Evropski svet delavcev (prenovitev) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (prenovitev) - C6-0258/2008 - 2008/0141 (COD)), ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve predložil gospod Bushill-Matthews.
Philip Bushill-Matthews
poročevalec. - Gospod predsednik, mislim, da bo ta dokument nekoliko manj sporen od prejšnjega, gotovo pa je, da imamo krajši seznam govorcev. Ampak, bomo videli. Življenje je polno presenečenj.
Dovolite mi, da se na začetku zahvalim Komisiji in tudi Svetu, da sta nas pripeljala sem, kjer smo danes. V nasprotju z dokumentom iz prejšnje točke, imamo zdaj prvo obravnavo, a ker smo v trialogu dosegli okviren, neformalen sporazum, lahko rečemo, da imamo sporazum že na prvi obravnavi, če ga bodo kolegi na jutrišnjem glasovanju seveda podprli. Kolegi bodo verjetno različnega mnenja o tem, ali besedilo, oblikovano na podlagi trialoga, pomeni izboljšavo izvirnega poročila ali ne, vendar smo v okviru tega trialoga dosegli vsaj sporazum in o tem bo torej najbolje presodila zgodovina. Veselim se vseh pripomb kolegov, na koncu pa bom naredil še povzetek.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropski sveti delavcev so pionirji socialne Evrope. Poživljajo socialni dialog med upravo in delavci v več kot 820 podjetjih. Skoraj 15 milijonom delavcem omogočajo, da so obveščeni in da z njimi potekajo posvetovanja ne samo na lokalni, temveč tudi na evropski in celo svetovni ravni. Omogočajo povezovanje gospodarskih in socialnih vidikov podjetij, ki delujejo na vseevropski ravni. Lahko smo ponosni na vse dosežke po sprejetju direktive pred petnajstimi leti. Vendar pa stara direktiva ni več kos tej nalogi, saj imamo danes upravičeno večje zahteve.
Julija je zato Komisija predlagala temeljit pregled pravnega okvira evropskih svetov delavcev. Cilj je povečati njihovo število in učinkovitost, okrepiti pravno varnost in izboljšati koordinacijo posvetovanj na državni in evropski ravni, zlasti na področju prestrukturiranja. Komisija je zato predlagala jasnejše opredelitve pojmov "obveščanje delavcev" in "posvetovanje z delavci" ter pojasnilo, kako sta ti dve dejavnosti povezani na različnih ravneh. Predlagala je tudi, da se prizna vloga socialnih partnerjev pri ustanovitvi novih evropskih svetov delavcev, ter da se obstoječim svetom delavcev omogoči, da se prilagodijo in preživijo. Predlagala je jasnejšo opredelitev možnosti koordinacije in posvetovanja med sveti, ki so bili ustanovljeni po običajnem postopku. Nenazadnje, predlagala je tudi natančnejšo opredelitev vloge članov evropskih svetov delavcev, zlasti na področju obveščanja delavcev in možnosti usposabljanja.
Letos poleti so na pobudo francoskega predsedstva evropski socialni partnerji, delodajalci in sindikalne organizacije sprejeli skupno stališče, v katerem so potrdili predlog Komisije kot izhodišče razprav. K predlogu so predložili tudi številne spremembe, katerih namen je bil v glavnem pojasniti opredelitev pojmov "obveščanje" in "posvetovanje" ter določiti dveletno obdobje, v katerem bo mogoče ustanoviti nove evropske svete delavcev ali obnoviti obstoječe brez potrebe po uporabi novih pravil.
Komisija je vedno podpirala dialog med socialnimi partnerji in je zato pozdravila to pobudo. Komisija pozdravlja tudi konstruktiven pristop Parlamenta in Sveta, zahvaljujoč kateremu so prišli do zanesljive in nepristranske rešitve, ki temelji na nizu ukrepov, oblikovanih s pomočjo predloga Komisije in skupnega stališča socialnih partnerjev. Pri iskanju rešitve je Komisija aktivno sodelovala z obema organizacijama. Kompromis, ki sta ga dosegla Parlament in Svet, natančneje opredeljuje nadnacionalne pristojnosti evropskih svetov delavcev ter sankcije, obenem pa ne določa najmanjšega števila udeleženih delavcev. Ta kompromis ohranja bistvo predloga Komisije. Zato ga lahko Komisija podpre.
