Výsledok samitu zo 7. mája 2010 a zasadnutia Rady ECOFIN - Aký je politický význam stratégie EÚ 2020 v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou? - Dôsledky finančnej a hospodárskej krízy pre stratégiu EÚ 2020 a jej riadenie - Aký je význam stratégie EÚ 2020 v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou? (rozprava)
Predseda
Ďalšími bodmi programu sú:
spoločná rozprava o mechanizmoch na posilnenie hospodárskeho poriadku,
vyhlásenia Rady a Komisie: Výsledok samitu zo 7. mája 2010 a zasadnutia Rady ECOFIN [2010/269(RSP)],
otázka na ústne zodpovedanie pre Radu a Komisiu: Aký je politický význam stratégie EÚ 2020 v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou? - B7-0213/2010), - B7-0214/2010),
otázka na ústne zodpovedanie pre Radu: Dôsledky finančnej a hospodárskej krízy pre stratégiu EÚ 2020 a jej riadenie - B7-0301/2010),
otázka na ústne zodpovedanie pre Radu a Komisiu: Politický význam stratégie EÚ 2020 v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou - B7-0219/2010), - B7-0220/2010).
Diego López Garrido
Vážený pán predseda, všetci sú si vedomí toho, že žijeme v dobe výnimočnej finančnej turbulencie, ktorá trvá už pár mesiacov. Táto doba však nezačala pred pár mesiacmi, ale pred pár rokmi, keď došlo v Spojených štátoch ku kríze rizikových hypoték.
Príčinou bola teda finančná kríza v súkromnom sektore finančného systému, ktorá sa rýchlo stala niečím, čo malo vplyv na reálne hospodárstvo v podobe hlbokej depresie, ktorá bola, odborne povedané, hlbokou recesiou. Priniesla so sebou pokles výroby a výrazný nárast nezamestnanosti, ktorý bol závažný hlavne v tých krajinách, kde mali značný vplyv odvetvia bytovej výstavby a nehnuteľností.
Členské štáty a centrálne banky reagovali okamžite, aby zabránili kolapsu finančného systému, ako aj v súvislosti s reálnym hospodárstvom.
Táto reakcia mala, samozrejme, vplyv na verejné hospodárstva a verejné financie. V súčasnosti už nehovoríme o súkromných financiách, ale o verejných financiách. Po prvé, následkom veľmi výrazných deficitov došlo ku kríze finančnej stability verejných financií.
Ku kríze došlo aj v oblasti štátnych dlhopisov. Vďaka činnostiam veľmi nestabilných trhov, ktoré sú občas dokonca jasne špekulatívne, sa to v posledných mesiacoch dostáva na povrch. Tieto činnosti spôsobili značné zvýšenie úrokov, ktoré požadujú trhy od členských štátov, keď sa chystajú vydať dlhopisy. Okrem toho to malo zrejmý vplyv na celú eurozónu, a preto sa to aj stalo problémom týkajúcim sa nie jednej, dvoch alebo troch krajín, ale stability celej eurozóny.
Takto sa veci majú. Toto sú všetky udalosti alebo analýza skutočností, ktoré Európska únia zvážila s cieľom reagovať na túto záležitosť a tiež v nej konať. Myslím si, že EÚ počas tohto obdobia konala správne. Mohlo sa zdať, že rozhodnutia robí pomaly. Mohlo sa zdať, že v niektorých prípadoch robí niektoré rozhodnutia neznesiteľne pomaly, ale dosiahla správne výsledky, EÚ konala obozretne, a čo je dôležitejšie, koordinovane.
Hoci by sa mohlo zdať, že rôzne opatrenia nám bránia v tom, aby sme videli celok, verím, že EÚ vytvorila primeranú stratégiu na riešenie tejto situácie, ktorá musí zahŕňať aj krátkodobé opatrenia, ale snažiť sa skôr o strednodobé a dlhodobé opatrenia, keďže ide o predchádzanie tomu, aby k takej kríze znovu došlo.
Ako sme už povedali, krátkodobé opatrenia pozostávajú z injekcie v podobe verejných peňazí a koordinácie zo strany Európskej únie. Poznáte ich pod názvom Plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý podporuje Komisia. Tento plán koordinuje tieto okamžité opatrenia, či liečbu šokom, ktorú uplatňujú členské štáty, aby obmedzili škody spôsobené obrovskou krízou, ale krízu neodstránia.
Jedným z prejavov týchto krátkodobých opatrení je nepochybne pomoc Grécku, ktoré Komisia varovala už celé mesiace dopredu o zložitej situácii v súvislosti s jeho verejnými financiami. Rada predložila Grécku niekoľko odporúčaní v súvislosti s článkom 126 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Rada a Komisia monitorujú vývoj v tejto oblasti.
Tieto odporúčania sa netýkajú iba likvidity verejných financií, ale aj štrukturálnych reforiem dôchodkového systému a potreby zaviazať sa reformovať systém zdravotníctva. Potom 23. apríla bol prijatý akčný mechanizmus týkajúci sa Grécka. Včera sa tento mechanizmus prejavil po prvý raz v podobe prostriedkov, ktoré Grécku poskytli štáty EÚ prostredníctvom systému tohto schváleného mechanizmu.
Je to teda prvýkrát, čo sa prejavili tieto krátkodobé opatrenia, ktoré sú nevyhnutné vo veľmi zložitých situáciách, v ktorých sa ocitne členský štát, ako to bolo v prípade Grécka.
Je prirodzené, že aj z krátkodobého hľadiska potrebujeme stratégiu, ktorá nás dostane z krízy, vyjadrili to veľmi jasne vo svojej otázke na ústne zodpovedanie páni Daul, Verhofstadt a Schulz a iní. Táto stratégia musí byť rozvážna a riadená. Je potrebné ju, samozrejme, zamerať na vyhýbanie sa najzávažnejším problémom v oblasti verejných financií a taktiež trvať na cieli, ktorým je rast.
Avšak krátkodobá stratégia očividne nestačí. Potrebujeme urobiť strednodobé i dlhodobé opatrenia. V európskom hospodárstve existujú štrukturálne problémy, ktoré boli nakoniec zodpovedné za oslabenie Európy vo veľmi nestálej situácii spojenej s výraznou finančnou turbulenciou.
Európska únia robí a navrhuje strednodobé a dlhodobé opatrenia. Treba na to poukázať. Je to takto v prvom rade preto, lebo sa chystajú reagovať na takú krízu, ku ktorej došlo dôsledkom tejto závažnej hospodárskej situácie ovplyvňujúcej celú EÚ a predovšetkým systém eurozóny. S cieľom riešiť krízu finančného sektora naplánovala Európska únia celý rad opatrení, o ktorých sa bude v Parlamente diskutovať počas nasledujúcich pár dní: balík opatrení pre finančný dohľad, ktorý bude, dúfam, čoskoro prijatý. Dúfam tiež, že Rada a Parlament sa v tejto veci dohodnú. Rada pre hospodárske a finančné záležitosti (Ecofin) prijala včera ako súčasť tohto balíka, resp. v súvislosti s týmto balíkom, jedno opatrenie, a to reguláciu hedžových fondov, alternatívnych fondov a fondov s vysokým rizikom. Hovorím tu o otázke pani Harmsovej a pána Cohna-Bendita, ktorí na tento aspekt kladú veľký dôraz.
Je potrebné zvážiť aj možnosť konania zo strany G20, ako aj vykonávať to, čo sa v rámci G20 dohodlo.
Rovnako sme už spomínali, že Európska únia má štrukturálne slabiny a že sú potrebné štrukturálne reformy. Cieľom stratégie EÚ 2020 je ich urobiť, a to na základe záväzku členských štátov riešiť určité ciele prostredníctvom celého radu integrovaných usmernení. Tieto usmernenia budú sprevádzané aj národnými plánmi navrhnutými a známymi ako reformné plány. Malo by sa spomenúť aj to, že okrem stratégie EÚ 2020 sú rovnako dôležité opatrenia, ktoré prijíma Komisia vo vzťahu k celému systému výroby. Vo svojom oznámení z 12. mája navrhla Komisia koordináciu hospodárskych politík.
Stratégia EÚ 2020 je preto spôsobom, ako riešiť hlavný problém v produktívnom systéme hospodárstva, aby sa v budúcnosti predišlo týmto základným slabinám v systéme a aby sa systém hospodárstva Únie stal konkurencieschopným a produktívnym. Je tiež spôsobom, ako dosiahnuť ciele súvisiace s technologickou pridanou hodnotou s ohľadom na sociálny dosah. Preto je tu potreba špecializácie na pracovnom trhu, možnosti zamestnania sa, ako aj boj proti zmene klímy.
Problémy nie sú však iba v súkromnom finančnom systéme a vo výrobnej štruktúre, teda v podstate v súkromnom sektore. Problematické sú verejné financie, na ktoré sa zameriava ďalší aspekt strednodobých a dlhodobých opatrení. Ide o opatrenia, ktoré obsahuje návrh Komisie z 12. mája a o ktorých včera Rada Ecofin začala diskutovať. V týchto diskusiách bude i naďalej pokračovať. Tieto opatrenia sú zamerané na udržiavanie rozpočtovej disciplíny, zaručenie súladu s Paktom stability a rastu a vytvorenie opatrení na riešenie a prevenciu krízy.
Z tohto dôvodu bola vytvorená pracovná skupina, ktorá sa prvý raz stretne tento piatok 21. mája. Predsedať jej bude pán predseda Van Rompuy. Jej cieľom je rozpočtová disciplína a bude používať dokument Komisie o koordinovaní hospodárskych a rozpočtových politík, ktorý predložil pán komisár Rehn.
Týka sa to všetkých dlhodobejších opatrení, do ktorých musíme zahrnúť aj diskusiu, ktorá začína v EÚ o dani z platových bonusov vo finančnom sektore a o dani, o ktorej už začína rozprávať i G20, teda dani z finančných transakcií, o ktorej sa zase rozpráva v EÚ. Pani Harmsová a pán Cohn-Bendit na to kladú vo svojej otázke veľký dôraz.
V tejto záležitosti by bolo potrebné spomenúť, že sa o to snažia všetky inštitúcie EÚ. Hovorilo sa o tom na zasadnutí Európskej rady v decembri minulého roku. Medzinárodný menový fond dostal za úlohu vykonať štúdiu v oblasti dane z medzinárodných finančných transakcií. V Európskej rade sa o tom diskutovalo v marci, Komisia to navrhla 1. apríla a diskutovalo sa o tom aj na zasadnutí Rady Ecofin.
Je to preto ďalšie opatrenie, o ktorom sa bude bezpochyby diskutovať v rámci G20 a ktoré má mimoriadny význam; toto sú tie opatrenia navrhované EÚ, ktoré som nazval strednodobými a dlhodobými. Včera bola napríklad aj na samite EÚ - Latinská Amerika v Madride navrhnutá reforma finančného systému. Inými slovami, Európska únia otvára tieto otázky na všetkých fórach, na ktorých sa zúčastňuje.
Stručne povedané, pán predseda, robia sa opatrenia a existujú podmienky na to, aby sa prešlo k čomusi, čomu sa hovorí hospodárske riadenie Únie. V tejto veci zohráva Európska rada aktívnu úlohu spolu s Komisiou a Parlamentom ako legislatívny a kontrolný orgán.
Myslím preto, pán predseda, že na záver môžeme povedať, že nám kríza naozaj jasne ukázala nedostatky európskej menovej únie pri absencii hospodárskej únie, ktorá je zabezpečená v zmluvách, ale v praxi neexistuje. My sme zostali v menovej únii, no neprechádzame k hospodárskej únii. Tieto krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré prijala EÚ, jednoznačne vedú Úniu smerom k hospodárskej únii.
Kríza oslabila naše hospodárstva a podrobila Úniu skúške, ale nezničila ju ani nerozbila. Európska únia reagovala, hoci sa nám niekedy zdalo, že pomaly, ale je isté, že konala. Niekedy sa zdá, že je váhavá, no je jednotná a jej reakcia je správna a primeraná vzhľadom na problémy, ktorým momentálne čelíme.
Dúfam, že Európska rada na svojom júnovom zasadnutí skonsoliduje tento posun smerom k európskemu hospodárskemu riadeniu, teda smerom k jednotnej reakcii na krízu zo strany EÚ. Okrem toho tiež dúfam, že Rada pripraví primeraným spôsobom spoločnú pozíciu EÚ na veľmi dôležité stretnutie G20 v Toronte v súvislosti s reguláciou finančného systému a na dôležitú rozpravu týkajúcu sa zdaňovania medzinárodných finančných transakcií.
Olli Rehn
člen Komisie. - Vážený pán predseda, vítam túto rozpravu o reakcii na krízu zo strany Európskej únie a o naliehavých a dlhodobých problémoch týkajúcich sa hospodárskeho riadenia, ktorým čelíme. Začnem s naliehavými problémami a reakciou na krízu.
Pred desiatimi dňami urobila Európska únia odvážne a nevyhnutné rozhodnutia, aby zabezpečila finančnú stabilitu v Európe. Bola to dvojaká reakcia na zhoršenú krízu, ktorá sa zmenila na systémový problém pre euro. Bola to reakcia, ktorú by som nazval konsolidačným paktom.
Po prvé, dohodli sme sa na európskom mechanizme finančnej stability, ktorý poskytuje finančnú podporu až do výšky 500 miliárd EUR, ktorú doplnia finančné prostriedky zo strany MMF v pomere 2 : 1. Po druhé, dohodli sme sa, že urýchlime fiškálnu konsolidáciu v tých členských štátoch, kde je to najnaliehavejšie.
Prostredníctvom týchto rozhodnutí prišla Európa s presvedčivým balíkom, ktorý ukazuje občanom, trhom a širšiemu svetu, že urobíme všetko pre to, aby sme euro - našu spoločnú menu - ubránili.
Nerobíme to v záujme mystických trhových síl, ale v záujme udržateľného rastu a tvorby pracovných miest v Európe, a to tak, že sa staráme o to, aby ohrozenie finančnej stability nezničilo oživenie hospodárstva, ktoré momentálne prebieha - i napriek tomu, že je ešte stále dosť skromné a krehké. Sme za to zodpovední vo vzťahu k našim občanom a túto zodpovednosť plníme veľmi konkrétnym spôsobom. Komisia včera koordinovala a riadila činnosti v mene členských štátov eurozóny a poskytla Grécku 14,5 miliárd EUR, ktoré MMF doplnil o ďalších 5,5 miliárd EUR. Povedali sme, že budeme pripravení uspokojiť okamžité potreby refinancovania, a splnili sme to načas.
Toto všetko, samozrejme, závisí od plného a uceleného zavedenia programu, ktorý spolu s gréckou vládou vytvorila Komisia v spolupráci s ECB a MMF.
Európska centrálna banka urobila tiež výnimočné opatrenia na riešenie útokov na euro, ktoré sme zaznamenali v poslednej dobe. Okrem toho naše členské štáty pochopili obrovský význam fiškálnej konsolidácie, ktorá zabezpečí udržateľnosť verejných financií, čím vytvorí podmienky pre udržateľný hospodársky rast.
Španielsko a Portugalsko minulý týždeň predniesli významné a nové fiškálne konsolidačné opatrenia, ktoré sú dôležitými a zložitými, no zároveň nevyhnutnými krokmi na zníženie narastajúcich verejných deficitov v rokoch 2010 a 2011. Komisia predloží komplexné posúdenie primeranosti nových cieľov a opatrení v priebehu nasledujúcich dvoch týždňov.
Dovoľte mi zdôrazniť, že rýchlejšie zníženie verejného deficitu je skutočne dôležitou zložkou balíka na zabezpečenie finančnej stability, ktorý Ecofin schválil 10. mája. Je rovnako dôležité, aby obe krajiny prijali štrukturálne reformy, ktoré prispejú k zrýchleniu možného rastu, a to najmä reformy trhu práce a dôchodkových systémov.
Hoci je zrýchlená fiškálna konsolidácia v celej Európe naliehavou prioritou, musíme zároveň koordinovať naše hospodárske a fiškálne politiky prostredníctvom uplatňovania diferenciácie v rámci členských štátov. Inými slovami, musia sa diferencovať snahy vo fiškálnej oblasti, a to podľa fiškálneho priestoru a hospodárskej zraniteľnosti.
Krajiny s malým alebo žiadnym fiškálnym priestorom budú musieť predbežne urobiť a urýchliť opatrenia, pokým ostatné s lepším fiškálnym priestorom by si mali udržať svoje menej prísne postoje v oblasti fiškálnej politiky v záujme rastu a pracovných miest v Európe.
Bola by to, samozrejme, chyba, keby sme tu prestali vynakladať svoje úsilie. Pripomeňme si, že prvých desať rokov po zavedení eura bolo úspechom. Toto je východiskový bod. Kríza nám však ukázala, že musíme uznať systémové nedostatky. Vzájomná kontrola nebola účinná, dobré časy sa nevyužili na zníženie verejného dlhu a makroekonomická nerovnováha bola ignorovaná.
Práve z tohto dôvodu Komisia predložila minulý týždeň 12. mája ambiciózny súbor návrhov na posilnenie hospodárskeho riadenia v Európe. Chceme posilniť preventívny rozpočtový dohľad, riešiť makroekonomickú nerovnováhu a vytvoriť trvalý a silný rámec pre krízový manažment. Počítam s podporou týchto dôležitých návrhov zo strany Parlamentu. Sú základom toho, aby bola tvorba stratégie EÚ 2020 v nasledujúcich rokoch úspešná.
Naše návrhy sú založené na dvoch zásadách. Po prvé, prevencia je vždy lepšia ako náprava - nehovoriac o tom, že necháme situáciu prerásť do krízy, čoho sme boli svedkami. Po druhé, dôraznejší fiškálny dohľad by mal sprevádzať rozsiahlejší makroekonomický dohľad, aby sme sa dostali ku koreňom a k pôvodu udržateľného hospodárskeho rozvoja.
Naše návrhy pozostávajú z troch stavebných kameňov. Po prvé, musíme posilniť tak preventívnu, ako aj nápravnú stránku Paktu stability a rastu. Nevyhnutným základným kameňom pri presadzovaní hospodárskeho riadenia je dopredu koordinovať fiškálnu politiku, čím sa zabezpečí súlad vnútroštátnych rozpočtov so spoločne dohodnutými európskymi politikami a záväzkami, aby neohrozovali stabilitu eurozóny ako celku ani stabilitu ostatných členských štátov.
Dovoľte mi, aby som povedal veľmi priamo, že to nebude znamenať skúmanie vnútroštátnych rozpočtov, riadok za riadkom. To nemáme v úmysle ani na to nemáme prostriedky. Bude to namiesto toho znamenať analýzu a partnerské preskúmanie rozsiahlych rozpočtových usmernení a fiškálnej rovnováhy predtým, ako vlády predložia návrhy vnútroštátnych rozpočtov Parlamentu, pričom EÚ má na základe zmluvy a paktu zaručené právo poskytovať odporúčania a žiadať nápravné opatrenia od tých členských štátov, ktorých sa to týka.
Niektorí to kritizujú, pričom tvrdia, že sa tým porušuje parlamentná suverenita. Ja sám som bývalý člen národného parlamentu a tiež Európskeho parlamentu a som si plne vedomý citlivosti parlamentných právomocí vo fiškálnej oblasti. Všetci však chápu, že tu nejde o porušovanie demokracie alebo parlamentnej suverenity, ale o zabezpečenie dodržiavania tých istých pravidiel zo strany členských štátov, na ktorých sa samy v minulosti dohodli. Inými slovami, ide o riadenie sa vlastnými poučkami.
Do tvorby hospodárskych politík v Európe musíme zaviesť skutočný európsky rozmer. Nestačí sa iba neskôr pozerať na medzinárodné rozhodnutia. V EÚ a hlavne v eurozóne vieme až príliš dobre, že rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni majú vplyv siahajúci za štátne hranice, a preto bude pred prijatím týchto vnútroštátnych rozhodnutí potrebná koordinácia na európskej úrovni.
Druhým stavebným kameňom je prejsť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby sa tým dohľad rozšíril a prehĺbil a aby sa riešila makroekonomická nerovnováha. Prečo je to dôležité? Rozdiely v konkurencieschopnosti a priepasť medzi krajinami eurozóny, ktoré majú prebytky, a tými, ktoré majú deficity, sa za posledných desať rokov prehĺbili. Toto sú hlavné príčiny toho, prečo finančná kríza tak silno zasiahla EÚ a niektoré členské štáty zvlášť. Mali by sme predchádzať vznikajúcim problémom a mali by sme ich riešiť ešte predtým, než prerastú do krízy.
Navrhujeme preto, aby boli definované ukazovatele a hodnotiaca tabuľka, aby sa dohodli prahy vyhlásenia pohotovosti a aby sa v prípade potreby poskytli odporúčania a včasné varovanie. Medzi tieto ukazovatele by napríklad mohli patriť trendy v oblasti produktivity, jednotkové náklady na pracovnú silu a vývoj v oblasti bežných účtov.
Je samozrejmé, že to neznamená, že by sme chceli oslabiť vývoznú bilanciu ktorejkoľvek z krajín, to, samozrejme, nie. Namiesto toho sa usilujeme o vrátenie rovnováhy hospodárskemu rastu v Európe ako celku. Musíme posilniť vývoznú konkurencieschopnosť tam, kde je to potrebné, a domáci dopyt tam, kde je to potrebné a možné. Toto je spôsob, akým hrá európsky tím v prospech celej Európy.
Po tretie, musíme veľmi jasne povedať tým, ktorí sledujú eurozónu, že nás nikdy neporazia. Aby sme odradili kohokoľvek od čo i len skúšania našej ostražitosti, potrebujeme trvalý a silný rámec pre krízový manažment členských štátov eurozóny. Dočasný mechanizmus, ktorý bol vytvorený 10. mája, je odvážnym prvým krokom týmto smerom. Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska navrhne Komisia trvalejší mechanizmus podliehajúci prísnej podmienenosti politík, pričom bude, samozrejme, ťažiť z toho, čo sa nedávno naučila zo skúseností. Naozaj sa musíme vyhnúť morálnym rizikám. Tento mechanizmus musíme preto urobiť takým nepríťažlivým, aby sa žiaden vedúci predstaviteľ ani krajina k nemu dobrovoľne neuchýlili. Skúsenosti z nedávnej minulosti dokazujú, že je lepšie mať protipožiarny útvar pripravený na požiar v buši, ako začať budovať protipožiarny útvar, keď sa už tento oheň zmenil na rozsiahlejší lesný požiar. Opatrnosti nikdy nie je nazvyš.
Na záver, tieto návrhy Komisie pripravia cestu pre obrovský skok v hospodárskom riadení v Európe. Rád by som však tiež zameral vašu pozornosť na ďalšie veľmi dôležité rozhodnutie - tieto opatrenia sme navrhli v rovnaký deň. Ide konkrétne o návrh týkajúci sa vstúpenia Estónska do eurozóny na základe jeho vlastných zásluh. Uvediem len jeden údaj. Kým priemerná zadlženosť v Európe je v súčasnosti okolo 75 %, v Estónsku je to okolo 7,5 % - nie 75 %, ale 7,5 %, a to na udržateľnom základe.
