Politiskais stāvoklis Hondurasā pirms 29. novembrī paredzētajām vēlēšanām (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par politisko situāciju Hondurasā pirms 2009. gada 29. novembrī paredzētajām vēlēšanām.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, šodien esam sapulcējušies, lai apspriestu jaunākos notikumus, kuri ir būtiski saistībā ar politisko krīzi Hondurasā.
Lai gan komitejas, kas pārstāv gāzto prezidentu José Manuel Zelaya un de facto valdību, 30. oktobrī parakstīja nolīgumu, diemžēl četrus mēnešus pēc prezidenta gāšanas politiskā krīze Hondurasā joprojām nav atrisināta.
Tā dēvētā Sanhosē nolīguma īstenošana, kurai būtu jārada nepieciešamais pamats un apstākļi demokrātijas un konstitucionālās kārtības atjaunošanai Hondurasā, ir apstājusies kopš brīža, kad prezidents José Manuel Zelaya noraidīja 5. novembrī ierosināto nacionālās vienotības valdību. Turklāt Kongress joprojām nav lēmis par prezidenta atjaunošanu amatā, tāpēc pastāv iespēja, ka 29. novembra vispārīgās vēlēšanas netiks atzītas par likumīgām, taču tieši šī atzīšana ir ļoti svarīga, lai varētu izkļūt no krīzes.
Tāpēc mēs kopā ar prezidentūru esam aicinājuši visas iesaistītās puses nekavējoties īstenot visus nolīguma noteikumus kā priekšnosacījumu tam, lai mūsu attiecības, tostarp mūsu sadarbība attīstības jomā, atgrieztos ierastajās sliedēs.
Eiropas Komisija līdz šim ir pilnībā atbalstījusi Kostarikas prezidenta Oscar Arias un Amerikas valstu organizācijas centienus veikt vidutāja un veicinātāja funkcijas, kā arī pasākumus, ko starptautiskā sabiedrība īstenoja, lai mudinātu iesaistītās puses vienoties par miermīlīgu risinājumu. ES prezidentvalsts vēstnieks tika izsaukts uz apspriedēm, un arī visi citi ES valstu vēstnieki ir atstājuši šo valsti. Ir pārtraukti budžeta atbalsta maksājumi un sadarbība attīstības jomā, izņemot sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un sadarbību humānās palīdzības jomā. Uz 29. novembra vispārīgajām vēlēšanām bija paredzēts nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju, taču šis lēmums tika atcelts.
Mēs uztveram šo krīzi ļoti nopietni, jo tā ir solis demokrātijas mazināšanās virzienā ne tikai Hondurasā un pārējās Centrālamerikas valstīs, bet visā Latīņamerikā.
Šodien es vēlos vēlreiz norādīt, ka Komisija atbalstīs politiskās situācijas normalizāciju Hondurasā, un, lai sasniegtu šo mērķi, mums ir jānodrošina, ka iesaistītās puses ievēro nolīgumu. Laika trūkuma dēļ vairs nav iespējams nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju, tomēr Komisija uz piecām nedēļām ir nosūtījusi divus vēlēšanu ekspertus, kuri 9. novembrī pievienojās EK pārstāvniecībai Hondurasā un kuru uzdevums ir ziņot par vēlēšanu norises aspektiem un dot padomus par iespējamiem pēcvēlēšanu pasākumiem. Ja politiskā situācija ļaus aktīvāk iesaistīties vēlēšanu procesa atbalstīšanā, Komisija ir paredzējusi piešķirt finansiālu atbalstu vēlēšanu tribunālam atbilstīgi līgumam ar ANO Attīstības programmu. Komisija ir gatava sniegt finansiālu atbalstu arī Amerikas valstu organizācijai, ja tiks nodrošināti vēlēšanu novērošanai piemēroti apstākļi.
Mēs turpinām pārraudzīt situāciju un atbalstām visus centienus, kuru mērķis ir palīdzēt atjaunot Hondurasā demokrātiju.
