Lesní požáry v Řecku, jejich důsledky a závěry, které je třeba vyvodit za účelem preventivních a výstražných opatření (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem jednání je prohlášení Komise týkající se lesních požárů v Řecku, jejich důsledků a z nich vyplývajících závěrů, které je třeba vyvodit za účelem preventivních a výstražných opatření.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (FR) Vážený pane předsedo, nejprve mi dovolte omluvit nepřítomnost mého kolegy Stravrose Dimase, který měl v úmyslu zúčastnit se této rozpravy, ale zabránila mu v tom závažná operace oka.
Dámy a pánové, Evropská komise chce vyjádřit svou nejhlubší lítost nad škodami, které způsobily lesní požáry v Řecku. Naše myšlenky patří obětem a jejich rodinám. Předseda Barroso odcestoval v tomto týdnu do Řecka, aby zjistil rozsah škod. Rovněž komisařka Hübnerová navštívila postiženou oblast, aby zhodnotila, do jaké míry je nutno přispět z evropských prostředků na její obnovu, a o své cestě podá zprávu na zítřejším zasedání kolegia. Komisař Dimas, který pobýval v Řecku v době vzniku požárů, byl svědkem nasazení mezinárodních jednotek na pomoc řeckým požárníkům a rovněž o tom podal zprávu kolegiu s cílem informovat celou Komisi o poskytnuté pomoci a požádat o mobilizaci veškerých dostupných nástrojů potřebných k rychlé obnově.
Tyto požáry představovaly nejen lidskou tragédii, ale i ekologickou katastrofu. Zničily nejen lidské životy a domovy, ale i hospodářskou strukturu celého národa. Rozsah škod je značný: shořelo přinejmenším 180 000 hektarů půdy a zničeno bylo 130 měst a vesnic. V nejvíce postižených oblastech, například na Peloponésu a ve středním a východním Řecku, došlo ke značnému ochromení regionálního hospodářství. Záběry požárů zasáhly lidi v celé Evropě a když Řecko požádalo o pomoc, Evropa rychle reagovala a přijala patřičná opatření.
Monitorovací a informační středisko Komise dokázalo koordinovat pomoc, kterou nabídlo 14 členských států a mezinárodní společenství poskytlo další pomoc při hašení požárů, a sehrálo tak významnou úlohu při zabránění jejich šíření. S pomocí Komise dokázali evropští partneři Řecka poskytnout odbornou leteckou pomoc v podobě 13 vrtulníků Canadair s vaky na vodu a 20 vrtulníků (tato informace bude aktualizována v pondělí), dále místních požárních jednotek, vozidel a jiných zařízení. Nejcennější pomoc poskytly Norsko, Švýcarsko, Srbsko, Rusko a Izrael. Šlo o největší evropskou civilní operaci v členském státě. Pomoc byla rychlá a účinná, byl to obdivuhodný příklad evropské solidarity.
Škoda způsobená požáry v Řecku byla obrovská a postihla zemi v době zvýšeného výskytu přírodních katastrof tohoto druhu. V červenci a srpnu tohoto roku dostala Komise tucet žádostí o mezinárodní pomoc: z Řecka, Kypru, Itálie, Bulharska, Albánie a z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Obecně platilo, že členské státy reagovaly vždy velkoryse a bez prodlení. Vzhledem k vysokému počtu žádostí o pomoc však nastala situace, v níž se projevila provozní omezení leteckých protipožárních operací. Evropská unie by měla za prioritu považovat možnost mobilizace dodatečných kapacit a vybavit se mimořádnými protipožárními zařízeními, a to tím způsobem, že osloví buď země, které nejsou členy EU, nebo soukromý sektor.
Řecká vláda odhadla škody na přibližně 4 miliardy EUR, resp. 2 % řeckého HNP. Vláda vypracovává soudržný akční plán pro nápravu situace a informovala Komisi o tom, že bude hledat pomoc v dostupných programech EU.
Tyto obrovské zásahy do životního prostředí v Řecku provází navíc i riziko prudkých dešťů, které naplňují řeky, čímž se oslabený ekosystém dále poškozuje, a eroze půdy, která může způsobit sesuvy půdy a znečištění vody. Zničeno bylo veliké množství chráněných krajinných oblastí a Komise nyní zkoumá, jakým způsobem lze uvolnit finanční prostředky z dostupných fondů, zejména z fondu Life+, na pomoc při obnově zničených přírodních stanovišť.
Komisaři tyto otázky podrobně prodiskutovali a Komise přijala všechna potřebná opatření na pomoc řecké vládě při řešení společenských, environmentálních a hospodářských důsledků požárů. Jedním z možných nástrojů, které jsou dostupné pro řešení potřeb řeckého lidu, je převedení strukturálních fondů na přímo postižené regiony a programy.
Kromě toho, na základě požadavku předloženého řeckými orgány, je možno uvolnit finanční prostředky z Fondu solidarity. V této souvislosti bude základním předpokladem co největšího zkrácení procesu přijetí opravného rozpočtu, které navrhla Komise s cílem uvolnit finanční prostředky z tohoto fondu, spolupráce mezi Parlamentem a Radou.
Pokud jde o podporu, která je předpokládána v rámci operačních programů na rok 2006, Komise v rámci stávajících regulačních ustanovení přezkoumá co nejpružněji žádost řeckých orgánů o úpravu, a to ihned po jejím předložení. Všechny dostupné finanční prostředky budou přesunuty na vyřešení okamžitých potřeb lidí a regionů nacházejících se v krizové situaci. Pro účel zabezpečení přijetí okamžitého rozhodnutí použije Komise zrychlený postup.
Na základě žádosti řeckých orgánů a následného říjnového plánu přijme Komise nové programy na období 2007 - 2013. Programy lze přijmout později podle stanovených potřeb a dotčených regionů a sektorů, a to na základě celkového plánu předloženého řeckými orgány. V souvislosti s Evropským sociálním fondem je nutno požádat řecké orgány, aby do probíhajícího akčního plánu začlenily důležitou část týkající se lidských zdrojů. Plán se musí týkat všech oblastí: reformy zaměstnanosti, začlenění do společnosti a zdravotnictví, vzdělávání a školení, stejně jako veřejné správy.
Změna klimatu mohou způsobit sušší zimy a teplejší léta, což představuje ideální podmínky pro vznik požárů. V současné době se riziko vzniku lesních požárů zvyšuje a reakce Evropy na tuto tragédii musí brát v úvahu i kroky zaměřené na snížení vlivu budoucích požárů. Za správu lesů jsou do velké míry odpovědny členské státy. Je to pochopitelné, neboť vnitrostátní vlády mají lepší možnost spravovat svá vlastní území, investovat do opatření na prevenci požárů a plánovat reakce zásahových služeb.
Existuje i mnoho možností, jak může EU v této oblasti poskytnout své zálohy pro případ reakcí na vnitrostátní úrovni. Komise připravuje oznámení o lesních požárech a přezkoumá řadu praktických opatření, jimiž lze zlepšit prevenci požárů a přestavbu hospodářství a ekosystémů.
Přestože byla reakce EU v oblasti civilní ochrany působivá, Komise zastává názor, že je v této oblasti potřebné zvýšit kapacity. Toto hledisko je zvažováno již od roku 2006 a předseda Barroso již požádal Michela Barniera o vypracování zprávy týkající se této záležitosti. Po předložení návrhů pečlivě přezkoumáme doporučení, která budou v Barnierově zprávě uvedena.
Je povzbudivé, že Parlament vždy podporoval ambiciózní vývoj evropských kapacit v oblasti civilní obrany. Nová opatření však nelze přijímat bez jednomyslné podpory členských států a právě tato záležitost bývá často problematická.
V roce 2006 Komise navrhla, aby byly finanční prostředky Společenství z Finančního nástroje pro civilní obranu použity na vytvoření mimořádných zařízení civilní obrany, například leteckých požárních jednotek pro případy požárů velkého rozsahu. Jedná se o téměř doslovné znění bodu 9 usnesení z tohoto dne. Mnohé z členských států však bohužel tento postoj nesdílí, a proto nemohl být tento program realizován. V důsledku toho Komise naléhavě vyzývá členské státy, aby v budoucnosti zaujaly při předkládání návrhů v této oblasti ambicióznější přístup.
Ioannis Varvitsiotis
jménem skupiny PPE-DE. - (EL) Vážený pane předsedající, komisař Špidla podrobně popsal velkou katastrofu, která zasáhla mou vlast. Předseda Evropské komise, pan Barroso, a komisařka Hübnerová navštívili Řecko a další regiony postižené katastrofou.
Jménem všech Řeků bych rád využil této příležitosti k tomu, abych poděkoval Evropské unii, členským státům a dalším zemím za okamžité vyslání speciálně vycvičených hasičů a letecké podpory, tedy za poskytnutí životně důležité pomoci mé zemi při hašení katastrofálních požárů.
Rád bych také poukázal na to, že podobné katastrofální požáry se za stejných podmínek (i když ne v rozsahu, v jakém postihly Řecko) vyskytly ve všech jihoevropských zemích.
Nyní je naším prvořadým zájmem zvládnout další fázi, která již probíhá. První opatření týkající se hospodářské pomoci obětem se již projevují jako účinná. Většina těch, kdo měli nárok na finanční prostředky určené k uspokojení svých základních potřeb a na opravu domácností, již finanční podporu během několika dní obdrželi. Mnoho lidí bez domova získalo dočasné ubytování v přívěsech.
Po uzavření dohody mezi řeckou vládou a Evropskou komisí získají zemědělci a chovatelé dobytka (kteří, jak musím dodat, přišli během požárů o více než 73 000 kusů dobytka) předběžné náhrady, určené na kompenzaci ztracených zemědělských plodin, dobytka a zařízení.
Rád bych také informoval pana komisaře, že to, o čem hovořil, se již uskutečňuje: pracuje se na studii a na návrhu plánu obnovy veškerých požárem zničených oblastí. Cílem plánu je rychle a účinně vyřešit lidské a hospodářské potřeby obětí a zároveň co nejrychleji odstranit poškození životního prostředí.
Zvláštní součástí plánu je obnova krajiny v okolí archeologického naleziště v Olympii, které se, stejně jako starověký stadion, muzeum a další budovy podařilo díky nadlidskému úsilí hasičů zachránit.
