Kompetences konfliktu novēršana un noregulēšana kriminālprocesu ietvaros (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Renate Weber ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā, ko izstrādāja pēc Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvas par Padomes Pamatlēmuma 2009/.../JHA par jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršanu un atrisināšanu kriminālprocesā (08535/2009 - C7-0205/2009 - pieņemšanu.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, tā kā es pirmo reizi uzstājos jaunajā Parlamentā, vēlos jūs apsveikt ar ievēlēšanu par priekšsēdētāja vietnieci.
Ciktāl tas attiecas uz Weber kundzes ziņojumu, es runāju priekšsēdētāja vietnieka Barrot kunga vārdā un vispirms vēlos pateikties referentei un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekļiem par viņu darba izcilo kvalitāti. Komisija atzinīgi vērtē ziņojumu un atbalsta vairākus no ierosinātajiem grozījumiem. Komisija vispārīgi atbalsta piecu dalībvalstu iesniegto priekšlikumu, lai gan teksts nav tik vērienīgs kā varētu vēlēties. Konkrētāk, Komisija nožēlo faktu, ka pamatlēmuma darbības joma ir ierobežota līdz gadījumiem, kuros uz vienu un to pašu personu paralēli attiecas kriminālprocesi par vienu un to pašu nodarījumu. Komisija arī nožēlo faktu, ka pienākums atsaukties uz Eurojust jurisdikcijas konflikta gadījumā ir ierobežots, un to kritēriju saraksts, kuri jāņem vērā, lai noteiktu vispiemērotāko jurisdikciju, ir izņemts no teksta operatīvās daļas. Šie grozījumi ir vājinājuši priekšlikuma tekstu, atņemot tam lielāko tā pievienotās vērtības daļu.
Saskaņā ar Komisijas viedokli priekšlikums jāuzskata tikai par pirmo soli jurisdikcijas konfliktu kriminālprocesā novēršanas un atrisināšanas virzienā un pēc tam tas jāaizstāj ar pilnīgāku priekšlikumu. Komisija to arī aplūkos, ņemot vērā pārmaiņas, ko šajā jomā ienesis Lisabonas līgums, kurš, cerams, stāsies spēkā iespējami drīz.
Renate Weber
referente. - Priekšsēdētājas kundze, Īrijas referenduma par Lisabonas līgumu pozitīvais rezultāts ved mūs tuvāk tam brīdim, kad Padome ne tikai apspriedīsies ar Eiropas Parlamentu, bet tam būs arī koplēmuma pilnvaras jautājumos, kas tagad attiecas uz trešo pīlāru.
Jautājums ir šāds: kāpēc Padome tik ļoti vēlas pieņemt tiesību aktus dažus mēnešus pirms termiņa, kad turklāt šie tiesību akti nenozīmē virzību uz priekšu jautājumā par Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošanu? Patiesībā šis priekšlikums nepalīdz novērst nevienu jurisdikcijas konfliktu un neatrisina nevienu no šīm situācijām, kad tās veidojas. To varētu izdarīt, piemēram, samazinot jurisdikciju skaitu, un gadījumos, kad ir vairākas jurisdikcijas, piešķirot jurisdikciju dalībvalstīm un uzņemoties saistības par savstarpēju to lēmumu atzīšanu, kas izriet no jurisdikcijas piešķiršanas, kā to izdarīja attiecībā uz civillikumu, pieņemot dažādus noteikumus. Tā vietā pamatlēmums aprobežojas ar pienākumu dalībvalstīm informēt citai citu un uzsākt tiešas apspriedes ar nolūku panākt "vienprātību attiecībā uz jebkuru efektīvu risinājumu, lai izvairītos no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēls process”.
Tāpēc es nebiju pārsteigta, kad viedokļu apmaiņas laikā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā pirms dažām nedēļām Komisija, lai gan atbalstot pašreizējo priekšlikumu, piebilda, ka vēlāk piedāvās jaunu priekšlikumu. Tāpēc es arī neesmu pārsteigta par to, ko komisārs teica šovakar. Es pateicos Komisijai par tās godīgumu attiecībā uz šo priekšlikumu, bet jāsaka, ka uzskatu šo priekšlikumu un visu tā pieņemšanas procedūru par labu piemēru tam, kā Eiropas Savienībā nevajadzētu pieņemt tiesību aktus. Es esmu pārliecināta, ka ir svarīgi aizsargāt mūsu pilsoņu tiesības, nevis nodarboties ar papīru pārcilāšanu. Starp citu, Padome šodien nepiedalās, lai gan prezidentūra bija viena no šī priekšlikuma ierosinātājām. Man jāuzsver, ka Eiropas Parlamentā mēs ļoti nopietni uztveram savu darbu. Mēs strādājam godprātīgi iepriekšējā un šī sasaukuma laikā un ceram, ka tādējādi paužam savu viedokli par efektīvāku tiesību aktu izstrādes nepieciešamību.
