Zelená kniha o budúcnosti politiky TEN-T (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je krátke prednesenie správy pani Lichtenbergerovej v mene Výboru pre dopravu a cestovný ruch o zelenej knihe o budúcnosti politiky TEN-T.
Eva Lichtenberger
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, veľmi pekne vám ďakujem, že ste tu zostali kvôli tejto téme, ktorá je v skutočnosti oveľa dôležitejšia, ako by sa zdalo podľa počtu poslancov prítomných v Parlamente. Týka sa revízie dopravnej politiky pokiaľ ide o transeurópske siete. V prvom rade mi dovoľte poďakovať svojim kolegom, ktorí k nej prispeli, najmä Komisii a sekretariátu, ktorí poskytli vynikajúcu podporu.
Transeurópske siete majú dlhú históriu. Počas 15 rokov boli predstavené projekty, prerokované zoznamy a odložené rozhodnutia. To bolo a je dôvodom zamerať sa na celý prípad bližšie, zrevidovať ho a zistiť, do akej miery boli ciele dosiahnuté alebo do akej miery je možné dosiahnuť ich. Transeurópske siete neboli vždy úspešné. Ako to v Európskej únii býva, je to čiastočne spôsobené finančnými prostriedkami, najmä nedostatkom finančných prostriedkov v členských štátoch, ktoré majú ešte stále nešťastný zvyk požadovať veľké množstvo podpory od Európskej únie. Pokiaľ však ide o platby do rozpočtu Európskej únie, vtedy sa vrece pevne zaviaže a vydá sa z neho len veľmi málo.
Keďže nič nevzniká z ničoho, mnoho projektov sa nezrealizovalo a potrebujeme sa na to ešte raz bližšie zamerať predovšetkým v zmysle novších problémov, ktorým čelíme vzhľadom na európsku dopravnú politiku ako celok. Na jednej strane čelíme novým problémom zapríčineným zmenou klímy a na tieto problémy musíme reagovať. Otázke udržateľnosti vo veci dopravy a otázke poškodenia klímy spôsobeného niektorými dopravnými prostriedkami je nutné opäť nanovo venovať pozornosť. Zároveň sa táto otázka musí prejaviť v činnostiach členských štátov a Európskej únie.
Druhým bodom, ktorým sa samozrejme musíme zaoberať veľmi rozhodne, je súčasná finančná kríza, ktorá za určitých okolností ešte viac obmedzí schopnosť niektorých členských štátov konať vo veci infraštruktúry a pridružených investícií, ktoré sú potrebné. Rozšírenie nám však prinieslo úplne nové úlohy, ktoré je potrebné realizovať v Európe a ktoré neexistovali v čase, keď sa rozhodovalo o zozname transeurópskych sietí. Po dlhých diskusiách vo výbore bolo preto prijaté rozhodnutie v prospech prístupu plánovaného predovšetkým na riešenie týchto problematík.
V prvom rade, rôzne druhy dopravy by mali byť prepojené oveľa lepšie, ako to bolo dosiaľ. V minulosti sa to ignorovalo. Dotýka sa to prístavov a spádových oblastí, predovšetkým tých, ktoré boli v posledných rokoch zanedbávané a teraz tvoria hlavný predmet záujmu tejto správy. Zároveň si to však vyžaduje rozvoj hlavnej siete a sieťových spojení, na ktorých je založený celý systém a pomocou ktorých je celý systém prepojený. Umožní to zdravý rozvoj v odvetví dopravy a neustále zlepšovanie jeho riadenia. Potrebujeme nielen geografickú sieť, ale aj koncepčnú sieť medzi druhmi dopravy, lepšie intermodálne spojenia a lepšie vykonávanú odbornú prácu na sieťach. Súvisí to skôr so softvérom ako s hardvérom. Tvorí to základ našej správy a dúfam, že na tomto uznesení, ktoré má širokú podporu, sa môžeme zhodnúť a že nie je zmenou k horšiemu, ako je v súčasnosti naznačené v alternatívnom uznesení.
Joe Borg
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, keďže politika transeurópskej dopravnej siete bola vytvorená pred 15 rokmi, významne prispela k fungovaniu vnútorného trhu a k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. V súčasnosti je potrebné prispôsobiť ju novým náročným úlohám.
Revízia zelenej knihy o politike TEN-T sa venuje týmto náročným úlohám a navrhuje opatrenia na ich riešenie v priebehu oboch etáp, plánovania siete a aj realizácie projektu.
Komisia si veľmi váži, ako sa uvádza v tomto uznesení, že Európsky parlament nadväzuje týmto revíznym postupom na začiatok. Zdôrazňuje to odhodlanie oboch inštitúcií vypracovať politiku TEN-T zameranú na budúcnosť.
Medzi našimi návrhmi a cieľmi a výzvami uvedenými v správe pani Lichtenbergerovej, ktorú prijal Výbor pre dopravu a cestovný ruch, je vysoký stupeň zhody - je potrebný integrovanejší a súdržnejší prístup k sieťam, v rámci ktorého musia byť posilnené intermodálne spojenia, ako napríklad železničné spojenia s prístavmi, letiskami a intermodálnymi terminálmi, prepojenie medzi diaľkovými a mestskými dopravnými systémami a tiež interoperabilita, aby sa zlepšil základ pre účinné, bezpečné a vysoko kvalitné služby pre cestujúcich a pre nákladnú dopravu.
