Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie v Evropě (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva poslankyně Britty Thomsenové, jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, o Pracovním plánu pro obnovitelné zdroje energie v Evropě.
Britta Thomsen  
zpravodajka. - (DA) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dovolte mi začít poděkováním členům výboru za vynikající a konstruktivní spolupráci na této zprávě. S potěšením mohu konstatovat, že otázku obnovitelné energie dnes považujeme za jednu nejvýznamnějších, protože obnovitelná energie bude představovat nezbytný základ evropského úsilí, v jehož rámci se Evropa bude snažit dokázat zbytku světa, že je schopna účinně čelit změně klimatu a zabezpečit dodávky energie pro své občany. Považuji svou zprávu za příležitost pro Parlament, aby mohl nejen uplatnit svůj vliv při dotváření připravované legislativy o obnovitelné energii, ale zároveň zajistit, aby si hlavy států nebo vlád a Komise uvědomily, že splnění ambiciózních cílů, které byly přijaty, vyžaduje značné a poctivé úsilí, nemají-li být považovány za plané sliby.
V prvé řadě mi dovolte zdůraznit, že ústředním bodem mé zprávy je sdělení, že jsme vytvořili správný rámec pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie. Mám na mysli probíhající integraci všech našich politik v energetickém sektoru. Obnovitelnou energii totiž nelze jako cíl oddělit od ostatních cílů v energetickém odvětví, konkrétně od zavádění vnitřního trhu s energií, dosažení 20 % potenciálu energetické účinnosti, a revize režimu obchodování s povolenkami pro emise CO2.. Všechny tyto cíle jsou vzájemně propojené, a naším prvořadým zájmem proto je zajistit vytvoření správného legislativního rámce.
Budeme tedy naléhavě žádat členské státy, aby prováděly již přijaté právní předpisy a rozhodnutí, a zaručily dlouhodobou perspektivu, která investory povzbudí ke spoluúčasti na tomto rozsáhlém projektu. Tyto předpoklady musejí být splněny abychom mohli dosáhnout našich politických cílů, tj. lepšího zabezpečení dodávek, snížení emisí CO2 a vytvoření nových pracovních míst v Evropě. Zároveň ale musíme vytvořit energetickou politiku založenou na solidaritě s rozvojovými zeměmi, v nichž více než milion lidí nemá přístup k energii. Energetický sektor nesmí být nadále považován jen za technickou součást našeho každodenního života, ale za spoluhráče, který se podílí na řešení problémů v oblasti životního prostředí, klimatu a zabezpečení dodávek.
Zdůraznila jsem, že jasným příkladem potřeby vytvořit integrovanou politiku jsou strukturální fondy EU a Fond soudržnosti. Tyto fondy poskytují příležitost k investicím do obnovitelných zdrojů energie, energetických úspor a dalších opatření souvisejících se změnou klimatu. Plány výdajů jednotlivých členských států však naznačují, že nové členské státy by raději použily finanční prostředky na stavbu dálnic než na investice do obnovitelných zdrojů energie. Pouhé jedno procento z uvedených finančních prostředků bylo vyčleněno na obnovitelnou energii a energetické úspory. Proto naléhavě žádám Komisi, aby přezkoumala hlavní pokyny pro poskytování systematické podpory projektům zelené energie v EU tak, aby na jedné straně existovala vazba mezi tím, co přijímáme, a způsobem, jakým vyčleňujeme prostředky, na straně druhé.
Ve své zprávě jsem také zdůraznila význam začlenění energetické účinnosti do národních akčních plánů. Někteří lidé mě upozorňovali, že jejich samostatné akční plány pro energetickou účinnost do této zprávy nepatří. Já mám ale pocit, že právě vytvoření této vazby má zásadní význam, protože jinak by úsilí o dosažení 20 % podílu obnovitelné energie bylo při neustálém zvyšování spotřeby energie čistě "sysifoským úkolem". Tyto dvě věci musejí být a budou propojeny.
My musíme nadále zastávat stanovisko, že investice do obnovitelné energie jsou pro Evropu přínosem. Podpora trhu s obnovitelnou energií bude přispívat k plnění Lisabonských cílů tím, že se v členských státech zvýší zaměstnanost a zvýší se počet iniciativ členských států a EU v oblasti výzkumu a inovací.
Posledním tématem, které bych chtěla dnes zdůraznit, je samozřejmě otázka biopaliv a obnovitelné energie v odvětví dopravy. Chtěla bych podpořit úsilí tohoto Parlamentu o dosažení skutečného pokroku v této oblasti schválením komplexního přístupu pro oblast dopravy, který zajistí také plnění politických cílů týkajících se rozmachu veřejné dopravy a odklonu od silniční dopravy k dopravě železniční a po vodních cestách. Ačkoli obecně podporuji názor, že dopravní sektor se také musí podílet na obnovitelných zdrojích energie, domnívám se, že tento názor naráží na některá úskalí, kterých si musíme být vědomi. Zaprvé, zavedení biopaliv by nemělo mít za následek zmírnění požadavků na výrobu energeticky úsporných vozidel. Nesmíme připustit, aby byl automobilovému průmyslu vyslán signál, že se má namísto energeticky úsporných automobilů zaměřit na biopaliva.
Zadruhé, musíme stanovit požadavky týkající se kritérií udržitelnosti, která zajistí zřetelné snížení emisí skleníkových efektů, a stanoviska, že zvýšení poptávky po biomase může být slučitelné se zachováním biodiversity. Zaměření na biopaliva navíc nesmí vést ke zřetelnému zvýšení cen potravin. V neposlední řadě musíme zdůrazňovat, že biopaliva nejsou jediným obnovitelným zdrojem energie v oblasti dopravy. V budoucnu očekáváme, že stále větší úlohu budou hrát automobily na elektrický pohon.
Doufám, že dnešní rozprava bude přínosná a že Parlament jako celek vyšle signál Komisi a členským státům o důležitosti plnění cílových ukazatelů EU v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Pane předsedající, nejprve mi dovolte poblahopřát paní Thomsenové k vynikající zprávě. Obnovitelná energie byla vždy významným tématem na pořadu jednání Evropského parlamentu, a také členské státy si nyní stále více uvědomují potřebu posílit svou úlohu v této oblasti.
Neustále se zvyšující využívání obnovitelných zdrojů energie je jedním z hlavních pilířů evropské politiky zaměřené na dosažení udržitelných, konkurenceschopných a bezpečných dodávek energie. Zpráva paní Thomsenové proto bude hrát rozhodující roli při formulování návrhu Komise na podporu využívání obnovitelné energie, kterou hodlám předložit sboru komisařů do konce tohoto roku. Rád bych v této souvislosti připomněl, že zpráva pana Vidal-Quadrase sehrála významnou úlohu při tvorbě balíčku opatření o vnitřním trhu s energií.
S potěšením konstatuji, že můj přístup při přípravě návrhu je již nyní v téměř naprostém souladu s většinou výzev z Parlamentu. Chtěl bych uvést, že návrh bude přijat společně s návrhem na snížení emisí skleníkových plynů a návrhem o režimu obchodování s povolenkami pro emise CO2. V integrovaném přístupu budeme pokračovat od lednového balíčku, abychom zajistili soudržnost mezi politikou v oblasti obnovitelných zdrojů energie a politikou v oblasti změny klimatu, a vytvořili mezi nimi synergii.
Nyní bych se chtěl zaměřit na některé konkrétní body této zprávy a podrobněji je prodiskutovat.
Sdílím váš názor, že dokončení vnitřního trhu s energií je velmi důležitou otázkou v naší energetické politice, a je nezbytně nutné, aby se obnovitelné zdroje energie urychleně staly součástí našeho vnitřního trhu s energií. To je jeden z důvodů, proč Komise ve středu přijala třetí balíček opatření o vnitřním trhu. Přístup k elektrickým rozvodným sítím je základním předpokladem pro úspěšnou integraci a rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, jakož i pro objektivní, transparentní a nediskriminační schvalovací postupy.
Správně jste poukázala na důležitost brzkého dosažení dohody o stanovení kvóty pro každý členský stát, aby v roce 2020 byl za celou EU splněn závazný 20 % cílový ukazatel. Jak se dá očekávat, metodika, která má být pro tento účel použita, je politicky citlivou otázkou. V současné době připravujeme návrh, a Komise toto téma diskutuje s členskými státy. Je nezbytně nutné, aby vnitrostátní cílové ukazatele byly stanoveny korektním a transparentním způsobem. Ale neméně důležité je také stanovit režim obchodování, který může poskytnout potřebnou flexibilitu, a zajistit, aby byl uplatňován na celoevropském trhu. Toto opatření také přispěje ke splnění konečného cíle úsporné výroby obnovitelných zdrojů energie.
Souhlasím s vámi, pokud jde o význam tvorby a plnění národních akčních plánů. Národní akční plány předložené každým členským státem by měly obsahovat vnitrostátní odvětvové cíle, možnosti rozvoje v každém odvětví a opatření, která je nutné přijmout ke splnění uvedených cílů. Komise posoudí národní akční plány vycházející ze specifických požadavků a kritérií stanovených v nové směrnici.
Souhlasím, že obnovitelné zdroje energie v oblasti vytápění a chlazení musejí prodělat významný růst, a ten musí být zajištěn legislativním rámcem. Toto odvětví má být do směrnice také zahrnuto. Mnoho obnovitelných technologií v oblasti vytápění a chlazení je vysoce úsporných, a jsme si vědomi, že v této oblasti je skryt velký potenciál.
Vítám podporu, kterou jste ve zprávě vyjádřila závaznému cílovému ukazatele ve výši minimálně 10 % biopaliv. Souhlasím s vámi, že musíme zajistit, aby biopaliva byla vyráběna udržitelným způsobem. Komise zahrne opatření o udržitelnosti biopaliv do svého návrhu. Tato opatření nemají za cíl omezit dovozy biopaliv, ale tyto normy se budou týkat stejnou měrou biopaliv z domácí produkce stejně jako dovážených.
Souhrnně vzato, nový legislativní rámec o obnovitelných zdrojích energie by měl zajistit splnění 20 % celoevropského cílového ukazatele do roku 2020. Tento úkol bude vyžadovat značné investice, regulativní rámec a především, silnou politickou vůli. Domnívám se, že tato zpráva nás naplňuje vírou v jeho úspěšné splnění.
Nyní k poslednímu bodu. Objevily se pochybnosti, že Komise hodlá započítat do cílového ukazatele obnovitelných zdrojů také jadernou energii. Zde chci jasně prohlásit, že tomu tak není a nikdy nebylo. Splnění 20 % cílového ukazatele použití obnovitelných zdrojů energie v rámci konečné spotřeby energie v celé EU může být dosaženou pouze pomocí obnovitelných zdrojů energie. Na tomto faktu nic nemění ani balíček opatření o vnitřním trhu schválený v minulém týdnu, ani připravovaná směrnice o obnovitelné energii.
Vážení poslanci, byli jste naší silnou oporou při přípravě evropské odpovědi na globální energetickou výzvu. Také u legislativního návrhu Komise spoléhám na podporu Evropského parlamentu. Stále více projevů podpory dostávám z členských států. Gordon Brown dnes na konferenci Labouristické strany prohlásil: "...investicemi do energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie, zachycování uhlíku, čistých paliv a nových environmentálních technologií chci Británii dostat do vedení v oblasti bezuhlíkových vozidel, bezuhlíkového bydlení a bezuhlíkového průmyslu. A chci také, aby se nové zelené technologie budoucnosti staly zdrojem britských pracovních míst v britských podnicích". Jediný rozdíl je v tom, že já si totéž přeji pro celou Evropu.
Vittorio Prodi  
navrhovatel stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat paní Thomsenové za její zprávu a také komisaři Pielbagsovi, protože věřím, že lze dosáhnout skutečného spojenectví mezi Parlamentem a Komisí. V této souvislosti se domnívám, že Parlament již zásadním způsobem přispěl k podpoře obnovitelných zdrojů energie svou vizí budoucnosti a využíváním obnovitelných zdrojů energie k řešení závažných problémů, které před námi leží.
K tak významnému úsilí je třeba všeobecný konsenzus, a naším výchozím bodem se proto musí stát postupný přístup, protože podle mého názoru je k aplikaci různých obnovitelných zdrojů energie do systému jako celku nutná systematická politika.
Zaprvé bych chtěl zdůraznit, že kromě otázky biomasy byla ve Výboru pro životní prostředí podrobně diskutována i otázka postupného přístupu, zejména využití zbytkového zemědělského lesního porostu a městského pevného odpadu, protože jejich využití nabízí značné výhody, aniž by došlo k porušení rovnováhy mezi použitím energie, potravin a surovin.
To, co nás tedy čeká, není nezvládnutelná výzva, ale mimořádně obtížný úkol. Stejně důležitý je i všeobecný pokrok v systému, tím mám na mysli především vytápění, kogeneraci a trigeneraci tak, aby mohl být plně využit energetický obsah zdrojů. Dále je nutné v souhrnném rámci politiky podporovat a upřednostňovat výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů tak, aby mohly být stanoveny pobídky pro konverzi biomasy na plyn, a tím razit cestu mnohem větší racionalizaci a účinnosti.
Willem Schuth  
navrhovatel stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. - (DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejprve mi dovolte poděkovat paní Thomsenové za její vyváženou zprávu. Chtěl bych nyní stručně shrnout nejdůležitější body stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova.
