Det indre marked - barrierer og ineffektivitet (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Jacques Toubon for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om undersøgelse af det indre marked - Tackling af barrierer og ineffektivitet ved hjælp af bedre gennemførelse og håndhævelse.
Jacques Toubon  
ordfører. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Denne betænkning er en initiativbetænkning foreslået af vores politiske gruppe, og efter flere måneders arbejde har den vundet tilslutning fra et meget stort flertal i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. Jeg kan kun glæde mig over den brede opbakning, for hvis den bekræftes af plenarforsamlingen, får vi dermed mulighed for at deltage fuldt ud i og få fuld indflydelse på Kommissionens igangværende arbejde, der affattes i en meddelelse næste efterår om strategien for det indre marked i det 21. århundrede.
Gennemførelsen af det indre marked er faktisk EU's største præstation i over 50 år. Det er kernen i den europæiske integration og nu i Lissabonstrategien. Det er imidlertid en konstant fremadskridende proces, og den bør især ses fra et politisk synspunkt, og det, tror jeg, er det mest originale ved den betænkning, jeg fremlægger.
I disse for Europa uafklarede tider er det vigtigt at forstå, at det indre marked ikke kan udvides, hvis det bliver ved med at møde skepsis eller endog fjendtlighed i store dele af den europæiske opinion, der ofte betragter det indre marked og konkurrencepolitikken som årsag til mange af de sociale vanskeligheder, vores medborgere oplever.
Enhver strategi for det indre marked bør derfor tage sigte på at vende denne mistillid og fjendtlighed til tillid dels ved at fremhæve fordelene ved det indre marked dels ved samtidig at forfølge målsætningerne om åbning og konkurrence og om social samhørighed med dens forskellige aspekter, dvs. miljø, beskæftigelse, tilgængelighed for sårbare borgere.
I betænkningen har vi bestræbt os på at finde denne balance, og jeg tror, at når den har vundet så bred tilslutning, er det, fordi det i stor udstrækning er lykkedes. Derfor indskærper især vi over for Kommissionen, at det indre marked ikke kan udvides og udvikles, hvis vores medborgere ikke støtter denne politik.
Vi har foreslået tre linjer, der går ud på at genoprette tilliden, lette byrderne og endelig sætte vores politik om det indre marked i international sammenhæng. Derfor har vi betonet alle de felter, som berører vores medborgeres livskvalitet såsom miljø- og forbrugerbeskyttelse. Vi har udtrykt ønske om, at de nationale parlamenter i højere grad inddrages i vores arbejde på dette punkt, at de har større forståelse for det indre markeds betydning.
Jeg har forberedt et vigtigt ændringsforslag, som jeg tror, vi når til almindelig enighed om, nemlig det reviderede ændringsforslag 12. Med dette ændringsforslag baseret på Det Europæiske Råds afgørelser af 21. juni om mandatet til regeringskonferencen med henblik på at tilføje et punkt om offentlige tjenesteydelser i den nye reformtraktat opfordrer vi Kommissionen til at afklare forholdene omkring offentlige tjenesteydelser, tjenesteydelser af almen interesse og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, fordi vi mener, at disse tjenesteydelser spiller en meget væsentlig rolle i et vellykket indre marked, som bakkes op af vores medborgere. Det mærkede vi allerede, da vi drøftede direktivet om det indre marked for tjenesteydelser.
Vi har også lagt stor vægt på SMV'er og på sårbare grupper, især handicappede. Med hensyn til forbrugsrettens udvikling konstaterer vi, at det grænseoverskridende køb er meget ringe, omtrent 6 %, hvilket jo er for lidt. I linjerne for det indre marked indgår naturligvis energipolitik og bekæmpelse af den globale opvarmning såvel som åbning af netværksindustrier. Et af de mest betydningsfulde - og kontroversielle - forslag består i at indføre en "indre-marked-test" i al ny lovgivning.
Det var kortfattet, hvad jeg ville sige. Hvis det lykkes os at forene det indre markeds indbyggede kraft med producenternes og forbrugernes engagement i denne politik, så tror jeg, det får løftestangseffekt på velstand, beskæftigelse og bevarelse af den europæiske samfundsmodel og samtidig vil styrke Europas økonomiske stilling som medspiller på den internationale scene.
Pervenche Berès  
Hr. formand, hr. kommissær! Det tilkommer mig at fremlægge Økonomi- og Valutaudvalgets holdning og for en gangs skyld, om jeg så må sige, med fornøjelse, eftersom den udnævnte ordfører afstod fra at kommentere betænkningen i eget navn. For han beklagede, at der efter afstemningen i Økonomi- og Valutaudvalget blev lagt vægt på de skattemæssige vilkår i et harmoniske indre marked. Rent ud sagt mener Økonomi- og Valutaudvalget, at visse initiativer skal komme fra Kommissionen for at bekæmpe de skattemæssige forvridninger, hvis et indre marked kan fungere harmonisk. Jeg kan kun støtte Økonomi- og Valutaudvalgets synspunkt.
Der er to andre punkter, som bør fremhæves her i dag. Det første er konkurrencepolitikkens virkemåde. De seneste begivenheder, navnlig i kreditvurderingsbranchen, har atter vist - hvis der skulle være behov for det - at et indre marked behøver en skarp konkurrencepolitik, der gælder for alle markedssektorer.
Det andet punkt, som ordføreren også har nævnt, er den internationale dimension og EU's evne til at få det indre marked til at virke som drivkraft for international standardisering. Det gælder i endnu højere grad end før for de finansielle markeder, og her håber jeg igen, Kommissionen vil tage initiativ til at foreslå den internationale standardisering, der kræves for at gøre fremskridt på tilsynsområdet.
Charlie McCreevy
Hr. formand, mine damer og herrer! Siden Kommissionen offentliggjorde sin situationsrapport i februar, har vi haft nogle meget frugtbare drøftelser om undersøgelsen af det indre marked. Nu intensiveres arbejdet, og Kommissionen forventer at offentliggøre sine konklusioner i november.
Jeg takker medlemmerne af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, navnlig ordføreren, Jacques Toubon, for at have samlet en imponerende pakke med henstillinger og forslag. Jeg takker medlemmerne af Økonomi- og Valutaudvalget for deres klare og konstruktive bidrag til betænkningen. Kommissionen takker også de politiske grupper, som har engageret sig stærkt og har udarbejdet politiske oplæg af høj kvalitet. Jeg bemærker også, at der, som det er tilfældet med alle gode betænkninger, er uenighed om visse spørgsmål eller forskel på, hvor meget vægt der bliver lagt på dem.
Jeg vil kort ridse op, hvad det drejer sig om. Der bor 500 millioner borgere i det indre marked, og der er over 20 millioner virksomheder. Det indre marked har siden oprettelsen i 1992 øget Europas produktion med over 2 % og skabt næsten 3 millioner nye job. Europas velstand og dets eksterne indflydelse er vigtige resultater. For at fastholde disse må vi vedblive med at udvikle det indre marked. Det ville være forkert at tage noget af det her for givet. Vi må fastholde Europas konkurrencefordel af hensyn til dets virksomheder og navnlig til dets borgere. Vi kan ikke bibeholde et Europa, som sørger for offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet inden for sundhed, uddannelse og sociale ydelser, uden en økonomi, der grundlæggende er sund. Lad mig derfor præcisere, hvad det drejer sig om, nemlig nødvendigheden af, at vi alle - Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne - udviser lederskab og mod i vores reformer.
Undersøgelsen af det indre marked er et vigtigt led i Kommissionens bestræbelser på at skabe et Europa med konkrete resultater og gennemføre sin "dagsorden for borgerne". Der er stadig store udfordringer for det indre marked. Lad mig give nogle eksempler.
Inden for posttjenester får vi snart en endelig pakke for fuld markedsåbning. På det energipolitiske område vil kommissær Piebalgs om kort tid stille forslag til opbygning af et fælles europæisk energimarked. Kommissær Kuneva leder en omfattende undersøgelse af Europas forbrugerbeskyttelseslovgivning. Vi samarbejder med Dem og medlemsstaterne om at skabe rammer for et europæisk patent.
Hver enkelt reform af det indre marked har betydning, men samlet er deres betydning endnu større. Nutidens indre marked - dette enorme, dynamiske, åbne marked - er resultatet af alle disse vanskelige reformer, alle disse vanskelige beslutninger, som vi har truffet.
