Výročná správa za rok 2007 o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP - Európska bezpečnostná stratégia a EBOP - Úloha NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava na tieto témy:
správa pána Jaceka Saryusza-Wolskeho v mene Výboru pre zahraničné veci o výročnej správe o hlavných aspektoch a základných možnostiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) za rok 2007 predloženej Európskemu parlamentu v rámci uplatňovania oddielu G ods. 43 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006,
správa pána Karla von Wogau v mene Výboru pre zahraničné veci o európskej bezpečnostnej stratégii a európskej bezpečnostnej a obrannej politike (EBOP), a
správa pána Ariho Vatanena v mene Výboru pre zahraničné veci, o úlohe NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ.
Dámy a páni, pokiaľ nemáte záujem sledovať našu rozpravu, náš spravodajca právom žiada v záujme zachovania dôstojnosti našej práce, aby ste prosím v tichosti opustili rokovaciu sálu.
Jacek Saryusz-Wolski
Ďakujem, pán predsedajúci. Naozaj verím, že zahraničná politika Únie si zaslúži pozornosť.
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, dnes vedieme osobitnú rozpravu o troch hlavných správach o zahraničnej politike, o bezpečnosti a obrane, a o vzťahoch EÚ-NATO.
Naša výročná správa o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP) sa stala významným nástrojom, prostredníctvom ktorého Parlament vyjadruje svoj strategický postoj k zahraničnej politike EÚ. V tohtoročnej správe sme sa rozhodli zamerať na tvorbu a formovanie politiky. Zamerali sme sa na potrebu nadviazania skutočného dialógu s Radou v otázke hlavných cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ. Uznali sme, že v dialógu nastal pokrok, konkrétne že v správe Rady sa po prvýkrát systematicky uvádzajú uznesenia prijaté Európskym parlamentom. Sme vďační: ide o ozajstný úspech. Avšak vyjadrili sme aj naše poľutovanie nad tým, že Rada sa nezapája do plnohodnotného dialógu o stanoviskách predkladaných Parlamentom, ani neodkazuje na také uznesenia v operačných dokumentoch, akými sú jednotné akcie alebo spoločné pozície.
Očakávame, že výročná správa Rady bude poskytovať príležitosti na nadviazanie dialógu s Parlamentom s cieľom rozvinúť strategickejší prístup k spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike. V našej správe sme zopakovali najdôležitejšie zásady, o ktoré by sa mala naša zahraničná politika opierať. Podľa nášho názoru sa SZBP musí opierať o hodnoty, ktoré si ctí Európska únia a jej členské štáty, najmä demokraciu, zásady právneho štátu, rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd a presadzovanie mieru a účinného multilaterálneho prístupu.
Veríme, že Európska únia dokáže zohrávať významnú úlohu len vtedy, ak vystupuje jednotne a má k dispozícii náležité nástroje ako tie, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy a štedrejší rozpočet. Môžeme podniknúť účinné kroky iba vtedy, keď sú legalizované Európskym aj národnými parlamentmi, konajúcimi na príslušnej úrovni a v súlade so svojím mandátom.
V záujme zabezpečenia dôveryhodnosti SZBP a splnenia očakávaní občanov EÚ, a toto hovorím v predvečer blížiacich sa parlamentných volieb, sa na túto oblasť musia vyčleniť zdroje primerané jej ambíciám a konkrétnym cieľom. Preto ľutujeme, že podobne ako po minulé roky, rozpočet SZBP trpí vážnym nedostatkom finančných prostriedkov.
V našej správe sa zaoberáme horizontálnymi aspektmi SZBP a geografickými témami. K horizontálnym aspektom SZBP vymenujem iba tie najdôležitejšie, ktorých sme sa dotkli: po prvé, dodržiavanie ľudských práva a podporovanie mieru a bezpečnosti v oblastiach susediacich s Európou a na celosvetovej úrovni; po druhé, podporu účinného multilaterálneho prístupu a dodržiavanie medzinárodného práva; po tretie, boj proti terorizmu; po štvrté, nešírenie zbraní hromadného ničenia a odzbrojenie; po piate, zmenu klímy, energetickú bezpečnosť a otázky ako bezpečnosť vo virtuálnom priestore.
V tejto správe sme zámerne selektívni. Sústreďujeme sa teda na niekoľko strategických a geograficky prioritných oblastí, akými sú krajiny západného Balkánu, Blízky východ, Blízky a Stredný východ, krajiny južného Kaukazu, Afrika a Ázia, a samozrejme na vzťahy s našim strategickým partnerom, USA, ako aj na vzťahy s Ruskom.
Táto správa by mala byť vnímaná v súvislosti s detailnejšími správami Parlamentu a ako ich doplnok. Nemala by ich duplikovať.
Chcel by som poďakovať svojim kolegom poslancom Parlamentu z rôznych politických skupín za ich pochopenie a vynikajúcu spoluprácu. Snažili sme sa vziať do úvahy väčšinu záujmov a verím, že správa bude schválená podstatnou väčšinou nášho Parlamentu.
Nakoniec, rád by som povedal našim partnerom z Rady a Komisie, že veríme, že táto príležitosť nám pomôže nadviazať hlbší strategický dialóg medzi Parlamentom, Radou a Komisiou, prinášajúci väčšiu demokratickú legitimitu namáhavej práci, ktorú vykonávate, pán Solana a pani Ferrerová-Waldnerová, s cieľom rozšírenia spolupráce v našom trojuholníku.
Verím, že to budete vnímať ako možnosť vytvoriť väčšiu súčinnosť, posilniť náš spoločný hlas - hlas všetkých troch aktérov - a priniesť väčšiu demokratickú a parlamentnú legitimitu nášmu spoločnému cieľu, ktorým je: zahraničná politika; jednohlasnosť; Európska Únia.
