Hodina otázok (otázky pre Radu) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0552/2010).
Nasledujúce otázky sú určené Rade.

Vec: Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím
Belgické predsedníctvo zdôraznilo svoj pevný záväzok pokročiť v boji proti diskriminácii a podporovať rovnoprávnosť. Ktoré konkrétne opatrenia v tejto súvislosti podniká predsedníctvo, ak vôbec nejaké podniká, s cieľom postúpiť v ratifikácii Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vo všetkých členských štátoch EÚ 27?
Olivier Chastel
Dňa 7. júna 2010 Rada prijala uznesenie Rady Európskej únie a zástupcov vlád členských štátov, v rámci zasadnutia Rady, o novom európskom rámci v oblasti zdravotného postihnutia. Toto uznesenie vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v súlade so svojimi príslušnými právomocami podporovali ratifikáciu a uplatňovanie dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím uzatvoreného Európskou úniou 26. novembra 2009. Dodnes tento dohovor ratifikovalo 13 členských štátov Európskej únie.
V Rade preto jasne očakávame od tých členských štátov, ktoré tento dohovor ešte neratifikovali, aby tak urobili. Najmä články 3 a 4 rozhodnutia Rady 2010/48/ES stanovujú, že kódex správania medzi členskými štátmi a Komisiou musí byť prijatý pred uložením listiny o formálnom potvrdení v mene Európskej únie, aby sa ustanovili podrobnosti o funkcii kontaktného miesta udeleného Komisiou. Práca týkajúca sa kódexu správania je teraz v záverečnej fáze a mala by sa skončiť do konca roka.
Marian Harkin
Chcela by som poďakovať Rade za jej odpoveď. Potešilo ma najmä, keď ste povedali, že by sa táto záležitosť mohla uzavrieť do konca tohto roka. Myslím si, že ste povedali 13 - podľa mojich údajov ho ratifikovalo 16 členských štátov.
Môže mi Rada povedať, aký bude vplyv samotnej EÚ pri ratifikácii tohto dohovoru?
Spomenuli ste množstvo článkov a v dohovore je, samozrejme, množstvo článkov, ktoré sa týkajú otázky vhodných pracovných podmienok pre osoby so zdravotným postihnutím a ich práva na nezávislý život. Čo si myslíte, aký to bude mať vplyv?
Moja otázka teda znie, aký bude vplyv ratifikácie dohovoru samotnou EÚ na tie krajiny, ktoré ho ešte neratifikovali?
Olivier Chastel
Chcel by som sa vrátiť k spomenutému bodu. Trinásť členských štátov naozaj ratifikovalo dohovor. Vlastne ich vymenujem, aby ste ich mohli kritizovať: Rakúsko, Belgicko, Česká republika, Dánsko, Nemecko, Maďarsko, Taliansko, Portugalsko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko ratifikovali tento dohovor.
Aká je súčasná situácia? Čakáme na dohodu o kódexe správania medzi členskými štátmi a Komisiou pred uložením listiny o formálnom potvrdení. To ukončí ratifikáciu Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskou úniou.
Aké asi budú ďalšie kroky? Po úplnej ratifikácii dohovoru sa Rada môže vrátiť k otázke možného súboru nástrojov pre aktívnu podporu práv osôb so zdravotným postihnutím - je to myšlienka, ktorú, mimochodom, navrhlo niekoľko členských štátov.
Práca na tomto projekte by išla ruka v ruke s prácou Komisie na príprave európskej stratégie pre obdobie rokov 2010 - 2020 pre osoby so zdravotným postihnutím a, ako jej názov prezrádza, táto stratégia predloží akčný plán na ďalších 10 rokov, ktorého cieľom bude zabezpečiť, aby osoby so zdravotným postihnutím mohli v plnej miere využívať svoje práva a slobody.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Chcel by som pánovi ministrovi položiť otázku, ktorú považujem za dosť dôležitú. Táto situácia nie je vôbec dobrá. Trinásť z 27 členských štátov ratifikovalo dohovor, ale 14 členských štátov, alebo inými slovami väčšina, ho ešte neratifikovalo. Prečo len polovica členských štátov Európskej únie ratifikovala dohovor, ktorý je taký dôležitý pre osoby so zdravotným postihnutím?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ďakujem za vašu odpoveď. Naozaj by bolo veľmi zaujímavé vedieť, prečo trvá členským štátom tak dlho, kým ratifikujú Dohovor Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím. Boja sa, že budú niesť na pleciach zodpovednosť za vytvorenie rovnakých príležitostí pre ľudí so zdravotným postihnutím? Vážený pán minister, ak to nie je príliš ťažké, chcela by som sa ešte raz opýtať, či sa návrh antidiskriminačnej smernice pohol aspoň trochu dopredu, a ako postupujú rokovania, diskusie a konzultácie s členskými štátmi o urýchlení antidiskriminačnej smernice, lebo pre ľudí so zdravotným postihnutím je veľmi dôležitá.
Olivier Chastel
V rámci členských štátov sa vynakladá intenzívne úsilie, ale aj tak musím povedať, že človek môže byť naozaj sklamaný, dokonca skeptický, z tempa, akým viacero členských štátov pri ratifikácii postupuje. Naozaj, opakujem to tretí krát, je pravda, že ratifikovalo len 13 členských štátov.
Nemyslím si, že na to existuje nejaký špeciálny dôvod. Je to len preto, že členské štáty ratifikujú v súlade s procesom, ktorý sa niekedy môže medzi jednotlivými členskými štátmi líšiť. Neskrývam sa za tento dôvod, ale musím vám tiež povedať, že v tejto záležitosti, ako aj v iných, je národná zvrchovanosť stále činiteľom, pokiaľ ide o spôsob, akým členské štáty prechádzajú ratifikačným procesom.
Naozaj by sme mohli tvrdiť, že by to mohlo ísť rýchlejšie, že by všetky členské štáty mohli od začiatku spolupracovať oveľa intenzívnejšie. Napriek tomu zostáva faktom, že v množstve záležitostí sa do hry dostáva národná zvrchovanosť.
Vec: Liečba epilepsie
V auguste 2010 som sa zúčastnil na Európskej konferencii o epilepsii a spoločnosti, ktorá sa konala v Porte. Celosvetová kampaň proti epilepsii na tejto konferencii vydala správu s názvom Epilepsia v európskom regióne Svetovej zdravotníckej organizácie. Podľa tejto správy v 58 % európskych krajín neexistujú programy operačnej liečby epilepsie, hoci 6 miliónov Európanov trpí touto chorobou, ktorá ročne stojí 20 miliárd EUR.
Nie je najvyšší čas, aby členské štáty EÚ zaujali spoločný a konzistentný prístup k liečbe tohto ochorenia?
Olivier Chastel
Vážené poslankyne, vážení poslanci, chcel by som najprv poďakovať váženému pánovi poslancovi, aj keď nie je prítomný, ktorý predložil túto otázku, za jeho záujem v tejto záležitosti. Je pravda, že neurodegeneratívne ochorenia, neurologické vývojové poruchy a choroby mozgu nepsychiatrického pôvodu, medzi ktoré patrí epilepsia, veľmi znepokojujú mnohých našich občanov.