Tento návrh vysiela všetkým dôležitý signál, že eurozóna odolá tlaku so sebaistotou a že udržateľné hospodárske a fiškálne politiky prinesú členským štátom osoh. Koniec koncov, keď budú iniciatívy Komisie prijaté, budú mať za následok značné prehĺbenie hospodárskeho riadenia v Európe a opatrné rozširovanie eurozóny. Je skutočne najvyšší čas naplniť v rámci hospodárskej a menovej únie (HMÚ) obsahom aj to "H".
Joseph Daul
Vážený pán predseda, dámy a páni, Európa konečne reagovala. Vedúci predstavitelia štátov a vlád začali konečne riešiť problémy a pred desiatimi dňami vybrali podporný plán pre našu menu euro. Toto je plán, ktorý presne odráža rozsah európskej solidarity, čím protirečí všetkým, ktorí o nej pochybovali. Je však stále nedostatočný a musia ho sprevádzať opatrenia na zníženie deficitov našich vnútroštátnych rozpočtov a opatrenia na dosiahnutie dohody o sociálnych a fiškálnych rozpočtoch zo strany 27 členských štátov. Myslím si, že dnes ráno o tom hovoria všetci, a všetci o tom istom hovoríme už dva týždne. Tak to urobme hneď. Tento plán bol dokončený minulú stredu, pričom Komisia sa rozhodla radikálne posilniť dohľad nad Paktom stability, ako aj dohľad nad jeho vykonávaním, čo vítam.
Dámy a páni, nevymaníme sa, kým nebudú všetky tieto opatrenia zavedené. Nevymaníme sa, kým nebudeme mať politickú odvahu, pretože opatrenia, ktoré sme mali urobiť už dávno spoločne na úrovni EÚ a individuálne na národnej úrovni, budeme musieť urobiť teraz. Toto platí tak pre pravicové, ako aj ľavicové vlády. Je mi ľúto, že nemeckým socialistom chýbala táto odvaha pri hlasovaní v nemeckom parlamente o európskom pláne pomoci.
Z tohto všetkého sa musíme poučiť. Prvé ponaučenie je to, že musíme poznať skutočný stav vnútroštátnych verejných financií presne tak, ako poznáme skutočný stav verejných financií EÚ. Žiadam Komisiu, aby sa snažila to zabezpečiť a aby potrestala každý štát, ktorý tento záväzok nesplní, a nielen ho ustrašene kritizovala. Ako dobre viete, všetci vodiči sa boja radarov, všetci sa boja pokút a počtu trestných bodov vo svojich záznamoch. Takýto sme, a preto musia existovať pokuty. Je to alfa a omega akejkoľvek vážnej politiky v tejto oblasti.
Druhé ponaučenie hovorí o tom, že 27 členských štátov sa musí zamerať na svoje rozpočtové politiky vo veľmi včasnom štádiu procesu. Komisia to žiadala minulý týždeň. Ja sám som to žiadal pred pár týždňami v tejto rokovacej sále. Viem, že členské štáty rozčuľuje, keď ich žiadame, aby sa na niečo zamerali, ale musia si zvyknúť na to, že odteraz budú bývať rozčúlené, ak budú i naďalej zaobchádzať so svojimi verejnými financiami tak, ako keby žili na opustenom ostrove, ako keby ich nespájala mena, a preto aj nevyhnutná spoločná disciplína.
Okrem toho, to, čo platí pre vnútroštátne rozpočty, platí aj pre sociálnu a fiškálnu politiku. Rovnako chápem hnev niektorých našich spoluobčanov, od ktorých sa žiada, aby sa obetovali pre druhých, ktorí pracujú menej a odchádzajú na dôchodok skôr. Ani toto nemôže ďalej pokračovať. Je to tretie ponaučenie, ktoré som si z tejto krízy vzal. Euro bude životaschopné iba vtedy, ak si spoločne poskytneme zdroje na to, aby sme ho takým urobili. Neprotirečil by som finančnému poradcovi prezidenta Obamu pánovi Volckerovi, ktorý povedal, že sa euro pravdepodobne zrúti, ak nezmeníme svoju kultúru a správanie. Musíme hľadieť nad rámec vnútroštátnych súvislostí a smerom k európskym súvislostiam. Musíme prejsť od krátkodobých politík, ktoré boli vytvorené na to, aby v prieskumoch verejnej mienky naše národné vlády neklesli o pár bodov, ku strednodobým a dlhodobým plánom, ktoré požadujú aj naši podnikatelia, aby mohli investovať a prijímať nových zamestnancov.
Náš poslanecký klub žiada Európu, aby sa prebudila. Žiada Komisiu, aby si robila svoju prácu, a to konkrétne, aby v súvislosti s členskými štátmi používala techniku cukru a biča. Aby finančne odmenila tie štáty, ktoré očistili svoje verejné financie, a potrestala tie, ktoré to odmietajú urobiť.
Komisia sa nesmie báť to urobiť, pán Rehn. Bolo by to v prospech Európanov a členských štátov. Hlavným problémom medzi našimi spoluobčanmi, o ktorom sa v súčasnosti hovorí na všetkých našich stretnutiach, je to, či sú ich úspory ešte stále v bezpečí. Chápem týchto občanov, ktorí pracovali celý svoj život, aby mali aspoň nejaké úspory. Mali by sme ich preto predovšetkým uistiť o tom, že ich úspory sú chránené. Toto musí jednoducho Komisia urobiť, bola na tento účel vytvorená.
Len v tomto kontexte, dámy a páni, bude mať stratégia EÚ 2020 zmysel. Boj v oblasti nezamestnanosti, vzdelávania, odbornej prípravy, výskumu a inovácií budeme môcť vyhrať len vtedy, ak to budeme s odhodlaním myslieť vážne, ak budeme konať spoločne v súvislosti s verejnými financiami. Povedal som to včera a hovorím to každý deň, že ak treba šetriť vo všetkých členských štátoch, tak potom aj my ako poslanci Európskeho parlamentu a zamestnanci európskych inštitúcií budeme musieť ísť príkladom, v opačnom prípade stratíme dôveryhodnosť.
To je všetko, čo som chcel povedať, a stále dúfam, že táto kríza - zažil som niekoľko veľmi vážnych a veľmi hlbokých kríz - môže slúžiť prinajmenšom ako východiskový bod pre Európu a jej občanov.
Martin Schulz
Vážený pán predseda, dámy a páni, táto rozprava prebieha na pozadí veľmi vážnej situácie, ktorá predstavuje hrozbu pre Európsku úniu. Máme za sebou desaťročia ideológie laissez-faire, počas ktorých boli všetci, ktorí spochybnili údajnú nadradenosť kapitalistického hospodárskeho systému, zosmiešňovaní. Tento hospodársky systém nás priviedol do finančnej a hospodárskej krízy, ako aj do krízy zamestnanosti, či krízy morálnosti a legitímnosti inštitúcií, do najhlbšej krízy od konca druhej svetovej vojny.
Tento systém nie je správny. Je do určitej miery nemorálny a tiež pokrútený. Rád by som vám dal príklad, pretože mnohí naši občania nerozumejú žargónu, ktorý sa tu používa. O čo vlastne ide pri obchode so swapmi na úverové zlyhanie a s poistením úverového zlyhania? Znamená to, že môžete uzavrieť poistenie, ktoré sa bude môcť kupovať a predávať ako komodita. Vysvetlím vám to z praktického hľadiska. Som si istý, že tá krásna farma, ktorú vlastní pán Daul, je krytá poistením pre prípad požiaru. Ak si ja, Martin Schulz, môžem kúpiť poistenie pána Daula pre prípad požiaru a ak namiesto neho dostanem poistné plnenie, keď jeho dom zhorí, tak potom potrebujem jednoducho niekoho, napríklad pána Cohna-Bendita, ktorý je pripravený v dome založiť požiar, a zo mňa je zločinec.
Je to pokrútený systém. Malo by sa s ním skoncovať a tieto praktiky by mali byť zakázané. Presne o týchto mechanizmoch diskutujeme a príklady zo skutočného života nie sú smiešne. Jeden sa týka penzijného fondu kalifornskej únie učiteľov, ktorý chcel kúpiť jednu nemeckú leteckú spoločnosť prostredníctvom hedžového fondu. Tento penzijný fond nebol úspešný, ale namiesto toho kúpil niečo iné. Potom však skrachoval, čo zruinovalo celú generáciu učiteľov, ktorí do fondu prispievali 40 rokov. Takáto je realita hospodárskeho systému, ktorý už dosiahol svoje hranice a odteraz musí byť držaný na uzde.
Teraz sú na rade vlády. To ste povedali vy, pán López Garrido a pán Rehn. To je v poriadku, ale sme to my, ktorí konajú, ktorí boli dohnaní ku krokom. Podľa mňa konáme príliš neskoro. Nariadenia týkajúce sa rôznych oblastí sa mali zaviesť v omnoho skoršom štádiu, čo sme v tomto Parlamente žiadali veľa ráz. Teraz prichádzame s nariadeniami v oblasti hedžových fondov, ale kedy založíme európsku ratingovú agentúru? Je to naozaj normálne, že sa americká ratingová agentúra zameria na dosiahnutie ďalšieho cieľa a zníži Portugalsku rating práve vtedy, keď špekulácie voči Grécku dosiahli svoj vrchol? Čo sú to za inštitúcie, že môžu rozhodovať o osude celých národov? Musia sa kontrolovať a regulovať. Toto sa však nemalo odohrávať teraz. Malo sa to stať už dávno, žiadali sme to už pred mnohými rokmi, ale naše žiadosti boli odmietnuté. Odmietli ich tie isté vlády, ktoré dnes vyhlasujú, že túto krízu zvládajú.
(protesty)
Pán Langen, viem, že dnes popoludní predložíte pozmeňujúci a doplňujúci návrh, aby Parlament nezasadal počas karnevalu v Nemecku. To je dobré. Pretože keď ste tu, presne tak to tu vyzerá. Vždy keď Parlament zasadá, je to karneval. Je mi to naozaj ľúto.
V EÚ máme štrukturálne deficity, za riešenie ktorých sú zodpovedné inštitúcie. Údajne sme vytvorili hospodársku a menovú úniu. Skutočnosť je však taká, že máme menovú úniu, no nemáme hospodársku úniu. V Európe máme hospodársku politiku pozošívanú z čiastkových hospodárskych politík. Celkovo 16 suverénnym štátom sa nedarí skoordinovať svoje hospodárske politiky v rámci zóny jednotnej meny. Niektoré z týchto politík si navzájom odporujú. To predstavuje obrovské riziko. Arnold Schwarzenegger a jeho krásny štát Kalifornia úplne skrachovali, ale toto nemá žiaden vplyv na dolár, pretože hospodárska politika Kalifornie je súčasťou zóny jednotnej meny Spojených štátov. Ak sa ohrozí 2,8 % hrubého domáceho produktu eurozóny, ako to bolo v prípade Grécka, dôjde tu k vážnej kríze. Musíme sa zbaviť tohto deficitu, a preto potrebujeme hospodárske riadenie. Tí, ktorí sú ešte stále proti, ešte nepočuli varovné výstrely.
Nachádzame sa uprostred veľmi vážnej krízy legitímnosti. Ľudia si uvedomujú, že tento hospodársky systém zlyhal, a už mu viac vôbec nedôverujú. Boli svedkami toho, že vnútroštátne a medzinárodné inštitúcie sú týmto systémom riadené, a preto nedôverujú ani týmto inštitúciám. Počas tejto fázy sa mnohí ľudia vracajú k útočisku národnej rétoriky v súvislosti s týmto problémom s globálnym, európskym rozmerom. Tento trojaký rozpor medzi krízou dôvery v náš hospodársky systém a v naše štátne inštitúcie a tým, že mnohé štátne inštitúcie sa skôr uchyľujú k zaujatiu národného prístupu ako k hľadaniu riešení v medzinárodných štruktúrach, predstavuje kombináciu, ktorá ohrozuje EÚ ako celok.
Potrebujeme preto hospodárske riadenie, ako nakoniec aj silu na vykonávanie našich vlastných nariadení. Nakoniec, pán Daul, ktorý je predsedom skupiny zahŕňajúcej aj zástupcov strany Nea Dimokratia, by mal byť trochu zdržanlivejší vo svojej kritike ostatných strán.
Guy Verhofstadt
Vážený pán predseda, myslím si, že ani nacionalistická, ani marxistická rétorika nám neprinesú potrebné riešenia krízy, cez ktorú prechádzame.
(potlesk)
To, čo momentálne prežívame, pán predseda, nie je podľa mňa menová kríza v Únii. Dokonca to nie je ani kríza našej jednotnej meny. Je to skôr kríza riadenia EÚ. V takejto situácii sa v súčasnosti nachádzame. Zašiel by som až tak ďaleko, že by som povedal, že táto kríza vznikla vďaka posadnutej viere členských štátov, že dokážu vyriešiť problémy Európy svojím medzivládnym prístupom, pričom menovú zónu, pán predseda, je potrebné riadiť jednotnou metódou, a to metódou Spoločenstva a v európskom záujme, a nie syndikátom vnútroštátnych záujmov, čo svojou povahou Európska rada a Rada Európskej únie predstavujú.
Preto, čo sa mňa týka, chcem v tejto rozprave odovzdať dnes ráno tri odkazy. Prvý odkaz, pán López Garrido, adresujem Rade. Možno by sme mohli požiadať španielske predsedníctvo, aby upozornilo členov Rady, aby v súvislosti s krízou eura prejavili trocha zdržanlivosti, pretože vždy keď sa nájde riešenie, ako pomôcť euru, niektorí vedúci štátni alebo vládni predstavitelia cítia potrebu vyjadriť sa, čím v podstate sabotujú práve nájdené riešenie. Myslím si preto, že Radu treba v prvom rade požiadať, aby bola trochu zdržanlivejšia a dovolila aj Komisii a Európskej centrálnej banke predniesť riešenia.
Môj druhý odkaz je pre Komisiu. Verím, pán Rehn, že minulú stredu ste urobili niekoľko odvážnych rozhodnutí, ktoré sú krokom správnym smerom, ale domnievam sa, že Komisia musí ísť ešte ďalej. Potom tu máme nateraz pracovnú skupinu. Táto pracovná skupina Rady sa stretne niekedy v októbri alebo koncom roka, aby navrhla riešenia. To je podľa môjho názoru príliš neskoro. Zostaviť ambiciózny celkový balík počas nasledujúcich týždňov a mesiacov je úlohou Komisie, ktorá má právo iniciatívy. Toto je potrebné urobiť. Nesmieme čakať na pracovnú skupinu Rady, aby nám povedala, čo treba robiť. Je na Komisii, aby prevzala túto iniciatívu. Je na Komisii, aby navrhla ucelený balík, ktorý predloží Rade a Parlamentu a ktorý bude podľa mňa pozostávať zo štyroch prvkov.
Po prvé, posilnenie Paktu stability a rastu. V skutočnosti to znamená sankcie. Osobne podporujem myšlienku pána Rehna a dúfam, že aj všetci ostatní. Tvrdí, že Komisia by mala ako súčasť tohto balíka dostať za úlohu skontrolovať rozpočty predtým, ako ich schvália národné parlamenty. Toto nie je otázka subsidiarity alebo nedostatku subsidiarity. Je to otázka lojálnosti voči Paktu stability a rastu a euru. Nemôžeme povedať, že hoci sme členmi Paktu stability a rastu a eurozóny, náš rozpočet nemá s eurom nič spoločné a je to prísne vnútroštátna právomoc.
Po druhé, domnievam sa, že tento balík musí obsahovať aj presvedčivú stratégiu EÚ 2020. Tá, ktorú má Rada v súčasnosti na stole, pán López Garrido, nie je v žiadnom prípade presvedčivá. Chystáte sa dospieť k záveru v júni? Ale aký to bude v júni záver v súvislosti so stratégiou EÚ 2020? Bude to rovnaký záver, k akému ste dospeli v súvislosti s lisabonskou stratégiou, ktorá zlyhala? Bude to znovu otvorená metóda koordinácie? Nuž ak to myslíte vážne, musíte teraz Komisii poskytnúť všetky potrebné nástroje, aby túto stratégiu EÚ 2020 v skutočnosti zvládla, teda túto hospodársku stratégiu, ktorá nás musí vyslobodiť z krízy.
Tretia vec, ktorú je rozhodne potrebné urobiť, je vytvorenie Európskeho menového fondu, ktorý by nahradil mechanizmus stability, ktorý bol vytvorený, pretože tento mechanizmus túto úlohu nezvládne. To tvrdíte aj vy sám, pán Rehn. Znovu ide o medzivládny mechanizmus, ktorý bol vytvorený v rámci Rady Ecofin a ktorý vyžaduje jednomyseľnosť. Každý jeden poskytnutý úver musia schváliť všetky členské štáty. Takýto systém nemôže z dlhodobého hľadiska fungovať, preto je potrebný Európsky menový fond, ktorý bude riadiť Komisia a v prípade potreby ECB. Nemožno mu však prenechať prijímanie tých rozhodnutí, za ktoré sú zodpovedné všetky členské štáty eurozóny. Na záver, potrebujeme európsky trh s dlhopismi.
Toto od Komisie očakávame, pán Rehn. Chceme, aby ste boli dosť ambiciózny a odvážny na to, aby ste v rámci Rady, ako aj Parlamentu predložili na rokovací stôl ambiciózny balík pozostávajúci z týchto štyroch bodov.
(potlesk)
Rebecca Harms
Vážený pán predseda, dámy a páni, naša skupina sa opäť rozhodla zaujať pozitívny postoj k finančnému stabilizačnému mechanizmu, ktorý bol dohodnutý počas víkendu krízových rokovaní v Bruseli takmer pred dvoma týždňami.
Našu podporu spájame s jasným odhodlaním dosiahnuť jednotnejšiu hospodársku a finančnú politiku. Pre našu skupinu to nie je nič nové. Je to našou tradíciou už dlhé roky. V rámci tohto odhodlania však chceme, pán Rehn a pán López Garrido, aby sa prijalo vážne rozhodnutie nielen jednoducho pokračovať v boji so symptómami krízy, ale riešiť celkový problém, ktorý predstavuje.
Vnímame to tak, že sa snažíme vyliečiť tieto symptómy od roku 2008. Snažíme sa zachraňovať banky od roku 2008, keď zbankrotovala banka Lehman Brothers. Chcela by som ešte raz zopakovať, že musíme byť k občanom Európy úprimní. Počas víkendu pred dvoma týždňami nedošlo k stabilizácii eura. Namiesto toho sa znova zachránilo veľa nemeckých a francúzskych bánk. Ceny akcií jednoznačne ukázali, čo sa vlastne stalo. Musíme však skoncovať s týmto cyklom zachraňovania bánk, ktorý nás stál miliardy a miliardy eur. Už ani nevieme, odkiaľ sa na to berú peniaze, a trúfame si len na malé krôčiky smerom k štátnej regulácii finančných trhov, ktoré vychádzajú z dohody v Rade pre hospodárske a finančné záležitosti (Ecofin).
Ústredným aspektom našej dnešnej výzvy je to, že štát sa musí vrátiť na finančné trhy a zaujať veľmi odhodlaný postoj. Už ho viac nesmú držať v šachu banky a špekulanti, na ktorých sa každý sťažuje. Je pravda, že banky sú základnou súčasťou systému, ale tento systém musí byť veľmi prehnitý, ak je možné naše štáty opakovane doviesť na pokraj katastrofy a politický systém to dovoľuje.
Chcela by som veľmi stručne zhrnúť situáciu. V určitých otázkach teraz musíme prijať jasné rozhodnutia. Existujú náznaky, že niektoré členské štáty EÚ idú správnym smerom, ale sme presvedčení, že by sa mali zakázať toxické aktíva a predaj nakrátko v celej EÚ, že hedžové fondy by mali podliehať veľmi prísnej kontrole a že musíme prestať rozprávať o zavedení dane z finančných transakcií a naozaj s ňou niečo urobiť. Túto daň potrebujeme okrem iného na refinancovanie našich vynaložených verejných prostriedkov. Účasť bánk a špekulantov už nesmie byť len témou pódiových prejavov. Môžeme naozaj zaručiť ich účasť, a to zavedením tejto dane.
Druhá vec, o ktorú sa veľmi zaujímam, je budúcnosť koordinovanej rozpočtovej politiky v Európskej únii, inými slovami rozpočtová disciplína. Tento termín veľmi dobre poznám v nemeckých súvislostiach. Vzhľadom na krízový manažment a hlasovanie o stratégii EÚ do roku 2020 však navrhujem, aby sme znova dosiahli dohodu o tom, čo vlastne chceme, o tom, ako by sa mali členské štáty a Európa prejavovať vo vzťahu k našim občanom o päť alebo desať rokov, pokiaľ ide o zodpovednosť štátu. Mala by sa európska stratégia použiť ako baranidlo proti sociálnej zodpovednosti štátu? Veľmi by ma zaujímalo, ako to všetko vnímate: materské školy, školy, univerzity, knižnice, starostlivosť o starších ľudí, nemocnice, múzeá a divadlá.
Pred týždňom môj kolega pán Cohn-Bendit povedal, že Grécko potrebuje viac času na uskutočnenie plánu obnovy. Poznám katastrofálnu finančnú situáciu mnohých členských štátov a som presvedčená, že niektoré z nich sa musia rozhodnúť, čo treba urobiť. Ako som povedala, použitie baranidla proti systému sociálneho zabezpečenia by nepochybne bolo tou najhoršou vecou, ktorú môže v tejto situácii Európska únia urobiť. To nám však nebráni dôkladne zvážiť našu rozpočtovú politiku s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s rôznymi generáciami. My zelení sme opakovane podporovali takéto rozpočty v Nemecku.
Na záver by som chcela uviesť ešte jednu vec. Ak by sme sa teraz vzdali našej klimatickej politiky a trvalo udržateľného rozvoja, ako niektorí naznačili, v skutočnosti by sme vykonali diablov plán. Nesmieme zanedbať priemyselné a podnikateľské inovácie, prístup k výrobe šetrný ku klíme a organizáciu verejnej dopravy. Musíme ochrániť pracovné miesta prostredníctvom inovácie, budúcej životaschopnosti a trvalej udržateľnosti, ale stojí to peniaze. Zavedenie nových daní je tabu. Som však presvedčená, že z tejto krízy sa dostaneme len vtedy, ak dokážeme prelomiť tabu štátnych zásahov, úlohy štátu a potreby inteligentných daní.
(potlesk)
Timothy Kirkhope
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predseda, pre tých, ktorí podporujú Európsku úniu, je, žiaľ, typické presvedčenie, že riešením každého problému je väčšia integrácia. Tomuto prístupu uniká podstata. To, čo Európe príliš často chýba, nie sú ďalšie mechanizmy na vykonávanie dohodnutých politík, ale skôr politická vôľa splniť záväzky, ktoré už boli prijaté, ale nie splnené.
Preto úprimne dúfam, že iniciatíva EÚ do roku 2020, ktorá je určite potrebná na riešenie podstaty hospodárskej krízy v Európe, nezlyhá z rovnakých dôvodov. Pokiaľ však ide o krízu eurozóny, dozvedáme sa, že ak sa chceme vyhnúť podobným krízam v budúcnosti, Únia potrebuje právomoc žiadať predloženie návrhov rozpočtu od suverénnych vlád a ukladať členským štátom prísnejšie sankcie - ale rozpočtové informácie už mali byť dostupné; boli len nepresné a nedostatočne kontrolované.
