Padomes grozītais Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projekts (visas iedaļas) (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir ziņojums par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 - C6 0457/2008 -, ko Budžeta komitejas vārdā sniedz Haug kundze un Lewandowski kungs.
Jutta Haug
referente. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, izskatās, ka Padomes priekšsēdētājs vēl nav ieradies. Katrā gadījumā, rītdienas darba kārtībā ir Eiropas budžeta otrais lasījums. Iespējams, balsošana neaizņems daudz laika. Es gribētu sirsnīgi pateikties par to, ka būs jābalso tikai par dažiem jautājumiem, un vēl mazāk jautājumu būs jāapspriež, jo visi iesaistītie deputāti - gan ekspertu komitejās, gan Budžeta komitejā - konstruktīvi sadarbojās. Jo īpaši es vēlos pateikties tāpēc, ka šāda situācija nebūs vienmēr. Es vēlos pateikties arī par sagatavošanas darbu, ko veica visa Budžeta komitejas komanda, par darbu, ko veica viss grupas personāls, un par personīgo asistentu atbalstu - paldies jums!
Es gribētu pateikties arī Komisijai par vēlmi sadarboties. Tās komunikācija ar mums ne vienmēr apmierināja visas iesaistītās personas, bet tā vienmēr bija noderīga, un visvairāk es gribu pateikties par to, ka jebkura līmeņa Komisijas pārstāvji runāja ar mani, diemžēl šāda sadarbība nebija ar Padomes prezidentūru. Līdz pat šim brīdim Francijas Padomes prezidentūra nav ne reizi paguvusi runāt ar mani, galveno referentu. Nevienu reizi! Es pat neesmu saņēmusi atbildi uz vēstuli, ko es uzrakstīju pirms 13. novembra trīspusējām sarunām, un tas ir dīvaini, ļoti mulsinoši.
Tomēr tas, kā Padomes komanda uzvedās saskaņošanas sanāksmē, nepavisam nebija dīvaini, un tas nebija pārsteigums. Tās uzvedība un attieksme bija tāda, kādu sagaidījām. Pirmkārt, nekādos apstākļos nevajadzētu veikt pārmaiņas, pat ne vismazākās. Otrkārt, jebkurā gadījumā ir jāsamazina maksājumi, pat ja atšķirība starp maksājumiem un saistībām kļūst ļoti liela. Treškārt, vēlams neizlietotās apropriācijas no kārtējā finanšu gada nekavējoties pārcelt. Jebkurā gadījumā, apmēram EUR 4,9 miljardu apmērā būs jāatskaita atpakaļ valstu Finanšu ministriju kontos. Mēs Parlamentā esam priecīgi, ka varējām pārliecināt Komisiju, lai tā apsola pārnest EUR 700 miljonus lauku attīstībai. Mēs domājam, ka arī saistošās kopīgās deklarācijas par procedūru vienkāršošanu un par struktūrfondu ieviešanas paātrināšanu, kā arī solījums, ka vajadzības gadījumā maksājumiem nekavējoties tiks piedāvāti vairāki fondi, būs noderīgi nākamā finanšu gada uzdevumu pārvaldīšanai.
Šie uzdevumi nebūs īsti ikdienišķi. Finanšu tirgus krīzes ietekme un tās atbalss reālajā ekonomikā būs jūtams visās mūsu dalībvalstīs. Tāpēc papildus tiem finanšu instrumentiem, kas Eiropas Savienībai jau ir pieejami, Parlaments noteikti ir sagatavojies atrast līdzekļus darbavietu radīšanai vai saglabāšanai un ekonomikas veicināšanai. Mēs esam gatavi darīt visu vajadzīgo maksimālajā iespējamā ātrumā, un neviens no mums netiks atstāts nelaimē, ja būs skaidrs, kādiem projektiem līdzekļi ir jāpiešķir un cik atbilstoši tie ir, protams, tos rūpīgi izvērtējot.
Parlaments ir arī gatavs pārskatīt vidēja termiņa finanšu programmu. Tomēr vispirms Padomei ir vajadzīga vienota nostāja.
Rīt mēs varbūt balsosim par otro lasījumu, bet man ir neliela nojauta, ka tas, par ko mēs balsosim, būs tikai budžeta struktūra. Tās papildinājumi maz pamazām no mums tiks prasīti visa gada laikā.
Janusz Lewandowski
Priekšsēdētājas kundze, kopumā Eiropas iestāžu budžeta otrais lasījums būs tāds pats kā pirmais lasījums, un mans pienākums ir paskaidrot, kāpēc tas ir tā.
Ja runa ir par Padomi, mēs ievērojam mūsu džentlmenisko vienošanos un novērtējam Padomes atturīgo nostāju par 2009. gada budžeta izdevumiem, tajā pašā laikā atzīstam vajadzību pēc papildu finanšu līdzekļiem saistībā ar Pārdomu grupu. Ja runa ir par citām institūcijā, ir vērts atzīmēt, ka Revīzijas palātai ir vajadzīgi vairāk finanšu līdzekļi, lai veiktu pirmos maksājumus par jauno centrālo biroju (saskaņā ar pēdējo novērtējumu šī jaunu centrālo biroju finansēšanas metode būs rentabla Eiropas nodokļu maksātājiem), un Eiropas Kopienu tiesai būs vajadzīgs finansējums, lai ieviestu jauno steidzamības procedūru, kam vajadzīgs finansējums papildu personāla nodarbināšanai.
Ja runa ir par Eiropas Parlamentu, mēs šogad veicām izmēģinājuma projektu. Izmēģinājuma projekts parādīja iedrošinošus rezultātus, jo Parlamenta administratīvie dienesti sadarbojās izcili, tāpēc es personīgi gribu pateikties ģenerālsekretāram Rømer kungam. Izmēģinājums bija nozīmīgs, jo šis Eiropas Parlamentam būs īpašs gads tāpēc, ka šogad būs jaunas vēlēšanas, vajadzēs atrast finansējumu vēlēšanu kampaņai un būs pilnīgi jauna regula par Eiropas Parlamenta deputātu statusu, kā arī lielāka pārskatāmība saistībā ar pensiju fondu un jaunajiem noteiktumiem par asistentu nodarbināšanu un atalgošanu. Vēlēšanu gadā labas ziņas ir tās, ka tiek skatīts jautājums par Eiropas Parlamenta deputātiem un viņu asistentiem.
Protams, tāpēc Eiropas Parlamenta budžetā būs papildu izmaksas. Par spīti tam, mēs esam centušies, un mēs esam sasnieguši mērķi, pie kura strādājām vairākus gadus, proti, neskatoties uz Eiropas Parlamenta īpašajām vajadzībām, esam nodrošinājuši, ka tās budžets nepārsniedz 20% no Eiropas Savienības administratīvajiem izdevumiem. Visumā ņemot, izskatās, ka, pateicoties koordinatoru labajai sadarbībai un Eiropas Parlamenta sekretariāta izcilajai sadarbībai, balsojums ceturtdien būs īss, tāpēc es vēlos īpaši izcelt Marianna Pari un Richard Wester darbu. Viņi ir cilvēki, kurus vajadzētu pieminēt šādos gadījumos.
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos uzsvērt to, ka 2009. gada budžeta sarunas ir bijušas ļoti īpašas, ļoti svarīgas un grūtākas nekā jebkad iepriekš. Galvenā uzmanība šajā budžetā ir pievērsta izaugsmei un nodarbinātībai. Šogad budžeta sagatavošana bija vērsta arī uz līdzekļu piešķiršanu pārtikas palīdzības instrumentam attīstības valstīs. Kopā mums ir izdevies atrast līdzsvarotu vienošanos, lai nodrošinātu šo 1 miljardu euro.
Nepietiek tikai ar to, ka budžets ir sagatavots. Mums tas ir jāīsteno atbilstoši un īstajā laikā. Šajā ziņā, pieņemot, ka kohēzija ir viens no galvenajiem faktoriem ekonomiskās attīstības stimulēšanā, Parlaments ir uzsvēris efektīva budžeta īstenošanas nozīmi un vajadzību pēc uzlabojumiem un vienkāršošanas. Mūsu sarunās mēs tam piekritām. Komisija arī atbalsta šo mērķi un 26. novembrī iepazīstināja ar priekšlikumiem, kā paātrināt struktūrfondu pārvaldības īstenošanu un vienkāršošanu.
Pagājušajā nedēļā Eiropas Padome pilnībā apstiprināja šo pieeju, un tagad es ceru, ka visi varēs viegli vienoties par vajadzīgajām pārmaiņām attiecīgajos tiesību aktos.
Mums visiem ir jāsaprot, ka tuvākajā nākotnē risinot Eiropas finanšu un ekonomikas krīzi, uz kādu laiku mēs saskarsimies ar citām problēmām. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns, ar ko iepazīstināja Komisija, ietver elementus, kas nākamajā gadā ietekmēs Kopienas budžetu. Pagājušajā nedēļā Eiropas Padome atbalstīja šo atveseļošanas plānu. Tāpēc Komisija iepazīstināja ar priekšlikumu pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu saskaņā ar Iestāžu nolīgumu.
Gan Padomei, gan Parlamentam tas ir jāapstiprina nākamā mēneša laikā, un es kā parasti paļaujos uz sadarbību, jo īpaši uz sadarbību ar Parlamentu.
Noslēdzot runu, es gribētu atgādināt, ka sarunas par 2009. gada budžetu prasīja visu pušu kompromisu. Sarunas arī parādīja, ka vislabākos rezultātus var sasniegt, ja visas iestādes godprātīgi sadarbojas. Tas nebūtu bijis iespējams bez Parlamenta konstruktīvās un atbildīgās pieejas visa saruna procesa laikā. Es vēlos arī uzsvērt prezidentūras būtisko lomu, apkopojot dalībvalstu nostāju.
Visbeidzot, ļaujiet man pateikties Parlamenta sarunu komandai un jo īpaši tās priekšsēdētājam Borg kungam, 2009. gada referentei Haug kundzei par viņas novatorisko pieeju šogad un referentam Lewandowski kungam, kā arī Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas politiskajiem koordinatoriem, kas daudz palīdzēja Komisijai un Parlamentam.
Es novēlu rītdien pozitīvu balsojumu, un es visiem vēlu labu Jauno gadu, daudz labāku nekā cerēts.
László Surján
Mēs dzirdējām par grūtībām, ar ko vajadzēja saskarties. Es ticu, ka Jutta Haug kundzes vadībā mēs diezgan veiksmīgi esam atrisinājuši šīs grūtības. Mēs pateicamies viņai par darbu un par to, ka katra politiskā grupa var justies atbildīga par šī budžeta sastādīšanu.
Budžeta sastādīšana nozīmē izteikt politiku skaitļos. Interesanti, kas ir ziņojums, ko Eiropas Tautas partija saskata šajā budžetā? Pēc mūsu domām, mums ir jādod lielāka drošība Eiropas pilsoņiem, un Eiropas Savienība ir gatava un var to darīt. Apmēram viena trešdaļa no budžeta ir paredzēta jautājumiem, kas palielina drošības sajūtu. Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupas veiktie grozījumi ir palielinājuši budžetu par 1 miljardu euro, līdz ar to palielinot budžeta nozīmi; es domāju par līdzekļiem mazās uzņēmējdarbības atbalstīšanai, darbavietu saglabāšanai un iespējamai jaunu darba vietu izveidošanai, kur tas ir iespējams, neattīstīto reģionu attīstīšanai, enerģijas drošībai un plānotajiem projektiem, piemēram, Nabucco. Pārtikas nodrošinājums arī ir ļoti svarīgs, tomēr jo īpaši šajās dienās nevar nepieminēt Šengenas zonas robežu aizsargāšanu un nelegālās imigrācijas novēršanu.
Protams, lai cik arī labs ir šis budžets, tas nav perfekts. Daļēji dalībvalstis ir atbildīgas par tā trūkumiem. Tas ir nepieņemami, ka dalībvalstis neizmanto finanšu līdzekļus, ko tām piešķirt Eiropas Savienība, jo miljardiem euro netiek izmantoti un paliek ES kontos. Dažas dalībvalstis ievieš mākslīgus šķēršļus, veidojot daudz grūtāku piekļuvi pie konkursu uzaicinājumiem, nekā mēs tos esam izstrādājuši. Eiropas Komisijas centieni vienkāršot šos procesus ir atzinīgi vērtējamas, bet mēs nedrīkstam atļaut dalībvalstīm radīt apstākļus un ieviest pārmaiņas, kas ir vērstas pret šiem centieniem.
Tomēr tā nav tikai dalībvalstu vaina. ES nav spējīga ātri reaģēt uz mainīgās pasaules problēmām. Protams, pēc kaislīgām debatēm mēs esam atrisinājuši problēmas saistībā ar pārtikas palīdzību. Un tagad, kad mums vajadzētu virzīties uz priekšu, mēs saskaramies ar grūtībām, lai pārvarētu arī ekonomisko krīzi. Es domāju, ka tuvākajā laikā, nākamajā gadā, mums ir nopietni jāvienkāršo gan pašreizējās struktūras, gan arī jāievieš lielāks elastīgums. Paldies jums par uzmanību, un es ceru, ka mums būs labs budžets.
Catherine Guy-Quint
Priekšsēdētāja kundze, komisāre, lūdzu, ļaujiet man norādīt uz Padomes prombūtni un to, ka Francijas prezidentūra ir ieviesusi jauninājumus, pagodinot mūs ar šo neierašanos, un tā notiek pirmo reizi. Jutta, jūs uzskatāt, ka tā ir necienīga izturēšanās, ka Francijas prezidentūra nav tikusies ar jums. Es vienkārši uzskatu, ka šī neierašanās parāda prezidentūras necienīgo izturēšanos pret Eiropas Savienības budžetu, katrā gadījumā tās ministri izturas necienīgi.