Alojz Peterle
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi, pirms mēneša man kā Eiropas Tautas partijas īpašās delegācijas loceklim bija iespēja pašam rūpīgi iepazīties ar politisko situāciju Hondurasā. Vispirms mūsu delegācija viesojās pie Kostarikas prezidenta Oscar Arias, kas ir starptautiski atzīts vidutājs šīs krīzes risināšanā un kas iepazīstināja mūs ar Sanhosē nolīgumu.
Hondurasā mēs tikāmies ar dažādām amatpersonām, prezidentu R. Micheletti, gāzto prezidentu J. M. Zelaya, ārlietu ministru, Augstākās tiesas tiesnešiem, Augstāko vēlēšanu tribunālu, Nacionālā Kongresa priekšsēdētāju, prokuroru, četriem prezidenta kandidātiem un citām svarīgāk personām. Abas puses mūs laipni uzņēma un pauda gatavību risināt savstarpējo dialogu.
Lai gan šī gada jūnija beigu notikumi tiek interpretēti dažādi, es vēlos norādīt, ka kopš prezidenta Zelaya gāšanas, kas notika saskaņā ar Augstākās tiesas lēmumu, vardarbības pieaugums nav novērots. Ņemot vērā prezidenta Arias priekšlikumu, sarunās mēs uzsvērām, cik ļoti svarīgs ir politiskais dialogs. Vēlāk iekšējais dialogs patiešām tika uzsākts, diemžēl tā galīgais rezultāts joprojām nav sasniegts. Tomēr es uzskatu, ka mums ir jāturpina veicināt politiskās vienošanās panākšana šajā valstī.
No sarunām ar galvenajām politiskajām amatpersonām mēs uzzinājām, ka 29. novembra vēlēšanas nav politisko pārmaiņu rezultāts. Gluži otrādi, šīs vēlēšanas tika noteiktas patstāvīgā Augstākā vēlēšanu tribunāla lēmumā kādu laiku pirms politiskajām pārmaiņām, laikā, kad pie varas vēl bija prezidents Zelaya. Pēc jūnija notikumiem prezidenta amatam nav pieteicies neviens jauns kandidāts. Patiesībā paši prezidenta kandidāti ir uzsvēruši, ka viņi nesatraucas par to, ka politiskās krīzes dēļ varētu tikt apšaubīts prezidenta vēlēšanu likumīgums, jo sagatavošanās darbi tika sākti, pamatojoties uz demokrātiskiem lēmumiem.
Hondurasa ir viena no tām Centrāleiropas valstīm, ar kurām Eiropas Savienība vēlas noslēgt asociācijas līgumu. Tomēr politiskā krīze ir pārtraukusi sarunas šajā jomā. Ņemot vērā to, ka pastāvīga demokrātiskā attīstība Hondurasā ir Eiropas Savienības interesēs, manuprāt, ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments nosūta savus novērotājus, kas pārraudzīs prezidenta vēlēšanu norisi.
Luis Yáñez-Barnuevo García
Priekšsēdētāja kungs, pēc komisāres runas noklausīšanās es sapratu, ka vienīgais, ko es varētu piebilst ir "āmen”, tomēr es jau esmu sagatavojis runu Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā.
Konstitucionālās kārtības sabrukums Hondurasā iezīmē beigas divdesmit gadus ilgam laika posmam, kurā Latīņamerika nepiedzīvoja apvērsumus, un tas ir slikts paraugs citām valstīm, jo īpaši šī brīža vājākajām valstīm, piemēram, Paragvajai.
Eiropas Parlaments nevar un nedrīkst rāmi noraudzīties uz šādu tiesiskuma pārkāpumu. Gan Padome, gan Komisija paziņojumos ir skaidri nosodījušas apvērsumu un atbalstījušas prezidenta Arias vidutāja lomu atbilstīgi nostājai, ko ar Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalstu vienprātīgi pieņēma Amerikas valstu organizācija.
Pašpasludinātais de facto prezidents R. Micheletti nav ievērojis nesen panāktās vienošanās, tādējādi izsmejot starptautiskās sabiedrības centienus, un viens no viņa darbības mērķiem ir bijis nepieļaut gāztā prezidenta J. M. Zelaya atjaunošanu amatā.