Valérie Létard
predsednica Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod Bushill-Matthews, gospe in gospodje, sestali smo se, da bi govorili o predlogu direktive, ki neposredno vpliva na 880 evropskih podjetij in 15 milijonov evropskih delavcev. Vložki so torej visoki, zato bi vsi morali k tej razpravi pristopiti s polnim zavedanjem naše odgovornosti. Kot veste, predlog direktive, o katerem razpravljamo nocoj, prenavlja Direktivo o Evropskem svetu delavcev iz leta 1994.
Besedilo, predloženo Evropskemu parlamentu, je rezultat skupnih prizadevanj, v katera so se vključile vse zainteresirane strani iz vse Evrope. S tem seveda mislim na Komisijo, ki je predlog za prenovitev vložila 2. julija 2008; mislim tudi na evropske socialne partnerje, ki so poleti 2008 vložili osem skupnih predlogov v okviru skupnega stališča; in seveda mislim tudi na Evropski parlament ter poročevalca, ki ga je imenoval za pripravo tega besedila, torej gospoda Bushill-Matthewsa, kateremu se zahvaljujem za kakovostno opravljeno delo. Vsi so sodelovali s predsedstvom Sveta, da bi brez zamud oblikovali besedilo, ki bi bilo sprejemljivo za vse. Rezultat teh skupnih prizadevanj je, da lahko nocoj na prvem branju končno sprejmemo predlog o prenovitvi te direktive iz leta 1994.
Kolikor vem, je minilo dolgo časa od zadnjih tovrstnih razmer na socialnem področju. To je vzpodbudno za prihodnost; daje nam spodbudo, da še naprej sodelujemo v kolektivnem duhu. Besedilo, ki ga imate nocoj pred seboj, je uravnotežen kompromis, ki bo pomagal okrepiti socialni dialog v evropskih podjetjih in dati nova zagotovila delavcem 27 držav članic.
S tem besedilom krepimo posebne pravice evropskih svetov delavcev, in sicer predvsem s sprejetjem težko pričakovane nove opredelitve posvetovanja in obveščanja.
S tem besedilom spodbujamo ustanovitev novih evropskih svetov delavcev, saj tako kot že leta 1994 odpiramo dvoletno priložnost, v okviru katere bodo sklenjeni sporazumi lahko odstopali od novih določb direktive.
In nazadnje s tem besedilom povečujemo pravno varnost delavcev in podjetij, saj odpravljamo vse negotovosti, ki bi lahko imele resne posledice.
In tudi zaradi tega cilja pravne varnosti, besedilo, ki vam je bilo predloženo, varuje sporazume, sklenjene v prejšnjem obdobju med letoma 1994 in 1996, po začetku veljave trenutne direktive.
Kompromis, za katerega so si prizadevali vsi zadevni akterji, je danes dan na glasovanje v Evropskem parlamentu, in pomembno je, da dobi podporo. To je pomembno zato, ker trenutne krizne razmere izpostavljajo podjetja povečanemu tveganju prestrukturiranja, v takšnih okoliščinah pa evropski delavci od nas pričakujejo, da jim bomo dali dodatna zagotovila, takšna, ki jih bodo pomirila glede njihove prihodnosti.
Podpora kompromisu pa je pomembna tudi zato, ker ljudje Evrope potrebujejo jasna sporočila, ki bodo pokazala, da se je socialna Evropa v letu 2008 ponovno zganila in da ne gre samo za govoričenje, temveč da je sposobna konkretnih dejanj, ki bodo izboljšala njihovo vsakdanje življenje.
Podpora pa je nazadnje pomembna tudi zato, ker je treba v Evropi spodbujati socialni dialog, to pa je odvisno od izvajanja novih svetov delavcev ter razvoja skupnih ukrepov evropskih socialnih partnerjev na splošno, kar velja tudi v tem primeru.
Jan Cremers
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, obstaja pregovor, ki pravi, da kompromisi ne bodo nikoli zmagali na lepotnem tekmovanju. Na prvi pogled bi lahko to rekli za rezultat vseh pogajanj o prenovitvi Direktive o Evropskem svetu delavcev. Skupina PSE je na podlagi poročila gospoda Menrada, ki je bilo v tem Parlamentu sprejeto pred šestimi leti, na podlagi sodne prakse ter izkušenj uprav in delovne sile v zadnjih 12 letih, vseskozi zahtevala obsežnejšo spremembo direktive.