Es vēlreiz nepārskatīšu mūsu referentu priekšlikumus, bet es gribētu pakavēties pie dažām idejām. Šogad atkal es atkārtošu, ka budžets ir neatbilstošs un daudzgadu finanšu shēma ir nepiemērota. Tajos trūkst finansējuma ekonomikas atveseļošanai, pētniecībai, mūžizglītībai, sadarbībai, mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī mikrouzņēmumu atbalstam. Teritoriālās solidaritātes politiku ir grūti realizēt, precīzāk, Kohēzijas fonda līdzekļus, tāpēc miljardiem euro paliek neizmantotajās maksājumu apropriācijās. Pārāk daudz naudas ir piešķirts lauksaimniecības tirgus atbalstam, un līdzekļu rezerve netiek izlietota, jo juridiskie nosacījumi aizliedz jaunas saistības. Lauku attīstībai un videi paredzēto summu izmantošana arī rada problēmas. Nauda tiek izšķērdēta drošības un tieslietu politikai, kas nav saistīta ar Padomes apņemšanos, un pilsonības un informācijas politika praktiski ir bankrotējusi un neveicina reālu komunikāciju ar Eiropas pilsoņiem.
Tomēr solījumi ārējo attiecību jomā ir pēdējais piliens realitātes trūkuma ziņā. Vajadzības nepārtraukti pieaug, karadarbība un nabadzība ir visā pasaulē, piemēram, problēmas Somālijā, Darfurā, Āzijā, konflikti Palestīnā, Kosovā un tagad arī Gruzijā, tad vēl taifūni, cikloni, bads, bet piešķirto līdzekļu daudzums netiek mainīts. Katru gadu "neiespējamā misija” kļūst arvien neiespējamāka.
Tikai miljardu euro vērtā fonda izveide, kas ir svarīga mēģinājumam atjaunot būtisko lauksaimniecību visnabadzīgākajās valstīs, ir radījusi vārgu cerības gaismu. Uzticoties finanšu plānam, mēs cerējām, ka varēsim turpināt īstenot tradicionālās politikas un atrast pietiekami daudz līdzekļus pieejamajās naudas rezervēs, lai reaģētu uz dažādajiem neparedzētajiem gadījumiem, kuriem var pievienot cīņu pret klimata pārmaiņām. Tas ir, pārskatīt to, ka budžeta vienošanās ir pārrunāta ar Padomi un ka Padome, drīzāk man vajadzētu teikt - 27 dalībvalstu valdības, papildus savām tradicionālajām problēmām saskaras ar finanšu krīzi, kas apdraud Eiropas ekonomiku, bet kas jau ir jūtama kā 27 valstu budžeta krīze.
Tāpēc mēs esam spiesti pieņemt budžetu, kas neattaisno dalībvalstu cerības, tādu budžetu, kurā atšķirības starp saistībām un maksājumiem rada lielākas bažas par budžeta procedūras godīgumu. Vēlme ieguldīt pēc iespējas mazāk Eiropas Savienības ieņēmumos liek dalībvalstīm pieņemt vienkāršu un neproduktīvu nostāju. Pirmkārt, dalībvalstis veic minimālus maksājumus, pie tam maksājuma apropriācija, kas nepārsniedz 0,9% no IKP, un saistību solījumi nekad netiek pārraudzīti, un dalībvalstis neveicina Eiropas politiku īstenošanu savās valstīs, tādējādi izvairoties no līdzfinansējuma un ļaujot neizmantotajām apropriācijām ieplūst atpakaļ katras valsts kasē.
Jāatzīst, ka Eiropas Savienības tradicionālās politikas tiek īstenotas tā, kā tam vajadzētu būt. Komisija īsteno novatoriskas darbības, kuras bieži veicina mūsu izmēģinājuma projekti, un sagatavošanas darbības. Tomēr Eiropas budžetam ir raksturīgi, ka tas apsola visu, bet neiegulda pietiekamus līdzekļus īstenošanas procedūrās, kam piekristu visas dalībvalstis.
Vēlreiz atkārtošu, ka šogad mēs saskarsimies ar divām jaunām neatliekamām problēmām. Pirmā ir cīņa pret klimata pārmaiņām, un Padomes secinājumi šajā jautājumā ir pieticīgi, bet vismaz tā ir izdarījusi kādus secinājumus; ieguldījumi ir jāveic šogad, un 2010. gadam tie ir jāpalielina. Otra problēma ir paziņojums, ka ekonomiku stimulēs ar 200 miljardiem euro. Tikai 5 miljardi no šīs summas ir vajadzīgi jauniem ieguldījumiem. Tāpēc finanšu plāns ir jāpārskata.
Vakar priekšsēdētājs mums teica, ka šis pārskats ir apstiprināts, bet Padome mums saka, ka tas ir bloķēts. Kāda tad ir situācija? Mēs Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupā esam tam gatavi.
Noslēgumā gribu teikt, ka mēs nedrīkstam šādi turpināt, jo politiskā Eiropa sagrūst mūsu acu priekšā. Ir pienācis laiks pārskatīt finanšu plānu, lai tas atjaunotu līdzsvaru starp Eiropas ieņēmumiem un izdevumiem, lai tas neatbalstītu dažas nemainīgas politikas, bet finansētu dinamiskas politikas, kas efektīvi atbilstu cilvēku patiesajām vajadzībām visā pasaulē.
Visbeidzot, es gribētu Komisijai novēlēt veiksmi. Jūsu ziņā ir akurāti īstenot šo budžetu, neizšķiežot nevienu lieku euro. Jūsu ziņā ir apzināt skeptiskās valstis un pārliecināt tās, ka Eiropas Savienība nodrošina pievienoto vērtību gan politiskā, gan budžeta ziņā.
(Aplausi)
Anne E. Jensen
Priekšsēdētāja kundze, es gribētu sākt, pasakot paldies abiem referentiem - Haug kundzei un Lewandowski kungam - par viņu ļoti kompetento un profesionālo darbu pie budžeta. Es gribētu pateikties arī mūsu priekšsēdētājam Böge kungam un komisārei Grybauskaité kundzei, jo viņi ļoti labi ir atraduši risinājumus. Protams, budžets ir ļoti neelastīgs. Budžeta struktūra ir neelastīga - mēs vienkārši nepārceļam neizlietoto naudu no lauksaimniecības budžeta uz citām budžeta daļām, un nesen Komisija gandrīz izdevās atrisināt šo neelastīguma problēmu, šo nelokāmību. Mums vajadzētu Komisijai par to pateikties. Es domāju, ka ir labi izmēģināt jaunus veidus, un es gribētu teikt, ka mēs Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupā pilnībā atbalstām šo budžetu un risinājumus, kas tika atrasti pārtikas mehānismam - viens miljards euro, kas tika atrasts, lai jaunattīstības valstīs radītu vairāk pārtiku. Mēs esam pateicīgi par to, ka bija iespējams atrast risinājumu, kas citām programmām būtiski samazināja līdzekļus, jo mēs atradām finansējumu Elastības instrumentā un Neatliekamās Palīdzības rezervē.
Es esmu priecīga par komisāres apgalvojumu, ka Komisija domā pārskatīt struktūrfondu programmas un ka tās var vienkāršot. Dažos nākamajos gados mums būs vēsturisks uzdevums, tas ir, mums ir jānodrošina, ka jaunajās dalībvalstīs ir veikti vajadzīgie uzlabojumi. Es domāju, ka tas noteikti ir ES budžeta vissvarīgākais aspekts.
Protams, tajā pašā laikā mēs esam sūdzējušies par to, ka budžetā nav iniciatīvu saistībā ar enerģiju, un tad pēdējā brīdī parādījās finanšu krīzes veicināts memorands, nosakot, ka arī ES budžetu var izmantot, lai mēģinātu veicinātu ekonomikas izaugsmi. Mēs piedāvājām piecus miljardus vairākām iniciatīvām enerģijas sektorā, un savas grupas vārdā es gribētu teikt, ka mēs esam gatavi atrast tam risinājumu - mēs esam gatavi atrast finansējumu un arī strādāt ātri, bet, ja mēs paskatāmies, kā ir izveidotas atsevišķas programmas - vairāk naudas TEN (Eiropas Enerģētikas tīklam), vairāk naudas pētniecības programmām un vairāk naudas CIP (kritiskās infrastruktūras aizsardzībai), citiem vārdiem sakot, programmas, kuras mēs ļoti labi zinām - mums ir arī jānodrošina, ka mēs to darām pamatoti un saprātīgi. Tomēr es ceru uz konstruktīvu sadarbību šajos jautājumos, un es gribētu pateikties Komisijai par iniciatīvu. Tas ir apkaunojoši, ka tā nāk tik vēlu, bet mēs labprāt konstruktīvi strādāsim šajos jautājumos.
Helga Trüpel
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi, 2009. gada budžets ir ne vairāk, ne mazāk kā kompromiss. Kā mēs to tikko dzirdējām, tas nav arī nekāds pārsteigums. Finanšu plāns neatļauj lielas variācijas, šobrīd Eiropas budžeta struktūra ir pārāk stingri noteikta un neelastīga.
Tomēr 2009. gada budžets raida dažus svarīgus signālus. Piemēram, pārtikas palīdzībai mēs esam veiksmīgi piešķīruši par 1 miljardu euro vairāk, tas ir, visnabadzīgākajiem no nabadzīgajiem, un cerams, ka arī ilgtspējīgai lauksaimniecības politikai visnabadzīgākajās valstīs. Mums vajadzētu vēl mazliet vairāk tērēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem - tie ir ļoti svarīgi ekonomikas attīstībai - un vēl mazliet vairāk klimata pārmaiņu novēršanai.
Tomēr ir vajadzīgas jaunas prioritātes. Mums ir jāpārskata Eiropas budžets, un jo īpaši es gribētu uzrunāt dalībvalstis, ieskaitot arī savu dzimto Vāciju. Īstermiņā mums ir jāreaģē uz krīzi, un, protams, arī vidējā termiņā un ilgtermiņā. Acīmredzami, ES budžets nevar aizvietot valstu budžetus un valstu politikas veidošanu, bet jebkurš, kas nepielāgosies krīzei, cietīs neveiksmi.
Nesen televīzijā es redzēju preses konferences pārraidi, kurā General Motors vadītājs vērsās pie Amerikas Savienoto Valstu Kongresa un prasīja papildu aizdevumus. Viņš pamatoja: "Mums ir jābūvē videi draudzīgas mašīnas, mums ir jāiegulda videi draudzīgās tehnoloģijās”, un viņam bija taisnība. Diemžēl šis vadītājs bija pārāk lēns, lai to saprastu, un nepārdoto Amerikas kravas automobiļu krājumi pieauga. Tā patiešām ir taisnība, ka mūsu ekonomika ir jāpārstrukturē. Eiropai ir jāražo jauni, videi draudzīgi augsto tehnoloģiju ekoloģiskie produkti, ja mēs gribam, lai dažos tuvākajos gados ekonomika veiksmīgi attīstītos gan iekšējos, gan pasaules tirgos.
Mums ir būtiski jāsamazina emisiju daudzums. Mums ir jāsamazina atkarība no naftas. Mums vairāk ir jāiegulda atjaunojamā enerģijā un daudz vairāk ir jāiegulda pētniecībā. Tas radīs iespējas ražot jaunus produktus un līdz ar to arī radīs jaunas darbavietas. Mums noteikti ir jāmaina lauksaimniecības politika, un tai ir jābūt saistītai ar ekoloģiskās enerģijas ražošanu. Arī tas Eiropas lauksaimniekiem dos jaunas iespējas.
Mums ir vairāk jātērē arī labi saprotamam attīstības atbalstam - ne kā labdarībai, bet gan tāpēc, ka tā ir inteliģenta, stratēģiska politika, lai ieviestu taisnīgu tirdzniecību visā pasaulē un patiesi izstrādātu stratēģisku pieeju, samazinot labklājības atšķirības pasaules līmenī. Mums beidzot ir arī jāsaprot, ka ilgtermiņā izaugsme mums ir jāsaista ar vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām. Mums ir vajadzīgs jauns modelis domājot par ekonomikas izaugsmi, un tas attiecas ne tikai uz Eiropu, bet arī uz jaunās tirgus ekonomikas valstīm tādām kā Ķīna, un, protams, arī Amerikas Savienotās Valstis.
Mēs ļoti ceram, ka jaunā Obama administrācija ieviesīs pārmaiņas Amerikas domāšanā un pārdomās Kyoto protokola "pēcteci”. Tomēr tam visam ir jāatspoguļojas arī Eiropas budžetā, tāpēc arī ir vajadzīgas jaunas prioritātes. Mums ir jāatbild uz jautājumu - no kurienes nāk nauda? Mana grupa - Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa - uzskata, ka ir vajadzīgi vēl vairāki vides nodokļi. CO2 patēriņam ir jāuzliek nodoklis, un beidzot ir jāievieš petrolejas nodoklis. Šiem nodokļu ieņēmumiem vajadzētu veidot lielu Eiropas budžeta daļu.
Viss, ko ik pēc dažiem mēnešiem mēs dzirdam no Komisijas, norāda, ka iekšējā loģika liecina par vajadzību pārskatīt Eiropas budžetu, lai sabiedrībai uzskatāmi parādītu, ka mēs patiešām esam sapratuši, ka mēs gribam mainīt lietas, ka mums ir vajadzīgas jaunas prioritātes, ka mēs gribam vairāk tērēt pētniecībai un izstrādei un ka mums ir vajadzīgas jaunas piedziņas tehnoloģijas.
Protams, mums ir jāveic lielāka izpēte šajā jautājumā, nav citu iespēju. Kā jau mēs to esam runājuši, labība ir paredzēta pārtikai, nevis tehnoloģijām - Eiropas Savienībai tas ir jāizskaidro. Ekonomiskās krīzes laikā mums vairāk naudas ir jādod izglītībai: mūžizglītībai un Erasmus Mundus programmai, kas paredzēta studentu mobilitātei un universitāšu apmaiņas programmām. Tas ir vienīgais veids, kā nākotnē jauniem cilvēkiem Eiropā dot jaunas iespējas darba tirgū un arī viņu personīgajās dzīvēs.
Mums ir vairāk jāiegulda kultūras dažādībā - tā ir Eiropas Savienības bagātība, un pilsoņi mums par to pateiksies, kad redzēs, ka Eiropas nauda patiešām sasniedz viņu vietējo reģionu. Ja mēs vēlamies rīkoties atbildīgi, mums ir arī vairāk jādara preventīvajā ārpolitikā, nevis tai jāpievēršas tikai tad, kad tas jau ir par vēlu. Tas attiecas arī uz mūsu politisko atbildību. Ir svarīgi rīkoties pareizajā laikā, tāpēc Stabilitātes instrumentam ir vajadzīgi lielāki finanšu līdzekļi.
