Výroba a zamestnanosť v textilnom a odevnom priemysle v rôznych členských štátoch EÚ (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o výrobe a zamestnanosti v textilnom a odevnom priemysle v rôznych členských štátoch EÚ.
Corien Wortmann-Kool
zastupujúca autorka. - Vážená pani predsedajúca, v mene Výboru pre medzinárodný obchod by som chcela jasne povedať, čo je tu v stávke.
Ide o výrobu a zamestnanosť v textilnom a odevnom priemysle v rôznych členských štátoch EÚ. Európska únia a Čína odsúhlasili systém spoločného dohľadu týkajúceho sa vývozu niektorých kategórií textilu a odevných výrobkov z Číny do členských štátov Európskej únie, ale platnosť tohto systému skončila 31. decembra 2008.
Počas posledných dvoch rokov sa zrušilo 350 000 pracovných miest a počet firiem sa v tom istom čase znížil o 5 %. Vzhľadom na zvyšujúci sa počet podnikov, ktoré ukončujú alebo premiestňujú výrobu, čo vedie k zvyšovaniu nezamestnanosti v niekoľkých regiónoch, by som chcela v mene Výboru medzinárodného obchodu položiť tieto otázky:
Navrhla alebo žiadala Komisia alebo ktorýkoľvek členský štát predĺženie mechanizmu dvojitého dohľadu po termíne 31. decembra 2008, prípadne akékoľvek iné opatrenia v tomto rámci?
Aké opatrenia plánuje Komisia prijať na ochranu výroby a zamestnanosti v textilnom a odevnom priemysle?
Bude Komisia pokračovať v monitorovaní vývoja na trhu v reálnom čase, v dovozných štatistikách a colnom dohľade a informovať zástupcov odvetvia o najnovšom vývoji?
V akom štádiu sa v súčasnosti nachádza navrhované nariadenie o označení "made in"?
Aké opatrenia prijala Komisia na riešenie návrhov prijatých Parlamentom v jeho uznesení z 13. decembra 2007?
Catherine Ashton
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, v tejto klíme je pochopiteľné, že existujú obavy o úspech výroby tvárou v tvár konkurencii, a, samozrejme, textil je veľmi dôležitý. Zamestnanosť sa naďalej znižuje a výroba znova poklesla - a to po niekoľkých rokoch relatívnej stability. Samozrejme, toto odvetvie je na čele globalizácie. Malé a stredné podniky v tom zohrávajú dôležitú úlohu.
Od konca Memoranda o porozumení v roku 2005 sme mali dohodu o systéme spoločného dohľadu - na ktorý nás upozornila pani Wortmannová-Koolová - a ten nám poskytoval včasné informácie o obchodných tokoch. Preto máme väčšiu schopnosť zareagovať v prípade, že čelíme nejakému náhlemu pohybu v našom priemyselnom odvetví. Je to tiež ďalší krok pri prechode k otvoreným trhom naplánovaným a realizovaným, ako zaiste viete, spoločne so zainteresovanými hospodárskymi subjektmi a v rozhovoroch s členskými štátmi a s Parlamentom. Podporovaním procesu postupných zmien sme sa tomuto odvetviu pomohli prispôsobiť. To podporujú aj sociálni partneri. Nežiadali o zvýšenie úrovní dobrovoľného rastu podľa Memoranda o porozumení, keď v roku 2008 skončilo, a nežiadajú nás ani o to, aby systém dohľadu trval do roku 2009 - hoci viem, že niektoré členské štáty by boli radšej, keby sme to urobili. Dovoz z Číny celkovo vzrástol, ale v prijateľných medziach. Významný nárast v niektorých kategóriách - napríklad šatách, nohaviciach a svetroch - bol vyvážený nižším dovozom textilu od dodávateľov z iných krajín. Takže celkovo došlo v roku 2008 len k miernemu nárastu a to trhy absorbovali relatívne dobre.
Správnou politickou odpoveďou nie je uzavrieť naše trhy alebo monitorovať dovoz. Potrebujeme dosiahnuť to, aby sa všetky podniky boli schopné meniť, prispôsobovať, zapájať do obchodu a inovovať podľa aktuálnych podmienok. Plán hospodárskej obnovy získal podporu práve preto, aby sme pomohli odvetviam, ako je toto. To, samozrejme, predstavuje obrovský nárast o 1,5 % HDP EÚ, čo by malo textilnému a odevnému odvetviu pomôcť. Problémy, pred ktorými toto odvetvie stojí, predchádzali súčasnému spomaleniu. Podľa Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii osem z pätnástich žiadostí požadovalo finančnú podporu pre pracovníkov v textilnom odvetví.
