Atjaunīgās enerģijas plāns Eiropā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Britta Thomsen ziņojums Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par Atjaunīgās enerģijas plānu Eiropā.
Britta Thomsen  
referente. - (DA) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, Vispirms vēlos pateikties komitejas locekļiem par lielisku un konstruktīvu sadarbību saistībā ar šo ziņojumu. Esmu gandarīta, ka tagad atjaunīgā enerģija ir viena no prioritātēm mūsu darba kārtībā, jo tā būs Eiropas pamats, parādot pārējai pasaulei, ka mēs patiešām spējam apturēt klimata pārmaiņas un nodrošināt mūsu pilsoņiem drošu energoapgādi. Manuprāt, mans ziņojums palīdzēs Parlamenta plānoto atjaunīgās enerģijas tiesību aktu veidošanā un liks valstu vai valdību vadītājiem un Komisijai saprast, ka ceļā uz izvirzītajiem augstajiem mērķiem būs jāpieliek lielas un patiesas pūles, lai tie nepaliktu tikai tukši solījumi.
Pirmkārt un galvenokārt, es vēlos uzsver, ka mana ziņojuma pamatdoma ir tā, ka mēs esam uz pareizā ceļa atjaunīgās enerģijas attīstības jomā. Tas nozīmē saskaņot dalībvalstu politiku enerģētikas nozarē. Atjaunīgās enerģijas avoti ir saistīti ar citiem mērķiem enerģētikas jomā, īpaši attiecībā uz iekšējā elektroenerģijas tirgus īstenošanu, 20 % energoefektivitātes potenciāla sasniegšanu un CO2 emisiju tirdzniecības shēmas pārskatīšanu. Visi šie mērķi ir savstarpēji saistīti, tādēļ galvenais ir izstrādāt atbilstīgu tiesisko regulējumu.
Dalībvalstīm ir jāīsteno jau pieņemtie tiesību akti un lēmumi un jānodrošina ilgtermiņa perspektīva, mudinot investorus iesaistīties šajā vērienīgajā pasākumā. Šie priekšnoteikumi ir jāizpilda, lai mēs varētu sasniegt savus politiskos mērķus - drošāku energoapgādi, samazinātu CO2 emisiju daudzumu un jaunas darbavietas Eiropā. Taču vienlaikus mums ir jāizstrādā enerģētikas politika, kuras pamatā būtu solidaritāte ar jaunattīstības valstīm, kurās vairāk nekā miljonam cilvēkiem nav pieejami energoresursi. Enerģētikas nozari vairs nevar uzskatīt tikai par tehnisku mūsu ikdienas dzīves sastāvdaļu, tā ir jāuztver kā palīglīdzeklis, lai uzlabotu situāciju vides, klimata un drošas energoapgādes jomā.
Mana ziņojumā ir minēts, ka viens no integrētās politikas veidošanas iemesliem ir ES struktūrfondi un Kohēzijas fondi. Šie fondi dod iespēju investēt atjaunīgās enerģijas nozarē, taupīt elektrību un īstenot citus pasākumus, kas ļautu ierobežot klimata pārmaiņas. Taču dalībvalstu izdevumu plāni liecina, ka jaunās dalībvalstis labprātāk naudu izmanto autoceļu būvniecībai, nevis atjaunīgās enerģijas attīstībai. Tikai viens procents piešķirto līdzekļu tiek izmantots atjaunīgās enerģijas veidu apguvei un enerģijas taupīšanai. Tāpēc es vēlos mudināt Komisiju pārskatīt vadlīnijas un piešķirt sistemātisku atbalstu "zaļās enerģijas” projektu atbalstam Eiropas Savienībā, lai būtu saistība starp mūsu pieņemtajiem lēmumiem un to, kā mēs piešķiram līdzekļus.
Šajā ziņojumā esmu norādījusi arī uz to, cik būtiski ir energoefektivitāti iekļaut valstu rīcības plānā. Vairāki cilvēki apgalvo, ka viņu atsevišķie energoefektivitātes rīcības plāni neattiecas uz šo ziņojumu. Taču es uzskatu, ka tieši šī saistība ir pati svarīgākā, pretējā gadījumā būtu veltīgi turpināt palielināt enerģijas patēriņu, tajā pašā laikā cenšoties sasniegt relatīvo mērķi, kas paredz, ka 20% no izmantotās enerģijas tiktu iegūta no atjaunīgiem enerģijas avotiem. Abas šīs lietas ir jāapvieno.
Mums noteikti ir jāsaglabā nostāja jautājumā, ka investīcijas atjaunīgas enerģijas nozarē ir ieguldījums Eiropā. Veicinot atjaunīgās enerģijas tirgu, mēs būtu soli tuvāk to Lisabonas mērķu sasniegšanai, kuri paredz palielināt nodarbinātību dalībvalstīs un piešķirt dalībvalstīm lielākus līdzekļus pētniecības un jauninājumu jomā dalībvalstīs un ES.
Visbeidzot es vēlos apskatīt jautājumu par biodegvielas un atjaunīgās enerģijas izmantošanu transporta nozarē. Es vēlos mudināt Parlamenta deputātus rīkoties un pieņemt visaptverošas pieejas attiecībā uz transporta nozari, kas ir saistīta arī ar politiskiem mērķiem par sabiedriskā transporta paplašināšanu un pāreju no autotransporta uz dzelzceļu un ūdens transportu. Kopumā es atbalstu viedokli, ka atjaunīgā enerģija daļēji ir jāizmanto arī transporta nozarē, taču ir dažas nepilnības, kuras mums ir jāņem vērā. Pirmkārt, ieviešot biodegvielas, mēs nedrīkstam pazemināt prasības attiecībā uz energoefektīvām automašīnām. Mēs nedrīkstam veicināt to, ka autobūves nozarē vairāk tiktu izmantotas biodegvielu nevis energoefektīvākas automašīnas.
Otrkārt, ir jāizstrādā prasības attiecībā uz ilgtspējas kritērijiem, kas paredz būtiski samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju un, manuprāt, biomasas pieprasījuma pieaugums ir savietojams ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Turklāt pieprasījums pēc biodegvielas nedrīkst izraisīt pārtikas cenu pieaugumu. Pēdējais, bet ne mazāk svarīgs uzdevums ir tas, ka mums ir jārūpējas, lai transporta nozarē atjaunīgā enerģija tiktu izmantota arī citos veidos, ne tikai kā biodegviela. Prognozes liecina, ka nākotnē elektriskie automobiļi tiks izmantoti arvien vairāk.
Es ceru, ka šodien mēs izskatīsim šo jautājumu, un Parlaments varēs dot signālu Komisijai un dalībvalstīm par ES mērķu attiecībā uz atjaunīgo enerģiju sasniegšanu.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Pirmkārt es gribētu pateikties Thomsen kundzei par izcilo ziņojumu. Atjaunīgā enerģija ir vienmēr bijusi svarīgs Eiropas Parlamenta darba kārtības jautājums, un tagad arī dalībvalstis aizvien vairāk apzinās nepieciešamību stiprināt savu sniegumu šajā jomā.
Aizvien pieaugošāka atjaunīgo energoresursu izmantošana ir viens no galvenajiem Eiropas politikas pīlāriem, lai sasniegtu ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un drošu energoresursu piegādi. Tādēļ Thomsen kundzes ziņojumam būs izšķiroša loma, formulējot Komisijas priekšlikumu veicināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, ko es plānoju iesniegt kolēģijai šī gada beigās. Es jums tikai atgādināšu, ka Vidal-Quadras kunga ziņojumam bija ārkārtīga nozīme, formulējot mūsu kopējo nostāju starptautiskajā energoresursu tirgū.
Esmu priecīgs ziņot, ka mana pieeja, sagatavojot priekšlikumu, jau ļoti lielā mērā atbilst vairumam Parlamenta izteikto prasību. Es gribētu pieminēt, ka priekšlikums tiks pieņemts kopā ar priekšlikumiem par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu samazināšanas un emisiju tirdzniecības shēmām. Mēs turpināsim integrētu pieeju no janvāra piedāvājuma, lai nodrošinātu atjaunīgo energoresursu atbilstību klimata izmaiņu politikai un radītu to sinerģiju.
Tagad es gribētu pievērsties dažiem konkrētiem jautājumiem šajā ziņojumā, lai tos apspriestu detalizētāk.
Es piekrītu jūsu uzskatam, ka iekšējā energoresursu tirgus pabeigšana ir ļoti svarīgs jautājums mūsu energoresursu politikā, un katrā ziņā atjaunīgie resursi ir ātri jāintegrē iekšējā energoresursu tirgū. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc Komisija trešdien pieņēma trešo iekšējā tirgus paketi. Pieeja tīkliem ir būtisks priekšnosacījums veiksmīgai integrācijai un elektroenerģijas ražošanas paplašināšanai no atjaunīgiem enerģijas avotiem, kā arī objektīvām, pārredzamām un nediskriminējošām atļaujas procedūrām.
Jūs pareizi atzīmējāt, cik liela nozīme ir drīzumā panākt vienošanos par daļas piešķiršanu katrai dalībvalstij, lai sasniegtu 20 % saistošu mērķi visai ES 2020. gadā. Kā varētu sagaidīt, tad piemērojamā metodoloģija ir politiski diezgan jutīgs jautājums. Patlaban mēs strādājam ar priekšlikumu un Komisija šo jautājumu apspriež ar dalībvalstīm. Ir būtiski svarīgi, ka valstu mērķi tiek noteikti godīgi un pārredzami. Bet tikpat svarīgi ir izveidot tirdzniecības sistēmu, kas varētu sniegt nepieciešamo elastību, un nodrošināt, ka tā darbosies ES mēroga tirgū. Tas būs arī ieguldījums mūsu mērķim - rentabli ražot atjaunīgos energoresursus.
Es jums piekrītu jautājumā par valstu rīcības plānu izstrādāšanas un īstenošanas nozīmi. Dalībvalstu iesniegtajos un Komisijas apstiprinātajos valstu rīcības plānos jābūt valsts sektoru mērķiem, attīstības ceļiem katrā sektorā un veicamajiem pasākumiem, lai sasniegtu šos mērķus. Komisija novērtēs valstu rīcības plānus, balstoties uz jaunajā direktīvā noteiktajām īpašajām prasībām un kritērijiem.
Es piekrītu, ka atjaunīgajiem energoresursu avotiem apkures un dzesēšanas nozarē jāpiedzīvo nozīmīga izaugsme, un tas jānodrošina ar tiesību aktiem. Ir nodoms arī šo nozari noregulēt ar direktīvu. Vairākas apkures un dzesēšanas atjaunīgās tehnoloģijas ir ļoti ekonomiskas, un šai nozarei ir lielas iespējas.
Es atzinīgi vērtēju jūsu ziņojumā izteikto atbalstu obligātajam 10 % biodegvielas saistošajam mērķim. Es jums piekrītu, ka mums jānodrošina, lai biodegviela tiktu ražota ilgtspējīgā veidā. Komisija savā priekšlikumā iekļaus pasākumus par biodegvielas ilgtspējību. Šo pasākumu mērķis nav ierobežot biodegvielas importu, bet standarti būs vienlīdz piemērojami gan vietējā ražojuma biodegvielai, gan arī importam.
Rezumējot, jaunajiem tiesību aktiem par atjaunīgajiem energoresurusu avotiem jānodrošina, ka mēs līdz 2020. gadam sasniedzam 20 % mērķi visā ES. Tam būs vajadzīgi nopietni ieguldījumi, normatīvais regulējums un, galvenais, stipra politiskā griba. Es ticu, ka šis ziņojums sniegs mums pārliecību par to.
Es gribētu pievērsties pēdējam jautājumam. Tika paustas bažas, ka Komisija plāno atļaut pievienot kodolenerģiju atjaunīgo energoresursu mērķiem. Es varu skaidri pateikt, ka tas tā nav un nekad nav bijis. Atjaunīgo energoresursu 20 % mērķis galīgajā ES energoresursu patēriņā tiks sasniegts vienīgi ar atjaunīgajiem energoresursiem. Nekas no iekšējā tirgus paketes, kura pieņemta pirms nedēļas, vai gaidāmā direktīva par atjaunīgajiem energoresursiem to nemainīs.
Godātie dalībnieki! Jūs esat bijuši spēcīgi mūsu atbalstītāji, piedalīdamies Eiropas atbildes pasākumu veidošanā saistībā ar globālo enerģētikas problēmu. Es arī rēķinos ar Eiropas Parlamenta atbalstu Komisijas ierosinātajam tiesību aktam. Bet es saņemu aizvien lielāku un lielāku atbalstu no dalībvalstīm. Šodien Leiboristu partijas konferencē Gordon Brown teica: "Ieguldot energoresursu efektivitātē, atjaunīgajos energoresursos, oglekļa uztvērējos, tīrās degvielās un jaunās vides tehnoloģijās, es vēlos, lai Lielbritānija nonāktu pie no oglekļa brīvām automašīnām, no oglekļa brīvām mājām un no oglekļa brīvas rūpniecības. Un es vēlos, lai jaunās zaļās nākotnes tehnoloģijas būtu avots britu darbam britu uzņēmumos.” Vienīgā atšķirība ir tā, ka es vēlos, lai tas notiktu visā Eiropā.
Vittorio Prodi  
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinuma sastādītājs. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos pateikties B. Thomsen par ziņojumu un komisāram A. Piebalgam, jo, manuprāt, Parlamenta un Komisijas alianse ir iespējama. Šajā saistībā es uzskatu, ka Parlaments jau ir devis būtisku ieguldījumu atjaunīgās enerģijas veicināšanā ar skatu nākotnē un atjaunīgās enerģijas izmantošanā, lai mazinātu problēmas nākotnē.
Šajā būtiskajā jautājumā ir jādarbojas saskaņoti, un vispirms ir jāīsteno pakāpeniska metode, jo, manuprāt, lai šajā sistēmā kopumā tiktu izmantoti dažādi atjaunīgās enerģijas veidi, ir jāveido sistemātiska politika.
Vispirms es vēlos norādīt, ka Vides komitejā jau tika izskatīti jautājumi par biomasu un to, cik svarīga ir pakāpeniska pieeja, īpaši attiecībā uz lauksaimniecības mežu atlikumu un cieto sadzīves atkritumu izmantošanu, jo tā sniedz lielas priekšrocības, un nav jāiziet uz kompromisiem enerģijas, pārtikas vai izejmateriālu izmantošanā.
Tāpēc mūsu uzdevums ir ļoti svarīgs un nebūt ne neiespējams. Šīs sistēmas darbība ir būtiski jāuzlabo, īpaši apkures, koģenerācijas un triģenerācijas jomā, kas ļaus pilnībā izmantot enerģijas resursus. Mums ir jāveido tāda vispārējā politika, kur prioritāte būtu atjaunīgās elektroenerģijas ražošana, un atbalsts tiktu piešķirts arī biomasas pārvēršanai gāzē, nodrošinot lielāku racionalizāciju un efektivitāti.
