ES un Kanādas tirdzniecības attiecības (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu Komisijai par ES un Kanādas tirdzniecības attiecībām, ko Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā iesniedzis Vital Moreira - B7-0213/2011).
Vital Moreira
Priekšsēdētājas kundze! Kā Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētājam mans pienākums ir uzdot mutisku jautājumu Komisijai attiecībā uz sarunām par ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu.
Divus gadus pēc to sākuma 2009. gada maijā ir pazīmes, ka šā gada laikā šīs sarunas varētu pabeigt. Tāpēc, ņemot vērā sarunu gaitu, tagad ir ideāli piemērots brīdis iegūt informāciju no Komisijas par dažiem svarīgākajiem jautājumiem šajās sarunās.
Jautājuma, ko pieņēmusi mana komiteja, teksts ir labi zināms, un es domāju, ka drīkstu to nenolasīt, priekšsēdētājas kundze, jo pieļauju, ka ir pieejamas teksta kopijas.
Kā mēs zinām, kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamentam ir tiesības saņemt informāciju visos posmos sarunās par starptautiskiem nolīgumiem. Tas, protams, attiecas arī uz starptautiskajiem tirdzniecības nolīgumiem, kas ir ekskluzīva Parlamenta kompetence un attiecībā uz ko parlamentārā pārraudzība ir vēl pamatotāka.
Ir svarīgi pieminēt, ka tirdzniecības komisārs de Gucht kungs un Tirdzniecības ģenerāldirektorāts gan šajā, gan citos gadījumos ir izpildījuši savu pienākumu sniegt informāciju manis vadītajai Parlamenta komitejai. Tomēr ir svarīgi sniegt Parlamentam un sabiedrībai informāciju par aktuālajām problēmām, ņemot vērā sarunu progresu šajā gadījumā. Šo problēmu vidū ir jautājumi, kas ir ļoti jutīgi Parlamentam un Eiropas sabiedrībai, piemēram, slaveno naftas smilšu jautājums un Kanādas opozīcija Pasaules Tirdzniecības organizācijā Eiropas aizliegumam attiecībā uz izstrādājumiem no roņiem.
Tāpēc mēs uzskatām, ka šis mutiskais jautājums un notikumi, kas varētu no tā izrietēt, ir īpaši svarīgi. Atliek tikai informēt Parlamentu, ka šim mutiskajam jautājumam kā parasti ir pievienota rezolūcija par šo pašu jautājumu, par kuru balsošana notiks šo trešdien. Abas iniciatīvas apliecina svarīgo nozīmi, kāda Starptautiskās tirdzniecības komitejai un, mūsuprāt, Parlamentam būtu jāpiešķir šim jautājumam.
Máire Geoghegan-Quinn
Priekšsēdētāja kundze! Komisāra de Gucht pašlaik šeit nav, un viņš mani lūdza izteikt šādu paziņojumu, atbildot uz Vital Moreira parlamentāro jautājumu.
Šodienas plenārsēdes debates par sarunām par ES un Kanādas Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ir vērtējamas ļoti atzinīgi. Līdz šim sarunas ir noritējušas netraucēti, un vajadzētu būt iespējamam vienoties par nolīguma lielāko daļu līdz gada beigām, oficiāli to parakstot 2012. gada sākumā.
Tomēr mēs arī sākam sarunu posmu, kurā jautājumi kļūst sarežģītāki: īpaši tāpēc, ka daži no neatrisinātajiem jautājumiem ir saistīti ar raksturīgajām mūsu ekonomiskās struktūras vai reglamentējošo sistēmu atšķirībām.
Šis ir ārkārtīgi izdevīgs nolīgums abām pusēm, kuram būs pozitīva ietekme uz uzņēmējdarbību, ieguldītājiem un, pateicoties ļoti plašajai piemērošanas jomai, arī uz patērētājiem. Materiālā izteiksmē mēs lēšam, ka tas abām ekonomikām gadā dotu papildu EUR 20 miljardus. Mēs esam guvuši pārliecību, ka jautājumos, kuros ES ir ofensīvas intereses, piemēram, provinču valdību iepirkums, kas ietilpst provinces kompetences jomā, Kanādas provinces un teritorijas apņēmīgi ievēros sarunu pamatnostādnes un īstenos nolīgumu.
Attiecībā uz jūsu īpašajām bažām ES dalībvalstis tagad ir panākušas vienotu izpratni par tā sauktā "negatīvā saraksta” pieejas izmantošanu. Galvenais iemesls, kāpēc tādi tirdzniecības partneri kā Kanāda dod priekšroku negatīvajam sarakstam, ir tas, ka šis saraksts nodrošina daudz lielāku pārredzamību un tiesisko drošību, jo tas ļoti skaidri nosaka, kuri pakalpojumi ir izslēgti no tirgus atvēršanas, arī tad, ja valsts sektorā, iespējams, pastāv monopoli un izņēmuma tiesības. Tādējādi negatīvā saraksta pieeja nekādā ziņā neierobežo kādas ES dalībvalsts spēju arī turpmāk paturēt monopoltiesības attiecībā uz konkrētu pakalpojumu nākotnē.
ES un Kanādas ziņā joprojām ir izlemt, kādas saistības tā vēlas vai nevēlas uzņemties katrā nozarē, tostarp attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem vai citiem pakalpojumiem, kad svarīgs ir turpmākās politikas elastīgums.
ES valstu valdībām arī turpmāk būs iespēja noteikt universālus sabiedriskā pakalpojuma pienākumus privātajiem operatoriem un pēc vajadzības subsidēt sabiedriskos pakalpojumus. Tirdzniecības nolīgumi nepiemēro privatizācijas vai regulējuma atcelšanas saistības, un šis CETA nebūs izņēmums; tajā būs iekļauti nosacījumi ilgtspējīgai attīstībai, aptverot ekonomikas, vides un sociālos aspektus. Šādi nosacījumi tiks pilnīgi iekļauti tirdzniecības nolīgumā.
Mēs ņemam vērā bažas, kas izskanēja saistībā ar PTO speciālistu grupu par ES aizliegumu attiecībā uz izstrādājumiem no roņiem un ar Kanādas naftas smiltīm. Lai arī mēs saprotam šīs bažas, mēs uzskatām, ka ir pamatoti iemesli nošķirt šos procesus no CETA sarunām. Tomēr šīs sarunas - tāpat kā visas sarunas par jebkuru cita tirdzniecības nolīgumu - nekādā veidā neliedz ES vai tās partnervalstīm izstrādāt un īstenot vides aizsardzības pasākumus.
Runājot konkrētāk - attiecībā uz Degvielas kvalitātes direktīvu - es gribu pilnīgi skaidri pateikt, ka sarunas un gaidāmais nolīgums nav un nebūs nekāda negatīva iejaukšanās minētās direktīvas īstenošanā.
Godājamie deputāti! Mēs virzāmies tuvāk tam, lai parakstītu nolīgumu, kas palīdzēs nodrošināt ļoti nepieciešamo stimulu ES un Kanādas ekonomikai. Mēs vēlamies dzirdēt Parlamenta deputātu viedokļus šodienas debatēs un gaidām rezolūciju, ko jūs gatavojaties pieņemt pēc debatēm.
Georgios Papastamkos
Priekšsēdētājas kundze! Sarunu atsākšana pēc Kanādas iniciatīvas, lai uzlabotu divpusējo sadarbību, noslēdzot Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu, ir pozitīvs solis, kā to norādīja komitejas priekšsēdētājs J. Moreira. Tomēr ir viens problēma, kas mums rada bažas, un tā ir saistīta ar Kanādas federālo struktūru. Es runāju par vajadzību nodrošināt, lai atsevišķās provinces nolīgumu piemērotu netraucēti un vienoti.