Podľa článku 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie má Únia podporiť spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti verejného zdravia a prevencie chorôb. Na úrovni EÚ sa preto prijal horizontálny prístup so zameraním sa na boj proti stigmatizácii a diskriminácii ľudí postihnutých neurodegeneratívnymi chorobami, neurologickými vývojovými poruchami a chorobami mozgu nepsychiatrického pôvodu.
Z tohto dôvodu Rada vo svojich záveroch z júna 2003 o boji proti stigme a diskriminácii vzhľadom na duševné zdravie vyzvala členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť vplyvu problémov spojených so stigmou a diskrimináciou v dôsledku duševnej choroby na všetky vekové skupiny a zabezpečili, aby sa tieto problémy uznali a aby bola v tejto súvislosti venovaná špeciálna pozornosť zníženiu rizík sociálneho vylúčenia.
Vo svojich záveroch z 3. júna 2005 o činnosti Spoločenstva v oblasti duševného zdravia Rada vyzvala členské štáty, aby plnili vyhlásenie a akčný plán prijatý Európskou ministerskou konferenciu Svetovej zdravotníckej organizácie o duševnom zdraví, ktorá sa konala v Helsinkách v januári 2005.
Nakoniec chcem povedať, že Rada sa osobitne zaviazala na boj proti ďalšej chorobe, ktorá je súčasťou skupiny neurodegeneratívnych chorôb, neurologických vývojových porúch a chorôb mozgu nepsychiatrického pôvodu, a to Alzheimerovej chorobe. V tejto súvislosti by som spomenul závery zo 16. decembra 2008 o stratégiách verejného zdravia na boj proti neurodegeneratívnym chorobám spojeným so starnutím a najmä Alzheimerovej chorobe a závery z 3. decembra 2009 o spoločnom plánovaní výskumu v Európe zahŕňajúcom najmä zavedenie pilotnej iniciatívy spoločného plánovania určenej na boj proti neurodegeneratívnym chorobám a najmä Alzheimerovej chorobe.
Mairead McGuinness
autorka. - Ďakujem Rade za odpoveď. Vaše poďakovanie odovzdám svojmu kolegovi pánovi Gayovi Mitchellovi.
Mohli by ste sa zamerať na realitu v rozličných členských štátoch, o ktorú sa musí Rada zaujímať? V skutočnosti závisí liečba epilepsie od toho, kde žijete, a v niektorých členských štátoch existuje veľký problém s nedostatkom neurológov.
Mohli by ste sa tiež zamerať na to, aké to bude mať dôsledky na balík cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje? Ak sa epilepsia nelieči, ľudia trpia oveľa viac, ako pri primeranej liečbe. Je poľutovaniahodné, že v rozličných členských štátoch existujú rozličné úrovne starostlivosti o ľudí s epilepsiou.
Olivier Chastel
Myslím si, že vaša poznámka týkajúca sa kvality lekárskej starostlivosti v rozličných členských štátoch je namieste. Máme pred sebou ešte dlhú cestu k harmonizácii kvality riadenia zdravotnej starostlivosti ako celku.
Je to dané aj skutočnosťou - a to je potrebné zdôrazniť -, že právomoci Únie v záležitostiach zdravotnej starostlivosti sú v porovnaní s vnútroštátnymi právomocami stále dosť obmedzované. Okrem toho ste správne spomenuli cezhraničný balík, ktorý môže zlepšiť množstvo kvalitatívnych aspektov, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť.
Musím vám pripomenúť, že počas belgického predsedníctva Rada stále rokuje a bude v tom pokračovať až do konca, aby získala čo najväčšiu podporu dohody v druhom čítaní o balíku cezhraničnej zdravotnej starostlivosti? Je to náročná úloha a čas nás tlačí, ale našou snahou je dosiahnuť to do konca decembra.
Vec: Koordinácia postojov Európskej únie v Kankúne
Aké konkrétne opatrenia prijíma Rada pred konferenciou Organizácie Spojených národov o zmene klímy v Kankúne v roku 2010 s cieľom koordinovať postoj EÚ, s dôrazom na to, aby EÚ vystupovala na rokovaniach jednotne?
Olivier Chastel
Vážené poslankyne, vážení poslanci, počas zasadnutia 14. októbra prijala Rada závery o pozícii Európskej únie vzhľadom na konferenciu o zmene klímy v Kankúne, počas ktorej sa má preskúmať globálny rámec pre ochranu klímy.
Na základe tohto textu určí októbrové zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutoční budúci týždeň 18. a 19. októbra, pozíciu Európskej únie vzhľadom na 16. konferenciu strán Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy. Táto pozícia EÚ zahrnie všetky dôležité aspekty tejto konferencie: očakávaný výsledok, podmienky pre pokračovanie Kjótskeho protokolu po roku 2012, pokrok, ktorý je potrebné dosiahnuť v rozličných oblastiach načrtnutých v pláne z konferencie na Bali - zmiernenie zmeny klímy, prispôsobenie sa zmene klímy, aspekty lesnej technológie a financovanie.
Vzhľadom na všetky tieto aspekty sa Rada snaží predstaviť jasnú a zrozumiteľnú pozíciu. Teraz je na všetkých aktéroch Európskej únie, aby využili túto pozíciu a zaslali jasnú a jednoznačnú správu našim medzinárodným partnerom.
Ako práve Rada zdôraznila, Európska únia dúfa, že výsledkom konferencie v Kankúne bude prijatie vyvážených súborov rozhodnutí, ktoré pomôžu zaviesť medzinárodnú politiku na ochranu klímy po roku 2012. Navyše sa pred konferenciou v Kankúne uskutoční niekoľko bilaterálnych stretnutí a kontaktov, ktoré poskytnú príležitosť vyjadriť našu pozíciu našim partnerom.
V prípade potreby sa počas samotnej konferencie objasní táto pozícia na pravidelných koordinačných zasadnutiach uskutočnených Európskou úniou. Samozrejme, spoliehame sa na všetky inštitúcie, že prispejú k objasneniu našej pozície, ak budú, v prípade možnosti, tlmočiť rovnaké posolstvo vo všetkých našich vonkajších zastúpeniach.
Seán Kelly
Vážený pán úradujúci predseda Rady, cením si vašu odpoveď a myslím si, že je veľmi dôležité, aby sme v Kankúne mali kladný vplyv, na rozdiel od toho, čo sa, bohužiaľ, stalo v Kodani.
Chcel by som len položiť doplňujúcu otázku. Na základe kontaktov z Kodane, ktoré, predpokladám, máte s inými krajinami vo svete, ako veľmi by ste si boli istý dosiahnutím dohody o záväzných cieľoch? Koniec koncov, musia byť záväzné. Nič iné nevyrieši túto nešťastnú situáciu.
Olivier Chastel
Chcel by som povedať a objasniť, že, áno, v Kankúne bude ťažké dosiahnuť pokrok.
Existujú tri dôvody na tento relatívny pesimizmus. Po prvé, hospodárska kríza, ktorá očividne postihuje Európsku úniu a množstvo ďalších krajín mimo EÚ, viedla k poklesu dôvery a investičných sľubov v tejto záležitosti; po druhé, odmietanie rýchlo sa rozvíjajúcich krajín prijať záväzky; a nakoniec, nestanovenie jasných právnych predpisov v tejto záležitosti Spojenými štátmi.