Kort sagt kræver det indre markeds fortsatte succes - dets mulighed for at forbedre alle europæiske borgeres levestandard og sociale forhold - at vi viser lederskab og mod, ikke bare ved at fastsætte en fremtidsvision, men ved at træffe de meget reelle og ofte vanskelige politiske valg, som vi står over for i dag.
Men lad mig vende tilbage til selve undersøgelsen og fremhæve nogle få ting dels om, hvordan vi arbejder - hvordan vi fører politik om det indre marked - dels om vores fælles politiske prioriteringer.
Med hensyn til hvordan vi arbejder, ved vi alle sammen - og det fremgår tydeligt af Deres betænkning - at vi må styrke partnerskab og ejerskab. Derfor er Parlamentets opfordring til stærkere samarbejdsnetværk sød musik i mine ører.
Det indre marked er et fælles projekt, og vi må samarbejde for at gennemføre det, altid under hensyntagen til borgernes behov. Dvs. at der skal bygges på vellykkede projekter som SOLVIT, og at borgerne skal have bedre hjælp til at løse de grænseoverskridende problemer, der opstår. Det vil også sige, at nye redskaber som informationssystemet for det indre marked skal videreudvikles med henblik på at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne. Jeg er - ligesom De - overbevist om, at nære partnerskaber vil være nøglen til succes.
Der er et interessant forslag i Deres betænkning, nemlig idéen om en "indre marked-test" for alle nye foranstaltninger. Dette er et meget vigtigt element i vores mekanismer for bedre lovgivning, hvis betydning ikke kan understreges nok. Hvis vi mener, at nye forslag faktisk vil forhindre bevægeligheden for mennesker, varer, tjenesteydelser og kapital - og dermed bringe det indre marked i fare - må vi erkende det og vurdere, om vi bør skifte kurs, før det går galt!
Nu vil jeg tale om vores fælles politiske prioriteringer for det indre marked. I sin situationsrapport til Det Europæiske Råds forårsmøde pegede Kommissionen på en række retninger for det fremtidige indre marked. Jeg vil give nogle eksempler fra de områder, jeg har størst kendskab til.
I Deres betænkning udpeger De med rette finansielle detailtjenesteydelser som et område, hvor det indre marked kan udvikles. Jeg mener, at Europa kan hjælpe borgerne med at gøre en bedre forretning på alle områder: inden for realkreditlån, forsikring, betalingskort, bankkonti osv.
Den 19. september vil Kommissionen være vært for en høring i Bruxelles med henblik på at få yderligere oplysninger om alle berørte parters prioriteringer. Jeg opfordrer alle, der har interesse for det, til at deltage.
Jeg vil også introducere et nyt emne i debatten, som bør indgå i undersøgelsen af det indre marked, nemlig e-forvaltning. Alle medlemsstater tilbyder flere tjenesteydelser elektronisk, hvorved de mindsker omkostningerne og letter adgangen til dem for borgerne. Men selv om dette skaber muligheder, er der problemer, som skal løses.
Lad mig give et par eksempler. Først om e-udbud. Vi må sørge for, at de nationale myndigheder, når de anvender teknologier og sikkerhedsstandarder, ikke skaber rent nationale e-udbudsmarkeder. Ligeledes må medlemsstaterne, når de forbereder gennemførelsen af servicedirektivet, have fælles systemer, således at de kan udveksle oplysninger sikkert.
Til sidst et par ord om den internationale dimension, som til min store glæde er fremtrædende i Deres betænkning. Kommissionen ønsker at maksimere Europas globale indflydelse og at knytte stærke bånd. Ud over at udvide og uddybe vores dialoger med USA og Japan holder vi derfor også topmøder med Kina, Indien, Rusland og Brasilien.
Disse globale dialoger giver os mulighed for at få mere at vide om vores partnere, slå til lyd for vores værdier og standarder, løse bilaterale problemer og skabe nye handelsmuligheder for Europas virksomheder. Kort sagt er den eksterne dimension en vigtig del af vores politik for det indre marked.
Alt i alt befinder jeg mig i den glædelige situation, at jeg er enig med Dem i prioriteringerne for undersøgelsen af det indre marked, både hvad angår, hvordan vi gennemfører det indre marked, og hvad angår de politiske områder, der vil gavne borgerne mest.
Når vi har vedtaget rapporten om det indre marked, vil det naturligvis være mig en fornøjelse at vende tilbage til Parlamentet og forelægge vores konklusioner og drøfte vejen frem med Dem.
Malcolm Harbour
Hr. formand! Det er mig en glæde at kunne støtte hr. Toubons betænkning i dag, ikke blot på vegne af min gruppe, som koordinator, men også på vegne af min kollega, vores næstformand, fru Thyssen, som desværre ikke kan være til stede i formiddag, fordi hun var nødt til at skynde sig hjem til sine syge forældre i Belgien. Jeg bifalder denne betænkning på vegne af samtlige medlemmer af vores gruppe.
Et af de vigtigste aspekter ved hr. Toubons glimrende arbejde er, at han har indtaget en altfavnende og meget omfattende holdning til det indre marked, hvilket han redegjorde for i sin tale. Det indre marked har indflydelse på alle EU-borgeres liv. Problemet er, at det indre marked, dets succes og dets fremtidige udvikling alt for ofte tages for givet. Som hr. Toubon sagde, er det helt på sin plads at opfordre os alle sammen og navnlig Kommissionen til i sit arbejde med en ny strategi at forelægge nogle radikale, nye idéer og navnlig at skærpe hele det indre markeds politiske profil og påpege dets betydning for os alle sammen. Det er påkrævet, at medlemsstaterne og premierministrene på topmødet i marts virkelig udnytter det, når de drøfter dette dokument.
Det andet punkt er hele den globale dimension - og det glæder mig, at De understregede dette, hr. kommissær. Der hersker ingen tvivl om, at et velfungerende indre marked er en kæmpe konkurrencefordel for Europa i den globale økonomi. Det er vores fælles ansvar - alle parlamentsmedlemmernes ansvar - at fastholde den afgørende konkurrencefordel på alle borgernes vegne. Det opnår vi kun gennem klare og fremsynede argumenter for fordelene og for de politikker, der udvikler det indre marked på borgernes vegne, f.eks. de fremragende argumenter i denne betænkning.
Robert Goebbels
for PSE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Den Socialdemokratiske Gruppe har netop godkendt et væsentligt bidrag til det indre markeds fornyelse. Jeg skal være mig en fornøjelse at overrække kommissær McCreevy et eksemplar om lidt.
Vi mener, at det indre marked sammen med euroen er EU's største økonomiske landvinding, men i modsætning til kommissæren forguder vi ikke markedskræfterne. Markedet har været det naturlige sted for handel, siden menneskene hævede sig over samlerstadiet. Markedet er nyttigt, det har tilmed gode sider, men det er ikke i sig selv en samfundsmodel.
Markedsøkonomi - ja - på betingelse af, at det ikke fører til et samfund, hvor alt er til fals, hvor menneskets behov f.eks. for uddannelse, kultur, social tryghed og sundhed alene afhænger af magtforholdet på markedet. Vi forfægter en social markedsøkonomi, hvor den nødvendige konkurrence fortsat er underlagt regler, hvor forbrugeren er beskyttet, og hvor effektive offentlige tjenesteydelse opvejer markedets mangler.
I USA lægger sundhedssektoren beslag på over 15 % af BNP, altså det dobbelte af det europæiske gennemsnit, men 44 millioner amerikanske arbejdstagere har ingen sygeforsikring. For at undgå et behandlingssystem i to hastigheder i Europa, ønsker vi europæiske rammer for sundhedstjenester.
Vi anmoder Kommissionen om omsider at efterkomme henstillingen fra Det Europæiske Råds møder i Nice, Laeken og Barcelona og foreslå en fællesskabsramme, der gør det muligt for nationale, regionale og lokale myndigheder at tilbyde effektive offentlige tjenester med fuld retlig sikkerhed. Vi beder Kommissionen arbejde på at opnå et højt socialt tryghedsniveau inden for det indre marked. Al lovgivning om at fremme det indre markeds gennemførelse bør suppleres med en undersøgelse af, hvilken indvirkning det har på beskæftigelsen i den pågældende sektor. Vi ønsker beskyttelsesklausuler som Monti-klausulen, der respekterer strejkeretten og de kollektive overenskomster.