Komisia je pripravená podporiť iniciatívy na vytváranie partnerstiev v textilnom a odevnom priemysle v rámci prípravy na reštrukturalizáciu s cieľom chrániť zamestnanosť a celkovo výhody vyplývajúce zo skutočnosti, že jestvuje dlhodobý rámec pre sociálny dialóg. Vítame uznesenie Parlamentu o budúcnosti textilného odvetvia. Napredujeme v prístupe k trhom, v zdrojoch od iniciatívy vedúcich trhov a všetkých dohodách o voľnom obchode, napríklad v otázkach venovaných environmentálnym a sociálnym normám. Devalváciou meny sa, samozrejme, tiež budeme naďalej zaoberať.
Georgios Papastamkos
Vážená pani predsedajúca, textilný a odevný priemysel je globalizovaným odvetvím hospodárstva par excellence, odvetvím, pre ktoré je príznačná neustála zmena, pokiaľ ide o miesto výroby, a neustála reštrukturalizácia a prispôsobovanie sa novým situáciám, ako je liberalizácia medzinárodného obchodu. Pre mnoho členských štátov Európskej únie vrátane Grécka je toto odvetvie dôležitým zdrojom vývozu a pracovných miest. Značný počet presunov výrobných jednotiek a neustále znižovanie zamestnanosti však nadobúdajú znepokojujúce rozmery. Okrem štrukturálnych problémov zohráva negatívnu rolu veľký nepomer medzi dovoznými sadzbami Európskej únie na jednej strane a jej najväčších konkurentov na druhej strane. Vážená pani komisárka, hovoríme o odvetví, ktorého produkty predstavujú veľmi vysoké percento z celkového množstva zhabaných produktov na hraniciach Európskej únie, percento, ktoré neustále narastá. V tomto prípade považujem návrh na zriadenie Európskeho observatória falšovania a pirátstva za dobrý nápad, aby sme mohli docieliť lepšiu koordináciu medzi kompetentnými orgánmi, členskými štátmi a službami Komisie, ako aj podmienky na efektívnu spoluprácu so súkromným sektorom. Myslím, že potrebujeme prijať nariadenia týkajúce sa označenia pôvodu "made in", čo prispeje k ochrane podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrane spotrebiteľov. Zavedenie účinnejších pravidiel označovania pôvodu je dôležité z hľadiska uplatňovania colných kvót v rámci systému všeobecných colných preferencií a regionálnych dohôd. Vyzývajú nás na vytvorenie nového rámca vzťahov spolupráce medzi inštitúciami, ktoré vykonávajú priemyselnú a regionálnu politiku a záväzky, a na účinnú podporu európskych spoločností, najmä malých a stredných podnikov, aby si mohli udržať a ďalej zvyšovať svoju konkurencieschopnosť na základe špecializácie. Mám tým na mysli výrobu výrobkov s vysokou pridanou hodnotou z hľadiska kvality a dizajnu, inovácií a využívania nových technológií.
Rovana Plumb
Chceme vám poďakovať za odpovede na otázky na ústne zodpovedanie. Chcela by som zdôrazniť, že ako je dobre známe, textilný priemysel sa významným spôsobom podieľa na HDP všetkých členských štátov vrátane Rumunska. Sme si všetci vedomí toho, že toto odvetvie vytvára nové pracovné miesta, najmä pre pracujúce ženy. Súhlasím s opatreniami, ktoré navrhujete, a podporujem ich, pretože ak si uvedomujeme, aký dôležitý je v súčasnej hospodárskej kríze obchod, musíme si uvedomiť aj to, aký význam majú opatrenia, ktoré potrebujeme na ochranu pracovných miest.
Vzhľadom na to, že systém spoločného dohľadu nad dovozom textilu z Číny, ktorý, ako viem, bol dôležitým nástrojom na monitorovanie trhu, skončil koncom minulého roka, chcela by som Komisii navrhnúť, aby prisúdila väčší význam nielen textilnému priemyslu, ale aj ďalším zraniteľným priemyselným odvetviam, ako je oceliarstvo, chemický a strojárenský priemysel. Chcela by som tiež navrhnúť, aby Európska komisia pravidelne predkladala štúdie o vplyve, štatistické údaje alebo ďalšie prvky a relevantné nástroje pre tieto odvetvia. Chcela by som vám znova zablahoželať k opatreniam, ktoré ste navrhli pre prístup, voľný obchod, fondy a životné prostredie.
Gianluca Susta
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, niet pochýb o tom, že čelíme veľmi vážnej priemyselnej kríze a že európsky textilný priemysel tejto kríze, ktorá je tiež produktovou a finančnou krízou, nemôže uniknúť.
Je jasné, že spomalenie spotrebiteľských výdavkov ovplyvňuje európske výrobky vyššej triedy vrátane výrobkov z mojej krajiny, Talianska, v odvetví, ktoré, ako upozornil predseda Výboru pre medzinárodný obchod, prišlo o 350 000 pracovných miest a o 5 % podnikov.