Saistībā ar tirdzniecības attiecībām starp abām partnerēm riskam ir pakļautas cita starpā svarīgas ofensīvās un defensīvās intereses lauksaimniecības jomā. Šajā jautājumā es gribētu dzirdēt viedokli Jeggle kunga, kurš šodien nav ieradies, viedokli. Ņemot vērā aizvien plašāko ES lauksaimniecības produktu viltošanu, tiek prasīts piešķirt prioritāti pilnīgai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai. Kanāda, tāpat kā citas valstis, kas aizsargā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar preču zīmēm, ir, kā mēs visi zinām, pret tām prasībām, ko ES šajā jautājumā izvirzījusi Dohas sarunu kārtā. Dažādie atsevišķu provinču tiesību akti ir papildu problemātisks aspekts.
Attiecībā uz jautājumu par ģenētiski modificētiem organismiem es vēlos atgādināt Parlamentam, ka Eiropas Savienība un Kanāda ir noslēgušas savstarpēji pieņemamu risinājumu šīs atšķirības atrisināšanai. Kanāda ir piekritusi atrisināt atšķirības apmaiņā pret divpusēju regulatīvo dialogu par biotehnoloģijas jautājumiem. Es aicinu Komisiju notiekošajās sarunās aizsargāt to augsto aizsardzības līmeni, ko nodrošina Eiropas tiesiskais regulējums.
Visbeidzot es gribētu pieminēt Kanādas valsts tirdzniecības uzņēmumus lauksaimniecības nozarē, kuriem, kā mēs visi zinām, ir plašas pilnvaras un kuri darbojas kā monopoli. Kanādai ir jāievieš īpašas saistības. Arī šī ir prasība, ko Eiropas Savienība ir uzsvērusi PTO sarunās.
David Martin
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Mana grupa saskata daudzus ieguvumus vērienīgā, visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā ar Kanādu. Tomēr mums ir četras sarkanās līnijas.
Pirmkārt, attiecībā uz naftas smilšu ieguvi, kas kaitē vietējai daudzveidībai, mēs uzstājam uz ES tiesībām izmantot Degvielas kvalitātes direktīvu, lai aizkavētu to izmantošanu. Es priecājos dzirdēt to, kas komisārei bija sakāms šajā jautājumā.
Otrkārt, mums ir grūti iztēloties, ka Parlaments apstiprina tirdzniecības noslīgumu ar Kanādu laikā, kad Kanāda ar PTO starpniecību apstrīd ES tirdzniecības aizliegumu. Šajā saistībā es nevaru piekrist komisāres viedoklim, ka mums vajadzētu nošķirt šos divus jautājumus. Es domāju, ka tie ir saistīti vēlētāju skatījumā, un tie ir saistīti manā skatījumā. Es noteikti nebalsošu par nolīgumu, ja vien šis strīds netiks atrisināts, pirms mēs pārejam pie sarunu beigu posmiem.
Treškārt, mēs nevarētu pieņemt nekādus ierobežojumus Kanādas spējai izmantot TRIPS nolīgumā ietvertos elastīguma mehānismus, lai eksportētu lētas ģenēriskās zālēm jaunattīstības valstīm. Šis ir nozīmīgs ģenērisko zāļu avots jaunattīstības valstīm, un mums nevajadzētu pakļauties farmācijas nozares spiedienam, lai apgrūtinātu Kanādai ģenērisko zāļu nodrošināšanu.
Ceturtkārt, mēs nevaram pieņemt rezultātu, kurā nav pievērsta uzmanība Kanādas vietējo MVU un valsts monopolu dažādajiem standartiem un izvēlēm. Šo aspektu minēja Papastamkos kungs, runājot par atšķirību starp provinču un federālajiem noteikumiem. Šie jautājumi ir jārisina pirms nolīguma parakstīšanas.
Tādējādi, ja mēs pārliecināsimies, ka galīgajā tekstā ir aplūkoti šie jautājumi un tas ir vērienīgs, samazinot tarifus ES stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ES mašīnām, ES automobiļiem un citām jomām, mēs ar prieku atbalstīsim šādu brīvās tirdzniecības nolīgumu. Taču mēs uzstājam, ka tie četri jautājumi, ko es minēju, ir sarkanās līnijas, un tie ir pienācīgi jārisina šajās sarunās.
Metin Kazak
Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi! Rezolūcijā, ko iesniegusi Starptautiskās tirdzniecības komiteja, skaidri ir pausts atbalsts pašreizējām sarunām ar Kanādu par visaptveroša ekonomikas un tirdzniecības nolīguma noslēgšanu. Kanāda ir viena no mūsu senākajām un ciešākajām tirdzniecības partnerēm, pašlaik 11. lielākā partnere, un potenciālie ieguvumi no divpusējās tirdzniecības liberalizācijas ir acīmredzami, par ko liecina arī Komisijas un Kanādas valdības 2008. gada oktobrī veiktais pētījums.
Arī Eiropas Savienības un Kanādas privātais sektors ir paudis stingru atbalstu šāda visaptveroša nolīguma noslēgšanai, lai gan, ņemot vērā augstos mērķus, kas tika paziņoti sarunu laikā, vairākas problēmas joprojām pastāv.
Es uzskatu, ka vispirms mums ir jānovērtē ietekme, kas ieviesīs zināmu skaidrību attiecībā uz šāda nolīguma plusiem un mīnusiem. Otrkārt, cik reālistiskas ir Komisijas cerības, ka sarunas tiks pabeigtas līdz 2011. gada beigām? Vai Komisija var arī garantēt, ka galīgajā nolīgumā būs ietverta nodaļu par ilgtspējīgu attīstību, ievērojot Parlamenta prasības? Vai šī nodaļa ietvers darba standartus, pienākumus saistībā ar daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā, kā arī efektīvu to īstenošanas mehānismu?
Vai ir jau izstrādāts plāns, kas ļaus Komisijai atrisināt problēmas saistībā ar piekļuvi tirgum? Vai tuvākajā nākotnē var novērst pašreizējās atšķirības ekonomisko struktūru un reglamentējošo sistēmu ziņā?
Vai Komisija plāno pieņemt savstarpīguma principa piemērošanu kā daļu no pašreizējās tiesiskās aizsardzības metodes tirdzniecības strīdu risināšanai? Vai Komisija uzskata, ka ilgtermiņā "negatīvā saraksta” pieejas izmantošana pakalpojumu liberalizācijai var radīt precedentu arī citām turpmākajām sarunām?
Šie ir jautājumi, uz kuriem, protams, ir vajadzīgas atbildes, un es paļaujos, ka tās tiks sniegtas.
Keith Taylor
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Kā citi jau norādīja, Kanāda patiešām ir nopietna ES tirdzniecības partnere. Tarifu atcelšana, kas patlaban tiek apspriesta saistībā ar CETA nolīgumu, mūsu grupai kopumā ir pieņemama.
Taču diemžēl CETA nāk klajā ar dažām citām prasībām un politiskajiem mērķiem, kas, mūsuprāt, ir ļoti uztraucoši. Es minēšu divas visapgrūtinošākās prasības, no kurām pirmā ir negatīvais saraksts sarunās par tirdzniecības liberalizāciju. Parasti, apspriežot brīvās tirdzniecības nolīgumus, tiek nosaukti pakalpojumi, kurus puses ir gatavas liberalizēt. Taču saskaņā ar šiem priekšlikumiem ir atvērti visi pakalpojumi, izņemot tos, kas ir izslēgti jau pašā sākumā. Būdami Zaļie, mēs uzskatām, ka ir daži pakalpojumi, jo īpaši vispārējas nozīmes pakalpojumi, kas ir pārāk jutīgi un arī potenciāli pārāk neaizsargāti, lai tos apspriestu saskaņā ar šo "negatīvā saraksta” pieeju. Mēs esam iesnieguši dažus grozījumus un ceram saņemt kolēģu atbalstu.