Musíme ocenit, že v rámci mechanismu Společenství pro civilní ochranu obdrželo Řecko nejvyšší finanční pomoc, jaká byla kdy poskytnuta od zřízení tohoto nástroje v roce 2001. Touto pomocí bylo dokázáno, že zásady spolupráce a solidarity jsou prvořadým zájmem Evropské unie.
Pokud jde o usnesení, o němž budeme zítra hlasovat, naším cílem je, aby Evropská komise rychle uvolnila prostředky z Fondu solidarity EU a aby zabezpečila všechny předpokládané finanční zdroje určené k odstraňování střednědobých a dlouhodobých následků.
Zadruhé by bylo potřeba zřídit pro případ velkých přírodních katastrof zvláštní mechanismus rychlé reakce; určité přípravné práce byly již v této oblasti vykonány. Věříme rovněž - zmínil se o tom i pan Špidla, ale rád bych tento bod zdůraznil - že Komise by měla zvážit možnost vytvoření nezávislých pomocných sil tvořených soukromými požárními letadly nebo jednotkami z evropských zemí, které v letních měsících nemusí čelit závažným hrozbám požárů. Tyto síly by měly být umístěny do zemí s vysokým stupněm ohrožení a měly by být připraveny zasáhnout od léta 2008.
Jsem si jist tím, že EU podpoří mou vlast a že v praxi dokáže, že solidarita je základní zásadou, jíž se řídí naše vzájemné vztahy.
Závěrem bych rád ještě jednou poděkoval za veškerou podporu, kterou jste nám poskytli.
(potlesk)
Martin Schulz
jménem skupiny PSE. - (DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, během víkendu jsem měl příležitost spatřit v Řecku tuto katastrofu a její následky na vlastní oči. S kolegy jsme přijeli do některých postižených oblastí a musím říci, že jsem ještě nikdy v životě takovou tragédii neviděl. Lidé tam v důsledku požárů přišli během minuty o vše, co měli, o své domovy i majetek. Hovořil jsem s lidmi, kteří si útěkem před požárem zachránili život doslova v jediných šatech, které měli na sobě. Situace je kritická. Existence mnoha lidí je ohrožena a tito lidé potřebují pomoc co nejdříve.
Komisař Špidla má proto pravdu, uvádí-li, že potřebujeme rychlou pomoc bez byrokratických překážek. Mluvím jménem své skupiny, a jestliže tvrdím, že potřebujeme rychlou pomoc bez byrokratických překážek, neznamená to, jak se domnívají někteří úředníci Komise, pomoc za dva až tři měsíce. Nikoli, hovořím o pomoci, kterou je nutno poskytnout ihned, okamžitě a přímo. Lidé nepotřebují pomoc za dva měsíce, potřebují ji ihned. Žádáme tedy, aby byly finanční zdroje dostupné přímo z Fondu solidarity. Jsou-li k dispozici i peníze ze strukturálních fondů či jiných rozpočtů, měly by být také co nejdříve zpřístupněny.
O těchto katastrofách nejednáme poprvé. Již deset let sedíme a diskutujeme o tom, co dělat. Netýká se to pouze Řecka; týká se to i lidí v zaplavených oblastech Velké Británie, kteří byli letos v létě postiženi podobným způsobem, ale i lidí, které postihla zemětřesení, i všech ostatních oblastí zasažených katastrofami.
Následující bod je důležitý: centralistický přístup nepomůže, pokud se bude pokoušet zmírnit následky katastrofy na místní úrovni. Vypuknou-li požáry v okolí Atén, jsou potřeba účinné místní požární služby, nikoli komisař pro katastrofy v Bruselu. Klíčové je to, že řízení katastrof je nutno organizovat na decentralizovaném základě. Vlády Evropské unie musí proto zřídit svou vlastní infrastrukturu ve vlastních zemích na základě svých místních podmínek a v rámci svých pravomocí. Infrastruktura je v případě povodní či požárů nevyhnutelná pro uplatnění rychlých a účinných kroků na místní úrovni.
Evropská unie musí využít příležitosti podle vlastního uvážení s cílem zabezpečit účinnou koordinaci. Existují vlády, které chtějí všechno udělat samy, ačkoli během posledních deseti let promarnily všechny příležitosti k vybudování infrastruktury, a potom, když je již příliš pozdě, žádají bez nemístných rozpaků a ambicí o pomoc ostatní.
Vyjasněme si tedy jednu věc: žádost o mezinárodní pomoc, dámy a pánové z vedení, není přiznáním chyby. Naopak, je důkazem smyslu pro zodpovědnost a svědčí o účinném postupu řízení. Vlády musí takto reagovat mnohem rychleji. V takovém případě je nutno vyvinout koordinační mechanismy, které jsou nevyhnutelné k přijetí účinných kroků.
Jako politici si musíme vyjasnit jedno: lidé nemají v oblibě stát. Jejich zkušenosti se státem jsou omezeny na regulační úlohu státu nebo na úlohu výběrce daní, a my si velice dobře uvědomujeme, že tyto záležitosti jsou na okraji zájmu občanů. Občany zajímá na státu a na ústřední vládě ve skutečnosti jen jediné, a to je poznání, že stát je tady pro lidi, nastane-li to nejhorší. Neposkytne-li stát pomocnou ruku v případě naléhavé potřeby, nepřijme-li potřebné kroky, je-li zapotřebí zásahu policie či požárníků, občané na to nikdy nezapomenou. To by měli mít na mysli všichni, kdo ve své zemi zastávají zodpovědné funkce!
K čemu zde vlastně jsme? Naší úlohou je vypracovat parametry, které budou sloužit ke zmírnění základních rizik, jimž musí lidé během svého života čelit. To je nutno uskutečňovat na místní úrovni. Tento bod musím zopakovat. Na místech, která jsem navštívil, neexistuje sbor dobrovolných hasičů. V mé zemi, v obci, v níž jsem byl starostou, jsme měli sbor dobrovolných hasičů, složený z mužů a žen obětujících svůj volný čas ochraně ostatních lidí před požárem. Na místech, která jsem navštívil v Řecku, nic takového neexistuje.
Bylo by aktem solidarity, kdyby například země, v nichž je tento systém zaveden, spolupracovaly s obcemi postiženými katastrofou, např. v Řecku, a uvažovaly o zřízení takovéhoto systému, přičemž Evropská unie by poskytla pomoc, finanční prostředky a vybavení potřebné k zavedení těchto struktur. Takové poučení bychom si z této zkušenosti měli odnést.
Dovolte mi ještě poslední připomínku, která má podle mého názoru velký význam: věřím, že v situaci, v jaké se nyní nacházejí lidé v Řecku, je velmi důležité, aby cítili, že nejsou sami. Proto cítím, že pro nás jako pro skupinu socialistů v Evropském parlamentu, je významné poslat lidem v Řecku toto poselství. Řekněme jim: "My všichni, bez ohledu na stranickou příslušnost, víme, jak se cítíte." V takovéto situaci neexistují ideologické rozdíly. Neexistuje přece křesťansko-demokratická či socialistická ochrana před požáry! Jediné, co existuje, je solidarita s lidmi v nouzi.
Mám ještě jednu připomínku: vždy budou existovat lidé v nouzi, ať již to bude v důsledku povodní nebo požáru, pokud si uvědomíme, že nejde pouze o zločince. Ano, myslím si, že žháři, kteří si chtějí uzurpovat půdu zničením přirozeného životního prostředí, nejsou ničím jiným než jen primitivními zločinci. Skutečně existují. Ale i přesto je to, s čím jsme se během posledních let setkávali, většinou důsledkem změny klimatu, které se budeme muset přizpůsobit mnohem více než dosud. Nastane-li katastrofa, nestačí jen řešit důsledky. Musíme se zabývat také příčinami. Proto bude nová politika, přijatá v oblasti klimatu, hrát klíčovou úlohu při účinnějším řešení takových situací, s jakými jsme se setkali v Řecku nebo jinde.
(potlesk)
Vittorio Prodi
jménem skupiny ALDE. - (IT) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, jsem vděčný panu Špidlovi za jeho dnešní přítomnost a za jeho prohlášení. Úvodem bych rád vyjádřil solidaritu s řeckým lidem, ale i s lidmi v jiných zemích a regionech, například na Sicílii a v jižní Itálii, které byly zasaženy podobnými katastrofami. Také bych chtěl vzdát hold obětavé práci požárníků a dobrovolníků a samozřejmě vyjádřit svou lítost nad zmařenými životy a soustrast rodinám obětí.
Chci navázat na poslední část vystoupení pana Schulze, která se týkala významu preventivních opatření. Je to klíčová priorita, podle mého názoru především z pohledu změny klimatu, a doufám, že si dokážeme uvědomit, že jde o skutečnosti, nikoli o reklamní slogan. Tato změna má za následek zhoršení extrémních jevů, a proto býváme svědky silnějších dešťů a delších období sucha. Představují pro naše země zcela novou výzvu.
Máme-li bojovat proti takovýmto jevům, zejména proti lesním požárům, údržba krajiny se musí promítnout do praktických kroků. Riziko lesních požárů je nutno zmírnit prořídnutím stromového porostu, vyčištěním lesa ode všeho, co by mohlo napomáhat vzniku požáru, a tím snižovat intenzitu požáru a rychlost šíření plamenů.
Základem je proto údržba a do té musí být zahrnuty i vodní toky, aby se zvýšilo zadržování vody v případě povodní. V této souvislosti je nutno prostudovat množství návrhů předložených v rámci Barnierovy zprávy, které vyzývají složky Společenství k řešení následků přírodních katastrof.
Z toho lze tedy závěrem vyvodit, že v odvětví civilní ochrany potřebuje EU kapacity pro účely zásahů, protože některé katastrofy jsou příliš rozsáhlé na to, aby si s nimi jednotlivé členské státy poradily.
Carl Schlyter
jménem skupiny Verts/ALE. - (SV) Vážený pane předsedající, především bych rád poznamenal, že naše myšlenky nyní patří rodinám, které ztratily své členy, své domovy, svůj majetek. Ke zmírnění následků katastrofy musí dojít mimořádně rychle.
Také společnost přišla o své cenné lesy a přírodní stanoviště. Je důležité, aby byla zabezpečena dlouhodobá pomoc v souvislosti s trvale udržitelným rozvojem, a abychom tak neinvestovali finanční prostředky, které se vzápětí změní v popel.
