GM/Opel: trenutni razvoj (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je izjava Komisije o GM/Opel: trenutni razvoj.
Vladimír Špidla
Gospa predsednica, spoštovani poslanci, ta razprava zadeva vprašanje, za katero se zelo zanima evropska javnost: javno financiranje prestrukturiranja skupine Opel/Vauxhall s strani ene ali več evropskih vlad.
Komisija je pozorno spremljala to vprašanje. 14. julija 2009 sva s komisarko Kroes tu v Evropskem parlamentu izpostavila primer Opel/Vauxhall. Komisija je prav tako organizirala več neuradnih srečanj z evropskimi ministri, odgovornimi za to zadevo.
Kakor veste se je General Motors jeseni 2009 odločil, da podjetja Opel/vauxhall ne bo izpustil iz rok in da ga bo prestrukturiral. Konec novembra 2009 je General Motors predstavil povzetek svojega načrta za prestrukturiranje službam, pristojnim za konkurenco.
Čeprav k vlogi Komisije običajno ne sodi predhodna ocena industrijske in poslovne logike v ozadju primera prestrukturiranja, pa so službe Komisije, ker od držav članic ni bilo informacij glede morebitne državne pomoči za načrt, takšno oceno izvedle na zahtevo Sveta za konkurenčnost.
Na podlagi vsebine načrta General Motors za prestrukturiranje in informacij, ki jih je dobila Komisija, kaže, da ta načrt za prestrukturiranje ne temelji na negospodarskih vidikih, kar pa bi škodilo prihodnji sposobnosti evropskih dejavnosti skupine Opel/Vauxhall.
Sedanji načrt General Motors ima mnogo skupnih značilnosti z drugimi načrti za prestrukturiranje, ki so ga v preteklosti pripravili sam General Motors in drugi zainteresirani vlagatelji, in to velja za nekatera ključna področja. Skladen je z zgodnejšimi odločitvami, ki jih je General Motors sprejel pred začetkom krize, zlasti glede vprašanja dodeljevanja določenega modela določeni proizvodni lokaciji.
Dalje, General Motors je gospodarsko upravičil svoje odločitve glede reorganizacije proizvodnih obratov po Evropi z navajanjem posebnih položajev posameznih obratov. Zdi se, da te odločitve spodbujajo premisleki, kot so obseg modelov, dodeljenih na različne lokacije v Evropi, ustrezni življenjski cikli različnih modelov, ustrezne proizvodne količine za dani model, ki se sedaj proizvaja na več kot eni lokaciji, sorazmerno nizka raven dodatnih naložb, potrebnih za nadaljnjo centralizacijo proizvodnje danega modela, vrednost obrata določenih proizvodnih procesov in tako dalje.
Razumem, da mora General Motors o tem načrtu še razpravlajti s predstavniki delavcev, od katerih se pričakuje, da bodo sprejeli zaveze in tako omogočili bistveno znižanje stroškov v Evropi. Komisija bo še naprej pazljiva in bo zagotovila, da bo, kjer je vključena državna pomoč, prestrukturiranje podjetja Opel/Vauxhall še naprej temeljilo na gospodarskih vidikih, na katere ne bodo vplivali neposlovni pogoji, povezani z državnim financiranjem, in zlasti, da na geografsko razdelitev prizadevanj za prestrukturiranje ne bodo vplivale politične zahteve.
Komisija bo seveda še naprej pozorno spremljala celoten razvoj dogodkov v skupini Opel. V tem smislu ste zagotovo seznanjeni z dejstvom, da je 21. Januarja 2010 General Motors uradno naznanil svoj namen, da leta zapre obrat v Antwerpnu. Razumem skrbi, ki jih je povzročila objava, da bo v tovarni izgubljenih več tisoč delovnih mest.
Žalostno je videti, da skupina Opel/Vauxhall meni, da so zaprtja tovarn nujna. Poudariti moram, da je to odločitev sprejel le General Motors. Komisija ne more in ne sme poskušati določati lokacij, kjer bodo izvedena ta zmanjšanja. Ne more se jim izogniti, lahko pa predvidi njihove posledice.
Komisija je v sodelovanju z belgijskimi oblastmi pripravljena, da uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da pomaga tem delavcem. Razpravljali smo o možnosti, da Belgija predloži zahevo za pomoč v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. To je zagotovo ena izmed možnosti, ki jih je treba raziskati in na prvi pogled se zdi, da bi ta zahteva za pomoč, če bi bila potrjena, izpolnila potrebna merila.
Ivo Belet
Pravite, da nameravate ostati oprezni, a mislim, da to ne zadostuje. Menimo, da je položaj General Motorsa v Evropi nesprejemljiv.
General Motors računa na to, da bo več nacionalnih in regionalnih vlad v Evropski uniji zagotovilo državno pomoč, katere namen je med drugim kritje socialnih stroškov zaprtja obrata v Antwerpnu. Gospod komisar, kaj takega je nesprejemljivo; nesprejemljivo za delavce in za Evropo.
Po našem mnenju je ta dokumentacija zelo pomemben preskus za vas, zelo pomemben preskus verodostojnosti Evropske komisije. Ne moremo dovoliti takšnih stvari, saj bi to pomenilo ogromen precedens za drugo dokumentacijo v prihodnosti. Komisar, to je primer protekcionizma, ki neprestano dviguje svojo grdo glavo in je nesprejemljiv. Spodkopava temelje EU in še več, vedno morajo trpeti manjše države, kakor je ponovno dokazal ta primer.
V zadnjih nekaj mesecih so vlade EU dopustile, da so jih Američani General Motorsa razdvojili kot ministrante, in jasno je, da se to ne sme ponoviti. To je mogoče preprečiti le s skupnim evropskim pristopom.
V današnjem nemškem tisku je vaša kolegica, Nelie Kroes, komisarka za konkurenco, povedala, da je državna pomoč v avtomobilskem sektorju mogoča le, če bo ta pomoč usmerjena v razvoj inovativnih in okolju prijaznih izdelkov. S tem se strinjamo, a mnogo bolje je, da se takšne zadeve usklajujejo na evropski ravni, kot pa, kar se dogaja zdaj, da so predmet posebnih pogajanj med različnimi evropskimi državami in General Motorsom, ker je to pot, ki ne vodi nikamor.