Otra joma, kas rada bažas, attiecas uz iepirkumu. Mēs esam nobažījušies par CETA ietekmi uz iepirkumu. Minot tikai vienu piemēru - Ontario "Zaļās enerģijas akts” saskaņā ar CETA būtu nelikumīgs. Šis akts veicina atjaunojamu energoresursu ražošanu un izmantošanu un novirza ieguldījumus vietējai ekonomikai. Tas ir tikai viens piemērs tam, kā CETA iejauksies Kanādas iekšpolitikā.
Lai gan Kanāda ir viena no mūsu vecākajām tirdzniecības partnerēm, mēs nevaram noliegt, ka mūsu viedokļi atšķiras. Kanāda, piemēram, ir pret Eiropas Savienības ĢMO politiku. Papildus savai barbariskajai ikgadējai roņu kaušanai tā ir sākusi PTO darbību pret ES importa aizliegumu attiecībā uz izstrādājumiem no roņiem, un neaizmirstiet, ka tā cīnās pret ES Degvielas kvalitātes direktīvu, lai aizsargātu savu naftas smilšu eksportu uz ES.
Es uzskatu, ka ir svarīgi izteikt visas šīs bažas un mudināt Komisiju turpināt stingri ievērot Eiropas principus un politiku.
Paul Murphy
GUE/NGL grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Sarunas par ES un Kanādas tirdzniecības nolīgumu ir virzījuši lielākie Eiropas un Kanādas starptautiskie uzņēmumi, kas grib tirgus piekļuvi būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, lai varētu gūt peļņu uz strādājošo un patērētāju rēķina. Šis nolīgums būtu harta privatizācijai, jo īpaši attiecībā uz ūdeni, telekomunikācijām un elektrību. Ieguldījumu nodaļa nepieredzētā veidā dotu šiem uzņēmumiem tiesības iesūdzēt valdības tiesā, ja sociālā vai vides politika ir pretrunā to peļņas gūšanai.
Kanādas naftas smiltis ir kļuvušas par rotaļu laukumu lieliem naftas uzņēmumiem, piemēram, BP, Total un Shell. Šie naftas nogulumi rada trīs reizes vairāk oglekļa emisijas nekā parastā nafta, to izmantošana ir arī ļoti kaitīga vietējai videi un apdraud pirmtautu kopienas, kas dzīvo šajā reģionā.
Šis tirdzniecības nolīgums, es saprotu, potenciāli varētu novērst darbības, lai apturētu šo smilšu ievešanu Eiropā. Šobrīd Eiropas un Kanādas arodbiedrību kustībai un vides un vietējiem aktīvistiem ir steidzami jārīkojas, lai kopīgi cīnītos un pretotos šim ierosinātajam nolīgumam.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Tas, ka Komisija un Parlaments šeit vēlas izmantot ierosināto tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu, lai ietekmētu šīs valsts iekšējās lietās, ir vienkārši nepareizi. Ja Kanādas valdība uzskata, ka attīstīt savu naftas smilšu iegūšanu ir videi pieņemami un ekonomiski izdevīgi, tad tā ir tikai tās darīšana. Patiesi, mums visiem vajadzētu atzinīgi vērtēt šo globālās enerģijas paplašināšanu un dažādošanu.
Ciktāl runa ir par Apvienotās Karalistes valsts interesēm, koalīcijas valdība konsekventi neņem tirdzniecības attiecības ar Sadraudzības valstīm, kurās Kanāda ir dibinātājlocekle. Pārfrāzējot komentētāju Ruth Lea: tā kā tirdzniecības komisārs apspriež tirdzniecības nolīgumus visai ES, kailā patiesība ir tāda, ka dalība Eiropas Savienībā rada šķēršļus Apvienotās Karalistes ekonomiskajām izredzēm.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Mēs varam būt ļoti gandarīti, ka mūsu ilgtermiņa attiecības ar Kanādu, vienu no mūsu senākajiem un ciešākajiem tirdzniecības partneriem visā pasaulē, ir noteikušas kopīgas saknes un vērtības.
Kā zināms, pēdējās desmitgadēs ir noslēgta virkne pamatnolīgumu par tirdzniecību un ekonomiskām attiecībām no nozaru nolīgumiem līdz visdažādākajām tirdzniecības iniciatīvām. ES un Kanādas Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA), attiecībā uz kuru, visticamāk, ir jāizstrādā vēl tikai dažas pēdējās nelielās detaļas, visdrīzāk stāsies spēkā tuvākajā nākotnē.
Lai gan šim nolīgumam nekad nav bijis priekšteča, šoreiz visi iesaistītie, šķiet, ir pārliecināti. Kanādas sarunu vadītājs gada sākumā pat atzina, ka šis nolīgums ir galvenā Kanādas prioritāte. Kā otro lielāko tirdzniecības partneri, ES ir skaidri paredzēts izveidot kā pretsvaru ASV tirgū, un otrādi, cik Eiropa ir bažas, Kanādā ir vārti uz NAFTA ekonomiskajā zonā.
Ja ekspertiem izrādīsies taisnība, tad, noslēdzot CETA, līdz 2014. gadam divpusējo tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Kanādu varētu palielināt par 20 %. Tās ir ļoti pievilcīgas prognozes, jo īpaši ekonomiski saspringtā laikā. Ja mēs ņemam vērā, ka pēc Saūda Arābijas Kanādai ir lielākās naftas rezerves, šis nolīgums, iespējams, ir arī stratēģiski svarīgs saistībā ar Eiropas centieniem panākt lielāku energoapgādes drošību, un mums tas noteikti būtu jāpatur prātā.
Christofer Fjellner
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Kanāda ir viens no mūsu svarīgākajiem tirdzniecības partneriem. Tāpēc šis ir arī viens no svarīgākajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem. Tas sniedz ievērojamas priekšrocības, un visi pētījumi liecina, ka tas varētu būtiski palielināt tirdzniecību. Daudzi kolēģi ir izvēlējušies koncentrēties uz draudiem un riskiem un padarīt to par problēmu, taču es domāju, ka ir svarīgi pakāpties soli atpakaļ un pievērst uzmanību tam, kāpēc mēs gribam šīs sarunas.
Iemesls ir tas, ka mēs varam saskatīt neticamo potenciālu, kādu var realizēt izaugsmē, tirdzniecībā un attīstībā. Mēs visi to vērtējam atzinīgi. Man ir ļoti lielas cerības uz šo nolīgumu, jo tas ir tik vērienīgs. Mēs bieži sakām, ka visiem mūsu brīvās tirdzniecības nolīgumiem jābūt vērienīgiem, bet šis patiešām tāds ir. Šis nolīgums var radīt plašāku brīvo tirdzniecību un izveidot brīvākas robežas starp Eiropu un Kanādu, nekā patlaban ir starp Kanādu un Amerikas Savienotajām Valstīm. To ir vērts uzsvērt. Tas būtu vēsturisks sasniegums, ja mums izdotos uzcelt tiltu pāri Atlantijas okeānam attiecībā uz brīvo tirdzniecību ar Kanādu.
Es gribētu īpaši pieminēt pakalpojumu tirdzniecību. Tieši pakalpojumu tirdzniecību vairāki cilvēki ir norādījuši kā problemātisku, taču tā noteikti ir viena no svarīgākajām stratēģiskajām jomām, kāda mums ir, jo īpaši attiecībā uz finanšu pakalpojumiem. Es gribētu dzirdēt Komisijas viedokli par to, kā norit šī sarunu daļa, jo es zinu, ka attiecībā uz šo jomu ir bijusi zināma pretestība. Kā es jau teicu, tā ir svarīga Eiropas stratēģisko interešu joma.
