Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager (forretningsordenens 150) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om spørgsmål af politisk betydning.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Hr. formand! Der har på det seneste været meget debat her i Parlamentet om fødevarekædens utilstrækkelighed i Europa, og der er endog blevet vedtaget en betænkning om dette spørgsmål. Jeg vil komme med nogle eksempler, som er blevet offentliggjort i dag i Rumænien, på toldpriserne for import inden for Fællesskabet sammenlignet med priserne på forretningernes hylder.
Kartofler indføres til en gennemsnitspris på 15 eurocent pr. kilo og koster 80 cent pr. kilo i forretningerne. Sukker købes for 50 eurocent og koster 1,15 cent i forretningerne. Fjerkrækød købes til 1,25 EUR og sælges i forretningerne til en gennemsnitspris på 2,10 EUR pr. kilo.
Den avis, der offentliggjorde disse statistikker, viste, at prisen på kartofler steg med 45 % sidste år, mens prisen på guld kun steg med 40 %. Denne absurde situation må stoppes, og jeg mener, at Kommissionen og Parlamentet bør forsøge at finde løsninger herpå.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Hr. formand! Antallet af områder verden over, der er berørt af klimaændringer eller naturkatastrofer er støt voksende. Det seneste eksempel er den tragiske situation i Japan.
EU's fælles landbrugspolitik må reagere på disse udfordringer for ikke at nævne garantere fødevaresikkerheden som et globalt strategisk problem.
Befolkningstilvæksten skaber behov for større mængder mad, men vi har en stadig større knaphed på grundlag af det tilgængelige udbud. Da retten til fødevarer er en grundlæggende ret, er og bliver fødevaresikkerhed en af EU's prioriteter. De strategier, der gennemføres som en del af den fælles landbrugspolitik, skal bakkes op af et passende budget, der vil leve op til disse udfordringer.
Jeg mener, at det budget, der er afsat til den fælles landbrugspolitik, skal forblive i det mindste på dets nuværende niveau eller endog justeres for at imødekomme de nye voksende behov som følge af disse naturkatastrofer, der ikke respekterer grænser eller nationalitet, men måske kun geografiske områder.
Cristian Silviu Buşoi
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at understrege betydningen af forebyggelse af hjerte-kar-sygdomme, da de forårsager næsten 2 mio. dødsfald om året i de 27 medlemsstater. I nogle lande som mit eget land Rumænien svarer dette til 50 % af alle dødsfald. Behandlingen af sådanne kroniske sygdomme er også en betydelig finansiel byrde for sundhedssystemerne og anslås til omkring 92 mia. EUR om året for hele EU.
Vi må udfolde yderligere bestræbelser på at fremme en sund livsstil og øge bevidstheden omkring hjerte-kar-sygdomme. Vi bør som medlemmer af Parlamentet kommunikere bedre med borgerne om farerne ved alkoholmisbrug, usund kost og manglende fysisk aktivitet. Kun på denne måde kan vi sænke forekomsten af hjerte-kar-sygdomme blandt EU's borgere og dermed de negative virkninger på de nationale sundhedsbudgetter.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Hr. formand! Den alvorlige ulykke på Fukushima-kernekraftværket har sat spørgsmålstegn ved den formodede renæssance for atomkraft.
I årevis har storstilede mediekampagner forsøgt at overbevise om, at kernekraft var den eneste løsning på energiforsyningen og de klimaændringsproblemer, der truer vores fremtid. Intet kunne være mindre sandt.
Til dato er de fire grundlæggende problemer i forbindelser med atomkraft - høje omkostninger, sikkerhed, affald og risikoen for spredning - som allerede førte til dens fiasko i 1980'erne, endnu ikke blevet tilfredsstillende løst.
