Prioriteringer for 2011-budgettet - Sektion III - Kommissionen - Budgetretningslinjer: 2011 - øvrige sektioner (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Jędrzejewska for Budgetudvalget om prioriteringer for 2011-budgettet - Sektion III - Kommissionen og
betænkning af Trüpel for Budgetudvalget om retningslinjerne for 2011-budgetproceduren, Sektion I - Europa-Parlamentet, Sektion II - Rådet, Sektion IV - Domstolen, Sektion V - Revisionsretten, Sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII - Regionsudvalget, Sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand og Sektion IX- Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Fru formand! Budgetproceduren for 2011 er særdeles specifik og ekstraordinær, fordi den drejer sig om det første budgetår, der indledes og godkendes i henhold til bestemmelserne i Lissabontraktaten. Man kan sige, at vi er pionerer i dette projekt, og derfor hviler der naturligvis et vist ansvar på os. Lissabontraktaten giver Parlamentet supplerende beføjelser på budgetområdet. Det er op til os, hvordan vi udnytter disse beføjelser, og vi regner med en konstruktiv dialog med både Kommissionen og Rådet, så de nye muligheder i Lissabontraktaten kan udnyttes så godt og så effektivt som mulig.
En meget vigtig nyskabelse i Lissabontraktaten er, at vi nu ikke har to behandlinger af budgettet. Dette betyder, at både Parlamentet og Rådet kun skal behandle budgettet én gang. Dette udgør naturligvis en helt særlig udfordring - nemlig at man skal udvise selvdisciplin. Som Parlament skal vi være disciplinerede, fordi vi - groft sagt - kun får én chance. Der kommer ikke et andet forsøg. Vi er nødt til at få mange ting på plads på forligsudvalgsmødet. For at den nye budgetprocedure skal kunne afvikles i efteråret skal vi arbejde sammen og være disciplinerede.
I år er også noget særligt, for på grund af den sene udnævnelse af Kommissionen har denne ikke haft mulighed for at fremlægge sin årlige politiske strategi. Derfor er det både yderst exceptionelt og interessant, at det er Europa-Parlamentet, der først fremkommer med sine synspunkter, og at de første udtalelser om 2011-budgettet kommer fra Europa-Parlamentet i form af denne betænkning og ikke fra Kommissionen, som det har været tilfældet i alle "almindelige" år.
Hvorfor er 2011 ellers så specielt? 2011-budgettet er det femte budget i den flerårige finansielle ramme. Som De ved, dækker den flerårige finansielle ramme perioden 2007-2013. Vi har allerede lært meget i løbet af de fire foregående budgetprocedurer. På polsk siger vi, at vi har nået muren. På engelsk siger man, at man har nået loftet. Uanset hvordan vi siger det, befinder vi os i en situation, hvor den flerårige finansielle ramme er ved at være udtømt. Vi er rent faktisk ved at nå muren, det tidspunkt, hvor margenerne er meget smalle, og Parlamentets manøvremuligheder af enhver art reduceres radikalt. Margenerne er meget smalle. Margenerne under udgiftsområde 1b, omkring 1 mio. EUR, og udgiftsområde 3b, omkring 9 mio. EUR, vækker særlig bekymring. Derfor er vores muligheder naturligvis begrænsede, og derfor kræver, forventer og anmoder vi i betænkningen fra Budgetudvalget, som jeg har udarbejdet, om en ambitiøs gennemgang og revision af den flerårige finansielle ramme, ikke bare fordi disse margener er ved at være opbrugt, men også fordi det i forbindelse med revisionen bliver nødvendigt at tage hensyn til de betydelige budgetmæssige konsekvenser af Lissabontraktaten.
Lissabontraktaten giver EU nye beføjelser på områder som rumpolitik. Det er også vigtigt, at den fører til etablering af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Det er ligeledes vigtigt at overveje budgettet, og hvordan vi har til hensigt at gennemføre EU 2020-strategien. Ingen af disse projekter var med i den flerårige finansielle ramme. Nu skal vi i gang med en diskussion om, hvordan vi skal finansiere disse nye planer og ambitioner.
Jeg vil meget gerne have, som det også siges i betænkningen fra Budgetudvalget, at det styrende princip for 2011-budgettet bliver ungdommen. De unge er allerede Europas drivkraft og fremtid. Uddannelse og investering i ungdommen er også en investering i nutiden og fremtiden for Europa, samfundet og økonomien. Jeg vil gerne understrege, hvor vigtigt et øjeblik det er i alles liv, når man skal videre fra skolen og den akademiske uddannelse til det første job. Dette er et meget vanskeligt øjeblik, især i en krisetid. Jeg vil gerne nævne et par statistikker. 21 % af befolkningen mellem 15 og 24 år er arbejdsløse. Det er meget vigtigt, at EU heller ikke overser dette vanskelige aspekt, og at vi arbejder sammen, så den vanskelige overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet bliver lettere for de unge.
Jeg vil gerne understrege, at i en tid med hurtige teknologiske forandringer og ligeledes med demografiske forandringer skal vi skabe et samfund baseret på viden med borgere, der er i stand til at ændre deres kvalifikationer i løbet af deres liv og erhvervskarriere, som får mulighed for at foretage disse ændringer, og som også modtager støtte fra EU til denne proces. EU's støtte bør omfatte internationale udviklingsprogrammer for akademikere og med henblik på praktisk erfaring og undervisning også rent fagligt. Dette vil samtidig øge det sociale integrationsniveau og strømmen af viden og gøre det muligt for EU's borgere at blive virkeligt mobile. Mobilitet er jo en grundlæggende frihed, der sikres ved traktaterne og et fundament for et effektivt indre marked.
(EN) Jeg vil nu skifte til engelsk, fordi jeg erstatter Helga Trüpel. Så nu spiller jeg en anden rolle, ikke bare vedrørende Kommissionens budget, men vedrørende de øvrige institutioner og Parlamentets budget. Jeg har forberedt en tale på engelsk, hvilket forklarer sprogskiftet.
På dette punkt i proceduren er formålet med beslutningsforslaget at tegne et generelt billede - især i budgetsammenhæng - og at fremlægge retningslinjer for de administrative budgetter for de forskellige institutioner, herunder Europa-Parlamentet, men undtagen Kommissionen, som jeg talte om tidligere.
Den generelle baggrund er, at budgettet for 2011 skal vedtages under omstændigheder, der er meget udfordrende, fordi margenen under udgiftsområde 5 er meget begrænset, og fordi en vellykket gennemførelse af Lissabontraktaten er en prioritering for alle de europæiske institutioner. Lissabontraktatens ikrafttræden ændrer proceduren for vedtagelsen af budgettet og kræver derfor endnu tættere samarbejde og dialog mellem institutionerne. Det interinstitutionelle samarbejde dækker adskillige aspekter - som f.eks. oversættelseskapacitet og rekruttering - og udveksling af bedste praksis og forbedring af effektiviteten kan opnås på områder, som man hidtil ikke har taget i betragtning i denne forbindelse, som f.eks. EMAS, politikker for bekæmpelse af forskelsbehandling og hjemmearbejdspladser.
Udviklingen af en ejendomsstrategi på mellemlangt og langt sigt har været en prioritering for Budgetudvalget i længere tid, ikke bare for Parlamentet, men også for de øvrige institutioner. Usikkerhed om størrelsen og udformningen af budgettet for Udenrigstjenesten og Domstolens afgørelse om løntilpasning gør den finansielle situation inden for udgiftsområde 5 endnu mere uforudsigelig.
Så til Europa-Parlamentets eget budget, hvor Præsidiets retningslinjer indeholdt følgende mål for Parlamentets budget: udvikling af ekspertise for medlemmerne med hensyn til forskningskapacitet og briefinger fra biblioteket samt tilpasning af de institutionelle aspekter, der er afledt af Lissabontraktaten. Derfor fremhæver udvalget lovgivningsekspertise som en topprioritering.
Janusz Lewandowski
Hr. formand! Jeg har lyst til at lytte her i aften. Jeg lytter til Parlamentets prioriteringer for 2011 på samme måde, som jeg lyttede til den vejledning, Rådet vedtog den 16. marts. Jeg er enig i de vigtige punkter, og jeg er enig i, at dette ikke er en rutinemæssig årlig procedure af de to grunde, som Parlamentets ordfører nævnte.
Den første er, at vi er ved at tilpasse os situationen efter Lissabontraktaten. Vi har til dels tilpasset os, men der mangler nogle ting endnu. Et godt samarbejde mellem institutionerne er mere nødvendigt end nogensinde, fordi der kun bliver en enkelt behandling i Parlamentet.