Saistībā ar jūnijā gaidāmajām vēlēšanām mums ir jāparāda Eiropas sabiedrībai, ka mēs esam sapratuši, ka mums ir drosme un ka mēs esam gatavi mainīt Eiropas politiku, ieskaitot mērenu Eiropas budžeta maiņu. Es ceru, un es uzskatu, ka pilsoņi to novērtēs, kad būs pienākušas vēlēšanas.
Wiesław Stefan Kuc
Priekšsēdētājas kundze, es novērtēju to, ka budžetā ir palikuši tikai daži grozījumi. Ir grūti izvērtēt, kuram ir taisnība, un mēs nezināsim patiesību līdz pat 2009. gada beigām. Par laimi, kad būs apstiprināts budžets, jau pašā gada sākumā mēs varēsim ieviest pārmaiņas, kā mēs to darām katru gadu.
Vakar Francijas prezidentūras priekšsēdētājs, prezidents Sarkozy kungs teica, ka par svarīgākajiem jautājumiem ir mazāk diskusiju kā par nesvarīgākajiem jautājumiem. Tas varētu nozīmēt to pašu, ko teica Grybauskaite kundze, ka nākotnē mums būs jāizveido pilnīgi citādāks budžets, un ne tikai jāmaina budžeta pozīcijas, bet arī jānodrošina, ka tās ir labāk integrētas.
Pašreizējo, sadrumstaloto budžetu, kurā ir daudzas izdevumu kategorijas, nav viegli lasīt. Paiet ilgs laiks, lai to izstrādātu, un tāpēc notiek daudzas debates. Protams, tas ir atbilst reālajai situācijai tikai dažas dienas, ja ne pat tikai dažas stundas. Tāpat bija arī ar 2008. gada budžetu, kad korekcijas tika ieviestas jau pirmajā Budžeta komitejas sēdē. Būtu vēlams ieviest plašākas pozīcijas un definēt, kādam mērķim finanšu līdzekļus var izmantot. Tas padarītu budžeta īstenošanu daudz elastīgāku un Eiropas Komisijai un Eiropas Parlamentam būtu labākas iespējas pārraudzīt, kā finansējums tiek tērēts laikā, kamēr tas ir spēkā, un tās varētu uzreiz reaģēt uz jebkurām vajadzībām, kas rastos.
Padomes veiktais pēdējais finansējuma palielinājums 2008. gadā jeb budžeta finansējuma pieaugums par 200-250 miljardiem euro, kas paredzēts nākamajiem gadiem, pierāda, ka nav jēgas debatēm gada garumā par nākamā gada budžeta sīkumiem.
Esko Seppänen
GUE/NGL grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kundze, komisāre, maksājumu apropriāciju kopsumma nākamā gada budžeta projektā ir mazāka kā jebkad. Ja maksājumu politika tiks ievērota tik pat stingri kā iepriekšējos gados, būs pietiekami daudz skaidrās naudas, lai veiktu maksājumus. Komisija budžetu pilnībā neīstenos.
Vakar Parlaments nolēma atmaksāt dalībvalstīm gandrīz piecus no sešiem miljardiem euro, kas netika izmantoti maksājumos šajā gadā, lai gan bija paredzēts tos iztērēt. Nākamā gada budžetā pārtikas palīdzībai tika dots viens miljards. Kopš Komisija ieteica šo priekšlikumu, pārtikas cenas ir samazinājušās uz pusi, un ES drīz vajadzēs iejaukties pašai savā ražošanā. Pasaulē ir miljons cilvēku, kas cieš badu, un, protams, palīdzība tur ir vajadzīga, bet sešos mēnešos Komisijas priekšlikuma argumenti ir novecojuši.
Pagājušajā nedēļā mēs redzējām, ka Komisija ļāvās sabiedrisko attiecību kampaņai un propagandai saistībā ar budžeta sagatavošanu, lai veicinātu savu programmu dalībvalstu ekonomikas atveseļošanai. Tā ir manevrēšana un krāpšanās ar budžetu. ES piecu miljardu ieguldījums nozīmē to, ka nauda tika pārcelta no viena panta uz otru, lai gan dalībvalstis nav devušas jaunu naudu izmantošanai ES vajadzībām. Šie nav patiesi atveseļošanās pasākumi, lai sakārtotu globalizācijas izraisītos postījumus. Mums ir vajadzīga spēcīga rīcība, kā zāles, lai izārstētu "jautrās naudas” slimību, un ES to vienkārši nedara. Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Padome nav gatavas lemt par šāda veida rīcību.
Nils Lundgren
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kundze, kā parasti mums šeit ir dokuments, kas ir piemērs to parlamentāriešu "roku darbam”, kas ir sagatavojuši budžetu. Tajā pašā laikā mēs nonākam absurdā situācijā, jo esam procesā, darot kaut ko, ko mums nevajadzētu darīt. Šobrīd mēs diskutējam, kā mums vajadzētu tērēt vairāk naudas. Šis Parlaments nepārstāv nodokļu maksātājus, tas necenšas ierobežot izdevumus, bet tā vietā ir satraucies, ka netiek tērēts pietiekami daudz naudas. Pie tam, vairāk nekā divas trešdaļas no naudas ir iztērētas par lietām, kurās mums kā parlamentam nevajadzētu būt iejauktam, un tā ir izmantota arī pilnīgi nepareiziem mērķiem. Vēl joprojām lauksaimniecības politikai, lauku attīstībai un reģionālajai politikai tiek dota nauda, ar to gribu teikt - visām lietām, kam vajadzētu būt pašu dalībvalstu atbildībai un par ko viņiem pašiem vajadzētu maksāt.
Daudz kas jau ir pateikts, diezgan pareizi, par 2009. gadu kā Eiropas, ASV un visas pasaules krīzes gadu, un tad mēs paši sev vaicājam: ko mums vajadzētu darīt? Šeit? Mana atbilde ir, ka šeit mēs nevaram darīt neko. Iespējams, valsts finansējumam ES valstis tērē 40-45% no savas naudas. Viens procents nonāk šeit, un tas tiek tērēts nepareizām lietām. Ar šādu pieeju mēs paši sevi ierobežojam. Liels paldies.
Sergej Kozlík
- (SK) Es gribētu izteikt atzinīgu vērtējumu Budžeta komitejas iesniegtajam rezolūcijas tekstam par 2009. gada ES vispārējo budžetu un tā referentei Jutta Haug. Tas pamatīgi un vispusīgi norāda uz nākamā gada ES budžeta riskiem.
Pēc manām domām, galvenais jautājums, kas vēl joprojām paliek atklāts, ir budžeta nodrošinājums ES plānam, kas risinātu finanšu krīzes sekas. Krīzes apjoms un virziens paliek atvērti jautājumi. Vissvarīgākās iniciatīvas būs domātas ilgtspējīgai attīstībai, nodarbinātības pieaugumam un mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, kā arī kohēzijas atbalstam starp reģioniem, kas ir viens no svarīgākajiem faktoriem, lai stimulētu ekonomikas izaugsmi Eiropā.
Mēs varam sagaidīt daudz straujāku struktūrfondu un kohēzijas fondu finanšu līdzekļu samazinājumu 2009. gadā, jo īpaši jaunajās valstīs. Tāpēc ir pareizi uzsvērt budžeta lēmējinstitūciju pienākumu laicīgi nodrošināt papildu maksājumus. Iespējamais šo maksājumu avots varētu būt rezerve EUR 7,7 miljardu apmērā pret daudzgadu finanšu shēmā noteikto maksājumu maksimālo apjomu. Tāpēc ir būtiski pieņemt pasākumus struktūrfondu un kohēzijas fondu mehānismu vienkāršošanai, lai ES valstis uzlabotu spēju tos izmantot.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi, es gribētu īpaši pateikties Francijas prezidentūras pārstāvim Sorel kungam, kas parādīja brīnišķīgu piemēru sadarbībā ar Budžeta komiteju, apmeklējot visas mūsu debates.
Šogad atkal Parlamenta darbs pie ES budžeta projekta ir izdarījis apmierinošus secinājums. Sarunām starp Komisiju, Padomi un Eiropas Parlamentu bija vajadzīga vairāku gadu pieredze. Mēs zinām katras iestādes iespējas, un mēs varējām vienoties par pamatiem, tāpēc rītdienas balsojumu varētu pasniegt kā Eiropas Savienības institucionālo veiksmi.
Tomēr daudzpusējā pazīšanās visus šos gadus parāda, ka vienošanās par pamatiem šogad nav pietiekama tajos pamatos, ko mums vajadzētu pieprasīt normālos apstākļos.
Problēma ir tā, ka budžeta projekts tika plānots pirms vairākiem mēnešiem - martā un aprīlī -, neņemot vērā milzīgo ekonomisko un finanšu krīzi. Tāpēc nav nekas neparasts neplānot pārāk daudz uz priekšu, jo tā ir darījušas arī dažas dalībvalstis.
Mūsu budžeta procedūra patiesi ir ļoti stingra, un tā nepieļauj korekcijas. Parlaments veica dažus priekšlikumus pirmajā lasījumā, kas bija paredzēti, lai palīdzētu ekonomikas atdzīvināšanai un nodrošinātu drošības tīklu pilsoņiem, galvenokārt, tas tika darīts ar grozījumiem, ko apspriešanai iesniedza Eiropas Tautas Partijas (kristīgie demokrāti), Eiropas demokrātu grupa un arī Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa. Padome dažus apstiprināja, bet dažus nē.
Tikai procesa beigās, kad saskaņošana jau ir notikusi, Padome un Komisija nāk klajā ar lieliskām idejām par to, kā izmantot EU budžetu un veicināt ekonomikas izaugsmi. Kad improvizāciju apvieno ar steidzamību, visticamākais iznākums ir vilšanās.
Visbeidzot, atbilde par ekonomisko krīzi drīzāk tiks atrasta valstu, nevis Kopienas līmenī, un ES budžets diemžēl nebūs spēcīgais ekonomikas politikas instruments, kādam tam vajadzētu būt.
Es nevaru saprast, kāpēc 2005.-2006. gada ekonomikas uzplaukumā apstiprinātie finanšu plāni bija tik ļoti samazināti un ierobežoti, ka gada budžeta politiku nevarēja lietot kā ekonomikas sabalansēšanas līdzekli.
Mūs ierobežo ikgadējie maksimālie apjomi, un daudzgadu finanšu shēmai nav nozīmes krīzes gados.
Manas pēdējās pārdomas. Divas Kopienas programmas, - Eiropas komunikāciju tīkli un lauku attīstība - , ko visvairāk ietekmēja 2006. gada finanšu plāna vienošanās, ir tās, kuras tagad Brisele izvēlas kā Eiropas ekonomikas izaugsmes veicinātājas.
Mans jautājums ir: kuram vajadzētu būt atbildīgam par to, ka 2006. gadā tās tika tik nopietni samazinātas?
Göran Färm
(SV) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, kā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas referentam par budžetu, man ir jāsaka, ka komitejā mēs vienojāmies jau sākotnējā posmā, pat vēl pirms krīzes sākuma, ka mums ir jādod lielāka prioritāte klimata un enerģijas pasākumiem un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tagad mēs esam nonākuši pie tā paša secinājuma Budžeta komitejā, un es gribētu pateikties referentiem par viņu īpaši konstruktīvo sadarbību saistībā ar budžetu šogad. Mēs gribētu uzsvērt arī vajadzību pievērst uzmanību ieguldījumiem kopējā ekonomikas izaugsmē un infrastruktūrā.
Pirms neilga laika es klausījos, ko teica Lundgren kungs no Neatkarības/demokrātijas grupas. Protams, viņš ir pilnībā pārpratis. Neviens neuzskata, ka mums varētu būt tik liels ES budžets, ka ES pati varētu uzlabot ekonomisko situāciju. Lietas, kas mums ir jādara, ir vienkāršas, un tās ir lietas, ko dalībvalstis atsevišķi nevarētu paveikt - izveidot Eiropas Savienībā kopējo tirgu, īstu kopējo tirgu. Tagad, kad mēs esam nojaukuši barjeras tirdzniecībai, mums ir arī jāizveido kopēja infrastruktūra, jo īpaši kopēja enerģijas infrastruktūra un kopēja pētniecība, lai mēs varētu kļūt par līderiem visā pasaulē. Protams, tas ir tas, par ko mēs runājam, mēs nerunājam par to, ka dalībvalstīm vajadzētu kaut ko atņemt.
Budžeta debatēs pirmo reizi es runāju 1999. gadā. Par ko tad mēs toreiz runājām? Par tām pašām lietām, ko šodien - darbavietas, izaugsme, vienkāršošana un lielāka budžeta efektivitāte un elastība, lai uzlabotu ES spēju ātri reaģēt uz jaunām problēmām. Diemžēl mēs vēl joprojām pārāk daudz pārskatām iepriekš runāto. Tāpēc Komisijas iniciatīva atveseļošanas plāna jautājumā ir atzinīgi vērtējama, pat ja tas ir izveidots ļoti ātri.
Katrā gadījumā es domāju, ka vissvarīgākā lieta, ko mēs tagad varam darīt, ir radīt daudz reālākas un stabilākas pārmaiņas ES budžeta politikā. Komisijas atvērtās sadarbības rezultāti ilgtermiņa budžetā parāda, par ko tad ir runa: stabili un ilgtermiņa ieguldījumi attīstībā, vides un klimata politikā. Tas nozīmē arī to, ka nepārtraukti speciāli cenšoties pārskatīt budžeta plānu, mēs varam izkļūt no pašreizējās situācijas. Tagad ilgtermiņa budžetam ir vajadzīga jauna struktūra. Tas ir vissvarīgākais, ko šobrīd Komisija var izdarīt. Paldies.
Nathalie Griesbeck
(FR) Priekšsēdētāja kundze, komisāre, dāmas un kungi, šogad atkal budžeta procedūra ir piespiedusi Parlamentu skarbi runāt par 2009. gada budžeta kopējo summu, kā arī par prioritātēm, ko mēs paši sev nolikām, lai sasniegtu mērķus gan labi pārdomātas ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā, gan globālās krīzes un ārējās politikas kontekstā, gan arī tās politikas jomā, kas attiecas uz izdevumu kategoriju Nr. 3: "Pilsonība, brīvība, taisnīgums”.