Poleg tega bi nas samo ena skupna evropska ponudba General Motorsu seveda postavila v mnogo močnejši položaj in nam seveda omogočila, da zahtevamo jamstva na socialnem področju - ki vam morajo biti vsekakor pri srcu - in na področju zaposlovanja. Navsezadnje, zakaj ne bi smelo biti mogoče delavcem v zadevnem obratu v Antwerpnu odpreti novih obetov in seveda tudi delavcem v drugih tovarnah v Evropi, ki so pri tem prizadeti?
Komisar Špidla, za to še ni prepozno. Menimo, da mora v primerih takšnih čezmejnih dejavnosti prestrukturiranja Evropska komisija sama zagrabiti bika za roge in se lotiti proaktivne politike namesto, da le gleda in čaka. Kaj to točno to pomeni? To pomeni začetek skupne strategije, izvajanje bolj dinamičnih ukrepov in predvsem mnogo učinkovitejšo rabo vseh evropskih instrumentov, ki jih imamo na voljo, in njihovo združevanje, namesto, da ukrepamo neurejeno, kot to počnemo sedaj.
Po mojem mnenju smo bili do zdaj mnogo preveč popustljivi pri svojem ukrepanju v zvezi s to dokumentacijo. Evropska komisija je mirno gledala, ko je General Motors slavil zmago. To se mora spremeniti v interes delavcev, saj so oni tisti, ki trpijo zaradi sedanjega pomanjkanja evropske politične volje.
Moja druga točka, gospod komisar, pa je ravno tako pomembna. Danes se bodo v Španiji srečali evropski ministri za industrijo, da bi predstavili evropski akcijski načrt za avtomobilski sektor. Mislim, da to nujno potrebujemo. Vi, Evropska komisija, morate spraviti skupaj glavne industrijske akterje in zagotoviti, da tudi naš avtomobilski sektor v bližnji prihodnosti ne bo postal preplavljen s kitajskimi proizvodi. Ta četrtek se bodo sestali vodje držav ali vlad Evropske unije na izrednem evropskem vrhu v Bruslju na pobudo in na povabilo našega predsednika Hermana Van Rompuya. Na dnevnem redu je le ena točka: povečanje evropskega gospodarskega sodelovanja.
Gospod komisar, začnimo z avtomobilskim sektorjem, saj ta ostaja naša najpomembnejša industrija. Ta resnično določa hitrost za gospodarsko obnovo in je lahko zelo pomembna sila za zaposlovanje.
Kathleen Van Brempt
Nujno sem zahtevala, da se ponovovno razpravlja o tem vprašanju na plenarnem zasedanju, saj zadeva več tisoč delavcev na mojem dvorišču, v Antwerpnu v Flandriji - videli boste, da bo o tej temi spregovorilo mnogo poslancev Evropskega parlamenta - a tudi zlasti zato, ker zadeva vseevropako nalogo prestrukturiranja, v katero je vključeno zaprtje enega od obratov in izguba več tisoč delovnih mest. Več tisoč ljudi - moških in žensk in njihovih družin - čaka temna prihodnost.
Menim, da ti ljudje Evropsko unijo danes gledajo z mešanim občutkom upanja in strahu. Ali imajo dober razlog za upanje? Morda. Gospod komisar in Komisija, rada bi vas vprašala, kakšni so vaši načrti, ker ne skrivam dejstva, da sem izredno razočarana nad današnjim vnovičnim ponavljanjem komisarke Kroes, da bo v primeru, če se bo ta dokumentacija pojavila na razpravi, uporabila pravila za državno pomoč.
Vendar pa sem prav tako razočarana nad vašim odzivom in stališčem. Seveda bomo morali zagotoviti, da bo ljudem ponujena pomoč, če bo zaprtje izvedeno. Vendar pa danes želimo precej drugačno Evropsko komisijo, takšno, ki si to dokumentacijo vzame k srcu in igra politično vlogo, ki bi jo morala. Začne lahko tako, da zahteva od evropskega vodstva Opla, da končno predloži svoj poslovni načrt in zagotovi poln dostop do gospodarskih in drugih utemeljitev, ki predstavljajo osnovo za to odločitev. Navsezadnje, kar sem prepričana, da veste, je evropsko vodstvo v Antwerpnu v zadnjih letih na primer prejelo zelo velike količine pomoči in sredstev s strani flamske in tudi belgijske oblasti, da bi lahko še naprej ostali konkurenčni. Sedaj se vse to pometa pod predpražnik in nimamo tako močne Evropske komisije, da bi storila kar koli glede tega.
Moje drugo sporočilo, ki je prav tako zelo določena zahteva Komisiji, je, da bi rad, da Komisija sprejme mnogo jasnejše ukrepe in je v prihodnosti mnogo manj dovzetna za kompromise, ko gre za dejavnosti prestrukturiranja. Če se dve podjetji združita, mora biti Komisija o tem obveščena, zakaj potemtakem ne more biti tako tudi pri prestrukturiranju? Zakaj Komisija ne more uporabiti enakih gospodarskih in socialnih meril za dejavnosti prestrukturiranja? Šele potem bomo imeli jasno vizijo za industrijsko politiko in tudi za socialno Evropo. K temu poziva Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu.
Guy Verhofstadt
Najprej - kakor je bilo seveda že povedano - , dogodki v Antwerpnu so zadali močan udarec več tisoč družinam in tudi delavcem v podjetjih dobaviteljev. A povedati vam moram, gospod komisar, da so me vaše besede dokaj pretresle.
Najprej in najpomembneje, pravite, da je odgovoren General Motors, kot da nikakršne odgovornosti ne nosijo regionalne, belgijska, ali evropske oblasti. Kakor sem tu povedal prejšnjič, glede na to, da govorimo o čezmejni zadevi - takšni, ki zadeva več držav - in o prestrukturiranju podjetja, bi morala Komisija dejansko prevzeti zadevo, da bi zagotovila skladnost z evropskimi pravili. Tega ni storila in je to namesto tega prepustila državam članicam - Nemčiji - in nato vodstvu General Motorsa.
Komisijo bi pozval naj v prihodnjih primerih prestrukturiranja multinacionalk v Evropi prevzame takšno dokumentacijo v okviru svoje industrijske politike namesto, da ravna le kot koordinatorka med različnimi ministri za ekonomske in finančne zadeve.