Náš výbor jednoznačně vítá navrhovaný Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie jako významný příspěvek k udržitelnému rozvoji Evropy. Rozvoj obnovitelných zdrojů energie od nás vyžaduje ještě větší úsilí. Evropa musí na jedné straně zabezpečit své zásobování energií a snížit závislost na dovozech ze zahraničí. Na druhé straně ale musíme dodržovat naše závazky v oblasti ochrany klimatu.
V rámci energetického mixu budoucnosti bude klíčovou úlohu v rozvoji zaměstnanosti a hospodářství na venkově hrát také bioenergie. Podpora bionenergie však zároveň nesmí vést k narušování hospodářské soutěže. Pravidla pro vynětí půdy z produkce již nadále neodpovídají požadavkům systému a měla by být zrušena, částečně také z důvodu nedostatku zemědělské půdy v důsledku konkurence mezi potravinářskou výrobou a obnovitelnými surovinami.
Již ve svém stanovisku ke zprávě pana Langa o strategii EU v oblasti biomasy a biopaliv náš výbor přisoudil zvláštní význam zavedení evropského systému osvědčování. Na jedné straně se musíme vyvarovat zvyšování administrativní zátěže našich výrobců uplatňováním stávajících předpisů, například o podmíněnosti. Na druhé straně, by ale také biopaliva dovážená ze třetích zemí měla získávat osvědčení podle přísných environmentálních kritérií, aby byla zajištěna pozitivní environmentální rovnováha.
Podporujeme-li biopaliva, nesmíme vyčleňovat dostupné prostředky primárně na výzkum biopaliv druhé generace. Ještě stále je třeba se důkladně věnovat výzkumu biopaliv první generace. Ve výzkumných a rozvojových programech by náležitá pozornost měla být věnována také decentralizovaným prostředkům určeným k výrobě biopaliv z důvodu jejich nemalých výhod.
Pilar Ayuso
jménem skupiny PPE-DE. - (ES) Na zasedání Evropské rady v březnu 2007 byla přijata dohoda, podle níž by Evropská unie měla vyrobit část svého celkového energetického mixu z obnovitelných zdrojů.
Zítra bude Evropský parlament hlasovat o příslušné zprávě, v níž vyjádříme naši podporu návrhům Rady a Komise na budoucí právní předpisy v této oblasti. Chci poblahopřát paní zpravodajce Thomsenové k vynikající zprávě opírající se o rozsáhlé diskuse se všemi stranami.
Ve zprávě vyzývá Komisi k předložení návrhu rámcové legislativy o obnovitelné energii a zdůrazňuje vytváření a plnění akčních plánů pro obnovitelné zdroje energie na úrovni Společenství i na národní úrovni. Uvedené plány musejí obsahovat podporu investic, inovace a výzkumu ve všech odvětvích týkající se čistých, nízkoemisních zdrojů energie. K dosažení tohoto cíle potřebujeme více investic do výzkumu, rozvoje a inovací, abychom zajistili úroveň konkurenceschopnosti obnovitelných zdrojů energie, která bude srovnatelná s konvenční energií.
Naše skupina EPP-ED neobhajuje závazné cílové ukazatele, domníváme se, že donucovací opatření, jakož i stanovení odvětvových cílových ukazatelů, by měly být předmětem subsidiarity.
O co se ale naše skupina zasazuje, je výzva k intenzivnějšímu úsilí členských států, pokud jde o výzkum, podporu, snižování byrokracie a zjednodušování schvalovacích postupů s cílem usnadnit rozvoj obnovitelných zdrojů energie. Na obranu vnitřního trhu musím říci, že se domníváme, že efektivní a účinný režim harmonizované podpory by se měl stát dlouhodobým cílem v celé Evropě, jehož prostřednictvím lze zajistit nejúčinnější využívání technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
Vyzýváme Komisi, aby se ujistila, že každá rámcová směrnice o obnovitelné energii obsahuje opatření na podporu vytápění a chlazení pomocí obnovitelných zdrojů energie, což jsou technologie, které dosud náležejí k nejméně vyspělým.
Vítáme také návrh Komise na podpporu biopaliv a dalších obnovitelných zdrojů energie v odvětví dopravy, a vyzýváme Komisi a členské státy, aby vystupňovaly úsilí o rozvoj biopaliv druhé generace, a vyhnuly se tak napětí vznikajícímu v důsledku nedostatku surovin. Z tohoto nedostatku nelze vinit biopaliva a jejich rozvoj: v úvahu přichází řada faktorů, včetně společné zemědělské politiky.
Reino Paasilinna
jménem skupiny PSE. - (FI) Pane předsedající, chtěl bych poděkovat kolegyni Brittě Thomsenové za tuto zprávu. Znovu posouvá rozpravu o energetice na evropskou úroveň.
Náš energetický průmysl není ovlivňován pouze vnějšími vlivy, ale také našimi vlastními chybami. Na ty bychom neměli zapomínat. Umožnili jsme například pokles naší záložní kapacity zhruba o 1 % ročně, a to vyvolává nejistotu.
Chci vás upozornit především na postoj týkající se elektřiny vyráběné z obnovitelných forem energie. Spolu s paní Thomsenovou jsme navrhli doplněk k její zprávě právě na toto téma. Je důležité, aby elektřina vyráběná z obnovitelných zdrojů energie měla náležitou podporu. Obnovitelná energie by měla být rovněž prostředkem zmírňování palivové chudoby. Industrializované země musejí vyvinout postupy a metody, které pomohou chudým národům zajistit zásobování energií. Ekonomickou chudobou, informační chudobou a energetickou chudobou jsou nyní postiženi jedni a titíž lidé.
Prozatím v Evropě nemůže existovat životaschopný jednotný trh s energií, protože většina členských států nedodržuje společně uzavřené dohody. Ukázalo se, že solidarita v EU pravděpodobně není dostatečná.
Stanovení závazných cílů pro výrobu a využití elektrické energie není nikdy příjemnou záležitostí, a musí být vždy podloženo hodnověrnými vědeckými poznatky. Cílové ukazatele obnovitelné energie pro jednotlivá odvětví proto musí být stanoveny po pečlivé úvaze. Situace v oblasti energie jsou výrazně odlišné. Při výpočtech cílových ukazatelů bychom například měli s členskými státy diskutovat o systémech monitorování, klasifikaci biopaliv pro dopravu a statusu jaderné energie. Cílový ukazatel pro obnovitelnou energii by neměl být navýšen o jadernou energii, jako bezemisní formu energie.
Komise klasifikovala rašelinu jak fosilní palivo, ačkoli Mezivládní panel pro změny klimatu, založený OSN, rašelinu zařadil do samostatné kategorie, někam mezi fosilní paliva a biopaliva. Nyní máme k dispozici nové a pozitivní výsledky z výzkumu vlivu rašeliny na klima z hlediska modelu životního cyklu. Je-li rašeliniště využíváno nejprve k těžbě rašeliny, a poté buď k zalesňování nebo k pěstování rákosu, má menší vliv na stav klimatu. V současném režimu obchodování s emisními povolenkami má rašelina emisní faktor 106, zatímco s uhlím je to pouze 94,6, protože výpočty nezohledňují využití rašeliny během celého životního cyklu. Tuto chybu musíme urychleně napravit, pane komisaři.
Fiona Hall
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, dovolte mi poděkovat paní zpravodajce za vynikající práci, kterou odvedla na této zprávě. Obnovitelné zdroje energie jsou již řadu let součástí energetického mixu v Evropě a součástí evropské energetické politiky, a tato zpráva velmi užitečným způsobem zdůvodňuje, proč dosud není využíván celý jejich potenciál.
Jedním z problémů je přístup k elektrickým rozvodným sítím. My máme elektrickou distribuční síť, která byla navržena jako jednosměrná, a nyní vyžaduje technické úpravy, aby se stala dvousměrnou a byla schopna zvládnout decentralizovanou výrobu elektřiny. Členské státy by měly vyvinout větší úsilí, aby se zbavily technických a administrativních překážek, které v současné době brzdí rozmach obnovitelné elektřiny.
Největší potenciál obnovitelných zdrojů spočívá v jejich využití ve velkém i malém měřítku. Na jedné straně potřebujeme nový závazek a nové investice do rozsáhlých projektů s využitím obnovitelných zdrojů energie, jako jsou větrné elektrárny na moři v severní Evropě, sluneční kolektory v oblasti Středozemního moře a přílivové bariéry. Zároveň ale potřebujeme maximalizovat využití obnovitelných zdrojů na domácí úrovni - technologií, jako jsou solární termální, fotovoltaické panely, tepelná čerpadla a vytápění biomasou. Především vítám odstavec 38, v němž je zdůrazněna potřeba povinného využívání technologií založených na obnovitelných zdrojích energie ve všech nových a rekonstruovaných budovách.
Nastal čas na zásadní revizi směrnice o energetické náročnosti budov, v neposlední řadě z toho důvodu, že Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie je nutné posuzovat zároveň s akčním plánem EU pro energetickou účinnost. Závazný cíl v podobě 20 % evropské energie vyráběné z obnovitelných zdrojů do roku 2020, bude mnohem snáze splnitelný, pokud se nám podaří snížit celkovou spotřebu energie v EU. Způsob, jak snížit emise, je zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie na klesajícím potřebném množství energie.
K otázce biopaliv bych chtěla zdůraznit, že je zcela nezbytné, aby všechna biopaliva, dovážená nebo vyráběná v Evropě, splňovala kritéria udržitelnosti, pokud jde o úspory čistého CO2, ochranu biodiversity, vodní zdroje a vliv na výrobu potravin. Myslím, že bychom ale měli akceptovat ujištění pana komisaře a pokračovat v podpoře cíle 10 % využití biopaliv. Přesto se ale v prosinci důkladně zaměříme na návrhy Komise, abychom se ujistili, že splňují přísná kritéria udržitelnosti požadovaná Parlamentem.
Závěrem chci říci, že tento Pracovní plán pro obnovitelné zdroje by neměl být pracovním plánem jen pro Evropu. Podporou investic do technologie využívající obnovitelné zdroje energie v rozvojovém světě můžeme dosáhnout dvou rozhodujících cílů. Zaprvé, můžeme dosáhnout tolik potřebného růstu, aniž by za něj planeta musela zaplatit ve formě zvýšených emisí uhlíku, a zadruhé, rozvojové země mohou prostřednictvím obnovitelných zdrojů energie dosáhnout určité míry nezávislosti a zabezpečení energie. Mohou být ochráněny před cenovými šoky u fosilních paliv, které v minulosti zruinovaly celou řadu rozvojových ekonomik.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
jménem skupiny UEN. - (PL) Pane předsedající, pane komisaři, jménem skupiny UEN bych chtěl v této rozpravě věnované obnovitelné energii v Evropě poděkovat paní Thomsenové za přípravu komplexní zprávy k tomuto tématu.
Zaprvé, autorka této zprávy má pravdu, že nejdůležitější z hlediska budoucnosti obnovitelné energie v Evropě je vytvořit společnou evropskou energetickou politiku. Naneštěstí se zdá, že v tomto směru nebylo dosaženo žádného pokroku, i když se objevily určité nejasné přísliby týkající se začlenění této politiky do Reformní smlouvy EU.
Uplynuly téměř dva roky od doby, kdy Polsko, které již zakusilo důsledky rozcházejících se zájmů energetické politiky jednotlivých členských států, například v souvislosti s rusko-německým projektem výstavby baltského plynovodu, představilo hlavní zásady této společné energetické politiky na zasedání Rady Evropské unie. V té době, bohužel, uvedený návrh nevzbudil žádnou pozornost, protože odporoval zájmům nejvýznamnější členské země EU, Německa.
Chtěl bych vyjádřit naději, že Evropská komise tentokrát přistoupí k vytvoření společné energetické politiky zodpovědněji.
Zadruhé, je nezbytně nutné oddělit provozovatele rozvodných sítí od výrobců energie z toho důvodu, aby byl výrobcům různých typů obnovitelné energie umožněn lepší přístup k distribuční síti v různých zemích. Pokud tak neučiníme, dojde k tomu, že výrobci elektrické energie používající tradiční zdroje, kteří jsou zároveň buďto vlastníky nebo správci přenosových soustav, nebudou chtít umožnit výrobcům energie z obnovitelných zdrojů přístup k těmto soustavám.
Konečné návrhy Evropské komise k této otázce se setkaly s mohutnými protesty vlivných energetických zájmových skupin, především z Francie a Německa. Pro nás, poslance Evropského parlamentu, bude jistě zajímavé sledovat, jak se Evropská komise s těmito protesty vyrovná.
Zatřetí, si podle mého názoru zasluhují pozornost a podporu strategické cíle pro oblast obnovitelné energie, jmenovitě výroba 20 % celkového množství energie z obnovitelných zdrojů a dosažení 20 % zlepšení energetické účinnosti do roku 2020. Doufám, že s ohledem na dosažení těchto ambiciózních cílů Evropská komise navrhne zavést vhodné podpůrné nástroje, nejen na úrovni EU, ale i v členských státech.
Zvláště bych chtěl upozornit na výrobu biopaliv, která nejenže zvyšuje množství používané obnovitelné energie, ale která také znamená, že zemědělské zdroje nejsou využívány pouze k výrobě potravin, a tím snižují nadprodukci. Ze stejného důvodu nesouhlasím s argumentem autorky zprávy, že by výroba biopaliv mohla mít za následek zvyšování cen potravin, a tudíž by bylo nezbytné otevřít trh EU potravinám pocházejícím ze třetích zemí.
