Revizija večletnega finančnega okvira (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o naslednjih vprašanjih za ustni odgovor:
vprašanje za ustni odgovor Svetu, ki ga je postavil Reimer Böge v imenu Odbora za proračun o ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007-2013 - B7-0310/2010) in
vprašanje za ustni odgovor Komisiji, ki ga je postavil Reimer Böge v imenu Odbora za proračun o ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira 2007-2013 - B7-0311/2010).
Reimer Böge
Gospa predsednica, gospe in gospodje, v imenu Odbora za proračun na Komisijo in Svet naslavljamo ta vprašanja za ustni odgovor o ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira v času neverjetnih gospodarskih izzivov in izzivov politike EU in v času, ko se prav tako zastavljajo vprašanja o trajnosti projekta Evropske unije. Ta vprašanja za ustni odgovor smo predložili zato, ker so povezana s skupnimi izjavami in obljubami, danimi maja 2006, kot del Medinstitucionalnega sporazuma o proračunu, za katerega se zdi, da ne velja več. Vsaj tak je naš vtis.
Poleg tega je tukaj še izvajanje Lizbonske pogodbe, z novimi prednostnimi nalogami glede zunanje trgovine, športa, raziskovanja vesolja, podnebnih sprememb in energije, če naštejem le nekatere. To pomeni, da moramo tudi za te nove prednostne naloge najti prostor v našem proračunu. Člen 311 izrecno navaja, da si Unija mora zagotoviti potrebna sredstva za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik, ne da bi s tem povečevala dolg.
Trdimo lahko, da izjava o ponovnem pregledu proračuna z dne 17. maja 2006 vsebuje vse, kar je potrebno za temeljit ponoven pregled takrat sprejetih odločitev ter po potrebi za njihovo revizijo, kot tudi hitro zagotovilo o vključenosti in sodelovanju Parlamenta v postopku oblikovanja mnenja, ki je s tem povezan.
Kot takratni poročevalec, zadolžen za to vprašanje, moram danes z razočaranjem zastaviti vprašanje ali so bili ti sporazumi in zaveze pristni ali pa so bili že od vsega začetka samo slepilo, slepilo, ki je bilo potrebno samo zaradi tega, da bi bilo mogoče doseči sporazum v Svetu. Komisar Lewandowski, ali Komisija okleva s predvideno analizo in predlogi samo zaradi tega, ker Svet ne želi spremeniti mnenja o tem? Odločiti se morate, ali se boste postavili na stran Sveta ali na stran Parlamenta.
K temu želim dodati, da člen 4 medinstitucionalnega sporazuma jasno navaja, da je treba v primeru kakršnega koli ponovnega pregleda pogodbe, ki bi vplival na proračun, ustrezno spremeniti večletni finančni okvir in medinstitucionalni sporazum. Ravno zaradi teh zavez, ki so se začele z Evropsko službo za zunanje delovanje in prej omenjenimi prednostnimi nalogami, je potrebna revizija, ne samo tehnične narave, ampak prav zagotovo tudi politična revizija proračuna IIV in večletnega finančnega okvira. Čeprav vseh ne bo treba izvesti že v prvem letu, bodo vsekakor vplivale na večletno načrtovanje.
Na tej točki želim dodati, da se soočamo z odločitvijo, ki je bila naglo sprejeta pri svežnju ukrepov za rešitev finančne krize, čeprav je bilo to nujno, saj ni bilo nobene druge alternative, istočasno pa je do določene mere na silo odpravila pravice Parlamenta v proračunskih zadevah. Komisija mora razmisliti ali naj uporabi člen 124, se pravi, ali naj sprejme pobudo o izvajanju rednih srečanj na najvišji ravni, ravni predsednikov institucij, kot del proračunskega postopka, da bi končno lahko dosegli napredek pri teh občutljivih vprašanjih. To pa zaradi tega, ker moramo, upam, da pravočasno ali med usklajevanji, govoriti o reviziji večletnega finančnega okvira - člen 213, ki se nanaša na postopek odobritve - in politični reviziji Proračuna IIV, tudi zaradi politične nujnosti, o izvedbi sprememb, ki so v skladu z Lizbonsko pogodbo, o maržah omejitvah, ponovnih pregledih, prožnosti, političnih projektih prihodnosti, kot sta Galileo in ITER, in Evropski službi za zunanje delovanje, da bi opredelili projekte z evropsko dodano vredno in kjer je to možno, uvedli omejitve.
Komisijo in Svet moram danes zelo resno vprašati, ali je treba po njunem mnenju na vse te sporazume gledati, kot na mrtve črke na papirju. Ali pa ste resnično pripravljeni na posvetovanje s Parlamentom? V interesu Lizbonske pogodbe je, da med postopkom sprejemanja finančnega okvira izvedemo vse potrebne ukrepe in tako olajšamo sprejetje tega zakona. Do sedaj nisem videl še nobenega znaka, ki bi kazal na to, zato vam moram zastaviti naslednje vprašanje: ali ste pripravljeni in ali menite, da ste sposobni spremeniti večletni finančni okvir ter ga istočasno, ob sodelovanju z nami, uskladiti z določbami Lizbonske pogodbe? Vaši odgovori, tako odgovori Komisije, kot tudi Sveta, bodo odločali o našem prihodnjem sodelovanju pri proračunskih zadevah v naslednjih nekaj letih.
Luis Espadas Moncalvillo
Dober dan. Hvala poslancem Evropskega parlamenta za priložnost, da lahko odgovorim na vaša vprašanja o tej zadevi, ki je tako pomembna.
Najprej moram poudariti, da ni bilo nobenega dogovora na Evropskem svetu decembra 2005 v zvezi s tem, da bi bilo treba spremeniti večletni finančni okvir. Komisijo smo pozvali naj izvede celovit in podroben pregled vseh komponent stroškov in sredstev Evropske unije in o tem pripravi poročilo. Evropski svet je prav tako ugotovil, da je mogoče odločitve o vseh vidikih poročila uporabiti kot podlago poročila samega in da bi se upošteval pri predlogih o pripravljalnih študijah za naknadni finančni okvir.
Trenutno Komisija tega pregleda še ni predstavila. Svet ne verjame, da trenutno obstaja ogromna ali velika potreba po spreminjanju trenutnega večletnega finančnega okvira; to pa predvsem zaradi tega, ker je treba upoštevati proračunske in makroekonomske razmere s katerimi se trenutno soočajo države članice. Svet je torej zavzel stališče, da je treba vse nove potrebe financirati s prednostno obravnavo ali prerazporejanjem posojil, ki so trenutno dodeljena. V vsakem primeru je za kakršno koli revizijo večletnega finančnega okvira potreben predlog Komisije in tega predloga nismo prejeli.