Šajā priekšlikumā es atzinīgi vērtēju to, ka pašreizējais teksts skaidri norāda uz "ne bis in idem” principu. Tas ir pateicoties viedokļu apmaiņai ar Padomi un Komisiju, jo sākotnējā ierosinātajā tekstā tas vispār netika pieminēts. Ziņojumā, kuru es izstrādāju, pievērsta īpaša uzmanība trim aspektiem.
Pirmkārt, es uzskatu, ka to personu aizsardzībai, pret kurām izvirzīta oficiāla apsūdzība, ir jāpievērš vislielākā uzmanība un jānodrošina atbilstošas procesuālas garantijas. Tām jāietver tās personas, pret kuru izvirzīta oficiāla apsūdzība, tiesības saņemt pietiekamu informāciju, lai, pamatojoties uz to, viņš vai viņa varētu apstrīdēt jebkuru risinājumu, kurš šķiet neatbilstošs. Otrkārt, attiecībā uz personas, pret ko izvirzīta oficiāla apsūdzība, datiem, kuru apmaiņu valstu iestādes veic ar paziņojumiem, es atbalstu ideju, ka ir svarīgi nodrošināt datu aizsardzības atbilstošu līmeni un noteikt pamatlēmumā, kāda veida personas datu apmaiņa tiek veikta.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi - es esmu stingri pārliecināta, ka Eurojust līdzdalība lēmuma par jurisdikcijas izvēli pieņemšanā ir ļoti svarīga. Manuprāt, Eurojust jāiesaista visagrākajā posmā, jo tai ir koordinējoša nozīme un tās uzdevumi kļūst arvien svarīgāki. Es esmu viena no tiem, kas uzskata - mēs izveidojām šo aģentūru ne tikai tāpēc, lai parādītu, ka mums rūp pārrobežu noziedzības apkarošana, bet arī tāpēc, ka mums vajadzīgi iedarbīgi instrumenti. Eurojust savas pastāvēšanas gados jau pierādījusi, ka tai var uzticēties. Tāpēc mani izbrīna Padomes un dažu Eiropas Parlamenta kolēģu izrādītā vilcināšanās. Ņemot vērā iepriekš sacīto, vēlos aicināt Eiropas Komisiju, tiklīdz iespējams, iesniegt priekšlikumu, ar kuru tiks pabeigta šī pamatlēmuma par jurisdikcijas īstenošanas konfliktiem izstrāde. Nobeigumā vēlos pateikties "ēnu” referentiem, par viņu darbu pie šī ziņojuma.
Monica Luisa Macovei
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, arī es vēlos sākt ar pateicību referentei par ļoti labo sadarbību šajā jautājumā. Kā "ēnu” referente no PPE grupas, es vēlos iepazīstināt ar PPE nostāju attiecībā uz pamatlēmumu un, protams, tā grozījumiem.
PPE nostāja atšķiras no referentes nostājas divos jautājumos. Pirmais ir saistīts ar Eurojust līdzdalības līmeni tiešajā saziņā starp vietējām iestādēm. Lai gan referente aicina noteikt Eurojust obligātu līdzdalību katrā lietā, sākot ar sākotnējo saziņu, mēs uzskatām, ka lieta jānorīko uz Eurojust tikai tad, kad valsts iestādes nespēj vienoties, jo galu galā šī iniciatīva attiecas uz tiešu saziņu.
Arī mēs vēlamies stiprināt Eurojust un tās ieguldījumu tiesu iestāžu sadarbībā. Mūsu nostāja šajā jautājumā ir skaidrojama tikai ar centieniem novērst birokrātiju. Ja ir iespēja, ka divas puses panāks vienošanos, kāpēc vēl iesaistīt papildu iestādi un procedūru? Mēs uzskatām un piekrītam, ka Eurojust jāiesaistās, kad puses nespēj vienoties, bet, ja problēmas nav, mēs piešķiram valstu iestādēm brīvību veidot tiešus divpusējus kontaktus, kuri veicina arī sabiedrības uzticību.
Otrais jautājums attiecas uz citu ierosināto grozījumu, kurš paplašina to Eurojust kompetenci, kas paredzēta Eurojust lēmuma 4. pantā. Mēs uzskatām, ka, ja šis jautājums ir jāapspriež, tas jādara saistībā ar Eurojust lēmumu un tas jāapspriež tieši. Tāpēc mēs balsosim pret šiem grozījumiem.