Willem Schuth  
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, vispirms vēlos pateikties B. Thomsen par strukturēto ziņojumu. Vēlos īsumā izklāstīt galvenos Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma punktus.
Mūsu komiteja pilnībā atbalsta ierosināto Atjaunojamās enerģijas avotu ceļvedi un uzskata, ka tas būtiski veicinās ilgtspējīgu attīstību Eiropā. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu atjaunīgo enerģijas avotu attīstību. Pirmkārt, Eiropai ir jānodrošina energoapgāde un jāmazina atkarība no importa. Otrkārt, mums ir jāpilda saistības attiecībā uz klimata aizsardzību.
Nākotnē tiks izmantoti dažādi enerģijas veidi un visnozīmīgākā būs bioenerģija, kas veicinās nodarbinātību lauku reģionos un lauku ekonomikas attīstību Eiropā. Taču bioenerģijas veicināšana nedrīkst kropļot konkurenci. Noteikumi, kas paredz zemi atstāt atmatā, nav savienojami ar šos sistēmu, un tie ir jāatceļ, daļēji to izraisīja konkurence pārtikas ražošanas un atjaunīgo izejvielu nozarē, kā rezultātā trūkst lauksaimniecības zemes.
Mūsu komiteja savā atzinumā par Lang kunga ziņojumu par ES biomasu un biodegvielas stratēģiju jau norādīja, cik būtiski ir ieviest ES sertificēšanas sistēmu. No vienas puses mēs nedrīkstam likt papildu administratīvo slogu mūsu pašu ražotājiem, piemērojot esošos noteikumus, piemēram, par savstarpējo atbilstību. Bet no otras puses biodegviela, kas tiek importēta no trešām valstīm, arī ir jāklasificē pēc stingriem vides standartiem, lai nodrošinātu pozitīvu vides līdzsvaru.
Veicinot biodegvielas attīstību, mēs nedrīkstam lielāko daļu pieejamo resursu piešķirt otrās paaudzes biodegvielas izpētei. Joprojām ir jāveic pētījumi pirmās paaudzes biodegvielas jomā. Liela uzmanība izpētes un attīstības programmās ir jāpievērš arī decentralizētai biodegvielas ražošanai, kas ir ļoti izdevīga.
Pilar Ayuso
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) 2007. gada martā Eiropas Padome parakstīja nolīgumu, kas paredz, ka daļa Eiropas Savienībā izmantotās enerģijas ir jāražo, izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus.
Rīt Eiropas Parlaments balsos par attiecīgo ziņojumu, kurā manis pārstāvētā grupa atbalsta Padomes un Komisijas priekšlikumus par turpmākiem tiesību aktiem šajā jautājumā. Es vēlos apsveikt referenti B. Thomsen par izcilu ziņojumu, kura pamatā ir plašas diskusijas visu iesaistīto pušu starpā.
Šajā ziņojumā ir izteikts aicinājums Komisijai iesniegt priekšlikumu atjaunīgās enerģijas pamata tiesību aktus un tajā ir uzsvērta atjaunīgo enerģijas avotu rīcības plānu izveides un īstenošanas nozīme Kopienas un valstu līmenī. Šiem plāniem ir jāveicina ieguldījumi, izpēte un jauninājumi visos sektoros, kuros tiek izmantoti tīri, zemu emisiju enerģijas avoti. Lai to panāktu, ir jāveic lielāki ieguldījumi izpētes, attīstības un jauninājumu jomā, lai atjaunīgie resursi spētu konkurēt ar tradicionālajiem energoresursiem.
EPP-ED grupa neatbalsta saistošus mērķus; mēs uzskatām, ka piepsiešanai un nozaru mērķu noteikšanai attiecībā uz atjaunīgajiem enerģijas avotiem ir jābūt saistītai ar subsidaritātes principu.
Taču mēs aicinām dalībvalstis vēl vairāk veicināt izpēti, sniegt atbalstu, mazināt birokrātiju un vienkāršot atļauju piešķiršanas procedūras, tādējādi veicinot atjaunīgo enerģijas avotu attīstību. Un mēs uzskatām, ka efektīvai un efektīvi saskaņotai atbalsta shēmai jābūt Eiropas ilgtermiņa mērķim, lai nodrošinātu visefektīvāko atjaunīgo enerģijas tehnoloģiju izmantošanu, nekaitējot iekšējam tirgum.
Mēs aicinām Komisiju pārliecināties, lai visās pamatdirektīvās par atjaunīgo enerģiju būtu minēti pasākumi apsildes un dzesēšanas jomā, jo tās ir līdz šim vismazāk attīstītās tehnoloģijas.
Mēs arī atbalstām Komisijas priekšlikumu veicināt biodegvielas un citu atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanu transporta nozarē un mēs aicinām Komisiju un dalībvalstis veicināt otrās paaudzes biodegvielas noietu, lai izvairītos no saspīlējumiem, ko var radīt izejvielu trūkums. Biodegvielu attīstība nav saistīta ar šo trūkumu: to ietekmē vairāki faktori, to skaitā kopējā lauksaimniecības politika.
Reino Paasilinna
PSE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties kolēģei Britta Thomsen par šo ziņojumu. Tas atkal rosina Eiropas līmeņa sarunas enerģētikas jomā.
Mūsu enerģētikas nozari ietekmē ne tikai citas valstis, bet arī mūsu pašu pieļautās kļūdas. Tas ir jāņem vērā. Piemēram, mūsu brīvā jauda katru gadu samazinās par aptuveni 1 % gadā, un tas rada nedrošību.
Pirmkārt, es vēlos vērst jūsu uzmanību uz situāciju attiecībā uz atjaunīgo enerģiju. Mēs ar B. Thomsen šajā jautājumā viņas ziņojumā veicām labojumus. Ir svarīgi nodrošināt pienācīgu atbalstu atjaunīgās enerģijas ražošanai. Izmantojot atjaunīgo enerģiju, būtu iespējams atrisināt arī degvielas nepietiekamības problēmu. Rūpnieciski attīstītām valstīm ir jārod metodes un veidi, lai nabadzīgās valstis nodrošinātu ar energoresursiem. Šodien ekonomiskā nabadzība, informācijas un energoresursu trūkums skar vienus un tos pašus cilvēkus.
Tajā pašā laikā Eiropā nevarēs pastāvēt vienots enerģētikas tirgus, ja lielākā daļa dalībvalstu neievēros kopīgus nolīgumus. Tas nozīmē, ka ES solidaritāte nemaz nav solidaritāte.
Nav viegli noteikt enerģijas ražošanas un izmantošanas mērķus, un to pamatā ir jābūt ticamiem zinātniskiem pētījumiem. Tāpēc ir rūpīgi jānosaka atsevišķu sektoru mērķi atjaunīgās enerģijas jomā valsts līmenī. Sekas saistībā ar enerģijas avotiem ievērojami atšķiras. Piemēram, būtu jāvienojas ar dalībvalstīm par uzraudzības shēmām, transporta nozarē izmantojamās biodegvielas klasifikāciju un kodolenerģijas statusu un jānosaka mērķi atjaunīgās enerģijas ražošanas jomā. Kodolenerģija nerada emisijas, taču to nevajadzētu izmantot kā galveno atjaunīgās enerģijas ieguves veidu.
Komisija kūdru klasificē kā fosilo kurināmo, lai gan ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padome to iedala kā atsevišķu kategoriju starp fosilo kurināmo un biodegvielu. Ir fiksēti jauni un pozitīvi rezultāti pētījumos par kūdras ietekmi uz klimatu, atsaucoties dzīves cikla modeli. Ja purvu vispirms izmanto kūdras ieguvei un pēc tam apmežošanai vai parastā miežubrāļa audzēšani, tas mazāk negatīvi ietekmē klimatu. Šobrīd pēc Emisiju tirdzniecības shēmas kūdras emisijas koeficients ir 106, bet ogļu emisijas koeficients ir tikai 94,6, jo aprēķinā nav ņemts vērā viss kūdras izmantošanas dzīves cikls. Komisār, tas ir nekavējoties jāizlabo.
Fiona Hall
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties referentei par teicamo darbu, ko viņa paveikusi, izstrādājot šo ziņojumu. Daudzus gadus atjaunīgie energoresursi ir bijuši dažādo energoresursu daļa Eiropā un Eiropas enerģētikas politikas daļa, un ar šo ziņojumu ir ļoti noderīgi paskaidrots, kāpēc tie vēl nav izvērsušies ar visām savām iespējām.
Viena no problēmām ir bijusi piekļuve tīklam. Mums ir elektrības sadales tīkls, kas tika izveidots kā vienvirziena tīkls, bet tagad tam vajadzīgi tehniski labojumi, lai kļūtu par divvirzienu tīklu un lai varētu tikt galā ar decentralizētu elektroenerģijas ražošanu. Dalībvalstīm vajadzētu rīkoties vairāk, lai atbrīvotos no tehniskiem un administratīviem šķēršļiem, kas patlaban apgrūtina atjaunīgās elektroenerģijas izplatību.
Lielākais atjaunīgo energoresursu potenciāls ir divējāds. No vienas puses, mums vajadzīga jauna rīcība un ieguldījumi plaša mēroga atjaunīgo energoresursu projektos, tādos kā jūras piekrastes vēja ģeneratori Ziemeļeiropā, saules enerģijas kolektori Vidusjūras valstīs un paisuma un bēguma barjeras. Tomēr, no otras puses, mums jāpalielina atjaunīgo resursu izmantošana vietējā līmenī - tādas tehnoloģijas kā saules siltums, fotovoltāžas paneļi, siltumsūkņi un apkure ar biomasu. Es it īpaši atzinīgi vērtēju 38. punktu, kurā uzsvērta nepieciešamība obligāti izmantot atjaunīgās tehnoloģijas visās jaunajās un atjaunotajās ēkās.
Ir pienācis laiks būtiski pārskatīt Ēku energoefektivitātes direktīvu, un ne jau tikai tāpēc, ka atjaunīgās enerģijas plāns jāpārskata saskaņoti ar ES energoefektivitātes rīcības plānu. Saistošais mērķis iegūt 20 % ES enerģijas no atjaunīgās enerģijas līdz 2020. gadam būs drīzāk sasniedzams, ja mums izdosies samazināt kopējo ES energoresursu patēriņu. Atjaunīgo energoresursu aizvien lielāka izmantošana, samazinot enerģijas pieprasījumu, ir veids, kā samazināt oglekļa izplūdes.
Jautājumā par bioloģisko degvielu es uzsvērtu absolūto vajadzību pēc visām biodegvielām, gan importētām, gan ražotām Eiropā, lai apmierinātu ilgtspējības kritēriju par kopīgajiem CO2 ietaupījumiem, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, ūdens resursiem un ietekmi uz pārtikas ražošanu. Bet es domāju, ka mums vajadzētu pieņemt komisāra atkārtotos apliecinājumus un turpināt atbalstīt 10 % biodegvielas mērķi. Tomēr decembrī mums vajadzēs ļoti uzmanīgi apsvērt Komisijas priekšlikumus, lai pārliecinātos, ka tie atbilst Parlamenta prasītajam stingras ilgtspējības kritērijam.
Visbeidzot, šim atjaunīgās enerģijas plānam nevajadzētu būt tikai plānam Eiropai. Atbalstot ieguldījumus atjaunīgās enerģijas tehnoloģijās pasaulē, kura attīstās, mēs varam sasniegt divus būtiskus mērķus. Pirmkārt, tik ļoti vajadzīgo izaugsmi var sasniegt, nemaksājot planētai ar paaugstinātām oglekļa izplūdēm, un, otrkārt, jaunattīstības valstis, izmantojot atjaunīgos energoresursus, var sasniegt daļēju enerģijas neatkarības pakāpi un enerģijas drošību. Tās var aiztaupīt sev smagus fosilā kurināmā cenas satricinājumus, kas pagātnē sagrāvuši tik daudzas jaunattīstības valstis.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, šajā jautājumā par atjaunīgo enerģiju Eiropā es pārstāvu UEN grupu un vēlos pateikties B. Thomsen par komplicēto ziņojumu par šo tēmu.
Pirmkārt, šī ziņojuma autorei ir taisnība, apgalvojot, ka attiecībā uz atjaunīgās enerģijas nākotni Eiropā galvenais ir izveidot vienotu Eiropas enerģijas politiku. Ir bijuši daži nepārliecinoši definēti solījumi par šīs politikas iekļaušanu ES Reformu līgumā, taču diemžēl šajā joma nav vērojams progress.
Polija jau ir izbaudījusi sekas, ko radīja interešu nesakritība enerģijas politikas jomā, piemēram, attiecībā uz Krievijas un Vācijas gāzes vada Baltijā būvniecību, un jau gandrīz divus gadus atpakaļ Eiropas Savienības Padomes sanāksmē tā nāca klajā ar vadošiem principiem kopīgas enerģijas politikas izveidei. Diemžēl toreiz šis priekšlikums neradīja nekādu interesi, jo tas bija pretrunā ar prezidējošās ES valsts, proti, Vācijas, interesēm.
Es ceru, ka šoreiz Eiropas Komisija nopietni pievērsīsies kopīgas enerģijas politikas izstrādei.
Otrkārt, lai atjaunīgās enerģijas ražotājiem nodrošinātu vieglāku piekļuvi sadales tīklam atsevišķās valstīs, ir svarīgi izšķirt sadales tīklu operatorus un enerģijas ražotājus. Pretējā gadījumā tie elektrības ražotāji, kuri izmanto tradicionālos enerģijas avotus un kuru īpašumā vai pārvaldībā ir pārvades energotīkli, negribēs, lai tie būtu pieejami tiem enerģijas ražotājiem, kuri izmanto atjaunīgos enerģijas avotus.
Pret pēdējiem Eiropas Komisijas priekšlikumiem šajā jomā krasi iebilst enerģijas ražošanas lielvalstis, galvenokārt Francija un Vācija. Mums, pārējām Eiropas Parlamenta dalībvalstīm, būs interesanti vērot, kā Eiropas Komisija vienosies ar opozīciju.
Treškārt, ir jāatbalsta stratēģiskie mērķi atjaunīgās enerģijas jomā, proti, 20 % no kopējās enerģijas iegūt no atjaunīgajiem enerģijas avotiem un līdz 2020. gadam par 20 %uzlabot energoefektivitāti. Es ceru, ka, lai sasniegtu šos augstos mērķus, Eiropas Komisija ierosinās ieviest atbilstošus pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī.