V tejto situácii však verím, že viac než finančnú podporu toto odvetvie potrebuje pravidlá, tak ako iné priemyselné odvetvia, a potrebuje, ako už bolo zdôraznené, skutočnú reciprocitu. Hoci vieme pochopiť, že pokiaľ ide o krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom, existuje tendencia na skutočné otvorenie trhu v snahe podporiť rozvoj týchto krajín, a tak aj nových trhov. Oveľa menej pochopiteľný je nedostatok reciprocity, pokiaľ ide o zákonné bariéry a colné bariéry v prípade najrozvinutejších krajín: Spojených štátov, Kanady, Austrálie a Japonska.
Práve preto sa niektoré základné otázky - ktorých plnenie sa podľa mňa viac presadzuje na papieri než v praxi - ako napríklad otázka označenia pôvodu, musia znovu dostať do stredu pozornosti Komisie a Rady. Európa potrebuje nové pravidlá, ale potrebuje tiež reciprocitu a zvýšené úsilie na boj proti falšovaniu a pirátstvu, potrebuje skutočne niečo urobiť s antidumpingovými opatreniami a najmä schváliť nariadenie o označovaní pôvodu.
Viete, pani komisárka, ak sa pustíme do zápasu v boxe s jednou rukou zaviazanou za chrbtom, nemôžeme vyhrať. Chcel by som tiež zopakovať, že je to problém, ktorý sa týka Spojených štátov aj nás, a že sa netýka len Číny alebo Indie. Oni majú predpisy o sledovateľnosti výrobkov, ktoré uplatňujú aj na naše produkty, my ich však nemáme. Toto je teda zásadná otázka, ku ktorej sa podľa môjho názoru musí Komisia postaviť oveľa iniciatívnejšie než v minulosti, pretože sme videli, že keď chce, je schopná presvedčiť aj tých, ktorí by inak boli proti, ako v prípade otázky životného prostredia.
Na záver by som povedal, že sú opatrenia, ktoré sú finančne náročnejšie, a iné opatrenia, ktoré sú menej finančne náročné, tie finančne náročnejšie sú však súčasťou balíka na riešenie krízy, ktorý je pripravený na realizáciu. Patrí sem Fond na prispôsobenie sa globalizácii, lepší prístup k pôžičkám na podporu investícií a posilnenie kapitalizácie malých a stredných podnikov, viac finančných prostriedkov na výskum pre technologickú platformu textilného priemyslu a väčšia podpora pre vývozné aktivity malých a stredných podnikov. K finančne menej náročným opatreniam konkrétne patrí nariadenie o označovaní pôvodu, ochrana duševného vlastníctva, antidumpingové opatrenia a boj proti falšovaniu. Ak všetky tieto finančne náročnejšie i menej náročné opatrenia uvedieme do praxe, verím, že pomôžeme európskemu hospodárstvu bez toho, aby sme menili pravidlá hospodárskej súťaže a uchyľovali sa k neoprotekcionizmu.
Pedro Guerreiro
V nadväznosti na ďalšie iniciatívy sme Výboru pre medzinárodný obchod Európskeho parlamentu navrhli, aby bola v rozprave v pléne vzniesená otázka na ústne zodpovedanie o výrobe a zamestnanosti v textilnom a odevnom priemysle v rôznych členských štátoch Európskej únie, pretože to považujeme za naliehavé a nevyhnutné.
Navrhli sme tiež, aby sa na tejto rozprave zúčastnila aj Rada a aby na jej konci Parlament prijal uznesenie; tieto návrhy však nezískali podporu ďalších parlamentných skupín.
Od tejto rozpravy, ktorá sa v Parlamente konala 12. decembra 2007, ubehol viac než rok. Už vtedy sme upozornili na to, že ak sa neprijmú opatrenia na ochranu výroby a zamestnanosti v textilnom a odevnom priemysle, budeme naďalej čeliť pomalej agónii a deštrukcii veľkej časti tohto strategického odvetvia. Odvtedy, podobne ako už aj predtým, zanikli tisíce pracovných miest a mnoho firiem ukončilo výrobu, v dôsledku čoho len za posledné dva roky prestalo existovať 350 000 pracovných miest a 5 % spoločností.
Pýtame sa, či je toto tá súťaž prostredníctvom reštrukturalizácie, o ktorej Európska komisia hovorí. Odvtedy, tak ako už aj predtým, pracovníci naďalej prichádzajú o zamestnanie - veľmi často bez vyplatenia odškodnenia a dlžných miezd - pri čoraz väčšom vykorisťovaní, väčšej neistote, oneskorenej výplate miezd a deregulovanom pracovnom čase.
Za túto situáciu sú zodpovedné určité príčiny a ľudia, ako napríklad tí, ktorí podporujú liberalizáciu obchodu s textilom a odevmi a premiestňovanie výroby s cieľom dosiahnuť maximálny zisk, čím stavajú veľkú časť odvetvia proti konkurencii, ktorá je od samého začiatku založená na dvojakom metri.