Pašreizējos apstākļos jauna prezidenta ievēlēšana 29. novembrī paredzētajās vēlēšanās būtu nelikumīga jau pašos pamatos, un starptautiskā sabiedrība nevar un nedrīkst atzīt to rezultātus.
Nosūtot vēlēšanu novērošanas delegāciju, Eiropas Parlaments pieļautu milzīgu kļūdu, jo šāda rīcība tiktu interpretēta kā apvērsuma atbalstīšana. Amerikas valstu organizācija jau ir nolēmusi nesūtīt uz vēlēšanām novērošanas misiju.
Eiropas Parlaments ir norādījis, ka tā uzdevums ir nodrošināt brīvību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu. Václav Havel šorīt norādīja, ka mēs nedrīkstam pieļaut dubultstandartu pastāvēšanu. Šeit, Parlamentā, mēs visi esam demokrāti un attiecīgi arī brīvības cīnītāji. Tāpēc neatkarīgi no tā, vai ir runa par Kubu, Ķīnu, Ziemeļkoreju vai, kā šajā gadījumā, par Hondurasu, mums debatēs ir jābūt nelokāmiem attieksmē pret tiem, kas iznīcina brīvību. Nepieļausim, ka mūsu ideoloģiskā izvēle aizmiglo mums acis. Nav tādu labējo vai kreiso apvērsuma līderu vai diktatoru, ir tikai represējošie un brīvību iznīcinošie līderi vai diktatori.
Mēs ļoti baidāmies no tā, ka situācija Hondurasā nemainīsies, ka šie notikumi būs kļuvuši par ļoti bīstamu paraugu un ka labo, savlaicīgo un ne pārāk asiņaino apvērsumu doktrīna būs guvusi uzvaru.
Izaskun Bilbao Barandica
Priekšsēdētāja kungs, 30. oktobrī šī konflikta puses parakstīja Sanhhosē nolīgumu un nolēma, ka līdz 5. novembrim tiks izveidota nacionālās vienotības un izlīguma valdība un Kongress atjaunos amatā Zelaya kungu līdz pašreizējās valdības pilnvaru termiņa beigām 2010. gada 27. janvārī.
Bet kas ir noticis? Micheletti kungs ir centies izveidot vienotības valdību bez Zelaya kunga līdzdalības, un Kongress ir atlicis balsojumu, lai Zelaya kungs netiktu atjaunots amatā. Micheletti kungs nav ievērojis nolīgumu, turklāt situācija kļūst arvien ļaunāka. Ir izsludinātas vēlēšanas, taču plašsaziņas līdzekļi vēsta, ka kandidāti atsakās no savas kandidatūras, jo saprot, ka šādos demokrātijas trūkuma apstākļos vēlēšanas nevar notikt. Vērojami arī vardarbības uzliesmojumi, šodien uzzinājām, ka ir nošauts kāds opozīcijas partiju pārstāvošs mērs un kāds apsargs.
Joprojām ir nepieciešama aktīva starptautiskā iejaukšanās, un mēs atbalstām Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāra un prezidenta L. I. Lula veiktos pasākumus, kā arī Amerikas Savienoto Valstu un prezidenta O. Arias vidutāju funkcijas. Īstenojot šos pasākumus, mēs vēlamies panākt nolīguma ievērošanu un Zelaya kunga atjaunošanu amatā, lai no jauna nodrošinātu demokrātiju, institucionālo leģitimitāti un miermīlīgu Hondurasas iedzīvotāju līdzāspastāvēšanu.
Mēs aicinām iesaistītās puses atsākt dialogu, lai gan Amerikas valstu organizācija jau ir norādījusi, ka to panākt kļūst arvien grūtāk. Priekšsēdētāja kungs, Eiropai, izmantojot visus pieejamos diplomātiskos un politiskos pasākumus, ir jāpievienojas starptautiskajiem aicinājumiem, kas tiek izteikti apvērsuma līderiem, lai palīdzētu panākt vienošanos.
