Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0552/2010).
Komisijai tika uzdoti šādi jautājumi.
Pirmā daļa

Temats: "Bāzeles III” vienošanās kritēriji un Eiropas bankas
Bāzeles komiteja 2010. gada 12. septembrī paziņoja par jaunu kritēriju noteikšanu finanšu sistēmas stabilitātes veicināšanai. Ar šiem kritērijiem galvenokārt paredzēts palielināt parasto akciju un riska svērtās vērtības attiecību.
Vai Komisija uzskata, ka nepieciešamība pēc "Bāzeles III” vienošanās izriet no pašreizējās finanšu krīzes vai arī, lai risinātu strukturālās nepilnības, kuras "Bāzeles II” vienošanās nav bijusi spējīga izlabot? Kāda būs "Bāzeles III” ietekme uz Eiropas banku tirgū nodrošināto likviditāti? Vai tā uzskata, ka "Bāzeles III” vienošanās paātrinās banku apvienošanos? Vai tā uzskata, ka jaunā vienošanās vēl vairāk pazeminās mazo banku konkurētspēju salīdzinājumā ar lielajām banku grupām? Vai šos kritērijus nebūtu plašāk jāapspriež G20 līmenī, lai varētu paredzēt godīgākas konkurences pamatnoteikumus pasaules tirgus finanšu nozarē?
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, labvakar visiem! Priekšsēdētāja kungs, es tikko atgriezos no Luksemburgas, kur notika Ekonomikas un finanšu ministru padomes tikšanās un tika noslēgta vienprātīga vienošanās par priekšlikumu direktīvai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem.
Es par to informēju Parlamentu, jo par šo priekšlikumu, kurš arī būs tikai priekšlikums, kamēr netiks izskatīts šajās debatēs, lielā mērā ir jāpasakās Eiropas Parlamentam, jūsu referentam Gauzès kungam, un liela nozīme ir arī daudzajiem grozījumiem, kuri ir iesniegti un iekļauti Ministru padomes galīgajā balsojumā, jo īpaši tiem, kuri ir saistīti arī ar finanšu uzraudzības tiesību aktu kopumu, kura izstrādē Eiropas Parlaments arī ieguldīja lielu darbu.
Protams, mēs tagad sadarbosimies ar Parlamentu, lai pabeigtu šo vienošanos par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu regulējumu. Pirmo reizi šajā nozarē tiks īstenots Eiropas regulējums, un es vēlos jums jau tagad pateikties par darbu, kas ieguldīts šī direktīvas priekšlikuma sagatavošanā.
Kratsa-Tsagaropoulou kundze man jautāja par gaidāmajām debatēm, kas notiks Bāzelē un kas ir saistītas ar tikko minēto regulējumu. Banku reforma ir ļoti svarīgs jautājums, un es atkārtoju, ka es atzinīgi vērtēju Parlamenta apņēmību, ko apliecina Karas kunga lieliskais darbs; mēs Parlamentā par to runājām pirms divām nedēļām. Jums būs jāizsaka savs viedoklis par Kapitāla prasību direktīvu Nr. 4, kuru iesniegs 2011. gada pavasarī, lai Eiropā īstenotu "Bāzeles III” vienošanos.
Dāmas un kungi! Nepietiek teikt, ka mēs piedzīvojām un joprojām ciešam no nepieredzētas finanšu krīzes, kura vēl nav beigusies. Starptautiskais Valūtas fonds norāda, ka šīs krīzes rezultātā bankas līdz 2010. gada beigām ir zaudējušas EUR 2300 miljardu, un pusi no šīs summas veido Eiropas banku zaudējumi. Šī krīze sākās finanšu nozarē, un tā izraisīja smagu lejupslīdi Eiropas ekonomikā. Tikai šajā gadā vien Eiropas IKP saruka par 5,7 % jeb EUR 700 miljardu.
Mums ir jāatjauno uzticība banku nozarei un šīs nozares stabilitāte, un ir jānodrošina tas, lai aizdevumi arī turpmāk veicinātu ekonomiku, uzņēmējdarbību, nodarbinātību un attīstību. Eiropas Savienība un dalībvalstis pieņēma nebijušu ārkārtas pasākumu kopumu, par ko tobrīd un nebūt ne tik sen maksāja nodokļu maksātāji. Rezultātā Komisija apstiprināja valsts atbalstu 4100 miljardu jeb 35 % apmērā no Eiropas IKP. Kopā ar fiskālo politiku, kuras mērķis ir novērst lejupslīdi Eiropā, šie atbalsta pasākumi veicināja deficīta un valsts parāda pieaugumu.
Dāmas un kungi! Jau vienreiz par to maksāja iedzīvotāji, nodokļu maksātāji - vai atkal būs jāmaksā viņiem? Manuprāt, nē, un es ceru, ka nē, jo tas nebūtu godīgi. ES politikā tiek ņemtas vērā nākotnes perspektīvas, jo profilakses pasākumi vienmēr ir lētāki par novēršanas pasākumiem. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka krīze un tās postošās sekas atkārtojas, un tieši tāpēc uzraudzības politikai, uz kuru attieksies "Bāzeles III” vienošanās nosacījumi Eiropā, ir jābūt mērķtiecīgai, un tajā ir jābūt paredzētiem profilakses pasākumiem.
Mēs vēlamies Eiropā nodrošināt banku krīžu novēršanas sistēmu, kuras pamatā arī būs Parlamenta atzinumi. Īpaši es vēlos uzsvērt Ferreira kunga darbu.
Saskaņā ar G20 2009. gada 2. aprīļa lēmumu Bāzeles Banku uzraudzības komiteja ir atbildīga par vajadzīgajiem nopietnākiem "Bāzeles II” regulējuma uzlabojumiem, lai pastiprinātu banku dzīvotspēju un uzlabotu to finanšu stabilitāti. ES vadītāji 2009. gada 19. un 20. martā šo mērķi atbalstīja. "Bāzeles III” regulējumu sagatavoja Bāzeles komitejas eksperti, kuri pārstāv reglamentējošajās un uzraudzības iestādes 27 lielākajos starptautiskajos banku tirgos, un Komisija ļoti aktīvi pārstāvēja visas Eiropas Savienības dalībvalstis.
Saskaņā ar Komisijas un Bāzeles komitejas secinājumiem jaunais regulējums veicinās finanšu stabilitāti, ierobežos procikliskumu un uzlabos ekonomiskos un sociālos apstākļus daudzām ieinteresētajām pusēm, ko nodrošinās retākas banku krīzes un ar tām saistītie riski. Šī reforma būs jo īpaši izdevīga aizņēmējiem, uzņēmumiem un privātpersonām, kā arī kreditoriem, valdībām, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā.
Jāatzīst, ka ieguvumi būs redzami tikai pēc kāda laika, jo jaunais regulējums un pārejas noteikumi, kurus 2010. gada 12. septembrī izziņoja banku vadītāju grupa un uzraudzības vadītāji, tiks ieviesti pakāpeniski.
Tas attiecas arī uz likviditātes noteikumiem. Likviditātes standartiem līdz 2015. gadam ir noteikts novērošanas laiks. Kratsa-Tsagaropoulou kundze jautāja, vai jaunie noteikumi paātrinās banku apvienošanos; tāds nav šīs reformas mērķis, taču, ja kāda banka savlaicīgi neievēros šos jaunos noteikumus un būs spiesta apvienoties ar konkurentiem vai pat ar saviem partneriem, tā tiks labāk aizsargāti noguldītāji un kreditori un tiks veicināta finanšu stabilitāte.
Es arī saprotu jūsu bažas par to, ka jauno noteikumu rezultātā nesamērīgi cietīs mazākās bankas. Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja veica kvantitatīvo pētījumu par "Bāzeles III” vienošanās ietekmi uz banku nozari, un, Kratsa-Tsagaropoulou kundze, tika konstatēts, ka patiesībā jaunie noteikumi mazās bankas ietekmēs mazāk nekā 50 lielākās banku grupas Eiropas Savienībā. Tas galvenokārt ir tāpēc, ka mazām bankām ir lielāks pamata kapitālieguldījums un to uzņēmējdarbības modelis ir vienkāršāks.
Visbeidzot, Komisijai ir ļoti svarīgi nodrošināt godīgu konkurenci starptautiskā līmenī. Pašlaik, manuprāt, nav ieteicams G20 sākt vēl vienas debates par visiem noteikumiem saistībā ar "Bāzeles III” vienošanos, jo šie noteiktumi tika pieņemti ilgu un saskaņotu debašu rezultātā. Taču G20 un Finanšu stabilitātes padomes politiskā pārvaldība ir instruments, ko Eiropa var izmantot, lai visi efektīvi, pareizi un savlaicīgi īstenotu Bāzeles vienošanās nosacījumus. Lūk, kāda ir mana atbilde uz jūsu ļoti svarīgo jautājumu.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es piekrītu, ka komisārs M. Barnier sniedza ļoti visaptverošu atbildi. Viņš komentēja pilnīgi visus jautājumus, kas ne vienmēr ir raksturīgi Komisijas atbildēm. Ar jūsu atļauju, komisāra kungs, es vēlos jums uzdot papildjautājumu par banku likviditāti saskaņā ar "Bāzele III” vienošanos. Vai, jūsuprāt, likviditāte netiks tieši ietekmēta, jo tirgū sarežģījumus jau rada banku problēmas likviditātes jomā, un vai pasākumi tiks veikti pakāpeniski? Kāpēc Komisija uzskata, ka tas neietekmēs likviditāti laikā, kad tirgū tas ir tik ārkārtīgi nepieciešams?
Paul Rübig
(DE) Komisār M. Barnier, mani ļoti interesē, kā "Bāzeles II” vienošanās ietekmē ASV tirgu, kur daudz - vairāki simti - mazo banku ir bankrotējušas. Kā šī vienošanās ietekmē lielās bankas? Kāda ir "Bāzeles III” vienošanās ietekme ASV? Vai ASV šī vienošanās tiks īstenota tajā pašā laikā, kad Eiropā, vai ASV šī vienošanās tiks īstenota drīzāk? Kāds ir grafiks "Bāzeles II” un "Bāzeles III” vienošanās īstenošanai ASV?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisāra kungs, paldies par informāciju, kas ir svarīga, jo tajā ir aprakstīts pašreizējais finanšu stāvoklis Eiropā un banku finanšu stāvoklis, un Eiropas Komisija šos jautājumus risina ikdienā. Par laimi, šajā jomā situācija uzlabojas. Es vēlos uzdot ļoti īsu jautājumu: jūs sacījāt, ka 2011. gada pavasarī Eiropas Komisija iesniegs jaunus priekšlikumus. Varbūt jūs vēlaties pastāstīt mazliet vairāk par šo priekšlikumu galvenajiem aspektiem?
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, Kratsa-Tsagaropoulou kundze jautāja par likviditāti. Es vēlos vēlreiz atkārtot - finanšu krīze parādīja, ka bankas, kurām raksturīga pārmērīga likviditāte, neaizdod naudu starpbanku tirgū, jo tām ir ļoti apdomīgi veidota likviditāte pašu vajadzībām nepieciešamības gadījumā. Turklāt šī problēma saasinājās, jo bija pārāk maz informācijas par citu iestāžu finansiālo stabilitāti. Manuprāt, jaunie likviditātes noteikumi palīdzēs novērst problēmas saistībā ar nepietiekamu likviditāti tirgū, uzlabojot banku likviditātes riska pārvaldību un pastiprinot to naudas rezerves.