Kā mēs vienmēr esam teikuši, un patiešām atkārtojuši, daudzgadu finanšu shēma ir stingra, un tai pilnīgi noteikti ir vajadzīga fundamentāla reforma, citādi nākotnē tā neatļaus sasniegt būtiskās vajadzības Eiropai, kurā ir jau 27 dalībvalstis.
Tāpēc budžets, ko mums piedāvā referenti, būtībā ir tik labs, cik vien labs tas var būt, un es priecājos par komisāres paziņojumu šorīt, ka ir nolemts veikt nozīmīgu daudzgadu shēmas pārskatu. Es atzinīgi vērtēju to, ka viņa vienmēr ir klāt šeit ar mums, un es nožēloju, ka neieradās budžeta ministrs, par ko sesijas sākumā īsi tika paziņots uz elektroniskā ekrāna. Acīmredzot ministrs neuzskatīja par vajadzīgu mums šodien pievienoties.
Ja runa ir par budžetu, tad es sevišķi priecājos par centieniem, kas tika veikti cīņai pret globālo sasilšanu, kas atbalsta mazos un vidējos uzņēmumus, kas mazina enerģijas atkarību, kā arī priecājos par pasākumiem, kas tika pieņemti, lai izveidotu daudz humānāku Eiropu, risinot migrācijas politiku fundamentālās problēmas.
Vēl es vēlos izteikt savas bažas saistībā ar lauku attīstībai piešķirtajām apropriācijām, un es neatzīstu uzsvaru, kas ir piešķirts šai politikai par labu lauku teritorijām.
Es saku lielu paldies Haug kundzei, viņas komandai, Lewandowski kungam un Budžeta komitejas priekšsēdētājam.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Priekšsēdētājas kundze, es šajās debatēs gribētu pievērst uzmanību trīs jautājumiem.
Laikā, kad Eiropas Savienībā padziļinās finanšu krīze un attiecīgi arī ekonomiskā krīze, šis budžets ir īpaši mazs. Saistības, kas veido tikai nedaudz vairāk par 1% no nacionālā kopienākuma, maksājumi veido 0.9%, un jo īpaši rezerve EUR 3.2 miljardu apjomā pierāda, ka lielākās dalībvalstis negrib finansēt Eiropas Savienības visnozīmīgākos mērķus.
Otrkārt, Eiropas Savienība ļoti viegli uzņemas papildu saistības, kas nebija paredzētas finanšu plānā. Nesen tika piešķirts papildu 1 miljards euro, lai novērstu badu trešās pasaules valstīs, tajā pašā laikā finansējums EUR 0,5 miljardu apmērā tika apsolīts, lai palīdzētu atjaunot Gruziju. Šos tēriņus, kas ir pilnībā attaisnojami, vajadzēs finansēt uz citu svarīgu darbību rēķina, jo tās Eiropas Savienība bija apņēmusies finansēt daudz agrāk.
Visbeidzot, ja runa ir par centieniem pārvarēt ekonomikas krīzi, katra dalībvalsts, jo īpaši mazāk bagātās, piemēram, Polija, liek cerības uz avansa finansējuma ieviešana projektiem, kas izmanto struktūrfondus. Es ceru, kas šis īpaši pieticīgais budžets tomēr ļaus mums finansēt lielus ieguldījumu projektus.
Pedro Guerreiro
(PT) Kā mēs to uzsvērām oktobrī, politiskajiem pasākumiem un apvienotajām budžeta izdevumu kategorijām, lai efektīvi reaģētu uz ekonomisko krīzi, kas arvien vairāk pasliktinās, vajadzēja raksturot 2009. gada ES budžetu.
Tomēr, tā vietā, lai plānotu un palielinātu finansējumu ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanai un lai uzlabotu strādājošo pirktspēju, 2009. gadam piedāvātais ES budžets samazina maksājumus līdz nebijušam apjomam (par 4 miljardi euro mazāk kā 2008. gada apstiprinātajam budžetam). Pat nepietiek ar summu, kas bija plānota 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmā un kas jau toreiz bija pilnīgi neatbilstoša. Šis ir mazākais ES budžetu kopš Portugāle pievienojās Eiropas Ekonomikas Kopienai.
Tiek uzskatīts, ka 2009. gadam piedāvātais ES budžets atbalsta Eiropas ekonomiskās atveseļošanas plānu un pretendē uz Eiropas solidaritāti. Patiesībā tā devīze ir "katrs pats par sevi”, citiem vārdiem sakot, tā ir politika, kas turpmāk palielinās atšķirības starp ekonomiski vairāk attīstītām valstīm un kohēzijas valstīm.
Tas, kas mums nekavējoties ir vajadzīgs, ir budžeta pasākumi, kas veicina efektīvu atbalstu maza mēroga un uz ģimeni balstītai lauksaimniecībai, zivsaimniecībai, tekstila un apģērbu ražotnēm, kuģubūves rūpniecībai un makro, mazos un vidējos uzņēmumiem. Šiem pasākumiem vajadzētu aizstāvēt ražojošās nozares, nodarbinātību, kam ir garantētas visas tiesības, un pieklājīgas algas strādājošajiem katrā dalībvalstī, it īpaši kohēzijas valstīs.
Jeffrey Titford
Priekšsēdētājas kundze, "augstprātība” ir vārds, kas nāk prātā, kad lasu šo garo ziņojumu, jo teksts ir pārpilns ar to. Piemēram, 25. punktā ir pausta nožēla, ka pieejamais līdzekļi "pašlaik nav pietiekami, lai Eiropas Savienība realizētu savu nozīmi pasaules līmenī”. Tajā pašā punktā ir atsauce uz to, ka Eiropa Savienībai ir "spēja realizēt tās nozīmi pasaules līmenī”. Kas gribēja, lai ES būtu šāda nozīme? Kāpēc ES ir šāda uzpūsta uztvere par pašas nozīmīgumu? Manā valstī noteikti neviens nav balsojis par to, lai ES kļūtu par "pasaules mēroga spēlētāju”. Mums tika teikts, ka tas ir kopējais tirgus, kas nodrošinās lētu vīnu un jauku atvaļinājumu.
Es arī atzīmēšu, ka " pasaules mēroga spēlētājs” grib lietot savu preču zīmi visā komunikācijā ar sabiedrību un grib lielāko informācijas kampaņu 2009. gada vēlēšanās. Vārdu "informācija” lasiet kā "smadzeņu skalošana”, jo bez šaubām ES pasniegs sevi kā lielāko vērtību, ko cilvēce ieguvusi kopš penicilīna atklāšanas, nevis kā grotesku demokrātijas un uzskatu brīvības ienaidnieku, kāda tā patiesībā ir.
Iepriekšminētā augstprātība parādās visā, ar ko vien tā saskaras. Nav labāka piemēra kā kaunpilnā un negodbijīgā prezidenta, valsts galvas, Klaus kunga izturēšanās deputātu sanāksmē Prāgā. Es teiktu, ka šajā budžetā Eiropas Savienībai nav noteiktas nekādas demokrātiskas pilnvaras impērijas veidošanai.
Jean-Claude Martinez
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Ziemassvētkos mazi puikas saņem sarkanas mašīnas, lai spēlētu ugunsdzēsējus, un mazas meitenes saņem Bārbiju lelles, lai spēlētu visu ko citu.
Tāpat arī Komisijai un Ministru Padomei ir mazs budžets, lai spēlētos ar sabiedrības finansēm (naudu). Tad mēs ar budžetu spēlējam "nelielu viesību” spēli, dodot naudu mazliet Galileo, mazliet Kosovai vai mazliet Palestīnai. Nedaudz atliek arī tam, lai apgādātu skolas ar augļiem.
Finanšu un ekonomiskais cunami gāžas pāri autorūpniecībai, pāri īpašumiem, pakalpojumiem, un mēs spēlējamies ar budžetu EUR 116 miljardu apmērā, kas ir Spānijas kopējais budžets 42 miljoniem pilsoņu, vai pat 45 miljoniem, bet mums ir darīšana ar 400 miljoniem pilsoņu. Es pat neminēšu to, ka ASV budžets ir EUR 2 000 miljardi.
Kontinentā drīz sāksies ekonomiskā lejupslīde, bet mēs skaldām matus. Mēs turpinām arī spriedelēt par to, ka mums ir jāmaina noteikums par 1% no nacionālā kopienākuma un ka deficīts nedrīkst pārsniegt 3%.
No šis situācijas mēs varam mācīties divas lietas. Pirmkārt, ja nevaram noteikt naftas barela cenu, kas nokrīt no 100 uz 40, kamēr Goldman Sachs prognozē, ka tā būs 200, un ja nevaram veikt prognozes par tuvākajiem mēnešiem, kā gan mums var būt daudzgadu finanšu shēma septiņiem gadiem. Tas ir zinātnisks absurds.
Otra mācība ir šāda: visa budžeta vēsture parāda, ka juridiskie griesti (ierobežojumi) - Gramm-Rudman-Hollings akts ASV, noteikums par 1% no nacionālā kopienākuma - tās arī ir muļķības. Empīrisms, bet ne dogmatisms, nosaka valsts finanses. Lai pārmainītu ekonomisko klimatu, budžetā bija jābūt enerģijas plānam. Tas tika nosaukts par lielu Eiropas aizdevumu. Mums bija vajadzīgs laiks, lai mainītu lietas, bet priekš tā mums bija vajadzīgas mērķis.
Priekšsēdētāja
Es gribētu atgādināt visiem deputātiem, ka nevajadzētu runāt pārāk ātri, jo tulki nepagūst iztulkot.
Reimer Böge
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es gribētu sākt, sakot paldies referentiem Lewandowski kungam un Haug kundzei, sekretariāta koordinatoriem un personālam, kā arī grupai. Dažreiz tieši grupa bija pārkrauta ar darbiem, kas pārspēja viņu iespējas, kas katru gadu viņiem ir parasta lieta. Es gribētu pateikties arī Francijas prezidentūrai par labām un patiesām sarunām. Es secināju, ka prezidentūra būtu gatava izdarīt vairāk, ja Padomes vairākums to būtu ļāvis. Es gribētu arī uzsvērt, ka Komisija sarunās iesaistījās ļoti konstruktīvi. Komisāre - ja es to atklāti varu šeit teikt - tā kā mums izdevās izveidot labas darba attiecības, es neiebilstu, ka jūs kandidētu uz šo amatu arī nākamajā gadā.
Dāmas un kungi, 2009. gada budžets ir sadalīts trīs posmos. Par pirmo posmu mēs balsosim rīt. Mēs finansēsim ES pamata vajadzības ar saistībām EUR 133,7 miljardu apmērā un maksājumiem EUR 116 miljardu apmērā, un mums izdevās izveidot Pārtikas mehānismu neparedzētu gadījumu veidā: grozot Iestāžu nolīgumu, izmantojot Elastības instrumentu un veicot budžeta 4. izdevumu kategorijas reorganizāciju. Labi, ka šim jautājumam ir pareiza virzība, bet ir arī jāpaskaidro, ka pašreizējo attīstības instrumentu pārskatīšana gan budžeta attīstības sadarbības iedaļā, gan Eiropas Attīstības fondā ir daļa no pasākumu kopuma, ja ilgtermiņā mēs vēlamies atrast labāku risinājumu un labākas izredzes, ieskaitot pārtikas piegādes nodrošināšanau jaunattīstības valstīs. Šī situācija izskaidro, kāpēc ir svarīgi fundamentāli pārskatīt 4. budžeta izdevumu kategoriju, tieši "ES kā globālais partneris” un kāpēc tas ir steidzami jādara.
Kad spēkā stāsies pieņemtās deklarācijas finanšu labumi, tas ir, pašreizējo, ar struktūrfondiem saistīto noteikumu paātrināšana un vienkāršošana un lauku attīstības ieviešana, 2.daļa būs jāapspriež. Ja pirmajā ceturksnī šajā jautājumā mēs visi izpildīsim savus mājas darbus, tad vajadzēs izveidot papildu budžetu ar lielākiem maksājumiem struktūrfondos un lauksaimniecības fondos, kas arī atbalstīs ekonomikas attīstību. Ja gada laikā mums neizdosies maksājumos pārsniegt EUR 120 miljardu apmēru, tam būs administratīvas un politiskas sekas. Jebkura cita darbība būs nepārliecinoša.
Trešais jautājums ir saistīts ar ekonomiskās atveseļošanas pasākumu kopumu. Skaitļiem, ko mēs apspriežam Eiropas budžetā, protams, ir tendence pakārtoties, un tāpēc šajā sakarā es vēlētos teikt divas lietas. Pirmā ir tā, ka ir pareizi un būtiski, ka Eiropas Investīciju banka iesaistās, bet ilgtermiņā nevajadzētu būt nevienam "ēnu budžetam” ārpus Eiropas budžeta - tas nav pieņemami. Otrs ir tas, ka mēs esam gatavi nodrošināt piedāvāto pārskatu, par pamatu ņemot pareizos projektus un vajadzīgās procedūras, ieskaitot prioritāti sasaistīt enerģijas tīklus, ko solidaritātes interesēs nosaka Lisabonas līguma enerģijas politika, un ieviest platjoslas pieslēgumu mazāk attīstītajos lauku rajonos kā papildinājumu visiem citiem vajadzīgajiem pasākumiem, kas jau ir dienas kārtībā.
Costas Botopoulos
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi, es vispirms gribētu pateikt, ka Francijas valdības pārstāvju prombūtne šodien parāda vēl vienu prezidentūras pusi, kas citā situācijā būtu apsveikta kā politisks panākums. Šī cita prezidentūras puse, kas ar mums pārējiem nespēlē spēlītes, ir pilnīgs pretstats mūsu komitejas un referentes Haug kundzes reakcijai, jo viņi labprāt iesaistījās budžeta spēlē.
(EL) Dāmas un kungi, vai varu teikt, ka budžetā, ko mēs šodien apspriežam un par ko rītdien balsosim, ir viens veiksmīgi atrisināts jautājums, ko atliek tikai īstenot, un trīs nopietnas problēmas. Atrisinātais jautājums, protams, ir tas, ka mums izdevās budžetā iekļaut pārtikas palīdzību, kaut arī tas notika pēdējā brīdī, tas patiešām bija vajadzīgs un parāda, ka Eiropa saprot pašreizējās problēmas.