Preveč predstavnikov delavcev je še vedno prikrajšanih za pravice do temeljnih informacij in posvetovanja, saj jim njihovi delodajalci te pravice odrekajo. Po našem mnenju pa so te pravice sestavni del oblikovanja vseh industrijskih odnosov. Položaj delavca kot stalne zainteresirane strani, ki ostaja v podjetju - v primerjavi z upravo, ki pogosto menja zaposlitev, ter nepredanim odnosom nove generacije finančnih vlagateljev - se mora odražati v upravljanju naših podjetij. S pomočjo socialnih partnerjev, vključenih v direktivo, ter z dodatnimi spremembami, ki so bile dosežene v teku naših pogajanj, PSE upa, da bo uspela zagotoviti nekaj osnovnih elementov za novo dinamiko.
Formalni politični postopek je skoraj pri koncu. Zdaj morata ukrepati uprava in delovna sila. Skladnost z direktivo, ki je trenutno približno 40-odstotna, je še vedno veliko prenizka. PSE meni, da to še ni konec zgodbe; je namreč nov začetek. Evropski socialni partnerji so se znašli pred ogromnim izzivom, saj morajo prepričati tista podjetja, ki se še vedno ne želijo uskladiti z direktivo.
Evropsko komisijo pozivamo, naj da svoj prispevek k tej nalogi. Potrebna je nova kampanja. Nedavna raziskava je pokazala, da podjetja z ustreznim obveščanjem, posvetovanjem in udeležbo delavcev delujejo bolje, zlasti v težkih časih. Zaradi gospodarske krize in prestrukturiranja, s katerima se bomo morali soočiti v bližnji prihodnosti, je vključenost delavcev v postopek odločanja naših podjetij bolj aktualna kot kdaj koli prej.
Želel bi se zahvaliti svojemu nasprotniku, gospodu Bushill-Matthewsu, za profesionalno vodenje pogajanj, mojim kolegom iz drugih skupin za politično pomoč, francoskemu predsedstvu pa za vrhunski pristop. Lotimo se dela.
Bernard Lehideux
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, gospa predsednica Sveta, gospod komisar, s Svetom dosežen sporazum o svetih delavcev dokazuje, da se socialna Evropa, ki jo tako močno potrebujemo, postopoma gradi. Dokazuje tudi, da je v tej nastajajoči socialni Evropi svojo pot našel tudi socialni dialog.
Vsak ve, da je to besedilo predvsem rezultat produktivnega dela sindikatov in organizacij delodajalcev. Veljavna direktiva je očitno dosegla svojo skrajno točko, saj so bili v 14 letih po njenem sprejetju sveti ustanovljeni samo v eni tretjini zadevnih podjetij, zaradi pravne negotovosti pa je večkrat moralo poseči tudi Sodišče Evropskih skupnosti. Vendar pa niso sodniki tisti, ki bi morali postavljati pravila: svojo odgovornost morajo prevzeti tudi politiki. Poleg tega so trenutne razmere neusmiljen opomnik na čedalje pomembnejšo potrebo po posvetovanju s sveti delavcev in na to, da je to v primeru prestrukturiranja treba storiti čim bolj vertikalno.
Zato moramo iti naprej in podpreti sporazum že na prvi obravnavi, še prej pa se zahvaliti poročevalcu za njegovo kakovostno delo in sposobnost poslušanja.
Elisabeth Schroedter
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospa predsednica Sveta, ko se je uprava Nokie na Finskem odločila, da zapre Nokiino tovarno v Bochumu in se preseli v Romunijo, so delavci, ki jih je to prizadelo - 2 000 jih je izgubilo službo - to izvedeli iz časopisov.
Da bi preprečili, da bi se kaj takšnega ponovilo, je treba nujno - in poudariti želim prav to nujnost - sprejeti spremenjeno Direktivo o Evropskem svetu delavcev z novo opredelitvijo nadnacionalnih družb. Zelo žalostno je, da je Komisija zapravila toliko let za to in da je do zdaj bojkotirala ta kompromis.
S tem se še enkrat kaže, da je socialna Evropa na dnu programa Komisije. Če bi bile spremembe sprejete že prej, do takšnih razmer, kot so se zgodile v Nokii, ne bi nikoli prišlo.
