Preskúmanie rozpočtu (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o vyhlásení Komisie o preskúmaní rozpočtu.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, Európska komisia dnes prijala svoje oznámenie o preskúmaní rozpočtu, o ktorom na pôde Parlamentu okamžite informuje zástupcov volených občanmi.
Jeho prijatie sa pôvodne predpokladalo v rokoch 2008 až 2009, ale sled udalostí - neskoré prijatie Lisabonskej zmluvy, oneskorené vymenovanie Komisie a následne nová stratégia EÚ 2020 - vysvetľuje, prečo k nemu dochádza v októbri 2010.
Preskúmanie rozpočtu by sa malo považovať za neoddeliteľnú súčasť našich úvah o tom, ako vytvoriť konkurencieschopnejšiu, dynamickejšiu, inkluzívnejšiu a udržateľnejšiu Európu. Nemôžeme ho však oddeliť od politických cieľov. Ide o politiku v číslach a z historického hľadiska išlo vždy o konkrétny politický kontext spojený s rozpravou o rozpočte. V minulosti sa týkala otázky jednotného trhu, jednotnej meny a rozšírenia.
Tentoraz by sme si mohli želať lepšie politické ciele, keďže máme jasne stanovené nové zodpovednosti, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy. Je tiež zrejmé, že potrebujeme nájsť spoločné európske riešenia spoločných problémov v oblastiach zmeny klímy, energetiky, bezpečnosti a migrácie.
Na druhej strane existuje euroskeptická Európa a euroskeptická Európa v situácii po kríze. Medzi obidvoma prístupmi existuje skutočné napätie alebo dokonca rozpor. Toto napätie by sme mali odstrániť. Musíme dosiahnuť konsenzus, jednomyseľnú zhodu v súvislosti s ďalším finančným výhľadom.
Mali by sme čerpať zo skúseností, čo je súčasť nášho preskúmania rozpočtu. Skúsenosti nás učia, že musíme opätovne upraviť rovnováhu medzi predvídateľnosťou a flexibilitou. Od svojho zavedenia v roku 1988 priniesol finančný rámec Európe rozpočtovú vyrovnanosť a predvídateľnosť a našim regiónom, poľnohospodárom a výskumným pracovníkom poskytol dostatočný časový horizont na prípravu a realizáciu ich projektov.
Je to skutočný úspech. Uvedenú predvídateľnosť sme však dosiahli za cenu veľmi obmedzenej flexibility a v minulosti sa ukázalo, do akej miery sa dokážeme vystaviť neočakávaným udalostiam. Na niektoré opatrenia môžeme byť hrdí. Ide o veľkorysú a rýchlu reakciu na záplavy v Pakistane a na problémy na Haiti. Vo všeobecnosti sme však pomalí. Na mobilizáciu nástroja potravinovej pomoci sme potrebovali jeden rok. Z vnútorného hľadiska sme najpomalší. Rýchlejší sme pri okamžitých reakciách na vonkajšie problémy.
Ponaučenie teda spočíva v tom, že musíme dosiahnuť väčšiu flexibilitu. Musíme byť schopní ľahšie presúvať rozpočtové prostriedky a nevyčerpané rezervy a vopred alebo spätne vynakladať finančné prostriedky. V preskúmaní rozpočtu navrhujeme pevne stanovené rezervy, ktoré sú väčšie na konci finančného výhľadu. Navrhujeme tiež vytvoriť rezervy zamerané na dosiahnutie výsledkov.
Ďalší faktor, ktorý je potrebné zvážiť, je, samozrejme, hospodárska kríza, pričom nové úlohy rozumne zameraného rozpočtu by mohli slúžiť ako malý protikrízový balík na úrovni odvetvia a miestnej úrovni. Mohol by sa stať vedľajším rozpočtom určeným na pôžičky nad rámec nástroja platobnej bilancie. Môže slúžiť ako súbor nástrojov na posilnenie Paktu stability a rastu.
Rád by som spomenul ešte jeden faktor preskúmania rozpočtu, ktorý spočíva v tom, že diskusia o prioritách je vždy zatienená čistým zostatkom. Ide o prístup "juste retour" k rozpočtu, ktorý súvisí so zložitou stránkou príjmov európskeho rozpočtu. Podnetom na nájdenie východiska z tohto začarovaného kruhu by však bolo to, keby sme začali otvorenú diskusiu bez obmedzení, v rámci ktorej by sme mohli analyzovať nielen výdavky, ale aj príjmy európskeho rozpočtu.
Ako uviedol pán predseda Barroso vo svojom prejave o stave Únie, nejde o diskusiu o znížení alebo zvýšení výdavkov, ale o to, ako míňať rozumnejším spôsobom. Z preskúmania rozpočtu vyplýva niekoľko návrhov v súvislosti s tým, ako vytvárať európsku pridanú hodnotu a ako dosiahnuť novú legitímnosť európskeho rozpočtu.
To musíme vykonať. Zlučujeme zdroje na európskej úrovni a umožňujeme členským štátom, aby znižovali náklady, vyhýbali sa duplicite a dosahovali lepšiu návratnosť investícií.
Ako príklad uveďme oblasť výskumu a infraštruktúry. Uvedené ciele môžeme dosiahnuť súdržným a koordinovaným riešením spoločných problémov, predovšetkým ak majú cezhraničné dôsledky. Tie sú príznačné v prípade oblastí energetiky, bezpečnosti, migrácie a zmeny klímy.
Môžeme ich dosiahnuť prejavom solidarity v prípade prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených človekom. Dosiahnutie týchto cieľov môže a zároveň by malo spočívať v poskytovaní nástrojov, ktoré nám umožnia postupovať dôraznejšie na svetovej scéne a viac zviditeľniť Európu ako najväčšieho darcu (55 % celkovej pomoci).
To nestačí. Musíme dosiahnuť sebadisciplínu v oblasti administratívnych výdavkov. Táto otázka je tiež súčasťou preskúmania rozpočtu. Potrebujeme tiež oveľa odbornejšie riadenie rozsiahlych projektov a inovačný finančný nástroj musí presiahnuť 1 % objemu európskeho rozpočtu, čo tvorí oddelenú časť prílohy preskúmania rozpočtu.
V konečnom dôsledku dávajú najväčší zmysel vlastné zdroje. (Pravdepodobne už využívam rečnícky čas vyhradený na moje záverečné poznámky.) Je jednoduché kritizovať nespravodlivosť, zložitosť súčasného systému a jeho nesúlad so zmluvami. Je však tiež veľmi jednoduché vyprovokovať neopodstatnené obvinenia, keď začneme diskusie o tejto otázke.
Musíme uviesť, že Lisabonská zmluva si jasne vyžaduje jednomyseľné prijatie rozhodnutia o systéme vlastných zdrojov a nevyhnutnosť jeho ratifikácie zo strany všetkých členských štátov. Daňová zvrchovanosť jednotlivých členských štátov pritom nie je ohrozená.
Má však zmysel uvažovať o vytvorení systému, ktorý sa približuje pôvodnému návrhu a ktorý umožňuje väčšiu autonómnosť Európskej únie a konsolidáciu verejných financií členských štátov postupným znižovaním ich priamych príspevkov. Mohli by sme začať zrušením tohto vyplácania zdrojov založených na DPH. Do úvahy pripadá šesť možných riešení. Sú uvedené v dokumente a presnejšie určené v prílohe. Žiadne z nich však nie je dokonalé. Nejde o náhradu národného príspevku. Mali by sa považovať iba za doplnok.
Preskúmanie rozpočtu je pozvánkou a začiatkom rušného rozpočtového obdobia v Európskej únii. Teším sa na spoluprácu s Európskym parlamentom. Je našou spoločnou zodpovednosťou ukázať, že Európska únia je schopná reagovať na problémy a že rozpočet, pokiaľ bude rozumne zameraný na dosahovanie cieľov, by mohol byť nástrojom na obnovu dôvery v náš európsky projekt.