David Hammerstein
jménem skupiny Verts/ALE. - (ES) Pane předsedající, budoucnost již klepe na dveře. Nastal čas obnovitelné energie, a jen rozmach obnovitelné energie, spolu s mnohem větší energetickou účinností, nám mohou pomoci vyrovnat se s krizí změny klimatu a krizí v zásobování energií. Děkuji za tuto vynikající zprávu. Nyní můžeme vypracovat střednědobý a dlouhodobý plán na podporu obnovitelné energie, a motivovat ty, kteří stále s podporou váhají, a jichž je, jak se zdá, stále hodně.
Ve zprávě je důrazně vysloven požadavek adresovaný Komisi, aby vytvořila rámcovou legislativu podporující vytápění a chlazení pomocí obnovitelné energie. Autorka ve zprávě také požaduje rovné podmínky pro obnovitelné zdroje na energetickém trhu a posílení režimu obchodování s emisními povolenkami, spolu s internalizací nákladů na znečišťující zdroje energie, a odstranění masivních, zvrácených subvencí do fosilních paliv. Usiluje o podporu větrné energie na moři, zaujímá pevné stanovisko k solární termální energii, a vyzývá k větší finanční podpoře výzkumu v oblasti skladování obnovitelných zdrojů energie, a k přizpůsobení vnitrostátních rozvodných sítí. Závěrem žádá Komisi o vypracování akčního plánu na podporu bio-výstavby, vzhledem k faktu, že 40 % veškeré energie v EU je spotřebováno v budovách.
A nyní se dostáváme ke kontroverznímu bodu. Rozprava o biopalivech nastoluje morální a principiální otázku: jíst nebo jezdit autem? Schválíme-li závazný cíl 10 % spotřeby energie tvořené biopalivy, uvedený v této zprávě, musíme si být vědomi, že podněcujeme konflikt mezi 800 miliony řidičů automobilů na jedné straně, a 2 miliardami nejchudších lidí na celém světě, kteří soupeří o stejné zrno.
Euforie, která vznikla kolem biopaliv, představuje riziko ohrožení zásobování potravinami nejen pro Evropu, ale pro celý svět. A my ani nevíme, zda je energetická rovnováha pozitivní. Vzhledem k rostoucím cenám ropy je dnes levnější spalovat obiloviny, než péci chleba nebo krmit dojnice. Proto musíme postupovat s nejvyšší obezřetností a neschvalovat závazné cíle, které byly, mimo jiné, zpochybněny již řadou významných mezinárodních institucí a mnoha vědeckými pracovníky. Nesmíme připustit, aby léčba byla drastičtější než sama nemoc. V této rozhodující otázce musíme spoléhat na zdravý rozum a uplatňovat zásadu obezřetnosti.
Esko Seppänen
jménem skupiny GUE/NGL. - (FI) Pane předsedající, pane komisaři, podle prognózy Mezinárodní energetické agentury se ropa do pěti let stane velmi vzácným přírodním zdrojem. Zemní plyn bude do konce desetiletí ještě vzácnější.
Dnes je 80 % energie v EU vyráběno z fosilních paliv, především ropy a plynu. Proto je nezbytné přijmout návrh Komise na směrnici o zvýšeném využívání obnovitelných zdrojů energie.
Jen málo přes 6 % energie spotřebované dnes v EU pochází z obnovitelných zdrojů. Z tohoto množství je 4,2 % energie získáváno z biomasy a spalováním odpadu, 1,5 % tvoří energie dodávaná vodními elektrárnami, 0,3 % tvoří větrná energie, 0,3 % geotermální energie a mizivé množství představuje energie ze slunečního záření.
Cíl zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na 20 %, jinými slovy na trojnásobek, do roku 2020, se zdá být až příliš ambiciózní. Na druhou stranu, Evropský parlament se již dříve rozhodl žádat ještě více: 25 % do roku 2020 a až 50 % do roku 2040.
Návrh Komise na 20 % podíl se týká průměru za EU. Pouze Lotyšsko, Švédsko, Finsko a Rakousko dnes tento cíl překračují, ale ani tyto země neuniknou směrnici: pro ně se stanovují vyšší cíle. Největší země EU jsou mezi posledními; Spojené království se 2 %, Německo se 4 %, Polsko s 5 %, a Francie, Španělsko a Itálie s 6 % uzavírají pořadí.
Splnění 20 % cíle stanoveného ve směrnici bude záviset na ochotě a schopnosti velkých členských států zvýšit podíl obnovitelných zdrojů. Bylo by zajímavé sledovat, jakým způsobem k plnění přistoupí. Pokud však směrnici uznávají pouze slovy, nikoli činy, pak Komise nemá nástroj, jak je ke splnění cíle přimět. Mohou však být donuceny vnějšími okolnostmi mimo EU, rostoucími cenami ropy a plynu, a také životním stylem hlásajícím "kulturu věcí na jedno použití".
Bastiaan Belder
Pane předsedající, zpráva paní Thomsenové právem obhajuje energický přístup, jehož cílem je zajistit větší podíl obnovitelných zdrojů energie na naší celkové spotřebě energie. Zdroje fosilních paliv jsou ostatně omezené, a využíváním obnovitelných zdrojů se snižuje množství vyprodukovaných skleníkových plynů. Vytváří se také prostor pro diverzifikaci, která je nutná ke snižování naší závislosti pouze na jednom či dvou zdrojích energie. Plně se stavím za názor paní zpravodajky, když říká, že biopaliva musí být využívána pouze zodpovědným způsobem. EU se musí podílet na vytváření mezinárodních dohod, které zajistí možnost uplatňování kritérií udržitelnosti na biopaliva v kontextu WTO. Velice záleží na tom, jaký druh biopaliva používáme, jak je pěstováno a jak je používáno. Biopaliva jsou udržitelná pouze tehdy, má-li celý cyklus od výrobce k uživateli co nejmenší dopad na životní prostředí. To znamená, že biomasa musí být udržitelným způsobem nejen produkována, ale i spalována. Z hlediska produkce to znamená, že plodiny musejí být po sklizni znovu vysázeny. Při spalování to znamená, že například emisní norma musí být stejně přísná jako pro ostatní paliva.
Dále je nutné také rozšířit možnosti strategické volby vzhledem k nežádoucím vlivům, jako je vytěžování panenských lesů a konkurenční imperativ zabezpečení potravin. Zejména v chudých zemích produkce biomasy vytváří tlak na zemědělskou půdu a tlačí ceny potravin nahoru. Jaká specifická opatření v rámci politiky Komise chystá k odstranění těchto nežádoucích vlivů?
Závěrem paní zpravodajka chce, aby byly náležitě zohledněny lišící se okolnosti v jednotlivých členských státech. Ale jeden členský stát má větší potenciál pro využívání sluneční energie, zatímco druhý je schopen získávat spíše větrnou energii. Takže harmonizovaný systém, jehož existence se ve zprávě v dlouhodobém horizontu předpokládá, není jednoznačnou záležitostí. Systém podpory je nejúčinnější tehdy, je-li orientován na energetické zdroje s největším potenciálem, a ten je, pane předsedající, v každém členském státu jiný.
Giles Chichester
Pane předsedající, dovolte mi nejprve, abych se pochvalně zmínil o obětavé práci a angažovaném úsilí paní Thomsenové při přípravě této zprávy. Doufám, pane předsedající, že se na mě nebudete zlobit, když vám připomenu, že zde zastupuji stranu, která myslí "zeleně", ale hlasuje "modře", a to mě přivádí k obecnému prohlášení, že my všichni v zásadě podporujeme využívání obnovitelných zdrojů. Nicméně, podporujeme reálné, dosažitelné obnovitelné zdroje, nikoli nákladné subvence na nedosažitelné cíle. A v této souvislosti je nutno říci, že Komise a Rada stanovily letos některé velmi ambiciózní cíle.
Chci se zde trochu zamyslet na dilematem, které představují rozsáhlé hydroenergetické nebo přílivové systémy, nebo masivní přechod na energetické plodiny pro získání biomasy, protože každý z těchto projektů s sebou nese určité výhody, ale také důsledky pro životní prostředí a náklady. V regionu, který zastupuji, existuje návrh na využití přílivové energie řeky Severnu, který představuje obrovský potenciál z hlediska výroby elektrické energie, ale náklady na něj jsou neméně vysoké. Poslední odhady hovoří o 20 miliardách eur, což je pro každého částka poměrně vysoká. Uvedená cena je ale částečně zdůvodněna absencí emisí CO2 a částečně prevencí povodňových škod, přičemž hodnota vyrobené elektřiny tvoří pouze malou část. My ale musíme posoudit také obrovský environmentální dopad uvedeného projektu na Bristolský kanál, a související zvláštní jevy, jako je přílivová vlna na řece Severnu, a okolní mokřiny. Proto se mi zdá, že zde vzniká určité dilema, konflikt mezi těmito dvěma zájmy, a totéž se týká i změny využití velkého množství půdy přechodem na pěstování Miscanthu nebo jiných energetických plodin.
Musíme reálně zvážit, zda je vhodné nařizovat zákonem závazné cíle, které nemohou být nebo nebudou splněny. Za dobu existence Evropské unie vznikl dlouhý seznam velkolepých cílů, které sice byly schváleny, ale k jejichž splnění nikdy nedošlo. Budeme-li pokračovat v tomto duchu, riskujeme pověst legislativního procesu. Budeme-li přijímat nařízení vyžadující změny v lidském chování, musíme zajistit prostředky k této změně, buďto poskytnutím dostatečného množství času na změnu, nebo daňovými pobídkami v kombinaci s regulačním nástrojem.
A poznámka na závěr: nezapomínejme na obrovský potenciál energetické účinnosti, ale to už je na téma na jinou rozpravu.
Předsedající
Pane Chichestře, pravděpodobně jste neslyšel pana komisaře, který tu dnes citoval rozsáhlé pasáže z projevu Gordona Browna na konferenci Labouristické strany, nebo jste byl asi jinak zaneprázdněn, ale váš vstup nás velice zaujal.
Mechtild Rothe
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejprve mi dovolte vřele poděkovat paní zpravodajce Brittě Thomsenové. Je to dobrá zpráva. Doufám, že bude ve středu přijata stejnou jasnou většinou jako ve výboru, protože, navzdory poněkud kritickým poznámkám pana Chichestera, se tato zpráva těší ve výboru široké, téměř jednohlasné podpoře. Jak jsem řekla, je to dobrá zpráva, ale je také důležitá a nezbytná. Víte, že Komise v současné době připravuje rámcovou směrnici týkající se provádění rozhodnutí o dosažení cíle 20 % podílu obnovitelných zdrojů na celkové spotřebě energie do roku 2020, která byla přijata na jarním zasedání na nejvyšší úrovni. Pan komisař o ní hovořil, a s potěšením jsme se od něj dozvěděli, že zpráva paní Thomsenové bude v rámci těchto příprav hrát významnou úlohu.
V čem je tedy nyní problém a co je skutečně důležité? Předně, máme úspěšné směrnice, zejména o elektřině, ale také o biopalivech. Důležité teď tedy je, tyto úspěšné směrnice vzít, posílit a zlepšit, jak požaduje paní Thomsenová ve své zprávě.
Zadruhé, se musíme zavázat k tomu, s čím pan komisař souhlasil již v loňské roce na plenárním zasedání, to jest že zahrneme oblast vytápění a chlazení, abychom minimalizovali schodky, které v tomto odvětví máme, a zlepšili pronikání na trh. Až dosud jsme zaujímali čistě odvětvový přístup, a věřím, že se ho nemusíme vzdávat. Dále je mimořádně důležité zajistit, aby národní akční plány obsahovaly skutečně jasné odvětvové cíle, závazné cíle, abychom i v této oblasti dosáhli obecného rozvoje různých technologií.
Nejdůležitější je rozhodnout, jak uvedených 20 % rozdělit mezi jednotlivé členské státy. Musíme zajistit skutečně spravedlivé rozdělení zátěže, nebo spíše příležitostí, rozdělení, které je založeno na potenciálu a dosažených výsledcích, na tom, co v dotyčných zemích již existuje. Zde musíme skutečně zaujmout jasný přístup.
Jsem ráda, že ve zprávě se velmi jasně konstatuje, že my se zde zabýváme pouze obnovitelnými zdroji energie, nikoli energetickými zdroji s nízkými emisemi CO2. Dovolte mi ještě jednou poděkovat komisaři Pielbagsovi za to, že uvedl tuto záležitost na pravou míru.
Domnívám se, že hlavní odpovědnost v této záležitosti má pan komisař. Předložením směrnice o elektřině byl dán skutečně nový impuls. Doufám, že téhož budeme svědky po přijetí rámcové směrnice, k němuž by mělo dojít do konce tohoto roku.
Lena Ek
Pane předsedající, Churchill jednou řekl, že nejlepší způsob, jak vyvolat zdání, že úkol je obtížný, je úkol odkládat. Myslím, že i takto lze charakterizovat diskusi o energetice, kterou v současné době v Evropě vedeme. Na slova pana Chichestera, že myslí jako "zelený" a hlasuje jako "modrý" bych chtěla reagovat, že - snad ještě zbývá možnost také jednat jako "zelený".
