Hodina otázok (otázky pre Radu) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0236/2009).
Nasledujúce otázky sú určené Rade.

Vec: Etnické menšiny v Srbsku
Ako hodnotí Rada postavenie etnických menšín v Srbsku, a to najmä albánskej etnickej skupiny v údolí Preševo, kde opäť došlo k útokom na civilné obyvateľstvo?
Cecilia Malmström
Vážený pán Posselt, ďakujem vám za vašu otázku. Na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti 7. - 8. decembra 2009 sme prijali závery o rozšírení a o procese stabilizácie a pridruženia. V týchto záveroch Rada privítala záväzok Srbska týkajúci sa začlenenia do EÚ a jeho činnosť v oblasti realizácie kľúčových reforiem v súlade s európskymi normami. Rada takisto zdôraznila, že v tomto reformnom programe je potrebné pokračovať.
Zaznamenali sme oznámenie Komisie zo 14. októbra, v ktorom sa uvádza, že v Srbsku platí všeobecný právny a inštitucionálny rámec pre rešpektovanie ľudských práv a že v súvislosti so zlepšením dodržiavania medzinárodných právnych predpisov o ľudských právach bol dosiahnutý pokrok. Nové Ministerstvo pre ľudské práva a práva menšín v Srbsku zohráva v tejto oblasti dôležitú úlohu. Na zlepšenie pochopenia medzinárodných noriem je však potrebné väčšie úsilie. Rada takisto zaznamenala, že Srbsko ratifikovalo všetky hlavné nástroje na ochranu ľudských práv.
Pokiaľ ide o špecifickú situáciu v južnom Srbsku, na ktorú odkazuje vážený pán poslanec, v júli sa tu odohralo niekoľko veľmi násilných incidentov vrátane útoku na policajnú stanicu, ktorá tu má sídlo. Bolo uväznených niekoľko osôb, v dôsledku čoho už nedošlo k žiadnemu incidentu. Atmosféra v koordinačnom orgáne pre južné Srbsko sa odvtedy zlepšila. Je to citlivá záležitosť, do tejto činnosti sa však zapájajú hlavné etnické politické strany Albánska z tohto regiónu. V oblasti citlivej otázky, akou je vzdelávanie, však existuje aj pozitívny rozvoj. V tejto súvislosti by som rada spomenula najmä otvorenie univerzitnej fakulty v meste Medveđa, na ktorej bude vyučovanie prebiehať v srbčine aj albánčine.
V blízkej budúcnosti bude založená rada pre národnostnú menšinu albánskeho obyvateľstva v Srbsku. Obyvatelia tak získajú väčší vplyv v oblasti vzdelávania, kultúry a ostatných záležitostí. Slabý hospodársky a sociálny rozvoj tohto regiónu je pre etnické menšiny v južnom Srbsku prekážkou. Medzinárodné spoločenstvo a najmä OBSE naďalej monitoruje situáciu v južnom Srbsku a zohráva aktívnu úlohu pri presadzovaní mieru a stability v tomto regióne v úzkej spolupráci so srbskou vládou a miestnymi predstaviteľmi.
Bernd Posselt
(DE) Vážená pani Malmströmová, ďakujem za vašu vynikajúcu odpoveď. Hovoríme tu, prirodzene, o troch regiónoch: dvoch pohraničných regiónoch - Vojvodine a juhosrbskom regióne Preševo, inými slovami o oblasti, kde sa stretávajú hranice troch krajín. Rád by som vás požiadal, aby ste ako budúca komisárka zabezpečili rozvoj týchto troch krajín v rámci programu cezhraničnej podpory. Vnútorná časť Srbska, najmä región Sandžak v okolí mesta Novi Pazar, je, samozrejme, celkom odrezaná. Je potrebné podporiť aj túto oblasť s cieľom zlepšiť hospodárske podmienky na vyriešenie problémov menšín. Najmä v južnom Srbsku ešte do veľkej miery dochádza k násiliu. Chcel by som vyzvať Radu, aby pokračovala v riešení tejto napätej situácie.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Vážený pán Posselt, môžem vás ubezpečiť, že budeme naďalej veľmi pozorne sledovať túto situáciu, ktorá je súčasťou vytrvalej práce Komisie. Bude sa ňou, samozrejme, zaoberať aj Komisia. Sme si vedomí dosiahnutého pokroku, aj keď situácia je ešte stále napätá. Dosiahol sa však pokrok a inštitucionálne dohody, o ktorých dosiahnutí hovorím, sú dobrým krokom správnym smerom. Môžeme len dúfať, že na základe našej podpory ako aj na základe podpory organizácie OBSE bude vývoj aj naďalej pokračovať týmto smerom.
Franz Obermayr
(DE) K násiliu, a hovorím to predchádzajúcemu rečníkovi, žiaľ, nedochádza len v Srbsku, ale aj v Kosove. Na jednej strane sa nachádza albánska menšina v Srbsku a na strane druhej srbská menšina v Kosove.
Moja otázka teda znie, ako EÚ v súvislosti so zjednodušením vízovej povinnosti pre Srbsko zabezpečí, že nebudú existovať sivé zóny a že nedôjde k zneužitiu systému. Neodporuje tento postup týkajúci sa zjednodušenia vízovej povinnosti pre jednu skupinu obyvateľstva v Kosove už aj tak spornému uznaniu Kosova ako suverénneho štátu?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Myslím, že celkom nerozumiem otázke. Pokiaľ ide o Kosovo, je potrebné vykonať viac práce bez ohľadu na skutočnosť, že nie všetky členské štáty uznali nezávislosť Kosova. Komisia v súčasnosti pracuje na zjednodušení situácie v Kosove, čo si vyžiada nejaký čas. V tejto oblasti sú stále problémy. V budúcnosti bude zjednodušená vízová povinnosť, ale zatiaľ neboli splnené všetky podmienky.
Predsedajúca
Je zrejmé, že sme trochu odbočili od témy, ale táto otázka mala s danou témou veľa spoločného.

Vec: Miera nezamestnanosti
Aké ďalšie kroky okrem prijatia opatrení na rekvalifikáciu a zvyšovanie zručností pracovníkov podnikla Rada s cieľom vyriešiť problém zvyšujúcej sa miery nezamestnanosti v rámci EÚ 27?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - (SV) Ďakujem za vašu otázku, pani Harkinová. Súčasná kríza vážne zasiahla milióny ľudí. Riešenie následkov hospodárskej krízy je preto jednou z najväčších výziev, ktorým musí EÚ čeliť. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva musia členské štáty EÚ znížiť súčasnú mieru nezamestnanosti a zabezpečiť, aby táto vysoká miera nezamestnanosti nezostala na rovnakej úrovni.
Politika zamestnanosti je v prvom rade zodpovednosťou členských štátov. Rada pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a ochranu spotrebiteľa však pred niekoľkými rokmi prijala určité usmernenia. Zdôraznili sme skutočnosť, že vzhľadom na veľkú odlišnosť situácie na trhu práce medzi členskými štátmi sa musia líšiť aj prijaté opatrenia. Máme k dispozícii spoločnú výročnú správu o zamestnanosti, v ktorej Rada a Komisia monitorujú situáciu v rôznych členských štátoch. V priebehu súčasnej krízy Európska rada venovala osobitnú pozornosť práve otázke nezamestnanosti. V decembri 2008 bol schválený Plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý pre plánované opatrenia zabezpečuje jednotný rámec. V rámci tohto plánu prijali Rada a Európsky parlament v júni 2009 nariadenie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Táto zmena a doplnenie umožňuje využiť prostriedky z tohto fondu na boj proti kríze.
Môžu sa zaviesť rôzne opatrenia v závislosti od situácie danej krajiny: dočasná úprava pracovného času, zníženie príspevkov sociálneho zabezpečenia, zníženie administratívnej záťaže podnikov, zlepšenie procesov, ktoré využívajú národné úrady práce, zameranie opatrení na nezamestnaných mladých ľudí a uľahčenie mobility. Tieto opatrenia boli zdôraznené v správe predsedníctva, ktorá bola vydaná po neformálnom samite o zamestnanosti.
Rada vo svojich záveroch z júnového samitu špecifikuje viacero opatrení, ktoré by mali pomôcť členským štátom - a v prípade potreby aj účastníkom na trhu práce - riešiť vplyv globálnej krízy pomocou uplatňovania zásad flexiistoty. Znamená to ponúknuť podnikom alternatívy voči prepúšťaniu, poskytnúť príležitosti pre flexibilné formy práce a dočasné úpravy pracovného času, zlepšiť podmienky na podnikanie zabezpečením flexibilného, bezpečného pracovného trhu a sprístupniť systém sociálnych dávok, ktorý poskytne stimuly pre prácu, primerané výšky príspevkov sociálneho zabezpečenia a zlepšiť opatrenia zamerané na návrat do práce, podporu príjmov a voľný pohyb.