Af alle ovenstående årsager er det nødvendigt at gå ind i en fase med progressiv lukning og demontering af kernekraftværker begyndende med dem, der allerede har haft alvorlige ulykker såsom Vandellós II-værket i Katalonien, og dem, der nærmer sig afslutningen af deres levetid. Samtidig må vi øge energieffektiviteten, et ansvarligt energiforbrug og investering i vedvarende energikilder.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! EU's politikker truer de sociale rettigheder og arbejdsmarkedsrettighederne og fører til protester og konflikter. Det var det, der skete i Portugal i sidste weekend. Omkring 300 000 arbejdstagere deltog i demonstrationen tilrettelagt af sammenslutningen af portugisiske arbejdstagere (CGTP). Det var et menneskehav, et hav af indignation og oprør, der oversvømmede Lissabons gader, og folk kom fra hele Portugal. Det var en national organiseret kamp, der viste, at arbejdstagere, kvinder, unge og pensionister er trætte af at være ofre for politikker, der dikteres af store nationale og europæiske økonomiske og finansielle gruppers interesser.
De er fast besluttede på at kæmpe for en anden politik, hvor krisen ikke bruges som et påskud for mere arbejdsløshed, mindre jobsikkerhed, flere fastfrosne lønninger og pensioner, yderligere nedskæringer i lave lønninger og goder og øgede priser og skatter til dem, der lever af frugten af deres arbejde.
Det var et "nej" til stabilitets- og vækstpagten og til de kapitalistiske politikker, som EU og regeringerne har fremmet uden nogensinde at tage noget fra kapitalen, mens stigninger i dens indtægt og profit lettes. Det er en kamp, for hvilken vi føler en kamplysten og engageret solidaritet.
Oreste Rossi
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg tror ikke, nogen af os er i tvivl, vi har fået nok. Med hensyn til Tyrkiet må EU holde op med at tale og gribe til handling.
Anholdelsen af den ortodokse kristne patriark, som fandt sted juledag, fordi han fejrede messe i en kirke i den besatte del af Cypern, var ikke nok til at overtale Baroness Ashton til at gribe ind over for Tyrkiet efter aftale med præsident Van Rompuy, og det var anholdelsen af ni journalister den 3. marts heller ikke. Nu tror jeg dog ikke, at selv de er i tvivl længere efter tyrkiske sikkerhedsstyrkers anholdelse i den besatte del af Cypern af fire medlemmer af Parlamentet og en biskop, der repræsenterer ortodokse kristne i EU. Vi kan tydeligvis ikke fortsætte med at tage imod slag i ansigtet fra Tyrkiet. Det er ikke nok blot at standse procedurerne med henblik på EU-medlemskab som modforanstaltning.
Vi må have modet og styrken til at gøre det klart over for den regering en gang for alle, at den enten overholder traktaterne, menneskerettighederne og frihedsrettighederne, eller også må EU have modet til at afbryde alle de diplomatiske og handelsmæssige forbindelser.
Csanád Szegedi
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! For mindre end to uger siden, den 11. og 12. marts, afholdte præsidiet for Jobbik-bevægelsen for et bedre Ungarn forflyttede møder i Transylvanien, Székely Land og Târgu Mureş. Ud over at gøre opmærksom på vores tro på betydningen af territorial uafhængighed for Székely annoncerede vi den centraleuropæiske europæiske platform, der vil være et stort fremskridt i retning af rumænsk-ungarsk forsoning. Efter præsidiemødet besøgte jeg Érmellék-området i Partium. Jeg holdt en forelæsning i Valea lui Mihai, hvor ønsket hos de omkring 300 000 til 400 000 ungarere, der bor i Partium, om at bevare deres identitet som ungarere og få deres børn undervist på det ungarske sprog kom til udtryk med grundlæggende styrke. De ønsker uafhængighed. Dette berører så mange mennesker, at jeg gerne vil bede Parlamentet om at finde et tidspunkt, hvor vi kan planlægge et møde, et dagsordenpunkt, hvor vi kan drøfte spørgsmålet om uafhængighed for både Székely Land og Érmellék.