Európska únia zachováva rovnaké pozície ako v Kodani a myslím si, že by sme mali postupovať opatrne takým spôsobom, k akému sa v súčasnosti zaväzujeme, aby sme nebanalizovali pozície a usmernenia, ktoré by sme mohli za mesiac prijať v Kankúne.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážený pán minister, chcela by som sa opýtať, či zvažujete prepojenie cieľov v oblasti zmeny klímy a zníženia znečistenia s cieľmi tisícročia, lebo, bezpochyby, existujú rozvojové krajiny, ktoré si myslia, že je pre nich veľmi nákladné prejsť na proces znižovania emisií, aj keď to môže znamenať tvorbu pracovných miest a tým aj udržateľné hospodárstvo. Z tohto dôvodu sa vás pýtam, či máte v úmysle vytvoriť prepojenie medzi rozvojovými cieľmi tisícročia a zmenou klímy.
Franz Obermayr
(DE) Vážená pani predsedajúca, v Kodani sa aj spolupracujúce krajiny ako Indonézia a Brazília nakoniec postavili na stranu štátov G77, a tak pomohli vytvoriť blok proti takzvaným bohatým štátom severu. Diskusia o klíme sa stala diskusiou o spravodlivosti a aj na prípravnej konferencii sa rýchlo rozvíjajúce hospodárstva vyjadrili, že nemajú v úmysle robiť v Kankúne ústupky.
Moja otázka na vás znie teda takto. Ako sa možno vyhnúť tvorbe takýchto blokov a ako možno zabrániť takejto zmene témy? Nemala by tu EÚ hrať dôležitú úlohu sprostredkovateľa?
Olivier Chastel
Moja odpoveď na tieto dve otázky je, že musím s vami len súhlasiť. Únia by mala zmeniť stratégiu, pokiaľ ide o Kodaň.
Únia by mala vysvetliť svoju pozíciu oveľa dôkladnejšie, Únia by mala oveľa viac hovoriť so skupinami krajín, ktorých názory sa s našimi podstatne líšia a, áno, máte pravdu, prepojenie medzi zmenou klímy a rozvojovými cieľmi tisícročia je evidentné.
Samozrejme, nemôžeme očakávať, a najmä nie v nadchádzajúcich rokoch, v niekoľkých budúcich rokoch, rovnaké úsilie od tých, ktorí musia znížiť základňu ťažkého priemyslu tak, ako my v rámci Únie a v rozvojových krajinách. Toto zdanlivo nestačí, ale je to aj dôvod, prečo Únia tak veľmi prispieva k zásade "rýchleho štartu", čo je financovanie zamerané na pomoc rozvojovým krajinám. Tento systém je veľmi jasne zameraný na krajiny, ktoré si nemôžu dovoliť toto zníženie.
Myslím si, že toto tvorí celok. Dialóg a primerané zdroje by mali umožniť rozvojovým krajinám premýšľať intenzívnejšie o svojich vlastných cieľoch, najmä pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov.
Vec: Program predsedníctva - predčasné ukončenie štúdia
V kapitole programu belgického predsedníctva s názvom Vzdelávanie, odborná príprava, mládež, šport a audiovizuálna politika sa uvádza, že predsedníctvo bude venovať osobitnú pozornosť problémom spojeným s predčasným ukončením školskej dochádzky, ako aj úlohe vzdelávania a odbornej prípravy v sociálnom začleňovaní.
Aké konkrétne iniciatívy predsedníctvo doteraz prijalo, aby splnilo uvedené záväzky, a aký harmonogram plánuje dodržať do konca roka?
Disponuje Rada nejakými údajmi, ktoré by dokazovali, že súčasná ekonomická situácia zhoršuje problém predčasného ukončenia štúdia v členských štátoch, ktoré sú týmto problémom postihnuté?
Olivier Chastel
Vážená pani presedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, predsedníctvo v nadväznosti na prácu predošlých predsedníctiev na zintenzívnení európskej spolupráce v oblasti školského vzdelávania venuje osobitnú pozornosť otázke základných zručností a predčasného ukončenia školskej dochádzky.
Pritom sleduje závery zo zasadnutia Európskej rady z marca 2010, ktoré zdôraznilo potrebu znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky v Európe a ktoré tiež stanovuje kolektívny cieľ znížiť túto mieru pod 10 % do roka 2020.
Predsedníctvo preto zaviedlo niekoľko iniciatív, ktoré začali seminárom na ministerskej úrovni, ktorý zorganizovalo v júli na začiatku svojho funkčného obdobia. Tento seminár spolu so zasadnutím generálnych riaditeľov o povinnej školskej dochádzke, ktoré sa náhodou konalo deň predtým, sa zameral na ťažkosti, ktoré majú žiaci pri získaní základných zručností, ako je materinský jazyk, vedy a matematika, ako aj na skúsenosti členských štátov, a na potrebu vytvorenia politických usmernení týkajúcich sa predchádzania predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.
Po týchto zasadnutiach predsedníctvo vypracovalo závery o význame zvyšovania úrovne základných zručností v kontexte európskej spolupráce v oblasti školského vzdelávania. Keďže Rada v súčasnosti diskutuje o týchto záveroch, predsedníctvo ich plánuje začleniť do programu novembrového zasadnutia Rady.
Všeobecnejšie, Rada čaká na návrh odporúčania, ktorý má Komisia predložiť v najbližšom čase, o otázke predčasného ukončenia školskej dochádzky na európskej úrovni. Súčasne sa bude naďalej vyvíjať alebo zvyšovať úsilie na vnútroštátnej úrovni, aby sa postupne znížila miera predčasného ukončenia školskej dochádzky do roku 2020 v súlade s cieľom stanoveným Európskou radou.
Na záver by som chcel dodať, že v kontexte Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu belgické predsedníctvo tiež zorganizovalo 28. septembra konferenciu s názvom Prelomenie bludného kruhu znevýhodnenia - Sociálne začlenenie do vzdelávania a prostredníctvom vzdelávania. Výsledok tejto konferencie bude slúžiť ako materiál pre diskusiu, ktorá sa uskutoční počas zasadnutia Rady pre vzdelávanie 19. novembra.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážený pán minister, ďakujem vám za odpoveď. Na základe toho, čo ste povedali, by som chcel ešte položiť nasledujúce otázky: Čo sa stane so všetkými tými deťmi, ktoré opustia školu? Ocitnú sa na okraji, v sociálnom vylúčení, alebo sa zamestnajú v technickej profesii, ktorá predstavuje dobrý krok, ktorý im umožní primeranú životnú úroveň?
Má Rada nejaké údaje, alebo aspoň vyzvala alebo plánuje vyzvať Komisiu, aby zmapovala sociálne koridory, aby sme videli, čo nastane ďalej v životoch týchto detí, a ako môžeme zabezpečiť, aby mali naše politiky lepšie výsledky?
Olivier Chastel
Vážené poslankyne, vážení poslanci, iniciatíva je vynikajúca a, navyše, kontakty medzi ministrami a tými, ktorí pracujú v oblasti vzdelávania, nám ukazujú, ako veľmi sa situácie odlišujú v jednotlivých krajinách EÚ, lebo niektoré krajiny majú programy, ktoré majú zabezpečiť, aby tí, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku, neboli odsunutí na okraj, a tieto programy môžu byť veľmi špecifické a veľmi selektívne. Tento proces mapovania je preto mimoriadne dôležitý. Bude to chvíľu trvať, lebo zhodnotiť situáciu v 27 členských štátoch nie je jednoduché.