Tomēr tajā ir trīs svarīgas problēmas:
Pirmkārt, ekonomiskās krīzes laikā šis budžets neatbilst grūtajiem apstākļiem, tas ir nošķirts no realitātes, un es gribētu atgādināt, ka Parlaments nesāka pie tā strādāt 2008. gada septembrī, kā daži runātāji to jau ir pateikuši, jo krīzes pazīmes mēs redzējām jau pirms gada. Mums ir ļoti mazas saistības un saistības, par kurām nav skaidrs, vai tās tiks īstenotas. Otra problēma, kuru pieminēja vairāki runātāji, ir problēma, ko ir radījuši struktūrfondi. Neticami, ka tik daudz no struktūrfondiem paredzētās naudas pagājušā gada budžetā ir atgriezts un ka nekas nav darīts, lai nodrošinātu, ka vismaz nākamajā gadā mums izdotos šo problēmu atrisināt. Visa sistēma ir jāpārskata. Trešā problēma ir šaubas par ekonomisko palīdzību, tie ir slavenie 200 miljardi, no kuriem 30 miljardi ir no Kopienas budžeta. Diemžēl atkal nekas neliecina, ka šo naudu varēs atrast, bet tā ir jāatrod, jo tā mums ir vajadzīga.
Jan Mulder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es arī gribētu sākt, sakot paldies visiem, kas ir iesaistīti šī gada budžeta procesā. Mums atkal ir izdevies sagatavot 2009. gada budžetu. Parastais rituāls - tas notiek vienu dienu - atkal notiek Padomē.
Viena no lietām, kas mani satrieca, ir nozīmīgums, kādu dažas grupas piešķir noteiktiem kredītu maksājumu procentiem. Es neuzskatu, ka ir svarīgi, vai ir 0,88, 0,92 vai patiešām 0,9. Svarīgi, lai tas būtu atbilstošs. Iekšzemes kopprodukts nākamajā gadā, cik mēs zinām, var nokristies, un tādā gadījumā kredītu maksājumu procents būs augstāks par 0,9 procentiem, par kuriem mēs tagad esam vienojušies. Vai tas patiešām apmierinās visas Parlamenta grupas? To es nesaprotu. Tāpēc maksājumu procentiem ir jābūt atbilstošiem, un ne vairāk un ne mazāk. Ja notiks visļaunākais, vēlāk, gada laikā var sagatavot papildu budžetu.
Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz to, ka ir kāds izmēģinājuma projekts, kura vienā daļā ir veikts pētījums, lai attaisnotu papildu piemaksas pēc 2013. gada. Es gribu mudināt Komisiju to ņemt vērā, jo, ja mēs par to sāksim debatēt nākamajā gadā, tad, manuprāt, ir svarīgi, ka mēs zinām, kāpēc mēs piešķiram šīs piemaksas. Vai tas parāda reālos maksājumus par veiktajiem pakalpojumiem? Jā vai nē?
Seán Ó Neachtain
- (GA) Priekšsēdētāja kungs, es novērtēju ieteikumus, kas ir doti nākamā gada Eiropas Savienības budžetam. Jo īpaši es atbalstu ieteikumus, kas ir par miera procesu Ziemeļīrijā. Programmai PEACE III un Starptautiskajam Īrijas fondam ir piešķirts finansiāls atbalsts.
Es esmu priecīgs arī par to, ka budžets paredz finansiālu atbalstu miera procesam Balkānu reģionā un Palestīnā. Eiropas Savienība palīdzēs atjaunot arī Gruziju, parādot, ka tas ir plašs miera process visā pasaulē. Budžets paredz finansiālu atbalstu nabadzīgajām valstīm, un mēs mēģinām saglabāt šo tradīciju. Eiropas Savienībai ir jābūt priekšgalā, lai līdz 2015. gadam īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķi.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Priekšsēdētāja kungs, viens no Parlamenta visvienkāršākajiem uzdevumiem ir rūpīgi izskatīt finanses. Līdz ar to dabiski, ka Parlamentam ir jābūt iespējai pārbaudīt dažādās budžeta izdevumu kategorijas. Tāpēc ir pilnīgi nepieņemami, ka Padome turpina pret Parlamentu ieturēt "džentelmenisku vienošanos”. Šodien mēs dzirdējām, ka Francijas prezidentūra neatbildēja Parlamenta referentiem, kas ir atbildīgi par 2009. gada budžetu, un kā Budžeta kontroles komitejas referents par izpildes apstiprināšanu Padomei 2007. gadā, es varu piebilst, ka Padome tieši tāpat nevēlējās sadarboties ar mani. Tas nozīmē, ka Padome nav atvērta ne tikai nākotnei, bet nebija atvērta arī pagātnē. Tā nav problēma tikai ar Francijas prezidentūru, tā ir kopējā Padomes problēma. Viņi atsaucas uz tā saucamo "džentlmenisku vienošanos” starp Padomi un Parlamentu, kas notika 1970-ajos gados. Atvainojiet mani? Tas bija laikā, kad Eiropas Savienība tika saukta par Eiropas Kopienu. Tajā laikā Eiropas Kopienā bija tikai dažas valstis, un Parlaments netika ievēlēts, bet iecelts. Tāpēc šī "džentelmeņu vienošanās” pieder pagātnei, un tai nav nozīmes šodien. Kā Parlamentam mums ir jāpieprasa atklātība, pilnīga piekļuve informācijai un sadarbība ar Padomi.
Patrick Louis
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, jau 14. gadu pēc kārtas Eiropas Revīzijas palāta ir atteikusies apstiprināt Eiropas Savienības budžetu.
Kaut arī Revīzijas palāta slavē Komisijas grāmatvedības procedūras, kas jebkurā gadījumā ir vismazsvarīgākā daļa, jūs ievērosiet, ka tikai 8% no Eiropas Savienības pārskati ir pienācīgi apstiprināti. Mēs visi saprotam, ka ar šādu kritiku neviens privāts uzņēmums nevarētu izdzīvot. Tas nozīmē, ka ļoti daudzas pretrunas un pārkāpumi attiecas uz 92% no Eiropas budžeta jeb uz vairāk nekā 100 miljardiem euro.
Es tikai citēju ziņojumu. Šos pārkāpumus papildina daudzas bezatbildīgas darbības. Ja padomā, piemēram, ka komunikāciju aģentūrai ir budžets EUR 15,4 miljonu apmērā, lai ar lozungu "Jūs varat balsot jebkur” aizsūtītu vēlēšanu urnu visumā, cilvēki patiesi var domāt, ka par viņiem zobojas.
Pašreizējā situācijā, kad mājsaimniecībām un dalībvalstīm ir ciešāk jāsavelk jostas, un laikā, kad Francija iegulda 7 miljardus euro, mums nevajadzētu domāt, ka Francija un Eiropas nodokļu maksātāji ir kā Eiropas Savienības Ziemassvētku vecīši, jo jūnijā situācija mainīsies.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, nepārtraukti atkārtojot dogmu par pašregulējošu tirgu, ES nav noteikusi ne tikai skaidras robežas, nav izstrādājusi likumus un veikusi uzraudzību, bet visu laiku tai nav izdevies būtu brīvai no ASV finanšu tirgiem. Tā rīkojoties, Eiropas Savienība neievēro pienākumu aizsargāt eiropiešus no globalizācijas negatīvajām sekām.
Gadiem ilgi mums ir teiks, ka nav naudas sociālajai un veselības jomai, un tajā pašā laikā miljoniem euro ir izšķērdēti prestižos projektos, piemēram, izveidojot Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, kuras budžets ir gandrīz četrkāršojies, lai gan Revīzijas palāta to ir nopietni kritizējusi. Tagad, laikā, kad pilsoņi atkal jūtas vīlušies Eiropas Savienībā sakarā ar lielā bezdarba draudiem, Brisele ņem un apbruņo sevi ar EUR 200 miljardiem vērto ekonomiskās atveseļošanas pasākumu kopumu, un, manuprāt, tā ir krāpšana.
Visbeidzot, izmantoto finanšu līdzekļu summa iespējams būs ne tik svarīga kā veikto pasākumu atbilstība.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties referentiem Haug kundzei un Lewandowski kungam, kā arī koordinatoriem par viņu teicamo un ļoti atbildīgo darbu. Es gribētu teikt arī paldies Böge kungam kā priekšsēdētājam, kura enerģiskais ieguldījums daudz deva, lai nodrošinātu, ka mēs sasniedzam šādu pozitīvu rezultātu.
Mēs dzīvojam nozīmīgā laikā. Ekonomiskā krīze ir tepat tuvumā, un mums ir jādomā, kā Eiropas Parlaments varētu sabiedrībai raidīt pareizo signālu. Es gribu pateikties referentam Lewandowski kungam par to, ka viņš neizmantoja visu 20% pieaugumu. Tā ir pazīme, ka mēs atzīstam savu atbildību nodokļu maksātāju priekšā. Ja mēs ņemam vērā, ka nākamais ir vēlēšanu gads un ka būs jauni Deputātu nolikums, šis ir bijis ļoti sarežģīts uzdevums, un gala rezultāts ir izcils.
Haug kundzes ziņojumā es gribētu vērst uzmanību tikai uz vienu jautājumu, kas attiecas uz jauno budžeta izdevumu kategoriju "Baltijas Jūras stratēģija”. Par to bija vairākas diskusijas, un es esmu gandarīts, ka šajā jautājumā tika pieņemts lēmums, jo tas parāda iespēju: tas ir liels solis uz priekšu, lai uzlabotu Baltijas jūras stāvokli.
Kamēr Komisija sagatavo Baltijas Jūras stratēģiju nākamajam gadam, ir svarīgi, ka budžetā tam ir paredzēta izdevumu kategorija. Stratēģijas neko nenozīmē, ja tās ir tikai uz papīra, tāpēc mums ir jārada saturs, un pēc tam, kad Komisija būs pabeigusi savu darbu, mums būs daudz vieglāk radīt saturu attiecīgajai budžeta izdevumu kategorijai.
Kā mēs arī zinām, Zviedrija, kas būs nākamā prezidējošā valsts, ir noteikusi Baltijas Jūras stratēģiju par prioritāti, līdz ar to ir īstais laiks iekļaut to budžetā. Tāpēc es vēlos pateikties visiem par uzmanību, ko viņi ir veltījuši šim jautājumam un vienai no nākamā gada prioritātēm.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs esam pabeiguši grūto un sarežģīto budžeta procesu. Rīt mēs balsosim, un es ticu, ka iznākums būs labvēlīgs.
Šobrīd pasaule piedzīvo nopietnu krīzi ar epicentru finanšu sistēmā, kas jau ir sabojājusi reālo ekonomiku. Tāpēc, lai pārorientētu mūsu ekonomisko modeli, lai pārtrauktu mūsu produktīvās struktūras sadalīšanu un novērstu jebkuru nelabvēlīga sociālā un klimata efekta pieaugumu, kas šobrīd notiek, ir vajadzīgas politikas pārmaiņas.
Mums ir jāuzņemas daļa atbildības un jānodrošina, ka 2009. gada budžets būs labs instruments, kas var palīdzēt mums izkļūt no krīzes un tupināt veidot Eiropu priekš tās pilsoņiem, sociālu Eiropu un Eiropu ar tiesībām, kas atbilst mūsu vēsturei. Mēs gribam integrētu Eiropu, un kā piemēru es minēšu budžetā iekļauto izmēģinājuma projektu, kas ir paredzēts roma tautības cilvēku integrācijai. Mēs gribam, lai solidaritāte būtu gan pašā Eiropā, gan ārpus tās, gan ar dienvidu, gan austrumu kaimiņiem.
Es gribētu pieminēt budžeta dimensiju Barselonas procesam, ko tagad sauc par Savienību Vidusjūrai, ar kuru mēs saistām lielas cerības. Mēs gribam Eiropu, kas var turpināt pabarot tās cilvēkus un var apkarot bada postu un sociālo atstumtību visā pasaulē. Tās mērķis ir veicināt ilgtspējīgu, mierīgu tautu attīstību visā pasaulē.
Dāmas un kungi, ja jūs rīt to apstiprināsiet, sāksies reālā 2009. gada Eiropas Savienības budžeta dzīve. Pēc tam to vajadzēs pienācīgi īstenot un, ja nepieciešams, pārskatīt. Mums tas būs rūpīgi jāuzrauga.
Es izmantošu iespēju novēlēt jums visiem nākamajā gadā visu to labāko.
Daniel Dăianu
Priekšsēdētāja kungs! ES budžets tiek apspriests laikā, kad arvien pieaug satraukums saistībā ar ekonomisko krīzi, kas pārņem tās dalībvalstis. Šī krīze rosina Komisiju, Padomi un Eiropas Parlamentu domāt par to, kā ar ES budžeta resursiem var cīnīties pret ekonomikas lejupslīdi.
Daudz ātrāka struktūrfondu piešķiršana jaunajās dalībvalstīs šajos jaunajos apstākļos ir ļoti svarīga, un Komisijas nodoms šajā saistībā ir vērtējams vairāk nekā atzinīgi. Tomēr šim nodomam ir jākļūst par konkrētu rīcību, un ES budžetam ir jābūt pieejamam gadījumā, ja nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas, kā tas pareizi tiek uzsvērts ziņojumā. Starp citu, tas ir tieši atkarīgs no procedūru vienkāršošanas.
Jaunajām dalībvalstīm, kuras atrodas ārpus eiro zonas, iespējas izmantot budžeta stimulu, finansējot to no saviem līdzekļiem, ir daudz mazākas šīs finanšu krīzes dēļ un, iespējams, ka 2009. gadā starptautiskajos tirgos dominēs kredītu ierobežošana. Tāpēc ir ļoti nepieciešami ES līdzekļi un cita veida ES palīdzība saistībā ar to, ko es nosauktu par "kredīta kvalitātes uzlabošanu”, lai cīnītos pret to smago ekonomikas lejupslīdi, kas tiek prognozēta.