Det, man allerede er blevet enige om ved forligsmøderne i november, er en række overgangsperioder. Der har eksisteret en pragmatisk tidsplan, der sikrer forudsigelighed for budgettet, siden 1975, og den er også blevet bekræftet. Det, der mangler, er de nærmere detaljer i Forligsudvalget. Det er vigtigt nu, fordi der kun gennemføres en enkelt behandling af det årlige budget. Derfor vil Kommissionen ved trilogen i morgen fremlægge de nærmere bestemmelser, der skal drøftes, således at vi kan blive enige om de forligstekniske detaljer, før den egentlige procedure går i gang i 2011.
Den anden grund til, at den årlige procedure ikke er rutine, er, at vi befinder os i et post-krise-Europa, hvor mange medlemsstater kæmper med budgetunderskud og gældsætning og mange med endnu mere udfordrende problemer. Derfor bør vi mere end nogensinde lægge vægt på en forsvarlig finansiel forvaltning, på præcise prognoser og på en rationel gennemførelse af budgettet.
De udgiftsområder, der tilsyneladende er underfinansierede, er nemme at identificere. Her henviser jeg til udgiftsområde 1a og udgiftsområde 4. Det skyldes denne samarbejdsånd, at vi er i stand til at ændre de finansielle overslag fire gange i løbet af en procedure, dvs. fire årlige procedurer.
Vores konklusioner bør fremlægges inden for rammerne af en rapport om den interinstitutionelle aftales funktion, som vil blive offentliggjort på samme dato som budgetforslaget, den 27. april, og sendt til Parlamentet.
Vores ordfører, ikke min ordfører denne gang, men Parlamentets ordfører, Sidonia Jędrzejewska, (mine tjenestegrene uddannes nu i, hvordan de skal udtale ordførerens navn korrekt) placerer helt korrekt ungdommen og ungdommens muligheder i centrum for sin betænkning. Med andre ord opgraderer man i betænkningen om prioriteringer helt klart udgiftsområde 3. Dette drejer sig om uddannelse og ungdommens plads på arbejdsmarkedet og retfærdiggøres i denne henseende, når vi ser antallet af arbejdsløse.
Men det er ligeså vigtigt, at vi opfylder vores løfte i form af en genopretningsplan. Det er også vigtigt for Europas borgere.
Det vigtige er gennemførelsen. Den skal være oppe i marchfart i 2011. En effektiv administration er også vigtigt, og i denne henseende skal jeg understrege, at Kommissionen på trods af tilpasningerne til Lissabontraktaten ikke vil anmode om nye stillinger i år.
Vi skal vedtage budgetforslaget i kollegiet den 27. april og ifølge traditionen fremlægge det straks samme dag for medlemmerne af Parlamentets Budgetudvalg.
Derfor ser jeg nu frem til at komme i gang med proceduren for 2011. Jeg lover en god samarbejdsånd, som også bliver nødvendig denne gang som følge af de procedure-prototyper, vi afprøver i år.
Thijs Berman
Hr. formand! I den økonomiske krise, hr. Lewandowski, kommer EU-budgettet uvægerligt også under pres. Det er kun naturligt. Bruxelles skal også holde øje med, hvordan man bruger hver eneste euro fra befolkningen. Ikke desto mindre - og her taler jeg på Udviklingsudvalgets vegne - bør investeringer i udviklingslandene fortsat være en prioritering. Bæredygtig vækst i de fattige lande vil give befolkningen der muligheder, som de ikke har i øjeblikket. Ikke bare det, men deres udvikling er også en del af løsningen på vores krise. Udviklingslandene er et marked, oven i købet et hurtigtvoksende marked. Europa er nødt til at bruge sine penge på en mere intelligent måde, f.eks. ved at bruge en kombination af subsidier og lån til mikrofinansiering. Bedre adgang til finansielle tjenesteydelser i de fattige lande vil give befolkningen også i disse lande mulighed for at opfylde deres ambitioner. Vi skal beskytte budgettet for udviklingssamarbejde, uanset hvor hårdt det bliver. Kommissæren for udvikling, Andris Piebalgs, skal fortsat have ansvaret for sit eget budget, i stedet for den højtstående repræsentant fru Ashton, hvilket i øjeblikket synes at være hensigten. De valg, der træffes med hensyn til fattigdomsbekæmpelse, må aldrig være afhængige af vores diplomatiske interesser.
José Manuel Fernandes
Hr. formand! Jeg glæder mig over, at vi kan betegne 2011-budgettet som "ungdoms"budgettet. Dermed bidrager det til vedtagelsen af vores forslag om at hjælpe de unge med f.eks. at komme i arbejde, hvilket også er tilfældet med det såkaldte første-job-initiativ under Erasmus. Fremme af iværksætteri hos unge, at skabe incitamenter og styrke innovation og den digitale dagsorden er andre forslag, der vi bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling i Europa og vil føre til skabelse af nye job.
Med hensyn til Parlamentets budget er det værd at bemærke, at Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) støtter et budget, der er både bæredygtigt og stramt, hvor alle udgiftsposter er begrundede. Vi tror på og anbefaler, at Parlamentet opgiver en budgetmodel med rutinemæssige stigninger. I stedet bør det gå over til et nul-budget, der giver mulighed for effektivitet og dermed besparelser. Der skal hurtigst mulig indføres en langsigtet ejendomspolitik for at gøre dette princip om bæredygtighed, disciplin og effektivitet til virkelighed.
Vi skal stadig blive bedre til at finde frem til, hvad vores faste udgifter er. Dette skal stadig følges op af en cost-benefit-analyse af de forskellige politikker, vi gennemfører. Vi skal igen og igen understrege, at ekspertise inden for lovgivningen skal være Parlamentets hovedprioritering, og at vores institution skal have adgang til alle de nødvendige ressourcer til at kunne opnå dette. Lissabontraktatens ikrafttræden, som betyder bare én behandling af budgettet, vil kræve mere samarbejde og mere dialog. Vi mener, at denne dialog skal være ærlig. Vi lægger vægt på at sikre, at den bliver det.
Francesca Balzani
Hr. formand, mine damer og herrer! Budgetvejledningen for 2011 er det første skridt i retning af det næste europæiske budget, et meget definitivt skridt.
I Budgetudvalget gjorde vi en stor indsats for at fastlægge de vigtigste identificerbare prioriteringer, der kan fremhæve EU's foranstaltninger. De unge har førsteprioritet, ikke bare fordi de er den ressource, som vi skal fokusere på med henblik på innovation, forskning og udvikling, men også fordi de er udgangspunktet for langsigtede social- og arbejdsmarkedspolitikker.
Men 2020-strategien er også en hovedprioritering med hensyn til løsning af arbejdsløshedsproblemet, klimaændringer og frem for alt behovet for en effektiv og praktisk gennemførelse af denne nye strategi fremadrettet og for at afsætte tilstrækkelige ressourcer til den uden kompromiser og uden nedskæringer.
Men denne vejledning er også et meget realistisk første skridt. Der er langt mindre spillerum i de finansielle overslag, og dette betyder, at der er utilstrækkelige ressourcer til at gennemføre det vigtigste, nemlig nye foranstaltninger. Dette er navnlig følsomt i forbindelse med det første udgiftsområde vedrørende konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse.
Der er imidlertid også et andet vigtigt aspekt, nemlig at budgettet også skal være yderst fleksibelt og kunne reagere hurtigt på borgernes behov, på menneskers behov og på ændrede behov. Så der findes prioriteringer, men der er også vigtige betingelser, for at budgettet virkelig kan blive et nyttigt instrument, der kan hjælpe Europa med at vokse.
Blandt disse kan nævnes tilstrækkelige ressourcer, en tydelig gennemførelse af fremtidige strategier, især 2020-strategien og en endelig løsning for et fleksibelt instrument, der som det eneste kan give os mulighed for at imødese de fremtidige udfordringer.
Ivars Godmanis
Hr. formand! Jeg vil gerne fremhæve tre punkter.
For det første vedrørende strukturfondene - omkring 35 % af budgettet. Vi klarer os kun halvt så godt som i 2000-2006. Den nuværende absorptionsgrad inden for alle fonde er på 14 %, og den var 25 % tidligere. Så spørgsmålet er, hvordan vi skal tage hensyn til og gennemføre budgettet, og hvordan vi skal levere resultater inden for denne del af budgettet. Ellers opstår der en situation, hvor pengene ikke bliver brugt. På den anden side kan det være en reserve.
For det andet skal vi betale nogle fordringer fra den foregående periode, og Kommissionen har afsat fem mia. til brug for dette. Men i nogle lande, der ikke har krævet mere end seks måneders godtgørelse, mener jeg ikke, at der vil blive gjort krav på alle pengene. Der er også spørgsmålet om, hvorvidt pengene vil blive brugt eller ej.