Kljub temu je jasno, da če bi bilo treba sprejeti odločitev o reviziji finančnega okvira, bi to bilo treba - očitno - izvesti ob upoštevanju pogodbe, vključno s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
To priložnost želim izkoristiti in ponoviti stališče Sveta, vključeno v njegove proračunske smernice za 2011, ki so bile sprejete 16. marca, Parlamentu pa predstavljene v tristranskem dialogu, ki je potekal 25. marca letos. Svet se strinja s Komisijo, da mora lizbonski zakonodajni paket predstavljati tehnični postopek in ne more pomeniti spremembo vsebine medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006.
Poudariti moram pomembnost čimprejšnjega sprejetja lizbonskega zakonodajnega paketa, tako da bo mogoče nove zahteve, navedene v novi pogodbi, brez odvečnih zamud prenesti v zakonodajo. Svet je, kot del tega procesa, pripravljen na razpravo z Evropskim parlamentom o lizbonskem zakonodajnem paketu.
Gospe in gospodje, zahvaljujem se vam za priložnost, da sem na lahko podlagi vašega vprašanja pojasnil stališče Sveta glede tega vprašanja in z veseljem bom odgovoril na vsa druga vprašanja, za katera poslanci menijo, da jih je primerno zastaviti.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, začel bom neposredno z resnimi odgovori na vprašanja, saj če Reimer Böge zastavlja vprašanja, je to dovolj dober razlog, da jih jemljemo resno.
V zvezi z vprašanjem o reviziji finančnega okvira, poročilo o izvajanju medinstitucionalnega sporazuma je sedaj v vaših rokah. To analizira prožnost in marže - ne kot cilj sam po sebi, ampak v sklopu možnih novih dogodkov.
Zaključek je zelo jasen, da so marže pri skoraj vseh postavkah zelo tesne. Ne moremo pričakovati, da bo na primer s postavko 2 (kmetijstvo) mogoče zadostiti novim potrebam, vedno kadar se pojavijo nove potrebe po financiranju. Komisija lahko predstavi predloge za revizijo finančnega okvira šele takrat, ko so poznane točne potrebe, ki jih ni mogoče pokriti z drugimi načini, vendar trenutno še nismo tako daleč. Tudi za ITER potrebujemo zaveze za dolgoročno financiranje tega obsežnega projekta.
V zvezi s postavkami, namenjenimi strategiji 2020 za zeleno, pametno in vključevalno rast, smo v osnutku proračuna za 2011 identificirali približno 58 milijard EUR, kar predstavlja 40 % proračuna, namenjenega tem ciljem, ki so navedeni v strategiji 2020.
Če preidemo na drugo vprašanje o postopku, je bilo osnovo razumevanje Komisije, uskladiti določbe trenutnega medinstitucionalnega okvira z novim okvirom Lizbonske pogodbe. Cilj je bil, da bi z novo pogodbo ohraniti čim več kontinuitete in izvedli čim manj sprememb, vendar ob osnovnem predvidevanju ohranjanja enake ravni prožnosti in enakega ravnovesja pristojnosti med institucijami.
Glede na naša predvidevanja vemo, kaj naj čaka. Nerešeno vprašanje je tako imenovana "nič nič prosta prožnost", ki je prispevala k usklajevanju vse od leta 2007. Vsi, ki so sodelovali pri usklajevanju, se zavedajo, da je to bilo potrebno in ravno zaradi tega moramo to tudi zagovarjati. Šlo je za določbo o Svetu, ki deluje s kvalificirano večino, da bi kompenziral in revidiral, kar se je uporabilo ob številnih priložnostih od leta 2007. Menim, da nova pogodba z vsebino in duhom z ničemer ne nasprotuje temu obsegu prožnosti in pri pripravi novega inovativnega osnutka tega člena o prožnosti v večletnem finančnem okviru bomo zelo prožni.
Nov rebalans proračuna, pri katerem prihaja do zamud, je priložnost, da uresničimo politično vizijo prihodnosti, kot je jasno navedel Reimer Böge. Gre za poslanstvo, ne poročilo, o medinstitucionalnem sporazumu, zato upamo, da bomo uresničili pričakovanja Parlamenta in smo, kot običajno, pripravljeni sodelovati.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, zavedam se, da je to nekoliko neumestno z moje strani, vendar se bojim, da moram zastaviti vprašanje o pravilnosti postopka. Fotografiranje je načeloma zabavno. Se pa sprašujem ali je ta nova praksa fotografiranja drugih v Evropskem parlamentu, predvsem od zadaj in prikrito, primerna.
Vem, da je za Listo Hansa-Petra Martina uporaba skritih kamer običajna praksa. Gospa predsednica, ali lahko prosim pojasnite te razmere? Vsi, ki si želijo mojo fotografijo, jo lahko dobijo. Z veseljem jim jo bom poslal v PDF dokumentu ali prek elektronske pošte. Vendar pa ko sedim poleg poslanca Liste Martina, se mi zdi nezrelo, ko se skrivaj fotografira od zadaj, da bi dokumentirali to dejstvo. Gospa predsednica, prosim, da to v prihodnosti odpravite, saj se to za Parlament ne spodobi, hkrati pa vas pozivam, da mojo zaskrbljenost posredujete naprej.
Predsednica
Hvala, gospod Obermayr. Zabeležili smo vašo zahtevo in jo bomo predali v obravnavo.
Marian-Jean Marinescu
Kot je povedal gospod Böge, Lizbonska pogodba zavezuje Evropsko unijo k novim prednostnim nalogam. Zato moramo nujno zagotoviti sredstva, potrebna za uresničevanje ciljev in izvajanje politik EU v tem sklopu. Očitno je potreben obsežen ponoven pregled, ki bo vključeval vse vidike v zvezi s porabo in financiranjem Evropske unije, vključno s tehničnimi in političnimi spremembami večletnega finančnega okvira in medinstitucionalnega sporazuma, kot tudi revizijo nekaterih proračunskih sredstev, dogovorjenih vse do leta 2013.
Vendar pa ne smemo spregledati dejstva, da smo sredi gospodarske krize in da moramo uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, da bi jo premagali. Poleg obsežnega ponovnega pregleda, ki ga je treba izvesti skrbno in podrobno, menim, da je potreben tudi pragmatičen pristop, s katerim bi bilo mogoče olajšati naloge, ki ležijo pred nami in ki bi nam pomagal, da čim prej izidemo iz tega obdobja. Kot je povedalo predsedstvo Sveta, menim, da bi morali ves denar, ki do sedaj še ni bil porabljen, prerazporediti na področja, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mesti in ki bi nam pomagala premagati krizo. Dodatna sredstva niso potrebna; edino kar moramo narediti je, prerazporediti sredstva, ki niso bila porabljena.