Kratsa-Tsagaropoulou kundze, Bāzeles komitejas plānotie pārejas pasākumi paredz, ka jaunais likviditātes nodrošinājuma rādītājs būs obligāts tikai, sākot ar 2015. gadu, un, manuprāt, bankām pietiks laika pārejas periodā, lai ņemtu vērā un ierobežotu jebkādu nevēlamu ietekmi tirgū.
Rübig kungs, jūs minējāt "Bāzeles II” vienošanos. Es vēlos visiem atgādināt, ka jūsu pieminētajās Amerikas Savienotajās Valstīs vēl nav īstenota "Bāzeles II” vienošanās, un es varētu piebilst, ka nav īstenota arī "Bāzeles 2,5” vienošanās. Savas pirmās vizītes laikā Amerikas Savienotajās Valstīs 2010. gada 9. un 10. maijā es arī noslēdzu, vai drīzāk panācu, vienošanos ar ASV Finanšu departamenta sekretāru - ar kuru man ir paredzēta vēl viena tikšanās nākamajā nedēļā -, lai panāktu to, ka "Bāzeles 2,5” vienošanās Amerikas Savienotajās Valstīs tiek īstenota 2011. gada vidū.
Rubig kungs, jūsu jautājums ir ļoti svarīgs, jo tas ļauj mums apzināties mūsu saistības starptautiskā līmenī. Amerikas Savienotajām Valstīm ir svarīga loma Bāzeles standartu izstrādes procesā. ASV ir cieši saistītas ar šo procesu, un tāpēc nebūtu pareizi, ja ... es to pateikšu pozitīvākiem vārdiem. Būtu pilnīgi normāli, ja šie kopīgie lēmumi tiktu īstenoti kopīgi, vienlaikus. Es tiešām uzskatu, ka šie lēmumi ASV un Eiropā ir jāīsteno vienlaikus; un es centīšos to nodrošināt tuvākajās dienās, dodoties otrajā vizītē.
Runājot par "Bāzeles III” vienošanās ietekmi uz lielajām un mazajām bankām, jāsaka, ka kopumā mēs ļoti piesardzīgi veiksim pētījumus par ietekmi uz makroekonomiku un mikroekonomiku, lieki neriskējot, un es ņemšu vērā viselastīgākos noteikumus, lai izstrādātu labus pasākumus un pieņemtu labus un pēc iespējas atbilstošākus lēmumus.
Zemke kungs jautāja par laika plānojumu. Zemke kungs, 2011. gada pavasarī ir paredzēts izstrādāt tiesību aktus, direktīvas projektu, tā dēvēto 4. Kapitāla prasību direktīvu (CRD 4); ņemot vērā transatlantisko novērtējumu, šī direktīva nodrošinās pareizu risku novēršanas sistēmu bankām tikai pēc tam, kad būs veikti visi pētījumi par ietekmi, Bāzeles pasākumu ietekmi, ietekmi uz makroekonomiku un mikroekonomiku, un pēc tam, kad būs izvērtēti citi pasākumi, un man ir padomā daudz šādu pasākumu, un - es to jau minēju iepriekš - tie ir saistīti ar ārējo un iekšējo uzraudzību.
Man ir nepieciešami daži mēneši laika, lai veiktu kārtīgu darbu: lai uzklausītu Parlamenta un finanšu pakalpojumu nozares pārstāvju viedokli, pieņemtu pareizos lēmumus un sagatavotu labus priekšlikumus. Tas viss saistībā ar CRD 4 un šiem tiesību aktiem tiks darīts 2011. gada pavasarī.
Priekšsēdētājs

Temats: ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksme / nodrošinātība ar pārtiku
Pasaules Pārtikas diena tika atzīmēta 2009. gada 16. oktobrī. Nesen PLO norādīja, ka situācija joprojām ir neapmierinoša, kaut arī hronisku badacietēju skaits pasaulē ir nedaudz samazinājies (šajā gadā 925 miljoni salīdzinājumā ar 1,023 miljardiem 2009. gadā). Pārtikas trūkums apdraud TAM 1. mērķa īstenošanu, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Tuvojoties nākamajai ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei (29. un 30. novembrī Tripolē), daudzas iesaistītās puses ir pārliecinātas, ka stratēģiskajā partnerībā lielāka uzmanība ir jāpievērš nodrošinātībai ar pārtiku, tostarp jautājumiem par pārtikas pieejamību, infrastruktūru, zemes īpašumtiesībām un pielāgošanos klimata pārmaiņām. Vai Komisija uzskata, ka būtu nepieciešams ieviest jaunu īpašu partnerību nodrošinātības ar pārtiku jomā kā daļu no ES un Āfrikas kopējās stratēģijas? Vai Komisija, saistībā ar spēkā esošajām partnerībām, plāno izvērst un koordinēt to horizontālo jautājumu risināšanu, kas nepieciešama, lai Āfrikā panāktu nodrošinātību ar pārtiku?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šajā jautājumā ir minēti ļoti svarīgi aspekti. Galvenais mērķis sadarbībai attīstības jomā ir visiem nodrošināt pieejamību ar uzturvielām bagātai pārtikai. Tāpēc pareizi, ka pirmais no astoņiem Tūkstošgades attīstības mērķiem, kurus pasaules sabiedrība ir apņēmusies sasniegt līdz 2015. gadam, ir uz pusi samazināt badacietēju skaitu.
Eiropas Savienībā viena no galvenajām prioritātēm, veidojot attiecības ar Āfriku, arī turpmāk būs nodrošinātība ar pārtiku; Āfrikā daudzas valstis ir tālu no TAM 1. mērķa sasniegšanas, vairāk nekā 70 % cilvēku dzīvo lauku reģionos un apmēram 90 % lauksaimnieciskās ražošanas veic sīkzemnieki ģimenes fermās.
Nodrošinātība ar pārtiku bija arī viena no ES un Āfrikas pirmā rīcības plāna prioritātēm saistībā ar partnerību TAM jomā, un mēs ierosināsim to noteikt par prioritāti arī nākamajā rīcības plānā, kas pašlaik ir izstrādes procesā.
Mēs arī nodrošināsim to, lai starpnozaru aspekti, kas ir tieši saistīti ar nodrošinātību ar pārtiku, piemēram, izpēte, tirdzniecība un reģionālā integrācija, tiktu pienācīgi ņemti vērā nākamajā rīcības plānā.
Eiropas Savienības pasākumi nodrošinātības ar pārtiku jomā sasaucas ar to, ka arī Āfrikas līderi lielu nozīmi piešķir lauksaimniecībai un nodrošinātībai ar pārtiku.
Visaptverošā Āfrikas lauksaimniecības attīstības programma ir vienotu pasākumu sistēma šajā jomā, un mēs to atbalstīsim arī turpmāk.
Ņemot to vērā, manuprāt, pašlaik mūsu rīcībā ir pietiekami daudz resursu, lai nodrošinātu ar uzturvielām bagātu pārtiku, un ES un Āfrikas kopējās stratēģijas ietvaros nav nepieciešams veidot jaunu partnerību saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku.
Kā es jau sacīju, šo aspektu jau nodrošina arī partnerība TAM jomā.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, liels paldies par atbildi, kas būs ļoti noderīga saistībā ar Eiropas Savienības un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi.
Vai jūs varat vēl pastāstīt par debatēm augstākā līmeņa sanāksmē par Tūkstošgades attīstības mērķiem, kas notika Ņujorkā, saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku un par to, vai Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Pasaules pārtikas nodrošinātības komiteja ir pietiekami pamudināta kopīgi pasaules mērogā iesaistīties bada apkarošanā?
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Komisija apmēram pirms gada, 2009. gada augustā, izstrādāja Rīcības mehānismu visneaizsargātākajām valstīm, laikā no 2009. līdz 2010. gadam piešķirot EUR 500 miljonu globālās ekonomikas krīzes ietekmes mazināšanai visneaizsargātākajās Āfrikas valstīs.
Vai Komisija ir izvērtējusi šo programmu, lai noskaidrotu, vai šie līdzekļi galu galā tika lietderīgi izlietoti? Es atgādinu Parlamenta deputātiem, ka šī programma attiecas uz sīkzemniekiem, kuriem nodrošina mēslošanas līdzekļus un sēklas, lai viņi varētu ilgtermiņā palielināt ražu un lai vidēji ilgā termiņā garantētu nodrošinātību ar pārtiku.
Marc Tarabella
(FR) Neskatoties uz skaitliskajiem datiem, kurus minēja godātais deputāts Guerrero Salom kungs, apmēram 240 miljonu jeb 30 % no 829 miljoniem Subsahāras Āfrikas iedzīvotāju cieš no bada. Taču, ņemot vērā, ka 20. gadsimta otrajā pusē pārtikas un lauksaimniecības ražošanas apjoms ir palielinājies 2,6 reizes, ir skaidrs, ka 50 gados šis apjoms ir pieaudzis straujāk nekā iepriekšējos 10 000 gados.
Ņemot to vērā, manuprāt, būtu bezatbildīgi arī turpmāk kokvilnu audzēt kā primāro kultūru, piemēram, Burkinafaso, ja 49 % iedzīvotāju dzīvo badā. Komisāra kungs, vai attīstības politikas mērķis nav panākt to, lai attīstības politikas prioritāte atkal būtu pārtikas ražošana?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Īsumā, runājot par TAM augstākā līmeņa sanāksmi. Manuprāt, šīs augstākā līmeņa sanāksmes svarīgākais rezultāts ir skaidrā attīstīto valstu un jaunattīstības valstu vienošanās līdz 2015. gadam sasniegt TAM, un jo īpaši TAM 1. mērķi, kas paredz uz pusi samazināt nabadzību pasaulē un risināt problēmas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku. Ir pilnīgi skaidrs, ka tagad ir jāīsteno daudzi pasākumi, lai sasniegtu TAM.
Runājot par Papanikolaou kunga jautājumu - pamatā mums ir divi mehānismi. Rīcības mehānisms galvenokārt attiecas uz valstīm, kurās ir krīze. ES arī izmaksāja EUR 1 miljardu pārtikas nodrošināšanai sīkzemnieku atbalstam, un tas noteikti bija svarīgs solis pārtikas krīzes apkarošanā. Daudzās valstīs situācija pārtikas apgādes jomā ir uzlabojusies. Problēma ir tā, ka nodrošinātība ar pārtiku ir vienreizējs pasākums, un tāpēc mēs palīdzam krīzes gadījumā.
Visbeidzot es vēlos atbildēt uz Tarabella kunga jautājumu. Nodrošinātība ar pārtiku noteikti ir viena no jomām, kurai es aicināšu Zaļajā grāmatā pievērst īpašu uzmanību Eiropas Savienībā, jo īpaši tāpēc, ka mums ir ļoti pozitīva pieredze saistībā ar pārtikas mehānisma izmantošanu. Mēs zinām, kas jādara, un mums nudien būtu jācenšas palielināt ražošanas apjomus, ņemot vērā arī pašreizējās lauksaimniecības struktūras Āfrikā.