Počas rokovania v novembri ministri vo všeobecnosti zastávali názor, že je potrebné presadzovať aktívnu politiku v oblasti zamestnanosti, ktorá bude zahŕňať krátkodobé opatrenia. Existujú opatrenia ako krátkodobé zamestnávanie, zlepšenie zamestnanosti a odborného vzdelávania zameraného na začlenenie ľudí do trhu práce. Na tom istom zasadnutí Rady sa ministri zhodli na tom, že zamestnanosť je dôležitým faktorom na predchádzanie vylúčeniu. Prepojenie medzi rovnosťou, hospodárskym rastom a zamestnanosťou je veľmi dôležité, preto boli členské štáty vyzvané, aby rozšírili starostlivosť o deti a znížili platobné rozdiely a ostatné rodové rozdiely.
Tieto opatrenia musia byť zamerané najmä na tých, ktorých kríza postihla v najväčšej miere: starších ľudí, mladých ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a pracovníkov bez pracovnej zmluvy na dobu neurčitú. Vytváranie väčšieho množstva príležitostí a rovnakých príležitostí pre mladých ľudí v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti je jedným z hlavných cieľov nového rámca európskej spolupráce v oblasti mládeže na obdobie 2010 - 2018, ktoré Rada prijala 27. novembra 2009.
Marian Harkin
Ďakujem za vašu odpoveď. Musím povedať, že som veľmi rada, že vás tu vidím, pani ministerka, a dúfam, že na to budem mať príležitosť aj v nasledujúcom roku; bude potrebné, aby ste zodpovedali naše otázky.
Chcela by som spomenúť dva body, o ktorých sa domnievam, že sú dôležité, a ktoré ste vo svojej odpovedi neuviedli: v prvom rade je to podpora podnikania a po druhé zvýšené výdavky v oblasti výskumu a vývoja. Avšak skutočná otázka, ktorú by som vám chcela položiť, sa týka skutočnosti, že až doteraz sme sa spoliehali na otvorenú metódu koordinácie, ktorá bola dosť slabým nástrojom a v rámci snahy o dosiahnutie cieľov lisabonskej agendy nefungovala správne. Máte nejaké návrhy na zlepšenie tohto mechanizmu?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Toto je skutočne veľmi dôležitá otázka a, ako iste viete, Rada už dostala návrh Komisie a začala rokovania o budúcnosti lisabonskej stratégie alebo stratégii Európa 2020. Na jar budúceho roka o tom rozhodne španielske predsedníctvo.
Otázkou je, ako v dlhodobom horizonte vyviazneme zo súčasnej situácie. Ako vybudujeme Európu, ktorá bude konkurencieschopnejšia, bude väčšmi podporovať podnikanie a zabráni sociálnemu vylúčeniu a nezamestnanosti? Ako investujeme do výskumu a vývoja tak, aby sa Európa stala silným globálnym hráčom, ktorým chceme, aby bola v hospodárskej oblasti? Všetky tieto otázky bude musieť nová stratégia objasniť.
Veľmi dôležitým aspektom tejto stratégie je spôsob riadenia. Domnievam sa, že otvorená metóda koordinácie má svoje výhody, ale je potrebné ju zlepšiť. Musíme do väčšej miery zapojiť miestne a regionálne orgány, pretože práve tie realizujú opatrenia v praxi. Musíme zabezpečiť, aby sa do tohto procesu a zapojili členské štáty, a zamerať sa na riadenie. Uvádza sa to aj v dokumente Komisie, o ktorom sa teraz v členských štátoch konzultuje. Myslím si, že sa objavia veľmi dobré návrhy, pretože ide o jeden z nedostatkov tejto stratégie.
Andreas Mölzer
(DE) Ako vieme, takzvaný nástroj mikrofinancovania naplánovaný EÚ sa nebude financovať pomocou nových prostriedkov, ale z programu Progress. Aký plán existuje v tejto súvislosti na to, aby tento nástroj neohrozil program zamestnanosti a sociálnej solidarity, ktorý bol prijatý pred týmto programom?
Paul Rübig
(DE) Moja otázka znie: nebude lepšie v prvom rade predchádzať nezamestnanosti? Vidíte nejakú prácu vo verejnom záujme, ktorú by mohli vykonávať nezamestnaní? A najmä, ako môžeme podporiť malé a stredné podniky tak, aby sa mohli založiť nové? Existujú možnosti na cezhraničné uplatnenie metód a osvedčených postupov, pomocou ktorých bude možné založiť väčší počet nových spoločností?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Ako som povedala, konečnú zodpovednosť za vytváranie pracovných miest nesú, samozrejme, členské štáty. Je však potrebné vykonať ešte veľa práce a - ako som už uviedla vo svojej úvodnej poznámke určenej pani Harkinovej - Rada vypracovala množstvo odporúčaní zameraných na to, ako postupovať pri zvyšovaní flexibility, ako pracovať s rôznymi systémami podpory a stimulovať ľudí s cieľom predchádzať mechanizmom vylúčenia. Je veľmi dôležité, aby sme pokračovali v schôdzach na vysokej úrovni so sociálnymi partnermi a členskými štátmi, ktoré sú zamerané na výmenu osvedčených postupov. Tieto postupy sa v jednotlivých krajinách líšia, musíme si však navzájom poskytnúť iné príklady a monitorovať najlepšie spôsoby, ktoré by sme mohli neskôr využiť. Je to teda kombinácia Rady, ktorá predkladá odporúčania, a členských štátov, ktoré musia prevziať svoju časť zodpovednosti a vykonať úpravy v závislosti od okolností v danej krajine.
Pokiaľ ide o vašu otázku, pán Rübig, nie som si celkom istá, či som ju správne pochopila. Možno bol problém s prekladom. Nehovorila som o žiadnom mikroorgáne. Hovorila som o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý sa s pomocou Európskeho parlamentu stal flexibilnejším s cieľom získať podporu pre členské štáty a spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v ťažkostiach, aby sme mohli pomôcť ľuďom, ktorí sú nezamestnaní alebo ktorí boli prepustení.
Vec: Rokovania o účasti Turecka na spoločných operáciách agentúry Frontex
Úradujúca predsedníčka Rady pani Malmströmová uviedla na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu konanej 21. októbra 2009, že sa uskutočňujú rokovania s cieľom dosiahnuť prípadnú dohodu, ktorá by sa vzťahovala aj na výmenu informácií a možnosť tureckých orgánov zapojiť sa do spoločných operácií agentúry Frontex. V článku 8e ods. 2 nariadenia (ES) č. 863/2007, ktorým sa ustanovuje mechanizmus na zriadenie rýchlych pohraničných zásahových tímov a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004, sa uvádza, že "na akékoľvek zmeny a doplnenia či úpravy operačného plánu sa vyžaduje súhlas výkonného riaditeľa a dožadujúceho členského štátu."
V súvislosti s vyššie uvedeným oznámi Rada, aké štádium rokovaní o účasti Turecka na spoločných operáciách agentúry Frontex sa dosiahlo? Aké podmienky si Turecko kladie pre svoju účasť? Je Grécko ako členský štát, ktorý je hostiteľskou krajinou misie Frontex, informované o týchto rokovaniach?
Cecilia Malmström
Dôležitým prvkom stratégie EÚ pre lepšie riadenie migrácie je vytvoriť partnerstvo s tretími krajinami v oblasti hraničnej kontroly. Je to základný princíp koncepcie integrovaného riadenia hraníc, ktorý Rada prijala v decembri 2006. Takisto by som rada uviedla, že operačná spolupráca s tretími krajinami je dôležitým prvkom práce, ktorú vykonáva agentúra Frontex.
V súlade s nariadením o agentúre Frontex môže táto agentúra uľahčovať operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami v rámci politiky vonkajších vzťahov EÚ a môže spolupracovať s tretími krajinami v kontexte bilaterálnej spolupráce. Uzatvorilo sa už niekoľko takýchto ustanovení a o ďalších sa v súčasnosti rokuje.
Mandát na rokovania získala správna rada, v ktorej sú zastúpené všetky členské štáty. Rokovania, ktoré prebiehajú medzi agentúrou Frontex a príslušnými orgánmi Turecka a ktoré sa týkajú operačnej spolupráce, dosiahli značný pokrok.
Keďže rokovania ešte stále prebiehajú, Rada nemôže podrobnejšie komentovať obsah a vývoj týchto rokovaní.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážená pani predsedajúca, pani ministerka, z vašej dnešnej odpovede som pochopil, že sa stali tri veci: po prvé, že rokovania medzi agentúrou Frontex a Tureckom pokročili; po druhé, že všetky členské štáty Európskej únie vrátane Grécka boli - ako sa domnievam - o týchto rokovaniach informované; a po tretie, že podľa záverov nedávneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí je readmisná dohoda prepojená s hraničnou kontrolou.
Inými slovami, požaduje Turecko na účely spolupráce a readmisnej dohody s Európskou úniou spoločné operácie v rámci kontroly na vonkajších hraniciach? Ak je to tak, ako vyriešime vážny problém týkajúci sa ochrany ľudských práv a dôstojnosti prisťahovalcov a vysoko citlivú otázku, ktorou však nie je ani tak hraničná kontrola, ako skôr definícia hraníc?