László Tőkés
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Til minde om revolutionen og uafhængighedskrigen i 1848-49 fejrede ungarere over hele verden deres nationaldag den 15. marts. Vores verdenskendte poet, Sándor Petőfi, gav sit liv for frihed i 1849. Den 20. marts, årsdagen for hans død, fejrede vi en anden stor personlighed i uafhængighedskrigen, guvernør Lajos Kossuth, ophavsmanden til det ungarske parlamentariske demokrati, som tilbragte halvdelen af sit liv i eksil i udlandet. Det er et symbolsk vidnesbyrd på vores folks kærlighed til frihed, at vores to nationale radiostationer bærer netop Lajos Kossuths og Sándor Petőfis navne. I et af sine fremragende digte ærer vores frihedskæmper og poet mindet om de helte "som døde for dig, hellige verdensfrihed!". Det var denne revolutionære ånd af verdensfrihed, der gennemtrængte unge ungarere dengang, og det er denne ånd, i hvilken et frihedselskende Europa forsvarer revolutionære arabiske unge og alle mennesker i verden, der kæmper for frihed.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Hr. formand! Den rumænske regering har ved at fastsætte ansvar vedtaget en ny arbejdsmarkedslov, der tilsidesætter rumænernes ret til social beskyttelse. Årsagen til denne nye lov er behovet for at gøre markedet fleksibelt og skabe nye job. Ingen, hverken fagforeningerne eller arbejdsgiverne, har dog bedt om denne ændring af den gamle lov. De er endog uenige i de nye foranstaltninger.
Virkeligheden er, at den arbejdslov, som regeringen har vedtaget, ikke har til formål at indføre fleksibilitet, men at politisere den offentlige sektor kraftigt og tildele arbejdstagerne et hårdt slag via bestemmelser såsom fjernelse af kollektive overenskomster og fagforeningsrettigheder samt foretage kollektive afskedigelser uden nogen kompenserende betalinger. Dette betyder, at regeringen viktimiserer netop de mennesker, der arbejder og gennem deres arbejde støtter de desperate bestræbelser på at overvinde krisen.
Stanimir Ilchev
(BG) Hr. formand! En god idé om forbedring af ordningen for adgang til landene i Schengenområdet med hensyn til, hvordan de anvender Schengenreglerne samt de fremskridt, der er gjort i de lande, der ansøger om at blive optaget i Schengenområdet, blev for få dage siden drøftet i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.
Kriterierne skal være klare og gælde for alle og må ikke blive forvekslet med abstrakte, moralistiske kriterier eller blive politiske. Korruptionsniveauet skal f.eks. overvåges i kandidatlandene.
Det er meget vigtigt, at korruption påvises og udstilles, men det kan være vanskeligt at gennemføre denne proces separat i hvert enkelt land. Med andre ord bør vi ikke tillade nogen subjektivitet, når vi forsøger at forbedre bedømmelsesmekanismen. Derfor findes der også sanktioner. Nogle af dem kan være af finansiel art. Der kræves stor præcision.
Kandidatlandene bør derfor forberede sig grundigt, ellers risikerer de forsinkelser. De lande, der er medlemmer af Schengenområdet, men som dumper i bedømmelsen, skal være klar over, at deres medlemskab kan fastfryses i overensstemmelse med sanktionerne.
Jaroslav Paška
- (SK) Hr. formand! Der er gået lang tid siden Anden Verdenskrig, men helt sikkert ikke lang tid nok til, at vi har glemt den periodes rædsler.
Jeg kan derfor ikke forstå, hvordan der kan være mennesker i Europa i dag, som opfører mindesmærker for fascistiske kriminelle. Den 14. marts afslørede en eller anden form for klub i Košice en buste af János Esterházy - en krigsforbryder dømt til døden i 1947 for samarbejde med fascismen. De afslørede en buste af en kriminel, som hilste de fascistiske tropper, der invaderede Košice, velkommen. Han proklamerede åbent samarbejde med nazisterne og sagde, og jeg citerer: "Jeg har haft antijødiske overbevisninger fra en meget tidlig alder, og jeg vil have dem til den dag, jeg dør".
Denne skamløse provokation er efter min mening endnu mere uheldig, fordi denne fejring af en militær krigsforbryder omfattede en tale ved den ungarske konsul - en diplomat fra det land, der nu har formandskabet, og som taler i mange fora på vores allesammens vegne og på vegne af hele EU.
Slavi Binev
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har taget ordet, så jeg kan henlede opmærksomheden på et komplekst problem, der berører hver eneste bulgarske statsborger, nemlig den daglige pengeafpresning, som bankerne udsætter forbrugerne for.