Otrā daļa
Priekšsēdētājs

Temats: Aviopasažieru un dzelzceļa pasažieru tiesību ievērošanas kontrole
Saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 261/2004 un 1371/2007, visiem Eiropas Savienības aviopasažieriem un dzelzceļa pasažieriem ir piešķirtas ļoti svarīgas kopējas pamattiesības. Ikviena dalībvalsts šo regulu piemērošanas kontroli ir deleģējusi neatkarīgai struktūrai.
Kā Komisija var nodrošināt, it īpaši ņemot vērā aviopasažieru situācijas vietām haotisko pārvaldību pēc Īslandes vulkāna izvirduma, ka minētās kontroles struktūras šīs regulas piemēro vienotā veidā un ka to rīcībā ir ātrai reaģēšanai nepieciešamie līdzekļi?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā godātais deputāts jau norādīja, Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām, Regula (EK) Nr. 261/2004 par aviopasažieru tiesībām - un es vēlos pieminēt arī Regulu (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu, - attiecas uz dzelzceļa pasažieru un aviopasažieru kopējām pamattiesībām.
Dalībvalstīs šo regulu piemērošanas kontrole ir jāveic valstu izpildstruktūrām. Šīm struktūrām jo īpaši ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu pasažieru tiesību pilnīgu ievērošanu. Komisijas pienākums ir nodrošināt to, lai ES tiesību akti tiktu pareizi īstenoti un piemēroti dalībvalstīs, pastāvīgi kontrolējot šo struktūru darbību.
Saskaņā ar konkrētiem regulējumu nosacījumiem valstu izpildstruktūrām nav obligāti jāziņo par savu darbību. Tām ir jāatsaucas uz Komisijas lūgumu saskaņā ar līgumā noteikto vispārējo lojālas sadarbības principu par sadarbību starp dalībvalstīm un ES iestādēm.
Runājot par vulkāniskajiem pelniem, Komisija reaģēja ātri, un tā darīja visu iespējamo, lai saskaņā ar Padomes ārkārtas sanāksmes, kas notika 2010. gada 4. maijā, secinājumiem noteikumi aviopasažieru tiesību jomā tiktu īstenoti un lai tie vienoti un saskaņoti darbotos visā ES. Lai to panāktu, Komisija sagatavoja neoficiālas skaidrojošas pamatnostādnes un saskaņoja tās ar valstu iestādēm, uzturot ciešus kontaktus ar šīm iestādēm un visām ieinteresētajām pusēm.
Marc Tarabella
(FR) Komisāra kungs, jūs noteikti saprotat, ka, pieņemot regulu par aviopasažieru, dzelzceļa pasažieru un nesen arī jūras pasažieru tiesībām, Eiropas iedzīvotājiem tika dota pamatota cerība, ka beidzot tiks rasti ātri finanšu risinājumi saistībā ar kavējumiem, atceltiem reisiem un citiem nopietniem šķēršļiem. Iedzīvotāji ir vēl vairāk vīlušies, uzzinot, ka vairāki tūkstoši sūdzību vēl nemaz nav izskatītas, piemēram, saistībā ar jūsu pieminēto vulkāna izvirdumu Īslandē.
Nudien, dalībvalstis nenodrošina darbības un efektīvus regulēšanas pakalpojumus, kas liktu uzņēmumiem ievērot šos noteikumus un paredzētu piemērot šiem uzņēmumiem naudas sodu par šo noteikumu neievērošanu. Piemēram, Beļģijā kopš 2006. gada 1. februāra ekonomikas regulēšanas pakalpojumi nav ne reizi izmantoti, lai kādai aviosabiedrībai piemērotu sodu, un tas nozīmē, ka patērētāju problēmas netiek risinātas.
Ádám Kósa
(HU) Man ir īss jautājums. Kā jūs vērtējat dažādās transporta nozares, ņemot vērā atšķirības pasažieru tiesību ievērošanas jomā? Es vēlos uzzināt, vai komisāra kungam vai Komisijai ir kādi plāni, kā nodrošināt pasažieru tiesību vienotu vadību un kā nodrošināt šo tiesību ievērošanas vienotu kontroli dažādās transporta nozarēs?
Justas Vincas Paleckis
Gadījums ar vulkānu parādīja, ka dažām Eiropas Savienības valstīm, jo īpaši jaunajām dalībvalstīm, nav alternatīvas. Tām nav dzelzceļa savienojumu ar Rietumeiropu, un tā tas ir arī jūsu pārstāvētajā valstī, komisāra kungs, un arī manējā.
Vai šis gadījums paātrināja darbu pie "Rail Baltica” projekta?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Pirmkārt, runājot par notikumiem saistībā ar vulkāna krīzi un pasažieru tiesībām, mums ir pieejami diezgan visaptveroši pārskati, kuri liecina, ka vairumā gadījumu aviosabiedrības rīkojās atbildīgi un ka pasažieri rīkojās racionāli un saprātīgi, un līdz ar to šīs problēmas ir atrisinātas. Protams, sūdzības un problēmas ir vienmēr, taču neviens nerunā par naudas soda piemērošanu aviosabiedrībām: runa ir par vajadzīgo atlīdzību.
Cik man zināms, tiek izskatītas tās sūdzības, kuras nav pietiekami rūpīgi izvērtētas. Mēs sazināmies ar valstu izpildstruktūrām, taču lēmumus joprojām pieņem šīs struktūras, un patiesībā situācija nav nemaz tik bēdīga.
Atbildot uz nākamo jautājumu, ir jāsaka - jā, mēs plānojam pieņemt saskaņotus noteikumus par visu transportlīdzekļu pasažieru tiesību ievērošanu. 30. novembrī notiks apspriešanās ar Padomi par ļoti strīdīgo jautājumu autobusu pasažieru tiesību jomā. Jau ir izstrādāti tiesību akti par dzelzceļa pasažieru tiesību ievērošanu, taču tie nav tik mērķtiecīgi. Runājot par aviosabiedrībām - jā, mēs plānojam pieņemt saskaņotus pasākumus.
Runājot par "Rail Baltica” projektu, es darīšu visu iespējamo, lai šis projekts tiktu īstenots, un es ceru uz sadarbību ar jums un ar visām ES dalībvalstīm, sadarbību, kas ir vajadzīga, lai šis projekts tiktu veiksmīgi īstenots.
Priekšsēdētājs

Temats: Direktīva 2002/15/EK
Pēc balsojuma Parlamentā 2010. gada 16. jūnijā, lai noraidītu Komisijas priekšlikumu par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz šo priekšlikumu?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Pašreizējā situācija ir tāda, ka pēc tam, kad Parlaments noraidīja Komisijas priekšlikumu, Komisija 2010. gada 30. jūnijā nolēma šo priekšlikumu atsaukt.
Direktīva tagad attiecas arī uz pašnodarbinātiem autovadītājiem, un tāpēc dalībvalstīm ir jāpilda savas likumīgās saistības un jāievēro noteikumi attiecībā uz pašnodarbinātiem autovadītājiem.
Komisija lūdza dalībvalstis informēt par to, kā tiek transponēta un īstenota direktīva par pašnodarbinātiem autovadītājiem. Komisija lems par visiem vajadzīgajiem pasākumiem, tiklīdz tiks saņemtas atbildes un kad tās būs izpētītas.
Marian Harkin
Paldies par atbildi! Es tieši domāju, vai jums ir kādi priekšlikumi vai pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstīm, lai ierosinātu, kā kontrolēt pašnodarbinātu autovadītāju darba laiku, jo īpaši laiku, kas tiek pavadīts tīrot automašīnu, veicot automašīnas tehnisko apkopi vai kārtojot ar darbu saistītus dokumentus, ko, manuprāt, būs ļoti grūti kontrolēt.
Un vai jūs izvērtēsiet arī sociāli-ekonomisko ietekmi uz īpašniekiem/vadītājiem, ņemot vērā to, ka atļautais automašīnas vadīšanas laiks būs daudz mazāks?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Mums vēl nav ideju par to, kā izstrādāt šādas pamatnostādnes; šis, protams, ir ļoti sarežģīts jautājums, un mēs ar dalībvalstīm to pārrunāsim. No juridiskā viedokļa šīs direktīvas noteikumi ir spēkā, un tie ir jāievēro, taču pašlaik mēs apsveram iespēju izstrādāt pamatnostādnes un izvērtējam atbildes, bet pēc tam skatīsimies, ko var darīt.
Priekšsēdētājs

Temats: Ceļu satiksmes drošība laikposmā no 2011. līdz 2020. gadam - specifiski pasākumi attiecībā uz skolas autobusiem un to vadītājiem
Eiropas Savienībā ceļu satiksmes negadījumos katru gadu dzīvību zaudē aptuveni 35 000 cilvēku un ievainoti tiek 1 700 000 cilvēku. Šie statistikas dati ietver skaitli, kas rada vēl lielākas bažas, - Eiropas Savienībā no ceļu satiksmes negadījumos cietušajiem vairāk nekā 1100 ir bērni (2008. gadā). Saistībā ar Komisijas iesniegto "Eiropas rīcības programmu ceļu satiksmes drošībai laikposmā no 2011. līdz 2020. gadam” un ņemot vērā to, ka katru dienu miljoniem bērnu izmanto skolas autobusu, lai dotos uz skolu un atgrieztos no tās, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem.
Kādas konkrētas iniciatīvas sadarbībā ar dalībvalstīm tā plāno sākt, lai nodrošinātu efektīvāku to ceļu satiksmes negadījumu novēršanu, kuros cieš bērni? Vai Komisija plāno pieņemt stingrākus drošības noteikumus un ieviest stingrāku kvalitātes kontroli attiecībā uz tiem transportlīdzekļiem, kurus izmanto kā skolas autobusus, un attiecībā uz šādu autobusu profesionālajiem vadītājiem (augstas tehnoloģijas aprīkojuma uzstādīšana, biežāka vadītāju profesionālās spējas un pieredzes, kā arī viņu godīguma kontrole, piemēram, ar psiholoģisku testu palīdzību)?
Temats: Ceļu satiksmes drošības mērķi ES
Vai Komisijai rūp tas, ka ES joprojām nepieļaujami liels ir ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaits - 2009. gadā visā ES satiksmes negadījumos dzīvību zaudēja 35 000 cilvēku? Vai Komisija apzinās, ka Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības plāns, lai samazinātu negadījumos bojā gājušo skaitu no 50 000 līdz 25 000 laika posmā no 2001. līdz 2010. gadam ir izrādījies neveiksmīgs? Vai Komisija varētu norādīt, kādā veidā tā nodrošinās, lai ES pārskatītā ceļu satiksmes drošības programma laika posmā no 2011. līdz 2020. gadam sasniegtu tajā uzstādītos mērķus?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Komisija piekrīt, ka ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaits katru gadu visā ES joprojām ir nepieļaujami liels.
2009. gadā ES ceļu satiksmes negadījumos bojā gāja aptuveni 35 000 cilvēku, kas ir pielīdzināms nelielas pilsētas iedzīvotāju skaitam.
Taču Komisija nepiekrīt godātā deputāta viedoklim, ka trešā Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma laika posmā no 2001. līdz 2009. gadam ir izrādījusies neveiksmīga. Arī sākotnējais mērķis netika sasniegts. Tas ļoti mobilizēja visas iesaistītās puses. Šajā laika posmā Eiropas Savienībā tika izglābti 78 000 dzīvību, un kopumā tika izglābti 2 miljoni cietušo.