Jeg må også sige noget om to meget alvorlige spørgsmål vedrørende rullende budgetter, der videreføres fra år til år. På landbrugsbudgettet for 2009 faldt betalingerne til udvikling af landdistrikter med 2 mia. EUR i forhold til 2008. Nu skal der udbetales langt flere penge, men spørgsmålet er, hvorvidt alle projekter vil blive gennemført i 2010 eller ej.
Endelig vedrørende det syvende rammeprogram. Hvis vi kigger på udgiftsområde 1a vedrørende det syvende program for F&U, var betalingerne i 2009 betydeligt lavere end i 2008. Så spørgsmålet er, hvorvidt leveringen bliver tilfredsstillende. Så kan vi planlægge budgettet ud fra situationen. Der findes også mange behov inden for andre områder. Så er der tale om reserver eller ej?
Zbigniew Ziobro
Hr. formand! Forslaget til Europa-Parlamentets beslutning om prioriteringer for 2011-budgettet indeholder et afsnit, der minder os om, at finansieringen af prioriteringerne ikke må skade de grundlæggende områder af EU's politik som f.eks. samhørigheds- eller strukturpolitikker eller den fælles landbrugspolitik. Afsnittet har karakter af en bestemmelse, der forekommer nødvendig i lyset af de tidligere definerede budgetprioriteringer. Disse prioriteringer lader meget tilbage at ønske.
Mirakelmidlet for den krise, der gør store indhug i Europa, skal først og fremmest være innovation. Men i beslutningsforslaget overser man, at de fattigste regioner i EU ofte ikke råder over forudsætningerne for innovation. Der findes lande, hvor grundlaget for en moderne økonomi rent faktisk først lige er ved at dukke op. Hvis Europa skal være et kontinent med lige muligheder, er svaret på denne situation hovedsagelig samhørighedspolitik og strukturpolitik. Især i krisetider bør vi huske på dette aspekt af EU's politik, navnlig solidaritetsaspektet, for ikke at forlænge opdelingen af kontinentet i rig og fattig.
Miguel Portas
Hr. formand! I dag står vi ved begyndelsen af forhandlingen om de overordnede retningslinjer for 2011-budgettet, og den foreslåede prioritering er ungdommen. Denne prioritering er særligt vigtig i den livsfase, der markerer overgangen mellem skolegang og arbejdsmarked. Som sådan bør vi hilse dette valg af prioritering velkommen.
Et af forslagene drejer sig f.eks. om oprettelsen af et Erasmus-program for det første job. Problemer er, at inden for politik ligger djævelen i detaljen. Hvad taler vi om, når vi taler om et "Erasmus for det første job? Hvor skal vi gennemføre dette? Ved at omdirigere Erasmus-midler til studerende eller ved at skabe et nyt program med nye penge? Dette er ikke blot en detalje, og det er heller ikke spørgsmålet om, hvorvidt Erasmus er rettet mod usikre arbejdspladser eller snarere mod et ordentligt job, der kan sikre de unge mennesker en fremtid. Er det i sidste ende et program, der kan bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, således som det er hensigten? Eller ender det som et program, der kun har til formål at dække over arbejdsløsheden? Jeg mener, at disse spørgsmål er noget helt centralt i forhandlingen. Det mest relevante spørgsmål i 2011 er stadig arbejdsløsheden, der hærger i EU. Det er vores ansvar at løse arbejdsløshedsproblemet.
Dette bør være en udfordring for EU-budgettet, men 2011-budgettet holdes som gidsel af en finansiel ramme, der har været aftalt i syv år, og som ikke er blevet ændret til trods for krisen. Uden en grundig og stringent revision af denne finansielle ramme vil det budget, vi efter planen skal godkende mod slutningen af året, være dømt til stagnation og middelmådighed, selv om vi vedtager de bedste prioriteringer i verden. De vil ikke blive andet end hensigtserklæringer og vil kun få minimal indvirkning på budgettets struktur.
Marta Andreasen
Hr. formand! Den foreslåede forhøjelse af Parlamentets budget for 2011 med 6,5 % er endnu et tegn på, hvor langt Parlamentet har bevæget sig væk fra den virkelige verden og vælgernes interesser.
Hvordan kan vi forklare vores vælgere under normale omstændigheder for slet ikke at tale om i krisetider, at de samlede udgifter, de betaler til hver af os, overstiger 2 mio. GBP om året? Hvordan kan vi fortælle dem, at hvis De ønsker et Parlament på et højt niveau - hvilket nogen sætter en ære i - så er dette prisen? Hvordan forklarer vi alle dem, der mister deres arbejde, at vi, Parlamentets medlemmer, har brug for flere medarbejdere på grund af Lissabontraktaten? Eller at Parlamentets medlemmer skal have lønforhøjelse, fordi de arbejder hårdere?
De 15 % af de unge, der er arbejdsløse i Det Forenede Kongerige, eller værre endnu de 45 % de unge, der er arbejdsløse i Spanien, vil ikke kunne se, hvordan denne forhøjelse vil sikre dem et arbejde. Mange af dem er ret veluddannede. De mangler bare jobmuligheder. Jeg ville helt ærligt ikke kunne svare dem, hvis de stillede dette spørgsmål.
Kan nogen forklare mine vælgere, hvordan det forhold, at Parlamentet har to arbejdssteder, et i Bruxelles og et i Strasbourg, kan hjælpe dem med at betale deres husleje, købe mad til deres børn og give dem en uddannelse, for dette er baggrunden for en stor del af den udgift på 2 mio. GBP, jeg talte om før.
Med hensyn til Kommissionen er det da udmærket at tale om ædle mål som investering i ungdom og uddannelse, fremme af sprogundervisningen og fremme af innovation med henblik på økonomisk udvikling og jobskabelse i Europa, men Revisionsrettens beretning giver os ikke ro i sjælen med hensyn til, hvordan EU-midlerne anvendes, og de udestående forpligtelser viser heller ikke, at EU er velbevandret i planlægning.
Vi bør ikke tolerere nogen forslag til en forhøjelse af budgettet ...
(Formanden afbrød taleren)
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Prioriteringerne for EU's 2011-budget drejer sig om den økonomiske og finansielle krise. I samme forbindelse har vi den positive fælles indsats for at gennemføre en exitstrategi, der er så omfattende og socialt retfærdig som mulig.
Jeg vil gerne koncentrere mig om to aspekter. For det første er et centralt aspekt af 2011-budgettet fokuseringen på de unge. De kommer bestemt til at spille en nøglerolle i Europas fremtid. Investering i ungdommen betyder, at man i dag tænker på fremtidens Europa.
For det andet viser den nuværende situation med al ønskelig tydelighed, hvor hurtigt arbejdspladser kan gå tabt, selv i et økonomisk stærkt område. 2020-strategien er også fokuseret på innovation. De håb, der helt berettiget knyttes til dette, vil skabe nye job og afhjælpe sociale og arbejdsmarkedsmæssige problemer.
László Surján
(HU) Hr. formand, kære kolleger! Vi ved alle, at der er behov for betydelige reformer af EU's budget. Vi ved imidlertid også, at disse reformer ikke kan gennemføres inden for rammerne af et etårigt budget. Hvad er vores problem? Vores store problem er, at dette er et kolossalt ufleksibelt budget. Vi er ikke gode nok til at løse de daglige udfordringer eller sågar de årlige udfordringer eller har i hvert tilfælde svært ved det. Og der er naturligvis begrænsede manøvremuligheder. Ordføreren har fremsat et afbalanceret forslag. Hun har taget hensyn til realiteterne ved situationen og formuleret en række fornuftige mål. Jeg håber, at Parlamentet vil følge og støtte den foreliggende tekst og det foreliggende forslag.
Det er især udmærket, at vi vender os mod de unge, for ellers vil de vende sig væk fra os, væk fra princippet om et fælles Europa. Jeg vil gerne sige lidt mere om samhørighedspolitikken. Samhørighedspolitikken er ikke en form for godgørenhed. Det er korrekt, at der findes kolossale forskelle mellem de udviklede og de underudviklede regioner. Vi forsøger at eliminere disse forskelle eller at reducere dem. Men når vi styrker en region, er det konkurrenceevnen hos alle i Europa, der styrkes, og vi står stærkere og bedre i den globale konkurrence, naturligvis på den betingelse, at medlemsstaterne udnytter mulighederne, at pengene ikke bare står ubrugte hen, og desuden at de skaber resultater. Ellers vil det være et stort spild. Dette spild bliver endnu større end det forhold, at vi har to arbejdssteder, hvis vi gennemfører programmer, der ikke fører til de krævede resultater. Jeg håber, at der vil ske fremskridt i den forbindelse. I Budgetudvalget er vi meget ivrige efter at sørge for, at vi får noget for vores penge.