Drugič, gospod komisar, pretresen sem bil, ko ste povedali, da še vedno nimate te dokumentacije. Povsod po tisku piše, da bo razdeljene 2,7 milijarde EUR državne pomoči, potem pa nam Komisija pove, da še nima poslovnega načrta ali dokumentacije. Po mojem mnenju je skrajni čas, da Komisija ne le pridobi dokumentacijo - jo preprosto vzame -, ampak tudi končno preveri, ali gre tu za protipravno ravnanje. Navsezadnje, to je vsekakor primer protipravnega ravnanja. Državno pomoč je mogoče zagotoviti le za razvoj novih, inovativnih izdelkov.
A kaže, da se bo znesek 2,7 milijardi EUR, ki ga je zahtevalo več držav članic, da ohranijo svoja podjetja odprta, preprosto uporabil v smislu splošne pomoči za ohranitev delovanja evropskih obratov, evropskih dejavnosti. Čas je, da se Komisija tega loti in ne podaja le izjav - kakor sta to počela gospa Kroes in vi -, ampak poskrbi, da njene službe dejansko pridobijo poslovni načrt in preverijo, ali je bila zagotovljena nezakonita pomoč ali ne.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Ne vem, ali se tega zavedata, a verodostojnost Evrope, Evropske unije, je ogrožena v mislih več tisoč družin, velikega dela evropskega prebivalstva.
To razpravo smo imeli že prejšnjega septembra. Že takrat je bilo jasno, da je bil odziv Evropske komisije dejansko zelo neodločen. Komisarka Kroes je takrat dejala, da bo zadevo raziskala glede ustrezne skladnosti s pravili konkurence, a od takrat se je, kot je poudaril gospod Verhofdstat, zgodilo le malo. Evropska unija očitno nima dostopa do poslovnega načrta čeprav - kot vsi vemo iz tiska - naj bi Opel zaprosil za 2,7 milijard EUR državne pomoči. Zato vsi - poslanci EP in ministri regionalnih in zveznih vlad - menimo, da zaostajamo za dejstvi. Gospod komisar, to je nesprejemljivo; to so ključne zadeve.
Povedati moram, da sem, odkar nam je gospod Reilly iz General Motorsa sporočil odločitev, prejemal elektronska sporočila, z zadevami kot sta "Ničvredna Evropa" in "Evropa lahko izgine, saj ne stori ničesar za svoje prebivalce". Tako čutijo ljudje. Zato, ko slišim enega od vaših kolegov, gospod komisar - komisarja De Guchta -, ko pravi, da Komisija niti nima dostopa do poslovnega načrta, menim, da je to nesmiselno. V času, ko bomo kmalu morali preveriti, ali je dopustno obljubiti teh 2,7 milijard EUR državne pomoči na podlagi načrta za oživitev, študije neodvisne službe za svetovanje, in v času, ko vsi mi v Flandriji vemo, da Opel dejansko ima možnosti, vam pravim, gospod komisar, da ste tu malodušni vi. To je vaš zadnji govor v Parlamentu, a v tem parlamentu pričakujem od vas več odločnosti. Pričakujem več odločnosti od Komisije. Prav tako pričakujem - in tu se strinjam za gospodom Beletom - zelo otipljive načrte, ki bodo avtomobilsko industijo spet postavili na noge in ji dali pravo prihodnost, usmerjeno k temu, čemur skupina Zelenih/Evropske svobodne zaveze pravimo zeleni New Deal: zvezi sprostitve sredstev v korist podnebju z okoljsko razumnim pristopom.
Derk Jan Eppink
Po zaprtju Opla v Antwerpnu se pojavlja vprašanje glede tega, kakšen obseg delovanja ostaja za industrijsko politiko. General Motors je podjetje, ki je svojo konkurenčnost izgubilo zaradi prekomernih pokojninskih stroškov, ki so jih terjali ameriški sindikati. Središče ameriške proizvodnje avtomobilov se je že prestavilo na južne Združene države, kjer so sindikati šibkejši, in sem sodijo tudi nemški in japonski proizvajalci avtomobilov.
General Motors je ponazoritev tega, kaj se zgodi, če postanejo stroški dela previsoki. Flamski ekonomist Geert Noels je nedavno dejal, da so stroški dela v Belgiji močno narasli od leta 2000, kar se je slučajno zgodilo v času vlade gospoda Verhofstadta, ki je danes tu prisoten. V Nemčiji stroški dela padajo od istega obdobja. Noels meni, da je to razlog za zaprtje tovarne Opel v Antwerpnu. Industrijska politika zahteva, da ohranjamo svojo konkurenčnost, gospod Staes.
Vsaj enkrat poglejmo v prihodnost. Kakšno je stanje kemične industrije v Flandriji? Neposredno zaposluje 64 000 ljudi in sto tisoč posredno: precej več kot 160 000 ljudi zasluži za preživetje v kemični industriji. Vendar pa se je nedavno nemško kemično podjetje Bayer odločilo, da se bo preselilo iz Antwerpna, in to je slabo znamenje. Avtomobilska industrija se mora prav tako boriti s posledicami protiavtomobilske politike, ki jo spodbujajo zeleni: ne moremo zahtevati protiavtomobilske politike in hkrati zahtevati, da ostanejo odprte avtomobilske tovarne. Avtomobile se prikazuje kot neugodne, saj bi se morali ljudje voziti z avtobusi. Avtomobili postajajo predragi za ljudi z nižjimi dohodki. Rezultat tega je, da je prodanih manj avtomobilov in sedaj poglejte tovarno Opel v Antwerpnu.