Visbeidzot es gribētu mudināt Komisiju neļaut šim procesam kavēties. Mums jānodrošina, lai mēs neļautu sarunām palēnināties. Es uzskatu, ka tie ir lielākie draudi, citiem vārdiem sakot, ka konflikti par dažādiem blakus jautājumiem novirza uzmanību no galvenā jautājuma. Nepārprotami svarīgi ir radīt vairāk brīvās tirdzniecības. Sākot šīs sarunas par brīvo tirdzniecību, visas iesaistītās personas izrādīja ļoti pozitīvu attieksmi. Tāpēc es uzskatu, ka ir svarīgi nodrošināt, lai mēs pabeigtu sarunas tieši tādā pašā garā un neļautu sarunām vilkties pārāk ilgi.
Harlem Désir
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi! Visaptverošs ekonomikas un tirdzniecības nolīgums, kas tiek apspriests ar Kanādu, stiprinās mūsu saikni ar lielu un senu ES partnervalsti. Mēs to vērtējam atzinīgi, taču mums ir jāseko arī visām tā izraisītajām sekām, nevis tikai jābauda tā sniegtās priekšrocības konkrētām ekonomikas nozarēm vai noteiktiem galvenajiem starptautiskajiem ieguldītājiem.
Nolīgumā īpaši ir jāņem vērā abu pušu - ES dalībvalstu un Kanādas - sociālie un vides modeļi un to spēja turpināt pieņemt tiesību aktus jomās, kuras ir jutīgas mūsu sabiedrībai. Šie nav tikai sīkumi vai jautājumi, ko var atstāt uz citu dienu.
Attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem Komisijas izvēlētā "negatīvā saraksta” pieeja ir bīstama. Tā ir pārāk plaša un slikti definēta, un mēs negribētu, lai tā kļūtu par precedentu. Arī raugoties no vispārīga viedokļa, nodaļai par ieguldījumiem ir jāņem vērā abu pušu tiesības pieņemt tiesību aktus tādās jomās kā vide, sabiedrības veselība, darba ņēmēju un patērētāju tiesības, rūpniecības politika un cita starpā, kultūras daudzveidība. Mēs aicinām Komisiju izslēgt tādas nozarēs kā kultūra, izglītība un sabiedrības veselība no nolīguma darbības jomas. Šajā saistībā un kā citi deputāti teica, intelektuālā īpašuma daļa nedrīkst apšaubīt tos jautājumus, kas saistīti ar ģenērisko zāļu ražošanu.
Attiecībā uz vidi mēs esam nobažījušies un prasām ieguldījumus. Attiecībā uz nolīguma ietekmi uz naftas smilšu urbumiem nolīgums nedrīkst vājināt Eiropas tiesību aktus par Degvielas kvalitātes direktīvas piemērošanu, ne arī ierobežot Kanādas iespējas regulēt tās naftas smilšu urbšanu nākotnē saskaņā ar savu kompetenci vides jomā.
Mēs arī aicinām Komisiju - katrā ziņā, mēs uzdodam jautājumu - uzraudzīt ietekmi uz zivsaimniecības nozari tādās teritorijās kā Senpjēra un Mikelona. Šīs ir Eiropas teritorijas, ko šīs nozares liberalizācija var būtiski ietekmēt.
Visbeidzot es pievienojos Kazak kungam, sakot, ka ilgtspējīgas attīstības nodaļā jāiekļauj sociālās un vides saistības, jo īpaši lielo daudznacionālo uzņēmumu atbildība sociālajā un vides jomā.
Franz Obermayr
(Runātājs uzdod zilās kartītes jautājumu Fjellner kungam saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
J. Fjellner to visu attēloja ļoti pozitīvā gaismā un teica, ka mēs nedrīkstam ļaut šim procesam kavēties. Šajā sakarībā mans jautājums ir šāds: Kā viņš var būt pozitīvi vērtēt to, ka Kanādu - platību, kas ir astotā daļa no Austrijas lieluma - katru gadu tiek iznīcināta saistībā ar šo naftas smilšu izmantošanu un ka veselas pirmtautu kopienas tiek pārceltas? Vai viņš patiešām uzlūko šo procesu neticami pozitīvi un vai arī Eiropas atbildības daļa nav piemērot atbilstīgus nosacījumus šajā saistībā?
Christofer Fjellner
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu atbildēt uz J. Obermayr jautājumu. Es nedomāju, ka es atsaucos uz naftas smiltīm savā runā, taču, manuprāt, būtu naivi iedomāties, ka visam brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Kanādu vajadzētu vienkārši griezties ap šo jautājumu. Tas nozīmētu zaudēt mūsu perspektīvas sajūtu. Pats par sevi saprotams, ka mums šajos brīvās tirdzniecības nolīgumos būtu jānosaka skaidras vides prasības. Mēs to darām visos mūsu brīvās tirdzniecības nolīgumos, bet mēs nevaram ļaut visu nolīgumu ar Kanādu ierobežot uz sarunām par naftas smilšu jautājumu.
Chris Davies
Priekšsēdētājas kundze! Komisijas iecere ir noteikt standartvērtības naftas smilšu izmantošanai - ne tikai Kanādas, bet no jebkura avota, piemēram, ieskaitot Venecuēlas - lai samazinātu siltumnīcefektu izraisošo gāzu intensitāti degvielā, kā to prasa Degvielas kvalitātes direktīva.
Kanāda ir veikusi plaša lobēšanu, mēģinot neļaut mums to izdarīt. Es esmu ticies ar Albertas enerģētikas ministru, kurš atkārtoti ieņem šo amatu, un es esmu pārliecināts, ka arī citi ir ar viņu tikušies. Kanāda ir arī lobējusi dalībvalstis, un pastāv draudi, ka Kanāda mūs nodos Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ja šādi pasākumi tiks ieviesti.
Mums tas ir jāpasaka Kanādai. Kanāda iegūst lielu naudu, izmantojot savas naftas smiltis, bet tai ir arī saistības saskaņā ar Kioto protokolu samazināt CO2 emisijas, un tā ir nevērīgi izturējusies pret šīm saistībām tā finansiālā labuma dēļ, ko tā gūst no naftas smiltīm. Mēs negribam strīdēties ar Kanādu, bet mums ir jāuzstāj, ka mēs neizvairīsimies no skatīšanās uz neērto patiesību.
Frieda Brepoels
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Uz pašreizējo sarunu ar Kanādu fona aktuāls atkal kļūst roņu medību jautājums. Jūs arī pati to pieminējāt. Es biju Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas referente pirms dažiem gadiem, bet es joprojām atbalstu aizliegumu tirgot izstrādājumus no roņiem. Tāpēc es stingri aicinu savus kolēģus un arī Komisiju nekādā gadījumā neizlaist no acīm šo jautājumu.
Pirms aptuveni diviem gadiem mēs, Parlaments, apstiprinājām tirdzniecības aizliegumu ar pārliecinošu balsu vairākumu par spīti milzīgajam Kanādas parlamenta un citu iestāžu spiedienam, tiecoties vājināt tiesību aktus. Mums izšķirošais faktors bija galvenokārt miljoniem Eiropas iedzīvotāju, kuri pauda iebildumus pret šo necilvēcīgo nogalināšanu, viedoklis.
Aizliegumam bija panākumi. Pieņemtā tiesību akta rezultātā cita starpā šis tirgus diezgan lielā mērā sabruka, jo nogalināto dzīvnieku skaits samazinājās no 217 000 2008. gadā līdz 38 000 šogad, savukārt kažokādu cenas samazinājās no USD 100 2006. gadā līdz USD 15 2009. gadā. Tagad Kanāda cenšas iekļūt jaunos tirgos, piemēram, Ķīnā, taču arī tur ir jāsadzird aicinājums ieviest tirdzniecības aizliegumu. Tādējādi ir arī nožēlojami, ka Kanāda joprojām cenšas cīnīties pret šo Eiropas tiesību aktu, izmantojot PTO. Tieši tāpēc ir tik svarīgi, lai Parlaments atkal Kanādai raidītu spēcīgu signālu šajā jautājumā. Mēs neatteiksimies no šā tiesību akta, pie kura mēs tik ilgstoši strādājām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Es ceru, ka kolēģi rīt plaši atbalstīs grozījumu, ko es iesniedzu kopā ar daudziem citiem deputātiem.