Znotraj evropskih programov mora biti državam članicam zagotovljena možnost, da prenesejo sredstva s področja, kjer je premalo povpraševanja, na področja, kjer so zahteve presegle dodeljena sredstva. Poleg tega obstajajo številne pobude, ki so bile odobrene po letu 2007, kot je vzhodno partnerstvo ali prihodnja strategija za Podonavje. Prerazporeditev sredstev na te instrumente bi znatno prispevala, skupaj s prispevkom vseh vključenih držav članic, k začetku in izvajanju projektov, ki so zelo pomembni za države v teh regija, pa tudi za druge.
Eider Gardiazábal Rubial
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospa predsednica, razprave, ki smo se jih v zadnjih mesecih udeležili v Evropskem parlamentu, so bile zelo pomembne.
Odločamo se o prihodnosti Evropske unije. Na primer, razpravljamo o strategiji Evropa 2020, da bi s tem preprečili naše nazadovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij, ustvarjanja delovnih mest, svetovne konkurenčnosti in okolja. Vedeti želim, ali Komisija in Svet menita, da je te cilje mogoče uresničiti brez znatnega povečanja proračuna EU ali pa bomo ponovno spet ostali le pri deklaracijah, ki se dobro slišijo.
Prav tako ne smemo pozabiti - in to smo tukaj že ponovili - , da je Lizbonska pogodba začela veljati pred nekaj meseci, posledično pa je bila ustanovljena Evropska služba za zunanje delovanje, ki ima prav tako finančne stroške; zanima me, kako jo bomo financirali.
Navedla bom primer tega, kar mislim, da ne smemo storiti in kar sem na žalost tu slišala. Na primer, Komisija je pravkar predstavila spremembo proračuna, s katerim bi v štirih letih afriškim, karibskim in tihomorskim državam, ki dobavljajo banane, izplačala nadomestilo v višini 190 milijonov EUR. Ali resnično verjamete, da mora izpolnjevanje te zaveze škoditi drugim oblikam pomoči tretjim državam tretjega sveta? Ali bomo resnično financirali nove zaveze tako, da bomo nehali izpolnjevati zaveze, ki smo jih prej dali?
Verjamem, da so potrebe jasne, prav tako jasni pa bi morali biti tudi odgovori. Kljub temu pa bom vseeno ponovila, kar je Svet povedal, ko je sprejel trenutni finančni okvir in tu navajam dejansko besedilo: "Vse višja cena globalizacije in hitre tehnološke spremembe še naprej ponujajo nove možnosti in predstavljajo nove izzive. Glede na to se Evropski svet strinja, da mora EU izvesti celovito ponovno presojo o finančnem okviru, ki bo pokrivala prihodke in izdatke, da bi tako nenehno ohranjali in okrepili posodabljanje. Zato Evropski svet poziva Komisijo, da izvede popoln, obsežen pregled, ki se bo nanašal na vse vidike porabe EU, tudi na SKP, in na vire, vključno z rabatom Združenemu kraljestvu, in o tem poroča v 2008/9".
Smo sredi leta 2010 in Parlament mora preostalima dvema institucijama zastaviti vprašanje za ustni odgovor, da bi tako ugotovil, ali bosta izpolnili obveznost, ki bi jo morali izpolniti lani, ali ne.
To je že bilo omenjeno in lahko na nek način celo drži: smo v težkih gospodarskih razmerah; smo v gospodarski krizi v kateri večina držav zmanjšuje svoje proračune in bi zato bilo nenavadno, če bi zahtevali več denarja za Evropsko unijo. Vendar pa bi vam rada glede tega povedala dve stvari.
Prvič, ta krčenja, ki jih izvajajo države članice EU, so namenjena zmanjševanju primanjkljaja, proračuna Evropskega parlamenta in EU pa nimata primanjkljaja. Nimata primanjkljaja zato, ker tako zahtevajo pogodbe.
Drugič in veliko pomembneje, če resnično verjamemo v evropski projekt in če želimo še naprej biti pomemben akter, se moramo odzvati sedaj. Obstajali bodo zmagovalci in poraženci in če ne želimo spadati v skupino poražencev, moramo postaviti jasno in ambiciozno strategijo.
Upam, da se to ne bo končalo z izjavo o namerah, ker si tega ne smemo dovoliti.
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospa predsednica, najprej želim opomniti Svet, da je ravno on predlagal ta vmesi pregled. Ravno Svet je zahteval, da moramo na polovici obdobja preveriti, ali je sredstva morebiti mogoče uporabiti drugje, ali lahko ponovno pregledamo, kako se sredstva porabljajo. Sedaj pa Svet navaja, da se raje ne bi pogovarjal o tem. Žoga je sedaj na strani Komisije. Komisija seveda trdi, da je pregledala sredstva in kakšna je prožnost. Rada bi se zahvalila gospodu Lewandowskemu, saj imamo odločno poročilo, ki kaže, da na splošno gledano ni nobene prožnosti.
Zato moramo delovati skupaj in razmisliti o možnostih, ki so nam na voljo. Razmisliti moramo o tem ali obstajajo programi, ki ne delujejo in ne samo o tem, koliko prožnosti imamo. Ali obstajajo kakršne koli možnosti za prihranke? To je verjetno bila tudi ena izmed namer Sveta. Ali je mogoče ponovno razvrstiti nekatere stvari? Seveda ne razmišljamo le z vidika kako porabiti več denarja, ampak tudi o možnosti, kako bolje porabiti denar. Tudi to je možnost. Ali ne bi odprli te razprave? Ni nujno, da se bodo problemi rešili sami od sebe, če se o njih ne bomo pogovarjali. Mogoče bi bilo dobro, če bi začeli s to razpravo.
Presenetila me je nedavna pripravljenost držav članic, da bi prispevale izven proračuna EU. Obiskala sem Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva v mestu Vigo. Najeli so ladjo, s katero izvajajo nadzor ribištva in to zelo potrebujemo. Države članice z veseljem plačajo za to izven proračuna. Naj vam povem, da bo potrebne veliko birokracije, da bi tako mala agencija zbrala denar od 27 držav članic. Zato to ni prava pot. Vzemimo glave iz peska. Odkrito moramo razpravljati o tem vprašanju in ugotoviti, kako bi lahko rešili probleme.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, komisar Lewandowski, gospod Espadas Moncalvillo, razočarana sem nad današnjim odgovorom španskega predsedstva Svetu in odgovorom komisarja Lewandowskega.