Návrh Komise a přijatá rozhodnutí o dosažení 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě energie v Evropě do roku 2020 jsou skutečně správným krokem. Myslím, že dobrou zprávou pro všechny -všechny voliče, celý průmysl a všechny občany Evropy - je také to, že Parlament dal prostřednictvím zprávy paní Thomsenové jasně najevo, že toto je cesta, kterou bychom se měli vydat.
Je to ale možné? Za každou otázkou je vždy otazník. Já si myslím, že samozřejmě to možné je. Podíváme-li se na to, čeho lze v průmyslu dosáhnout trigenerací a využitím obnovitelných zdrojů, pak říkám, samozřejmě je to možné. V domácnostech, při vytápění a chlazení, je to samozřejmě také možné, a stejně tak v oblasti dopravy. Jsem velmi ráda, že v souvislosti s tím, co jsme již přijali o obnovitelných zdrojích se mění i ostatní existující předpisy v Evropě. Je na čase, abychom do benzínu přidávali více etylalkoholu, a s těmito novými rozhodnutími dosáhneme přinejmenším poloviční sazby ve srovnání s Brazílií. Myslím, že nastal čas diskutovat také o využití bioplynu a zemního plynu, což je nejlepší způsob, jak dosáhnout objemů, které potřebujeme. Když to uděláme, a když také trh bude fungovat, pak už vývoj sám půjde krok za krokem kupředu.
Samozřejmě, nás čekají i některé povinnosti. Akční plán pro obnovitelné zdroje energie - na evropské i národní úrovni - musí být kvalitní a musí rychle vstoupit v platnost.
Druhou oblastí, na kterou chci poukázat, jsou daně. Nechápu, proč lidem ukládáme daně za to, že se chovají, jak my chceme, pokud jde o různé druhy paliv.
Třetí věcí je regulace, kde máme ještě velké rezervy, a kde musíme v rámci evropského systému provést nějaké úpravy.
Závěrem chci poznamenat, že se nacházíme uprostřed technické revoluce, která má stejné důsledky, jako přechod od páry na elektřinu, a nyní se nacházíme ve fázi přechodu z elektřiny na inteligentní energii, a to je krok velmi správným směrem.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Pane předsedající, Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie v Evropě je významný dokument, díky němuž bude možné získávat obnovitelnou energii.
Pokračující nárůst cen ropy a zemního plynu by mohl přispět k dosažení uvedených cílů. Evropská unie vlastní pouhé 2 % světových zdrojů zemního plynu a ropy. Její ekonomika je a bude závislá na ceně surovin a na politické stabilitě v regionech produkujících ropu.
Z tohoto důvodu se cíl v podobě 20 % podílu energie z obnovitelných zdrojů zdá být nedostatečný. Evropská unie by měla nastoupit politiku diverzifikace v oblasti výroby elektřiny, která by měla zohledňovat odlišné možnosti vytváření obnovitelných zdrojů energie v různých zemích a regionech. Je nutné vypracovat místní a regionální akční plány pro výrobu obnovitelné energie a pro úsporu energie, a tyto plány by měly získat podporu místních samospráv, národních vlád a Evropské unie.
Přednost by měly dostat výzkumné programy na výrobu energie. V úvahu by měla být případně vzata i možnost rozvoje jaderné energetiky, která snižuje emise CO2. Chci poděkovat paní Thomsenové za velmi obsáhlou zprávu.
Claude Turmes
(DE) Pane předsedající, dovolte mi začít upřímným blahopřáním paní Thomsenové k velmi kvalitní a komplexní zprávě. Tato zpráva, která, jak doufám, bude přijata velkou většinou, navazuje na tradici této sněmovny, která naléhavě žádá Radu a Komisi o podporu obnovitelných zdrojů energie.
Dovolte mi stručně se zmínit o ústředním tématu, které bude na programu v příštích několika týdnech, kdy Komise předloží svůj návrh směrnice. Klíčovou otázkou je zabezpečení investic. Máme-li dosáhnout 20 % cíle, potřebujeme investice. Musíme si ověřit, kdy a kde byly za posledních šest až osm let investice úspěšné. V Evropě existují dva systémy: systém garantovaných cen vstupů a systém zelených certifikátů. Celkem 90 % veškeré obnovitelné energie, kromě zdrojů vodní energie, bylo vyrobeno v rámci systému garantovaných cen vstupů. Tato energie byla vyrobena levněji, než v rámci systému zelených certifikátů, a co je nejdůležitější, tento systém umožnil vstup nových subjektů na trh s elektřinou.
Všechny uvedené údaje pocházejí z aktuální zprávy Komise z prosince 2006. Jsem ale poněkud v šoku z toho, co tady slyším. Objevují se zde informace, že většina členů Komise pravděpodobně podpoří zrušení tohoto kvalitního systému, a zavede systém obchodování se zelenými certifikáty.
Musím důrazně varovat pana komisaře před přijetím této strategie, z níž budou mít prospěch pouze velké, dominantní energetické firmy, jako E.ON, RWE, EDF a další, protože tento krok by vedl k nejistotě v oblasti investic a u ostatních subjektů by vyvolal neochotu investovat do budoucnosti. Budete posuzován podle množství místních investic, k nimž by mělo docházet na základě plně garantované bezpečnosti, a nikoli nahodilého mechanismu zelených certifikátů.
Vladimír Remek
(CS) Vážení přítomní, není pochyb o tom, že se Evropa musí více věnovat rozvoji obnovitelných zdrojů energie, ať už proto, že ostatních valem ubývá nebo proto, že je to v celém energetickém mixu významný prostředek pro snižování emisí. Záměrně jsem upozornil na celý energetický mix, protože ten považuji za základ.
Jsem přesvědčen o tom, že i v rozvoji obnovitelných zdrojů energie, a zvláště při vytváření pravidel pro něj musíme postupovat uváženě. Naším cílem přece není dosáhnout určených procent podílu obnovitelných zdrojů, ale snížení emisí a závislosti na ostatních zdrojích. Takže nezapomínejme na onen zmiňovaný mix. Jak dokazuje i praxe jiných bohulibých a ambiciózních cílů a prohlášení i tady na půdě Evropského parlamentu, jen tím, že stanovíme procentuální kvóty a nebudeme přitom například brát v úvahu i geografické, ekonomické a další podmínky jednotlivých zemí či regionů, ničeho nedosáhneme. Musíme dát pozor, abychom neztratili konkurenceschopnost vůči ostatnímu světu. Nesmíme také zapomínat na to, že některé obnovitelné zdroje energií, například sluneční nebo větrné, musí být zálohovány.
Tedy podporu obnovitelným zdrojům ano, ale ne militantní boj bez věcné diskuse a argumentace. Stále totiž energie z obnovitelných zdrojů není levná, mnohé státy nebo dokonce pak koneční spotřebitelé na ni prostě nemají.
Anja Weisgerber
(DE) Pane předsedající, v březnu 2007 Evropská rada v čele s naší kancléřkou Angelou Merkelovou rozhodla, že do roku 2020 by měl podíl obnovitelných zdrojů energie dosáhnout 20 % celkové spotřeby energie. Výhody jsou zřejmé: nižší emise CO2 , menší závislost na dovozech energie z nestabilních států, růst a pracovní příležitosti, zejména ve venkovských oblastech.
Na základě rozhodnutí summitu musíme nyní tyto úkoly plnit. Zvláště důležité jsou tyto body. Komise musí mít nezbytné pravomoci a finanční prostředky, aby mohla zajistit, že jednotlivé členské státy budou dodržovat cíle stanovené na summitu. Chceme-li dosáhnout zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na 20 % celkové spotřeby energií, pak každý členský stát musí splnit svou úlohu. Podle odstavce 9 zprávy zároveň každý členský stát musí mít možnost si zvolit nejvhodnější obnovitelný zdroj energie v jednotlivých odvětvích. Další klíčovou otázkou je zlepšování energetické účinnosti. Uvedeného 20 % cíle můžeme dosáhnout pouze tehdy, zlepšíme-li energetickou účinnost jako celek. Obrovský nevyužitý potenciál představují oblasti stavebních izolací a energeticky úsporných elektrických spotřebičů, v nichž bylo vyvinuto mnoho inovačních technologií, které by již mohly být uváděny na trh.
Více než dříve musíme také usilovat o zavedení obnovitelných zdrojů energie do oblasti vytápění a chlazení, vzhledem k tomu, že 40 % celkového množství energie používaného v EU je spotřebováno v budovách. Tato oblast představuje obrovský potenciál pro využití obnovitelných zdrojů. Moderní strukturální plánování a nové, energeticky úsporné budovy mohou pomoci zajistit pokrytí veškerých požadavků na energetickou náročnost budov z obnovitelných zdrojů energie.
Jiným zdrojem obnovitelné energie, který vyžaduje další rozvoj, díky své univerzálnosti a kapacitě základní zátěže, je biomasa. My ale musíme zajistit, aby produkce biomasy byla udržitelná a nekonkurovala výrobě potravin. Podle odstavce 57 zprávy jsme povinni zajistit, aby produkce biomasy byla řízena v souladu s mezinárodně uznávanými náročnými normami udržitelnosti. Dále je nutné zajistit, aby z celkového hlediska měl rozvoj produkce pozitivní dopad na ovzduší a energii.
Nesmíme také zapomínat na podíl jaderné energie na ochraně ovzduší. V současné době se bez jaderné energie, jako nízkoemisní technologie, neobejdeme. Velký význam je nutno připisovat také výzkumu obnovitelných zdrojů energie v EU. Technologický rozvoj v této oblasti je rozhodující pro zásobování udržitelnou energií. Musíme dále podporovat rozvoj technologií skladování obnovitelných zdrojů energie, například na základě vodíkové technologie.
Souhrnně vzato, s napětím očekávám návrhy Komise na konci tohoto roku. Doufám, že Komise vezme v úvahu řadu podnětů a žádostí ze strany Parlamentu.
Teresa Riera Madurell
(ES) Nejprve mi dovolte poděkovat paní zpravodajce za důkladnou a poctivou práci. Paní Thomsenová znovu prokázala, že je mimořádně zdatnou odbornicí v této oblasti.
Zpráva předkládá správnou a zároveň vyváženou analýzu situace. Zásoby fosilních paliv docházejí; dovážejí se z politicky nestabilních částí světa, a nadále patří k nejvýznamnějším zdrojům emisí CO2. Naše energetické potřeby navíc stále rostou. K tomu, abychom mohli uvedené potřeby nadále uspokojovat a zajistit bezpečné zásobování energií, nezbytně potřebujeme nové masivní energetické zdroje, které neznečišťují a snižují naši závislost na okolním světě.
V tomto kontextu je zvláště důležitý pokrok v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Díky investicím do výzkumu evropské firmy zaujímají vedoucí postavení na světovém trhu a velkou měrou přispívají k vytváření nových pracovních míst a větší konkurenceschopnosti, tj. ke dvěma hlavním cílům naší Lisabonské strategie.
Situace v oblasti obnovitelných zdrojů energie - a v oblasti politického a právního rámce, který je většinou nevyhovující - je v každém členském státu značně odlišná. Nicméně, stávající omezená legislativa se ukázala být účinná při stimulaci udržitelnějšího rozvoje v mnoha členských státech, i přesto, že v tak významných oblastech, jakými je oblast vytápění a chlazení, stále ještě legislativa chybí.
Máme-li postoupit vpřed, pak je nezbytné, aby rámcová legislativa navržená Komisí byla ambiciózní. Musí obsahovat zlepšení a posílení stávajících předpisů a stanovit závazné cíle pro oblast výroby elektřiny, dopravy, vytápění a chlazení. Dále je nezbytné, aby členské státy uváděly uvedené dohody do praxe bez zbytečného otálení.
Ke splnění závazného cíle v podobě 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie je také velmi důležité, jak se velmi správně zdůrazňuje ve zprávě, aby elektřina vyrobená z obnovitelných zdrojů měla lepší podmínky přístupu k rozvodné energetické síti. Požadujeme otevřený, nediskriminační a účinný přístup obnovitelných zdrojů energie k rozvodným energetickým sítím, které jsou dostatečně vyspělé, aby si poradily s velkým množstvím elektřiny z obnovitelných zdrojů energie.
Souhlasím s paní zpravodajkou, že oddělení vlastnických práv provozovatele přenosové soustavy od komerčních aktivit je nejlepší zárukou, že nedojde k diskriminaci výrobců obnovitelné energie v otázce přístupu k rozvodné energetické síti.
Důležité je rovněž urychlit provádění projektů evropského zájmu pro oblast transevropských energetických sítí. Nedávné jmenování koordinátorů pro projekty, které se potýkají s technickými, politickými nebo finančními potížemi, je krokem správným směrem.
Závěrem chci zdůraznit, že Komise i členské státy musejí pokračovat v podpoře investic, inovací a výzkumu v těchto odvětvích . A musejí vyvinout veškeré nezbytné úsilí, aby zajistily výrobu energie z obnovitelných zdrojů za dostupné ceny. Dosahování cílů stanovených v rámcové legislativě nesmí způsobovat zatížení pro spotřebitele a firmy z důvodu nadměrného zvyšování cen energie.
Marios Matsakis
Pane předsedající, chci poblahopřát paní Thomsenové za vynikající zprávu. Chtěl bych také poblahopřát všem čtyřem navrhovatelům stanoviska, kteří předložili užitečné doplňující body a doporučení.