Inými slovami, akceptuje Turecko vonkajšie hranice Európskej únie? Akceptuje, že agentúra Frontex vykonáva svoju činnosť na vonkajších hraniciach Európskej únie?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Toto je, samozrejme, veľmi široká otázka. Rokovania s Tureckom sa práve začali. Zástupca Komisie, pán komisár Barrot, a pán Billström, švédsky minister pre migráciu a azylovú politiku, boli v Turecku len pred niekoľkými týždňami, aby začali tieto rokovania. Prvé rokovania boli veľmi prínosné, ale ešte stále sa neskončili, preto je veľmi ťažké poskytnúť vám najnovšie informácie. Všetky členské štáty vrátane Grécka boli o týchto rokovaniach, samozrejme, informované.
Rešpektovanie základných práv a európskych hodnôt sa vo všeobecnosti v tejto súvislosti neustále pripomína a nie je tomu inak ani v prípade Turecka. Ako som však váženým poslancom povedala, rokovania sa práve začali. Vyvíjajú sa síce dobrým smerom, ale ešte stále neboli ukončené. Konali sa otvoreným spôsobom, keďže v správnej rade agentúry Frontex sú zastúpené všetky členské štáty vrátane Grécka.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená pani predsedajúca, pani ministerka, ak som tomu správne porozumel, dohoda, ktorú sme uzavreli s Tureckom s cieľom dosiahnuť konečnú dohodu o readmisii v otázkach prisťahovalectva bude zahŕňať aj otázky týkajúce sa spolupráce s agentúrou Frontex.
Druhá vec, ktorú chcem povedať, je, že sme si v Grécku nedávno všimli, že turecké orgány prenasledujú lietadlá agentúry Frontex. V odpovedi Komisie sa nehovorí nič konkrétne o prebiehajúcich rokovaniach a o tom, či skutočne ide o prenasledovanie.
Máte k tejto veci nejaké pripomienky?
Andreas Mölzer
(DE) Aby sme túto situáciu zvládli, spolupráca na medzinárodnej úrovni je určite zmysluplná, ak - a hovorím to celkom jasne - si túto spoluprácu nemusíme kúpiť pomocou finančných prostriedkov EÚ. S ktorými ďalšími štátmi v súčasnosti rokujeme alebo plánujeme rokovať a boli Turecku ponúknuté finančné stimuly za jeho účasť na tejto operácii agentúry Frontex?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Lietadlá boli pri mnohých príležitostiach predmetom otázok počas hodiny otázok. Rada informovala turecké orgány a tureckú vládu, ako aj jej zástupcov, že dobrá spolupráca v tomto regióne je predpokladom ďalších rokovaní na túto tému. Takisto požiadala turecké orgány, aby sa zdržali akýchkoľvek iných provokácií. Bolo to povedané veľmi jasne a tieto odpovede si môžete vyhľadať, pričom niektoré som nedávno poskytla aj ja.
Rokovania stále prebiehajú. Bol na ne poskytnutý mandát. Ako som uviedla, nemôžem vám presne povedať, v akej fáze sa nachádzajú, pretože ešte stále prebiehajú, a to podľa zvyčajného postupu, ale aby som odpovedala na vašu otázku, rokujeme aj so Senegalom a Kapverdami. Začali sme rokovania aj s Marokom, Egyptom a Mauritániou, ktoré však zatiaľ veľmi nepokročili.
Toto je bežný postup, podľa ktorého postupujeme. Začatím týchto rokovaní bola poverená správna rada agentúry Frontex. Niektoré rokovania sú úspešnejšie ako iné. V súčasnosti spolupracujeme napríklad s Ruskom, Moldavskom, Ukrajinou, Gruzínskom atď., ale v iných oblastiach sme dosiahli menší pokrok.
Vec: Rokovania o klíme v Kodani
Môže Rada poskytnúť prehľad o aktuálnom stave rokovaní, ktoré sa čoskoro ukončia v Kodani? Môže spresniť, kedy očakáva, že sa ustanoví právne záväzný dokument nadväzujúci na Kjótsky protokol v prípade, že sa v Kodani neuzavrie právne záväzná dohoda?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - V čase nášho rozhovoru rokovania v Kodani ešte stále prebiehajú, budem sa však snažiť poskytnúť vám aktuálne informácie.
Ako dobre viete, existujú dva veľké problémy: zmiernenie vplyvu zmeny klímy a financovanie. Ako dnes ráno povedal pán premiér, stále veríme, že v Kodani dosiahneme úspešný výsledok, ktorý nám umožní udržať zvyšovanie globálnej teploty do 2 °C na hodnote z preindustriálneho obdobia.
EÚ zohráva v tomto procese kľúčovú úlohu ako sprostredkovateľ s cieľom dosiahnuť právne záväznú dohodu. Dúfame, že pôjde o politicky záväznú dohodu s jasným časovým rámcom na uzatvorenie právne záväznej dohody na obdobie od 1. januára 2013.
Dosiahnutie dohody si však vyžaduje zhodu v nasledujúcich dôležitých bodoch.
Po prvé, rozsiahle a ambiciózne záväzky v oblasti zníženia emisií zo strany rozvinutých krajín do roku 2020. Niektoré krajiny ako Japonsko a Nórsko zvýšili svoje záväzky, no je zrejmé, že súčasné záväzky nepostačujú na dosiahnutie cieľa 2 °C.
V tejto súvislosti EÚ znovu predloží svoje požiadavky ostatným rozvinutým krajinám, aby prijali ambiciózny program a naďalej sa snažili stimulovať rozvojové krajiny k vykonávaniu merateľných a overiteľných činností zameraných na zníženie emisií, ktoré budú podliehať oznamovacej povinnosti.
Väčšie rozvojové krajiny ako Čína, India, Indonézia, Brazília, Južná Afrika a Južná Kórea predložili ponuky na zníženie rastu emisií, čo predstavuje dôležitý príspevok.
Rada sa však domnieva, že tieto krajiny by mohli toho urobiť viac, najmä Čína a India. Je takisto jasné, že ak chceme obmedziť globálne otepľovanie na 2 °C, bude potrebné urobiť viac.
EÚ ich preto požiada, aby ešte viac zvýšili svoje úsilie v kontexte ambicióznej dohody.
Potrebujeme aj rámec na prispôsobenie sa zmenám klímy ako aj na prenos technológií a budovanie kapacít. Potrebujeme financovanie v rámci spravodlivého a nestranného systému riadenia pre znižovanie, prispôsobenie, budovanie kapacít a prenos technológie do rozvojových krajín.
V tejto súvislosti bolo posledné zasadnutie Európskej rady týkajúce sa rozpočtu na okamžité financovanie pomoci na prvé tri roky dôležitým stimulom pre prebiehajúce rokovania, čím sa zároveň posilnila dôveryhodnosť Európskej únie.
Hlavy štátov a predsedovia vlád teraz prichádzajú do Kodane. Dúfame, že poskytnú potrebný politický stimul v kľúčových otázkach týkajúcich sa zníženia emisií a financovania a že sa dosiahne ambiciózna dohoda.
EÚ predložila návrhy, že rokovanie o právne záväznej zmluve na obdobie od 1. januára 2013 by sa malo ukončiť čo najskôr po konferencii v Kodani.
Je priskoro povedať, kedy by to mohlo byť, no mali by sme sa zamerať na obdobie šiestich mesiacov od skončenia tejto konferencie.
Seán Kelly
Chcel by som vám poďakovať, pani Malmströmová, za vašu stručnú, precíznu a logickú odpoveď, a to nielen na moju otázku, ale aj na všetky otázky, ktoré ste zodpovedali, odkedy som v júni minulého roka prišiel do tohto Parlamentu. Podali ste vynikajúci výkon.
Som takisto hrdý, že som súčasťou Európskej únie, ktorá vedie rokovania o zmene klímy a nabáda ostatné krajiny, aby urobili to isté. Domnievam sa, že najlepším príkladom je dnešný príchod prezidenta Spojených štátov a premiéra Číny do Kodane, čo by pred niekoľkými rokmi bolo nemysliteľné.
Keďže sme však zatiaľ nedospeli k záväznej dohode, aký bude náš ďalší postup?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Myslím si, že keďže skutočné politické rokovania s premiérmi a prezidentmi, ktorí, ako ste povedali, prichádzajú z celého sveta, sa začnú zajtra, nemali by sme ešte hovoriť o pláne B. Domnievam sa, že môžu poskytnúť určitý prínos, podporu a dynamiku na stanovenie ambiciózneho politického záväzku.
Ak ho nebude možné dosiahnuť, tak potom budeme musieť ďalej pokračovať v rokovaniach. V žiadnom prípade to nemôžeme vzdať. Svet od nás očakáva výsledky. Toto je najdôležitejšia otázka našej generácie, a preto nemôžeme zlyhať. Ak zajtra alebo pozajtra nedospejeme k dohode, budeme rokovať dovtedy, kým ju nedosiahneme.
Vec: Financovanie opatrení týkajúcich sa zmeny klímy v rozvojových krajinách
Na nadchádzajúcich rokovaniach o zmene klímy v Kodani sa majú stanoviť globálne postupy na boj proti zmene klímy v krátkodobom až strednodobom horizonte. Je nevyhnutné, aby sa dosiahla dohoda a aby bohaté krajiny poskytli finančné prostriedky na kompenzáciu dôsledkov zmeny klímy v rozvojových krajinách. Nemôžeme triezvo očakávať, že rozvojové krajiny budú platiť za dôsledky problému, ktorý spôsobili západné krajiny.
