Spor med Airbusom in Boeingom v STO (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju za ustni odgovor, ki ga je postavil Helmuth Markov v imenu odbora za mednarodno trgovino Komisiji, o sporu med Airbusom in Boeingom v STO - B6-0155/2008).
Helmuth Markov
avtor. - (DE) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, trgovinski spor med Evropsko unijo in Združenimi državami glede velikega letala ni navadno nesoglasje kot druga, ki so predložena STO za resolucijo. Ta spor je povzročil najdaljše in najbolj zapletene postopke, ki so bili kdaj koli prej sproženi. Vključuje veliko navzkrižnih interesov.
Združene države kritizirajo način, kako so EU in države članice, vključene v konzorcij EADS, subvencionirale uvajanje novih velikih letal v zadnjih 20 letih. EU je obtožila Združene države, da so zagotovile prikrite subvencije za Boeing kot del obrambnih in letalskih projektov, v katere so vključene. Še vedno ne vemo, kako se bo odločil organ za poravnavo sporov STO. Predvidevam, da bosta obe strani obtoženi kršenja veljavnih pravil STO. Ne glede na izid je še vedno mogoče kaj priporočiti.
Verjetno je že čas, da se Boeing in Airbus bolj zaneseta na lastne vire, namesto da se opirata na celotne državne subvencije, in ohranita podporo in dobiček zase, pri čemer se s takšno strukturo podjetja izogneta tveganju. Boljše delovanje in večja preglednost v letalskem sektorju bosta dejansko koristila vsem vidikom industrije in tudi strankam.
To ne pomeni, da proizvajalci velikih letal sploh ne smejo več dobivati nobene finančne podpore. Poudarjam, da potrebujemo uravnotežen in primeren sistem, ki ne daje prednosti interesom večjih podjetij, ampak upošteva tudi pomembna vprašanja, kot so ustvarjanje delovnih mest in zaščita okolja skupaj z boljšo varnostjo potnikov.
V zvezi s tem je pomembno, da je leta 2007 nekaj tisoč zaposlenih pri Airbusu izgubilo službo zaradi prestrukturiranja, ki menim, da po več letih velikega dobička za ta evropski konzorcij ni bilo potrebno. Ni primerno, da vodstvo tako rešuje krizo, zlasti ker za velik neuspeh niso bili krivi zaposleni, ampak vodje.
Obstoj organa za poravnavo sporov STO je zelo pozitiven v zvezi z režimom mednarodne trgovine, ker pripravi zanesljive smernice v primeru razlik v mnenjih, ki se pojavijo zaradi različnega razumevanja sporazumov iz urugvajskega kroga pogajanj. Prav tako bomo dobili njegovo odločbo, vendar ne vemo, ali je to zadostna rešitev.
Obžalujemo, da sporazum leta 1992 med EU in Združenimi državami o velikih civilnih letalih ni bil dovolj, da bi namesto sodbe dosegli pogajalsko rešitev.
Letalska industrija se zdaj sooča z novimi izzivi. Gospodarska kriza in višje cene nafte vplivajo na sistem zračnega prometa bolj kot kdaj koli prej. Rešitev moramo hitro poiskati, zato je čas, da začnemo sodelovati, namesto da si nasprotujemo.
Kar zadeva javno naročilo, menim, da bi bilo primerneje, če tega pomembnega sektorja gospodarstva ne bi v celoti vključili v sistem STO. Javno naročilo je skoraj v vseh nacionalnih gospodarstvih pomemben katalizator za gospodarski razvoj. Politiki morajo prav tako imeti možnost delno vplivati na nekatera področja, ki so ključna za razvoj družbe.
Poleg tega je čas, da se Združene države in EU sporazumejo, da se morajo sprejeti ukrepi za politično upravljanje razvoja v nacionalnem gospodarstvu, vključno z oddajo javnih naročil in finančno podporo. Vendar potrebujemo mehanizme preglednosti in demokratični nadzor, da zagotovimo, da vsi upoštevajo veljavna pravila.
Tudi primer Boeinga kaže, da se mora vlada izogniti temu, da postane omejena z argumentom interesov domnevne nacionalne obrambe, da bi podprla svojo nacionalno industrijo ali raje interese nekaj odločnih skupin lobistov, s katerimi je tesno povezana.