Zlepšia sa kvalita informácií a schopnosti tých, ktorí analyzujú údaje, len preto, že sa zavedie náročnejší postup? Sankcie boli k dispozícii aj predtým, ale jednoducho im chýbala vierohodnosť. Rozšírenie ich pôsobnosti vôbec nezvyšuje pravdepodobnosť, že budú uložené. Budú sa nové opatrenia brať aspoň trochu vážnejšie? Okrem toho je zadlžovanie, po ktorom hrozí zvýšenie rozpočtu EÚ a priame ručenie za pôžičky EÚ, významnou odchýlkou, ktorá narúša zásady zdravých verejných financií, ktoré by sme tu mali upevňovať.
V skupine ECR chceme, aby bolo euro úspechom pre tých, ktorí ho prijali, ako aj pre tých v širšom európskom hospodárstve. To si však vyžaduje, aby členské štáty brali svoje povinnosti vážne, aby voči sebe boli úprimné a aby plnili dohodnuté záväzky.
Komisia sama pripúšťa, že je presvedčená, že jej návrhy budú viesť k významnému prehĺbeniu hospodárskej a menovej únie. Nie je preto prekvapením, že zatiaľ čo v anglickom znení textu marcového samitu bol použitý pojem "governance" (riadenie), na ktorý sa odvolávala aj Komisia, vo francúzskom znení bol použitý pojem "government" (vláda). Zdá sa, že ambíciou niektorých ľudí je naozaj centralizovaná európska hospodárska "vláda", ale tá nevyrieši naše problémy. Bola by zlá pre našich občanov, pre naše členské štáty a tvrdím, že aj pre samotnú Európsku úniu.
Lothar Bisky
Vážený pán predseda, posledné zasadnutia Rady naznačujú, že prebiehajú ďalekosiahle zmeny. V súčasnosti dochádza k procesu prechodu na vládne riadenie európskej politiky. Lisabonská zmluva vyzdvihovala úlohu Parlamentu a posilnenie tejto úlohy. My sme to vo vystúpeniach tiež vyzdvihovali.
Medzi vládami sa teraz uzatvárajú zásadné dohody a míňajú sa nepredstaviteľne veľké sumy peňazí. Doteraz nemali parlamenty v týchto veciach veľké slovo a s tým musíme skoncovať. Metóda použitá tými, ktorí sú vo vláde, viedla k tomu, že obrovské sumy peňazí sa vynakladajú na záchranu bánk, ktoré sú samy zodpovedné za to, že sa nadmerne zadlžili. Tieto vlády zachraňujú kasínový kapitalizmus pomocou peňazí daňových poplatníkov. Dlho však váhali, keď išlo o záchranu zadlžených štátov. Niekde sa im podarilo nájsť 750 miliárd EUR. Otázka je, či tlačenie peňazí zachráni hospodársky rozvoj. Som presvedčený, že skôr zachráni kapitál bánk. Európska únia však musí byť viac ako len voľný vnútorný trh s jednotnou menou.
Pán Barroso má pravdu, keď tvrdí, že bez hospodárskej únie môžeme zabudnúť na menovú úniu. Stále však nevidím žiadny jasný rámec. Trvanie na neúspešnom Pakte stability a rastu má relatívne málo spoločného s rozumnou koordináciou hospodárskej politiky. To, čo nám chýba, je sociálna únia. Chýba nám trvalá a účinná zmena regulácie finančného sektora. Chýba nám koordinovaná daňová a mzdová politika a daň z finančných transakcií. Hoci o tejto dani hovoríme už dlho, ostalo len pri rečiach.
Nastal čas ochrániť sociálny štát prostredníctvom inštitúcií EÚ a nie ho zrušiť. Gréci a ostatné národy majú obavy pred opatreniami, ktoré sa prijímajú v sociálnej oblasti. Nastal čas bojovať za harmonizáciu sociálnych noriem na vysokej úrovni.
Hedžové fondy sa musia zakázať a daňové raje zrušiť. Náš boj proti kríze na finančných trhoch napreduje veľmi pomaly. Vzhľadom na rýchlosť konania špekulantov robíme príliš málo. V núdzových prípadoch, ku ktorým opakovane dochádza, je úplne nesprávne znárodňovať miliardy, ktoré sa míňajú ako straty, a privatizovať zisky. Banky nesmú mať priamy prístup k peniazom daňových poplatníkov s podporou štátu. Mimochodom, jedna vec mi je jasná - v súčasnej situácii budeme musieť nanovo definovať termín "banková lúpež".
Niki Tzavela
Vážený pán komisár, chcela by som využiť túto príležitosť a osobne vám poďakovať za vašu náročnú a účinnú prácu v súvislosti s hospodárskou krízou v Grécku. Chcela by som tiež poďakovať všetkým stranám v Parlamente za podporu a solidaritu, ktoré Grécku preukázali.
Mám tri návrhy a chcela by som čo najdôraznejšie požiadať o ich podporu. Pokiaľ ide o zavedenie trvalého nástroja na riadenie hospodárstva, inštitút Bruegel, ktorý združuje expertov na ekonomiku, navrhuje toto: Európska centrálna banka by mala ručiť za európske dlhopisy do výšky 60 % HDP každej krajiny; to sú takzvané "modré dlhopisy". Ak suma dlhopisov presiahne hranicu 60 %, dodatočná suma by sa mala požičať za trhových podmienok; to sú takzvané "červené dlhopisy". To je návrh trvalého nástroja na riadenie hospodárstva; nemusíme vytvárať nové mechanizmy a tak ďalej a môžeme ho zaviesť veľmi rýchlo.
Mám dva návrhy ad hoc pre Grécko: Medzinárodný menový fond by mohol predĺžiť dobu splácania pôžičky Grécku z troch na päť rokov. Ak by k rovnakému predĺženiu pristúpili aj naši európski veritelia, bolo by pre Grécko omnoho jednoduchšie a reálnejšie splatiť dlh a to by bolo dobrým signálom pre trhy. Môj druhý návrh je takýto: suma pomoci Grécku by sa mohla použiť na splatenie našich dlhopisov. Bolo by rozumné, ak by Európa vyriešila túto vec okamžitým uvoľnením zdrojov, ktoré Grécku poskytne v budúcnosti a ktoré sa použijú na rozvoj gréckeho hospodárstva. Momentálne je grécka vláda v defenzíve; snaží sa naškriabať peniaze na zníženie dlhu. Súčasne sa však nemôžeme pokúšať stimulovať rast. Preto si myslím, pán komisár, že by bol dobrý nápad podporiť paralelné úsilie na stimulovanie rastu.
Na záver by som chcela povedať, že dúfame, že grécka kríza bude jediným účtom, ktorý bude musieť Európska únia zaplatiť za unáhlené zavedenie hospodárskeho riadenia, ktoré sme mali zaviesť už pred desiatimi rokmi. Dúfajme, že grécka kríza je jediným účtom, ktorý musíme zaplatiť.
Predseda
Pani Tzavelová, neprerušil som vás preto, že ste z Grécka, a táto téma je veľmi dôležitá, ale preto, že ste hovorili viac ako jednu minútu. Dodržte, prosím, nabudúce svoj rečnícky čas.
Nicole Sinclaire
Vážený pán predseda, keď ste sa minulý rok stali predsedom tohto Parlamentu, povedali ste, že so všetkými skupinami budete zaobchádzať rovnako. Počas tejto zaujímavej rozpravy som si všimla, že pán Schulz prekročil rečnícky čas o dve minúty - všetky skupiny ho prekročili -, ale vy kritizujete jednu skupinu. Mohli by ste vysvetliť, prečo je to tak?
Predseda
Chcel by som povedať, pani Sinclairová, že sledujem čas. Spomínané vystúpenia naozaj prekročili rečnícky čas o niekoľko sekúnd. Pani poslankyňa, ktorá práve vystúpila, prekročila rečnícky čas najviac, ale dovolil som to, pretože zastupuje Grécko a tiež išlo o názor niekoho, kto žije v Grécku, a táto vec sa mi zdala dôležitá. Spravidla nedovoľujem rečníkom prekročiť rečnícky čas, ale myslím si, že sa zhodneme na tom, že vystúpenie pani Tzavelovej bolo pre nás mimoriadne dôležité.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Vážený pán predseda, museli sme sa dostať až na pokraj hospodárskej priepasti, aby hlavy štátov a predsedovia vlád pochopili, že cestou vpred nie je viac nacionalizmu, ale viac Európy.
Niektoré prijaté opatrenia sú zamerané týmto smerom, ako napríklad obmedzenie práv veta v Európskej rade alebo zastúpenia v európskej verejnej pokladnici.
Potom sme si, hoci dosť neskoro, uvedomili, že sme všetci na jednej lodi a že nemá zmysel zaoberať sa problémami jednotlivo a už vôbec nie improvizovaným spôsobom.
Zaujímalo by ma však, či je tento postoj výnimkou alebo, naopak, začiatkom skutočného európskeho hospodárskeho riadenia, pretože to, čo nepotrebujeme, dámy a páni, je práve riadenie. Potrebujeme skutočnú vládu, ak chceme ostať verní odkazu otcov zakladateľov.
Preto musí Parlament podporovať všetky reformy zamerané na posilnenie Európy a zaviesť do praxe rozpočtovú a fiškálnu disciplínu, pričom zabudne na nostalgickú suverenitu.
Dámy a páni, posilňovanie Európskej komisie a Parlamentu je jediným správnym receptom na budovanie Európy. V opačnom prípade sa vyparí ako gáfor.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Vážený pán predseda, dozvedela som sa, že ak horí farma pána Daula, najprv treba zahasiť oheň. Preto náš Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) plne podporuje záchranný balík, o ktorom rozhodli Rada a Komisia.
To, že rozhodnutie o balíku v hodnote stoviek miliárd eur za jediný víkend bolo nevyhnutné, je budíček v súvislosti s nevyhnutnosťou prísnejších a jednotnejších rozpočtových pravidiel, ktoré sa musia posilniť.
Pán predseda, Rada bola jednomyseľná; ukážme aj my takúto jednomyseľnosť. Žiaľ, slová pána Schulza, predsedu Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente, naznačujú, že takáto jednomyseľnosť v Parlamente chýba. Všetci v Parlamente chceme Európu s trvalo udržateľným hospodárskym rastom, dostatočným počtom pracovných miest pre našich občanov a zdravými podnikmi. Môžeme to dosiahnuť, len ak budeme mať stabilnú menu a stabilné hospodárstvo.
Uplatňovanie Paktu stability a rastu je vzhľadom na stratégiu EÚ do roku 2020 kľúčové. Úspech týchto dvoch vecí závisí od správneho európskeho riadenia. Toto je základom uznesenia, o ktorom sme v Parlamente so skupinami diskutovali minulý týždeň. Pán komisár Rehn si zaslúži našu podporu a myslím si, že je nezodpovedné, že kolegovia poslanci zo skupiny S&D túto podporu odmietajú.
Hoci nezodpovedné správanie špekulantov nie je príčinou krízy eura, prilialo olej do ohňa. Naša skupina sa domnieva, že pán komisár Barnier musí aktívne pracovať na návrhoch s cieľom obmedziť nezodpovedné správanie na finančných trhoch.
Hannes Swoboda
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, pani Wortmannová-Koolová sa mýli v dvoch veciach. Po prvé, určite nechceme, aby farma pána Daula zhorela. Nechceme, aby zhorela žiadna farma. Chceme prijať preventívne opatrenia, to je náš cieľ.
Po druhé, veľmi podporujeme opatrenia, ktoré navrhol pán Rehn. Ide len o to, že v niektorých prípadoch nezachádzajú dosť ďaleko, pretože väčšina opatrení bola navrhnutá až potom, keď už farma pána Daula horela. Správne hovoríte, že najprv musíme zabrániť, aby farma začala horieť, a to je rozhodujúca vec, o ktorej by som chcel diskutovať. Pán López Garrido dnes povedal, že trvalo neznesiteľne dlho, kým sa dospelo k rozhodnutiam. Je tiež pravda, že nám trvalo neznesiteľne dlho, kým sme vzali do úvahy zmeny, ku ktorým v Európskej únii došlo za posledných desať rokov.
Pán Rehn správne poukázal na to, že rozdiely medzi jednotlivými krajinami eurozóny, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, sa zvýšili a nie znížili. Nespomínate však niečo, čo je pre nás veľmi dôležité, pán Rehn, konkrétne to, že rozdiel medzi bohatými a chudobnými v Európe sa zväčšuje. Pánovi Verhofstadtovi to môže pripadať ako marxizmus, ale pre nás je to otázka sociálneho zabezpečenia a sociálnej politiky. To však niektorých ľudí vôbec nezaujíma.
Otázka je, ako zamýšľate ľudí presvedčiť, aby akceptovali hospodárske opatrenia a prísne rozpočtové podmienky, ktoré správne navrhujete, keď si začnú uvedomovať, že pre Európu a eurozónu je typický zväčšujúci sa rozdiel medzi bohatými a chudobnými. To je neprijateľné, a preto je proti potrebným opatreniam viac protestov ako zvyčajne.
Vyzývame preto Komisiu a Radu, aby konali. Musíme znížiť rozdiely v konkurencieschopnosti. Som presvedčený, že máte úplnú pravdu, keď tvrdíte, že sa nám musí podariť zvýšiť konkurencieschopnosť krajín ako Grécko a Španielsko. To neznamená, že zhoršíme podmienky hospodárskej súťaže v Nemecku, Holandsku, Rakúsku alebo iných krajinách, ale že zlepšíme podmienky hospodárskej súťaže v hospodársky slabších krajinách. To je určite správna stratégia, ale váš návrh, pán Rehn, neobsahuje žiadne konkrétne opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa.
Hovorili ste dnes o reforme pracovného trhu a dôchodkového systému. To je správny prístup, ale nestačí zreformovať len pracovný trh a dôchodky. Musíme prehodnotiť aj rozpočet. Ak nevybudujeme infraštruktúru a ak nevyužijeme všetky prostriedky, ktoré máme k dispozícii v rámci stratégie EÚ do roku 2020, vrátane ekologických technológií a pod., nepodarí sa nám dosiahnuť tento cieľ. Preto vás žiadam, aby ste vzali do úvahy fakt, že sa musia posilniť konkurencieschopnosť a sociálne zabezpečenie v Európe.
Adina-Ioana Vălean
Vážený pán predseda, chcela by som sa vyjadriť o situácii v členských štátoch, ktoré nie sú členmi eurozóny, ale ktoré majú rovnaké starosti. Politickí lídri našich krajín tvrdili, že členstvo v EÚ treba považovať za záruku proti ťažkým hospodárskym obdobiam, ale ukázalo sa, že v skutočnosti je to inak. Euro čelí neustálym útokom zo všetkých strán napriek úsiliu, ktoré sa vynakladá, a všetci vieme, že čerstvé peniaze sú len rýchlou záplatou na oveľa hlbšom probléme. Toto je mimoriadne vážna situácia a potrebujeme mimoriadne odpovede.
Priznajme si to - nedá sa uniknúť pred hlbšou hospodárskou integráciou a z toho teda vyplýva užšia politická únia. Keďže táto nerovnováha vedie k znepokojivým rozdielom medzi členskými štátmi a treba zabezpečiť finančnú disciplínu na európskej úrovni, potrebujeme dobré riadenie, sankcie a mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania pravidiel. Musíme nájsť spôsoby, ako podporiť investície, pritiahnuť kapitál a odvážne znížiť byrokratické výdavky. Potrebujeme, aby vlády prijímali inteligentné opatrenia. Napríklad v Rumunsku vláda znižuje dôchodky a platy namiesto toho, aby znížila byrokratické výdavky alebo peniaze pre politických klientov. V Rumunsku máme viac zamestnancov tajných služieb ako FBI, ale namiesto toho, aby sme šetrili na nich, šetríme na doktoroch a učiteľoch.
Veľmi podporujem Komisiu v tom, aby si stála za navrhovanými opatreniami a nevzdala sa ich pod tlakom členských štátov, pretože len zopár z nich ide v súčasnosti príkladom.
Philippe Lamberts
(FR) Vážený pán predseda, dámy a páni, áno, potrebujeme zodpovedné verejné výdavky. Áno, musíme vyvážiť naše rozpočty. To si vyžaduje zodpovedné riadenie výdavkov a doteraz sa už o tom povedalo dosť. Áno, samozrejme, vyžaduje si to zvýšený vzájomný dohľad medzi rovnými. Ale, nie, členovia Rady, a dodal by som, že sa obraciam skôr na jej členov ako členky, je pokrytecké nechať ľudí veriť, že súčasné problémy vyriešime len znížením výdavkov, keďže to by s najväčšou pravdepodobnosťou priviedlo Európu do recesie, ktorá by určite zničila sociálny systém, sociálnu súdržnosť, ktorá je súčasťou identity EÚ. Preto ak chceme dostať verejné financie späť do rovnováhy, čo je jediná možnosť, a chceme byť schopní investovať - pretože nejde len o znižovanie deficitov, ale aj o investovanie do našej budúcnosti -, budeme musieť nájsť nové zdroje príjmov. To znamená, že bude musieť prispieť finančný sektor, to znamená, že sa uvalí daň na finančné transakcie, ale aj na banky, pričom si nemôžeme vyberať medzi jedným a druhým. To znamená, že budú musieť prispieť tí, ktorí z tejto situácie profitovali najviac - mám na mysli energetický sektor. To znamená, že prestaneme dávať darčeky, ako napríklad všetky daňové reformy, ktoré boli uskutočnené, najbohatším jednotlivcom spoločnosti alebo spoločnostiam, ktoré využívajú daňové raje, a naozaj sa pokúsime zlikvidovať daňové podvody. To teda znamená prelomiť ďalšie tabu, dámy a páni: nie daňové tabu, ale tabu suverenity, ktoré vy členovia Rady - a, žiaľ, s podporou Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) - budete brániť až za hrob. Radšej mať daňovú suverenitu a zlyhať, ako naozaj vyriešiť príčiny problému.
Na záver by som chcel v súvislosti s finančným dohľadom podporiť...
(Predseda prerušil rečníka.)
Derk Jan Eppink
Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda Rady sa spýtal, či existuje východisková stratégia z krízy, a ja by som povedal, že existuje: nazýva sa fiškálny konzervativizmus. Náš štrukturálny problém spočíva v tom, že verejné výdavky sa vynakladali nadmerne a príliš dlho. Verejný sektor bol dlhé roky mimo kontroly. Dokonca aj v dobrých časoch nemecká vláda pána Schrödera prekročila strop 3 % a Grécko, samozrejme, prekonalo všetky rekordy, pretože grécka politická trieda je úplne neschopná spravovať peniaze.
Mali sme Pakt stability a rastu. Čo o ňom povedal pán Prodi v roku 2002? Viete to, boli ste šéfom kabinetu pána Liikanena. Povedal, že Pakt stability a rastu je hlúposť. Takže sme ho museli zmeniť. Toto bol ochranca zmlúv. Zmenili sme ho a dostali sme ho na šikmú plochu - a dnes vidíme výsledky. EÚ sa bude musieť vyrovnať s cestou fiškálneho konzervativizmu počas mnohých nasledujúcich rokov a to bude veľmi dôležité.
Potrebujme inovácie, viac voľných trhov a viac podnikateľských zručností, pán Schulz. Pán úradujúci predseda Rady (zo Španielska): potrebujeme dane? Nie, iba veci zhoršujú. Privedú EÚ do stagnácie a vy budete opakom Robina Hooda.
Chápem hnev ľudí - ľudí na dôchodku, ľudí s úsporami. Rozumiem nemeckým daňovým poplatníkom. Vedia, že budú musieť platiť, ale nemeckí daňoví poplatníci nemôžu platiť vždy. Zdá sa mi trochu naduté, ak pán Verhofstadt (ak tu ešte je) pani Merkelovej hovorí, aby nerozprávala o eure. Povedal to bývalý predseda vlády, ktorý to zbabral vo vlastnej krajine. Čo sa teda snaží dokázať?
Patrick Le Hyaric
(FR) Vážený pán predseda, nedokážete upokojiť finančné trhy bez toho, aby ste sa vzdali svätosvätej zásady, ktorú bránite a ktorou je úplne voľný pohyb kapitálu a takzvaná voľná hospodárska súťaž, čo vlastne znamená nespravodlivá hospodárska súťaž.
Dnes na stôl dávame obrovskú sumu peňazí, ale tá je v skutočnosti určená na upokojenie finančných trhov, zatiaľ čo ľuďom sľubujte iba útrapy. MMF ste vrátili späť do európskeho kruhu. Prečo ste to s nami pred týmto rozhodnutím nekonzultovali? Teraz v demonštrácii sily chcete v podstate uzurpovať moc tým, že požadujete dohľad Komisie nad vnútroštátnymi rozpočtami.
Neprestajne rozprávate o deficitoch a dlhoch. Prečo však nikdy nehovoríme o existujúcich možnostiach príjmu? V súčasnosti máme deficit, pretože sme stále znižovali dane z kapitálu a vytvárali podmienky pre čoraz nerovnomernejšie rozdelenie bohatstva. Preto by prijaté opatrenia mali obsahovať zmenu a doplnenie stanov a úlohy Európskej centrálnej banky. Potrebujeme skutočnú solidaritu...
(Predseda prerušil rečníka.)
Mario Borghezio
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, ako dlho vydrží euro v súčasnej podobe? Smerujeme azda k jeho zrušeniu v priebehu roka alebo dvoch?
Nesúhlasím s vytvorením nového dodatočného deficitu vo výške 750 miliárd EUR na pokrytie predošlého deficitu. Nesúhlasím s tým, že tieto opatrenia budú stačiť na vytvorenie sociálnej a hospodárskej budúcnosti pre 500 miliónov Európanov. Nesúhlasím ani s dogmou záchrany eura v súčasnej podobe, pretože by sa to malo urobiť udržaním eura na čo najnižšej úrovni a znížením úrokovej miery s cieľom poskytnúť kapitál na produktívne investície nášmu priemyslu, ktorý lapá po dychu, a nie na verejné výdavky.
Nesúhlasím s tým, aby Európska komisia skúmala a auditovala účtovníctvo rozpočtov členských štátov pred národnými parlamentmi: zbohom, suverenita. Nesúhlasím s hospodárskou a finančnou stratégiou, ktorá nezohľadňuje špecifické potreby.
Hans-Peter Martin
(DE) Vážený pán predseda, som proti neprijateľnému protieurópskemu prístupu Rady. Sťažujete sa na krízu a zavádzate hospodársky protektorát, pričom nesiete hlavnú zodpovednosť za mnohé príčiny tejto krízy. Odmietli ste prijať nariadenia, keď boli potrebné. Jedným príkladom je Eurostat. Predstavitelia, ktorí boli tak veľmi odsudzovaní a ktorých som opakovane kritizoval v iných oblastiach, poukázali na problémy v Grécku, ako aj v Španielsku a Portugalsku v počiatočnom štádiu. Komisia vyzývala, aby Eurostat dostal príslušné právomoci na vykonanie vyšetrovaní. Kto túto iniciatívu zablokoval? Španieli, Briti, pán Martin tu nie je, Nemci, pán Daul a jeho ľudia z Francúzska a Rakúšania, pretože ste si nechceli dať skontrolovať účtovníctvo, keďže ste vedeli, koľko toho skrýva. To platí aj pre pána Grassera, bývalého ministra financií, ktorý sa teraz objavuje všade v nemeckej televízii namiesto toho, aby čelil obvineniam z trestných činov v Rakúsku.
