Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0382/2007)
Me oleme juba algusega hiljaks jäänud, sellepärast ma palun teid, kolleegid, et te peaksite ajast kinni ja ma kutsun teid nagu eelmisel korral, palun, tulge esimestesse ridadesse. Palun tulge esimestesse ridadesse! Mitte keegi ei pahanda, kui te tema koha peal istute. See loob palju sõbralikuma ja palju interaktiivsema õhkkonna, kui me oleme siin ees kõik koos.
Komisjonile esitatakse järgmised küsimused.
Esimene osa
Teema: Euro väärtuse mõju konkurentsivõimelisele turismile
Arvestades, et euro väärtuse kasv on viinud Euroopa turismitööstuse konkurentsivõime langusele, siis missuguseid meetmeid on komisjonil kavas rakendada turismitööstuse tugevdamiseks ja Euroopa positsiooni hoidmiseks turismisihtkohana?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident (DE). Proua juhataja, daamid ja härrad, euro väärtuse muutused mõjutavad loomulikult Euroopa turismiteenuste suhtelist hinda kolmandatest riikidest saabuvate turistide jaoks. Olgugi et euro väärtus ei ole poliitiline abivahend, vaid kujundatakse vabalt valuutaturul, peaks neid tagajärgi, mida on hiljutine euro väärtuse tõus dollari suhtes turismile toonud, vaatlema erinevalt aluselt.
Kõigepealt on euro väärtuse kõikumisel väga väike mõju Euroopa Liidu sisestele turismivoogudele. Vastavalt kasutada olevatele andmetele tuleb 70% tulust Euroopa Liidu sisesest turismist, teisisõnu turistidelt, kes tulevad teistest ELi liikmesriikidest.
Teiseks ei peaks me keskenduma vaid euro väärtusele dollari suhtes. Efektiivse euro väärtuse arvutused näitavad, et üldine suundumus on palju vähem dramaatiline. Euro väärtuse tõus Hiina jüaani suhtes oli näiteks sel aastal palju vähem märgatav ja ikkagi vaevu kahekordistus Euroopa Liidu välistest riikidest saabuvatelt turistidelt saadav tulu ajavahemikul 1995-2005, samal ajal kui Hiinast saabuvatele turistidele omistatav tulu kasvas sama perioodi jooksul kaksteist korda.
Komisjon teab, et hind on peamine konkurentsitegur. Sellele vaatamata põhineb komisjoni nägemus Euroopa turismist tulevikus kõrgel kvaliteedil, mitte madalal hinnal, nii nagu esitleti ka hiljuti heaks kiidetud teatises.
Me oleme veendunud, et isegi tugeva euro puhul jääb Euroopa maailma esimeseks sihtkohaks, juhul kui Euroopa kasutab kõige paremini ära oma eeliseid: oma kultuuripärandit, oma imeilusat looduskeskkonda, oma ahvatlevate paikade geograafilist ilu ja oma teenuste kõrge kvaliteediga seotud head mainet.
Manuel Medina Ortega
(ES) Proua juhataja, komisjoni asepresidendi viimased väited on vastuolus tegelikkusega. See, mis praegu toimub, on laialdane Euroopa-sisese turismi vaikus ning selle suundumine Euroopa-välistesse riikidesse - Kariibi mere riikidesse, arengumaadesse, Kaug-Idasse, Aafrikasse - peamiselt meie Euroopa raha väärtuse kasvu tõttu.
Veel enam, tehakse plaane uute abinõude sisseviimiseks, mis töötaksid samuti Euroopa turismi vastu, nagu näiteks kompensatsioon ettevõtetele, mille tekkealuseks on CO2 heide. Teisisõnu juhtuks seeläbi, et paljud tehased seaksid ohtu Euroopa turismi ning praegu ei näi olemas olevat ühtki märki Euroopa turismi hõlmavast poliitikast. See on ilmselgelt ikka veel riiklike valitsuste küsimus ning ma soovin komisjoni asepresidendilt küsida, kas ta usub, et komisjon võiks julgustada mingisugustki Euroopa poliitikat, selleks et võidelda selle silmanähtava arengusuunaga, mis viib Euroopa turismi konkurentsivõime languseni.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Ma kardan, et austatud parlamendiliige ja mina peame nõustuma selles osas, et me ei nõustu teineteisega. Nii nagu teate, toimus Portugalis vaid mõne päeva eest suur Euroopa turismikonverents ning seal arutleti üksikasjalikult kõigi nende küsimuste üle. Konverentsile tuli kokku 500 juhtivat spetsialisti tervest Euroopast, ning sellel konverentsil ei jäänud mul muljet, et Euroopa turismitööstus või tõepoolest liikmesriigid oleksid mures selle pärast, et Euroopa on kaotamas oma säravat kuulsust turismisihtkohana.
Meie käsutuses olevad arvud ei kinnita seda, mida austatud parlamendiliige ütles, nimelt, et seisame silmitsi iseäranis tõsise olukorraga. Lubage mul veel kord öelda, et loomulikult mõjutab euro väärtuse kõikumine hinda, kuid seda, mida Euroopa pakub teistest riikidest pärit külastajatele, ei määra peamiselt hind. Otsus reisida Euroopasse ei ole otsus, mida mõjutab peamiselt hind, vaid selle kvaliteet, mida Euroopal pakkuda on.
Sellegipoolest nõustun austatud parlamendiliikmega selles osas, et peame pöörama väga suurt tähelepanu Euroopa turismitööstuse kandvatele ideedele ning kindlaks tegema, et raamtingimused võimaldavad sellel tööstusel teha tegelikes tingimustes kapitalimahutusi tohutusse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali, mida turismitööstus pakub.
Juhataja
Kuna küsimuste esitajaid ei ole kohal, jäävad küsimused 37, 38 ja 39 vastamata.
Teine osa
Teema: Euroopa arengupäevad - Maumoon Abdul Gayoom
7.-9. novembril toimuvate Euroopa arengupäevade avamisest võtab osa Maladiivide president Maumoon Abdul Gayoom. Selle põhjuseks on tõsiasi, et Maladiive ähvardab kliimamuutuse tõttu tõsine oht ja "Kliimamuutused ja areng” on Euroopa arengupäevade põhiteema. Teisest küljest tähendab see, et EL tunnistab selle presidendi ja tema kehtestatud režiimi seaduslikeks. Rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid kritiseerivad karmilt president Gayoomi tema režiimi autokraatliku iseloomu ja tõsiste inimõiguste rikkumise eest politsei ja julgeolekuteenistuse poolt.
Miks kutsus komisjon Maumoon Abdul Gayoomi, sest on ka teisi kliimamuutusest ohustatud riike, kus on võimul palju demokraatlikumad valitsused ja missugune on komisjoni seisukoht tema režiimi suhtes?
Louis Michel
komisjoni liige (FR). Suur tänu küsimuse eest, mis annab mulle võimaluse juhtida tähelepanu olukorrale Maldiividel.
Nagu president Maumoon Abdul Gayoom rõhutas hiljutisel ÜRO kohtumisel, ohustab Maldiive - mis asuvad vaid 1,5 meetri kõrgusel merepinnast - kliimamuutuse tagajärjel pidev ookeani veetaseme tõus. See on sundinud enam kui 300 000 põgenikku saartelt lahkuma. Seetõttu annab Maldiivide presidendi kutsumine meile võimaluse heita valgust ohule, mis ähvardab nende saarte elanikke, nii nagu austatud parlamendiliige väga õigesti sellele tähelepanu juhtis.
Veel enam, Maldiivid on alati aktiivselt vähemarenenud maade ja väikesaartest arengumaade teemalistest rahvusvahelistest konverentsidest osa võtnud. See püüdlikkus sai kinnitust siis, kui Maldiivid võtsid osa ÜRO kolmandast vähimarenenud riikide konverentsist, mille Euroopa Parlament korraldas 2001. aastal ning millel Maldiivid võtsid endale olulise eesistuja rolli ekspertide rühmas, mis tegeles Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooniga.
Mis puutub poliitilisse olukorda Maldiividel, siis, tervitab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja seisukohavõtuga hiljutisi poliitilisi arenguid Maldiividel ja on rahul tänaseks kehtestatud reformidega. 2006. aasta reformikava väljaandmine oli tõepoolest hea uudis. Järgmisel aastal, aastal 2008 peetavatel valimistest saab oluline samm suurema demokraatia suunas. Komisjon on valmis avaldama toetust reformiprotsessile, pakkudes muuhulgas eriabi 2008. aasta valimisteks.
Muidugi jääme valvsaks, kui juttu tuleb inimõiguste küsimusest. Komisjon on rahul hiljutiste edusammudega, kaasa arvatud kahe olulise aktivisti, Jennifer Latheefi ja Mohammed Nasheedi vabastamisega eelmisel aastal.
Bart Staes
(NL) Proua juhataja, volinik, soovin teid vastuse eest tänada.
Olen kuulnud valitsusevälistelt organisatsioonidelt, mis võtsid osa Euroopa arengupäevadest, et nad olid algatusega ja sellele järgnenud resolutsioonidega väga rahul, seega õnnitlen selles osas. Sellegipoolest ei ole ma ikka veel täiesti rahul.
Te ütlete, et poliitiline olukord Maldiividel on paranemas ja et seal on reformikava, kuid kas teisalt ei ole veel veidi vara pakkuda presidendile, keda võime lõppude lõpuks kirjeldada kui autoritaarset diktaatorit, niisugusel foorumil kohta, niisugusel olulisel kohtumisel. Ma arvan, et peame selles suhtes väga ettevaatlikud olema ega peaks talle platvormi pakkuma juhul, kui see ei ole hädavajalik.
Mis puutub teistesse küsimustesse, siis loomlikult ei alahinda ma probleeme, millega Maldiivid silmitsi seisavad. Ma arvan, et nad väärivad suurt tähelepanu, kuid veel kord: me peame olema poliitiliselt arukad.
Louis Michel
. Ma mõistan austatud parlamendiliikme küsimust ja tähelepanekuid, kuid sellegipoolest ei ole kahtlust, et kliimamuutus mõjutab peamiselt kõige haavatavamaid riike.