Ďakujem vám za pozornosť.
Joseph Daul
v mene poslaneckého klubu PPE. - (FR) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, rozpočet na rok 2011 je prvým rozpočtom, v súvislosti s ktorým je k rokovaniam a hlasovaniu prizvaný tento Parlament, pričom uplatňuje svoje nové právomoci ustanovené v Lisabonskej zmluve. Ide o prvý rozpočet, v súvislosti s ktorým sme upustili od akéhokoľvek zvyšovania celkového objemu navrhovaného Komisiou a namiesto toho uprednostňujeme realistický a politický prístup.
Realistický prístup vzhľadom na to, že naše členské štáty boli vyzývané na vynaloženie bezprecedentného úsilia pri stabilizácii a znižovaní svojich verejných financií. Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) je prvý, ktorý ich vyzval na dosiahnutie tohto cieľa. Zníženie verejných výdavkov je v skutočnosti základným predpokladom na to, aby sa naše hospodárstva stali konkurencieschopnejšími a obstáli v medzinárodnej hospodárskej súťaži za priaznivých podmienok. Nie je teda našou úlohou žiadať dvadsaťsedem členských štátov v tomto rozpočtovom roku o výdavky, ktoré nie sú v súlade s úsilím našich spoluobčanov v kontexte ich vlastného vnútroštátneho rámca.
Náš prístup má však tiež politický charakter vzhľadom na to, že sme presvedčení, že rozpočet na rok 2011 nemožno oddeliť od všeobecnejších finančných súvislostí nasledujúcich rokov a predovšetkým od výhľadu nasledujúceho finančného cyklu na roky 2014 až 2020.
Dámy a páni, cieľ, na ktorý sa náš Parlament musí v tomto funkčnom období zamerať, spočíva v zabezpečení toho, aby európske politiky boli financované spôsobom primeraným konečnému cieľu. Nejde nevyhnutne o otázku požiadavky väčšieho množstva finančných prostriedkov, ale skôr o zabezpečenie toho, aby sa úlohy pridelené Európskej únii mohli dosiahnuť primeraným financovaním. Naše členské štáty môžu dokonca ušetriť, znížiť svoj príspevok do rozpočtu Spoločenstva, ak sa pripravia na to, aby Európa zmenila svoj finančný systém, ktorý je v súčasnosti zastaraný, a využívať vlastné zdroje. Euro vynaložené na európskej úrovni naozaj vytvára väčší zisk a je prínosnejšie než euro vynaložené na vnútroštátnej úrovni, pretože európskym eurom sa nemusí vyrovnávať deficit.
Na vnútroštátnej úrovni má euro v súčasnosti v niektorých krajinách polovičnú alebo nižšiu hodnotu. Okrem toho sa na vnútroštátnej úrovni toto euro, ktorého hodnota sa ešte neznížila, vracia v podobe kohéznych fondov, finančných prostriedkov na rozvoj vidieka a na podporu inovácií. Žiadam, aby Rada dôsledne zvážila tento nový prístup k európskym finančným prostriedkom. Som vďačný pánovi komisárovi Lewandowskému za to, že už začal diskusiu na túto tému s našimi ministrami financií.
Európania majú právo poznať výdavky svojich verejných orgánov na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej alebo európskej úrovni. Členské štáty musia byť pripravené reagovať na túto výzvu. Pán predseda Rady, páni ministri, máte v rukách kľúč na začatie týchto diskusií a rokovaní, aby sa všetky členské štáty mohli posunúť vpred, aby sa euro na úrovni Bruselu mohlo vrátiť na úroveň občanov v členských štátoch, aby bolo prínosnejšie a vytváralo nové pracovné miesta na európskej úrovni. Žiadam vás o to, príležitosť je stále aktuálna. Dajte nám vianočný darček a povedzte nám, že vlastné finančné prostriedky a vlastné zdroje Európy sa počas vášho predsedníctva stávajú predmetom vážnej diskusie a rokovaní. Ubezpečujem vás, že ak sa nám to podarí zvládnuť, o tejto otázke budeme rozprávať mnoho rokov.
Stéphane Le Foll
v mene skupiny S&D. - (FR) Vážená pani predsedajúca, pán Wathelet, pán komisár, rád by som vystúpil bez toho, aby som sa musel vracať k rozprave, ktorá práve prebehla.
Diskutovali sme o rozpočte na rok 2011 s prekážkami, ktoré si uvedomujeme. Konkrétne ide o hlbokú krízu, ktorá postihuje celú Európu so schodkami verejných financií na vnútroštátnej úrovni, z čoho by mohli vyplývať dve hypotézy. Buď tieto schodky verejných financií na vnútroštátnej úrovni predstavujú prekážku pre európsky schodok, alebo tieto schodky na vnútroštátnej úrovni musia predstavovať nové smerovanie a nový život na úrovni Európy. Takto stojí otázka.
Pán komisár, žiadam vás, aby ste sa v rámci rozpravy o preskúmaní rozpočtu, v čase, keď máme začať diskusiu o rozpočtových výhľadoch na obdobie po roku 2013, pokúsili o čiastočný odstup od krízy, pokiaľ mne a všetkým európskym občanom nechcete povedať, že v skutočnosti bude kríza v Európe trvať ešte dlho.
Celý náš problém sa naozaj týka toho, ako zvládnuť krízu a znížiť naše schodky a dlh, a tiež toho, ako sa dostať z tejto krízy. Práve v tomto momente sa objavuje otázka rozpočtu. Ako pred chvíľou uviedol pán Joseph Daul, z krízy sa môžeme dostať iba vtedy, ak nám európsky rozpočet na základe toho, že je európsky, dokáže poskytnúť zdroje na obnovu toho, čo nám v súčasnosti chýba. Ide o rast, vytváranie pracovných miest, inovácie a výskum. O to práve ide a o rozpočte by sme mali diskutovať z tohto hľadiska. Nemali by sme postupovať tak, ako sme príliš často náchylní postupovať, to znamená, neustále spomínať otázku krízy a schodkov. V tomto postupe Rada naozaj vyniká.
Všimol som si, že nemecká kancelárka a francúzsky prezident v Deauville dokonca oznámili reformu zmlúv ešte skôr, ako sa uskutočnila akákoľvek diskusia s pánom Van Rompuyom, s cieľom potrestať všetky členské štáty, ktorým sa v budúcnosti nepodarí dodržať rozpočtovú disciplínu.
V tejto situácii sme sa v súčasnosti ocitli v Rade. Parlament pritom žiada iba o jednu vec - a to najmä Komisiu -, ktorá spočíva v úsilí o posun európskeho projektu vpred. K tomu má dôjsť prostredníctvom rozpočtu.
Všimli ste si teda určitý počet otázok, v ktorých sme dospeli k úplnej zhode. Potrebujeme dosiahnuť väčšiu flexibilitu. Kapacitu na omnoho flexibilnejší rozpočet musíme zjavne nájsť spoločnými silami, pretože to je nevyhnutné. Ide o schopnosť Európy reagovať. Samozrejme, je to aj otázka určenia priorít a účinnej organizácie európskeho rozpočtu. O nevyhnutnosti týchto cieľov nikto nepochybuje. Musíme sa však navzájom jasne dohodnúť na potrebe časového rámca a potrebe spoločného stanovenia našich cieľov. Pán komisár, nemôžeme záležitosti ponechať v podobe prázdnych slov, sľubov a dokumentov, ktoré sú mimoriadne zaujímavé a s ktorými takmer v plnej miere súhlasím.
Teraz musíme pristúpiť k praktickým otázkam, konkrétne k základnej otázke, ktorú obchádzame, k otázke vlastných zdrojov. Čo musíme vykonať, aby sme v blízkej budúcnosti mali k dispozícii vlastné zdroje pre Európu alebo skôr pre všetkých občanov Európy a aby sme tak znova nastúpili na cestu rastu, ktorá bude pre budúcnosť Európy ešte pevnejšia?