To, čo potrebujeme, samozrejme, nie je núdzová vláda. Neurobíte to, čo rozumne urobili Američania v podobnej kríze, keď prijali Glassov-Steagallov zákon s cieľom zvýšiť kapitál bánk, kontrolovať sprostredkovateľské banky a znížiť systémové riziká. Namiesto toho potrebujeme demokratickú legitímnosť, dvojkomorový systém, ktorý konečne skoncuje s nezmyslom v podobe Rady - ktorá je navonok taká proeurópska, ale vnútri prijíma rozhodnutia bez demokratickej legitímnosti -, aby sme v Európe dosiahli skutočnú demokraciu.
Othmar Karas
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, po prvé, kríza veľmi jasne poukazuje na obmedzenia zmlúv, naše slabé stránky, dvojité normy, pokiaľ ide o záležitosti Európskej únie, deficity, chyby a nedostatok vážnosti.
Po druhé, naznačuje tiež, že každý, kto si neurobí domácu úlohu, poškodzuje seba a ohrozuje EÚ. To platí pre členské štáty, ale aj pre Komisiu a pre nás.
Po tretie, keď si Európska únia stanoví ciele a pravidlá a dohodne sa na postupoch a sankciách, Komisia nesmie závisieť od súhlasu členských štátov s plnením jej povinností. Postup v súvislosti s deficitom a sankciami musí byť automatický.
Po štvrté, chcel by som vyzvať Radu, aby prestala blokovať Eurostat. Eurostat musí mať možnosť vykonať vyšetrovania v členských štátoch, keď bude chcieť, a jeho zamestnanci musia mať možnosť hovoriť s príslušnými ľuďmi, pričom budú vedieť, že robia správnu vec. Potrebujeme informácie, ale bez povolenia vopred.
Po piate, spomenuli ste hedžové fondy a ešte sme v tejto veci nedospeli k rozhodnutiu. Vyzývam Radu, nech začne čo najskôr rokovať s Parlamentom, aby sa prvé čítanie o nariadení o hedžových fondoch mohlo konať ešte pred letom.
Po šieste, pokiaľ ide o daň z transakcií, nestačí ju len opakovane požadovať, musíme je zaviesť do praxe. Komisia by mala urýchlene predložiť návrh na európsku daň z transakcií.
Moju ôsmu poznámku adresujem Rade. Zaväzujeme sa, že vykonáme posúdenie vplyvu všetkých vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa týkajú EÚ.
Moja deviata poznámka je, že musíme preskúmať dôsledky všetkých opatrení na reálne hospodárstvo a že potrebujeme viac Európy a menej medzivládneho prístupu.
(Predseda prerušil rečníka.)
Udo Bullmann
(DE) Vážený pán predseda, pán López Garrido, dámy a páni, mám veľmi špecifickú otázku, ktorá nám umožní dostať sa zo stavu bezmocnosti a zmätenosti, ktorý spôsobila kríza, keď nikto nevie, ako kríza vznikla a ako ju prekonať. Pán Schulz sa zmienil o veľmi kritických špekulatívnych produktoch a poistení úverového zlyhania a škodlivom predaji nakrátko, ktoré priviedli Grécko na pokraj katastrofy a ktoré by mohli predstavovať vážny problém pre Portugalsko a veľa iných krajín. Pán López Garrido, v posledných mesiacoch ste boli často prítomný na zasadnutiach Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (Ecofin). Prečo členské štáty nedokázali podniknúť spoločné kroky s cieľom zakázať tieto produkty?
Túto otázku som sa pýtal v hlavnom meste našej krajiny počas posledných týždňov a mesiacov a trvalo vám mesiace, vlastne do včera večera, kým ste zaviedli zákaz škodlivého predaja nakrátko. Pýtam sa sám seba, prečo musíme čakať, kým sa veci pokazia, a až potom využívame príslušné legislatívne opatrenia, ktoré už platia, na ochranu ľudí a hospodárstiev Európy. Som presvedčený, že to súvisí s hroznou, demoralizujúcou zdĺhavosťou konania Rady, o ktorej ste sa zmienili. Uzatvorím s vami dohodu. My v Európskom parlamente predkladáme konkrétne návrhy. V súvislosti s reguláciou dozorných orgánov a diskusiou o hedžových fondoch sme navrhli, že na európskej úrovni by sme mali prijať náležité opatrenia, a navrhneme rovnaké uznesenie o derivátoch, ak vy, pán Langen, urobíte to, čo stále tvrdíte.
Naliehavo vás vyzývame, aby ste zabezpečili, že Rada s nami konečne začne spolupracovať na zavedení právnych predpisov, na základe ktorých budeme môcť v Európe konať a už nebudeme musieť donekonečna čakať, kým sa rozhýbe Rada. V Európe musíme mať k dispozícii nástroje, ktoré nám umožnia napredovať. Pomôžte, prosím, zabezpečiť, aby k tomu v Rade došlo. Rozhodujúcou vecou však je to, že Rada musí podniknúť kroky v oblasti právnych predpisov.
Marielle De Sarnez
(FR) Vážený pán predseda, toto je pravdepodobne najvážnejšia kríza, ktorá kedy postihla Európu, a preto musíme bezodkladne konať. Musíme prijať rozhodnutia, a dobré rozhodnutia, a nemôžeme čakať do októbra.
Záchranný plán bol prvým prijatým rozhodnutím, ktoré bolo možno prijaté príliš neskoro, ale radšej neskoro ako nikdy. Teraz naň musíme bezodkladne nadviazať zriadením, v dlhodobom horizonte, skutočného európskeho menového fondu, európskeho trhu s dlhopismi a európskej ratingovej agentúry, pretože, ako všetci vieme, jednotná mena nebude môcť fungovať bez rozpočtovej, daňovej, hospodárskej a politickej konvergencie. Navyše, kým Európa nedá najavo, že si želá byť riadená, trhy a špekulanti ju budú môcť veľmi jednoducho ovládať. Veľa sa hovorí o hospodárskom riadení, ale možno by sme sa mali zamerať na otázku skutočného riadenia Európskej únie, ktoré tu v poslednom čase chýbalo.
Podľa mňa by sme mali stanoviť dva ciele. Áno, samozrejme, musí sa znížiť dlh, ale musíme ho znížiť reálnym a dôveryhodným spôsobom a zároveň musíme vytvoriť manévrovací priestor a uskutočniť reformy potrebné na prípravu na budúcnosť. Obidve tieto veci musíme urobiť naraz. Preto je nevyhnutné vytvoriť synergie medzi vnútroštátnymi rozpočtami členských štátov - uprednostnila by som, aby to Komisia vyjadrila takto -, a tak je pravdepodobne kľúčové zreformovať náš daňový systém, zamerať ho viac na rozvoj a rast a zosúladiť ho. Bez rozpočtového, hospodárskeho a politického riadenia nebude žiadna menová únia.
Pascal Canfin
(FR) Vážený pán predseda, pán Rehn, ako viete, deficity sa dajú znížiť dvoma spôsobmi. Buď sa znížia výdavky, alebo sa zvýšia dane. Všetky členské štáty môžu znížiť výdavky naraz, aj keď jednotlivo, bez potreby európskej koordinácie. Na zvýšenie daní, konkrétne daní, pokiaľ ide o kapitál, spoločnosti, zisky a banky, potrebujú európsku koordináciu.
Vaše minulotýždňové oznámenie neobsahovalo ani zmienku o tejto veci. Moja otázka, ktorá je dosť bežná medzi poslancami zo všetkých skupín, znie: plánujete počas niekoľkých nasledujúcich týždňov navrhnúť plán daňovej koordinácie, ktorý členským štátom poskytne prostriedky na opätovné nadobudnutie manévrovacieho priestoru, aby mohli zvýšiť určité dane, keďže to nedokážu urobiť jednotlivo? To je pridaná hodnota, ktorú môže Európska komisia v súčasnosti poskytnúť. Žiaľ, v tejto oblasti nemáte žiadne plány. Pán Verhofstadt hovoril, že máte právo chopiť sa iniciatívy. V súčasnej situácii ste povinný chopiť sa iniciatívy v tejto oblasti.
Peter van Dalen
(NL) Vážený pán predseda, existujú obavy, že balík pomoci Grécku nebude fungovať. Veď žiadnej krajine na svete sa nikdy nepodarilo znížiť 14 % rozpočtový deficit na 3 % za tri roky. Grécko nebude výnimkou. V Grécku je obrovský odpor proti úsporným opatreniam, a preto je veľmi pravdepodobné, že krajina sa dostane do špirály záporného rastu, pričom prudko klesnú výdavky spotrebiteľov, hoci vlastne potrebujeme ich zvýšenie, aby sa splatili pôžičky vrátane úrokov.
Preto Atény v určitom bode znova vyhlásia poplach a povedia, "nezvládame ich splácať". Je pravdepodobné, že Európa potom tieto pôžičky odpíše so známymi slovami "nemáme na výber, musíme predísť najhoršiemu". Vážený pán predseda, z tejto krízy si musíme vziať jedno ponaučenie: buďme čestní a dodržujme slovo. Krajiny eurozóny musia dať do poriadku svoje rozpočty, zverejniť skutočné údaje, dodržať podmienky Paktu stability a rastu a zbaviť sa dlhov. Krajiny, ktorým sa to nepodarí, budú musieť z eurozóny vystúpiť.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán predseda, zajtra sa má v Grécku konať najväčšia demonštrácia proti nezamestnanosti za posledných desať rokov. Grécki pracujúci budú demonštrovať proti opatreniam, ktoré prijala vláda, pracujúci, ktorí ani nepracujú menej, ani ich neplatia viac ako ich náprotivky; údaje si môžete pozrieť sami.
Pán Rehn, je veľmi pokrytecké nazývať tento tripartitný mechanizmus financovania "záchranným a solidárnym" mechanizmom. Ide o európsky trestný mechanizmus, pričom Medzinárodný menový fond zohráva úlohu zlého policajta. Už šesť mesiacov navrhujeme, aby ste uplatnili článok 122 Lisabonskej zmluvy. Už šesť mesiacov vyzývame Európsku centrálnu banku, aby zmenila svoju politiku. Už šesť mesiacov vás vyzývame, aby ste vyšetrili neprijateľné americké úverové ratingové agentúry. Vy ste to však neurobili. Nechali ste špekulantov, nech vytvárajú chaos, priviedli ste do eurozóny Medzinárodný menový fond a teraz požadujete kruté úsporné opatrenia. Tento mechanizmus musí prerokovať Európsky parlament v súlade s článkom 218 Lisabonskej zmluvy; potrebujeme skutočnú rozpravu o politike solidarity.
Marta Andreasen
Vážený pán predseda, všetci si spomenieme na sebavedomé vystúpenie španielskeho predsedu vlády zo začiatku tohto roka. Španielsko však teraz nasleduje Grécko s deficitom 11 % HDP. Byrokracia EÚ sa okamžite pozerá okolo seba a hľadá vinníka, ale práve ona je zodpovedná za krízu, pretože priviedla do eurozóny krajiny s vedomím, že ich hospodárstva zaostávajú. Alebo zamestnávame 1 000 ľudí v Eurostate len ako zberačov údajov?
Hedžové fondy možno využívajú túto situáciu, ale nespôsobili krízu. EÚ teraz požaduje zníženie nákladov. Je však reálne očakávať zníženie nákladov na verejný sektor v Grécku, ak 20 % pracujúceho obyvateľstva zamestnáva štát a štát je jediným zákazníkom 50 % malých a stredných podnikov? Teraz bol predložený záchranný balík, ale v skutočnosti väčšina krajín, ktoré by naň mali prispieť, na to nemá peniaze, ako napríklad Spojené kráľovstvo.
V každom prípade, EÚ vždy využije príležitosť...
(Predseda prerušil rečníčku.)
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predseda, príliš rýchla centralizácia a europeizácia, možno aj vo vzťahu k zavedeniu európskej meny, sú súčasťou príčiny súčasných problémov. Faktom je, že európska mena jednoducho nemôže byť tvrdou menou v dlhodobom horizonte, pretože spojila veľmi rozdielne národné hospodárstva, pričom niektoré sú slabé, v rámci rovnakej menovej politiky.
Teraz počúvame výzvy na spoločnú, centrálne riadenú hospodársku politiku spojenú s jednotnou menou, teda v podstate na európske hospodárske riadenie. Je nepochybne pravda, že slabé národné hospodárstva musia podliehať prísnym kontrolám rozpočtov a stratégií riadenia dlhu, ak chcú ostať v eurozóne. Centralizácia v podobe rozpočtovej právomoci uplatňovanej Bruselom nad všetkými členskými štátmi by však bola podľa môjho názoru obrovským a nesprávnym zásahom do suverenity členských štátov. To by naozaj znamenalo, že ideme od zlého k horšiemu.
Kríza sa nesmie používať ako zámienka na väčšiu centralizáciu EÚ, ktorú chceli mnohí ľudia už pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. Ak sa naozaj chceme poučiť zo súčasnej krízy, možno budeme musieť nájsť úplne inú štruktúru európskej menovej politiky. Mohlo by napríklad ísť o európsku úniu s tvrdou menou v jadre Európy, pričom národné hospodárstva, ktoré nespĺňajú konvergenčné kritériá, by eurozónu opustili.
Vieme, že úsporné programy budú čoskoro na dennom poriadku v celej Európe. Jedna vec je jasná: ak členské štáty a občania Európy musia začať šetriť, musí to urobiť aj Európska únia - možno tak, že preskúma prekrývajúce sa oblasti právomoci a duplicitu činností medzi záplavou jej agentúr a vyrieši svoje rozpočtové kontroly. My v Parlamente budeme tiež musieť zvážiť, či zvýšením nášho rozpočtu na personál a asistentského príspevku vysielame správny signál v čase, keď sa celoplošne začína šetriť.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predsedajúci, v deň, keď sme oslavovali 60. výročie Schumanovho plánu, 9. mája 2010, Rada s pomocou Komisie formálne pochovala Monnetovu metódu. Bol napríklad zvolený právny základ finančnej pomoci, ktorý bráni tomu, aby sa do procesu zapojil aj Parlament. Konkrétne je to článok 122 ods. 2. Komisia to všetko tolerovala. Chcel by som sa pripojiť ku kritike pána Verhofstadta. Nejde o krízu systému ani eura, ale o krízu vo vládnutí. Keď tu vidím španielskeho úradujúceho predsedu Rady, musím si položiť otázku, čo španielske predsedníctvo naozaj dosiahlo. Neprišlo so žiadnymi myšlienkami ani stimulmi. A zatiaľ čo my diskutujeme o najťažšom probléme, ktorý dnes Európa má, vy organizujete honosné samity v Madride. Neupierame vám to, ale my tu preto naozaj musíme byť.
Komisia prijala všetko, čo sa na ňu zosypalo. Nechala sa ťahať za nos Radou a po vážnych pôrodných bolestiach priviedla na svet oznámenie, ktoré neobsahuje jediný konkrétny návrh. V tomto smere môžem len súhlasiť s pánom Bullmannom. Kde sú tie konkrétne návrhy? Znovu dostaneme námet na diskusiu na ďalšie dva či tri roky? To jednoducho nestačí. Chceme, aby Komisia mala odvahu a aby prevzala iniciatívu v prípade Monnetovej metódy, metódy Spoločenstva a spoločných inštitúcií a návrhov.
Všetci tu vieme, že spolupráca členských štátov v hospodárskej a finančnej oblasti je už dávno pozadu. To je aj príčina tejto krízy. Spôsobujú ju miera zadlženosti členských štátov a to, že nad ňou stratili kontrolu. Táto klamlivá taktika zameraná na oblasti finančného trhu predstavuje zlý prístup. Pán Schulz nehovoril tak, akoby dokázal viac než len viesť svoju skupinu, má však pravdu v jednej veci a chcel by som mu to povedať. Aj my sme ľutovali, že grécki kolegovia v tejto skupine nepodporili tento balík v gréckom parlamente. Považujem to za nezodpovedné. Mali by sme však poukázať aj na to, že všetky štáty v Európe postihnuté krízou, všetky tie, ktoré zablokovali nové smerovanie vrátane Veľkej Británie, Maďarska, Portugalska a Španielska, majú socialistické vlády.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Vážený pán predsedajúci, toto zasadnutie Európskeho parlamentu začalo pred rokom a nekonalo sa ani jediné plenárne rokovanie, na ktorom by sme nehovorili o kríze. Je pravda, že nie je nič dôležitejšie, o čom by sme sa mali rozprávať, ako kríza, ktorá zničila 20 miliónov pracovných miest v Európe. Je však veľmi dôležité, aby sme si správne definovali cieľ, pretože rovnica, ktorá je zle vyjadrená, sa nedá vyriešiť.
Táto kríza nie je krízou eura v Grécku. Je to kríza, ktorá nám ukázala tri neprípustné nesúmernosti, ktoré treba prekonať.
Prvá nesúmernosť panuje medzi reálnym hospodárstvom a finančným hospodárstvom.
Druhá nesúmernosť je medzi menovou úniou a nedostatočnou fiškálnou, rozpočtovou a hospodárskopolitickou úniou, ktorá by bola v súlade s menovou úniou.
Treťou je prudkosť krízy a jej problémy a v rozpore s tým zúfalá pomalosť reakcie a rozhodovacích mechanizmov, ktoré sú typické pre Európsku úniu.
Preto zaostávame pri poskytnutí odpovede miliónom nezamestnaných, ktorí na nás hľadia, a objavujú sa ťažkosti, ktoré sa neobjavujú v iných krajinách riešiacich krízu s lepšou schopnosťou rozhodovať.
Zároveň sme zažili mimoriadne rozhodnutia: oznámenie Komisie, mimoriadne rozhodnutia Rady ministrov minulý týždeň a, samozrejme, stratégiu do roku 2020.
Tieto mimoriadne opatrenia však neprichádzajú zadarmo. Sprevádzajú ich veľké požiadavky, obmedzenia a hrozby sankcií pre krajiny, ktoré nie sú schopné obmedziť výdavky a ktoré by tým mohli ohroziť rast.
Dnes tu v Parlamente hovoríme o Európskom dohovore o ľudských právach a akčnom pláne pre Štokholmský program. Mali sme príležitosť pripomenúť si, že Európa sa nedá budovať výlučne na vnútornom trhu a menovej únii. Európa v zásade nie je postavená na týchto veciach, ale na občianstve. Treba si preto znovu pripomenúť, že milióny Európanov vyjadrujú svoju nespokojnosť s Európou, ktorú im ponúkame, s Európou, ktorá viac hovorí o hrozbách a sankciách pre krajiny, ktoré porušujú pravidlá, ako o stimuloch smerujúcich k modelu rastu, ktorý je schopný obnoviť zamestnanosť a sociálnu súdržnosť a pomôcť bojovať proti chudobe.
Bez Európy občanov nebude možné vyriešiť túto krízu.
Sylvie Goulard
(FR) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcela poďakovať pánovi komisárovi a španielskemu predsedníctvu za všetko, čo nedávno dosiahli, hoci to bolo neskoro. Nie je jednoduché plaviť sa v búrke.
Za posledné dva týždne sme prelomili viac prekážok než za všetky predošlé roky a chcela by som vás povzbudiť, aby ste pokračovali rovnakým spôsobom. Mám pre každého z vás jeden odkaz. Najprv chcem povedať španielskemu predsedníctvu, že v júni budete práve vy zodpovedať za prijatie stratégie Európa 2020. Nepodpíšte sa pod túto frašku. Lisabonská stratégia nefunguje a niektoré z problémov, ktorým čelí južná Európa, sú následkom nedostatočnej konkurencieschopnosti. Ako povedal pán Verhofstadt, potrebujeme iný prístup. Potrebujeme aj finančný dohľad. Práve nám bolo povedané, že Parlament zachádza veľmi ďaleko. Som spravodajkyňou Európskej rady pre systémové riziká. Všimla som si, že počas najrušnejšieho víkendu za posledných niekoľko týždňov sa niekoľkokrát spomínalo slovo "systémový". Vaše predsedníctvo zodpovedá za tento balík. Buďte ambiciózni. Máte našu podporu. Nepočúvajte tých v Rade, ktorí ťažia z nedostatočnej regulácie.
Môj druhý odkaz patrí pánovi Rehnovi, ktorého odvahe vzdávam poctu. V plnej miere podporujem návrh Komisie, aby národné parlamenty aktívnejšie spolupracovali s EÚ. Musí sa však k tomu pristupovať opatrne, lebo inak by to viedlo k zlatej príležitosti pre všetkých populistov a všetkých kritikov Európy. Máte našu podporu, no umožnite inkluzívnejší prístup pre národné parlamenty namiesto vyvolávania dojmu, že Brusel všetko diktuje. Všimla som si, že práve národné parlamenty, ktoré dostali Európu do súčasnej situácie tým, že rok čo rok hlasovali za rozpočtové deficity, vyhlasujú, že sú ochrancovia demokracie.
Kay Swinburne
Vážený pán predsedajúci, sme v situácii, ktorú spôsobili naše vlády. V prvom rade však nejde o to, že by neboli zavedené pravidlá na predchádzanie krízam. Ak by sa dodržiavali pravidlá, ako napríklad Pakt stability a rastu a maastrichtské kritériá, nemali by sme túto aktuálnu mieru zadlženosti v mnohých členských štátoch. Nachádzam sa vo veľmi zvláštnej situácii, keď porovnávam správanie a finančné znalosti vlád našich členských štátov a investičných bánk.
Každý týždeň vedieme schôdzu Výboru pre hospodárske a menové veci a diskutujeme o nevhodnom správaní našich bánk, o tom, že nedodržiavajú pravidlá alebo že ich použili pružne s finančne naprojektovanými účtovnými opatreniami. A práve to isté robia naše vlády. Požadujeme zodpovednú správu a riadenie. Ale miera mimosúvahových finančných prostriedkov, prostriedkov na osobitné účely a nepriznaných podmienených záväzkov našich vlád neukazuje, ako uskutočňovať zodpovednú správu a riadenie.
V Spojenom kráľovstve nás šokoval rozdiel medzi priznaným schodkom odchádzajúcej vlády a tým, čo sa naozaj zistilo po sprístupnení účtov. Nové vedenie v Spojenom kráľovstve poskytuje jasný mandát na prehodnotenie skutočného stavu financií. Naozaj dúfam, že zvyšok Európy dokáže urobiť to isté, znovu vykázať finančné prostriedky a nájsť cestu vpred.
Cornelis de Jong
(NL) Vážený pán predsedajúci, na riešenie následkov krízy potrebujeme koordinovanú európsku politiku. Európa sa však nesmie ďalej nechať viesť veľkými spoločnosťami, nehovoriac už o veľkých finančných inštitúciách.
Vlády museli dvakrát dostať z problémov finančné inštitúcie, pričom tieto inštitúcie nepokryli samy ani časť svojho dlhu. V uplynulých dvoch rokoch viedla pomoc týmto inštitúciám len v samotnom Holandsku k zvýšeniu úrokových nákladov o 2,5 miliardy EUR. V tom istom období najväčší holandský dôchodkový fond ABP minul 1 miliardu EUR na dlhopisy gréckej vlády s cieľom získať o trochu vyššiu úrokovú sadzbu. Inými slovami, špekulácie pokračujú tak ako predtým a čoskoro možno budeme musieť zachraňovať aj dôchodkové fondy.