Hovoříme o přírodních katastrofách, avšak tyto katastrofy jsou stále více především katastrofami lidskými. Měníme klima a následkem toho vznikají extrémně suchá léta a silné deště. V některých případech se dostatečně nestaráme o svoje lesy. V některých případech oslabujeme civilní ochranu, která nás chrání před požáry. Usilujeme-li o dlouhodobou udržitelnost, musíme se zabývat změnou klimatu, a to v oblasti právních předpisů i zdravé ochrany přírodních stanovišť.
Věřím, že jednou z podmínek pro získání evropské podpory určené pro výstavbu je zalesňování a že tyto peníze nejsou cynicky využívány k tomu, aby z oblastí zničených lesními požáry vznikaly nové turistické oblasti nebo aby na nich byly prováděny další změny v oblasti využívání půdy.
Moji kolegové z řad řeckých zelených mne rovněž požádali (naneštěstí není v Parlamentu žádný zelený poslanec z Řecka), abych sdělil, že chceme zastavit pozměňující a doplňující návrhy k článku 24 řecké ústavy, kterými se oslabuje ochrana lesů. Právě nyní potřebují lesy ještě intenzivnější ochranu.
Nechci dnes kritizovat ani obhajovat vládu. Probíhá volební kampaň, někdo vládu kritizuje, jiný ji obhajuje. Právě teď však musíme pomoci Řecku a dalším postiženým zemím - kritiku a analýzu si nechme na dobu, až budou následky katastrofy vyřešeny.
Dimitrios Papadimoulis
Vážený pane předsedající, pane komisaři, má země, Řecko, čelí tragédii. V létě přišlo o život 75 lidí. Bylo vypáleno 300 000 hektarů lesů, čelíme obrovské ekologické a hospodářské katastrofě.
Vláda na to nebyla připravena. Pokoušela se svalit odpovědnost za tuto tragédii na neviditelného nepřítele a na "asymetrické hrozby" týkající se vnitřní či vnější teroristické činnosti. Ve skutečnosti však platíme za hříchy současné a minulé vlády. Řecko je jedinou zemí, která nevede ani lesní ani pozemkovou knihu. Revizí článku 24 ústavy jde v Řecku o snahu snížit úroveň ochrany lesů. Je to země, v níž jsou 2 miliony nepovolených budov, z nichž mnohé stojí v lesních oblastech; díky přijatým pozměňujícím a doplňujícím návrhům vlád se na spálených pozemcích mohou vystavět vesnice, které později získají připojení k elektrické a vodovodní síti.
To je nutno změnit. Naneštěstí nebyla přijata žádná přiměřená opatření, která by mohla této tragédii zabránit. I když suchá zima bez dešťů a teplotní výkyvy předznamenávaly vznik nebezpečných požárů, byla přijata pouze nedostatečná opatření. Když katastrofa přišla, koordinace byla nedostatečná a i nyní stále zůstává nevyužito několik desítek milionů eur z Fondu soudržnosti na ochranu lesů. Od roku 2000 bylo schváleno 33 milionů EUR, do dnešního dne se však nevyužilo ani jedno euro.
Řecko jako členský stát toho musí udělat více. A my, Evropská unie a Evropský parlament, toho musíme také udělat více pro naše společné evropské lesní dědictví.
Ale už bylo dost zbytečných řečí, pane Špidlo. "Přezkoumejme návrhy předložené v Barnierově zprávě": to jsou jen plané řeči, tyto návrhy přece registrujete již velmi dlouho. Vy jste k nim dal podnět, nyní je musíte realizovat a podpořit. Musíte okamžitě a bez byrokratických průtahů přidělit Řecku a dalším postiženým zemím finanční prostředky z Fondu solidarity a z Fondu na rozvoj venkova. Kromě toho by měl být zřízen fond na ochranu evropských lesů a na prevenci požárů. Přesně tak, jak je tomu v případě povodní, byste měl přezkoumat možnost přijetí směrnice o ochraně před rizikem vzniku požárů.
Dále mi dovolte, abych jménem své skupiny přednesl jeden požadavek. Evropa se musí více podílet na ochraně lesů a životního prostředí. Namísto toho, abychom pomáhali americkým jednotkám rychlé reakce v Iráku a Afghánistánu, bychom měli zřídit evropské jednotky rychlé reakce na pomoc při přírodních katastrofách.
Abstraktní diskuse o riziku změny klimatu nestačí. Naše Evropská unie toho musí udělat více, a to znamená přijmout společné politiky, přidělovat více peněz ze společných fondů a uplatňovat přísnější kontrolu členských států, které nepostupují v souladu s evropskými právními předpisy.
Jens-Peter Bonde
jménem skupiny IND/DEM. - Pane předsedající, obracím se na Parlament jménem pana Georgiose Karatzaferise, řeckého poslance z mé skupiny. Rozhodl se starat se o záležitosti v Řecku, kde zahynulo 63 občanů, 120 vesnic a městeček bylo poškozeno a miliony stromů shořely. Ztrátu HDP lze vyčíslit na úrovni 2 %. Je to tragédie. Řecko potřebuje veškerou podporu, kterou mu ostatní členské státy a evropské orgány mohou poskytnout.
Zdá se, že prostředky EU, které byly určeny k tomu, aby takovýmto pohromám předešly, nebyly správně využity. Žádám proto Komisi, aby zahájila komplexní vyšetřování toho, jak bylo nakládáno s finančními prostředky Společenství, které byly určeny na mapování území a na prevenci požárů. Kdo je viníkem? Kdo je za to zodpovědný? Rodiny 63 řeckých občanů, kteří zahynuli, potřebují znát odpovědi na tyto otázky a potřebujeme je znát i my, protože zastupujeme daňové poplatníky.
Gerardo Galeote
- (ES) Vážený pane předsedající, v posledních letech se stalo smutnou tradicí, že na zářijových schůzích ve Štrasburku diskutujeme o přírodních katastrofách. Není pochyb o tom, že jde o období s výjimečně velkými materiálními škodami a velkým počtem ztracených životů, zejména po těch děsivých požárech v Řecku, ale i v jiných evropských regionech.
Především však musíme vyjádřit svou solidaritu s řeckými orgány a s řeckým lidem, ale nejvíce s rodinami obětí, které nedostávají vždy takovou podporu, jakou by si zasloužily.
Evropští občané mají však právo žádat od svých orgánů něco více: pružné uplatňování Evropského fondu solidarity, přičemž, jak vysvětlil komisař Špidla, nejde vždy jen o to, ale i o realizaci některých konkrétních rozhodnutí.
Proto se musíme zeptat Rady, co vše se ještě musí stát, aby konečně pochopila, že je potřeba reformovat zastaralý fond. Cítím potřebu připomenout Parlamentu, že návrh Komise a pozměňující a doplňující návrhy Evropského parlamentu byly předloženy již před více než rokem, a moje skupina proto žádá portugalské předsednictví, aby v této souvislosti vážně zvážilo svolání mimořádné schůze Rady.
A další věc, která se také týká pasivního postoje Rady: moje skupina žádá Evropskou komisi, aby předložila konkrétní návrhy Společenství týkající se civilní obrany podle Barnierovy zprávy.
Pane předsedající, moje skupina hraje aktivní úlohu při jednání o společném usnesení, které bez výhrad podporujeme. Jsem si jist tím, že tuto diskusi nebude nikdo zneužívat a plést se do volební kampaně v Řecku, protože věřím, že všichni souhlasíme s tím, že není nic odpornějšího než vytloukání politického kapitálu z lidského neštěstí.
Stavros Lambrinidis
(EL) Vážený pane předsedající, dnes truchlíme pro 65 lidí, kteří zahynuli v plamenech nekontrolovatelných požárů v Řecku. V průběhu jediného týdne jsme byli svědky děsivého zničení více než 12 % celkové zalesněné plochy Řecka, která je součástí evropského lesního dědictví.
V době velké katastrofy by měli mocní cítit nejen smutek, ale i odpovědnost. Samozřejmě, Parlament není za požáry zodpovědný, ale jako poslanci Parlamentu máme odpovědnost za to, aby Evropa okamžitě a bez byrokratických překážek uvolnila zdroje na obnovu postižených oblastí. Také máme odpovědnost za to, aby byly vyvozeny veškeré potřebné závěry z problémů souvisejících s prevencí těchto požárů a s jejich kontrolou, aby ani Řecko ani jiné státy EU již nikdy takovouto tragédii nezažily.
My, poslanci parlamentu ze strany PASOK, bychom rádi poděkovali všem svým kolegům z různých politických stran, kteří telefonovali a posílali zprávy na podporu řeckých občanů. Rádi bychom poděkovali Martinu Schulzovi, který okamžitě navštívil naši zemi a spolu s Giorgosem Papandreouem podnikl kroky k oznámení situace a k zabezpečení evropské pomoci. Kromě toho chceme poděkovat všem evropským vládám, které poslaly svou pomoc, stejně jako Komisi za její úlohu koordinátora.
Vážený pane komisaři, vítám závazky, které jste dnes přijal na základě žádostí socialistů a dalších politických skupin. Fond solidarity se musí konečně stát předmětem reformy, aby bylo možno poskytovat z něj skutečnou a okamžitou pomoc. Zvlášť oceňuji skutečnost, že Komise se k možnosti uvolnění prostředků z třetího podpůrného plánu Společenství staví vstřícně. Uprostřed takovéto tragédie se podívejme zblízka na prostředky určené obětem: existuje nebezpečí, že se nevhodným zacházením tyto prostředky ztratí.
A konečně, zcela souhlasím s tím, aby se zřídil tým rychlé reakce, nikoli proto, aby převzal odpovědnost národních vlád, ale proto, aby jim pomáhal při odstraňování následků strašných katastrof.
Katastrofa může přinést i naději, ale k tomu je potřeba splnit následující požadavky:
· zaprvé, spálené oblasti je nutno proměnit v globální modely trvale udržitelného, dynamického rozvoje bez environmentálních kroků zpět,
· zadruhé, ve velké míře je nutno provádět zalesňování,
· zatřetí, je nutno ukončit diskuse o změně klasifikace zalesněné půdy, protože to pouze hraje do karet těm, kteří inklinují ke žhářství,
· začtvrté, musí se přísně zakázat nepovolená výstavba na spálené půdě,
· zapáté, v Řecku by se mělo konečně vytvořit dlouho očekávané nezávislé ministerstvo životního prostředí.