Te spremembe so nujno potrebne, da bi nadomestile dosedanje neukrepanje, dejansko pa so tudi zakasnele, če pomislimo na nove strukture družb, ki segajo čez državne meje, ter ukrepe teh družb. Ne morem pokazati prevelikega veselja zaradi kompromisa. Kljub temu pa kot članica parlamentarnega pogajalskega odbora kompromis podpiram, saj to direktivo zdaj potrebujemo.
Še enkrat se obračam na vse vas, ki zdaj želite ta kompromis ponovno razstaviti na koščke. Igrate se z ognjem. To bi namreč pomenilo, da bomo za vedno sedeli pri pogajalski mizi in da se bodo primeri, kot je Nokia, spet zgodili. Zato je treba dejansko uveljaviti to minimalno pravico do demokracije, ki jo imamo zdaj v direktivi.
S političnega vidika sprememba direktive še vedno ostaja na dnevnem redu. Komisiji bi želela še enkrat povedati, da je to, kar imamo tu zdaj, prilagoditev. Spremembo bo treba še opraviti in menimo, da potrebujemo primerno spremembo, ki bo šele kot takšna lahko svetu delavcev dala tisto, kar dejansko potrebuje za svoje dolgoročno delo. To, kar imamo zdaj, je samo prilagoditev.
Dimitrios Papadimoulis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, v Konfederalni skupini Evropske združene levice/Zelene nordijske levice ne želimo začeti proslavljati, saj zelo dobro vemo, da socialna Evropa ni ena izmed prednostnih nalog ne Komisije ne Sveta. Gospe in gospodje, skupni kompromis med Evropo d.d. in sindikati je v ozadju tega, o čemer smo razpravljali v Parlamentu leta 2001. Poleg tega postopek prenovitve omejuje vlogo Parlamenta. Vlagali bomo spremembe, ki podpirajo in predstavljajo zahteve, ki so jih na pogajanjih predložili sindikati, in sicer boljše, hitrejše in temeljito obveščanje, objavljanje in preglednost sporazumov ter okrepljena udeležba strokovnjakov iz sindikalnih organizacij. Na žalost zapravljamo priložnost, da bi sprejeli večje izboljšave direktive, s to spremenjeno pragmatično politiko pa sprejemamo veliko manj, kot delavci dejansko potrebujejo.
Jean Louis Cottigny
(FR) Gospod predsednik, gospa predsednica Sveta, gospod komisar, najprej bi želel čestitati gospodu Bushill-Matthewsu, ki nam je v okviru trialoga kot prenašalec sporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve dal odlično lekcijo iz demokracije. Danes se je zgodil trialog. Partnerji so poskušali doseči sporazum.
Želel bi čestitati tudi vam, gospod komisar, ker ste v danem trenutku uspeli zagotoviti, da nam je bila vloga, ki jo ima Parlament kot sozakonodajalec, nekoliko odvzeta, saj ste nam s sporazumom, ki so ga dosegli socialni partnerji, pokazali, da lahko razpravljamo samo o tistih točkah, ki so jih odprli socialni partnerji.
Kar je pomembno zdaj, je to, da trialog uspe. Zgodil se je in zdaj imamo priložnost, da zagotovimo sprejetje tega besedila že na prvi obravnavi. Vendar pa to ne sme pomeniti, da je sprememba izključena, prav tako pa to ne sme pomeniti, da ne smemo več razmišljati o tem, kako doseči celovito spremembo s podporo vseh ali skoraj vseh socialnih partnerjev.
Mislim, da moramo ukrepati prav v tem duhu. Seveda moramo jutri, na prvi obravnavi, zmagati, vendar pa je tudi očitno, da si moramo ogledati, kako se vse to uporablja in kako bomo lahko zagotovili izvajanje sprememb.
Siiri Oviir
(ET) Gospod predsednik, gospa predsednica Sveta, gospe in gospodje. Najprej bi se želela zahvaliti poročevalcu za konstruktiven pristop k spremembi direktive.
Nova formulacija zadevne direktive je odprla tudi nekatera pravna vprašanja v zvezi z našimi možnostmi ukrepanja. Zdi se, da je s pomočjo poročevalca to zdaj razrešeno.
Kljub temu je bila sprememba Direktive o Evropskem svetu delavcev dolgo časa pomembna zadeva tako za podjetja kot za sindikate. Pohvalno je, da sta obe strani na trgu dela poleti dosegli sporazum. To bo tudi nam v Parlamentu olajšalo, da uspešno zaključimo obravnavanje te zadeve.
