ELi arengupoliitika sidusus ja laiendatud ametlik arenguabi (ODA+) (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arengukomisjoni nimel Franziska Kelleri koostatud raporti "ELi poliitikavaldkondade arengusidusus ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsioon” lühiettekanne.
Franziska Keller
Austatud juhataja! Poliitikavaldkondade arengusidusus ei tähenda seda, et ühe käega anname ja teisega võtame. Näiteks pole mingit mõtet arenguriikide põllumajandust rahaliselt toetada, kui samal ajal hävitame kohalikke turgusid otseste ja kaudsete eksporditoetustega.
Samamoodi võime küll jätkata jõupingutusi tervishoiuteenuste pakkumise edendamiseks, kuid samal ajal takistame geneeriliste ravimitega kauplemist või tõstame ravimite hinnad patendikaitse laiendamise teel kättesaamatusse kõrgusse. Agrokütused võivad küll CO2 heidet ELis mõnevõrra vähendada, kuid nende tulemuseks on raadamine ja maakasutuse laiendamine arenguriikides, mis omakorda põhjustab kliimamuutust, mida me aga just soovime vältida, rääkimata põlisrahvaste ümberasustamisest, bioloogilise mitmekesisuse kadumisest ja toiduainete kasvatamiseks mõeldud põllumaa vähenemisest. Praegu ei ole meie - s.t Euroopa Liit kui selline - kuigi sidusad.
EL on teoorias juba ammu aru saanud, et poliitilised meetmed ei tohi olla vastuolulised. Poliitikavaldkondade arengusidusus on sätestatud Lissaboni lepingus, täpsemalt artiklis 208: "Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid.” Hinnakem end selle nõude järgi.
Sel aastal vaatame läbi aastatuhande arengueesmärkide täitmisel tehtud edusammud. On ilmselge, et me ei suuda oma lubadusi täita, kui meie poliitikavaldkonnad ei ole sidusad. Meie - kõik, kes me võtame vastu ja võtame üle õigusakte - peame olema sellest vastutusest teadlikud. Enne kui teeme meetme kohta otsuse, peame hindama selle tagajärgi, et saaksime aru negatiivsest mõjust, mida Euroopa õigusaktid võivad arenguriikidele avaldada. Vajame nõukogus, komisjonis ja Euroopa Parlamendis teadmisi, mille abil ebasidusust kindlaks määrata. Komisjoni poliitikavaldkondade sidususe tööprogramm on tubli samm selle poole. Nüüd sõltub kõik sellest, kuidas seda kava rakendatakse.
Poliitikavaldkondade arengusidusus tähendab seda, et meie kalanduspoliitika reformi käigus arvestatakse rohkem kohalike inimeste huve ning et Euroopa kalatööstuste huvidel ei lasta kohalike inimeste huve enda alla matta. See tähendab, et peame katkestama rahavoo arenguriikidest maksuparadiisidesse. See tähendab, et me ei saa võltsimisvastast võitlust käsitlevat kaubanduslepingut vastu võtta, kui on tekkinud kahtlus, et see leping võiks katkestada ravimite või tehnoloogia tarned arenguriikidesse. Siiani ei ole komisjonil seda kahtlust õnnestunud kaotada. Poliitikavaldkondade sidusus tähendab ka seda, et arengupoliitika peab Euroopa välisteenistuse loomisel jääma tugevaks ja sõltumatuks poliitikavaldkonnaks ning et arenguvoliniku pädevust tuleb laiendada, mitte piirata. Samuti tähendab see, et kohalikud omavalitsused võtavad näiteks hankekriteeriumina arvesse õiglast kaubandust, nagu Heide Rühle välja pakkus.
Paljudel juhtudel peame meie, parlamendiliikmed, komisjonil ja nõukogul tähelepanelikult silma peal hoidma, et tagada poliitikavaldkondade sidusus. Sageli on poliitikavaldkondade arengusidususe tagamine siiski meie, parlamendiliikmete ülesanne. Parlamendikomisjonide vahel peavad olema tihedamad sidemed ja vaja on alalist raportööri.
Raport, mis võeti arengukomisjonis ühehäälselt vastu, sisaldab palju häid ettepanekuid ja viib meid olulise sammu võrra edasi. Ma tänan kõiki variraportööre, ombudsmani ja kõiki valitsusväliseid organisatsioone koostöö ja abi eest ning loodan, et meie ühine raport võetakse homsel täiskogu istungil vastu.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Ma tõepoolest ei soovi arutelu nõnda varases etapis väljendada oma rahulolematust raportiga, kuid tahaksin juhtida tähelepanu ennekõike põhjendusele I ning lõigetele 44 ja 45. Selles raportis on väga palju asju, mille üle mul on hea meel, kuid ma olen veendunud, et need lõiked põhinevad osaliselt ajaloolisel arusaamal põllumajandusest ja kindlasti mitte praegusel reaalsel olukorral.