Jaké závěry je z toho třeba vyvodit? Tato tragédie nebyla bohužel nevyhnutelná. Předvídala ji i samotná řecká vláda ve své nedávné zprávě Komisi; uznala, že koordinace mezi ministerstvy je hrozivě nedostatečná a že plány prevence neexistují. Přesto však, jak se ve zprávě zdůrazňuje, zaznamenalo Řecko v letech 2001 a 2004 obrovské zlepšení v oblasti účinnosti ochrany lesů. Množství vzniklých požárů však bylo neslýchané. V roce 2000 bylo zaznamenáno podobné množství vzniklých požárů, avšak jejich následky byly zcela jiné.
Řecká tragédie z roku 2007 nám připomíná, že požáry jsou věčné a stejně tak i žháři. Klíčovým požadavkem je proto uplatňování přísných politik zaměřených na prevenci a potlačování požárů. Neměli bychom zkoumat problémy Řecka jen proto, abychom je odsoudili, ale především proto, abychom se v budoucnu podobným katastrofám vyhnuli. Pro Evropu roku 2007 je nepřijatelné, aby zemřelo 65 lidí.
(potlesk)
Marios Matsakis
Pane předsedající, nedávné lesní požáry v Řecku měly na zasažené skupiny lidí zničující dopad. Desítky lidí přišly o život, stovky osob byly zraněny, tisíce zvířat zahynuly, celé vesnice zmizely v ohni a tisíce akrů lesa byly zničeny. Chtěl bych řeckému lidu vyjádřit naši upřímnou soustrast a lítost.
Téměř deset dní jsme s hrůzou sledovali, jak požár v Řecku ničí životy, majetek a životní prostředí. V mysli jsme se vrátili k podobným pohromám, které se v posledních letech staly v Portugalsku, Itálii, Španělsku a v jiných zemích Evropy.
Evropská unie má povinnost zabezpečit rychlý výkon přiměřených kompenzačních opatření. Rovněž má povinnost kriticky zhodnotit důvody toho, proč měly tyto požáry tak katastrofické následky, analyzovat, kde se z hlediska účinnosti prevence požárů a boje proti požárům stala chyba, a vyvodit z toho závěry, na nichž budeme moci v budoucnu stavět.
Zprávy z Řecka poukazují na možné hrubé nedostatky několika po sobě následujících vlád a místních orgánů, týkající se schopnosti zavést přiměřená opatření na prevenci lesních požárů a na boj s nimi. Zdá se, že v lesích nebyly přiměřené protipožární zóny, funkční bezpečnostní vodní body a nádrže, neexistovaly náležité plány boje proti požárům ani plány řádné evakuace vesnic, k dispozici nebyla moderní protipožární zařízení a v některých případech chyběl i moderní výcvik požárníků.
Co se stalo s centrálním monitorováním EU, pokud jde o uplatňování politiky zaměřené na prevenci lesních požárů? Nebyla si Komise vědoma zjevně špatného stavu věcí v Řecku, a jaká opatření byla přijata - pokud vůbec nějaká byla přijata - za účelem nápravy této situace? Na tyto otázky je nutno rychle a jasně odpovědět.
Je tu však ještě další hledisko, které by nás mělo znepokojovat, a sice skutečnost, že podle řecké vlády existují přesvědčivé důkazy o tom, že mnohé požáry byly založeny organizovanými žháři.
Požáry v Řecku prokázaly neustále se zvyšující hrozbu dalšího druhu terorismu: terorismu ve formě žhářství. Je to druh terorismu, proti němuž se mnohem hůře bojuje, protože teroristé - žháři nemusí procházet sofistikovanými bezpečnostními prohlídkami, ale prostě si vyjedou na venkov. Nemusí používat složitá výbušná zařízení, stačí jim krabička zápalek. Proto je nejvyšší čas, abychom začali rozhodně jednat a společně našli způsob, jak se vypořádat s tímto novým, velmi osudným druhem terorismu v Evropě.
Na závěr bych rád řekl, že je velmi důležité znovu připomenout náš vděk všem těm, kteří bojovali a riskovali své životy v horách na ostrově Evia a na poloostrově Peloponés v boji proti katastrofálním požárům, zatímco politici v Aténách bojovali proti sobě v televizních pořadech.
Elisabeth Schroedter
(DE) Vážený pane předsedající, chci vyjádřit svou hlubokou soustrast všem, kdo truchlí pro své rodinné příslušníky a přátele. Mé myšlenky patří těm, kdo přišli o své domovy a o svůj majetek. Potřebují naši solidaritu.
Řecká vláda byla donucena připustit, že zničující požáry byly částečně zaviněny legislativními mezerami a politickými chybami. V době změn klimatu může mít odmítnutí regionální politiky takto zničující důsledky na životní prostředí. Tato situace se musí změnit, a to i v Řecku. V úsilí o obnovu musí být jednou z priorit zachování a obnova přirozené krajiny tak, aby byly zasažené regiony znovu obyvatelné a aby lidem poskytly novou základnu pro život a tím jim zabezpečily budoucnost. Spekulace s půdou je nutno odmítnout v jakékoliv podobě. Nelze to dovolit, a tím méně z peněz EU!
Rovněž bych ráda varovala Komisi před změnou a doplněním nařízení o strukturálním fondu na úkor zásad udržitelnosti a partnerství, které jsou v něm zakotveny. V této době by to nebyla správná reakce na zničující účinky lesních požárů v Řecku.
Georgios Toussas
(EL) Vážený pane předsedající, katastrofální požáry a povodně, které letos v létě postihly nejen Řecko, ale i Itálii, Portugalsko, Velkou Británii a další země EU, nepřišly jako blesk z čistého nebe. Takovéto neslýchané katastrofy zvýrazňují potřebu odhalit skutečné příčiny, určit odpovědnost a zastavit tyto pokračující zločiny proti lidskosti.
Přejeme si poukázat na toto: přijetím několika zpátečnických zákonů a opatření vstoupily vlády členských států na cestu komercializace lesů a půdy a obecně všeho, co lze považovat za společensky prospěšné. Požáry, které si vyžádaly 75 životů našich bližních a více než 250 000 hektarů lesa, přičemž způsobily obrovské ztráty tisícům domácností, jsou neslýchaným, odporným politickým, hospodářským a ekologickým zločinem spáchaným na lidu naší země.
Včas jsme varovali před smutnými následky, které nám daly tragicky za pravdu. Dovolte, abych obrátil vaši pozornost na zjištění výboru několika stran řeckého parlamentu z roku 1993, která byla jednomyslně schválena všemi stranami. V těchto zjištěních se upozorňuje na nejistý stav vlastnictví, kterým jsou podporovány spekulace a nelegální zábory zalesněné půdy, zejména v okolí měst a pobřežních oblastí. Ve zjištěních se rovněž poukazuje na nedostatečné investice do lesnictví. Bylo navrženo zřízení jediného orgánu na ochranu lesů a vytvoření lesní knihy.
A kam to vedlo? Vůbec nikam.
Společné usnesení evropských parlamentních skupin o řeckých lesních požárech, jejich důsledcích a závěrech, které je třeba vyvodit za účelem preventivních a výstražných opatření, přehlíží skutečné příčiny a protilidovou politiku Evropské unie a vlád členských států. Absolutní nedostatek předvídavosti je zjevný.
Tato mimořádně nebezpečná a protilidová politika vyhovuje žhářům a odměňuje uzurpátory půdy. Škodí životnímu prostředí a způsobuje vážnou změnu klimatu, která má pro lidstvo zničující následky. Dokud bude tato protilidová politika, podporovaná zvyšujícími se kapitálovými zisky, nadále pokračovat, žhářství bude i nadále ničit lesy a půdu. Dojde k dalšímu okleštění práv pracujících lidí a lidských práv obecně, a to v oblasti práce, vzdělání, zdravotní péče, kultury, sportu a v oblasti životního prostředí.
Monopolní skupiny v odvětví cestovního ruchu se i nyní chystají hodovat na spálených pozůstatcích naší požárem zpustošené země. Myslíme si, že je potřeba zaručit Řecku alespoň toto: žádné změny v oblasti využívání půdy; okamžitou všeobecnou kompenzaci za zemědělskou výrobu a za poškozený zemědělský kapitál; přestěhování všech obyvatel venkova na státní náklady prostřednictvím vládních agentur.
Veliký význam má i okamžité uskutečnění projektů na ochranu proti povodním a dalších základních infrastruktur v rámci prevence dalších tragédií způsobených povodněmi, stejně jako uplatnění opatření k okamžité ochraně životního prostředí a historických lokalit; sestavení lesní knihy; vytvoření jediného orgánu pro kontrolu a ochranu lesů; a zrušení zákonů proti lesům.
Antonios Trakatellis
(EL) Vážený pane předsedající, obrovské množství požárů, které zpustošily Řecko, z nichž mnohé byly zaviněny žháři, ve spojení s vysokými teplotami, prodloužením období sucha a silnými větry, vyústily ve ztrátu životů, zničení domů a úrody a ve ztrátu tisíců kusů dobytka. Požáry zničily veliké plochy nádherných lesů a způsobily neslýchanou ekologickou katastrofu.
Jednou z klíčových zásad, na nichž je založena Evropská unie, je zásada solidarity. K solidaritě se zavázaly mnohé členské státy, Komise i jiné země a Řecko je vděčné těm, kteří podnikli rychlé kroky proti přírodní katastrofě vyplývající z podmínek, které se vymykají naší fantazii.
Chceme-li však projevit rychlou a koordinovanou solidaritu, která bude zároveň účinná, musíme zřídit mechanismus Společenství pro civilní ochranu proti přírodním katastrofám, a to zejména pro případ, že závažnost těchto katastrof přesáhne veškeré kapacity místních a vnitrostátních orgánů ochrany.
Mimo jiné se ve společném usnesení navrhují restrukturovaná a nová pružná pravidla pro Evropský fond solidarity, koordinace činností prevence a také účinná pomoc v boji proti přírodním katastrofám. Intenzivně je podporováno zřízení zvláštních evropských jednotek civilní ochrany, které budou v takovýchto situacích mobilizovány - samozřejmě, jako doplněk k vnitrostátním činnostem, a to v souladu s Barnierovým návrhem.
Rád bych věřil, že mechanismus Společenství bude brzy zaveden a že Fond solidarity se při řízení katastrof a péči o jejich oběti prokáže jako účinnější. Nesmíme však znovu zůstat pasivní a Evropská unie nesmí čekat na nevyhnutelný vznik dalších katastrof v členském státu, než se k této otázce znovu vrátí.