Poleg tega predstavlja to nesoglasje več kot le spor med EU in Združenimi državami. To je še en primer, kako se tisti, ki se prikažejo kot zmagovalci proste trgovine, vdajo skušnjavam nacionalnega protekcionizma zaradi lastnih interesov. Oddaljiti se moramo od obeh, ker tako obnašanje ne omogoča boljših razmer za naše državljane, ampak povzroča le diskriminacijo in nepravično konkurenco, ki temelji na dampingu.
Dalia Grybauskaitė
komisarka. - Gospa predsednica, odgovorila bom na vprašanje za ustni odgovor v imenu komisarja Mandelsona, ki se danes ni mogel udeležiti razprave, saj sodeluje pri postopku kroga odločnih dvostranskih pogajanj iz Dohe.
Postopek Združenih držav proti evropski podpori za Airbus in evropski postopek proti subvencijam Združenih držav za Boeing zdaj obravnava odbor STO, pri čemer se brani evropski zakoniti položaj. Jeseni ali pozimi pričakujemo vmesna poročila obeh postopkov. Naslednji koraki se bodo določili na podlagi izida spora in interesov, zaradi katerih je nastal.
V zvezi z vprašanjem, kako to vpliva na možnost industrije, da konkurira drugim, moramo povedati, da ni razloga, zakaj bi obravnavani tožbi EU in Združenih držav v STO glede podpore Airbusa in Boeinga vplivali na možnost evropske industrije, da pravično konkurira Združenim državam in je konkurenčna z Združenimi državami v zvezi z javnimi naročili.
Cilj naročila vlade je, da za naročilo letala tankerja zagotovi najboljšo opremo po najugodnejši ceni za davkoplačevalce. Letalske sile Združenih držav so določile, da je letalo, ki ga ponujata podjetji Northrop Grumman in EADS, boljše kot letalo podjetja Boeing in da najbolj ustreza njihovim potrebam. Vprašanje podpore za Airbus je pri tej oceni nepomembno. Pravdni spor STO in naročilo nimata nič skupnega.
Glede odzivov odgovorne vladne pisarne Združenih držav želimo povedati, da izbira letalskih sil Združenih držav, in sicer Northrop Grumman KC-45, še vedno velja. Obstaja nesporazum glede tega, ali sta podjetji Northrop Grumman in EADS North America nekako izgubili ali da je bilo naročilo za Boeing preklicano. Podjetji Northrop Grumman in EADS North America imata še vedno pogodbi, čeprav z ukazom za prekinitev dela, zaradi katerega se bo pogodbeno delo zavleklo.
Odgovorna vladna pisarna Združenih držav ni pregledala zmogljivosti letala, ampak ocenjevalne postopke letalskih sil. Odgovorna pisarna ni dala nobene zahteve ali smernice, da bi preoblikovali prejšnjo oddajo naročila. Letalske sile in oddelek za obrambo sta navedla, da KC-45 najbolje ustreza zahtevam letalskih sil Združenih držav. Odgovorna pisarna je pozvala letalske sile, da se odzovejo glede ukrepov, ki jih bodo morale izvesti v 60 dneh po razglasitvi 18. junija.
Na splošno vlada pri podpori letalstva upošteva potrebe, da obsežna civilna letalska industrija za posamezen razvoj potrebuje zelo visoko stopnjo naložbe. Komisija meni, da mora biti kakršna koli podpora za letalstvo na obeh straneh Atlantskega oceana uravnotežena, da zagotovi, da pogoji za konkurenco niso izkrivljeni. Taka podpora lahko prispeva k inovativnosti, večji varnosti ter boljšemu okoljskemu delovanju in učinkovitosti v zračnem prometu. V interesu letalskih družb in potrošnikov ter vlad je, da se ohrani visoka raven poštene konkurence v letalskem sektorju.
V zvezi z vidiki dvostranskih sporazumov leta 1992 vas obveščamo, da so kljub velikim dobronamernim poskusom, da bi prijateljsko rešili spor v zadnjih nekaj letih, razlike med dvema stranema, Združenimi državami in EU, prevelike. Združene države so zanikale obstoj kakršnih koli subvencij za Boeing, medtem ko so hkrati zahtevale, da EU preneha podpirati Airbus. Zato še ni bilo mogoče vzpostaviti pravične in uravnotežene podlage za poravnavo, dosežene s pogajanji.