Donorvalstis varētu saņemt mazākus maksājumus no ES struktūrfondiem, lai pārorientētu šos līdzekļus to citādai izlietošanai, bet nemaldināsim sevi. Ja jaunās dalībvalstis šī krīze skartu vairāk, nekā tas ir pieļaujami tām raksturīgo trūkumu dēļ, sekas būtu negatīvas Savienībai kopumā.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Šodienas debates par budžetu ir nopietnākas nekā iepriekš. Daudz kas ir atkarīgs no Savienības budžeta, tā lieluma un no tā, kā tas ir sadalīts, jo īpaši šajā nopietnās ekonomiskās krīzes laikā un, ņemot vērā gaidāmo pārtikas krīzi.
Papildus ekonomikai, nodrošinātībai ar pārtiku un energoapgādes drošībai mums ir arī jākoncentrējas uz atpalikušo reģionu, piemēram, Eiropas Savienības austrumu daļas, attīstību. Mums ir arī jāuzlabo tas veids, kādā mēs pārvaldām mūsu līdzekļus, tostarp arī pārstrukturēšanas fondu pārvaldība. Šajā budžetā nepārprotami trūkst finansējuma kultūrai, izglītībai, zinātnei un cīņai pret nabadzību. Tas ir ierobežoto līdzekļu dēļ, kas paredzēti šajā budžetā, un tas pierāda to, ka ar 1 % no IKP nepietiek, lai pienācīgi risinātu attiecīgos uzdevumus.
Ierosinātais budžets ir plašs, detalizēts un rezultātā ne pārāk skaidrs. Ir pēdējais laiks, lai mēs domātu par šo problēmu un nākotnē izvēlētos citādu formātu.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētāja kungs! 2009. gada budžeta projekts ir pierādījums tam, ka konservatīvās politiskās prioritātes, kuras noteikusi Eiropas Savienība, neatbilst Eiropas iedzīvotāju vajadzībām. Samilzušās ekonomiskās krīzes laikā, kad pieaug bezdarbs, maksājumi neveido pat 50 % no Eiropas Savienības fondu saistībām. Ne vien tas, ka attīstības sektors netiek izmantots kā instruments, lai risinātu problēmas, bet arī tas, ka atsevišķos gadījumos šie fondi tiek pārvaldīti pirmskrīzes apstākļos. Turpretim drošības nozarē aģentūrai FRONTEX, ar kuras pasākumiem saskaņā ar neatkarīgajiem pētījumiem tiek pārkāptas un ierobežotas vispāratzītās individuālās tiesības un brīvības, nav bijuši nekādi budžeta samazinājumi. Pētniecības nozarē ir dotācijas kosmosa pētījumiem, kuru mērķis ir globālais monitorings, kamēr, no otras puses, lielākajai daļai no pasākumiem saistībā ar sociālo integrāciju, sociālo atstumtību un jauniešiem to mērķfinansējums ir ticis samazināts. Lauksaimniecības jomā ar 2009. gada budžetu tiek ievērota apstiprinātā finanšu shēma, kuras galvenā iezīme ir izdevumu samazinājumi. Attiecībā uz lauksaimniecības attīstību maksājumi 2009. gadā būs vienādi vai mazāki par 2007. gadā uzņemtajām saistībām - laikā, kad sarūk mazo un vidējo saimniecību skaits. Tas ir pretrunā ar pašu budžeta kategorijas nosaukumu, kas ir - dabas resursu saglabāšana.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Šis budžets noteikti apbēdinās ieinteresētos eiropiešus un, es ceru, saniknos viņus, runājot par Eiropas Parlamenta vēlēšanām nākamajā jūnijā, jo tā ir vēl viena Savienības acīmredzamas nespējas izpausme, kas ir - ak vai - paralīzes stāvoklis, lai nodotu šādu vēstījumu: jā, mēs esam sapratuši!
Saprast būtu nozīmējis beidzot ņemt katru lielo bloku, veikt tā rūpīgu analīzi - šim nolūkam ir konsultanti un ekonomisko pētījumu institūti - un pārskatīt to, ņemot vērā izvirzītos mērķus. Tas ļautu nonākt pie secinājuma, ka viena trešdaļa, iespējams, pat puse no 114 vai 116 miljardiem eiro pašlaik pilnīgi bez jebkādām problēmām varētu tikt lietderīgi ieguldīta šīs lielās krīzes risināšanā. Tā vietā līdzekļi joprojām tiek izšķērdēti un izlietoti nepareizajām jomām un, pats galvenais, tam, lai uzbarotu neticamu birokrātiju un politisko kastu. Eiropai tas ir traģiski.
Simon Busuttil
(MT) Sākumā es gribētu apsveikt referentus par viņu izcilo darbu. Es gribētu runāt par tieslietu un iekšlietu budžeta jomu, jo īpaši par imigrācijas jomu, un šeit es īpaši gribētu pievērsties divām lietām. Pirmkārt, mēs trešo gadu pēc kārtas esam palielinājuši budžetu FRONTEX aģentūrai un tā, es uzskatu, ir pozitīva zīme. Mēs esam palielinājuši šo budžetu nevis tāpēc, ka mēs esam apmierināti ar to darbu, ko veic FRONTEX, bet tāpēc, ka patiesībā mēs esam ar to neapmierināti. Mēs gribam, lai šī aģentūra paveiktu vairāk un lai tās darbība būtu efektīvāka. Tāpēc mēs esam piešķīruši pietiekamus naudas līdzekļus, lai, piemēram, nodrošinātu to, ka pastāvīgi tiktu veiktas FRONTEX jūras misijas. Otrkārt, mēs esam piešķīruši papildu 5 000 000 eiro Eiropas Bēgļu fondam, lai izveidotu Eiropas programmu iekšējai pārdalīšanai starp Eiropas Savienības valstīm, lai cilvēki, kas ierodas valstīs, kurām jau ir nesamērīgi liels slogs, var tikt pārvietoti uz citu valsti Eiropas Savienībā. Es šeit runāju par pārvietošanas vai pārsūtīšanas programmu. Šis fonds un šī nauda ļaus mums pirmo reizi īstenot šo programmu, un es ceru, ka šī programma tagad sāks darboties, jo ir nepieciešams palīdzēt tām valstīm, kurām ir nesamērīgs slogs. Tāpēc es uzskatu, ka tagad, kad mēs nākamā gada budžetā esam ieguldījuši naudu šajās divās jomās, mēs beidzot varēsim panākt progresu.
Brigitte Douay
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Vispirms es gribētu pateikties mūsu referentiem, kuri ir spējuši smagos apstākļos sagatavot šo 2009. gada budžetu, kurš ir pēdējais budžets pirms vēlēšanām jūnijā.
Kohēzijas politika, kam ir paredzēti 36 % no šā budžeta, ir viens no galvenajiem Kopienas politikas virzieniem, reāls solidaritātes, ekonomiskā un sociālā taisnīguma instruments, kurš mums ir jānostiprina, jāpadara efektīvāks un jāattīsta. Turklāt tā ir solidaritātes reāla izpausme, un Eiropas teritorijā tā ir vislabāk redzama uz vietas - pēc iespējas tuvāk reģioniem un pilsoņiem tajos apgabalos, kur viņi dzīvo un kur Eiropas Savienība ar katru no viņiem var runāt tiešā veidā. Guy-Quint kundze nupat akcentēja tās problēmas, kas saistītas ar gada budžetu, jo īpaši ar struktūrfondu budžetu, izlietošanu.
Attiecībā uz kohēziju visi tie, kuri ir iesaistīti, zina, cik grūti ir īstenot Eiropas fondus valstīs. Dokumentāciju sagatavošana ir sarežģīts un ilgs process, kas var novest pie kļūdām, kuras nodara kaitējumu atbalsta saņēmējiem, Eiropas Savienības tēlam un pat turpmākajai šai politikai. Procedūru vienkāršošana, pilnīgākas informācijas sniegšana, valstu un vietējā līmeņa dalībnieku apmācības uzlabošana šīs jaunās kohēzijas politikas īstenošanas jomā, kā arī dalīšanās pieredzē un labākajā praksē varētu noteikti veicināt labāku šo apropriāciju izmantošanu. Galu galā, šajā krīzes un arvien pieaugošā eiroskepticisma laikā sekmīga darbība kohēzijas politikas jomā un pareiza Eiropas līdzekļu izlietošana var dot mums iespēju atjaunot uzticību un veicināt līdzdalības sajūtu Eiropas pilsoņu vidū, ja viņi jūtas iesaistīti šajā procesā, tomēr ar nosacījumu, ka mēs uzlabojam redzamību un labāk izskaidrojam ieguvumus no šīs politikas tur, kur tā tiek īstenota. Tas ir visu Savienības iestāžu pienākums vislabākajās partnerattiecībās, kādas iespējamas.
István Szent-Iványi
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Gadiem ilgi nopietna, regulāra mūsu budžeta problēma ir bijusi ievērojamā starpība starp piešķirtajiem līdzekļiem un veiktajiem faktiskajiem maksājumiem. Šogad šī starpība ir pieaugusi līdz nepieņemami augstam līmenim, tādējādi apdraudot visa budžeta procesa uzticamību un jēgu. 2009. gadā, ekonomiskās un finanšu krīzes laikā, mēs vienkārši nevaram to pieļaut. Tas ir Komisijas un dalībvalstu kopīgs pienākums - paātrināt un vienkāršot maksājumu veikšanu un tādējādi atjaunot Eiropas Savienības budžeta uzticamību.
Otrkārt, es pateicos maniem kolēģiem deputātiem par to daudzo svarīgo ieteikumu atbalstīšanu, kurus es sniedzu budžeta paketei. Šī pakete ietvēra piecas galvenās prioritātes: vismūsdienīgākā vides aizsardzība (tostarp arī palielinājums par 10 % LIFE programmai), inovatīvu uzņēmumu attīstīšana, cīņa pret korupciju, progresīva sociālā politika un pasaules lielākās studentu apmaiņas programmas Erasmus Mundus ievērojama paplašināšana. Liels paldies par jūsu atbalstu šajā lietā, jo es uzskatu, ka tie ir svarīgi jautājumi.
Visbeidzot, katru gadu es esmu spiests vērst uzmanību uz to, ka finansējums mūsu ārpolitikas mērķiem ir nepietiekams. Nākamā gada budžetā tas ir pat vēl skaidrāk redzams. Tikai ar "radošas grāmatvedības” palīdzību mēs varējām nodrošināt finanšu līdzekļu avotu vissvarīgākajiem mērķiem. Attiecībā uz šo neveiksmīgo situāciju ir tikai viena perspektīva, kas vieš cerības: pamatīga, visaptveroša termiņa vidusposma pārskatīšana. Ja mēs to neizdarīsim, būs grūti uztvert nopietni Eiropas Savienības centienus būt globālo procesu dalībniecei.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi! Eiropas budžets sākas ar nulli, un nākamgad maksājumu veidā tiks tērēti 0,89 % no nacionālā kopienākuma - 116 miljardi eiro. Valstu budžetiem parasti ir divi cipari pirms komata. Es domāju, ka mēs pēdējos gados esam pierādījuši, ka var sasniegt ļoti daudz, izlietojot nodokļu maksātāju naudu ļoti taupīgi.
Tomēr mēs pašlaik pieredzam budžeta krīzi, un es neuzskatu, ka ar 5 miljardiem eiro, kurus ierosinājusi paredzēt Komisija, pietiks, lai sniegtu nepieciešamo impulsu. Tāpēc mums kopā ar Padomi šoreiz ir jācenšas atturēties no naudas pārskaitīšanas šurpu - turpu un līdzekļu atgriešanas atpakaļ dalībvalstīm. Šim Parlamentam ir vienprātīgi jāpieņem pakete, kas aptvertu Eiropas komunikāciju tīklus, pētniecību un attīstību, Eiropas Tehnoloģiju institūtu, Eureka un Erasmus programmu, kā arī izglītību. Mums šeit ir jāsanāk kopā, lai ātri un efektīvi sagatavotu paketi, ar kuru patiešām tiek sasniegti mūsu mazie un vidējie uzņēmumi.
Turklāt tas ir arī iemesls, kāpēc Parlaments uzstāj uz to, ka mums jāparedz atsevišķa budžeta pozīcija Mazās uzņēmējdarbības aktam un jo īpaši budžeta pozīcija attiecībā uz klimata pārmaiņām. Īpaši energoefektivitātes jomā nekavējoties var tikt uzsākta intensīva programma, lai nodrošinātu mums iespēju sākt īstenot galvenos pasākumus, kuri vērsti pret draudošo ārkārtīgi lielo bezdarbu, kas mums sagaidāms nākamgad, un tādējādi saglabāt nodarbinātību.
Galu galā divas trešdaļas no mūsu darba ņēmējiem ir nodarbināti mazos un vidējos uzņēmumos, radot 50 % no mūsu nacionālā kopprodukta, un, pateicoties šai rīcībai energoefektivitātes jomā, šajos uzņēmumos varētu tikt radītas miljoniem jaunu darbu vietu.
Vladimír Maňka
- (SK) Es gribētu pateikties Jutta Haug, Lewandowski kungam un koordinatoram par viņu izcilo darbu. Viņi noteikti arī zina to, ka 2009. budžeta gadā būs izmaiņas un mums būs elastīgi jāreaģē uz finanšu krīzes attīstības tendencēm.
Kohēzijas politikas jomā mums būs ārkārtīgi svarīgi izrādīt elastību nepieciešamo resursu nodrošināšanā. Mums ir jābūt gataviem priekšlaicīgi paredzēt papildu maksājumus no budžeta līdzekļiem, jo īpaši struktūrpolitikas paātrinātas īstenošanas gadījumā.
Jauno dalībvalstu ekonomikām ar salīdzinoši zemu ekonomiskās attīstības līmeni kohēzijas politika rada iespēju straujāk panākt attīstītās valstis. Jo īpaši pašlaik, šajā finanšu krīzes laikā, mums ir svarīgi izmantot šo instrumentu efektīvi. Analītiķi dažas dalībvalstīs ir aprēķinājuši maksājumu kavējumu negatīvo ietekmi uz nodarbinātību, darba ražīgumu un ekonomisko izaugsmi šajos reģionos. Ja mēs būtu spējuši izlietot finanšu līdzekļus tajā tempā, kas paredzēts daudzgadu finanšu shēmā, jaunās dalībvalstis redzētu darba ražīguma līmeni par 2 % augstāku, nekā tas faktiski ir pašlaik, ekonomisko izaugsmi par 2 % un nodarbinātības līmeni par 1 % augstāku. Raugoties no šāda skatpunkta, mums ir jāapsver kohēzijas kā galvenā faktora būtisko ES makroekonomisko rādītāju stimulēšanā veicināšana.