On eluliselt tähtis, et Bali läbirääkimised pakuvad hüppelauda protsessile, mis hõlmab seda tõsiasja, ja et kõige haavatavamad riigid muutuvad sellest teadlikuks. Kolm olulist seotud riikide ja alade rühma, mis kuuluvad ÜRO, G7 ja Euroopa Liidu alla, on vähimarenenud maad, väikesaartest arengumaad ning ülemeremaad- ja territooriumid. Me oleme kõik need kolm rühma oma Euroopa arengupäevadele kutsunud. Maldiivid juhivad ÜROs vähimarenenud maade kliimamuutuste töörühma, seega ei olnud selle kutse aluseks ükski teine põhjus.
Viimasel arengupäeval, mis oli järeldustele pühendatud, väljendas ka Kuuba aseminister seisukohta. Tema sekkumise järel pidin mõned asjad selgeks tegema, sest mõned tema öeldud asjad olid selgelt kohatud ja need ei olnud kindlasti mitte õigesti ajastatud. Ma kasutasin seda võimalust, toomaks välja, et demokraatial on siiski oma eelised, sest see võimaldab inimestel väljendada vabalt seda, mida nad mõtlevad, kaasa arvatud asju, mis on vahel šokeerivad.
Seetõttu mõistan teie kommentaare liigagi hästi, kuid sel puhul on veidi keeruline Maldiive ignoreerida, kuna tegemist on riigiga, mis vastab tõelise haavatavuse olukorrale.
Teema: Agulid ja areng
900 miljonit inimest ehk üks inimene kuuest elab suurlinna agulis. Neil inimestel on vähe või puudub üldse seaduslik õigus oma kodule, neil on limiteeritud või puudub juurdepääs elektrienergiale, veele või kanalisatsioonisüsteemile ja ka muude sotsiaalteenuste kättesaadavus on väga vilets. Missuguseid konkreetseid meetmeid võtab komisjon selles küsimuses ja kas on olemas konkreetne strateegia selle olulise arengut puudutava küsimuse lahendamiseks?
Juhataja
Kahjuks ei ole härra Mitchell kohal ...
Mairead McGuinness
Proua juhataja, ma võtan sageli oma kolleegi härra Mitchelli küsimused üle. Kui Teile sobib, proua juhataja, võtaksime me selle küsimuse menetlusse.
Louis Michel
komisjoni liige (FR). Tööstuspiirkondade kiire kasv on arengumaades jätkuvaks arengusuunaks.
Viimaste aastate jooksul on väike- ja suurlinnades elavate inimeste arv märkimisväärselt kasvanud. Arengumaadest on Aafrika samuti piirkond, mis on näinud suuremat linnastumist kui ükski teine maailma paik. Selle linnades elav elanikkond on viimase 25 aasta jooksul kolmekordistunud ning hinnangute kohaselt kahekordistub see taas aastaks 2030.
Selle kiire demograafilise muutuse tagajärjeks on agulite ja tervisele kahjulike slummide kiire laienemine, sageli suurlinnade ääres asuval keerulisel maastikul.
Tööohutuse puudumine, majutuse ja maaga seotud must turg ja professionaalsete teenuste puudumine on kõik probleemid, mis iseäranis mõjutavad vaeseimaid linnaelanikke ja on näitajaks sellele, kui võimekad on need linnad kohalikule elanikkonnale nende piirkondade kasvamisel turvalise keskkonna tagamisel.
Aastatuhande arengueesmärkide raames vaesusega võitlemine on komisjoni arengupoliitika peaeesmärk, juhtides komisjoni kõigi selles valdkonnas tehtavate algatuste puhul.
Komisjon toetab linnade jätkusuutlikku arengut hea valitsemistava ja linnade hea haldamise abil. Linnadele osutatav abi on osa vaesusevastasest võitlusest ning agulite elanike elukvaliteedi parandamine toimub seetõttu ülemaailmse lähenemisviisi raamistikus, mis põhineb linnade paremal haldamisel.
Komisjoni linnadega seonduva strateegia eesmärgiks on aidata slummide elanikke mitmete programmide abil, mida rakendatakse erinevates piirkondades, mis on meie arenguprogrammidesse haaratud. Nende hulka kuuluvad Ladina-Ameerika, mis on kasu lõiganud programmist URB-AL, ning Aasia, millel on oma programm Asia Urbs.
komisjoni liige. -
(Juhataja palus kõnelejal aeglasemalt rääkida.)
Tegemist on pika vastusega ning ma kardan, et parlamendiliikmetel ei jätku kannatust minu kõnet lõpuni kuulata, kuid ma räägin aeglasemalt.
komisjoni liige. - (FR) Komisjon pakub paljudele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidest pärit rühmitustele rahalist abi. See on suunatud ülemaailmsetele algatustele ja programmidele, mille eesmärgiks on agulite elutingimuste parandamine ning linnade arenguga seotud koostöö mõju ja tõhususe parandamine, parandades linnade vaeste inimeste elutingimusi ja edendades programme agulite elutingimuste parandamiseks, nii et need vastaksid linna elutingimuste standarditele ja riiklikele standarditele.
Komisjon asus organisatsiooniga Cities Alliance (Linnade Liit) koostööd tegema 2007. aastal. See algatus keskendub vaestele linnadele ja vaestele inimestele, kes neis elavad. Lõplik eesmärk on edendada linnades säästvat arengut. Komisjon julgustab organisatsiooni Cities Alliance selleks, et julgustada kõikehõlmavat ja osavõtlikku lähenemisviisi linnade arengule ja selleks, et edendada oma slummide elutingimuste parandamisega seotud eesmärke.
Aastal 2007 kiitis komisjon heaks 4 miljoni euro suuruse abiraha väljamaksmise üheksandast Euroopa Arengufondist, selleks et toetada agulite ajakohastamiseks ette nähtud piirkondlikku programmi. Selle programmi eesmärgiks on dialoogi parandamine, piirkondlike, riiklike ja kohapealsete mõttevahetuste edendamine ning agulite alade elutingimuste parandamiseks kasutusele võetud poliitiliste abinõudega seotud kogemuste jagamine. Programm pakub rahalist toetust piirkondlike agulite elutingimuste parandamise plaanide ja tasuvusuuringute teostamiseks, ning olemasolevate asutuste ja ressursside tugevdamiseks.
Komisjon on olnud eriti aktiivne oma püüdlustes parandada agulite elanike elutingimusi, iseäranis selles suhtes, mis puudutab veega varustatust ja hügieeni. Linnades ja pooleldi linnastunud aladel veele ja hügieenile juurdepääsu parandamine on selgelt meie valdkondliku poliitika oluline osa. Linnade vaeste spetsiifilises küsimuses pööratakse erilist tähelepanu nende tegevuse parandamisele, kes opereerivad ja pakuvad detsentraliseeritud teenuseid ja munitsipaalteenuseid.
Aafrikas, kus suurem osa avalikest teenustest ja munitsipaalteenustest toimivad halvasti, tuleb reformida selle sektori üldist organiseerimist ja finantsjuhtimist, selleks et parandada varustuse taset, iseäranis, kui see piirkond peab investeeringuid ligi meelitama. Neid avalikke teenuseid tuleb tugevdada, eelkõige seoses maksude kindlaksmääramise, maksete kogumise ja süsteemi juhtimisega seotud tegevuslike küsimustega.
Te teate, et oleme asutanud ka Veeameti, mida rahastatakse üheksanda Euroopa Arengufondi kaudu ja mis varustab linnades ja pooleldi linnastunud piirkondades elavaid vaeseid ja kõige haavatavamaid kodanikke juurdepääsuga veele ja hügieenile. Tehtud on kaks üleskutset, tegemaks ettepanekuid, mille eesmärgiks oleks vaeste ja kõige haavatavamate varustamine vee ja hügieeniteenustega. Komisjoni 416 miljoni euro suuruse rahaeraldise abil on rakendatud kõigis seotud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkondades kokku umbes 175 projekti. Sellest koguarvust oli 38 projekti eesmärgiks tegevus linnades ja 29 projekti eesmärgiks tegevus pooleldi linnastunud aladel.
Vesi on nendest projektidest enamike fookuspunktiks, seda abiteenust toetavad äravoolu ja hügieeniteenused. Kokku on linnade ja pooleldi linnastunud piirkondade veeabi teenustesse investeeritud juba 191,7 miljonit eurot. Suure hulga slummides ja piirkondade vaeseimates piirkondades elavate kasusaajate vaesunud olukorra tõttu pakub enamik projekte - kui mitte kõik projektid - vaestele mingisugust toetust, nii et hindade kohandamine lisandub paketi osana.
Veel üks asi, mida peaksin selle pika jutustuse lõpule lähenedes ütlema, on see, et minu jaoks korraldati kohtumine ÜRO inimasustusprogrammi tegevjuhiga ja mul oli temaga pikk jutuajamine. Ma kasutasin seda kohtumist peamiselt selleks, et saavutada tema toetus arengupäevade ettevalmistamiseks, mis peetakse enne järgmise aasta lõppu. Peamiseks teemaks on kohalikud võimud ja detsentraliseerimine - see on üheks peamiseks teemaks, teiseks on ajakirjandus ja areng - ning palusin tal meiega selle teema ettevalmistamisel ühineda, sest linnakeskuste ja pealinnade äärmuslik koondumine on tõeline arenguküsimus.
Sellega seoses - ning see on teema, millest iseäranis rääkida soovisin - on arengumaades samuti suureks probleemiks maa kasutamise planeerimine, ja see küsimus peaks pakkuma meie arengupoliitikale uut keskset teemat. Me teeme selle kallal kõvasti tööd ja tõenäoliselt teen selles spetsiifilises küsimuses lähitulevikus avalduse - nimelt arengumaade maakasutuse planeerimise küsimuses - sest see on tõeliselt tähtis küsimus. Võtkem näiteks Kinshasa, mis on enam kui kuue miljoni elanikuga suurlinn. Nüüd on saanud liialtki selgeks, et Kinshasat ei ole enam turvalisuse, teenuste pakkumise, sanitaarvaldkonna projektide jms osas võimalik hallata.
Seetõttu oleme väga teadlikud selle küsimuse tähtsusest, mille tõstatas lugupeetud parlamendiliige.