Catherine Greze
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pēc militārā valsts apvērsuma un likumīgā prezidenta gāšanas šķita, ka Sanhosē nolīgums ir labvēlīgs notikumu pavērsiens. Patlaban šīs cerības ir zudušas. Sazvērnieks Roberto Micheletti, veidojot savu nacionālās vienotības valdību, neatlaidīgi īsteno savu nelikumīgo un autoritāro darbību. Eiropas Savienībai ir bargi jānosoda viņa rīcība un jāaicina nekavējoties atjaunot prezidentu J. M. Zelaya amatā.
Pašreizējā situācijā nedrīkst pieļaut vēlēšanas, kuras organizē nelikumīga diktatūra. Mēs nedrīkstam atzīt 29. novembra vēlēšanas. Lai gan Amerikas valstu organizācija to jau ir izdarījusi, mēs nedrīkstam nosūtīt savus novērotājus. Lai gan opozīcija ir atkāpusies, mēs neatzīsim šādu marionešu vēlēšanu rezultātus.
Mēs esam noraizējušies par vairākiem cilvēktiesību pārkāpumiem, par kuriem esam saņēmuši ziņojumus. Patlaban vairāk nekā jebkad agrāk Eiropai ir stingri jāaizstāv demokrātija. Mēs neatbalstām nolīgumus, kas noslēgti ar nelegālu valdību. Uzskatām, ka ir jāaptur VPS+ nolīgumu darbība. Ja konflikts turpināsies, būs jāsāk piemērot sankcijas. Mūsu pienākums ir nodrošināt, ka miljoniem Hondurasas iedzīvotāju ir iespēja izvēlēties demokrātiju un ka Latīņamerika atkal neieslīgt nemieru laikmetā.
Edvard Kožušník
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es ļoti cienu Yañeze kungu, tik ļoti, ka pat esmu sekojis viņa karjeras gaitām, tomēr es nevaru piekrist tam, ko viņš teica, citējot Václav Havel, kuru ļoti ciena ikviens deputāts šajā zālē. Es biju viens no tiem miljoniem cilvēku, kuri pulcējās ielās un klausījās, ko no tribīnes saka Václav Havel. Man tolaik bija 18 gadu, un, no lejas raugoties uz runātāju, mēs neatkarīgi no saviem politiskajiem uzskatiem vēlējāmies tikai vienu - brīvas vēlēšanas. Brīvas vēlēšanas bija tā brīža lozungs un, domāju, ka mēs visi noteikti varam šim lozungam piekrist. Mēs runājam par vēlēšanām, jo vēlēšanas atspoguļo demokrātiju. Uzskatu, ka Hondurasas situācija ir sarežģīta, un ES viena nespēs to atrisināt. Ir nepieciešama globāla pieeja. Manuprāt, vēlēšanām ir jākļūst par pirmo soli pretī atrisinājumam, un ES ir jānosūta uz tām savi novērotāji, jo vēlēšanas notiks un mums ir jācer, ka tās notiks atbilstoši demokrātijas principiem.
Ilda Figueiredo
Mēs nosodām militāro apvērsumu, kas 28. jūnijā notika Hondurasā, un to, ka apvērsuma īstenotāji pastāvīgi pārkāpj 30. oktobrī parakstīto Tegusigalpas/Sanhosē nolīgumu. Nav pieļaujams, ka tie, kas ir atbildīgi par apvērsumu, nepārprotami īsteno pastāvīgas vilcināšanās un attaisnojumu stratēģiju, lai aizkavētu konstitucionālā kārtā ievēlētā prezidenta Zelaya atjaunošanu amatā.
Eiropas Savienībai ir jāpieprasa, lai prezidents Zelaya nekavējoties un bez ierunām tiek atjaunots amatā. Ja tas netiks panākts, vēlēšanu procesu nebūs iespējams turpināt. To nevarēs īstenot, un tas būs nelikumīgs, jo nepastāvēs apstākļi, kas nodrošina pilsoņiem vispārējās tiesības balsot tieši, konfidenciāli un bez ietekmēšanas vai jebkāda veida draudiem. Eiropas Savienībai un Parlamentam ir skaidri jānosoda un jānoraida apvērsuma īstenotāju nostāja. Tiem ir jāpieprasa, lai Hondurasā nekavējoties tiek atjaunota demokrātija, un jāatsakās sūtīt Eiropas novērotājus vai atzīt šādos apstākļos notikušu vēlēšanu rezultātus.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, vēlēšanas var būt iespēja izkļūt no politiskās krīzes vai strupceļa. Eiropas vēsturē ir bijuši šādi gadījumi.