Čeprav je potreba po ponovni formulaciji direktive v tem času in teh razmerah brez vsakega dvoma nujna, sem kljub temu prepričana, da bi bilo treba spremenjeno in dopolnjeno različico direktive dati v zakonodajni postopek v prihodnosti; z drugimi besedami v obdobju mandata naslednjega Evropskega parlamenta.
Vendar pa se danes, kot predstavnica majhne države, ne morem strinjati s predlogom Komisije, da bi moralo biti članstvo v posebni komisiji odvisno od števila zaposlenih v podjetju. Takšna zahteva bi lahko pripeljala do razmer, v katerih države članice ne bi več imele nikogar, ki bi predstavljal njihove interese na pogajanjih.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, pozdravljam sporazum za prvo obravnavo o prenovitvi Direktive o Evropskem svetu delavcev, ki je v veliki meri rezultat sposobnosti našega poročevalca v senci, gospoda Cremersa. Gospodarska kriza, ki je kriza sistema in ne kriza v sistemu, se čedalje bolj poglablja.
"Poslovanje brez sprememb" ni več mogoče in tako delodajalci kot vlade morajo sprejeti, da morajo imeti delavci v času krize več besede pri tem, kaj se dogaja na njihovem delovnem mestu. Kakršen koli drug pristop ne bo sprejemljiv.
Slepa vera v trg brez ovir ter konkurenco je doživela globok propad in čas je, da Evropa pokaže več poguma pri oblikovanju novih socialnih pogodb med delavci in podjetji, dejansko pa je tudi čas, da države članice in Evropa zgradijo novo socialno tržno gospodarstvo, kot je določeno v Lizbonski pogodbi.
Harald Ettl
(DE) Gospod predsednik, sprememba Direktive o Evropskem svetu delavcev, ki jo čakamo že od leta 1999. Temu je sledil postopek prenovitve - kar je premalo za hitro spremembo industrijskega okolja. Seveda je potrebna izboljšava pri obveščanju in posvetovanju kot orodjih za oblikovanje poslovne kulture zmanjševanja sporov. To je bistvenega pomena. Nadnacionalne odločitve so stvar svetovalnega odbora evropskega sveta delavcev. Izvajanje te po naravi neučinkovite direktive je treba pravno okrepiti, to pa povezati s sankcijami, da bi se zagotovila možnost izvajanja direktive. To se mora zgoditi, da sodbe SES v prihodnje ne bodo več preprosto prezrte.
Kljub majhnemu, že doseženemu napredku, bodo v največ treh letih potrebne še spremembe. Lahko bi in tudi morali bi to storiti zdaj, da bi do neke mere uskladili industrijsko politično dejanskost in to hitro spreminjanje. Toda - in to je pomembno - vsaj nekaj se že dogaja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropski svet delavcev ter postopek obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah sta ključna instrumenta pri zagotavljanju zaščite delavcev.
Sveti delavcev morajo biti skrajno aktivni, zlasti v okoliščinah prestrukturiranja podjetij. V primeru večnacionalnih družb ali povezanih družb je zelo pomembno, da se v državi članici, v kateri pride do odpuščanj, organizirajo tudi posvetovanja z delavci podjetij in da delavci dobijo tudi svoj sedež pri pogajalski mizi. Kadar povezana družba sprejme pomembne odločitve o prihodnosti družbe in njenih zaposlenih, morajo delavci družbe v državi članici, v kateri se izvaja prestrukturiranje, biti o tem obveščeni in imeti možnost, da sodelujejo pri odločitvah in nanje vplivajo.
Evropska skupnost je do zdaj zagotavljala finančno pomoč samo tistim družbam, ki so v fazi prestrukturiranja. Menim, da je to pomoč treba zagotoviti tudi delavcem, ki so bili odpuščeni.
Stephen Hughes
Gospod predsednik, najprej seveda najlepša hvala poročevalcu. Čeprav spremembe, ki so bile izglasovane na odboru, niso to, kar si je želel - v resnici si ni želel nobenih sprememb -, je kljub temu zagovarjal stališče odbora na pogajanjih, ki so privedla do tega sporazuma na prvi obravnavi.