Pán komisár, čakáme na vaše ambiciózne návrhy.
Guy Verhofstadt
v mene skupiny ALDE. - (FR) Vážená pani predsedajúca, chcel by som len uviesť, že podľa mňa Komisia vypracovala kvalitný dokument. Mešká však až 15 mesiacov.
Skutočnosť, že strednodobé preskúmanie sa malo uskutočniť pred 15 mesiacmi, je inak zanedbateľný detail, a preto to nemusíme znova spomínať. Naozaj, vždy, keď dôjde k rokovaniam, ponúknu nám strednodobé preskúmanie, ktoré prichádza na konci obdobia. Je to neprijateľné a v budúcnosti k tomu nesmie dochádzať.
Po druhé, základný bod tohto dokumentu sa týka vlastných zdrojov. Prečo? Pretože predstavujú základ Európskej únie. Zakladatelia EÚ vytvorili Európsku úniu založenú na vlastných zdrojoch, to znamená, na clách, daniach z dovážaných poľnohospodárskych výrobkov a DPH. Tak sa to zaviedlo. Vnútroštátne príspevky začali z dôvodu "britskej zľavy". Taká je skutočnosť. Musíme sa preto vrátiť k týmto vlastným zdrojom ako k základu financovania. Musíme tak urobiť teraz, pretože to je jediný spôsob, ako posunúť Európu vpred. Musíme to uskutočniť aj z hľadiska demokracie.
V demokracii je potrebné, aby ľudia platili jednotlivé príjmy priamo Európe a mohli tak prostredníctvom týchto zdrojov prispievať k fungovaniu Európskej únie a kontrolovať ho.
Vážená pani predsedajúca, moja druhá poznámka sa v skutočnosti týka uvedených vyjadrení. Tvrdenie, že musíme znížiť rozpočet EÚ a príspevky na európskej úrovni s cieľom zlepšiť stav verejných financií, je nezmysel. Skutočnosť je taká, že fiškálne deficity, rozpočtové deficity v Európe, dosiahli v súčasnosti výšku 868 miliárd EUR alebo 7 % HDP Európskej únie. Aj keď sa snažíme obmedziť výdavky na európskej úrovni a úplne zmraziť európsky rozpočet, tých 868 miliárd EUR by sa znížilo na 860 miliárd EUR. To je skutočnosť. V skutočnosti by sme mali postupovať opačne: presunúť zodpovednosť z vnútroštátnej na európsku úroveň a znížiť tak náklady členských štátov.
Európa môže viac dosiahnuť v oblastiach obrany, výskumu, diplomacie, infraštruktúry, ktoré môžu pomôcť znížiť rozpočtové deficity. Vážený pán predseda Rady, toto je prístup, ktorý musíte so svojimi kolegami zvoliť. Pokrok musíme dosiahnuť v oblasti vlastných zdrojov, pretože inak nedosiahnete dohodu v súvislosti s rozpočtom na rok 2011.
Bas Eickhout
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, ďakujem pánovi komisárovi za preskúmanie rozpočtu, ktoré máme konečne k dispozícii. Zásadný význam preskúmania rozpočtu spočíva v jeho kritickom pohľade na to, či zdroje EÚ dosiahli očakávané ciele. Veľké množstvo finančných prostriedkov prúdi do poľnohospodárstva a kohéznych fondov. Spĺňajú tieto sumy ciele, na ktoré sme sa zamerali? Musím uviesť, že preskúmanie rozpočtu sa k týmto otázkam vyjadruje dosť skromne.
Pozrime sa však do budúcnosti. Pán komisár, veľmi vítam váš postoj, keď tvrdíte, že si musíme všimnúť ciele stanovené v stratégii EÚ 2020, to znamená ciele v oblasti inovácií, zmeny klímy, odstránenia chudoby a v oblasti zamestnanosti. Uvedené ciele by mali zohrávať hlavnú úlohu a mali by sa využiť aj pri preskúmaní rozpočtu. Predstavuje to prínos pre naše poľnohospodárske politiky a politiky súdržnosti. V týchto oblastiach očakávame prijatie niektorých kvalitných a ambicióznych reforiem zo strany Komisie s cieľom zabezpečiť, aby poľnohospodárske politiky a politiky súdržnosti naozaj viedli k odstráneniu chudoby, zníženiu emisií skleníkových plynov, k inováciám a obmedzeniu nezamestnanosti. Myslím, že aj to je veľmi dôležité.
Vyjadrím sa o niektorých zásadných myšlienkach, ktorým sa venujete, ako sú napríklad určité nové predstavy o súkromných investoroch. Musím povedať, že táto otázka súkromných investorov sa riešila v minulosti. Zo skúsenosti s projektmi ITER a GALILEO však vieme, že ich dokončenie sa komplikuje, takže sa musíme ubezpečiť, aby sme sa na nich nespoliehali, ak sa v súvislosti s nimi nenapreduje.
Pokiaľ ide o Európsku investičnú banku, súhlasím, snažte sa EIB zapojiť, ale demokratická zodpovednosť investičnej banky má zásadný význam. Ako môžeme zaručiť, aby sa aj jej investície naozaj uskutočnili?
Nakoniec sa chcem vyjadriť o otázke vlastných zdrojov. Opäť sa spomína daň z finančných transakcií. Zo zasadnutia Rady ECOFIN, ktoré sa uskutočnilo tento týždeň, však vieme, že Komisia daň z finančných transakcií nepodporuje. Nie je dokonca ani na zozname pána Barrosa v súvislosti so samitom G20. V tomto dokumente sa však napriek tomu uvádza, že je pravdepodobne možné tieto druhy príjmov využiť. Aké je stanovisko Komisie k dani z finančných transakcií? Komisia je totiž v tejto otázke nejednoznačná a rozporuplná.
Marta Andreasen
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predsedajúci, v rámci predloženia strednodobého preskúmania pre viacročný finančný rámec Európska komisia prináša správu, ktorá, ako som presvedčená, vyvolá obavy všetkých Európanov, ale najmä britských občanov. Kým v súvislosti s obmedzením výdavkov spoločnej poľnohospodárskej politiky prevláda zdržanlivý postoj, existuje radikálnejšia snaha o odstránenie "britskej zľavy". Horšie je však to, že existuje jasný zámer vytvoriť nový vlastný zdroj. Európska únia chce v súčasnosti ako zlodej bez ostychu vyprázdniť vrecká britského daňového poplatníka. Bez ohľadu na to, či ide o uhlíkovú daň, bankové odvody alebo čokoľvek iné, je zrejmé, že daňoví poplatníci budú trpieť viac.
Keď si občania uvedomia, že ich EÚ oberá o peniaze, budú čoraz viac odmietať plytvanie zo strany EÚ a nedostatok transparentnosti. Odstránenie "britskej zľavy" a vytvorenie novej európskej dane, nazvime ju pravým menom, si nebude vyžadovať zmenu zmluvy. Dohoda medzi nemeckou kancelárkou a francúzskym prezidentom o zavedení politických sankcií na zabezpečenie finančnej stability si však tieto zmeny vyžadovať bude.
Ak EÚ chce väčšie právomoci, musí požiadať o súhlas tých, ktorým vládne. Ak politici EÚ chcú novú zmluvu, musia najprv dať občanom referendum. Teraz má "železný džentlmen Dave" príležitosť splniť svoj nesplnený sľub na vyhlásenie referenda o EÚ. Uverím tomu až vtedy, keď k tomu dôjde.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážený pán predsedajúci, bolo by zaujímavé, keby si pán Verhofstadt namiesto opustenia rokovacej sály preštudoval aj dokumenty Európskej komisie. V jednom z nich sa presne vysvetľuje to, že toto preskúmanie rozpočtu sa oneskorilo z dôvodu dohody s Parlamentom o jeho vykonaní až po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy. Vážne!