Myslím, že nyní je jasné nám všem, i těm, které bylo obtížné přesvědčit, a mezi něž pravděpodobně patří i pan Chichester, který už odešel, že naše planeta se nebezpečně otepluje a změna klimatu je, jak víme, reálnou hrozbou pro život na zemi. Do jaké míry je tato změna vyvolána přirozenou klimatickou změnou a do jaké míry atmosférickou koncentrací plynů, které změnu klimatu také ovlivňují, dosud přesně nevíme; tato otázka je stále předmětem určitého sporu mezi vědci a politiky. O čem ale není sporu, že akumulace plynů, jako CO2 , zcela jistě změnu klimatu ještě zhoršuje, a dokonce ještě i v této pozdní fázi, kdy se již začaly projevovat katastrofické účinky této změny, se svět pomalu, možná až příliš pomalu, probouzí, aby si uvědomil, že je nezbytně nutné něco udělat.
EU je jednou z vedoucích sil, které usilují o řešení tohoto problému. Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie v Evropě je nepochybně důležitým krokem správným směrem, a jsem si jist, že získá plnou podporu většiny poslanců tohoto Parlamentu, ale jakmile bude schválen náležitý legislativní rámec, bude nutné přimět členské státy k jeho provádění a zavést účinné monitorovací systémy.
Abychom dosáhli reálného účinku v našem úsilí o zastavení změny klimatu vyvolané skleníkovými plyny, musíme splnit ještě dva další cíle. V prvé řadě je nutné rozšířit Pracovní plán pro obnovitelné energie v Evropě i za hranicemi Evropy, aby zahrnoval co největší část světa. Je to vskutku nelehký úkol. Zadruhé, musíme pochopit, že je nezbytné přimět naše občany, aby si sami uvědomili, že kromě činů a obnovitelných zdrojů energie, potřebujeme také obecně snižovat výdaje na energii. Budeme-li zvyšovat naše energetické potřeby bez rozdílu, a zdánlivě neomezeným způsobem, pak budou všechny naše pracovní plány nakonec neúčinné, bez ohledu na to, kolik jich vypracujeme.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Pane předsedající, chceme-li se seriózně zabývat globálním oteplováním, a převést tento ambiciózní pracovní plán do praxe, pak je zcela nezbytné vytvořit spojnici mezi energetikou a životním prostředím. Samozřejmě, že jsme opakovaně varovali, že členské státy nedosáhnou stanoveného cíle v podobě 12 % podílu obnovitelných zdrojů energie do roku 2010. Jak tedy můžeme očekávat, že do roku 2020 dosáhnou 20 % podílu?
Ve své metodě odhadu vývoje Komise nezohlednila environmentální náklady na výrobu energie, a my nadále vyrábíme energii postupně, i když to, co potřebujeme, je jednotný komplexní přístup.
Energetika je oblast politiky, v níž jsme schopni být mnohem úspěšnější a rychle dosahovat požadovaných výsledků. Energetickou účinnost je například nutné podporovat tím, že každý z nás dokáže eliminovat zbytečné náklady na energii. Také administrativní postupy musí být jednodušší. Ve Francii musíte absolvovat kurz překonávání byrokratických překážek, abyste si mohl nainstalovat solární panel: změna ze spotřebitele energie na výrobce vyžaduje sedm samostatných řízení, kterými musí každý zájemce projít.
Naše činnost musí být ale také v souladu se zásadami spolupráce pro rozvoj. Jaké jsou návrhy Unie na rozvoj obnovitelných zdrojů energie v rámci dohod o partnerství se zeměmi AKT? Bavíme-li se například o solární energii, nejchudší národy nám říkají, že si tuto technologii zkrátka nemohou dovolit. A co členské státy, které financují pěstování biopaliv v zemích na jihu? V Africe a Asii vznikají plantáže jatrophy dokonce v regionech, kde je velkým problémem sucho a zajištění potravin.
Unie nenese odpovědnost jen za tyto problémy, ale i vůči třetím zemím, které dodávají suroviny na výrobu energie. Evropské investice do uranových dolů v Nigeru nebo do Čadsko-kamerunského ropovodu musejí být doprovázeny přenosy technologie na výrobu čisté energie na základě mikroprojektů.
Energetická krize je krizí životního prostředí, pane předsedající; vyžaduje vypracování plánů pro případ mimořádné události a závazných politických opatření. Musíme upřít veškerou naši pozornost na obnovitelnou energii.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, pane komisaři Piebalgsi, dámy a pánové, zatímco my zde mluvíme, ve Washingtonu se projednávají cíle z Kyóta a já se domnívám, že OSN má právo diskutovat o těchto globálních cílech a stanovit cíle jako součást strategie shora-dolů, a také vytvářet nezbytné nástroje.
Domníváme se, že pro nás je důležité se zaměřit na strategii zdola-nahoru, jmenovitě Lisabonskou agendu, a usilovat o dosažení zaměstnanosti a růstu především prostřednictvím cílů energetické účinnosti. Máme zde nové cíle pro různé oblasti činnosti. Prostřednictvím izolací a mnoha dalších opatření pro zlepšení energetické účinnosti můžeme vytvořit skutečnou ekonomickou hybnou sílu a oboustranně výhodné podmínky. Domnívám se, že z hlediska zabezpečení dodávek je důležité se zaměřit také na obnovitelné zdroje energie. Obnovitelná energie, které v našich zeměpisných šířkách přibývá, je jistým zdrojem, který je nám kdykoli k dispozici. Měli bychom zajistit, aby se nám skutečně podařilo do roku 2020 dosáhnout 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie na naší celkové spotřebě energie.
Potřebujeme stanovit evropská kritéria pro oblast opatření podpory, pobídek, subvencí, daní, celého finančního rámce. Toto je výzva, a jeden z úkolů, který čeká pana komisaře Kovácse.
Zadruhé, potřebujeme transparentní a korektní přístup k síti. Potřebujeme "zásadu must carry" a měli bychom posoudit sankční poplatky v případě neuskutečnění přepravy. Potřebujeme harmonizované postupy plánování s mechanismem jednoho správního místa (one-stop), na jejichž základě mohou být všechna schvalovací řízení ukončena ve stanovené lhůtě, tj. maximálně do tří let, abychom zajistili dostupnost energetické produkce v požadovaném termínu. Musíme také zaručit spotřebitelům právo objednávat si od svých dodavatelů 100 % obnovitelných zdrojů energie, a zabezpečit si tak spolehlivé a jisté dodávky energie na příští desetiletí.
Jaderná energie není obnovitelná energie, a proto bych uvítal, kdyby se otázka jaderné energetiky řešila samostatně ve zvláštní zprávě.
Dorette Corbey
(NL) Pane předsedající, paní Thomsenová předložila výjimečnou zprávu o obnovitelné energii a já z celého srdce podporuji její závazek a stanovený cíl 25 %.
Řešení problému změny klimatu je obrovská výzva, která ale nabízí i skvělé příležitosti. Příležitosti pro nové technologie a čistou a obnovitelnou energii. Kromě zavedených zdrojů, jako jsou větrné turbíny a solární panely, budeme využívat pravděpodobně takové energetické zdroje, jako jsou větrná energie získávaná ve vysokých nadmořských výškách od jednoho kilometru výše, sluneční reflektory, přílivová energie, vlnová energie, geotermální energie a technologie výroby paliva z vodních řas. Je to vzrušující trend a já jej vítám. Investice do obnovitelných zdrojů energie přináší více výhod než pouhé snížení emisí CO2. Snižuje také naši závislost na třetích zemích, rozbíjí mocenský monopol energetických gigantů a vede nejen k obrovským inovacím, ale také ke zvýšení počtu pracovních míst, zhruba o jeden milion.
Toto všechno zní velmi dobře, dámy a pánové, ale bez kvalitní politiky to nedokážeme. Dovolte mi zmínit tři důležité body. Zaprvé, nutnost potlačení závislosti. Celkové potlačení závislosti je zásadní prioritou, má-li dojít k rychlému rozvoji obnovitelných zdrojů energie. V tuto chvíli může trvat dlouho, než bude větrný park připojen k elektrické síti, a to je nepřijatelné. Doufám, že návrhy, které Evropská komise tento týden předložila, budou moci být trochu posíleny, abychom mohli odolat tlaku energetických monopolů a zabránit rozmělnění jejich obsahu.
Zadruhé, jsou to biopaliva. Máme biopaliva dobrá a špatná. V současné době to ale vypadá, že se každý zaměřuje na ta špatná. Existují totiž důvody zpochybňující potřebnost některých biopaliv, která nemají téměř žádný přínos pro životní prostředí. Některá biopaliva velmi nepříznivě ovlivňují biodiversitu a ceny potravin. Za přísných podmínek ale biopaliva mohou pomoci vytvořit udržitelnější systém zásobování energií, pokud budou existovat záruky, že deštné pralesy nebudou káceny, abychom mohli naplnit nádrže našich aut. Souhlasím s odstavcem v Brittině zprávě, v němž se říká, že na příslušný 10 % podíl biopaliv v energetickém mixu se musí vztahovat jasná kritéria. Ve své zprávě ke směrnici o kvalitě paliv předkládám k této problematice návrhy, a těším se na vaše reakce.
Závěrem se chci zmínit o subvencích. S politováním musím konstatovat, že na výrobu energie z fosilních paliv jsou stále vypláceny subvence. Za posledních 10 let evropský uhelný sektor obdržel kolem 50 miliard eur na podporu svých produktů. Z leteckých paliv se neodvádí daně, a to je skrytá subvence. Nyní se objevuje trend vyplácet velkorysé subvence na podporu obnovitelné energie. A to není správné. Se subvencováním fosilním paliv musíme skoncovat co nejdříve. Místo vyplácení subvencí musíme přimět výrobce energie, aby k výrobě podstatné části své produkce využívali obnovitelných zdrojů. Pak nebudou vůbec žádné subvence nutné. Musíme být obezřetní, abychom nenahradili naši závislost na ropě novou závislostí na subvencích.
Herbert Reul
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejprve mi dovolte, abych poděkoval paní zpravodajce za předložení této zprávy. Domnívám se, že v tomto kontextu je důležité zdůraznit, že energetickou politiku musíme posuzovat z hlediska mnoha různých dílčích cílů. Jak můžeme zajistit spolehlivost zásobování energií, jak můžeme zajistit, aby nepoškozovala životní prostředí, a jak ji můžeme získat za dobrou cenu?
Vezmeme-li uvedené tři faktory v úvahu během každé z těchto rozprav, poměrně záhy si uvědomíme, že obnovitelné zdroje energie přirozeně hrají svou úlohu, možná významnou úlohu, při utváření budoucí podoby energetiky, ale že tento sektor sám o sobě nemůže vyřešit problém zásobování energií z hlediska tvorby cen, dopadu na životní prostředí nebo spolehlivosti zásobování.
Proto je důležité si klást otázky, které tu dnes již jasně zazněly z úst mých předřečníků, například, jak a kde můžeme využít obnovitelnou energii ekonomicky nejinteligentnějším způsobem tak, jak to děláme u ostatních zdrojů. Musíme pečlivě zvažovat, do čeho co nejúčinněji investovat, to znamená, že nesmíme kupříkladu podporovat sluneční energii v oblasti, kde vůbec nejsou příznivé podmínky k jejímu využití.
Musíme zvážit, zda nás rozhodnutí a procentní podíly, a závazné cílové ukazatele skutečně posunou vpřed, nebo zda by nebylo rozumnější o něco více podporovat subsidiaritu a iniciativy ubírající se odlišnými směry v odlišných odvětvích, podle situace v dotyčných členských státech, ale vedoucí ke srovnatelným cílům.
Zároveň musíme označit nedostatky, které v oblasti obnovitelných zdrojů také existují. O biopalivech jsme již vedli rozpravy. Ještě před šesti měsíci nebylo toto téma vůbec zařazováno. Hovořili jsme také o větrné energii a škodách, které může způsobit. V mé zemi máme problémy nalézt dostatek prostoru pro rozvoj větrné energie. To neznamená, že se těchto obnovitelných zdrojů energie zříkáme, ale znamená to, že musíme vést diferencovanou diskusi a diferencovaně reagovat, protože v konečném důsledku rozumná energetická politika nesmí vzbuzovat falešná očekávání, která nemůže naplnit, ale naopak musí vzbuzovat očekávání, která může naplňovat postupně, krok za krokem. Děkuji Komisi za velmi otevřený a diferencovaný přístup.
Riitta Myller
(FI) Pane předsedající, nemůžeme snižovat emise oxidu uhličitého v souladu s našimi cílovými ukazateli, pokud nebudeme uplatňovat paralelní strategie energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. V současné době existují mezi členskými státy velké rozdíly v otázce využití obnovitelných zdrojů energie. Potřebujeme pro každou zemi samostatné závazné cílové ukazatele energetické účinnosti a cílové ukazatele pro oblast obnovitelných zdrojů.
Paní zpravodajka má úplnou pravdu, když upozorňuje na dva praktické aspekty způsobu dosahování těchto cílů v Evropské unii. Musíme trvat na tom, že členské státy s velkým počtem obyvatel, které v současné době vyrábějí jen velmi malé množství své energie s využitím obnovitelných zdrojů, by měly tento nedostatek odstranit. Úsilí, které vynakládají malé země, nebude stačit na vyřešení problému. Dalším důležitým poznatkem, na který jsme zde již upozorňovali, je nutnost využívat přírodní jevy, jako je sluneční svit, potenciál biopaliv, a na některých místech vítr. Tyto jevy musejí být vzaty v úvahu při vytváření národních programů.