Stratégia EÚ 2020 by sa mala postarať o to, aby účet platil ten, kto ho urobil. Namiesto mimoriadne veľkého obmedzovania základných verejných služieb by mali náklady pokryť tí, ktorí zarobili najviac, a špekulanti, a to prostredníctvom čiastočného odpustenia dlhov krajinám ako Grécko a napríklad uvalenia dane na banky. Takto zachováme európsky sociálny model.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som povedať, že teoreticky v plnej miere podporujem návrhy pána Olliho Rehna, ktorého si dovolím považovať za politickú hlavu Európy a osobu, ktorá si zaslúži náš mimoriadny rešpekt.
Chcem však povedať a poukázať na to, že prudká horúčka je rovnako nebezpečná ako podchladenie, a to tak v ľudskom tele, ako aj v hospodárstve. Nesmieme preskočiť z pomalého prispôsobovania sa Maastrichtu, ktorým celé hospodárstvo Európy prechádzalo mnoho rokov, k nútenému a náhlemu prispôsobeniu, ktoré predĺži recesiu. Bohatí budú ešte bohatší a chudobní budú chudobnejší. Práve preto chcem zdôrazniť, že pokračujúce globálne hospodárske ťažkosti sú najmä dôsledkom veľkých neželaných rezerv na globálnej úrovni a malo by sa proti nim bojovať snahou o podnietenie rastu na európskej úrovni, aby sme mohli túto krízu riešiť racionálne.
Mario Mauro
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, pán Verhofstadt sa sťažoval, že nacionalistická a marxistická rétorika nestačí na to, aby sme sa dostali z krízy. Vyskúšam teda rétoriku európanstva. Len pred niekoľkými týždňami tu v Parlamente mnohí z nás žiadali o solidaritu s Gréckom. Veď aký má zmysel Európa, ak nie podporiť členské štáty, ktoré to potrebujú?
Aký význam majú euro a Euroskupina, ak nepodporia kultúru zodpovednosti a stability? Čo sa stane, keď sa solidarita stane synonymom Európskej únie, ktorá v rozpore so zmluvami bude obmedzená na zaplatenie dlhov tých krajín, ktoré obetujú svoju zodpovednosť za budúcnosť svojich občanov za prchavý konsenzus určitého obdobia?
Pán komisár, je to rétorika európanstva, ak žiadame Európsku komisiu, aby bola nezávislá a autoritatívna a nebrala ohľad na vlády, ktoré falšujú účty? Je to rétorika európanstva, ak žiadame nové právne predpisy pre finančné trhy? Je to rétorika európanstva, ak sa sťažujeme na chyby v konštrukcii eura, pre ktoré zatiaľ stále neexistujú žiadne spoločné fiškálne a dôchodkové politiky?
Sme uprostred krízy, to je pravda, ale táto kríza nie je následkom prebytku alebo prehnaného zasahovania Európy, ale zlyhania alebo nedostatku Európy. Európa musí dôrazne napomenúť štáty, aby boli zodpovedné, stabilné a slúžili budúcim generáciám. Všetko toto nebude len rétorika, keď iniciatívy, o ktorých hovoríme, jednoducho vytvoríme a zavedieme a keď budú tvoriť súčasť politickej stratégie, ktorá bude o krok pred udalosťami, aby sme neboli nútení dobiehať ich.
David-Maria Sassoli
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, Európa ľudí a nie Európa štátov. Kríza, ktorú zažívame, je krízou neschopnosti európskej politiky riadiť trh. Ak máme zachrániť euro, treba posilniť politické inštitúcie a treba upustiť od medzivládnej logiky s cieľom umožniť európske riadenie.
Nie je to rétorika. Len pred niekoľkými minútami totiž nemecká kancelárka Angela Merkelová v Berlíne vyslovila varovné oznámenie hovoriace o tom, že euro je ohrozené. Spustenie tohto varovného oznámenia bez uvedenia silných a presvedčivých opatrení znamená ďalšie riziko oslabovania jednotnej meny pre investorov a trh, v dôsledku čoho je celá Európa slabšia. Predstavte si reakciu trhov v najbližších hodinách, keď vezmeme do úvahy, že len pred niekoľkými minútami euro znovu pokleslo.
Pán predsedajúci, keď budeme odchádzať z Parlamentu, možno už budeme chudobnejší a neistejší. Nové európske riadenie samotné nám umožní brániť jednotnú menu, podporovať rast, zamestnanosť a sociálne začlenenie. Musíme zanechať starý prístup koordinácie vnútroštátnych politík a musíme sa vyzbrojiť silnými rozhodovacími nástrojmi.
Nové európske riadenie musí zaručiť tri úrovne intervencie: politiku rastu, vhodné finančné nástroje a krízové riadenie. Záchranný balík vo výške 750 miliárd EUR bol dôležitý, no uvedomili sme si, že nestačí. Dnes potrebujeme silnú politickú iniciatívu, ktorá dokáže viesť trh a zabezpečiť väčšiu mobilitu zdrojov. Menové a rozpočtové politiky sa ukázali pri zaisťovaní produktivity a konkurencieschopnosti ako neprimerané. Nesmieme sa báť investovať predovšetkým do projektov, ktoré sú v záujme Spoločenstva, ako napríklad infraštruktúra, energetika, životné prostredie, znalosti a ľudský kapitál.
Pán predsedajúci, Parlament má veľkú zodpovednosť, a to posilniť možnosti členských štátov, aby sa upustilo od medzivládnej politiky a aby sa nanovo zaviedol európsky duch prostredníctvom vlastnej nezávislosti.
Wolf Klinz
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, európske vlády sú vedené trhmi. Napokon reagujú, ale reagujú po vzniku udalosti a nie vopred. Je škandalózne, že vlády a Komisia reagujú len vtedy, keď sa ukážu skutočné slabé stránky trhov.
Ony samy mali oveľa skôr identifikovať tieto slabé stránky. Pri zavádzaní eura sme vedeli, že nebudeme mať jednotnú menovú a fiškálnu politiku, aká zvyčajne existuje v jednotlivých štátoch. Z tohto dôvodu sme prijali opatrenia s cieľom nájsť náhradu, no tieto opatrenia sme dostatočne nedodržiavali. Pravidlá sme porušili veľmi rýchlo a hneď na začiatku, dokonca aj veľké členské štáty. Potrebujeme ďalšiu účinnú množinu pravidiel s mechanizmami sankcií vrátane politiky pranierovania vinníkov, straty hlasovacích práv a zadržania platieb z európskych fondov až do zaplatenia pokút.
Po druhé vyšlo najavo, že v rámci eurozóny panuje napätie, ktoré je na pokraji skutočnej skúšky jej pevnosti a ktoré má podobu rozdielov v konkurencieschopnosti. Komisia musí v tejto oblasti konať. Musí preskúmať rozpočty jednotlivých členských štátov a určiť, či predstavujú riziko pre eurozónu.
Vieme, samozrejme, že právo vypracovať rozpočet je hlavným právom národných parlamentov. To však nedáva dôvod na nerozvíjanie spoločného európskeho prístupu. Naliehavo ho potrebujeme. Potrebujeme viac Európy a nie menej. Toto môže byť naša posledná šanca. Obávam sa, že ak Komisia a Rada nebudú rokovať s Parlamentom, povedie to v budúcnosti k obrovskej katastrofe.
Janusz Wojciechowski
(PL) Súhlasím s pánom Maurom, že Európska únia v boji proti krízam nekonala dostatočne. V posledných rokoch sme sa sústredili na politickú integráciu, venovali sme sa Lisabonskej zmluve a posilňovali sme kompetencie politických inštitúcií, zabudli sme však na spoluprácu v boji proti krízam. Mám na mysli rôzne krízy, ktoré vyžadujú spoluprácu a solidaritu. Nejde len o krízy finančné.
Počas konania tejto rozpravy postihli niekoľko krajín Európskej únie vrátane našej krajiny Poľska obrovské záplavy. Zomierali ľudia a došlo k obrovským materiálnym škodám. Ľudia očakávajú, že v takýchto situáciách Európska únia príde a pomôže im, no táto pomoc veľmi neprichádza. Európska únia je slabá, pretože jej rozpočet je veľmi malý a nemá dostatok peňazí na konkrétne opatrenia. Politické posilňovanie nesprevádza primerané finančné posilňovanie. Dúfam, že v dôsledku tejto krízy nebude pokračovať trend znižovania rozpočtu, pretože by sme boli ešte slabší a bezradnejší.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pán predsedajúci, v tejto kríze, ktorá nie je len európska, ale aj globálna, nastala chvíľa pravdy, rozvahy a zodpovednosti.
Vytvára sa globálne riadenie. Aký vplyv budú mať Európania? Ako ovplyvníme toto globálne riadenie, ak nie sme schopní vytvoriť ani naše vlastné európske riadenie? Všetci museli vidieť, že po 50 rokoch integrácie nás stúpajúci národný egoizmus vystavuje riziku 50 rokov rozpadu. Všetci museli vidieť, že sme sa pokúšali vytvoriť občianstvo bez občanov, viesť politiku bez voličov, nastoliť dôveru v ideál právneho štátu bez toho, aby sme sami dodržiavali jeho pravidlá.
Po páde Berlínskeho múru sme znovu zjednotili náš kontinent vo viere v našu silu, boli sme však príliš hrdí na to, aby sme videli naše slabosti. A čo sa deje teraz? Kríza nás zasiahla svojou plnou silou v čase, keď je naša európska integrácia krehká a keď Európu tvoria zle riadené a v niektorých prípadoch skorumpované štáty. Práve sa skúša reťaz solidarity v Únii a všetci vieme, že reťaz je len taká silná, aký silný je jej najslabší článok. Oprávnene zachraňujeme najslabších, pretože nastal čas urobiť práve to. A zachráni ich naša sila. Nemáme nepostačujúce európske právne predpisy. Nedostatočné je ich vykonávanie členskými štátmi a Európskou komisiou, ktorá dostatočne nesledovala štáty, ktoré ich neplnili.
Nepotrebujeme menej Európy, ale viac Európy, ale Európy pravdy, rozvahy a zodpovednosti. Musíme, samozrejme, dodržiavať Pakt stability a rastu, ktorý treba reformovať. Pred sebou však máme úlohu znovu získať dôveru našich občanov, čo znamená zaistiť rast a pracovné miesta. Rast znamená investície. Ak neinvestuje verejný sektor, nemôžeme očakávať, že to urobí súkromný sektor.
Navrhujem, aby sa okrem rozhodujúcej priemyselnej politiky vypracoval v rámci 10-ročnej stratégie EÚ 2020 veľký európsky investičný plán v hodnote 1 000 miliárd EUR zameraný na to, aby sa územie EÚ stalo najkonkurencieschopnejším na svete z pohľadu celoeurópskych sietí, infraštruktúry, prepojení, vysokorýchlostných vlakov, širokopásmových služieb, diaľnic, vody, vesmíru, výskumu, zdravotníctva, energetiky a vzdelávania, čo by sa dosiahlo pomocou reformy našich rozpočtových opatrení určených na podporu v spolupráci so všetkými verejnými zainteresovanými subjektmi a najmä EIB.
Elisa Ferreira
(PT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, keď hospodárska a menová únia dovŕšila 10 rokov, Komisia sa domnievala, že euro bolo najväčším úspechom Únie. Dnes by sme to len ťažko mohli bezvýhradne potvrdiť, pretože kríza ukázala, že hospodárska a menová únia je nedokončený projekt.
Minimálne opatrenia potrebné na jej záchranu sa prijali v núdzovej situácii, neklamme však samých seba. Nátlakové podmienky, priame záujmy hlavných členských štátov a bolestivý a pomalý charakter rozhodnutí viedli k neistému obrazu, ktorý si verejnosť aj svet vytvorili o eure a Európskej únii.
Musíme čeliť faktom. Európska únia a euro predstavujú proces integrácie, nielen proces spolupráce medzi krajinami. Ide o nedokončený proces, ktorý treba teraz buď posilniť, alebo bude čeliť vážnemu riziku zániku. Treba riešiť tri problémy. Po prvé je dôležité konsolidovať nástroje, ktoré sa vytvorili v tejto núdzovej situácii. Treba vytvoriť Európsky menový fond, dosiahnuť pokrok v oblasti eurodlhopisov, musí sa dosiahnuť napredovanie v oblasti štruktúry európskeho dohľadu a regulácie a v oblasti európskej dimenzie riadenia bankových kríz.
Po druhé je dôležité pochopiť, že ak je hospodárstvo slabé, nemôže existovať ani silná mena. Predpoklad 1 % rastu v Európskej únii je neudržateľný tak z pohľadu demografickej skladby, ako aj boja proti nezamestnanosti a stratégia EÚ do roku 2020 nebude nič viac než zbierka dobrých nápadov, keď nebudú prostriedky na jej realizáciu.
Po tretie, pán Rehn, fiškálna konsolidácia je síce dôležitá, nemôže však existovať súčasne s narastajúcimi rozdielmi medzi členskými štátmi, ktoré tvoria Úniu. Naliehavo teda treba revidovať politiku konvergencie.
Mirosław Piotrowski
(PL) Už tretíkrát Európsky parlament venuje pozornosť centrálne pripravenému 10-ročnému plánu s názvom Európa 2020. Tento plán vzbudil antipatiu medzi mnohými poslancami nielen pre asociácie s historicky zastaranými politickými systémami, ktoré vyvoláva, ale aj pre veľkolepé fiasko jeho predchodcu, lisabonskej stratégie.
Počas predchádzajúcej dôležitej rozpravy som upozornil na to, že dokument sa nedostatočne venuje súčasnej finančnej a hospodárskej kríze v EÚ. Odvtedy Rada a Komisia prijali prísne opatrenia na stabilizáciu eurozóny a hospodárstiev členských štátov. Ohlásená finančná dotácia vo výške niekoľko sto miliárd eur má obnoviť hospodárstva v západoeurópskych krajinách, ktoré bojujú s obrovskými rozpočtovými deficitmi. Nesmieme však dovoliť, aby sa to stalo na úkor programov finančnej pomoci pre nové členské štáty vrátane Poľska, ktoré neignorovali hospodárske ukazovatele.
Ak sa má v stratégii Európa 2020 vôbec pokračovať, musíme tento problém riešiť veľmi vyváženým spôsobom.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Vážený pán predsedajúci, domnievam sa, že najhoršia kríza, ktorá by nás mohla postihnúť, nie je tá súčasná, ale tá, ktorá nás postihne, ak nebudeme schopní poučiť sa v oblasti politiky z toho, čo sa deje.
Žili sme nad rámec našich možností, najmä v niektorých krajinách. Vzdialili sme sa od reálneho hospodárstva a prijali sme fiktívne hospodárstvo, a to v štátnych rozpočtoch a zároveň v našich rodinách a súkromných životoch.
Neboli sme schopní pochopiť, že rásť nie je to isté ako tučnieť, presne tak, ako to platí v prípade živého organizmu. Rast vyžaduje úsilie a primeranosť, pričom priberanie v sebe obsahuje neprimeranosť a nerovnováhu v porovnaní s prácou, ktorú musíme odviesť, a prosperitou, ktorú zažívame.
Kríza nie je statická. Pred niekoľkými mesiacmi sme tu malý iný obraz krízy ako dnes, úplne iný. A o niekoľko mesiacov tu bude zase iný obraz krízy ako ten, čo je tu dnes.
Táto kríza bola hospodárska a finančná a stále v nej narastá sociálny rozmer vrátane sociálneho konfliktu. Znamená to, že v tejto fáze, ešte predtým, než konflikt nadobudne sociálne rozmery, si musíme tí, čo sa zapájame do politiky, uvedomiť, že našou hlavnou krízou je kríza dôvery. Nie je to len kríza eura.
Zanalyzujme v najbližších mesiacoch všetky politické a volebné procesy. Ide o krízu dôvery, čo znamená, že si musíme sami položiť otázku, ako sa máme zmeniť, ako sa má zmeniť náš postoj, náš politický, inštitucionálny a osobný postoj. V tomto smere sa musí Parlament namiesto rozmýšľania o iných inštitúciách sám seba opýtať, ako môže prispieť k zmene svojho inštitucionálneho a politického postoja v ňom.
Po tom, čo som si vypočul mnohé dôvody krízy ako byrokracia, agentúry, vlády, dovolím si povedať, že dnes existujú dve oblasti, v ktorých potrebujeme zmenu. Po prvé, Európa si vyžaduje minimálnu mieru súdržnosti od Parlamentu. Nemôže totiž vykrvácať v takejto vážnej rozprave o dvoch myšlienkach európskej spoločnosti. Po druhé, musíme nájsť odvahu povedať pravdu o tom, čo sa s nami deje.
Anni Podimata
(EL) V prvom rade by som chcela využiť desať sekúnd z rokovania na navrátenie pravdy. Pán Langen, ktorý nie je v Parlamente, povedal, že je neprípustné, že grécki poslanci hlasovali v gréckom parlamente proti trojročnému stabilizačnému programu. Chcela by som poukázať na to, že by bolo dobré, ak by pán Langen zopakoval svoje odporúčania na ďalšej schôdzi Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), pretože tí poslanci, ktorí boli ešte donedávna zodpovední za vládnutie v krajine, patria do poslaneckého klubu PPE.
Vrátim sa ale k všeobecnejšej téme. Súčasná kríza naozaj zvýraznila chronickú chorobu a slabé stránky v oblasti hospodárskej koordinácie eurozóny a globálneho systému hospodárskeho riadenia. Výsledkom je, že v globalizovanom finančnom systéme sa nahromadila obrovská, nekontrolovaná moc. Dnes teda musíme prioritne riešiť otázku demokracie a Európa, ak chce rešpektovať svoje hodnoty a históriu, musí prevziať vedúcu úlohu.
Rozhodnutie o zriadení podporného mechanizmu na stabilizáciu eurozóny je dôležitým krokom, o tom sa nedá pochybovať. Mechanizmus krízového riadenia však nestačí, musíme riešiť príčiny od základov, nielen na vnútroštátnej, ale aj na európskej úrovni. Tým, že kladieme dôraz výlučne na okamžitú finančnú obnovu a podceňujeme vplyv rastu, zamestnanosti a základných štruktúr prosperujúceho štátu, ktorý sa tvoril niekoľko desaťročí, robíme chybu a ničíme našu spoločnú budúcnosť a budúcnosť ďalších generácií.
Pán komisár, návrhy na posilnenie hospodárskej spolupráce, ktoré ste predstavili 12. mája, možno pomôžu vytvoriť súdržnejšiu Európu s menšími makroekonomickými nerovnováhami, ale za dvoch predpokladov. Prvým je, že sa nebudú obmedzovať na nepružné uplatňovanie Paktu stability a rastu. Druhým je, že sa do nich v plnej miere začlenia špecializované ciele realizovateľného rastu a zamestnanosti v rámci stratégie EÚ do roku 2020.
Paulo Rangel
(PT) Vážený pán predsedajúci, niekoľkí kolegovia z Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) už veľmi komplexne predstavili situáciu. Myslím si, že treba spomenúť ešte úlohu členských štátov.
Skutočnosť je taká, že aj národné vlády každého členského štátu tu zohrávajú svoju úlohu, pokiaľ ide o uloženie požiadaviek a podmienok na posilňovanie jednotnej meny a napredovanie projektu menovej a hospodárskej integrácie. Chcel by som povedať, že naša strana - strana prepojená s poslaneckým klubom PPE, teda portugalská Sociálnodemokratická strana (PSD) - podporuje úsporné opatrenia vlády, pretože sa domnievame, že chyby, ktoré sa urobili počas 15 rokov socialistickej vlády v Portugalsku, ktoré dnes, bohužiaľ, vidia všetci, treba napraviť. PSD podporí opatrenia na ich nápravu.
Napriek tomu, že podporujeme úsporné opatrenia, chceli by sme vyjadriť aj kritiku voči portugalskej vláde - a to je dobrý príklad pre ostatných v podobných situáciách -, pretože neobmedzuje výdavky. Ak máme znížiť deficit, podstatné je nielen zvýšiť dane, ale aj obmedziť výdavky a vláda musí mať odvahu prijať opatrenia na zníženie výdavkov, zníženie deficitu a úhradu časti verejného dlhu.
Platí to pre Portugalsko aj ostatné členské štáty, ktoré sú v ťažkých situáciách. My ako poslanci EP zodpovedáme aj za to, aby sme v našich krajinách obhajovali opatrenia, ktoré sú potrebné na to, aby euro posilnilo a aby sa tento integrovaný priestor a tento sen - sen poslaneckého klubu PPE a náš spoločný sen - stali realitou. Práve preto kritizujeme vlády, ktoré nemajú odvahu prijať vo svojich krajinách potrebné opatrenia.
Göran Färm
(SV) Vážený pán predsedajúci, táto väčšmi spoločná hospodárska politika má v niektorých kľúčových bodoch aj vplyv na rozpočet EÚ. Hovoríme o financovaní strategického vlajkového projektu Európa 2020. Hovoríme o určitých nákladoch, zárukách a podobne týkajúcich sa úverového mechanizmu a kontroly finančných trhov. A v neposlednom rade hovoríme o skupine nových povinností, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy. V Európskom parlamente sme si v plnej miere vedomí toho, že mnohé členské štáty sa momentálne nachádzajú v mimoriadne zložitej hospodárskej situácii, často sprevádzanej aj ťažkými problémami národných rozpočtov.
Na druhej strane je jasné, že EÚ v tejto situácii môže pomôcť prijatím opatrení, ktoré sú dôležité pre hospodársku obnovu členských štátov a ktoré naštartujú rast a tvorbu pracovných miest. Rozpočet EÚ by sa mal preto sústrediť na oblasti, v ktorých EÚ dokáže poskytnúť pridanú hodnotu - európsku pridanú hodnotu - a kde sa dokážu rozpočty členských štátov a EÚ navzájom dopĺňať a podporovať. To však znamená aj to, že členské štáty nemôžu zveriť EÚ ďalšie významné zodpovednosti bez toho, aby poskytli potrebné prostriedky.
Myslím na politiku výskumu, vlajkové projekty a investície do vzdelávania a infraštruktúry, ktoré sú potrebné, ak chceme mať lepšiu hospodársku budúcnosť. Preto sa domnievam, že je mimoriadne dôležité, aby sa duch tejto stále viac spoločnej hospodárskej politiky prejavoval aj v konštruktívnom prístupe počas rokovaní o rozpočte EÚ na rok 2011, pri revízii dlhodobého rozpočtu v polovici obdobia a v rozprave o novom finančnom rámci po roku 2013. V opačnom prípade sa nám nepodarí napredovať a zaviesť spoločné opatrenia na podporu rastu a pracovných miest.
Theodoros Skylakakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, ako grécky poslanec Európskeho parlamentu by som chcel zopakovať tu v Parlamente niečo, čo som povedal verejnosti v Grécku hneď na začiatku, a vyjadriť svoju vďačnosť za pomoc, ktorú moja krajina dostala z európskeho podporného mechanizmu, ktorý spolu s tvrdými, ale zväčša nevyhnutými opatreniami zabránil okamžitému zrúteniu gréckeho hospodárstva.