Chcel by som poďakovať pánovi komisárovi za oznámenie, ktoré nám predložil. Je to kvalitné intelektuálne cvičenie o doterajšom spôsobe fungovania finančných výhľadov a o tom, ako by mali fungovať v budúcnosti.
Chcel by som tiež poďakovať za zdôraznenie slabých miest týchto finančných výhľadov, najmä škandalóznej neschopnosti súčasného finančného rámca reagovať na neočakávané potreby.
Rád by som vám pripomenul, že jediná reakcia, ku ktorej doteraz došlo, keď sa objavila neočakávaná potreba, spočívala v presune finančných prostriedkov z oblasti poľnohospodárstva na financovanie iných oblastí. K tomu v budúcnosti nesmie dochádzať.
Pán komisár, aj keď uznávam zložitosť vašej súčasnej pozície pri predložení preskúmania, ktoré sa za žiadnych okolností nemôže zamieňať s revíziou, a pripúšťam, že ste naozaj vykonali vynikajúcu prácu, nemôžem odolať pokušeniu nahlas prečítať memorandum, ktoré dopĺňa predložené vyhlásenie:
"Preskúmanie rozpočtu EÚ: často kladené otázky". "Čo je oznámenie o preskúmaní rozpočtu?" "Čo nie je?" "Prečo preskúmanie rozpočtu?"
(ES) Tri veľmi elegantné otázky na vysvetlenie nevysvetliteľného. Toho, že toto oznámenie, bohužiaľ, neobsahuje žiadne číselné údaje.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vážený pán predsedajúci, stále si pamätám, ako sme pomerne ľútostivo hľadeli na viacročné plány v Sovietskom zväze. Ak sa však nemýlim, trvali iba päť rokov, kým v súčasnosti máme veľmi neflexibilné viacročné rozpočty na obdobie siedmich rokov. V súlade s vyjadrením pána komisára Lewandowského o tejto téme sa domnievam, že jedným z hlavných problémov je v súčasnosti to, že sa príliš sústreďujeme na otázku uskutočniteľnosti. Z toho majú v konečnom dôsledku prospech len záujmové skupiny.
Samozrejme, musíme postupovať jednomyseľne. V tom spočíva hlavný problém. Rozpočet EÚ však v súčasnosti prospieva iba záujmovým skupinám. Ide o záujmové skupiny v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, v rámci problematiky súdržnosti a tiež v oblasti "starého" priemyslu, ak to tak môžem nazvať. Záujmové skupiny predstavujú riziko pre dynamické hospodárstvo, ktoré chceme v Európe vytvoriť.
Európu a najmä rozpočet vnímam ako veľký ropný tanker. Je zložité zmeniť jeho smerovanie, ale teraz máme príležitosť zaviesť ho do prístavu. Využime túto príležitosť a zamyslime sa, či nemôžeme tento veľký tanker zmeniť na niekoľko omnoho menších rýchlostných člnov.
Nakoniec, pokiaľ ide o otázku vlastných zdrojov, tie sú dôležité nielen preto, že Európa nimi následne disponuje, ale aj preto, aby nám v súčasnosti umožnili bojovať proti nepriaznivým účinkom príspevkov členských štátov. Členské štáty majú záujem iba o jednu vec: koľko peňazí môžu z európskeho rozpočtu získať späť. Tomuto prístupu by sa zamedzilo systémom vlastných zdrojov.
László Surján
(HU) Pán komisár práve uviedol, že rozpočet je politika vyjadrená číselnými údajmi. Všetci toto tvrdenie poznáme, ale vážený pán komisár, kde sú v tomto dokumente číselné údaje? Tie tam úplne chýbajú. Takže teraz neviem, o čom v konečnom dôsledku hovoríme. O strednodobom preskúmaní. O tom tiež hovorili aj ostatní rečníci predo mnou. V súčasnosti sme v tretej štvrtine a neviem, kedy už toto preskúmanie konečne dokončíme. Napriek tomu by som chcel teraz položiť jednu otázku. Je určená aj Rade. Možno sa k nim dostane v rámci prekladu. Rád by som uviedol, že by sme toto preskúmanie, alebo akokoľvek ho chceme nazvať, mali dokončiť tento rok. Nemá zmysel sa v roku 2011 neustále zaoberať tým, čo sme chceli alebo mali vykonať v roku 2008.
Myslím, že by sme sa mali začať zaoberať nasledujúcim rozpočtovým rámcom. K tomu sme aj v určitej miere pristúpili. Parlament, ako aj iné partnerské inštitúcie, podľa mňa vykonáva dôležitú prácu. Tá by mala zahŕňať odvážne reformy. Dnes bola predložená otázka vlastných zdrojov. Je naozaj neuveriteľné, že sme jediný parlament na svete, ktorý vytvára rozpočet a nepociťuje jeho záťaž, keď sa stretáva s voličmi. Tieto finančné prostriedky totiž neberieme občanom my, ale sprostredkovatelia, národné vlády.
Je potrebné, aby sme sa zaoberali zvrchovanosťou členských štátov, ak samotný Európsky parlament bude mať priame daňové príjmy a predloží svoje vlastné výdavky, spoločné európske výdavky? Viem, je to zložitá otázka. Otázka zvrchovanosti je veľmi dôležitá. Je tu však ešte jedna veľmi dôležitá otázka. Pán predsedajúci, ide konkrétne o to, že naše výdavky by mali byť v súlade so zohľadňovaním zásady subsidiarity a že by sme sa na európskej úrovni nemali zaoberať žiadnou otázkou, ktorej riešenie je v právomoci členských štátov. Ďakujem vám za pozornosť.
Reimer Böge
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, na jednej strane uznávam úsilie Komisie o skvalitnenie tejto rozpravy o preskúmaní rozpočtu prostredníctvom jej oznámenia. Na strane druhej otvorene pripúšťam, že v minulosti a aj v súčasnosti sme mali rozdielnu predstavu o návrhoch na preskúmanie založených na spoločnom vyhlásení v roku 2006. Ak dodržíme obsah tohto oznámenia, bude to znamenať, že až do roku 2014 nedôjde k žiadnemu preskúmaniu. V súlade s mojím predchádzajúcim vyjadrením to však znamená, že základné prvky lisabonskej politiky založenej na novej zmluve, aspoň časti súvisiace s rozpočtom, budú presunuté na obdobie po roku 2014. Následne vzniká otázka, či si takýto postup môžeme dovoliť, predovšetkým v kontexte globalizácie, keď je schopnosť Európskej únie konať na politickej, ako aj na hospodárskej úrovni predmetom diskusie, a či za takýto postup môžeme niesť zodpovednosť. Mám dojem, že vtedajšia Komisia a pán Prodi boli vo svojich návrhoch príliš cieľavedomí a súčasná Komisia je príliš opatrná.
Samozrejme, že keď pristúpime k nasledujúcemu kroku, je dôležité sústrediť sa najprv na kvalitnejšie právne predpisy, aby sme mohli podporovať rast a zamestnanosť, zjednodušenie, účinnosť a zníženie nákladov vzniknutých pri zavádzaní programov, a to predtým, než požiadame o viac finančných prostriedkov. To sa, mimochodom, týka aj oblasti výskumu, v ktorej máme deficity a v ktorej sú stále aktuálne žlté/červené karty zo strany Dvora audítorov. Je tiež nevyhnutné prijať nové finančné nástroje, ako aj začať diskusiu o našom ďalšom postupe napríklad v súvislosti s veľkými inovačnými, priemyselnými a výskumnými projektmi, ako sú napríklad projekty ITER alebo Galileo, alebo aj energetickými projektmi. Budeme s nimi súhlasiť alebo nie? Ak áno, nemali by potom byť tiež primeraným spôsobom, iným než v minulosti, financované až do svojho ukončenia z európskeho rozpočtu prostredníctvom celkového viacročného finančného programu?