Enne kui hakkan neid asju mulle antud aja jooksul lähemalt käsitlema, lubage mul öelda, et selles raportis on tõeliselt keskse tähtsusega lõige 15. Võib-olla oleks pidanud selle lõikega veelgi põhjalikumalt tegelema. Selles on öeldud, et ainult 4% ametlikust arenguabist on suunatud põllumajandusele. See on üsna rabav arv ja ma mainisin seda arvu raportis, mille koostasin Euroopa Parlamendi eelmisel ametiajal.
Ma olen seisukohal, et selles raportis rünnatakse - võib-olla tahtmatult - Euroopa põllumajandustootjaid. Minu arvates ei ole see sünnis. Seetõttu ei toeta ma kõnealust raportit kohe kindlasti ja mul on selle pärast kahju. Ma kutsun kolleege üles nimetatud lõikeid tähelepanelikult uurima.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Austatud juhataja! Raportis, mille üle me täna arutame, Kelleri raportis, tõstetakse esile teemat, mis on arengupoliitika tõhususe seisukohast väga oluline. Sidusus suurendab alati tõhusust. Arenguriikide puhul võrdub sidususe puudumine ebatõhususe ja ka ebaõiglusega.
Ma räägin arengupoliitikast, mitte ainult ametlikust arenguabist. Sidusus tähendab, et kõik poliitikavaldkonnad - kaubanduspoliitika, põllumajanduspoliitika, kogu välistegevus - liidetakse üheks poliitikavaldkonnaks, mis on kooskõlas üldiste eesmärkidega, mille poole me püüdleme.
Ainult sel moel saame luua suurema sünergia ja ainult sel moel võime kasu saada üleilmse tähtsusega avalikest hüvedest. Sellepärast toetasin ja toetan jätkuvalt Kelleri raportis sisalduvat nõuet, et Euroopa Parlament peab määrama raportööri, kes hindaks ja jälgiks arengupoliitikat, mille kohta parlamendis arvamust avaldatakse.
João Ferreira
(PT) Euroopa Liidu poliitika ja meetmed on mitmes valdkonnas sageli vastuolus väljakuulutatud arenguabi eesmärkidega. Euroopa Liidu poolt toetatud ja järgitud maailmakaubanduse liberaliseerimine ja dereguleerimine ohustab arenguriikide kõige nõrgemaid tootmissüsteeme. Me ei tohi eirata asjaolu, et märkimisväärne osa nendele riikidele riikliku arenguabina suunatud ressurssidest jõuab päritoluriikidesse kaupade ja teenustena tagasi.
Me ei saa eirata tõsiseid piiranguid, mida kujutab endast tohutu välisvõlg. Seda on juba nii mõnelgi korral üle makstud ja seetõttu on selle tühistamine hädavajalik. Lubamatu on mitmete arenguriikide šantažeerimine, nende muutmine sõltuvaks riiklikust arenguabist sellega, et nad peavad andma allkirja nn majanduspartnerluslepingutele, hoolimata paljude nimetatud riikide vastuseisust ja nende väljendatud muredest. Pealesundimise asemel tuleks Euroopa Arengufondi eesmärgid läbi vaadata, võttes arvesse arenguriikide arvamusi, prioriteete ja tegelikke vajadusi.
Antonio Tajani
Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Komisjon ja eelkõige volinik Piebalgs, kelle nimel ma siin kõnelen, tunnustavad raportööri suurepärase ja ammendava poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva resolutsiooni ettepaneku eest.
Komisjon jagab täielikult raportööri arvamust selle kaugeleulatuva ülesande tähtsuse kohta ja toetab igati mitmeid resolutsioonis sisalduvaid ettepanekuid Euroopa Parlamendi töö tõhustamiseks kõnealuses valdkonnas. See resolutsioon tuleb just õigel ajal. Nagu teate, esitas komisjon aastatuhande arengueesmärkide toetamiseks 12punktilise tegevuskava. Poliitikavaldkondade arengusidusus on selle praegu nõukogus arutatava kava üks esmatähtis eesmärk. Parlamendi resolutsiooni ettepanekus esinevad peamised mureküsimused ühtivad suuresti prioriteetidega, mis on loetletud komisjoni tööprogrammides poliitikavaldkondade tulevase arengusidususe kohta, kuigi me ei nõustu kõigi resolutsioonis esitatud märkustega.
Need kaks dokumenti moodustavad tugeva aluse, mille põhjal saavad ELi institutsioonid edasi minna ja teha tööd selleks, et tagada ELi poliitikavaldkondade võimalikult suur sidusus arengueesmärkidega. Poliitikavaldkondade sidusus ei tähenda ainult seda, et registreeritakse ELi poliitika negatiivne mõju arengueesmärkidele. See tähendab ka meie ja partnerite jõupingutuste ühendamist, et pakkuda tulemuslikke lahendusi, mis keskendavad ELi poliitika uuesti arengueesmärkidele.
Seetõttu on komisjon võtnud vastu uue ja parandatud käsituse poliitikavaldkondade arengusidususest. Selles käsituses seotakse kõik ELi poliitikavaldkonnad viie rahvusvahelise probleemiga. See ei piira meie tegevuse ulatust. See käsitus seob poliitika hindamise reaalsete strateegiliste eesmärkidega.