Boeing je 18. oktobra 2007 javno zavrnil ponudbo Airbusa za iskanje prijateljske rešitve. Prav tako se moramo zavedati, da zdaj ne bo lahko doseči uravnoteženega sporazuma zaradi vzdušja pred volitvami v Združenih državah. Zato ne pričakujemo, da se lahko ta spor reši kmalu v prihodnosti, preden STO razsodi glede obeh postopkov Airbusa in Boeinga.
Zahvaljujem se uglednemu poslancu Evropskega parlamenta za zanimanje in podporo v zvezi s tem, kot se kaže v vprašanju za ustni odgovor in resoluciji, ki smo ju dobili.
Georgios Papastamkos
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospa predsednica, evroatlantski gospodarski odnosi so zelo pomembni za obe strani. Vsi poslovni spori se morajo urediti s preglednimi in uravnoteženimi rešitvami.
V zvezi s tem je želeni cilj zagotoviti pravično obravnavo za obe strani in uravnotežen pristop do državne pomoči za letalsko industrijo. Finančna pomoč je zlasti pomembna za spodbujanje raziskav, inovativnosti in okoljskega upravljanja ter za večjo varnost in učinkovitost zračnega prometa.
Enostranski umik Združenih držav iz dvostranskega sporazuma leta 1992 je razlog za zaskrbljenost, saj je evropska državna pomoč v celoti v skladu z vsem, kar je navedeno v sporazumu.
Evropsko stran opravičuje to, da so finančni viri, vloženi v Airbus, omejeni v obsegu, povratni in brez konkurenčnega vpliva, kar ne velja za prepovedane in kaznive nepovratne subvencije Združenih držav.
Kot veste, si Unija zelo prizadeva doseči zaupanja vredno poravnavo zadeve na podlagi pogajanj. Vendar še ni dobila odgovora. Zato je Evropska komisija pozvala, da se ohrani trdno pogajalsko stališče za dolgoročno poravnavo zadeve na podlagi zakonite in uravnotežene konkurence.
Zahteva Združenih držav, da se odpravijo subvencije za Airbus, kot pogoj za pogajanje ni sprejemljiv okvir za rešitev spora.
Erika Mann
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, samo zaradi ameriških napadov, tj. Boeinga in veliko članov kongresa v zvezi z oddajo javnega naročila podjetjema Northrop Grumman/EADS, ki so zelo odločni in tako pretirani, da celo obtožujejo posamezne države članice, želimo imeti razpravo danes zvečer. Zato razpravljamo o tem in zato bo tudi nastala resolucija, za katero se zahvaljujem, ker si v odboru dolgo prizadevamo, da bi omogočili to resolucijo.
Nezadovoljstvo je povzročilo dejstvo, da sta podjetji Northrop Gumman/EADS predstavili boljšo ponudbo, ki so ji letalske sile Združenih držav pri javnem razpisu dale prednost pred modelom Boeinga. To je nekaj najbolj naravnega na svetu. Obravnavamo partnerje v Natu in ne držav, ki ne sodelujejo redno. Obstaja čezatlantsko partnerstvo, ki se ponovno potrdi na vsakem vrhunskem srečanju. Na treh navedenih območjih je nakup Evrope štirikrat večji od ameriškega, zato imamo že v tem pogledu zelo intenzivno obojestransko "partnerstvo".
Pojasniti hočemo, da ni nobenega razloga, da se Američani jezijo. Podrobnosti niso potrebne, zahvaljujem se, da sta to storila že komisarka in gospod Papastamkos. Bistven je politični protest, ki ga želimo danes izraziti, pri čemer ta na ameriški strani vedno vpliva na razpravo STO zaradi stalnih pripomb. Letalske sile Združenih držav ne morejo med drugimi javnega naročila oddati evropskemu konzorciju, medtem ko v STO poteka postopek. Tako je videti, da sta ti dve vprašanji politično prepleteni, vendar ima komisarka popolnoma prav, ko poudari, da dejansko nista povezani.