Piemēram, 1989. gada vēlēšanas Polijā. Šīs vēlēšanas nebija demokrātiskas. Tās notika tāpēc, ka bija panākts politiskais kompromiss, taču tās nebija demokrātiskas. Šīm vēlēšanām bija izšķiroša, īpaša un ļoti svarīga nozīme. Lai vēlēšanām būtu šāda īpaša un labvēlīga ietekme, ir jābūt izpildītiem noteiktiem nosacījumiem. Pamatnosacījums ir konsekventa to politisko vienošanos ievērošana, kuru dēļ vēlēšanas var notikt. Visbiežāk šīs vienošanās ievērot traucē to aspektu dažāda interpretēšana, par kuriem vienošanās ir panākta.
Lai nepieļautu, ka atšķirīga interpretācija pārtop konfliktos, ir nepieciešams kaut kas īpašs, kaut kas tāds, ko ir grūti noteikt un definēt. Ir nepieciešama abu strīdā iesaistīto pušu labā griba, arī Hondurasas gadījumā. Bez abu pušu labās gribas vēlēšanas nenotiks, vai arī tās nepiepildīs cerības, kas uz tām liktas. Tāpēc es aicinu izrādīt savu labo gribu, apsvērt nākotnes iespējas un, visbeidzot, rīkoties atbildīgi. Jo īpaši svarīgi tas ir tāpēc, ka gan Zelaya kungs, gan Micheletti kungs pagātnē ir pieļāvuši politiskas un tiesiskas kļūdas. Vēlēšanas ir iespēja labot šīs kļūdas, un tās tiek saistītas ar cerību, ka tas patiešām tiks izdarīts. Esmu pārliecināta, ka mēs to vēlamies.
Vēlēšanas var izšķiroši un labvēlīgi ietekmēt demokrātiju Hondurasā. Eiropas Savienība atbalsta šo procesu un ir apmierināta ar to. Mēs visi atbalstām šo procesu, jo uzskatām, ka demokrātija un demokratizācija ir vērtības, par kurām ir vērts cīnīties. Šodien Václav Havel šajā zālē norādīja, ka mēs nedrīkstam padoties ļaunuma priekšā, jo tas vienmēr izmanto katru piekāpšanos savā labā. Pašreizējā situācija Hondurasā ir pārejoša, tā nedrīkst ieilgt. Vēlēšanas ir iespēja to mainīt.
Emine Bozkurt
(NL) Priekšsēdētāja kungs, 28. jūnijā armija gāza likumīgi ievēlēto Hondurasas prezidentu J. M. Zelaya. Es uz šo militāro apvērsumu raugos ar vislielāko nosodījumu. Hondurasā ir jāatjauno demokrātiskais tiesiskums, un tas jādara mierīgā ceļā, ar dialoga palīdzību.
Gandrīz pirms divām nedēļām, laikā, kad šajā reģionā viesojās mūsu delegācija attiecību veidošanai ar Centrālamerikas valstīm, šķita, ka pēc vairāku mēnešu ilgajām intensīvajām sarunām Hondurasā dialoga ceļā ir panākta vēsturiska vienošanās, kura paredz demokrātijas un tiesiskuma atjaunošanu, likumīgi ievēlētā prezidenta atjaunošanu amatā, nacionālās vienotības valdības izveidi un arī patiesības komisijas izveidi situācijas izpētes nolūkiem. Ja šī vienošanās tiktu īstenota, gaidāmās vēlēšanas būtu likumīgas, bet patlaban šis jautājums netiek apspriests.
Es vēlos skaidri norādīt, ka mēs vēlamies, lai iesaistītās puses Hondurasā atsāk sarunas ar mērķi īstenot panākto vienošanos un ar dialoga palīdzību vērst militāro apvērsumu par labu. Tas ir viņu pienākums pret Hondurasas iedzīvotājiem, kurus šī politiskā krīze skar visvairāk. Patlaban izskatās, ka vēlēšanas netiks plaši atzītas, ja netiks rasts demokrātisks risinājums. Tam būs tālejošas sekas attiecībā uz Centrālamerikas integrācijas procesu un sarunām par asociācijas līgumu, kas izpaudīsies gadiem ilgas stagnācijas veidā, un iedzīvotāji būs galvenie cietēji.