Myslím si, že počas belgického predsedníctva mala práca v oblasti predčasného ukončenia školskej dochádzky dobrý začiatok a že nasledujúce predsedníctva, najmä maďarské predsedníctvo, budú určite schopné iniciovať návrh odporúčania nielen znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky, ale aj využiť závery z tohto mapovania 27 členských štátov o ďalšom osude žiakov, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku, najmä ak sú odsunutí na okraj a nie sú zachytení systémom odbornejšieho vzdelávanie, ako uvádzate.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Vážený pán minister, ďakujem za úsilie, ktoré ste ako krajina vykonávajúca predsedníctvo vynaložili v boji proti chudobe. Nemyslíte si, že chudoba je jednou z príčin, prečo nie všetci mladí ľudia ukončia strednú školu a sú nútení ju opustiť? Dnes náš Európsky parlament schvaľuje veľmi dôležité rozhodnutie o posilnení systému minimálneho príjmu v rámci Európskej únie. Podľa vášho názoru, názoru predsedajúcej krajiny, mohlo by aj toto byť jedným z opatrení na podporu mladých ľudí, aby získali stredoškolské vzdelanie a neopustili školu?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Bohužiaľ, miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v Európe je 19 %, pričom v krajinách ako Portugalsko je to 40 %. Hospodárska kríza a zníženie rozpočtových prostriedkov a populačných zdrojov mali v niektorých krajinách za následok zatvorenie mnohých škôl najmä vo vidieckych oblastiach. Keď hovoríme o vzdelávaní, hovoríme o budúcnosti Európy. V Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu by som vás preto chcela vyzvať, pán minister, aby ste stanovili povinné ciele na úrovni Rady, a prípadne aj na úrovni Európskej rady, na zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky.
Olivier Chastel
Chcel by som povedať, že súhlasím s obidvoma váženými poslancami, že, áno, predčasné ukončenie školskej dochádzky sa spája s chudobou a sociálnym vylúčením. Je mi jasné, že množstvo detí je v závislosti od svojich rodinných pomerov, finančného stavu rodičov znevýhodnených vo vzdelávaní a že hospodárska kríza očividne tento jav zhoršila.
Keďže to Rada aj Komisia vzali na vedomie, spolu sme prijali, ako viete, stratégiu EÚ 2020, ktorá súčasne kombinuje hospodársky rozvoj, výskum zameraný na rozvoj, kvalitu výučby a aj boj proti chudobe. Všetky tieto prvky tvoria celok, ktorý nám podľa mňa prinajmenšom umožní prispieť ucelenou reakciou.
Chcem sa stručne vrátiť k základným zručnostiam, lebo toto je dôležitá otázka. Závery, ktoré belgické predsedníctvo predloží na prijatie na novembrovom zasadnutí Rady, sa zamerajú na niekoľko cieľov. V rýchlosti ich uvediem: plnenie národných stratégií na zlepšenie výkonnosti žiakov v čítaní, matematike a vede.
Ďalším cieľom je analýza účinnosti súčasných národných stratégií, aby sa získal zdroj informácií, ktorý možno využiť, ako sme už povedali, v rozhodovacom procese. Snahou je však aj zaviesť pilotné projekty vykonávané členskými štátmi na dobrovoľnom základe s cieľom zlepšiť základné zručnosti mladých Európanov, a - prečo nie - zabezpečiť efektívnejšie využitie nástrojov, ktoré máme k dispozícii a ktoré s tým súvisia, ako sú tie, ktoré sú súčasťou otvorenej metódy koordinácie, programov pre vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie a 7. rámcového programu pre výskum a technický rozvoj.
To sú niektoré z cieľov, ktorým sa počas belgického predsedníctva budeme venovať a ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou prevezmú nasledujúce predsedníctva, najmä maďarské predsedníctvo.
Vec: Cieľ EÚ úplne odstrániť nášľapné míny
Aké opatrenia plánuje Rada prijať proti ničivým následkom nášľapných mín? Protipechotné nášľapné míny sa v niekoľkých krajinách stále používajú a zdá sa, že niektoré krajiny ich naďalej aj vyrábajú - problém mín a nevybuchnutej munície sa v určitej miere stále dotýka približne 65 krajín. Počet obetí nových nášľapných mín sa podľa svetových odhadov pohybuje medzi 15 000 a 20 000 ročne, pričom mnohé z nich sú civilisti vrátane detí.
EÚ veľmi dôrazne hovorí o svojom úmysle odstrániť nášľapné míny a zamedziť ich používaniu a skladovaniu, doteraz však nebol prijatý, nie to ešte vykonávaný, žiaden akčný plán s harmonogramom činností.
Olivier Chastel
Európska únia roky pracuje na úplnom odstránení protipechotných nášľapných mín, čím pomôže vyriešiť obrovské humanitárne a rozvojové problémy, ktoré spôsobujú. V máji 1995 prijala Európska únia na základe rozhodnutia Rady 95/170/SZBP svoje naozaj prvé spoločné opatrenie na pomoc v boji proti používaniu a šíreniu protipechotných nášľapných mín na celom svete.
Európska únia bola preto prvá, ktorá v novembri 1997 konala v rámci medzinárodného spoločenstva po prijatí Ottawského dohovoru o zákaze použitia, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín a o ich zničení. Dňa 18. septembra prijala Rada nové spoločné opatrenie zamerané na ďalšie politické úsilie Únie vzhľadom na úplné odstránenie protipechotných nášľapných mín a, presnejšie, na zavedenie spoločného moratória na vývoz a výrobu protipechotných mín a na podporu viacrozmerného príspevku, v rámci Únie, na činnosti spojené s odstraňovaním mín a ďalšie súvisiace činnosti.
Odvtedy Európska únia nepretržite podporuje tieto záväzky, ktorých základom je od roku 2003 európska bezpečnostná stratégia. V júni 2008 bolo prijaté nové spoločné opatrenie na podporu úplného prijatia Ottawského dohovoru. Toto spoločné opatrenie je tiež osobitne zamerané na pomoc štátom, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, pri vykonávaní ustanovení dohovoru, najmä tých, ktoré sa týkajú odstraňovania mín, pomoci obetiam a zničeniu zásob.
Ďalej, aj keď sa počet štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, značne zvýšil a počet obetí protipechotných nášľapných mín klesá, stále treba pomáhať obetiam a zlepšovať ich každodenný život.
Európska únia sa zapojila do vypracovania akčného plánu na obdobie rokov 2010 - 2014, ktorý v plnej miere podporuje a ktorý bol prijatý v Cartagene v Kolumbii počas druhej konferencie o preskúmaní dohovoru, ktorá sa konala od 29. novembra do 4. decembra 2009.
V súčasnosti sa zostavuje nové rozhodnutie Rady s cieľom osobitne podporiť akčný plán a jeho zložku týkajúcu sa pomoci obetiam. Popri opatreniach Rady, ktoré majú skôr politický charakter, programy pomoci riadené Komisiou v kontexte rozvojovej pomoci a susedskej politiky - spolu s vnútroštátnymi programami členských štátov - zvýšili príspevok Európskej únie na odstraňovaniu mín a pomoc obetiam na 1,8 miliardy EUR, čo je polovica celkového svetového príspevku.