Helmut Scholz
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Sarunas ar Kanādu notiek ar valsti, kam ir spēcīga ekonomika un augsti attīstīta tiesību sistēma. Tāpēc ir vēl jo vairāk neizprotami, ka Komisija grib šajā nolīgumā iekļaut, ja ne noslēpt, ieguldījumu līgumu, lai piešķirtu uzņēmumiem tiešas tiesības ierosināt tiesvedību īpašā šķīrējtiesā. Kāpēc šaubu gadījumā lēmumu par kompensāciju nevarētu pieņemt parasta tiesa?
Kurai tiesai jums kā Komisijai nav vispār nekādas uzticības? Vai tās ir Kanādas tiesas vai Eiropas Savienības tiesas? Vai jūs nesaprotat, ka ar šo nolīguma daļu jūs diskriminētu vietējos uzņēmumus?
Kā daži deputāti jau norādīja, mana grupa arī stingri iebilst pret Komisijas pieeju, izmantojot šo nolīgumu, lai piespiestu liberalizēt pakalpojumus ar "negatīvā saraksta” palīdzību. Šī pieeja līdz šim ir ieņemta gadījumos, kad līgumslēdzējas puses nosaka jomas, kuras tās aktīvi grib atvērt. Mēs gribam saglabāt sabiedriskos pakalpojumus.
Es gribētu arī lūgt Komisiju paskaidrot, kāpēc tā ir noraidījusi Kanādas sociālās un nodarbinātības politikas priekšlikumus, kuri būtu uzlūkojami pozitīvi attiecībā uz ilgtspējības nodaļu. Eiropas Parlaments arī prasa darba ņēmēju aizsardzību, virsstundu samaksu, minimālo darba algu un sociālā dempinga noraidīšanu.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Potenciālais Kanādas, kā arī Eiropas Savienības ieguvums ir acīmredzams un to arī apliecina gan pētījumi, gan arī pārliecinošais privātā sektora atbalsts. Tas būtu jāvērtē atzinīgi un būtu jāveicina tālāka sadarbība. Tomēr, tā kā mēs ļoti labi apzināmies vides problēmas Eiropā, mums vajadzētu būt nepiekāpīgiem un principiāli pieprasīt, lai Kanāda ievēro mūsu stingros standartus. Es ļoti priecājos, ka komisāre to pieminēja savā runā.
Tomēr mums vajadzētu ne tikai koncentrēties uz ilgtspējīgu attīstību, bet arī apsvērt tādu resursu ieguvi, kas rada risku dzīvībai un veselībai, piemēram, azbesta, kura izmantošana un ieguve Eiropā ir aizliegta. Turklāt mums būtu jāņem vērā atšķirības noteikumos par ģenētiski modificētiem organismiem. Manā valstī šis ir īpaši jutīgs temats, taču, protams, visa nodaļa par lauksaimniecību ir svarīga abām pusēm. Būtu arī jāatzīmē, ka mūsu pienākums ir samazināt CO2 emisijas.
Pēdējais jautājums, kas nav mazāk svarīgs, ir tirdzniecība ar izstrādājumiem no roņiem. Šī ir joma, kurā mums vajadzētu būt nepiekāpīgiem, pieprasot mūsu aizliegumu ievērošanu. Ņemot vērā visus šos svarīgos jautājumos, es uzskatu, ka mūsu ekonomiskajās attiecībās izdosies pilnīgi realizēt to potenciālu, jo abas puses tās atbalsta. Arī Parlamentam tas būtu jāsekmē.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Patiesībā es biju plānojis savā runā aplūkot vairākus jautājumus. Tagad es to nedarīšu, jo es vēlos pateikt kaut ko citu.
Es vienkārši nesaprotu Komisiju. Tiek uzskatīts, ka tā ir Eiropas tiesību aktu, tostarp to tiesību aktu, ko mēs esam pieņēmuši, ievērošanas uzraudzītāja, taču attiecībā uz tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu tā saka, ka ir svarīgi, lai daži cilvēki iegūtu daudz naudas, bet nav svarīgi, lai Eiropas tiesību akti joprojām būtu tiesību akti. Es nesaprotu, kā Komisija var teikt, ka mums saistībā ar šiem jautājumiem nav jāapspriež importa aizliegums attiecībā uz izstrādājumiem no roņiem. Mēs šajā gadījumā runājam par partneriem, un partneri savstarpēji ievēro viens otra vērtības, uzskatus un intereses un neiesniedz prasību pret savu partneri PTO tiesā šā partnera vērtību dēļ. Kā es to saprotu, tirdzniecības partneri nozīmē ko citu. Ir acīmredzams - ja nav savstarpējas cieņas un puses nepiekrīt viena otras viedoklim, tad šīs puses labi sadarboties tirdzniecības jomā. Ja Kanāda nepārtraukts savu darbību pret importa aizliegumu attiecībā uz izstrādājumiem no roņiem līdz šāda nolīguma noslēgšanai, tad, manuprāt, mums nevajadzētu piekrist šim tirdzniecības nolīgumam. Kā jau es teicu, labi partneri neiesūdz viens otru PTO tiesā pārliecības dēļ. Labi partneri sadarbojas!
Elie Hoarau
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Laikā, kad tika apspriesti Ziemeļrietumu Atlantijas Zivsaimniecības organizācijas (NAFO) nolīgumi, jo īpaši ar Kanādu, ES delegācijas vadītājs solīja no jauna piešķirt Francijas mencu zvejas kvotas Senpjēras un Mikelonas zvejniekiem. Šis solījums netika izpildīts, un zvejnieki, piemēram, Senpjēras un Mikelonas ekonomika, šodien cīnās ar sekām.
Sarunas, kas pašlaik notiek par ES un Kanādas ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu, nedrīkst vēlreiz upurēt to, kas ir atlicis no Senpjēras un Mikelonas ekonomikas. Tāpēc es iesniedzu grozījumu par šo tematu.
Es aicinu Komisiju nodrošināt, lai visā šo sarunu laikā tiktu aizsargātas Senpjēras un Mikelonas stratēģiskās komerciālās intereses. Komisāre, vai jūs varat mums to apsolīt?
Gianluca Susta
(IT) Priekšsēdētājas kundze! Es domāju, ka mans pienākums ir norādīt, ka vairākos deputātos šajā sēžu zālē virsroku joprojām ņem bailes un vajadzība aizstāvēt Eiropas intereses: citiem vārdiem sakot, viņi ir noskaņoti uz aizsardzību.
Kas attiecas uz mani, es uzskatu, ka šis nolīgums ar valsti, ar kuru mūs vieno senas draudzības saites, ir svarīgs, ja tas tiek noslēgts uz pareiziem pamatiem, proti, patiesu savstarpīgumu, un ja tas ir līdzsvarots un vērienīgs nolīgums. Tam nebūtu jāaprobežojas ar tarifu un beztarifu šķēršļu novēršanu, bet gan vajadzētu radīt iespēju veikt kvalitatīvu lēcienu vides un veselības politikas atšķirību novēršanā, un es īpaši ar to domāju lauksaimniecības nozari, to dzīvnieku sugu aizsardzību, kurām draud izzušana, un konkrētas ekonomiskās ieguves darbības, kurām ir ievērojama ietekme uz vidi, piemēram, azbesta ieguvi un naftas smilšu urbumus, vai kuras ierobežo nabadzīgāko valstu piekļuvi medikamentiem.