Tomēr, tā kā nav galveno punktu, mēs balsosim par ziņojumu, jo vēlamies veicināt informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm. Mēs atbalstām arī mutisko grozījumu, kuru iesniedza šodien.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka PPE vēlas veicināt tiesu iestāžu sadarbību un atbalsta tādu Eiropas politiku, kura palīdz saņemt vienādas garantijas un procedūras visās dalībvalstīs.
Monika Flašíková Beňová
Krimināllikuma politika, kas nodrošina to personu pamattiesības, kuras iesaistītas kriminālprocesā, ir viena no Eiropas Kopienas prioritātēm.
Pamatlēmuma projekts veidojās pēc Čehijas prezidentūras iniciatīvas, un tas paredz tiesisku regulējumu to personu aizsardzībai, kas iesaistītas kriminālprocesā, kā arī, lai stiprinātu "ne bis in idem” principa ievērošanu. Manuprāt, šī tiesību akta priekšlikuma pieņemšana ir būtiska ne tikai tāpēc, lai aizsargātu personas, kas iesaistītas kriminālprocesā, bet arī, lai palielinātu juridisko noteiktību attiecībā uz ES dalībvalstu pilsoņiem.
Jurisdikcijas īstenošanas konfliktu risināšanas mehānismam jānodrošina veids, kā novērst situācijas, kad vairākās dalībvalstīs uzsāk kriminālvajāšanu pret vienu un to pašu personu par vienu un to pašu noziegumu. Tam arī jāizslēdz iespēja pieņemt vairākus lēmumus attiecībā uz vienu un to pašu lietu.
Pamatlēmums paredz dalībvalstu saistības informēt citai citu par paralēlu kriminālprocesu esamību, bet neizveido vispārēju juridisku mehānismu to risināšanai. Es saskatu trūkumus galvenokārt juridiskā teksta nenoteiktībā, kas vairumā gadījumu neparedz nekādus uzlikto saistību izpildes termiņus. Vienlaikus Eurojust nozīme nav skaidra un nav izmantots šīs iestādes potenciāls jurisdikcijas īstenošanas konfliktu risināšanā.
Ir būtiski īpaši uzsvērt iesaistīto personu, citiem vārdiem sakot, aizdomās turamo un apsūdzēto, cilvēktiesību aizstāvēšanu visos kriminālprocesa posmos un vienlaikus nodrošināt arī personas datu aizsardzības atbilstošu līmeni. Tātad mums jāpievērš uzmanība Komisijas likumdošanas iniciatīvai "Tiesvedības nodošana krimināllietās”, kura atrisinās šo problēmu daudz vispusīgāk. Ir būtiski atbalstīt šo projektu pat tad, ja tajā ir praktiskas jurisdikcijas īstenošanas konfliktu risināšanas kriminālprocesā problēmas. Tāpēc sociālistu un demokrātu progresīvās apvienības grupa atbalsta projektu, lai gan mēs pieprasām nodrošināt pietiekamu to personu aizsardzību, kuras iesaistītas kriminālprocesā, un vienlaikus Eurojust nozīmes palielināšanu, kā arī visa mehānisma lielāku efektivitāti kopumā.
Louis Bontes
(NL) Priekšsēdētājas kundze, Nīderlandes Brīvības partija (PVV) nesaskata ieguvumu no šī priekšlikuma. Nīderlandei un tikai Nīderlandei jāpieņem lēmumi par jurisdikcijas īstenošanu. Šķiet, ka tiek izvirzīti jauni un jauni priekšlikumi, kuri galu galā vērsti uz dalībvalstu krimināllikumu saskaņošanu. Teikto apstiprina ekspertīžu laboratoriju akreditācija, politikas saskaņošana attiecībā uz tulkiem un sodāmības reģistra pārsūtīšana. PVV sev jautā: kurp tas ved? Mēs nevaram atbalstīt Eiropas Kriminālkodeksu vai Eiropas Kriminālprocesa kodeksu. Tas izskatās pēc "salami” taktikas - jūs turpināt izvirzīt jaunus un jaunus priekšlikumus, gluži kā ēdot plānas šķēlītes, kamēr galu galā tiek notiesāta visa desa.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Priekšsēdētājas kundze, sākumā es vēlos pateikties un apsveikt savu draudzeni Weber kundzi ar lieliski paveiktu darbu, izstrādājot šo ziņojumu.
Dāmas un kungi, kā jūs jau zināt, tiesu iestāžu sadarbībai jākļūst par daļu no Eiropas Parlamenta atbildības likumdošanas jomā tuvākajā nākotnē.