Neņemot vērā statistikas datus, ieguvums attiecībā uz novērstām ciešanām un personīgām un ģimenes traģēdijām ir neizmērāms. Nesen Komisija pieņēma "Politikas ievirzes ceļu satiksmes drošības jomā laika posmā no 2011. līdz 2020. gadam”, kas paredz turpināt censties sasniegt mērķi uz pusi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo cilvēku skaitu Eiropas Savienībā, par atskaites punktu ņemot 2010. gada datus.
Lai sasniegtu šo mērķi, ES un valstu ceļu satiksmes drošības politikai ir jābūt daudz efektīvākai. Tas nozīmē, ka ir vajadzīga visu dalībvalstu stingra politiskā apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz tām valstīm, kurās ir slikti satiksmes drošības rādītāji, un tie ir jāņem vērā, izstrādājot visaptverošas valsts ceļu satiksmes drošības stratēģijas, par piemēru ņemot citu valstu veiksmīgu pieredzi šajā jomā. Būs jāīsteno arī konkrēti pasākumi, lai samazinātu ceļu satiksmes negadījumu skaitu tajās jomās, kurās progress ir lēnāks, piemēram, motociklistu vai lauku ceļu satiksmes drošības jomā.
Būtiska nozīme būs arī tehnoloģiskajiem sasniegumiem, jo īpaši tā dēvētajām automatizētajām transporta sistēmām.
Runājot par tādu ceļu satiksmes negadījumu novēršanas specifiskiem aspektiem, kuros cieš bērni, jo īpaši, braucot skolas autobusos, jānorāda, ka pēdējos desmit gados ir panākts ļoti ievērojams progress un par 70 % ir samazinājies to bojāgājušo bērnu skaits, kas ir jaunāki par 15 gadiem.
Taču Komisija skaidri apzinās, ka ir ļoti jāaizsargā bērni, jo viņi ir visneaizsargātākie pasažieri.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Komisāra kungs, paldies par atbildi! Bet, komisāra kungs, es tomēr uzdošu savu jautājumu, jo katru dienu miljoniem skolēnu izmanto skolas autobusu, lai dotos uz skolu un atgrieztos no tās. Burtiski, runa ir par Eiropas jaunatnes ziedu. Manuprāt, noteikti būtu jāpieņem stingrāki tehniskie drošības noteiktumi attiecībā uz šiem transportlīdzekļiem, stingrāk un biežāk ir jāveic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek ievēroti, un, protams, stingrāk ir jāpārbauda šo autobusu vadītāju profesionālās spējas.
Komisāra kungs, manuprāt, Komisijai būtu jāapsver iespēja ieviest iniciatīvu šajā jomā. Esmu pārliecināts, ka Eiropas iedzīvotāji to vērtētu ļoti atzinīgi, jo, kā es jau minēju, runa ir par ļoti neaizsargātu iedzīvotāju grupu, kam ar sirdi un prātu jūt līdzi visi Eiropas iedzīvotāji.
Jim Higgins
(GA) Es pilnīgi nepiekrītu komisāra kungam, ka situācija ir apmierinoša. Viņš atzina, ka 2009. gadā bojā gāja 35 000 cilvēku. Tas ir Ceļu satiksmes drošības stratēģijas Eiropas Savienībā laika posmā no 2000. līdz 2010. gadam rezultāts, un tas ir par 15 000 cilvēku vairāk, nekā to paredz Komisijas mērķis, kas ir samazināts. Es vēlos zināt, vai komisāra kungam vai Komisijai ir kāds plāns vai jaunas idejas uzlabojumiem šajā jomā? Pašreizējās metodes ir neefektīvas. Mūsu darbības ir neveiksmīgas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo cilvēku skaits ir pielīdzināms iedzīvotāju skaitam nelielā Eiropas pilsētā, kas katru gadu iet bojā, un, manuprāt, tā ir ārkārtīgi nopietna problēma. 57 % ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo ir gājēji, velosipēdisti un motociklisti. Manuprāt, bērni vispārējās izglītības iestādēs būtu jāizglīto šajā jautājumā (jo šeit izskanēja arī jautājums par skolēniem). Tāpēc es jautāju, kādus pasākumus Komisija veic, lai izglītotu tos iedzīvotājus, kuriem draud risks iekļūt ceļu satiksmes negadījumā?
Marian Harkin
Man komisāra kungam ir ļoti konkrēts jautājums par skolas autobusiem. Vai Komisija būtu ar mieru apsvērt priekšlikumu noteikt, ka autobusā drīkst pārvadāt tikai tik bērnus, cik autobusā ir sēdvietu, un ka visiem bērniem, kuri ir jaunāki par 15 gadiem, braucot skolas autobusā, ir jāpiesprādzējas ar drošības jostu?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Vispirms es atbildēšu uz jautājumiem par autobusiem. ES ir spēkā stingri noteikumi par tehniskajām prasībām attiecībā uz autobusiem, un jo īpaši skolas autobusiem. Es neesmu dzirdējis par problēmām saistībā ar skolu autobusiem kā tādiem. Protams, mēs kontrolēsim situāciju, un - atbildot uz pēdējo jautājumu - Komisija aicina stingri ievērot noteikumus, kas paredz, ka visiem bērniem ir pareizi jāsēž un ir jāpiesprādzējas ar drošības jostu. Taču es neesmu saņēmis nekādu informāciju par to, ka netiktu pienācīgi risinātas problēmas ceļu satiksmes drošības jomā attiecībā uz skolas autobusiem.
Bojā ir gājuši 30 000 cilvēku, un, protams, tas visus apbēdina. Katrs nelaimes gadījums ir traģēdija, taču es noteikti nepiekrītu, ka šis ceļu satiksmes drošības rīcības plāns ir izrādījies neveiksmīgs. Eiropā nelaimes gadījumos bojā gājušo cilvēku skaits ir samazinājies par 40 %. Manis pārstāvētajā valstī pēdējos 15 gados šis skaitlis ir samazinājies četrkārtīgi. Mēs īstenojām tos pašus pasākumus. Tiem, kurus interesē mūsu plāni, es varu pateikt, ka neilgi pirms vasaras brīvlaika mēs pieņēmām politikas pamatnostādnes, kas ir nākamais rīcības plāns ceļu satiksmes drošības jomā, un mērķis ir nemainīgs - uz pusi samazināt nelaimes gadījumos cietušo cilvēku skaitu.
Ir aprakstīti daudzi pasākumi, kas var palīdzēt sasniegt šo mērķi, ieskaitot ceļu satiksmes jomā visneaizsargātāko cilvēku apmācību. Visneaizsargātākie parasti ir vecāki cilvēki, kājāmgājēji, velosipēdisti un arī motociklisti, kuriem acīmredzot ir jāpievērš vairāk uzmanības, jo motociklisti ir vienīgā kategorija, kurā bojā gājušo cilvēku skaits ir pieaudzis - pārējās kategorijās bojā gājušo skaits ir samazinājies.
Priekšsēdētājs

Temats: Pārāk intensīvs transports Baltijas jūrā
Starptautiskā NVO Pasaules Dabas fonds augustā paziņoja, ka komercdarbības pieaugums Baltijas jūrā nākamajos 20 gados var tai nodarīt būtisku kaitējumu. Paredzams, ka kuģošana, rūpnieciskā darbība tāljūrā un tūrisms pieaugs divkārt. Sagaidāms, ka tūrisma nozarē kuģu pasažieru skaits no 5 miljoniem pieaugs līdz 20 miljoniem. 2030. gadā kuģu skaits no 4000 palielināsies līdz 9000. Proporcionāli pieaugs arī ekoloģisko nelaimes gadījumu skaits. Pašlaik reģistrēto kuģu skaits gadā pieaug par vairāk nekā 150 vienībām. Atšķirībā no citām jūrām naftas noplūdes Baltijas jūrā strauji piesārņo pludmales. Jūras ūdens pašatjaunojas tikai ik pēc 30 gadiem.
Kā Komisija vērtē apdraudējumu, ko rada kuģošanas palielināšanās Baltijas jūrā, un kādus pasākumus tā ierosina pieņemt Baltijas jūras piekrastes dalībvalstīm, lai atrisinātu šo problēmu? Vai Komisija atbalsta NVO priekšlikumus ierobežot komerctransportu Baltijas jūrā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Visticamāk, manā rīcībā esošie dati mazliet atšķiras, taču es, protams, labprāt atbildēšu uz Paleckis kunga jautājumu.
Pēdējos gados straujas ekonomikas izaugsmes rezultātā jūras transporta apjoms Baltijas jūrā ir ievērojami palielinājies. Vienlaikus Eiropas Savienībā ir spēkā vieni no pilnīgākajiem reglamentējošiem noteikumiem jūras transporta drošības jomā pasaulē. Trešā kuģošanas drošības pakete, ko Parlaments un Padome pieņēma 2009. gadā, paredz ievērojami uzlabot ES kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu. Tā attiecas uz visām jūrām, kuras apskalo Eiropu, un paredz stingri pārbaudīt kuģus, kas pienāk ES ostās, jeb veikt ostas valsts kontroli. Šajā paketē ir minēti konkrēti pasākumi, kuri attiecas uz Baltijas jūru, piemēram, noteikumi par drošu kuģošanu ziemā un pastiprināti noteikumi kuģiem attiecībā uz ledu.
Komisija cieši sadarbojas ar visām ES Baltijas valstīm, lai šie jaunie pasākumi tiktu veiksmīgi īstenoti. Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) nodrošina arī tehnisko palīdzību. Avārijas gadījumā EMSA rīcībā ir rezerves kuģi un aprīkojums, kas tiek izmantots piesārņojuma gadījumā un kas atrodas Baltijas valstīs. Šie pasākumi tiek izmantoti papildus tiem pasākumiem piesārņojuma gadījumā, kuri Baltijas valstīs jau tiek izmantoti.
Komisija arī uztur pastāvīgu dialogu ar Krievijas Federāciju, lai drošības noteikumi Baltijas jūras reģionā tiktu ievēroti saskaņoti. Šajā sakarā Komisija plāno ieviest izmēģinājuma projektu, kas paredz iesaistīt Krievijas administratīvās iestādes, lai kontrolētu jūras transportu Baltijas jūrā. Nesen tika pieņemta ES stratēģija par Baltijas jūras reģionu, kurā arī ir apskatītas problēmas drošības un aizsardzības jomā.
Protams, es labprāt pieņemtu šo interesanto priekšlikumu samazināt jūras transporta intensitāti Baltijas jūrā, taču, pirms tiek ieviesti jebkādi ierobežojumi jūras transporta jomā, tie ir rūpīgi jāizvērtē un jāsaskaņo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un citām starptautiski atzītām konvencijām. Starptautiskā jūrniecības organizācija jau ir noteikusi Baltijas jūru par īpaši jutīgu zonu, un šis statuss paredz ievērot noteiktas prasības jūras transporta jomā, lai samazinātu avāriju risku un aizsargātu jūras vidi.