Juhataja
Kõigepealt tahaksin ma tänada volinikku ja kuigi tema vastus oli pikk, ei ole see kõige pikem, mis meil siin infotunni ajal on olnud, aga see on tekitanud mitmeid soove täiendavate küsimuste esitamiseks. Ma annan nüüd võimaluse kolmele esimesele minu tähelepanu pälvinud küsijale koos ja need oleksid proua McGuinness, härra Mitchell, kes küsis algse küsimuse ja proua Budreikaitė.
Gay Mitchell
Proua juhataja, kogu austuse juures proua McGuinnessi vastu, on minu arvates hämmastav, et inimene, kes esitab küsimuse, peab kellegi järgi ootama.
Juhataja
Mul on väga kahju. Me alustasime hiljem, nii et oli igati ootuspärane, et Te olete siiski õigel ajal kohal.
Gay Mitchell
Proua juhataja, te alustasite ekraanil hiljem ja jätsite siis küsimusi vahele. Seejärel lubasite te seitse minutit kestva vastuse ja lasete enne algse küsimuse esitajat kellelgi teisel küsida täiendava küsimuse. See on absurdne menetluskord. Ma protesteerin.
Juhataja
Mul on väga kahju! Kui saadikut ei ole saalis, oleme me kohustatud küsimuse vahele jätma. Me järgime minu poolt kindlaksmääratud järjekorda.
Mairead McGuinness
Proua juhataja, ma vabandan probleemide pärast. Ma võtsin härra Mitchelli küsimuse, sest ma teadsin, et ta on teel siia.
Härra volinik, selles pikas vastuses ei kuulnud ma Teid kordagi mainimas sõnu nagu "maa-”, "põllumajandus” või "investeerimisvajadus”, aga agulite probleem tuleneb ju sellest, et 900 miljonit inimest tungleb nendes paremat elu otsides, kuna maapiirkondades ei ole midagi paremat. Ma arvan, et te peaksite käsitlema põllumajandusse ja maaelu arengusse investeerimise küsimusi, et ei tekiks veelgi suuremaid aguleid.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Teil on tõenäoliselt õigus, kuid mul oli just hiljuti võimalus tegeleda maapiirkondade arengu küsimusega.
Sooviksin teie tähelepanu juhtida sellele, et kümnes Euroopa Arengufond pöörab suuremat tähelepanu maapiirkondade arengule ja põllumajandusse investeerimisele, kui üheksas Euroopa Arengufond. Näiteks on maaelu arengu ja põllumajanduse jaoks tehtud eraldiste suurus üheksandas Euroopa Arengufondis - juhul, kui õigesti mäletan - 9% rahaeraldiste kogusummast.
Kümnendas Euroopa Arengufondis on see tõusnud juba 12%ni kogusummast. Üheksanda Euroopa Arengufondi abil eraldatav 666 miljoni euro suurune rahasumma on nüüd kümnendas Euroopa Arengufondis tõstetud 1,1 miljardi euroni. Ei saa jätta märkimata, et julgustame seda arengusuunda, ning nõustun teie väitega, et see on üks parimaid võimalusi antud probleemiga tegelemiseks. Sama kehtib ka maakasutuse planeerimise kohta.
Põllumajanduse arendamine on ilmselt tõhus viis, leevendamaks linnakeskuste ülerahvastumist, andes praegu linnastunud keskustes elavatele vaestele inimestele parema elu võimalus ning ahvatledes neid tagasi maale kolima. Meil on samuti vaja infrastruktuure, mis pakuvad parandatud juurdepääsu ning ühtekuuluvust ning paremaid sotsiaalseid teenuseid ja hügieeniteenuseid.
Seetõttu töötame kõigi nende küsimuste kallal ja ma jagan teie vaatepunkti, olgugi, et ma ei puudutanud seda konkreetset küsimust. Võib esitada teisigi lahendusi, kuid teil on täiesti õigus ja kinnitame teile, et asetame selle oma prioriteetide nimekirjas kõrgele kohale.
Euroopa Arengupäevade jooksul tegeles selle küsimusega üsnagi üksikasjalikult Kofi Annan, kes on asutanud sihtasutuse maapiirkondade aitamiseks ja põllumajanduse arendamiseks.
Gay Mitchell
Proua juhataja, kas ma tohin volinikult küsida, kas ta teab, et aastatuhande arengueesmärkide hulgast 11. eesmärgi sihiks on aastaks 2020 oluliselt parandada 100 miljoni agulites elava inimese elujärge? Agulites elavaid inimesi on aga umbes 900 miljonit, vähemalt seisis nii küsimuses ja volinik ei vaielnud sellele vastu?
Volinik võtab osa selle kuu lõpupoole toimuvast ELi ja AKV riikide kohtumisest Rwandas. Kas ta saab rääkida sealsel kohtumisel või siinse täiskogu ees, milline on täpne statistika selle eesmärgini jõudmisel? Te ütlesite, et Te tulete tagasi kava või aruandega, aga kas aruanne sisaldab konkreetseid üksikasju selle kohta, kuidas saavutatakse eesmärk viia 100 miljonit inimest agulitest välja?
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Statistika saab olema, kuid need on riiklikud arvud, kui me need saame, ning juhul, kui andmekogumise süsteemid on usaldusväärsed. Igal juhul ei saa ma asjade praeguse seisu juures tagada, et me saame enda kasutusse kõik selle teemaga seotud andmed. Seda enam, et definitsioonid erinevad riigiti tohutult. Seetõttu töötame veel selle kallal.
Kui tavaliselt hindamist korraldame ja mina sellekohase aruande esitan, on meie käsutuses juba - ma loodan -kindel arv elemente, mis võimaldavad meil heita valgust teabele, mida nõuate. Sellegipoolest ei julge ma Teile täna lubada, et me saame sel puhul kasutada usaldusväärseid ja täpseid arve. See on üks tegur, mille kallal praegu töötame.
Oleme juba traalinud läbi teabe, mis on teiste rahvusvaheliste organisatsioonide käsutuses. Saadud andmed on tavaliselt kaugel sellest, et olla täiuslikud ning sageli küsitavad, sest meie käsutuses olevad rudimendid ning selle statistika koguseliseks väljendamiseks kasutatud ei ole alati usaldusväärsed.
DanutBudreikait
(LT) Inimesed on küladest linna lahkunud, selleks et tööd otsida. Missuguseid abinõusid võetakse kasutusele, missuguseid projekte kavandatakse rakendada neis riikides, selleks et kindlustada, et mitte üksnes põllumajanduspiirkonnad, mitte ainult maapiirkonnad ei saaks toetust, nii et uusi töökohti loodaks ka teistes piirkondades? Ma juhtusin kuulma, et näiteks Mosambiigis on vaid 5% abifondide rahast eraldatakse infrastruktuuri ja töökohtade arendamiseks. Kas te peate seda piisavaks?
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Esiteks rahastatakse tegevusprogramme reeglina arenguprogrammide abil, mitte humanitaarabi kaudu. Seega ei ole need humanitaarabiprogrammid. Mõnedes piirkondades rahastame töömahukaid tööprogramme, eelkõige konfliktijärgsetes riikides, nagu näiteks Rwanda, Burundi ja Kongo Demokraatlik Vabariik. Pakume rahastust tervele hulgale tööhõiveprogrammile, mille hulka kuulub teede ehitamine ja parandamine, väikeseulatuslikud hooldusprojektid ja nii edasi, mis pakuvad inimestele tööd. See on algus.
Teiseks kasutan ma teie küsimust ära selleks, et veel kord välja tuua - see võib teile meeldida või mitte, teil võib selles suhtes olla oma arvamus või mitte, kuid kuna see on avatud arutelu, ütlen ma seda niikuinii - see, mida komisjon püüab praegu teha majanduslike partnerluslepingute abil, mida püüame käesolevaga paljude arengumaade piirkondadega sõlmida, toimub olulisel määral teatud dünaamilise protsessi loomise ja arengu toetamiseks võimelise erasektori loomise eesmärgil. Niisugune erasektor paneks aluse rikkusele ja õitsengule ja kindlustaks iseäranis selle, et arengumaad oleks järk-järgult võimelised oma turgude avamiseks, selleks et kasutada ära ülemaailmastumise kõige positiivsemaid mõjusid, ning ma tean liigagi hästi, et ülemaailmastumise mõjud ei ole üksnes positiivsed.
Veel enam, mind üllatab alati tähelepanek, et ka siin täiskogul on samuti paljud majandusliku partnerluse lepingute sõlmimise vastu. Kui mõistate, et 1% suurune kaubanduse kasv Aafrikas vastab 2,5 korda avaliku abi kogusummale, mis on sel mandril arenguks eraldatud, siis saate aru, et vaeseimates riikides ei saa kunagi olla säästvat arengut, juhul kui nende majandus ei ole õitsvam. Vastusena teie küsimusele võin teile kinnitada, et meil on hädaolukorrale reageerimiseks ette nähtud abinõud, kaasa arvatud konfliktijärgsete ajavahemike jaoks mõeldud abinõud, ning seda, et püüame neid rakendada. Tegelikult rahastame arengusüsteeme ja tööhõiveprojekte. See on kohene tegutsemine. Need on hädaolukorrad.
Lisaks sellele on kaubandusabi poliitika ainus, mille abil saab lõpuks tööhõivele aluse panna, ja pealegi kestvale tööhõivele. Muud imelist ravi ei ole olemas. Ei ole realistlik pakkuda, et peaksime näiteks rahastama töökohtade loomise süsteeme, ning tõepoolest olen juba niisugust ettepanekut kuulnud. Mõnedes riikides on 60% või 70% elanikest alla 25 aasta vanad. Niisugusele tohutule inimeste hulgale ei ole võimalik luua avalikke töökohti. Ainus vastus sellele probleemile peab olema majandusliku iseloomuga.
Seega on sellel küsimusel kaks poolt. Esimene on põllumajandus, mis on oluline osa, sest see paneb aluse püsivale tööhõivele ja varustab tervet perekonda toiduga. Võib-olla on õige öelda, et me ei ole viimastel aastatel piisavalt palju põllumajandussektorisse investeerinud.
Teine osa on selgelt majandus. Hädavajalik on panna alus integreeritud piirkondlikele turgudele ja neid turge tugevdada, selleks et luua tingimused, milles kohalik elanikkond saaks ära kasutada ülemaailmastumise ja majanduskasvu eeliseid.