Atšķirīgajam birokrātijas līmenim dažādās dalībvalstīs ir negatīva ietekme uz finanšu līdzekļu apgūšanu. Tāpēc mums Eiropas Savienībā ir svarīgi, apgūstot Eiropas līdzekļus, ierobežot vispārējo birokrātiju.
Dāmas un kungi, jūs, bez šaubām, vēlaties, lai mēs varētu risināt mūsdienu globālo problēmu, ievērojot solidaritātes principus un aptverot visu Kopienu. Tāpēc mums ir jānodrošina kohēzijas politikai nākotnē nepieciešamo resursu pieejamība.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Daudzi mani kolēģi deputāti ir norādījuši, pat vēl tikai nupat, uz neatbilstošo budžetu izlietošanu, jo īpaši attiecībā uz struktūrfondiem. Tāpēc ir svarīgi, lai mēs risinātu šo situāciju, veicot atbilstošus, praktiskus pasākumus. Es priecājos, ka šajā budžetā ir iekļauta summa 2 miljonu eiro apmērā Erasmus izmēģinājuma projektam, kas paredzēts vietējā un reģionālā līmenī ievēlētajām amatpersonām; projektam, kuru es personīgi ierosināju pirms vairākiem mēnešiem.
Turklāt budžetā šī summa ir iekļauta, pamatojoties uz konkrētiem priekšlikumiem manā ziņojumā par pārvaldību, kurš šajā Parlamentā tika pieņemts oktobrī un ar ļoti lielu balsu vairākumu.
Lai efektīvi īstenotu mūsu reģionālās attīstības politiku, nepietiek tikai ar regulu un budžetu pieņemšanu. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai vēlētās amatpersonas, kuras vada vietējos un reģionālos projektus, izmantojot savas zināšanas, varētu kļūt par reāliem virzītājspēkiem attiecībā uz Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanu. Ar šo Erasmus shēmu vietējā un reģionālā līmenī ievēlētajām amatpersonām mēs varam gan nostiprināt cilvēciskās saites, gan, pats galvenais, radīt priekšnosacījumus ātrākai un efektīvākai struktūrfondu izmantošanai.
Daudzas vēlēto amatpersonu asociācijas jau ir informējušas mani, ka tās ir entuziastiski noskaņotas attiecībā uz šo Erasmus shēmu vietējā līmenī ievēlētajām amatpersonām. Turklāt ar Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta atbalstu mēs varēsim ieviest šo jauno instrumentu un tādā veidā attiecināt saukli: "Domā globāli, rīkojies lokāli!”.
Valdis Dombrovskis
(LV) Priekšsēdētāja kungs, cienījamā komisāres kundze, godātie kolēģi! Attiecībā uz 2009. gada Eiropas Savienības budžeta projektu vēlos uzsvērt, ka šajā budžetā svarīgākais ir nevis tas, kas ir izdarīts, bet gan tas, kas vēl nav izdarīts. 2009. gada ES budžeta projekts jau tā paredzēja par 3 % mazāku maksājumu apropriāciju apjomu nekā šogad, turklāt Eiropas Komisija nākusi klajā ar priekšlikumu vēl vairāk samazināt maksājumu apropriāciju apjomu - par 3,5 miljardiem eiro šogad un par 1,1 miljardu nākošgad. ES budžeta maksājumu apjoma samazināšana nez vai ir piemērotākā atbilde finanšu un ekonomikas krīzei. Eiropas ekonomikas stabilizācijas plānā paredzētie pasākumi struktūrfondu, Kohēzijas fonda, kā arī lauku attīstības fondu procedūru vienkāršošana un apguves paātrināšana, ES fondu avansu maksājumu un ES līdzfinansējuma daļas palielināšana vēl nav raduši atspoguļojumu 2009. gada Eiropas Savienības budžeta maksājumu apropriāciju apjomā. Tomēr tieši no šiem pasākumiem un no tā, cik šie pasākumi reāli palielinās maksājumu apjomu, būs atkarīgs, vai nākošā gada budžetu varēs uzskatīt par sekmīgu Eiropas Savienības atbildi finanšu un ekonomikas krīzei. Ceru, ka ES institūcijas pierādīs savu spēju ātri reaģēt uz izaicinājumiem, nevis iegrims ierastajā birokrātijā. Kopumā pozitīvi ir vērtējams Eiropas Komisijas priekšlikums piešķirt papildu piecus miljardus eiro Eiropas Savienības konkurētspējas paaugstināšanai. Tomēr neizpratni izsauc finansējuma avots - kopējās lauksaimniecības politikas līdzekļi. Ja jau Eiropas Savienības kopējās lauksaimniecības politikā ir lieki pieci miljardi eiro, tad kāpēc Eiropas Komisija neko nedara, lai nodrošinātu godīgu konkurenci iekšējā lauksaimniecības tirgū un kaut daļēji izlīdzinātu neadekvātās atšķirības starp tiešmaksājumu apjomu dažādu Eiropas Savienības dalībvalstu zemniekiem? Paldies par uzmanību!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Man vispirms ir jāapsveic referenti un koordinatori un jāizceļ tās ārkārtīgās pūles, kuras viņi ir pielikuši budžeta pieņemšanas procedūras organizēšanā ļoti augstā līmenī.
Tika veikti ļoti nopietni centieni panākt maksimālu saistību un maksājumu līmeni, gandrīz sasniedzot to maksimālo apmēru, kuru atļauj daudzgadu finanšu shēma. Protams, problēmu netrūkst. Mēs varētu uzskatīt šo budžetu par sākotnējo Eiropas Savienības reakciju uz starptautisko finanšu un ekonomisko krīzi. Tieši tas to tik ļoti sarežģī.
Ir tikai pašsaprotami, ka mēs izskatām šo budžetu, domājot par tām galvenajām prioritātēm, kuras mums ir izvirzītas attiecībā uz Eiropas Savienības politikas īstenošanu. Diemžēl prioritātes 1B gadījumā, kura ir saistīta ar ilgtspējīgu attīstību un kohēziju izaugsmei un nodarbinātībai, mums nebūs pietiekamu pieejamo resursu, lai uzņemtos dalībvalstu lielo, prioritāro projektu īstenošanu. Īpaša Kohēzijas fonda nozīme ir ļaut ekonomiski vājākajām dalībvalstīm saņemt atbalstu, lai palīdzētu tām risināt ar infrastruktūru saistītās problēmas, kā arī veicināt to konkurētspēju un augstāka reģionālās attīstības līmeņa sasniegšanu.
Tas ir fonds, ar ko palīdz paaugstināt dzīves līmeni, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Ja šīm valstīm netiks piešķirti nekādi līdzekļi, to progress būs ievērojami lēnāks, jo īpaši krīzes laikā. Tāpēc man ir dažas nopietnas kritiskas piezīmes par budžeta nespēju palīdzēt šajā saistībā. Tas, kā budžets tiek īstenots, arī ir svarīgi. Ir jāpaātrina sākotnējās debates par procedūru vienkāršošanu, lai nodrošinātu lielāku īstenošanas iespējamību un samazinātu ar nelikumīgu rīcību un pārkāpumiem saistīto risku. Mums ir arī jānodrošina iespēja samazināt šo starpību un palielināt maksājumu līmeni.
Priekšlikums pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu nav slikta doma un sniedz iespēju nodrošināt papildu resursus izaugsmes veicināšanai laika posmā no 2009. līdz 2010. gadam. Iecere sasniegt mērķus saistībā ar enerģijas ražošanu ar zemu oglekļa emisiju ir laba, bet diez vai tā ir ļoti svarīga. Mums ir jāizrāda daudz lielāka elastība.
Es gribētu noslēgt savu runu, pasakot, ka mums ir jāpieņem šis budžets, bet ar to paredzot preventīvos pasākumus, lai risinātu šo finanšu un ekonomisko krīzi. Kaut arī to ir grūti panākt, vienprātība ir svarīga un nepieciešama. Mums tā ir jāatbalsta.
Kyösti Virrankoski
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribu pateikties referentiem Haug kundzei un Lewandowski kungam par viņu izcilo darbu. Es arī gribētu pateikties komisārei Grybauskaitė un viņas tuvākajam palīgam Romero kungam par izcilo sadarbību, kuru viņi ir demonstrējuši visa gada garumā, kā arī prezidentūrai par tās konstruktīvo līdzdalību budžeta sagatavošanā.
Es gribu pievērsties tikai vienam jautājumam, kas ir par struktūrfondiem. Šogad mēs dalībvalstīm atmaksājām naudu tādā vai citādā veidā kā neizlietotās apropriācijas. Budžeta grozījumā Nr. 2 mēs pārplānojām 2,8 miljardus eiro un budžeta grozījumā Nr. 9 mēs atgriezām 4,5 miljardus eiro neizmantotajos maksājumos.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pārsteidzoši, ka Komisija ierosina atveseļošanas paketi 5 miljardu eiro apmērā, kamēr tajā pašā laikā tā nav pat izlietojusi tos līdzekļus, kas budžetā paredzēti struktūrpolitikai. Iemesls ir kontroles un uzraudzības sistēma, kas ir ārkārtīgi sarežģīta. Daudzās valstīs tā joprojām nav apstiprināta.
Saskaņošanā Eiropas Parlaments ierosināja kopīgu rezolūciju, ar kuru atzītu vienkāršošanas nepieciešamību un strukturālo problēmu pastāvēšanu. Komisija un Padome negribēja piekrist šādam risinājumam. Tomēr Eiropadome nupat ir ierosinājusi pieņemt praktiski tieši tādu pašu nostāju, un patiešām ir jāuzsver ļoti reālā nepieciešamība pēc vienkāršošanas un lielākas efektivitātes.
Margaritis Schinas
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šis budžets ir pēdējais pašreizējā Parlamenta sasaukumā un pirmais budžets, par kuru mēs būsim nobalsojuši, kopš iestājusies finanšu krīze. Tāpēc šim budžetam ir īpaša nozīme: šis ir budžets, kuru rūpīgi izvērtēs Eiropas pilsoņi.
Personīgi man šis budžets ir ar saldenrūgtu garšu, jo tajā ir veiksmes, bet tam arī trūkumi. Es personīgi noteikti par vienu no veiksmēm uzskatu to, ka mēs esam spējuši, lai gan minimāli, palielināt maksājumus attiecībā uz Padomes nostāju, ka mēs esam atraduši salīdzinoši vairāk līdzekļu konkurētspējas veicināšanai, vides aizsardzībai un drošībai un ka mums pirmo reizi ir atsevišķa nostāja par nelegālās imigrācijas jautājuma risināšanu uz Eiropas Savienības dienvidu robežas, kur tādas valstis kā manējā katru gadu uzņem simttūkstoš izmisušu cilvēku, kuri klauvē pie Eiropas durvīm, izmantojot tās dienvidu robežu. Visu šo iemeslu dēļ mums ir pamats būt apmierinātiem.
Tomēr es esmu ļoti vīlies par to, ka ar šo pirmo krīzes budžetu nevarēja nodot vēstījumu par to, ka Eiropa grib un var. No divsimt miljardiem mēs joprojām mēģinām izdomāt, kā tērēt piecus miljardus, kurus dažas dalībvalstis vēlas saņemt atpakaļ, tā vietā, lai tos ieguldītu konkurētspējas veicināšanā. Tā ir zaudēta iespēja. Es uzskatu, ka šogad mēs būtu varējuši izdarīt vairāk. Es joprojām ceru, ka Padomē parastie aizdomīgie, kuriem patīk atmaksāt pārpalikumus valstu ministrijām, pieliks vēl papildu pūles, lai vismaz nākamgad mums būtu tālejošāka pieeja.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu referenti Haug kundzi par viņas izcilo darbu un arī vairākus kolēģus par viņu ieguldījumu. Es gribētu runāt par zivsaimniecības nozari un tās pozitīvajiem un negatīvajiem aspektiem.
Kopējais piešķirto apropriāciju apjoms īpaši nav mainījies, salīdzinot ar iepriekšējo finanšu gadu. Tas ir negatīvs aspekts, ņemot vērā, ka iepriekšējie budžeti jau bija nepieciešamais minimums, lai īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku un jūrniecības politiku ar nepieciešamajiem resursiem. Maksājumu apropriāciju samazināšana un neatbilstošā reakcija uz attālāko reģionu vajadzībām un īpašajiem aspektiem arī ir negatīvas parādības.
Ārējā ekonomiskā spiediena palielināšanās pašreizējās finanšu krīzes dēļ un degvielu cenu ievērojamās atšķirības pastiprina pastāvošo spiedienu, kas izriet no flotes nepietiekamās jaudas un resursu bāzes samazināšanās.
Lai gan Komisija ierosina zivsaimniecības nozares pārstrukturēšanu atbilstoši pašreizējai makroekonomiskajai situācijai, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, lai palīdzētu nodrošināt Eiropas zvejas flotes izdzīvošanu un iztiku tiem, kuri dod tik daudz, lai mums varētu būt pieejams viens no galvenajiem pārtikas produktiem.
Es atzinīgi vērtēju tās iniciatīvas pieņemšanu - kā sagatavošanās darbību -, kuru es iesniedzu, lai izveidotu zivju cenu novērošanos centru, paredzot tam 4 miljonus eiro. Es arī atzinīgi vērtēju to, ka ir palielināts atbalsts zivsaimniecības resursu pārvaldībai, tāpat neobligātos ieguldījumus starptautiskajos projektos, dialoga veicināšanu ārkārtīgi svarīgajā zivsaimniecības nozarē, kā mēs atzīmējām Zivsaimniecības komitejas vizītes laikā uz Madeiru, Portugāles attālāko reģionu; izmēģinājuma projektu par informācijas tīkla veidošanu un labākās prakses apmaiņu, kā arī Sestās pamatprogrammas noslēgšanos. Apropriāciju saglabāšana sadarbībai bioekonomiskās attīstības jomā, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai un sagatavošanās pasākumiem attiecībā uz Eiropas jūrniecības politiku arī ir pozitīvi vērtējama.