Vi finder, at bevarelsen af et højt socialt tryghedsniveau bør sikres gennem ambitiøse direktiver om rammerne for arbejdstid og vikararbejde. Social tryghed er ikke uforenelig med økonomisk effektivitet. Det er faktisk de medlemsstater, der har den bedst organiserede arbejdsmarkedsdialog som de skandinaviske lande, Tyskland, Nederlandene og et par andre, der indtager den økonomiske førerplads i EU.
Kort sagt går Socialdemokraterne ind for konkurrence, der stimulerer, samarbejde, der styrker, og solidaritet, som forener. Jeg citerede Jacques Delors. Jeg overlader til min fortræffelige kollega Evelyne Gebhardt at kommentere vores kollega Jacques Toubons betænkning, som jeg mener at kunne sige, i det store og hele er positiv.
(Bifald)
Karin Riis-Jørgensen
for ALDE-Gruppen. - Hr. formand! Først vil jeg gerne rose hr. Toubon for det meget flotte stykke arbejde, som han har udført. Jeg synes, at vi er kommet frem til et ganske fornuftigt resultat, som vi kan være meget tilfredse med. Også tak for et godt samarbejde med mine skyggekolleger fra de andre partier, herunder ikke mindst hr. Harbour fra PPE-DE.
Vi har nu en betænkning, som efter min mening indeholder en række gode liberale forslag. Jeg vil først og fremmest fremhæve liberaliseringen af postmarkedet, som jeg finder yderst nødvendig og vigtig. Øget konkurrence på energimarkedet og generelle forbedringer af konkurrencepolitikken. Forslag, som vil varetage og forbedre det indre markeds fire fundamentale rettigheder. Og målet er klart: Vi ønsker et barrierefrit indre marked. For vi har stadig brug for at forbedre det indre marked og klæde Europa bedre på til globaliseringen, gøre Europas økonomi endnu bedre og ikke mindst sikre forbrugerne flere valgmuligheder, lavere priser og højere kvalitet. Det er jo essensen af det indre marked.
Vi er heldigvis visionære i denne betænkning, og der skal lyttes til disse visioner. Rapporten er et indspark til Kommissionen, et bidrag til Lissabonstrategien, en opfordring til, at Europa skal komme op i gear, hvis vi ønsker at være med på højeste niveau og klare konkurrencen med ikke mindst Kina og USA. Hvis Kommissionen derfor vil Europa det godt og vil gøre alt godt for Europas borgere og Europas virksomheder, så tager De, hr. kommissær McCreevy, denne betænkning med i Kommissionens arbejdsproces og følger det spor, som Parlamentet har lagt. Så er jeg overbevist om, at det indre marked vil blomstre endnu mere til gavn for vores virksomheder, både de små og de store, og også for os borgere. Et barrierefrit indre marked vil skabe mere beskæftigelse og vækst, som er en nødvendig forudsætning for, at vi kan finansiere vores velfærdssamfund i Europa. Dermed bliver de europæiske borgere de egentlige vindere. Men det er ikke kun Kommissionen, der skal læse denne betænkning. Hr. Sarkozy og fru Merkel bør også studere betænkningen ganske, ganske nøje. Når vi hylder et barrierefrit indre marked, kan vi ikke og bør vi ikke acceptere, at de to store lande fortsat hindrer, ja faktisk undergraver et frit energimarked.
Eoin Ryan
Hr. formand! De første 10 år med det indre marked tilførte EU's økonomi 877 milliarder euro og bidrog til skabelsen af over 2,5 millioner job, så jeg tror ikke, at nogen vil nægte, at det indre marked virkelig har fungeret.
I de kommende 10 år vil sikringen af Europas globale konkurrenceevne efter min opfattelse være helt afgørende. Derfor er jeg ikke enig i, at en fælles konsolideret selskabsbeskatningsordning ikke vil mindske EU's konkurrenceevne, og det er en af grundene til, at jeg som ordfører for Økonomi- og Valutaudvalget desværre måtte lade mit navn fjerne fra denne betænkning.
Jeg mener, at det fælles konsoliderede selskabsbeskatningsgrundlag (CCCTB), som er et andet navn for harmoniseret beskatning indført ad bagvejen, vil undergrave konkurrence, udefra kommende investeringer, vækst og beskæftigelse i Europa. Vi har behov for skattekonkurrence og ikke skatteharmonisering. Hvis vi vil sikre, at Europa fortsætter med at vokse og i fremtiden bliver en dynamisk økonomi på globalt plan, må vi efter min mening have konkurrence på dette område. Derfor opfordrer jeg kommissæren til hurtigst muligt at foretage en analyse af CCCTB's konsekvenser for det indre marked.
Jeg mener, at Europa bør intensivere de internationale dialoger om finansielle markeder med ikke bare USA, Japan og Kina, men også andre nye økonomier som Indien. Faktisk står Europa sammenholdt med andre lande stille, hvad angår udvikling og investeringer i F&U. Jeg mener, at medlemsstaterne bør tilskynde til øget samarbejde mellem teknologiintensive varer og tjenesteydelser for at skabe markeder for viden.
Til sidst vil jeg gentage, at det, vi har behov for på beskatningsområdet, er konkurrence og ikke harmonisering, hvis Europa skal være en dynamisk økonomi i fremtiden.
Heide Rühle
Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren for det gode samarbejde og den åbne og gennemsigtige måde, han har arbejdet med denne betænkning på. Betænkningen tager nogle vigtige spørgsmål op. Det er en central opgave at styrke befolkningens tillid til det indre marked. Det kræver, at der foruden de økonomiske spørgsmål også skal tages større hensyn til miljø- og forbrugerspørgsmål. Manglerne blev endnu en gang tydelige i sommer, da man for tredje gang inden for under et år måtte kalde legetøj fra verdens største legetøjsfabrikant Mattel tilbage. Her forventer borgerne med rette en hurtig reaktion fra EU's side, fra Kommissionen, og vi forventer en revision af legetøjsdirektivet.
Betænkningen tager de vigtigste spørgsmål op, også skattepolitikkens rolle, og her har jeg en helt anden holdning end den foregående taler. Jeg mener, det er rigtigt at nævne, at der er risiko for konkurrenceforvridninger, hvis ikke vi når frem til en stærkere harmonisering på dette område. Her forventer vi også forslag fra Kommissionens side.
Vi mener imidlertid, at udtalelserne om energipolitikken er problematiske. Bortset fra, at spørgsmålet om at adskille net og tjenester er helt centralt set fra forbrugernes synspunkt - som ikke bliver behandlet her - så beklager vi, at atomkraften spiller så stor en rolle. I forbindelse med atomenergien ser man fuldstændig bort fra, at der er talrige sikkerhedsspørgsmål, som ikke er løst - det har vi set i forbindelse med reaktorfejl i Tyskland og Sverige i år - at spørgsmålet om affaldet fortsat er uløst, og at subsidiaritetsspørgsmålet fortsat er aktuelt. Medlemsstaterne har besluttet at forlade atomenergien, og derfor mener jeg ikke det er rigtigt, at EU griber ind på dette område med økonomisk støtte.
Når det gælder liberaliseringen af poststjenesteydelserne er der heller ikke balance. Spørgsmålet om finansieringen af de universelle tjenester i små medlemsstater og i fjerntliggende områder er efter vores opfattelse ikke afklaret. Adgang til universelle tjenester er imidlertid afgørende for at genoprette befolkningens tillid til det indre marked.
Godfrey Bloom
Hr. formand! Hr. Toubon indrømmer, at borgerne i EU's medlemsstater ikke har fuld tillid til det indre marked eller EU's andre fælles politikker. Han erkender, at det ikke er lykkedes EU at overvinde en tillidskrise. Dernæst henviser han til selve dokumentet - der nu betegnes "reformtraktaten" - som har fremkaldt denne krise, ved nedladende at sige, at vi ved at inddrage de nationale parlamenter kan hjælpe dem til bedre at forstå fordelene ved et indre marked.
Disse stakkels åndsformørkede parlamenter er for resten bare 27 europæiske nationers demokratisk valgte suveræne lovgivere til forskel fra denne absurde rådgivende forsamling, som udelukkende repræsenterer Kommissionen og dens tilknyttede eliter og ikke kan gøre andet. Dermed går denne betænkning ud på at undergrave det nationale ansvar for forsyningspligtydelser ved at ændre definitionen af forsyningspligtydelser og inddrage sundhedstjenester, at overtage kontrollen med intellektuelle ejendomsrettigheder, der som bekendt vil omfatte patenter på software, at harmonisere virksomhedsbeskatning uden repræsentation og at oprette en slags Knud den Stores trone på en isoterm med henblik på at rage magt og penge til sig gennem handel med CO2-kvoter. Hvad angår små virksomheder, ved vi alle sammen, at EU, dets økonomiske partnere og WTO vil vedblive med at knuse dem. En tillidskrise, hr. Toubon? Ja, så sandelig!