Zoči-voči tejto situácii sa Európska únia buď tvárila, ako keby nič netušila, alebo prijímala nedostatočné opatrenia, ktoré zďaleka nedávali odpoveď na problémy a potreby tohto odvetvia. Na rozdiel od iných odvetví nepovažuje Európska komisia textilný a odevný priemysel za dôležitý, hoci to tvrdí. Spoločne s naliehavými opatreniami, ktoré musí prijať každý členský štát, je povinná na problémy, s ktorými sa toto odvetvie borí, reagovať aj Európska únia.
Pani komisárka, kedy sa budú uplatňovať záväzné pravidlá na označovanie pôvodu, napríklad v rámci prijatia nariadenia o označení "made in"? Kedy sa začnú uplatňovať tie isté požiadavky na bezpečnosť a ochranu spotrebiteľa na dovážané výrobky, ktoré sa uplatňujú na výrobky vyrobené v Európskej únii? Ako bude Európska únia naďalej monitorovať v reálnom čase trendy dovozu, colné prehliadky a kontroly a pritom plne informovať zástupcov odvetvia a využívať ochranné doložky vždy, keď to bude potrebné? Ako bude využívať finančný rámec na roky 2007 - 2013 vrátane takzvaného Fondu na prispôsobenie sa globalizácii na udržanie produkcie a zamestnanosti v textilnom a odevnom priemysle, najmä v malých a stredných podnikoch postihnutých liberalizáciou? Kedy bude taká menová politika a devízová politika, ktorá neznevýhodňuje vývoz určitých členských štátov? Kedy sa vytvorí program Spoločenstva navrhnutý Parlamentom a uvoľnia finančné prostriedky na modernizáciu a propagáciu tohto odvetvia a diverzifikáciu priemyselnej činnosti, najmä prostriedky určené pre najviac znevýhodnené oblasti, ktoré sú od nich závislé?
Tokia Saïfi
- (FR) Vážená pani predsedajúca, európsky textilný a odevný priemysel je odvetvím, ktoré bolo za posledných niekoľko rokov veľmi ťažko zasiahnuté poškodzujúcimi účinkami globalizácie.
Dnes, aj napriek ranám, ktoré sú v niektorých európskych regiónoch ešte stále veľmi bolestivé, toto odvetvie získava schopnosť preorientovať sa, v neposlednom rade vďaka rozvoju technických a moderných textílií.
Nepodkopávajme však regeneračnú schopnosť tohto priemyslu vlastnou ľahostajnosťou a nedbanlivosťou. Európska únia musí skutočne udržať politickú vôľu a vytvoriť pevný konkurenčný rámec pre svoje podniky a to tým, že bude naďalej bdelá a že v prípade potreby podnikne praktické a účinné kroky.
Aby to Únia urobila, musíte, pani komisárka, naďalej sledovať colné štatistiky dovozu z Číny a musíte zástupcov tohto odvetvia informovať o najnovšom vývoji. Musíme situáciu pozorne sledovať a musíme reagovať. Európska únia má na to prostriedky: dokonalým príkladom takýchto prostriedkov sú nástroje na ochranu obchodu. Preto budem aj naďalej presadzovať názor, že Európa, ktorá chráni, nie je Európou protekcionistickou.
Moja dnešná obava, pani komisárka, však vychádza z bezprecedentného nárastu zhabaného množstva falšovaného textilu a kožených výrobkov, výrobkov, ktoré sú impregnované azofarbivami alebo niklom a ktoré čoraz viac ohrozujú bezpečnosť a zdravie európskych spotrebiteľov. To je fenomén, ktorý, ako si isto viete predstaviť, neodíde s hospodárskou krízou, ktorou teraz prechádzame.
Preto vás vyzývam, aby ste spoločne s členskými štátmi pracovali na čo najrýchlejšiu realizáciu štvorročného akčného plánu na boj proti falšovaniu a pirátstvu vytvorením Európskeho observatória falšovania a pirátstva a posilnením európskeho colného systému.
Povinné uvádzanie pôvodu tovaru dovážaného z tretích krajín, harmonizácia colných kontrol a trestanie porušovania práv duševného vlastníctva trestným stíhaním sú bitky, ktoré musíme vybojovať v mene našich podnikov, našich pracovných miest a občanov Európy.
Francisco Assis
(PT) Vážená pani predsedajúca, vážená pani komisárka, toto je veľmi konkrétny prípad, v ktorom sa veľmi dobre uplatňuje rozdiel medzi ochranou a protekcionizmom, ktorý sme definovali nedávno, v predchádzajúcej rozprave.
Protekcionizmu, ktorý zbedačuje, treba povedať nie, ale ochrana na zabezpečenie základných práv Európanov je absolútne nutná. Toto je veľmi dôležité odvetvie v rôznych európskych regiónoch a krajinách, ako v prípade regiónu, z ktorého pochádzam ja, teda regiónu severného Portugalska. Pre regionálne hospodárstvo má zásadný význam. Je to odvetvie, ktoré bolo obzvlášť vystavené procesu globalizácie. Vo vážnej finančnej kríze, ktorou práve prechádzame, zažíva toto odvetvie doslova tragické obdobie.
