt tugev, et ise sellise katastroofi tagajärgedega toime tulla, soovin tänada Euroopa Komisjoni ja liikmesriike nende osutatud ning pakutud toetuse eest, et selle katastroofi tagajärgedega toime tulla. Ungarit tabanud katastroof tõestab samuti, et ühendus vajab kodanikukaitse valdkonnas rangemaid õigusakte. Seda võimaldab Lissaboni leping, sest selles on sätestatud, et katastroofide ohjamine on ühenduse ja liikmesriikide ühine kohustus. Ajka läheduses toimunud katastroof võib olla 2007. aastal jõustunud keskkonnavastutuse direktiivi esimene reaalne proovilepanek ja nüüd saab näha, kas põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab, on võimalik täies ulatuses rakendada. Muu hulgas on seaduses tehtud ettepanek, et ettevõtted looksid rahalisi varusid potentsiaalsete tööstusõnnetuste tagajärgede ohjamiseks.
Tasub mõelda ka sellele, kas selliste rahaliste varude loomist ei tuleks teha kohustuslikuks ettevõtetele, mis ohtlike materjalidega töötavad. Kutsun Ungari valitsust üles alustama Euroopa Komisjoniga esimesel võimalusel läbirääkimisi selle üle, kuidas keskkonnakaitse ja maaelu arengu fondide vahendeid katastroofide ohjamiseks ümber jaotada. Toetan teisipäeval avaldatud eelarve läbivaatamist puudutavas Euroopa Komisjoni teatises tehtud ettepanekut, milles on öeldud, et solidaarsusfondi vahendeid tuleks edaspidi kasutada ka tööstuskatastroofide tagajärgede kõrvaldamiseks.
Ivailo Kalfin
kirjalikult. - (BG) Kõigepealt soovin avaldada kaastunnet üheksa õnnetuses hukkunud Ungari kodaniku peredele ning samuti kõikidele teistele kannatanutele.
Selline tööstusõnnetus, mis Ungaris aset leidis, annab Euroopa kodanikele põhjuse paljude küsimuste esitamiseks. Täiesti loomulikult on mu kaaskodanikud Bulgaarias väga mures ning nad jälgivad tähelepanelikult, kas selle õnnetuse tagajärjel reostub Doonau vesi nüüd või tulevikus raskemetallide või muude kahjulike ainetega.
Lugupeetud volinik, millised on Euroopa Komisjoni võimalused, et luua võimekusi sellistes olukordades reageerimiseks ennetamise, viivitamatu reageerimise, riskide järelevalve ja ohvrite kompenseerimise jaoks? Kas EL suudab teha Ungari õnnetusest tulenevate keskkonnaohtude analüüsi, mis tuleb kiireimas korras esitada?
Küsimus ei ole mitte riiklike vastutuste ülekandmises Euroopa tasandile, vaid hoopis selles, kas EL peab andma oma kodanikele kindlust selliste probleemide puhul, mis mõjutavad paljude riikide kodanikke.
Iosif Matula
kirjalikult. - (RO) Soovin väljendada oma solidaarsust inimestega, kes selle kuu alguses Ungarit tabanud keskkonnakatastroofis kannatada said. Minu arvates on nüüd vaja näidata väärikust, mitte tõsta selle teema üle liigset lärmi või seda kõigile ette näidata ega kasutada mingil eesmärgil ära pilte sellest õnnetust tööstuskatastroofist. Ungari õnnetus annab meile tähtsa õppetunni. Majandustegevus iseenesest ei ole ohtlik, kuni selle käigus peetakse kinni rangetest keskkonnakaitsemäärustest. Ainult siis, kui ELi tasandil vastu võetud määrusi eiratakse, tekib oht, et terved ökosüsteemid võivad hävida. Ungari õnnetus on ka näide Euroopa solidaarsusest. Ungarisse läks eri riikide asjatundjatest koosnev meeskond, et aidata ametivõimusid nende pingutustes leevendada katastroofi mõjusid inimestele ja keskkonnale. Ma arvan, et nüüd on ka õige aeg, et algatada taas arutelu Euroopa kodanikukaitsejõu üle, mis saaks sellistes olukordades aidata. Kodanikukaitsejõud peavad olema kogu aeg reageerimisvalmis, et sekkuda kiirelt ja professionaalselt eri katastroofide korral, mille arv kasvab nii meie kontinendil kui ka mujal maailmas.