Karl von Wogau
Vážený pán predsedajúci, pán Vysoký predstaviteľ, pani komisárka, táto správa by nám mala poskytnúť príležitosť zhodnotiť, ako ďaleko sme sa dostali s bezpečnostnou a obrannou politikou Európskej únie, kde sa nachádzame teraz a akú úlohu v tom má Európsky parlament zohrávať.
Pritom musíme poznamenať, že doposiaľ bolo v rámci európskej bezpečnostnej a obrannej politiky uskutočnených 22 misií, z ktorých 16 bolo civilných a 6 vojenských. To znamená, že veľký dôraz bol kladený na civilné komponenty EBOP. Tento civilný komponent je samozrejme kompletizovaný funkčnou demokratickou kontrolou keďže civilné operácie v rámci EBOP sú financované z Európskeho rozpočtu, a teda preverované Európskym parlamentom. Existujú iné aktivity financované z rozpočtu Európskej únie, ktoré priamo súvisia s bezpečnostnou politikou. Príklady zahŕňajú výskum v oblasti bezpečnosti - 1,3 miliardy EUR počas siedmych rokov; program Galileo, ktorý, ako hovoríme, má bezpečnostné aspekty - 3,4 miliardy EUR; a program GMES/Kopernikus, projekt na ktorý je vyčlenená ďalšia miliarda EUR. Rovnako teraz máme v Európskom parlamente, a toto je novinkou, legislatívu v oblasti bezpečnosti a obrany. Prijali sme smernicu Európskeho parlamentu a Rady o transferoch obranných zariadení v rámci Spoločenstva a o výberových konaniach v oblasti bezpečnosti a obrany. Toto predstavuje významný prvý krok na našej ceste.
Avšak zvláštny význam pre Európsky parlament majú informácie. V tomto ohľade je obzvlášť významný náš špeciálny výbor, ktorý má tiež prístup k tajným informáciám, ako aj pravidelné diskusie, ktoré vedieme v tomto výbore s osobitným predstaviteľom pre tieto záležitosti. Rád by som využil túto príležitosť a poďakoval vysokému predstaviteľovi pánovi Solanovi a jeho kolegom za konštruktívnu spoluprácu, ktorá sa vyvinula.
Teraz prejdem k jednotlivým bodom tejto správy. Táto správa vyzýva Európsku úniu, aby jasnejšie definovala svoje vlastné bezpečnostné záujmy. Vždy hovoríme o bezpečnostných záujmoch jednotlivých krajín, ale my naozaj máme spoločné bezpečnostné záujmy. Ochrana našich občanov vnútri a za hranicami Únie, mier v našom susedstve, ochrana našich vonkajších hraníc, ochrana našej kritickej infraštruktúry, energetická bezpečnosť, bezpečnosť našich obchodných ciest, bezpečnosť našich aktív na globálnej úrovni a mnoho iných záležitostí v skutočnosti predstavuje individuálne a spoločné bezpečnostné záujmy Európskej únie.
Takisto by sme mali zvážiť aké má v skutočnosti Európska únia bezpečnostné a obranné ambície. V návrhu správy sa veľmi jasne uvádza, že nemáme ambíciu stať sa superveľmocou ako Spojené štáty americké. Takisto ujasňuje, že sa musíme sústrediť na geografické okolie Európskej únie. Našimi prioritami sú krajiny Balkánu - hlavné úlohy Európskej únie - štáty severnej Afriky, zmrazené konflikty na východe a náš príspevok k vyriešeniu konfliktu v Palestíne. Musíme sa dosť jasne zamerať na tieto oblasti.
Som nútený poznamenať, že na konci francúzskeho predsedníctva Rada stanovila veľmi ambiciózne ciele, menovite získanie schopnosti viesť niektoré operácie paralelne. Pokiaľ toto je to, čo chceme, budeme potrebovať peňažné prostriedky, aby sme to dosiahli. Bude to zahŕňať vytvorenie samostatného a stáleho štábu v Bruseli. Toto je prvou, veľmi jasnou požiadavkou tohto Parlamentu. Vo výbore bola veľmi významná väčšina za túto požiadavku. Po druhé, musíme pamätať na to, že 27 členských štátov má k dispozícii 2 milióny vojakov. Tri percentá týchto vojakov by mali byť trvalo k dispozícii Európskej únii. To by predstavovalo 60 000 vojakov. Preto správa takisto vyzýva, aby jednotky Eurocorps boli tiež trvalo pridelené Európskej únii. Táto výzva je adresovaná tým šiestim členským štátom, ktoré Eurocorps tvoria.
Potom môžeme robiť jasné vyhlásenia o kapacitách, ktoré je potrebné rozvíjať. Dvadsať sedem členských štátov Európskej únie ročne míňa na obranu 200 miliárd EUR, a týchto 200 miliárd EUR musíme vynakladať lepšie ako tomu bolo v minulosti. Nemôžme si dovoliť toto koleso znovu vymyslieť 27-krát, a preto vás dnes žiadame, aby ste zabezpečili, že v budúcnosti budú peniaze Európskej únie a daňových poplatníkov vynaložené lepšie ako tomu bolo v minulosti. Ďakujem veľmi pekne.
Ari Vatanen
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, pred sedemdesiatimi rokmi sa vrátil pán Chamberlain z Mníchova mávajúc kusom papiera a hovoril "mier našej dobe”. Nuž, vieme ako veľmi sa mýlil, a takisto vieme, že zbožné priania sú smrteľnou náhradou za realizmus. Dnes musíme byť v tejto záležitosti maximálne úprimní. EÚ bola neuveriteľne úspešná v nastoľovaní mieru. Udalosti druhej svetovej vojny viedli k zrodu EÚ.
Som veľmi rád, že pán Solana tu dnes je, pretože konečne máme toto telefónne číslo pre EÚ. Pán Solana má to telefónne číslo, ktoré pred rokmi žiadal pán Kissinger.
Ale aké typy prostriedkov poskytujeme my - členské štáty a politici - pánovi Solanovi? Takto stojí otázka.