Zahvaljujem se Komisiji in državam članicam, da stalno namenjajo veliko pozornosti temu, da se dejstva pojasnijo. Prav tako se zahvaljujem kolegom poslancem za to, da je končno potekala razprava in lahko predložimo resolucijo. Upam, da to pomeni, da nam bodo Američani zagotovili dobro obravnavo.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, trg za proizvodnjo velikih letal je že nekaj let dejansko dvopolen. Vodita Airbus in Boeing. Vendar zadnji dve leti Svetovna trgovinska organizacija opravlja raziskavo glede spora med EU in Združenimi državami o subvencijah teh dveh močnih podjetij. Bistvo problema sta velika vsota denarja in prizadevanje za prevlado na področju najsodobnejše tehnologije, kar je morda še pomembnejše.
Združene države obtožujejo Airbus, da izkorišča prednosti velikih subvencij in ugodnih posojil državnih vlad držav članic EU. Evropska stran ima prav tako zadržke v zvezi z velikim zneskom državne pomoči za Boeing v obliki davčnih olajšav, ki so jih zagotovile države Illinois, Kansas in Washington, ter tudi pomočjo vojske in Nase v okviru javnega naročila.
Bojimo se, da bo v tem sporu dosežena pirova zmaga. Obe podjetji izkoriščata ugodnosti državne pomoči, ki je vprašljive legitimnosti. Vendar ne smemo pozabiti, da sta edina proizvajalca velikih potniških letal na svetu. Med sabo tekmujeta, vendar morata tudi sodelovati, če želita izkoristiti najboljše rešitve za svoje modele in tehnologijo. Vse to mora koristiti potnikom.
Menim, da sta tukaj potrebna partnerstvo in prijateljska pogajanja, saj je svetovni trg dovolj velik za Airbus in Boeing. Po mojih izračunih bo v 15 letih svet potreboval približno 36 000 sodobnih in varnih civilnih letal. Verjetno bo 1 500 teh letal večjega tipa. Težko je oceniti, kdo bo najuspešnejši, Boeing ali Airbus, vendar ne smemo pozabiti, da se tudi Rusija vključuje na ta trg, pri čemer tudi ona uporablja vladne subvencije.
Jacky Hénin
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospa predsednica, spor med Airbusom in Boeingom v STO ni nič drugega kot slaba šala. Američani poskušajo na vsak način nasprotovati prevladujočemu Airbusu, pri čemer uporabljajo celo sodišča. Vendar Boeing propada zaradi obremenitve sredstev iz različnih držav in zlasti zaradi velike obremenitve vojaških raziskav, medtem ko je Airbus dobil povratna sredstva. Dreamliner je zato najbolj subvencionirano letalo na svetu.
Dejanski razlog za nepravično konkurenco je nizka vrednost dolarja. Na žalost sta sokrivca v tej zadevi Združene države in Evropska centralna banka. Zato je dejansko vprašanje to, ali bo Airbus še naprej oblikoval in proizvajal svoja letala na euroobmočju. Če bi jih, bi to pomenilo, da bo Evropska centralna banka podrejena industriji, in ne, da bo ponovno dodelila finančna sredstva investicijskim bankam brez zagotovila povračila. To bi pomenilo tudi oblikovanje neodvisnega evropskega javnega sklada, ki bi nadomestil zasebne delničarje podjetja EADS, ki niso bili sposobni razviti ustrezne industrijske strategije, namesto da bi zaščitil njihove dividende.
Letalo A320 bo mogoče zamenjati z letalom, ki ponuja 20-odstotni prihranek pri gorivu, le s tako naložbo, ki je delničarji ne podpirajo. Evropa potrebuje odločno skupino podjetja EADS, ki je stoodstotno v javni lasti, če želi imeti industrijsko politiko, ki ji lahko zagotovi lasten energetsko učinkovitejši zračni promet.
Syed Kamall
Gospa predsednica, katera koli razumna oseba, ki je spremljala postopka v STO, bi se ob koncu dejansko strinjala, da sta ti dve zadevi skoraj enaki. Boeing na primer prejme podporo zvezne in državne vlade Združenih držav, ki presega dogovorjeni znesek iz sporazuma med EU in Združenimi državami leta 1992; Boeing prejme subvencije Nase in oddelka za obrambne programe; Boeing koristi ugodnosti nekonkurenčnih vojaških naročil po visokih cenah in tudi davčnih olajšav podjetij s podružnicami v tujini, ki kršijo zakonodajo STO. Nasprotno se Združene države pritožujejo, da Airbus prejme začetna sredstva, ki zadevajo raziskave in razvoj; prejme subvencije za razvojna in proizvodna območja; prejme posojila po ugodnejših pogojih; se mu oprosti dolg, ki zadeva proizvodnjo velikih civilnih letal in financiranje razvoja; prejme neposredne subvencije za raziskave in razvoj, prav tako se pritožujejo, da dobiva nezakonite izvozne subvencije.