V dohode dosiahnutej v októbri na samite Európskej rady sa odhadlo, že rozvojové krajiny budú na prispôsobenie sa zmene klímy potrebovať 100 miliárd EUR, zatiaľ čo rozvojové krajiny namietli, že tieto náklady budú predstavovať troj- až štvornásobok uvedenej sumy.
Ako chce Rada dospieť ku kompromisu, keď sa číselné hodnoty tak veľmi líšia?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Ako vážený pán poslanec správne poznamenal, financovanie zmeny klímy pre rozvojové krajiny je dôležitým prvkom rokovaní v Kodani a bude kľúčom k dosiahnutiu dohody.
Na začiatok by som rada znovu zopakovala, že na zasadnutí Európskej rady v októbri sme zdôraznili význam okamžitého financovania pomoci s cieľom spustiť okamžité opatrenia a vypracovať kolektívny a účinný postup v strednodobom a dlhodobom horizonte s osobitným dôrazom na tieto rozvinuté krajiny. Na decembrovom zasadnutí Rady, ktoré sa konalo pred niekoľkými dňami, EÚ a jej členské štáty uviedli, že sú pripravené poskytnúť 2,4 miliardy EUR ročne počas rokov 2010 - 2012, aby pomohli rozvojovým krajinám v boji proti zmene klímy. Domnievam sa, že sme týmto záväzkom vyslali veľmi silný signál pre rokujúcich na práve prebiehajúcej konferencii a posilnili svoju dôveryhodnosť.
Európska rada ďalej uznáva potrebu podstatného zvýšenia verejných a finančných tokov do roku 2020. Súčasná finančná štruktúra sa musí upraviť a v prípade potreby zreformovať tak, aby bola schopná riešiť tento problém. Ako ste vo svojej otázke uviedli, na októbrovom zasadnutí Európskej rady sa schválil odhad Komisie, podľa ktorého by celkový čistý nárast nákladov na prispôsobenie sa zmenám klímy a zníženie emisií v rozvojových krajinách mohol dosiahnuť výšku približne 100 miliárd EUR ročne do roku 2020, ktoré by sa získali prostredníctvom kombinácie vlastných prostriedkov rozvojových krajín, medzinárodného trhu s uhlíkom a medzinárodného verejného financovania. Toto sú potreby, ktoré Komisia odhadla. Nejde o ponuku alebo záväzok EÚ.
Existuje množstvo iných odhadov z ďalších zdrojov, toto je však odhad Komisie, ktorý Rada schválila a o ktorom sa domnieva, že je to jedno z najlepších hodnotení. Celková výška požadovanej medzinárodnej verejnej podpory sa odhaduje na 22 miliárd EUR až 50 miliárd EUR ročne do roku 2020. EÚ a jej členské štáty sú ochotné prevziať svoj podiel financovania, ale k medzinárodnému verejnému financovaniu by mali prispieť všetky krajiny s výnimkou tých najchudobnejších, a to prostredníctvom komplexného kľúča prerozdelenia založeného na úrovni emisií a HDP. Ako Európska rada v októbri zdôraznila, do kodanskej dohody je potrebné zahrnúť ustanovenia o cieli nepresiahnuť globálne otepľovanie o 2 °C, ambiciózne záväzky v oblasti zníženia emisií zo strany rozvinutých krajín, adaptačné technológie a dohodu o financovaní.
Gay Mitchell
Pripájam sa k pánovi Kellymu a chcem vyjadriť uznanie pani ministerke za jej odpovede v Parlamente a za to, ako vo všeobecnosti viedla švédske predsedníctvo, ktoré bolo príkladné.
Pani ministerka, v posledných dňoch sme zaznamenali, že prezident Spojených štátov rokoval s niektorými predstaviteľmi v rozvojových krajinách. Pripojila sa Európska únia k týmto rokovaniam v snahe odstrániť priepasť medzi Spojenými štátmi a ostatnými krajinami v snahe zahrnúť zostávajúce otázky do uznesenia? Môže pani ministerka ubezpečiť Parlament, že ak bude rozvíjajúcim sa krajinám potrebné poskytnúť finančné prostriedky, že pôjde o nové prostriedky, že to nebudú prostriedky, ktoré budú pochádzať z existujúcich záväzkov voči rozvojovým krajinám určeným na boj proti hladu a rozvojové programy?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Pokiaľ ide o prvú otázku, na jeseň sa konalo množstvo bilaterálnych zasadnutí, ktorých snahou bolo zjednodušenie a príprava na rokovania. EÚ je so Spojenými štátmi americkými v stálom kontakte, pričom sa snaží presadzovať a podnecovať ich k ambicióznejšiemu stanovisku. Na druhej strane majú Spojené štáty svoje vlastné bilaterálne kontakty. Do niektorých sme sa zapojili a do iných nie, pretože sa snažíme o presadzovanie záujmov z rôznych uhlov. Počas švédskeho predsedníctva sme sa takisto zúčastnili na šiestich bilaterálnych zasadnutiach s významnými predstaviteľmi z Číny, Indie, Ukrajiny, Južnej Afriky, Ruska a Spojených štátov. Pri všetkých týchto príležitostiach bola problematika zmeny klímy na prvom mieste našej agendy, takže ako vidíte, prebehli mnohé rokovania.
Pokiaľ ide o financovanie, musím povedať, že pôjde o kombináciu pôvodných a nových prostriedkov. Niektoré krajiny ich prepojili. Niektoré už prerozdelili časť svojho rozpočtu na rozvoj. Keďže najmenej rozvinuté krajiny utrpia v dôsledku zmeny klímy najväčšie škody, je logické, že určitá časť rozpočtu určeného na rozvoj bude vyčlenená na rôzne druhy činností zameraných na zmiernenie vplyvu zmeny klímy.
Mnohé členské štáty teraz v dôsledku hospodárskej krízy znížili svoje ambície týkajúce sa celkového rozpočtu na rozvoj, čo je poľutovaniahodné.
Pôjde teda o kombináciu, a to najmä z dôvodu hospodárskej krízy.
Vec: Návrh smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu
Je veľmi dôležité zdôrazniť všeobecnú požiadavku dostupnosti pre všetkých. Nie je len pre ľudí so zdravotným postihnutím, ale aj pre celú európsku spoločnosť v období do 10 rokov. Zváži Rada skutočne jednotnú základňu politiky nediskriminácie bez výnimiek (napr. konštrukcia, výroba tovaru) s cieľom vytvoriť udržateľnú spoločnosť a eliminovať právne dôvody potláčania nediskriminácie?
So zreteľom na to, že dostupnosť infraštruktúry a služieb je v mnohých prípadoch a krajinách skutočným problémom, myslím, že je úplne neprijateľné odkladať povinnosť prijať nové pravidlá týkajúce sa lepšej a skutočnej dostupnosti (novej) infraštruktúry a (nových) služieb na úrovni členských štátov o 10 alebo 20 rokov. Hodlá Rada ďalej predĺžiť termín transpozície povinnosti dostupnosti existujúcej a/alebo novej infraštruktúry? Ak áno, prečo?
Cecilia Malmström
Ako vážený pán poslanec vo svojej otázke uviedol, opatrenia zamerané na zlepšenie dostupnosti sú v boji proti diskriminácii mimoriadne dôležité. Počas švédskeho predsedníctva sme pokračovali v skúmaní navrhovanej smernice o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania na technickej úrovni. Týka sa to štyroch dôvodov diskriminácie, ktoré v súčasnosti nie sú zahrnuté do oblasti zamestnanosti: náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek a sexuálna orientácia.
Rada 30. novembra 2009 preskúmala správu predsedníctva o stave, ktorá upozorňuje na to, že v tejto oblasti je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o rozsah, ustanovenia týkajúce sa zdravotného postihnutia a časový harmonogram na realizáciu. Predsedníctvo ďalej uviedlo, že konkrétna otázka týkajúca sa konštrukcie alebo výroby tovarov by sa mala v návrhu takisto nachádzať. Túto záležitosť je potrebné podrobnejšie prerokovať.
Podľa správy o stave je potrebné vyriešiť ďalšie otázky týkajúce sa finančných dôsledkov tejto smernice. Ak máme dosiahnuť politickú jednotu, musíme vypracovať text, ktorý bude prijateľný pre všetky členské štáty. Skôr ako môžeme v Rade pokročiť ďalej, je potrebné dosiahnuť zhodu všetkých členských štátov.
Nemôžem však predvídať výsledky rokovaní. Rokovania týkajúce sa uplatňovania, časového harmonogramu a rozsahu neustále prebiehajú a nejaký čas ešte budú pokračovať.