Sme vo finančnej kríze, ktorá na nás nespadla z neba. Do veľkej miery sme si ju zapríčinili sami. Hovoríme o toxických aktívach bánk a ako sa ich musíme zbaviť. Možno je toto aj správny čas opýtať sa: čo sú toxické aktíva a čo sú prekážky pre naše aktivity pri nastoľovaní mieru, našu raison d'être?
Musíme sa pohnúť ďalej, EÚ sa musí pohnúť ďalej vo svojich mierových aktivitách. Svet okolo nás sa tak rýchlo mení. Najväčšou prekážkou je, že jednoducho nemáme víziu. Sme každodennými politikmi a sme krátkozrakí. Naším veľkým problémom je imobilita. Svet okolo nás sa mení rýchlejšie ako sme my schopní reagovať. Čo je výsledkom neúčinnej a neúspešnej bezpečnostnej politiky? Ľudské utrpenie, mŕtve telá, zmrzačení ľudia a zverstvá. Aj keď nás títo ľudia nevolia, musíme sa o nich postarať pretože sú našimi bratmi a sestrami v rodine ľudstva.
2. apríla 1917, prezident Wilson povedal: "nikdy nebude možné udržať koncert mieru, iba ak prostredníctvom partnerstva medzi demokratickými národmi." Prezidentovi Wilsonovi bola udelená Nobelova cena, ktorú si zaslúžil omnoho viac ako pán Al Gore.
My v EÚ si neuvedomujeme, aké nástroje máme v našom mozaikovom zložení z dvadsiatich siedmich krajín. Toto nám poskytuje jedinečný nástroj pri nastoľovaní mieru. Možno niektorí ľudia nemajú radi Francúzov, iným sa nepáčia Nemci, a možno dokonca niektorí ľudia nemajú radi Fínov - ale ja si myslím, že každý má rád Fínov. - ale keď sme spolu, 27 krajín, nikto nemôže povedať že neznáša EÚ. Preto nám táto jedinečná schopnosť, ktorú máme, umožňuje prísť na akékoľvek krízové miesto a byť doktorom alebo rozhodcom. Ale bez vojenských kapacít, bez vojenskej dôveryhodnosti sme ako pes, ktorého brechot je horší než pohryznutie. Sme idealisti, ale nie sme vybavení prostriedkami na dosiahnutie takýchto cieľov.
Teraz je čas kuť, kým je železo horúce: Ako hovoria Francúzi, Il faut battre le fer tant qu'il est chaud. Teraz je novým prezidentom Spojených štátov pán Obama, ktorý oceňuje Európu - hovorí, že sme dôležití spojenci. Čo musíme urobiť my? Musíme sa vzchopiť.
Už 94 % obyvateľov Európy je v NATO, a iba 6 % tam nepatrí. Prečo to nevyužívame efektívnejšie? Dlhujeme to ľuďom, pretože je našou povinnosťou zmierňovať ľudské utrpenie, je to našou etickou povinnosťou a je to v našom dlhodobom záujme. Jedine kráčaním v stopách našich predkov môžeme ostať verní dedičstvu EÚ a urobiť z neodvratného nemysliteľné - a toto je to, čo nastoľovanie mieru znamená.
Javier Solana
Vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. - Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám, že ste ma znovu pozvali k tejto dôležitej rozprave o SZBP. Myslím si, že sa stáva tradíciou viesť túto rozpravu raz ročne, a ja sa jej veľmi rád zúčastňujem. Rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom, pánovi Saryuszovi-Wolskemu, pánovi von Wogau a pánovi Vatanenovi za ich správy. Našiel som v nich mnoho vecí, ktoré rezonujú spolu s tým, čo si myslíme a čo robíme. Beriem na vedomie mnohé veci spomenuté v správach a pevne verím, že budú zohrávať úlohu pri obnove nášho zmýšľania, s vašou spoluúčasťou.
Hovoriť dnes, na začiatku roku 2009, v Európskom parlamente mi pripomína, kde sme boli pred desiatimi rokmi, v roku 1999. Práve vtedy sme skutočne začali pracovať na EBOP. A keď sa pozerám na to, kde sme dnes a porovnám to s tým, kde sme boli, keď sme začali pracovať na EBOP, dosiahli sme naozaj veľký pokrok. Nikto nemôže prehliadnuť, čo sme dosiahli.
Ako bolo spomenuté, viac než 20 civilných a vojenských misií bolo alebo je rozmiestnených na všetkých kontinentoch, od Európy po Áziu, od Blízkeho východu po Afriku. Tisíce mužov a žien z Európy sú zapojené do týchto operácií, od vojska po políciu, od hraničnej stráže po monitorovací personál, od sudcov po prokurátorov, široká škála ľudí, ktorí pracujú pre stabilitu vo svete.
Myslím si, že toto je európsky spôsob ako robiť veci. Komplexný prístup k predchádzaniu a riadeniu kríz; široký a diverzifikovaný súbor nástrojov, z ktorého je možné použiť čokoľvek, čo je potrebné; schopnosť rýchlej reakcie; snaha byť tým, čo si zaslúžime, globálnym aktérom, ako to od nás žiadajú tretie krajiny. Pochopiteľne, boli by sme bezpochyby efektívnejší, keby bola ratifikovaná Lisabonská zmluva a ja dúfam, že bude.
Rád by som Parlamentu poďakoval za podporu, ktorej sa nám dostalo počas nedávnych rokov, za dobrú kooperáciu, ktorej som sa vždy tešil z vašej strany, zástupcovia občanov Európskej únie. Bez angažovanosti, bez pochopenia, bez podpory nielen členov tohto Parlamentu, ale aj občanov Európskej únie prostredníctvom iných mechanizmov - ich vlastných parlamentov - by bolo veľmi ťažké zohrávať úlohu, ktorú sa snažíme plniť, s počtom operácií, ktoré máme a s počtom občanov Európskej únie, ktorí sú v nich zapojení.