Najlepša hvala tudi gospodu Cremersu, našemu poročevalcu v senci, ki je bil pravi arhitekt vsebine sporazuma. Trije dodatki k točkam, o katerih so se dogovorili socialni partnerji v svojem obvestilu - o sankcijah, o nadnacionalnosti in odpravi praga za posebno pogajalsko telo -, so sami po sebi pomembni, toda mnogi izmed nas, kot je bilo že rečeno, se še vedno počutimo opeharjene zaradi te prenovitve.
Pred skoraj 10 leti so nam obljubili popolno spremembo direktive. Obravnavati je treba tudi druge resne pomanjkljivosti, zato vztrajamo, da Komisija predloži celovito spremembo v teku naslednjega mandata.
Drugo resno skrb v zvezi s potekom te prenovitve je predstavljalo prehajanje med socialnim dialogom in zakonodajnimi potmi. Posvetovanje s socialnimi partnerji je potekalo v skladu s členom 139 in je končno pokazalo njihovo nezmožnost ali nepripravljenost, da bi se pogajali o okvirnem sporazumu. A takoj ko smo začeli s svojim zakonodajnim delom, so nam nakazali, da želijo začeti s pogajanji. Nato so sprejeli obvestilo, ki nima nikakršnega mesta v Pogodbah, ki pa je našemu poročevalcu, gospodu Bushill-Matthewsu dalo možnost, da je lahko hlinil spravljivost, ko je sprejel vsebino obvestila, in prav nič drugega.
Namesto da bi bilo spodbuda našemu delu, je navedeno obvestilo skorajda postalo prisilni jopič. Člena 139 in 138 postopka morata ostati jasno ločena. Narobe je, če eden spodkopava ali omejuje drugega, naloga Komisije pa je, da zagotovi to ločitev. Tudi zdaj, ko tu govorimo, je podobnemu prehajanju omogočeno, da onemogoči nadaljevanje zakonodajnih sprememb, ki jih zahtevamo za namen reševanja problema poškodb zaradi vbodov z iglo.
Ponavljam, to je nevarno in lahko pripelje do zamer in nezaupanja med socialnimi partnerji in Parlamentom. Kljub temu pa je tudi korak naprej v smislu pravic delavcev do obveščanja in posvetovanja, zato to pozdravljam.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Gospod predsednik, v času njenega izvajanja, je Direktiva o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev predstavljala pomemben korak naprej v smislu vzpostavitve socialnega dialoga na področju gospodarstva. Omogočila je tudi povečanje produktivnosti, obenem pa ohranila socialno harmonijo.
Po nekaj desetletjih pridobivanja izkušenj, so socialni partnerji zdaj odkrili načine, kako prenoviti direktivo in jo narediti bolj specifično. Vloga evropskih svetov delavcev v postopku obveščanja in posvetovanja z delovno silo bi morala biti jasneje opredeljena. Dogovor med socialnimi partnerji ter pogajanja, ki temeljijo na dobri veri in zanesljivih informacijah, so zelo zaželena, še posebej v času krize. Vrednost socialnega dialoga, doseganja rešitev v okviru razprav in pogajanj ter zavedanja blaginje in interesov druge stranke kaže na to, da je treba spoštovati rezultate tega dialoga. Zato pozivamo k sprejetju sporazumov, ki so bili na evropski ravni doseženi med organizacijami delodajalcev in sindikati.
Čestitam poročevalcu in se veselim presoje vpliva direktive v prihodnosti.
Ilda Figueiredo
(PT) Obžalujem, da zapravljamo to priložnost za temeljitejše in pomenljivejše izboljšanje te Direktive o Evropskem svetu delavcev. To je bilo dejansko napovedano že leta 2001, ko je bilo sprejeto poročilo gospoda Menrada, pri katerem sem sodelovala tudi jaz. Zato smo vztrajali na predložitvi in glasovanju o nekaterih spremembah, s katerimi se želi okrepiti pravica do obveščanja in posvetovanja s predstavniki delavcev v vseh primerih, vključno s pravico do veta, zlasti v primeru dejavnosti prestrukturiranja in poskusov premestitve družb, predvsem nadnacionalnih družb, v katerih pravice delavcev niso spoštovane.
Bilo bi dobro, če bi bilo mogoče te spremembe sprejeti, saj bi okrepile Direktivo o Evropskem svetu delavcev.