Es vēlos vērst īpašu uzmanību uz biodegvielas ražošanu, kas ne tikai palielina atjaunīgās enerģijas patēriņu, bet arī ļauj daudzpusīgāk izmantot lauksaimniecības resursus izmantot, tādējādi samazinot pārprodukciju. Es arī nepiekrītu ziņojuma autores uzskatam, ka biodegvielas ražošanas rezultātā varētu pieaugt pārtikas cenas, kas ļautu ES tirgū ieplūst pārtikai no trešām valstīm.
David Hammerstein
Verts/ALE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, kas kādreiz bija nākotne, ir jau tagadne. Ir laiks izmantot atjaunīgos enerģijas avotus, un tikai, strauji pārejot uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu un efektīvi izmantojot enerģiju, iespējams novērst krīzi klimata izmaiņu un energoapgādes jomā. Paldies par šo lieliski sagatavoto ziņojumu. Mēs varam noteikt vidēja un ilgtermiņa mērķus atjaunīgās enerģijas veicināšanai un motivēt tās daudzās valstis, kuras ļoti kūtri pāriet uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu.
Šajā ziņojumā Komisija tiek aicināta izstrādāt pamata tiesību aktus, lai rosinātu apsildei un gaisa kondicionēšanai izmantot atjaunīgo enerģiju. Ziņojumā arī ir norādīts, cik būtiski ir enerģijas tirgū nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunīgās enerģijas jomā un ieviest bargāku emisiju tirdzniecības sistēmu, internalizējot piesārņojošo enerģijas avotu izmaksas un nepiešķirot ievērojamas un nevajadzīgas subsīdijas fosilā kurināmā izmantošanai. Ziņojuma autore aicina veicināt jūras vēja enerģijas un augstas temperatūras saules enerģijas izmantošanu un piešķirt lielāku finansējumu atjaunīgās enerģijas uzglabāšanas veidu izpētei un valstu energotīklu izveidei. Visbeidzot ziņojuma autore aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu par videi nekaitīgu ēku būvniecību.
Un šeit mēs nonākam līdz pretrunai. Debates par biodegvielu ir morāls un principa jautājums: ēst vai braukt? Ja mēs apstiprināsim šajā ziņojumā minēto saistošo mērķi, kas paredz, ka 10 % izmantotās degvielas būs biodegviela, mums ir jārēķinās ar iebildumiem no 800 miljonu automobiļu vadītāju un 2 000 miljonu pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju, kuri arī labprāt izmantotu šos graudus.
Biodegvielas risku radītā eiforija apdraud pārtikas nodrošinājumu Eiropā un pasaulē. Un mēs pat nezinām, vai enerģijas līdzsvars ir pozitīvs. Ņemot vērā naftas cenu pieaugumu, arvien izdevīgāk kļūst labību sadedzināt nekā ar to barot piena govis vai cept maizi. Tāpēc ir jārīkojas uzmanīgi, un mēs nedrīkstam pieņemt saistošus mērķus, kurus turklāt apšauba lielākās starptautiskās institūcijas un daudzi zinātnieki. Mēs nedrīkstam izmantot risinājumu, kas var pasliktināt esošo situāciju. Šajā būtiskajā jautājumā mums ir jāsaglabā veselais saprāts un jāīsteno piesardzības princips.
Esko Seppänen
GUE/NGL grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Starptautiskās Enerģētikas aģentūras prognozes liecina, ka tuvāko piecu gadu laikā nafta būs ļoti ierobežots dabas resurss. Pēc desmit gadiem dabasgāzes būs vēl mazāk.
Šodien 80 % ES enerģijas tiek iegūta, izmantojot fosilo kurināmo, galvenokārt naftu un gāzi. Tāpēc ir jāiesniedz Komisijas priekšlikums direktīvai par vērienīgāku atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu.
Šodien tikai 6 % no ES izmantotās enerģijas tiek iegūti no atjaunīgajiem enerģijas avotiem. 4,6 % enerģijas tiek iegūti no biomasas un atkritumu dedzināšanas, 1,5 % veido hidroelektriskā jauda, 0,3 %
Mērķis - līdz 2020. gadam panākt, lai 20 % no izmantotās enerģijas tiktu iegūta no atjaunīgajiem enerģijas avotiem, ir pārāk augsts. No otras puses, sākotnēji Eiropas Parlamenta mērķis bija vēl augstāks: 25 % līdz 2020. gadam un 50 % līdz 2040. gadam.
Komisijas priekšlikums par 20 % atjaunojamās enerģijas patēriņu attiecas uz visu ES kopumā. Latvijā, Zviedrijā, Somijā un Austrijā šis koeficients ir augstāks jau šodien, taču šī direktīva attiecas arī uz šīm valstīm - tām tiem uzstādīti vēl augstāki mērķi. ES lielākās valstis būtiski atpaliek; Apvienotajā Karalistē atjaunojamās enerģijas patēriņa koeficients ir 2 %, Vācijā - 4 %. Polijā - 5 % un Francijā, Spānijā un Itālijā - 6 %.
Tas, vai tiks sasniegts šajā direktīvā noteiktais 20 % mērķis, ir atkarīgs no tā, vai lielās dalībvalstis gribēs un varēs palielināt atjaunīgo enerģijas avotu patēriņu. Interesanti zināt, kā tās to panāks. Ja tās neīstenos šajā direktīvā minētos pasākumus, Komisija tās nevarēs piespiest. Taču tās varētu ietekmēt ārējie apstākļi - naftas un gāzes cenu pieaugums un izšķērdīgais dzīvesveids.
Bastiaan Belder
Priekšsēdētāja kungs, B. Thomsen ziņojums pamatoti iestājas par to, lai lielākā daļa izmantotās enerģijas būtu iegūta no atjaunīgajiem enerģijas avotiem. Fosilā kurināmā daudzums ir ierobežots, turklāt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošana samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Izmantojamo energoresursu diversifikācija arī mazinātu atkarību no viena vai diviem enerģijas avotiem. Es piekrītu referentei tajā, ka biodegvielas ir jāizmanto saprātīgi. ES ir jānoslēdz starptautiski nolīgumi, lai ilgtspējas kritēriji attiecināmi uz biodegvielām PTO. Ļoti liela nozīme ir tam, kādu biodegvielas veidu mēs izmantojam, kā tas ir iegūts un kā to lieto. Biodegvielas ir uzskatāmas par ilgtspējīgām tikai tādā gadījumā, ja visā ciklā no ražotāja līdz pat lietotājam ietekme uz vidi bija minimāla. Biomasa ir jāražo un arī jāizmanto ilgtspējīgā veidā. Tas nozīmē, ka pēc labības novākšanas tā ir jāpārstāda. Šādai degvielai ir jāpiemēro tādi paši emisiju standarti, kā citiem kurināmajiem.
Lai mazinātu tādas nevēlamas sekas kā gāršu izsmelšana un konkurence pārtikas piegādes jomā, ir jāīsteno bargākas stratēģijas. Sevišķi nabadzīgajās valstīs biomasas ražošana negatīvi ietekmē lauksaimniecības zemi un paaugstina pārtikas cenas. Kā Komisija plāno samazināt šīs nevēlamās sekas?
Visbeidzot referente norāda, ka ir pienācīgi jāņem vērā dažādas sekas, ar ko saskaras dalībvalstis. Vienā dalībvalstī ir lielas iespējas izmantot saules enerģiju, bet citā - vēja. Tādēļ tādu saskaņotu sistēmu, kāda šajā ziņojumā ir atrunāta ilgtermiņā, izveidot būs grūti. Atbalsta sistēma darbosies visefektīvāk tad, ja tā būs pielāgota energoresursiem ar vislielāko potenciālu, un tie, priekšsēdētāja kungs, katrā dalībvalstī ir atšķirīgi.
Giles Chichester
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es gribētu komentēt Thomsen kundzes teikto par darbu un sasniegumiem, kas viņai bijuši šajā ziņojumā. Priekšsēdētāja kungs, jūs neiebildīsiet, ja es atgādināšu, ka mēs esam no partijas, kas domā "zaļi”, bet balso "zili”, un kā dēļ es vispārināti varu apgalvot, ka mēs visi esam par atjaunīgajiem energoresursiem kā vispārīgu principu. Tomēr mēs atbalstām reālus, sasniedzamus atjaunīgos energoresursus, nevis dārgus ieguldījumus nesasniedzamiem mērķiem. Un jāteic, ka šogad Komisija un Padome ir noteikušas dažus ļoti nopietnus mērķus.
Es gribētu izteikt nelielas pārdomas par dilemmu, kādu rada liela izmēra hidro vai paisuma-bēguma shēmas, vai masveida pārorientēšanās uz biomasas enerģijas graudaugiem, jo katram no tiem ir priekšrocības, bet katram ir arī ietekme uz vidi un izmaksas. Piemēram, manis pārstāvētajā reģionā Severnas paisuma-bēguma spēkstacijas priekšlikumam ir milzīgs elektrības ražošanas potenciāls, bet tikpat milzīgas izmaksas. Pēdējais aprēķins bija 20 miljardi, kas ir diezgan daudz jebkuram. Tomēr šīs izmaksas daļēji pamato ietaupītās CO2 emisijas, un daļēji - nepieļautie plūdu radītie zaudējumi, un saražotās elektrības vērtība ir tikai neliela daļa. Tad mums jāapsver šīs sistēmas milzīgā ietekme uz vidi Bristoles kanālā un ar to tādas saistītās pazīmes kā Severnas augstais paisums, īpaša pazīme, un apkārt esošie mitrāji. Tāpēc man šķiet, ka pastāv dilemma, divu interešu konflikts, un tas pats attiecas uz lielu zemes gabalu pārveidošanu, lai ražotu miskanti (miscanthus - lat.) vai citus enerģijas graudaugus.
Mums jābūt reālistiem, pieņemot tiesību aktus ar saistošiem mērķiem, kas nevar tikt vai netiks ievēroti. Mums Eiropas Savienībā ir liela pieredze brīnišķīgu mērķu pieņemšanā un tad to nesasniegšanā. Ja mēs tādā garā turpināsim, mēs riskējam sagādāt neslavu likumdošanas procesam. Ja mēs pieņemam noteikumus, kas liek mainīt cilvēku izvedību, tad man šķiet, ka mums jāuzspiež līdzekļi, vai nu dodot pietiekami daudz laika izmaiņām, vai ar finansiāliem stimuliem kopā ar regulējošu pātagu.
Visbeidzot, neaizmirsīsim enerģijas efektivitātes milzīgo potenciālu, bet tas lai paliek citām debatēm.
Priekšsēdētājs
Chichester kungs! Es domāju, ka jūs nedzirdējāt, ka komisārs šodien skaidri citēja Gordon Brown runu Leiboristu partijas konferencē, vai arī jūs bijāt ar kaut ko aizņemts, tomēr mums ārkārtīgi patika viņa teiktais.
Mechtild Rothe
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, vispirms sirsnīgs paldies referentei Britta Thomsen. Ziņojums ir ļoti labs. Es ceru, ka trešdien tas tiks pieņemts ar komitejas deputātu vairākumu, jo, neskatoties uz G. Chichester kritiskajām piezīmēm, komiteja gandrīz vienprātīgi atbalsta šo ziņojumu. Kā jau minēju, šis ziņojums ir labs, kā arī būtisks un nepieciešams. Jūs zināt, ka Komisija šobrīd gatavo pamata direktīvu, lai īstenotu pavasara samita lēmumu līdz 2020. gadam sasniegt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas mērķi - 20 %. Komisārs to komentēja, un bija patīkami dzirdēt, ka B.Thomsen ziņojumam šajā jautājumā būs būtiska loma.
Kāda šobrīd ir situācija un kas ir būtiskākais? Pirmkārt, esam pieņēmuši direktīvas, kuras veiksmīgi darbojas, īpaši elektroenerģijas un arī biodegvielu jomā. Tāpēc šobrīd galvenais ir izskatīt, pastiprināt un uzlabot tās veiksmīgās direktīvas, kuras ir uzskaitītas B. Thomsen ziņojumā.
Otrkārt, mums ir jārīkojas tā, kā Komisārs norādīja plenārsēdē pagājušajā gadā, proti, arī apsildes un dzesēšanas jomā, lai mazinātu deficītu šajā sektorā un veicinātu noietu tirgū. Līdz šim mēs īstenojām nozaru pieeju, un, manuprāt, tas ir jāturpina. Ir arī būtiski nodrošināt to, lai valstu rīcības plānos būtu iekļauti skaidri noteikti nozaru mērķi, saistoši mērķi, lai veicinātu dažādu tehnoloģiju attīstību.
Ir ļoti svarīgi nolemt, kā šos 20 % sadalīt pēc dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka ir jānodrošina godīgs šķēršļu, precīzāk, iespēju, sadalījums, kura pamatā būtu attiecīgās valsts potenciāls un līdzšinējie sasniegumi. Tāpēc ir vajadzīga objektīva pieeja.
Man prieks, ka šajā ziņojumā ir ļoti skaidri pateikts, ka runa ir tikai par atjaunīgiem enerģijas avotiem nevis par enerģijas avotiem ar zemu CO2 emisiju daudzumu. Vēlreiz paldies komisāram A. Piebalgam par to, ka viņš uz to jau norādīja.
Manuprāt, šajā gadījumā uz Komisāra pleciem gulstas liela atbildība. Elektroenerģijas direktīva bija spēcīgs, jauns stimuls. Es ceru, ka tāds būs arī šī pamata direktīva, kas, cerams, tiks pieņemta līdz šī gada beigām.
Lena Ek
Priekšsēdētāja kungs! Čērčils reiz teica, ka vieglākais veids, kā likt uzdevumam izskatīties sarežģītam, ir to atlikt, un es domāju, ka tas ir viens no veidiem, kā raksturot debates, kādas mums šodien Eiropā ir par enerģiju. Atbildot Chichester kungam, kurš teicās domājam "zaļi”, bet balsojam "zili”, ko gan te piebilst - varbūt var balsot arī "zaļi”.
Komisijas priekšlikums un izskatāmais lēmums līdz 2020. gadam iegūt Eiropā no atjaunīgajiem avotiem 20 % no kopējā energoresursu patēriņa patiešām ir ļoti labs. Tas ir arī pieņemami visiem - visiem vēlētājiem, rūpniecībai un Eiropas pilsoņiem - redzēt, ka Parlaments saistībā ar Thomsen kundzes darbu pie šī ziņojuma ir nospriedis, ka šis ir labs veids, kā strādāt, un ka mums tā jāstrādā.