Kemična industrija se mora boriti z evropsko podnebno politiko. Ali bo sedaj, ko konferenca v Københavnu ni uspela, Evropa začela sama zmanjševati svoje emisije CO2 za 20 % do leta 2020? To bi pomenilo konec za flamsko kemično industrijo na enak način kot so višji stroški dela pomenili konec za tovarno Opel v Antwerpnu. Gospa predsednica, konec flamskega kemičnega sektorja bi pomenil 54-krat hujše posledice kot konec tovarne Opel v Antwerpnu. Če Flandrija zanemari svoj kemični sektor, bo postala Grčija Severnega morja, kakor pravi flamski podjetnik Thomas Leysen, in upam, da flamski prijatelji to upoštevajo.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje v skladu s členom 149(8))
Guy Verhofstadt
(NL) Gospodu Eppinku bi rad povedal, da smo v obdobju med letoma 2000 in 2009 poskrbeli, da je ostal odprt Ford v Belgiji, da je ostal odprt Volkewagen in da se bo tam proizvajal Audi 1 in to smo dosegli z zmanjšanjem stroškov: stroškov dela z delom na smene. Zaradi tega so ta podjetja ostala v Belgiji in izvedla nove naložbe.
Zato sem prepričan - in gospoda Eppinka sprašujem, ali ima enako prepričanje -, da je Opel zagotovo dobičkonosna tovarna, ki bi lahko ostala v Belgiji, če bi nadaljevali s to politiko.
Derk Jan Eppink
(NL) Mislim, da bi imel Opel v Antwerpnu prihodnost, če ne bi bilo krize in sesutja celotnega koncepta General Motorsa.
Gospod Verhofstadt pa ne more zanikati, da je avtomobilska industrija v Evropi in tudi v Flandriji zadnja leta upadala, in gospod Noels, ekonomist, ki sem ga omenil, je dejal, da so visoki stroški dela eden izmed razlogov, da so Američani zaprli Opel v Antwerpnu namesto katere druge tovarne. Opel v Antwerpnu je bil učinkovita tovarna, a to pravijo tudi za Opel v Lutonu, Združenem Kraljestvu, in tudi za nemške tovarne, in od tu moje prepričanje, da imajo visoki stroški dela vedno eroziven učinek na industrijsko politiko, takšen, ki ga je treba preprečiti, če želimo ohraniti zaposlenost.
Patrick Le Hyaric
Gospa predsednica, gospod komisar, slišal sem vaša pričakovanja in povedati vam moram, da sem zaskrbljen. Vse kar ste storili, je bilo to, da ste zagovarjali načrt General Motorsa. Če bi podprli splošni interes, bi zagovarjali delavce in govorili malce več o njih. General Motors ne zapira Opla v Belgiji, ker je ta v težavah: ustvaril je 3,4 milijone EUR dobička, a to ni preprčilo tega, da se znebi 2 600 delovnih mest. Naj se nam ne govori, da je to zaradi geografskih razlogov, ker se bo General Motors vsega skupaj znebil 10 000 delovnih mest.
V resnici zapirajo tu, da bodo lahko izkoriščali delavce v Južni Koreji; takšna je resnica, gospod komisar, in toliko bi nam morali povedati. Dodal bi, da se to ne dogaja ob ozadju evropske solidarnosti, ker ena država - Nemčija - obljublja dodatno pomoč Oplu in dopušča, da se tovarna v Antwerpnu zapre. Z drugimi besedami, med nami ni solidarnosti. In vi, vi potrjujete zaprtje tako, da nam v naprej govorite, da bo majhna količina pomoči uporabljena kot obliž za olajšanje bolečine delavcev, General Motors pa še naprej žanje dobičke.
Torej, takšno upravljanje je protisocialno; to je delovanje proti ozemljem Evropske unije in ustvarja ogromen nered, kar trenutno vidimo v Tojoti, kjer je treba več sto tisoč avtomobilov umakniti iz prodaje. To je celo grožnja za varnost voznikov. Sedaj je potrebna radikalna sprememba. Komisija mora služiti namenu; naj služi interesom evropskih ljudi.
To so razlogi, zakaj bom pozval novo Komisijo, naj pripravi osnutek evropske direktive, po kateri bo posvetovanje s sveti delavcev in sveti delvacev na skupinski ravni obvezno in jim bo dalo pristojnosti za spremljanje uporabe državne pomoči in pomoči Evropske unije. Takšno pomoč mora spremljati klavzula, ki zagotavlja zaposlovanje, usposabljanje in plače, a prav tako mora dajati zagon evropski strategiji za sodelovanje med skupinami, ki izdelujejo avtomobile, na področjih raziskav in proizvodnje novih in čistih vozil.
Za ta namen mora Evropska centralna banka ponovno financirati nacionalne banke s posojilom, ki bo toliko koristnejše, ker bo uporabljeno za zaposlovanje, usposabljanje in naložbe v raziskave in za razvoj nove generacije okolju prijaznih vozil.
Nazadnje pa predlagamo, da se pripravi osnutek evropske uredbe, ki skupine zavezuje, da vključijo svoja finančna podjetja in vsa svoja holdinška podjetja v svoje poslovodne knjige, da bodo imeli oblasti in sindikati celoten pregled nad ekonomskim položajem skupine in ne le po posameznih primerih, po posameznih tovarnah, katerega edini cilj je dejansko razorožiti delavce in jih postaviti pred dejstvo.
Paul Nuttall
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, dovolite mi, da najprej izrazim svoje sočutje delavcem v Antwerpnu, rad pa bi poudaril še nekaj vprašanj glede EU in General Motors.
Spyker Cars postane Saab Spyker v poslu, vrednem 400 milijone EUR, a naj ne bo dvoma, to ni običajen trgovinski posel, kjer je eno podjetje plačnik in drugo prejemnik plačila. To je posel v slogu Komisije, ki bolj ustreza planskemu gospodarstvu. Spyker plača, a uporabi denar iz Evropske investicijske banke. Z drugimi besedami, plača evropski davkoplačevalec in celotno zadevo podpiše švedska vlada. Seveda je podpisano le tveganje. General Motors bo vseeno imel del dobička in Saab Spyker bo zavezan kupiti v celoti sestavljene avtomobile iz neke druge tovarne General Motorsa, ki se nahaja v tako dobro znanem evropskem narodu v Mehiki.
Zakaj rešujemo delovna mesta v Mehiki z denarjem evropskih davkoplačevalcev? Ali ne moremo sestavljati Vecter v tovarni Ellesmere Port v mojem volilnem okrožju? Saj to je vse, na kar je bil zmanjšan Saab.
Prav tako je splošno znano, da imajo General Motors in evropske institucije poseben odnos. Evropska banka za obnovo in razvoj je prečrpala več kot 160 milijonov EUR v dejavnosti General Motors v Rusiji in Ukrajini in ima v lasti 30-odstotni lastniški delež proizvodnega obrata General Motorsa v St. Petersburgu.