Es arī vēlos norādīt, ka jūras transports ir samērā videi nekaitīgs transporta veids. Papildu ierobežojumi komerctransporta jomā Baltijas jūrā varētu veicināt citu, videi kaitīgāku transporta veidu izmantošanu, tādējādi palielinot emisijas.
Justas Vincas Paleckis
Mani iepriecināja tas, ka komisāra kungs minēja sadarbību ar Krieviju. Runājot par vides aizsardzības noteikumiem attiecībā uz kuģiem, kuras valstis, jūsuprāt, šajā jomā darbojas visveiksmīgāk un kuru valstu darbības rezultāti nav diez ko labi?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - To ir ļoti grūti izšķirt, un manā rīcībā nav informācijas, kas ļautu apgalvot, ka kāda valsts ir pārāka par citām. Kopumā visas Baltijas jūras reģiona valstis ļoti jutīgi attiecas pret jautājumiem vides un jūras transporta jomā. Kā zināms, Ziemeļvalstis ierosināja pieņemt - un galvenokārt stimulēja - speciālu lēmumu samazināt sēra emisijas no kuģiem, un tāpēc manā rīcībā nudien nav informācijas, kas ļautu izcelt kādu konkrētu valsti.
Priekšsēdētājs
Komisāra kungs, no jums būtu jāmācās sniegt precīzas, izsmeļošas un īsas atbildes. Jautājumu laikā tas ir ļoti svarīgi.

Temats: KLP pēc 2013. gada - tiešā atbalsta sadalījums
Uzskatot, ka platībatkarīgā maksājuma likme nav pietiekama, lai KLP pēc 2013. gada nodrošinātu taisnīgu tiešā atbalsta sadalījumu, Parlaments ir prasījis Komisijai ierosināt objektīvus papildu kritērijus un izvērtēt to iespējamo ietekmi, ņemot vērā lauksaimniecības nozares sarežģīto raksturu un dalībvalstu atšķirības (Lyon ziņojums par KLP nākotni pēc 2013. gada).
Vai Komisija var norādīt, kādus pasākumus tā ir pieņēmusi šajā jautājumā? Kādus tiešā atbalsta sadalījuma kritērijus tā ir izvērtējusi?
Temats: Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) paredzētie augsnes erozijas novēršanas pasākumi pēc 2013. gada
Aizvien vairāk katastrofu Centrāleiropā, Austrumeiropā un Dienvideiropā izraisa hidroģeoloģiskie traucējumi.
Parlamenta 2010. gada 5. maijā pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām ir uzsvērts, cik svarīga "saistībā ar gaidāmo KLP reformu...” ir "augšņu aizsardzība (nodrošinot tajās organiskās vielas) pret ūdens un vēja izraisītu eroziju”.
Kādus pasākumus Komisija ir iecerējusi veikt, lai, īstenojot jauno KLP, tiktu veicināti politiski līdzekļi augsnes erozijas novēršanai?
Temats: Kopējās lauksaimniecības politikas jaunās pamatnostādnes 2014.-2020. gadam
Ja Bulgārijai netiks būtiski palielinātas subsīdijas, var sabrukt šīs valsts lauksaimniecības nozare. Šī problēma ir īpaši smaga krīzes periodā. Bulgārija un Rumānija ir divas jaunākās Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras tai pievienojās 2007. gadā, un pašlaik tās saņem subsīdijas tikai 40 % apmērā no tā subsīdiju apjoma, ko piešķir tādām vecajām dalībvalstīm kā Vācija, Francija un citas. Saskaņā ar šo divu dalībvalstu pievienošanās nolīgumiem tām piešķirto subsīdiju apjoms līdz 2016. gadam ir jāpielīdzina citām dalībvalstīm piešķirto subsīdiju līmenim. Vai Komisija pašlaik apspriestajās Eiropas Savienības kopējās lauksaimniecības politikas jaunajās pamatnostādnēs 2014.-2020. gadam plāno paredzēt straujāku subsīdiju palielināšanu Bulgārijai, un ja jā, vai tiks grozīti piešķiršanas kritēriji?
Temats: Kā KLP reformā ņemt vērā bioloģisko daudzveidību
Ziņojumā, par kuru 2010. gada 21. septembrī notika balsojums (P7_TA(2010)0325), Parlaments ir nepārprotami kritiski novērtējis Eiropas stratēģiju, kas izstrādāta, lai līdz 2010. gadam panāktu, ka tiek apturēta bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. Tiek audzētas arvien intensīvākas kultūras, arvien plašāk tiek izmantoti pesticīdi un mēslošanas līdzekļi, palielinās lauku saimniecību platības un vairāk tiek ieviestas monokultūras - tas jo īpaši ietekmē lauksaimniecības bioloģisko daudzveidību, kuras stāvoklis raisa bažas.
Mums ir jārīkojas, turklāt jārīkojas ātri. Kā atgādināts ziņojumā, ir skaidrs, ka vajadzīga transversāla pieeja: mūsu dabas kapitāla aizsargāšana un atjaunošana nav vides politikas jautājums vien. Šie apsvērumi jāiestrādā ikvienā Savienības politikas virzienā - izšķirīga nozīme ir mūsu redzējumam par lauksaimniecības nākotni.
Lai lauksaimniecības bioloģiskā daudzveidība būtu izmantojama ilgtspējīgi, ir jāuzņemas stingras saistības par ekoloģiski ilgtspējīgu nākotni. KLP reforma ir jāizmanto tā, lai tendences pagrieztu pretējā virzienā un galu galā nodrošinātu bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu un atjaunošanu. Šajā izmaiņā liela nozīme ir ekoloģiskās ietekmes kritērijiem.
Ņemot vērā, ka līdz 2010. gadam bioloģiskās daudzveidības samazināšanos apturēt nav izdevies, vai Komisija var norādīt, kādi bioloģiskās daudzveidības aizsardzības kritēriji tiks iestrādāti KLP pēc 2013. gada? Vai šo jauno politiku būtu iespējams izmantot lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības atjaunošanai?
Temats: KLP maksājumu taisnīgs sadalījums
Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. jūlijā rezolūcijā, kas pieņemta, pamatojoties uz G. Lyon ziņojumu par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada, Parlaments "prasa KLP maksājumus sadalīt taisnīgi un uzstāj, ka tiem jābūt taisnīgiem gan jauno, gan veco dalībvalstu lauksaimniekiem”.
Kādus pasākumus Komisija veic un kādus risinājumus tā ir iecerējusi piedāvāt, lai nodrošinātu KLP maksājumu taisnīgu sadalījumu starp t. s. vecajām un jaunajām ES dalībvalstīm?
Dacian Cioloş
Es tagad atbildēšu uz pieciem jautājumiem, kas ir apvienoti vienā jautājumu grupā un kas ir par vienu tēmu.
Tiešo maksājumu kopējā summa Eiropas Savienības dalībvalstīs ir atbilstoša lauksaimnieciskās ražošanas apmēriem attiecīgajā valstī un vēsturiskajam vidējam atbalstam. Lai noteiktu tiešā maksājuma apmēru, tika ņemti vērā valsts vēstures dati, un tāpēc tiešais atbalsts dažādās dalībvalstīs, reģionos vai dažādām lauksaimnieku kategorijām ir atšķirīgs.
ES-12 jeb ES 12 jaunākajās dalībvalstīs ir sākta finansējuma pakāpeniska piešķiršana, citiem vārdiem sakot, pakāpeniski tiešie maksājumi.
ES-10 tiešie maksājumi pilnā apmērā Eiropas Savienības līmenī tiks maksāti 2013. gadā. Runājot par divām jaunākajām dalībvalstīm - Bulgāriju un Rumāniju -, kurām tiek piemēroti vienādi noteikumi, šajās valstīs tiešie maksājumi pilnā apmērā tiks piešķirti 2016. gadā, ņemot vērā, ka, sākot ar 2007. gadu, līdzekļi tika piešķirti 25 % apmērā.
Taču visām ES-12 dalībvalstīm vai visām jaunajām dalībvalstīm arī ir iespēja papildināt ES tiešos maksājumus ar valsts subsīdijām, ievērojot ierobežojumus, kas ir skaidri noteikti regulējumā un pievienošanās aktos.
Kā Padome norādīja kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) veselības pārbaudes laikā 2008. gadā un KLP reformas laikā 2003. gadā, Komisijas uzdevums ir rast veidus, kā attīstīt tiešo maksājumu sistēmu, jo īpaši attiecībā uz atšķirīgiem maksājumiem dažādās dalībvalstīs.
Runājot par laika periodu pēc 2013. gada, Komisija izpētīs un izvērtēs dažādus iespējamos tiešo maksājumu sistēmas pārveides variantus. Ir jāmaina tiešo maksājumu sistēma un, konkrētāk, šo maksājumu sadalījums, lai nodrošinātu godīgāku sadali starp dalībvalstīm un dažādām lauksaimnieku kategorijām, un tas ir galvenais jautājums debatēs par KLP nākotni. Taču joprojām nav skaidrs, kādas metodes un kādus kritērijus izmantot, lai varētu sākt nodrošināt vienlīdzīgāku atbalstu. Viens no svarīgiem jautājumiem par tiešā atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm ir noteikt, kā pašreizējā atbalsta vietā turpmāk izmaksāt vienlīdzīgāku atbalstu un - vienlaikus - kā novērst lielus satricinājumus, kas noteiktos reģionos vai noteiktās ražošanas sistēmās var radīt nopietnas ekonomiskas sekas.
KLP pēc 2013. gada būs jāņem vērā arī daudzas problēmas vides jomā, to skaitā augsnes degradācija Eiropā, kas pašlaik ir ļoti nopietna problēma, ko pastiprina klimata pārmaiņas.
Viena no galvenajām stratēģijas "Eiropa 2020” prioritātēm dabas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā ir bioloģiskā daudzveidība. Mērķis līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos netika sasniegts, taču ir skaidrs, ka šajā jomā ir panākts progress, un tur liela nozīme ir KLP.
Pašlaik KLP atbalsta ilgtspējīgu augsnes pārvaldību, izmantojot tiešo maksājumu sistēmu saskaņā ar vides aizsardzības prasībām, jo īpaši labas agrovides prakses piemēriem augsnes erozijas, augsnes organiskās vielas un augsnes struktūras jomā, īstenojot speciālus lauku attīstības pasākumus, kā arī jo īpaši maksājumiem par pasākumiem agrovides jomā, kas attiecas ne tikai uz labas lauksaimniecības un vides apstākļu pamatnosacījumiem.
Turklāt, lai nodrošinātu labāku augsnes pārvaldību Eiropā un palīdzētu saglabāt augsnes organisko vielu, Komisija 2006. gadā iesniedza priekšlikumu Augsnes pamatdirektīvai. Viens no uzdevumiem ir noskaidrot erozijas iemeslus un novērst eroziju. Šajā priekšlikumā ir arī ņemti vērā attiecīgie KLP instrumenti.
Runājot par bioloģisko daudzveidību, pašlaik KLP paredz ievērot vides aizsardzības prasības, ieskaitot Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu, šo direktīvu pārkāpumu gadījumā piemērojot sodu. Šis sods paredz samazināt atbalsta apjomu un ierobežot speciālus lauksaimniecības attīstības pasākumus, jo īpaši atbalstu Natura 2000 reģioniem un agrovides atbalstu.