Pomohlo by, keby sa mechanizmus pre Grécko prijal takou rýchlosťou, akou podporný mechanizmus napredoval v iných hospodárstvach, keď si Európa napokon uvedomila riziko, ktorému sme všetci vystavení. Dnes som po prvýkrát videl v Parlamente aj v ostatných európskych inštitúciách ozajstné odhodlanie pozrieť sa priamo a realisticky na skutočnú hospodársku slepú uličku v Európe. Prečo sme v tejto situácii? Hlavným dôvodom je to, že sme minuli viac, než sme mali, a narobili sme dlhy. Míňali sme, keď nebola kríza, míňali sme počas krízy a míňame aj teraz, keď kríza končí. Keď chce niekto zistiť, čo sa stane, keď stále utrácate viac, než máte, stačí sa prísť pozrieť do Grécka.
Európsky menový fond a ostatné inštitúcie navrhované v uznesení, o ktorom sa rokuje, znamenajú krok správnym smerom. Ak má však tento fond poskytovať skutočné stimuly, musí zohľadňovať nielen absolútny objem dlhu a deficitu, ale aj rýchlosť znižovania dlhu a deficitu. Naším skutočným problémom - a to hovorím ľavici - je to, že 4 miliardy ľudí v rozvojových krajinách žijúcich z 200 EUR mesačne objavili kapitalizmus a žiadajú globálne zdroje a trhy od nás bohatých, ktorí žijeme z 2 000 EUR mesačne. My na Západe nemáme monopol na kapitalizmus, na ktorom bol postavený starý európsky model. Ak to nezmeníme, ak sa nepoponáhľame so štrukturálnymi zmenami, konkurencieschopnosťou a inováciou, budeme jednoducho žiť chudobnejšie.
Danuta Maria Hübner
Vážený pán predsedajúci, je len málo pochýb o závažnosti súčasnej krízy a cena za uplatnenie neobvyklých politických metód je veľmi vysoká. Úlohou regulačných orgánov a tvorcov politiky je podniknúť kroky, ktoré umožnia obnoviť rovnováhu narušenú zlyhaním trhu a napraviť neúspešné vládne politiky. To sa deje, avšak stále musíme počkať na to, ako rýchlo a prostredníctvom ktorých politických opatrení sa členské štáty Európskej únie vrátia na cestu rastu.
Väčšia regulácia nedáva záruku pred rizikami súčasnej krízy. Keďže sme si zvolili cestu väčšej regulácie, mala by ísť ruka v ruke so zvýšenou jednoduchosťou a obmedzovať zložitosť finančných trhov. Jasné je aj to, že fiškálne a menové politiky nenahradia štrukturálne reformy. Štrukturálne reformy musia riešiť základné slabé stránky hospodárstva Európskej únie: prudko rastúce zadlžovanie a deficity, starnutie, veľmi pravdepodobná nová vlna inflácie, riziká vznikajúce v dôsledku politík v oblasti zmeny klímy, nízka produktivita a nedostatočná konkurencieschopnosť.
Pri menšom objeme verejných finančných prostriedkov bude potrebné urobiť viac, verejné peniaze sa teda budú musieť na európskej aj vnútroštátnej úrovni používať účinnejšie. Regulačné prostredie podporujúce podnikanie, účinná vláda, dane, ktoré nenarúšajú podnikanie, vysoké miery účasti zamestnancov, najmä medzi ženami, dobrý vzdelávací systém, výskum a inovácie - to všetko tvorí minimálny hlavný balík opatrení na dosiahnutie rastu, tvorby pracovných miest a konkurencieschopnosti. Niet pochýb o tom, že európska víťazná stratégia sa musí zakladať na fiškálnom sprísnení, no mala by sa zameriavať na inovácie, ktoré sú jediným udržateľným spôsobom zvýšenia produktivity a rastu.
Európska komisia a Európsky parlament by mali znovu získať svoju strategickú úlohu a smerovať k odvážnym európskym riešeniam. Občania aj trhy potrebujú viac Európy.
Gay Mitchell
Vážený pán predsedajúci, považujem za samozrejmosť, že zvrchované štáty musia niesť zodpovednosť za prijaté záväzky a že sa od nich musí vyžadovať plnenie dohodnutých cieľov, začnem teda od toho. Zároveň je však čas pozrieť sa okolo seba a zistiť, ktoré ďalšie kroky prispievajú k nedávnemu zmätku. V 30. rokoch minulého storočia prispeli k prehĺbeniu recesie zlatý štandard a protekcionizmus. V Európskej únii sme naopak mali solidaritu a inštitucionálne kapacity v podobe Európskej centrálnej banky a Komisie, aby sme sa poučili z minulých chýb.
Práca inštitúcií bola pôsobivá, ak vezmeme do úvahy, že máme 27 členských štátov EÚ a z toho 16 členov eurozóny. Naše inštitúcie navyše spolupracovali s americkým Federálnym rezervným systémom, anglickou centrálnou bankou Bank of England, japonskou centrálnou bankou a ďalšími inštitúciami. Napriek tomu sa trhy - takzvané trhy - dostali v skutočnosti k tomu, že zaujímali negatívne stanovisko takmer ku každému podniknutému kroku. V plnej miere podporujem slobodné trhy, protekcionizmus nefunguje. Sú však naše trhy slobodné? Trhy boli predovšetkým dobre masírované a ovplyvňované tak, aby nás dostali do krízy. Nikto doteraz nemá rozumné podozrenie, že mocné záujmy majú schopnosť postaviť sa zvrchovaným štátom a vyhrať a že niektorí bez ohľadu na ciele využívajú túto moc na dosiahnutie pokroku v ich vlastnom programe, pričom používajú trhy na svoje vlastné zámery?
Politický program by mohol obsahovať obavy z toho, že euro by v budúcnosti mohlo napríklad nahradiť dolár ako mena určovania cien za ropu. Program obchodných a hospodárskych záujmov by mohol obsahovať jednoduché získanie väčšej moci a bohatstva zničením zvrchovaných práv vrátane spoločných zvrchovaných práv v rámci Európskej únie. Nadišiel čas, aby politickí vedúci predstavitelia porozmýšľali o tom, čo sa deje. Opakujem, členské štáty musia byť disciplinované, a to aj členský štát, z ktorého pochádzam. To sa, samozrejme, musí dosiahnuť. No kladieme celý dôraz na členské štáty a len veľmi malý dôraz na to, čo je v pozadí určitej trhovej aktivity.
Rád by som počul názor predsedníctva Rady a pána komisára. Čo sa robí, aby sa na to dozeralo? V minulosti sme týchto ľudí neustrážili a pozrite sa, kam nás doviedli. Neopierajte sa teda len o jednu stranu mince, je čas pozrieť sa aj z druhej strany.
Alajos Mészáros
(HU) Stratégia Európa 2020 je veľmi dôležitá, najmä teraz v čase rastúcej finančnej a hospodárskej krízy. Táto kríza obrátila pozornosť na také základné otázky a negatívne procesy, ktoré by mohli ohroziť úspech našej hospodárskej politiky, ak by sme ich nezačlenili do našej stratégie.
Nesmieme dovoliť, aby sa poškodila prestíž eura, ale musíme urobiť všetko, čo sa dá, na udržanie menovej únie. Zastupujem krajinu, ktorá má ako posledná vstúpiť do eurozóny. Občania Slovenska považujú zavedenie eura za úspech, a preto prispievajú aj k ochrane eura všetkými dostupnými prostriedkami.
Musíme zvýšiť povedomie o tom, že menová kríza môže mať vážne politické následky. Môže medzi ne patriť rastúci euroskepticizmus a neistota medzi krajinami, ktoré sa pripravujú na vstup do eurozóny. Musíme pomôcť týmto krajinám, ktoré zatiaľ nezaviedli jednotnú menu, a podporiť ich.
Pri navrhovaní stratégie EÚ 2020 musia mať hlavnú úlohu politiky, ktoré zaručia udržateľný rozvoj. Aj keď práce na riešeniach diverzifikácie zdrojov energie v strednej Európe prebiehajú, musí sa zvýšiť aj používanie alternatívnych zdrojov energie, ak sa má obmedziť zmena klímy. Musíme sa postarať aj o to, aby si ľudia uvedomili, že kapacity súčasných alternatívnych zdrojov energie sú obmedzené. Z pohľadu našej dlhodobej energetickej bezpečnosti je jadrová energia riešením, ktoré dokáže zaručiť dostatočné množstvo energie s najnižšou úrovňou emisií oxidu uhličitého, a preto musíme klásť veľký dôraz na súvisiacu otázku bezpečného skladovania a výroby paliva. Nevyhnutné je aj poskytovať stimuly na ďalší rozvoj moderných energetických technológií, ako napríklad inovácií zameraných na reaktory na základe jadrovej syntézy. Objavuje sa mnoho dôležitých otázok, ktoré by sme chceli začleniť do našej stratégie, a stojíme pred veľkou úlohou zlepšenia koordinácie a integrácie rôznych oblastí. Len tak môžeme zaručiť, že okrem menovej únie dosiahneme aj takú dôležitú hospodársku úniu.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Veľmi nadšene vítam opatrenia predložené Komisiou a Radou. Ak by boli tieto opatrenia prijaté pred nejakým časom, vyhli by sme sa mnohým vplyvom krízy, ktorými dnes prechádzame. Nedostatočné hospodárske riadenie viedlo k rozhodnutiam, ktoré sa prijímali pod tlakom a bez akejkoľvek konzultácie s Európskym parlamentom. Okrem toho nie sú zavedené žiadne mechanizmy na monitorovanie prijatých opatrení.
Minulý rok banky dostali obrovské sumy peňazí ako finančnú injekciu. Bolo to síce potrebné opatrenie, ale záchrana bánk nepomohla obmedziť neskoršiu krízu. Kríza pokračovala. Pakt stability a rastu sa nedodržiaval. Vznikli neprípustné deficity. Štáty prijali v podobných situáciách rozdielne opatrenia. Niektoré sa rozhodli povedať občanom pravdu a prijať úsporné opatrenia. Chýbajúce spoločné pravidlá majú rôzny vplyv na občanov Európy, aj keď krízu pomohli spustiť všetky členské štáty. Nemôžeme spotrebovať viac, než vyprodukujeme, ani nemôžeme minúť viac, než získame.
Potrebujeme finančnú stabilitu. Práve preto sú návrhy na vytvorenie nového mechanizmu finančnej stability alebo Európskeho menového fondu absolútnou nevyhnutnosťou. Tieto opatrenia však treba podporiť premyslenou stratégiou hospodárskej obnovy a mechanizmami kontroly a sankcií. To nám umožní povedať, že smerujeme k vytvoreniu skutočného, účinného hospodárskeho riadenia v prospech všetkých členských štátov.
Mairead McGuinness
Vážený pán predsedajúci, dodržím vaše pravidlo. Vítam pripomienky španielskeho predsedníctva k produktívnym systémom a zameraniu sa na konkurencieschopnosť. Myslím si, že o tom potrebujeme v Parlamente, v Rade a v Komisii hovoriť trochu viac.
Pokiaľ ide o vaše poznámky k pomalej reakcii, musíme sa na to pozrieť, pretože vo vzťahu k reakcii panuje v európskom systéme problém letargie. Keď vypukla banková kríza, členské štáty mohli reagovať rýchlejšie. Sme schopní konať rýchlejšie, ale zdá sa, že v tomto konkrétnom prípade sme to neurobili.
A napokon, Komisia hľadá štyri piliere novej stratégie. Myslím si, že Komisia musí preskúmať svoju vlastnú úlohu v tejto kríze. Domnievam sa, že monitorovanie pravidiel Paktu stability a rastu sa dialo na základe "jemného" prístupu moci, ktorý nefungoval. Ako hovoria ostatní, ak by sme dodržiavali pravidlá, nemali by sme tento problém. Viac právomoci pre vás by fungovalo len vtedy, ak by ste skutočne využívali právomoc, ktorú už máte.
Elena Băsescu
(RO) Zdá sa, že počas súčasnej hospodárskej krízy predstavuje stratégia Európa 2020 skutočnú úlohu. Na druhej strane poskytuje aj príležitosť. Môže dať skutočný impulz na podporu hospodárskych a sociálnych reforiem, ktoré sú už dlho potrebné. Jej základom musia byť solidarita a adaptabilita ako hlavné zásady.
Domnievam sa, že sa musia zachovať finančné prostriedky určené do kohéznych fondov, pretože zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri odstraňovaní nerovností v hospodárskom rozvoji rôznych regiónov EÚ. Na druhej strane je samozrejmosťou, že ciele prijaté na úrovni Európskej únie sa nemôžu automaticky stať národnými cieľmi. Musia sa prispôsobiť možnostiam jednotlivých krajín. Rumunská vláda vytvorila pracovnú skupinu na vysokej úrovni, ktorá zadefinuje národné ciele. Zároveň pomôže koordinovať vypracúvanie národného plánu reformy.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Správanie trhov a bánk je ako správanie svorky vlkov, ako ich nazval švédsky minister financií, ako svorky vlkov pripravenej roztrhať hospodársky slabšie krajiny na kusy. Prvou obeťou bolo Grécko nasledované Španielskom a Portugalskom. V prípade Grécka sme na jednej strane videli, ako naň bez milosti zaútočili špekulanti, a na druhej strane sme videli solidaritu Spoločenstva, ktorá prišla veľmi neskoro a za veľmi tvrdých podmienok, ktoré nútili Grékov podstupovať veľmi nepríjemné obete a začať oprávnené štrajky. Zdalo by sa, že hlavní predstavitelia medzinárodnej hospodárskej krízy sú teraz štáty, nie banky.
Z týchto nepriaznivých okolností sa musíme poučiť. Európska únia potrebuje väčšiu solidaritu Spoločenstva, lepší dohľad nad finančným systémom, dôraznejšie dodržiavanie Paktu stability a rastu zo strany štátov, koordinovanejšiu finančnú politiku a opatrenia na predchádzanie nerovnováhe v hospodárskej súťaži. Ľudia Európy chcú ľudskejšiu Európu, kde bude menej nerovností medzi členskými štátmi. Nastal čas na realistickejší program v rámci stratégie Európskej únie do roku 2020 berúci väčší ohľad na ľudí, ktorý bude naslúchať problémom daného obdobia.
Olle Schmidt
(SV) Vážený pán predsedajúci, Európa potrebuje viac spolupráce a viac solidarity a nie protekcionizmus či nacionalizmus. To vieme, história nás o tom poučila.
Nedokážem veľmi pochopiť obavu, ktorú ministri financií zjavne pociťujú, keď sa hovorí o návrhu na preskúmanie rozpočtov členských štátov. V posledných mesiacoch sa obávali a mali sa prečo obávať aj najostrieľanejší ministri financií. Celkom iste sa tu dá odhaliť určitý náznak národného sebapresadzovania. Podrobne a všetkými prostriedkami preverte ostatné krajiny, ale nie tú našu. Preverte Grécko, Španielsko a Portugalsko, ale nie náš štát. Noli me tangere - mňa sa nedotýkajte.
Naša vzájomná závislosť si vyžaduje otvorenosť a dôveru. Švédska a fínska vláda majú skúsenosti z vážnych kríz v 90. rokoch minulého storočia a obe by mali bezvýhradne podporiť návrhy pána komisára Rehna.
Jaroslav Paška
(SK) Zodpovedná rozpočtová politika všetkých krajín Európskej únie je iba prvým krokom na ceste k náprave súčasnej situácie. Ďalším dôležitým krokom a iste aj ťažšie realizovateľným by malo byť úsilie o premyslenú zmenu pracovnej štruktúry nášho obyvateľstva. Veľký podiel občanov Európskej únie totiž nachádza zamestnanie v neproduktívnych odvetviach, prevažne verejnej správy a produktívna sféra nestačí živiť také množstvo byrokratov, ktoré im vymýšľaním ďalších nových predpisov a obmedzení iba komplikuje život.
Pozrite sa, pán komisár, na Áziu. Tam nemajú vysoké percento vzdelanej populácie ani také množstvo univerzít ako my. Majú však málopočetnú verejnú správu a jednoduché podnikateľské prostredie, ktoré im umožňuje rozvíjať prirodzenú súťaživosť, ktorá je mnohým ľudom vlastná. Jednoduché, prehľadné podnikateľské prostredie, menšia administratíva, viac priestoru pre uplatnenie samostatnosti, podnikavosti a kreativity našich občanov, to je najlepšia cesta zo súčasných problémov.
Andrew Henry William Brons
Vážený pán predsedajúci, hospodárska kríza nie je len dočasné ochorenie, z ktorého by sa členské štáty EÚ mohli rýchlo zotaviť do plnej hospodárskej sily. V prístupe k hospodárskej politike EÚ aj jej členských štátov existujú systémové nedostatky. Zámer jednotnej meny, ktorú má nakoniec používať 27 prípadne viac krajín, je založený na nesprávnom predpoklade, že jedna mena môže byť vhodná pre mnohé veľmi rozdielne hospodárstva. Hodnota meny musí vyjadrovať zdravotný stav hospodárstva, ktorému slúži.
Sú tu však ďalšie zreteľné problémy. Prijatie globalizácie zo strany EÚ a jej jednotlivých členských štátov je receptom na katastrofu. Nemôžeme dovoliť, aby tovary a pracujúci z krajín s nízkymi mzdami zaplavili Európu. Nedokážeme súťažiť s ich tovarmi bez toho, aby sme neznížili naše vlastné mzdy na ich úroveň. Zákonné minimálne mzdové úrovne nezabránia tomu, aby naši pracujúci neboli nepriamo nútení pracovať za nižšie mzdy vplyvom migrujúcich pracovníkov, outsourcingom práce našich ľudí alebo presunom výroby do krajín tretieho sveta.
Tunne Kelam
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa poďakovať pánovi komisárovi Rehnovi za jeho milé slová a dôveru v snahu Estónska o pripojenie sa k eurozóne a môžem vás uistiť, že so súčasným finančným zaťažením vo výške 7,5 % HDP Estónsko nebude prispievať k zvýšeniu priemernej zadlženosti EÚ. Zároveň verím, že kolegovia z eurozóny dokážu prijať Estónsko ako pozitívny príklad, ktorý by mohol poslať povzbudivý signál aj do Lotyšska a Litvy a presvedčiť ich ľudí, že má zmysel snažiť sa a že všetci žiadatelia sa posudzujú podľa ich zásluh.
Stať sa súčasťou eurozóny v tejto chvíli nie je len privilégiom. Znamená to prijať záväzky solidarity a od začiatku prispievať do konsolidačného paktu. Som však presvedčený, že je to správne rozhodnutie. EÚ by sme mali považovať nielen za príležitosť dostávať, ale predovšetkým za šancu prispievať k presadzovaniu našich spoločných záujmov.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Dnešná rozprava o hospodárskom riadení v Európskej únii je základnou diskusiou, pretože sa týka otázky pokračovania v posilňovaní európskej integrácie. V dôsledku rozšírených hospodárskych prepojení by všetky členské štáty mali cítiť rovnakú mieru zodpovednosti za európsky stabilizačný mechanizmus a za celú hospodársku situáciu v Európe.
Nemyslím si, že by mal ktokoľvek z nás pochybovať o tom, že presné monitorovanie verejných záväzkov a výdavkov (predsedajúci prerušil rečníčku), koordinácia procesu vytvárania rozpočtov a plánov reforiem v členských štátoch v ranom štádiu a mechanizmy pomoci v časoch krízy predstavujú opatrenia, ktoré vedú správnym smerom. Prioritou by sa malo stať svedomité uplatňovanie zásad Paktu stability a rastu. To je kľúčom k zaisteniu rozpočtovej a makroekonomickej stability v Európskej únii. Je síce pravda, že skupina trestov a zásada menovania a pranierovania vinníka sú podstatné na udržanie disciplíny členských štátov pri zavádzaní zásad paktu a zásadných reforiem, staviam sa však zdržanlivo k finančným sankciám. Pretože tieto sankcie, ak sa použijú v členských štátoch, ktoré už sú v ťažkej finančnej situácii, by mohli mať opačný účinok, nepriaznivý účinok na hospodárstva týchto krajín...
(Predsedajúci prerušil rečníčku.)
Preto by som chcela požiadať, aby sme budúcnosť Európy plánovali zodpovedne.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Vážený pán predsedajúci, keď vypukne kríza, psychologická reakcia je buď schúliť sa do klbka, obviňovať ostatných, hľadať nepriateľov, alebo sa pokúsiť nájsť riešenia. Európa je teraz svedkom tohto trojitého prístupu. Na jednej strane sa v mnohých krajinách rozvíjajú nacionalizmus a protekcionizmus, na druhej strane sa hľadajú nové riešenia, čo je aj prípad Komisie. Musíme ich veľmi oceniť. Čím silnejší bude politický systém v Európskej únii a na vnútroštátnej úrovni, tým lepšie sa nám podarí skrotiť trhové sily. V opačnom prípade to skončí zle.
Domnievam sa, že by sme mohli prestať s jednou vecou, a to s vysmievaním sa Grécku. Grécky národ, premiér a politici si teraz zaslúžia náš rešpekt, pretože prijímajú veľmi dôležité rozhodnutia. Ako povedal pán Schmidt, začiatkom 90. rokov minulého storočia boli Fínsko a Švédsko v pozícii Grécka. Museli sme prijať rozhodnutia, ktoré boli presne také ťažké, ale podarilo sa nám to.
Predsedajúci
Je mi ľúto, že vás musím prerušiť. Určite ste si tu v rokovacej sále všimli, že aj keď pani poslankyňa o Grécku hovorila veľmi pekne, prerušil som ju presne po jednej minúte. Snažím sa teda byť maximálne objektívny.
Michael Theurer
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, v aktuálnej rozprave o fungovaní systému európskeho hospodárskeho riadenia sa podľa mňa zabúda na dlhodobú perspektívu. Teraz je ten správny čas na zahrnutie krátkodobých stabilizačných opatrení do dlhodobej stratégie. Potrebujeme predstavu o trhovom hospodárstve. Základná zásada sociálneho trhového hospodárstva je už vymedzená v Lisabonskej zmluve. Musíme ju uviesť do života.
Sociálne trhové hospodárstvo bolo úspešným modelom, ktorý stál za hospodárskym zázrakom Nemecka. Walter Eugen, vodca hospodárskeho zázraku, už v 50. rokoch poznamenal, že hospodárska činnosť štátu by sa mala zameriavať na navrhovanie regulačných systémov pre hospodárstvo a nie na riadenie hospodárskych procesov. Preto vyzývam na regulačný prístup alebo, inými slovami, na opatrenia prijímané štátom s cieľom ovplyvniť základné podmienky hospodárskej činnosti prostredníctvom všeobecných právnych predpisov. Štát síce nevytvára pracovné miesta, ale musí vytvárať regulačný rámec pre ich tvorbu, a práve na to sa musíme zameriavať. Konkurencieschopnosť nie je začiatkom, ale výsledkom hospodárskej činnosti.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, v stratégii EÚ do roku 2020 sa musíme pustiť do základov súčasnej krízy. Bolo by rozumné zaviesť menovú úniu podľa amerického modelu bez potrebnej centrálnej kontroly finančnej politiky? Odpoveď je nie. Nesmieme dovoliť, aby euro premenilo EÚ na obrovský mechanizmus prerozdeľovania na základe povinnej solidarity. Ak máme mať menovú úniu, musí to byť riadna menová únia.