Vzhľadom na niekedy zavádzajúcu diskusiu na úrovni členských štátov mi dovoľte vyjadriť sa aj o otázke našich vlastných zdrojov. Je v plnej miere legitímne a v súlade so zmluvou, v tej sa to v skutočnosti vyžaduje, aby sme sa zaoberali otázkou našich vlastných zdrojov, pretože v zmluve sa uvádza, že bez toho, aby boli dotknuté iné príjmy, je náš rozpočet financovaný predovšetkým z vlastných zdrojov. Na tejto rozprave by sme sa mali všetci zúčastniť.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Vážený pán predsedajúci, strednodobé preskúmanie viacročného finančného rámca, ktoré nám dnes Komisia predkladá, je sklamaním aj povzbudením zároveň. Dokument je sklamaním v tom zmysle, že neponúka žiadnu vyhliadku revízie viacročného finančného rámca na roky 2010 až 2012. Dokonca aj rozpočet na rok 2011 ukázal, že tento cieľ je nedosiahnuteľný. Vo finančnom rámci sa naozaj nezohľadňujú ani nové úlohy stanovené v Lisabonskej zmluve, ani ciele stratégie EÚ 2020. To sa skutočne nedá obhájiť. Zaviesť sa musí prinajmenšom rozšírenie rozsahu flexibility. Našťastie to presadzuje aj Komisia. Táto zvýšená flexibilita by sa mala uplatňovať už od roku 2012. Na druhej strane je dokument povzbudením v tom, že Komisia konečne začína diskusiu o otázke vlastných zdrojov. To môže byť v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov dôležitá diskusia, zložitá, ale nevyhnutná.
V zmluve sa uvádza, že rozpočet EÚ sa musí financovať z vlastných zdrojov. V súčasnosti sa jeho 80 % financuje presunmi z vnútroštátnych rozpočtov. Nie sú to európske vlastné zdroje, ale predstavujú časť vnútroštátnych rozpočtových výdavkov. Prejavujú sa vo vnútroštátnych deficitoch, o zníženie ktorých sa snaží európsky Pakt stability a rastu. Členské štáty sa teda usilujú o zníženie týchto presunov. Zároveň očakávajú viac od Európy, čo je zrejmé z Lisabonskej zmluvy a stratégie EÚ 2020.
Tento rozpor musíme odstrániť. To sa dá dosiahnuť iba návratom ku skutočným vlastným zdrojom. Tým sa tiež musí dosiahnuť zníženie príspevkov členských štátov a zvýšenie zdrojov EÚ. Komisia správne poukazuje na nové dane ako na možné vlastné zdroje. Tie sú spojené s oblasťami politiky, ktoré sa rozvíjajú hlavne na európskej úrovni. Rád by som uviedol príklady politiky v oblasti zmeny klímy a regulácie finančného sektora. Je potrebné dúfať, že Európska rada a Rada sa tiež okamžite chopia príležitosti začať diskusiu o otázke vlastných zdrojov ako o naliehavej otázke vzhľadom na finančný výhľad po roku 2014.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, som veľmi rada, že tento dokument máme konečne pred sebou. Je dobré, že vznikol a že nám bol predložený. Vždy sa, samozrejme, môžeme sťažovať, že k tomu mohlo dôjsť skôr a podobne. Domnievam sa však, že v súčasnosti by sme mali pochváliť predovšetkým jeden konkrétny aspekt dokumentu: to, že otvára tabuizované témy. V tejto chvíli by sme nemali ku všetkým otázkam, ktoré akýmkoľvek spôsobom súvisia s rozpočtom, pristupovať ako k tabu. Mali by sme diskutovať o všetkom vrátane našich vlastných zdrojov. Tento prístup si určite zaslúži pochvalu.
Chcela by som vysloviť varovanie v súvislosti s istým nebezpečenstvom, ktoré súvisí s diskusiou o otázke nových vlastných zdrojov. Vieme, že ide o veľmi zložitú diskusiu, ktorá môže ľahko zablokovať všetky ostatné rokovania o tom, ako by mal vyzerať rozpočet Európskej únie, a o tom, ako sme sa poučili zo súčasného finančného rámca. Nemali by sme sa nechať zahnať do slepej uličky. Mali by sme rozšíriť horizonty našej diskusie a nezaoberať sa len otázkou vlastných zdrojov, čo nám v skutočnosti znemožní nájsť riešenie.
Rada by som zdôraznila, že strana príjmov rozpočtu Európskej únie by mala byť stabilná a predvídateľná. Nikdy by sme nemali zabúdať na veľký úspech rozpočtu Európskej únie, ktorý spočíva v jeho vyrovnanosti. Je to rozpočet bez dlhov. Táto hodnota by mala aj naďalej byť hlavnou zásadou. Chcela by som tiež zdôrazniť, že vďaka novým vlastným zdrojom by mal byť príjem Európskej únie stabilný a predvídateľný. Okrem toho by nemal spôsobovať dlh. Myslím si, že by sme nad tým mali uvažovať a pamätať, že súčasný príjem Európskej únie založený na hrubom národnom produkte jednotlivých členských štátov nie je taký zlý systém, že by sme ho mali odmietnuť.
Nový systém by podľa môjho názoru mal byť spojením nového a starého. Vo veľkej miere by sme mali uvažovať o reforme, ale okrem toho by sme nemali bez opodstatnenia odmietať overenú tradíciu. Inými slovami, nadväznosť a zmena sa navzájom nevylučujú. Mali by sme začať tým, čo už úspešne funguje, a neodmietať to. S diskusiou výlučne o otázke vlastných zdrojov sa totiž môžeme dostať do bezvýchodiskovej situácie, pričom v skutočnosti máme uvažovať nad spôsobom vytvorenia nového finančného rámca.
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, preskúmanie rozpočtu je potrebné vždy. Týka sa rodín, Európskej únie a týkalo sa dokonca Fagina v knihe Oliver Twist. Keď jeho drobná obchodná činnosť vreckového zlodeja prestala vynášať, povedal, že si to musí znova premyslieť.
Je správne, že o tom tiež znova premýšľame. Konkrétne ide o to, že môžeme vykonať veľa, aby bol cieľ nášho úsilia prijateľnejší pre členské štáty a občanov.
Po prvé, cieľ zníženia byrokracie o 25 %, a dúfajme, že aj o viac, je veľmi žiaduci a veľmi atraktívny. Po druhé, musíme si prestať dávať vlastné góly. Bohužiaľ, súhlasím s niektorými euroskeptikmi, ktorí uviedli, že zvýšenie rozpočtu na pohostenie nebol rozumný krok. Bola to voda na mlyn euroskeptikov a myslím si, že to sklamalo euronadšencov. Po tretie, čo je veľmi dôležité, najžiadanejšia je celá otázka vytvárania vlastných zdrojov. Myslím, že náš predseda pán Daul to vyjadril veľmi správne, keď povedal, že euro vynaložené na európskej úrovni má väčšiu hodnotu ako euro vynaložené na úrovni členského štátu. Myslím si, že by sme mali postupovať týmto smerom a podporovať najmä rizikový kapitál, ktorý vníma európske projektové dlhopisy ako spôsob financovania rôznych projektov, ktoré potrebujeme.
V súčasnosti máme cieľ v súvislosti s oblasťou výskumu a vývoja na úrovni 3 %. Ak máme byť konkurencieschopní a vytvárať potrebné pracovné miesta, ktoré potrebujeme, má to pre Európu zásadný význam. Musíme aj naďalej vo veľkej miere financovať prvý pilier SPP, aby ľudia neodchádzali z vidieka, a druhý pilier, aby sme zabezpečili dosahovanie výsledkov v záujme občanov. Rovnako nemôžeme ustúpiť v prípade cieľov v oblasti obnoviteľnej energie a emisií CO2 a, samozrejme, ani v prípade politiky súdržnosti, ktorá je veľmi úspešná. Ak sa nám toto všetko podarí dosiahnuť, do roku 2020 sa môže HDP v konečnom dôsledku zvýšiť o 4 % a môže vzniknúť 5,6 milióna dodatočných pracovných miest.