Je velmi důležité, aby politika uskutečňovaná členskými státy byla trvalá a soudržná. Jedině tak získáme investory a sponsory, a také průmysl. Pokud nebudou systémy podpory a regulace správně nastaveny tak, abychom mohli uskutečňovat udržitelnou energetickou politiku, nikdy se nám nepodaří dokončit skutečnou revoluci, po níž evropská energetická politika volá.
Pokud jde o biopaliva, je nutné dávat přednost druhé generaci biopaliv, nikoli vyvolávat dojem, že podporujeme konkurenci mezi potravinami a palivem.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Pane předsedající, rozhodnutí hlav států a vlád schválit závazný cíl dosažení 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie v našem energetickém mixu do roku 2020, zaznamenalo velkou odezvu na celém světě a představuje mezník v politice Společenství v oblasti změny klimatu a využití energie.
Zítra bude Parlament hlasovat o odpovídající zprávě, v níž vyjadřujeme naši podporu návrhům Rady a Komise na budoucí legislativu v této oblasti.
Jako spoluzákonodárci jsme povinni vytvářet prorůstovou hospodářskou politiku, která uspokojuje skutečné potřeby společnosti, a vždy mít na paměti dostupný technologický rámec. Dosažení 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie na celkovém energetickém mixu bude ekonomicky reálné pouze při splnění dvou podmínek: cena ropy za barel zůstane vysoká a cena za tunu CO2 bude dostatečně odrazující.
Studie dopadu prováděné Komisí vycházejí z ceny přibližně 20 eur za tunu CO2. Současná cena kolísá o 12 až 15 eurocentů. Při těchto údajích nejsou výpočty nákladů a přínosů tak lákavé, jak bychom si přáli, a tento fakt je nutno vzít v úvahu při příští revizi režimu obchodování s emisními povolenkami, pokud chceme vyslat průmyslu a spotřebitelům správné signály.
Nemůže být pochyb o tom, že diverzifikace čistých zdrojů energie musí být i nadále hlavní prioritou energetické politiky. Díky odvážnému březnovému kroku Rady nastal čas, aby členské státy vyjednávaly o rozdělení zatížení a závazků. Na závěr proto, pane předsedající, vyzývám Radu, aby zajistila rychlé rozdělení na základě solidního kompromisu, díky němuž se žádná strana nebude cítit jako vítěz nebo poražený.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Blahopřeji paní Thomsenové k vynikající zprávě. Souhlasím se svými kolegy, a především s kolegou Paasilinnaem, že nemůžeme být doktrinářští v záležitostech týkajících se energie, a nesmíme obnovitelnou energii považovat za všelék, který vyřeší všechny problémy Evropy. Nicméně, je to velmi důležitý krok správným směrem. V tom jsme všichni zajedno, a ve zprávě paní Thomsenové je tento bod mistrně zdůrazněn.
Někteří poslanci ale zároveň poukázali na nutnost dosažení technického pokroku, protože nové členské státy, a především chudší členské státy, považují využití sluneční energie, větrné energie nebo - v případě mé země, kde se hojně vyskytují termální prameny - geotermální energie, za mimořádně nákladné.
Chtěl bych požádat pana komisaře Piebalgse, aby naléhavě vyzval Komisi, aby důkladně posoudila, jakým způsobem by mohl být vývoj těchto technologií v Evropě stimulován, možná pomocí výběrových řízení. Nemám na mysli jednoduché technologie, jaké jsme já a mí kolegové poslanci měli možnost nedávno vidět v Tibetu, kde nám bylo řečeno, že domácnosti jsou vybaveny solární energií. Nechtělo se nám tomuto tvrzení věřit, ale později vyšlo najevo, že onou solární energií mysleli velmi jednoduchý malý plát, na němž lze za půl hodiny ohřát konvici s vodou. Já zde mluvím o zcela jiných, serióznějších technologiích.
V zemědělském sektoru jsou velmi důležitá biopaliva, a souhlasím s paní Myllerovou, že nesmíme vytvořit situaci, která by proti sobě stavěla výrobu biopaliv a potravinářský průmysl a výrobu potravin. Buďme také rozumní v otázce výroby bioethanolu, protože při výrobě bioethanolu se někdy spotřebuje větší množství fosilního paliva, než kolik se ho díky bioethanolu ušetří. Proto se domnívám, že je nutné v této otázce zaujmout diverzifikovaný přístup.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pane komisaři, dámy a pánové, obnovitelné zdroje energie jsou odpovědí na dvě hlavní výzvy: zaprvé, zabezpečují spolehlivé zásobování energií, přičemž zajišťují její různorodost, a zároveň snižují závislost na dovozech, a zadruhé, z hlediska změny klimatu, nezpůsobují přímé emise skleníkových plynů.
Obnovitelné zdroje energie jsou již nějaký čas v Evropě oblíbené. Jsou tématem, na kterém se získávají politické body. Jejich význam pro další rozvoj společnosti je obhajován politiky, ekonomy, vědci a energetiky, a také majiteli domů a bytů, kteří se obvykle neřadí mezi odborníky na výrobu energie nebo na ochranu životního prostředí.
Bohužel, podíl obnovitelných zdrojů na celkovém energetickém mixu se zvyšuje jen velmi pomalu. Proč tomu tak je? Že bychom se my, politici, málo angažovali? Nemyslím, že to je ten pravý důvod, protože obnovitelné zdroje energie jsou hlavním tématem většiny evropských právních předpisů z oblasti energetiky. Myslím si ale, že při stanovování příslušného rámce jsme zdůraznili technické a kontrolní aspekty, a zapomněli jsme na aspekt ekonomický a celkové posouzení.
Domnívám se, že bychom se neměli obnovitelnými zdroji energie zabývat izolovaně. Musíme posoudit jejich výhody i nevýhody v porovnání s ostatními zdroji energie. Musíme posoudit jejich přínos k zajištění různorodosti energetického mixu, spolehlivého zásobování energií, snižování emisí skleníkových plynů a vytvoření znalostní společnosti. Musíme posoudit potřebu mimořádného výzkumu a vývoje.
Abychom mohli navázat na náš dřívější technický přístup, musíme provést makroekonomické posouzení. Důležitým faktorem v rozhodování o investicích je, například, finanční náklad na uvolnění o jednu tunu nižšího množství uhlíku do atmosféry.
Dokud neprovedeme příslušnou srovnávací analýzu nákladů, abychom navázali na náš tradiční přístup k tvorbě politiky, nedosáhneme v naší energetické a environmentální politice požadovaných výsledků. Pokud ale celkovou analýzu provedeme, odstraníme bariéry mezi jednotlivými zdroji energie, a to je významný krok, protože jedině různorodý, trvalý energetický mix má budoucnost.
Joan Calabuig Rull
(ES) Pane předsedající, téměř všichni se shodneme na tom, že Evropská unie čelí třem základním výzvám: zaprvé, vyčerpání zásob a rostoucím cenám tradičních zdrojů energie; zadruhé, potřebě snížit naši rostoucí závislost na dovozech energie; a zatřetí, pomoci zastavit změnu klimatu. Není pochyb, že obnovitelné zdroje energie mohou být velkým přínosem při řešení těchto výzev.
Nyní jsme si dali závazek dosáhnout 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie na celkovém množství vyrobené energie do roku 2020. Členské státy si nepochybně mohou zvolit obnovitelné zdroje energie, které nejlépe odpovídají jejich situaci. Ale musejí se zavázat - a musí se jednat o jednoznačný politický závazek - ke splnění cílů, které jsme si stanovili společně.
Chtěl bych zdůraznit čtyři body. Zaprvé, obnovitelné energie nejsou neslučitelné s jinými zdroji energie, které mohou stabilizovat zásobování, ale musejí být preferovanou alternativou. Jiné energetické zdroje, jako jaderná energie, by neměly být vyřazovány, ale zbývá ještě dořešit otázku trvalých problémů s nakládáním s odpady a vysokých stavebních nákladů.
Použití biopaliv však vyžaduje velkou obezřetnost a mělo by se opírat o kritéria udržitelnosti. Jinak by mohlo způsobit závažné poškození životního prostředí a vyvolat nepříznivé sociální důsledky.
Na druhé straně, v oblasti bytové výstavby a budování infrastruktury však existují skvělé příležitosti pro další rozvoj využití obnovitelných zdrojů energie.
Závěrem je nutné se zmínit o sociálním rozměru energetické politiky: zavedením obnovitelných zdrojů energie nesmí docházet ke zvyšování cen, díky kterému by se vytápění a elektřina mohly stát nedostupné pro spotřebitele, zejména pro nejzranitelnější skupiny obyvatel, jichž se rostoucí ceny energie dotýkají zvláště citelně.
Alexander Stubb
Pane předsedající, je docela zábavné, že zde máme živě reagující publikum. Nebývá pravidlem, abychom v tomto sále slyšeli potlesk, povzbuzování a křik. Vím, že to je zakázáno, ale myslím, že je to docela zábavné, tak by to mělo být povoleno.
Když dovolíte, zmíním se o třech bodech. První bod je více méně odrazem toho, co zde řekl pan komisař. Myslím, že potřebujeme společnou energetickou politiku. Samozřejmě, že národní cíle jsou velmi důležité, ale v rámci celkového přístupu je nutné na ně pohlížet ze společné perspektivy. To znamená, že je třeba přezkoumat řadu právních předpisů, které se připravují, a zaměřit se, jak zde již uvedl pan Paasilinna, na nalezení správného energetického mixu z hlediska celého programu.
Má druhá poznámka se týká spravedlivého sdílení zátěže, a v této souvislosti musím konstatovat, že jsem vcelku spokojen s cíli pro rok 2020: jsou správné a jsou ambiciózní. Nejsem si stoprocentně jist, zda se nám kdy podaří jich dosáhnout, zejména pokud jde o oblast obnovitelných zdrojů energie, ale přesto si myslím, že je to správný cíl. Při plnění těchto cílů je ale velmi důležité se důkladně zabývat otázkou sdílení zátěže. Nechci být svědkem situace, kdy malé státy, jako je Finsko, které již dnes dosahuje 25 % podílu obnovitelných zdrojů energie, budou muset prudce zvýšit své zatížení, řekněme až na 45 %, zatímco všech pět největších členských států, které v podstatě spotřebují 60 %, si udrží mnohem nižší normy. Buďme prosím v tomto ohledu spravedliví. Navíc, země jako Finsko, asi bohužel, nebude příliš využívat sluneční energii.
Má třetí poznámka se týká metodiky výpočtu. Zdá se, že větrná a sluneční energie jsou penalizovány v porovnání s biomasou. Dobrá, pokusme se s tím žít, ale důkladně se tím zabývejme. Rád bych věřil, že s pomocí národních akčních plánů, a dostatečného počtu stávajících, případně nebo nově získaných pracovníků, bude Generální ředitelství pro energetiku a dopravu tyto otázky řešit, monitorovat a provádět jejich řešení.
Ve zbývajícím čase mi dovolte shrnout uvedené tři body: zaprvé, potřebujeme společnou energetickou politiku, zadruhé, potřebujeme spravedlivé sdílení zátěže a zatřetí, potřebujeme velmi důkladně řešit otázku metodiky výpočtu.
Gábor Harangozó
(HU) Děkuji, pane předsedající. Nejprve mi dovolte poblahopřát paní Thomsenové k vynikající zprávě. S ohledem na výzvy představované změnou klimatu, naší vysokou závislostí na fosilních palivech a stále naléhavějším úkolem vytvářet nová pracovní místa ve venkovských oblastech, Evropská unie potřebuje jasný, přehledný regulační systém, který jí umožní účinně fungovat v oblasti výroby obnovitelné energie, a zejména v oblasti produkce biomasy.
Musíme vytvořit takové právní prostředí pro výrobce, které jednoznačně vymezí činnosti a operační rámce v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Nevidím příliš smyslu v tom, že máme směrnice stanovující zvyšování podílu obnovitelné energie, pokud chybí příslušné podmínky; dotyční výrobci tak nebudou chtít riskovat zahájení podnikání v tomto novém oboru.
Nemůžeme připustit situaci, že bychom na evropské úrovni mylně podněcovali zemědělce k pěstování surovin pro výrobu bioenergie, zatímco v některých zemích by vnitrostátní regulační rámec nestanovil pro tuto činnost optimální prostředí. Potřebujeme dlouhodobý, důkladně promyšlený a zpracovaný program, protože jinak budou výrobci považovat tento nový druh výroby za přílišný hazard.
Musíme zaručit spolehlivost produkce, ale nemůžeme očekávat, že spotřebitelé budou platit vyšší maloobchodní ceny. Výrobci potřebují pobídky, a v některých případech daňová zvýhodnění, aby jim přechod nezpůsobil provozní potíže. Musíme stanovit příslušné pobídky, abychom zajistili, že výroba biopaliv nebude mít za následek zvýšení cen potravin, protože to by vedlo k poškození celého programu. Děkuji vám za pozornost.
Ivo Belet
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dovolte mi zaměřit se na dvě oblasti z vynikající zprávy paní Thomsenové, stavebnictví a motorová vozidla.