Európska únia a členské štáty by mali venovať viac pozornosti textilnému priemyslu a prijímať ochranné opatrenia i ofenzívne opatrenia. Ochranné opatrenia zahŕňajú použitie všetkých mechanizmov a nástrojov komerčnej ochrany, ktoré sú k dispozícii. Zahŕňajú tiež udržiavanie politického dialógu s našimi hlavnými partnermi, aby sme sa vedeli brániť skutočnému menovému protekcionizmu a situáciám, ktoré ohrozujú legitímne záujmy európskych výrobcov. Chrániť európskych výrobcov, zamestnávateľov a pracovníkov znamená chrániť európskych občanov a chrániť aj európskych spotrebiteľov. To si musíme uvedomiť raz a navždy.
Zároveň musíme tieto ochranné opatrenia využívať v súlade so zásadami, ktoré sú také jednoduché ako tie, ktoré sme si tu už vytýčili: zásada reciprocity a zásada neustáleho boja proti nespravodlivej hospodárskej súťaži. Nežiadame o žiadny osobitný prístup k Európskej únii či k najpostihnutejším oblastiam Európskej únie. Požadujeme jednoducho to, aby existovali pravidlá a aby tieto pravidlá vychádzali zo základných zásad reciprocity. Kým Európska únia a jej členské štáty musia bez váhania bojovať za uplatňovanie nástrojov obchodnej ochrany, ktoré sa v danej situácii javia ako najvhodnejšie, musíme zároveň vyvíjať ofenzívne stratégie a opatrenia. To sa už v skutočnosti deje, pokiaľ ide o modernizáciu odvetvia, a tiež v oblastiach rozvoja ľudských zdrojov, investícií do odborného vzdelávania, technologickej modernizácie a rozvoja regiónov.
Sú regióny, a jeden z nich veľmi dobre poznám - je to, ako som už povedal, región severného Portugalska - ktoré zažívajú skutočne tragické situácie a musia sa k nim postaviť čelom.
DanutBudreikait
(LT) Tento rok možno v litovskom textilnom a odevnom priemysle zanikne až 50 % pracovných miest. Skoro 20 000 pracovníkov možno príde o zamestnanie. Nebolo by to však len následkom hospodárskej a finančnej krízy. Textilný priemysel musí odolávať nerovným podmienkam hospodárskej súťaže a uplatňovať náročnejšie výrobné, pracovné, hygienické a ekologické normy. V dôsledku nevyváženého výmenného kurzu, úverovej politiky bánk pri poskytovaní pôžičiek, absencie amortizačných odpisov a daňovej politiky je veľmi ťažké konkurovať dotovanej čínskej produkcii. Navyše Čína a ďalšie krajiny neustále posilňujú trhové bariéry postihujúce produkty z EÚ. Čo si Komisia myslí o situácii, v ktorej je cena čínskeho produktu nižšia než cena surovín použitých na jeho výrobu? Čo má Komisia v pláne urobiť na obnovenie rovnakých podmienok hospodárskej súťaže, rovnakých pravidiel pre všetkých? Okrem toho by som chcela požiadať o uvedenie konkrétnych faktov ukazujúcich, ako poradenské oddelenie vytvorené Komisiou na pomoc malým a stredným podnikom pomáha textilnému priemyslu pri realizácii prieskumu uplatňovania opatrení na ochranu trhu v jednoznačných prípadoch nespravodlivej hospodárskej súťaže? Pre vašu informáciu, výrobcovia ľanových textílií sa už dva roky snažia o to, aby sa začalo antidumpingové konanie proti ľanovým látkam čínskeho pôvodu, ale doposiaľ sa im to nepodarilo, pretože Komisia im neposkytla žiadnu pomoc. Čo by podľa Komisie mali výrobcovia textilu robiť?
Ivo Belet
(NL) Vážená pani komisárka, pred chvíľou ste povedali, že celkovo sa situácia s dovozom textilu z Číny v roku 2008 ukázala lepšia, než sa očakávalo. Cítim povinnosť kategoricky oponovať vášmu tvrdeniu, pretože čísla vytvárajú úplne iný obraz.
V skutočnosti sa minulý rok dovoz z Číny rapídne zvýšil. Niet pochýb o tom, že ak sa pozrieme na tričká, nohavice, šaty a svetre, inými slovami na citlivé kategórie produktov, ich dovoz sa v priebehu jedného roka takmer zdvojnásobil, a to je jednoznačne dôvod na veľké obavy. Znamená to, že systém dohľadu, ktorý celú dobu používame, nefunguje. Ako všetci vieme, systém dvojitej kontroly sa už nepoužíva. Táto situácia, lady Ashtonová, je neudržateľná, pretože neexistujú žiadne skutočné sankcie, ktoré by sme mohli uplatniť, nemáme žiadny vplyv.