Zato bi rad vprašal Komisijo, zakaj je državam, kot sta Ukrajina in Mehika, na voljo tako pretirana finančna podpora, nikoli pa ni na voljo britanskim podjetjem. Rover bi lahko rešili za delček te cene in verjetno bi bila rešena delovna mesta v Rolls Roycu v Nethetonu na Merseysideu, v mojem volilnem okrožju, a zdaj so še vedno v nevarnosti delovna mesta v General Motorsu na severozahodu Anglije in Komisija še vedno uporablja davčne prihodke mojih volivcev, da bi zavarovala delovna mesta General Motorsa v Mehiki in Rusiji.
Philip Claeys
(NL) Zaprtje Oplovega obrata v Antwerpnu je katastrofa, ne le za delavce in dobaviteljska podjetja, ampak tudi, ker je jasno zaznaven tok dogodkov, kjer se vse oblike industrijske proizvodnje v Flandriji in drugod po Evropi zmanjšujejo.
Komisija mora raziskati, ali je državna pomoč, če ta prihaja, v skladu s strogimi pogoji. A vseeno bi moralo biti mogoče zagotoviti začasno državno pomoč podjetju, kot je Opel Antwerp, če bo takšna pomoč usmerjena k prehodu na inovativnejšo proizvodnjo. Očitno cilj ne more biti v neskončnost umetno ohranjati pri življenju industrijske sektorje, ne smemo pa pozabiti, da je Opel v Antwerpnu dobičkonosna tovarna z visoko usposobljenimi delavci, visokimi ravnmi produktivnosti in sodobno opremo.
Zato nočem verjeti, da imamo opravka z nekakšnim industrijskim dinozavrom, ki je v zelo bližnji prihodnosti obsojen na izumrtje. V tej razpravi smo slišali ponovne prošnje za veliko drvenje naprej. Nekateri pravijo, da bi morala Evropa prevzeti še več pooblastil, in sicer na predpostavki, da več Evrope avtomatično ustvarja boljšo Evropo. A vseeno bi bilo dobro, če bi EU prevzela prožen a trden položaj v okviru svoji sedanjih pooblastil, na primer z zagotavljanjem, da pravila veljajo ravno toliko za Nemčijo kot za Flandrijo, da večje države članice ne bodo na koncu dobile več kot manjše.
Rad bi zaključil tako, da nekaj besed naslovim na prestavnike belgijskih strank, ki so na položaju. Deloma ste odgovorni za to, da je Belgija ena najdražjih držav v Evropi glede industrijske proizvodnje. S pomočjo zatiralnega davčnega bremena ste poskrbeli, da flamski delavci stanejo bistveno več kot njihovi kolegi v drugih državah, in da lahko istočasno za to pokažejo manj - tudi to je dejavnik - in čas je, da o tem malo bolj premislite.
Jutta Steinruck
(DE) Komisar Špidla, gospa predsednica, Komisija bi morala zaščititi evropske interese in glede tega se strinjam s tem, kar so povedali predhodni govorniki. Komisija bi morala ponovno premisliti svoj pristop.
Od jutri naprej bo poskušal General Motors nagrabiti 2,7 milijard EUR vredno javno pomoč po Evropi, ne da bi prispeval en sam svoj cent. Jasno moramo pokazati, da Evropa, to je Komisija, ne bo dala na razpolago nobenega denarja, če to pomeni, da bo zaprtih še več tovarn ali da se bo proizvodnja prestavila izven Evrope. Vendar pa države članice istočasno ne bi smele podpreti načrtov General Motorsa za to in ne bi smele misliti le na reševanje svojih lastnih obratov.
Delavcem ne smemo dovoliti, da izigravajo drug drugega, prav tako pa si tega ne smejo dovoliti države članice, ker bi bila posledica vsakega takega razdeljevanja oddaljevanje v tujino. Evropski davkoplačevalec in drugi delavci Opla v Evropi ne bi smeli plačati računa. Tega tam ne bo nihče razumel! Ljudje hočejo razumeti, kaj počne Evropska unija. Ne glede na to, kakšne načrte ima General Motors za Evropo, bi morala Komisija poskrbeti, da igrajo po evropskih pravilih.
Evropski svet delavcev je predlagal rešitev, ki temelji na solidarnosti, in razumen finančni načrt za rešitev Opla, po katerem bi vse tovarne ostale v Evropi in s katerim bi bile na podlagi solidarnosti narejene prilagoditve v vseh tovarnah. Upravi se ne sme dovoliti, da ta načrt zanemari, prav tako gospod Reilly in njegovi kolegi ne smejo prezreti postopka posvetovanja z Evropskim svetom delavcev ali pravic do posvetovanja in sodelovanja, ki so jih zajamčili za evropske delavce. Evropska rešitev, ki temelji na solidarnosti, je mogoča, a vključiti se mora Komisija.
Frieda Brepoels
(NL) Vesela sem, da je danes ponovno na dnevnem redu dokumentacija v zvezi z Oplom, čeprav opažam, da izjava Komisije vsebuje zelo malo novega.
Gospod komisar, na dolgo ste govorili o neformalnih zasedanjih, ki so potekala na podlagi povzetka načrta, niste pa povedali ničesar o resničnem poslovnem načrtu. Prav tako ste dejali, da niste imeli vtisa, da načrt temelji na negospodarskih vidikih; rada bi, da mi poveste, katere vidike tega načrta ali dokumentacije navajate. Pravite, da Komisija nima nadzora nad tem, kje bodo izgubljena delovna mesta. To je res, a lahko bi se poglobili v zadeve, lahko bi preverili merila glede poslovnega načrta, lahko bi preverili, če so zares v skladu z evropsko zakonodajo o prestrukturiranju in konkurenci, a o tem danes nismo slišali ničesar.
A vaša kolegica, komisarka Kroes, nam je na septemberskem plenarnem zasedanju podala zelo jasne obljube. Dejala je, da Komisija ne bi nikoli sprejela, da se denar davkoplačevalcev uporabi v korist nacionalnim političnim interesom. Opažam, da danes ni spregovoril noben član skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) razen gospoda Beleta - in zagotovo noben nemški - in to samo po sebi pove zelo veliko. Kakor jaz to vidim, je Nemčija pobrala svoj plen; a to je zelo težak položaj za Oplove delavce v Antwerpnu.