Runājot par KLP pēc 2013. gada, Komisija ļoti labi apzinās vides problēmas, kas būs jārisina, un pašlaik cenšas apzināt dažādus veidus, kā labāk integrēt vides jautājumus, izmantojot visus KLP instrumentus pirmā un otrā pīlāra ietvaros. Ir paredzēts veikt ietekmes novērtējumu, lai sagatavotu tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz KLP pēc 2013. gada, un 2010. gada novembrī ir paredzēts iesniegt paziņojumu, kurā būs vispārīgi aprakstītas turpmākās tendences kopējās lauksaimniecības politikas jomā. Es šo paziņojumu Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā iesniegšu 17. novembrī.
Georgios Papastamkos
(EL) Komisāra kungs, esmu pārliecināts, ka jums ir zināmas būtiskās atšķirības lauksaimniecības nozarē atsevišķos reģionos un ES dalībvalstīs. Starp citu, es vēlos pieminēt lauku saimniecību apmērus, struktūru un iezīmes, un lauksaimniecības ieguldījumu nodarbinātības un ekonomikas jomā nelabvēlīgās un ekoloģiski sensitīvās teritorijās. Tāpēc, manuprāt, dažādām teritorijām nedrīkst piemērot atbalstu pēc vienotas sistēmas, proti, Eiropas Savienības līmenī. Vai jūs, komisāra kungs, varat apliecināt, ka tiešā atbalsta jomā tiks ņemti vērā objektīvi kritēriji?
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētāja kungs, paldies komisāra kungam par atbildi saistībā ar augsnes eroziju, taču es vēlos uzdot papildjautājumu.
Ņemot vērā, ka Vidusjūras reģionos būtisks problēmu cēlonis ir kaila zeme, kas ir palikusi pēc mežu ugunsgrēkiem, kas Vidusjūras reģiona valstīs ir bieža parādība, vai komisāra kungs nepiekrīt, ka ir pienācis laiks mainīt agrovides maksājumu aprēķina sistēmu, izmaksājot papildu atlīdzību tiem lauksaimniekiem, kuri veido un nodarbojas ar videi draudzīgu lauku apsaimniekošanu, kuras galvenais mērķis ir pasargāt fermas un lauksaimniecības zemi no ugunsgrēkiem?
Nadezhda Neynsky
(BG) Kā jūs minējāt, Bulgārija un Rumānija ir pēdējās valstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2007. gadā, un pašlaik tās saņem subsīdijas tikai 40 % apmērā no tā subsīdiju apjoma, ko piešķir tādām vecajām dalībvalstīm kā Vācija, Francija un citas.
Jūs piebildāt, ka subsīdiju apjoms tiks izlīdzināts tikai 2016. gadā, kas krīzes periodā nostāda abas jaunās dalībvalstis ārkārtīgi nevienlīdzīgā situācijā. Patiesībā tas apdraud lauksaimniecības nozari un daudzus lauksaimniecības nozarē strādājošos iedzīvotājus. Vai, jūsuprāt, šis faktors, proti, ekonomikas un finanšu krīze, nebūtu jāņem vērā konkrēti attiecībā uz šīm divām dalībvalstīm?
Dacian Cioloş
Atbildot uz pirmo jautājumu, Papastamkos kungs, jāsaka, ka patiešām situācija dažādās dalībvalstīs, reģionos un attiecībā uz dažādām lauksaimnieku kategorijām ir atšķirīga. Tāpēc es vairākkārt esmu teicis, ka, manuprāt, nebūtu pareizi izmantot vienotas likmes sistēmu - jeb vienādu platībatkarīgā maksājuma likmi visām kategorijām.
Tā pašreizējā uzskaites sistēma paredz aprēķināt subsīdiju apmēru, ņemot vērā ražošanas apjomu pēdējos 10, 15 vai 20 gados. Mēs vēlamies mainīt šo sistēmu un piemērot objektīvus kritērijus. Taču ir arī jānodrošina līdzsvars pārejas periodā un pārējā laikā, lai tie, uz kuriem attiecas šīs sistēmas, varētu šīs izmaiņas ieviest ekonomiski. Tāpēc es vēlos ierosināt piemērot objektīvus kritērijus, kas kaut kādā veidā būtu saistīti ar pamatnosacījumiem, lai pāreja būtu viegla.
La Via kungs, jūsu minētie jautājumi patiesi būtu jāskata, ņemot vērā lauku attīstības programmas otro pīlāru attiecībā uz agrovides pasākumiem. Ir paredzēts saglabāt tos agrovides pasākumus, kas paredz ņemt vērā noteiktu reģionu specifiskās iezīmes, un jūsu minētajā teritorijā ir konstatēta erozija, un atsevišķi krūmāji var būt par iemeslu ugunsgrēkiem šajā apgabalā.
Regula, ko mēs arī ierosināsim par laika periodu pēc 2013. gada, dalībvalstīm ļaus izmantot šos konkrētos aspektus, īstenojot ar vidi saistītus pasākumus, un speciālu atbalsta sistēmu šajā jomā. Tāpēc, mūsuprāt, pasākumiem ir jābūt elastīgiem, lai sasniegtu konkrētu mērķi jeb dabas resursu pareizu pārvaldību, ļaujot dalībvalstīm izmantot speciālus instrumentus attiecībā uz otro pīlāru. Manuprāt, šo aspektu var attiecināt uz elastīgajiem pasākumiem, ko mēs varam piedāvāt dalībvalstīm.
Runājot par Rumāniju un Bulgāriju, šo dalībvalstu iestāšanās sarunu līgumā bija paredzēts īstenot pakāpeniskas ieviešanas sistēmu - citiem vārdiem sakot, pakāpeniski pieaugoša tiešā atbalsta sistēmu. KLP veselības pārbaudes laikā 2008. gadā mēs norādījām, ka, īstenojot reformu laika periodā pēc 2013. gada, mēs, iespējams, ātrāk sāktu risināt problēmu saistībā ar maksājumu apjoma izlīdzināšanu. Tāpēc, manuprāt, tas ir jāņem vērā; ir jārod atbilstošs risinājums finansēšanas jomā, lai vajadzības gadījumā šo procesu varētu paātrināt.
Priekšsēdētājs

Temats: Kopējā lauksaimniecības politika un savstarpējā atbilstība
Savstarpējā atbilstība ir svarīgs kopējās lauksaimniecības politikas elements, ar ko tiek nodrošināts, ka, veicot vairākumu KLP maksājumu, tiek ievēroti konkrēti noteikumi vides, veselības aizsardzības un dzīvnieku labturības jomā. Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 8/2008 ir ietverts konstatējums, ka "dalībvalstis neizpildīja pienākumu ieviest efektīvas kontroles un sankciju sistēmas, tādējādi pašreizējā kontroles un sankciju sistēma nesniedz pietiekamu pārliecību par lauksaimnieku atbilstību”. Turklāt ziņojumā tiek minēts, ka "dalībvalstu iesniegtie dati par pārbaudēm un pārkāpumiem nav ticami, un Komisijas veiktā īstenošanas uzraudzība nav bijusi pilnvērtīga”.
Vai Komisija var informēt Parlamentu par to, ko tā dara, lai mudinātu dalībvalstis efektīvāk īstenot un piemērot savstarpējo atbilstību? Vai ir vērojami uzlabojumi?
Dacian Cioloş
Kā tika uzsvērts Revīzijas palātas 2008. gada ziņojumā, Komisija skaidri apzinās, ka būtu vēlams panākt to, lai dalībvalstis efektīvāk īstenotu savstarpējās atbilstības pasākumus.
Taču es arī vēlos uzsvērt, ka Revīzijas palātas ziņojumā runa ir par divu gadu periodu, kas sākās neilgi pēc tam, kad tika definēti labi lauksaimniecības un vides apstākļi.
Kopš pirmā gada, kad tika īstenota savstarpējā atbilstība, Komisija ir ieviesusi vairākas iniciatīvas, kuru mērķis, no vienas puses, ir palīdzēt dalībvalstīm, bet, no otras puses, nodrošināt dalībvalstu juridisko saistību izpildi. Komisija nodrošina atbalstu, organizējot vairākas viedokļu apmaiņas šajā jautājumā un diskusijas dažādos forumos, kuros tiek pārrunāti šie konkrētie jautājumi.
Attiecīgajā pārvaldības komitejā ir notikušas pārrunas par regulējumu; vistehniskāko apspriedi organizēja ekspertu grupa, pārrunājot tieši jautājumus savstarpējās atbilstības jomā, un atsevišķos speciālistu semināros ir pārrunātas uzraudzības metodes.
Komisija kopš 2004. gada arī regulāri izdod pamatnostādnes dalībvalstīm, lai tām palīdzētu pielāgot attiecīgās valsts sistēmu. Komisija kontrolē dalībvalstu juridisko saistību izpildi, ņemot vērā dalībvalstīs veikto revīziju rezultātus, kas tiek nosūtīti Komisijai. Ja revīzijas laikā ir konstatētas nepilnības, tiek veiktas attiecīgās dalībvalsts izdevumu finanšu korekcija, gadījumā, ja pastāv risks saistībā ar lauksaimniecības fondu. Tā tas bija agrāk, un vēl ir paredzēts ieviest atsevišķas procedūras, arī pašlaik.
Komisija ir pārliecināta, ka visas šīs iniciatīvas ir palīdzējušas ievērojami uzlabot savstarpējās atbilstības sistēmas darbību, jo īpaši kopš Revīzijas palātas secinājumiem, kas minēti 2007. gada ziņojumā. Protams, darbs šajā jomā tiks turpināts, jo Komisija vēlas, lai šī sistēma, kas ir kopējās lauksaimniecības politikas svarīga daļa, darbotos nevainojami.
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētāja kungs, liels paldies komisāra kungam par ļoti visaptverošo atbildi. Man ir vēl viens īss jautājums par savstarpējo atbilstību un bioloģisko daudzveidību, ko jūs arī šodien jau minējāt. Pareiza lauku apsaimniekošana var palīdzēt saglabāt bioloģisko daudzveidību un apturēt sugu izmiršanu. Taču par to informēt ir ne tikai komisāra vides jautājumos pienākums. Komisāra kungs, man ir jautājums tieši jums: kā jūs plānojat informēt attiecīgās puses - proti, politisko lēmumu pieņēmējus, patērētājus un, galvenokārt, attiecīgos lauksaimniekus - par bioloģiskās daudzveidības nozīmi un ietekmi uz ekosistēmu?
Mairead McGuinness
Ja ir problēmas saistībā ar pašreizējo savstarpējās atbilstības sistēmu, kā mēs risināsim iespējamās turpmākās problēmas, ja tiks palielinātas prasības vides jomā attiecībā uz vienu pīlāru, kā to paredz publicētais dokuments par KLP reformu? Es tikai vēlos dzirdēt jūsu viedokli šajā jautājumā.
Dacian Cioloş
Pašlaik ir skaidrs, ka faktiski nodokļu maksātāji, patērētāji un nevalstiskās organizācijas ir īpaši jutīgas šajā jautājumā un uzstāda lauksaimniekiem augstas prasības.