Vse kar počnete je, da prelagate odgovornost na druge. Gospod Espadas Moncalvillo pravi: da, Komisija mora pripraviti nekaj, to potrebujemo. Potem komisar Lewandowski povsem upravičeno pravi: potrebujemo politično vizijo prihodnosti Evropske unije, a nam kljub temu ne pove, kašna bi ta vizija lahko bila. Danes je preprosto ponovil: da, o tem moramo govoriti in predložili bomo dokument. Komisija in Svet, imela sta veliko let, da bi dosegla napredek pri tej politični pobudi. Naj vas spomnim, da je leta 2006, ko je večina Evropskega parlamenta izglasovala trenutno finančno perspektivo, je temeljila na pogoju, da bo prišlo do vmesnega pregleda ter da bodo vsi prihodki in izdatki preverjeni. Avstrijski kancler Schüssel je ob tisti priložnosti dejal: "če ne bomo pripravili novega sistema, se bomo od naslednji finančni perspektivi sprli". Zaustaviti moramo rabat Združenemu kraljestvu, prav tako pa moramo vedeti, kje smo z vidika naših političnih ciljev, očitno pa se moramo dogovoriti tudi o proračunu. Tega nam do sedaj še ni uspelo in to močno obžalujem. Resnično potrebujemo razpravo o virih financiranja evropskega proračuna. Ali ne potrebujemo na primer davka na CO2 in davka na finančne transakcije samo zato, da bi preprečili dodatno obremenitev naših državljanov, medtem ko vzpostavljamo pregledno podlago za evropski proračun?
Na temo prihodkov, vsi govorijo, da si ne smemo več privoščiti napak pri naši kmetijski politiki, še posebej ne po študiji zdravstvenih pregledov, in da mora biti okolju prijaznejša in bolj vzdržna. Do sedaj ni bil predstavljen še noben predlog v zvezi s tem. Z vidika strukturnih skladov, če govorimo o podnebni politiki, potem je povsem jasno, da moramo spremeniti tudi našo strukturno politiko in da mora postati bolj vzdržna, če res mislimo uresničiti naše skupne cilje glede podnebnih sprememb.
To velja tudi za vse naše cilje glede izobraževalne politike, se pravi glede strategije Evropa 2020. Pomislite na našo raziskovalno politiko: če želimo naše evropske talente spodbuditi na različne načine in več vložiti v obveščenost in izobraževanje, potem se mora to odražati v naslednji finančni perspektivi. Če želimo odigrati odgovorno vlogo v pri zunanji politiki in preprečevanju krize, potem se mora tudi to odražati v evropskem proračunu. Čeprav se sedaj vsi zavedamo, da so države članice odgovorne za zmanjševanje svojega dolga, potrebujemo evropsko razumevanje naših skupnih globalnih interesov v svetu, to pa se mora odražati v naši naslednji finančni perspektivi. Ne smemo več zapravljati časa, saj smo za stare strukture zapravili že več let. Zato moramo nujno opraviti ta ponoven pregled, da bomo tako resnično lahko identificirali nove prednostne naloge.
Jacek Włosowicz
v imenu skupine ECR. - (PL) Proračunska perspektiva za 2007-2013, ki jo je v 2006 sprejel Evropski parlament, nedvomno predstavlja uspeh za celotno Unijo. Uspeh zaradi tega, ker predstavlja finančni okvir za obdobje šestih let še dodaten korak k večji povezanosti posameznih držav članic. Nikogar ne želim opominjati na pomembnost kohezijske politike - predvsem kar se tiče notranjih zadev Evropske unije - , ki v veliki meri pomaga pri dvigovanju življenjskega standarda, predvsem v 12 nedavno sprejetih državah članicah. Seveda ne smemo pozabiti na sredstva, namenjena razvoju konkurenčnosti evropskega gospodarstva ali finančnih sredstev, ki so zagotovljena kmetom.
Zadnje čase se vse več govori o zagotavljanju več sredstev, med drugim, za spodbujanje inovacij in razvoj zelenih tehnologij. To so nedvomno pomembna vprašanja za gospodarstvo unije, še posebej v času te krize. Vendar pa takšne objave povzročajo veliko zaskrbljenost v državah, kot je Poljska, saj obstaja resnična nevarnost, da se bodo zmanjšala sredstva, namenjena kohezijski politiki, čeprav je kohezijska politika načeloma ena izmed temeljev Evropske unije. Zato moramo storiti vse, kar je v naših močeh, da ta politika Unije ne bo zgubila svoje najpomembnejše lastnosti.
Čeprav spoštujemo in razumemo razlike med regijam, si moramo na vse načine prizadevati, da bi odpravili negativne razlike in bruto socialna nesorazmerja. V mednarodnem prostoru bo spoštovanja deležna le Evropa enakih možnosti in bo postala pomemben partner najpomembnejših političnih in gospodarskih sil v današnjem svetu.
Zato se moje vprašanje glasi: ali je mogoče, da bi ponoven pregled večletnega finančnega okvira, na katerega vplivajo trenutni finančni in gospodarski problemi, lahko pripomogel h kršitvi enega izmed temeljnih načel evropske solidarnosti in prizadel države članice z najkrajšim časom sodelovanja v strukturah Unije?
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, revizija večletnega finančnega okvira prihaja ravno v času resne gospodarske in finančne krize v Evropi. Zato nismo sposobni izpolniti zahtev Lizbonske pogodbe in strategije Evropa 2020.
Predsednik Evropske komisije je dramatično najavil, da lahko v Grčiji, Španiji in na Portugalskem demokracija izgine, če ne bomo hitro ukrepali in se spopadli z dolžniško krizo. Ali sploh še kdo misli, da so te države sposobne financirati povečanje proračuna EU? Ali sploh še kdo misli, da so preostale države sposobne rešiti te države in poleg tega financirati povečanje proračuna EU? Odgovor na obe vprašanji se glasi "ne". Sedaj bo treba sprejeti nekatere težke odločitve in dopustiti, da se proračun EU zmanjša. Sedaj je čas, da se znebimo programov, ki se niso izkazali za učinkovite in ki jih je v trenutnem proračunu EU veliko.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospa predsednica, pred časom sem Svetu in Komisiji zastavil pisna vprašanja o reguliranju večletnega finančnega okvira. Predvsem so se nanašala na predlagan člen 8(3) te uredbe in sodbo Sodišča Evropske unije z dne 6. maja 2008 v zadevi C-133/06. Svet je povedal, da uredbo še vedno obravnava in izvedeti želim, ali je sedaj sprejel stališče glede člena 8(3).
Na drugi strani pa Komisija pravi, da uredba, s tem pa tudi člen 8(3) nima druge pravne podlage in se v zvezi s tem nanaša na člen 312 Lizbonske pogodbe. Ali lahko Komisija pojasni to zadevo? Nenazadnje me še ni uspela prepričati. Kar se mene tiče, gre očitno za drugo pravno podlago, saj nikjer ni omenjeno soglasje Sveta, kot se zahteva v skladu s členom 312(2). Po mojem mnenju se vzpostavlja nezakonit postopek sprejemanja odločitev, ki ga je sodišče prepovedalo v prej omenjeni sodbi. Poleg tega želim poudariti, da je prehodno določbo člena 312(2) tako ali tako blokiral nizozemski parlament novembra 2009 in zaradi tega ne more biti možnosti.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospa predsednica, pozdravljam Svet in komisarja.