Vendar je pozitivno, da letalski prevozniki EU še naprej naročajo letala pri Boeingu, pri čemer je tudi oddelek za obrambo Združenih držav najprej oddal javno naročilo za letalo tanker pri podjetjih Northrop Grumman/EADS. To so pozitivni znaki. Medtem ko se obe strani upravičeno pritožujeta, se bojim, da sta v teh vprašanjih čisti protiamerikanizem ter dlakocepska in malenkostna evropska miselnost.
Airbus je označen kot angelski odrešenik evropskega neba, pri čemer je Boeing zlobno ameriško podjetje, ki poskuša nepravično vladati svetovnemu letalstvu. Upam, da moja skupina PPE ne bo podprla te resolucije, ker bi se tako dejansko pokazala v najslabši luči kot protiameriška, protekcionistična in protikonkurenčna. Verjetno dovolimo, da francosko predsedstvo preveč vpliva na nas, vendar pozivam, da ne dovolimo, da bi začetnice PPE pomenile stranko Protekcionistična prednost Evrope.
Kader Arif
(FR) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, resolucija, o kateri bomo glasovali, ima veliko priporočil za Komisijo, pri čemer jo opominja, da v imenu EU brani interese držav članic in evropske industrije velikih civilnih letal.
Stalna podpora Evropske unije kot celote, držav članic, Komisije in Parlamenta je bolj odločilna kot kdaj koli prej v smislu dejstva, da je kongres Združenih držav Boeing ob številnih priložnostih že podprl, pri čemer se moramo spomniti, da kršitev sporazuma v zvezi z letali tankerji uničuje položaj evropskih proizvajalcev letal. Toliko vemo. Podjetje EADS so zelo kritizirali in izpostavili dvome o njegovi odločnosti in zanesljivosti.
Komisija mora danes ponovno potrditi dve stvari, tj. prošnja Boeinga v smislu postopka naročila letal tankerjev, ki ne sme vplivati na kakovost predloga za partnerstvo podjetij EADS/Northrop Grumman, ker je Boeing izzval le postopek izbire. Sprememba določbe letalskih sil Združenih držav bi bila nesprejemljiva. Komisija mora jasno sprejeti to točko.
Komisija mora prav tako upoštevati, da so napadi na Airbus pred STO neupravičeni. Ni vprašljiv samo sistem povratnih sredstev, saj izraz sam pomeni, da se morajo sredstva vrniti, ampak je še bolj presenetljiv položaj Združenih držav, saj pomoč Združenih držav ni združljiva s pravili STO ter z zavezujočimi sporazumi med Evropo in Združenimi državami.
Edina mogoča rešitev za prihodnost je sporazumna, saj bi se z njo izognili neuspešnemu soočenju, ki bi uničilo industrijske interese zadevnih strani ter odnose med EU in Združenimi državami, ki jih moramo izboljšati. To se mora zgoditi pred uvodno fazo, v kateri obe strani pokažeta svojo dobro voljo.
Še zadnje vprašanje: Ali nov položaj vpliva na odločitev, ki bi jo lahko sprejeli med poravnavo tega spora?
Richard Seeber
(DE) Gospa predsednica, opravičujem se v imenu kolega gospoda Sturdyja, ki je bil zadržan in danes ne more biti tukaj na plenarnem zasedanju.
Vnaprej želim povedati, da so Združene države in Evropa, vsaj večina držav članic, partnerji v Natu. To je konflikt med skupinami, ki so prijateljsko zasnovane. Prav tako povem vnaprej, da so Združene države in EU leta 1992 podpisale sporazum o velikih civilnih letalih. Dokler Združene države niso kršile pogojev sporazuma s pozivom organa za poravnavo sporov STO leta 2004, je sporazum dejansko dobro deloval.
Vemo, da je državna pomoč delno vsakdanja zlasti na tem trgu za velika komercialna in vojaška letala. Vendar je treba za državno pomoč določiti zelo strog nadzor in pogoje. Evropska unija jih je do zdaj strogo upoštevala, pri čemer je EADS Airbus odplačal večino subvencij in odplačal celo več, kot je prejel iz javnih sredstev. To smo podrobno dokumentirali. Vendar Združene države še vedno niso predložile take dokumentacije, zato ni natančno jasno, kako je Boeing izpolnil te obveznosti.