SZBP je viac ako nástroj. SZBP sa týka našich hodnôt, vašich hodnôt, hodnôt našich ľudí. Skutočne sa cítim pripútaný k týmto hodnotám, ktoré sú zastúpené v jadre všetkých 27 členských štátov Európskej únie: Ľudské práva, zásady právneho štátu, medzinárodné právo a účinný multilaterálny prístup; všetky tieto pojmy a koncepty sú možno konštruktívnym zobrazením toho, čo sme. Ale SZBP napomáha aj formovať našu vnútornú spoluprácu medzi členskými štátmi Európskej únie. Pracujúc spolu, konajúc spolu, definujeme, kto sme. A teda SZBP je aj spôsobom, ktorým sa Európska únia neprestáva každodenne definovať.
Myslím, že to, čo som práve povedal, nájde ozvenu u predsedu Výboru pre zahraničné veci. Toto je skutočne to, čo robíme a o čom sme: hodnoty a činy, a zároveň budovanie Európskej únie. Konáme, pretože sme tým, kým sme, a to kým sme, je formované našimi činmi. Myslím si, že toto je dôležitá myšlienka, ktorú treba mať na pamäti.
Bezpečnostná stratégia z roku 2003 bola základným dokumentom, ktorý nám umožnil vyznačiť cestu vpred. Všetky tri správy sa odvolávajú na tento dokument. Ako viete, tento dokument sme aktualizovali v spolupráci s Komisiou a Parlamentom v roku 2008. Tento nový dokument nenahrádza ten z roku 2003, ale určite ho posilňuje a modernizuje, zahŕňajúc hrozby a problémy, ktorým čelíme vo svete, v ktorom dnes žijeme, počnúc klimatickými zmenami až po terorizmus, od energetickej bezpečnosti po pirátstvo.
Rád by som povedal niekoľko slov o pirátstve, pretože sa to týka našej najmladšej operácie, Atlanty. Rád by som podčiarkol, že je to po prvýkrát, čo sa EBOP zapojila do námornej operácie. Mať takýto typ operácie je krokom vpred, krokom správnym smerom. Táto námorná operácia proti pirátstvu je vedená z európskeho operačného štábu v Spojenom kráľovstve. Zapojilo sa do nej značné množstvo krajín, a značné množstvo tretích krajín má záujem sa pripojiť. Dnes som mal pracovný obed s ministrom zahraničných vecí Švajčiarska. Chcú sa do tejto operácie zapojiť, pretože zdieľajú naše obavy pokiaľ ide o pirátstvo. To je veľmi dôležité. Možno si myslíte, a ja s vami súhlasím, že táto námorná operácia je veľmi dôležitá, ale problémy na pevnine potrebujú riešenie tak isto ako problémy na mori.
Rád by som povedal niekoľko slov o štruktúrach - interných štruktúrach týkajúcich sa EBOP. Ako viete, počas posledného mesiaca francúzskeho predsedníctva sme pracovali na dokumente, ktorý by mal reorganizovať a zaviesť niečo, čo mi je drahé. Snažil som sa to urobiť od úplného začiatku a máme potrebnú podporu urobiť to teraz, menovite rozvíjať spôsobilosť strategického plánovania, ktorá je zároveň civilná aj vojenská. Toto predstavuje moderný prístup k riadeniu kríz. Myslím si, že sme v týchto aktivitách relatívne noví, a preto môžeme byť ešte efektívnejší, flexibilnejší a schopnejší prispôsobiť sa novým skutočnostiam ako iní. Preto si teda myslím, že to čo robíme prostredníctvom vojenskej a civilnej spolupráce na úrovni strategického plánovania, je veľmi dôležité.
Musím povedať, a verím že so mnou budete súhlasiť, že samotné vojenské operácie nemôžu vyriešiť konflikty dneška. Civilné operácie nie sú možné bez bezpečných podmienok. Toto je rovnováha, ktorú musíme dosiahnuť a toto pozorujeme všade - na Strednom východe, v Afganistane, kdekoľvek sa pozriete. Ide o veľmi dôležitú koncepciu symbiózy medzi politickými, civilnými a bezpečnostnými aspektmi našich životov.
Ako veľmi výrečne povedali všetci traja spravodajcovia, potrebujeme kapacity. Bez kapacít máme iba dokumenty, a s dokumentmi samotnými sa konflikty neriešia.
Toto bolo veľmi zdôrazňované na decembrovom zasadnutí Európskej rady a rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom za to, že na to jasne poukázali. Niekedy máme problém s nasadením síl a je veľmi dôležité, aby ste toto vedeli. Bez rýchlejšieho nasadenia síl, či už polície, prokurátorov, alebo vojska, bude veľmi ťažké konať v rytme a rýchlosťou, ktoré si vyžaduje riadenie kríz.
Rád by som povedal niekoľko slov o vzťahoch NATO-Európska únia pretože sú zahrnuté v správe pána Vatanena. Ako viete, máme pre spoluprácu rámec, ktorý nazývame Berlín plus. Avšak nie všetky operácie, ktoré vedieme v mene Európskej únie, spadajú do tohto rámca pre spoluprácu so Severoatlantickou alianciou. Naďalej máme problémy, ako viete, pretože tento vzťah nebol schopný prekonať ťažkosti, ktoré máme pri skutočnej spolupráci na operáciách s NATO, ktoré nespadajú do rámca Berlín plus. Máme problémy v Kosove, ktoré stále neboli vyriešené, a máme problémy v Afganistane. Pevne verím, že v období prípravy samitu budeme schopní tieto problémy vyriešiť.