Máme-li splnit cílové ukazatele pro CO2 v automobilovém průmyslu, musíme investovat více prostředků do výzkumu a vývoje. To je zřejmé. Na základě našeho přezkumu víceletého rozpočtu tuto možnost máme, pane komisaři. Musíme dramaticky vystupňovat úsilí v oblasti výzkumu nové technologie a obnovitelných energií pro oblast dopravy. Toto úsilí by se mělo stát také jednou z priorit zbrusu nového Evropského institutu pro technologii. Evropský automobilový průmysl může jít v této oblasti příkladem, dámy a pánové. Někteří výrobci automobilů v Japonsku nyní propagují jako svůj cíl výrobu vozidel s "nulovými emisemi". Myslím, že Evropská unie má všechny předpoklady k tomu, aby jako první na světě tento cíl proměnila ve skutečnost.
Je tu ale ještě jedno odvětví, které volá po nové environmentální technologii: stavebnictví. Tuto potřebu musíme neustále zdůrazňovat. Evropská komise připisuje tomuto odvětví největší potenciál, pokud jde o snižování CO2. Výstavba nových, nízkoenergetických domů a bytů, takzvané "pasivní bydlení", je stále v plenkách a stále poměrně nákladná. Také zde je nejvyšší čas, abychom přeřadili na vyšší rychlost, nejen v oblasti výzkumu a vývoje, ale i v oblasti daňových pobídek. Bez problémů bychom mohli dále snižovat sazbu DPH u energeticky úsporných materiálů a obnovitelných zdrojů energie ve stavebnictví, možná až na nulu. Evropská komise má ale v každém případě své plány - to vy víte lépe, než já, pane komisaři - na předložení nových návrhů na snižování DPH do roku 2009, a teoreticky by tyto předběžné návrhy na energeticky úsporná opatření ve stavebnictví mohla do svých plánů zahrnout. Takže je zřejmé, že nás v nadcházejících měsících a letech čekají velké výzvy. A tyto výzvy vyžadují smělé a odhodlané činy.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Důkladně zpracovaná zpráva kolegyně Thomsenové nám pomůže žít v čistším prostředí a vzdorovat změně klimatu. Ambiciózní akční plány pro obnovitelnou energii na evropské a národní úrovni, stejně jako monitorování jejich plnění, budou zahrnuty do společné evropské energetické politiky a sníží závislost na dodávkách energie ze třetích zemí.
Některé země ale mají významný potenciál vodní, sluneční nebo větrné energie, zatímco jiné země mají potenciál menší. Proto by akční plány pro jednotlivé země měly být sestavovány individuálně, a propočty prováděny na reálném základě.
Vhodné by také bylo, kdyby Evropská komise směřovala podporu ze strukturálních fondů do výroby obnovitelné energie, a do oblasti izolace a vytápění obytných budov. Využití obnovitelné energie by mělo nalézt podporu také v daňové politice. V Evropě jsme nyní svědky nárůstu cen potravin spojeného s rostoucí poptávkou po biopalivu. To by nemělo být.
Co může běžný občan EU, který žije od výplaty k výplatě, říci, když v důsledku potřeby zvýšeného využití obnovitelných zdrojů energie rostou ceny elektřiny a bydlení? Trh nemůže regulovat všechno. Je nezbytné, abychom poskytovali pomoc osobám, které se ocitly ve finanční tísni, zejména těm, které jsou růstem cen energie nejvíce postiženy.
Obecně řečeno, jsem si jist, že v budoucnu budeme muset změnit náš životní styl a omezit naši nadměrnou spotřebu. Lidé této planetě ublížili a je teď jejich povinností pomoci jí se zotavit.
Agnes Schierhuber
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zásobování energií se stává stále závažnější výzvou, nejen pro Evropskou unii, ale pro celý svět. V tomto kontextu má využití obnovitelných zdrojů energie zásadní význam, jak z hlediska perspektivy spolehlivosti zásobování, tak z hlediska rozhodujícího podílu na snižování emisí skleníkových plynů. Musíme podporovat a propagovat inovace. Musíme také více investovat do výzkumu a vývoje nových technologií, ať již v oblasti dopravy - např. do výzkumu nových paliv nebo konstrukce nových motorů - nebo v oblasti termálního nebo energetického využití zdrojů, jako je vytápění, výroba elektřiny, izolačních materiálů, atd.
Dobrým příkladem je kombinovaná výroba elektřiny a tepla z biomasy pomocí propojení energie a tepla, která se stále více používá v Rakousku. Dalším klíčovým aspektem je úspora energie. Rozhodující význam mají také regionální, decentralizované koncepce.
Musíme využít příležitosti, kterou nám nabízí decentralizovaná výroba energie a biopaliv z obnovitelných zdrojů energie, protože i jejím prostřednictvím můžeme získávat udržitelnou energii a využívat suroviny, které jsou v dané lokalitě k dispozici. Využití zemědělských produktů k výrobě energie jistě nezabrání výrobě dostatečného množství potravin, protože úrodné půdy je dostatek, a půda také může být dostatečně využívána.. Pozastavení pravidel pro vynětí půdy z produkce ve fiskálním roce 2008 je proto skutečně vítaným krokem.
Využití obnovitelných surovin může také zásadním způsobem přispět k hospodářskému rozvoji venkovských oblastí, z důvodu jejich pozitivního dopadu nejen na využití půdy během obvyklého střídání plodin, ale také, a to především, na zaměstnanost a vytváření nových pracovních míst ve venkovských oblastech.
Antonio De Blasio
(HU) Děkuji vám, pane předsedající. Nejprve bych chtěl poblahopřát paní zpravodajce k vynikající práci, kterou odvedla. Nesmíme zapomínat na to, že ambiciózních cílů, k nimž se Evropská unie zavázala, a které jsou zaměřeny na snižování emisí plynů odpovědných za skleníkový efekt, širší využití obnovitelných zdrojů energie a zvyšování energetické účinnosti, můžeme dosáhnout pouze tehdy, budeme-li je plnit v souladu se zásadou subsidiarity, začínající u sociálních a ekonomických partnerů na místní a regionální úrovni.
Decentralizovaná energetická politika, ruku v ruce s výzkumnými programy a kampaněmi zaměřenými na změnu spotřebitelských návyků, by mohla přinést hmatatelné výsledky nejen z hlediska využití obnovitelných zdrojů energie, ale také z hlediska zaměstnanosti a regionálního rozvoje.
Místní výroba, a případně konverze a spotřeba obnovitelných zdrojů energie vytváří nová pracovní místa, zatímco regionální hospodářská stabilita se zvyšuje díky diverzifikaci energetického zásobování a jeho účinnosti. Chtěl bych zdůraznit vrcholnou roli finančních pobídek jak při napojování obnovitelných zdrojů energie na stávající sítě, tak při uvádění obnovitelných energií na trh.
Je ve stěžejním zájmu místních samospráv a regionálních organizací (předsedající přerušil řečníka a požádal ho, aby mluvil pomaleji), aby podporovaly činnost podniků v oblasti inovací, výzkumu a vývoje.
Podporou partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem by Evropská unie mohla pomáhat subjektům z veřejného i soukromého sektoru ve společnosti, aby se spojily a podpořily ekonomickou injekcí regiony, jejichž rozvoj by chtěly stimulovat. Aby tato myšlenka mohla být úspěšná, je nutné, aby místní podniky byly informovány o možnostech rozvoje a posoudily charakter a specifické potřeby dotyčného regionu.
Doporučuji Evropské unii, aby pečlivě monitorovala plnění očekávaných úkolů ze strany členských států, protože regionální a místní iniciativy nebudou mít nikdy šanci na úspěch, pokud členské státy neuvedou do praxe vlastní rámce slučitelné s právními předpisy EU. Členské státy mají povinnost vytvářet právní prostředí, které nejen umožní zvyšovat energetickou účinnost a využití obnovitelných zdrojů energie, ale také poskytne veškerou hospodářskou podporu a motivaci místním a regionálním iniciativám.
Valdis Dombrovskis
(LV) Pane předsedající, dámy a pánové, jedním z cílů energetické strategie Evropy je zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v celkové energetické spotřebě na 20 % do roku 2020. Lotyšsko patří mezi vedoucí země v této oblasti, protože podíl obnovitelné energie v Lotyšsku již dnes činí 37 % Při přidělování cílových ukazatelů pro podíl obnovitelné energie je obtížné postupovat spravedlivě vůči každému členskému státu, stejně jako zajistit, aby se každý členský stát aktivně podílel na využití obnovitelné energie. Mohu podpořit stanovisko paní zpravodajky, že musíme dbát na to, aby větším členským státům nebyly snižovány kvóty a přidělovány cíle určující podíly obnovitelné energie nižší než 20 %. Vzhledem k tomu, že na všech pět největších členských států připadá minimálně 60 % spotřeby energie v celé EU, snižování pro velké státy by znamenalo nepřiměřeně vysoké zatížení pro ostatní státy. Musíme si přiznat, že EU již získala určitou negativní zkušenost v podobných případech. Přístup Evropské komise při přidělování kvót na emise CO2 byl, přinejmenším, velmi zvláštní.
Podle vlastních informací Komise, cílem režimu obchodování s emisními povolenkami je pomoc členským státům splnit jejich závazky podle Kyótského protokolu. Nové členské státy plní své závazky vyplývající z Kyótského protokolu, ale jejich emisní kvóty jsou významně snižovány. Lotyšsko, které má nejnižší emisní kvótu CO2 na obyvatele v Evropské unii, dostane pouhých 55 % emisní kvóty, kterou požadovalo. Estonsko dostane 52 % a Litva 53 %. Kvóty pro ostatní nové členské státy byly také výrazně sníženy. Naproti tomu, téměř všem starším členským státům, které neplní své kolektivní závazky vyplývající z Kyótského protokolu, bylo přiděleno více než 90 % požadované emisní kvóty. Není tedy překvapením, že pět nových členských států bylo nuceno protestovat proti tomuto rozhodnutí u soudu. Vítám stanovisko paní zpravodajky k otázce přidělení dodatečných prostředků z rozpočtu EU na dosažení cílů Evropské energetické strategie, přisouzení prvořadého významu této oblasti, a revizi finančního rámce EU na období 2007-2013. Cíle obsažené v Evropské energetické strategii by měly být přivítány z hlediska ekonomického i ekologického. Nezbývá nic jiného, než apelovat na Evropskou komisi, aby neopakovala chyby z minulosti a přidělovala uvedené cíle spravedlivě, a zajistila, aby se každý členský stát aktivně podílel na jejich dosahování. Děkuji vám za pozornost.
Péter Olajos
(HU) Pane předsedající, ze všeho nejdříve mi dovolte upozornit na politováníhodnou skutečnost, že dřívější cíl EU v podobě zvýšení podílu obnovitelné energie v energetickém mixu EU na 12 % do roku 2010 s největší pravděpodobností nebude splněn. Navzdory tomuto fiasku německé předsednictví uložilo na jarním summitu v roce 2007 členským státům ještě ambicióznější cíl v podobě zvýšení podílu obnovitelné energie na 20 % do roku 2020.
Domnívám se, že bychom měli být k sobě upřímní: obávám se, že současný cíl, stejně jako cíle předcházející, je v ohrožení. V ohrožení je i z důvodu případné sabotáže ze strany členských států. Proto velmi naléhavě žádám Komisi a členské státy, aby co nejdříve dosáhly dohody o praktickém plnění uvedeného cíle v podobě 20 % podílu obnovitelných zdrojů energie.
Členské státy již měly předložit a připravit vlastní strategie pro obnovitelnou energii, s ohledem na efektivnost nákladů a odvětvovou analýzu potenciálu v každé zemi. Z toho důvodu je nutné, aby na cíle stanovené v Pracovním plánu pro obnovitelné zdroje energie v Evropě navazovaly podrobné prováděcí plány s definovanými národními cíli a závaznými dílčími cíli pro každý energetický sektor, včetně sankcí v případě nesplnění cílů.
Sankce jsou nutné, protože země, které se brání plnění společných cílů, ohrožují mezinárodní důvěru v odpovědný a spolehlivý přístup Evropy k otázce boje proti změně klimatu, a na to bychom neměli zapomínat. Vzhledem k tomu, že naděje na dosažení globální dohody visí na vlásku, přístup těchto zemí by ji mohl zcela zmařit.
Evropa má nyní historickou povinnost dokázat světu svým vlastním příkladem, že život může existovat i bez fosilních paliv, že existuje konkurenční technologie a že bezpečná soběstačnost je možná.
Petr Duchoň
(CS) Vážený pane předsedající, kolegové a kolegyně, dovolte mi dvě poznámky ke zprávě paní Thomsen. Zpráva hned v úvodu konstatuje, že: "a) konvenční zdroje energie budou zanedlouho vyčerpány, b) jsme ve zvýšené míře závislí na dovozu energetických surovin a c) klimatické změny budou mít hrůzné dopady na obyvatelstvo".
Nyní moje poznámka číslo jedna. Za jednoznačný a nezpochybnitelný fakt považuji pouze rostoucí závislost zemí EU na dovozu energetických surovin. To je skutečně vážný politický problém. Jeho řešením však není jednostranná preference tzv. obnovitelných zdrojů energie. Řešení musí být mnohem komplexnější. V této souvislosti chci zdůraznit aspekty, které v předložené zprávě postrádám.
Jednak je to odpovědnost jednotlivých členských zemí za svou vlastní energetickou politiku a s tím souvisí také jejich právo na vlastní energetický mix. Dále postrádám zdůraznění toho, že ekonomicky je nezbytné vynakládat omezené finanční prostředky, které máme k dispozici, kladu důraz na ekonomické vynakládání těchto prostředků. Za další považuji za nutné, aby Evropská unie spolupracovala s USA, a to včetně koordinace postupu vůči zemím vyvážejícím energetické suroviny. A za poslední postrádám význam jaderné energetiky v předložené zprávě.