Vai tas ir iespējams? Kad cilvēki uzdod jautājumus, protams, ir jautājuma zīmes. Es domāju, ka tas ir pilnīgi iespējams. Ja mēs palūkojamies, ko var paveikt rūpniecībā ar triģenerāciju, kā arī izmantojot atjaunīgos energoresursus, tas ir pilnīgi iespējams. Mājsaimniecību apkurē un dzesēšanā tas arī ir pilnīgi iespējams, un arī transporta nozarē. Esmu ļoti priecīga, ka, kombinējot to, kas mums ir no atjaunīgajiem energoresursiem, citi spēkā esoši noteikumi Eiropā ir mainījušies. Runa ir par laiku, kad mēs benzīnā liksim vairāk etanola, un ar jaunajiem lēmumiem mums būs vismaz puse no tās likmes, kas ir Brazīlijai. Es domāju, runa ir par laiku, kad mēs apspriedām, vai mēs liksim arī bioloģisko un dabasgāzi, kas ir labākais veids, lai palielinātu mums nepieciešamos apjomus. Kad mēs to darām, mums ir arī tirgus, un tad attīstība notiek pati, soli pa solim.
Protams, ir konkrēti pienākumi. Atjaunīgo energoresursu rīcības plānam - gan Eiropas, gan valstu līmenī - jābūt labam un ātri jāstājas spēkā.
Otrā joma, kuru vēlos atzīmēt, ir nodokļi. Es nevaru saprast, kāpēc mēs gribam piemērot cilvēkiem nodokļus par rīcību, ko mēs vēlamies, lai viņi veiktu, kad runa ir par dažāda veida degvielām.
Trešais jautājums ir noteikumi, kur mēs joprojām varam daudz ko darīt un kur mums jāveic arī zināma tīrīšana Eiropas sistēmā.
Visbeidzot, es domāju, ka mēs esam inženierzinātnes revolūcijas viduspunktā un ka šai revolūcijai būs tādas pašas sekas kā tad, kad mēs pārgājām no tvaika pie elektrības, un tagad mēs gatavojamies pāriet no elektrības pie gudras enerģijas, un tas ir ļoti labs solis šajā ceļā.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, rīcības plāns atjaunīgās enerģijas jomā ir ļoti svarīgs dokuments, kas ļaus sasniegt mērķus atjaunīgās enerģijas jomā.
Naftas un gāzes cenu pieaugums varētu veicināt attiecīgo mērķu sasniegšanu. Eiropas Savienībā atrodas tikai aptuveni 2 % no pasaules gāzes un naftas resursiem. Tās ekonomika ir un būs atkarīga no izejmateriālu cenas un politiskās stabilitātes naftas ražošanas reģionos.
Tāpēc mērķis, lai 20 % no izmantojamās enerģijas tiktu iegūta no atjaunīgajiem enerģijas avotiem, nav pietiekams. Eiropas Savienībai ir jāīsteno diversifikācijas politika attiecībā uz enerģijas ražošanu, ņemot vērā dažādas atjaunīgās enerģijas ieguves veidus dažādās valstīs un reģionos. Vietējos un reģionālos rīcības plānos ir jāatrunā atjaunīgās enerģijas ražošana un enerģijas ietaupījums, un tie ir jāapstiprina vietējai pašvaldībai, valdībai un Eiropas Savienībai.
Pētniecības programmām enerģijas ražošanas jomā ir jābūt prioritātei. Vajadzības gadījumā ir jāņem vērā arī iespēja attīstīt kodolenerģiju, kas samazina CO2 emisijas. Paldies referentei B. Thomsen par ļoti tālejošo ziņojumu.
Claude Turmes
(DE) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos sirsnīgi pateikties B. Thomsen par ļoti labu un visaptverošu ziņojumus. Šajā ziņojumā ir turpināta šī Parlamenta tradīcija aicināt Padomi un Komisiju veicināt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu, un es ceru, ka šis ziņojums tiks pieņemts ar balsu vairākumu.
Es vēlos īsumā norādīt uz galvenajiem jautājumiem, kuri būs aktuāli tuvāko nedēļu laikā, kad Komisija iesniegs direktīvas projektu. Galvenais jautājums ir ieguldījumu drošība. Lai sasniegtu 20 % mērķi, ir vajadzīgi ieguldījumi. Ir jāizvērtē, kad un kur pēdējo sešu vai astoņu gadu laikā ieguldījumi ir visvairāk attaisnojušies. Eiropā darbojas divu veidu sistēmas: garantētu izejvielu cenu sistēma un zaļo sertifikātu sistēma. 90 % visas atjaunīgās enerģijas, izņemot liela apjoma hidroelektroenerģiju, tika ražota garantētu izejvielu cenu sistēmas ietvaros. Tās ražošana izmaksāja mazāk nekā piemērojot zaļo sertifikātu sistēmu un, pats galvenais, tas ļāva elektrības tirgū ienākt jauniem tirgus dalībniekiem.
Tie ir Komisijas pēdējā, 2006. gada decembra, ziņojuma rezultāti. Tie mani šokē. Informācija liecina, ka Komisijas vairākums visticamāk atbalstīs šīs vērtīgās sistēmas slēgšanu, lai veicinātu zaļo sertifikātu tirdzniecības sistēmu.
Es vēlos aicināt Komisāru tā nerīkoties, jo tas būs izdevīgi tikai dominējošiem enerģijas ražošanas uzņēmumiem, piemēram, E.ON, RWE, EDF, un citiem, jo tad nebūs ieguldījumu garantijas, kas liegs citiem tirgus dalībniekiem veikt turpmākus ieguldījumus. Tiks vērtēts vietējo ieguldījumu apjoms, kam jāgarantē saprātīgs nodrošinājums nevis nejaušs zaļo sertifikātu mehānisms.
Vladimír Remek
(CS) Dāmas un kungi, nav šaubu, ka Eiropai ir jāpieliek lielākas pūles atjaunīgo enerģijas avotu attīstībā, jo citi resursi ātri izsīkst un, salīdzinot ar visiem pārējiem energoresursiem kopā, izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus, iespējams būtiski samazināt emisijas. Es ar nodomu teicu "visus pārējos energoresursus kopā”, jo, manuprāt, tas šajā jautājumā ir būtisks faktors.
Es uzskatu, ka veicinot atjaunīgo enerģijas avotu attīstību un, īpaši, izstrādājot attiecīgus noteikumus, rīcība ir rūpīgi jāizplāno. Mūsu mērķis ir nevis sasniegt atjaunīgās enerģijas mērķa procentu likmi, bet samazināt emisijas un mazināt atkarību no citiem energoresursiem. Tāpēc ir jāņem vērā visi energoresursi kopā. Kā liecina citu vērtīgu un augstu mērķu un deklarāciju īstenošana arī Eiropas Parlamentā, mēs nosakām procentu kvotas, neņemot vērā ģeogrāfiskos, ekonomiskos un citus apstākļus, kas ir raksturīgi atsevišķās valstīs un reģionos. Mums ir jārīkojas uzmanīgi, lai saglabātu konkurētspēju citu valstu starpā. Ir jāņem vērā arī tas, ka dažu atjaunīgo enerģijas avotu, piemēram, saules un vēja enerģijas, ieguve ir ļoti dārga.
Tāpēc ir jāatbalsta atjaunīgo energoresursu attīstība, taču nedrīkst vardarbīgi uzbrukt, ja tam nav pamatojuma. Patiesi, atjaunīgo energoresursu ieguve joprojām ir dārga; vairākas valstis un patērētāji to nevar atļauties.
Anja Weisgerber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, 2007. gada martā Eiropas Padome kancleres Angela Merkel vadībā nolēma, ka līdz 2020. gadam 20 % no kopējās enerģijas ir jāiegūst no atjaunīgajiem energoresursiem. Priekšrocības ir acīmredzamas: mazāk CO2 emisiju, mazāka atkarība no enerģijas importa no nestabilām valstīm, kā arī izaugsme un nodarbinātības līmeņa palielināšana, īpaši lauku reģionos.
Ņemot vērā samita lēmumu, šie mērķi ir jāīsteno. Daži punkti ir īpaši būtiski. Komisijai ir nepieciešamas pilnvaras un līdzekļi, lai nodrošinātu to, ka atsevišķas dalībvalstis pildītu samita ietvaros izvirzītos mērķus. Lai sasniegtu mērķi 20 % no izmantojamās enerģijas iegūt, izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus, ir svarīgs katras dalībvalsts ieguldījums. Tajā pašā laikā, kā noteikts ziņojuma 9. punktā, ir jādod iespēja katrai dalībvalstij izvēlēties vispiemērotāko atjaunīgās enerģijas veidu attiecīgajā sektorā. Būtisks jautājums ir arī energoefektivitātes uzlabošana. 20 % mērķi būs iespējams sasniegt tikai uzlabojot energoefektivitāti kopumā. Ievērojams neizmantots potenciāls ir būvizolācijas un enerģijas taupības elektrisko ierīču jomā - ir radītas daudzas novatoriskas tehnoloģijas, kuras jau varētu laist apgrozībā.
Ir jāpieliek lielākas pūles nekā līdz šim, lai atjaunīgos energoresursus izmantotu apsildes un dzesēšanas sektorā, ņemot vērā, ka 40 % no kopējā enerģijas patēriņa ES tiek izmantots ēkās. Šajā nozarē ir liels atjaunīgo energoresursu potenciāls. Mūsdienīga strukturālā plānošana un enerģiju taupošu ēku būvniecība var palīdzēt nodrošināt to, lai ēkās tiktu izmantota tikai atjaunīgā enerģija.
Biomasa ir vēl viens atjaunīgās enerģijas avots, kurš ir jāpilnveido, jo tas ir daudzpusīgs un ar lielu potenciālu. Taču ir jānodrošina biomasas ilgtspējīga ražošana, neapdraudot pārtikas ražošanas nozari. Kā norādīts ziņojuma 57. punktā, ir jānodrošina, lai biomasa tiktu izmantota saskaņā ar augstiem starptautiski atzītiem ilgtspējības standartiem. Ir jānodrošina arī tas, lai kopumā biomasa pozitīvi ietekmētu klimatu un enerģiju.
Būtisks klimata aizsardzības elements ir arī kodolenerģija. Šodien kodolenerģija ir viena no zemu emisiju tehnoloģijām. Tai ir jābūt vienai no prioritātēm atjaunīgo enerģijas avotu pētniecībā ES. Tehnoloģiju attīstībai šajā jomā ir būtiska loma ilgtspējīgas energoapgādes nodrošināšanā. Arī turpmāk ir jāatbalsta un jāveicina atjaunīgo enerģijas avotu uzglabāšanas attīstība, piemēram, attiecībā uz ūdeņraža tehnoloģiju.
Visā visumā es ar nepacietību gaidu Komisijas priekšlikumus šī gada beigās. Es ceru, ka Komisija ņems vērā daudzus Parlamenta priekšlikumus.
Teresa Riera Madurell
(ES) Vispirms es vēlos pateikties referentei par pamatīgo un nopietno darbu. B. Thomsen vēlreiz apliecina kompetenci šajā jautājumā.
Šajā ziņojumā ir sniegta pareiza un sabalansēta situācijas analīze. Fosilā kurināmā krājumi izsīkst, tie tiek importēti no politiski nestabilām valstīm un tie joprojām rada visvairāk CO2 emisiju. Turklāt enerģijas pieprasījums arvien pieaug. Lai nodrošinātu šo pieprasījumu un drošu energoapgādi, ir vajadzīgi jauni vērienīgi energoresursi, kas neradītu piesārņojumu un mazinātu atkarību no citām valstīm.
Šajā ziņā ir īpaši būtiski pēc iespējas vairāk izmantot atjaunīgos energoresursus. Eiropas Savienības uzņēmumi ir ieguldījuši līdzekļus pētniecībā, un tagad tie ir vadošie uzņēmumi šajā sektorā pasaules tirgū, kas nodrošina daudz darbavietu un veicina konkurenci, kas ir divi galvenie Lisabonas stratēģijas mērķi.
Situācija attiecībā uz atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu katrā dalībvalstī ir atšķirīga, tāpat kā valstu politiskās un tiesiskās sistēmas, kas vairumā gadījumu ir neatbilstošas. Taču ierobežotie esošie tiesību akti izrādījās efektīvi, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību daudzās dalībvalstīs, neskatoties uz to, ka dažās būtiskās jomās, piemēram, apsildes un dzesēšanas jomā, tiesību akti nemaz nav izstrādāti.
Lai turpinātu iesākto, Komisijas ierosinātajiem pamata tiesību aktiem ir jābūt mērķtiecīgiem. Tiem ir jāuzlabo un jāstiprina pastāvošie noteikumi un jāizvirza saistoši mērķi elektroenerģijas ražošanas, transporta, apsildes un dzesēšanas jomā. Ir arī būtiski, lai dalībvalstis šos nolīgumus īstenotu nekavējoties.
Kā pareizi ir norādīts šajā ziņojumā, lai sasniegtu saistošo 20 % mērķi, ir jānodrošina labāki apstākļi piekļuvei tīklam elektrībai, kas ražota no atjaunīgajiem enerģijas avotiem. Ir jānodrošina atvērta, nediskriminējoša un efektīva atjaunīgās enerģijas piekļuve tīkliem, kuri spēj izmantot lielu daudzumu no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas elektrības.
Es piekrītu referentei, ka pārvades sistēmas operatora īpašumtiesību nodalīšana no komercdarbībām ir labākā garantija tam, ka netiks pieļauta diskriminācija pret atjaunīgās enerģijas ražotājiem attiecībā uz pieeju energotīkliem.
Ir jāpaātrina arī Eiropai svarīgi projekti attiecībā uz Eiropas energoapgādes tīkliem. Projektiem, kuru darbību traucē tehniski, politiski un finansiāli šķēršļi, nesen tika iecelti koordinatori, un tas ir solis pareizajā virzienā.
Visbeidzot Komisijai un dalībvalstīm arī turpmāk ir jāveicina investīcijas, inovācijas un šo nozaru izpēte. Un ir jādara iespējamais, lai enerģijas ražošana, izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus, nebūtu pārmērīgi dārga. Lai sasniegtu pamata tiesību aktos izklāstītos mērķus, energoresursu cenas nedrīkst strauji pieaugt, tādējādi radot slogu patērētājiem un uzņēmumiem
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt Thomsen kundzi par viņas teicamo ziņojumu. Es vēlos apsveikt arī tās četras personas, kas izstrādāja atzinumus, kuros piedāvāja noderīgus papildu punktus un priekšlikumus.