Tagad Īrijas iedzīvotāji ir pauduši savu viedokli referendumā un, manuprāt, viņu lēmums ir bijis skaidrs un pareizs.
Eiropas pilsoņi cer, ka brīvības, drošības un tiesiskuma joma būs tā realitāte, kurā viņu procesuālās tiesības tiek vienādi ievērotas un garantētas, neraugoties uz to, kurā Kopienas teritorijas daļā viņi dzīvo.
Tādējādi mūsu pienākums ir nodrošināt, ka visas dalībvalstis ievēro šīs procesuālās garantijas.
Ja ir "pozitīvs” jurisdikcijas konflikts starp dažādām dalībvalstīm, tas jāatrisina iespējami ātri, lai aizsargātu iedzīvotājus un izvairītos no "ne bis in idem” tiesību principa pārkāpšanas draudiem.
Lai to paveiktu, ir svarīgi, ka tiesu iestādes, kas iesaistītas jurisdikcijas konfliktā, sadarbojas un sazinās.
Ziņojums ietver arī debates par esošo Eurojust nozīmi un to nozīmi, kādai tai būtu jābūt šādu jurisdikcijas konfliktu rašanās brīdī.
Referente apgalvo, ka Eurojust jāinformē par jebkuru šādu konfliktu pat tad, ja to atrisina divpusēji starp iesaistītajām tiesu iestādēm.
Pretēji tam, "ēnu” referente no manas grupas, Macovei kundze, uzskata, ka birokrātijas samazināšanas nolūkā Eurojust jāinformē tikai tajos gadījumos, ja iesaistītās tiesas nespēj vienoties.
Es uzskatu, ka Macovei kundzei ir taisnība.
Runājot par citiem jautājumiem, Weber kundze arī aicina Komisiju iespējami drīz izvirzīt papildu priekšlikumu, kas papildinātu pamatlēmumu, lai izstrādātu noteikumus "negatīvu” jurisdikcijas konfliktu risināšanai.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Sākumā vēlos apsveikt referenti ar lieliski paveiktu darbu. Es arī vēlos uzsvērt, ka kopīga darbība Eiropas līmenī ir svarīga, lai stiprinātu brīvību, drošību un tiesiskumu. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu, kuras nolūks ir risināt jurisdikcijas konfliktus, jo dalībvalstis bieži saskaras ar problēmām attiecībā uz tiesu nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās.
Attiecībā uz apsūdzētu personu aizsardzību dalībvalstīs nedrīkst būt procesuālu atšķirību. Faktiski mums jāpieņem pasākumi, kas nodrošinās, ka jebkura apsūdzēta persona var saņemt likumīgas procesuālas garantijas visā Eiropā. Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp valstīm jāņem vērā vajadzība aizsargāt personas datus un skaidri noteikt, kādus datu veidus var pārsūtīt.
Es vēlos uzsvērt tiešu apspriežu starp iestādēm Eiropas Savienības valstīs nozīmi, lai novērstu paralēlus procesus un izvairītos no situācijām, kad bieži vien informācijas trūkuma dēļ attiecīgām iestādēm konkrētā valstī subjektīvi jānosaka spriedums par apsūdzību, kas izvirzīta pret pilsoņiem. Mums arī jāierosina nākotnē pastiprināt Eurojust nozīmi jebkuru konfliktu risināšanā un jāveido ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm ES pilsoņu labā.
Cristian Dan Preda
(RO) Es vēlos iesākt, apsveicot referenti un līdzreferentus ar lieliski paveikto darbu. Es vēlos savā runā izcelt divus jautājumus, kurus pieminēja "ēnu” referente no manas politiskās grupas, Macovei kundze.
Pirmais jautājums attiecas uz sabiedrības uzticēšanos tiesu sistēmai, kas man šķiet ļoti svarīga laikā, kad mūsu demokrātijas, dalībvalstu demokrātijas, nevar pastāvēt bez šīs uzticēšanās tiesu sistēmai. Es uzskatu, ka jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka uzticēšanās tiesu sistēmai ir tā, kas raksturo mūsu sabiedrisko dzīvi.
Otrkārt, es vēlos uzsvērt vajadzību samazināt birokrātiju, kas saistīta ar tiesu sistēmas administrēšanu. Informācijas apmaiņa starp iestādēm ir tiešām svarīga, bet vienādi svarīgi ir tas, lai tiesu sistēmas administrēšana neiestieg tik dziļi birokrātijā, ka tā rezultātā sarūk personiskās brīvības aizsardzības līmenis.