Komisia zároveň súhlasí s názorom uvedeným v správe, že najmä v odvetví nákladnej dopravy je nevyhnutné zlepšiť kombinované reťazce, v rámci ktorých zohráva vodná a železničná doprava dôležitú úlohu a inteligentné dopravné systémy pomáhajú optimalizovať využitie infraštruktúry.
V návrhu správy si Výbor pre dopravu a cestovný ruch vybral tretiu možnosť - dvojitú vrstvu tvorenú hlavnou a komplexnou sieťou. Parlament podporením tejto možnosti potvrdzuje potrebu kombinovať politiku tradičnej dopravnej infraštruktúry s príslušným zohľadnením nových podmienok a okolností. Zároveň poukazuje na potrebu väčšej flexibility a schopnosti reagovať na meniace sa situácie a väčšej otvorenosti pre identifikáciu a podporu infraštruktúrnych opatrení vyplývajúcich z požiadaviek odvetvia dopravy. Zdôrazňuje aj hospodársky a environmentálny problém, s cieľom presadiť koordinované zlepšenie dopravných koridorov prostredníctvom série malých infraštruktúr a projektov inteligentných dopravných systémov.
Treba spomenúť, že po hlasovaní o návrhu správy Výborom pre dopravu a cestovný ruch bolo navrhnuté alternatívne uznesenie, ktoré podporuje druhú možnosť - sieť s jedinou vrstvou, len s prioritnými projektmi alebo prioritnými sieťami a z tohto dôvodu bez komplexnej siete. Vnímame to tak, že je to v rozpore s niektorými inými bodmi návrhu uznesenia.
Pri tejto príležitosti by som chcel spomenúť aj výhody a nevýhody komplexnej siete. Hoci je príliš veľká, aby umožnila jasné určenie priorít a zameranie nástrojov Spoločenstva na posilnenie jej realizácie, prispieva k zaisteniu funkcie prístupu TEN-T a k uľahčeniu súdržnosti. Zároveň sa ukázalo, že je nevyhnutným referenčným rámcom pre rôzne činnosti dopravnej politiky a legislatívy, najmä pre interoperabilitu v železničnej doprave a bezpečnosť na cestách. Odstránenie komplexnej siete by preto malo určité záporné dôsledky.
Pokiaľ ide o realizáciu siete, úplne súhlasíme s názorom uvedeným v tejto správe, že členské štáty zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri rozhodovaní, plánovaní a financovaní dopravnej infraštruktúry. V rámci rozpočtu TEN-T sú potrebné dostatočné finančné zdroje a musí sa posilniť koordinácia cieľov územného rozvoja a politiky TEN-T, zatiaľ čo verejno-súkromné partnerstvá je nutné ďalej podporovať.
Komisia zároveň zdôrazňuje, že investícia do TEN-T je kľúčom k udržateľnému hospodárskemu rozvoju, a preto je najdôležitejším spôsobom, ako pomôcť prekonať súčasnú krízu.
Na záver chcem povedať, že sme veľmi vďační za návrh uznesenia o budúcnosti politiky transeurópskych dopravných sietí. Chceli by sme poďakovať Výboru pre dopravu a cestovný ruch za jeho konštruktívnu rozpravu na túto tému, predovšetkým pani Lichtenbergerovej za jej komplexnú prácu. Bude cenným príspevkom pre ďalšie kroky procesu pri diskusiách s ostatnými inštitúciami.
Predsedajúci
Bod je uzavretý.
Hlasovanie sa uskutoční v stredu 22. apríla 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Krzysztof Hołowczyc  
Keďže súčasné volebné obdobie Európskeho parlamentu sa chýli ku koncu, máme príležitosť vyjadriť sa k zmenám v prístupe k najväčšiemu infraštruktúrnemu projektu Spoločenstva, k transeurópskym dopravným sieťam, ktoré Komisia plánuje v blízkej budúcnosti.
V súčasnosti sa v členských štátoch budujú časti siete. Logickým pokračovaním toho, čo bude zároveň záverečnou fázou, je integrácia jednotlivých zložiek v rôznych krajinách do súdržného celku na vytvorenie transeurópskeho systému.
Geografia Európskej únie sa mení. Preto sa zdá odôvodnená potreba zaviesť zmeny do máp usporiadania siete. V súvislosti s týmto sa menia finančné potreby investície. Záverečná fáza integrácie siete by mala klásť väčší dôraz na financovanie jej cezhraničných prvkov.
Zvyšovanie kvality existujúcich dopravných spojení v Európe a budovanie nových pomôže znížiť počet dopravných nehôd, čo je našou trvalou prioritou v boji za lepšiu mobilitu pre obyvateľov EÚ. Navyše, zavádzanie všetkých foriem technologických inovácií a nedávna popularizácia inteligentných dopravných systémov sú opodstatnené európskymi prioritami v oblasti infraštruktúry pre 21. storočie.