Ako už povedala rečníčka predo mnou, čísla tiež ukazujú, že na cenách týchto masívnych dovozov čínskeho textilu je niečo od základu nesprávne. Ceny klesli takmer o tretinu a tento pokles nemožno prisudzovať len rozdielom vo výmennom kurze. Okrem toho, pani komisárka, výrobné náklady v Číne sa v priebehu minulého roka opäť prudko zvýšili, z čoho možno usudzovať, že tieto ceny sú prakticky dumpingové. Rátame s tým, že to nenecháte len tak. Ako už predtým povedala pani Wortmannová-Koolová, v priebehu uplynulých dvoch rokov zaniklo 350 000 pracovných miest. Do veľkej miery je to výsledok nespravodlivej hospodárskej súťaže a my na túto situáciu musíme reagovať.
To však nie je jediné, čo nás trápi, pani komisárka. Ako viete, v súčasných podmienkach je oveľa ťažšie získať poistenie úveru a to má priame, zhubné dôsledky na vývoz. Francúzska vláda už vypracovala systém dodatočného poistenia úverov pre odevný a textilný priemysel. Stálo by za to porozmýšľať, či by sme tento systém nemohli odporučiť a ďalej ho rozvinúť na európskej úrovni. Nemám tým na mysli harmonizáciu, ale to, aby sme sa na európskej úrovni vyvinuli iniciatívu na čiastočné zavedenie francúzskeho systému. Môžete nám prisľúbiť, že využijete právomoci, ktoré máte, na realizáciu takýchto iniciatív? Tieto iniciatívy nemusia nič stáť. Je to jednoducho otázka politickej vôle a koordinácie.
Martí Grau i Segú
(ES) Vážená pani predsedajúca, vážená pani komisárka, ako sme v poslednej dobe videli, textilný priemysel prechádza veľkou krízou, ktorá mala za následok ukončenie výroby v mnohých podnikoch, premiestňovanie výroby a prepúšťanie, najmä v oblastiach, ktoré sa na toto priemyselné odvetvie špecializujú.
Vzhľadom na súčasnú hospodársku krízu by Európska komisia spoločne s členskými štátmi mala čo najrýchlejšie konať na zmiernenie sociálno-hospodárskych následkov tejto reštrukturalizácie. Pre postihnuté rodiny a regióny boli tieto zmeny obzvlášť dramatické.
Nazdávam sa, že pracovníkom v textilnom a odevnom priemysle by sa malo pomôcť a že by sa mali vytvoriť sociálne opatrenia vo forme plánov na pomoc spoločnostiam, ktoré prechádzajú reštrukturalizáciou a v súčasnosti sa nachádzajú vo veľmi zložitej situácii. Bolo by žiaduce upriamiť podstatnú časť prostriedkov Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na reštrukturalizáciu a preškolenie textilného odvetvia, najmä v prípade malých a stredných podnikov, ktorých je v Európskej únii v tomto odvetví väčšina. Malé a stredné podniky (MSP) veľmi utrpeli liberalizáciou trhu.
Okrem toho, systém kontroly dovozu by sa mal reorganizovať, najmä pokiaľ ide o dovoz z Číny, a to pre jeho objem. Tu vôbec nejde o vytváranie obchodných bariér. Ide tu skôr o kompenzovanie negatívnych účinkov tejto významnej zmeny. Nesmieme zabúdať, že Európska únia je druhým najväčším vývozcom textilných výrobkov a odevov na svete, v dôsledku čoho je nutné zaistiť optimálny prístup na trhy tretích krajín. Toto je podstatné pre budúcnosť textilného a odevného priemyslu v Európskej únii a najmä pre MSP.
Toto všetko sa samozrejme musí robiť pri súčasnom zaistení spravodlivej hospodárskej súťaže na základe podpory sociálnych a environmentálnych noriem v týchto krajinách. Poskytovanie presných informácií spotrebiteľom, napríklad nariadenie prikazujúce označenie "made in", ktoré sa, ako vieme, neuplatňuje, by bolo veľmi užitočné, pretože by znamenalo, že dovážané výrobky by podliehali tým istým požiadavkám na bezpečnosť a ochranu spotrebiteľov ako výrobky vyrábané v Európskej únii.
Elisa Ferreira
(PT) Vážená pani predsedajúca, vážená pani komisárka, pokúsim sa sformulovať svoje otázky veľmi stručne. Prvým bodom je otázka špeciálneho mechanizmu na monitorovanie textilu, ktorý skončil, ako sme počuli, 31. decembra 2008. Čo chýba, pani komisárka, je presné a rutinné zverejňovanie štatistických údajov o dovoze, vývoze a cenách, ako sa to robí v Spojených štátoch. Bez týchto údajov Európska únia nemôže reagovať na žiadne nečestné postupy a Komisia ako taká nie je schopná definovať svoju stratégiu. Chcela by som vás požiadať, aby ste tomu venovali pozornosť tak, ako to už urobili ostatní poslanci.