Markus Pieper
(DE) Vážený pán predsedajúci, aj vo Výbore pre regionálny rozvoj sme preskúmanie rozpočtu veľmi očakávali. Európska štrukturálna a kohézna politika mala napokon úspech, a to najmä v posledných rokoch. Prínos Kohézneho fondu pri prekonávaní krízy je značný najmä v najchudobnejších regiónoch. Horizontálny prístup v súvislosti s cieľom konkurencieschopnosti a zamestnanosti prináša povzbudzujúce výsledky. Finančné prostriedky EÚ sa nikdy nevyužívali účinnejšie, nikdy sme nezapojili viac malých a stredných podnikov do medzinárodných sietí a regióny neboli nikdy lepšie pripravené na využívanie európskych programov. Využívanie a čerpanie finančných prostriedkov EÚ nám dáva veľmi jasný a povzbudzujúci signál. Pri tomto úspechu by sa dokonca mohli značne obmedziť aj nezrovnalosti súvisiace s využívaním štrukturálnych fondov.
Dvor audítorov, vedci a regióny nás o týchto záležitostiach informujú. Komisia alebo členské štáty to však, bohužiaľ, nerobia. Sú nápadne zdržanlivé. V súvislosti so štrukturálnymi fondmi sa neuskutočnilo dôkladné strednodobé preskúmanie. Je mi to veľmi ľúto, pretože povzbudenie v podobe preskúmania rozpočtu by bolo dobrým dôvodom na pokračovanie štrukturálnej politiky. Je, samozrejme, potrebné prispôsobiť obsah cieľov stratégie EÚ do roku 2020. V mnohých oblastiach je nevyhnutné využívať zdroje účinnejšie. Cieľové štruktúry a spolupráca s členskými štátmi a regiónmi sa však jednoznačne osvedčili. Ani v tomto prípade sme nevyužili príležitosť dokázať to tým, že by sme vykonali dôkladné preskúmanie rozpočtu.
Dámy a páni, Parlament má však dobrú pamäť. Ak budeme diskutovať o budúcom finančnom výhľade, predložíme úspechy regionálnej politiky. Keď sa budeme venovať otázke spoľahlivosti politiky, v súvislosti so štrukturálnymi fondmi budeme obhajovať dlhé plánovacie obdobia. Keď budeme rokovať o budúcich preskúmaniach rozpočtu, budeme požadovať to, aby boli povinné. Pravidelné preskúmania rozpočtu totiž tiež prispievajú k transparentnosti. K týmto otázkam musíme v budúcnosti pristupovať dôslednejšie.
José Manuel Fernandes
(PT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, všetci si dobre uvedomujeme politické problémy, s ktorými sa stretávame. Ide okrem iného o globalizáciu, boj proti zmene klímy, starnutie obyvateľstva a energetickú bezpečnosť. Všetky uvedené problémy sa riešia spolu s krízou, ktorá neprejavuje žiadne znaky toho, že by sa končila. Chceme zachovať silný sociálny štát, ktorý tiež zvýši našu konkurencieschopnosť. Na dosiahnutie týchto cieľov sme vytvorili stratégiu EÚ do roku 2020. Túto stratégiu však musíme financovať. Mali by sme stanoviť sumu potrebnú na každú politiku, aby sme uvedenú stratégiu zaviedli účinným spôsobom a aby sme dospeli k celkovej potrebnej sume.
Obhajujem, samozrejme, metódu zdola nahor založenú na pripočítavaní. Po stanovení potrebnej sumy musíme presne určiť zdroje, ktoré by sme mali mať k dispozícii. Približne 80 % rozpočtu Spoločenstva pochádza z vnútroštátnych rozpočtov. Túto závislosť musíme obmedziť, aby sme dodržiavali samotné zmluvy. Stratégia EÚ do roku 2020 by sa však mala začať uskutočňovať v súčasnom období. Rád by som sa teda spýtal, prečo v súčasnosti neprebieha revízia viacročného finančného rámca, aby sa dosiahol jeho súlad s touto stratégiou, ktorú sme už všetci podporili.
Jutta Haug
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, hneď na úvod vyjadrím svoje presvedčenie o kvalite predloženého dokumentu. Tak ako nám pán Lewandowski neustále sľuboval, ide o vyvážený dokument s veľkým množstvom návrhov a predstáv o tom, ako by sme mohli a mali pokračovať v práci. Nespĺňa však očakávania nás odborníkov na rozpočet vo Výbore pre rozpočet. Úprimne povedané, domnievali sme sa, že bude obsahovať rozbor súčasného finančného rámca. Skutoční optimisti boli dokonca presvedčení, že by mohol zahŕňať aj malú revíziu zostávajúceho obdobia platnosti súčasného finančného výhľadu. Predložený dokument je však iba pohľadom do budúcnosti. Takmer každý druhý odsek obsahuje zmienku o tom, ako v budúcnosti lepšie riešiť otázky, ktoré súvisia s naším rozpočtom, či už to súvisí s našimi prioritami, či ide o to, ako dosiahnuť ciele stratégie EÚ do roku 2020, ako zlepšiť spoluprácu s našimi susedmi, ako vylepšiť európsku infraštruktúru alebo našu budúcu poľnohospodársku politiku a politiku súdržnosti. Uvedený dokument dokonca obsahuje predstavy súvisiace s budúcou štruktúrou nášho rozpočtu a dĺžkou ďalšieho finančného obdobia.
(Predsedajúci prerušil rečníčku.)
Elie Hoarau
(FR) Vážený pán predsedajúci, EÚ uzavrela v decembri 2009 v Ženeve s latinskoamerickými krajinami dohody o banánoch, ktorými sa značne znížili clá.
Na základe týchto dohôd EÚ vypracovala kompenzačné opatrenia pre krajiny AKT, ak sa nemýlim, v celkovej výške 190 miliónov EUR. Po roku 2009 sa medzi EÚ a krajinami Strednej Ameriky uzatvorili nové dohody, ktorými sa ešte viac znižujú clá pre tieto krajiny.
V sprievodných opatreniach zahrnutých v opravnom rozpočte sa tieto nové dohody nezohľadňujú. Cena sprievodných opatrení odhadovaná krajinami AKT však omnoho viac presahuje výšku 190 miliónov EUR. Podľa môjho názoru by zmenené a doplnené rozhodnutie malo zohľadňovať požiadavku krajín AKT.
Keďže pochádzam z volebného obvodu, v ktorom sa pestujú banány, budem tomuto rozhodnutiu v opravnom rozpočte venovať mimoriadnu pozornosť.
Mairead McGuinness
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že je príliš skoro na konečné kladné alebo záporné hodnotenie tohto dokumentu. Je však dobré, že nejaký dokument máme, pretože jeho vypracovanie trvalo dlho.
Chcela by som sa vyjadriť najmä o časti venovanej poľnohospodárstvu, pretože som spravodajkyňa pre rozpočet na nasledujúci rok. Mám určité obavy v súvislosti s jazykom použitým v odseku o poľnohospodárskej politike. Ide napríklad o výraz "radikálnejšia reforma" a citujem dokument, "by si vyžadovala zrušenie príjmovej podpory a trhových opatrení a priority by sa skôr než na hospodársku a sociálnu dimenziu SPP orientovali na ciele spojené s otázkami životného prostredia a zmeny klímy".
Obsahuje tiež návrh v súvislosti s tým, že z dôvodu priamych platieb poľnohospodárom prevláda v súčasnosti kultúra závislosti. Kultúra reality je taká, že trh neposkytuje poľnohospodárom dostatočný príjem. Poľnohospodárstvo vytvára príjmy, ktoré nedosahujú ani priemernú úroveň, a táto otázka sa musí vyriešiť v akýchkoľvek budúcich opatreniach zameraných na reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky. Tento dokument však vítam.