Det er latterligt, at nogle banker i Bulgarien opkræver gebyrer, både når der indsættes, og når der hæves penge. Jeg blev for nylig udsat for det vanvittige pres, som bankerne udøver, og mine penge blev ulovligt fastfrosset på min konto. Det fremgik af denne hændelse, at jeg ikke havde noget retsgrundlag for at protestere.
Lovgivningen reguleres ikke stramt. På grund af stærkt lobbyarbejde fra banksektorens side eller den svage tilkendegivelse af politisk vilje viser det sig, at regeringen ikke griber ind i den bilaterale kontakt mellem forbrugeren og banken. Alle kan også klart se den manglende ligestilling mellem parterne i denne kontrakt.
Som jeg ser det, er problemet, at konkurrence ikke har skabt accceptable markedsvilkår, og jeg mener, at regeringen må gribe ind. Jeg opfordrer til en hurtigere indførelse af SEPA og til fastsættelse af en klar ramme for kontrol med bankerne. Jeg håber, at bankerne så vil være mere opmærksomme på deres kunder og passe bedre på dem, for i øjeblikket er de ganske enkelt et dagligt mål for pengeafpresning.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Vi drøftede tidligere forbrugerspørgsmål. En af de rettigheder, som EU's forbrugere har, er retten til fødevaresikkerhed. De forventer, at fødevarer, der kommer ind i EU, er fremstillet i henhold til de samme høje standarder som fødevarer fremstillet inden for EU. Desværre er der ingen garanti herfor. Ingen ringere end Den Europæiske Revisionsret udtalte for nylig, at "visse standarder, hovedsageligt vedrørende dyrevelfærd, som pålægges EU's landbrugere, kan ikke pålægges producenter af importeret kød". Det er en fordømmende anklage, navnlig da den også påpeger, at så lidt som 2 % af de fødevarer, der importeres, rent faktisk kan testes i skarp kontrast til situationen i Europa, hvor alle dyr kan spores fra jord til bord.
På denne baggrund forekommer det dumdristigt at forfølge en Mercosuraftale, navnlig da det svenske institut for fødevarer og teknologi påpegede, at det brasilianske oksekøds kulstoffodaftryk kan være op til 35 gange højere end det irske oksekøds.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Hr. formand! Mange eksperter siger, at den næste krise kan blive en energikrise, og at vi desuden ikke gør det, der er nødvendigt for at forhindre den, eller vi gør det ikke hurtigt nok til at forhindre den.
Verdensnaturfonden opfordrer os alle til at gøre en lille ting for bæredygtighed på lørdag. Mange europæere vil slukke lyset i en time, og det samme vil mange offentlige administrationer. Det er ikke tilstrækkeligt.
Europa kan ikke forblive afhængigt af energikilder, der ikke tilhører Europa selv, og som ligger langt væk, eller af usikre energikilder. Vi må hjælpe medlemsstaterne til at udvikle en energimodel, i hvilken vedvarende energikilder er centrale i den nye energimix.
Vi må alle bidrage til at øge opmærksomheden på nye forbrugsmønstre, for vedvarende energi og energieffektivitet er uden tvivl nøglen til fremtidig bæredygtighed.
Endelig vil jeg gerne opfordre alle EU's medlemsstater til at tilslutte sig opfordringen, ønsket fra fem medlemsstater - herunder Spanien - om en reduktion af CO2-emissionerne med yderligere 30 %. På den måde vil vi vise, at Europa ud over at være førende inden for frihedsrettigheder også er førende i sit engagement i planetens bæredygtighed.
Kristiina Ojuland
(EN) Hr. formand! Jeg er ked at måtte orientere om på dette sene tidspunkt, at en gruppe estiske cyklister her i eftermiddag blev kidnappet af væbnede mænd i Libanons østlige Bekaa-dal. Esterne var kommet ind i Libanon fra Syrien tidligere på dagen og blev holdt op omkring kl. 17.30 af væbnede mænd i tre køretøjer uden nummerplader. Der foreligger ingen oplysninger i øjeblikket om, hvem de kidnappede cyklister er, eller om hændelsen var politisk motiveret. Bekaa-dalen er et af den islamistiske Hizbollahbevægelses højborge.