Predvsem menim, da zaradi te resolucije ne smemo pozivati k protiameriški retoriki, medtem ko Evropska unija dejansko zagovarja prosto trgovino. Pomembno je, da se oba partnerja pravično obravnava, pri čemer menim, da bo tako organ STO sprejel svojo odločitev.
Neposreden protiamerikanizem bi bil preozek pristop, vendar moramo pozvati Združene države, da upoštevajo pravila, o katerih so se dogovorile.
Glyn Ford
Gospa predsednica, podpiram to resolucijo in večino predlogov sprememb, ki so bili k njej vloženi, vključno s tistimi, ki so bili vloženi v imenu kolegice Erike Mann.
V mojem volilnem okrožju je nekaj tisoč delovnih mest odvisnih neposredno od Airbusa, zlasti območje Filton v Bristolu, medtem ko je dejansko po celotnem Združenem kraljestvu ter v Evropski uniji nekaj deset tisoč delovnih mest odvisnih od uspešnosti Airbusa.
Osebno bi kritiziral pristop gospoda Kamalla, ki je zelo evroskeptičen in protievropski, vendar je po dveh minutah govora odšel, zato mu svoje kritike ne morem nameniti. Upam, da mu bo poročal kateri od kolegov, ki mu bo sporočil, da je ponavadi treba ostati do konca razprav, v katerih sodelujemo, namesto da nastopimo, govorimo in nato odhitimo sestavljat sporočilo za javnost.
Leta 1992 sta se Boeing in Airbus, ali raje Evropska unija in Združene države, sporazumela, da skupaj prenehata z obtoževanjem, čeprav je bil v prednosti Boeing, ki je prejel neposredne subvencije vlade Združenih držav prek Nase in oddelka za obrambo, medtem ko je Airbus prejel le začetna posojila, ki jih mora odplačati z obrestmi. Povrnili so že 7 milijonov EUR.
Leta 2004 so Združene države odstopile od sporazuma, ko so s celotno zadevo seznanile STO. Združena Unija in vodstvo Združenega kraljestva skupaj vztrajata, da izvajamo na Združene države glede te zadeve čim večji pritisk.
Odločno se moramo upreti kritiki Boeinga in kongresa. Če bomo zaradi Airbusa izgubili svojo konkurenčnost in dovolili, da Boeing prevzame monopolni položaj v svetu, bo to povzročilo izgube naročil in delovnih mest. Poravnava, dosežena s pogajanji, je jasno najboljša rešitev in najboljša možnost za nadaljevanje, morda sporazuma iz leta 1992. Če poravnave ni, nimamo druge možnosti, kot da odločeno branimo svoj položaj in interese evropskega gospodarstva, konkurenčnost in delovna mesta.
Predsednik
Prejel sem predlog resolucije v skladu s členom 108(5) Poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 9. julija 2008.
Pisna izjava (člen 142)
Christine De Veyrac  
v pisni obliki. - (FR) Z veseljem ugotavljam, da v zvezi z razpravo o vprašanju pritožbe Boeinga zoper Airbus pred STO in v odzivu na resolucijo senata Združenih držav, danes zagovarjamo resolucijo, ki bo zagotovila podporo Evropskega parlamenta Airbusu.
Videti je, da ima pritožba Boeinga zoper Airbus več opraviti s poslovnimi interesi kot z dejanskimi vprašanji obveznosti glede pravil o konkurenci.
Boeing je vložil pritožbo pri STO, ko je Airbus dobil veliko naročil za letala. Ameriški proizvajalec letal je prav tako kršil dvostranski sporazum iz leta 1992, ker je prejel subvencije, ki jih je sporazum prepovedal.
Tudi Airbus je prejel subvencije, vendar so te vsebovale povratna sredstva, ki jih pravila dovoljujejo. Airbus je v celoti vrnil ta sredstva in poleg tega povrnil tudi 40 % zneska, ki so mu ga posodile vlade EU.
Podpiram resolucijo, o kateri bomo glasovali jutri. Evropski parlament mora pozvati k pravičnemu in hitremu reševanju spora, pri čemer mora v javnosti podpirati Airbus.