Po druhé, výroba v Európskej únii prináša čoraz väčšiu nutnosť dodržiavať bezpečnostné a sociálne predpisy a environmentálne normy. Ďalšie požiadavky na nás kladie napríklad nedávna iniciatíva REACH.
Je dôležité, aby Komisia mala jasnú stratégiu, ktorá bude viditeľná a ktorú bude možné monitorovať, aby dovážané produkty podliehali tým istým požiadavkám. Ako sú v súčasných dohodách o voľnom obchode tieto aspekty zakotvené? A čo sa týka označenia "made in", môže skutočne pomôcť vyriešiť tento problém?
Po tretie, Európska únia spustila plán hospodárskej obnovy na boj proti súčasnej kríze. Akú rolu bude v tejto súvislosti hrať obchodná politika? Čo sa Komisia chystá urobiť vo chvíli, keď celý rad ďalších krajín, ako napríklad Čína, začína uplatňovať čoraz viac necolných prekážok, takže európsky dovoz sa na čínske trhy nedostane? Čo navrhuje vo vzťahu k aktualizácii alebo zmenám Fondu na prispôsobenie sa globalizácii a pomoci dostupnej v rámci štrukturálnych fondov, aby sa zlepšila bezprostredná situácia európskeho textilného priemyslu?
Napokon by sa mohlo stať, že si Komisia vďaka kríze, ktorou prechádzame, nakoniec uvedomí ničivé dôsledky nadhodnoteného eura na európske hospodárstvo? Ako môže pani komisárka zvýšiť informovanosť - už budem končiť - svojich kolegov a subjektov, ktoré sa zaoberajú európskou menovou politikou z hľadiska vyvažovania...
(Predsedajúca prerušila rečníčku.)
Paul Rübig
(DE) Vážená pani predsedajúca, vážená pani komisárka, vážené dámy a páni, čo by ste urobili, pani komisárka, pre rýchlejšie otvorenie čínskeho a indického trhu? Ide, samozrejme, najmä o to, aby sme do týchto krajín mohli vyvážať naše výrobky. Veľa európskych spoločností investovalo v Číne a postavilo tam alebo kúpilo závody. Preto je otvorenejší trh skutočne najvyššou prioritou. Aký máte názor, prípadne aj spolu s pánom komisárom Kovácsom, na možnosti poskytnutia daňových úľav textilnému priemyslu, napríklad kratšie doby odpisovania s cieľom podporiť úverovú bonitu podnikov? To by, prirodzene, pomohlo aj pri ochrane pracovných miest. Keď sa v budúcnosti začne vykonávať dohoda Bazilej II, budú potrebné štruktúry, ktorých úlohou je zvyšovať úverovú bonitu firiem.
Zbigniew Zaleski
(PL) Vážená pani komisárka, chcem samozrejme vyjadriť silnú podporu názorom našich kolegov, ktorí hovoria, že naše malé podniky by mali byť chránené pred predajom nekvalitného tovaru a falšovaného a pirátskeho tovaru. Pamätám sa, že nás zástupcovia Združenia výrobcov Toskánska požiadali počas návštevy združenia o uznanie skutočnosti, že nepotrebujú ochranu, ale jasné potvrdenie, že označenie "Made in Italy" bude možné vidieť len na ich talianskych výrobkoch.
Teraz chcem ešte niečo dodať a upozorniť pani komisárku, že bude musieť vyriešiť istú dilemu. Na jednej strane chcú spotrebitelia, samozrejme, kupovať lacnejšie výrobky, inými slovami za nízku cenu bez ohľadu na to, či tovar pochádza z Číny alebo z inej krajiny, na druhej strane musia vedieť, že ich spoluobčanov to môže stáť zamestnanie. Možno, že pri hľadaní riešenia tejto dilemy vám pomôže kampaň, ktorá o tom bude ľudí informovať kladením otázok a predkladaním návrhov, ktoré si získajú podporu spoločnosti. Pretože tu ide o spotrebiteľa, nielen o Komisiu.
Miloslav Ransdorf
(CS) Ďakujem vám, vážená pani predsedajúca, ja mám len jednu krátku poznámku k celej tejto zložitej problematike textilného priemyslu a k tomu, aké má preň dôsledky globalizácia. Myslím, že asi nie je dobré, aby sme robili len ochranné opatrenia. Najdôležitejšie je zvýšiť úroveň technického vybavenia a kvalitu výroby v Európe a posúvať európsky textilný priemysel zmenou jeho štruktúr do oblasti špecializovaných výrobkov a na takú úroveň kvality, akú ázijská konkurencia nedosiahne. Dá sa to uskutočniť a niektoré podniky v Európe idú touto cestou a vytvárajú si nové segmenty trhov, kde sa cítia celkom pohodlne. Myslím si, že tomuto úsiliu treba dať celoeurópsky charakter a premyslenú koncepciu.