Petre Popeangă
Hr. formand! Vi kan kun bifalde en undersøgelse af det indre markeds udvikling - et af de store mål i det europæiske projekt - 50 år efter dets begyndelse. Det er nu ikke rigtigt, at der er sket betydelige fremskridt, for projektet er stærkt forsinket i forhold til den foreslåede tidsplan.
Situationen er beklagelig, i betragtning af at dette vigtige solidaritetsinstrument, der omfatter de fire grundlæggende friheder (fri bevægelighed for personer, varer, kapital og tjenesteydelser), ikke konsekvent bidrager til gennemførelsen af det europæiske projekt.
Uden en meget analytisk tilgang til etableringen af det indre marked vil jeg gerne sige, at det kan blive vanskeligt at nå dette mål af mindst tre grunde. Den eksisterende kløft mellem de nationale markeders forskellige funktions- og effektivitetsniveauer: I teorien er alle økonomier baseret på frie markedsrelationer funktionelle, men i praksis er markedsfunktionen betinget af en række politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og navnlig historiske faktorer, der gør markedet mere eller mindre funktionelt. Denne kløft har ugunstig indvirkning på etableringen af det indre marked.
De protektionistiske foranstaltninger, som visse lande har indført, navnlig lande med en udviklet økonomi, giver ikke mindre udviklede markeder mulighed for at gøre fremskridt, og dette misbrug af økonomisk magt forringer deres ret til fordelene ved konkurrencevirkningerne væsentligt, selv om den er et vigtigt demokratisk element i det indre marked.
Endelig har manglen på fælles lovgivning, navnlig på beskatningsområdet, negativ indvirkning på det indre marked, i betragtning af at uensartet beskatning kan skabe spændinger medlemsstaterne imellem.
Jeg støtter betænkningen, men jeg mener, at der for at sikre en højere grad af sammenhæng burde have været udført en undersøgelse af de nationale markeder i de stater, der har de mindst udviklede økonomier, navnlig de nye medlemsstater som Rumænien, og at der på baggrund af resultaterne burde indføres foranstaltninger til tilnærmelse til de udviklede økonomier, da dette er en forudsætning for opbygningen af det europæiske indre marked.
Jana Bobošíková
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Det indre marked er uden tvivl hjørnestenen i EU's konkurrenceevne og forbrugertilfredsheden.
I den betænkning, som vi drøfter i dag, fastslås det, efter min mening med rette, at dette marked, som vi kan være stolte af, er bygget på princippet om økonomisk konkurrence. Det er grunden til, at jeg gerne vil påpege, at det indre marked nu er i fare. Det er reformtraktaten, som blev vedtaget under det portugisiske formandskab, der repræsenterer denne fare. Ifølge det tyske formandskabs mandat bør lige konkurrence tages helt ud af EU's grundlæggende mål, som altid er afgørende for løsningen af eventuelle tvister. Det eneste, der er tilbage, er, at EU skaber et indre marked. Den økonomiske konkurrence forsvinder således ind i en eller anden tillægsprotokol, der slet ikke har reformtraktatens styrke.
Når først traktaten er vedtaget, bliver det endnu vanskeligere end i dag at forsvare principperne om lige konkurrence i EU. Det vil hverken forbedre EU's konkurrenceevne eller forbrugertilfredsheden.
Andreas Schwab
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Allerførst mange tak til ordføreren Jacques Toubon, som har udarbejdet denne holdning også i vores egen gruppe i et godt samarbejde mellem repræsentanter fra medlemsstater i nord, syd, øst og vest for PPE-DE-Gruppen.
Vi har allerede drøftet sagen og er enige om, at der er langt flere positive aspekter ved det indre marked, end det almindeligvis er kendt i befolkningen, også flere, end det nogle gange anerkendes i en og anden debat i Parlamentet. Vi er også enige om, at Kommissionen og dens tjenester har stor betydning for oplysningsarbejdet, når det gælder om at fremhæve fordelene for arbejdstagerne bedre.
Den klausul om det indre marked, som denne betænkning indeholder, og som vi i PPE-DE-Gruppen synes er god, kunne efter min mening i lyset af fusionen mellem Suez og Gaz de France sagtens overføres på den nationale lovgivning. Man kunne bestemt også tillade sig at spørge, om den slags fusioner eller udviklinger i medlemsstaterne ikke skulle være underlagt en lignende klausul, så man undersøgte deres konsekvenser for det indre marked og dermed også undersøgte, om den slags fusioner på det indre marked er positive for borgerne.
Vi har også tilføjet betænkningen en passage om forsyningspligtydelserne, som nok er hensigtsmæssig nu på det ændrede traktatsmæssige grundlag med den allerede omtalte reformtraktat. Vi er også enige om, at det indre marked er Europas nøgle, når det gælder globaliseringen. Det er kun et velfungerende indre marked, der kan beskytte mod visse udviklingstendenser på de internationale markeder. Her kan man ikke nøjes med at satse på kontrolsystemer, fru Rühle, f.eks. med hensyn til tilbagekaldelsen fra diverse legetøjsproducenters side, vi må også tale til de hjemlige europæiske producenters stolthed og kvalitetskendetegn, fordi vi aldrig kan kontrollere alt.
Vi er spændt på at se, hvad Kommissionen til efteråret vil foreslå på grundlag af denne betænkning i evalueringen af det indre marked, og vi håber, at vi på grundlag af den rapport, som Kommissionen til den tid vil have vedtaget, kan nå frem til yderligere fremadrettede beslutninger for det indre marked.
Evelyne Gebhardt
(DE) Hr. formand! På Den Socialdemokratiske Gruppes vegne vil jeg også gerne takke hr. Toubon for en betænkning, som vi kan tilslutte os, fordi den indeholder rigtig mange positive aspekter, som er specielt vigtige for os socialdemokrater. Det er godt, for det drejer sig om det indre markeds fremtid, om svaret på borgernes spørgsmål i EU, om tilliden til EU's politik.
Her vil jeg gerne sige til fru Riis-Jørgensen, at det ikke er nok kun at læse de passager, som man personligt synes særligt godt om, man er nødt til at læse hele teksten. Der står på ingen måde, at det kun er den frie konkurrence, det indre marked og dereguleringen, der lægges vægt på. Tværtimod. Der er blevet indført mange socialdemokratiske aspekter. Bl.a. har vi anført under punkt 8, at der skal foretages en konsekvensvurdering, især med hensyn til de sociale rettigheder og arbejdsretten. Det er alfa og omega for at sørge for, at det ikke er menneskene, der er til for økonomien, men økonomien, der er til for menneskene, som vi gerne udtrykker det. Det skal være prioriteringen i den politik, vi arbejder for.
Et andet punkt i denne betænkning, som er meget positivt for os socialdemokrater, er, at vi har givet god plads til harmoniseringen, ikke kun den gensidige anerkendelse, som i sig selv ikke er dårlig, men harmonisering er bedre. Så har vi nemlig givet et svar, som for det første giver en god form for beskyttelse på højt niveau for borgerne, men som for det andet også præciserer, at det ikke handler om en konkurrence mellem medlemsstaternes sociale systemer, men om et samarbejde mellem de sociale systemer, hvor grundlaget skal være at sikre den bedst mulige værdi. Det er meget vigtigt, og derfor er det et ganske godt stykke arbejde, vi har gjort på dette punkt.
Det er imidlertid også særlig vigtigt for os socialdemokrater, at det i sidste øjeblik lykkedes os at nå til enighed om fremtiden for forsyningspligtydelserne. Det glæder mig, at PPE er gået et skridt videre på grundlag af det, der i øjeblikket er ved at blive udarbejdet til EU's traktat. Det er godt, at vi prioriterer beskyttelsen af forsyningspligtydelserne og kommer med et svar på de juridiske usikkerheder, der er på dette punkt i EU i dag, så vi sikrer beskyttelsen af borgerne og efterspørgslen på dette område.