Jeg vil gerne bede Baroness Ashton om at hjælpe med at løse situationen til trods for hendes konstante og nødvendige engagement i Libyen. Det er en udfordring for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil at gøre det muligt for mindre medlemsstater at hjælpe borgerne i EU i ulykkelige situationer som denne.
Ádám Kósa
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Der er i øjeblikket 30 mio. blinde og personer med svækket syn i Europa. Har De nogensinde tænkt på, hvordan de må stå over for uløste situationer selv på en almindelig indkøbstur. I mange tilfælde er de ude af stand til at afgøre produktets art blot ved at holde en æske eller en flaske i hånden. Hvis de tager den ned fra hylden, ved de ikke, hvad de holder i hånden, selv om også de utvivlsomt har ret til at føre uafhængige og sikre liv.
Derfor vil jeg gerne sammen med fem af mine kolleger fra fire grupper tilskynde til, at man opfordrer fabrikanter af industriprodukter til at sætte etiketter med blindskrift på deres beholdere på et frivilligt grundlag. Jeg vil også gerne bede mine kolleger om med deres underskrift at støtte erklæring 14/2011, der vedrører dette spørgsmål.
Csaba Sógor
(HU) Hr. formand! I kappestridigheder har parterne altid fundet mennesker at give skylden, som de siger er ansvarlige for de lidte skader. Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på sådan en sag. Greve János Esterházy blev interneret i slutningen af Anden Verdenskrig, først af nazisterne og dernæst også under den sovejetiske, kommunistiske besættelse. I Den Tjekkiske Republik og Slovakiet betragtes han fortsat som en krigsforbryder, mens den russiske højesteret allerede annullerede hans dom i 1993, og den polske statschef tildelte ham den præstigefyldte Polonia Restituta Order for to år siden netop i dag, hr. Paška.
Esterházy hjalp hundredvis af jøder, tjekker, slovakker og polakker med at flygte, og han var det eneste medlem af det slovakiske parlament, hr. Paška, som stemte og talte imod de antijødiske love i 1942. Den fælles opbygning af et forenet Europa kunne begynde, efter at der var blevet ryddet op efter Anden Verdenskrigs ødelæggelser, hvilket omfattede rehabilitering af personer som Esterházy. Det er op til os at rydde op i de resterende ruiner.
Zbigniew Ziobro
(PL) Hr. formand! For at kunne sige, at et bestemt land lever op til kravene til et modent demokrati, er det ikke nok at sige, at valgene til de repræsenterende organer, herunder og især parlamentet, holdes i overnsstemmelse med principperne om universalitet, hemmelighed, lighed og retfærdighed. Det er også vigtigt at kunne være i stand til at sige, at mindretallenes rettigheder respekteres i det pågældende land. Jeg mener, at det sted, hvor vi gennemfører vores forhandliger i dag, er det mest velegnede sted at minde medlemmerne om, at Republikken Litauens parlament den 17. marts ændrede uddannelsesloven. Desværre ser loven i sin ændrede form ud til bruge administrative metoder, der tilsidesætter mindretallenes rettigheder, herunder i dette tilfælde det polske mindretal, ved at bestræbe sig på at assimilere folk, som tilhører det polske mindretal, med tvang fra statens side.
Lad mig blot sige, at uddannelsesloven betyder, at et identisk undervisningsprogram vil blive pålagt alle skoler, herunder dem, hvor der kun er elever fra nationale minoriteter. Den øger antallet af obligatoriske emner, der skal undervises i på litauisk. Under påskud af at "optimere skolenetværket" skal de nationale mindretalsskoler, herunder polske skoler, lukkes i små byer, og kun litauiske skoler skal forblive der. Loven tilsidesætter internationale konventioner ratificeret af Litauen.
Det er værd at notere sig, at forskellige personaer har talt om dette spørgsmål mange gange. Jeg mener, at Parlamentet er det rette forum at tale om sådanne spørgsmål, og til at opfordre til, at de nationale mindretals rettigheder respekteres.
Formanden
Dermed er dette punkt afsluttet.