Osredotočili se bomo na drugo stvar. V osnutku proračuna za 2011, strategija 2020 govori o približno 58 milijardah EUR, ali približno 40 %, za financiranje sedmih glavnih nalog, kot jih imenuje Komisija. V osnutku proračuna za 2011 pa govori o približno 85 % za kohezijo in naravne vire.
Še več, v strategiji 2020, izraženi z vidika osnutka proračuna za 2011, Komisija nikjer ne vključuje besede "kohezija" ali besede "kmetijstvo". To pomeni, da bo prišlo do sivih območij in prekrivanja v proračunu, saj sem prepričan, da smo vsi mnenja, da morata kohezija in kmetijska politika biti vključeni v strategijo 2020. To bo pomenilo napetosti med državami članicami in bo pomenilo, kot je vse do sedaj, neuradne predloge, ki se pojavijo nenadoma, so deležni kritike, potem pa skriti in nikoli več omenjeni.
Komisar, Svet je prav tako dal nove zaveze izven vsebine večletnega finančnega okvira, kot v primeru "prehrambnega obrata", Galileo, programa za oživitev gospodarstva, mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja, finančnega nadzora in načrta za finančno stabilizacijo, ki nas močno oddaljujejo od večletnega finančnega okvira, sprejetega decembra 2005.
Stvari je treba pojasniti, da bomo vedeli, prvič, ali je mogoče financirati vse te glavne naloge, ne da bi s tem prizadeli kmetijsko in kohezijsko politiko in ali se bomo morali soočiti z zmanjševanjem pri tradicionalnih politikah, da bi lahko financirali nove prednostne naloge, ki nam jih Svet predstavlja. Poseben odbor za naslednji večletni finančni okvir bo začel delati v juliju.
Komisar, potrebujemo ponoven pregled, ki - kot pravim kolegu poslancu, ki je pravkar zapustil dvorano - ne vključuje nujno povečanja potrebnih sredstev, ampak jih po možnosti reorganizira. Komisar, ta ponoven pregled potrebujemo točno zaradi tega, da bomo lahko ustanovili ta poseben odbor ter istočasno pripravili finančni pregled.
Andrea Cozzolino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, gospodarska, socialna in finančna kriza v zadnjih nekaj mesecih in letih, nova Lizbonska pogodba z novimi pristojnostmi in izzivi, ki smo si jih postavili sami s strategijo Evropa 2020, zahtevajo mobilizacijo ogromnih novih finančnih virov.
Paradoks s katerim se soočamo, tudi v tej razpravi, je v tem, da sedaj tako Komisija, kot tudi Svet molčita ter se ne moreta odločiti in sprejeti odločitve. Vendar pa vemo, da če se hočemo izviti iz te težke gospodarske in socialne faze, če želimo obravnavati glavna vprašanja okolja, razvoj kohezijske politike in kmetijstva v prihodnjih letih, moramo več vlagati v Evropo in delovanje Evrope, s tem pa tudi v njeno osnovno funkcijo, se pravi njen proračun.
Da bi to naredili, nas ne sme biti strah, niti v času proračunskih omejitev, razpravljati o ideji glede večjega vlaganja v vire, prav tako pa moramo biti sposobni razviti razpravo in diskusijo, ki se nanaša na vprašanje povečevanja sredstev in vprašanje učinkovitejše in prožnejše izrabe sredstev. S tem izzivom se soočamo.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospa predsednica, ta ponovni pregled nujno potrebujemo. Zamuja nekaj let in zaradi te zamude se seveda Evropska komisija zapleta iz ene politične stvarnosti v drugo. Na te spremembe, ki so bile uvedene z Lizbonsko pogodbo, je sedaj očitno treba gledati v luči finančne in gospodarske krize.
Ker komisar vedno znova ponavlja, da moramo sedaj postaviti politične cilje in prednostne naloge, mu lahko povem, kaj bi po mojem mnenju morala biti prednostna naloga: varčevanje, specifično varčevanje pri upravnih odhodkih pod postavko 5.
Smo v stanju, ko ne poznamo točnega obsega upravnih odhodkov Evropske unije. Postavka 5 ne pokriva upravnih odhodkov agencij EU, decentraliziranih agencij. V zvezi s tem tudi želim zastaviti vprašanje: kako boste zagotovili, da bomo v naših upravnih odhodkih končno vzpostavljena preglednost? Kaj konkretno boste naredili za dramatično znižanje odhodkov?
José Manuel Fernandes
(PT) V resoluciji o proračunu za trenutno leto je Parlament odobril možnost podaljšanja večletnega finančnega okvira za 2007-2013 na 2015-2016. Vsi se zavedamo, da države članice, ki skušajo nadzirati primanjkljaj in zmanjšati javni dolg, zmanjšujejo obseg naložb. To pomeni, da bo prišlo do dodatne zamude pri izvajanju sredstev EU. Vendar pa so ta sredstva ključnega pomena za socialno, gospodarsko in ozemeljsko kohezijo.
Ali sta Komisija in Svet pripravljena, tako kot Parlament, podaljšati večletni finančni okvir na 2015-2016? Premagati moramo izzive, ki jih predstavljajo globalizacija, staranje prebivalstva in podnebne spremembe. Prepričan sem, da bomo z izvedbo strategije 2020 sprejeli pravo odločitev in ohranili okolje, kakovost življenja in naš socialni model. Vendar, če se hočemo spopasti s temi naložbami, kako lahko povečamo proračun Evropske unije? V letu 2009 je presežek znašal več kot 2,2 milijarde EUR. Ali se Komisija in Svet strinjata s tem, da se ta presežek sredstev iz proračuna EU porabi za krepitev proračuna za prihodnje leto ali da predstavlja sklad za financiranje prednostnih nalog EU?
Kako bosta ukrepala v zvezi s Parlamentom pri določevanju prednostnih nalog EU? Zagovarjata jasno stopnjevanje prednostnih nalog EU, tako da se lahko na pregleden in razumen način odločimo, katere želimo podpreti, v konkretni obliki s finančno podporo in to, kar podpiramo z izključno političnega stališča, vendar ali bo to kakor koli vplivalo na proračun?
Estelle Grelier
(FR) Gospa predsednica, komisar, škoda je, da je evropski proračun, ki bi moral biti simbol solidarnosti in pripravljenosti za sodelovanje, postal togo orodje, ki ga državljani ne razumejo in ki zaostaja za pričakovanji evropske družbe, prav tako pa ga ni mogoče uporabiti za boj proti odpravljanju socialnih posledic krize.