Visbeidzot, man ir atzinīgi jānovērtē tas, ka Komisija ir izveidojusi budžeta pozīciju, pagaidām bez jebkādām apropriācijām, īpašam finanšu instrumentam, lai palīdzētu zvejas flotei pielāgoties degvielas cenu ekonomiskajām sekām. Tas ir viens iemesls ...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Péter Olajos
(HU) Kā es jau minēju pirmā lasījuma laikā oktobrī, būdams Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinuma sagatavotājs, tad vairāku iemeslu dēļ es vērtēju atzinīgi ES 2009. gada budžetu. No vienas puses, tas jau ir nozīmīgi un pozitīvi, ka nākamgad vides aizsardzībai, dabas aizsardzībai un tostarp, pirmkārt un galvenokārt, LIFE+ mērķiem būs pieejami 14 miljardi eiro. No otras puses, ir jāatzīmē, ka šī summa ir aptuveni par 10 % lielāka nekā pagājušogad, kas ir labs rādītājs tam, ka mūsdienās neviens neapšauba šīs jomas nozīmi, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām. Turklāt pēdējā disciplīna ir viena no budžeta prioritātēm arī nākamajam gadam. Protams, tas viss ir cieši saistīts ar šodienas balsojumu dienas vidū, kad mēs lemsim par klimata paketi.
Lai gan šie direktīvu projekti vairākos aspektos, iespējams, neatbilst mūsu sākotnējām vēlmēm, tie ir tālejoši, salīdzinot ar to priekšlikumu, kuru Komisija publiskoja pagājušā gada janvārī. To mērķu sasniegšanai, kuri izklāstīti šajos projektos, būs nepieciešama nauda un politiskā griba. Šī summa var būt neliela, bet ir svarīgi uzsvērt to, ka izmēģinājuma projektiem, kuri tiks uzsākti nākamgad, ir paredzēti 7,5 miljoni eiro. Nākamā gada sākumā ir sagaidāms galvenais darbs, kas ietver konkursa uzaicinājumu sagatavošanu un publicēšanu, bet Komisija vairākas reizes ir norādījusi uz to, cik svarīga tai ir šo projektu īstenošana, un ir apliecinājusi, ka tā pilnībā sadarbosies. Kopš oktobra plenārsēdes Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir vienīgā struktūra, kura nav spējusi panākt nekādu būtisku progresu. Tāpēc mums ir jāturpina ieteikt rezerves 10 % apmērā saglabāšanu, bet es ceru, ka arī šī problēma drīz tiks atrisināta. Šie ir mani novērojumi un ieteikumi, kuri būtībā saskan ar tiem, kuri sniegti pirmajā lasījumā. Es aicinu manus kolēģus deputātus balsot apstiprinoši arī otrajā lasījumā. Es vēlos izmantot šo iespēju, lai apsveiktu Jutta Haug par šo ziņojumu. Liels paldies!
Maria Martens
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribētu apsveikt referenti Haug kundzi. Mūsu darba attiecības patiešām bija ļoti patīkamas, un Attīstības komiteja ir apmierināta. Mums bija svarīgas trīs lietas. Vispirms ir jārisina pārtikas krīze, un mēs esam gandarīti, ka ir pielāgots Komitejas priekšlikums un ka ir panākts kompromiss, kuru atbalstīja Parlaments un Padome, kā rezultātā pārtikas krīzes risināšanai kļuva pieejams 1 miljards eiro.
Galu galā galvenais ir tas, lai tiktu atrasts ilgtspējīgs risinājums, kas ir pašu jaunattīstības valstu pārtikas nekaitīgums, un tieši ar to ir saistīts mūsu izmēģinājuma projekts. Galvenā problēma šajā saistībā ir tā, ka mazajiem lauksaimniekiem nav pieejami mikrokredīti. Viņiem ir grūti dabūt labas sēklas un mēslojumu un spēt veikt ieguldījumus apūdeņošanā, ja viņi nespēj samaksāt naudu avansā. Tāpēc mēs priecājamies, ka mūsu priekšlikums par izmēģinājuma projektu attiecībā uz mikrokredītiem mazajiem lauksaimniekiem ir guvis plašu atbalstu, un mēs ticam, ka komiteja vēlas īstenot šo izmēģinājuma projektu.
Otrkārt, kas attiecas uz novērtējumu, mēs varam samierināties ar lielo kritiku par attīstības sadarbību šajās dienās. Lai gūtu atbalstu, mums ir jāizskaidro ne vien tas, ko bijām iecerējuši, bet jo īpaši tas, ko esam sasnieguši. Diemžēl komitejas ziņojumi joprojām ir ļoti orientēti uz nodomiem. Tāpēc mēs esam aicinājuši nodrošināt lielāku kapacitāti komitejā, lai uzlabotu rezultātu novērtēšanu. Mēs atzinīgi vērtējam Parlamenta atbalstu šiem priekšlikumiem.
Treškārt, priekšsēdētāja kungs, mēs turpinām argumentēt par to, ka ir jāpalielina budžets 4. sadaļai - ārvalstu izdevumiem. Ja mēs gribam īstenot mūsu ieceres un izpildīt mūsu pienākumus, kuri ir pamatoti attiecībā uz Kosovu, Tuvajiem Austrumiem u.t.t, kur galvenais jautājums nav tikai attīstības sadarbība, bet arī konfliktu risināšana, tad ir skaidrs, ka ir nepieciešams vairāk līdzekļu un lielāks elastīgums.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, man ir divi īsi komentāri. Es gribētu pateikties referentei par viņas darbu.
Attiecībā uz attīstības atbalstu es domāju, ka ir svarīgi norādīt uz to, ka, lai arī process, lai atrastu 1 miljardu eiro, bija ļoti smags, ir pozitīvi, ka Eiropa kaut ko dara, reaģējot uz problēmu. Tomēr ir jāatgādina, ka patēriņa preču cenas, tāpat kā enerģijas cenas, pašreiz ir kritušās, tāpēc ar šo 1 miljardu eiro vajadzētu izdarīt daudz vairāk, nekā mēs bijām cerējuši, ja tas tiktu atbilstoši izlietots. Es domāju, ka mums ir jābūt ciešai uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka šī nauda nonāk tur, kur tas ir paredzēts un kur ir vislielākā nepieciešamība, proti, konkrētajās valstīs, ražojot pārtiku tajās vietās, kur tā var tikt ražota.
Mans otrais komentārs arī ir par lauksaimniecības nozari, bet tas vairāk attiecas uz nākotni, nekā uz šo konkrēto budžetu. Man ir zināmas bažas par tiem komentāriem, kurus ir sniegusi komisāre, par tā dēvēto izdevumu lauksaimniecībai pievienotās vērtības trūkumu. Es zinu, ka mums būs laiks, lai apspriestu šo jautājumu nākotnē, bet tām ir jābūt pamatīgām un aktīvām debatēm. Es uzskatu, ka Eiropas lauksaimnieku interesēm visvairāk atbilst kopēja politika, nevis tāda, kur dalībvalstis var izvēlēties un dot kādam priekšroku, jo zaudētāji būs pilsoņi attiecībā uz pārtikas kvalitāti un nekaitīgumu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Budžeta apstiprināšana vienmēr ietver pretrunu starp to, kas tiek sagaidīts, un realitāti. Šī budžeta shēma nav īpaši elastīga, un ir grūti pārdalīt līdzekļus. Lai gan tas parāda finansējuma stabilitāti attiecībā uz atsevišķiem pasākumiem, tas arī nozīmē to, ka ir grūti reaģēt uz pastāvīgi mainīgo realitāti.
Pašreizējais budžets, ņemot vērā pašreizējo situāciju, neatspoguļo daudzu Eiropas Parlamenta deputātu vēlmes, kā, piemēram, nepieciešamību novērst pieaugošo ekonomisko krīzi vai finansēt jaunas tehnoloģijas, kuras tiktu izmantotas, lai uzlabotu vidi un cīnītos pret klimata pārmaiņām. Šis budžets neatbilst jauniešu, skolēnu vai studentu vēlmēm par finansiālo atbalstu jauniešu apmaiņas programmām, izglītības un ārzemju studiju pieejamībai.
Visbeidzot, es gribētu pateikt, ka secīgie budžeti un finanšu plāni ir bijuši vairāk vērsti uz iepriekšējo budžeta plānu un mērķu īstenošanas turpināšanu, nevis uz reaģēšanu uz pašreizējām un nākotnes problēmām. Tāpēc mums ir vajadzīgi regulāri finanšu plānu pārskati, jo septiņi gadi ir pārāk ilgs laiks attiecībā uz budžeta plānošanu.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pievērsties jautājumam, kuru pirms īsa brīža izvirzīja mans Austrijas kolēģis Rübig kungs. Mēs Eiropai tērējam mazāk nekā 1 % no Eiropas IKP un tajā pašā laikā prasām ES atrisināt arvien vairāk uzdevumu attiecībā uz arvien vairāk dalībvalstīm. Tas nav savienojami! Ņemot to vērā, ir patiešām neticami, ka mums daudzus gadus ir bijusi ekonomikas virzība - tāda, kas ir ietvērusi ne tikai mūsu līdzekļu taupīgu izlietošanu, bet būtībā arī to, ka finanšu ministri ir atprasījuši naudu un gada beigās novirzījuši to savu valstu budžetos.
Ir pietiekami daudz jaunu uzdevumu, kuriem mums ir jātērē mūsu nauda. Ir arī uzdevumi, kuriem mēs patiešām gadiem ilgi neesam piešķīruši pietiekamus budžeta līdzekļus. Ir ievērojami jāpalielina izdevumi ES informācijas politikai, ja mēs patiešām vēlamies tuvināt Eiropas pilsoņus Eiropai. Ir ļoti daudzi uzdevumi studentu un praktikantu apmaiņas jomā, kuros Eiropa varētu iesaistīties.
Jutta Haug
referente. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribu pateikties visiem deputātiem, kuri ir piedalījušies diskusijā šajā Parlamentā, kuri ir uzstājušies, pat tad, ja vairākos gadījumos 2009 .gada budžets bija tikai iemesls runai, nevis tās temats. Galvenokārt es gribu pateikties tiem deputātiem, kuri ir palikuši ar mums no sākuma līdz beigām un kuri piedalījās šajā diskusijā.
Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns, ar kuru mūs iepazīstinājusi Komisija, tika pieminēts daudzās runās, jo nomoka daudzu cilvēku prātus. Man atliek tikai atkārtot to, ko es esmu teikusi daudzas reizes iepriekš: Eiropas dalībvalstu ekonomiku virzītājspēks ir ES kohēzijas politika. Tās patiešām pienācīga un godīga īstenošana dos mums iespēju virzīties uz priekšu un, bez šaubām, nozīmēs to, ka ekonomika neradīs mums tik lielas problēmas nākamgad. Protams, mums nepietiktu ar mūsu 116 miljardiem eiro maksājumos, bet viss Parlaments palīdzētu nodrošināt attiecīgos maksājumus budžeta papildinājumos un budžeta grozījumos.
Protams, tas, ko teica komisāre, ir taisnība: budžets vienmēr ir kompromiss. Šajā ziņā 2009 .gada budžets neatšķiras no iepriekšējiem budžetiem. Mums bija jāpiešķir Padomei šie mazie maksājumi, Komisijai bija jāpiešķir mums pārdalītie līdzekļi 700 miljonu eiro apmērā reģionālajai attīstībai, un mums bija jāsašaurina mūsu prioritātes. Tomēr mēs esam spējuši saglabāt daudzas no šīm prioritātēm: vairāk maksājumu rīcībai, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, vairāk maksājumu sociālajai dimensijai attiecībā uz vairāk un labāku darba vietu radīšanu, kā arī vairāk līdzekļu MVU atbalstam. Mēs to esam panākuši, un par to es esmu pateicīga visiem maniem kolēģiem deputātiem. Liels paldies!
(Aplausi)
Janusz Lewandowski
Priekšsēdētāja kungs! Tajā budžeta iedaļā, par kuru es esmu atbildīgs, vienīgā lieta, kas joprojām ir neskaidra, ir Lisabonas līguma nākotne, ar kuru tiek mainītas Parlamenta kompetences un kuram var būt ietekme uz budžetu. Ņemot vērā to, ka citas problēmas ir atrisinātas, es gribētu atbalstīt iepriekšējos runātājus, kuri ir pieprasījuši finanšu plāna pārskatu. Tas mums noteikti jau bija vajadzīgs pašreizējā plāna otrajā gadā, ja mēs gribam spēt finansēt Eiropas Savienības starptautisko mērķu sasniegšanu un saistību izpildi.
Ir arī žēl, ka samierināšanas procedūra ar Padomi noveda pie sarunām par miljoniem eiro laikā, kad neskaidrajā krīzes paketē ir apsolīti miljardi. Ņemot to vērā, šajā budžetā, kuru mēs rītdien, iespējams, apstiprināsim, būs vairāk izmaiņu nekā jebkad iepriekš.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Runātāji bija tik disciplinēti, ka mēs esam laikā pabeiguši, un tas budžeta disciplīnai nākotnē ir labs vēstījums.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2008. gada 18. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Gábor Harangozó  
rakstiski. - Mums ir jābūt satrauktiem - saskaņā ar mūsu referentes minēto - par negatīvo ietekmi uz Eiropas pilsoņiem, kas izrietēs no pasaules ekonomikas lejupslīdes. Mums ir jo īpaši jāraizējas par visneaizsargātākajiem no mūsu pilsoņiem, par tiem, kuri, bez šaubām, no finanšu satricinājumu sekām cietīs visvairāk. Savienībai ir jāvelta lielākas pūles, lai atbalsta saņēmējiem valstīs atvieglotu piekļuvi pieejamajiem resursiem, ievērojot apstiprinātās daudzgadu finanšu shēmas 2007.-2013. gadam maksimālo apmēru, un tāpēc mums ir jo īpaši jāuzlabo un jāvienkāršo pasākumi, lai paātrinātu struktūrfondu un kohēzijas fondu īstenošanu. Patiesībā zemie maksājumu līmeņi kohēzijas politikas īstenošanā neatspoguļo faktiskās vajadzības, saskaroties ar pašreizējās ekonomiskās krīzes radītajām problēmām. Kohēzijas politika Savienībā ir vissvarīgākais solidaritātes instruments, un tās loma šāda mēroga globālās krīzes negatīvo seku novēršanā ir būtiska.