Ádam Kósa
(HU) Vážená pani ministerka, ďakujem vám veľmi pekne za vašu odpoveď. Počiatočné opatrenia, ktoré boli prijaté, sú veľmi povzbudivé, rád by som však objasnil tri veci. V Európskej únii žije 50 miliónov ľudí so zdravotným postihnutím. Táto problematika sa netýka len ich, pretože spoločnosť v Európskej únii takisto drasticky starne. Tento problém sa preto netýka len ľudí so zdravotným postihnutím, ale aj budúcnosti starších osôb, ako aj všetkých tých, ktorí sú napríklad na invalidnom vozíku, keď potrebujú rampu. V podstate to znamená, že to začína byť problém celej spoločnosti, ktorý je potrebné prioritne riešiť, pretože toto je budúcnosť, ktorej čelíme. Prístup k službám sa odložil o 10 rokov. Je dôležité, aby tento termín zostal zachovaný najmä preto, lebo je to v záujme nás všetkých.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Celkom súhlasím s váženým pánom poslancom, pokiaľ ide o potrebu takejto smernice. V Európskej únii stále žijú milióny ľudí, ktorí nemajú prístup k najbežnejším veciam v živote. Obmedzuje to ich slobodu a možnosť, aby žili normálny život, čo ma veľmi zarmucuje.
Rokovania Rady vyžadujú veľa času. Je to prevratný návrh, ktorý má široké zameranie s mnohými praktickými a finančnými dôsledkami. Pred prijatím tejto smernice bude potrebné, aby členské štáty dosiahli jednomyseľnú dohodu, a bude potrebný aj súhlas Európskeho parlamentu. Uskutočnilo sa niekoľko rokovaní. V rámci Rady bolo vytvorených množstvo pracovných skupín. Dosiahli sme pokrok, no musím byť voči vám úprimná - nedosiahli sme, žiaľ, konsenzus, ktorý je ešte potrebný. Budeme však pokračovať až do skončenia tohto predsedníctva a som optimistická v tom, že španielske predsedníctvo urobí, čo bude v jeho silách, aby dospelo k riešeniu.
Vec: Ochrana práv ľudí so zdravotným postihnutím
V čase, keď sú hospodárske podmienky zložité, je veľmi dôležité zabezpečiť primeranú sociálnu ochranu osobám, ktoré sú najviac sociálne znevýhodnené. Ľudia so zdravotným postihnutím tvoria jednu z najzraniteľnejších skupín v spoločnosti. Je nanajvýš poľutovaniahodné, že sa objavujú snahy vyrovnať štátne rozpočty znižovaním sociálnych dávok a obmedzovaním programov pre ľudí so zdravotným postihnutím. Takýto postup je nielen v rozpore so zásadami solidarity a sociálnej spravodlivosti, ale oslabuje aj procesy a mechanizmy na začleňovanie ľudí so zdravotným postihnutím do spoločnosti a prehlbuje ich sociálne vylúčenie.
Počíta Rada s prijatím ďalších opatrení na pomoc ľuďom so zdravotným postihnutím počas hospodárskej recesie? Nepovedie nepriaznivá hospodárska situácia k tomu, že sa v Rade spomalí posudzovanie návrhu smernice Rady zavádzajúcej do praxe zásadu rovnakého zaobchádzania s ľuďmi so zdravotným postihnutím?
Cecilia Malmström
Všetci sme si vedomí sociálnych problémov, ktoré vznikli v dôsledku vypuknutia hospodárskej krízy. Je nevyhnutné zabezpečiť osobitnú ochranu pre ľudí a skupiny, ktoré sú mimoriadne zraniteľné, a bojovať proti vylúčeniu. Vieme, že sa veľakrát nevyužíva potenciál ľudí so zdravotným postihnutím a ostatných zraniteľných skupín z dôvodu diskriminácie. Rada v tejto súvislosti neustále zdôrazňovala význam podpory prístupu na trh práce pre ľudí so zdravotným postihnutím.
Urobila tak v rámci lisabonskej stratégie, ako aj v rámci súčasných usmernení o zamestnanosti. V marci 2008 Rada spolu s vládami členských štátov predložila aj uznesenie o situácií ľudí so zdravotným postihnutím v rámci EÚ. Význam začlenenia zraniteľných osôb a skupín do trhu práce zdôrazňuje Rada aj vo svojich záveroch z 13. novembra 2009, ktoré som spomenula v súvislosti s predchádzajúcou otázkou. Zjednodušenie prístupu na trh práce pre tieto skupiny je zároveň predpokladom dlhodobého rastu.
Rada by som pripomenula spoločnú dohodu Európskeho parlamentu a Rady vyhlásiť rok 2010 za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Domnievam sa, že toto rozhodnutie bude zahŕňať aj dostupnosť vzdelania pre všetkých. Toto rozhodnutie okrem toho zahŕňa činnosť na dosiahnutie rovnakého prístupu k informačným a komunikačným technológiám pre všetkých s osobitným dôrazom na potreby ľudí so zdravotným postihnutím. Ďalšia priorita, ktorá sa musí vyriešiť, sa týka potrieb ľudí so zdravotným postihnutím a ich rodín, ako aj potrieb ostatných zraniteľných skupín. Očakávame mnohé iniciatívy, ktoré budú v nasledujúcom roku určite prijaté.
Pokiaľ ide o návrh smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na ich náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu, uvedomujeme si, ak sa návrh Komisie stane realitou, bude to mať veľmi pozitívny vplyv na život ľudí so zdravotným postihnutím. Pracovná skupina Rady pre sociálne veci na tomto texte ešte stále pracuje. Ako som už povedala, 30. novembra prebehli rokovania a bola vypracovaná správa o stave, ale neuspeli sme v dosiahnutí rozhodnutia.
Nemôžeme predvídať výsledok rokovaní, ktoré ešte stále prebiehajú, je však dôležité, aby sme vypracovali správne znenie, pretože je to otázka právnej istoty a definovania rozsahu smernice. Ako som už povedala, členské štáty musia vo veci tohto návrhu dosiahnuť dohodu. V tejto súvislosti je potrebné, aby vyhodnotili všetky následky hospodárskej recesie. Hneď, ako dosiahneme jednomyseľnú zhodu, Európsky parlament bude, prirodzene, požiadaný o vyjadrenie súhlasu v súlade s článkom 19 novej Lisabonskej zmluvy.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ďakujem vám, vážená pani predsedajúca, ako aj vám, pani ministerka Malmströmová, za vašu odpoveď. Chcela by som poďakovať aj Švédsku, pretože Rada ministrov EÚ práve počas švédskeho predsedníctva ratifikovala Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Je to veľký krok, je to však len jeden krok.
Pravda je, že životy našich spoluobčanov so zdravotným postihnutím sa v jednotlivých krajinách veľmi líšia. Niektorí nepočujúci nevedia používať posunkovú reč, zatiaľ čo niektorí nevidiaci nemajú prístup k pomoci asistenčnej služby. Pre osoby, ktoré majú postihnutie súvisiace s pohyblivosťou, neexistujú žiadne úpravy. Veľký počet ľudí so zdravotným postihnutím je tiež nezamestnaných. A to všetko sa deje v čase, keď ľudia so zdravotným postihnutím tvoria 10 % obyvateľov žijúcich v Európskej únii.
Pani ministerka, viem, že pokiaľ ide o smernicu o nediskriminácii, existujú isté problémy a ťažkosti (takto by som to zhrnula), ale možno by bolo možné v skoršom čase vypracovať osobitnú smernicu o právach ľudí so zdravotným postihnutím. Naša smernica bude záväzná pre všetky členské štáty EÚ, aby ľudia so zdravotným postihnutím nemuseli čeliť diskriminácii.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Dovoľte mi zdôrazniť, že nejde o nedostatok politickej vôle. Chápeme význam tejto smernice a skutočne sme veľmi intenzívne pracovali na tom, aby vstúpila do platnosti.
Ako som však povedala, nemôžem zmeniť fakt, že musíme dosiahnuť jednomyseľné rozhodnutie, čo sa v tomto prípade nestalo. Švédske predsedníctvo a predchádzajúce predsedníctva sa snažili predložiť rôzne kompromisy a rôzne postupy, ako napredovať. Po celý čas sa koná množstvo schôdzí pracovných skupín, ktoré stále pracujú a stále sa stretávajú. Na tejto záležitosti budeme pracovať až do skončenia tohto predsedníctva. Žiaľ, ešte stále sme nedosiahli jednomyseľnú zhodu.
Nebolo by dobrým riešením rozdeliť rôzne časti smernice, pretože hlavným účelom - a do veľkej miery to podporoval aj Parlament - bolo vypracovať komplexnú smernicu o diskriminácii. Ak ju začneme rozoberať na kúsky, myslím, že by sa stratila jej myšlienka, čo by bola škoda. Pokúsme sa teda ešte chvíľu o uvedenie tejto smernice do platnosti ako celku, pretože v boji proti diskriminácii by bola pre ľudí so zdravotným postihnutím, ako aj pre ostatné diskriminované osoby v celej Európe veľkým prínosom.
Christa Klaß
(DE) Musíme zabrániť diskriminácii, ktorá predstavuje spoločenský problém. Je na nás všetkých, aby sme predchádzali diskriminácii každého druhu.