Claude Moraes
Proua juhataja, ma saan aru härra Mitchelli pettumusest, mida jagavad paljud parlamendiliikmed, et igal kuul on komisjoni infotund kokkusurutud ja algab hilja. Minul, muuseas, oli küsimus Darfuri kohta ja ma tahaksin teada, kas hiljem, kell 18.15, alanud infotunnis jõuti tõepoolest viis küsimust kümne minutiga läbi võtta, sest mina jõudsin saali kell 18.20.
Kui asi on nii, kas on õige, et me loome olukorra, kus saadikud peavad istungite vahel joostes püüdma ära arvata, millal nende küsimus arutlusele tuleb? Kas selles osas annaks midagi teha, eelkõige komisjoni infotunni igakuise hilise alguse suhtes Strasbourgis?
Juhataja
Tänan, härra Moraes nende märkuste eest! Mina ja teised aseesimehed, kes infotunni läbiviimise eest vastutavad, oleme alati avatud ettepanekutele, mida me saaksime parandada. Mõnda asja oleme me juba muutnud, näiteks kutsume me saadikuid saali esiridadesse istuma.
Mis puudutab tänast ajastust, siis see on tõesti kahetsusväärne, aga Teie ja härra Mitchelli küsimuse järjestuse kohta võin ma öelda vaid seda, et härra Staes oli siin kohal ja me saime tema küsimust käsitleda, kuigi see järgnes teie omadele. See on tõesti kahetsusväärne, aga ma saan Teile öelda ainult seda, et Te peate jälgima ekraane. Me ei saa siin lihtsalt istuda ja mitte midagi tehes oodata, me peame jätkama järgmise küsimusega, korraldades asju nii nagu me kõige paremini saame.
Teema: Liiklusohutuse suurendamine arengumaades
Kas komisjon võiks tuua välja need abinõud, mida ta praegu rakendab selleks, et tagada liiklusohutuse suurendamine ja paranemine arenguriikides ja kommenteerida siiani rakendatud meetmete toimimist?
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Arengumaade valitsuste aitamine ja liiklusohutuse parandamine, mille juurde kuulub teede ohutus, on üks komisjoni prioriteet transpordisektori arendamisega seotud koostöös. See peegeldub komisjoni poliitikas. Liiklusohutuse parandamisele suunatud poliitika vajadus on üks meie jätkuva partnervalitsustega peetava valdkondliku dialoogi võtmeküsimustest ning sisedirektiivides soovitatakse komisjoni rahastatud teeprojektide kavandamisel nüüd teatud ohutusabinõudest kinnipidamist.
Komisjoni arengumaade transpordisektorisse sekkumise hinnangu alusel, mis sai valmis 2004. aastal, arvestas enamik teeprojektidest ohutusnõuetega. Toomaks konkreetseid näiteid, sisaldas enamik tee-ehitussüsteemidest liiklusmärke ja -tähistusi, määrasid kiiruspiirangud ning paljudes projektides tehti ka ettepanek teeveerte laiendamiseks, selleks et võimaldada motoriseerimata sõidukitele ja jalakäijatele ohutu möödapääs.
Konkreetsetes riikides on komisjon rahastanud ka spetsiaalselt liiklusohutusele suunatud tegevusi, nagu näiteks liikluseeskirjade kavandamine ja autoülevaatuse jaoks mõeldud keskuste seadmetega varustamine, nimelt Albaanias, ja autode ülevaatuseks vajalike reeglite kehtestamine Malis. Projekt, mida praegu Kamerunis ellu viiakse, aitab rahastada paljusid ehitussüsteeme, kaasa arvatud ohutusbarjääride paigaldamine selleks, et parandada liiklusohutust Douala-Yaoundé peateel, samuti toimub liiklusohutuse teemaline teavituskampaania.
Selgelt saame teha rohkem. Edusammud sõltuvad eelkõige partnervalitsuste pühendumusest liiklusohutusküsimuste esiletoomisel, õnnetustega seotud andmete kogumisel ja analüüsimisel, reeglite ja eeskirjade kehtestamisel, standardite määratlemisel ning liiklusohutuspoliitika üldise elluviimise eest vastutavate organisatsioonide loomisel ja tugevdamisel.
Jim Higgins
Proua juhataja, nagu komisjon teab, annab Euroopa Transpordiohutuse Nõukogu regulaarselt välja väga kasulikke aruandeid, milles kajastatakse liiklusohutuse statistikat ja liiklusohutuse üldist olukorda eri riikides. Selle põhjal on täiesti selgelt näha, et Ida-Euroopa riigid ja kahjuks ka minu kodumaa Iirimaa, on liiklusohutuse koha pealt nimekirja alumises otsas. Kas volinik nõustub minuga, et probleem seisneb siin selles, et liiklusõnnetused, mis statistikas sellistena määratletakse, ei ole tegelikult õnnetused? Nende hulka kuuluvad kiiruse ületamine, halvad teeolud ja paljudel juhtudel ülemäärane alkohol. Me teame, et aastal 2013 tuleb kasutusele ühtne Euroopa juhiluba ja sellega seoses tahaksin ma volinikult küsida, kas on väljavaateid, et selle ühise Euroopa juhiloa kehtestamine tuuakse ajakavas ettepoole ja rakendub kiiremini? Teiseks küsiksin ma, kas volinik nõustub, et juhul kui inimesed liiguvad ühest liikmesriigist teise ja neil on kehtiv juhiluba, peaks neil siiski olema kohustus teha teooria eksam liikluskorralduse, märgistuse ja mitmesuguste muude liiklusealaste üksikasjade kohta riigis, kus nad asuvad?
Louis Michel
Ma ei tea, kas see küsimus oli mulle suunatud. Kas vihjate arengule või oli see üldisem küsimus, sest ma ei tunne, et see oli konkreetselt mulle esitatud, arvestades minu pädevust arenguvolinikuna?
Mis puutub härra Higginsi küsimusse, siis arvasin, et olen sellele juba vastanud, kuid on selge, iseäranis meie rahastatavate teede infrastruktuuri projektide raames, et tavaliselt kuuluvad nende projektide juurde hooldusnõuded, kuid on ka teisi nõudeid. Näiteks oleme rahastanud liikluseeskirjade väljatöötamist, ja on ütlematagi selge, et see, mida Euroopas teeme, võib olla inspiratsiooniallikaks mõnedele riikidele, millest me räägime.
Mis puutub küsimusse, mis oli otsesemalt mulle suunatud, siis ei tunne ma, et olen kompetentne sellele vastamaks, kuid kui soovite, siis on mul on hea meel see edasi anda oma kolleegile härra Barrot'le.
Teen seda: annan küsimuse edasi oma kolleegile.
Robert Evans
Olen volinikuga sama meelt, et see küsimus puudutas liiklusohutust arenguriikides, mitte ELi liikmesriikides.
Kas Te olete sõitnud autoga Lõuna-Aasias? Kogu lugupidamise juures võiks sealseid liiklusolusid arvestades pidada viidet liikluseeskirjadele naeruväärseks, sest liiklus käib väga kiirelt mõlemal teepoolel, mõlemas suunas samaaegselt, mille tagajärjeks on ilmselgelt õnnetused, eriti kui samal teel sõidavad nii veoautod kui rikšad. Kas Te olete aruteludes Lõuna-Aasia riikidega pakkunud välja võimalust, et Euroopa Liit ja muud riigid, näiteks härra Higgins Iiri Vabariigist, võiksid anda nõu, et aidata sealseid teid turvalisemaks muuta, parandades liikluseeskirju, mida neil võib-olla ei olegi ning aidata sellega vähendada liiklusõnnetustes surmasaanute arvu?
Louis Michel
Ma ei ole vastu sellele, et Euroopa Liit annab oma panuse ja pakub abi. Olen näitena viidanud just sellele teie poolt nimetatud küsimusele, nimelt liikluseeskirjadele. Selgelt peaksid liikluseeskirjad olema komisjoni hea valitsemise raamistikus rahastatavate projektide osaks, tugevdades näiteks õigusriiki ja riigivõimude pädevust. Seda me ka teeme. Mis puudub teedesse, siis on tõsi, et teatud kohtades, eriti seal, kus liigub teadaolevalt palju jalakäijaid, püüame ka teeveeri paremaks muuta ning kaasame oma teeohutusprojektidesse õnnetuste vältimise.
Ülemaailmsetes tingimustes ning poliitilise dialoogi osana, kaasame kõik need küsimused, kuid sõnum, mille aeg-ajalt oma partneritele saadame, peaks väljendama, et ka nemad peavad nende poliitiliste küsimustega tegelema. Kui kuulen niisugust küsimust, siis imestan alati: "Kas meilt nõutakse, et teeksime nende eest kõik ära?” Meilt ei saa nõuda kõige ära tegemist. Me saame inspireerida ja ettepanekuid teha, me saame pakkuda rahastust ja abi, kuid me ei saa valitseda nende asemel, kelle tööks on valitsemine. See on nagu jõulupuu alt kingituste korjamine. Inimesed usuvad, et arengukoostöö abil on võimalik teha kõike ja ükskõik, mida.
Peate ka mõistma, et pean oma käsutuses olevate eelarveressurssidega keskenduma peamistele prioriteetidele. Härra Mitchel tõi täiesti õigesti välja aastatuhande arengueesmärgid. Need on peamised prioriteedid. Me oleme valmis aitama ja pakume rahastust, kuid partnerriigid peavad seda küsima. See on üks tingimustest. Dialoogiprotsessi käigus proovime mõnikord niisuguseid asju soovitada.
Härra Bowist ei ole siin, kuid võin teile näiteks öelda, et meie arengupoliitika rakendamisel püüan ma meie partnerites tekitada üha suuremat teadlikkust puudega inimeste olukorrast. Puudega inimesi mõjutavate probleemidega partnerriigid ega partnervalitsused tavaliselt ei arvesta. Seetõttu on meil terve hulk paralleelseid algatusi ja poliitikasuundi, mida püüame edendada ja rakendada, kuid ärgem unustagem, et saame neid projekte rahastada vaid siis, kui partnerriik teeb asjaga algust või esitab palve.