Pat visgrūtāk pārliecināmajiem cilvēkiem, un pie tiem noteikti pieder Chichester kungs, tagad ir skaidrs, ka mūsu planēta bīstami sasilst un ka klimata pārmaiņas ir bīstams drauds dzīvei uz planētas, kā mēs to zinām. Zinātnieku un politiķu vidū joprojām nedaudz strīdīgs ir jautājums par to, cik lielā mērā šīs pārmaiņas notiek dabisku klimatisku izmaiņu dēļ un cik daudz - klimatam mūsu atmosfērā akumulējot izplūdes gāzes. Strīda nav par to, ka tādu gāzu kā CO2 akumulācija noteikti padara klimata pārmaiņas vēl sliktākas, daudz sliktākas, un pat šajā vēlajā posmā, kad katastrofālā klimata pārmaiņu CO2 ietekme ir sākusies, pasaule pamostas lēnām, iespējams, pārāk lēnām, salīdzinot ar steidzamo nepieciešamo kaut ko ar to darīt.
ES ir to valstu priekšgalā, kuras cenšas atrisināt šo problēmu. Atjaunīgās enerģijas plāns Eiropai noteikti ir svarīgs solis pareizā virzienā, un esmu pārliecināts, ka to pilnīgi atbalstīs vairums Eiropas Parlamenta deputātu, bet, kad tiks sasniegti pienācīgi tiesību akti, dalībvalstis jāpiespiež tos īstenot un jāievieš efektīvas uzraudzības sistēmas.
Lai panāktu patiesu efektu gāzu radīto klimata pārmaiņu apturēšanā, jāsasniedz divi nākamie mērķi. Pirmkārt, tālāk ārpus ES jāpaplašina plāns par atjaunīgo enerģiju, lai aptvertu pēc iespējas plašāku pasauli. Šis ir tiešām grūti veicams uzdevums. Otrkārt, mums jāsaprot, ka mums jāliek saprast saviem pilsoņiem, ka līdztekus darbībai un atjaunīgajām enerģijām mums jāsamazina enerģijas patēriņš kopumā. Ja mēs nekritiski un acīmredzami neierobežotā veidā palielinām savas enerģijas vajadzības, tad neatkarīgi no tā, cik plānus par atjaunīgo enerģiju mēs sagatavojam, tie visi beigās būs neefektīvi.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ja mēs vēlamies novērst globālo sasilšanu un īstenot šo ambiciozo plānu, enerģētikai un dabai ir jābūt saistītām. Tiesa, mēs esam saņēmuši vairākus brīdinājumus, ka dalībvalstis līdz 2010. gadam nesasniegs 12 % atjaunīgo enerģijas avotu īpatsvaru. Tad kā mēs varam tām prasīt līdz 2020. gadam sasniegt 20 % mērķi?
Komisijas attīstības aprēķinu metodē nav ņemtas vērā enerģijas ražošanas vides izmaksas, un mēs turpinām pakāpeniski veidot enerģijas politiku, lai gan patiesībā ir nepieciešama integrēta, visaptveroša pieeja.
Enerģija ir viena no politikas jomām, kurā mēs īsākā laikā varam gūt daudz labākus rezultātus. Piemēram, ir jāveicina energoefektivitāte, aicinot cilvēkus taupīt enerģiju. Ir arī jāvienkāršo administratīvās procedūras. Piemēram, Francijā, daudzi birokrātiskie šķēršļi apgrūtina saules bateriju ieviešanu: lai kļūtu par enerģijas ražotāju, ir jāiziet cauri septiņām dažādām procedūrām.
Taču mūsu rīcībai ir arī jābūt savienojamai ar attīstības sadarbību. Kā Eiropas Savienība plāno veicināt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu, ņemot vērā partnerattiecību nolīgumus ar AKK valstīm? Piemēram, attiecībā uz saules enerģiju, nabadzīgākās valstis nevar atļauties izmantot attiecīgās tehnoloģijas. Un kā ir ar tām dalībvalstīm, kuras finansē biodegvielu ražošanu dienvidos? Āfrikā un Āzijā jatropha plantācijas tiek audzētas arī sausos reģionos un vietās, kur ir ļoti stingri noteikumi par pārtikas drošību.
Turklāt Eiropas Savienība ir atbildīga par tām trešām valstīm, kuras piegādā izejmateriālus enerģijas ražošanai. Eiropai būtu ne tikai jāiegulda līdzekļi Nigēras urāna raktuvēs vai naftas vada darbībā Čadā un Kamerūnā, bet arī jānodrošina ar tehnoloģijām tīras enerģijas ražošanai, kā to paredz mikroprojekti.
Priekšsēdētāja kungs, enerģētikas krīze ir vides krīze; tā prasa izstrādāt ārkārtas situācijas plānu un saistošus politikas pasākumus. Ir pienācis laiks ar pilnu jaudu uzsākt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, A. Piebalgs, dāmas un kungi, šodien Kioto protokola mērķi tiek apspriesti Vašingtonā, un, manuprāt, ANO ir jāapspriež šie vispasaules mērķi un jānosprauž mērķi lejupēja virziena stratēģijas ietvaros, kā arī jāizveido nepieciešamie instrumenti.
Mēs uzskatām, ka ir jāpievēršas augšupvērstajai stratēģijai, proti, Lisabonas stratēģijai, un ir jānodrošina, lai nodarbinātība un attīstība tiktu panākta galvenokārt, īstenojot energoefektivitātes mērķus. Dažādās tirdzniecības jomās ir nosprausti jauni mērķi. Mēs varam panāktu reālu ekonomisko stimulu un abpusēji izdevīgu situāciju, ierīkojot siltumizolāciju un veicot daudzus citus enerģijas taupības pasākumus. Manuprāt, arī no piegāžu drošības viedokļa ir būtiski pievērsties atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanai. Mūsu platuma grādos atjaunīgos enerģijas avotus izmanto arvien biežāk, un tas ir drošs avots, kas mums ir pieejams visu laiku. Mums ir jācenšas panākt, lai līdz 2020. gadam 20 % izmantotās enerģijas tiktu iegūta no atjaunīgajiem enerģijas avotiem.
Ir jāizstrādā ES mēroga kritēriji attiecībā uz atbalsta pasākumiem, pamudinājumiem, subsīdijām, nodokļiem un visu paredzēto finanšu plānu. Tas ir grūts uzdevums, un, manuprāt, tas ir jārisina arī komisāram Kovįcs kungam.
Ir jānodrošina arī pārredzama un droša piekļuve tīklam. Ir jāievieš princips, kurš ir obligāti jāievēro, un jāapsver doma šajā gadījumā ieviest sodu tajās nozarēs, kas nav transporta nozares. Ir jāievieš saskaņotas plānošanas procedūras ar vienas pieturas shēmu, kas paredz, ka atļauju iešķiršanas procedūras var pabeigt noteiktā laikā, piemēram, maksimums trīs gadu laikā, lai enerģijas ražošana varētu uzsākt paredzētajā laikā. Mums ir arī jānodrošina patērētāju tiesības piegādātājiem pasūtīt 100 % atjaunīgās enerģijas, tāpēc ir jānodrošina enerģija vairākām desmitgadēm uz priekšu.
Kodolenerģija nav atjaunīgais enerģijas avots, tāpēc es ierosinu to iekļaut atsevišķā ziņojumā.
Dorette Corbey
(NL) Priekšsēdētāja kungs, B. Thomsen ziņojums ir lieliski sagatavots ziņojums par atjaunīgajiem enerģijas avotiem, un es viņai pilnībā piekrītu, arī attiecībā uz 25 % mērķi.
Klimata pārmaiņas ierobežot ir ļoti grūti, taču tas paver daudz iespēju, proti, attīstīt jaunas tehnoloģijas un izmantot tīrus un atjaunīgus enerģijas avotus. Papildus jau esošajiem enerģijas ieguves veidiem, piemēram, vēja turbīnām un saules baterijām, mēs visticamāk izmantosim vēl citus enerģijas avotus, piemēram, augstieņu vēja enerģiju, plūdmaiņas enerģiju, viļņu enerģiju, ģeotermisko enerģiju un aļģu degvielas tehnoloģiju. Tā ir pozitīva tendence un es to atbalstu. Veicot ieguldījumus atjaunīgajos enerģijas avotos, iespējams samazināt CO2.emisijas un izmantot vēl citas priekšrocības. Piemēram, mazināt atkarību no tām valstīm, kuras neietilpst ES sastāvā, ierobežot enerģijas ražošanas monopolu, kā arī ieviest daudzus jauninājumus un jaunas aptuveni miljons darbavietas.
Dāmas un kungi, tas, protams, ir ļoti pozitīvi, taču, lai to panāktu, ir jāizstrādā veiksmīga politika. Vēlos norādīt uz trīs būtiskiem faktoriem. Pirmkārt, savstarpēja nesaistīšana. Strauju atjaunīgās enerģijas attīstības tempu gadījumā pilnīgai savstarpējai nesaistīšanai ir jābūt priorimārai. Šobrīd var paiet ilgs laiks līdz vēja turbīnu parks tiks pieslēgts elektrotīklam, un tas nav pieņemami. Manuprāt, priekšlikumiem, kurus šonedēļ iesniedza Eiropas Komisija, ir jābūt spēcīgākiem, lai ierobežotu enerģijas nozares monopolu un veicinātu šo priekšlikumu īstenošanu dzīvē.
Otrkārt, runājot par biodegvielām, ir vērtīgās un mazāk vērtīgas biodegvielas. Šķiet, ka šobrīd visa uzmanība ir pievērsta mazāk vērtīgajām biodegvielām. Un ne bez iemesla, jo ir pamats apšaubīt dažu biodegvielu derīgumu, jo tās dabai nesniedz gandrīz nekādu labumu. Dažas biodegvielas negatīvie ietekmē biodegvielas un pārtikas cenas. Taču stingri kontrolētos apstākļos biodegvielas var veicināt ilgtspējīgākas energoapgādes sistēmas izveidi, kas paredz, ka tropiskie lietus meži netiks izcirsti, lai nodrošinātu degvielu automobiļiem. Es piekrītu tam Britta Thomsen ziņojuma punktam, kurā teikts, ka attiecībā uz šo 10 % biodegvielu patēriņa mērķi, ir jāpiemēro skaidri kritēriji. Savā ziņojumā par Degvielas kvalitātes direktīvu esmu izvirzījis priekšlikumus šajā jautājumā un labprāt uzklausītu jūsu viedokli.
Visbeidzot, subsīdijas. Diemžēl subsīdijas joprojām tiek piešķirtas fosilās enerģijas ražošanai. Pēdējo 10 gadu laikā Eiropas akmeņogļu rūpniecībai ir piešķirti līdzekļi aptuveni 50 000 miljonu eiro apmērā. Aviācijas degviela ir beznodokļu, slēptās subsīdijas. Šobrīd ir tendence vērienīgas subsīdijas piešķirt atjaunīgo energoresursu nozarei. Tas nav pareizi. Pēc iespējas ātrāk ir jāpārtrauc subsīdiju piešķiršana fosilā kurināmā ražošanai. Tā vietā, lai piešķirtu subsīdijas, enerģijas ražotāji ir jāveicina enerģijas ražotājus pievērsties arī atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanai. Tad nebūs pamata piešķirt subsīdijas. Ir jārīkojas uzmanīgi, lai atkarību pret naftu nenomainītu atkarība no citām vielām.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, vispirms vēlos pateikties referentei par šo ziņojumu. Manuprāt, šajā kontekstā ir būtiski norādīt, ka enerģijas politika ir jāvērtē no dažādiem skatu punktiem. Kā mēs varam garantēt energoapgādes drošību; kā nodrošināt to, lai tā būtu droša videi, un kā to iegūt par pieņemamu cenu.
Ņemot vērā šos trīs faktorus, var apjaust atjaunīgo enerģijas avotu nozīmi, iespējams, pat lielo nozīmi, nākotnē energoapgādes jomā, kā arī to, ka šī nozare viena pati nespēs atrisināt energoapgādes problēmas, ir kas saistītas ar cenu veidošanu, ietekmi uz vidi un energoapgādes drošību.
Tāpēc ir jāuzdod jautājumi, uz kuriem šodien jau skaidri norādīja vairāki runātāji, piemēram, kā un kur mēs atjaunīgo enerģiju varam izmantot pēc iespējas efektīvāk, līdzīgi kā citus resursus. Ir jāizvērtē pēc iespējas izdevīgāki ieguldījumu veidi, piemēram, neveicināt saules enerģijas ieguvi tajos reģionos, kuros nav atbilstošu apstākļu tās izmantošanai.
Ir jāizvērtē, vai lēmumi, procenti un saistoši mērķi ir pietiekami vai nevajadzētu vairāk veicināt subsidaritāti un atbalstīt krasi atšķirīgas iniciatīvas dažādās nozarēs atkarībā no dalībvalsts, veicinot līdzīgu mērķu sasniegšanu.
Tajā pašā laikā ir jāapzinās arī trūkumi, kas ir saistīti ar atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu. Jau ir bijušas debates par biodegvielām. Pirms sešiem mēnešiem šis jautājums nemaz netika skatīts. Mēs apspriedām vēja enerģiju un tās iespējamo kaitīgo ietekmi. Manā valstī nepietiek vietas vēja enerģijas attīstībai. Tas nenozīmē, ka mēs neatbalstām atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu, bet tas nozīmē, ka ir jāorganizē diferencētas debates un jāgūst diferencēts risinājums, jo galu galā saprātīga enerģijas politika nedrīkst izvirzīt mērķus, kurus tā nevar sasniegt. Paldies Komisijai par ļoti atvērto un diferencēto pieeju.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā mūsu izvirzītos mērķus, oglekļa dioksīda emisijas iespējams samazināt tikai taupot enerģiju un izmantojot atjaunīgos enerģijas avotus. Šobrīd atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas apjoms dažādās dalībvalstīs ir krasi atšķirīgs. Ir jāizvirza attiecīgajā valstī saistoši energoefektivitātes mērķi un mērķi attiecībā uz atjaunīgo enerģiju.
Referente pamatoti norāda uz diviem praktiskiem jautājumiem par to, kā sasniegt šos mērķus Eiropas Savienībā. Ir jāpanāk, ka attiecīgi rīkotos tās dalībvalstis, kurās ir liels iedzīvotāju skaits un tās, kuras atjaunīgos energoresursus izmanto ļoti mazos apmēros. Ar mazo valstu ieguldījumu ir par maz, lai atrisinātu šo problēmu. Vēl viens būtisks jautājums, kas tika minēts šajās debatēs ir tas, ka mums ir jāizmanto dabas parādības. Ir iespēja izmantot saules, biodegvielu un atsevišķos reģionos arī vēja enerģiju. Šīs dabas parādības ir jāiekļauj valsts programmās.
Dalībvalstu īstenotajai politikai ir jābūt konsekventai un ilgtspējīgai. Tikai tā iespējams iesaistīt investorus, sponsorus un nozares pārstāvjus. Ir jāpanāk tas, lai atbalsta sistēmas un regulēšana būtu sakārtota un tiktu īstenota ilgtspējīgas enerģijas politika, pretējā gadījumā īsta revolūcija enerģijas nozarē nav iespējama.