Dovoľte mi povedať niekoľko slov o Afganistane. Bezpochyby to bude jeden z najdôležitejších problémov, ktorým budeme čeliť v roku 2009. Sledovali ste postoj prezidenta Obamu na tejto scéne Afganistan - Pakistan - a vymenovanie osobitného predstaviteľa. Musíme priniesť výsledky a to zmysluplným spôsobom. Bude potrebné väčšie nasadenie. To nevyhnutne neznamená vojenské nasadenie, ale musíme sa zúčastniť účinnejším a koordinovanejším spôsobom medzi nami aj s ostatnými - Spojenými štátmi americkými, širším medzinárodným spoločenstvom, Organizáciou Spojených národov. Mal som príležitosť stretnúť sa s Richardom Holbrookom už niekoľko krát, a s generálom Petraeusom. V nasledujúcich týždňoch prehodnotíme túto koncepciu a bolo by veľmi dobré, keby sme dovtedy boli pripravení konštruktívne riešiť problém, v ktorom sme zaangažovaní, Európska únia je zaangažovaná, členské štáty sú zaangažované a myslím si, že by sme mali túto angažovanosť zachovať.
Mohli by sme hodiny rozprávať o iných otázkach - energetika, nešírenie jadrových zbraní, o čom si želáte, ale myslím si, že dôležitým bodom je základný súhlas s tým, čo sme za posledný čas robili, vyjadrený v troch dnes prezentovaných správach. Rád by som skončil a povedal ďakujem veľmi pekne za vašu spoluprácu. Moja vďaka patrí tým, ktorí so mnou intenzívnejšie pracujú na niektorých špecifických témach, v ktorých sa angažujeme. Ako som povedal, myslím, že ako konáme v medzinárodnej aréne v mene Európskej únie tiež určuje, kým sme. V tomto momente je veľmi dôležité, aby sme konali lepšie, pretože chceme byť lepšími.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie.- Vážený pán predsedajúci, vážim si túto príležitosť opäť sa zapojiť do tejto komplexnej debaty o záležitostiach zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Dovoľte mi poďakovať autorom troch správ, ktoré sú základom dnešnej diskusie.Chcela by som povedať, že úrad Javiera Solanu spolu s mojím úzko spolupracovali na správe o Európskej bezpečnostnej stratégii (EBS) a verím že sa to prejaví na výsledkoch. Správa odzrkadľuje nové bezpečnostné problémy, ktorým EÚ čelí a poskytuje širokú definíciu bezpečnosti.
Dovoľte mi na úvod povedať niekoľko slov o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP). Správy, ktoré tu dnes máme, ako aj správa o Európskej bezpečnostnej stratégii prichádajú k záveru, že Európska únia môže mať vplyv len v prípade, že budeme spoločne pracovať na zaistení plne koherentnej politiky, ktorá bude zahŕňať SZBP, dimeziu Spoločenstiev, a samozrejme, konanie členských štátov. Nielen že potrebujeme vystupovať jednotne, ale zároveň potrebujeme konať spoločne, koherentným a koordinovaným spôsobom.
Toto si vyžaduje spájanie najlepších nástrojov EÚ, od operácií EBOP po prevenciu konfliktov a opatrenia reakcií na krízové situácie prostredníctvom nástroja stability, rozvojovú pomoc, humanitárnu pomoc, alebo demokraciu a ľudské práva. Dovoľte mi uviesť niekoľko príkladov: Afganistan, Gruzínsko, Kosovo a Čad ukazujú ako to robíme v praxi.
V Afganistane má v našej celkovej stratégii asistencie prioritné miesto reforma a riadenie bezpečnostného sektora. Od roku 2007 sa Komisia pustila do nového programu reforiem v súdnom sektore. V oblasti kontroly misia Rady EUPOL poskytuje poradenstvo a školenia priamo na mieste, zatiaľ čo Komisia podporuje afgánsku národnú políciu prostredníctvom Podielového fondu pre právo a poriadok (LOFTA). Komisia je zároveň hlavným poskytovateľom finančných prostriedkov na všetky výdavky afgánskej polície - viac ako 200 miliónov EUR od roku 2002 do teraz.
Gruzínsku poskytuje EÚ dodatočnú postkonfliktnú finančnú podporu. Doteraz bolo vláde poskytnutých 120 miliónov EUR z 500 miliónového balíka vyčleneného na roky 2008 až 2010. Táto mimoriadna pomoc EK pomohla predísť vypuknutiu rozsiahlej humanitárnej krízy.
V Kosove zohrala Komisia svoju úlohu pri zaisťovaní personálu a vybavenia pre misiu EULEX v Kosove. Okrem prebiehajúcej pomoci pripravujeme tento rok štúdiu, ktorá by mala identifikovať prostriedky na zvýšenie politického a sociálno-ekonomického rozvoja smerom k integrácii do Európskej únie.
Pre Čad sme v rámci 10. európskeho rozvojového fondu vyčlenili 311 miliónov EUR.V tomto prípade je naším cieľom prispieť k znižovaniu chudoby a uľahčeniu ekonomického rozvoja. Našimi prioritami sú dobrá vláda vrátane súdnictva a polície, rozvoj infraštruktúry a vidieka. Zároveň prostredníctvom nástroja stability vo výške 10 miliónov EUR, podporujeme školenie 850 príslušníkov čadskej polície, ktoré realizuje misia OSN MINURCAT. Súčasne napomáhame dobrovoľnému návratu nedobrovoľne premiestnených osôb na územie Čadu ako i utečencom a poskytujeme 30 miliónov EUR vo forme humanitárnej pomoci.
Myslím si, že tento prístup je správny a je potrebné, aby bol používaný systematicky vždy, keď bude EÚ čeliť novej kríze.
Táto flexibilita v kombinovaní našej politiky je zdôraznená v správe o Európskej bezpečnostnej stratégii z minulého decembra a odkazujú na ňu aj všetky tri správy, ktoré máme pred sebou. Správa o EBS správne poukazuje na stále zjavnejšie prepojenie medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ, ktoré je podstatné predovšetkým keď sa zaoberáme otázkami ako sú energetická bezpečnosť a klimatické zmeny, alebo ako je dôraz na vzťah bezpečnosti a rozvoja a uznanie dôležitosti dlhodobého znižovania chudoby ako prostriedku na redukovanie bezpečnostných hrozieb.