Kolēģiem, kas iesaka atzīt paredzētās vēlēšanas, es vēlos norādīt, ka mēs nedrīkstam raidīt Hondurasai, Centrālamerikai un pārējai pasaulei vēsti, ka uz apvērsumiem raugāmies ar iecietību. Patlaban iesaistītajām personām visa sava enerģija ir jāvelta demokrātijas atjaunošanai. Ja Eiropas Parlamenta locekļi jau iepriekš paziņos, ka atbalstīs vēlēšanas, ne Manuel Zelaya, ne Roberto Micheletti nebūs motivācijas atsākt sarunas. Tādējādi mēs palīdzētu vairot problēmas, nevis rast risinājumu, un pakļautos nedemokrātisko spēku un nesaskaņu diktātam.
Willy Meyer
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es apsveicu Eiropas Komisiju un Padomi ar to, ka tās kopā ar starptautisko sabiedrību ir panākušas vienprātību attiecībā uz stingro nostāju nosodīt militāro apvērsumu un ka prezidenta J. M. Zelaya bezierunu atjaunošanu amatā tās ir noteikušas par priekšnosacījumu visiem starptautiskajiem pasākumiem.
Es ar dziļu nožēlu raugos uz to, ka Parlaments joprojām nav nosodījis šo militāro apvērsumu. Vēlos norādīt, ka atbildīga par to ir Eiropas lielākā parlamentārā grupa, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti), kura pat šodienas debatēs turpināja apgalvot, ka apvērsuma līderi un likumīga valdība ir viens un tas pats. Nav pieņemams, ka Parlaments joprojām nav nosodījis šo apvērsumu. Tāpēc es piekrītu, ka mēs nevaram sūtīt vēlēšanu novērotājus un nevaram atzīt novembra vēlēšanu rezultātus, jo šīs vēlēšanas notiek apstākļos, ko raksturo brīvības trūkums un likumīgā prezidenta piespiedu uzturēšanās Brazīlijas vēstniecībā.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es priecātos, ja tie Parlamenta kreiso partiju deputāti, kas apņēmīgi nosoda to, kas notiek Hondurasā, tikpat bargi nosodītu arī to, kas notiek Kubā, vai Chávez kunga darbības Venecuēlā un Latīņamerikā, jo daži cilvēki diemžēl joprojām vairāk ilgojas pēc Berlīnes mūra, Staļina tīrīšanām un pat Ļeņina mūmijas un vairāk atbalsta tieši šīs kategorijas, nevis demokrātiskas vēlēšanas kādā valstī, šajā gadījumā - Hondurasā. Saistībā ar paredzētajām vēlēšanām ir nopietni jāapsver, kas šajā Centrālamerikas valstī ir noticis.
Priekšsēdētāja kungs, prezidenta vēlēšanas Hondurasā tika izsludinātas pirms 16 mēnešiem. Par vēlēšanu norisi atbildīgās iestādes, vēlēšanu tiesas, locekļus iecēla pirms 28. jūnija, proti, Zelaya kunga pilnvaru laikā. Seši prezidenta amata kandidāti izturēja partiju iekšējo vēlēšanu procedūru, un lielākā daļa kandidātu vēlas, lai vēlēšanas Hondurasā notiek.
Rodas jautājums - kāpēc daži cilvēki nevēlas atzīt vēlēšanu procesu, kas ir ritējis savu dabisko gaitu, neatkarīgi no tā, vai Zelaya kungs bija pie varas Hondurasā vai nē?
30. oktobrī abu pušu pārstāvji, parakstot nolīgumu, patiešām pauda apņemšanos mēģināt rast risinājumu krīzei. Nolīgumā bija iekļauti vairāki galvenie aspekti, kurus abas puses atbalstīja. Tomēr gāztā prezidenta J. M. Zelaya pārstāvji nenoteica, kam ir jāvada vienotības valdība.