S tega stališča ne mine niti en dan, da ne bi mediji ali najvidnejši politiki govorili o potrebi po močnejšem evropskem proračunu. Povečujejo se napetosti med prihodki, ki so preskromni, preveč odvisni od prispevkov držav članic in denarjem, ki ga potrebuje Unija, da bi ponovno sprožila rast. Na primer, v osnutku proračuna za 2011, Komisija enostavno predstavlja manevrski prostor v višini 50 milijonov EUR, namenjen podpori novih projektov, povezanih z zaposlovanjem in konkurenčnostjo podjetij, ki sta najpomembnejši prednostni nalogi. Zato revizija finančnega okvira predstavlja resničen izziv za prihodnost Unije, če želimo, da bo resnično vodilna na področju politike in gospodarstva, predvsem pa akter, ki je bližje državljanom v času, ko jih skoraj 25 milijonov trpi zaradi brezposelnosti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, razprava na vprašanje gospoda Bögeja ni prinesla nobenih rezultatov. Predviden vmesni pregled ni bil izveden, poleg tega pa so trenutne obljube skrajno pomanjkljive. Glede na to mora tudi Parlament sodelovati pri usmerjanju zadev. Rad bi podal tri predloge.
Prvič, če ni novega denarja, moramo znotraj proračuna enostavno določiti druge prednostne naloge. Dobro moramo pregledati in ugotoviti, kjer lahko najdemo denar znotraj kmetijstva in Kohezijskega sklada in ga v večji meri namenimo za potrebne vidike, kot so sporazumi o strategiji EU 2020.
Drugič, kot je komisar že povedal, potrebujemo več prožnosti. Brez prožnosti ne bi mogli nikoli zbrati sredstev za obnovitveni načrt v zvezi s krizo. Pospešiti moramo iskanje novih področij, kjer še ostaja manevrski prostor za drugačno razporeditev sredstev.
Tretjič, biti moramo inovativni. Primer predstavlja prenos sredstev iz sedmega okvirnega raziskovalnega programa na Evropsko investicijsko banko (EIB). Ta sredstva so bila potem porabljena za zagotavljanje podrejenih posojil poslovni skupnosti in univerzam, ter so tako v tem času krize dali ogromen zagon investicijam v prihodnjih letih.
Zanima me, kakšen je vaš pristop k tej zadevi, kako bodo sredstva in vsebine povezane. Zadnja misel: mogoče bi lahko upoštevali ideje, ki so bile tako pogosto izražene v Parlamentu.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, rada bi se zahvalila kolegu Reimerju Bögeju za ta vprašanja in razpravo o proračunu.
Prej smo glasovali o Proračunu 2011 in vsi vemo, kako težko je bilo manevrirati znotraj zelo ozkih omejitev proračuna. Prav tako vemo, da bi moral biti opravljen vmesni pregled proračuna. V zvezi z neuradnim dokumentom, ki ga je pripravila Komisija in sem ga prebrala, želim vprašati, kakšen status ima sedaj. Vem, da se to ne nanaša popolnoma na to temo, vendar me zanima, ali so nekatere zamisli, ki so tam navedene, še vedno znotraj okvira Komisije, da bi o njih razpravljala? Predvsem me skrbi odnos do porabe v kmetijstvu in vsi poskusi ponovne nacionalizacije te politike.
Drugi so seveda razpravljali o stvarnosti proračunov držav članic in vlad držav članic, kot tudi o zaskrbljenosti glede iskanja dodatnih sredstev, v času ko imajo vse naše države članice finančne in gospodarske težave. Vendar pa rabimo več sredstev, če želimo več Evrope. Ena izmed velikih težav, ki jih imamo v tem Parlamentu je, da nismo dovolj govorili o vrednosti proračuna Evropske unije in čemu je namenjen.
Če se spomnimo - še enkrat, na današnjem glasovanju - smo glasovali o Skladu za globalizacijo. Ko se državljani znajdejo v težavah, pa naj bo zaradi poplav ali krize na področju delovnih mest, se za pomoč obrnejo na Evropsko unijo in nanjo se obrnejo, da bi dobilo pomoč iz proračuna. To zagotavlja solidarnost v Evropski uniji, kar pa je nekaj, čemur ne moreš pripisati cene. Mislim, da se tega moramo zavedati.
Če bomo še naprej tehtali in šteli evre, namesto da bi gledali na to, kaj poskušamo doseči v Evropski uniji, bomo po mojem mnenju omejili vizijo za prihodnost vsega tega kar cenimo v Evropski uniji. Glede na to je mogoče primerna analogija s torto - da ljudje gledajo na proračun Evropske unije, kot da je v obliki torte. Če bo večje povpraševanje, jo bomo rezali na vedno tanjše kose, vse dokler ne bomo zagotovili več virov.
Giovanni La Via
(IT) Gospa predsednica, gospod predsedujoči Svetu, komisar, gospe in gospodje, revizija večletnega finančnega okvira je proces, ki je ključnega pomena za prihodnost Unije.
V skladu z Lizbonsko pogodbo, so na raven EU bile prenesene nove odgovornosti, za te odgovornosti pa so potrebna sredstva. Vendar pa v luči trenutnega večletnega finančnega okvira in zmanjšanih omejitev, ki so na voljo v različnih postavkah, mislim, da nam ne bo uspelo financirati novih odgovornosti, ki jih nalaga pogodba.
V gospodarski krizi, kot je kriza, s katero se soočamo sedaj, je le malo verjetno, da bodo države članice povečale svoje prispevke, lahko pa ponovno pregledamo trenuten gospodarski okvir. To pomeni, da lahko preučimo, kako najbolje uporabiti sredstva, ki so nam na voljo. V tem kontekstu moramo torej ponovno pregledati novi večletni finančni okvir, saj se mi alternativna možnost, da zakopljemo glave v pesek in se pretvarjamo, da ne vidimo problemov, ne zdi najboljša strategija pri reševanju tega problema.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Prav imate komisar, ko pravite, da se mora v večletnem finančnem okviru 2007-2013 in njegovem ponovnem pregledu odražati politična vizija, mi pa moramo biti dovolj pogumni, da to novo politično vizijo sprejmemo. Strategija EU 2020 mora predstavljati osnovo za ponoven pregled večletnega finančnega okvira in za prihodnje finančne obete.
Žal gospodarska in finančna kriza vpliva tako na proračun EU, kot tudi na nacionalne proračune. Potrebujemo rešitve, s katerimi bi rešili tudi socialno krizo, do katere je prišlo zaradi gospodarske in finančne krize. Vmesni ponovni pregled večletnega finančnega okvira predstavlja dobro platformo za oživljanje gospodarstva Evropske unije.