Der er imidlertid et punkt, som vi socialdemokrater ikke kan tilslutte os. Det er den såkaldte test for det indre marked. Hr. Schwab! Der findes ikke nogen klausul om det indre marked, som er fastlagt i teksten. Her må De læse teksten mere grundigt. Men denne test for det indre marked er ikke en størrelse, vi socialdemokrater ønsker at arbejde med. I hvert fald ikke så længe de test, som følger af EU's traktater, f.eks. ligestillingsklausulen eller den sociale klausul, ikke bliver prioriteret lige så højt. Så længe de test, som forlanges i EU's traktater, ikke bliver gennemført, kan vi ikke tilslutte os en test, som slet ikke er indeholdt i teksterne. Også på det punkt har vi en klar holdning.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Ja, det indre marked fungerer, hvis man tænker på den generelle økonomiske vækst. Ja, det indre marked fungerer, hvis jeg bare accepterer, at vi - efter gennemførelsen af det indre marked i Europa - har at gøre med den største omfordeling af formue i dette kontinents historie i fredstider.
Men nej, det indre marked fungerer ikke, når det handler om borgernes accept. Hvorfor? Fordi der netop sker denne spredning, fordi arbejdsfrie indtægter vokser uforholdsmæssigt meget i forhold til lønmodtagerindtægter, og dermed bliver den foreliggende betænkning 15 år efter Toubon til et sigende dokument over socialdemokraternes svigt. For hvis man læser ændringsforslagene til denne betænkning, må man sige, at det var, hvad man kunne forvente. Der kræves effektive reguleringsmekanismer, kontrol af strategien for det indre marked, initiativer til styrkelse af den sociale dagsorden, en social sikringsklausul.
Socialdemokraterne har haft flertal i Europa i så lang tid, og 15 år senere kommer man i tanke om det: Disse socialdemokrater, som ikke har udrettet noget, har ansvaret for den voksende radikalisering på de politiske udkanter i Europa.
John Purvis
(EN) Hr. formand! Det glæder mig, at de fleste af vores gruppes bidrag til Økonomi- og Valutaudvalgets udtalelse er inddraget i hr. Toubons glimrende betænkning. Den fulde gennemførelse af det indre marked er afgørende for Europas økonomiske succes.
Mere specifikt har de forskellige lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er vedtaget for nylig på området for finansielle engrostjenesteydelser, gået meget i retning af at etablere et indre europæisk marked på dette område med høje reguleringsstandarder og deraf følgende fordele for kunderne. I flere tilfælde bliver disse til globale standarder, og den næste fase består i at sikre, at den lovgivning, der gælder på dette område, gennemføres korrekt og håndhæves ensartet over hele EU.
Vi vil naturligvis modsætte os yderligere unødig lovgivning. Der er imidlertid mange kulturelle, traditionelle, retlige og skattemæssige barrierer, som stadig hindrer det indre marked for finansielle detailtjenesteydelser. Derfor ser vi frem til at behandle Kommissionens hvidbøger om finansielle detailtjenesteydelser og realkredit for at undersøge, hvordan der kan opnås forbedringer med mindst mulig indgriben.
Jeg vil gerne nævne Lamfalussy-processen, for den har indtil videre været stærkt medvirkende til tilpasningen af den grundlæggende lovgivning for finansielle tjenesteydelser til de reelle forhold for verdensmarkedets aktører og tilsynsmyndigheder. Processen er stadig i indlæringsfasen, men der er indført meget lovgivning, og de første tegn er positive. Selv om de fleste af Økonomi- og Valutaudvalgets ændringsforslag er indeholdt i hr. Toubons fremragende betænkning, beklager jeg, at ændringsforslagene om Lamfalussy-processen ikke kom med.
Et område, som er Økonomi- og Valutaudvalgets ansvar og stadig hindrer det indre markeds funktion, er beskatningssystemet. Samtidig med at reglen om enstemmighed på dette følsomme område og medlemsstaternes suveræne ret til at fastsætte deres egne skatte- og afgiftssatser anerkendes fuldt ud, hindrer de nuværende moms- og forbrugerafgiftssystemer helt klart den fulde gennemførelse af det indre marked og af dets fordele for forbrugere og virksomheder. Derfor anmoder vi indtrængende Kommissionen om at stille konkrete forslag, som kan føre til, at EU-borgerne kan udnytte deres ret til frie varebevægelser fuldt ud, navnlig hvad angår beskatningsordninger for internethandel og grænseoverskridende handel.
Arlene McCarthy
(EN) Hr. formand! Som formand for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse vil jeg lykønske hr. Toubon, især med den måde, hvorpå han har arbejdet for at opnå enighed blandt alle grupperne om en række henstillinger om undersøgelsen af det indre marked, som jeg er sikker på, at Kommissionen vil tage i betragtning i lighed med denne debat.
Jeg vil fremhæve nogle af de forslag, som efter min opfattelse er nøglen til at inddrage borgerne i det indre markeds fremskridt og udvikling og især til at øge tilliden. Større inddragelse af de nationale parlamenter for at få repræsenteret medlemsstaternes og deres borgeres forskellige synspunkter bedre er et meget vigtigt forslag. Det er også vigtigt at inddrage det indre markeds sociale og miljømæssige dimensioner, og naturligvis skal det indre marked fortsat føre til større udvalg, bedre kvalitet og konkurrencedygtige priser for forbrugerne og de små virksomheder.
Reduktion af de administrative byrder og fremme af innovation, samtidig med at den intellektuelle ejendomsret beskyttes, giver os mulighed for at konkurrere på globalt plan. Forbrugernes tillid til det indre marked afhænger af, at borgerne kan se fordelene og udnytte de rettigheder og muligheder, de har som medlemmer af EU. Derfor håber jeg, at vi går fra blot at beskytte forbrugerne til at sørge for, at de har adgang til afhjælpende foranstaltninger, når det går galt.
I den forbindelse vil jeg gøre opmærksom på det meget vigtige arbejde, som SOLVIT og Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre udfører. Disse uformelle, praktiske netværk tilvejebringer hurtige løsninger på meget komplekse problemer i noget, som borgerne opfatter som et bureaukratisk miljø. En af grundene til, at de ikke ønsker at handle på tværs af grænserne, er, at de ikke har tillid til, at de har nogen steder at henvende sig, hvis noget går galt. Derfor er det et vigtigt led i undersøgelsesprocessen, at Kommissionen styrker disse netværk. Jeg tror, at vi har de samme mål, hr. kommissær, nemlig at opnå et indre marked, der er relevant og lydhørt over for alle - som De sagde i Deres indledende indlæg - og vi ønsker at samarbejde med Dem nu for at sikre, at borgerne fortsat har adgang til det indre marked, drager fordel af det og naturligvis beskyttes med afhjælpende foranstaltninger og klageadgang.
Alexander Stubb
(EN) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg har tre bemærkninger. Den første er en tak til hr. Toubon for den måde, hvorpå han har styret hele processen. Jeg tror, at alle både til højre og til venstre i salen har været ganske tilfredse med den måde, det har foregået på. Jeg mener, at betænkningen er meget god og afbalanceret.
Min anden bemærkning drejer sig om at sælge det indre marked. Jeg mener, at denne betænkning er et forsøg på at sælge det indre marked, og det er helt nødvendigt. Hr. Goebbels, De nævnte tidligere den såkaldte nordiske model. Jeg vil sige til Dem, at det er rigtigt, at den nordiske model på den ene side drejer sig om social velfærd, men på den anden side drejer den sig om økonomisk åbenhed. Det er disse lande, der fuldt ud overholder reglerne for det indre marked - fri bevægelighed for varer, fri bevægelighed for tjenesteydelser - med polske blikkenslagere! - fri bevægelighed for penge og fri bevægelighed for mennesker, som kommer fra andre lande for at arbejde - så der er altså også tale om åbne økonomier. Min holdning er, at vi ikke bør svigte det indre marked, for det nok er det bedste, vi nogensinde har gjort i EU.
Til sidst vil jeg give et eksempel på, at det indre marked ikke fungerer. Det er et eksempel taget fra virkeligheden. En finsk kaptajn i Finnair købte i forsommeren en bil i Italien - jeg skal undlade at nævne mærket. En halv time efter at han var kørt fra bilforhandleren, blev han standset af politiet. De fjernede hans midlertidige nummerplader, som var lovlige og købt i Tyskland, de beslaglagde bilen, og de vil ikke levere den tilbage, før en retslig procedure er fuldført i december. Det er ikke usandsynligt, at han mister sin bil, og det sker på et indre marked, hvor der burde være fuld og fri bevægelighed for varer. Derfor mener jeg, at denne betænkning er fremragende og viser, at vi må vedblive med at forbedre og arbejde med det indre marked med en god balance mellem fri konkurrence og social velfærd.