Tāpēc ir skaidrs, ka Eiropas Tautas partija vēlas, lai vēlēšanas notiek apstākļos, ko raksturo pārredzamība, demokrātija un brīvība, un mēs atbalstīsim šīs vēlēšanas, nosūtot novērotājus no mūsu grupas. Neaizmirsīsim, ka tieši vidutājs - Kostarikas prezidents Óscar Arias - lūdza, lai šie novērotāji tiek nosūtīti. Atbildot uz Centrālamerikas delegācijas jautājumu, viņš norādīja, ka vēlēšanu novērotāji ir jānosūta, jo arī Óscar Arias fonds plāno tos uz Hondurasu nosūtīt. Tieši tā mēs darīsim, jo arī starptautiskais vidutājs Óscar Arias to ir lūdzis.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, uzskatu, ka 29. novembra vēlēšanas ir iespēja uzlabot situāciju Hondurasā, un Eiropas Parlamentam noteikti ir jāsūta novērotāji uz šīm vēlēšanām. Šāda rīcība nenozīmēs, ka mēs atzīstam šīs vēlēšanas par likumīgām, kā apgalvo kreisās partijas, jo tas nebūtu likumīgi, šīs rīcības mērķis būs novērot vēlēšanu norisi.
Vēlos norādīt arī to, ka Hondurasa atrodas tikai vienas stundas lidojuma attālumā no Kubas, no Havannas. Tur vēlēšanas nav notikušas 50 gadus. Kubu vada komunistiski nosakņots tirāns, kas visus savus oponentus iesloga cietumā. Eiropas Parlaments ir vairākkārt aicinājis atbrīvot šos cilvēkus un pat ir piešķīris Saharova balvu kustībai "Dāmas baltā”, bet Fidel Castro neļāva viņām ierasties Eiropas Parlamentā pēc apbalvojuma. Es vēlos, lai Komisija, Padome un Parlamenta kreiso partiju pārstāvji ar tādu pašu apņēmību pieprasītu arī Kubas pilsoņu tiesību un brīvību nodrošināšanu.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vēlos norādīt, ka esmu ļoti nobažījies par Sanhosē nolīguma darbības apturēšanu. Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas sanāksmēs, kas oktobra beigās notika Panamā, mēs atkārtoti nosodījām militāro apvērsumu un paudām atbalstu Amerikas valstu organizācijas centieniem, veicot vidutāja funkcijas.
Mums steidzami vēlreiz ir jāaicina ievērot mieru un atsākt sarunas. Hondurasā kritiska ir ne tikai politiskā, bet arī sociālā un ekonomiskā situācija. Nedrīkst pieļaut, ka tādas problēmas nabadzība, ekonomiskā krīze un ārējais parāds kavē politiskā konflikta atrisināšanu.
Patlaban Eiropas Parlamentam vairāk nekā jebkad agrāk ir jāpauž beznosacījumu atbalsts demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai, Zelaya kunga atjaunošanu amatā nosakot par obligātu priekšnosacījumu tam, lai vēlēšanu procesu varētu uzskatīt par likumīgu.
Ulrike Lunacek
(DE) Priekšsēdētāja kungs, šodien, kad Václav Havel šeit, Parlamentā, pieminēja brīvību, par kuru Austrumeiropa cīnījās pirms 20 gadiem, es vēlos jautāt visiem tiem Eiropas Tautas partijas grupas locekļiem, kas šodien aicināja Eiropas Savienību nosūtīt vēlēšanu novērotājus uz Hondurasu, kāda būtu bijusi viņu nostāja, ja Eiropas Savienība pirms vairāk nekā 20 gadiem būtu paziņojusi, ka sūtīs vēlēšanu novērotājus pārraudzīt nelikumīgas vēlēšanas viņu valstī situācijā, kad visi atzīst, ka šajā valstī nepastāv brīvība, valda vardarbība un nav nodrošināta drošība. Ko jūs būtu teikuši toreiz, pirms vairāk nekā 20 gadiem, ja ES būtu paziņojusi: "Jā, mēs sūtīsim vēlēšanu novērotājus uz šo valsti, jo pie varas esošie spēki apgalvo, ka viss ir kārtībā”?