Derek Vaughan
(EN) Hr. formand! Jeg glæder mig over denne betænkning om prioriteringer for Parlamentets budget, og jeg glæder mig over diskussionen om, hvordan vi kan prioritere, så vi sikrer os, at Parlamentet kan udføre sit arbejde.
Den oprindelige betænkning var måske forståeligt nok lidt vag og generel. Men ændringsforslagene under udvalgsarbejdet sikrede, at vi nu er klar over, hvad der er vigtigt. Budgetudvalget forsøgte at afbalancere behovet for at anerkende vores ansvar i henhold til Lissabontraktaten med behovet for at holde udgiftsstigningerne så meget i ave som muligt, og det er navnlig vigtigt, når margenerne og de statslige finanser er så stramme. Jeg er sikker på, at alle medlemmerne vil tage dette til efterretning.
Derfor er det så vigtigt at træffe beslutning om vores prioriteringer i disse retningslinjer, og naturligvis drejer det sig ikke bare om at bruge penge. Det drejer sig også om at være på udkig efter besparelser, og det drejer sig om at bruge pengene bedst muligt.
Derfor glæder det mig f.eks., at der hersker bred enighed om behovet for et integreret videnforvaltningssystem, der kan samle alle de forskellige informationskilder til gavn for medlemmerne og borgerne.
Analysen af Europarl TV, hvor man vil undersøge, om det er effektivt eller ej, er også velkommen. En evaluering af sekretariatsgodtgørelsen og de samlede udgifter til ansættelse af flere medarbejdere, herunder til indlogering, er efter min mening også vigtig, og det samme gælder en ejendomsstrategi for Parlamentet og de øvrige institutioner på mellemlang til lang sigt, som vi måske burde arbejde langt mere koncentreret med, end vi gør i øjeblikket.
Og naturligvis har vi altid det vanskelige spørgsmål om 20 %-tærsklen, der blev aftalt for så mange år siden. Jeg og Budgetudvalget mener, at enhver ændring af disse 20 % bør gøres til genstand for en diskussion mellem Budgetudvalget og Præsidiet og senere mellem alle de forskellige institutioner. Det bør ikke være en ensidig beslutning.
S&D-Gruppen har fremsat et par ændringsforslag mere, som vi skal stemme om i morgen, og som vil forbedre prioriteringerne yderligere. I et af ændringsforslagene påpeger vi det problematiske ved at anbringe alle administrative udgifter under udgiftsområde 5. I et andet ændringsforslag opfordrer vi til hurtig offentliggørelse af retningslinjerne og overslagene for at sikre, at vi kan træffe vores beslutninger korrekt og rettidigt. Jeg håber, at kollegerne i morgen vil støtte disse og andre ændringsforslag, der har til formål at forbedre retningslinjerne.
Jeg vil også håbe, at kollegerne vil anerkende, at vi som følge af aftalen om disse retningslinjer vil skulle gennemføre vanskelige diskussioner om de overslag, som generalsekretæren har offentliggjort for nylig. Først da vil vi begynde at tale om vores prioriteringer, og først da vil vi få den rette diskussion, så vi kan nå frem til en balance mellem vores funktion som Parlament og vores fastholdelse af udgifterne på så lavt et niveau som mulig.
Carl Haglund
(SV) Hr. formand! I svære økonomiske tider som disse er budgetspørgsmål vanskelige og følsomme. Retningslinjerne for 2011-budgettet omfatter også Europa-Parlamentets eget budget. Udgifterne under udgiftsområde 5 er traditionelt blevet fordelt, således at Parlamentet har fået en andel på under 20 %.
Som en følge af Lissabontraktaten mener man nu, at Parlamentet skal have en større andel af pengene. Det er bestemt på sin plads med en revision af det voksende behov for ressourcer, som Parlamentets nye beføjelser giver anledning til, og vi har allerede modtaget flere penge til 2010 netop som resultat af Lissabontraktaten.
Samtidig kan Lissabontraktaten ikke bruges som en slags ny pengeautomat for Parlamentet. Vi skal også være i stand til at effektivisere vores egen organisation og forsøge at finde besparelser, hvor det er muligt, for at kunne finansiere eventuelle yderligere behov.
Nu opfordrer man også til øgede bevillinger til de medarbejdere, der bistår Europa-Parlamentets i deres arbejde. Hensigten er helt sikkert god, men det er interessant, at f.eks. medlemmerne i min gruppe mere eller mindre enstemmigt mener, at der ikke er noget tvingende behov for dette, og at det ikke er nødvendigt i disse økonomiske krisetider.
Retningslinjerne, som vi vedtager i dag, er fine, og jeg mener, at vi bør opfatte dem som en opfordring til at foretage en kritisk gennemgang af vores egne udgifter.
Peter van Dalen
(NL) Hr. formand! Vi lever i finansielt og økonomisk svære tider. Overalt spændes livremmen ind, og de offentlige myndigheder skal også begrænse deres udgifter og spare. Desuden har borgerne kun begrænset tillid til den europæiske politik, og dette bekymrer mig virkelig. Derfor vil jeg gerne fremsætte to forslag vedrørende behandlingen af det næste budget. For det første skal vi medlemmer af Europa-Parlamentet være ligeså ansvarlige for vores generelle udgiftsbevilling på 4 200 EUR om måneden som for alle vores andre bevillinger. Sådan er det ikke i øjeblikket, og det er ikke, hvad jeg vil kalde for gennemsigtigt. Desuden vil jeg stille et ændringsforslag i den forbindelse, når vi skal behandle hr. Staes' betænkning under mødeperioden i april.
Mit andet punkt vedrører budgetterne for Europa-Parlamentets nationale informationskontorer. Jeg opfatter dem som særdeles generøse og mener, at de bør reduceres med en tredjedel over en treårig periode. Jeg opfordrer mine kolleger til at støtte disse forslag. Dette vil vise vores ønske om gennemsigtighed og vores hensigt om ikke at give os selv særbehandling.
Bastiaan Belder
(NL) Hr. formand! 2011-budgettet stiller os over for EU's prioriteringer. På dette økonomisk vanskelige tidspunkt skal EU først og fremmest erkende, at de finansielle ressourcer kommer fra medlemsstaterne, som står over for nogle drastiske besparelser. Det er ikke bare medlemsstaterne, der skal spare. EU bør også reducere sine offentlige midler og bruge dem mere målrettet.
Jeg har et vigtigt spørgsmål vedrørende ordførerens prioritering af ungdommen. Som regel er medlemsstaterne gode til at håndtere sociale anliggender og ungdomsanliggender. Alligevel vil jeg gerne henlede opmærksomheden på et punkt, hvor EU's støtte er virkelig uundværlig. I betænkningen nævner man de unges overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet. Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun også har til hensigt at fokusere på de sårbare unges særlige behov. Her tænker jeg på unge, der er opvokset på børnehjem, og som lider under en alvorlig mangel på erhvervsvejledning. I sidste måned så jeg et virkelig inspirerende eksempel på dette under et besøg i Bulgarien. Jeg glæder mig af hele mit hjerte over EU-støtte til sådanne initiativer i medlemsstaterne, f.eks. inden for rammerne af strukturfondene. Jeg regner med Dem.
Nick Griffin
(EN) Hr. formand! Den vigtigste prioritering på ethvert budget burde være, at man kun bruger sine egne penge. At bruge andres penge uden deres tilladelse er ikke budgetlægning. Det er tyveri.
De britiske skatteydere ribbes for 6,4 mia. GBP i direkte betalinger til EU hvert år, og vi får stadig ikke lov til at afholde vores folkeafstemning. At tage pengene uden et demokratisk mandat er ikke en forbrydelse uden ofre. 50.000 af vores pensionister døde af kulde sidste vinter, fordi de ikke har råd til at opvarme deres egne boliger. Vores soldater dræbes af Talibans bomber, fordi vi ikke har råd til bombesikre vores køretøjer. Tusindvis af kræftofre nægtes adgang til dyre, livsforlængende lægemidler. De 6,4 mia. GBP kunne bruges til at rette op på alle disse fejl, og der ville stadig være byttepenge til at bygge otte nye hospitaler og 50 skoler.
Der bør kun være én budgetprioritering - beskær udgifterne og hold op med at udplyndre Storbritannien. Vores pensionister, soldater og kræftpatienter har mere brug for pengene end EU. For Dem er det et budget. For dem er det et spørgsmål om liv og død.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne sige velkommen til hr. Lewandowski, en gammel ven her fra Parlamentet, som nu sidder på andre pladser end medlemmerne.