Okrem toho sa slobodné finančné trhy v budúcnosti nesmú považovať za oddelené od reálneho hospodárstva. Preto v stratégii Európa 2020 potrebujeme jasné pravidlá, ako zaobchádzať so špekulantmi a hedžovými fondmi. Smerovanie, ktoré predstavili Rakúsko a včera aj Nemecko, k zavedeniu dane z finančných transakcií, ktorou sa budú zdaňovať zisky bánk a finančného sektora, je jednoznačne správnym prístupom. Ukážme príklad daňovým poplatníkom a pripomeňme konečne finančnému sektoru jeho povinnosti. Navyše musíme byť odvážnejší pri uplatňovaní pravidiel pre členské štáty. Každý štát, ktorý úmyselne falšuje čísla, musíme jednoducho vyhodiť z eurozóny. Krajiny, ktoré spáchajú podvod, musia preč.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán Rehn, dámy a páni, stratégia Európa 2020 nám prináša osobitnú príležitosť a úlohu. Celkovo sa musíme sústrediť na malé a stredné podniky (MSP). Do roku 2020 by sme mali zaistiť, aby malé a stredné podniky mali priemerný minimálny podiel vlastného kapitálu vo výške 20 %.
V Európe potrebujeme silné MSP, pretože zamestnávajú dve tretiny pracovnej sily, produkujú 50 % hrubého národného produktu a platia 80 % daní. Komisia jednoducho zabudla zahrnúť do tohto programu ciele posilnenia malých a stredných podnikov.
Pán Rehn, vyzývam osobitne vás, aby ste konali v mene MSP a aby ste vypracovali ciele na posilnenie pozície týchto spoločností a ich zamestnancov.
Milan Zver
(SL) Dnešná rozprava patrí medzi naše lepšie rozpravy o finančnej a hospodárskej kríze, najmä o tom, čo sa odohráva v Grécku, pričom väčšina z príspevkov sa v zásade sústredila na problém toho, ako by sme mali riadiť Európsku úniu v budúcnosti. Súhlasím však aj s tým, na čo poukazovali tí rečníci, ktorí sa snažili nájsť vinníka tejto situácie. Podľa mňa je to správny spôsob napredovania a je dôležité, aby sme sa po tejto ceste vydali. Musíme sa pýtať na zodpovednosť niektorých európskych inštitúcií a nielen na kolektívnu zodpovednosť inštitúcií, ale aj na to, kto konkrétne nesie zodpovednosť za situáciu.
Navrhol by som teda, aby sme povolali napríklad pána Almuniu, bývalého komisára pre hospodárske a menové veci, keďže bol počas vykonávania svojej funkcie celkom kritický k určitým krajinám. A potom sa vynorili problémy Grécka. Vyzývam ho, aby objasnil svoju úlohu v tomto príbehu, a ak to neurobí, mal by sa vzdať funkcie.
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, po prvé, v priebehu posledných niekoľkých týždňov sme zavádzali opatrenia na riešenie finančnej krízy, ku ktorej už došlo, finančnej krízy spôsobenej nedostatkom regulácie, nedostatkom dohľadu a nedostatočným riadením. V dnešných opatreniach sa snažíme predvídať takéto situácie, aby v budúcnosti nenastali, a preto ich treba vítať.
Všetci konáme lepšie, keď nám niekto pozerá cez plece. A to platí tak pre vlády, ako aj pre jednotlivcov. Cením si preto, čo sa tu dnes deje, a myslím si, že počnúc dneškom by sme sa mali začať zaoberať aj finančnými teroristami z ratingových agentúr a špekulantmi, ktorí prevracajú naruby ľudské životy a pokúšajú sa zvrhnúť zvrchované vlády. Ak sa vydáme cestou dvojitého prístupu, teda cestou riešenia riadenia na politickej úrovni a zaoberania sa finančnými teroristami, možno sa budeme môcť tešiť na lepšiu budúcnosť.
Karin Kadenbach
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán Rehn, pán López Garrido, dnes tu hovoríme o spoločnom európskom hospodárskom riadení. Domnievam sa, že je čas si uvedomiť, že samotný trh nemá žiadnu hodnotu a že občania Európy nemusia slúžiť trhu, ale naopak, že trh je tu na to, aby slúžil ľuďom, 500 miliónom Európanov.
Som presvedčená, že potrebujeme konsolidáciu a rast, ale oba tieto pojmy sa vždy spájajú s ďalším aspektom, a to sociálne zodpovednou konsolidáciou na jednej strane a udržateľným rastom na strane druhej. Na dosiahnutie tohto cieľa potrebujeme dôveru a ľudia Európy potrebujú perspektívu. Túto perspektívu im však budeme môcť ponúknuť len vtedy, keď budeme môcť prisľúbiť, že budú žiť v Európe, v ktorej sa môžu vzájomne tešiť z prosperity alebo kde sa budú zavádzať opatrenia na zaistenie tohto cieľa. V Európe budúcnosti by rast nemal prinášať úžitok len niektorým.
Rachida Dati
(FR) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade chcem povedať, že náhle prepuknutie gréckej krízy a jej rozsah naozaj vyvolali obrovský strach u našich občanov, strach, ktorý považujem za oprávnený. Zopakujem však, že to neznamená, že máme na Grécko ukazovať prstom, ako to práve povedala jedna z našich kolegýň. Je však dôležité, a hovoríme to už nejaký čas, poučiť sa, aby sme mohli budovať politickejšiu Európu a smerovať k hospodárskemu riadeniu. Naliehavo treba navrhnúť hospodárske riadenie.
Chápem, že Komisia navrhuje najprv dôkladné preskúmanie národných rozpočtov. Osobne si nemyslím, že treba prechádzať z jednej témy na druhú. Zásadne a naliehavo potrebujeme európske hospodárske riadenie a nie to, aby Komisia najprv podrobne skúmala národné rozpočty. Myslím si, že tento návrh by nielen odhalil ústavné rozpory, ale viedol by aj k omeškaniam a komplikovanosti, čo Európa teraz naozaj nepotrebuje. Naliehavo potrebujeme európske hospodárske riadenie a nie podrobné skúmanie národných rozpočtov.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Všetci vieme, že stratégia EÚ do roku 2020 bola spustená s cieľom pomôcť Európskej únii dostať sa zo súčasnej hospodárskej krízy a pripraviť jej hospodárstvo pre nadchádzajúce desaťročie. Je však vážnym problémom, že stratégia Európa 2020 vôbec neposkytuje jasné usmernenie pri revidovaní jednej z najdôležitejších politík, a to reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Ešte závažnejšie je to, že odkaz na poľnohospodárstvo ako základný politický nástroj na dosahovanie cieľov stratégie EÚ 2020 sa doplnil len na poslednú chvíľu. Preto nás vlastne vôbec neprekvapuje, že poľnohospodárske politiky sa v tomto dokumente spomínajú len veľmi zriedkavo. Stratégia EÚ 2020 v tomto smere obsahuje niekoľko nápadov týkajúcich sa budúcej SPP. Nepriraďuje jej však kľúčovú strategickú úlohu ako súčasť širšieho, globálneho prístupu, ktorý by zohľadňoval obrovské úlohy vyplývajúce z vyhliadok na dvojnásobný nárast globálneho dopytu po potravinách a na zmenu klímy.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dámy a páni, nemáme podrobné analýzy príčin krízy v eurozóne a hospodárskeho kolapsu v Grécku ani nebezpečenstiev, ktorým sú vystavené ostatné krajiny. Je príčinou tejto situácie globálna finančná kríza, ktorá sa premenila na hospodársku krízu, alebo tu máme do činenia s vlastnými chybami, nedbanlivosťou a nedostatočným konaním?
Priznajme si jasne a úprimne, že v našej Únii neexistovala žiadna koordinácia finančnej politiky. Nedodržiaval sa Pakt stability a rastu ani finančná disciplína. Národné rozpočty boli často vzdialené od reality: vysoké náklady, nízke príjmy a nedostatočná zodpovednosť v riadení štátu. Chcel by som sa opýtať: kde bola Európska centrálna banka? Kde bola Komisia?
Povedzme si úprimne, že problém spočíva v tom, že členské štáty nedovolia, aby inštitúcie EÚ monitorovali, vyhodnocovali a analyzovali ich rozpočty. V posledných rokoch sme sa sústredili hlavne na Lisabonskú zmluvu a menej pozornosti sme venovali hospodárskej únii a najmä menovej únii.
Diego López Garrido
Vážený pán predsedajúci, naozaj možno povedať, že v Európskej únii sme v situácii, ktorá je podobná iným udalostiam v strastiplnej histórii Únie, ktoré tu už boli a vyriešili sa priaznivo. Európa je na križovatke, takej, aká tu bola po druhej svetovej vojne a ktorá viedla k vzniku niečoho, čo sa vtedy ešte nevolalo Európska únia. Tá vznikla až po páde Berlínskeho múru, po zjednotení Európy, keď, mimochodom, vypukla kríza európskeho menového systému. Odpoveďou vtedy bolo ísť dopredu a prijať novú zmluvu. A práve o to sme sa pokúsili začiatkom tohto storočia v podobe Lisabonskej zmluvy a to je jediné východisko z ťažkej situácie, ako je aj tá dnešná.
Inou alternatívou je, samozrejme, populizmus a protekcionizmus, no to nie je riešenie. Jasnou voľbou je napredovať smerom k Európe riešiacej svoje nedostatky, ktoré sa ukázali po vypuknutí tejto mimoriadne závažnej krízy, akú sme my tu v Parlamente predtým nikdy nepoznali.
Na situáciu neregulovaných trhov, problém nedostatočnej konkurencieschopnosti v systéme výroby s vážnymi následkami, so sociálnym vplyvom z pohľadu zamestnanosti alebo na problémy deficitov (dvadsať krajín z 27 má pritom nadmerný deficit) či na očividne nedostatočné hospodárske riadenie v Európskej únii treba preto reagovať nie menšou prítomnosťou Európy, ale väčšou. Práve to je správny spôsob, ako momentálne reagovať na túto situáciu.
Treba povedať, že k reakcii došlo, že Európska únia reagovala, a odvolávam sa pritom na predchádzajúce prejavy pána komisára Rehna a mňa, v ktorých sme vysvetlili, ako Európska únia reagovala. Momentálne sa však veci hýbu ešte rýchlejšie a domnievam sa, že musíme reagovať ešte rýchlejšie, pričom naša odpoveď musí pomôcť riešiť základné problémy, ktoré stále existujú v Európskej únii a ktoré táto kríza preverila.
Preto chcem navrhnúť, aby inštitúcie Európskej únie a, samozrejme, Parlament spolupracovali v piatich aspektoch, aspoň ja to takto vidím, v ktorých musíme napredovať rýchlejšie. Musíme urýchliť, zavŕšiť alebo dokončiť úlohu, ktorá bola naplánovaná a začala správne.
Prvým aspektom je solidarita. Musíme prehĺbiť solidaritu v eurozóne. Práve preto bola pomoc Grécku naozaj správna a preto bolo také správne rozhodnúť o vytvorení tohto fondu vo výške 750 miliónov EUR - na tri roky, takže nejde o trvalý fond - na zabránenie možným ťažkým situáciám v oblasti štátnych rozpočtov alebo ich nerovnováhy. Považujem ho za základný prvok a myslím si, že bolo správne, že ho Komisia navrhla a 9. mája aj prijala. Popritom konala aj Európska centrálna banka, ktorá zasahuje aj teraz a vykupuje dlhy členských štátov prostredníctvom možností, ktoré pripúšťa Lisabonská zmluva.
Po druhé, Parlament práve dnes preskúmava balík finančného dohľadu. Istou predzvesťou bolo prijímanie nariadenia o hedžových fondoch na včerajšej schôdzi Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (Ecofin). Je teda jasné, že to dokážeme, samozrejme, že to dokážeme. Toto nariadenie už bolo vypracované, potrebujeme však čím skôr uzavrieť rokovania medzi Radou a Parlamentom o celom balíku opatrení pre finančný dohľad. Tento balík, mimochodom, reguluje aj ratingové agentúry, pretože - v súvislosti s jedným z návrhov alebo jednou z otázok predložených poslancami - ratingové agentúry budú podliehať dohľadu európskeho orgánu.
Po tretie, musíme sa zaviazať ku konkurencieschopnosti. Je preto veľmi dôležité, aby stratégiu do roku 2020 Európska rada prijala a zaviedla v júni a aby kvantifikovala ciele, ktoré doposiaľ kvantifikované neboli, a to aj v oblasti chudoby a sociálneho začlenenia. Mala by to byť stratégia, ktorá bude vymedzovať svoje vlastné riadenie, pričom toto riadenie by malo byť náročnejšie ako prakticky neexistujúce riadenie v rámci Lisabonskej zmluvy, ako spomínal už pán Verhofstadt. Mala by využívať pozitívne stimuly na zaistenie dosahovania cieľov, ako napríklad využívanie európskych fondov alebo štrukturálnych fondov.
Štvrtým dôležitým prvkom je balík týkajúci sa koordinácie hospodárskych politík predložený pánom komisárom Rehnom 12. mája, ktorý včera posudzovala Rada Ecofin. Je absolútnym základom dodržiavať Lisabonskú zmluvu, ktorá v článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie hovorí, že členské štáty majú povinnosť, teda niežeby to bolo lepšie alebo vhodné, ale že majú povinnosť koordinovať svoje hospodárske politiky a politiky zamestnanosti a že môžu koordinovať aj svoje sociálne politiky. V súlade s tým sa domnievame, že uplatňovanie článku 136 Zmluvy o fungovaní EÚ vymedzené v tomto návrhu Komisie je veľmi dôležité a že zároveň musíme urýchliť jeho zavádzanie do praxe.
No a na záver sa tiež domnievam, že musíme urýchliť rozpravu alebo rozhodnutie o dani z medzinárodných finančných transakcií, o ktorej sa musí hovoriť na samite G20.
Chcel by som požiadať Parlament o podporu týchto veľmi významných a veľmi dôležitých bodov, ktoré by boli krokom dopredu smerom k tomu, čo sa opisuje ako hospodárske riadenie alebo vláda Únie, aby sa rozhodnutie o tom mohlo prijať čo najskôr. Dlhšie už nemôžeme čakať.
Domnievam sa, že jednota v EÚ nikdy nebola taká podstatná ako teraz, a nehovorím pritom len o jednote medzi členskými štátmi EÚ, ale aj medzi inštitúciami. Parlament je európskou inštitúciou, Komisia je európskou inštitúciou a aj Rada je európskou inštitúciou. Tieto inštitúcie musia teraz spolupracovať, aby sa upevnilo smerovanie k vláde Únie a k vyriešeniu základných problémov, ktoré vyšli najavo. Nech je toto vyjadrením nášho odhodlania začať novú politickú etapu v EÚ prínosnú pre občanov, ktorí to od nás očakávajú. Neočakávajte nič iné, očakávajte, že urobíme presne toto.
Olli Rehn
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, ďakujem poslancom za veľmi serióznu a významnú rozpravu, ktorá je vyjadrením vážnej situácie, v ktorej sa momentálne v Európe nachádzame. Dovoľte mi najprv povedať, že si veľmi cením širokú podporu, ktorú Európsky parlament vyjadril posilňovaniu hospodárskeho riadenia. Veľmi pozorne som si vypočul aj pána ministra Lópeza Garrida a ďakujem španielskemu predsedníctvu za ich podporu a vynikajúcu spoluprácu v tejto oblasti, ako aj na iných úlohách.
V plnej miere súhlasím s tými z vás, ktorí ste vyzvali na hospodársku úniu, ktorá by dopĺňala tú menovú. To je cesta vpred a rozhodujúce ponaučenie z krízy. Musíme pracovať na troch silných stránkach. V prvom rade potrebujeme obozretnosť pri okamžitom vyriešení krízy v Grécku a všade v Európe. Vyhli sme sa tomu, aby sa aj na európskej pôde vyskytla ďalšia banka Lehman Brothers, no ešte nie sme za vodou. Preto musíme pokračovať s obozretnosťou a odhodlaním pri ochrane finančnej stability v Európe a tým chrániť stále krehkú hospodársku obnovu na našom kontinente.
Po druhé musíme urýchliť, zintenzívniť a dokončiť regulačnú reformu finančných trhov, bankových odvodov, krátkych predajov a úverových agentúr. Je oveľa lepšie konať na európskej úrovni a urobiť to čo najskôr.
Treba vytvoriť rámec na nápravu systémových chýb finančných trhov a v tomto v plnej miere súhlasím s pani Jaakonsaariovou a pánom Swobodom. Trh môže byť dobrý sluha, je to však zlý pán. A ako povedal pán Theurer, musíme rozpracovať základnú myšlienku sociálneho trhového hospodárstva v záujme vytvorenia dôveryhodného zákonného rámca pre finančné trhy prostredníctvom dokončenia regulačnej reformy.
Po tretie, potrebujeme prejsť k rozhodnutiam, ktoré sa týkajú posilňovania hospodárskeho riadenia v Európe. Musíme posilniť Pakt stability a rastu prostredníctvom preventívneho fiškálneho dohľadu, musíme zaviesť realizovateľné sankcie, ktoré musia byť založené na pravidlách, ako povedal pán Kallas, a musíme získať kontrolné právomoci pre Eurostat...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Predsedajúci
Kolegovia, toto je zhrnutie veľmi dôležitej rozpravy. Pekne vás preto žiadam, aby ste obmedzili svoje rozhovory v rokovacej sále na minimum a aby ste rešpektovali záverečné poznámky pána komisára. Slovo preberá pán komisár.
Olli Rehn
člen Komisie. - Pán predsedajúci, som na to celkom zvyknutý, ale ocenil by som, keby Parlament vyjadril trochu záujmu o to, čo idem povedať.
Okamžité riešenie krízy, kompletná reforma finančného trhu a posilňovanie hospodárskeho riadenia - to sú tri hlavné úlohy, na ktorých musíme čím skôr pracovať.
Súhlasím s pánom Marinescom, ktorý sa odvolával na oznámenie Komisie, a to je naozaj viac, než by si ktokoľvek bol pred pol rokom pomyslel. Prosím, prečítajte si tých 10 strán oznámenia o posilňovaní hospodárskeho riadenia v Európe. Desať strán sa síce môže zdať málo, ale sú plné konkrétnych iniciatív. Ide o poriadny kus práce a práve to v Európe potrebujeme. Čoskoro predstavím konkrétne návrhy, legislatívne návrhy.
Prevzali sme iniciatívu a mali by sme ísť ďalej. Pán Verhofstadt povedal, že by sme nemali čakať na pracovnú skupinu. Nuž, budeme aktívne a konštruktívne prispievať k práci pracovnej skupiny vedenej prezidentom Hermanom Van Rompuyom, ale áno, využijeme naše právo na iniciatívu a čoskoro predložíme konkrétne legislatívne návrhy o posilnení hospodárskeho riadenia.
To je základom metódy Spoločenstva a práve na to ste dnes vyzývali a úplne správne. Nemáme veľa času. Namiesto toho musíme bezodkladne konať. Teraz je absolútne nevyhnutné napredovať s týmito iniciatívami.
Na záver preto poviem, že potrebujeme alianciu inštitúcií, aby sa pokračovalo v týchto cieľoch. Európska únia vždy dosahovala najlepšie výsledky vďaka aliancii Parlamentu a Komisie, preto v tomto smere počítam s vašou podporou. Rovnako dôležité je zapojiť do práce aj národné parlamenty prostredníctvom inkluzívneho prístupu, ako navrhla pani Goulardová.
Čo je však najdôležitejšie, prosím, spomeňte si, že Európsky parlament môže pomôcť nám všetkým v Európskej únii konať rýchlejšie a odhodlanejšie. Presvedčte preto svojich voličov a pomôžte nám presvedčiť členské štáty a nielen španielske predsedníctvo, ktoré je veľmi presvedčené. Verím, že to dokážete a že to urobíte, nech vás občania počúvajú. Spolieham sa na to, že v priebehu tohto zasadacieho týždňa v Parlamente zaujmete veľmi dôrazné a rozhodné stanovisko v uznesení o stratégii Európa 2020.
Drahí priatelia, potrebujeme jedine plnú paru vpred smerom k posilneniu hospodárskeho riadenia v Európe.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
George Sabin Cutaş  
Ak zo súčasnej hospodárskej krízy plynie nejaké ponaučenie, týka sa solidarity. To, že žijeme v globalizovanom svete, kde sú hospodárstva štátov navzájom prepojené, nie je nič nové. Krajiny však nedokázali zabudnúť na svoju izolacionistickú logiku, keď sa riešenia hospodárskych problémov uplatňujú na vnútroštátnej úrovni bez toho, aby sa zvažoval ich vplyv v širšom meradle.
Lisabonská stratégia zlyhala v dôsledku nedostatočného politického záväzku zo strany členských štátov prevziať vedenie pri plnení jej cieľov. Ak chceme zaistiť, aby stratégia EÚ 2020 uspela tam, kde lisabonská stratégia zlyhala, na európskej úrovni bude potrebné účinnejšie monitorovať národné reformné programy. Hlavným zámerom hospodárskeho riadenia musí byť aj sociálne začlenenie a štátne subjekty sa musia naučiť na prvé miesto dávať ľudí, nie finančný zisk.
João Ferreira  
Len po čosi viac než desaťročí od vytvorenia eura sa potvrdzujú varovania a rady, ktoré sme v tom čase spomínali. Integrácia hospodárstiev vo veľmi rozdielnych fázach vývoja s nominálnymi konvergenčnými kritériami a individuálne menové politiky a politiky menových kurzov - to všetko tak, aby to spĺňalo potreby veľkých mocností - len zhoršili krízu a rozdiely v EÚ a viedlo to k situácii, v ktorej sa spochybňujú periférne hospodárstva.
Tvárou v tvár kríze, ktorú sami vytvorili, začali špekulatívne rozhodovacie centrá finančného kapitálu, ako aj ich inštitucionálne spojky v inštitúciách EÚ a vo vládach nový a iný útok na ľudí a pracujúcich v Európe. Páni EÚ sa rozhodli zmocniť sa rozpočtových právomocí členských štátov a robia to nie v mene solidarity, čo je myšlienka, ktorá je im čoraz cudzejšia, ale v mene stability, ktorú veľké mocnosti požadujú pre euro. Je to neprípustná urážka demokracie a zvrchovanosti ľudí. Túto urážku sprevádzajú opatrenia, ktoré sú čistým sociálnym terorizmom a ktorým národné vlády pokorne podľahli. Odpoveď na toto takzvané európske hospodárske riadenie a stále viac protidemokratickú povahu prebiehajúceho integračného procesu dávajú bojujúci pracujúci po celej Európe. Potrebná zmena vzíde z tohto boja a jeho pokrokového smerovania.
Ilda Figueiredo  
Je poľutovaniahodné, že Európska rada a Komisia sem prišli vyhlásiť, že prijímajú opatrenia na riešenie finančných a produktívnych problémov v rámci rozpočtovej disciplíny a že predstavujú vytvorenie pracovnej skupiny ako skrytý tromf pre dlhodobé opatrenia.
Napriek priznaniu omeškaní vo váhavých opatreniach, ktoré prijali, zástupcovia španielskeho predsedníctva EÚ a Komisie znovu potvrdili, že budú pokračovať rovnakou cestou kapitalistickej integrácie a ďalej v nej napredovať, akoby nerozmýšľali. Radšej ignorujú, že takzvané dočasné stabilizačné opatrenie a súvisiaci fond budú slúžiť jedine na to, aby zmiernili následky finančnej krízy a aby zakryli fakt, že sociálny pokrok môže priniesť len prerušenie súčasných politík a zmenu smerovania. Na tento účel je rozhodujúce definovať ako priority výrobu, kvalitné verejné služby, vytváranie pracovných miest so zaručenými právami, mzdami, dôchodkami postačujúcimi na živobytie, sociálne začleňovanie a spravodlivé prerozdelenie a distribúcia príjmov.