Jūs visi būtu teikuši, ka Eiropas Savienība rīkojas pretlikumīgi, sūtot vēlēšanu novērotājus uz šo valsti. Tāpēc, PPE grupas dāmas un kungi, es šodien aicinu jūs attiecībā uz pašreizējo situāciju Hondurasā izmantot tieši tos pašus kritērijus. Proti, es aicinu jūs nesūtīt vēlēšanu novēlētājus uz nelegālām vēlēšanām.
Es pateicos Komisijai, ka tā atbalsta tieši šo nostāju.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, es izteikšos diezgan īsi. Ne tāpēc, ka es neatzītu šī jautājuma nozīmīgumu, bet tāpēc, ka jau ir vēls.
Es ar lielu interesi klausījos, cik dedzīgi godājamie deputāti runāja un kādas bažas viņi pauda par attiecībām, kuras mums īsā laikā ir jāizveido ar šo ārkārtīgi nabadzīgo valsti, kuras situācija, atklāti runājot, ir jānormalizē pēc iespējas drīzāk.
Bažas, ko dažādu pārliecību deputāti pauda saistībā ar nepieciešamību būt drošiem, ka tas, ko mēs kā Eiropas Savienība darām saistībā ar gaidāmajām vēlēšanām un vairākas nedēļas pēc tām, ir pareizi. Es ņemšu vērā šīs bažas un apspriedīšu tās ar saviem kolēģiem.
Nav nekāds pārsteigums, ka ļoti svarīgi ir turpināt rūpīgi pārraudzīt situāciju Hondurasā, lai mēs zinātu, kas tur notiek, varētu veikt nepieciešamos pasākumus un sniegt atbalstu, palīdzot pēc iespējas drīzāk atrisināt šo krīzi mierīgā ceļā.
Kā jau es minēju, Hondurasa ir nabadzīga valsts. Šī krīze bija jāatrisina jau sen, un es ļoti priecājos par atbalstu, ko godājamie deputāti izrādīja darbam, ko Komisija cenšas veikt, lai sasniegtu šo rezultātu un palīdzētu nodrošināt to, ka Hondurasa atgūst stabilitāti pēc iespējas drīzāk.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Daciana Octavia Sârbu  
rakstiski. - Debatēs, kas saistītas ar Hondurasu, galvenā uzmanība, saprotams, tiek pievērsta politiskajai krīzei, taču šīs krīzes radītās sekas nav tikai politiskas. Hondurasa ir otra nabadzīgākā valsts Latīņamerikā, un politiskās krīzes ekonomiskās un sociālās sekas skar tos 70 % iedzīvotāju, kuri jau dzīvo nabadzībā. Tūrisma nozare ir gandrīz pilnībā iznīkusi, ārvalstu atbalsta atcelšana tieši ietekmē valsts ieguldījumus un slimnīcas, kurām trūkst līdzekļu un atbilstoša aprīkojuma, cenšas cīnīties ne tikai ar parastajām problēmām, ko rada sliktie sanitārie apstākļi, nepietiekams uzturs un slimības, bet arī upuriem, kas cietuši no pieaugošās ielu vardarbības, tostarp valdības spēku organizētajiem piekaušanas incidentiem un pat slepkavībām. Cilvēktiesību un attīstības organizācijas nespēj veikt savu vērtīgo darbu, jo to darbiniekus neaizsargā parastās konstitucionālās tiesības. Iedzīvotājiem ir jāievēro komandanta stunda, jāsastopas ar aizturēšanu bez apsūdzības un citiem personu brīvību pārkāpumiem. Šī krīze nav tikai politiskais strupceļš un cīniņi galveno politisko spēku starpā. Tā skar vienkāršos iedzīvotājus, kuru ikdienas cīņa pēdējos četros mēnešos ir kļuvusi vēl grūtāka. Ir jācenšas panākt, ka vēlēšanas ir brīvas un godīgas un ka nekavējoties tiek nodrošinātas konstitucionālās tiesības un atjaunots ārvalstu atbalsts, lai mazinātu vienkāršo iedzīvotāju ciešanas.