Súhlasíte so mnou v tom, že neexistujú žiadne jasné normy, ktoré by stanovovali, či došlo k prípadu diskriminácie, pričom ako príklad si uveďme situáciu, keď majiteľ prenajíma byt a potenciálny nájomca tvrdí, že bol diskriminovaný, pretože mu byt nebol prenajatý?
Súhlasíte, že európska smernica môže len stanoviť požiadavky, ktoré členské štáty následne budú musieť transponovať do svojich vnútroštátnych právnych predpisov? Pre Európu je veľmi zložité navrhnúť európsky právny predpis v tejto oblasti.
Mairead McGuinness
Chcela by som len poznamenať, keď už hovoríme o právach ľudí so zdravotným postihnutím, že náš kolega pán Kósa bol práve zvolený za predsedu Medziskupiny Európskeho parlamentu pre zdravotne postihnutých. Želáme mu v tejto funkcii veľa úspechov.
Pokiaľ ide o hospodársku krízu, o ktorej sme včera rokovali a vy ste súhlasne prikyvovali, máme veľké obavy týkajúce sa inštitucionálnej starostlivosti o deti a mládež a obávam sa, že hospodárska kríza - a v tomto bode so mnou možno budete súhlasiť - spomalí proces deinštitucionalizácie, a v tejto veci musíme byť veľmi opatrení, či už v rámci EÚ alebo mimo nej.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - V čase hospodárskej krízy sú vždy najviac zraniteľní tí, ktorých postihuje najviac - deti, mladí ľudia, staršie osoby, ľudia so zdravotným postihnutím -, a preto my ako zodpovední politici si toho musíme byť veľmi dobre vedomí. K záverom rôznych formácií a odporúčaní Rady sa dodalo, že je potrebné povzbudiť členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť faktu, že najviac trpia vždy najzraniteľnejšie skupiny, s týmto postupom teda súhlasím.
Pokiaľ ide o odpoveď na vašu otázku, kým nemáme všeobecnú, súhrnnú a ďalekosiahlu smernicu, je veľmi ťažké stanoviť normy európskeho charakteru v oblasti diskriminácie voči ľuďom so zdravotným postihnutím. Najprv musíme mať k dispozícii súhrnnú smernicu a potom môžeme postupovať ďalej.
Uvedomujem si, že je potrebné vykonať ešte veľa práce, a som si dobre vedomá rozsiahlej diskriminácie a ťažkostí, ktorým musia ľudia so zdravotným postihnutím každodenne čeliť, čo im bráni realizovať svoje životné príležitosti a potenciál. Myslím, že najprv musíme zapracovať na súhrnnej smernici.
Rozhodnutie o vyhlásení nasledujúceho roka za rok boja proti sociálnemu vylúčeniu predstavuje možnosť prísť s novými, konkrétnymi návrhmi a usporiadať spoločné podujatia na podporu tejto otázky a zvýšenie informovanosti vo všetkých členských štátoch.
Predsedajúca
Som si istá, že v kontexte tejto rozpravy mi Parlament dovolí takisto zablahoželať pánovi Kósovi k zvoleniu za predsedu tejto medziskupiny.
Otázky č. 8 a 9 boli stiahnuté.
O otázke č. 10 sa nebude rokovať, pretože sa už objavila na programe tejto schôdze.
Keďže autor nie je prítomný, otázka č. 11 prepadla.

Vec: Šokujúce vraždy chudobných peruánskych poľnohospodárov pre zisk
Články uverejnené v medzinárodnej tlači informujú o tom, že členovia gangu známeho pod menom "Los Pishtacos" zavraždili v minulých rokoch v Peru asi niekoľko desiatok sedliakov z regiónov Huánco a Pasco s cieľom predať ich telesný tuk (údajne 17 kilogramov) európskym výrobcom kozmetických prípravkov za 15 000 USD za kilogram. Peruánske úrady sa domnievajú, že dôvodom zmiznutia viacerých osôb vrátane detí sú tieto šokujúce praktiky. Odsudzujeme praktiky európskych nadnárodných spoločností, ktoré vraždia ľudí a niekoľko desaťročí plienia bohatstvo Latinskej Ameriky za účelom zisku.
Čo si vo všeobecnosti myslí Rada o tejto trestnej činnosti európskych nadnárodných spoločností a v akom rozsahu sú tieto spoločnosti pôsobiace v Latinskej Amerike financované EÚ?
Cecilia Malmström
Ako vážení poslanci vedia, rešpektovanie ľudských práv je jednou zo základných hodnôt Európskej únie. Rada vo všetkých vzťahoch s tretími krajinami vždy venuje osobitnú pozornosť zabezpečeniu rešpektovania základných práv a zásad právneho štátu.
Pokiaľ ide o konkrétne udalosti, ktoré spomenul vážený pán poslanec, Rada o nich nebola informovaná, a preto sa o nich v Rade ani nerokovalo. Predsedníctvo takisto čítalo noviny a je informované o správach, ktoré sa objavili v médiách, zároveň však poznamenáva, že z posledných správ vyplýva, že pôvodný príbeh bol výmyslom.
Keďže správy v médiách si protirečia a keďže Rada bežne nekomentuje správy uverejnené v médiách, predsedníctvo nemôže a ani by nemalo špekulovať o tejto historke alebo odpovedať na túto otázku.
Charalampos Angourakis
. - (EL) Vážená pani predsedajúca, musím povedať, že odpoveď pani ministerky ma vôbec neuspokojila. Ide o ťažký zločin nevídaných rozmerov a v každom prípade sa domnievam, že keby Európska únia chcela, našla by zdroje na podrobnejšie prešetrenie udalosti tohto druhu.
Keďže sme nadviazali vzťahy s Peru, žiadame, aby peruánska vláda poskytla oficiálne informácie o tejto špecifickej udalosti a aby boli prijaté náležité opatrenia. V opačnom prípade sa rovnaká situácia bude opakovať.
Cecilia Malmström
Správy o tomto prípade boli veľmi protirečivé. Úrady ani správy novinárov neposkytli žiadny dôkaz o tom, že by sa tieto hrozné udalosti skutočne stali.
Keďže neexistujú žiadne konkrétne dôkazy a mnohé naznačuje, že v skutočnosti sa tieto udalosti vôbec nestali a že išlo o výmysel, Rada nemôže v tejto oblasti podniknúť žiadne kroky, ani na to nie je kompetentná.
Vec: Diskriminácia poľskej menšiny v Litve
Má Rada v úmysle nabádať litovskú vládu, aby dodržiavala práva národnostných menšín, keďže diskriminácia poľskej menšiny v tejto krajine nie je novým javom a prejavuje sa zákazom poľského prepisu priezvisk, diskrimináciou v oblasti vzdelávania, zákazom dvojjazyčného uvádzania názvov miest a neuskutočnenou reštitúciou majetku Poliakov skonfiškovaného sovietskymi orgánmi? Kedy prijme Rada opatrenia v tejto veci?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Rada znovu potvrdzuje zvrchovanosť základných a ľudských práv v zmluvách a v Charte základných práv. Rada sa zasadzuje a naďalej sa bude zasadzovať za predchádzanie a odstránenie všetkých foriem ponižujúceho a diskriminačného zaobchádzania.
Rada by som poznamenala, že otázkami týkajúcimi sa ochrany práv menšín sa zaoberá aj Rada Európy v kontexte svojho Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín. Otázkami, ktoré uviedol pán Czarnecki, sa v súčasnosti zaoberajú kompetentné orgány Rady Európy. Konkrétne podľa smernice Rady 2000/43 ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod, sú všetky osoby chránené pred diskrimináciou na základe rasového alebo etnického pôvodu bez ohľadu na svoje právne postavenie. Rozsah právnej ochrany tejto smernice zahŕňa oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany, vzdelávania a prístupu k tovarom a službám. Je zodpovednosťou Európskej komisie monitorovať jej vykonávanie a súlad s európskymi právnymi predpismi v členských štátoch.
Nakoniec, v Štokholmskom programe, ktorý schválila Európska rada 10. a 11. decembra tohto roku, sa vyhodnocuje potreba ďalšieho návrhu v súvislosti so zraniteľnými skupinami vzhľadom na skúsenosti získané na základe uplatňovania Haagskeho dohovoru z roku 2000 o medzinárodnej ochrane dospelých členskými štátmi, ktorej zmluvnými stranami sa v budúcnosti stanú.
Ryszard Czarnecki
(PL) Ďakujem vám veľmi pekne za vašu odpoveď, pani Malmströmová, a najmä za zdôraznenie skutočnosti, že Rada sa postaví proti všetkým formám diskriminácie národnostných menšín v Európskej únii vrátane poľskej menšiny v Litve. Je to veľmi dôležité vyhlásenie. Za to vám pekne ďakujem. Rád by som zdôraznil, že musíme, žiaľ, čeliť systematickým útokom litovských orgánov, pokiaľ ide o systém vzdelávania a dvojjazyčné uvádzanie názvov miest, a to aj na rôznych úrovniach štátnej správy. Z tohto dôvodu ide o mimoriadne dôležitú záležitosť, preto by som vás chcel požiadať, aby ju Rada monitorovala.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Môžem len znovu pripomenúť zásady a hodnoty, za ktoré sa Európska únia a Rada zasadzujú a ktoré, samozrejme, chránia.