Lisaks põhineb tööprogramm eesmärkidel ja näitajatel ning mõjuanalüüse kasutatakse poliitikavaldkondade sidususe hindamiseks veelgi sagedamini.
Ma pean ametliku arenguabi kohta ütlema, et komisjoni seisukoht selles küsimuses on väga selge: Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad täitma selles valdkonnas võetud kohustused.
Seetõttu tegi komisjon ettepaneku kehtestada terves Euroopa Liidus kehtiv vastutusmehhanism. Seda ettepanekut arutatakse praegu liikmesriikides.
Samal ajal antakse arenguriikidele muid riiklikke rahalisi vahendeid, v.a ametlik arenguabi, et aidata neil muu hulgas võidelda kliimamuutuse vastu. Seetõttu peame püüdma leida viisi, kuidas teostada nende ressursside üle järelevalvet ja tagada nende kasutamine arenguga seotud eesmärkidel.
Kui soovime oma poliitikavaldkondi sidusamaks muuta, peame kaasama partnerid. Cotonou lepingu artiklis 12 on ette nähtud suhtlusvahendid, foorum, mille kaudu AKV riigid saavad väljendada oma muret ELi poliitika pärast. Seda võimalust tuleb kasutada palju järjekindlamalt. Seetõttu peame tugevdama dialoogi poliitikavaldkondade arengusidususe teemal muudes rahvusvahelistes organites, näiteks Aasia ja Euroopa arengukonverentsil, mis praegu toimub, ning ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel aastatuhande arengueesmärkide teemal, mis korraldatakse septembris.
Lõpetuseks soovin teha veel ühe märkuse. Kui uurida erinevaid omavahel seotud strateegilisi valdkondi - kaubandust, põllumajandust, kalandust jm -, ei saa märkamata jääda, et üksnes ühised jõupingutused ja koostöö kõigi suurte majandusjõudude vahel - ja mitte ainult Euroopa Liidus - aitab luua arengut soodustavat keskkonda. Nüüd ja edaspidi peab poliitikavaldkondade arengusidusus olema Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil esmatähtis.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme (teisipäeval, 18. mail 2010).
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elisabeth Köstinger  
Tahaksin üksikasjalikumalt käsitleda käesoleva raporti põhjendust I ning lõikeid 44 ja 45, mille sõnastus on väga ebaõnnestunud ega kajasta tegelikku olukorda. Esiteks tuleb öelda, et eksporditoetus on Euroopa Liidu turujärelevalve vahend, mida Euroopa Komisjon kasutab väga ettevaatlikult ja mida kohaldatakse ainult mõnel erandjuhul. Eksporditoetusi, mis olid kavandatud omamoodi turvavõrguna, ei saa süüdistada suure kahju tekitamises arenguriikide põllumajandussektorile, nagu põhjenduses on väidetud. Lisaks tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et EL on arenguriikide põllumajandustoodangu suurim importija maailmas. Seega ei nõrgesta EL arengut ega elujõulise põllumajandussektori loomist arenguriikides, hoopis vastupidi. Kahtlemata on ELil rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas põllumajandussektoris suur vastutus, eriti arenguriikide puhul. Selles pole kahtlustki ja Euroopa Liit on sellest täiesti teadlik. Seda arvesse võttes pean vastu vaidlema üldsõnalistele süüdistustele, millel pole midagi tegemist diferentseeritud ja objektiivse lähenemisviisiga. Ma olen vastu põhjendusele I ja lõigetele 44 ja 45 ning seega kogu raportile.
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Mina toetan resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidususe kohta. Nagu Lissaboni lepingus selgelt öeldud, peab Euroopa Liit võtma arenguriike mõjutada võiva poliitika rakendamisel arvesse arengukoostöö eesmärke. Sellal kui mitmed kriisid seavad tõsiselt ohtu aastatuhande arengueesmärkide täitmise, on veelgi olulisem tagada, et meie arengupoliitikat ei kahjustaks teistes poliitikavaldkondades võetavad meetmed. Samas kui vaesuse vähendamine on ELi arengupoliitika peamine eesmärk, õõnestavad seda paljud poliitilised algatused. ELi põllumajandusekspordi subsiidiumid seavad ohtu toiduga kindlustatuse mujal ning me alles hindame, millist ökoloogilist ja sotsiaalset mõju avaldavad arenguriikidega sõlmitavad kalanduslepingud. Poliitikavaldkondade arengusidusust ei saa kahepoolsete ja piirkondlike kaubanduslepingute läbirääkimistelt kõrvale jätta ning sellel on määrav tähtsus, kui soovime tagada, et Doha vooru tulemus ei kahjustaks arengut. Euroopa Investeerimispanga välislaenu andmisel arenguriikidele peab keskenduma investeeringutele, mis aitavad kaasa vaesuse vähendamisele, ja hoiduma maksuparadiisides registreeritud ettevõtetest. ELi läbirääkimistes arenguriikidega tuleb juhinduda inimõigustest, töö- ja keskkonnanormidest maksuhaldusest.