Attiecībā uz biodegvielām mums ir jāveicina otrās paaudzes biodegvielu noiets, un tas ir jādara tādā veidā, lai nekropļotu konkurenci pārtikas un degvielas nozarē.
Alejo Vidal-Quadras

- (ES) Priekšsēdētāja kungs, valstu un valdību vadītāju lēmums apstiprināt mērķi, kas paredz, ka līdz 2020. gadam 20 % no izmantojamās enerģijas tiks iegūta no atjaunīgajiem energoresursiem, ir guvis plašu rezonansi visā pasaulē, un tas kalpo par pamatu Kopienas politikai klimata pārmaiņu un enerģijas izmantošanas jomā.
Rīt Eiropas Parlaments balsos par atbilstīgo ziņojumu, kurā mēs atbalstām Padomes un Komisijas priekšlikumus par turpmākiem tiesību aktiem šajā jautājumā.
Mūsu un kā abu likumdevēju uzdevums ir veidot stabilu ekonomikas politiku, kas atbilst sabiedrības faktiskajām vajadzībām, nemazinot pieejamo tehnoloģiju nozīmi. Mērķis, kas paredz, ka 20 % no izmantojamās enerģijas tiks iegūti no atjaunīgajiem energoresursiem, būs ekonomiski izdevīgs tikai divos gadījumos: ja naftas cena par vienu barelu nekritīsies un ja cena par vienu tonnu CO2 būs atbilstoši preventīva.
Komisijas ietekmes pētījumā ir ņemta vērā cena par tonnu CO2 20 eiro apmērā. Šobrīd cena svārstās starp 12 un 15 centiem. Šādi izmaksu un ieguvumu aprēķini nav pārāk pozitīvi, un tas ir jāņem vērā nākamajā emisijas tirdzniecības sistēmas pārskatīšanā, lai uzlabotu patērētāju perspektīvas un situāciju šajā nozarē .
Nav šaubu, ka tīrās enerģijas avotu diversifikācijai arī turpmāk ir jābūt enerģētikas politikas prioritātei. Pateicoties Padomes drosmīgajai rīcībai martā, šobrīd dalībvalstis var vienoties par šķēršļu un saistību sadali. Tāpēc visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, es vēlos aicināt Padomi nodrošināt ātru šķēršļu un saistību sadali, vadoties pēc kompromisa pieejas, lai neviena no pusēm nepaliktu uzvarētāja vai zaudētāja lomā.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Es vēlos apsveikt B. Thomsen par lieliski sagatavoto ziņojumu. Es piekrītu saviem kolēģiem un īpaši R. Paasilinna tajā, ka mēs nevaram būt doktrinārs enerģētikas jomā un atjaunīgo enerģiju nedrīkst uztvert kā universāllīdzekli. Tādā veidā Eiropas problēmas netiks atrisinātas, lai gan tas ir liels solis pareizajā virzienā. Šajā jautājumā mēs visi esam vienis prāts, un B.Thomsen ziņojumā tas ir ļoti prasmīgi pasniegts.
Taču tajā pašā laikā dažas dalībvalstis norādīja, ka ir jāuzlabo tehnoloģiju nodrošinājums, jo jaunajās dalībvalstīs, īpaši nabadzīgākajās dalībvalstīs, saules, vēja vai, kā manas valsts gadījumā, vietā, kur ir daudz termālo avotu, ģeotermālās enerģijas izmantošana ir ļoti dārga.
Es vēlos aicināt komisāru A. Piebalgu mudināt Komisiju rūpīgi apsvērt iespēju uzlabot šo tehnoloģiju nodrošinājumu Eiropā, iespējams arī ar oficiālu piedāvājumu starpniecību. Es runāju par citādām tehnoloģijām, nevis tādām, kādas mēs ar dažiem Eiropas Parlamenta deputātiem nesen redzējām vizītes laikā Tibetā, kur mēs devāmies novērtēt saules enerģijas izmantošanas metodes mājsaimniecībās. Sākumā tas šķita neticami, taču vēlāk atklājās, ka ar saules enerģijas ieguves tehnoloģijām ir domāta pavisam vienkārša neliela plātne, ar kuras palīdzību krūzi ūdens var uzsildīt pusstundas laikā. Šajā es domāju nopietnākas tehnoloģijas.
Attiecībā uz lauksaimniecības nozari biodegvielas ir ļoti būtiskas, un es piekrītu R. Myller, ka mēs nedrīkstam pieļaut tādu situāciju, ka biodegvielas ražošana traucē pārtikas rūpniecības un pārtikas ražošanas nozares attīstību. Arī bioetanols ir jāražo saprātīgi, jo atsevišķos gadījumos bioetanola ražošana patērē vairāk fosilā kurināmā nekā tas ļauj to ietaupīt. Tāpēc, manuprāt, šajā jautājumā ir vajadzīga daudzveidīga pieeja.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Komisār, dāmas un kungi, ar atjaunīgajiem energoresursiem ir saistīti divi būtiski izaicinājumi: pirmkārt, garantēt drošu energoapgādi, nodrošinot daudzveidību un mazinot atkarību no importa, un, otrkārt, samazināt klimata pārmaiņas, lai samazinātu tiešo siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas.
Atjaunīgie energoresursi Eiropā tiek izmantoti jau vairākus gadus. Atjaunīgie energoresursi ir kļuvuši par politisku apspriežu tematu. To nozīmi sociālās attīstības veicināšanā atbalsta arī politiķi, ekonomisti, zinātnieki un enerģētikas nozares pārstāvji un māju īpašnieki, kuri parasti profesionālā mērogā nedarbojas enerģijas ražošanas vai vides aizsardzības jomā.
Taču kopējais atjaunīgo energoresursu patēriņš palielinās ļoti lēnām. Kāpēc tā? Varbūt mēs, politiķi, neesam darījuši pietiekami daudz, lai to veicinātu? Man tā nešķiet, jo lielākajā daļā Eiropas tiesību aktu enerģijas jomā ir minēta atjaunīgo energoresursu izmantošana. Taču, manuprāt, lai izstrādātu atbilstošus pamatnosacījumus, mēs esam uzsvēruši tehniskos un uzraudzības aspektus, nepietiekamu uzmanību pievēršot ekonomiskajam aspektam un kopējam novērtējumam.
Manuprāt, mēs nevaram atjaunīgos energoresursus skatīt kā atsevišķu jautājumu. Ir jāsalīdzina atjaunīgo un citu energoresursu priekšrocības un trūkumi. Mums ir jāizvērtē, kā tie ietekmē energoresursu daudzveidību un energoapgādes drošību, samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas un veicina uz zināšanām balstītu sabiedrību. Ir jāizvērtē nepieciešamība izvērst pētniecību un attīstību.
Mums ir jāveic makroekonomikas novērtējums, lai turpinātu līdzšinējo tehnisko pieeju. Būtisks investīciju piešķiršanas faktors ir izmaksas, piemēram, ja atmosfērā nokļūtu par vienu tonnu mazāk oglekļa satura emisiju.
Mēs negūsim vēlamos rezultātus enerģijas un vides politikas jomā, kamēr nebūs veikta atbilstoša salīdzinošā izmaksu analīze par mūsu līdzšinējo politisko pieeju. Savukārt, veicot vispārējo analīzi, tiks nojaukti šķēršļi vairāku energoresursu jomā, jo nozīme būs tikai heterogēnai, ilgtspējīgai enerģijai.
Joan Calabuig Rull
(ES) Priekšsēdētāja kungs, gandrīz visi ir vienis prāts, ka Eiropas Savienībai ir jārisina trīs galvenās problēmas: pirmkārt, tradicionālo enerģijas avotu izsīkšana un sadārdzināšanās; otrkārt, arvien pieaugoša atkarība no enerģijas importa; un, treškārt, centieni apturēt klimata pārmaiņas. Viennozīmīgi, atjaunīgie energoresursi var palīdzēt atrisināt šīs problēmas.
Tagad mērķis ir panākt to, lai 2020. gadā 20 % enerģijas tiktu iegūta no atjaunīgajiem energoresursiem. Protams, dalībvalstis var izvēlēties piemērotāko atjaunīgās enerģijas ražošanas veidu. Taču tām ir jāpilda noteiktas mūsu visu kopīgi uzņemtas politiskās saistības.
Vēlos vērst jūsu uzmanību uz četriem jautājumiem. Pirmkārt, atjaunīgie energoresursi ir savietojami ar citiem energoresursiem, kas varētu stabilizēt energoapgādi, taču tiem ir jābūt primāriem. Ir jāizmanto arī citi energoresursi, piemēram, kodolenerģija, taču ir jāatrisina pastāvīgā atkritumu apsaimniekošanas un augsto būvniecības izmaksu problēma.
Savukārt ar biodegvielām ir jārīkojas piesardzīgi un tām ir jāatbilst ilgtspējības kritērijiem. Pretējā gadījumā tās var radīt nopietnu kaitējumu videi, un tam var būt negatīvas sociālās sekas.
No otras puses, ir liels atjaunīgo energoresursu izmantošanas potenciāls jaunu ēku būvniecībā un infrastruktūras izveidē.
Un visbeidzot enerģētikas politikas sociālā dimensija: atjaunīgo energoresursu izmantošana nedrīkst izraisīt cenu pieaugumu, kā rezultātā patērētāji nevarētu atļauties apkuri vai elektrību, īpaši tas attiecas uz vismazāk aizsargātajiem sabiedrības slāņiem, kurus īpaši ietekmē enerģijas cenu kāpums.
Alexander Stubb
Priekšsēdētāja kungs! Es domāju, ka ir diezgan jautri, ka mums ir moža auditorija. Ne vienmēr mēs saņemam aplausus, ovācijas un izsaucienus. Es zinu, ka tas ir aizliegts, bet uzskatu, ka tas patiesībā ir diezgan jautri, tāpēc tas jāatļauj.
Ar jūsu atļauju es gribētu atzīmēt trīs jautājumus. Pirmais patiesībā ir saistīts ar komisāra teikto. Es domāju, ka mums vajadzīga kopēja enerģētikas politika. Protams, ļoti svarīgi, ka mēs ņemam vērā valstu mērķus, bet kopējā pieejā mums jāņem vērā kopējās perspektīvas. Tas nozīmē, ka mums jāpārskata daudzi kopīgi tiesību akti un īpaša uzmanība jāpievērš, kā iepriekš teica Paasilinna kungs, dažādu enerģijas veidu izmantošanai, ņemot vērā visu programmu.
Mans otrais apsvērums ir par godīgu apgrūtinājumu sadalījumu, un šajā sakarā esmu diezgan apmierināts ar 2020. gada mērķiem: tie ir labi un nopietni. Neesmu 100 % pārliecināts, ka mēs jebkad tos sasniegsim, īpaši attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem, bet katrā ziņā tas ir labs mērķis. Tomēr, šos mērķus īstenojot, ir ļoti svarīgi, lai mēs lielu uzmanību veltītu apgrūtinājumu sadalījumam. Nevēlos atrasties situācijā, kad tādās nelielās valstīs kā Somija, kurai šodien jau ir 25 % atjaunīgo resursu, strauji tiktu paaugstināts apgrūtinājums, teiksim, līdz 45 %, turpretī piecas lielākās dalībvalstis, kas patiesībā izmanto 60 % enerģijas, saglabās daudz zemākus standartus. Tāpēc būsim tiešām godīgi šajā jautājumā. Turklāt, protams, tādai valstij kā Somija diemžēl nebūs daudz vairāk saules enerģijas arī turpmāk.
Mans trešais apsvērums ir par aprēķina metodoloģiju. Šķiet, ka vēja un saules enerģija ir sodīta attiecībā pret biomasu. Labi, centīsimies ar to sadzīvot, bet papētīsim to sīkāk. Attiecībā uz valstu rīcības plāniem es gribētu cerēt, ka Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātam ir pietiekami daudz darbinieku vai ka tas ir spējīgs pieņemt pietiekami daudz darbinieku, lai tiktu galā, uzraugot un īstenojot šos jautājumus.
Savā atlikušajā laikā teikšu, ka šie ir mani trīs jautājumi: pirmkārt, mums vajadzīga kopēja enerģētikas politika, otrkārt, mums vajadzīgs godīgs apgrūtinājumu sadalījums un, treškārt, mums jābūt ļoti uzmanīgiem ar aprēķinu metodoloģiju.
Gábor Harangozó
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties B. Thomsen par izcilu ziņojumu. Ņemot vērā problēmas, kuras rada klimata pārmaiņas, mūsu lielā atkarība no fosilā kurināmā un nodarbinātības problēmas lauksaimniecības jomā, Eiropas Savienībai ir jāizveido skaidra, saprotama regulēšanas sistēma, kas efektīvi darbotos atjaunīgās enerģijas ražošanas un īpaši biomasas ražošanas jomā.
Mums ir jānodrošina ražotājiem tāda tiesību vide, kurā ir skaidri noteikti pasākumi un darbības principi atjaunīgo energoresursu jomā. Nav lielas jēgas no direktīvām, kas paredz palielināt atjaunīgo energoresursu izmantošanas apjomus, ja tam nav nodrošināti piemēroti apstākļi; iesaistītās puses negribēs uzņemties risku uzsākt šāda veida ražošanu.
Mēs nedrīkstam maldināt zemniekus, iedrošinot viņus Eiropas Savienības līmenī ražot izejmateriālus bioenerģijas ražošanai, kamēr dažās valstīs regulējošā sistēma valsts līmenī tam nenodrošina optimālus apstākļus. Ir jāizstrādā pārdomāta ilgtermiņa programma, pretējā gadījumā ražotājiem ir pārāk riskanti uzsākt šāda veida ražošanu.
Mums ir jāgarantē ražošanas drošība, taču mēs nedrīkstam palielināt mazumtirdzniecības cenas. Ražotājiem ir jānodrošina stimuls un atsevišķos gadījumos nodokļu atvieglojumi, lai šāda pāreja viņiem neradītu problēmas. Mums ir jānodrošina atbilstošs stimuls, lai biodegvielas ražošanas rezultātā nepieaugtu pārtikas cenas, pretējā gadījumā var tikt atdraudēta visa šī programma. Paldies par uzmanību!
Ivo Belet
(NL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos norādīt uz divām jomām, kuras ir minētas B. Thomsen izcilajā ziņojumā, proti, būvniecības un automobiļu ražošanas nozare .