Správa pripúšťa, že je potrebné zlepšiť komunikáciu s našimi občanmi o všetkých aspektoch bezpečnosti, ktoré sa ich priamo dotýkajú, čo nám umožní udržať si podporu pre našu globálnu angažovanosť a čo zdôrazní, že všetko, čo EÚ urobila v oblasti bezpečnosti, je založené na hodnotách a princípoch, ktoré sú v súlade s cieľmi OSN. Musíme pokračovať v sprostredkovaní tejto informácie ľuďom, rovnako aj informácií o otázkach ako sú terorizmus a musíme zdôrazniť, že naše snahy sú založené na rešpektovaní ľudských práv a medzinárodného práva.
Rovnako uznávame úlohu civilnej spoločnosti, mimovládnych organizácií a žien pri budovaní mieru, čím odrážame skutočný európsky prístup.
Potešilo ma zistenie, že správa EP o EBS zdôraznila potrebu i naďalej implementovať rezolúcie 1325 a 1820 Bezpečnostnej rady OSN o ženách v konfliktoch.
Čo sa týka energie, plynová kríza, ktorá zasiahla EÚ tento rok bola, čo do účinku, bezprecedentná. Pokiaľ ide o energetickú bezpečnosť, je jasné, že sa musíme poučiť. Napríklad potreba fungujúceho vnútorného trhu s energiou v rámci EÚ, projektov vzájomného prepájania a infraštruktúry, rozvoja mechanizmov na zvládanie kríz v dodávkach a silnej vonkajšej energetickej politiky EÚ je dnes jasná a my podporujeme tento široký prístup.
Správa volá po väčšej úlohe, ktorú by mala Európska únia hrať vo svojom okolí, ale o tom by som teraz nemala hovoriť.
Naše vzťahy s Ruskom, ktoré boli nedávno podrobené skúške, zohrávajú dôležitú úlohu a majú významný bezpečnostný účinok.
Transatlantické spojenie zostáva základom našej spoločnej bezpečnosti a v tejto oblasti budeme pracovať čoskoro s prezidentom Obamom na otázkach, ktoré majú vysokú prioritu.
Dovoľte mi ukončiť moje vystúpenie pár slovami o konkrétnom prvku, ktorým Komisia prispieva k reakciám EÚ na krízy, konkrétne o nástroji stability. Prvé dva roky bol nový nástroj úspešný, čo sa týka implementácie rozpočtu, operačnej kvality a politickej koordinácie medzi Radou a Parlamentom. Zatiaľ bolo poskytnutých 220 miliónov EUR na 59 akcií po celom svete v rokoch 2007 a 2008, najväčší podiel smeroval do Afriky, potom do Ázie a na Blízky východ, tiež do Kosova a Gruzínska. Naše priority pre rok 2009 s určitosťou zahŕňajú, ako už povedal Javier Solana, Afganistan, Pakistan a Blízky východ.
Chcem povedať, že sa prostredníctvom nástroja stability a v úzkej spolupráci so sekretariátom Rady angažujeme v niekoľkých aktivitách, a že zohrávame stále dôležitejšiu úlohu pri organizovaní školení pre personál misií, pre zásobovanie a finančnú administratívu a pri školeniach tímov civilnej reakcie v rámci EBOP. V oblasti civilného krízového manažmentu sme v súlade so školiacimi štandardami OSN vyškolili 600 policajných expertov, čo prispelo k zvýšeniu sily, flexibility a funkčnej spolupráce policajných zložiek EÚ.
Chcela by som dodať - a myslím si, že je to veľmi dôležité napríklad pre Afganistan - že zároveň potrebujeme zabezpečiť, aby boli požiadavky a podmienky služby pre podporný a zmluvný personál z členských štátov dostatočne atraktívne a aby sme tak prilákali do našich misií kvalifikovaných kandidátov v dostatočnom počte. Myslím si, že k tejto oblasti sa budeme musieť vrátiť. To znamená, že náš vklad do krízového manažmentu je stále žiadaný a očakávania toho, čo EÚ dokáže, sú vysoké. Ale budeme sa snažiť pokračovať a konať tak, ako sa od nás očakáva.
Valdis Dombrovski
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, vzhľadom na výročnú správu (2007) o hlavných aspektoch a základných možnostiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky by som chcel zdôrazniť niektoré dôležité otázky a postoje Výboru pre rozpočet. Po prvé, chcem hovoriť o transparentnosti rozpočtových výdavkov v spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike. Prax uplatňovaná Európskou komisiou, týkajúca sa prenášania nevyužitých vyhradených prostriedkov v kapitole spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktoré Európska komisia považuje za alokované príjmy, spôsobuje obavy. Výbor pre rozpočet požiadal Komisiu o poskytnutie informácií o finančných postupoch a odporučil, aby bola táto otázka preskúmaná počas jedného z pravidelných stretnutí zaoberajúcich sa spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou. Po druhé, chcel by som hovoriť o presunoch rozpočtových položiek medzi rozpočtovými kapitolami s odlišnými názvami týkajúcimi sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. V tejto oblasti je celkom určite potrebná flexibilita, aby sme boli schopní rýchlo reagovať na krízy v nečlenských krajinách. Komisia by však mala zvýšiť transparentnosť a tým i demokratickú kontrolu nad oblasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky prostredníctvom informovania parlamentu o vnútorných transferoch v mierových časoch. Toto je dôležité predovšetkým preto, že väčšina misií spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, konkrétne monitorovacia misia Európskej únie v Gruzínsku a EULEX v Kosove, je politicky citlivá.Po tretie, v otázke pravidelných stretnutí o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike, ktorých konanie stanovuje Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a vhodnom finančnom manažmente sa Výbor pre rozpočet domnieva, že tieto stretnutia by mohli byť efektívnejšie po stanovení naplánovaných opatrení v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a v strednodobých a dlhodobých stratégiách Európskej únie v nečlenských krajinách a tiež ak by bola pripravená pozícia rozpočtovej autority pred zmierovacími rokovaniami. Ďakujem za vašu pozornosť.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa poďakovať trom spravodajcom Európskeho parlamentu - pánovi Saryuszovi-Wolskimu, pánovi von Wogauovi a pánovi Vatanemu - za ich správy a zdôrazniť, tak ako to urobili pani Ferrerová-Waldnerová a pán Solana, že významne prispeli k úlohe Parlamentu rozvíjať silnú, viditeľnú a efektívnu zahraničnú a bezpečnostnú politiku. Táto politika musí zaistiť obranu našich záujmov vo svete a musí ochraňovať a poskytovať bezpečnosť našim občanom. Musí prispieť k vytvoreniu takej Európskej únie, ktorá má svoje postavenie v efektívnom multilaterálnom systéme a predovšetkým, pán predsedajúci, ktorá pomáha zaistiť, aby ľudské práva a demokratické hodnoty prevládali v každej časti sveta.