Tomēr mums ir jāizrāda pozitīva attieksme, nevis jāieņem aizsargpozīcijas, kā mēs to darījām attiecībā uz Japānu.
Tāpēc es vēlos uzsvērt vajadzību uzlabot savstarpīgumu, nodrošinot intelektuālā īpašuma, tostarp preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, un izstrādājot politiku divpusējo ieguldījumu savstarpējai popularizēšanai, kura būtu vērsta galvenokārt uz jauninājumiem un tehnoloģiju un kura gūtu iedvesmu no tās nostājas, ko šajā jomā jau ieņēmis Eiropas Parlaments.
Priekšsēdētājas kundze! Es uzskatu, ka daudzie divpusējie nolīgumi starp Kanādu un dalībvalstīm ir labākais pamats, uz kura veidot nopietnu brīvās tirdzniecības nolīgumu tirdzniecības jomā, pateicoties draudzībai, ko mēs jau esam pieredzējuši ANO, G8, NATO un Starptautiskās drošības palīdzības spēkos Afganistānā - draudzībai, kura sakņojas demokrātijas un brīvības ideālos, kas raksturo Kanādu un Eiropas Savienību.
Kriton Arsenis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Es arī vēlos pievērst uzmanību naftas smilšu jautājumam; šis ir svarīgs jautājums, jo tas ir iemesls, kāpēc līdzīgs nolīgums, kas mums jau ir noslēgts ar Kanādu, starptautiskais nolīgums par saistībām saskaņā ar Kioto protokolu, netiek ievērots. Mēs ceram, ka Kanāda ieņems atšķirīgu nostāju attiecībā uz nolīgumu, kas tiek apspriests šodien.
Jebkurā gadījumā Kanāda cīnās par to, lai saskaņā ar šo nolīgumu nodrošinātu brīvu tirdzniecību un liberalizētu ieguldījumu sistēmu naftai, ko iegūst no naftas smiltīm. Šā nolīguma ietekmes uz vidi pētījumā, par kuru mēs maksājām, nav iekļauts novērtējums attiecībā uz ietekmi, kāda liberalizācijai būs uz naftas smiltīm. Citiem vārdiem sakot, mums ir tirdzniecības nolīgums, kas attiecas uz konkrētiem pasākumiem no naftas smiltīm iegūtas naftas tirdzniecībai, un mums ir šā nolīguma ietekmes novērtējumu, kurā nav iekļauts ietekmes novērtējums attiecībā uz šo konkrēto darbību.
Tāpēc galu galā notiek tas, ka Parlamentam ir ļoti grūti apstiprināt jebkādu nolīgumu. Jo mēs runājam par ziemeļu mežiem, apmēram ceturto daļu pasaules tropisko mežu, un šī ieguves darbība pakļaus risam šos mežus, vietējo bioloģisko daudzveidību un pirmtautas.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, ES un Kanādas tirdzniecības attiecības šobrīd atrodas krustcelēs. Ekonomikas nolīguma parakstīšana joprojām tiek apspriesta, un galīgajā dokumentā ir jāiekļauj abu pušu prioritātes.
Šajā saistībā man jāuzsver sanitāro pasākumu standartu atšķirības. Vienprātības panākšana ļautu novērst negatīvu ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības nozari. Turklāt nolīgumā ir jāņem vērā arī Kopējās lauksaimniecības politikas reformas rezultāti. Svarīgi ir paskaidrojumi attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības nodaļu. ES ir izveidojusi savus vides standartus saskaņā ar dalībvalstu prasībām. Lai nodrošinātu galīgā nolīguma efektivitāti, ir būtiski pārbaudīt to atbilstību Kanādas ierosinātajiem standartiem. Es domāju, ka liela uzmanība jāpievērš arī urbšanas jautājumu un naftas aptaujas ietekmei uz sarunām. Tāpēc Komisijai ir jāpaskaidro, kāda nozīme šajā dokumentā ir Degvielas kvalitātes direktīvai.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze! Atšķirībā no iepriekšējās diskusijas, kurā deputātu pieeja bija faktiski vienprātīga, šī diskusija ir pilnīgi pretēja. Daudzi ir ļoti nobažījušies par šo ierosināto brīvās tirdzniecības nolīgumu. Šajā laika posmā brīvās tirdzniecības nolīgumi, divpusējie nolīgumi ir norma, un es domāju, ka mums ar Kanādu ir daudz vairāk kopīgā nekā visas atšķirības. Viņiem ir demokrātija. Viņi ievēro cilvēktiesības. Viņi runā galvenokārt angļu un franču valodā, Eiropas valodās, un viņi ir atvērti uzņemt daudzus cilvēkus, pat no manas valsts, kuri nevar atrast darbu Īrijā.
Pastāv problēmas, lielākoties saistībā ar roņiem un naftas smiltīm. Protams, tās ir svarīgas, bet galu galā es domāju, ka dažus no šeit izteiktajiem iebildumiem Kanāda varētu atspēkot - jo es esmu ES un Kanādas delegācijas loceklis, un šie jautājumi tika apspriesti, un viņi uz tiem raugās no citas perspektīvas - un tāpēc ir svarīgi turpināt apspriest ar viņiem šīs problēmas. Taču vissvarīgākais aspekts - un to nepieminēja neviens, izņemot komisāri - ir tas, ka abas ekonomikas iegūs EUR 20 miljardus, ja mēs spēsim izstrādāt brīvās tirdzniecības nolīgumu. Ir vērts pacensties.
(GA) Paldies, priekšsēdētājas kundze!
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos apsveikt Komisiju par tik intensīvo darbu šajās sarunās. Galu galā runa ir par tirdzniecības attiecībām, un es uzskatu, ka atsevišķos nolīgumos ir skaidri jāregulē arī vides un sociālie jautājumi. Labs piemērs tam ir Kioto protokols, kura nolūks bija uzlabot standartus starptautiskā līmenī. Tāpēc mums sarunās vajadzētu būt konkrētiem.
Tāpat kā enerģētikas politika un enerģijas ražošana Eiropā ir dalībvalstu kompetence, mums ir arī jāatzīst, ka Kanādas iedzīvotāji un Kanādas demokrātija izlemj, kā ražot enerģiju Kanādā un kādu ietekmi uz vidi galu galā ņemt vērā. Mums būtu jācenšas nodrošināt, lai šajā saistībā tiktu izveidota pētniecības programma, kas palīdzētu ļaut izmantot šos resursus pēc iespējas draudzīgāk videi un ilgtspējīgāk. Komisāre Geoghegan-Quinn, varbūt jūs varētu sniegt kādu stimulu, lai panāktu, ka reizē ar šo tirdzniecības nolīgumu tiek pieņemta arī naftas smilšu pētniecības programma?
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Es lielā mērā atbalstu tos iebildumus, ko izteica kolēģi no Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas. Jautājums ir šāds: vai šīs problēmas var atrisināt šajā nolīgumā, vai, kā teica Rübig kungs, ir vajadzīgi citi nolīgumi. Taču šobrīd es gribētu pievērst uzmanību galvenajai problēmai, kas ir šā nolīguma ratifikācija. Piemēram, neatrisinātā strīda ar Kanādu par vīzu režīma atcelšanu Čehijas iedzīvotājiem Čehijas parlaments jau ir bloķējis transporta nolīguma ratifikāciju. Šī ir ārkārtīgi nopietna problēma, un pastāv risks, ka nolīguma ratifikācija tiks bloķēta, kamēr Komisijai izdosies pienācīgi atrisināt šo jautājumu. Es lūdzu jūs izturēties pret šo jautājumu nopietni!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Kanāda pašlaik ir 11. lielākā Eiropas Savienības tirdzniecības partnere, un 2010. gadā tirdzniecības attiecības starp Eiropas Savienību un Kanādu veidoja 1,6 % no ES kopējās ārējās tirdzniecības.