Jeg vil også gerne udtrykke min tilfredshed med, at vi er vendt tilbage til det traditionelle system med retningslinjer for budgettet. Det er efter min opfattelse en god idé, for på denne måde kan kommissæren lytte til Parlamentets budgetprioriteringer, inden budgetforslaget udarbejdes.
Det, kommissæren hører her i dag, er meget anderledes end det, han hører hver eneste dag fra forskellige sider, der lægger pres på ham for at få et større budget.
Her i Parlamentet vil vi ikke lægge pres på ham lige i øjeblikket. Som han ved, vil vi gøre det fra september og frem. I øjeblikket vil vi bare gerne have, at hr. Lewandowski er helt klar over, hvilke budgetmæssige prioriteringer Parlamentet står for. De repræsenterer vores forslag.
Der opstår nye udfordringer for 2011-budgettet hver eneste dag. Vi har allerede et nyt pres inden for udgiftsområde fire, hvor vi tillader en meget smal margen, der bliver endnu smallere som følge af behovet for at medtage Østersøstrategien.
Vi får pres på landbrugsområdet, ikke bare fordi vi bruger den fælles beslutningsprocedure for første gang, men især fordi vi har til hensigt at bruge den gennem Parlamentet, og vi vil ikke acceptere yderligere beskæringer af landbrugsbudgettet for at finansiere andre områder. Vi skal naturligvis også løse det evige problematiske spørgsmål under udgiftsområde fem, nemlig administrative udgifter og større gennemsigtighed.
Til sidst vil jeg nævne, at Parlamentet er meget indstillet på at spare penge på både EU-budgettet og Parlamentets budget. Det, som vi politiske grupper ikke er villige til, er at tolerere demagogien hos visse personer, der driver politik på denne måde.
Göran Färm
(SV) Hr. formand, mine damer og herrer og især vores tidligere kollega, Janusz Lewandowski! Velkommen tilbage. Jeg vil gerne kommentere begge betænkninger ganske kort.
For det første vil jeg gerne takke fru Jędrzejewska, der har lavet en fremragende betænkning. Men Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet har fremsat ændringsforslag til et par punkter, som vi anser for vigtige.
For det første skal vi gøre det klart, at klimaændringer stadig er en vigtig prioritering. Vi må ikke lette presset på dette spørgsmål på grund af fiaskoen i København, men i stedet skal vi arbejde hårdt for at udføre vores egen opgave, nemlig at finde løsninger på problemet med finansiering.
For det andet med hensyn til Europa 2020-strategien, hvor vi i vores strategi kræver, at EU også skal investere i og forbedre gennemførelsen af strategien. Vi skal kæmpe proaktivt for at udvikle økonomien og sikre en ambitiøs social dagsorden, og dette er politikområder, der ganske enkelt kræver større substans.
Vi har blandt andet brug for at sende et klart budskab til medlemsstaterne og Rådet om, at der er behov for at revidere budgetlofterne for de kommende tre år, navnlig udgiftsområde 1, der omhandler vækst og beskæftigelse.
Med hensyn til Parlamentets eget budget skal vi, selv om vi har betydelige behov, tage hensyn til den økonomiske situation og virkelig lægge bånd på os selv. Er det nødvendigt at styrke Parlamentet og navnlig de politiske gruppers kapacitet for at kunne opfylde Lissabontraktatens krav? I alle andre henseender skal vi imidlertid se på, hvordan vi kan gennemføre besparelser og øge effektiviteten. Dette er navnlig relevant, fordi udgiftsområde 5 på budgettet, til administration, virkelig er strakt til det yderste. Vi har f.eks. for nylig diskuteret Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som bestemt vil kræve ekstra ressourcer.
Vi skal fokusere på Parlamentets kerneopgaver og udvise en høj grad af tilbageholdenhed andre steder.
Geoffrey Van Orden
- (EN) Hr. formand! I tider med økonomiske trængsler, hvor der foretages nedskæringer i de offentlige budgetter i alle europæiske lande, bør alle EU-institutionerne undersøge, hvordan de kan reducere både omkostninger og spild.
Parlamentet burde føre an. I stedet fortsætter det selvopslugt og med konstant stigende omkostninger og udvidelse af personalet uden planer om nedskæringer. I enhver anden organisation ville nye prioriteringer være blevet mødt af kompenserende reduktioner andre steder, men tilsyneladende ikke i Parlamentet. Offentligheden bebrejder medlemmerne af Parlamentet, men det er det overoppustede bureaukrati, det unødige spild og de overflødige bygninger, der koster penge.
Hvordan kan De fortsat begrunde Parlamentets årlige budget på 94 mio. GBP til selvpromovering, hvoraf 8 mio. er blevet brugt på det overflødige Europarl-tv, og 2 mio. GBP er blevet brugt på denne bizarre plan om Huset for Europæisk Historie? Det er latterligt, at De opretholder såkaldte informationskontorer i hver medlemsstat til en årlig udgift på 40 mio., når 736 medlemmer af Parlamentet er ansvarlige for at besvare de spørgsmål, deres vælgere måtte have.
Det er stadig en skandale, at Parlamentet ikke har krævet. at medlemsstaternes regeringer standser Strasbourgcirkusset én gang for alle. Vi skal sende et klart budskab til vores regeringer om dette og spare 200 mio. om året.
Ingeborg Gräßle
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil først tale om Kommissionens budget. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil har min særlige interesse. Den indgår dog endnu ikke i det budget, som kommissæren snart fremlægger. Spørgsmålet om, hvor meget den vil koste, er dog af central betydning for os. Jeg går ind for, at denne tjeneste inkluderes i Kommissionen, hvor den hører hjemme. En ting er sikker: Det, der sker i denne tjeneste, vil have betydelige konsekvenser for budgettet, herunder i relation til de flerårige programmer. Vi kan ikke have en forvaltning af flerårige programmer uden for Kommissionen. Vi kan under ingen omstændigheder tillade dette.
Vores valg af retlig konstruktion for denne tjeneste vil være afgørende, da de budgetmæssige konsekvenser vil afhænge direkte af dette. Det mest interessante ved dette budget er derfor det, som det ikke indeholder. Vi håber i høj grad, at kommissæren snart vil kunne fremlægge tal, der viser, hvad hele konstruktionen forventes at koste. I 2011 - så meget ligger fast - vil vi få de største udgifter, herunder til denne tjeneste, navnlig i forvaltningslinjerne, til de områder, hvor vi har mindst råderum. Der er gjort rede for alt, helt ned til den sidste cent. Jeg er derfor tilhænger af, at vi straks ser på tjenestemandsvedtægten for at finde muligheder for besparelser. Jeg har også et forslag vedrørende særlig orlov til tjenestemænd og assistenter, der arbejder i medlemsstaterne, hvor rejsen til deres hjemland med henblik på særlig orlov er baseret på togrejse. Dette togrejsegrundlag bør afskaffes, så der i stedet fokuseres på flybilletter og flyvetid.
Nu går jeg videre til Parlamentets budget. Enhver, der arbejder i Parlamentet - og det kan desværre ikke siges om alle medlemmerne - har brug for personale. Jeg vil derfor specifikt opfordre til, at vi selv anskaffer os de midler, vi skal bruge for at arbejde. Jeg mener dog ikke, der skal etableres en tilknytning til bygningerne, fordi vi har valgkredse og kan indgå tjenesteydelseskontrakter. Præsidiet bør ikke forstyrre medlemmerne med dette.
Jeg har endnu en anmodning. Det Europæiske Råds formand er endnu ikke omhandlet i budgettet. Det ville være dejligt, hvis vi også kunne anerkende hans eksistens i budgettet.
Martin Ehrenhauser
- (DE) Hr. formand! Vi har brug for et andet EU, og vi har brug for et andet EU-budget. Jeg tror, vi har brug for mod til at træffe store beslutninger. Vi skal bestemt ikke lade os køre fast i ubetydelige tekniske detaljer.
Jeg vil sige tre ting om EU-budgettet. Vi har for det første brug for gennemsigtighed, hvad angår EU-budgettet. Hvor store er f.eks. de administrative udgifter? Det nuværende EU-budget giver ingen realistiske oplysninger om dette.
Mit andet punkt handler om besparelser. Der kan meget nemt spares milliarder på EU-budgettet uden at mindske kvaliteten af de tjenester, som EU-institutionerne leverer. Vi kunne f.eks. lukke et stort antal EU-agenturer. Så er der det andet sæde i Strasbourg. Vi burde måske drøfte nytteværdien af de organer, der mangler et kompetenceområde, f.eks. Regionsudvalget eller Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.