Právě nyní musíme jednat rozhodně; musíme se zbavit malomyslného a malicherného politického přístupu k problematice přírodních katastrof a civilní obrany.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Vážený pane předsedající, všichni cítíme soucit s těmi, kdo ztratili své příbuzné nebo přátele, ale i s těmi, kdo přišli téměř o vše, co jim bylo drahé, a o mnohé velmi osobní věci. Ano, soucítíme s nimi, ano, je úlohou Evropské unie projevit solidaritu. To je naší základní zásadou a chceme ji uplatnit i v tomto případě, a chceme tak dostát i své odpovědnosti, která nás váže ke každé naší spřátelené zemi Evropské unie.
Očekává-li se však od nás určitá odpovědnost, čekáme rovněž určitou odpovědnost jako protihodnotu. Musíme se zeptat: dalo se tomu zabránit? Sleduji své kolegy, kteří již vystoupili, dlouholeté poslance tohoto Parlamentu, kteří již přijali mnoho zákonů a akčních programů. Máme mnoho důvodů věřit, že bylo možno tomu zabránit. Od přijetí Akčního programu pro civilní ochranu uplynulo již devět let, a v čem tento program spočívá, pane Trakatellisi? S mnohými dalšími jste se podílel na jeho přípravě. Program spočívá v poskytování rychlé pomoci, ale týká se rovněž poskytování školení a organizace informačních aktivit, aby se občané na místní úrovni naučili, jak rychle reagovat a jak získat pomoc. To bylo pravděpodobně možné i v tomto případě, každý však zřejmě není v této oblasti odborníkem.
A co systém Forest Focus? Bere se správa lesů vážně? Uvažuje se vůbec v zemích Evropské unie, které v létě trpí horkým počasím, tedy ve všech jihoevropských zemích, o silničních pruzích pro požárníky? A nebo to není dostatečně lukrativní? To je vše, nad čím je potřeba se zamyslet. Chceme-li převzít odpovědnost, máme rovněž právo žádat odpovědnost jako protihodnotu.
A co politika v oblasti odpadů? Často se setkáváme s názorem, že existují členské státy, které ji neberou příliš vážně. Stále znovu nás Evropská komise informuje, že existují země nedodržující platné právní předpisy. To samozřejmě znamená, že bezmyšlenkovitě odhozená cigareta může způsobit okamžitý vznik požáru. Ano, chceme projevit solidaritu a poskytnout pomoc. V čem však spočívají tyto jednotky reakce? Chci se zeptat každého, kdo zde dnes volá po zavedení evropských jednotek reakce a snad i po zavedení evropského požárního sboru. Ptám se jich: kolika milionům lidí v 27 zemích budou sloužit? Téměř 500 milionům? Tito poslanci jsou buď krásně naivní, téměř jako v pohádce, nebo jsou populisté, jedno nebo druhé.
Nenuťme lidi, aby věřili tomu, že Evropská unie v Bruselu nebo Komise či Parlament mohou poskytnout dostatečné množství požárníků nebo záchranářů potřebných k zásahu v případě katastrofy. Potřebujeme komunikační struktury a musíme žádat o vrtulníky z Německa, Finska a České republiky, jsou-li potřebné, a to ještě téhož dne. Kromě toho, existuje přece systém včasné výstrahy pro určité události v rámci potravinářského průmyslu. Jeho lhůta je 12 hodin. Věřím, že i v této oblasti lze dosáhnout rychlejší reakce než 12 hodin. Myslím, že bychom měli být k lidem upřímní a že bychom jim měli říci, že lze poskytnout finanční prostředky a že lze zřídit komunikační struktury. My můžeme poskytnout pomoc, ale i vy musíte být odpovědni na místní úrovni, ať již jste kdekoliv, v Německu, severní Evropě, jižní Evropě či jinde.
Stejně intenzivně, jak cítíme celou hrůzu této situace a jak velice soucítíme s oběťmi a uvědomujeme si, že musíme být solidární, již pozítří musíme stanovit, co se musí změnit.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážený pane předsedající, občané jižní Evropy, kteří trpí v důsledku katastrofálních požárů, zažívají velmi těžké chvíle. Všichni si velice dobře uvědomujete drama, které se v Řecku odehrává, to množství ztracených životů a obrovské plochy spáleného lesa.
Následky této katastrofy nejsou jen hospodářské, ale i lidské a environmentální. Musíme si položit otázku, co se stane s těmi, kdo přišli o své domovy, o práci a půdu. Z Fondu solidarity bude poskytnuta finanční pomoc, ale co se udělá v sociální oblasti pro opětovnou integraci obětí?
A co více, co se stane se životním prostředím? Brzy přijdou první deště a uprostřed zimy hrozí další katastrofy.
Tyto otázky klademe Komisi a jak jsme se vyjádřili již v loňském roce v podobném usnesení, musíme trvat na zřízení orgánu pro evropskou civilní ochranu.
Nikolaos Vakalis
(EL) Vážený pane předsedající, řecká vláda používá veškeré své zdroje k boji proti katastrofě, která zasáhla Řecko v biblických rozměrech. Rozměr katastrofy však do velké míry přesahuje kapacity země, jak měli možnost zjistit pánové Barroso a Schulz.
V takových dobách nachází evropská solidarita svůj pravý smysl. Mezinárodní veřejné mínění nás sleduje a hodnotí to, jak si evropská rodina poradí s hlubokým neštěstím, jímž trpí jeden z jejích členů.
Vyzval jsem pana Barrosa v jeho nepřítomnosti, aby zabezpečil úplné využití veškerých zdrojů, jimiž disponuje na základě svého ústavního postavení. Následující kroky je nutno podniknout okamžitě, a tím myslím skutečně okamžitě:
· pružná aktivace Evropského fondu solidarity,
· provedení čl. 100 odst. 2 Smlouvy, kterým se poskytují dodatečné prostředky Společenství v případě přírodních katastrof,
· účast Komise a Evropské agentury pro životní prostředí na přípravě návrhu strategického plánu na obnovu požárem zasažených oblastí,
· přijetí programů třetího a čtvrtého podpůrného plánu Společenství na nápravu škod,
· výjimka z pravidel Společenství týkajících se zemědělských kvót a kvót na chov zvířat, státní podpory a daňových výjimek.
Závěrem chci říci, že jsme vděčni za pomoc, kterou jsme v minulých dnech získali od členských států. Je skutečně neocenitelná. Nedomnívám se však, že odstraní potřebu zřízení jednotek evropské civilní ochrany, které navrhli pánové Sarkozy a Karamanlis.
Edite Estrela
(PT) Vážený pane předsedající, všichni velice litujeme toho, co se stalo v Řecku a ve Spojeném království. Společně stojíme při obětech a doufáme, že takovéto situace se již nebudou znovu opakovat. Bohužel, jak zdůraznil vedoucí mé skupiny, každý rok v této době přijímá Evropský parlament usnesení, v němž vyjadřuje politování nad přírodními katastrofami, k nimž došlo během parlamentních prázdnin, a navrhuje opatření, která jsou jen zvolna přijímána.
Musíme přejít od slov k činům, aby se takováto situace neopakovala každý rok, jak je to nyní běžné, ještě intenzivněji a s vyšším počtem obětí. Všechny tyto události nás přivádějí k závěru, že z důvodu změny klimatu a globálního oteplování se rizika zvyšují. Existují různé dokumenty, v nichž jsou navrhována řešení (dnes se již hovořilo o Barnierově zprávě a o dalších dokumentech předložených Parlamentu a Komisi), a to nejen pro zlepšení účinnosti mechanismu civilní ochrany na evropské úrovni, ale i pro zlepšení zdrojů na vnitrostátní úrovni.
Pokud jde o často uváděné náklady, je zapotřebí zdůraznit, že v případě tragédie je nutno jednat a zničené hodnoty se musí nahradit, což stojí peníze. Je určitě nákladnější odstraňovat škody než těmto škodám předcházet. Ani jedno z usnesení přijatých Parlamentem se netýká vypracování map určujících oblasti s rizikem vzniku požárů, které je nutno při plánovaní a rozvoji zohlednit.
Musí být rovněž zavedeny různé sankce, např. zákaz výstavby budov ve spálených oblastech na 10 až 15 let. Členské státy takové možnosti mají. Chci vám připomenout, že v letech 2003 a 2005 muselo řešit zničující požáry i Portugalsko a tento rok mohlo naštěstí pomoci Řecku vysláním letadel pro boj s požáry. Musíme proto zlepšit koordinaci na evropské úrovni a zlepšit mechanismus na vnitrostátní úrovni.
Bylo by vítáno, kdyby Komise předložila směrnici o požárech, jak to udělala v případě povodní.
Své vystoupení bych chtěla zakončit přáním brzkého uzdravení komisaři Dimasovi.
Antonis Samaras
(EL) Vážený pane předsedající, dnes jsem se vrátil z Peloponésu postiženého katastrofou. Navštívil jsem své rodiště, Messiniu, kterou vážně postihly nejhorší lesní požáry za poslední století. Nebyl to jen obyčejný požár nebo jedna nárazová vlna. Ve dne i v noci vznikaly stovky požárů najednou, všude a ve všech směrech.
Viděl jsem hořící vesnice, lesy a úrodu, kterou pohltily plameny: staří lidé se ve svých domech raději nechali spálit, než by je bývali opustili, a požárníci hrdinsky obětovali své životy, aby splnili svou povinnost. Celkem 65 lidí zemřelo mučednickou smrtí, většina z nich při pokusu o záchranu svých domů a vesnic. Shořelo více než 250 000 hektarů půdy. Desítky tisíc obyvatel zůstaly bez domova a obyvatelstvo je šokováno. Jménem těchto lidí vás prosím o pomoc a solidaritu. Dejte jim naději, která jim umožní znovu se postavit na nohy.
Rád bych poděkoval Evropskému parlamentu a Komisi, které přijaly několik důležitých návrhů předložených řeckou vládou. Rád bych vám poděkoval osobně a jménem Rozpočtového výboru, jehož jsem členem. Zítra předložím další příslušné návrhy a pozměňující návrhy.
Evropa, kterou budujeme, znamená solidaritu i sebevědomí. Naši postižení bližní nyní potřebují solidaritu a sebevědomí, které jim Evropská unie může nabídnout.
Posilujeme tak Evropu jako takovou, její soudržnost a víru v evropský lid v jeho jednotě.