Verím, že Lisabonská zmluva a správy, ktoré sme dnes dostali z Írskej republiky - kde má podľa prieskumov Zmluva 60 % podporu - a z Českej republiky - kde bola Zmluva ratifikovaná parlamentom - ukazujú, že Európska únia vstupuje do novej éry, keď hovoríme o jej zahraničnej a bezpečnostnej politike. Toto všetko musí prispieť k tomu, že keď budú naše vlády čeliť krízam, bude ich myslenie viac európske.
Verím, že Európska únia musí rozvinúť vlastné strategické myslenie - toto je zjavné a pojednáva o tom nová bezpečnostná stratégia - ale bez toho, aby sme zabudli na to, že transatlantické spojenie je vryté v genetickom kóde Európskej únie. Cez Severoatlantickú alianciu boli Spojené štáty garantom európskej bezpečnosti a doposiaľ neexistuje žiadne alternatívne spojenie.
Okrem toho verím, že ustanovenie Európy ako "mocnosti" bude možné len ak sa sama vymedzí nie voči Spojeným štátom, ale po ich boku, ako dvaja partneri, ktorí zdieľajú rovnakú víziu sveta a navzájom sa rešpektujú. Samozrejme to neznamená, že Európska únia musí dať Spojeným štátom carte blanche: musíme brániť naše záujmy a hodnoty, kedykoľvek to považujeme za primerané. Spojené štáty sa musia naučiť rešpektovať pozíciu Európskej únie, pretože ako predpokladá práca pani Ferrerovej-Waldnerovej a pána Solanu, sme inštitúciou, ktorá môže byť rešpektovaná medzinárodne a ktorá má značný potenciál zaangažovať sa v každom regióne na svete.
Helmut Kuhne
Vážený pán predsedajúci, neplatí to pre Radu, ale my tu v Parlamente, a tým aj v Komisii, smerujeme priamo k ukončeniu tohto volebného obdobia. Z toho dôvodu si myslím, že je rozumné, aby sme ďalej nekonali len ako úradníci kontrolujúci účty európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ale aby sme zaujali zásadnejšie postavenie.
Musím pripustiť, že som vnútorne úplne rozpoltený medzi týmito dvomi prístupmi. Trhám si vlasy, keď sa musíme zaoberať každodennými nevyhnutnosťami, keď misii hrozí, že neuspeje, pretože potrebuje šesť helikoptér, keď neexistuje politická vôľa vo viacerých hlavných mestách, alebo keď sme rozdelení z dôvodu technologických projektov.
Avšak, keď sa pozerám na veci z pohľadu histórie, všetko vyzerá inak a pán Solana si v tejto súvislosti zaslúži veľké ocenenie. Mali by sme mať na pamäti, že európska bezpečnostná a obranná politika existuje len okolo desať rokov a dokument o bezpečnostnej stratégii bol vypracovaný len v roku 2003. Z historického hľadiska je rozvoj, ktorým sme v tejto oblasti prešli, značný. V prípade pochybností som si ja, ako historický optimista, zvolil druhý uhol pohľadu.
Druhý bod, ktorého sa chcem ja, ako sociálny demokrat dotknúť, sa vzťahuje na niečo, za čo ani Európska únia ani NATO nenesú zodpovednosť, ale čo ovplyvňuje nás všetkých ako Európanov. Týka sa to vývoja v súvislosti s protiraketovým systémom v Poľsku a Českej republike. My, sociálni demokrati, veľmi radi počujeme, že veci, ktoré sme predložili, sú v súčasnosti implementované, a to v súvislosti so zmenami v Spojených štátoch.
Vždy sme hovorili, že nemá zmysel uponáhľať rozhodnutie o umiestnení zariadenia, keďže v súčasnosti neexistuje žiadna hrozba, napríklad z Iránu. Minulý týždeň Hillary Clintonová povedala, že ďalšie americké rozhodnutia budú prijaté v súvislosti s tým, k čomu dôjde v Iráne. Joe Biden povedal, že všetko závisí od technických možností a finančných aspektov. Toto sú veci, ktoré vítame. Aspoň nebudeme poslednou, na zánik odsúdenou brigádou stále mávajúcou vlajkou protiraketového systému.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Dnešná diskusia, ktorá vychádza z troch správ ukazuje, že v rozpore s tým, čo tvrdia mnohí europesimisti a euroskeptici, európska obranná a bezpečnostná politika a európska zahraničná politika nadobúdajú stále väčší rozmer a vykazujú stále väčšie známky konzistencie. Jasne to demonštrovali rečníci, ktorí vystúpili predo mnou.
Mala by som, najprv a predovšetkým, poďakovať trom spravodajcom za spôsob, akým zobrali do úvahy názory tieňových spravodajcov z radov liberálov, keď písali svoje správy. Sme potešení že sa v týchto správach odráža veľa našich názorov. Z môjho pohľadu považujem za trochu nešťastné, že ku správe pána Vatenena o NATO, ktorý nezobral do úvahy všetky názory a prístupy, ktoré mohol, boli pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené skupinou Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov a Socialistickou skupinou v poslednej chvíli, čo vzbudzuje dojem, že jej tieto dve skupiny chceli vtlačiť vlastnú pečať.