Evžen Tošenovský
(CS) Gospa predsednica, gospod komisar, primer Opla nam kaže, kako sporen je - kakor se je jasno pokazalo v naši razpravi - in kako težko je posredovati preko političnih odločitev in rešitev gospodarske stiske trgovinskih podjetij.
Pred nekaj meseci smo tu razpravljali o možnosti finančne pomoči Oplu s strani nemške vlade. Vsi zelo dobro razumemo pomemben položaj tega podjetja in učinek njegovih morebitnih težav, zlasti na več tisoč zaposlenih, pa tudi povezane učinke na dobaviteljska podjeta in seveda tudi na povečane stroške državnih socialnih sistemov v primeru katastrofalnega poteka dogodkov. Kljub temu smo mnogi med nami svarili pred političnimi odločitvami glede velikih podružnic iz javne blagajne.
Kakor lahko vidimo danes, niso problema rešili niti tako imenovani načrti za razgradnjo niti precejšnje načrtovane finančne subvenacije. Nasprotno, zdi se, da so le odložili vprašanje in dodatno poslabšali ekonomske težave podjetja in nismo niti prepričani, ali so to resnične težave ali le taktika podjetja. Krizne razmere zdaj vplivajo na določen del, podjetje v Antwerpnu pa prehaja v zelo težak položaj. Le razglabljamo lahko, zakaj ta težava negativno vpliva natanko na ta del podjetja, ki leži zunaj države matičnega podjetja.
Primer Opla dobiva še eno dodatno razsežnost. Ko začnemo razpravljati o nacionalnosti določenih delov podjetja, zaidemo v neprijetno rešitev za večnacionalno podjetje. Težava podjetja potem postane težava različnih držav in rešitev na evropski ravni postane zelo težka. V teh danih razmerah mora Evropski parlament ostati v položaju organa, ki zahteva skladnost s sprejetimi pravili držav članic EU tako, da se izogne vmešavanju v konkurenčno okolje in hkrati sprejme načelo subsidiarnosti. Istočasno pa je zelo nevarno, če takšne zapletene gospodarske težave velikih podjetij lahko izzovejo rivalstvo med državami članicami EU z znaki protekcionizma v določeni industrijski panogi.
Evelyn Regner
(DE) Gospa predsednica, sem Avstrijka in za besedo sem prosila, ker se krši evropsko pravo in ker je ta primer aktualen in kot takšen zadeva vse nas. Primer Opla v Antwerpnu ni, kot uprava Opla neprestano prepričuje javnost, v prvi vrsti povezan z zaprtjem obratov, da bi reševali presežne zmogljivosti, ki so posledica manjše količine prodanih avtomobilov. Ta primer se nanaša na preseljevanje industrije v Južno Korejo, kršenje pogodbe s strani gospoda Reillya, vodje Opel-Vauxhalla, kršenje pravic delavcev ter njihovih pravic in pravic njihovih zastopnikov do informacij, posvetovanja in udeležbe. Na koncu gre tu za selektivnost, z drugimi besedami, za zbiranje ali poskus, da se zdaj zbere 2,7 milijard EUR javne pomoči. Gospod Reilly je z Evropskim svetom delavcev sklenil Okvirni sporazum Delta, da ga je potem lahko prelomil. Modeli avtomobilov, ki bi jih bilo treba proizvajati v Antwerpnu, se bodo sedaj najverjetneje proizvajali v Južni Koreji, evropski delavci pa bodo morali nazadnje to plačati z omejitvijo plač.
Še ena točka, ki me močno skrbi, je vprašanje upravljanja režijskih stroškov, ki naj bi bili prav tako znižani za 30 %, a splošni režijski stroški gospoda Reillya so povečani z zakonito določenih 7 % na 21 %. To pomeni, da se zaničuje nemška pravica do udeležbe. Zato pozivam Komisijo, naj upošteva ne le vprašanje učinkovitosti pri določanju državne pomoči, kakor ste dejali, komisar Špidla, ampak predvsem skladnost s pravicami do informacij, posvetovanja in udeležbe.
Olle Ludvigsson
(SV)Gospa predsednica, zdaj se spoprijemamo z verjetno eno najhujših gospodarskih kriz, ki jih je izkusil kdor koli med nami v tem parlamentu. Avtomobilska industrija je ena od industij, ki jo je najbolj prizadela. Ponovno se spoprijemamo s položajem, ko obstaja tveganje, da se zapre evropska avtomobilska tovarna. To ne vpliva le na samo tovarno, ampak tudi na podizvajalce in na tiste, ki delajo za podizvajalce. To ni le osebna tragedija za zaposlene, ki izgubijo svoja delovna mesta, ampak tudi velik problem za Evropo, ker slabi zelo pomembno industrijsko panogo.
Globalizacija bo prinesla spremembe in vidimo podjetja, kako premeščajo svoje dejavnosti na druge dele sveta. Ko se podjetja prestavljajo v druge države, ker imajo zaposleni v tistih državah slabše pogoje, slabša delovna okolja in manj sindikalnih pravic, potem imamo vzrok za revizijo ureditev v naših trgovinskih sporazumih in drugih instrumentih.
Prav tako moramo razpravljati o tem, kaj lahko storimo skupaj, da rešimo ta problem tekmovanja z državami, ki nudijo delavcem slabše pogoje - v Uniji in tudi v smislu drugih držav. Prav tako moramo ukrepati enoglasno, da bomo preprečili podjetjem, da bi med sabo izigravala države članice. Evropski načrt za avtomobilsko industrijo mora biti napreden in mora temeljiti na znanju in razvoju in ne na slabših pogojih.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospa predsednica, rada bi začela tako, da izrazim našo popolno solidarnost delavcem Opla in njihovim družinam. Prav tako smo solidarni z delavci, ki so zaposleni v podjetjih, ki oskrbujejo Opel, in z njihovimi družinami. Ti ljudje so pretrpeli več mesecev negotovosti, ki je vodila do načrta, ki poziva k državni pomoči in žrtvam delavcev.