Konkrétne problémy, ktoré spomenul pán Czarnecki, skúmajú príslušné orgány Rady Európy a v prípade, že zistia nejakú inú formu diskriminácie, je úlohou Komisie zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali zmluvy a právne predpisy Európskej únie.
Vec: Prenasledovanie budhistických mníchov a mníšok vo Vietname
V nadväznosti na uznesenie Európskeho parlamentu o situácii v Laose a vo Vietname (P7_TA(2009)0104), ktoré bolo prijaté 26. novembra 2009: aké konkrétne opatrenia boli prijaté s cieľom ukončiť prenasledovanie a zastrašovanie budhistických mníchov a mníšok vo Vietname?
Cecilia Malmström
Ďakujem za vašu otázku. Rada si do veľkej miery uvedomuje situáciu v oblasti ľudských práv vo Vietname a podrobne monitoruje rozvoj v krajine.
Rada a Komisia dvakrát ročne vyhodnocujú situáciu v rámci dialógu o ľudských právach s vietnamskými orgánmi. Posledné stretnutie v rámci tohto dialógu sa konalo v Hanoji minulý týždeň, 11. decembra. Prerokovali sa mnohé naliehavé záležitosti, ako sú sloboda prejavu, reforma trestného zákonníka vrátane trestu smrti, sloboda vierovyznania a náboženská tolerancia vrátane situácie týkajúcej sa prívržencov budhistickej komunity Plum Village. EÚ poskytla vietnamskej vláde zoznam osôb a väzňov, ktorých situácia vzbudzuje veľké obavy. EÚ okrem dialógu o ľudských právach pravidelne predkladá vietnamskej vláde záležitosti osobitného záujmu.
Rada a Komisia 10. novembra dlho diskutovali s členmi komunity Plum Village. Európsky parlament uverejnil 26. novembra uznesenie o tejto otázke. Komisia v ten istý deň uskutočnila rokovania na vysokej úrovni s orgánmi v Hanoji a toto stretnutie sa uskutočnilo v rámci spoločného výboru pre rokovanie o dohode o partnerstve a spolupráci, ktorá, ako dúfame, bude uzavretá v budúcom roku. Naším hlavným zámerom na tomto stretnutí bolo zdôrazniť naliehavosť situácie v oblasti ľudských práv vo Vietname.
Spomenuli sme vyvlastnenie majetku cirkvi, spomenuli sme útoky na aktivistov za ľudské práva a blogerov - ako to v tomto Parlamente uviedli niektorí poslanci - a zmienili sme sa aj o situácii prívržencov komunity Plum Village. Vyzvali sme druhú stranu, aby chránila a rešpektovala ľudské práva a splnila všetky záväzky stanovené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v medzinárodných dohovoroch, ktorých je Vietnam signatárom. Uznesením Parlamentu sa toto posolstvo ešte viac posilnilo, za čo by som Európskemu parlamentu chcela poďakovať. Takisto sme informovali Vietnam o novej a dôležitej úlohe Európskeho parlamentu, najmä pokiaľ ide o budúcu dohodu o partnerstve a spolupráci.
V dňoch 8. - 10. decembra 2009 navštívila delegácia EÚ kláštor Bat Nha a chrám Phuoc Hue, do ktorých sa utiahlo takmer 200 posledných členov komunity Plum Village. Hovorili sme s tamojšími náboženskými predstaviteľmi a s miestnymi úradmi, aby sme získali viac informácií o súčasnej situácii. EÚ bude i naďalej veľmi pozorne sledovať situáciu v chráme Phuoc Hue.
Pat the Cope Gallagher  
zastupujúci autora. - Chcel by som pani úradujúcej predsedníčke Rady v mene svojom ako aj v mene pána Crowleyho poďakovať za veľmi komplexnú odpoveď a povedať, že ma veľmi teší prístup Rady aj Komisie. Dúfam, že budete aj naďalej sledovať vývoj situácie veľmi pragmatickým spôsobom.
Vec: Žiadosť Islandu o vstup do Európskej únie
Môže Rada poskytnúť aktualizované hodnotenie stavu žiadosti Islandu o vstup do Európskej únie?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Vážená pani predsedajúca, myslím, že táto otázka je vám rovnako blízka ako aj mne.
(SV) Dovoľte mi začať tým, že vám pripomeniem, čo bolo uvedené v záveroch Rady z 8. decembra, v ktorých Rada uvádza toto: "Island je krajina s dlhými a hlbokými demokratickými koreňmi a s potenciálom prispievať vo významnej miere k EÚ, a to zo strategického, ako aj z politického hľadiska. Táto krajina je už úzko prepojená s EÚ v niekoľkých oblastiach, a to prostredníctvom svojho členstva v Európskom hospodárskom priestore a schengenskom priestore."
Žiadosť Islandu o členstvo v Európskej únii bola oficiálne predložená švédskemu predsedníctvu v Štokholme 16. júla 2009. Bola som tam aj ja a prijala som uvedenú žiadosť, ktorá bola ihneď predložená členom Rady.
Rada na svojom zasadnutí 27. júla 2009 pripomenula obnovený konsenzus o rozšírení, ktorý sa spomínal v záveroch zo zasadnutia Európskej rady v decembri 2006 vrátane zásady, že každá krajina sa musí vyhodnotiť samostatne, a preto sme sa rozhodli začať proces uvedený v článku 49 Zmluvy o Európskej únii. Komisia bola preto vyzvaná, aby Rade predložila stanovisko k tejto žiadosti.
Žiadosť bude vyhodnotená podľa zásad stanovených v zmluve, kritérií stanovených na zasadnutí Európskej rady v roku 1992 v Kodani a na základe záverov Európskej rady z decembra 2006. V súlade so závermi, ktoré prijala Rada pre všeobecné záležitosti minulý týždeň, sa touto otázkou bude znovu zaoberať vtedy, keď Komisia predloží svoje stanovisko. To Rade umožní vydať rozhodnutie o možnom začatí rokovaní s Islandom počas prvých mesiacov španielskeho predsedníctva.
Pat the Cope Gallagher
Chcel by som poďakovať pani úradujúcej predsedníčke Rady za odpoveď. Ako predseda delegácie pre vzťahy so Švajčiarskom, Islandom a Nórskom a pri spoločnom parlamentnom výbore Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), samozrejme, plne chápem, že každú žiadosť je potrebné posudzovať samostatne a že bol dosiahnutý pokrok. Naznačuje to podľa môjho názoru skutočnosť, že Island odpovedal na mnohé otázky v primerane krátkom čase, a prínosom bolo, samozrejme, aj to, že je členom EHP. Poukazuje to na záväzok islandskej vlády. Verím, že keby sa Island stal členom Európskej únie, bol by to ďalší veľký krok v oblasti ďalšieho rozšírenia.
Spomenuli ste však, že za týmto rozhodnutím islandského ľudu bola dlhoročná demokracia, ale ja sa teším na ďalší postup na nasledujúcom zasadnutí Rady, na ktorom, ako dúfam, sa dosiahne veľký pokrok a na ktorom Rada vydá vyhlásenie.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Žiadosť Islandu sa bude posudzovať v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi, pričom Komisia ešte stále neukončila svoje posudzovanie a zatiaľ nevypracovala stanovisko. V otázke Islandu však už pokročila a vymenovala rokovacie tímy, ktoré sú pripravené na veľmi dôkladný a rýchly postup. Z tohto dôvodu sa domnievam, že môžeme počítať s tým, že Komisia predloží svoje stanovisko na začiatku nasledujúceho roka a dúfajme, že Rada prijme rozhodnutie o ďalších krokoch.
Predsedajúca
Keďže autor nie je prítomný, otázka č. 16 prepadla.

Vec: Biologicky rozložiteľný odpad
Mohla by Rada informovať o pokroku členských štátov, pokiaľ ide o odkláňanie biologicky rozložiteľného odpadu zo skládok, ako uvádza smernica o skládkach (1999/31/ES)?
Cecilia Malmström
Každý deň sa v EÚ a v členských štátoch vyprodukuje veľké množstvo odpadu. To, ako s týmto odpadom nakladáme, má, prirodzene, veľký vplyv na životné prostredie. Z nedávno uverejnenej správy Komisie o presadzovaní právnych predpisov EÚ o odpade vyplýva, že hoci niektoré členské štáty dosiahli istý pokrok, vo väčšine štátov je potrebné vynaložiť obrovské úsilie v oblasti ich presadzovania, ak máme splniť požiadavky EÚ týkajúce sa infraštruktúry pre odpadové hospodárstvo. Smernica o skládkach sa vykonáva veľmi ťažko.
Pokiaľ ide o odkláňanie biologicky rozložiteľného odpadu zo skládok, v správe Komisie sa uvádza, že podľa obmedzených informácií, ktoré boli k dispozícii, dosiahlo v roku 2006 svoj cieľ zníženia len deväť krajín. Rada vo svojich záveroch z júna 2009 uviedla, že s Komisiou súhlasí. Je veľmi dôležité, aby boli splnené ciele EÚ týkajúce sa odkláňania biologicky rozložiteľného odpadu zo skládok. Rada takisto vyzvala Komisiu, aby pokračovala vo svojej analýze vplyvu s cieľom vypracovať v prípade potreby návrh právneho predpisu EÚ o biologicky rozložiteľnom odpade.