Richard Corbett
Pane předsedající, většina řečníků se v této rozpravě pochopitelně vyjadřovala k požárům v Řecku, jejichž rozsah je pro nás i nyní jen stěží představitelný, zejména vezmeme-li v úvahu, že k těmto událostem došlo teprve nedávno. Ale nezapomínejme, že tato rozprava - a určitě i usnesení, které přijmeme zítra - se týkají i jiných přírodních katastrof, k nimž došlo během letního období. Všichni víme, že jejich příčiny mají z dlouhodobého pohledu určitou souvislost.
Upozorňuji především na povodně, které zasáhly mnoho oblastí Anglie, včetně mého volebního obvodu Yorkshire a Humber. Naléhavě žádám Komisi a všechny, kdo se podílejí na zpracovávání žádostí o podporu z rozpočtu Evropské unie, které se nyní podávají, aby z hlediska solidarity, kterou může Unie projevit, zabezpečili, že ve všech případech budou finanční prostředky zmobilizovány co nejrychleji, bez zbytečných byrokratických překážek. Pokud se rozhodnutí přijme rychle a lidé budou vědět, že peníze jsou již na cestě, je možné začít plánovat ještě než peníze skutečně přijdou. Z hlediska symboliky i politiky je také velice důležité, aby bylo toto gesto solidarity projeveno všem oblastem, které během letošního léta strádaly. Dokud náš program nezaplní nové události, a tyto události začnou v myslích lidí, kteří nestrádali přímo, postupně ustupovat do pozadí, je důležité, aby byla tato problematika v našem programu na předním místě a abychom co nejrychleji provedli vše, co je zapotřebí provést.
Ioannis Kasoulides
(EL) Vážený pane předsedající, vědci předpověděli, že během několika desetiletí se Středozemí změní v poušť. Environmentální katastrofa, kterou způsobily lesní požáry v Řecku a požáry v dalších zemích Středozemí, mne přesvědčují o tom, že tato předpověď se skutečně splní, bude-li pokračovat globální oteplování a extrémní klimatické jevy.
Tato hrozba pro Evropskou unii by měla být považována za stejně závažnou jako terorismus, nedovolené přistěhovalectví, organizovaný zločin atd. My v Evropské unii proto musíme spojit své síly, abychom se této hrozbě mohli postavit.
Vítám oznámení pana Špidly, že se připravuje sdělení Komise. Doufám, že Komise s cílem zlepšit požární techniky pro boj s požáry zapojí do záležitostí týkajících se ochrany lesů a kontroly lesních požárů ty nejkompetentnější a nejschopnější odborníky.
Věřím však, že Evropská unie by také měla podpořit výzkum vývoje leteckých požárních sil k nočnímu hašení požárů. Jak je absurdní, že vojenská letadla jsou schopna operovat i v noci, zatímco letecké požární síly, využívané při takovýchto závažných přímých hrozbách pro celou Evropu, nikoliv.
Dalším bodem je program Natura 2000, jehož součástí jsou i naše lesy. Tento program bychom měli racionálně přezkoumat, neboť je v něm zakázáno budovat protipožární pruhy a přístupové cesty pro hasičská vozidla. Skutečností je, že ve snaze zachránit stromy přicházíme o lesy. Přezkoumejme tuto záležitost.
A konečně se domnívám, že tyto studie, které jsou vypracovávány v celé Evropě, by měly být ještě více zaměřeny na zalesňování a na environmentální obnovu po takovýchto ekologických katastrofách.
Donata Gottardi
(IT) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, lesní požáry bohužel zasáhly několik zemí Evropské unie a přinesly i ztrátu lidských životů. Také Itálie byla letos znovu vážně postižena. Bohužel to není nic nového; tento jev je stále intenzivnější a nelze jej řešit každý rok jako stav nouze.
Upřímně řečeno, mají-li být naše návrhy a požadavky smysluplné a účinné, musíme začít poukazovat na to, že ve velkém množství případů nejde o tragické nehody, ale o zjevné trestné činy: zločiny spáchané na životním prostředí, lidech, společnosti jako celku a její budoucnosti, zločiny spáchané ze spekulativních důvodů. Tyto zločiny musíme rychle, účinně a přísně řešit, a to odstrašujícím a dobře naplánovaným způsobem.
Jakou úlohu může Evropská unie společně s členskými státy hrát při reakci na takovéto katastrofy a trestné činy? Jakými nástroji toho lze dosáhnout? Myšlenka zřídit zásahové jednotky EU poskytující rychlou pomoc se záchrannými operacemi, zdroje a pomoc je dobrá, ale musíme přijmout obecnější přístup, s jehož pomocí se dostaneme až k jádru věci.
Musíme bojovat s kriminalitou a s jejím zvráceným systémem spekulativních zisků, a to legislativní koordinací orgánů členských států ve smyslu obhospodařování půdy a zamýšleného využívání oblastí postižených ničivými požáry. Je nutno stanovit časová omezení, jimiž bude zabráněno výstavbě nepovolených staveb v zemědělských oblastech a v oblastech chovu zvířat. Je nutno investovat finanční prostředky do pomoci místním celkům při zřizování společné ohlašovací sítě. To je způsob, jakým lze upřednostnit prevenci před prosazováním zákonů.
Rolf Berend
(DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, v dnešní diskusi bylo již několikrát zřetelně zdůrazněno, že nedávné přírodní katastrofy v členských státech EU, a nejen v Řecku, poukázaly na to, že kromě opatření, která je nutno přijmout na vnitrostátní úrovni, je naléhavě potřeba zavést lepší mechanismy krizových reakcí pro Evropskou unii jako celek.
Jako zpravodaj pro Fond solidarity se ptám, proč Rada zatím nesouhlasila s projednáním revidované verze nástroje solidarity z roku 2002, kterou přijaly před rokem a půl Komise a Evropský parlament. Tato nová revidovaná verze je pružnějším a přímějším nástrojem pro poskytování pomoci: pokud nebude mobilizována nyní během portugalského předsednictví po nedávných katastrofách, kdy se tedy zmobilizuje? Evropští občané se zcela oprávněně ptají: proč EU nedokáže jednat rychleji? Jakou hodnotu má tolik vychvalovaná solidarita mezi členskými státy? Odpověď na tuto otázku určují podle mého názoru takové krizové situace, jako je právě tato.
Verze Fondu solidarity, přijatá Evropským parlamentem v roce 2006, je silným a pružným nástrojem, který slouží zájmům EU, a jeho zavedení umožní občanům žijícím v postižených oblastech využívat výhod účinné pomoci a podpory založené na solidaritě. Tento fond není jen mechanismem na obnovu běžného stavu a funkčnosti infrastruktury a hospodářského a společenského života; ale rovněž vysílá, a to je pro EU významné, jasný politický signál EU k občanům, kteří se ocitli v kritické situaci.
Nejde o dotování fondu dalšími penězi. O tom není sporu; nominální rozpočtová linie jedné miliardy EUR by měla zůstat zachována. Vzhledem k nedávným událostem však vyzývám Radu, a zejména portugalské předsednictví, aby si uvedení tohoto nástroje solidarity v platnost stanovily jako prioritu.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Vážený pane předsedající, přeji si vyjádřit solidaritu s řeckým lidem po katastrofě z letošního léta, a především chci vyjádřit soustrast rodinám těch, kteří v ní přišli o život.
Jak již bylo při mnohých příležitostech uváděno, k přírodním katastrofám nedochází pouze v Řecku. Letos v létě vypuklo několik rozsáhlých požárů ve Španělsku ve Valencii, a zejména na Kanárských ostrovech. Naštěstí dobře fungovaly státní složky, požáry byly poměrně rychle uhašeny a státní orgány nyní řeší odškodnění postižených osob.
Souhlasím se svým kolegou Galeotim a jsem rád, že nakonec pochopil, že v této debatě nejde o útoky na konkrétní vládu. Poznámky socialistů, které zde zazněly, byly vždy správné a zaměřené na vyjádření solidarity s Řeckem, nesloužily k vytloukání politického kapitálu. Věřím, že lidová strana si tento přístup udrží i během dalších rozhovorů.
V každém případě si myslím, že paní Dagmar Roth-Behrendtová to vyjádřila velmi dobře: základní pravomoci stále patří členským státům, ale činnosti lze vykonávat na úrovni EU prostřednictvím Fondu solidarity. Pane komisaři, paní Roth-Behrendtová a další řečníci poukázali na zpoždění při rozvoji evropského Fondu solidarity.
Doufám, že Portugalsko, které je zemí obzvláště náchylnou k takovémuto druhu katastrof, využije své předsednictví k dalšímu rozvoji Fondu solidarity, abychom ho mohli všichni v budoucnu využít, pokud se taková katastrofa znovu zopakuje.
Manolis Mavrommatis
(EL) Vážený pane předsedající, letos v létě jsme byli v Řecku svědky nevídaných událostí a je smutné, že taková velká katastrofa zasáhne především lidi. Dnes bych se však chtěl věnovat zejména hrozbě, kterou přírodní katastrofy představují pro archeologická naleziště. Přírodní katastrofy, a zejména letní lesní požáry v Řecku, ohrozily památky evropského kulturního dědictví velkého významu.
Trpěl jsem, když jsem sledoval záchranu starověkého muzea v Olympii a archeologického naleziště prvních olympijských her. Z důvodu počasí nebylo možno požár zastavit, než se rozšířil až k archeologickému nalezišti. I přes veškerou snahu byly starobylé lesy na vrchu Kronius navždy zničeny.
Starověká Olympia je součástí světového kulturního dědictví. Je místem zrodu olympijských her, nejvýznamnějších her ve starověkém Řecku.Hry, které se konaly na počest Dia, prozařovaly celé antické období a dnes jejich záře oslňuje celou planetu. Kromě sportovních soutěží byly zásadní součástí této události i kulturní akce. Tak je tomu i v současnosti.
Starověká Olympia je kolébkou civilizace. Proto jí v usnesení věnuji zvláštní zmínku. A na závěr mi v této souvislosti dovolte požádat, aby byly zdroje přiděleny zejména na případy ochrany památek a měst evropského kulturního dědictví proti příštím katastrofám a na jejich obnovu v případě poškození požárem.
Evangelia Tzampazi
(EL) Vážený pane předsedající, hovoříme o nesmírné katastrofě, ztrátě lidských životů a hospodářské a environmentální katastrofě. Přinesla ji změna klimatu, sucha a vysoké teploty, spolu s nedostatkem prevence a plánování a především nedostatek koordinované činnosti.
Musíme okamžitě a společně podniknout kroky na podporu obětí. Zalesňování a obnova chráněných oblastí musí být zahájeny okamžitě. Rovněž musíme zabránit nelegálním změnám půdy na staveniště.