Nyní poznámka druhá. Teze o brzkém vyčerpání konvenčních zdrojů energie a o hrůzných dopadech klimatických změn na obyvatelstvo, ze kterých zpráva vychází, považuji za diskutabilní. Neměli bychom s nimi operovat jako s nezpochybnitelnými fakty.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Pane předsedající, chtěl bych zahájit svůj závěrečný příspěvek v této rozpravě slovy pana Vidal-Quadrase, který řekl: v této oblasti politiky by se nikdo neměl cítit vítězem nebo poraženým, protože není pochyb, že politiku obnovitelné energie potřebujeme, a to ze tří základních důvodů.
Zaprvé, z důvodu změny klimatu: bylo by naivní očekávat, že výzvu změny klimatu zvládneme bez obnovitelných zdrojů energie. Zadruhé, z důvodu konkurence vůči ostatním zdrojům energie: svět se rozrůstá, lidé žijí lépe, a zdroje energie jsou mnohem vzácnější, a poptávka po energetických zdrojích by mohla být také geopoliticky nebezpečnou. Zatřetí, nenechme se zmást náklady. Situace dnes je relativně příznivá, protože při ceně 80 amerických dolarů za barel ropy, stoupá směnný kurz 1,4 eur. Takže výsledkem je, že jsme před zvýšením ceny ropy chráněni. Nejedná se ale o souvztažné procesy, jde jen o shodu náhod. Zažili jsme to při zavedení eura. Očekávání bylo jedna ku jedné. Kdyby zůstal směnný kurz stejný, byla by dnes cena energetických zdrojů o 50 % vyšší, a řada parlamentů by dnes jednala o nouzové pomoci. Takže obnovitelné zdroje energie potřebujeme i z ekonomického hlediska.
Žádáme mnoho za tento technologický průlom? Nejsou to subvence, o co žádáme, ale podpora investic, protože 20 % konečné spotřeby energie není 100 %, není to ani 50 %: je to jen jedna pětina, a my potřebujeme, aby tato technologie byla použitelná.
Proč tedy potřebujeme Evropu? Protože má široké možnosti a sféru působnosti, a také protože ji státy požadovaly. Potenciál vidím v členských státech, které nejsou bohaté, alespoň z hlediska HDP na hlavu. Jsou ale také členské státy, které nemají takový potenciál, a my musíme nalézt způsob, jak využít celý potenciál Evropské unie. Bohatší země by mohly investovat do zemí, kde je větší potenciál, protože v konečném důsledku se o prospěch podělíme všichni díky nové technologii, která nás bude zásobovat energií z čistých zdrojů.
Citoval jsem Gordona Browna nikoli z důvodu politických sympatií. Citoval jsem ho proto, že i ve Spojeném království, kde nepanuje přílišné pochopení pro obnovitelnou energii, se dnes ozývají hlasy podporující tuto politiku - nebo tento postoj - a také proto, že potřebujeme závazné cíle, neboť pouze pomocí závazných cílů můžeme dosáhnout uskutečnění trvalého záměru. Pokud by cíle byly pouze indikativní, počítalo by se s nimi pouze do příštích voleb, atd. Jsou-li ale závazné, znamená to, že je uskutečňována dlouhodobá politika, která napomáhá investicím a usnadňuje přípravu prováděcích pravidel.
Nyní několik slov k výzvě, o níž mnoho z vás hovořilo, neboli o udržitelnosti energie získávané z potravin.
V tomto bodu bych si dovolil nesouhlasit, nedomnívám se, že by v této fázi obnovitelná energie měla nějaký výrazný dopad na ceny potravin. Jisté je, že prosperita ve světě se výrazně zvyšuje. Lidé se lépe stravují: v Indii, Číně, i v zemích třetího světa. Lidé všude na světě tudíž požadují více zdrojů, a není na tom nic špatného. Pochopitelně, reakcí na světovou tržní cenu jsou vyšší ceny. Díky světové tržní ceně se zvýší výroba, ale v zásadě již nedojde k takové změně, abychom se znovu dočkali nízkých cen ropy nebo potravin. Zůstane přiměřeně vysoká, a proto musím konstatovat, že příčinou této výzvy nejsou obnovitelné zdroje energie.
Zároveň musím konstatovat, že se řadím k těm, kteří se domnívají, že je nutné definovat kritéria udržitelnosti, a v této směrnici to uděláme. Protiargumentem by mohlo být tvrzení, že již přece existují právní předpisy o vodě, odpadech i o půdě. "K čemu tedy další zdroj byrokracie?" táží se někteří. Domnívám se, že pokud se pouštíme do určitých témat politiky, která jsou z pohledu společnosti a politických skupin sporná, jsme povinni poskytnout vysvětlení. A systém certifikace, byť někdy poněkud těžkopádný, je nutný k tomu, aby poskytl vysvětlení, že skutečně žádný zdroj energie nebude získáván neudržitelným způsobem. Nicméně věřím, že tato zpráva je velmi dobře vyvážená z hlediska uvedených výzev, a pevně doufám, že získá širokou podporu v této sněmovně, protože široká podpora v Parlamentu by znamenala širší podporu také pro návrh Komise na konci roku.
Děkuji tedy ještě jednou paní zpravodajce a všem zpravodajům v politických skupinách a výborech za dobrou práci. Podařilo se dosáhnout vyváženosti, kterou jsme potřebovali, a teď už potřebujeme jen širokou podporu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý, 25. září 2007.
Písemná prohlášení (článek 142)
Ján Hudacký  
písemně. - (SK) Současná situace v oblasti energetiky a klimatických změn přináší kromě pozitivních řešení i unáhlená rozhodnutí, která v konečném důsledku mohou přinést mnoho negativních dopadů.
Mám na mysli i oblast obnovitelných zdrojů energie, které ve své podstatě přinášejí nová řešení, jak doplňovat ubývající tradiční energetické zdroje a redukovat objem škodlivých emisí.
Na druhé straně vidíme a dokonce spolurozhodujeme o jejich neuváženém a unáhleném zavádění pomocí přehnaných závazných cílů, které si stanovujeme za každou cenu. Není náhodou, že studie OECD, jakož i varování mnoha expertů, upozorňují, že neuvážené prosazování některých obnovitelných zdrojů (např. biopaliv, biomasy, aj.) způsobují nenapravitelné škody v jiných oblastech, jako je zemědělství nebo vodní hospodářství, které narušují celkovou přirozenou rovnováhu v přírodě. Připomíná mi to střílení vrabců v Číně v době tzv. Kulturní revoluce. Tím nechci říci, že jsem proti obnovitelným zdrojům energie. Je nutné ale využívat takové zdroje, které v uvažovaných oblastech přirozeně existují, a to v takové kapacitě, která umožňuje zachovat jejich přirozenou schopnost obnovy, bez jakékoli snahy o umělé zvyšování jejich produkce v honbě za co nejrychlejším splněním závazných cílů.
Současné poznatky a technická řešení nám umožňují a ještě dlouho budou umožňovat využívání obnovitelných zdrojů pouze jako zdrojů doplňkových. Hledejme tedy řešení, která budou ze střednědobého pohledu racionálnější a efektivnější. Jaderná energetika je dobrým příkladem.
Piia-Noora Kauppi  
písemně. - Finsko je jednou ze zemí světa, které zaujímají vedoucí postavení ve využívání obnovitelných zdrojů energie, zejména bioenergie. Podíl obnovitelné energie ve Finsku činí zhruba 25 %.
Dílčí cíle ve využívání obnovitelných zdrojů energie musejí být reálné. V rámci boje proti změně klimatu musí být zajištěna přiměřená cenová dostupnost biomasy, která je nezbytně nutná pro náš lesnický průmysl.
Rašelina byla ve Finsku definována jako pomalu se obnovující palivo z biomasy. Jako domácí palivo má rašelina vliv na regionální politiku, a zvyšuje zaměstnanost a spolehlivost energetického zásobování.
Žádná bezemisní, nízkoemisní nebo jiná forma výroby, která je z hlediska emisí neutrální, udržitelná a nákladově efektivní nemůže být vyloučena, včetně jaderné energie. Všechny formy energie musejí být posuzovány na základě celkových zájmů společnosti.
Podíl bezuhlíkových zdrojů energie, včetně jaderné energie, by se měl v boji proti změně klimatu zvyšovat. Jaderná energie zvyšuje nezávislost na dovážené energii, z hlediska životního prostředí je čistší než ostatní alternativy, a patří k úsporným zdrojům energie.
Pokládám proto za velmi důležité, aby si členské státy mohly svobodně zvolit nejvhodnější obnovitelný zdroj energie s ohledem na rozdílné geologické, hydrologické a klimatické podmínky v členských státech.
Eija-Riitta Korhola  
písemně. - (FI) Pane předsedající, máme-li podporovat obnovitelné zdroje energie, musíme si ujasnit, jakou potřebu hodláme jejich prostřednictvím uspokojit. Jedna věc je být průkopníkem za každou cenu, dosahovat cíle a procentní podíly, a docela něco jiného je nalézt udržitelná energetická řešení pro více sektorů, která budou mít dlouhodobé účinky. Již teď je zřejmé, že stanovené cílové procentní podíly a cíle EU v oblasti životního prostředí a klimatu jsou, bohužel, z hlediska dosažení neslučitelné. Navzdory tomu jsme se rozhodli, že se pokusíme tyto cíle splnit, a výsledkem je, že máme energetický trh, který je uměle manipulován na úkor spotřebitelů, a energetická řešení, která jsou neudržitelná z hlediska rovnováhy klimatu a která musejí být revidována. Splnění minimálního závazného cíle 10 % podílu biopaliv v dopravě je toho neblahým důkazem.
Je-li zásadní otázkou boj proti změně klimatu, pak přechod na biopaliva není odpovědí. Tato cesta může jen stěží být řešením ve světě, kde pravděpodobným scénářem je z důvodu skleníkového efektu nedostatek potravin. Obava, kterou vyjádřila ve své studii OECD, že státní dotace na biopaliva by mohly vést ke zvyšování cen potravin a ničení lesů, je oprávněná, s ohledem na možnost, že jejich přínos k zabránění změně klimatu bude nižší, než se předpovídalo. Se stejnou obavou se můžeme setkat v článku otištěném v časopise "Science", ve kterém je přínos biopaliv srovnáván se zalesňováním probíhajícím po dobu 30 let. Závěry se různí v závislosti na surovině a výrobní technologii, ale ze všech případů vyplývá závěr, že zalesňováním v příslušné oblasti by bylo absorbováno dvojnásobné až devítinásobné množství uhlíku než snížením emisí v důsledku použití biopaliv.
Hovoříme-li o plnění cílů, je nutné si zachovat zdravý rozum. Jinak brzy zjistíme, že rozhodnutí prudce zvýšit podíl obnovitelné energie na jednu pětinu energetické produkce bylo unáhlené, a může se jednoho dne proměnit v hrozbu životnímu prostředí v důsledku nadměrného kácení lesů.
Richard Seeber  
písemně. - (DE) Obnovitelné zdroje energie musejí hrát významnou úlohu v energetické politice budoucnosti. Jaderná energie však v tomto scénáři nesmí hrát žádnou úlohu z důvodu dosud nevyřešených bezpečnostních problémů.
Obnovitelné zdroje energie jsou naší budoucností. Bez inovací a rozvoje nových technologií k této budoucnosti ale nedospějeme. Potřebujeme mnohem větší investice do výzkumu, abychom mohli přinášet inovace v řešení do všech oblastí na trhu.
V březnu se Evropská rada dohodla, že do roku 2020 dojde ke zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v celkové spotřebě energie v EU na 20 %. Tímto významným krokem daly hlavy států a vlád jasně najevo, že jsou připraveny poskytnout více podpory obnovitelným zdrojům energie. Proto vyzývám Komisi, aby předložila výhledový návrh právního rámce pro obnovitelné zdroje energie. Abychom mohli rychle a efektivně dosáhnout cílů Rady, musíme mít nezbytně k dispozici příslušné nástroje na evropské úrovni.
Silvia-Adriana Ţicău  
písemně. - (RO) EU je dnes z 57 % závislá na dovozech plynu, a z 82 % na dovozech ropy. Podle odhadů bude EU do roku 2030 závislá z 84 % na dovozech plynu a z více než 93 % na dovozech ropy.
EU potřebuje energetickou politiku, která umožní hospodářský a sociální rozvoj, ale také zajistí ochranu životního prostředí pomocí efektivních opatření proti změně klimatu. Domnívám se, že příštích 5 let bude rozhodujících z hlediska plánování a schvalování "projektů evropského zájmu" pro transevropské energetické sítě TEN-E, diverzifikace zdrojů energetického zásobování a zvyšování energetické účinnosti na úrovni Společenství.
Aby omezila klimatické změny, EU naplánovala zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v celkové evropské spotřebě na 20 % do roku 2020. Členské státy i Komise musejí tedy pořídit soupis obnovitelných zdrojů energie na jejich území a vymezit akční plány pro jejich efektivní využití. Žádáme Komisi, aby se aktivně na pořizování uvedeného soupisu podílela. Členské státy mohou a musejí využívat k investicím do energetických technologií prostředky ze Strukturálních fondů a Evropského fondu pro konkurenceschopnost a inovace, a také 7. rámcového programu výzkumu.