Petru Constantin Luhan
(RO) Es vēlos apsveikt referenti un līdzreferentus ar lieliski paveikto darbu. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu par pamatlēmumu par jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršanu un risināšanu kriminālprocesā. Es arī vēlos izteikt vienu svarīgu piezīmi. Šis priekšlikums par pamatlēmumu ir paredzēts tikai, lai risinātu pozitīvus jurisdikcijas konfliktus. Nav noteikumu, kas paredzētu negatīvu jurisdikcijas konfliktu risināšanu.
Es uzskatu, ka Eurojust jāiesaista tikai tad, ja puses nespēj panākt kopēju vienošanos. Šīs direktīvas pamatprincips ir ierosināt tiešu saziņu starp attiecīgajām iestādēm dalībvalstīs. Arī iesaistītās personas interesēs ir iespējami īsa procedūra, lai izvairītos no viena un tā paša notikuma izmeklēšanas divās valstīs.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, taisnība, kā jau es iepriekš minēju, ka priekšlikums nav tik vērienīgs kā Komisija to būtu gribējusi, šo punktu referente ļoti skaidri izcēla savā runā.
Tomēr, Komisija to atbalsta kā jurisdikcijas konfliktu kriminālprocesu jomā novēršanas un risināšanas pirmo posmu. Pašlaik, protams, ir neiespējami pateikt, kad tiks ieviests otrais posms. Lēmums tiks pieņemts pienācīgā laikā saskaņā ar pārmaiņām saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, kas, es no sirds ceru, notiks.
Šīs iespējamās jaunās iniciatīvas saturs būs atkarīgs no ietekmes novērtējuma, kas jāveic Komisijai. Protams, es iesniegšu visus jūsu apsvērumus priekšsēdētāja vietniekam Barrot kungam. Es vēlos vēlreiz pateikties par šo debašu organizēšanu.
Renate Weber
referente. - Priekšsēdētājas kundze, politiskās grupas Parlamentā diezgan skaidri parādīja savu nostāju attiecībā uz šo ziņojumu un ar to saistītajiem jutīgajiem jautājumiem, īpaši attiecībā uz Eurojust. Tiešām šķiet, ka vissvarīgākais un visjutīgākais jautājums ir mūsu nostāja attiecībā uz Eurojust.
Tomēr tagad man radusies lielāka pārliecība par pamatlēmuma nākotni pēc tam, kad komisārs Tajani savā un priekšsēdētāja vietnieka Barrot kunga vārdā apsolīja radīt iedarbīgāku instrumentu, kas skaidri atrisinās ne tikai jurisdikcijas pozitīvos konfliktus, bet arī jurisdikcijas negatīvos konfliktus.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas. Balsojums notiks trešdien, 2009. gada 8. oktobrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
John Attard-Montalto  
rakstiski. - Hāgas programma risina jurisdikcijas konfliktu gadījumus krimināllietās. Tas ir svarīgi, ja notiek pārrobežu krimināla darbība. Četras ES dalībvalstis iesniedza īpašus priekšlikumus, kuru mērķis ir novērst un risināt jurisdikcijas konfliktus kriminālprocesā. Jautājums attiecas uz gadījumu, kad uz vienu un to pašu personu vai personām attiecas kriminālprocesi dažādās dalībvalstīs par vieniem un tiem pašiem faktiem. Tas var novest pie juridiskā principa "ne bis in idem” (personu nevar divas reizes tiesāt par vienu un to pašu lietu) pārkāpšanas. Ierosinātie pasākumi ir ieteicami un ietver:
procedūru kontaktu veidošanai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tas apstiprinās vai informēs par paralēlu kriminālprocesu esamību;
noteikumus, kas reglamentē informācijas apmaiņu starp to dalībvalstu iestādēm, kuras veic kriminālprocesu;
izvairīšanos no nelabvēlīgām sekām, panākot vienošanos starp dalībvalstīm.
Vilija Blinkevičiūt 
Šis pamatlēmums nedrīkst novest pie pārmērīgas birokrātijas gadījumos, kuros risināmajām problēmām ir pieejami gatavi un piemērotāki risinājumi. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tiem būtu jāprevalē pār šo pamatlēmumu, ja tie nesamazina aizsardzību, kas piešķirta aizdomās turamajai vai apsūdzētajai personai. Gadījumos, kad aizdomās turamajai vai apsūdzētajai personai ir piemērots ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, tiešu apspriežu mērķis ir panākt vienošanos steidzamības kārtā. Visos apspriežu posmos aizdomās turamās vai apsūdzētās personas datu aizsardzībai jāatbilst principiem, kas paredzēti Eiropas Savienības Cilvēktiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā.