Predvsem želim omeniti razvoj prometne infrastrukture in energetske učinkovitosti v stavbah. Ravno aprila 2009 smo spremenili uredbo, tako da lahko vse države članice namenijo 4 % sredstev ESSR za energetsko učinkovitost stanovanjskih zgradb in socialnih stanovanj. Ali je Komisija začela usklajevati operativne programe z državami članicami, da bi jih prilagodila in povečala stopnjo črpanja evropskih sredstev?
Edit Herczog
Gospa predsednica, komisar ali menite, da Lizbonska pogodba predstavlja največji politični dosežek Parlamenta? Jaz mislim. Ali se strinjate, da so nove pristojnosti, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba, naše najboljše sredstvo, da posodobimo naše gospodarstvo? Jaz mislim. Ali mislite, da lahko na ta način zagotovimo delovna mesta in rast? Jaz mislim. Če se vsi vaši odgovori prav tako glasijo "da", kot moji, potem se morate strinjati, da mora biti upravljanje splošnejšega finančnega okvira in zagotavljanje finančnih sredstev, namenjenih uresničevanju naših ciljev, ki so določeni v Lizbonski pogodbi, glavna prednostna naloga Parlamenta, pa tudi Sveta in Komisije.
Seán Kelly
Gospa predsednica, mislim, da je Komisar na začetku omenil in prav je imel, da se moramo učiti iz finančne krize in sprejeti ukrepe, s katerimi bo mogoče zagotoviti, da se ne bo več ponovila.
Pri tem ima popolnoma prav, Lizbonska pogodba pa nam zagotavlja večji nadzor nad temi razmerami, saj smo v nedavni preteklosti lahko spoznali, da politika in politiki niso imeli nadzora, da smo dovolili bankirjem regulatorjem in bonitetnim agencijam, da počnejo, kar jih je volja, sedaj pa lahko vidimo, kam nas je to pripeljalo.
Zagotoviti moramo, da se to nikoli več ne bo ponovilo, mi, kot politiki, predvsem pa tu v Evropski uniji, moramo prevzeti nadzor, saj se od nas pričakuje, da imamo nadzor, vsi pa bi morali to upoštevati, spoštovati zakon in zagotavljati, da se vsakodnevno uporabljajo ustrezne prakse.
Luis Espadas Moncalvillo
Gospa predsednica, rad bi se odzval na nekatere govore; ne na vse, saj jih je bilo veliko, klub temu pa se želim na kratko odzvati na nekatera.
Gospodu Lewandowskemu sporočam: strinjam se z njegovimi pomisleki, da morajo države članice, pa tudi Evropska unija sama, v času te gospodarske negotovosti in težav, uporabiti vsa razpoložljiva sredstva za boj proti brezposelnosti in za čim prejšnji izhod iz te krize.
Gospodu Marinescuju želim povedati, da je v smernicah Sveta dejansko bilo dogovorjeno, da krepitev Evropska služba za zunanje delovanje ne sme prispevati k višjim stroškom. Povedano drugače, v nobenem primeru ne sme vključevati višjih izdatkov in dodeljevanja več sredstev v ta namen, ampak da se ohrani proračunska nevtralnost.
Gospe Gardiazábal Rubial želim povedati, da trenutni proračunski okvir zagotavlja dovolj prožne mehanizme za pokrivanje nekaterih pobud, ki jih predlaga in da proračun Evropske unije nima primanjkljaja, se pa seveda napaja iz prispevki držav članic, predvsem pa iz vira bruto nacionalnega dohodka. Ni težko spoznati, da bi intenzivnejša poraba tega vira poslabšala posamezne razmere, s katerimi se soočajo vse države članice, ki so, kot veste, v tem trenutku zelo občutljive. Uporaba tega kanala za povečanje proračuna EU bi zato bila v nasprotju s kriznimi razmerami, s katerimi se soočamo.
To izhodiščno stališče pa ne pomeni, da ne moremo razmišljati o ponovnem pregledu, če v tem obdobju načrtovanja pride do ali če obstajajo izredne okoliščine, kar se je v preteklosti že večkrat zgodilo. Vendar je to mogoče narediti šele takrat, ko so obravnavane vse druge možnosti financiranja.
Gospe Trüpel želim povedati, da je od zunaj dejansko mogoče tolmačiti, da Komisija predlaga, da Svet ni dosleden glede potrebe ali smeri, ki jo je treba izbrati, da bi spremenili finančni okvir, prav tako pa lahko Svet zahteva dokument, ki bi služil kot platforma za začetek izvajanja tega pregleda. Dejstvo je, da smo vsi v zelo zapletenih makroekonomskih razmerah, kot sem povedal že prej, kjer sta potrebni dve stvari: Prvič, prednostno je treba rešiti probleme na nacionalni ravni in drugič, ohraniti prizadevanja EU v obliki, kot so navedena v trenutnem finančnem okviru, brez kakršnih koli sprememb, vse dokler ne bomo imeli dovolj dokumentirane in dogovorjene študije.
Poudariti želim, da podpiram gospoda Wlosowicza pri njegovem zagovarjanju kohezijske politike. Svet je vedno zagovarjal to politiko, kot simbol Evropske unije in platformo za doseganje konvergenčnih ciljev, ki si jih je zastavila EU. Zato morate razumeti, da bo Svet vedno v celoti podpiral to politiko.
Gospe Andreasen želim sporočiti, da se strinjam z njo in da v trenutnih okoliščinah ni mogoče povečati sredstev EU. Zato moramo, kot sem povedal prej v prvem govoru, uporabiti ta sredstva tako, da bomo prednostno obravnavali in prerazporedili dodeljena sredstva ter tako povečali učinkovitost porabe in uresničili naše cilje na kar se da inteligenten način.
To seveda ne pomeni, da obstaja tveganje izgube demokracije v kateri koli državi, ki ste jo omenili in zato menim, da moramo odpraviti vsako možnost, da bi do tega prišlo, čeprav gre le za zelo majhno možnost.
V zvezi z gospodom van der Stoepom želim povedati, da bomo predlagali preučitev možnosti za zagotavljanje prožnosti v okvirni finančni uredbi.
Gospodu Cozzolinu sporočam, da je moje stališče takšno, kot sem ga izrazil že prej, t.j. da bo zaradi trenutne miselnosti, državam članicam, ki si močno prizadevajo zmanjšati dolg, zelo težko zagotoviti več sredstev v proračunu Evropske unije.
Gospodu Ehrenhauserju želim povedati, da bomo prednostno obravnavali in kar v največji možni meri prerazporedili postavko 5 in zmanjšali njen obseg ali dodeljena sredstva, če to ne bo negativno vplivalo na nadzor ali inteligentno in učinkovito razporejanje odhodkov. Ta ukrep je torej del splošnega prehoda na prožnost in prednostno obravnavno, o kateri sem prej govoril.