Ta položaj bo vplival tudi na tovarno v Figueruelasu v Španiji in na vse tam zaposlene. Posledično in tudi, da bi preprečili, da takšne razmere nastanejo v prihodnosti, pozivamo komisarja in prihodnjo Komisijo, da izdelata novo aktivno industrijsko politiko, namreč za avtomobilski sektor. Takšna politika mora vključevati spremljanje in ukrepanje v izogib neinvesticij, kot je ta, ki je pustila več podjetij, kot sta General Motors in Opel, v nemogočem položaju, pri čemer delavci nosijo najtežji del posledic.
Komisija ne more ostati le opazovalka. Tako zato tudi pozivamo Komisijo, naj strogo pregleda in preveri vsebino Oplovega načrta, saj se še vedno zdi zelo netočen glede vprašanj, ki se nanašajo na preživetje. Edina področja, kjer je to jasno opredeljeno, se nanašajo na žrtve, ki se pričakujejo od delavcev in lokalnih območij.
Komisijo prav tako pozivamo, naj ukrepa, kot je njena dolžnost, da zagotovi, da bodo na vsak sprejet ukrep v zvezi s finančno uspešnostjo pristali delavci in njihovi predstavniki, kar v preteklosti ni bilo vedno tako. Glede zavarovanja prihodnosti Opla Europe ponovno pozivamo, da morajo biti prihodnji projekti usklajeni s pristnimi ekonomskimi in industrijskimi merili za preživetje v evropskem okviru, da bi se izognili ponavljanju razmer, kot so te, s katerimi se sedaj spoprijemamo, in da bi zagotovili, da bo postala evropska avtomobilska industrija v prihodnosti inovativna in trajnostna panoga.
Državljani, ki spremljajo naše razprave in razprave o vozilih prihodnosti, si še vedno želijo potovati v varnejših, udobnejših in bolj trajnostnih vozilih, ki so v skladu z visokimi evropskimi standardi kakovosti, na katere so se navadili. Posledično si tudi želijo, da se evropski delavci v prihodnosti ukvarjajo s temi avtomobili.
Seán Kelly
Gospa predsednica, naprej bi rad izrazil sočutje svojim belgijskim kolegom, saj sem zavzet pri delavcih Della v svojem volilnem okrožju, ki so izgubili delova mesta, ko je bila tovarna premeščena na Poljsko. Popolnoma dobro razumem njihov položaj. Iz svojih izkušenj bi jim izpostavil nekaj stvari.
Najprej je popolnoma najpomembnejše, da se pomoč aktivira čim prej, saj, ko bo začela ura biti, bodo roke Komisije zvezane in je ne bodo mogli razprostreti brez zakonodaje, kar pa se ne bo zgodilo še nekaj časa, če se sploh bo.
Drugič, kakršna koli pomoč bo dana, mora biti osredotočena na delavce, ne pa na delavce, ki sodijo v vnaprej določene postopke itd, ki jih lahko imajo državne agencije. To je popolnoma nujno. Trenutno sem zavzet pri delavcih v Dellu in tem posebnem vprašanju. Zato bi svojemu kolegu, Ivu Beletu, in drugim dejal, da bi bilo morda zanimivo, da bi se zbrali, izmenjali izkušnje in še naprej delali, ko bo ta proces napredoval. To v celoti potrjujem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada bi začela s tremi ključnimi vprašanji. Kaj čaka evropsko industrijsko politiko? V katero smer gre evropska gospodarska konkurenčnost? Nazadnje pa, kaj se bo zgodilo z evropsko delovno silo, in če zadevo razširim, s kakovostjo življenja evropskih državljanov?
Na začetku tega leta je stopnja brezposlenosti v Evropski uniji dosegla 10 %. V državah, kot sta Latvija in Španija, ta številka znaša 20 %. Zato menim, da je to tako pomembna tema. To je tudi razlog, zakaj mislim, da je v primeru evropske večnacionalne korporacije, kjer se izvaja postopek prestrukturiranja, pomembno, da so v postopek posvetovanja vključeni sindikati iz drugih držav članic, pa tudi kot del Evropskega sveta delavcev, in ne le iz države, kjer ima korporacija svoj sedež. Menim, da lahko ta ukrep uveljavite vi, kot komisar za zaposlovanje in socialne zadeve, ali oseba, ki bo prevzela to delovno mesto.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospa predsednica, Opel ima veliko tovarno na Portugalskem, v Azambuji, in v njej je bilo zaposlenih skupaj skoraj 2 000 delavcev. Vendar pa je bilo podjetje zaprto, opustilo je proizvodnjo na Portugalskem in se preselilo v Španijo. Zaradi tega je ostala sled brezposelnosti, ki negativno vpliva na več tisoč delavcev, na katere je posredno ali neposredno vplivala strategija Opla.
Upoštevati je treba, da podjetje tega ni storilo zaradi plač, ki so bile na Portugalskem nižje kot v Španiji. Podjetje je to storilo, da bi povečalo proizvodnjo, pri tem pa ni upoštevalo socialnih posledic svoje odločitve. Zato si je nujno treba zapomniti zgodovino Opla in pri spremljanju njegovih dejavnosti ukrepati na učinkovit način. Zapomniti si moramo, da moramo kar zadeva državno podporo za multinacionalke podpirati industrijsko proizvodnjo, pravice delavcev in pravice skupnosti na prizadetih območjih, prav tako pa moramo zagotoviti sindikatom in drugim predstavnikom delavcev, da bomo učinkovito posredovali.
Krisztina Morvai
Gospa predsednica, kaže, da je glavni zakon pravnega reda globaliziranega neoliberalnega kapitalizma, da mala skupina bogatih privatizira dobiček in nacionalizira izgube in škodo in z njo bremeni davkoplačevalce, večina katerih so revni ljudje.