Eeldades, et Euroopa Liit rahastab paljusid teeehituse ja teeinfrastruktuuriga seotud projekte, kerkib konkreetne küsimus - ja kahtlemata ka liiklusohutuse küsimus - kindlasti niisugustes debattides ja aruteludes sageli esile.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Statistika näitab, et ELi liikmesriikides moodustavad õnnetustest ja nende tagajärgedest põhjustatud kahjud umbes 2% Euroopa Liidu SKTst, mis tähendab, et need kaotused on tohutud. Kas meil on sarnaseid arve kolmandate riikide ja arengumaade kohta? Ilmselt on nendes maades vähem autosid, nii et võib-olla on see protsent väiksem. Täielikult mõistes, et komisjon ei saa kõike küsimuse all olevate riikide eest ära teha, sooviksin teada, kas need riigid õpivad Euroopa Liidu kogemustest, arvestades, et Euroopa Liidus on viimase viie aasta jooksul õnnetuste hulk 50% võrra vähenenud.
Louis Michel
Nõustun, nõustun. Sellegipoolest ei ole minu käsutuses ressursse, et lugeda kokku arengumaades toimuvaid liiklusõnnetusi.
Seetõttu pean leppima sellega, mida vastav valitsus mulle ütleb. Ilmselgelt toimuvad õnnetused, kuid väiksem liiklustihedus ja sõidukite väiksem arv tähendavad näiteks, et palju rohkem õnnetusi toimub töö juures, põldudel ja nii edasi. Selge on see, et töökohtadel toimub väga palju õnnetusi.
Mis puutub liiklusõnnetustesse, siis saan arvesse võtta vaid partnerriikidest saadavaid arve, juhul kui tõepoolest üldse oma käsutusse arve saan. Kui te nüüd palute mul rahastada statistikaprojekte, siis on see mulle äärmiselt vastumeelne, sest ma usun, et meil ei ole ressursse selleks, et meie partnerite heaks mikrotasandil juhtimisega tegeleda.
Usun, et kui soovime olla tõhusad, siis peame keskenduma üldisele pildile. Muud lahendust ei ole. Kui teeme algust kõigi pisiasjade mikrotasandil juhtimisega, kaotab meie poliitika suuna, me hakkame tegelema kõigega, siis ei ole meile enam tõelist strateegiat ega süsteemi, millest lähtuda, siis ei ole enam ühtekuuluvust - mitte ühtki neist asjust.
Teie püstitatud küsimused on selgelt head ning nende teemade tõstatamine meie dialoogis partneritega on õige ja asjakohane. Sellegipoolest pean Teile ütlema, et asjad ei ole nii sirgjoonelised, kui juttu tuleb meie partnerite huvi ja tähelepanu tõstmist nende valdkondade vastu. Seetõttu olen lubanud härra Bowisele - kes ei ole küll siin, kuid ma lubasin talle vähemalt kahe aasta eest ja ma pean sellest praegu kinni vaid selleks, et olla metoodiline - et me lisame oma sugude võrdsuse ja laste õiguse poliitika juurde kategooria "puudega inimesed”. Sellegipoolest võin Teile kinnitada, et see ei ole kohapeal nii lihtne. Asjad ei ole kaugeltki ühemõttelised ning iga kord peame uuesti ja uuesti püüdma. Ma nõustun täiesti kõigega, mida ütlesite, kuid ma ei saa meie partnerriikide eest ära teha asju, mille tegemiseks nad ise selgelt veel valmis ei ole.
Komisjon tegeleb seepärast küll kõigi nende punktidega, mis on olulisteks küsimusteks, kuid see ei saa ulatuda kõige mikrotasandil juhtimiseni.
Teema: Dialoog kokkuleppe saavutamiseks Küprosel
Milline on komisjoni hinnang 5. septembril 2007. aastal Küprose presidendi Tassos Papadopoulose ja Türgi Küprose kogukonna liidri Mehmet Ali Talat vahel toimunud kohtumisele?
Kas komisjon nõustub, et kokkuleppel põhinevat lahendust kogukondade vahel saaks kvalitatiivselt edasi viia, paludes Nicosialt täpselt paikapandud ajakava alusel läbirääkimiste jätkamist kõrgeimal poliitilisel tasemel, vähemalt ministrite tasemel, selle asemel, et anda see asi ekspertide komisjonidele?
Mis on saanud saare põhjaosale lubatud ülejäänud toetussummadest arvestades, et ainult 10% sellest on tähtajaks välja makstud?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Komisjon tervitab kahe riigijuhi kohtumist käesoleva aasta 5. septembril ning samuti kokkulepet vajaduse kohta alustada võimalikult pea läbirääkimisteprotsessi Küprose probleemi kõikehõlmavaks lahendamiseks. Meie eesmärk on see, et toimuksid ilma tarbetu viivitamiseta tõsised läbirääkimised probleemi täielikuks lahendamiseks ÜRO egiidi all. 8. juulil 2006. aastal sõlmitud kokkulepe kahe kogukonna juhtide vahel peaks sellisteks kõnelusteks pinda ette valmistama, lihtsustades nende täielikku jätkamist kõikehõlmava kokkuleppe saavutamiseks.
Käesoleva aasta 5. septembri lõpuks kasutatud rahalise abi lepingujärgne kogusumma Küprose Türgi kogukonnale oli 24 miljonit eurot, mis on 9% kogusummast ja pakutud summa oli kuni 44 miljonit eurot. Suur osa sellest programmist läheb investeeringuteks infrastruktuuri, mis nõuab rohkem ettevalmistusaega ja enamik sellega seonduvaid väljamakseid sooritatakse alles programmiperioodi lõpuosas, mis kestab 2012. aasta detsembrini.
Vaatamata probleemidele, mida tekitab Küprose unikaalne poliitiline, diplomaatiline ja õiguslik staatus, leiab komisjon, et abiprogrammi rakendamine läheb hetkel üldjoontes graafiku kohaselt.
Marco Cappato
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, soovin volinikku tänada ja rõhutada, et komisjon peab osapooltele tungivalt soovitama läbirääkimisi ministeeriumite tasemel, see tähendab kõrgeimal tasemel, et patiseis ületada. Ilmselt võivad valimised - mis toimuvad kava kohaselt veebruaris Nikosias Kreeka poolel - asjade kiirendamise hetkel keeruliseks teha, kuid on hea mõte alustada juba praegu valimisjärgsesse ajavahemikku panustamist.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Ma tahaksin tänada lugupeetud parlamendisaadikut selle ettepaneku eest. Tegelikult me üritasimegi seda 2006. aasta lõpul Soome eesistumise ajal teha. Leidis aset tõsine diplomaatiline katse avada majandus- ja kaubandussuhted Küprosel ja selle ümbruses, mis kulmineerus mõne kohtumisega Helsingis, aga need ei andnud kahjuks tulemusi.
Me õppisime sellest kogemusest, et me peame katsuma kõikehõlmavat kokkulepet saavutada ja selleks vajame me ÜRO abi. Meie seisukoht on, et mida varem see juhtub, seda parem, aga kõige hiljem pärast presidendivalimisi, nii et aastal 2008 peaksid toimuma tõsised läbirääkimised ja saavutatama tulemused kõikehõlmava kokkuleppe osas Küprose ühendamiseks.
Reinhard Rack
(DE) Proua juhataja, volinik, meile on öeldud, et vaid väike osa Euroopa Liidu rahastusest on tehtud kättesaadavaks Küprose põhjaosale. Missugune on olukord seoses kohustustega, mida Küprose põhjaosa peab ise täitma? Kas ka siin ei toimu viivitusi? Mul on samuti lisaküsimus parlamendi kaasliikmele. Terminoloogia, mida ta kasutas, ei ole mitte kahepoolse suhtluse terminoloogia, vaid kahe erineva riigi terminoloogia, arvestades, et vihjati ministeeriumite tasemele, presidentidele ja kolleegidele. Kas see aitab arutelule kaasa?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Mulle tundub, et see küsimus oli osaliselt suunatud härra Cappatole. On selge, et Euroopa Komisjon ei räägi mingisugusest valitsusest, kui me viitame Küprose põhjaosale, samas muidugi on saarel kaks kogukonda, on Küprose Kreeka kogukond ja Küprose Türgi kogukond. Me loodame ja püüame innustada, et nende kahe kogukonna liidrid jätkaksid ÜRO egiidi all pingutusi läbirääkimiste jätkamiseks täieliku kokkuleppe saavutamise nimel.
Juhataja
Enne kui võtame järgmise küsimuse, kordan kutset ja julgustan saadikuid, kes infotunnis osalevad, saalis esimestesse ridadesse tulema. See muudab asja pisut dünaamilisemaks.
Teema: ELi halduskord Kosovos
Missugune on komisjoni hinnang edusammudele, mis on tehtud ELi halduskorra sisseseadmiseks Kosovos järgmisel aastal ja milline on tõenäosus, et staatuse küsimus selgub 10. detsembriks 2007?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Euroopa Liit valmistab ette suurema rolli võtmist Kosovos pärast selle staatuse määratlemist. Vaatamata praegu toimuvatele staatuse läbirääkimistele, tehakse märkimisväärseid ettevalmistusi tulevase rahvusvahelise tsiviilbüroo loomiseks ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni läbiviimiseks, et tagada Kosovos õigusriigi põhimõtetest kinnipidamine.
Komisjon rahastab ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühismeetmeid planeerimisrühma asutamiseks Pristinas. Need rühmad on Ahtisaari plaani alusel välja töötanud tulevaste missioonide kava. Siiski sõltub tulevaste rahvusvaheliste missioonide lõplik kuju sellest, kuidas lõpevad staatusealased läbirääkimised. Komisjon on teinud tihedat koostööd kahe meeskonnaga, et tagada ELi üldine sidus kohalolek Kosovos pärast selle staatuse määratlemist.
Ma tahaksin kasutada siinkohal võimalust tänada Euroopa Parlamenti suurepärase koostöö eest nende väga oluliste missioonide rahastamise lihtsustamisel. Komisjon toetab täielikult praegu läbirääkimisi juhtiva rahvusvahelise kolmiku tööd ja nende tegevuse lõpetamise tähtaeg on septembris New Yorgi kontaktrühma poolt kinnitatud andmetel 10. detsember. Praegu on liiga vara ennustada, millal pannakse Kosovo staatus paika, kuid on ka selge, et agoonia pikendamine ei ole kellegi huvides. Meie omalt poolt oleme valmis tegema kõik, mis meie võimuses ja enamgi, et saavutada igakülgselt läbiräägitud lahendust, mis vastaks kõikide asjaosaliste huvidele. Me palume seda ka mõlemalt poolelt ja meie rahvusvahelistelt partneritelt, olles muidugi valmis igasugusteks lahendusteks Kosovo staatuse osas.