Jim Higgins
Chcel by som sa poďakovať pánovi predsedovi za komplexnú odpoveď. Spomenul Ottawský dohovor alebo zmluvu o zákaze mín, mali sme medzinárodný Dohovor o kazetovej munícii podpísaný v Dubline v roku 2008 a teraz máme akčný plán, ale skutočnosť je taká, že Európska únia vyčlenila 1,8 miliárd EUR na informačné projekty o nášľapných mínach na obdobie do roku 2007, ale len 1,5 miliardy sa skutočne minulo. Skutočnosť je taká, že nášľapné míny sa stále používajú. Je to barbarské; každý mesiac umiera 2000 ľudí alebo sú zmrzačení a my sa skutočne musíme pustiť do tejto záležitosti komplexne a na medzinárodnej úrovni.
Olivier Chastel
Máte pravdu, minuli sme 1,5 miliardy a stále máme každý mesiac 2000 obetí. Európska únia nemôže všetko, čo treba urobiť v tejto záležitosti, robiť sama - robí už polovicu práce.
Myslím si, že som jasne vysvetlil, ako citlivo vnímame ľudský aspekt tohto problému. Bohužiaľ, pokiaľ ide o rozhodovanie, nemôžeme ísť oveľa ďalej. Zrejme je stále možný len naozajstný a konkrétny pokrok týkajúci sa odzbrojenia a do aspektu týkajúceho sa zákazu protipechotných mín sme osobitne zapojení.
Paul Rübig
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán Chastel, nášľapné míny budú zrejme stále veľkým problémom aj v ďalekej budúcnosti. Myslíte si, že je možné iniciovať výskumné programy určené na odhaľovanie nášľapných mín? Samozrejme, to nie je európsky problém, je to celosvetový problém. Môžete uvažovať o tom, že nájdete aj vhodné inštitúcie, ktoré sa budú zaoberať výskumnými programami v tejto oblasti?
Seán Kelly
Po prvé, ďakujem môjmu kolegovi pánovi Higginsovi za položenie tejto veľmi dôležitej otázky a ďakujem aj Rade za komplexnú odpoveď.
Pravdupovediac, myslím si, že Európska únia je aktívna pri riešení tejto nešťastnej situácie. Chcel by som sa Rady opýtať, či je spokojná so spôsobom, akým rieši túto záležitosť Organizácia Spojených národov, a či je tento postup lepší než náš?
Olivier Chastel
Tieto dve otázky sú veľmi prepojené a chystal som sa odpovedať na prvú otázku s tým, že nadviažem na druhú. Je pravda, že vítaný by bol akýkoľvek výskumný program na vyhľadávanie protipechotných mín vo svete.
Zavedenie takéhoto programu si vyžaduje úzku spoluprácu s Organizáciou Spojených národov a musí byť predovšetkým možné dosiahnuť dohodu v rámci inštitúcii OSN so všetkými, ktorí tvoria tieto inštitúcie. Táto práca je dlhá a náročná, lebo treba presvedčiť druhých, ktorí nemusia nutne súhlasiť s prostriedkami, ktoré sa budú musieť investovať do tohto druhu výskumného programu.
Vec: Zriadenie strediska pre monitorovanie násilia voči ženám
V záveroch Rady o odstránení násilia voči ženám prijatých 8. mája 2010 sa podporuje zriadenie európskeho strediska pre monitorovanie násilia voči ženám založeného na existujúcich inštitucionálnych štruktúrach s cieľom zhromaždiť kvalitné štatistické údaje, ktoré poslúžia ako základ pre politiky, ktoré sa majú zaviesť. V civilizovanej spoločnosti nie je miesto pre násilie voči ženám, ktoré treba odstrániť. Je potrebné zbierať vysokokvalitné štatistické údaje, lepšie koordinovať opatrenia, pristúpiť k výmene osvedčených postupov a organizovať informačné kampane o násilí páchanom na ženách.
Kedy prijme Rada rozhodnutie o zriadení tohto budúceho monitorovacieho strediska? Aké budú jeho ciele a úlohy a kedy začne fungovať?
Olivier Chastel
Vážené poslankyne, vážení poslanci, boj proti násiliu voči ženám je cieľ, o ktorý sa delí Európsky parlament aj Rada. Ako viete, na tomto probléme pracujú naše dve inštitúcie už niekoľko rokov a v mnohých rozličných kontextoch.
Dovoľte, aby som spomenul uznesenie, ktoré ste prijali minulý rok, keď sme oslavovali 10. výročie rezolúcie OSN o vyhlásení 25. novembra za Medzinárodný deň za odstránenie násilia páchaného na ženách. V tomto uznesení ste vyzvali Komisiu, aby predložila konkrétny a zosúladenejší návrh politiky EÚ, a naliehali ste na členské štáty, aby zaviedli jednotný systém zberu štatistických údajov.
Ako nám pripomenula vážená pani poslankyňa, v marci Rada vyzvala Komisiu, aby vypracovala európsku stratégiu v oblasti predchádzania a boja proti násiliu voči ženám. Jednou z priorít, ktoré určila Rada v tejto záležitosti, je pripraviť zriadenie európskeho strediska pre monitorovanie násilia voči ženám založeného na existujúcich štruktúrach.
Komisia v súčasnosti navrhuje novú stratégiu v oblasti násilia voči ženám, ktorá sa dotkne aj zriadenia monitorovacieho strediska. Ako si však môžete predstaviť, zatiaľ stále nevieme, čo bude v stratégii. Očakávame, že ju dostaneme niekedy budúci rok. Je preto vysoko pravdepodobné, že potom bude potrebný osobitný návrh na zriadenie tohto monitorovacieho strediska.
Samozrejme, ako viete, Rada môže zasiahnuť ako zákonodarca len na základe návrhu Komisie. Takýto návrh bude riadne preskúmaný Radou konajúcou ako spoluzákonodarca s Európskym parlamentom.
Samozrejme, v tomto štádiu je trochu predčasné robiť dohady o cieľoch budúceho strediska na monitorovanie násilia voči ženám a najmä o dátume, kedy nadobudne účinnosť.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Vážený pán minister, ďakujem za vašu odpoveď. Stále existuje nádej, že raz bude existovať stredisko, ktoré bude zhromažďovať spoľahlivé údaje o násilí voči ženám, ktoré stále existuje. Chcela by som však vedieť, či podľa vášho názoru majú členské štáty dostatok údajov, aby sa boj proti násiliu voči ženám skutočne stal prioritou. Podľa mňa ešte nemáme spoľahlivé údaje a to je jeden z dôvodov, prečo v Európskej únii stále existuje pomerne veľa rozličných typov násilia.
Olivier Chastel
To, čo hovoríte, je pravda. Dnes je ťažké súhlasiť s tým, že pri zriadení monitorovacieho strediska a identifikovaní príslušných problémov stačí, keď sa spoľahneme na to, s čím už v súvislosti s evidenciou, druhmi násilia a prevládajúcim výskytom rôznych druhov násilia prišli jednotlivé členské štáty. To je začiatok.
To, čo očakávame od Komisie, je plán, usmernenie, metodika, aby sme v celej EÚ, v 27 členských štátoch, mohli harmonizovať spoľahlivý spôsob zaznamenávania všetkých druhov násilia a zvýšenú mieru ich výskytu, a ak to bude možné, aby sme mohli spoločne vypracovať stratégiu, ktorá prinesie ovocie.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán Chastel, máme agentúry, ktoré sa už zaoberajú takýmito problémami. Spomenul by som Agentúru pre základné práva vo Viedni. Nebolo by možné vyzvať túto agentúru, aby sa zamerala na túto záležitosť a sústredila na ňu svoju prácu, aby sme nemuseli zriadiť nový orgán, ale mohli presunúť túto činnosť na existujúcu agentúru vo Viedni? Máme tam veľmi kvalifikovaných zamestnancov. Bolo by dobré, keby sa to mohlo uskutočniť.