Predsedajúca
- Vážená pani komisárka, v prvom rade by som chcela povedať, že som veľmi potešená, že vás tu v Parlamente znovu vidím.
Catherine Ashton
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi odpovedať na niekoľko vyslovených tvrdení. Viacero vážených poslancov, pán Papastamkos, pán Susta, pani Ferreirová, pán Grau i Segú a pán Zaleski, hovorilo o "dosiahnutom" návrhu. Myslím, že návrh predložený Komisiou je rozumný a mal by sa prijať, pričom je to v záujme podnikania. Ako však vážení poslanci vedia, v Rade som stále nedosiahla väčšinu, a preto privítam akúkoľvek podporu, ktorú mi môžu poskytnúť vážení poslanci na získanie tejto väčšiny.
Viacerí poslanci, pán Susta, pani Saïfiová a hlavne pán Assis ako aj pani Budreikaitėová, hovorili o nástrojoch na ochranu obchodu a o dôležitosti zabezpečenia účinného riadenia dostupných mechanizmov. Na mojom vypočutí som sa zaviazala, že tak urobím, a preto v tom aj pokračujem.
Pokiaľ ide o intelektuálne vlastníctvo, je dôležité, že máme akčný plán a ja mám v úmysle sa mu venovať. Takisto chcem osobitne zdôrazniť problematiku oddelenia pomoci (helpdesk) a malých podnikov. Je špeciálne určené na pomoc malým podnikom, aby dokázali čeliť problematikám obrany. Som veľmi vďačná. Ak by vážení poslanci chceli viac informácií alebo ich to zaujíma, nech ma neváhajú kontaktovať.
"Obrana, nie protekcionizmus" je dôležitou témou diskusií. Rada by som povedala, možno konkrétne pani Plumbovej a pánovi Ransdorfovi, že je medzi tým dôležitý rozdiel. Je veľmi dôležité bojovať proti protekcionizmu a rovnako dôležité je uistiť sa, že podporujeme náš priemysel, aby bol v budúcnosti schopný konkurencie a obchodu.
Bolo prednesených niekoľko zaujímavých myšlienok, ako napríklad posúdenie vplyvu v priemysle. Tieto nápady predložím svojmu kolegovi Günterovi Verheugenovi. Dobre chápe dôležitosť zberu údajov a štatistiky, ale zabezpečím, aby sa dozvedel o obavách, ktoré ste tu vzniesli. Takisto sa musíme pozrieť na všetky prednesené iniciatívy a ako sa už povedalo, aj na spôsob riešenia vstupu na trhy. Chcela by som povedať pánovi Guerreirovi, že plne súhlasím so strategickou dôležitosťou odevného priemyslu a s jeho hodnotou pre rozpravu, ktorú sme viedli o zrýchľujúcich sa trhoch.
Záverečnú poznámku adresujem pánovi Rübigovi: Neviem vám v krátkosti povedať o tom, ako potrebujeme urýchliť otvorenie trhov v Indii a Číne, ale veľmi rada sa s vami o tom porozprávam, keď sa vám to bude najlepšie hodiť.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Czesław Adam Siekierski  
Dovoz lacného textilu z Číny do Európy je problém, ktorý sa objavil nedávno v dôsledku postupnej liberalizácie svetového obchodu. Čínsky textilný priemysel, ktorý má k dispozícii mnohomiliónovú lacnú pracovnú silu, má zrejmú výhodu oproti európskym výrobcom, ktorí sa špecializujú najmä na značkové výrobky. V súvislosti s progresívnym vytláčaním domácej produkcie cenovo konkurencieschopnejším dovozom z Číny sme svedkami negatívnych sociálnych dôsledkov, ktoré znepokojujú najmä tie regióny, ktoré sa stáročia špecializovali na výrobu oblečenia. Keďže v súčasnosti bojujeme s jednou z najvážnejších hospodárskych kríz v histórií, hrozba ochudobnenia veľkých oblastí Spoločenstva je dokonca ešte väčšia.
Nekontrolovaná záplava lacného oblečenia z Ázie predstavuje aj problém falšovania značkových výrobkov, čo naďalej oslabuje pozíciu európskych výrobcov a vystavuje spotrebiteľov vážnym rizikám, ktoré sú spojené s nízkou kvalitou dovážaných výrobkov.
Nie sú žiadne pochybnosti o tom, že v dôsledku uplynutia dohody o dvojstrannom monitorovaní na konci roka 2008 je potrebné okamžite konať s cieľom predĺžiť tento systém. Takisto je vhodné v rámci EÚ stanoviť skupinu na vysokej úrovni, ktorej funkciou bude monitorovanie prílevu čínskeho textilu a kontrola jeho kvality. Berúc do úvahy, že aj napriek hospodárskej recesii si ochrana pracovných miest zaslúži osobitnú pozornosť zo strany vlád členských štátov a Komisie, žiadam, aby sa problematike ochrany európskeho textilného trhu udelil štatút priority.