2010. gadā 26 % Eiropas Savienības importa no Kanādas un 37 % Eiropas Savienības eksporta uz Kanādu bija mašīnu un transporta iekārtu tirdzniecība. Es gribētu zināt, kāda būs šā nolīguma ietekme uz Eiropas Savienības rūpniecības politikas stratēģiju un uz tās izejmateriālu un retzemju elementu stratēģiju. Attiecībā uz pakalpojumu liberalizāciju, jo tā tika šeit pieminēta, es vēlos pajautāt jums, komisāre, kāda būs saikne starp šo nolīgumu un Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumu par civilās aviācijas drošību un gaisa transporta nolīgumu. Abu nolīgumu mērķis ir padarīt Eiropas un Kanādas tirgus konkurētspējīgākus šajās jomās, jo tās ir ļoti svarīgas gaisa transporta nozarei. Tāpēc es vēlos jautāt, kā šis tirdzniecības nolīgums ietekmēs citus līgumus, kas jau ir parakstīti starp Eiropas Savienību un Kanādu.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Es arī vēlos uzsvērt to, cik svarīgi ir noslēgt sarunas par Eiropas Savienības un Kanādas ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu, tādējādi stiprinot tirdzniecības un ekonomikas saites, kas jau šobrīd ir ievērojamas, un sniedzot ieguvumus abām pusēm. Tomēr sarunu laikā Eiropas izpildvarai ir jātiecas sekmēt vērienīgu tirdzniecības nolīgumu, kas atbalstīs godīgu tirdzniecību un kurā būs ietverti juridiski saistoši sociālie un vides aizsardzības elementi.
Nolīgums nedrīkst mazināt Eiropas Savienības spēju pārskatīt Degvielas kvalitātes direktīvu un atteikties importēt naftu, kas iegūta no naftas smiltīm, kuras izmantošana rada vairāk oglekļa dioksīda nekā tradicionāli iegūtā nafta, tādējādi radot lielu kaitējumu videi. Atsakoties izmantot šāda veida naftu, Eiropas Savienība saglabātu savu uzticamību attiecībā uz tās vēlmi aizsargāt vidi un Kioto protokola mērķu īstenošanu.
Ioan Enciu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! CETA nolīgums ir ārkārtīgi svarīgs solis ceļā uz veiksmīgu nākotni gan Eiropas Savienībai, gan Kanādai. Es atbalstu šo projektu un mani ļoti apmierina līdz šim panāktais progress. Es domāju, ka mēs esam uz pareizā ceļa, lai šogad noslēgtu sarunas. Tomēr man jānorāda, ka no visiem apspriestajiem jautājumiem divi jautājumi ir jāatrisina, lai ratifikācijas laikā dažas dalībvalstis neradītu problēmas, ja tie joprojām nebūs atrisināti. Tie ir naftas ieguve no degakmens, kas var apdraudēt vidi un vietējās kopienas šajā teritorijā, kā arī savstarpīguma trūkums attiecībā uz obligātu vīzu prasību Bulgārijas, Rumānijas un Čehijas iedzīvotājiem.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Šis ir vēl viens akmens celtnē, kas ir Eiropas Savienības tirdzniecības politika, kura kļūst lielāka ar katru dienu, izraisot sekas, kas dažādās dalībvalstis ietekmē pamatīgi, taču atšķirīgi. Nolīgumi, kas ļauj šai politikai konkrēti izpausties, ir pamatoti galvenokārt ar brīvo tirdzniecību, kurus mērķus un sekas skaidri atspoguļo šāda retorika: "ofensīvās intereses”, it kā mēs runātu par karu. Tie ir nolīgumi, kuriem trūkst demokrātiskas leģitimitātes un vēl jo vairāk tādēļ, ka tie gandrīz vienmēr tiek apspriesti vislielākajā slepenībā, aiz sabiedrības muguras, cenšoties aizsegt to ekonomisko, sociālo un vides ietekmi un izvairoties no informatīvas apspriešanas un situācijas paskaidrošanas. Tā tas ir arī šajā gadījumā.
Lai gan sarunas, varētu teikt, ir jau diezgan tālā posmā un nolīgumu paredzēts noslēgt 2011. gadā, tā ietekme uz nozarēm un valstīm vēl nav pilnīgi apspriesta. Tā saturs nav nekas jauns: tirgu atvēršana un pakalpojumu liberalizācija, tostarp arvien lielāka sabiedrisko pakalpojumu komercializācija starptautisko uzņēmumu interesēs, aizvien vairāk apgrūtinot dalībvalstīm savu sociālo funkciju īstenošanu šajās jomās. Arī sekas ir labi zināmas: dažu tirgu dominēšana, ietekme uz vājākām ražošanas sistēmām un aizvien vairāk ieganstu uzbrukt tiesībām, darba un dzīves apstākļiem.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Savienība savas kompetences robežās iesaistās sarunās par tirdzniecības un ekonomikas nolīgumiem ar visām ietekmīgajām valstīm.
Lai gan Kanādai ir liela nozīme starptautiskajā tirdzniecībā un tā ir viena no Eiropas Savienības senākajiem tirdzniecības partneriem, noslēdzot visaptverošu ekonomisku un tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu, mums ir jārīkojas ļoti pārdomāti un konstruktīvi. Mūsu atšķirīgās nostājas tādās jomās kā zāļu politika, zivsaimniecības politika un naftas ieguve no naftas smiltīm nolīgumā ir jāizklāsta tā, lai vislabāk pārstāvētu Eiropas Savienības politiku, vienlaikus ievērojot mūsu tirdzniecības partnera uzskatus. Līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību pamatā ir savstarpīgums. Tomēr visaptverošam ekonomikas un tirdzniecības nolīgumam nekādā gadījumā nevajadzētu vājināt Eiropas izstrādātos un atzītos sertifikācijas parametrus. Es gribētu ticēt, ka, tuvojoties finišam, Eiropas Komisijai izdosies veiksmīgi rast piemērotus risinājumus atlikušajām problēmām.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Kanāda ir - es vēlos to pateikt jau pašā sākumā - lieliska valsts. Lieliski cilvēki, lieliski sasniegumi - svarīga ES partnere. Tomēr mums ir jāspēj uzdot jautājumus labam partnerim. Daudzi kolēģi deputāti šodien nepareizi vienkārši sašaurina šo jautājumu līdz smiltīm un roņiem. Naftas smiltis ir tikai viens piemērs neticamas vides iznīcināšanas piemērs. Ikviens, kurš ir bijis Kanādā, zina, ka vides iznīcināšana notiek tur notiek tādos apmēros, kas atbilst Brazīlijai.
Šī vides iznīcināšana ietekmē arī vietējos iedzīvotājus, pirmtautas. Viņu vide tiek sagrauta. Ikviens, kurš zina mazliet par Kanādu, ir apmeklējis Britu Kolumbiju un zina, kā starptautiskie uzņēmumi ir izmantojuši savu ietekmi šeit, lai piespiestu pamatiedzīvotājus atteikties no savām senču teritorijām un ļaut nopirkt šīs zemes, nevar to vienkārši ignorēt.
Mēs daudz runājam par skaidru valodu un par minoritāšu aizsardzību ES kaimiņvalstīs. Tomēr ir arī svarīgi, lai mēs izteiktos attiecībā uz to minoritāšu aizsardzību, kas ir Kanādas pamatiedzīvotāju tautas.
Máire Geoghegan-Quinn
Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Vispirms es gribu pateikties visiem deputātiem, kas piedalījās šajās debatēs un Vital Moreira par jautājuma uzdošanu.