Lai sasniegtu mērķi attiecībā uz CO2 emisijām autobūves nozarē, ir jāveic lielāki ieguldījumi pētniecībā un attīstībā. Tas ir acīmredzami. Komisār, ņemot vērā daudzgadu budžeta pārskatu, mēs to varam atļauties. Ir strauji jāattīsta pētniecība tehnoloģiju jauninājumu un atjaunīgo energoresursu transporta izmantošanas jomā. Tai ir jākļūst par vienu no mūsu jaunizveidotā Eiropas tehnoloģiju institūta prioritātēm. Dāmas un kungi, Eiropas autobūves nozare varētu būt pirmā, kas pāriet uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu. Daži Japānas automobiļu ražotāji sev par mērķi ir izvirzījuši ražot automašīnas ar nulles emisijām. Manuprāt, Eiropas Savienībai ir iespēja šo mērķi tuvākā laikā.
Ir vēl kāda joma, kurā ir jāuzlabo vides tehnoloģiju nodrošinājums: būvniecība. Šis jautājums tiek pārrunāts atkal un atkal. Arī Eiropas Komisija atzīst, ka šajā nozarē tiek saražots visvairāk CO2 emisiju. Jaunu, zemas energoefektivitātes māju un "pasīvo ēku” būvniecība ir ļoti slikti attīstīta, un tā joprojām salīdzinoši dārga. Arī šajā jomā ir pēdējais laiks rīkoties, ne tikai veicinot izpēti un attīstību, bet arī piešķirot nodokļu atvieglojumus. Ir iespējams vēl vairāk samazināt PVN nodokli enerģiju taupošo materiālu un atjaunīgo energoresursu izmantošanai būvniecībā, varbūt pat to samazināt līdz nullei. Komisār, jums vēl labāk nekā man ir zināms, ka Eiropas Komisija jebkurā gadījumā plāno iesniegt jaunus priekšlikumus par PVN samazināšanu 2009. gadā, un šīs idejas varētu attiecināt arī uz enerģiju taupošajiem pasākumiem būvniecības jomā. Tuvāko mēnešu un gadu laikā mūs gaida nopietni pārbaudījumi. Tāpēc mums ir gataviem rīkoties.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Manas kolēģes B.Thomsen rūpīgi sagatavotais ziņojums atklāj veidus, kā dzīvot tīrākā vidē un ierobežot klimata pārmaiņas. Mērķtiecīgi rīcības plāni atjaunīgo energoresursu jomā Eiropas un valstu līmenī, kā arī stingra uzraudzība attiecībā uz to īstenošanu būs iekļauti kopējā Eiropas enerģētikas politikā un mazinās atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm
Dažās valstīs ir liels ūdens, saules vai vēja enerģijas potenciāls, taču citās valstīs tas ir ievērojami mazāks. Tāpēc dažādās valstīs rīcības plāns ir jāsagatavo atsevišķi, ņemot vērā faktisko situāciju.
Būtu noderīgi, ja Eiropas Komisija strukūrfondu līdzekļus novirzītu atjaunīgās enerģijas ražošanai, kā arī privātmāju siltumizolācijai un apsildei. Arī fiskālajai politikai būtu jāveicina atjaunīgo energoresursu izmantošana. Eiropā palielinās pieprasījums pēc biodegvielas, kā rezultātā pieaug pārtikas cenas. Tas nav pieņemami.
Ko lai saka vidusmēra ES pilsonis, kurš dzīvo no algas līdz algai, ja vajadzība palielināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu veicina elektrības un mājokļu izdevumu pieaugumu. Tirgus nevar visu noregulēt. Ir jāpalīdz tiem, kuri ir nonākuši finansiālās grūtībās, īpaši tiem, kurus visnegatīvāk ietekmē enerģijas cenu pieaugums.
Vispārīgi runājot, es esmu pārliecināts, ka mums būs jāmaina līdzšinējais dzīvesveids un jādzīvo taupīgāk. Cilvēki ir nodarījuši lielu kaitējumu planētai, tāpēc mūsu pienākums ir palīdzēt tai atgūties.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, energoapgāde kļūst par arvien nopietnāku problēmu ne tikai Eiropas Savienībā, bet visā pasaulē. Šajā kontekstā ir ļoti svarīgi izmantot atjaunīgos energoresursus, lai nodrošinātu energoapgādes drošību nākotnē un palīdzētu samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas. Ir jāatbalsta un jāveicina jauninājumi. Ir jāveic lielāki ieguldījumi jaunu tehnoloģiju izpētē un attīstībā transporta jomā, piemēram, jaunu degvielu izpēte vai jaunu dzinēju konstruēšana, vai termālās vai ar enerģiju saistītas resursu izmantošanas jomā, piemēram, apsilde, elektrības ražošana, siltumizolācijas materiāli utt.
Viens labs piemērs ir kombinētā siltuma un elektrības ražošana, izmantojot biomasu, kombinējot siltumenerģiju un elektroenerģiju, ko arvien vairāk izmanto Austrijā. Būtisks aspekts ir arī enerģijas taupīšana. Būtiskas ir arī reģionālās, decentralizētās pieejas.
Mums ir jāizmanto iespēja, ko sniedz decentralizēta enerģijas un biodegvielu ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem, jo tā var iegūt arī ilgtspējīgu enerģiju un izmantot izejmateriālus, kas ir pieejami zemē. Lauksaimniecības produktu izmantošana enerģijas ražošanā noteikti neierobežos pārtikas ražošanas apjomus, jo ir pieejami daudz lauksaimniecības zemes un to var pienācīgi izmantot. Tāpēc 2008. gadā ir jāsāk izmantot atmatā atstātā zeme.
Turklāt atjaunīgo izejmateriālu izmantošana var būtiski veicināt lauku reģionu attīstību, jo tā labvēlīgi ietekmē zemes izmantošanu kultūras standarta rotācijas laikā un, jo īpaši, darba tirgu un jaunu darbavietu izveidi lauku reģionos.
Antonio De Blasio
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos izteikt atzinību referentei par lielisku darbu. Mums ir jāpatur prātā, ka Eiropas Savienības vērienīgos mērķus, proti, palielinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu un veicinot energoefektivitāti, samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas, iespējams panākti tikai tādā gadījumā, ja tas tiks darīts atbilstīgi solidaritātes principiem, sākot ar sociālajiem un ekonomiskajiem darboņiem vietējā un reģionālā līmenī.
Decentralizēta enerģijas politika un pētniecības programmas un kampaņas, kuru mērķis ir mainīt patērētāju paradumus, var nest taustāmus rezultātus ne tikai atjaunīgo energoresursu izmantošanas jomā, bet arī nodarbinātības un reģionālās attīstības jomā.
Atjaunīgo energoresursu ražošana vietējā mērogā un, iespējams, arī pārveidošana un patēriņš, radītu jaunas darbavietas, savukārt energoapgādes diversifikācija un efektivitāte uzlabotu reģiona ekonomisko stabilitāti. Vēlos uzvērt finansiālu stimulu nozīmīgumu saistībā ar atjaunīgo energoresursu savienošanu ar esošajiem energotīkliem un atjaunīgās enerģijas laišanu tirgū.
Vietējās iestādes un reģionālās organizācijas (Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju, lūdzot viņu runāt mazliet lēnāk) ir ļoti ieinteresētas atbalstīt uzņēmējdarbību inovāciju, izpētes un attīstības jomā.
Atbalstot valsts un privātā sektora partnerību, Eiropas Savienība varētu palīdzēt valsts un privātā sektora dalībniekiem apvienoties un attīstīt ekonomiku tajos reģionos, kurus tā vēlas attīstīt. Lai to panāktu, uzņēmumiem ir būtiski, lai uzņēmumi būtu informēti par attīstības iespējām un novērtēt situāciju attiecīgajā reģionā un apzināt šī reģiona vajadzības.
Es aicinu Eiropas Savienību vairāk kontrolēt dalībvalstu darbību šajā jomā, jo vietējās un reģionālās iniciatīvas darbosies tikai tādā gadījumā, ja dalībvalstis īstenos savus pasākumus, kas ir savietojami ar ES tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jānodrošina tāda tiesību vide, kas veicina energoefektivitāti un atjaunīgo energoresursu izmantošanu, kā arī nodrošina nepieciešamo finansiālo atbalstu un stimulu vietējās un reģionālās attīstības veicināšanai.
Valdis Dombrovskis
Priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Viens no Eiropas enerģētikas stratēģijā izvirzītajiem mērķiem ir atjaunīgo energoresursu īpatsvara kopējā enerģijas patēriņā palielināšana līdz 20 % 2020. gadā. Latvija šajā jomā ir pirmrindniece, jo atjaunīgās enerģijas īpatsvars Latvijā jau ir 37 %. Sadalot atjaunīgās enerģijas īpatsvara mērķus katrai dalībvalstij, ir svarīgi, lai tie tiktu sadalīti taisnīgi, nodrošinot visu dalībvalstu aktīvu iesaisti atjaunīgās enerģijas izmantošanā. Var pievienoties referentes nostājai, ka jāpievērš uzmanība tam, lai lielās dalībvalstis nesaņemtu atlaides un atjaunīgās enerģijas īpatsvara mērķus zem 20 %. Ņemot vērā, ka piecas lielākās dalībvalstis veido vismaz 60 % no ES enerģijas patēriņa, atlaides lielajām valstīm nozīmētu neproporcionāli lielu slogu pārējām valstīm. Jāatzīst, ka ES jau ir negatīva pieredze līdzīgā jautājumā. Eiropas Komisijas rīcība, sadalot CO2 emisijas kvotas, bija vismaz dīvaina.
Pēc pašas Komisijas ziņām, emisiju tirdzniecības shēmas mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm pildīt savas Kioto saistības. Jaunās ES dalībvalstis pilda savas Kioto saistības, tomēr tām būtiski samazināja emisiju kvotas, piemēram, Latvija, kurai ir zemākās CO2 emisiju kvotas uz iedzīvotāju Eiropas Savienībā, saņems tikai 55 % no pieprasītās emisiju kvotas. Igaunija un Lietuva saņems 52, 53 %. Būtiski samazinātas arī citu jauno dalībvalstu kvotas. Turpretī gandrīz visām vecajām dalībvalstīm, kuras nepilda savas kolektīvās Kioto saistības, tiek piešķirts vairāk nekā 90 % no pieprasītā emisiju kvotu apjoma. Nav brīnums, ka piecas jaunās dalībvalstis šo lēmumu bija spiestas pārsūdzēt tiesā. Atbalstāma ir referentes nostāja par papildu ES budžeta līdzekļu piešķiršanu Eiropas enerģētikas stratēģijas mērķu sasniegšanai, nosakot šo jomu kā prioritāti un pārskatot ES finanšu shēmu 2007.-2013. gadam. Eiropas enerģētikas stratēģijā izvirzītie mērķi ir atbalstāmi gan no ekonomikas, gan no ekoloģijas viedokļa. Atliek vienīgi izteikt aicinājumu Eiropas Komisijai neatkārtot iepriekšējās kļūdas un nodrošināt šo mērķu taisnīgu sadali, nodrošināt visu dalībvalstu aktīvu iesaisti šo mērķu sasniegšanā. Paldies par uzmanību!
Péter Olajos
(HU) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos norādīt uz to, ka diemžēl visticamāk Eiropas Savienības sākotnējais mērķis - līdz 2010. gadam palielināt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu līdz 12 % no visiem izmantotajiem energoresursiem. Neskatoties uz to, 2007. gada pavasara valstu valdību vadītāju sanāksmes laikā, Vācija kā prezidējošā valsts, visām dalībvalstīm uzstādīja vēl augstāku mērķi - līdz 2020. gadam palielināt atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu līdz pat 20 %.
Es uzskatu, ka ir jārunā atklāti: manuprāt šo mērķi, gluži tāpat kā iepriekšējo, sasniegt nav reāli. Tas visticamāk netiks sasniegts, turklāt tiek sabotēts no dalībvalstu puses. Tādēļ es stingri aicinu Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk panākt vienošanos attiecībā uz šī 20 % mērķa īstenošanu.
Dalībvalstīm bija jāsagatavo un jāiesniedz to atjaunīgo enerģijas avotu stratēģija, ņemot vērā efektivitāti un nozaru analīzi attiecīgajā valstī. Tāpēc Atjaunojamo enerģijas avotu ceļvedī ir jānosaka mērķis un jāizstrādā detalizēts īstenošanas plāns, kurā ir minēti mērķi valsts mērogā un saistoši apakšmērķi dažādās enerģētikas jomās , kā arī sankcijas, ko piemēro mērķu nesasniegšanas gadījumā.
Sankcijas ir jāievieš, jo, neaizmirsīsim, ka nepildot kopīgos mērķus, valstis apdraud citu valstu ticību tam, ka Eiropa spēj izpildīt saistības par klimata pārmaiņu ierobežošanu. Šobrīd ir mazas izredzes panākt starptautisku vienošanos, un tas varētu šim jautājumam pielikt punktu.
Eiropai ir vēsturiskas saistības, un tai ir jārāda piemērs, ka fosilais kurināmais nav vienīgais enerģijas ieguves avots, kā arī to, ka pastāv konkurētspējīgas tehnoloģijas un droša pašpietiekamība ir iespējama.
Petr Duchoň
(CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos komentēt divus jautājumus, kas minēti B. Thomsen ziņojumā. Pašā ziņojuma sākuma ir teikts: a) "tradicionālie energoresursi izsīkst”; b) "mēs arvien vairāk esam atkarīgi no enerģijas izejmateriālu importa”; un c) "klimata pārmaiņas ... atstās šausminošas sekas uz cilvēkiem”.
Es vēlos norādīt, ka arvien pieaugošā ES valstu atkarība no enerģijas izejmateriālu importa ir nepārprotama un par to nav šaubu. Taču to nevar atrisināt, pilnībā izmantojot tikai tā dēvētos atjaunīgos enerģijas avotus. Risinājumam ir jābūt daudz sarežģītākam. Tāpēc es vēlos minēt dažus aspektus, kuriem, manuprāt, bija jābūt iekļautiem šajā ziņojumā.
Pirmkārt, dalībvalstis pašas izstrādā savu enerģētikas politiku un attiecīgi tās drīkst izmantot sev vēlamos enerģijas veidus. Otrkārt, šajā ziņojumā nav minēts, ka ir jāizmanto mūsu rīcībā esošie ierobežotie ekonomiskie līdzekļi, uzsvaru liekot uz vārdu "ekonomiskie”. Es arī uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāsadarbojas ar ASV, arī politiskajā jomā attiecībā uz tām valstīm, kuras eksportē enerģijas izejmateriālus. Visbeidzot ziņojumā nav minēta kodolenerģijas nozīme.