Olivier Chastel
úradujúci predseda Rady. - (FR) (vypnutý mikrofón) ľahká odpoveď na túto otázku. Vo veľkej miere dávam prednosť využitiu existujúcej agentúry pred zriadením novej. Myslím si, že existuje príliš veľa agentúr a nie je potrebné vytvárať nové. V každom prípade si myslím, že existujúce štruktúry, ako je agentúra vo Viedni, budú zapojené do návrhu taktického plánu, ktorý nám má Komisia predložiť.
Vec: Biologický odpad
Európsky parlament 6. júla výraznou väčšinou prijal uznesenie P7_TA(2010)0264 o Zelenej knihe Komisie o nakladaní s biologickým odpadom v Európskej únii, v ktorom Komisiu naliehavo žiada, aby do konca roka 2010 vypracovala konkrétny návrh smernice o biologickom odpade.
Počas neskoršej výmeny názorov s ministerkou Joke Schauvliegeovou vo Výbore pre životné prostredie, ktorá sa konala 14. júla 2010, vyjadrila ministerka v mene belgického predsedníctva uspokojenie nad uznesením schváleným v Parlamente a prejavila ochotu zasadiť sa o dosiahnutie ďalšieho pokroku v tejto oblasti.
Vzhľadom na to, že belgické predsedníctvo sa nachádza v polovici svojho funkčného obdobia, mohla by Rada naznačiť, aké kroky plánuje uskutočniť do konca svojho mandátu, aby tejto žiadosti Parlamentu prakticky vyhovela?
Olivier Chastel
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, podobne ako Európsky parlament, aj Rada prijala 25. júna 2009 závery o zelenej knihe o nakladaní s biologickým odpadom v Európskej únii.
Rada vo svojich záveroch vyzýva Komisiu, aby pokračovala v posudzovaní vplyvu s cieľom pripraviť v prípade potreby legislatívny návrh EÚ o biologicky rozložiteľnom odpade do roku 2010. Poviete mi, že teraz je rok 2010. Rada vyzvala Komisiu, aby predovšetkým zvážila preventívne opatrenia, opatrenia na zavedenie separovaného zberu biologicky rozložiteľného odpadu, systém posúdenia kvality založený na zásade integrovaného riadenia reťazca a sledovateľnosti celého systému a vytvorenie požiadaviek na označovanie a na kritériá kvality pre kompost a digestát.
Okrem toho Rada na svojom zasadnutí 11. júna 2010 vzala na vedomie oznámenie Komisie o budúcich opatreniach v oblasti nakladania s biologickým odpadom v Európskej únii. V tomto oznámení Komisia uviedla svoj zámer pokračovať v práci na zavedení technických pravidiel na pomoc pri nakladaní s biologickým odpadom a na základe toho zmeniť a doplniť smernicu 86/278/EHS o splaškových kaloch.
Rada, samozrejme, preskúma nový návrh v tomto duchu a belgické predsedníctvo zorganizovalo 21. septembra konferenciu o biologickom odpade s cieľom prediskutovať, okrem iného, podstatu oznámenia Komisie. Výsledok tejto konferencie bol oznámený Rade 14. októbra, teda len nedávno.
José Manuel Fernandes
(PT) Vážená pani predsedajúca, vážený pán Chastel, 6. júla tohto roku prijal Európsky parlament veľkou väčšinou osobitnú smernicu o biologickom odpade. V záujme zrozumiteľnosti, v záujme jednoduchosti a právnej istoty si myslíme, že namiesto týchto právnych predpisov, ktoré sú rozpísané v niekoľkých právnych textoch, by bola lepšia osobitná smernica.
Týmto spôsobom budeme tiež môcť byť v súlade so stratégiu EÚ 2020, s inteligentným, udržateľným a inkluzívnym rastom. Týmto spôsobom tiež získame viac ekologických pracovných miest. Týmto spôsobom budeme tiež úspešne bojovať proti zmene klímy. Použitie vysoko kvalitného kompostu nám umožní kvalitnejšiu pomoc našej pôde a napomôže to aj biodiverzitu. Pýtam sa preto, či Rada súhlasí, či aj Rada presadzuje osobitnú smernicu a čo urobí, aby dosiahla tento cieľ.
Predsedajúca
Celý večer som k vám pomerne zhovievavá, lebo máme k dispozícii primeraný čas, ktorý však predstavuje 30 sekúnd.
Olivier Chastel
Pokúsim sa byť čo najstručnejší, pani predsedajúca, aby sa na konci môjho vystúpenia nemusel pripomínať poriadok. Je to však zaujímavá otázka. Ako viete, je na Komisii, aby navrhla alebo nenavrhla takúto osobitnú smernicu. Rada si je vedomá, že Komisia v oznámení o budúcich opatreniach v oblasti nakladania s biologickým odpadom v Európskej únii nezaznamenala žiadne nedostatky v súčasných právnych predpisoch, ktoré by vyžadovali osobitné právne predpisy, ale oznámila navrhovanú zmenu a doplnenie smernice o splaškových kaloch.
Toto vás neuspokojí, ale vezmite prosím na vedomie, že keď Rada v roku 2009 pracovala na záveroch, zdalo sa, že sa členské štáty rozchádzajú v názoroch, či existuje alebo neexistuje potreba osobitnej smernice o biologickom odpade. Z tohto dôvodu neodpoviem ani "áno", ani "nie", keďže sa členské štáty rozchádzajú v názoroch. Rada, samozrejme, so záujmom preskúma návrhy Komisie týkajúce sa smernice o splaškových kaloch a najmä jej ustanovenia o biologickom odpade, ktoré, samozrejme, bude tento návrh obsahovať.
Predsedajúca
Ďakujem vám, pán minister. Moje pripomienky neboli určené vám.

Vec: Možnosť návratu recesie: udržateľnosť trojpercentného cieľa
Môže Rada reagovať na vyjadrenia uznávaného ekonóma a nositeľa Nobelovej ceny Josepha Stiglitza, že európskemu hospodárstvu hrozí, že opäť skĺzne do recesie, a to pre škrty verejných výdavkov, ktoré presadzujú vlády členských krajín EÚ v snahe dosiahnuť trojpercentnú hranicu deficitu stanovenú Paktom stability a rastu?
Je tento trojpercentný cieľ reálny vzhľadom na skutočnosť, že financie niektorých členských štátov sú v súčasnosti pod veľmi silným tlakom?
Olivier Chastel
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, hlavným cieľom Paktu stability a rastu je zachovať cenovú stabilitu v Európskej únii. Na základe zmluvy by mali členské štáty vykonávať vnútroštátnu politiku, ktorá je v súlade s Paktom stability a rastu a hlavnými smermi hospodárskych politík.
Rada na svojom zasadnutí 7. septembra súhlasila so zavedením európskeho semestra od roku 2011. Hlavným cieľom tejto úlohy je zosúladiť časový plán na predloženie programov stability a rastu a programov vnútroštátnej reformy vzhľadom na zabezpečenie konzistentného štrukturálneho dohľadu na každej úrovni rozpočtovej disciplíny, makroekonomickej stability a rastu pri zachovaní formálne oddelených individuálnych postupov.