Bernd Posselt
(DE) Suur tänu Teile hea vastuse eest, volinik. On kaks punkti, mille sooviksin välja tuua. Esiteks, nagu teate hääletas siin täiskogul 75% suuruse enamusega Kosovo rahvusvaheliselt jälgitud iseseisvuse kasuks Ahtisaari plaani alusel. Me hääletasime Kosovo jagamise plaanide vastu ja igasuguse Belgradi juhtimise taaskehtestamise vastu. Sooviksin teada, kas komisjon toetab seda seisukohavõttu.
Teiseks, nii, nagu teate, olin eelmisel nädalal Belgradis ja nagu ütlesite, mida kauem otsustusprotsess aega võtab, seda destabiliseerivam on selle mõju Serbiale. Serbia vajab samuti kiiret otsust, selleks et olla võimeline järgima oma kurssi, mille eesmärgiks on tulevik Euroopas.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Täpselt nagu härra Posselt ütles, on Serbia võtmetähtsusega riik ja sel põhjusel me käivitasimegi möödunud nädalal peaminister Tadići kohalviibimisel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimised asepeaminister Đelićiga. See on esimene konkreetne samm Serbia lähendamisel Euroopa Liidule. Tingimusel, et Serbia teeb täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, saame me koos liikmesriikidega alla kirjutada kokkuleppele, mis annab Serbiale võimaluse kandidaatriigi staatuse saamiseks.
Meie oleme valmis, kui Serbia on valmis edasi liikuma ja muidugi aitab see Serbial jätta natsionalistlik minevik seljataha ja läheneda ühisele tulevikule koos Euroopaga.
Hubert Pirker
(DE) Volinik me kõik loodame, et staatuse küsimus tõepoolest 10. detsembril lahendatakse. Sellegipoolest seisab küsimus järgnevas: mis siis kui resolutsiooni ei tule? Missugused on sel juhul Teie arvates ohud piirkonnale kui tervikule? Kas meil on ühtki võimalust sellest olukorrast välja tulemiseks või ühtki alternatiivset strateegiat juhul, kui 10. detsembril kokkulepet ei saavutata?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Me töötame muidugi äärmiselt tõsiselt selle nimel, et lihtsustada staatuse määramise läbirääkimisi. Me toetame saadik Wolfgang Ischingeri, kes Euroopa Liidu esindajana juhib kolmiku tööd. Ma arvan, et on väga oluline, et me keskendaksime oma mõtted ja avaldused kolmiku abistamisele nende töös ning innustaksime mõlemaid pooli sellest viimasest võimalusest või lisaajast kinni haarama, et saavutada läbirääkimistel konkreetseid tulemusi.
Nii nagu kõik vastutustundlikud institutsioonid, peavad ka Euroopa Liit, liikmesriigid, komisjon ja parlament igasugusteks arenguteks valmis olema, aga ma ei tahaks hetkel sel teemal mõtiskleda. Keskendume praegu läbirääkimistele, valmistudes nagu ma juba ütlesin, samal ajal ette nii komisjoni missiooni kui nõukogu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni, et olla valmis oma kohustusi täitma, kui otsus Kosovo staatuse kohta vastu võetakse.
Teema: Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga
2004. aasta juunis andis EL Horvaatiale lõpuks ametlikult kandidaatriigi staatuse. Oktoobris 2005 algasid ametlikult ühinemisläbirääkimised, mille käigus on siiani avatud esimesed 12 peatükki. Horvaatia loodab läbirääkimised aastaks 2008/2009 lõpule viia. Arvestades Horvaatia positiivset arengut turumajanduse, õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste valdkondades, tundub see täiesti reaalne tähtaeg. Siiski on ebakindel, kas EL suudab sellest tähtajast kinni pidada, kuna on esitatud väiteid, et laienemine saab toimuda alles pärast institutsioonilise reformi läbiviimist ELis.
Missugune on komisjoni hinnangul ühinemisläbirääkimiste seis? Kuidas komisjon toetab või kavatseb toetada Horvaatia selles, et ühinemine ELiga võimalikult peatselt toimuks?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga liiguvad praegu kiiremas tempos. Nagu te mäletate, algasid kõnelused 3. oktoobril 2005. aastal või täpsemalt 4. oktoobril, kuna see toimus Luksemburgi mõistes hilisööl või varajastel hommikutundidel. Sõelumisprotsess jõudis lõpule aasta hiljem, oktoobris 2006 ja kõik 33 sõelumisaruannet on nõukogule esitatud.
Hetkeseis on selline, et läbirääkimised on avatud 14 peatükis 35st ja suletud kahes peatükis. Me liigume kindlalt edasi. Ma tahaksin lisada, et 10 peatüki suhtes oleme me paika pannud sihttasemed, täpsemalt on nõukogu nendes kokkuleppele jõudnud ja me oleme need edastanud ka Horvaatiale. Praegusel hetkel arutame me sihttasemete paikapanemist õigusalal ning vabaduse ja turvalisuse küsimustes. Me loodame, et Horvaatia tehtav töö nende sihttasemete paikapanemiseks võimaldab peagi avada läbirääkimised paari järgmise peatüki osas.
Järgmisi samme silmas pidades on kõige olulisem, et me saavutaksime edu kõige raskemates peatükkides. See käib peamiselt nende peatükkide kohta, kus sihttasemed on juba paika pandud. Horvaatia Euroopa Liidu suunas liikumise tempo sõltub eelkõige sellest, kas Horvaatia suudab vastata kõikidele vajalikele tingimustele.
Michl Ebner
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, olen komisjoni liikmele antud selgituste eest tänulik. Minu arvates on tehtud edusammud tingimata rahuldustpakkuvad, kui siiski saaks rohkem teha. Mis minusse puutub - ja ma olen Euroopa Liidu-Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni liige - püüavad horvaadid asjade käiku kiirendada, kuid nad ei saa Euroopa Komisjonilt positiivset vastust. Seetõttu paluksin komisjonil kahekordistada oma pingutusi Horvaatia kasuks, nii et Horvaatia saaks ELiga ühineda aastal 2009.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Ma olen nõus, et on vaja edasist tegutsemist ja eelkõige Horvaatia poolt.
Väljakutsete kohta võiks näiteks tuua, et tehnilised läbirääkimised on ühenduse õigustiku alaste läbirääkimiste jäämäe tipp, aga kohapeal tehtavad reformid moodustavad läbirääkimiste aluspõhja. Paljudes valdkondades, mis puudutab Horvaatiat, Türgit ja mis tahes teisi kandidaatriike, tuleb tehniliste läbirääkimiste alustamiseks täita teatud algtingimused. Kõigepealt tuleb saavutada edu kohapealsete reformidega.
Ma saan tuua konkreetse näite laevaehituse ja terasetootmise kohta. Me saaksime soovitada peatüki avamist konkurentsipoliitika ja riigiabi kohta, mis kuuluvad ELi õigusaktide tuumikusse, kui me näeme, et Horvaatia on alustanud laevaehituse ja terasesektoris struktuurireforme ja saavutanud tulemusi.
Seega on asi eelkõige Horvaatia valitsuse ja parlamendi kätes, kes peavad reformidega edu saavutama ja see omakorda lihtsustaks tehniliste läbirääkimiste kulgu.
Reinhard Rack
(DE) Väga tõenäoliselt laiendatakse Itaalia ja Austria Schengeni piire 21. detsembril, selleks et Schengeni viisaruumi kaasata veel üks riik, nimelt Sloveenia. Kas sellel on mingit pistmist ühe peatüki avamisega ühinemisläbirääkimistes, seoses ühise vabadus-, ohutus- ja õiguspiirkonnaga? Kas siinkohal on tõesti mõttekas rajada suuremad uued välispiirid, mis tuleb vaid mõne aasta pärast taas demonteerida?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Kaine mõistuse seisukohalt, mis ka volinikul võib olla, saan ma teie küsimusest täiesti aru. Samas on Sloveenia saavutanud pärast märkimisväärseid jõupingutusi olukorra, kus ta saab liituda Schengeni alaga, kus toimub inimeste vaba liikumine ja on tõsiasi, et Sloveenia on Euroopa Liidu liige. Horvaatia saab selleks paari aasta pärast ja seepärast kasutame me ajani, mil Horvaatial on Euroopa Liidu liikmena võimalus Schengeni alaga ühineda seda korraldust, millele lugupeetud parlamendiliige viitas.
Keskmise ja pika tähtaja jooksul peaks meil muidugi tekkima niisugune olukord, kus kõik Lääne-Balkani riigid on osaks Euroopa Liidust ja ühel päeval osaks ka Schengeni inimeste vaba liikumise alast. Pikemas perspektiivis on see äärmiselt oluline Lääne-Balkani riikide Euroopaga lähendamisel.
Bernd Posselt
(DE) Austatud volinik, ma usun, et Sanaderi valitsus ja pealäbirääkija härra Drobnjak, teevad suurepärast tööd, kuid minu arvates on kaks probleemi. Esiteks olen ma näiteks Slovakkia poolelt kuulnud, et Horvaatiale seatakse tingimusi, mida sel kujul Slovakkiale ei esitatud.
Teine küsimus on järgnev: missugune on olukord seoses komisjoni enda pädevusega selle toimikuga tegelemisel? Olen kuulnud, et väga palju asju on seisma jäetud, sest puudub piisav pädevus Horvaatia toimikuga tegelemiseks. Kas see on õige?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja, mulle tundub, et tõlkes jäi midagi ebaselgeks, kuna ma ei usu, et auväärne parlamendiliige oleks öelnud, et komisjon on raskustes ja ei tegele selle asjaga korralikult.
Me tegeleme kogu vajaliku täpsuse ja sihikindlusega. Me teeme Horvaatiaga tegelikult edusamme, nagu ma juba viitasin, tänu Horvaatia jõupingutustele.
Kui viidatakse piiriküsimusele ja ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni küsimusele, mis puudutavad eelkõige Horvaatia ja Sloveenia kahepoolseid suhteid, siis see on kahepoolne küsimus ja me innustame nii Horvaatiat kui Sloveeniat seda pikaajalist probleemi lahendama.