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Viimase kuue kuu jooksul on eri maailmajagusid tabanud kaks suurt keskkonnakatastroofi - alguses naftareostuse katastroof Mehhiko lahes ja nüüd punane muda Ungaris. Olgugi et need on erinevad, on mõlemal katastroofil ka midagi ühist - mõlemat oleks võinud ennetada või vähemalt oleksid need võinud olla palju väiksema ulatusega, kui keskkonnakaitsele oleks rohkem tähelepanu pööratud. Kahjuks ei panda paljudes riikides, nii Euroopas kui ka mujal maailmas, keskkonnale suurt mõju avaldavate tehaste ehitamisel nii suurt kaalu keskkonnale ja keskkonnanõuetele. Sel põhjusel olen kindel, et kui me ringi vaataksime, leiaksime kõik mitmeid tehaseid, kus varem või hiljem suurem või väiksem keskkonnakatastroof aset leida võib. Paljudest kohtadest leiame näiteid sellest, kuidas keskkonnanõudeid vaevu järgitakse, kas siis meelega või ebapädevusest. Tehaseid lubatakse ehitada elamurajoonide lähedusse ja tehakse vaid pealispinnaline keskkonnamõju hinnang ilma elanikega korralikult konsulteerimata ning selle tulemused on millegipärast alati kliendi jaoks soodsad. Selliste tehaste käitamisel eiratakse tihti ka kohalike elanike kaebusi. Kutsun nii Euroopa Komisjoni kui ka liikmesriike üles oma silmi avama ja tegutsema asuma, kui nad on näinud, milline olukord tegelikult on. Tuleb teha õigusakti ettepanekuid keskkonnanõuete rakendamise järelevalve rangemaks muutmise kohta ning vastutuse suurendamise kohta nende nõuete eiramise puhul. Samuti on vaja garanteerida, et tehtaks sõltumatu keskkonnamõju hinnang.
Bogusław Sonik
kirjalikult. - (PL) Ungaris aset leidnud ökoloogilise katastroofi suur ulatus ja traagilised tagajärjed liigutasid meid kõiki. Soovime väljendada solidaarsust ohvrite peredega ning kõigiga, kes kaotasid kogu oma vara ja kes toksilise muda lekke tagajärgi veel palju aastaid tunnevad. Olen kindel, et kõige tähtsam on hetkel küsimus, mida väga tihti esitatakse: kas seda tragöödiat oleks saanud ära hoida? Või pigem, kuidas oleks seda teha tulnud ja mida saab Euroopa Parlament teha, et sellised õnnetused enam kunagi ei juhtuks? Teame, et Ungaris on veel palju selliseid reservuaare. Sellega asjad veel ei piirdu. Alam-Sileesias, Poolas on näiteks Euroopa suurim 1970ndatel rajatud vedeljäätmete prügila. Kuidas saame magada rahulikult Euroopas, kus sellised õnnetused juhtuvad hoolimata siduvatest õiguslikest määrustest, mille eesmärk on garanteerida keemiliste ainete nõuetekohane järelevalve? Juba kolm aastat on kehtinud REACH-määrus, mida rakendab Euroopa Kemikaaliamet. Meil on ka teisi õigusakte, nagu 2008. aasta CLP-määrus ainete ja segude kohta ning ülemaailmne kemikaalide klassifitseerimis- ja märgistamissüsteem ainete ja segude liigitamiseks nende ohtlikkuse alusel. Peame uurima hoolikalt ja põhjalikult kehtivaid ühenduse õigusakte ja nende rakendamist liikmesriikides ning määratlema selged prioriteedid efektiivse ohtude ennetamise ja tõhusa kriisiohje tagamiseks.
Theodor Dumitru Stolojan
Soovin avaldada kaastunnet kaotuste puhul, mille põhjustas tööstusjäätmete leke Ungaris. On loodusõnnetusi, nagu üleujutused, mida ei saa alati ennetada ja mille mõju ei saa ohjata. Inimeste ja keskkonna jaoks potentsiaalselt ohtlike tööstusjäätmete jaoks on Euroopa Liidus sätestatud eeskirjad. Kahjuks on näha, et liikmesriigid ei pea nendest eeskirjadest kinni. Seepärast teen ettepaneku, et komisjon võtaks eesmärgiks nende riiklike institutsioonide kvaliteedi kontrollimise, mille ülesanne on potentsiaalselt ohtlike tööstusjäätmete ladustamist käsitlevate ELi määruste jõustamine. Kontroll peab toimuma eelisjärjekorras nendes liikmesriikides, mis 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinesid.