Tento proces umožní lepšiu koordináciu hospodárskych politík v Európskej únii a pomôže posilniť rozpočtovú disciplínu, makroekonomickú stabilitu a rast. Táto istá obava viedla Európsku úniu k tomu, aby sa v súlade s právomocami stanovenými v zmluve zaoberala opatreniami zameranými na podporu obnovy pri súčasnom zabezpečení rozpočtovej disciplíny. Európa 2020, nová európska stratégia pre zamestnanosť a stabilný, udržateľný a inkluzívny rast, prijatá Európskou radou 17. júna, plní túto výzvu. Jej cieľom je zmeniť zameranie politík z krízového manažmentu na zavedenie strednodobých a dlhodobých reforiem, ktoré osobitne podporia rast a zamestnanosť a ktoré zaručia aj životaschopnosť verejných financií.
Ako viete, hlavné ciele stanovené v stratégii EÚ 2020 zahŕňajú zvýšenie počtu pracovných miest, lepšie podmienky pre výskum a rozvoj, zlepšenie úrovní vzdelávania - spomenuli sme to v predošlej otázke - a podporu sociálneho začlenenia vrátane zníženia chudoby. Podľa môjho názoru preto neexistuje nezhoda medzi paktom stability a opatreniami na obnovu rastu a zamestnanosti.
Mairead McGuinness
Ďakujem vám za odpoveď. Čakala som viac podrobnejších informácií, ale ďakujem za ňu. Strana Fine Gael, ktorej som členkou, podporuje trojpercentný cieľ, podobne ako aj všetky veľké strany v Írsku. Myslím si, že je dôležité mať tento cieľ a dátum jeho dosiahnutia nielen v našom vlastnom záujme, ale aj v záujme Európskej únie.
Poslancov by som upozornila na dnešný ranný vynikajúci prejav bývalého predsedu vlády Írska pána Johna Brutona, priaznivca tohto Parlamentu, ktorý veľmi priamo hovorí o úlohách, ale aj o skutočnosti, že dokážeme urobiť všetko, čo nás pri týchto náročných cieľoch čaká, a že Írsko ako krajina má množstvo predností, ktoré nám umožnia dosiahnuť tieto ciele bez trápenia. Bude to bolestivé, ale my budeme schopní túto bolesť zvládnuť. Chcela by som k tomu počuť vaše pripomienky a aj vás upozorniť na tento prejav.
Olivier Chastel
Spomínate írsky problém. Rozumiem, všetci sme, samozrejme, citliví na írsky problém. Moja odpoveď na vašu prvú otázku je, samozrejme, veľmi rozsiahla a zahŕňa 27 členských štátov, lebo musíme mať konzistentné politiky, musíme mať stabilné menové a rozpočtové politiky a politiky obnovy. Okrem toho je čestné povedať, že niekto má, samozrejme, viac ťažkostí ako druhý, v závislosti od výšky dlhu, v závislosti od ročného dlhu v posledných dvoch alebo troch rokoch a od začiatku recesie.
Takže, áno, je pravda, že Írsko prechádza ťažkým obdobím. Uisťujem vás, že Európa chápe, že prechádza ťažkým obdobím, ale myslím si, že niekoľko krajín je v tejto situácii, niekoľko krajín zažije to isté v budúcnosti a úspornosť a solidarita sa navzájom nevylučujú.
Myslím si preto, že opatrenia na zlepšenie hospodárskeho riadenia, ktoré Komisia predložila tento týždeň, budú vždy zahŕňať záujem neukázať žiadnej krajine chrbát - viete, čo Európa dokázala z hľadiska solidarity v prípade Grécka. Neporovnávajme situáciu dvoch krajín, ale môžete si byť istí, že Európa za žiadnych okolností neukáže ani jednému z 27 členských štátov chrbát.
Brian Crowley
Chcel by som poďakovať úradujúcemu predsedovi Rady za odpoveď. Len sa stručne vyjadrím k dvom veciam. V prvom rade, keď sa vedú diskusie o záležitosti trojpercentného deficitu, podľa určitých kritérií sa zdá, že sa v členských štátoch používajú rozdielne účtovné normy.
Po druhé, pokiaľ ide o presadzovanie, aká je tu úroveň pružnosti z dôvodu súčasnej krízy sužujúcej všetky členské štáty, aby sa v rámci týchto troch percent vzal do úvahy pákový efekt alebo tolerancia chýb?
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážený pán minister, závery Rady a stratégia EÚ 2020 obsahujú, samozrejme, niečo ako optimistické správy. Myslím si však, že pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov stratégie EÚ 2020 - napríklad vo výskume a inováciách - sme ani v rozpočte, ktorý sme dnes schválili, nedokázali reagovať a s týmito položkami nebudeme schopní dosiahnuť ciele.
Tiež ale vidíme, že Komisia mlčí o otázke veľmi veľkého rozdelenia Európskej únie na sever a juh. Spomínam si na nedávne vyhlásenie vyššieho úradníka Európskej únie predsedu Euroskupiny, že veľké krajiny v Únii, ako napríklad Francúzsko a Nemecko, vedeli o probléme Grécka - spomínam to, lebo ste odkazovali na Grécko - a neurobili nič, lebo z tejto situácie výdatne profitovali.
Môžeme očakávať iniciatívu na vyriešenie rozdelenia Únie na sever a juh?
Olivier Chastel
Dve otázky, dve odpovede. Pokiaľ ide o prvú otázku, samozrejme, existovalo a stále existuje množstvo rozdielov v účtovných normách. Tieto normy sa, samozrejme, harmonizujú, lebo ak chceme byť v budúcnosti spravodliví ku všetkým 27 hospodárstvam členských štátov, musíme mať rovnaké výpočtové metódy. Z tohto dôvodu táto harmonizácia pokračuje a prebieha.
Pokiaľ ide o pružnosť týkajúcu sa trojpercentného limitu, ako viete, sme skutočne pružní; sme pružní od roku 2009, sme pružní v roku 2010 a budeme naďalej pružní v rokoch 2011 a 2012, aby sa naše jednotlivé členské štáty mohli vrátiť k zdravým rozpočtom, lebo ak by sme chceli prísne uplatňovať tento trojpercentný limit bez absolútne žiadnej tolerancie chýb, potom by napríklad tento rok prakticky nikto z nás nedokázal dodržať tento plán obmedzenia rozpočtu, a tak to nie je.
Myslím si, že si európske inštitúcie uvedomili, že návrat k stabilným a vyváženým rozpočtom do roku 2013 si bude vyžadovať čas najmä vzhľadom na recesiu a situáciu členských štátov.
Teraz k nerovnováhe severu a juhu. Či je nerovnováha medzi severom a juhom alebo medzi členskými štátmi, ktoré do určitej miery ťažili z pomoci poskytnutej Európskou úniou s cieľom posilniť svoje hospodárstvo, výrobné štruktúry a pracovný trh, a ďalšími členskými štátmi, ktoré tak urobili v menšom rozsahu, myslím si, že Európska únia je tu skutočne na zabezpečenie tejto koherencie, tejto súdržnosti. Prostriedky určené v európskom rozpočte pre súdržnosť - prvý riadok v rozpočte Únie - by sa mali naozaj predovšetkým použiť na zníženie tejto nerovnováhy. Spomínate nerovnováhu severu a juhu, ale nie som si istý, či je to jediná nerovnováha, ktorá existuje v Európskej únii.