Ma usun, et kõige hiljem kohe pärast parlamendivalimisi Horvaatias suurendavad mõlemad riigid oma jõupingutusi töö intensiivistamiseks, et kasutada võimalust need äärmiselt olulised küsimused, nagu piiriküsimus, lahendada.
Teema: Ebaseaduslikult sisserännanud laste elutingimused ja haridus
Euroopa Liitu ebaseaduslikult sisserännanute hulgas on palju alaealisi, kelle edaspidine elujärg ja haridus Euroopa territooriumil on ebakindlad ja ei põhine ühistel standarditel.
Kas tulevase laste õiguste strateegia raames on võimalik välja töötada
ühine Euroopa poliitika ebaseaduslikult ELi saabuvatele alaealistele
korralike elutingimuste ja hariduse tagamise kohta, mis oleks kooskõlas liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega.
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - See on tõsi, et ebaseaduslike sisserändajate lapsed ei saa väga sageli käia koolis ja nende võimalused on juba algusest peale kasinamad.
Meie teatises "Euroopa strateegia lapse õiguste kohta” on öeldud, et asjaomasteks meetmeteks laste õiguste kaitsmise konkreetses poliitikavaldkonnas on vajalik, et selleks oleks alus asutamislepingutes, aga sisserände valdkonnas niisugune konkreetne alus puudub.
Siiski, mis puudutab selle küsimuse sisu, siis ühtne standard, vähemalt miinimumstandard, on juba olemas, kuna kõik liikmesriigid on seotud rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega. Eeskätt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni tõttu peavad liikmesriigid vaatamata isiku sisserändaja staatusele tagama kindlad õigused nagu erakorraline meditsiiniabi või ülalpidamiseks hädavajalikud vahendid.
Tuleb meeles pidada, et mis puutub lapse õiguste konventsiooni, siis konkreetsete sätete kõrval kohustab see liikmesriike laste huvidega alati arvestama.
Ühenduse tasandil nähakse komisjoni ettepanekus tagasisaatmisdirektiivi kohta ette, et juhul kui liikmesriikide suhtes kohaldatakse kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest põhiõigustest, nagu näiteks õigus haridusele ja õigus perekonna ühtsusele, siis tagasisaatmisotsust ei rakendata.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Austatud proua juhataja, volinik, tänan Teid lühida vastuse eest. Minu lisaküsimus on järgmine: kas liikmesriikide kohustusi jälgitakse ja kas peate silmas, et meil ei ole mitte üksnes ebaseaduslikud sisserändajad, kes on lapsed, vaid ka ebaseaduslikud kaubitsejad, kes ise on lapsed? Minu kodusaarel Chiosel, mis asetseb Väike-Aasia ranniku vastas, arreteeriti 14aastane inimestega kaubitseja.
Franco Frattini
komisjoni asepresident (IT). Proua juhataja, daamid ja härrad, küsimus, mille tõstatasite, võib loomulikult olla üks tundlikumaid. Loomulikult väärib see Euroopa tegutsemist. Seetõttu tegin paari kuu eest ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis võimaldab karistada tööandjaid, ühelt poolt seoses sisserändajate ebaseadusliku töölevõtmisega ja teiselt poolt inimestega, kes sisenevad Euroopa Liitu ja seejärel jäävad elamisloa kehtivuse lõppedes kohapeale.
Kui ebaseaduslik töölevõtmine mõjutab kõige haavatavamaid rühmi - selle küsimuse puhul, mille tõstatasite - nagu näiteks nende laste puhul, kes värvatakse ebaseaduslikult ja keda siis ära kasutatakse, olen teinud ettepaneku vanglakaristuste kehtestamiseks. Iseäranis kõige haavatavamate rühmade ära kasutamine mustal turul, mis kehtib laste puhul, on minu arvates kõige tõsisem teema üldse. Mitte kõigil ELi liikmesriikidel ei ole praegu väga jõulisi karistusi tööandjatele, kes kasutavad ebaseaduslikult ära naiste või laste tööjõudu, ning ma usun, et vajame Euroopa Liidu tasemel niisugust õigusloomet.
Hubert Pirker
(DE) Volinik, mis puutub nende ebaseaduslike sisserändajate haridusse ja väljaõppesse, kes on lapsed, siis räägime väga tundlikust teemast. Me teame, et inimestega kauplevate organisatsioonide jaoks ei ole olemas ühtki üle piiride ulatuvat meetodit. Kas te ei näe ohtu, et lapsed võidakse ees teele saata, nii et vanemad oleks seejärel võimelised nendega perekondade taasühendamise protsessi käigus liituma, seega ebaseaduslikku sisserännet kiirendades?
Nii väga kui ma ka ei tervita püüdlusi lastele avaldatava mõju leevendamiseks, näen ma siiski ohtu, et see võib anda ebaseaduslikule sisserändele edasise impulsi.
Franco Frattini
Ma arvan, et teil on õigus. Vaja on suuremat valvsust, sest nii nagu teiegi, olen ka mina veendunud, et on äärmiselt oluline jälgida nende eraühenduste tegevust, mis on seotud nende laste järgi vaatamisega või esmapilgul ahvatlevate hariduse pakkumise ja muu sellisega seotud ettepanekute tegemisega. Mõned neist ühendustest võivad endast kujutada ebaseadusliku tegevuse suitsukatet.
Seetõttu oleme pööranud sellele küsimusele erilist tähelepanu, rakendades Euroopa strateegiat üldse inimestega - ja iseäranis kõige haavatavamatega, eriti lastega - kaubitsemise vältimiseks ja sellega võitlemiseks. Ma olen lisanud oma laste õigustega seonduva Euroopa strateegia ettepanekule erilise punkti seoses eraühenduste tegevustega, mida tuleb jälgida juhul, kui nende kätesse usaldatakse laste eest hoolitsemine.
Teema: Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kava
Hiljaaegu toimunud kirjavahetuses ütles volinik Frattini, et mis tahes ettepanekud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kohta tehakse 2008. aasta alguses, kui kahe käimasoleva uuringu tulemused on kättesaadavad. Seejärel ilmus ajakirjanduses teade, et oktoobri alguses mitteametlikul kohtumisel ELi justiits- ja siseministritega nõudis volinik Frattini kõigi riiki sisenevate ja sealt lahkuvate kolmandate riikide kodanike biomeetriliste tunnuste registrit.
Kuidas võis volinik Frattini ELi sisenemise ja sealt lahkumise kava teatavaks teha enne kui komisjon on avaldanud teatise, mis annab hinnangu teostatavusuuringute kohta?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Nagu lugupeetud parlamendisaadik teab, siis Portugal oma eesistumise ajal pani uued tehnoloogiad ja integreeritud piirihalduse 1. oktoobril toimunud siseministrite mitteametliku kohtumise arutluste päevakorda.
Eesistujariik esitas seisukohad, mis on seotud nii turvalisuse suurendamisega kui reisimise lihtsustamisega. Endastmõistetavalt osalesin ma nõukogu arutelul.
Euroopa peab tõhusalt ära kasutama neid suurepäraseid võimalusi, mis uued tehnoloogiad piirikontrolli valdkonnas pakuvad. Biomeetrilise tehnoloogia valdkonnas saavutatud edusammud võimaldavad reisijate kiiremat ja usaldusväärsemat tuvastamist. Konkreetsete näidetena selle kohta, mida Euroopa Liit on siiani selles osas teinud, võib nimetada biomeetriliste passide sisseviimist, viisainfosüsteemi ja Schengeni infosüsteemi II, mis kõik sillutavad teed biomeetrilise tehnoloogia kasvavale kasutamisele piiridel. Me oleme nendes küsimustes teinud tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga.
Piiriületusprotsesside muutmine ei saa toimuda üleöö. Sellepärast on vaja läheneda järk-järgult. Oluline on viia kõigepealt ellu see, mis on juba planeeritud ja alles seejärel alustada veelgi ambitsioonikamaid projekte. Kuid sealjuures on vaja säilitada ja arendada ka pikaajalist strateegiat ja nägemust koos põhjaliku tasuvusanalüüsiga.
Järgmise aasta alguses esitan ma teatise, mis ei ole veel õigusakti ettepanek, milles on kavandatud, kuidas riiki sisenemise ja sealt lahkumise süsteem ning registreeritud reisijate programm võiks välja näha. Teatises hinnatakse eri võimalusi ja nende mõju, sealhulgas andmekaitset ja muid põhiõigusi. Riiki sisenemise ja sealt lahkumise süsteemi ning registreeritud reisijate programmi tuleks vaadelda koos kui ühe meetmetepaketi osasid. Heausksete reisijate kontrolli lihtsustamine võimaldab keskendada vahendeid kõrgema riskiteguriga reisijatele. Heausksete reisijate jaoks kiirem kontroll piiril võiks lühendada ka piiri ületamiseks kuluvat aega ja leevendada seega riiki sisenemise ja sealt lahkumise süsteemi mõju.
Kui me hakkame kasutama niisuguseid automatiseeritud süsteemide sünergiaid äriprotsessidega ja seadmeid SIS II ja viisainfosüsteemi jaoks, tuleb põhjalikult uurida, kas me kasutame oma olemasolevaid infrastruktuure nii tõhusalt kui võimalik. Kõnealune teatis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kohta, mille ma kavatsen esitada veebruaris, on osa piiride paketist, mis sisaldab ka Haagi programmi nõuetele vastavalt hindamisaruannet Frontexi kohta ning samuti teatist Euroopa seiresüsteemi kohta.
Selle põhjal ma loodan, et toimub tõeliselt strateegiline arutelu liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga Euroopa piiripoliitika tulevikusuundumuste üle, milles on otsustav roll uutel tehnoloogiatel. Teiste sõnadega, minu arvates annab see aluse kõikehõlmavaks strateegiliseks lähenemiseks ja aruteluks.
Sarah Ludford
Ka mina ootan sellist strateegilist arutelu ja mul ei ole vastuväiteid Teie vastuse esimesele osale. Mulle teeb muret, et sellel mitteametlikul justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel oktoobris nõudsite Te kuuldavasti riiki sisenemise ja sealt väljumise registrit, öeldes, et see on äärmiselt vajalik, aga Te ei olnud veel teostatavusuuringut läbi viinud. 2005. aasta teatises öeldi, et see on halduslikult väga suur samm, mille rakendamine võib olla riskantne ja kulukas. Kas Te ei rutta asjade käigust ette?