Es vēlos komentēt arī prognozes, kuras ir šī ziņojuma pamatā, proti, ka tradicionālie energoresursi drīz tiks izsmelti un klimata pārmaiņas atstās šausminošas sekas uz cilvēkiem; manuprāt, tas ir strīdīgs jautājums. Šie fakti ir apstrīdami.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu sākt savus nobeiguma vārdus šajās debatēs ar Vidal-Quadras kunga sacīto, ka šajā politikas jomā nevajadzētu būt uzvarētāju un zaudētāju sajūtai, jo atjaunīgo energoresursu politika noteikti ir mums vajadzīga trīs galveno iemeslu dēļ.
Pirmkārt, klimata pārmaiņas: bez atjaunīgajiem energoresursu avotiem būtu diezgan naivi cerēt, ka mēs varētu tikt galā ar klimata pārmaiņu problēmu. Otrkārt, sacensība par energoresursiem: pasaule aug, cilvēki dzīvo labāk, energoresursi kļūst arvien nepietiekamāki, un skrējiens pēc enerģijas resursiem var būt arī ģeopolitiski bīstams. Treškārt, neļausim, ka izmaksas mūs maldina. Šodien mums ir diezgan jauka situācija, jo naftas barels maksā USD 80, taču mums ir apmaiņas kurss līdz EUR 1,4. Tā rezultātā mēs esam pasargāti no naftas cenas pieauguma. Tomēr šie nav saistīti procesi; tā ir tikai sagadīšanās. Mēs redzējām, ka tad, kad eiro tika ieviests, cerības bija viens pret vienu. Ja mēs paliktu pie tā paša apmaiņas kursa, mums šodien būtu par 50 % dārgāki enerģijas resursi, un tad daudzi parlamenti diskutētu par ārkārtēju palīdzību. Tāpēc arī ekonomiskā ziņā mums vajadzīgi atjaunīgie energoresursi.
Vai tas būtu daudz - prasīt šādu tehnoloģisku izrāvienu? Un tās nav subsīdijas, kuras mēs prasām, tas ir ieguldījumu atbalsts, jo 20 % no kopējā enerģijas patēriņa nav 100 %, tas nav 50 %: tā ir tikai viena piektdaļa, un mums vajag, lai šīs tehnoloģijas būtu piemērojamas.
Tad kāpēc mums vajadzīga Eiropa? Tāpēc, ka tai ir mērogs un vēriens, un ir arī bijuši aicinājumi. Dalībvalstu potenciāls nav bagāts, vismaz IKP uz vienu iedzīvotāju nozīmē. Ir dalībvalstis, kurām nav tik daudz potenciāla, un mums jāatrod iespēja, lai izmantotu visu Eiropas Savienības potenciālu. Bagātākās valstis varētu ieguldīt valstīs, kurās ir lielāks potenciāls, jo rezultātā mēs visi iegūsim no jaunām tehnoloģijām, kas mums sniegs jaudu no tīriem enerģijas avotiem.
Es atsaucos uz Gordon Brown nevis kādas politiskas saistības dēļ. Es atsaucos, jo pat Apvienotajā Karalistē, kurā šodien nenotiek liela iedziļināšanās atjaunīgās enerģijas jautājumā, izskan aicinājumi šai politikai - domājot šo attieksmi -, kā arī tāpēc, ka mums ir vajadzīgi saistoši mērķi, jo, lai sasniegtu ilgtspējīgu politikas mērķi, ir svarīgi vienīgi saistoši mērķi. Ja tie ir tikai norādoši mērķi, mēs veicam mērījumus tikai līdz nākamajām vēlēšanām un līdzīgi. Ja tie ir saistoši, tie nozīmē, ka ieviesta ilgtermiņa politika, kas veicina ieguldījumus un piemērošanas noteikumus.
Tagad par uzdevumu, kuru daudzi no jums izvirzīja saistībā ar pārtikas enerģijas ilgtspēju. Es gribētu apstrīdēt, ka šajā posmā atjaunīgajai enerģijai ir jebkāda ievērojama ietekme uz pārtikas cenu. Pasaulē ir ievērojami lielāks labklājības pieaugums. Cilvēki ēd labāk: Indijā, Ķīnā, arī trešās pasaules valstīs. Tāpēc visur pasaulē cilvēki prasa vairāk resursu, un ir godīgi tā prasīt. Protams, ka pasaules tirgus cena atbilst augstajām cenām. Tā palielinās produkciju, bet pamatā nemainīs to, ka mums atkal būs zemas naftas cenas vai zemas pārtikas cenas. Tās paliks saprātīgi augstas, un tāpēc šī problēma nerodas saistībā ar atjaunīgajiem energoresursiem.
Tomēr es uzskatu, ka mums vajadzīgi definēti ilgtspējas kritēriji, un mēs to darīsim šajā direktīvā, jo pretarguments varētu būt, ka jau ir tiesību akti par ūdeni, atkritumiem un augsni. "Kāpēc mums vajadzīgs papildu birokrātijas avots?” daži cilvēki vaicā. Es uzskatu, ja mēs uzsākam noteiktas politikas jomas, kuras sabiedrība un politikas grupas apstrīd, tad mums jāsniedz atbilde. Un apliecinājums, kaut arī dažkārt traucējošs, ir vajadzīgs, lai tiešām sniegtu atbildi, ka neviens no enerģijas resursiem netiks sniegts tādā veidā, kas nebūtu ilgtspējīgs. Bet es tiešām ticu, ka ziņojums ir ļoti labi līdzsvarots. Tas ir ļoti labi līdzsvarots starp šīm problēmām, un es ļoti ceru, ka Parlamentā tam būs plašs atbalsts, jo šis plašais atbalsts nozīmēs arī labāku atbalstu Komisijas priekšlikumam gada beigās.
Tāpēc tas ir labi paveikts, un es vēlreiz gribētu pateikties referentei un visiem referentiem politiskajās grupās un dažādajās komitejās, jo domāju, ka tas ir labi paveikts. Tas ir tieši tāds līdzsvars, kāds mums vajadzīgs, un tagad mums vajadzīgs plašs atbalsts.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2007. gada 25. septembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Ján Hudacký  
rakstiski. - (SK) Pašreizējā situācija attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un klimata pārmaiņām noved ne tikai pie pozitīviem risinājumiem, bet arī pie sasteigtiem lēmumiem, kuriem savukārt ir vairākas negatīvas sekas.
Es runāju par neizsīkstošajiem enerģijas resursiem, kas pirmām kārtām nodrošina jaunus risinājumus, lai papildinātu izsīkstošos tradicionālos enerģijas avotus un samazinātu kaitīgu emisiju daudzumu.
Mēs arī pieredzam un pat pieņemam kopējus lēmumus par šo risinājumu neapdomīgu un sasteigtu ieviešanu, nosakot pārmērīgus, saistošus mērķus, kas jāsasniedz par katru cenu. Nav sagadīšanās, ka ESAO pētījumā un daudzu ekspertu brīdinājumos ir norādīts, ka neapdomīga konkrētu neizsīkstošo avotu veicināšana (piemēram, biodegviela, biomasa utt.) rada neatgriezenisku kaitējumu citās jomās, piemēram, lauksaimniecībā un ūdens pārvaldībā, tādējādi traucējot dabas vispārējam līdzsvaram. Tas man atgādina zvirbuļu šaušanu Ķīnā tā saucamās "kultūras revolūcijas” laikā. Ar to es nevēlos pateikt, ka esmu pret neizsīkstošajiem enerģijas avotiem. Tomēr ir nepieciešams izmantot tos, kas pastāv dabā, un tas jādara labi apsvērtās jomās, kā arī tādos apjomos, kuri ļauj šiem avotiem dabīgi atjaunot resursus, nepieliekot pūles, lai mākslīgi palielinātu resursu apjomu un pārsteidzīgi mēģinot sasniegt saistošus mērķus pēc iespējas ātrāk.
Mūsu rīcībā esošās zināšanas un tehniskie risinājumi ļauj un vēl ilgi ļaus mums izmantot neizsīkstošos enerģijas avotus tikai kā papildresursus. Tādēļ apskatīsim risinājumus, kuri vidējā termiņā būs saprātīgāki un efektīvāki. Kodolenerģija ir labs piemērs.
Piia-Noora Kauppi  
rakstiski. - Somija ir viena no tām valstīm, kas lieto atjaunīgos enerģijas avotus, it īpaši bioenerģiju. Atjaunīgās enerģijas īpatsvars Somijā ir 25 %.
Atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanas mērķiem jābūt reāliem. Cīņā pret klimata pārmaiņām jānodrošina saprātīgas cenas biomasas pieejamība, kas ir vitāli svarīga mūsu mežu rūpniecībai.
Somijā kūdra ir noteikta par lēni atjaunojošās biomasas degvielu. Kā vietējai degvielai kūdrai ir ievērojama ietekme reģionālajā politikā, un tā palielina nodarbinātību un enerģijas piegādes drošību.
Var noteikt nevis no emisijas brīvu, bet zemas emisijas vai cita veida ražošanu, kas ir emisiju neitrāla, ilgtspējīga un rentabla, arī kodolenerģijas ražošanu. Balstoties uz vispārējām sabiedrības interesēm, jānovērtē visu veidu energoresursi.
Cīņā pret klimata pārmaiņām jāpalielina no oglekļa brīvas enerģijas avots, arī kodolenerģijas, daļa. Kodolenerģija palielina neatkarību no importētās enerģijas, tā ir ekoloģiski tīrāka nekā citi varianti un ekonomiskāks enerģijas avots.
Tāpēc es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis varētu izvēlēties piemērotākos atjaunīgās enerģijas avotus, ņemot vērā dalībvalstu ģeoloģisko, hidroloģisko un klimata apstākļu atšķirības.
Eija-Riitta Korhola  
rakstiski. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, ja vēlamies sekmēt neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, mums precīzi jānosaka, ko mēs cenšamies sasniegt, tos izmantojot. Viena lieta ir būt pionierim, par katru cenu sasniedzot savus mērķus un procentus, un pavisam cita lieta ir rast vairākās nozarēs ilgtspējīgus enerģijas risinājumus, kam ir tālejošas sekas. Ir jau skaidrs, ka izvirzītie procentu mērķi un ES vides un klimata mērķi ir diemžēl nesaderīgi attiecībā uz to sasniegšanu. Neskatoties uz to, mēs izlēmām mēģināt sasniegt šos mērķus, kas noveda pie tā, ka mums ir enerģētikas tirgus, kuru mākslīgi manipulē uz patērētāju rēķina, un mums ir enerģijas risinājumi, kas nav ilgtspējīgi, ja runa ir par klimata līdzsvaru, un kas ir jāpārskata. Atbilstība mazākajam saistošajam 10 % mērķim attiecībā uz biodegvielām transporta nozarē ir iepriekš minētās neveiksmes piemērs.
Ja šī ir cīņa pret klimata pārmaiņām, tad pāriešana uz biodegvielām nebūs risinājums. Tas diez vai būs pareizais ceļš pasaulē, kur pārtikas nepietiekamība ir iespējamais scenārijs, ņemot vērā siltumnīcefektu izraisošās gāzes. ESAO publicētajā pētījumā paustās bažas, ka valsts subsīdijas biodegvielām varētu novest pie pārtikas cenu pieauguma un kaitējuma mežiem, ir patiesas, ņemot vēra, ka biodegvielu pozitīva ietekme, lai novērstu klimata pārmaiņas, var būt mazāka, nekā paredzēts. Tās pašas bažas ir paustas žurnāla "Science” rakstā, kur biodegvielu pozitīvās sekas uz klimatu ir pielīdzinātas apmežošanai, kas ilgst 30 gadus. Konstatējumi atšķiras atkarībā no izejmateriāliem un ražošanas tehnoloģijām, taču visos gadījumos apmežošana noteiktā augsnes apstrādes teritorijā izmantotu divas līdz deviņas reizes vairāk oglekļa par emisiju samazinājumu, ko sasniegtu, izmantojot biodegvielas.
Tagad mums nepieciešams veselais saprāts, kad runa ir par mērķu sasniegšanu. Pretējā gadījumā mēs drīz sapratīsim, ka lēmums strauji palielināt neizsīkstošās enerģijas avotu izmantošanu līdz vienai piektdaļai no avotiem, ko izmanto enerģijas ražošanai, bija sasteigts un kādu dienu apdraudēs vidi pārmērīgi izcirsto mežu dēļ.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Neizsīkstošie enerģijas avoti ir ļoti nozīmīgi mūsu nākotnes enerģētikas politikā. Kodolenerģija nedrīkst būt nozīmīga šajā jomā neatrisināto drošības problēmu dēļ.
Neizsīkstošie enerģijas avoti ir mūsu nākotne. To izmantošanai mums nepieciešami jauninājumi un jaunu tehnoloģiju izstrāde. Mums daudz vairāk jāiegulda pētniecībā, lai varam tirgū ierosināt inovatīvus risinājumus visās jomās.
Martā Eiropadome piekrita līdz 2020. gadam segt 20 % no ES kopējā enerģijas pieprasījuma, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus. Tādējādi valstu vadītāji un valdības spēra nozīmīgu soli un skaidri pauda savu piekrišanu plašākam atbalstam neizsīkstošajiem enerģijas avotiem. Tādēļ es aicinu Komisiju iesniegt tālejošu priekšlikumu par neizsīkstošo enerģijas avotu tiesisko regulējumu. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai mūsu rīcība būtu piemēroti instrumenti, kas pieejami Eiropas līmenī, lai ātri un efektīvi sasniegtu Padomes mērķus.
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) Šodien ES ir atkarīga no 57 % gāzes importa un 82 % naftas importa. Tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam ES būs par 84 % atkarīga no gāzes importa un par 93 % - no naftas importa.
ES nepieciešama enerģētikas politika, kas nekavētu ekonomisko un sociālo attīstību, bet arī nodrošinātu vides aizsardzību, ieviešot efektīvu rīcību pret klimata pārmaiņām. Es uzskatu, ka nākamie 5 gadi ir izšķirošie, lai plānotu un apstiprinātu "Eiropas interešu projektus” TEN-E, dažādotu enerģijas piegādes avotus un palielinātu energoefektivitāti Kopienas līmenī.
Lai ierobežotu klimata pārmaiņas, ES plāno, ka ne vēlāk kā līdz 2020. gadam neizsīkstošie enerģijas avoti nodrošinās 20 % no kopētā Eiropas enerģijas patēriņa. Tādējādi gan dalībvalstīm savās teritorijās, gan Komisijai ir jāveic neizsīkstošo enerģijas avotu inventarizācija un jānosaka rīcības plāni to efektīvai izmantošanai. Mēs pieprasām Komisijai aktīvi iesaistīties šajā inventarizācijā. Dalībvalstis var izmantot un tam ir jāizmanto struktūrfondi un Eiropas Konkurētspējas un inovācijas fonds, kā arī Septītā pētniecības pamatprogramma, lai veiktu ieguldījumus energotehnoloģijā.