Taču, manuprāt, mums ir arī jādod lauksaimniekiem iespēja pastāstīt par savu ieguldīto darbu, to skaitā, pārdodot savus izstrādājumus. Izmantojot lauksaimniecības pārtikas produktu kvalitātes sistēmu, kuru mēs rūpīgi kontrolējam, lauksaimnieki varēs izmantot savus izstrādājumus, lai labāk informētu par savu ieguldīto darbu un visiem aspektiem, kas ir jāņem vērā, ieskaitot bioloģiskās daudzveidības aspektus. Tas jo īpaši attiecas uz dažādām lauksaimniecības ražošanas sistēmām, jo lauksaimniecības ražošanas sistēmu dažādība ļauj apskatīt ar vidi un bioloģisko daudzveidību saistītus jautājumus. Runājot par kopējo lauksaimniecības politiku, atbalstot dažādu ražošanas sistēmu izmantošanu un tieši sazinoties ar citiem lauksaimniekiem, ražotājiem un patērētājiem, lauksaimnieki var izmantot savu pārdoto produkciju, lai labāk informētu par visiem noteikumiem, kuri tiem ir jāievēro.
Citas metodes jau tiek izmantotas. Vēl viens veids, kā lauksaimnieki var informēt par savām darbībām ražošanas procesā zemes un ainavas saglabāšanas jomā, ir lauksaimniecības preču ražošanu saistīt ar lauku tūrismu. Manuprāt, lauksaimnieki var labāk izmantot visus šos instrumentus, kas ir pieejami kopējās lauksaimniecības ietvaros un kas varētu tikt pastiprināti nākotnē, lai informētu par īstenotajiem pasākumiem.
Tagad es atbildēšu uz otru jautājumu. Manuprāt, noteikumi un nosacījumi vides jomā vai pasākumi, kurus lauksaimnieks veic, lai ievērotu prasmīgas dabas resursu pārvaldības nosacījumus, ir saistīti arī ar ekonomikas un sociālajiem jautājumiem.
Mūsu priekšlikumi, kurus mēs pārrunāsim pēc 17. novembra, neparedz galveno uzmanību turpmāk pievērst tikai vides, nevis ekonomikas un sociālajiem aspektiem, bet gan vairāk integrēt vides jautājumus lauksaimnieku uzskatos tā, lai nākotnē, cerams, mēs patiesi varētu nodrošināt konkurētspējīgu lauksaimniecību. Lauksaimniekiem ir jābūt konkurētspējīgiem no ekonomikas un vides aspekta, citiem vārdiem sakot, ņemot vērā to, kā viņi izmanto dabas resursus, augsni un ūdeni, un ņemot vērā arī sociālos aspektus saistībā ar darba vietu izveidi vai saglabāšanu lauku apgabalos.
Es varu apliecināt, ka, kopējā lauksaimniecības politikā galveno uzmanību pievēršot vides aspektiem, nevis prasmīgai dabas resursu pārvaldībai, mēs neierobežosim lauksaimnieku ekonomisko konkurētspēju sociālo aspektu jomā.
Kad tiks sagatavoti dokumenti, es jums to varēšu pierādīt, minot konkrētus piemērus no priekšlikumiem, kurus ir paredzēts iesniegt.
Priekšsēdētājs

Temats: Garantiju fonds Grieķijas lauksaimniekiem un zvejniekiem
Grieķijas lauksaimniecības un pārtikas lietu ministrs paziņoja, ka tiks izveidots un 2010. gada septembrī sāks darboties lauksaimniecības garantiju fonds mazajiem un mikro uzņēmumiem, pamatojoties uz mazo un mikro rūpniecības un tirdzniecības uzņēmumu modeli. Ministrs paziņoja, ka šis fonds ir paredzēts procentu subsīdiju segšanai un banku garantijām EUR 100 miljonu apjomā lauksaimniecībai un EUR 50 miljonu apmērā zivsaimniecībai. Vai, pieņemot, ka šāds pasākums sniegs lauksaimniekiem un zvejniekiem iespēju samazināt ieguldījumu izmaksas un līdzdalības ieguldījuma summu kapitālā ekonomikas grūtību laikā, Komisija var atbildēt uz šādiem jautājumiem: Vai Grieķijas valdība to ir informējusi par iepriekš minēto rīcības plānu? Ja atbilde ir pozitīva, vai tā nodrošinās līdzfinansējumu? Kāds ir tās finanšu līdzdalības apjoms? Kādi priekšnoteikumi ir jāizpilda iespējamiem saņēmējiem, lai izmantotu šo programmu? Ja atbilde ir negatīva, vai tā uzskata, ka šādu iniciatīvu varētu iekļaut VSID? Vai tā plāno ierosināt šādu iespēju Grieķijas valdībai?
Dacian Cioloş
Pašreizējā Grieķijas lauku attīstības programmā laikā no 2007. līdz 2013. gadam, kam piešķirts Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai līdzfinansējums, nav paredzēts garantiju fonds mazajiem un mikro uzņēmumiem.
Grieķijas iestādes nav Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorātam iesniegušas pieprasījumu veikt izmaiņas šajā programmā, lai tajā iekļautu šo garantiju fondu.
Ir jāuzsver arī tas, ka subsidiaritātes princips paredz, ka saskaņā ar Lauku attīstības regulu dalībvalstis ierosina, kādus pasākumus iekļaut lauku attīstības programmā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 19. pantu pēc dalībvalstu lūguma lauku attīstības programmas var tikt pārskatītas, ja šo lūgumu ir apstiprinājusi valsts uzraudzības komiteja un ja to ir pārbaudījusi un apstiprinājusi Komisija.
Runājot par Grieķijas zivsaimniecības nozari, valsts iestādes informēja Komisiju par ieceri izveidot jaunu instrumentu, lai atbalstītu mazos zivsaimniecības nozares uzņēmumus. Grieķijas iestādes norādīja, ka šis instruments tiks izmantots atbilstīgi pašreizējai finanšu sistēmai.
Grieķijas iestādes arī informēja Komisiju par ieceri līdzfinansēt šo instrumentu par līdzekļiem, kas iedalīti 2007.-2013. gada darbības programmai Grieķijas zivsaimniecības nozarē.
Ņemot vērā ieceri ieviest finanšu instrumentus darbības programmas zivsaimniecības nozarei ietvaros, Komisija atbalsta šādu finanšu instrumentu izveidi, lai noteiktu darbības programmas galvenos pasākumus, ar noteikumu, ka tiem ir jāatbilst tiesību normām šajā jomā, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 498/2007 34. un 37. pantam.
Kopumā šī instrumenta izveidei no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem tiks piešķirti EUR 35 miljoni. Iepriekš tekstā minētās darbības programmas uzraudzības komiteja izstrādās šo fondu iespējamo saņēmēju atlases kritērijus.
Grieķijas iestādes ir gandrīz pabeigušas izstrādāt rīcības plānu, kurā būs minēti arī šī finanšu instrumenta lietošanas noteikumi. Komisija paredz, ka šis finanšu instruments, kas tiks īstenots, izmantojot Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzfinansējumu, sāks darboties līdz 2010. gada beigām.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisāra kungs, paldies par diezgan visaptverošo atbildi! Man ir viens papildjautājums: vai Grieķijas valdība konkrēti izteica šādu priekšlikumu - jūs minējāt noteiktus jautājuma aspektus -, un vai jūsu sacītais - proti, ka šis instruments sāks darboties 2010. gadā, - ir atkarīgs no tā, vai Grieķijas valdība savlaicīgi iesniegs pieprasījumu, lai jūsu minētajiem pasākumiem tiktu piešķirts līdzfinansējums?
Dacian Cioloş
Es vēlos precizēt, ka jautājumam bija divas daļas: viena bija saistīta ar lauksaimniecības nozari, bet otra - ar zivsaimniecības nozari.
Es saku, ka Grieķijas iestādes nav iesniegušas pieprasījumu izstrādāt šo instrumentu mazajiem un mikro lauksaimniecības uzņēmumiem, taču tās ir iesniegušas šādu pieprasījumu zivsaimniecības nozarē. Atsaucoties uz Grieķijas valdības pieprasījumu, instruments zivsaimniecības nozarē varētu tikt pabeigts līdz 2010. gada beigām. Runājot par lauksaimniecības nozari, man vairs nav ko piebilst, jo Grieķijas valdība vēl nav iesniegusi pieprasījumu. Es jums jau paskaidroju, ka tāds ir valdības lēmums. Valdība var iesniegt šādu priekšlikumu, ja Grieķijas uzraudzības komiteja nolems veikt izmaiņas lauku attīstības programmā.
Taču mēs līdz šim neesam saņēmuši šādu priekšlikumu attiecībā uz lauksaimniecības nozari.
Priekšsēdētājs

Temats: Akvakultūra Eiropas Savienībā
Ilgtspējīga un konkurētspējīga ES akvakultūras nozare var nodrošināt veidu, kā apmierināt lielo un arvien pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas no jūras dzīvniekiem un augiem ES, tādējādi samazinot savvaļas krājumu noplicināšanu un šādas pārtikas importu no trešām valstīm, kas turklāt nereti uz ES tirgiem tiek nogādāta pa tūkstošiem kilometru gariem gaisa ceļiem.
Akvakultūra pašlaik nodrošina 20 % no kopējās zivju produkcijas Eiropas Savienībā un šis apjoms kopš 2000. gada ir gandrīz nemainīgs. Tomēr vērojams gliemju un vēžveidīgo ražošanas kritums.
Ņemot vērā izsekojamības, kvalitātes un CO2 jautājumus, kas saistīti ar liela daudzuma gliemju importu no attālām trešām valstīm, vai Komisija var izklāstīt, kā tā paredzējusi veicināt akvakultūru Eiropas Savienībā, jo īpaši gliemeņu un vēžveidīgo nozarē?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Eiropas Savienības akvakultūra ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas attīstības aspektiem. Es piekrītu Komisijai, ka akvakultūras nozares aktīviem un vērtībai ir jāpiešķir lielāka nozīme. Tāpēc Komisija pieņēma paziņojumu "Ilgtspējīgas nākotnes veidošana akvakultūrai”, kurā ir noteikti trīs stratēģiski mērķi, kas ir jāņem vērā valsts iestādēm: veicināt akvakultūras nozares konkurētspēju, saglabāt nozares ilgtspēju un uzlabot nozares pārvaldību.
Šajā paziņojumā Komisija min vairākus pasākumus, kas ir jāveic valsts iestādēm visos līmeņos - ES, valsts un reģionālā līmenī -, lai risinātu šajā nozarē aktuālas problēmas.
Lai atbalstītu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgu attīstību, ieskaitot vēžveidīgo produkciju, ES ir pieņēmusi visaptverošus tiesību aktus dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Mēs ļoti aktīvi darbojamies starptautiskā līmenī, izstrādājot noteikumus dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā akvakultūras produktiem, to skaitā vēžveidīgajiem, kam ir liela nozīme starptautiskajā tirdzniecībā.
Komisija ir izveidojusi arī ES references laboratoriju gliemeņu slimībām, un šī laboratorija katru gadu saņem finansiālu atbalstu, lai saskaņotu valsts laboratoriju darbību dalībvalstīs un nodrošinātu Komisijai zinātnisku atbalstu.
Komisija un attiecīgās dalībvalstis arī stingri kontrolē pārmērīgu austeru izmiršanu pēdējos dažos gados, un tās ir veikušas pasākumus, lai kontrolētu vīrusu, kas visticamāk ir šīs izmiršanas iemesls.