Toho lze dosáhnout prostřednictvím evropského reflexu, a to za předpokladu, že zmobilizujeme prostředky Společenství bez byrokratických průtahů, přijmeme a posílíme přísné environmentální právní předpisy na ochranu lesů a ekosystémů; zřídíme nezávislý evropský tým rychlé reakce a uskutečníme evropskou strategii boje proti vlivům změny klimatu.
Měli bychom však klást důraz také na potřeby nejzranitelnějších skupin obyvatelstva, jako jsou děti, starší lidé a postižené osoby.
Ráda bych poděkovala komisaři Špidlovi za to, že nám připomněl, abychom do řeckého akčního plánu začlenili také opatření proti vyloučení.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vážený pane předsedající, Evropa zažila letos v létě tragédii v podobě přírodní katastrofy v Řecku: ztrátu lidských životů a zničení tisíců hektarů lesů. To bude mít samozřejmě negativní vliv na životní prostředí i na hospodářství. Evropská unie se zapojila do poskytování lidské i materiální/operační pomoci a já doufám, že takto získané zkušenosti přispějí k budoucí evropské civilní ochraně. Realita nám ukazuje, že vytvoření stálých evropských jednotek rychlé reakce je nevyhnutelné. Měly by k nim patřit týmy reakce v závislosti na různých přírodních katastrofách, organizované v rámci regionálních středisek s cílem snížit dobu reakce. Rovněž musíme zabezpečit existenci mechanismu na zpřístupňování prostředků z Fondu solidarity. Kromě ničivých požárů zasáhlo letos v létě východní Evropu, zejména Rumunsko, také extrémní sucho a v posledních letech byly některé další země postiženy obrovskými povodněmi. V roce 2005 Rumunsko zasáhly nejvážnější povodně za posledních 20 let, které postihly všechny části země. Rumunsko získalo finanční pomoc od Evropské unie na projekty v postižených regionech, ale peníze byly uvolněny pozdě, nebyly k dispozici tehdy, když jich bylo nejvíce zapotřebí. Letos v létě způsobily příliš vysoké teploty v Rumunsku několik úmrtí, stovky lidí čelily mdlobám a Dunaj z poloviny vyschl, zatímco v loňském roce zaplavil desítky tisíců hektarů půdy, 10 okresů bylo prohlášeno za oblasti postižené katastrofou a poprvé byl vyhlášen nejvyšší stav pohotovosti. Je zřejmé, že členské státy by měly zaujmout společný postoj k otázkám změny klimatu. Komise pro změnu klimatu by měla co nejdříve vypracovat jasné závěry týkající se příčin a nevyhnutelných opatření s cílem tyto příčiny odstranit.
Paulo Casaca
(PT) Vážený pane předsedající, úvodem se chci připojit k podpoře obětí těchto katastrof, a to od Kanárských ostrovů na západě až po Řecko a Bulharsko na východě. Stejně tak jako ostatní i já chci pochválit práci služeb civilní ochrany a zejména požárníků při boji s těmito katastrofami. Zejména vítám prohlášení komisaře Dimase ze dne 31. července, v němž zdůraznil význam zprávy bývalého komisaře Barniera a jejího uplatnění, aby byla Evropa přiměřeně vybavena mechanismem civilní ochrany, který dokáže zabezpečit reakci, jež nám dosud chyběla.
Je sice pravda, že koordinace existuje, nesmíme však zapomínat na její meze, například na skutečnost, že různé výzvy Bulharska v červenci zůstaly bez odezvy.
Cestu kupředu vidím velice jasně: Komise musí využít obsahu této zprávy k přípravě vlastního návrhu a my v Parlamentu, samozřejmě spolu s Radou, bychom jej měli dobře zvážit a postupovat podle návrhů, které jsou důležité pro budoucí evropskou civilní ochranu.
James Elles
Pane předsedající, z návrhu usnesení je zřejmé, že v posledních letech panuje v Evropě extrémní počasí, ať se již jedná o vysoké teploty nebo o povodně. Slyšeli jsme o tom již mnoho. Společně s mými kolegy přirozeně vyslovuji co nejupřímnější soustrast těm, kteří byli postiženi požáry v Řecku. Jak již uvedl pan Corbett, jsou zde i lidé, které postihly povodně, k nimž shodou okolností došlo v mém volebním obvodu. Jsem překvapen, že se pan komisař k tomuto nevyjádřil. Hovoříme přece o přírodních pohromách, a mezi ně patří i povodně.
V mé vlasti byly měsíce červen a červenec jedněmi z nejdeštivějších měsíců v dějinách. Jejich výsledkem jsou podle Sdružení britských pojišťoven škody, jejichž výška je odhadována až na 5 miliard EUR. Zahynulo deset osob, nespočet domů bylo zničeno, nespočet podniků bylo narušeno, infrastruktura byla zničena. Proto je mimořádně důležité, aby byly povodně zahrnuty do každého opatření, které má Komise v úmyslu navrhnout.
Pane komisaři, místní lidé kladou například takovéto otázky: může EU udělovat granty, které by mohly být doplněny vnitrostátním financováním, aby se předešlo dalším povodním pomocí vybudování povodňových zábran? Zadruhé, měla by Evropská unie přezkoumat směrnici, která brání tomu, aby to, co se vybagruje z řek a toků, zůstávalo na březích těchto řek? Podíváme-li se na výhledy do budoucna, nemůže být pochyb o tom, že tyto klimatické podmínky se pravděpodobně ještě zhorší. Klimatologové předpokládají, že průměr dešťových srážek se v rámci jednotlivých zemí zvýší přibližně o 20 %, přičemž srážky mohou spadnout ve formě mimořádně prudkých přívalových dešťů, kdy měsíční objem srážek spadne v průběhu jediného dne.
Za těchto konkrétních okolností by lidi, kteří poslouchají rozpravy v mém volebním obvodu, ve volebním obvodu pana Corbetta i v celém Spojeném království, velmi uspokojilo, kdybyste je ujistil, že záplavy budou zahrnuty tak, jak je to uvedeno v odstavci 2 návrhu usnesení naší skupiny, a že pomoc bude poskytnuta tak brzy a tak rychle, jak je to jen možné. Jako hlavní zpravodaj pro rozpočet na rok 2007 vás mohu ubezpečit, že budu situaci pozorně sledovat, abych zajistil, že všechny finanční prostředky budou vhodně a účinně použity.
Fernand Le Rachinel
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, úvodem mi dovolte, abych jménem skupiny ITS vyjádřil svou soustrast a podporu rodinám obětí a celému řeckému lidu.
Zemřeli šedesát tři lidé, další lidé zmizeli beze stopy, byly zničeny vesnice, spáleno bylo 200 000 hektarů půdy, a jak již uvedli mí kolegové, uhořely desetitisíce kusů dobytka, což bude mít následky pro národní hospodářství a zejména pro jednotlivá místní hospodářství; tyto následky, dosud nezhodnocené, představují smutný výsledek lesních požárů, které pustoší Řecko od konce srpna.
Evropská unie vytáhne jako obvykle svou šekovou knížku na pomoc při obnově zničených oblastí a jako obvykle využije tragickou situaci k tomu, aby navrhla rozšíření svých pravomocí vytvořením stálého orgánu evropské civilní ochrany. Tím se však nijak nepřispěje k solidaritě evropských zemí, které poslaly helikoptéry, vrtulníky s vaky na vodu a požárníky na pomoc svým řeckým kolegům, tak jak to udělali již před dvěma lety v Portugalsku a jak to budou dělat i v příštích letech vždy, když bude členský stát potřebovat jejich pomoc.
Tak jako při každé příležitosti, Evropská unie zastírá svou vlastní zodpovědnost. Politika prevence lesních požárů nemá žádné nezávislé financování a potácí se někde kolem programu Life, který je zaměřen na školení, komunikaci a statistické monitorování požárů v menším rozsahu.
Řekové se zlobí a mají na to právo, protože rozsah katastrofy je zjevně výsledkem mnohých lidských selhání: zanedbaného podrostu, špatně vycvičených požárníků, nedostatečného vybavení, nulové koordinace operací, nepřiměřených politik územního plánování, příliš pozdě podané žádosti o pomoc a zejména neexistence prostředků prevence. Je to tím méně pochopitelné, že se jedná o středozemský stát, v němž jsou požáry a sucha běžnou událostí a v němž lidé od počátku roku čelí již třetí vlně horkého počasí. Nikdo si neuvědomil, že z důvodu typu klimatu by měla být k dispozici vlastní letecká jednotka s vaky na vodu.
Není však potřeba poukazovat jen na vládu pana Karamanlise, i když právě její taktika vyčkávání v prvních dnech si zaslouží zvláštní odsouzení: pouze 1 000 požárníků, pouze 440 vojáků. Je třeba poukázat i na některé strany a hanba padá i na jejich socialistického předchůdce, stranu PASOK. Nová demokracie a její spojenci nesou kolektivní odpovědnost za nedostatečné lidské a materiální zdroje určené k boji s požáry, ale i za to, že neexistovalo nic, co by mohlo být nazváno politikou prevence požárů.
Strašná katastrofa v Řecku svědčí bohužel o selhání systému a za několik dní bude mít řecký lid příležitost potrestat zkompromitovanou politickou třídu a zvolit si jiné zástupce k přijímání politických rozhodnutí. Doufejme, že si vyberou správně!
Vladimír Špidla
člen Komise. - Dámy a pánové. Debata nad takto závažným předmětem samozřejmě zasáhne i oblasti, které souvisí přímo či nepřímo.
Dovolte mi, abych se obecně vyjádřil k evropské solidaritě, k Fondu solidarity a k některým okolnostem, ze kterých se můžeme poučit.
V roce 2002 jsem měl příležitost být v čele země, která byla postihnuta enormními povodněmi. Bylo to společně se Spolkovou republikou Německo a Rakouskem. Rozsah této katastrofy byl podnětem ke vzniku Fondu solidarity. Tato katastrofa se odehrála v srpnu a v lednu Česká republika obdržela první platby. Mohu jasně konstatovat, že to byla neuvěřitelná rychlost. Od úplné nuly vytvořit politickou koncepci, vytvořit strukturu a realizovat pomoc. Tato pomoc byla významná a byla také u nás velmi oceněna.