Gabriela Creţu
(RO) Hr. formand, mine damer og herrer! Udviklingen af det indre marked er en afgørende faktor i den europæiske integration. Den bør imidlertid ikke ses som et mål i sig selv, mens de sociale konsekvenser lades ude af betragtning.
Med den seneste udvidelse blev EU mere økonomisk uensartet end tidligere. Denne manglende ensartethed kan betragtes som en fordel for visse neoliberale politikker, men ikke for alle borgere. Konkurrence er for virksomhederne, solidaritet er for befolkningen, som Jacques Delors sagde.
Toubon-betænkningen har, ud over dens indlysende kvaliteter, visse svagheder set ud fra dette synspunkt. Teoretisk set støtter vi alle sammen Lissabonstrategien, en videnbaseret økonomi og job af høj kvalitet, hvor konkurrencefordelen ikke må være billig arbejdskraft. Det anføres også i betænkningen, at arbejdstagernes bevægelighed er en væsentligt faktor, som fremmer virksomhedernes konkurrenceevne, og at den skal fremmes.
Som socialdemokrater mener vi, at nedbrydningen af alle barrierer i lyset af den frie bevægelighed for personer og arbejdskraft er en grundlæggende ret, som er knæsat i traktaterne. Det skaber allerede alvorlige sociale problemer i arbejdstagernes oprindelseslande, at mobiliteten udelukkende fremmes af økonomiske grunde, for ud over tab af indtægter er der også et tab af specialister og kvalificeret arbejdskraft, affolkning, fald i den erhvervsaktive befolkning og tusinder af børn, som lever uden deres forældre og har brug for særlige uddannelsestilbud og sociale ydelser.
Man kender endnu ikke de langsigtede sociale og menneskelige omkostninger. Derfor anmoder vi om en undersøgelse af netop dette, for de økonomiske foranstaltninger må aldrig undergrave det sociale aspekt.
(Bifald)
Luisa Fernanda Rudi Ubeda
. - (ES) Hr. formand! Lad mig begynde med at lykønske ordføreren, hr. Toubon, med betænkningen, dels på grund af dens indhold og dels, fordi han har været i stand til at opnå bred støtte til vedtagelsen her i plenarforsamlingen.
At gentage her i forsamlingen, at der er sket store fremskridt med opbygningen af det indre marked i EU, er indlysende, men det er dog også nødvendigt at gentage, selv om det forekommer indlysende, at der stadig er lang vej endnu.
Jeg synes, at erfaringen viser, at de åbne økonomier er dem, der vokser mest, og at den øgede konkurrence altid er til fordel for forbrugerne, såvel med hensyn til kvaliteten som med hensyn til prisen på varer og tjenesteydelser, der konkurrerer eller markedsføres på det samme marked.
På et globaliseret marked som det, vi kender i dag, er det umuligt at mene, at man kan gøre fremskridt ved hjælp af protektionistiske foranstaltninger, og EU kan som økonomisk aktør på verdensniveau kun have en stærk økonomi, hvis den fortsætter sine tiltag med hensyn til liberalisering, opbygning og udbygning af det indre marked.
Den øgede konkurrence og liberaliseringsforanstaltninger på det europæiske marked bliver ofte præsenteret som et tab for den europæiske sociale model eller som et tab i forbindelse med beskyttelsen af de sociale rettigheder. Jeg synes, at det forholder sig lige modsat. For at den europæiske sociale model kan blive ved med at gøre fremskridt, og for at de europæiske borgere kan blive ved med at nyde godt af socialsikringsforanstaltningerne, er det nødvendigt, at den europæiske økonomi vokser, og det kan som sagt kun lade sig gøre, hvis vi udbygger det indre marked i EU.
Jeg sagde, at vi har gjort store fremskridt, men der er - og nogle af mine kolleger er kommet med praktiske eksempler herpå - stadig lang vej endnu. Efter min mening er det vigtigt at fjerne hindringerne, så de små og mellemstore virksomheder kan arbejde inden for hele EU. Det er som nævnt i betænkningen også vigtigt at udbygge detailmarkedet for finansielle tjenesteydelser og ikke mindst ophavsretten.
Jeg vil gerne komme med en anmodning til Kommissionen om, at den opfordrer de nationale regeringer og Rådet til at sikre, at fællesskabsbestemmelserne bliver behørigt gennemført i de nationale lovgivninger.
Wolfgang Bulfon
(DE) Hr. formand! Vi går ind for at fjerne begrænsningerne for det indre marked for at fremme de positive konsekvenser, der er forbundet med det, f.eks. bæredygtig vækst, men samtidig skal man også være opmærksom på den sociale sikring af borgerne. Forsyningspligtydelserne - vores såkaldte basisforsyning - må på grund af deres særlige betydning ikke overlades til markedets frie kræfter, men kræver særlige spilleregler, især inden for sundhedsområdet og det sociale område.
Desværre nævner man eksplicit og unødvendigt atomkraften under punkt 16. Det er uden tvivl en risikoteknologi, som udgør en risiko for befolkningen. Derfor kan jeg ikke tilslutte mig betænkningen på dette punkt.
Det skal også huskes, at divergerende nationale fortolkninger i forbindelse med gennemførelsen af EU-lovgivningen gør borgerne usikre. Dette er, som flere undersøgelser har vist, en væsentlig hindring for gennemførelsen af det indre marked.
Til sidst vil jeg gerne pege på de europæiske standarders internationale betydning. Netop den aktuelle sag med legetøj fra Kina, som er blevet diskuteret, viser, hvor vigtigt det er med internationalt anerkendte standarder i dialogen med eksterne handelspartnere. Selv om stater som Kina ikke kan leve op til den lange liste med krav til kvalitetsstandarderne, skal der alligevel tages fat på initiativer, som kan højne produkt- og fødevaresikkerheden for at beskytte de europæiske forbrugere.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Hr. formand, hr. kommissær! Det indre marked er en af de vigtigste byggesten for samarbejde inden for EU. Samarbejdet er baseret på gensidig tillid og medlemsstaternes indbyrdes respekt. Derfor er det afgørende, at alle bidrager ved hurtigt og effektivt at gennemføre den EU-lovgivning, der skal omsættes til national lovgivning.
SOLVIT er en god måde at overvåge overholdelse på og kan udvikles. Vi politikere, der arbejder på europæisk plan i Parlamentet eller Rådet, er ansvarlige for at sikre, at lovgivningen er konkurrencevenlig og ikke skaber unødvendigt bureaukrati, og at den dækker behovene og løser de resterende problemer. I den hensigt må vi skabe politisk enighed og en bred forståelse af betydningen af det indre marked, hvilket både hr. Toubon og Kommissionen har ydet gode bidrag til. Jeg takker hr. Toubon.
PPE-DE-Gruppen ønsker et Europa for alle med beskæftigelsesmuligheder for alle, effektiv sundhedspleje og ingen fattigdom. Et EU, der kan blive endnu stærkere. Det kan kun opnås ved at sikre, at markedet er konkurrencepræget, og at handelen ikke hindres af forældet lovgivning, unødvendige toldafgifter, subsidier eller markedskontroller. Uden et velfungerende marked og stærke europæiske virksomheder er der ingen penge til velfærd. Det indre marked og konkurrenceevnen skaber automatisk social sikring og er forudsætninger for velfærd.
Edit Herczog
(HU) Hr. formand! Jeg vil indlede med at fortælle, hvor glade vi var for den klare og omfattende debat, som hr. Toubons kolleger havde med os sidste år før udarbejdelsen af denne betænkning. Jeg vil også lykønske hr. Toubon med betænkningen.
Jeg vil allerførst kommentere punkt 40, hvor medlemsstaternes ansvar understreges. Jeg vil gerne påpege, at medlemsstaterne ikke skylder Kommissionen eller Europa-Parlamentet, men først og fremmest sig selv og hinanden og frem for alt deres egne borgere og deres egne virksomheder at omsætte reglerne for det indre marked i national lovgivning. Derfor kan vi ikke ignorere resultattavlen for det indre marked fra juli 2007 og de oplysninger, den indeholder. En betingelse for de nye medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2005, var, at de indførte og omsatte hele EU's regelværk.