Kaj ima to opraviti s pravico? Kaj ima to opraviti z etiko? Ali to niso koncepti, ki jih je mogoče uporabljati v okviru ekonomije? Ali ni to sistem, ki je že v temeljih napačen? Ali ni s tem sistemom nekaj strukturno narobe? Ali ne bi morali kot Evropski parlament in Evropska unija začeti ponovno premišljevati o ocelotni strukturi - sistemu kot takšnem?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, zadnje objave skupinskih odpuščanj v državah članicah EU, vključno s tistimi, ki jih je naznanil koncern Opel, so v skladu s širšim valom problemov, ki jih zadnje čase preživljajo motorna in druge industrije zaradi gospodarske krize. V okviru problemov motorne industrije smo si postavili naslednje vprašanje: ali je sprejemljivo ohranjati delovna mesta, dajati državne subvencije avtomobilskim podjetjem ali drugim proizvajalcem. V zadnjem letu ali dveh smo imeli mnogo primerov takšnega državnega protekcionizma, ki je bil razširjen na različno blago, in tudi različnih odzivov in odločitev Evropske komisije. Sprejem javnega mnenja na to je bil nejasen. Na eni strani je bilo izpostavljeno, da takšne subvencije izkrivljajo konkurenco, po drugi pa je bilo poudarjeno, da je nujno, da se borimo proti vse večji brezposelnosti in da državna pomoč vsekakor služi temu namenu.
Po mojem mnenju je v obdobju gospodarske krize na tem področju potrebna bolj prožna politika - politika, s katero so soglašale države članice in Evropska komisije in je enaka za ta sektor in za druge.
Jutta Steinruck
(DE) Gospa predsednica, imam pripombo, ki bi jo rada podala glede tega, kar je povedal naš kolega poslanec o tem, da v tej razpravi ne sodeluje dovolj nemških kolegov. Čeprav sem nemška socialna demokratka, se strinjam z vašo kritiko ministra Severnega Porenja-Vestfalije, ki je član CDU in je dejal, da je zadovoljen, da se zapira obrat v Antwerpnu in ne obrat v Bochumu. Mi, nemški socialdemokrati smo za evropsko rešitev, z drugimi besedami, načrt, ki ga je predlagal Evropski svet delavcev. Naj še enkrat povem zelo jasno: Nimam pojma, zakaj so se nemški konservativci in liberalci izognili tej razpravi.
Vladimír Špidla
Gospe in gospodje, s to razpravo smo se dotaknili serije vprašanj, nekatera od njih so po mojem mnenju teme za razpravo v naslednji Komisiji. Razprava bo nedvomno zelo globoka in bo zajemala celoten koncept industrijske politike, celoten koncept državne pomoči in tudi druga vprašanja.
Kar zadeva zadevo, ki je bila tu izpostavljena, z drugimi besedami primer Opla, pa ta ne zadeva industrijske politike kot takšne. Jasno je, da ima Komisija dovolj prostora za manevriranje v okviru pogodbe. Mislim, da lahko z zadovoljstvom izjavim, da je Komisija do sedaj izkoristila vse možnosti, ki jih ima v okviru pogodbe in jih je izkoristila celo na načine, ki niso bili popolnoma običajni. Omenim lahko dve srečanji, ki jih je načrtoval moj kolega Günter Verheugen, kjer so države razpravljale o razmerah, kakršne so, in do neke mere je to omogočilo usklajen pristop. Ocena prejšnjnjih načrtov je bila podobno neobičajna. Povedati moram, da struktura prava EU ne omogoča oblike trdne pravne podlage za takšne pristope. Kljub temu je bila ob upoštevanju pomembnosti tega vprašanja uporabljena.
Kar zadeva vprašanje državne pomoči, da sedaj s pogajanji nismo dosegli nikaršne državne pomoči, predlagana ni bila nobena država in Komisija mora končno določiti, ali se državna pomoč zagotavlja v okviru predpisov. Trdno sem prepričan, da mora biti postopek tu kar se da strog, ker ne moremo dovoliti, da tako resno odločitev pogojujejo dejavniki negospodarske narave in, da pride do razmer, ko imamo namesto konkurence med podjetij, države, ki tekmujejo, da bodo ponudile najvišje subvencije. S tega stališča bo Komisija zelo dobro ocenila načrt za državno pomoč, pa seveda tudi vse okoliščine, povezane z državno pomočjo.
V svojem zadnjem govoru pred približno tremi meseci sem poudaril, da bomo storili vse, da bi zagotovili skladnost z vsemi predpisi v zvezi s posvetovanji z delavci. To smo storili in to bomo počeli še naprej. Medtem pa ne bomo odlašali s sprejemanjem vseh ukrepov, ki nam jih dopušča pravna struktura Evropske komisije. Menim, da moj naslednik pri tem ne bo nič manj strog.
Gospe in gospodje, verjamem, da ta primer odpira celo vrsto vprašanj, o katerih je treba razpravljati in prav tako verjamem, da je Komisija dolžna kar najbolje izkoristiti vse možnosti, ki jih ima na tem področju na razpolago.
Rad bi poudaril še eno zadnjo stvar, ki sem jo omenil prej v svojem uvodnem govoru: če bodo odpuščeni kateri koli delavci - in tu v razpravi je bilo omenjeno, da General Motors razmišlja o odpustitvi 8 000-10 000 zaposelnih - potem bo ta zadeva nedvomno segala dlje od Antwerpna. Komisija ponovno uporablja vse instrumente, ki jih ima na voljo in so v takem primeru uspešni. Sem sodita tudi Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.
Močno si bomo prizadevali, da bi poskrbeli za čimprejšnjo zaključitev te zadeve. Parlament ima tu seveda aktivno vlogo, ker lahko postanejo predlogi, ki jih je predložila Komisija, resničnost šele, ko bo o njih razpravljal Parlament.
Gospe in gospodje, celotna pomoč EU mora biti najprej usmerjena v ljudi in ne v podjetja in to je tudi temeljni okvir za vse naše odločitve.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Veronica Lope Fontagné  
Gospa predsednica, gospe in gospodje, preprosto bi rada izrazila svojo solidarnost z družinami vseh, ki jih je prizadela grozljiva novica o zaprtjo tovarne v Antwerpnu. V mislih nimamo le tistih, ki jih bo izguba njihovih delovnih mest neposredno prizadela, ampak tudi vsa podjetja podizvajalcev, ki bodo trpeli zaradi tega. Tudi njih moramo upoštevati. Obrat v Figueruelasu se nahaja v moji regiji, Aragón, torej ta zadeva vpliva neposredno na nas. Zato zagovarjamo aktivno politiko za avtomobilski sektor z novimi modeli, ki so bolj okolju prijazni in inovativnejši in vodijo k ustvarjanju novih delovnih mest.