Hvordan bruges for det tredje pengene? Pengene skal gives eller gives tilbage til det sted, de kommer fra, nemlig skatteyderne. Vi skal naturligvis også bruge dem til at støtte sunde projekter, herunder f.eks. et ægte Erasmusprogram for praktikanter. Vi har efter min mening brug for mod. Det ville være klogt, hvis vi alle tog det til efterretning.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Hr. formand! Efter Lissabontraktatens ikrafttræden har Parlamentet fået tilført betydelige yderligere kompetencer. Tiden er inde til i fællesskab at træffe beslutning om, hvordan pengene fra EU's pengekiste skal bruges. Denne mekanisme skal dog have tid til at begynde at fungere. Det er klart, at dette og de næste par år vil være afgørende for fastlæggelsen af den nye budgetprocedures endelige form. Kun hvis Parlamentet, Rådet og Kommissionen arbejder sammen som partnere, kan vi udvikle en procedure, der i videst mulig udstrækning er i overensstemmelse med den nye traktats bestemmelser.
Jeg vil gerne udtrykke min støtte til appellen om at øge Fællesskabets budget i lyset af Parlamentets nye ansvarsområder eller Lissabontraktatens ikrafttræden. Der er ingen tvivl om, at Parlamentet har brug for de nødvendige midler for at kunne løse sine opgaver effektivt. Parlamentets ansvar vokser, og derfor har vi medlemmer brug for mere rådgivning, flere ekspertudtalelser og støtte fra forskellige specialister, og nogen skal betale for dette.
Den anden prioritering, som fremlægges i betænkningen, og som fortjener vores fulde støtte, er behovet for øget investering i unge og dermed i uddannelse, som er grundlaget for et moderne og innovativt samfund. Europa er bagud i det teknologiske kapløb med USA, Japan og andre nye verdensmagter. Dette kan bestemt ændres, men det kræver betydelige investeringer.
Som en del af kampen mod fattigdom skal vi finansiere programmer, som f.eks. gratis uddeling af mad til de fattigste. Vi skal udvikle programmer, som f.eks. mælke- og frugtordninger på skoler. Vi må ikke tolerere underernæring blandt børn og unge, når vi siger så meget om uddannelse og en videnbaseret økonomi.
En strategi for EU's økonomiske vækst i de næste 10 år (EU 2020) er under udarbejdelse. I den forbindelse skal der tages højde for de udgifter, der opstår som følge af denne strategi, og det skal ske nu, hvor vi arbejder med budgettet. Hvis strategien skal være vellykket, kræves der større bevillinger til samhørighed på regionalt og europæisk plan, fremme af beskæftigelsen og bekæmpelse af virkningerne af krisen.
Endelig vil jeg takke min kollega, fru Jędrzejewska, for en meget omfattende og innovativ udformning af prioriteringerne for 2012-budgettet.
Maria Da Graça Carvalho
- (PT) Hr. formand! Unge mennesker, videnskab og innovation er kernen i prioriteringerne for det næste EU-budget. Investering i unge er investering fremtiden. Uddannelse, erhvervsuddannelse og overgangen fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet er omdrejningspunkterne i dette budget.
Unge mennesker med universitetsuddannelser rammes i stigende grad af arbejdsløshed. Derfor er mobilitetsprogrammet "Erasmus First Job" en strategisk forpligtelse over for fremtiden, fordi det skaber en klar forbindelse mellem uddannelse og arbejdsmarkedet. Forslaget om oprettelse af programmet "Erasmus First Job", som jeg fremlagde sammen med hr. Fernandes, er baseret på følgende principper: for den første yderligere finansiering på områderne for uddannelse, forskning, undervisning og innovation. For det andet vil der i hvert tilfælde være en uddannelseskomponent og en komponent, hvor eleven har en aftale med en innovativ europæisk virksomhed, som samfinansieres af det europæiske budget.
Af de øvrige prioriteringer i dette budget vil jeg fremhæve områderne for videnskabelig forskning, innovation og den digitale dagsorden. Budgettet fokuserer også på støtte til udviklingen af grønne og innovative teknologier og yder dermed et vigtigt bidrag til den økonomiske genopretning og sætter skub i små og mellemstore virksomheder. Forpligtelse over for unge, innovation og videnskabelig forskning er nøglen til igen at gøre Europa til en verdensleder.
Piotr Borys
- (PL) Hr. formand, hr. Lewandowski, fru Jędrzejewska! Jeg vil først og fremmest lykønske ordføreren med en fremragende betænkning. Den økonomiske situation i EU er naturligvis stadig ikke tilfredsstillende, men betænkningen fortæller os generelt, hvordan vi kan skabe europæisk merværdi.
Det er en fremragende idé at give ungdommen særlig opmærksomhed i prioriteringerne på mellemlang og lang sigt med henblik på at hjælpe med at løse vores problemer. Fastholdelse af tendenserne i forbindelse med innovation og fokus på digital teknologi er gode eksempler på den hurtige udvikling i EU. Støtten til små og mellemstore virksomheder, navnlig i de mest udsatte regioner, er også interessant.
Med hensyn til spørgsmålet om mobilitet skal politikken om investering i det transeuropæiske transportnetværk og spørgsmål om transport dog også fremhæves. Investering i ungdommen er afgørende, og jeg vil endvidere takke Kultur- og Uddannelsesudvalget for arbejdet med henblik på at støtte foranstaltninger vedrørende investering i ungdommen.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Hr. formand! Budgettet for 2011 skal omhandle EU's nye beføjelser og konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise. Vores prioritering skal være at bevare eksisterende arbejdspladser og skabe nye.
EU skal efter min mening investere i en intelligent og ambitiøs industripolitik. Det er ikke acceptabelt, at industrien i 2010 kun tegner sig for 14 % af BNP i førende medlemsstater.
Derfor skal det i 2011-budgettet overvejes at omdefinere budgetprioriteringerne, en opgave, som medlemsstaterne kun kan gennemføre i 2010 under midtvejsrevisionen af de finansielle perspektiver 2007-2013.
Disse prioriteringer skal fokusere på transportinfrastruktur, energieffektivitet, industripolitik og forskning, landbrug, uddannelse og sundhed. Vi forventer, at Kommissionen i år fremlægger et robust forslag til oprettelsen af en europæisk fond med det formål at udvikle transportinfrastrukturen, og at EU's bidrag til dette vil indgå i 2011-budgettet.
João Ferreira
(PT) Hr. formand! Den økonomiske og sociale situation i EU kræver, at de prioriteringer, der har ligget til grund for tidligere budgetter, herunder det nuværende budget for 2010, ændres grundlæggende i 2011. Budgettet skal tjene politikker, der er forskellige fra dem, der førte 23 mio. mennesker ud i arbejdsløshed og udsatte 85 mio. for risikoen for fattigdom.
Målsætningerne for den flerårige finansielle ramme, som reducerede strukturfondene til 0,37 % af EU's BNP, skal revideres, da de har medført nedskæringer i sociale og miljømæssige programmer og inden for forskning, uddannelse og kultur.
Fremtidige budgetter skal være instrumenter, der styrker den økonomiske og sociale samhørighed, og ikke polstring i traktaterne. De skal styrke fuld beskæftigelse med rettigheder, investering i offentlige tjenester, beskyttelse af miljøet, samarbejde og fred. De må ikke være et instrument, der styrker kommercialiseringen af flere og flere aspekter af det sociale liv, frihedsrettigheder, mangel på jobsikkerhed, strukturel arbejdsløshed, eksterne interventioner og krig. Formålet med de ændringsforslag, vi har stillet til betænkningen, er at vise, at der findes et alternativ, et alternativ, der ikke kun er muligt, men også nødvendigt.
Franz Obermayr
- (DE) Hr. formand! Jeg vil henvise til udgiftsområde 5 og til bygningsstrategien i særdeleshed. En bygningsstrategi, der vellykket på mellemlang og lang sigt, er vigtig. Den skal være miljøvenlig, energieffektiv og navnlig omkostningseffektiv. Vi skal også åbent drøfte, hvor fornuftigt det er at have tre arbejdssteder til Parlamentet. Det er vanskeligt at begrunde de skrækkelige udgifter til de forskellige steder over for EU-borgerne og skatteyderne, særlig under den økonomiske krise. Det er på tide, at vi får gennemført en detaljeret og grundig omkostningsanalyse, som gøres tilgængelig for hver eneste EU-borger.