Resultattavlen viser, at rekordindehaverne for forsinket omsætning af direktiver to år efter, at tidsfristen udløb, uden undtagelse er de gamle medlemsstater, der tegner sig for de fire største omsætningsunderskud. Forholdet mellem de gamle og de nye medlemsstater, hvad angår manglende overholdelse af forpligtelser i forbindelse med det indre marked, er 1:2, men kan i visse tilfælde være helt op til 1:8, f.eks. mellem Slovenien og Italien. En direkte følge heraf er, at de, der overholder lovgivningen, bliver tabere på grund af forskelsbehandling og diskrimination. Når vi taler om det fremtidige indre marked, må vi alle sammen understrege, at virksomheder og lande, der overholder reglerne og omsætter EU's regelværk, ikke må blive taberne i den løbende udvikling af det indre marked. Jeg takker ordføreren.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand, hr. kommissær! For 15 år siden blev medlemsstaterne enige om yderligere økonomisk integration, og de forpligtede sig til at skabe et indre europæisk marked med fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer. I 1990'erne gav dette anledning til et konkurrencepræget miljø for iværksættere, hvilket førte til større udvalg og lavere priser for forbrugerne.
Men siden 2000 har vi været vidne til, at visse medlemsstater, navnlig de gamle, både i det skjulte og åbenlyst beskytter deres små nationale markeder mod konkurrence fra naboerne og tolererer administrative og andre hindringer, hvorved de lægger hindringer i vejen for en hurtig og fuldstændig fuldførelse af det indre marked uden barrierer. Det er en paradoksal adfærd i lyset af den hurtige liberalisering af den globale handel og i betragtning af, hvor hurtigt vi europæere giver plads til varer fra tredjelande. Ville et sundt europæisk marked ikke være nøglen til at imødegå globaliseringens udfordringer og arbejdsløsheden?
Denne irrationelle situation er forårsaget af populisme og af, at falske nationale interesser prioriteres højere end forbrugernes og iværksætternes fælles interesser. Derfor bifalder jeg Kommissionens grønbog og forslaget om en undersøgelse. Denne undersøgelse vil afsløre, hvordan gyldig europæisk lovgivning omgås i en række lande, og den vil kaste lys over fejl, der svækker tilliden til det indre marked. Et eksempel herpå er gråzonen for anvendelse af oprindelseslandsprincippet. Hvis markedet skal fungere godt, må vi gøre fremskridt med liberaliseringen af netværkstjenester, fuldføre markedet for finansielle tjenesteydelser og overvinde myterne vedrørende sundhedstjenester og sociale ydelser.
Indførelsen af euroen og de seneste direktiver har styrket handelen inden for EU og gjort den mere gennemsigtig. Når det er sagt, ved vi alle sammen, at iværksættere lider under byrden af øget papirarbejde, og at vi må have lige vilkår for fair international konkurrence. Vi må også have mere moderne og enklere kontrolmekanismer.
Jeg opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre sig de største bestræbelser på at overvåge, hvordan de gældende direktiver bliver gennemført, og til at gøre fremskridt inden for gensidig anerkendelse, før den fremmer evt. harmonisering. Jeg er klar over, at globaliseringen af handelen vil kræve standardisering af andre produkter og en aftale om den europæiske oprindelsesmærkning. Jeg er enig i, at uenighederne vedrørende selskabsskat er kilde til spændinger og kræver yderligere drøftelser. Det europæiske marked er en proces, ikke et dogme.
Lasse Lehtinen
(FI) Hr. formand! Vi bør ikke lange ud efter globaliseringen på grund af de skader, den forvolder, men tage praktiske skridt. Beskyttelsen af nationale markeder lammer vores kontinent og bringer dermed dets økonomiske vækst i fare, og det sociale Europa afhænger af denne vækst.
Det er positivt, at det i betænkningen understreges, at det er vigtigt at fuldføre processen, hvorved især energi- og kommunikationssektoren åbnes for konkurrence, for veludviklede og åbne netværk er til syvende og sidst i forbrugernes interesse og en garanti for vækst. Denne udvikling kan fremskyndes med effektive reguleringsmekanismer og overvågning. En mekanisme bør inddrages i det såkaldte grænseoverskridende kundeansvarsprincip. Dermed vil alle, der giver arbejde eller tjenesteydelser i underentreprise, være ansvarlige for at sikre, at aktiviteten er gennemsigtig, og at underentreprenørerne opfylder deres forpligtelser.
EU og Parlamentet indtager et for ideologisk standpunkt, når de overvejer de forskellige energimuligheder. I praksis bliver de skadelige virkninger af klimaændringer hindret ved at reducere emissionerne. I modsætning til det, som f.eks. hr. Bulfon sagde for et øjeblik siden, er det urealistisk at tro, at vi kan opnå konkrete og effektive resultater, uden at atomkraft indgår i løsningen. Vores hovedmål må være at reducere brugen af fossile brændstoffer.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand! Jeg vil indlede med at takke hr. Toubon for hans inspirerende betænkning, som er et fremragende og afbalanceret grundlag for Kommissionens kommende dokumenter. Selv om de fire grundlæggende friheder blev garanteret i Romtraktaterne, er der stadig mange hindringer i vejen for deres praktiske anvendelse. En undersøgelse af det indre markeds aktuelle situation giver os mulighed for at støtte de gældende regler og revidere de forældede. Denne nye tilgang kan fjerne kløften mellem potentialet og virkeligheden og vil give mulighed for at nedbryde barriererne mellem de 27 medlemsstaters markeder.
Jeg er enig med ordføreren i, at det indre markeds succes hviler på tre søjler. Den første er styrkelsen af forbrugernes rettigheder og skabelsen af et gunstigt erhvervsklima, hvilket er særlig vigtigt for små og mellemstore virksomheder. F.eks. er det nødvendigt at lette små og mellemstore virksomheders adgang til offentlige kontrakter. Den anden søjle består i, at vi bør fjerne de resterende barrierer såsom hindringerne for oprettelsen af et fælles betalingsområde. Den tredje søjle består i at styrke EU's indre markeds internationale dimension ved at skabe et større transatlantisk indre marked.
I den globale økonomi vil EU kun opnå fremgang, hvis dets innovationskapacitet svarer til eller overgår dets handelspartneres. Det er grunden til, at EU må træffe specifikke foranstaltninger til at øge sin innovationskapacitet. Medlemsstaterne må skabe et miljø, der fremmer aktivt samarbejde mellem virksomhederne, den offentlige sektor og det akademiske miljø. Morgendagens erhvervsliv kan få gunstige vækstbetingelser som følge af offentlige og private investeringer i højt specialiserede forskningscentre tilknyttet universiteter.
Barbara Weiler
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer, hr. kommissær! Debatten i dag vil nok forekomme mange borgere noget mærkelig, for vi har jo haft det indre marked i over 15 år, og mange har vænnet sig til det. Men selv efter så lang tid er der stadig forbavsende huller, bl.a. på grund af protektionistiske holdninger i nogle medlemsstater. Der er imidlertid også sket nogle forkerte udviklinger. Borgerne, forbrugerne har mindre valgfrihed, og der er ikke lige muligheder på markedet - for de store virksomheder, naturligvis, men langt fra for de små og mellemstore virksomheder.
Vi er alle enige om - jeg håber, at det ikke kun gælder Parlamentet, men også Kommissionen og Rådet - at det indre marked ikke er et formål i sig selv. Jeg vil gerne citere en af det indre markeds vigtigste fædre, Jacques Delors, som sagde: Vi har tre grundprincipper: konkurrence, som giver liv, samarbejde, som styrker, og solidaritet, som forbinder. Det sidste punkt har man måske tabt lidt af syne i årenes løb. For os socialdemokrater er solidariteten og sammenholdet på det indre marked meget vigtige elementer.
Det sidste punkt, jeg gerne vil nævne, er naturligvis, at et effektivt marked kræver en effektiv kontrol og forbrugerbeskyttelse. Kun på den måde kan vi opnå den tillid, som alle sukker efter. Antallet af produkter, som indeholder skadelige stoffer og er farlige, er steget i de seneste år, og legetøjet fra Kina er kun den synlige del af isbjerget. Der er reklameret over mere end 1.000 produkter. Og det er også vores opgave - og Deres opgave, hr. kommissær - i forbindelse med markedskontrolpakken at genvinde borgernes tillid, at gøre noget og ikke bare lade stå til.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Økonomisk og social samhørighed og solidaritet er afgørende for EU. Strukturfondene bidrager til udviklingen af alle de europæiske regioner og er især vigtige for de nye medlemsstater.