Runājot par kopējo ES akvakultūras stratēģiju, Komisija vēlas atgādināt Parlamenta debates 2010. gada jūnijā par G. Milana ziņojumu. Komisija augstu vērtē Parlamenta atbalstu ilgtspējīgas akvakultūras jomā un to, ka šim jautājumam ir pievērsta tik liela uzmanība.
Komisija uzskata, ka pasākumi ilgtspējīgas akvakultūras jomā būtu pienācīgi jāatbalsta, īstenojot kopējo zivsaimniecības politiku, un ka šis aspekts būtu jāņem vērā, īstenojot jauno kopējo zivsaimniecības politiku.
Komisija uzskata, ka ir jāpalīdz šai nozarei darboties efektīvāk. Jo īpaši Komisija vēlas pastiprināt ražotāju un starpnozaru organizācijas, lai labāk saskaņotu ražošanas prognozes un tirgus pieprasījumu un lai palielinātu šo organizāciju produkcijas vērtību, īstenojot mārketinga pasākumus un atbilstoši marķējot šo produkciju.
Seán Kelly
Paldies, komisāres kundze, par visaptverošo atbildi! Saistībā ar to es tikai vēlos piebilst, ka jaunākie pētījumi Īrijā liecina, ka daudzas zivis bija nepareizi marķētas, kā rezultātā cilvēki, kuri domāja, ka ēd, piemēram, mencu, patiesībā ēda citu zivi. Es tikai vēlos zināt, vai Komisija par šādiem gadījumiem ir informēta? Vai šai problēmai ir iespējams kāds īstermiņa risinājums, un ja jā, tad kāds, izņemot iespēju veidot savu akvakultūru, kas ir ļoti, ļoti svarīgi? Būšu ļoti pateicīgs saņemt atbildi uz šo jautājumu.
Pat the Cope Gallagher
Priekšsēdētāja kungs, esmu gandarīts, ka komisāre M. Damanaki sacīja, ka akvakultūrai būs liela nozīme jaunajā kopējā zivsaimniecības politikā.
Es tikai vēlos norādīt komisāres kundzei, ka, veidojot akvakultūru, jo īpaši jomās, kurās ir ļoti augsts bezdarba līmenis, ir milzīgas iespējas veidot darba vietas. Manuprāt, Komisijai šajā jautājumā varētu būt svarīga loma. Tā var uzņemties vadību, lai informētu dalībvalstis par komisāres kundzes viedokli un lai ierosinātu dalībvalstīm, ka pārtikas kvalitāte nedrīkst ciest, taču mums noteikti būtu jānodrošina tas, lai katrā valstī akvakultūras jautājumus risinātu viena struktūra, nevis dažādu nozaru departamenti un aģentūras.
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Es piekrītu Gallagher kungam, ka akvakultūras nozare piedāvā milzīgas iespējas. Mēs nudien varam izveidot daudz darba vietu. Tāpēc jaunajā KZP ir paredzēta atsevišķa nodaļa par akvakultūru. Es arī vēlos pieminēt, ka mēs arī nodrošināsim speciālu budžeta pozīciju. Tas ir ļoti svarīgi.
Es arī vēlos informēt Kelly kungu, ka mums šīs problēmas ir zināmas, un es viņam piekrītu, ka mums priekšā ir daudz darba mūsu produktu izsekojamības jomā. Tāpēc jaunajā KZP ir iekļauta nodaļa par marķēšanu. Komisija vēlas ES zivsaimniecības nozarē un zivsaimniecībā, kas nodrošina produktus, kurus mēs esam spiesti ievest, nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā pasaulē.
Priekšsēdētājs

Temats: Eiropas Zivsaimniecības fonda resursu izmantošana
Tā kā Komisijai katra gada beigās ir jāiesniedz ziņojums par to, kā tiek īstenota Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu un ņemot vērā neseno finanšu krīzi daudzās dalībvalstīs, kuras lielā mērā ir atkarīgas no zivsaimniecības nozares, vai Komisija varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem:
Kā tā vērtē regulas līdzšinējo īstenošanu? Kuras dalībvalstis tā varētu minēt kā paraugprakses piemēru?
Vai dalībvalstis ir pietiekami izmantojušas Eiropas Zivsaimniecības fondu? Cik lielā mērā fonds ir sasniedzis savus mērķus kopš tā dibināšanas 2007. gadā un kādi pielāgojumi ir nepieciešami?
Kā tā vērtē Grieķijas valsts stratēģiskā plāna līdzšinējo izpildi zivsaimniecības attīstības jomā? Kāds ir projektu īstenošanas izpildes līmenis un cik liela daļa no pieejamajām apropriācijām tiek reāli izmantota?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Paldies Tsoukalas kungam par šo jautājumu, jo tas mums ir ļoti svarīgs, un skaidri un atklāti jāsaka, ka Eiropas Zivsaimniecības fonda darbība ir nepilnīga. Mēs ar to neesam apmierināti.
Oficiālie starpmaksājumi, kurus dalībvalstis maksā Komisijai, veido 5 % no kopējiem EZF finanšu līdzekļiem. Taču nesen saņemtie dati, ko dalībvalstis sniedz katru gadu, liecina, ka līdz 2009. gada beigām 18,2 % kopējo EZF finanšu līdzekļu bija paredzēti konkrētiem projektiem. Tas vieš cerību.
Būtiski, ka šo summu veido piemaksas ne tikai 1. ass, bet arī citu asu pasākumu ietvaros. Ierobežota ir tikai 4. ass pasākumu "Zvejas apgabalu ilgtspējīga attīstība” īstenošana, jo partnerību veidošana ir ilgs process.
Pirmkārt, tas ir tāpēc, ka EZF regulējums tika pieņemts vēlu, otrkārt, tāpēc, ka novēloti tika pieņemtas darbības programmas, un dažas no tām tika pieņemtas 2008. gada otrajā pusē; treškārt, ir jāpiemin problēmas saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi, turklāt šīs sistēmas ir jāapstiprina, jo tas ir priekšnosacījums tam, lai veiktu maksājumus Komisijai, un, ceturtkārt, ir jāpiemin finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz zivsaimniecības nozari.
Šajā īstenošanas posmā ir pāragri spriest, vai ir sasniegti EZF mērķi. Vairāk informācijas būs pieejams pēc tam, kad 2011. gada nogalē tiks iesniegts starpposma izvērtējums.
Ir arī grūti minēt paraugprakses piemērus šajā jomā, jo dalībvalstīm pieejamie EZF finanšu līdzekļi ir ļoti atšķirīgi, un arī dažādu asu pasākumu īstenošanai paredzētais līdzekļu apmērs atšķiras, un tas ietekmē apguves apjomu. Piemēram, 1. ass pasākumus "Pasākumi Kopienas zvejas flotes pielāgošanai” līdzekļus ir ļoti viegli apgūt. Citus apgūt ir grūtāk.
Pagājušā gada septembrī Beļģijas prezidentūra organizēja ģenerāldirektoru sanāksmi, lai risinātu absorbcijas problēmas, jo īpaši problēmas saistībā ar piekļuvi kapitālam, un Komisija ierosināja izmantot finanšu inženierijas paņēmienus, piemēram, piemērot atvieglojumus vai vienkāršot procedūras un pieteikšanās kārtību.
Nākamā EZF komiteja paskaidros, kā izmantot šīs iespējas. Grieķijas darbības programma laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam tiek īstenota novēloti. Žēl, bet tā patiešām ir novēlota.
Līdz 2010. gada 15. septembrim faktiskie maksājumi bija tikai EUR 5 000 600, kas ir 2 % no kopējiem EZF finanšu līdzekļiem. Divi procenti ir ļoti maz. Šo neapmierinošo situāciju galvenokārt veicina problēmas saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmas izveidi un darbības programmas galveno pasākumu novēlota ieviešana.
Dažādi kavējumi ir radušies arī finanšu krīzes ietekmē, tādēļ jo īpaši novēloti tiek īstenoti 2. ass pasākumi.
Komisija pašlaik gatavo gada pārskatu par EZF īstenošanu 2009. gadā, un tajā būs sniegta papildu informācija un atbildes uz godāto deputātu uzdotajiem jautājumiem.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Paldies, komisāres kundze, par visaptverošo atbildi! Jūs minējāt smago ekonomikas situāciju un iespējamās problēmas saistībā ar aktīvāku Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļu izmantošanu, un es vēlos izmantot izdevību un jautāt, vai pilnīgs aizliegums izmantot zvejas rīkus, piemēram, laivas vadus, būs saistīts ar kompensācijām darbu zaudējušiem zvejniekiem; vai saskaņā ar regulējumu ir iespējams pagarināt iespēju divus gadus atkāpties no Eiropas Zivsaimniecības fonda noteikumiem, lai nodrošinātu pieņemamus sociālos apstākļus?
Seán Kelly
Jums jautāja, kuras dalībvalstis varētu minēt kā paraugprakses piemēru, un es arī vēlos zināt, kuras dalībvalstis varētu minēt kā sliktākās prakses piemērus. Vai jūs varat pateikt un, iespējams, pamatot paraugprakses un sliktākās prakses būtiskākās atšķirības?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms, atbildot uz Kelly kunga jautājumu, ir jāsaka, ka kopumā valstīm, kurās ir labāka atbilstības noteikšanas kontroles sistēma un kurām ir pieejami visi instrumenti, ir vieglāk absorbēt finanšu līdzekļus. Tā tas ir. Kopumā jāteic, ka visgrūtāk klājas Vidusjūras reģiona valstīm - dienvidvalstīm.
Sevišķi grūti klājas Grieķijai. Lai uzlabotu absorbciju, mums ir jācenšas palīdzēt visiem. Mēs plānojam atvieglot absorbcijas noteikumus. Tāpēc jaunajā KZP būs noteikta īpaša budžeta pozīcija, kas ļaus dalībvalstīm vieglāk absorbēt līdzekļus.
Runājot par Tsoukalas kunga jautājumu par Vidusjūras regulu, mēs nolēmām, ka šī Vidusjūras regula ir jāīsteno. Šī regula bija jāievieš, sākot ar 1. jūniju, un atpakaļceļa nav. Ja mēs izlemtu grozīt šo regulu, divus vai trīs gadus nedarbotos neviena kontroles un atbilstības noteikšanas sistēma, un tāpēc šī direktīva tiks īstenota.
Esmu jau uzsākusi sadarbību ar Grieķijas iestādēm. Es tām paskaidroju, ka tām šī regula ir nekavējoties jāīsteno. Protams, tas nozīmē, ka ir jāievēro noteikumi par konkrētiem zvejas rīkiem, kas ļoti nopietni kaitē videi. Tas arī nozīmē to, ka tiks izlietotas ES fonda rezerves, lai nodrošinātu vajadzīgo finansējumu. Lūk, ko es vēlos teikt par laivas vadiem, traleriem un visa veida zvejas rīkiem: tiem ir jābūt labam atbilstības nodrošināšanas piemēram. Mēs darīsim visu iespējamo, lai nodrošinātu finansējumu, dotu iespēju izmantot labākus zvejas rīkus un nodrošinātu lielāku zvejas rīku izvēli.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. pielikumu).
Jautājumu laiks ir beidzies.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.30 un atsāka plkst. 21.00)