Komisija ir rūpīgi ņēmusi vērā jūsu jautājumus, un es ceru, ka atbildes kliedēs jūsu iespējamās bažas.
Kā jūs zināt, sarunās tie gūti labi panākumi. Komisija grib nodrošināt līdzsvarotu, vērienīgu un kvalitatīvu nolīgumu un tā grib būt tikpat vērienīga arī attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību. Kanāda ir augsti attīstīta, līdzīgi domājoša partnere, ar ko mūs vieno stratēģiskas saiknes, kas sniedzas daudz tālāk par tirdzniecību un ieguldījumiem. ES un Kanādai ir kopīgi vērienīgi sarunu mērķi, kurus var realizēt abu pušu interesēs, radot potenciālu jaunām iespējām.
Es vēlos īpaši uzsvērt divas lietas. Attiecībā uz naftas smilšu jautājumiem un jūsu bažām saistībā ar šīm sarunām, tā kā Degvielas kvalitātes direktīva ietilpst CETA sadarbības nosacījumos regulējuma jomā, abām pusēm būtu jāpanāk vienošanās. CETA sadarbības nosacījumi regulējuma jomā neuzliktu nekādu pienākumu rīkot šādas diskusijas. Turklāt Komisija neierosina uzņemties nekādas saistības, kas varētu ierobežot ES regulējuma brīvību vides jautājumos, piemēram, par degvielas kvalitāti vai par jebkuru citu būtisku politikas mērķi.
Kā jau es teicu ievadā, šis nolīgums ir ārkārtīgi izdevīgs abām mūsu ekonomikām un ne tikai materiālā izteiksmē. Pateicoties tam, ka tiks atcelti praktiski visi tarifi importam un tiks uzlabota tirgus piekļuve pakalpojumiem un ieguldītājiem, abās valstīs tiks radītas iespējas uzņēmējdarbībai un ražošanas nozarei. Patērētāji iegūs, pateicoties lētākām precēm un lielākai piekļuvei augstas kvalitātes pakalpojumiem. Vienlaikus lielākas ārvalstu tiešo investīciju plūsmas darbotos kā katalizators darbavietu radīšanai un algu palielināšanai.
CETA ietvers arī normatīvos šķēršļus, piemēram, sanitāros un fitosanitāros pasākumus, muitas procedūras un konkurences noteikumus. Eiropas intelektuālā īpašuma tiesības iegūs lielāku aizsardzību. Savstarpēja piekļuve abu pušu iepirkuma tirgiem nozīmētu ne tikai ietaupījumus valsts budžetā, bet arī nodrošinātu milzīgas uzņēmējdarbības iespējas.
Tāpēc Komisija ir pārliecināta, ka šis būs labs un līdzsvarots nolīgums. Mūsu šīvakara debates ļauj veikt ļoti svarīgus precizējumus. Šajā saistībā Komisija rūpīgi ņem vērā un atzinīgi vērtē rezolūciju, ko Parlaments pieņems par ES un Kanādas tirdzniecības attiecībām, un izsaka pateicību par tā vispārējo atbalstu.
Mans kolēģis komisārs De Gucht, protams, turpinās jūs informēt par turpmāko CETA procesa attīstību.
Priekšsēdētāja
Esmu saņēmusi vienu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu . Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Elisabeth Köstinger
Eiropas Savienībai un Kanādai jau daudzus gadus pastāv labas, ciešas tirdzniecības attiecības. Kanāda ir arī viena no senākajām ES tirdzniecības partnerēm. Pagājušā gadsimta 70. gadu vidū Eiropas Savienība parakstīja pirmo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu. Tad bija nākamie nolīgumi lopkopības nozarē un attiecībā uz vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. ES un Kanādas Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) varētu būt ļoti izdevīgs abiem tirdzniecības partneriem. Tomēr vēl dažas lietas ir jāņem vērā un jāapspriež. Skaidrs, ka nolīguma mērķim jābūt godīgai konkurencei. To var panākt tikai tad, ja tiks likvidēti ne tikai tarifu šķēršļi, bet arī beztarifu un tehniskie šķēršļi tirdzniecībai. Jāievēro savstarpīguma princips, jo tas ir vienīgais veids līdzsvarota iznākuma panākšanai sarunās. Tas attiecas arī uz tiem elementiem, kas ir raksturīgi katra partnera valstij vai kultūrai. Lai panāktu vienprātību, uz vienādiem nosacījumiem jāturpina arī diskusijas par delikātiem tematiem, piemēram, naftas ieguvi no naftas smiltīm un ar to saistīto ietekmi uz vidi, ILO standartiem, kā arī tehnisko standartu atzīšanu un pārtikas produktu izsekojamību. Mani īpaši interesē sarunas piena nozarē un piekļuve Kanādas tirgum, kā arī Kanādas kaujamo liellopu izcelsmes marķēšana. Vai Komisija var sniegt sīkāku informāciju šajās jomās? Kādu iznākumu mēs varam gaidīt šajā saistībā?
Maurice Ponga
Es priecājos, ka Parlaments izsaka savu viedokli par pašlaik notiekošajām ES un Kanādas tirdzniecības sarunām un izvirza savas prioritātes šajā saistībā. Kanāda neapšaubāmi ir ES tirdzniecības partnere, taču ir absolūti nepieciešams, lai mēs Parlamentā kliedētu savu līdzpilsoņu, kas dzīvo gan Eiropas teritorijā, gan kaimiņu reģionos, kuri ir daļa no Eiropas saimes, bažas, proti, aizsargātu un aizstāvētu viņu intereses. Ar "Eiropas saimi” es domāju aizjūras zemes un teritorijas (AZT), kuras, stingri ņemot, nav Eiropas teritorijas, tomēr uztur īpašas attiecības ar Eiropas Savienību un īpaši ar tām dalībvalstīm, kuru daļas tās ir. Pašlaik notiekošās tirdzniecības sarunās īpaši ietekmē Senpjēras un Mikelonas arhipelāgu, kas atrodas blakus Kanādai. Tāpēc es aicinu Komisiju sarunu laikā aizstāvēt un aizsargāt šo aizjūras zemju un teritoriju, kas atrodas Atlantijas okeāna ziemeļos, intereses.
Tokia Saïfi
Kanāda ir viena no senākajām Eiropas tirdzniecības partnerēm. Tāpēc ir tikai dabiski, ka šīs attiecības būtu jāformalizē ar visaptverošu tirdzniecības nolīgumu. Taču manī izbrīnu vieš vairāku sarunu nodaļu saturs.
Pirmkārt, ES un Kanādai ir atšķirīgi noteikumi par izcelsmes sistēmām. Tā kā Kanāda ir Ziemeļamerikas Brīvās tirdzniecības nolīguma (NAFTA) locekle, Komisijai ir jāuzņemas rast apmierinošu risinājumu attiecībā uz rūpniecības ražojumiem un lauksaimniecības vai zivsaimniecības produktiem, lai Kanāda nekļūtu par vārtiem, caur kuriem preces no citām NAFTA loceklēm ieplūst Eiropā.
Komisijai būs arī jāapspriež risinājums, ko var piemērot divām dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmām: Kanādā "ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir tikai apzīmētājs; Eiropā tā ir bona fide preču zīme. Lai patiesi aizsargātu Eiropas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, Kanādas iestādēm būs jāatzīst Eiropas koncepcija.
Visbeidzot attiecībā uz nodaļu par būvdarbu valsts līgumiem, Kanādai ir jāpiešķir ES tāda pati piekļuve, kāda ir piešķirta Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar to tirdzniecības nolīgumu; citiem vārdiem sakot, Eiropas uzņēmumiem ir jābūt tiesībām piedalīties konkursā par provinču, reģionu un noteiktu pašvaldību līgumiem.