Vi har ikke bare brug for en økonomisk union med den mest dynamiske, videnbaserede økonomi, men også et socialt Europa, hvor alle har en funktion, og hvor de offentlige tjenesteydelser er af høj kvalitet og tilgængelige for de knap 500 millioner europæiske borgere. Vi må have sundheds- og uddannelsestjenester, vi må have et bæredygtigt socialt sikringssystem. Transport, energi og kommunikation er afgørende for EU's økonomiske udvikling, men det skal sikres, at alle har adgang til disse tjenesteydelser.
E-forvaltning og udvikling af de finansielle tjenesteydelser er afgørende for gennemsigtigheden og kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser, da de også bør sikre forbrugerbeskyttelsen i det digitale miljø. Vi håber, at de begrænsninger, der er indført for rumænske og bulgarske arbejdstagere, hvad angår adgangen til Fællesskabets arbejdsmarked, bliver ophævet. Lige adgang til det europæiske arbejdsmarked er vigtig for at sikre lige arbejdsvilkår og undgå social dumping.
Małgorzata Handzlik
(PL) Hr. formand! Det indre marked, der udgør en af søjlerne i EU, undergår en stadig omdannelse. Vi observerer hver dag, hvor meget dets realisering påvirker den gennemsnitlige borgers liv.
Den europæiske integrations fordybelse afhænger direkte af fordybelsen af økonomiens integration i de forskellige medlemsstater. Det er derfor så vigtigt for alle borgere, at det indre marked via bestemte tiltag frigøres for yderligere barrierer og forhindringer af bevægeligheden for personer, kapital, varer og tjenesteydelser.
Hr. Toubons betænkning angiver korrekt de områder, som lovgivningen og EU-politikerne skal have fokus på for at effektivisere det indre markeds funktion. Der gøres endvidere opmærksom på mange forhold, som skal prioriteres i vores arbejde. Der gøres først og fremmest opmærksom på oparbejdelsen af såvel borgernes, forbrugernes og fabrikanters tillid til det indre marked. Jeg støtter klart tesen i hr. Toubons betænkning om at inddrage de nationale parlamenter i Parlamentets lovgivningsarbejde, hvilket vil tilnærme EU betydeligt til vores borgere. Det er en meget værdifuld anvisning.
Jeg vil sluttelig gerne tilføje, at jeg som tidligere forretningskvinde tilslutter mig alle anbefalingerne i betænkningen om eliminering af de administrative byrder for virksomhederne. Kun takket være en konsekvent, markedsorienteret og liberal økonomisk politik vil EU være i stand til at konkurrere med USA, Kina eller Indien. Jeg vil gerne lykønske ordføreren med den velskrevne betænkning, hvis største fortrin er det afbalancerede indhold. Jeg vil ligefrem sige, at betænkningen er en form for apolitisk kort over prioriteterne af vores arbejde forbundet med det indre marked.
Charlie McCreevy
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har lyttet opmærksomt til debatten om det indre markeds fremtid, og jeg takker alle deltagerne for deres bemærkninger.
Undersøgelsen af det indre marked er en vigtig del af bestræbelserne på at opnå et Europa med konkrete resultater og med klart fokus på borgerne. Det indre marked er ikke et middel til at nå et mål. Vores politikker skal tjene borgerne og forbedre deres livskvalitet. Alle europæere - De og jeg - skal kunne identificere sig med disse politikker.
Der er stadig store udfordringer på det indre marked. Nogle af vores forslag er allerede stillet. Andre bliver det inden længe. Vi har brug for, at De støtter disse initiativer, så de kan gennemføres med succes. Vi har taget den måde, hvorpå vi styrer det indre marked på nationalt plan og på EU-plan, op til fornyet overvejelse. Alle initiativer er gennemarbejdet i henhold til principperne for bedre lovgivning. Det betyder, at vi kan undersøge alle muligheder, før vi handler, herunder evt. selvregulering på visse områder.
Vi må styrke ejerskabet til det indre marked. Det tilhører forbrugerne, virksomhederne, arbejdstagerne og det civile samfund. Det tilhører nationale, regionale og lokale myndigheder. Vi må lette det daglige samarbejde mellem medlemsstaterne.
Jeg takker endnu en gang ordføreren og glæder mig til at få yderligere kommentarer fra Parlamentet i de kommende måneder.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Gábor Harangozó  
Denne initiativbetænkning er en glimrende anledning til at bidrage til den igangværende undersøgelse af det indre marked. Parlamentet får dermed mulighed for at understrege fordelene som følge af et fuldstændig gennemført indre marked. Betænkningen indeholder konkrete henstillinger, samtidig med at udfordringerne for det indre marked fremhæves.
Blandt henstillingerne støtter vi især den vægt, der lægges på betydningen af at tackle klimaændringerne gennem bæredygtige udviklingstiltag, nødvendigheden af at øge forbrugernes tillid betydeligt i forbindelse med grænseoverskridende køb, understregningen af innovations og SMV'ers konkurrence-, vækst- og beskæftigelsespotentiale, fremme af ægte fri bevægelighed for arbejdstagere over hele EU og i almindelighed fjernelse af alle hindringer for gennemførelsen af et integreret og effektivt indre marked.
Disse henstillinger skal naturligvis omsættes til direktiver om det indre marked, så medlemsstaterne gennemfører dem fuldt ud. For at opnå effektiv overholdelse af bestemmelserne vedrørende det indre marked må EU give sig selv de nødvendige håndhævelsesinstrumenter til at tilskynde til samarbejde mellem nationale forvaltninger ved at oprette informationskontaktpunkter for virksomheder og borgere, forbedre klageprocedurens effektivitet og om nødvendigt anlægge sager ved de relevante domstole.
Piia-Noora Kauppi  
Det indre marked er stadig EU's vigtigste resultat. Det er imidlertid langt fra gennemført. Der er svagheder i forbindelse med alle fire friheder. Vi er også vidne til, at de berørte parters tillid til resultaterne af det indre marked, som i det store og hele bliver taget for givet, smuldrer.
25 % af varebevægelserne er stadig genstand for forskellige nationale tekniske hindringer. Forhåbentlig vil Kommissionens politiske pakke fra januar 2007 inden længe give sig udslag i målrettede foranstaltninger til fjernelse af de resterende hindringer.
Med hensyn til fri bevægelighed for personer, er der stadig usikkerhed om nogle grundlæggende principper, navnlig vedrørende mulighederne for at overføre sociale rettigheder. Det glæder mig, at dette politiske minefelt gradvist bliver kortlagt, hvad angår f.eks. pensioner og adgang til grænseoverskridende sundhedspleje.
I forbindelse med kapital og tjenesteydelser er der store ændringer på vej. Status quo, hvad angår f.eks. manglen på et fælles selskabsbeskatningsgrundlag, fordrejer investeringsbeslutninger på det indre marked og skaber problemer for SMV'er.
Selv om EU tager fat på de fremtidige udfordringer i kraft af reformtraktaten, kræves der et politisk incitament til at gennemføre det indre marked. Det bør tage sigte på at fjerne uklarheder i erhvervsklimaet, præcisere den lovgivning, der finder anvendelse, og reducere de administrative byrder.
Mairead McGuinness  
Jeg er stort set tilfreds med ordførerens betænkning og er enig i, at udviklingen af det indre marked har givet de europæiske borgere en række fordele, navnlig ved at give forbrugerne et større udvalg og lavere priser, ved at skabe et dynamisk erhvervsklima og ved at muliggøre fri udveksling af varer, tjenesteydelser og idéer. Dette har til gengæld lettet europæisk integration på en række områder og konsoliderer stadig EU's evne til at nå sine overordnede mål.
Jeg har imidlertid forbehold over for visse dele af betænkningen.
Jeg mener, at det hverken er nødvendigt eller ønskeligt at indføre et fælles konsolideret beskatningsgrundlag, som det foreslås i betænkningen. Jeg mener, at et sådant forslag, hvis Kommissionen stillede det, ville være et første skridt til skatteharmonisering, hvilket jeg ville finde uacceptabelt. Jeg mener, at medlemsstaterne bedst selv kan træffe beslutning om arten og omfanget af deres respektive skattesystemer.
Endelig mener jeg, at henvisningen i betænkningen til atomkraft som en vigtig del af EU's energimix er malplaceret, og jeg vil ikke støtte den del af betænkningen.