Parlamentet skal derfor koncentrere sig om ét sæde, og jeg vil personligt foretrække Strasbourg på grund af dets historiske og sociokulturelle brobygningsrolle, og navnlig fordi Bruxelles er ved at drukne i kriminalitet, idet dele af byen nærmer sig anarkistiske tilstande, hvor politiet har givet op. Selv kommunalpolitikere, som f.eks. borgmesteren, Freddy Thielemans, indrømmer dette.
Elena Băsescu
- (RO) Hr. formand! Jeg opfordrer indtrængende til, at EU's 2011-budget i højere grad afspejler og støtter ungdomspolitikken. Unge mennesker skal støttes på både EU-plan og nationalt plan.
I den henseende har den rumænske regering som et af sine projekter til støtte for unge mennesker iværksat et projekt, hvor 100 000 ungdomsboliger opføres i løbet af de næste tre år.
Samtidig glæder jeg mig over Kommissionens mål om at tildele 3 mio. Erasmusstipendier til studerende inden 2012. Det er dog også afgørende, at vi øger finansieringen til Erasmus Mundus-stipendier. Det vil give endnu flere studerende og forskere fra tredjelande - og her tænker jeg navnlig på Republikken Moldova - mulighed for at studere i EU.
Som ungt medlem af Parlamentet støtter jeg Erasmusinitiativet, som omhandler den første arbejdsplads, der giver unge adgang til arbejdsmarkedet.
Endelig vil jeg takke Kommissionen for dens hurtige godkendelse af finansieringen af de fire energiprojekter, som Rumænien deltager i.
Zigmantas Balčytis
- (LT) Hr. formand! På baggrund af den komplicerede økonomiske situation i medlemsstaterne skal næste års budget planlægges særdeles omhyggeligt. Sikring og skabelse af arbejdspladser skal gives størst opmærksomhed. Støtte til og fremme af små og mellemstore virksomheder vil bidrage til dette, da disse virksomheder beskæftiger en stor andel af EU's borgere. Finansielle støtteforanstaltninger skal stilles til rådighed på en mere fleksibel måde og skal være mere tilgængelige, hvis nyetablerede virksomheder eller virksomheder, der har haft finansielle vanskeligheder, skal overleve. Vi må heller ikke glemme områder, der skaber merværdi ikke kun for enkelte medlemsstater, men for EU som helhed. Blandt disse områder kan nævnes transport, hvor prioriteringen bør være at skabe et bæredygtigt og sikkert transportsystem og udvikle transeuropæiske net. Passende finansiering til energiprojekter, som sikrer energimæssig uafhængighed, skal også være en af prioriteringerne for 2011-budgettet.
Janusz Lewandowski
Hr. formand! Jeg takker medlemmerne for deres bemærkninger, der har uddybet og beriget min forståelse af Parlamentets prioriteringer for 2011. Det, der stod klart for mig, da jeg lyttede - og jeg er i humør til at lytte i aften - var, at mange talere understregede, at vi fastlægger budgettet for 2011 under de ekstraordinære omstændigheder, der præger EU efter krisen, hvor mange lande kæmper med reelle finanspolitiske udfordringer. Dette stiller klare krav til budgettallene og også til sund forvaltning, til gennemsigtighed i budgettet - det sagde hr. Van Orden, hr. Berman, hr. Fernandes og hr. Haglund tydeligt - men hvis ressourcerne er knappe, har vi først og fremmest brug for at fastlægge prioriteringerne rigtigt.
Min fornemmelse efter forhandlingen er, at ungdommen, dvs. udgiftsområde 3b - som ordføreren har opgraderet - støttes af både de yngre og ældre medlemmer af Parlamentet, så denne prioritering for 2011 er tilsyneladende velvalgt i henhold til flertallet her i Parlamentet. Vi har også brug for kvalitet og god gennemførelse, og vi kommer straks - f.eks. hr. Godmanis og hr. Surján - til at tænke på samhørighed. Ja, den var på et lavt niveau i 2009-2010. Den bør komme op på marchhastighed inden 2011, og det samme bør antikriseforanstaltninger. Vi er dog også enige om forskning, som fortjener en meget mere brugervenlig finansiel regulering. Den vil vi fremlægge ved udgangen af maj eller juni i år.
Da jeg lyttede til forhandlingen, stod det mig også klart, at Parlamentet er meget bevidst om, at råderummet i budgettet er meget begrænset. Hr. Salvador Garriga Polledo, hr. Färm og andre understregede det meget begrænsede råderum, men konklusionen kunne være mere fleksibilitet i udformningen og gennemførelsen af budgettet. Jeg kan kun erklære mig enig i denne konklusion.
Som sædvanlig har Ingeborg Grässle ret, når hun siger, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil endnu ikke er omhandlet i budgettet, men for at udforme et budget skal vi have tal. Vi har endnu ikke tallene, og uden tal er det meget vanskeligt at fastlægge et budget. Det skal naturligvis ske i år, hvis Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal blive operationel.
Jeg glæder mig virkelig til forhandlingerne i morgen på det uformelle trepartsmøde og derefter til at sætte gang i den reelle debat. Lad os håbe på en frugtbar afstemning af tallene for 2011.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Fru formand, hr. Lewandowski, mine damer og herrer! Jeg har med stor interesse lyttet til Deres indlæg, og jeg vil først og fremmest sige, at det glæder mig meget, at prioriteringen vedrørende den største ændring i forhold til 2010-budgettet, prioriteringen vedrørende ungdommen, som jeg foreslog, og som Budgetudvalget vedtog, også er blevet mødt med støtte og interesse fra Deres side. Dette glæder og motiverer mig meget.
Jeg vil naturligvis igen understrege, hvad De med rette bemærkede under forhandlingen, nemlig at vi har meget begrænset råderum. Det betyder, at der er endnu mere grund til at appellere til Kommissionen om at udvise et større ambitionsniveau, mere fantasi og mere mod ved at indlede en gennemgang og mulig revision af den flerårige finansielle ramme. Som bekendt er 2011 det femte år i den flerårige finansielle ramme. Nu er det på tide, at vi lærer noget af de fire foregående år. Det femte burde blive afgørende bedre.
Det er naturligvis klart, at vi bekæmper en finansiel og økonomiske krise, som tydeligvis er forskellig i de forskellige lande. Nogle lande viser tegn på at være på vej ud af krisen, men det ændrer ikke den kendsgerning, at vi skal være ambitiøse, navnlig fordi de midler, der er afsat i EU-budgettet til innovation, forskning, ungdom, gennemførelse af det indre marked og gennemførelse af frihederne i det indre marked, i virkeligheden udgør en lille del af EU-budgettet. Besparelser, der evt. gennemføres, bør derfor efter min mening ikke ramme denne del af EU-budgettet.
Mange af Dem har sagt noget, som jeg er enig i, nemlig at ungdommen er EU's fremtid. Jeg vil dog tilføje, at de ikke kun er fremtiden, fordi unge mennesker lever lige her og nu. De er under uddannelse i dag, og de søger efter arbejde i dag. Unge mennesker er ikke kun vores fremtid, de er også vores nutid. Investering i ungdommen er en god investering ikke kun i dét, der vil ske en skønne dag, men også i dét, der sker her og nu. Det skal vi blive ved med at minde os selv om.
Jeg vil også sige et par ord om opfattelsen af EU-budgettet generelt. Det handler ikke kun om ungdommen, men også om en bredere forståelse, der også omfatter spørgsmål vedrørende unge mennesker i et bredere perspektiv, spørgsmål vedrørende uddannelse og undervisning. Jeg mener her, at den europæiske dimension, den europæiske dimension af merværdi, er klar. Vi må dog ikke glemme, at vi handler i et forenet Europa, hvor mobilitet af tanker og mobilitet af mennesker faktisk er en af vores vigtigste værdier, og den skal vi altid passe på.
Jeg vil også sige et par ord for at opsummere forhandlingen om Parlamentets budget. Jeg er i dag ganske vist stedfortræder for ordføreren, men jeg vil tillade mig at sige et par ord og understrege noget, som allerede er omhandlet i Budgetudvalgets betænkning. Det er naturligvis, at det er vigtigt hele tiden at overveje besparelser og altid at overveje, om de udgifter, der afholdes, kan begrundes, og om de er de bedst mulige. Denne overvejelsesproces er konstant og gælder for os alle. Denne overvejelse fremgår tydeligt af betænkningen om Parlamentet.