Gospodu Fernandesu moram povedati, da nikakor ne razmišljamo o odložitvi večletnega finančnega okvira. Ravno nasprotno, stvari se odvijajo normalno, nov finančni okvir pa bo sprejet ob ustreznem času.
Isto sporočam tudi gospe McGuinness: glede na pomanjkanje, slabšanje gospodarskih razmer in težave, s katerimi se spopadajo številne države trenutno ni mogoče dodeliti več sredstev in zato moramo poskušati najti način, kako bi lahko ta sredstva bolje uporabili.
Kot odgovor na vprašanje drugega govorca želim prav tako povedati, da je bil proračun EU sprejet z namenom, da bi se odzvali na krizo in ne nazaduje glede na te nove razmere, ki so nastale v zadnjih dveh letih, prav tako pa se je odzval na nastale družbene izzive. To se je na primer zgodilo z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva.
Na koncu želim preostale pripombe poslancev posredovati Svetu, poslancem pa se želim osebno, pa tudi v imenu Sveta, zahvaliti za njihove govore.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, rad bi se zahvalil poslancem za njihove pripombe. Ko poslušam vaše pripombe, slišim jasno naklonjenost reviziji, ki po vašem razumevanju pomeni svež denar za financiranje novih izzivov. Na drugi strani prav tako jasno slišim zaskrbljenost nad posledicami trenutne finančne krize, ki države članice sili v obsežna zmanjševanja javnih izdatkov.
Veliko vprašanj se je nanašalo na ponoven pregled - ki pa ni več srednjeročni pregled, saj se dve veji proračunske oblasti ne moreta dogovoriti o njem Opravljen bo septembra in bo vključeval količinske opredelitve novih lastnih virov morebitnih kandidatov, ki bi nadomestili do sedaj prevladujoče prispevke držav. Bolj kot za tehnično poročilo bo šlo za politično poročilo, ki bo obravnavalo tudi posledice Lizbonske pogodbe, kar močno podpira gospa Herczog. Verjamem, da Lizbonske pogodbe ne smemo povezovati le z dodatnimi upravnimi stroški - kar se danes dogaja - in izkazalo se bo, da predstavlja dodano vrednost, ne le v zvezi z novimi mesti in novo obliko upravnih stroškov, kar je seveda najmanj priljubljeno pri davkoplačevalcih v Evropski uniji.
V zvezi s členom 8.3, ki ga je zbrisal Svet, moramo zagovarjati prožnost v takšni ali drugačni obliki. To je jasen sklep naših usklajevanj vse od leta 2007. Gospod Garriga Polledo je naštel številne velike izzive. Ne gre za nadzorne agencije, ampak predvsem za ITER, Galileo in druge obsežne projekte, ki jih je težko umestiti v obstoječi večletni okvir. Vendar pa imamo količinske opredelitve. Zelo jasno je, da se bo ITER začel izvajati 2012-13. Potrebujemo pa dolgoročno zavezo, preden začnemo iskati proračunsko rešitev.
V zvezi z administracijo, gospodu Ehrenhauserju ne moremo obljubiti popolnih odgovorov glede preglednosti, lahko pa obljubim, da v Komisiji zelo resno mislimo glede ničelne rasti. Do 2013 ne bo nobenih dodatnih delovnih mest. Tako razumem samoomejevanje, ki je potrebno v času krize. Ne morem v celoti odgovoriti na vprašanja, kako upravljati s presežki v trenutnem režimu, vendar pa lahko to predstavlja prispevek k razpravi o pravilih v naslednji finančni perspektivi.
Gospa McGuinness je zastavila vprašanje o neuradnem dokumentu. To je že pozabljeno, passé, ne obstaja! Oktobra ali novembra bodo pripravljeni novi dokumenti o dveh velikih področjih porabe - kohezijska in skupna kmetijska politika - in se bodo razlikovali od tega, ki je prišel v javnost, tako imenovanega neuradnega dokumenta.
Veselim se sodelovanja pri nadaljnjih korakih. Urnik je zelo jasen, z glasovanjem o lizbonskem paketu v novembru v Parlamentu in morebitno stopnjevanje z usklajevanjem. Torej, glasovanje oktobra in usklajevanje novembra.
Reimer Böge
Gospa predsednica, se opravičujem, ker pa imamo še nekaj minut pred naslednjo točko, bi želel podati dve sklepni pripombi.
Razumem težek položaj držav članic na podlagi nekaterih argumentov, ki jih je predstavilo predsedstvo Sveta. Vendar pa odgovori sveta še vedno ne odražajo v celoti nujnosti in proračunskih izzivov, s katerimi se sooča celotna Evropska unija, prav tako pa ne odražajo prihodnje usmeritve. Zato moramo sodelovati.
Glede na komisarjeve odgovore domnevam, da je nekoliko bolj pripravljen na dodatne razgovore, mi pa bomo skušali zagotoviti, da se bodo nadaljevali. Odbor za proračun bo zato predstavil vmesno poročilo o postopku za odobritev ponovnega pregleda večletnega finančnega okvira na podlagi člena 81 poslovnika, tako da bo plenarnemu zasedanju zagotovljen pogajalski mandat za nadaljnje razgovore v septembru.
Razprava je zaključena (člen 149 poslovnika).
Georgios Stavrakakis  
Lizbonska pogodba določa nove prednostne naloge EU, strategija EU 2020 pa vsebuje ambiciozne cilje v ključnih sektorjih za prihodnost EU, kar pa spreminja podatke, na katerih temelji trenuten večletni finančni okvir. Posledice nedavne gospodarske krize, ki jih še vedno nismo v celoti doumeli in se še širijo, so pokazale, da se izzivi, na katere se moramo odzvati, vsako leto drastično spreminjajo in zahtevajo prilagoditve na različnih ravneh, če želimo, da bodo naše politike učinkovite. Vendar pa vsi vemo, da vsake nove politike, pobude in programa, ki ga razvije EU, ni mogoče izvesti brez potrebnih sredstev. Te omejitve trenutnega večletnega finančnega okvira so zelo ozke, celo omejujoče in ne dopuščajo nobenega manevrskega prostora v prihodnjih letih; na primer, na podlagi omejitev pod postavkami 1a in 4 ni mogoče uresničiti nepredvidenih zahtev. Zato moramo nujno ponovno pregledati trenutni večletni finančni okvir, da bi tako zagotovili potrebna sredstva, s katerimi bo EU lahko izpolnila svoje obveznosti in se odzvala na povečane zahteve evropskih državljanov. Z zapravljanjem časa, zapravljamo priložnosti.