Vec: Opatrenia Rady o voľnom pohybe pracovníkov medzi členskými štátmi
V novej hospodárskej stratégii EÚ pre nasledujúcich desať rokov sa uvádza, že mobilita pracovníkov je základným predpokladom pre znižovanie nezamestnanosti. V čase krízy v znepokojujúcej miere narástla miera nezamestnanosti, ktorá sa zo 6,8 % (v máji 2008) zvýšila na 10 % (v júli 2010). Takisto podľa výskumu Komisie, ktorý bol zverejnený 13. júla 2010, by si 48 % Európanov hľadalo prácu v inej krajine alebo v inom regióne v prípade, ak by mali zostať nezamestnaní. Okrem toho, 17 % opýtaných tvrdí, že v budúcnosti majú v úmysle pracovať v zahraničí. Takisto treba upriamiť pozornosť na skutočnosť, že členské štáty musia uprednostňovať občanov z členských krajín EÚ pred pracovníkmi z tretích krajín.
Mohla by Rada v tejto súvislosti uviesť, aké konkrétne opatrenia má v úmysle prijať s cieľom rýchlo odstrániť súčasné prekážky vo voľnom pohybe pracovníkov z členských štátov, ktoré pristúpili k EÚ po 1. máji 2004?
Olivier Chastel
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, Rada by samozrejme chcela zdôrazniť, že voľný pohyb osôb je jednou zo základných slobôd zaručených zmluvou a sekundárnymi právnymi predpismi, ktoré z nej vyplývajú, a že to zahŕňa práva pre občanov Európskej únie žiť a pracovať v druhom členskom štáte.
Vzhľadom na dočasné obmedzenia stanovené v zmluvách o pristúpení záleží na každom členskom štáte, ktorý stále uplatňuje obmedzenia, aby posúdil dôsledky na svoj pracovný trh a rozhodol, či zachová ostávajúce obmedzenia alebo ich zmierni pred koncom prechodného obdobia, t. j. do apríla 2011 pre krajiny, ktoré pristúpili v roku 2004, a do decembra 2013 pre krajiny, ktoré pristúpili v roku 2007. Rada okrem toho vyzvala tie členské štáty, ktoré stále uplatňujú obmedzenia v súlade s prechodnými ustanoveniami stanovenými v zmluvách o pristúpení, aby ich zrušili počas tretej fázy prechodného obdobia, pokiaľ nepreukážu, že by to vážne narušilo ich pracovný trh alebo že by to ich trh mohlo vážne narušiť.
Od mája 2009, keď Dánsko umožnilo voľný prístup na svoj pracovný trh, ostali prechodné ustanovenia uplatňované členskými štátmi rovnaké a zatiaľ čo väčšina členských štátov umožňuje voľný prístup pracovníkom z tých členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ po 1. máji 2004, 10 členských štátov stále uplatňuje obmedzenia.
Rada zdôraznila, že samotná hospodárska a finančná kríza by sa nemala využívať ako dôvod na všeobecné ospravedlnenie pokračujúceho používania spomenutých ustanovení, a vyzvala členské štáty, aby naďalej vyvíjali vhodné stratégie a prostriedky, ktoré by im umožnili identifikovať a analyzovať prekážky geografickej a odbornej mobility pracovníkov a pomohli odstrániť existujúce prekážky v súlade so zmluvou.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážený pán minister, ďakujem za vašu odpoveď. Európsku radu by som ešte požiadala, aby naďalej vyzývala členské štáty, aby odstraňovali prekážky a dočasné ustanovenia obmedzujúce voľný pohyb pracovníkov z nových členských štátov, najmä z Rumunska a Bulharska. Chcem tiež zdôrazniť, že ponuka rovnakých príležitostí na európskom trhu práce všetkým pracovníkom zo všetkých členských štátov znamená aj ochranu pracovníkov v cieľových krajinách. Z tohto dôvodu vás, pán minister, žiadam, aby ste vyzvali členské štáty, aby odstránili existujúce prekážky.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená pani predsedajúca, ďakujem vám opäť za slovo. Vážený pán minister, na jednej strane máme problémy s mobilitou a na druhej strane máme európske iniciatívy na podporu pracovnej mobility, ktorú v týchto ťažkých časoch určite využije mnoho európskych občanov, najmä mladých ľudí.
Prijali sme Európsky akčný plán pracovnej mobility v roku 2007, ktorý má skončiť v roku 2010. Môžeme očakávať zhodnotenie tohto plánu a nový návrh Rady? Máme tiež program Leonardo da Vinci o pracovnej mobilite. Môžeme očakávať ďalšiu podporu tohto programu alebo podobnú novú iniciatívu?
Nicole Sinclaire
Len stručne, aké opatrenia podniká Rada vzhľadom na pohyb pracovníkov, alebo vlastne utečencov prichádzajúcich do Európskej únie, ktorí dostanú doklady a potom odídu do ďalšej krajiny v Európskej únii, a aj vzhľadom na záruky na základe dohovoru z roku 1951, ktoré znamenajú, že musia požiadať o azyl v prvej krajine, ktorá je pre nich bezpečná?
Chcem len vedieť, aké opatrenia Rada podnikla v tejto súvislosti.
Olivier Chastel
Po prvé, chcel by som zdôrazniť, že voľný pohyb pracovníkov je skutočnou prioritou pre Radu. Myslím si, že sa robí všetko pre to, aby členské štáty, ktoré si ponechávajú niektoré obmedzenia, boli informované, aby dôkladne analyzovali toto prechodné obdobie, počas ktorého si ponechávajú viaceré obmedzenia, a aby zistili, ako môžu tieto obmedzenia odstrániť.
Navyše v rámci odpovede na jednu z otázok by som chcel dodať, že je pravda, že voľný pohyb pracovníkov je prioritou pre Radu, ale je najmä prioritou pre predsedníctvo. V osemnásťmesačnom programe práce trojice predsedníctiev Rady - španielskeho, belgického a maďarského - zistíte, že tieto tri krajiny budú pracovať a súčasne pracujú na prebiehajúcej revízii jednotného trhu a podporujú realizáciu štyroch slobôd za predpokladu, že využívanie celého potenciálu jednotného trhu je nevyhnutné pre návrat k rastu.
Náš program osobitne spomína možnosť revízie prechodných období, ktoré obmedzujú voľný pohyb pracovníkov z nových členských štátov. Mali by sme predpokladať, že tieto prechodné ustanovenia sú nezlučiteľné s voľným pohybom pracovníkov? Toto nemôžem posúdiť, lebo prechodné obmedzenia sú definované v zmluvách o pristúpení a takéto obmedzenia boli použité pri všetkých pristúpeniach.
Je pravda, že okrem iniciatív, ktoré im môžeme ponúknuť, je na každom členskom štáte, ktorý uplatňuje tieto obmedzenia, aby analyzoval vplyv na svoj pracovný trh a rozhodol, či si ponechá alebo odstráni tieto obmedzenia pred koncom prechodných období, ktoré, ako ste spomenuli, sú apríl 2011 pre pristúpenia v roku 2004 a december 2013 pre pristúpenia v roku 2007.
Predsedajúca
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