Jeg håber inderligt, at denne forhandling, som har fundet sted så sent, ikke har været spild af tid for nogen af os. Jeg håber inderligt, at hr. Lewandowski vil lytte til alt, hvad der er blevet sagt her, og at han ikke har glemt, at han for ikke så længe siden selv var medlem af Parlamentet, og jeg håber, at denne forhandling vil blive afspejlet i det budgetforslag, som Kommissionen har lovet at fremlægge den 27. april. Jeg vil naturligvis med glæde gentage dette igen og igen hele foråret igennem, men jeg ville dog blive meget glad, hvis nogle af de forslag, der allerede er blevet stillet her, blev medtaget i forslaget fra Kommissionen, så det trods alt ikke bliver nødvendigt med så mange gentagelser.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Edit Herczog  
Jeg vil først og fremmest minde om, at den generelle økonomiske situation i EU stadig ikke er tilfredsstillende, selv om EU formåede at reagere kollektivt over for den finansielle og økonomiske krise ved at vedtage en europæisk økonomisk genopretningsplan. Det er nødvendigt, at følgende prioriteringer for budgetretningslinjerne for 2011 tages i betragtning: gennemførelsen af det syvende rammeprogram, som vil være modnet i 2011, skal overvåges nøje; udviklingen af den nyetablerede europæiske rumpolitik og fremme af videnskabeligt og teknologisk fremskridt til støtte for innovative teknologier og bæredygtig udvikling; udfordringerne i forbindelse med vedvarende energi og kampen mod klimaændringer skal afspejles i EU-budgettets prioriteringer; disse prioriteringer kræver yderligere budgetressourcer, navnlig til finansiering af ITER og SET-planen samt fremme af energieffektivitet; betydningen af Galileoprojektet, GMES-programmet og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi; den korrekte gennemførelse og evaluering af igangværende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger skal prioriteres.
Jeg er overbevist om, at disse centrale punkter vil blive overvejet på en passende måde i den kommende 2011- budgetprocedure.
Cătălin Sorin Ivan  
I år gennemgår budgetproceduren sin største reform siden indførelsen af de flerårige finansielle rammer i 1988. Mens reformen af budgetproceduren gennemføres, skal hele budgetrammen strengt taget tilpasses de nye institutionelle forhold, der blev indført ved Lissabontraktaten, primært Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Jeg mener dog, at hovedmålsætningen for det kommende budget bliver at støtte politikkerne fra den nye Europa 2020-dagsorden. Dette projekt kan kun gennemføres, hvis vi tilfører det den nødvendige finansiering. Ellers vil denne dagsorden ende ligesom forgængeren, Lissabonstrategien, som var langt fra målet med hensyn til at opnå nogen af de fastlagte målsætninger. I den henseende er jeg enig med ordføreren, og jeg understreger betydningen af politikkerne om unge, uddannelse, forskning og innovation. De udgør efter min mening de hjørnesten, vi skal bygge 2011-budgettet og vores vision for fremtiden på.
Jarosław Kalinowski  
EU-budgettet for 2011 skal klart støtte de vigtigste tendenser i EU's strategi for det næste årti. De omfatter teknologisk innovation, bæredygtig udvikling, bekæmpelse af klimaændringer og beskyttelse af biodiversitet.
Der er også et stort behov for støtte til udviklingen af uddannelsessystemer med hjælp fra horisontale investeringer. Pengene skal investeres i virksomheder, der garanterer, at nyuddannede kan finde arbejde. Hvis vi ikke støtter ungdommen i dag, risikerer vi lavere økonomisk vækst og måske endda en ny krise.
Vi behøver ikke blive mindet om behovet for intensiv udvikling af informationsteknologisektoren, og vi skal sikre, at vores borgere har adgang til digital teknologi. Dette vil fremme uddannelse inden for informationsteknologi, og det vil give lettere adgang til information, navnlig for borgere i landdistrikter.
Petru Constantin Luhan  
Jeg vil gerne føje mine bemærkninger til bemærkningerne fra ordføreren og mine kolleger under forhandlingerne om prioriteringerne for 2011-budgettet. Som Kommissionen også oplyste i januar, er ambitiøse planer for Galileoprojektet i støbeskeen. De første tjenester fra dette system vil blive lanceret i begyndelsen af 2014: den åbne tjeneste, den statsregulerede tjeneste (PRS) tjeneste og tjenesten eftersøgning og redning. I 2014 indledes også testen af den livskritiske tjeneste (SoL) og de forretningsmæssige tjenester. Jeg vil minde Dem om, at Galileo er afgørende for den højteknologiske industris fremtid i Europa. Det vil skabe nye markeder og gøre Europa til en global konkurrent inden for teknologi. TEN-T-politikken har støttet udformningen af dette vigtige EU-projekt indtil nu, og når det sættes i drift, vil det være muligt at udnytte transportinfrastrukturen mere effektivt. Som afslutning vil jeg sige, at Galileo skal støttes med tilstrækkelige midler fra EU-budgettet i fremtiden, så dette ambitiøse projekt kan blive til virkelighed.
Marian-Jean Marinescu  
Omstændighederne for vedtagelsen af 2010- og 2011-budgetterne er ekstraordinære og udgør en særlig udfordring. Derfor skal der findes en ideel løsning for at gennemføre Lissabontraktaten, som i sig selv er en betydelig finansiel udfordring. Der skal også findes løsninger med henblik på at mildne virkningerne af finanskrisen, som stadig mærkes i mange medlemsstater. Parlamentet skal deltage i åbne drøftelser om udgiftsloftet for udgiftsområde 5 for 2011. Vi skal finde en balance mellem finansiel støtte til alle, der har brug for det, og budgetdisciplin, selv om det betyder, at vi skal begrænse udgifterne med henblik på at overholde den flerårige finansielle ramme. Vi skal for det første standardisere administrative udgifter ved at inkludere dem under dette udgiftsområde som helhed og ved at gennemføre en passende og realistisk gennemgang af udgiftsloftet. Det er frem for alt vigtigt, at der etableres et samarbejde mellem institutionerne med henblik på at fremme udvekslingen af god praksis og fortsat undersøge mulighederne for at gøre dem mere effektive. Særlig opmærksomhed skal gives til overvågning og analyse af områder med direkte indvirkning på budgettet, og vi skal kortlægge alle muligheder for at fordele og spare ressourcer.
Bogusław Sonik  
Arbejdet med 2011-budgettet er i gang. Et emne, der drøftes, er, at Parlamentet kunne stille ændringsforslag til de finansielle overslag 2007-2013 på områder, som f.eks. "konkurrenceevne og samhørighed med henblik på vækst og beskæftigelse". Vi er desuden i gang med at udforme EU 2020-strategien, som skal fokusere på fremme af innovation, støtte til virksomheder og investering i forskning, nye teknologier og regional udvikling. Jeg vil især henlede opmærksomheden på spørgsmålet om økonomisk, social og territorial samhørighed, som er nøglen til at sikre varig økonomisk vækst i EU og fuld integration af medlemsstaterne. Artikel 174 i Lissabontraktaten omtaler politikken om bjergegne som en særlig type regional politik sammen med ø- og grænseregioner. For at fremme den harmoniske udvikling skal EU iværksætte handlinger, der sikrer en styrkelse af EU's økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Særlig vægt skal lægges på mindskelsen af uligheder i udviklingsniveauet mellem regioner, der er kendetegnet ved specifikke naturlige og geografiske forhold. Bjergegne og højtbeliggende områder udgør næsten 40 % af EU's territorium og bebos af næsten 20 % af EU's borgere. Bjergegnenes konkrete økonomiske og fysiske problemer kræver, at der vedtages supranational lovgivning, som omhandler målsætningerne og principperne for gennemførelse af specifikke bjergpolitikker i medlemsstaterne, og de kræver, hvilket er vigtigere, at der sikres et passende niveau af finansiering til projekter og programmer, som er målrettet mod disse regioner. Finansiel støtte til bjergegne skal efter min mening medtages i det nye finansielle perspektiv og i EU 2020-strategien.
Iuliu Winkler
skriftlig. - (HU) Næste år bliver det første år i gennemførelsen af EU 2020-strategien, som kan repræsentere en ny fase i EU's udvikling. Det betyder, at budgetåret 2011 bliver særdeles vigtigt, hvad angår finansiel planlægning for de efterfølgende år. Budgetprioriteringerne skal afspejle EU's svar på den globale krises udfordringer. Set fra det perspektiv er EU 2020-strategien en meget vigtig faktor. Prioriteringerne i budgetforslaget for 2011 må dog ikke resultere i en ændring af EU's grundlæggende politikker. I fremtiden skal vi fokusere nøje på samhørigheds- og strukturpolitikker samt landbrugspolitikken, og vi skal støtte de små og mellemstore virksomheder, da EU's mulighed for at blive en bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi afhænger af sidstnævnte. Vi må ikke på noget tidspunkt glemme, at disse politikker er udtryk for den solidaritet, der er den grundlæggende forudsætning for europæisk integration.