Od té doby velmi dobře vím, jak důležitá je solidarita nejenom finanční, ale i obecná. Nemohu nikdy zapomenout na dánské hasiče, francouzské hasiče a mnoho lidí ze všech ostatních zemí Evropy, kteří se podíleli na tom, aby nám pomohli tuto katastrofu zvládnout.
Zkušenost, kterou jsem udělal, je jasnou zkušeností, že i když je země dobře organizovaná, existují katastrofy, které prostě přesáhnou její hranice. Není možné udržovat sílu trvale na úrovni, která je potřeba ke zvládnutí těchto extrémních situací. A proto si myslím, že je velmi správné hledat techniky a postupy, které nám umožní zasáhnout v takovémto případě v koordinaci i na úrovni Evropské unie. Je to tedy velmi podstatná věc. A jakou najdeme konkrétní formu je možná ještě otázka v otevřené diskusi. Ale přesto je zřejmé, že kapacita reagovat a mobilizovat prostředky na evropské úrovni nebo prostřednictvím evropské úrovně je mimořádně významná a v současné době stále ještě nedostatečná. Protože velmi málo zaznělo, že Bulharsko neobdrželo pomoc. Protože prostě kapacita byla vyčerpaná. To nebyla žádná úvaha, která by se za tímto skrývala. Prostě nebyly letadla, nebyl dostatek vycvičeného personálu.
Pokud jde o vlastní pomoc Řecku, v této situaci je zřejmé, že tato pomoc je připravena. Bude uvedena na základě podnětu řecké vlády. A v každém případě všechny orgány Komise budou postupovat tak, abychom mohli realizovat pomoc co nejrychleji a co nejcíleněji.
Dovolte mi, abych jenom rychle podtrhl to, co koneckonců jsem již řekl ve své úvodní řeči. V úvahu přichází Fond solidarity, který od svého zřízení zasáhl už nejméně ve dvaceti nebo třiceti případech. Podnětem k jeho zřízení byly povodně. Zasahoval nebo pomáhal v případě obrovských uragánů, jako byl uragán Gudrun nebo Kyril. Bude užit v rámci pomoci při těchto katastrofálních lesních požárech. Jsou to možnosti strukturálních fondů, které lze na základě nové zkušenosti a nové potřeby přestrukturovat, a k tomu jsme také připraveni mimo jiné i proto, že komisařka Hübnerová byla v Řecku. Protože další zkušenost, která je velmi významná, osobní zkušenost s takovýmito katastrofami vydá za mnoho záznamů v televizi.
Dámy a pánové, v současné diskusi se také objevily otázky klimatických změn, prevence, prevence povodní, otázky strategie ochrany přírody, otázky územního plánování, otázky výstavby a mnohé další. Všechny tyto věci spolu nepochybně souvisejí. A proto je velmi důležité hledat odpovědi na evropské úrovni, jak to koneckonců děláme.
Dámy a pánové, dovolte mi, abych ukončil své vystoupení velmi prostě. Solidarita je potřebná a když ji cítíte, jste i ve velmi těžkých situacích daleko silnější, než byste očekávali. Děkuji.
Předsedající
Před ukončením diskuse chci poděkovat všem poslancům ze všech politických skupin, kteří vystoupili, za jejich cenné příspěvky. Narodil jsem se v Peschici, jedné z vesnic v jižní Itálii, kterou letos v létě velmi vážně zasáhly požáry. Pocházejí odtud tři z obětí požárů. Rozumím bolesti a zděšení, které vyjádřili mnozí poslanci, a jsem vděčný, že jste byli tak rozhodní a věcní. Doufám, že taková bude i Rada při řešení úloh nastolených Parlamentem a Komisí.
Dostal jsem pět návrhů usnesení v souladu s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý.
Písemná prohlášení (článek 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
písemně. - (DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, obraz závažných požárů v Řecku nás pronásledoval celé léto. Na rychlou pomoc poskytnutou ostatními zeměmi EU při boji s požáry a na současnou nabídku finanční pomoci ze strany EU Řecko nikdy nezapomene.
Na něco se však v Řecku už celá desetiletí zapomíná a to mne přivádí k podstatě nedávné katastrofy: konkrétně k potřebě zřídit pozemkovou knihu. EU tuto povinnost Řecku uložila, dosud však žádná opatření nebyla přijata. Důsledkem je, že velké zalesněné oblasti zůstávají v Řecku společnou půdou, tedy územím nikoho. Kdokoliv, kdo vypálí určitou část lesa a postaví si v ní chatu, ví, že nebude následovat žádná reakce, takže jeho čin je v podstatě legalizován. Tato situace udělala ze žhářství národní sport. EU je ochotna řeckému lidu pomoci, ale Řecko si musí sáhnout do svědomí a bouchnout do stolu. To znamená především to, že pokud Řecko do 31. srpna 2008 nedokončí pozemkovou knihu, bude nejen čelit větším sankcím, jejichž výše bude dosahovat milionů, ale bude muset zvážit také další platby. Jako zpravodaj pro transparentnost zemědělských výdajů v EU budu tuto oblast velmi pozorně sledovat.
Neena Gill  
písemně. - Přestože uznávám rozsah zpustošení způsobených lesními požáry v Řecku a lituji lidi, kteří v důsledku této události zahynuli, musím zdůraznit, že v tomto případě jde ve skutečnosti o usnesení o přírodních katastrofách. Proto jsem zklamána, že komisař vůbec nepřipomněl povodně, k nimž došlo ve Spojeném království. V celé zemi způsobily rozsáhlé škody, včetně mého regionu West Midlands. Ve Worcestershiru bylo postiženo více než 5 000 domů a podniků a více než 2 000 lidí bylo dočasně vysídleno.
I dopad na infrastrukturu byl obrovský, mnoho cest bylo po mnoho týdnů pod vodou a některé cesty úplně zmizely. Zemědělství bylo také vážně narušeno, přičemž dopad není možno omezit pouze na ztrátu produkce, ale je potřeba vzít v úvahu i ztrátu zemědělských plodin, pastvin a výnosu nadcházejícího roku.
Proto naléhavě žádám Komisi, aby zaručila, že předloží žádost Spojeného království o finanční pomoc z Fondu solidarity, aby se tak pomohlo zmírnit některé z okamžitých následků povodní. Je nevyhnutelné, aby systémy umožňující přístup k finančním prostředkům byly účinné a aby se kterýkoliv z navrhovaných orgánů EU pro rychlou reakci na pomoc členským státům vztahoval i na extrémní povodně.
Péter Olajos  
písemně. - (HU) Přírodní katastrofy v létě.
Změny klimatu učinily z letošního léta přehlídku katastrof. Rekordní povodně, sucha a lesní požáry pustošily oblasti celé Evropy. V Maďarsku sucho zničilo většinu úrody kukuřice a více než 400 hektarů půdy padlo za oběť plamenům lesních požárů, přestože naši požárníci s nimi v Maďarsku i v Řecku statečně bojovali. EU si z těchto událostí musí vzít patřičné ponaučení.
Rád bych připomněl, že žhářství a úmyslné zakládání ohně je předpokládanou příčinou vypuknutí požárů v Řecku i na Sicílii. Je velmi důležité, aby škoda způsobená těmito případy žhářství, spojená s poškozením nebo zničením chráněného přírodního bohatství, nevyústila ve změnu oficiálního statutu těchto oblastí. Pokud bude možno obejít úřady úmyslně odhozeným oharkem z cigarety a pokud bude potom možno získat povolení, například stavební povolení, která byla předtím z důvodu ochrany životního prostředí zamítnuta, brzy bude celá Evropa v plamenech. Evropská unie a její členské státy musí klást důraz především na správnou obnovu a rekonstrukci těchto zničených oblastí.
Nakonec bych rád upozornil na jeden malý, naneštěstí správní nedostatek. Přestože dříve bylo možno získat před poskytnutím včasné pomoci na místě prostředky ke zmírnění následků katastrofy od Unie poměrně rychle, do dvou měsíců, nyní už je nutno čekat téměř rok. Doufám, že Unie změní své postupy a pomoc bude zase poskytována rychle. Pamatujte: kdo rychle dává, dvakrát dává.
Richard Seeber  
písemně. - (DE) Frekvence, rozsah, složitost a vliv přírodních katastrof se v posledních letech v Evropě stále zvyšují. Léto 2007 pokazily obrovské lesní požáry a několik povodní, které způsobily veliké materiální a environmentální škody. Tyto přírodní katastrofy znovu jasně ukázaly, že existující vnitrostátní zdroje dosahují svých mezí, a to po finanční i technické stránce. Dobře fungující, účinné a rychlé mechanismy evropské civilní obrany jsou proto naléhavě potřebné. Z tohoto důvodu vyzývám k účinnému zapojení Evropy a vyzývám Komisi k přijetí potřebných opatření.
Každý si pamatuje povodně ve střední Evropě v letech 1999, 2001 a 2005 a jejich ničivý účinek v Rakousku a sousedních zemích. Reakcí na ně bylo zřízení fondu EU na zmírnění následků katastrof. Přišel čas, aby se tento fond stal co nejpružnějším a aby z něj mohly být bez váhání uvolňovány prostředky. Příprava mechanismu krizové reakce rovněž zjednoduší uplatnění rychlé reakce ve stavech nouze velkého rozsahu.
Margie Sudre  
písemně. - (FR) Podporuji názor vyjádřený v návrhu usnesení a rovněž si přeji vyjádřit svou solidaritu s řeckým lidem postiženým touto katastrofou.
EU by měla co nejdříve poskytnout Řecku následnou pomoc a skutečně zlepšit své kapacity a prostředky v oblasti civilní obrany a akce ve stavech nouze.
Počasí bylo letos v létě bohužel nemilosrdné i v jiných zemích Evropy. Uragán Dean, který dosahoval rychlosti více než 200 km/h, byl jedním z nejničivějších hurikánů, který zasáhl Antilské souostroví za více než 20 let: způsobil rozsáhlé škody v odvětví zemědělství a poškodil elektrické a telekomunikační sítě na ostrovech Martinik a Guadeloupe, dvou nejvzdálenějších regionech EU.
Naléhavě vyzývám Evropskou komisi, aby přijala požadovaná opatření na podporu zemědělství na ostrovech Martinik a Guadeloupe, zejména odvětví banánů a cukrové třtiny, neboť ovocné plantáže byly téměř úplně zničeny, což má nepříjemné sociální, hospodářské a lidské důsledky.
Je nevyhnutelné, aby co nejdříve vstoupil v platnost nový Fond solidarity a zdokonalený program EuropeAid.