Rada uviedla, že je potrebné pripomenúť potrebu právnych predpisov EÚ, najmä právneho predpisu o recyklovaní biologicky rozložiteľného odpadu prostredníctvom zariadení na kompostovanie a produkciu bioplynu s následným recyklovaním zvyškového materiálu. Rada tiež uviedla, že lepšie riadenie biologicky rozložiteľného odpadu by mohlo prispieť k riadeniu našich zdrojov udržateľnejším spôsobom, zvýšiť ochranu pôdy a najmä splniť ciele v oblasti odkláňania odpadu zo skládok, recyklácie a obnoviteľnej energie.
Mairead McGuinness
Myslím, že toto úsilie podporujú všetci v tomto Parlamente. Ak tak ako ja pôjdete na skládku a nadýchnete sa, zistíte, že je to skutočne hrozné, a domnievam sa, že verejnosť, ktorá produkuje odpad, by to možno mala urobiť tiež.
Mohli by ste uviesť dôvody, ak nejaké existujú, ktoré hovoria o tom, prečo tento cieľ splnilo len deväť členských štátov? Vieme, že to musíme urobiť, a súhlasím s tým, že musíme vyrábať bioplyn. Všetci s tými to zásadami súhlasia, prečo sme teda tieto ciele nedosiahli?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Musím priznať, že nie som odborníčka na túto tému, no ako viem z uznesení Komisie, na vyriešenie tohto problému chýba primeraná infraštruktúra a jej zavedenie je z finančného hľadiska dosť náročné. V dlhodobom horizonte je to, samozrejme, prínosné, členské štáty však neinvestovali do primeranej infraštruktúry, a preto to trvalo tak dlho.
Predsedajúca
Teraz budeme hovoriť o poslednej otázke dnešného večera a zároveň o poslednej otázke týkajúcej sa vášho predsedníctva. Predkladá ju pán Hans-Peter Martin a týka sa úspechov švédskeho predsedníctva Rady v otázkach transparentnosti, ku ktorým, ako si trúfam tvrdiť, máme čo povedať.

Vec: Úspechy švédskeho predsedníctva Rady v otázkach transparentnosti
Dňa 16. septembra 2009 uviedlo švédske predsedníctvo Rady v odpovedi na otázku, že "sa stotožňuje s názorom pánov poslancov na význam väčšej transparentnosti v činnostiach Únie". Predsedníctvo Rady tiež uviedlo, že "hodlá zabezpečiť plné uplatňovanie príslušných ustanovení týkajúcich sa transparentnosti podľa článku 8 ods. 1 až 4 rokovacieho poriadku Rady. Všetky konzultácie týkajúce sa právnych aktov, ktoré podliehajú postupu spolurozhodovania, budú vo všeobecnosti podľa rokovacieho poriadku Rady verejne prístupné."
K akej bilancii dospela Rada teraz na konci svojho predsedníctva a ktoré konkrétne úspechy sa dosiahli v ktorých oblastiach?
Cecilia Malmström
Ako uviedol vážený pán poslanec, zvýšenie transparentnosti v činnostiach Európskej únie je dôležitou prioritou Švédska ako členského štátu a ako predsedníckej krajiny. Zvýšenie transparentnosti v každej oblasti pôsobnosti Rady bolo jedným z jasných cieľov, ktoré sme si stanovili.
Chcela by som spomenúť napríklad webovú stránku predsedníctva, na ktorej sa nachádzajú informácie o zasadnutiach, podkladové dokumenty a prepojenie na internetové vysielanie v troch jazykoch.
Predsedníctvo za niekoľko posledných mesiacov vyvinulo veľké úsilie, aby zabezpečilo uplatňovanie príslušných ustanovení týkajúcich sa transparentnosti podľa rokovacieho poriadku Rady.
V júli, septembri, októbri a novembri 2009 sa uskutočnilo 20 verejných rozpráv o iniciatíve švédskeho predsedníctva v súlade s článkom 8.3 rokovacieho poriadku. Okrem toho sa konala aj verejná diskusia o pracovnom programe predsedníctva pre činnosť Rady Ecofin. To znamená 21 verejných rozpráv počas štyroch mesiacov.
Pokiaľ ide o množstvo verejných konzultácií, verejne bolo prijatých 59 právnych predpisov ako body A v rámci bežného legislatívneho postupu a deväť predložených právnych predpisov bolo prerokovaných ako body B počas verejných zasadnutí Rady. Z iniciatívy predsedníctva sa ďalej konala jedna verejná konzultácia. Ak sa vážený pán poslanec domnieva, že to nie je veľa, musím mu pripomenúť, že počet bodov v programe Rady, v ktorých sa musia uskutočniť verejné konzultácie, sa trochu líši v závislosti od počtu bodov, ktoré podliehajú bežnému legislatívnemu postupu. Okrem toho, nový Parlament nemal na prerokovanie toľko bodov ako zvyčajne. Nová Komisia bezpochyby zvýši množstvo legislatívnych návrhov, ktoré je potrebné prerokovať v Rade a v Európskom parlamente, a počet bodov sa tým zvýši.
Teraz, keď vstúpila do platnosti Lisabonská zmluva, všetky zasadnutia Rady týkajúce sa časti tohto programu v súvislosti s konzultáciami o právnych predpisoch sú tiež verejné. Švédske predsedníctvo toto zlepšenie víta. Európska únia tak bude oveľa efektívnejšia a demokratickejšia.
Na záver by som chcela uviesť, že včera švédske predsedníctvo iniciovalo zasadnutie s medziinštitucionálnou pracovnou skupinou o transparentnosti, na ktorom sa zúčastnili podpredsedníčka Komisie pani Margot Wallströmová a podpredsedníčka Parlamentu pani Diana Wallisová. Prerokovali sme veľké množstvo konkrétnych návrhov, ktoré európskym občanom poskytnú lepší užívateľský prístup k informáciám o inštitúciách EÚ.
Hans-Peter Martin
(DE) Je zriedkavé, aby sa v pléne našiel dôvod pre istý druh emócie. Považujem to za česť a radostnú udalosť, že práve my môžeme viesť posledný dialóg. Pani Malmströmová, sama viete, že k väčšej transparentnosti vedie zdĺhavá a úzka cesta, po ktorej sme, žiaľ, často mohli napredovať len pomalým tempom, keď to porovnám s tým, kde sme boli pred desiatimi rokmi a kde sme dnes. Ako kritický, ale vášnivý zástanca Európy však celkom isto nemôžem byť spokojný s tým, čo sme doteraz dosiahli.
Rád by som vedel, čo nám zanecháte ako odkaz v súvislosti s tým, čo by vaši nasledovníci mohli skutočne zlepšiť. Mám na mysli najmä pracovné skupiny Rady. Nemám radosť z množstva bodov programu rokovania, ktoré boli doteraz sprístupnené, ani zo spôsobu, akým sa získava prístup k dokumentom. Domnievate sa na základe svojej desaťročnej skúsenosti v oblasti európskej politiky, že z dlhodobého hľadiska existuje možnosť, že raz dospejeme tam, kde je Švédsko už niekoľko desaťročí, pokiaľ ide o transparentnosť?
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Toto je skutočne veľmi dôležitá otázka. Chcela by som povedať, že prístup k dokumentom a transparentnosť sa za posledných desať rokov značne zlepšili. Je to vďaka nariadeniu (ES) č. 1049/2001, ktoré je veľmi dôležitým nariadením, a som hrdá, že som mohla byť pri jeho zrode.
Ide aj o to, ako ich presadzujeme, a ide aj o naše postoje. Za posledných 10 rokov sa podstatne zlepšili. Mnohí ľudia v našich európskych inštitúciách si uvedomili, že transparentnosť a otvorenosť nie sú nebezpečné. To je dobré. Je to účinné. Je to dobré pre legitímnosť a znižuje sa tým možnosť pochybení a korupcie.
Pre sebou však máme ešte veľa práce. Lisabonská zmluva nám otvára nové príležitosti. Dúfam, že všetky nadchádzajúce predsedníctva využijú tieto príležitosti tým najlepším spôsobom. Komisia včera uviedla, že predloží návrhy vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy o spôsobe, ako môžeme v oblasti transparentnosti napredovať.
Ešte stále zostáva množstvo práce, prešli sme však dosť dlhú cestu. Ako povedal pán poslanec, je to neustály boj a ja sa teším, že v ňom budeme napredovať spoločne.
Predsedajúca
Zostáva mi už len povedať, pani ministerka, milá Cecilia, že vám veľmi pekne ďakujeme za vašu spoluprácu a plné nasadenie v tejto hodine otázok počas švédskeho predsedníctva. Tešíme sa, že sa s vami v tomto Parlamente opäť stretneme v rámci schvaľovania. Veľmi pekne vám ďakujem a ďakujem aj vášmu tímu.
Týmto končím hodinu otázok.
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