Teie vastuse teine pool oli nagu sisenemise ja väljumise süsteemi müügikampaania. Meil ei ole mingit aimu, mida see endaga nii andmekaitselisest kui halduslikust seisukohast võttes kaasa toob, kas need on proportsioonis? Teie aga väidate juba, et see on äärmiselt vajalik. Mulle näib see vankri hobuse ette rakendamisena, nagu öeldakse.
Franco Frattini
Proua juhataja, daamid ja härrad, nagu teate on Euroopa Parlament kodanikuvabaduste komisjoni esimehe isikus kutsutud osalema ja osaleb mitteametlikel nõukogu kohtumistel. Sellegipoolest, mis minusse puutub, oli see, mida sel puhul ütlesin täpselt seesama, mida ma täna teile ütlen. Ma ütlesin nimelt, et mõjuhinnangut tutvustatakse ja see avaldatakse komisjoni veebilehel koos ettepanekuga suhtluseks. Mõjuhinnang, selle arvukad järelmid ja meie ettepanek saavad kättesaadavaks igaühele. Siis avatakse loomulikult arutelu minu poolt välja toodud põhjusel: me räägime suhtlusest, mille abil kavandatakse võimalikke töövõimalusi ja õigusloomega mitteseotud ettepanekust.
Mairead McGuinness
Ma paluksin volinikul kommenteerida Euroopa Liitu sisenemise ja väljumise küsimust: missugune on Iirimaa võimalus Schengeni alaga liituda, võib-olla kokkuleppel Põhja-Iirimaaga, arvestades seda, mis toimub Ühendkuningriigis seoses algatusega e-piirid. Kas Te saaksite sellele küsimusele täpsemalt vastata, kuna selle kohta on palju kommentaare.
Franco Frattini
Proua juhataja, daamid ja härrad, selle jaoks on veidi vara, sest siis tuleks paruness Ludford kohe tagasi ja ütleks mulle, et asetan vankri hobuse ette. Ma ei taha seda teha. Saan siiski öelda, et ilmselgelt võidaks minu poolehoiu niisuguse riigi, nagu Iirimaa julgustamine või veenmine, võtmaks isegi täielikumalt ühisest vabaduse ja turvalisuse alast osa. Kõik, mida võin teile öelda on see, et niipea, kui kõik ettepanekuni jõudmiseks vajalikud ohtrad tehnilised võimalused on avalikustatud - mis toimub tõepoolest väga varsti - leiab Iirimaa tõenäoliselt teiste hulgas rahuldava vastuse, arvestades, et see või teine võimalus kas on või ei ole tema kodanikele soodus. Siis tuleme ilmselt siia tagasi ja korraldame üksikasjaliku arutelu.
Teema: Uue lepingu sätted ELi kodanike isikuandmete edastamise kohta kolmandatele riikidele
Euroopa Parlamendi delegatsiooni liige valitsustevahelisel konverentsil parlamendisaadik Elmar Brok kurtis, et nõukogu liikmed on kokku leppinud niisuguse sätte lisamises uude lepingusse, mis võimaldab edastada ELi kodanike isiklikke andmeid kolmandatele riikidele.
See korraldus suruti läbi ilma eelnevalt kodanikke teavitamata ja ilma nende osaluseta. Veelgi enam, see ei võta arvesse Euroopa Parlamendi vastuseisu niisugusele käigule, millele on osutatud resolutsioonis P6_TA(2007)0347 reisijate isikuandmeid käsitleva lepingu kohta Ameerika Ühendriikidega. Kas komisjon on nõus selle sätte lülitamisega uude lepingusse? Kui mitte, siis kuidas ta väljendab oma vastuseisu?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Uus leping, milles on juba kokku lepitud, kuid mis on veel allkirjastamata, ei sisalda mingisugust üldist sätet, mis seadustaks Euroopa kodanike isikuandmete üleandmist kolmandatele riikidele. Uue lepingu artikli 15 punkt a tagab tegelikult üldise õiguse isikuandmete kaitsele. Artikkel 24 viitab selle üldise õiguse rakendamisele ja andmete töötlemisele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas.
See tähendab, et isikuandmete ülekandmine kolmandatesse riikidesse põhineb üldistel printsiipidel või asjaomastel sätetel direktiivis 95/46/EÜ isikuandmete kohta, eeskätt selle artiklitel 25 ja 26. See isikuandmete direktiiv jääb kehtima. Vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 25 on isikuandmete ülekandmine lubatud ainult juhul, kui kolmas riik tagab andmete kaitse piisaval tasemel. Sama direktiivi artikkel 26 sätestab ranged ja selged tingimused, mille korral on muudel juhtudel isikuandmete kolmandasse riiki üleandmine võimalik. Raamotsus andmekaitse kohta õigusalase ja politseikoostöö raames on samuti väga kasulik.
Me andsime lubaduse, lubaduse võtta Euroopa Parlamendiga kooskõlas detsembriks vastu andmekaitse kohta käiv raamotsus. Ma olen täiesti veendunud, et me suudame selle äärmiselt tähtsa poliitilise tulemuseni jõuda. Miks? Sellepärast, et Portugal eesistujana tundub olevat väga kindlalt otsustanud selle eesmärgi saavutada ja liikmesriikide vahel tundub valitsevat konsensus. Nagu te võib-olla teate, arutasime me andmekaitset käsitlevat raamotsust viimasel ametlikul justiits- ja siseküsimuste nõukogul. Ma soovin muidugi lähinädalatel kõigest hingest selle kallal tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga, veelgi tihedamat koostööd kui varem. Ma usun, et meil on ühine eesmärk, me peame selle otsuse enne detsembri lõppu vastu võtma.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Proua juhataja, komisjoni liige, te olete kõrvale põiganud täiusliku seadusliku vilumusega aluslepingute artiklitest.
Palun teil anda minu küsimusele selgem vastus. Kas komisjon nõustub, et nõukogu küsimuse all olevad otsused ignoreerivad Euroopa Parlamendi selget seisukohavõttu ja sinna juurde kuuluvat resolutsiooni? Kas see ei nõrgenda kodanike isikuandmete kaitset ning kas see ei ole püüe kõrvale hiilida Euroopa Kohtu kontrollist?
Minu küsimus on lihtne. Kas Euroopa Kohtul on nõukogu otsuse põhjal võimalik tagasi pöörata see nõukogu otsus, mis võeti vastu lähtuvalt artiklist 24?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. -(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, nagu väga hästi teate, on üleüldiseks eesmärgiks tagada isikuandmete kaitse õigus. Artikkel 24 on erand, teisisõnu paneb see aluse sellele, et antud valdkondades ja kindlat tüüpi teabe ja andmete kohta käib eraldi reegel. See ei tähenda minu arvates kindlasti seda, et kui üldpõhimõtet on kord rikutud, siis ei kehti enam ükski turvameetmetest, sest ilmselgelt ei ole üldpõhimõtet kõrvale heidetud. Kõrvalekallet tavapärasest käsitlusest õigustab tõsiasi, et oleme üldises välis- ja julgeolekupoliitika piirkonnas. Sellegipoolest kordan, et minu arvates - ja siinkohal on see üksnes minu isiklik tõlgendus, sest lepingut ei ole veel allkirjastatud ega ratifitseeritud - kui üldreegli kohta käivad üksikud erandid, siis ei saa need erandid õigust tühistada. Nad saavad reguleerida viise selle õiguse kasutamiseks, mis on ilmselgelt teine asi.
Sarah Ludford
Härra Frattini, Te olete muidugi teadlik, et parlamendiliikmed ja eriti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmed on rahulolematud arengutega andmete edastamise valdkonnas ilma piisava andmekaitseta ja ilma kaasotsustamise või tegeliku parlamentaarse kontrollita, ka mitte riiklike parlamentide poolt. Mulle tundub, et siin on tegemist mõnetise usalduse kadumisega, sest komisjon ja liikmesriigid saavad peaaegu kasu üleatlandiliste riikidega sõlmitud veidi vabamatest lepingutest.
Kuidas te saaksite meid veenda, et me ei ole libedal teel, et turvalisuse kaalutlustel ülekantud andmeid ei kasutata tegelikult isiku profiili koostamiseks, arvestamata isikuandmete puutumatusega?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Nagu te väga hästi teate, olen ma varemgi üritanud poliitilistel eesmärkidel isiklikke algatusi ellu viia ja mõnel juhul ei olnud ma selleks komisjoni poolt veel ametlikku volitust saanudki. Ma räägin sellest, et te saate oma käsutusse dokumente või teavet, mis ei ole veel ametlikult nõukoguga läbi arutatud.
Ma mõistan täiesti teie muret, aga ma ei saa üksi tegutseda. Mõningatel juhtudel pean ma saama loa ja mõningatel muudel juhtudel on vaja saavutada konsensus. Ma võin teile korrata kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis öeldut. Ma olen valmis tegema tihedat poliitilist koostööd Euroopa Parlamendiga, kuigi leping ei ole veel allkirjastatud või ratifitseeritud. Ma räägin poliitilisest konsultatsioonist selles mõttes, et me võime mõelda edasiliikumise võimalustest nii, nagu oleks leping juba jõus. Ausalt öeldes on see minu poliitiline ja ka isiklik seisukoht, sest ma ei ole kindel ja ma ei tea, kas nõukogu lepiks niisuguse seisukohaga.
Niisugust põhimõtet võiks rakendada näiteks andmekaitse raamotsuse vastuvõtmise kohta, mis minu arust tuleks vastu võtta enne detsembrit, pärast põhjalikke arutelusid parlamendis, mitte ainult selleks, et saada Euroopa Parlamendi seisukohta, vaid võtta arvesse kõik muudatusettepanekud ning ametlikult ja oluliselt integreeruda.
Kas te olete kindlad, et nõukogu selle seisukohaga nõustub? Mina ei ole päris kindel, aga ma püüan nõukogu veenda, et nad selles suunas edasi liiguksid.
Juhataja
Me oleme juba palju ajast üle läinud, kuna me alustasime liiga hilja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