To si však vyžaduje skutočnú hospodársku a sociálnu súdržnosť s jasným posilnením rozpočtu Únie, solidaritu, viac verejných politík a monitorovanie rozhodujúcich odvetví hospodárstva štátom.
Edit Herczog  
Cesta z hospodárskej krízy je tŕnistá a fiškálne problémy v Grécku a ostatných členských štátoch navyše otriasli eurozónou. Tieto problémy otvorili otázku, či Európa dokáže súťažiť s hospodárskou silou Spojených štátov alebo Číny. V stratégii EÚ 2020 preto musí Európska únia dať účinnú odpoveď na hospodársku a finančnú krízu a zaistiť, že hospodárska kapacita tohto zoskupenia pozostávajúceho z 500 miliónov ľudí bude aj ďalej konkurencieschopná, a teda že EÚ-27 nebude zaostávať za svojimi hospodárskymi a politickými rivalmi. Zložitosť dnešných problémov si vyžaduje integrovanú skupinu politických nástrojov. Pri riešení úloh ako zmena klímy a pri hľadaní riešení rastúcej globálnej konkurencie musí klásť EÚ prioritný dôraz na výskum a inovácie. Keďže v období po kríze stúpol viac než kedykoľvek predtým význam poskytovania stimulov pre rast a vytváranie pracovných miest prostredníctvom výskumu a inovácií, navrhujem, aby sa to definovalo ako prvoradý cieľ stratégie EÚ 2020. Máme však opodstatnené obavy, že súčasný rozpočet dostatočne nepokrýva finančné potreby na riešenie problémov 21. storočia. Ako členka Výboru pre rozpočet žiadam Európsku komisiu, aby navrhla nový rozpočtový model, ktorý bude odvážny a ambiciózny, ale aj realizovateľný, aby sa zaručil úspech stratégie EÚ 2020.
Anneli Jäätteenmäki  
Je skvelé, že stratégia Európa 2020 berie do úvahy mládež. Nejde však dosť ďaleko. Jej obsah je obmedzený a pesimistický. Neobsahuje dostatočne konkrétne ciele a treba ich viac. Hodnoty nezamestnanosti mladých ľudí sú alarmujúce. Nezamestnanosť mladých dosahuje viac než dvojnásobok oproti iným kategóriám nezamestnanosti. Takmer polovicu nezamestnaných v Lotyšsku a Španielsku tvoria mladí ľudia. Čím dlhšie zostanú ľudia nezamestnaní, tým väčšie je riziko nielen chudoby, ale aj vylúčenia. Mladí ľudia s malými pracovnými skúsenosťami sú v horšej pozícii na trhu práce, najmä v situáciách prepúšťania. Podľa predpovedí bude nedostatok pracujúcich. Nemôžeme však považovať sa samozrejmosť, že mladí ľudia, ktorí sú teraz nezamestnaní, budú schopní uspokojiť túto budúcu potrebu pracujúcich. Začleniť dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí späť do spoločnosti totiž vôbec nemusí byť také jednoduché. Potrebujeme konkrétne opatrenia. Mladí ľudia potrebujú pracovné miesta, nie sľuby. Je veľmi dôležité prevziať zodpovednosť za budúcnosť a za to, aby deti a mladí ľudia zostali jadrom všetkých našich plánov.
Lívia Járóka  
Spustenie stratégie EÚ 2020 zameranej na harmonizáciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti členských štátov v súlade so spoločnými zásadami je pravdepodobne najdôležitejšou úlohou, ktorá nás čaká. Vítam, že stratégia okrem aspektov týkajúcich sa udržateľného sociálneho trhového hospodárstva, ochrany životného prostredia a inovácií kladie veľký dôraz na boj proti chudobe a vylúčeniu, teda na posilnenie sociálnej súdržnosti, ktorá je predpokladom vyššie uvedených zámerov a jedným z hlavných pilierov programu predsedníckeho tria Španielska, Belgicka a Maďarska. To, že Európska komisia stanovila v druhej polovici svojich integrovaných usmernení pre stratégiu ambiciózne, kvantitatívne ciele v tomto smere, považujem za dôležitý krok vpred. Dva z týchto cieľov hovoria o tom, že zamestnaných by malo byť 75 % obyvateľov v produktívnom veku a že počet ľudí žijúcich pod národnou úrovňou chudoby by sa mal znížiť o 25 %. Na účely monitorovania a overovania pokroku pri plnení týchto cieľov a hodnotenia úsilia o zníženie sociálneho vylúčenia by stálo za úvahu použiť tzv. laekenské ukazovatele, ktoré prijala Európska rada v roku 2001 v Laekene, spolu s ich prvkami, ktoré boli medzitým rozšírené a podrobnejšie definované. Laekenské ukazovatele poskytujú podrobný a spoľahlivý obraz pozície, ktorú majú rôzne sociálne skupiny v určitých segmentoch verejného života. Mnohé inštitúcie EÚ vrátane Eurostatu ich úspešne používajú už niekoľko rokov.
Danuta Jazłowiecka  
Hlavným cieľom stratégie Európa 2020, o ktorej diskutujeme, by malo byť zaistenie hospodárskeho rastu v Európskej únii a zvýšenie zamestnanosti. Opatrenia, ktoré prijmeme, by sa mali zameriavať na rozšírenie hospodárskej činnosti a týmto spôsobom na dosiahnutie udržateľného hospodárskeho rastu v dlhodobom horizonte. Ukazovatele navrhnuté Komisiou by sa mali doplniť ukazovateľom nasýtenosti infraštruktúry v oblasti teleinformatiky, dopravy, energetiky, životného prostredia a sociálnych vecí. Dobre rozvinutá infraštruktúra je základom efektívneho fungovania vnútorného trhu, ktorý následne vedie k rastu vnútorného dopytu a hospodárskej činnosti. Dobre rozvinutá infraštruktúra je navyše potrebná na obmedzenie rozdielov v rozvoji regiónov a povedie k vyššej konkurencieschopnosti a silnejšej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Okrem toho by som chcela poukázať na ukazovateľ zamestnanosti, ktorý by sa mal považovať za prioritu. Kroky, ktoré podnikneme, by sa mali zameriavať nielen na štrukturálne reformy, ale aj na lepšiu prípravu a využívanie pracovnej sily a duševného kapitálu EÚ. Predpokladám, že nikto z nás nepochybuje, že popri realizácii stratégie EÚ 2020 budeme potrebovať aj pevnejšie vedenie a väčšiu politickú zodpovednosť zo strany členských štátov, ako aj Európskej komisie v oblasti realizácie štrukturálnych reforiem. V tejto súvislosti by pomohlo, ak by sme približne päť rokov po zavedení stratégie EÚ 2020, teda na konci mandátu súčasnej Európskej komisie, túto stratégiu dôkladne vyhodnotili. To by umožnilo posilniť politickú zodpovednosť a prepojiť opatrenia s výsledkami.
Sandra Kalniete  
písomne. - Pri realizácii stratégie EÚ 2020 by sa mal klásť dôraz na hospodársku súdržnosť, čo znamená, že je stále rozhodujúce obmedziť hospodárske nerovnosti medzi regiónmi EÚ, ktoré zaostávajú, a tými, ktoré sú vyspelejšie. Domnievam sa, že EÚ by mala naďalej venovať veľkú pozornosť zásade solidarity a nástrojom na stabilizáciu nerovností v príjmoch. Zamerať by sme sa mali na regióny EÚ, ktoré boli najviac postihnuté hospodárskou a finančnou krízou, pričom by sa mala vyhodnotiť konkrétna situácia každého z týchto regiónov a na dané problémy by sme mali primerane reagovať.
V stratégii Európa 2020 má odvetvie poľnohospodárstva rovnakú pozíciu ako všetky ostatné odvetvia moderného hospodárstva a to vítam. Dôrazne podporujem spoločnú poľnohospodársku politiku, ktorá zaisťuje rovnaké podmienky pre všetky členské štáty. Spravodlivá konkurencia na vnútornom trhu je kľúčom ku konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva na svetovom trhu. Medzi stratégiou do roku 2020 a reformou SPP po roku 2013 musí existovať synergia - obe sa musia sústrediť na podporu inteligentného ekologického rastu.
Filip Kaczmarek  
Poľský minister kultúry a národného dedičstva Bogdan Zdrojewski poukázal na to, že jedným z aspektov, ktoré by sa mali zahrnúť do stratégie Európa 2020, je kultúra. Musím priznať, že argument pána ministra je presvedčivý. Chce totiž zdôrazniť potrebu v plnej miere využívať potenciál kultúry a tvorivých odvetví, duševného a sociálneho kapitálu Európy.
Tvorivé odvetvia by sa dali považovať za oblasť, ktorá Európe umožní vytvoriť konkurenčnú výhodu. O stratégii Európa 2020 sa hovorilo na neformálnej schôdzi ministrov kultúry v marci tohto roka. V dôsledku tejto diskusie španielske predsedníctvo vyzvalo Radu, aby uznala a využila tvorivý potenciál Európy prostredníctvom kultúry a súvisiacich odvetví v stratégii do roku 2020, a členské štáty a Komisiu, aby pri dosahovaní cieľov pracovali v príslušných oblastiach prostredníctvom iniciatív týkajúcich sa inovácií, konkurencieschopnosti, digitálneho programu a sociálneho začleňovania.
Dúfam, že tieto výzvy budú vyslyšané a zavedú sa do praxe.
Iosif Matula  
Rozsiahla hospodárska kríza posledných rokov prispela k zlyhaniu cieľov stanovených EÚ na začiatku tohto storočia. Práve preto je dôležité, aby sme identifikovali nedostatky lisabonského programu a zameriavali sa na pozitívne výsledky, ktoré sa dosiahli, a aby sme sa zároveň vyhli chybám z minulosti. Myslím si, že je pre nás dôležité, aby sme sa dokázali poučiť z neúspechu lisabonskej stratégie a aby sme zároveň boli schopní konať s cieľom obmedziť tieto účinky v budúcnosti. Domnievam sa, že máme veľkú výhodu v tom, že poznáme dôvody zlyhania a môžeme sa im v rámci novej stratégie EÚ 2020 vyhnúť. V tomto smere by som sa chcel zamerať hlavne na posilnenie viacúrovňovej správy verejných vecí. Do procesu správy verejných vecí musíme zaangažovať miestne a regionálne orgány, ako aj občiansku spoločnosť, pretože podľa štatistík EÚ majú miestne a regionálne orgány najvyššiu mieru dôvery medzi bežnými občanmi. Posilnenie regionálneho aspektu je zároveň obsiahnuté v zozname priorít stratégie EÚ 2020. V tomto smere si myslím, že úlohou budúcej politiky súdržnosti je identifikovať a využiť osobitný miestny potenciál.
Rareş-Lucian Niculescu  
Správa jasne ozrejmuje dôležitý podiel štrukturálnych a kohéznych fondov na hospodárskom živote Európy a na dosahovaní cieľov, ktoré nám boli predstavené ako súčasť programu stratégie EU 2020. Niektoré myšlienky treba zdôrazniť, napríklad kľúčovú úlohu, ktorú pri dosahovaní týchto cieľov zohrávajú mestá, a úlohu výskumu a vzdelávania.
Zároveň by som však chcel vyjadriť svoju ľútosť z toho, že správa nie je komplexnejšia a nezahŕňa úlohu, ktorú zohrávajú fondy na rozvoj vidieka. Prostredníctvom obnovy vidieckeho hospodárskeho života, modernizácie poľnohospodárstva v Európe, pomoci pri zakladaní nových poľnohospodárskych podnikov a šírenia osvedčených postupov predstavujú fondy na rozvoj vidieka dôležitý a vítaný prínos k všeobecnému hospodárskemu pokroku v celej Európskej únii.
Kristiina Ojuland  
Vážený pán predsedajúci, pri návrhu stratégie Európa 2020 sa Komisii celkom isto podarilo vyjadriť mnohé z vecí, ktoré by sme si želali, zdá sa však, že zabudli na realitu súčasnosti. Niekoľko členských štátov vrátane Estónska urobilo veľké škrty v záujme vyrovnania vnútroštátneho rozpočtu. Estónsku sa podarilo stabilizovať vlastný rozpočet a plniť tým maastrichtské kritériá vstupu do eurozóny. Následky nezodpovednej rozpočtovej politiky, ktorá bola až doposiaľ uplatňovaná v niekoľkých členských štátoch, však zrejme budú prenasledovať Európsku úniu ešte niekoľko najbližších rokov. Vzhľadom na súčasnú komplikovanú hospodársku situáciu je však ďalej nejasné, akým spôsobom budú stratégia Komisie a veľké projekty, ktoré sú jej súčasťou, riešiť tento stav. Mohli by sme sa poučiť z našich chýb, aby sme na rozdiel od neúspešnej lisabonskej stratégie jasne chápali, ako dosiahneme tieto stanovené ciele, aké druhy finančných nástrojov budeme môcť použiť a či nám naše prostriedky umožnia dosiahnuť niektorý z týchto cieľov. Nepotrebujeme veľké slová na úrovni Európskej únie, aj každý členský štát sa musí usilovať o vyrovnanosť svojho rozpočtu a dosahovanie hospodárskeho rastu. Vzhľadom na štrukturálne zmeny prebiehajúce v svetovom hospodárstve, najmä zosilňovanie konkurencie, ako aj demografické zmeny v Európe sa musíme namiesto vznešených, ale prázdnych myšlienok zameriavať na radikálnu reformu celého hospodárskeho a sociálneho systému Európskej únie. Dnes už neexistuje iný spôsob, ako uniknúť zo spoločnosti so sociálnym zabezpečením, ktorá, aj keď je stále pohodlná, sa veľmi rýchlo mení na nekonkurencieschopnú, a preto upadá. Je nevyhnutnosťou, že budeme musieť prijímať nepopulárne rozhodnutia, no ak ich prijmeme dnes, oveľa rýchlejšie sa prispôsobíme novej realite.
Sirpa Pietikäinen  
Hospodárska kríza, ktorú dnes prežívame, je výsledkom pokračovania troch kríz, ktoré sú vzájomne prepojené. Ide o finančnú krízu, krízu reálneho hospodárstva, ktorá bola jej pokračovaním, a krízu verejných hospodárstiev, ktorá z nej teraz vznikla.
Tieto krízy odhalili problémy európskej a globálnej kontroly a dohľadu. Hospodárska kríza je vo veľkej miere otázkou krízy v systéme, ktorý tu niekedy panoval, a v politike. Ani svet financií, ani hospodárska činnosť už nepoznajú svoje hranice. Činnosť, ktorá ide nad rámec svojich hraníc, nie je možné riadiť len vnútroštátnymi nástrojmi. Potrebujeme regionálne a globálne pravidlá.
Ako sa uvádza v správe pána Montiho z minulého týždňa, pre Európu už nepostačuje jedno riešenie ad hoc na každú krízu. Potrebujeme prognostické a dlhodobé riešenia a nástroje, ktoré nám pomôžu riadiť budúce krízy lepšie než doteraz. Z tohto pohľadu budú rozhodujúce vôľa a schopnosť členských štátov spolupracovať, pričom v tejto oblasti sú stále nedostatky. Rada si zaslúži pochvalu za svoje rozhodné konanie v rámci jej riešenia krízy, ktorá ohrozuje celú Úniu, nie však za svoje veľmi rýchle konanie. Skutočné konanie zo strany členských štátov nasledovalo len preto, že muselo. Vlečenie sa situáciu pravdepodobne len vystupňovalo.
Medzi najzrejmejšie formy konania v budúcnosti patria potreba reformovať rozpočet EÚ a zaistenie toho, aby národné rozpočty boli viac v súlade so spoločnými cieľmi. Účinnosť finančnej kontroly a regulácie sa už zlepšuje, stále však potrebujeme viac opatrení na to, aby boli všetky finančné produkty v pôsobnosti účinnej a schodnej regulácie.
Rovana Plumb  
Dosiahnutie minimálne 25 % zníženia miery chudoby v EÚ do roku 2020 je cieľ, ktorý úzko súvisí s rastom zamestnanosti obyvateľstva. To je prioritou politiky sociálneho začleňovania. Práve preto je na boj proti chudobe potrebná ambiciózna dlhodobá stratégia s rozsiahlymi cieľmi v oblasti obmedzovania chudoby, medzi ktorej kľúčové body musí patriť zvyšovanie miery zamestnanosti a počtu kvalitných pracovných miest, a to aj pre ženy, mladých ľudí, staršie osoby a chudobných pracujúcich.
Táto stratégia musí obsahovať opatrenia zamerané na dosiahnutie rovnováhy pracovného a súkromného života a väčšie zapojenie sa do otvoreného trhu práce, čo znamená aj zrušiť obmedzenia prístupu pre rumunských a bulharských pracujúcich. Ďalším cieľom pri znižovaní chudoby je stanovenie minimálneho príjmu vo výške minimálne 60 % priemerného národného príjmu, stanovenie minimálnej mzdy vo výške minimálne 60 % priemernej mzdy v súvisiacich odvetviach na vnútroštátnej úrovni spoločne s koordinovanou stratégiou bývania v Európe. Všetky tieto opatrenia musia mať jasný časový plán, ktorý sa bude dať jednoducho realizovať a monitorovať.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska  
Medzi ciele stratégie Európa 2020 patrí zvýšiť mieru zamestnanosti medzi ľuďmi vo veku 20 až 64 rokov na 75 %. Ďalším cieľom je boj proti chudobe, ktorého zámerom je zlepšiť situáciu 20 miliónov ľudí. Takéto účinky sú veľmi potrebné a veľmi ambiciózne. Naším cieľom je vytvoriť modernizovaný trh práce a zabezpečiť vysoko špecializovanú, presne zameranú a veľmi účinnú pracovnú silu. Myslím si však, že bude ťažké to dosiahnuť. V súčasnosti 15 % mladých ľudí nedokončí ani úplné stredoškolské vzdelanie. Viac než 30 % dokončí vyššie vzdelanie, ale napriek tomu si nenachádzajú prácu, pretože kvalifikácia, ktorú získali, nespĺňa požiadavky trhu. Celoživotné vzdelávanie nezohľadňuje osobitnú situáciu ľudí, ktorí nemajú univerzitné vzdelanie. A pokiaľ ide o fenomén chudoby, najväčšiemu riziku sú vystavené práve tie isté sociálne skupiny: nezamestnaní, slabo vzdelaní a starší ľudia. Táto vysoká nezamestnanosť je nepochybne výsledkom krízy, ktorá okrem iného viedla k poklesu priemyselnej produkcie na úroveň spred 20 rokov. Podporujem Komisiu v jej stálej snahe o zabezpečenie konkurencieschopnosti EÚ vo vzťahu k Spojeným štátom a Japonsku, ale navrhujem realistickejší prístup v mimoriadne ťažkej finančnej situácii.
Csaba Sógor  
Hospodárska a finančná kríza viedla k tomu, že mnohé členské štáty museli zaviesť opatrenia na úsporu nákladov a reformovať existujúce štruktúry. Opäť sa dokázalo, že kríza môže urýchliť zavedenie veľkých zmien a reforiem. Európska únia musí zvážiť aj to, akým smerom sa poberie, aby mohla riešiť nové problémy a posilňovať konkurencieschopnosť, a či bude schopná úspešnejšie zosúladiť záujmy členských štátov a tým posilniť vnútornú súdržnosť. Myslím si, že posilnená kontrola osobitnej situácie nových členských štátov počas procesu zavádzania reforiem má kľúčový význam, a to nielen pre úspech stratégie Európa 2020, ale aj pre samotnú budúcnosť Únie. Žiadam Radu, aby venovala väčšiu pozornosť tejto veci, najmä s ohľadom na štrukturálne zmeny v oblastiach spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti.
Nuno Teixeira  
V lisabonskej stratégii sa dajú identifikovať rôzne aspekty, kde sa zaznamenal len malý úspech. Dosiahli sa len niektoré zo stanovených cieľov, a to v dôsledku rôznych faktorov, medzi inými aj v dôsledku nedostatku politickej vôle a nástrojov, nielen finančných. Miestne a regionálne orgány poukazovali aj na to, že sa dostatočne nezapájajú do definovania ani realizácie stratégie a že európske a vnútroštátne ciele nie sú dostatočne v súlade.
To všetko viedlo k nedostatku dôveryhodnosti programu lisabonskej stratégie, čo je aj následkom toho, že stratégia sa síce definovala veľmi podrobne, ale spôsob jej vykonávania nebol dostatočne zodpovedný. V čase hospodárskej neistoty, krehkých verejných financií a vysokej nezamestnanosti musíme novú stratégiu do roku 2020 považovať za príležitosť pouvažovať o smerovaní Európskej únie, ktoré si želá verejnosť. Napriek tomu však bude ťažké, aby všetci smerovali rovnako, pokiaľ členské štáty a ich regióny - najmä najvzdialenejšie regióny - budú ďalej v takej nerovnej pozícii, v akej momentálne sú.
Možno je čas, aby sme vyvinuli nové typy hospodárskych, finančných a dokonca aj rozpočtových prepojení, hlavne v eurozóne. Som presvedčený, že takéto prepojenia môžu v rozhodujúcej miere prispieť k dosiahnutiu cieľov, ktoré sa momentálne stanovujú, hlavne cieľov, ktoré súvisia s územnou súdržnosťou.
Jarosław Leszek Wałęsa  
V marci Európska komisia predstavila nový plán hospodárskeho rozvoja pre Európu. Po lisabonskej stratégii je Európa 2020 ďalším pokusom o obnovenie európskeho hospodárstva. Teraz je však táto úloha oveľa náročnejšia, pretože plán sa musí uviesť do života v situácii hospodárskej krízy. Inteligentný rast, udržateľný rast a inkluzívny rast - to sú priority navrhované v novej stratégii a definujú, kde chce EÚ byť do roku 2020.
No ešte predtým, než začneme konať podľa týchto priorít, sa musíme poučiť z hospodárskeho kolapsu, ktorý sa natrvalo rozšíril po svete. Hospodárstva Európy sú silne prepojené. Žiaden z členských štátov nie je schopný sám účinne odolávať globálnym hrozbám. Keď konáme spolu, sme silnejší, a preto potrebujeme úzku spoluprácu v oblasti hospodárskych politík všetkých krajín Európskej únie, ak chceme úspešne prekonať krízu a zaviesť zásady stratégie Európa 2020. Ak to neurobíme, môže to viesť k ďalšiemu stratenému desaťročiu, trvalému zastaveniu rastu a masovej nezamestnanosti.
Nová stratégia vychádza z veľmi ambicióznych myšlienok. V tomto smere musíme vyvinúť maximálne úsilie, aby sa tento pokus o vypracovanie ďalšej hospodárskej stratégie pre Európu nepremenil len na zbožné želanie a aby neskončil ako lisabonská stratégia, ktorá mala do roku 2010 transformovať Európsku úniu na najdynamickejšiu znalostnú ekonomiku na svete, ale bola dramatickým neúspechom. Ďakujem.