Ivailo Kalfin
(BG) Aj ja by som chcel poďakovať Komisii za predložený dokument. Myslím, že v budúcnosti poskytne predmet na rozsiahlu diskusiu. Som presvedčený, že obsahuje niekoľko otázok, ktoré budú v Parlamente témou živej rozpravy. Chcel by som sa postupne vyjadriť o troch z nich.
Prvá sa týka toho, či je možné všetky politiky Európskej únie zahrnúť v rámci všeobecnej politiky EÚ do roku 2020. Vieme, že sa od nej odvodzuje mnoho politík, ktoré sú dôležité pre Európsku úniu. Nemyslím si však, že časť o trvalo udržateľnom raste je najlepším miestom napríklad pre poľnohospodársku politiku alebo časť o otázke inkluzívneho rastu je najlepším miestom pre politiku súdržnosti. Som presvedčený, že uvedené oblasti sú trochu rozsiahlejšie a bude pomerne zložité zahrnúť ich v rámci cieľov stratégie EÚ do roku 2020.
Po druhé, rád by som sa venoval zásadám, ktoré dokument obsahuje. Jednou z nich je spoločná zásada solidarity, ktorá je nepochybne veľmi dôležitá. Musíme si však všímať zdroje vrátane Kohézneho fondu, a to nielen ako formu solidarity, ale aj ako prostriedok rozsiahlejšej konvergencie. Vieme, že má mimoriadne dôležitý hospodársky vplyv, ktorý nemá len morálny rozmer, ale v skutočnosti súvisí aj s hospodárskymi výsledkami.
Posledná otázka sa týka vlastných zdrojov. V tomto prípade sa zohľadňuje aj poskytovanie pôžičiek zo strany Európskej únie, záruka za ne prostredníctvom európskeho rozpočtu a financovanie veľkých projektov. Myslím si, že môže byť pre nás zložité diskutovať o požičaní finančných prostriedkov bez toho, aby sme sa jasne vyjadrili o našich vlastných zdrojoch vrátane zdrojov získaných zo spolupráce s finančnými inštitúciami, ako je napríklad Európska investičná banka, alebo o opätovnom použití nevyužitých finančných prostriedkov z európskeho rozpočtu namiesto toho, aby sa vrátili členským štátom.
Damien Abad
(FR) Vážený pán predsedajúci, mám len krátke vyjadrenie o tomto oznámení Komisie. Je mi ľúto, že v tomto vyhlásení sa málo venujeme najmä oblasti výdavkov. Viete, že Výbor pre rozpočet žiada, aby sme nevykonali len preskúmanie rozpočtu, ale predovšetkým primerané strednodobé preskúmanie, a to nielen prvoplánovo, ale jednoducho preto, aby sme analyzovali štruktúru rozpočtových výdavkov a prijali závery o niektorých ich aspektoch.
Tak ako ja si uvedomujete, že je potrebné opätovne sa zamerať na niektoré aspekty výdavkov v oblasti politiky súdržnosti, sústrediť sa na veľké priemyselné projekty, ako je napríklad projekt ITER alebo iné, ktoré súvisia s projektom Galileo, a tiež chrániť zdroje vyčlenené na poľnohospodársku politiku.
Na druhej strane považujem prístup Komisie v oblasti príjmov za zaujímavý a trochu odvážnejší. Naozaj si myslím, že v súčasnosti nemôžeme diskutovať o rozpočte EÚ bez toho, aby sme začali rozpravu o vlastných zdrojoch a komunitarizácii, alebo bez toho, aby sme sa venovali niektorým oblastiam výdavkov. Som presvedčený, že ide o úplne nevyhnutnú a zásadnú otázku budúcnosti Európskej únie. Dúfam preto, že spoločne dokážeme ľahšie nájsť spôsoby financovania svojich priorít, či už ide o otázku mládeže, vzdelávania alebo akýchkoľvek iných priorít, ktoré som práve spomenul. Spoločne totiž musíme určiť tieto oblasti výdavkov s vysokou pridanou hodnotou, aby sme sa vyhli opakovaniu toho, k čomu, bohužiaľ, práve teraz dochádza v súvislosti s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Vážený pán predsedajúci, ako uviedlo aj mnoho našich kolegov poslancov, je pravda, že oznámenie Komisie sme napäto očakávali. Pani Haugová celkom správne uviedla, že mnohí z nás očakávali výsledky tohto oznámenia s optimizmom a skutočne sme predpokladali, že bude obsahovať revíziu súčasného finančného rámca.
V tejto súvislosti musím povedať, že predložený dokument je pre mňa dosť veľkým sklamaním, pretože dôvod, pre ktorý sme vám umožnili jeho oneskorené predloženie v období po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy a prijatí stratégie EÚ do roku 2020, spočíval v tom, že sme chceli konkrétnejšie vyjadrenia. Pravda je taká, že tento všeobecný dokument mohol byť celkom jednoducho predložený v roku 2007 alebo 2008. Neviem teda, prečo sme museli čakať.
V každom prípade je vždy dôležité upozorniť na niektoré pozitívne aspekty a domnievam sa, že všetci súhlasíme s tým, že by ste konečne mali začať diskusiu o vlastných zdrojoch. Už ste si všimli, že Parlament o to žiada, a dúfame, že Rada, ktorá túto rozpravu sleduje, sa k nám v tomto úsilí pripojí. Potom to budeme môcť vyzdvihnúť ako pozitívny prvok.
Isabelle Durant
(FR) Vážený pán predsedajúci, bez ohľadu na to, či ide o optimistickú alebo pesimistickú situáciu, uvedený dokument obsahuje užitočné poznatky. Pre mňa je najdôležitejšie to, ako tento dokument využijeme, ako k nemu Parlament pristúpi. Ako sme dnes uviedli a ako veľmi správne uviedli iní rečníci predo mnou, myslím si, že obsahuje určité zaujímavé informácie.
Otázka vlastných zdrojov je zjavne najdôležitejšia téma, o ktorej musíme diskutovať. Súhlasím tiež s dôležitosťou využitia týchto poznatkov s cieľom podporovať najmä stratégiu EÚ do roku 2020. Trvám však na tom, že nejde len o dokument o uvedenej stratégii. Zjavne ho musíme zdokonaliť, ale, samozrejme, dôležitá je aj oblasť poľnohospodárskej politiky a otázka dopravných sietí. Venovať sa musíme aj ďalším dvom dokumentom.
Mám konkrétne na mysli správu pracovnej skupiny pre správu ekonomických záležitostí, ktorej predsedá pán Van Rompuy a ktorá tiež zdôraznila niekoľko otázok súvisiacich s rozpočtovou koordináciou. Na záver by som chcela uviesť, že na základe vašich návrhov budeme musieť pracovať so všetkými možnosťami, ktoré nám budú predložené. Na mysli mám konkrétne ďalšiu správu. Ide o známu správu pána Montiho s názvom Nová stratégia pre jednotný trh, ktorá obsahuje inú stránku rozpočtových politík, inými slovami, všetko, čo sa týka fiškálnej spolupráce.
Myslím si, že túto rozpravu o návrhoch Komisie nemôžeme oddeliť od všetkých ostatných otázok predložených inými európskymi inštitúciami, pretože v konečnom dôsledku predstavujú rozdielne fázy tej istej rozpravy.
Jan Olbrycht
(PL) Máme pred sebou veľmi zaujímavý dokument a bolo by potrebné uviesť, že pomerne dlho sme očakávali dokument bez akýchkoľvek číselných údajov a v tomto prípade Komisia dodržala svoje slovo. Dostali sme dokument, ktorý v skutočnosti obsahuje určité prvky programu a niektoré vyhlásenia. Ako Európsky parlament by sme si naozaj mali všimnúť dnešné vyjadrenia Komisie.