Karin Jöns
(DE) Gospod predsednik, skupaj s svojo skupino bi si želela videti še kaj več kot to, kar je bilo storjeno zdaj, a kljub temu menim, da smo dosegli veliko in da smo sporazum na evropski ravni pripeljali korak naprej. Nekaj je jasno: v prihodnosti morajo biti evropski sveti delavcev obveščeni in z njimi morajo potekati posvetovanja pred vsako odločitvijo - in to je pomembna točka -, pred vsako odločitvijo v zvezi s prestrukturiranjem, da teh stvari ne bodo več zvedeli iz časopisov.
Vendar pa bi Komisiji želela nekaj zelo jasno povedati: kaos, s katerim smo bili soočeni, ko smo poskušali ugotoviti, kdo se v resnici tukaj pogaja, se ne sme več zgoditi. Med socialnim dialogom in Evropskim parlamentom mora biti jasna ločnica. Včasih imamo občutek, da so pravice tega Parlamenta razveljavljene. To se v prihodnosti ne sme zgoditi.
Valérie Létard
predsednica Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prenovitev Direktive o Evropskem svetu delavcev je dobra novica.
Kaže na to, da socialna Evropa napreduje in da je napredek mogoč tudi pri izboljšanju pravic evropskih delavcev do obveščanja in posvetovanja. Potrjuje pa tudi, kako dragocena je vključenost socialnih partnerjev. Brez tega nedvomno ne bi dosegli takšnega rezultata. Nazadnje kaže tudi na kakovost dela in sodelovanja med tremi institucijami - Komisijo, Parlamentom in Svetom - saj bomo, če se Parlament jutri tako odloči, dosegli sporazum že na prvi obravnavi, tega pa se lahko samo veselimo.
Gospod predsednik, če se bo to zgodilo, bom zelo hvaležna.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Napredek je težak, vendar ni nemogoč. Mislim, da je zgodovina osnutka direktive o svetih delavcev dokaz za to. Pot ni bila lahka in želel bi poudariti zlasti vlogo socialnih partnerjev ter vlogo poročevalca, gospoda Bushill-Matthewsa, kakor tudi kolega socialnega demokrata, gospoda Cramersa. Po mojem mnenju je razprava jasno pokazala, da je predlog zakona pripravljen za glasovanje, in menim tudi, da je to prav res zelo dobro poročilo za socialno Evropo.
Philip Bushill-Matthews
poročevalec. - Gospod predsednik, kot vedo že moji kolegi, imam veliko vere v socialni dialog in svete delavcev in vesel sem, da imamo sporazum že na prvi obravnavi, tako da lahko pravna varnost prevlada za vse socialne partnerje.
Po mojem mnenju bi sporazum na prvi obravnavi dosegli tudi brez tega posebnega postopka. Ker se je Stephen Hughes odločil, da poda dokaj popačeno razlago, kako je bilo to doseženo, bi želel samo še razčistiti stvari, da bi prihodnji rodovi lahko pokazali, kako smo prišli do sem. Socialni partnerji so nas prav res prosili, naj ne vložimo nobenih sprememb, sindikati pa so mi prav res zagotovili, da bodo vsaj, kolikor to zadeva njih, druge skupine to v celoti spoštovale. Česar nisem pričakoval in česar tudi nisem vedel, pa je, da so medtem, ko smo eno skupino prosili, naj ne vlaga sprememb, dejansko prosili Socialdemokrate naj jih vložijo. Zaradi tega smo imeli na odboru zelo popačeno ravnovesje. Če bi najprej prišli na Parlament in če bi imeli vsi kolegi priložnost, da o tej zadevi razpravljajo, bi po mojem mnenju še vedno imeli sporazum, samo da bi ta bil v tem primeru nekoliko drugačen.
A dovolite mi, da zdaj pomirim svoje kolege: Ne nameravam predlagati, da moramo sporazum, ki ga imamo, razdreti. Pomembno je, da ga imamo, in prepričan sem, da bo jutri sprejet. Vendar pa je prava ironija, da pri vprašanju o vzajemnem zaupanju med delavci in delodajalci, o skladnosti in sodelovanju med obema socialnima partnerjema, eden izmed njih pristopa k zadevi na povsem drugačen način.
Upam, da se to ne bo več ponavljalo, kajti socialni dialog mora iti naprej z zaupanjem z obeh strani. V tem primeru je šlo za korak nazaj, zato upam, da se to ne bo več nikoli zgodilo.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek.