V súčasnosti je pre nás poslancov Európskeho parlamentu veľmi dôležitá napríklad diskusia o otázke vzťahu medzi stratégiou EÚ do roku 2020, ktorú sme už dnes spomínali, a politikami EÚ. Ak v tomto dokumente Komisia ponúka príležitosť organizácie rozpočtu okolo stratégie EÚ do roku 2020, potom toto vyhlásenie v skutočnosti predstavuje existenciu možnosti začlenenia väčšiny politík EÚ do uvedenej stratégie. V texte dokumentu je to jasne vyjadrené. Reorganizácia štruktúry rozpočtu v podstate znamená reorganizáciu politík EÚ. Vyhlásenie o tom, že politika súdržnosti má byť hlavným nositeľom stratégie EÚ do roku 2020, je tiež vyhlásením, ktoré nás teší, a určite sa budeme snažiť o premenu týchto vyjadrení a vyhlásení na konkrétne rozhodnutia.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Vážený pán predsedajúci, aj ja by som chcel poznamenať, že tento dokument je zaujímavý. Je prejavom záujmu Komisie a Európsky parlament by ho mal využiť. Rád by som tiež uviedol, že za zmienku stoja dve otázky: otázka využitia vlastných zdrojov a otázka poľnohospodárskej politiky.
Giovanni La Via
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, najprv musím poďakovať pánovi komisárovi za to, že tento dokument skutočne existuje. Tentoraz diskutujeme o niečom hmatateľnom a nielen o slovách, ktoré nenadobudli podobu konkrétneho dokumentu, ako sa to niekoľkokrát stalo.
Pri úvodnom hodnotení akéhokoľvek dokumentu však vždy nájdeme kladné aj záporné aspekty. Tento dokument vnímam čiastočne pozitívne, pretože sa venuje otázke vlastných zdrojov. Parlament už pred časom dúfal, že sa budeme zaoberať touto témou, aby sme znížili príspevky členských štátov a zvýšili príležitosť uskutočniť dôležité investície, ktoré Európa potrebuje.
V súvislosti s novým viacročným finančným rámcom sa v ňom uvádza obdobie v dĺžke päť plus päť rokov. Mám však obavy v súvislosti s ďalším strednodobým preskúmaním, pretože ak ďalšie preskúmanie bude akokoľvek pripomínať to posledné, na ktoré sme museli tak dlho čakať, určite to nebude pozitívny krok. Obsahuje však aj súvislosť so stratégiou EÚ do roku 2020, s čím súhlasím, pretože je to jedna z uvedených priorít tohto Parlamentu.
Na druhej strane však vnímam tento dokument negatívne, pretože v súvislosti so spoločnou poľnohospodárskou politikou obsahuje množstvo odkazov na verejné hodnoty a služby, ktoré musí poľnohospodárstvo poskytovať ľuďom, ale veľmi málo odkazov na prvotnú poľnohospodársku výrobu a konkurencieschopnosť odvetvia.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dámy a páni, preskúmanie rozpočtu vzbudzovalo veľký nepokoj, ale spôsob, akým ho pán komisár predložil, bol taký inteligentný, že sme sa utíšili a upokojili. Neznamená to, že pán komisár nepredložil mnoho problémov, na ktoré teraz musíme reagovať. Napríklad to, ako môžeme vyrovnať výdavky s príjmami? Mali by sme znížiť výdavky a zvýšiť príjmy? Možno by sme sa mohli spýtať na spôsob zvýšenia účinnosti zdrojov EÚ a ich rozumnejšieho vynakladania.
Musíme začať prechod od financovania tradičnej infraštruktúry k financovaniu výskumnej infraštruktúry. Musíme však dosiahnuť určitú rovnováhu, ktorá zohľadňuje rôzne úrovne vývoja v jednotlivých členských štátoch. Vieme, že každé euro vynaložené z rozpočtu EÚ je prínosnejšie než euro z vnútroštátneho rozpočtu. Nezabúdajme však, že každé euro odvedené do rozpočtu EÚ tiež poskytuje značný prospech a výnos platcovi. Teda nielen tomu, kto dané euro z rozpočtu EÚ dostáva. Je dôležitý poznatok, že čistí prispievatelia majú aj značný prospech zo zdrojov, ktoré odviedli do rozpočtu EÚ.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, ďakujem za vaše poznámky. Nejde len o zhodu času a miesta. Počas rozpravy vznikla zrejmá súvislosť medzi preskúmaním rozpočtu a ročným rozpočtom na rok 2011 alebo dokonca sprievodnými opatreniami týkajúcimi sa banánov. Dokument sa predkladá naozaj neskoro. Úprimne povedané, nachádzame sa uprostred finančného výhľadu na roky 2007 až 2013. Tri roky máme za sebou a tri pred sebou.
Ďakujem za vašu podporu a úsilie v súvislosti s ďalším krokom, ktorým je predloženie budúceho finančného výhľadu. Ďakujem za vašu angažovanosť v diskusii o obidvoch stranách rozpočtu vrátane vlastných zdrojov (pán Daul, pán Le Foll, pán Verhofstadt, pán Böge, pán Dehaene, pán Abad, pán Fernandes, pán Kalfin, pani Durantová a pán La Via). Ďakujem za vašu podporu v úsilí o dosiahnutie flexibility (pán Garriga) a zjednodušenia (pán Daul).
Pán Eickhout položil otázku o stave dane z finančných transakcií alebo dane z finančnej činnosti. Príloha obsahuje krátku poznámku o tom, že prednosť nedávame zdaňovaniu pohyblivých operácií, ktorému sa dá ľahko vyhnúť, ale zdaňovaniu spoločností, to znamená aktívnych transakcií. Na to, aby sme zabránili daňovým únikom, nemusíme dosiahnuť medzikontinentálnu dohodu.
Pán Garriga a pán Surján sú sklamaní v súvislosti s číselnými údajmi. Dokument obsahuje prílohu, v ktorej je uvedené určité vyčíslenie a tiež posúdenie vplyvu v súvislosti so súdržnosťou. Toto je hlavný bod, ktorý som očakával vzhľadom na svoje poznatky o stanovisku Parlamentu. Nejde o revíziu číselných údajov na roky 2011 až 2013, ako to tvrdili pán Böge, pani Gardiazábalová Rubialová, pani Haugová, pán Dehaene a pán Abad.
Úpravy jednoducho nemôžeme robiť takýmto spôsobom. Potrebujeme právny základ. Prispôsobenie sa lisabonskej politike a stratégii EÚ do roku 2020 môžeme vykonať každoročne. Dá sa to uskutočniť a je to naša úloha na roky 2011, 2012 a 2013. Nemôžeme to však vykonať naraz jednoduchým vyčíslením bez právneho základu a zavedením nových požiadaviek v rámci rozpočtu.
Nepoznáme ešte dôsledky dohody o projekte ITER a iných rozsiahlych programov, ktoré by mali byť do roku 2013 nákladnejšie. Ste sklamaní, ale takto znie moja odpoveď.
Pokiaľ ide o oblasť poľnohospodárstva, ide o vyvážené stanovisko. Pani McGuinnessová, viete, že existujú radikálnejšie názory o tom, ako by sme mali postupovať v súvislosti s výdavkami na poľnohospodárstvo. Existuje aj silná politická obhajoba. Našou úlohou je dosiahnuť vyvážené stanovisko, pretože v konečnom dôsledku ide o kompromis a mali by sme získať konečný súhlas 27 krajín.
Ešte raz vám ďakujem za pripomienky.
Predsedajúci
Pán Lewandowski, vždy ste boli dobrým poslancom Parlamentu, ktorý obhajoval rozpočet na našej strane. Dúfame, že takto získané skúsenosti nepoužijete proti Parlamentu, ale na dosiahnutie konsenzu s Parlamentom. V tom vám dôverujeme.