Napriek tomu ju podporíme, pretože veríme - a toto sa týka správy - že zdôrazňuje správne aspekty a tiež sa vyznačuje dostatočným realizmom. Napríklad uznáva, hoci elegantným spôsobom, že skutočne existuje konkurencia medzi Európskou úniou a NATO. Veci, ako táto, sú väčšinou ignorované aj keď v skutočnosti sú také, aké sú.
Po druhé, pozmeňujúci a doplňujúci návrh predložený pánom Duffom a mnou, v ktorom jasne definujeme komplikácie, ktoré spôsobujú svojimi postojmi Turecko, Grécko a Cyprus v NATO a Európskej únii, bol tiež prijatý. Väčšinou sa nedostaneme ďalej ako za uhladené narážky.
Na záver je tu požiadavka komplementarity stratégií Európskej únie a NATO vo vzťahu k obrane a bezpečnosti, ktorá, dámy a páni, je absolútne nevyhnutná.
Konrad Szymański
Vážený pán predsedajúci, liberálny koniec dejín predpovedaný v deväťdesiatych rokoch sa ukázal byť iba fantáziou. Máme nárok cítiť sa stále viac izolovaní. Preto k spolupráci medzi Európskou úniou a NATO neexistuje žiadna alternatíva. Žiadna alternatíva neexistuje ani voči väčšiemu zapojeniu sa Európy a USA do otázok medzinárodnej bezpečnosti. Inak by boli princípy medzinárodného poriadku de facto diktované Kóreou, Iránom a teroristami z Hamasu.
Energia, nerastné suroviny, pirátstvo a bezpečnosť internetu si vyžadujú špeciálnu pozornosť. Nedávno sme sa v Poľsku naučili, že lepšia koordinácia pri zachraňovaní rukojemníkov je tiež veľkým problémom. Ani skutočnosť, že rozhodnutia sú prijímané spoločne neznamená, že budú správne. Preto nebudem preceňovať úlohu Lisabonskej zmluvy. Obmedzenia svojej efektívnosti nachádzame v európskych hlavných mestách. Práve tam, nie v procedúrach, by sme mali hľadať politickú vôľu k presadzovaniu spoločnej svetovej politiky.
Angelika Beer
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, témou je rýchly rozvoj európskej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktorý sme zaznamenali v posledných rokoch. Avšak musíme pripustiť, že existuje rovnako rýchly vývoj a zmena vo vzťahoch ku hrozbám a krízam akéhokoľvek druhu.
Moja skupina namieta proti úmyselnému prehliadaniu našej vlastnej práce. Z toho dôvodu ani ja nie som pripravená chváliť správy, ktoré tu dnes máme pred sebou. Pán Saryus-Wolski vytvoril vyváženú správu a tú budeme podporovať. V tejto súvislosti je strategická dilema jasná. Pán Solana, máte úplnú pravdu. Práve ste nám povedali, že európska spolupráca musí byť posilnená na strategickej úrovni. Avšak najmä a predovšetkým to, o čo sa musíme usilovať a to, čo potrebujeme vymyslieť, je spoločná európska stratégia v zahraničnej a bezpečnostnej politike - niečo, čo stále nemáme.
Hovorím to preto, že sme sa ocitli v historicky dôležitej chvíli. Tieto správy - predovšetkým správa pána Vatanena - o NATO sa potácajú v tieni novej americkej vlády. Pán Vatanen sa vo svojej správe odmietol zaoberať otázkou jadrového odzbrojenia, o ktorej budeme zajtra opäť hlasovať. Tak čo je to, o čom všetci hovoríme?
Prejdem teraz na správu pána von Wogau. Táto správa pojednáva o novej koncepcii: SAFE. Toto je pekná slovná hračka - Synchronizované ozbrojené sily Európy - ale táto koncepcia jednoducho neexistuje. Preto ďalej nevidíme dôvod, pre ktorý by sme to mali podporovať, keďže táto koncepcia ešte neexistuje. Pán von Wogau vo svojej správe opomenul humanitárnu bezpečnosť. Moja skupina trvá na tom, že my, ako Európska únia, musíme jasne začleniť tento cieľ do medzinárodnej politiky. Rovnako pozabudol uviesť, že hovoríme o partnerstve pri budovaní mieru alebo o vytvorení civilných mierových zborov. Myslím, že tieto dôvody mi umožňujú povedať, že táto správa je úplne neadekvátna, ak veríme, že Európa musí konať teraz, v nasledujúcich mesiacoch, od dnes a toto sa jasne ukázalo na bezpečnostnej konferencii v Mníchove.
Po voľbách v Spojených štátoch na to máme vhodnú príležitosť. Neviem, ako dlho budeme túto príležitosť mať. Ako Európania musíme dnes sformulovať naše strategické záujmy a začleniť ich do aliancie - NATO - a musíme zároveň špecifikovať našu definíciu bezpečnosti, ako ukázala pani Ferrerová-Waldnerová, vzhľadom k Rusku. Inak to, k čomu v nasledujúcich mesiacoch dôjde, bude to, že americká administratíva bude konať progresívnejšie ako my a počas bilaterálnych rozhovorov s Ruskom rozhodne o základných pozíciách strategickej bezpečnosti bez toho, že by európska moc - či už politická, alebo tá v prevencii konfliktov - bola schopná ovplyvniť túto opätovnú stabilizáciu transatlantickej bezpečnostnej politiky.
Z toho dôvodu nás i ostatných vyzývam, aby sme sa zriekli zmýšľania typického pre studenú vojnu a aby sme si zvolili jeden tábor a držali sa ho a posúvali ho ďalej. Európa má povinnosť voči svojim občanom nadviazať bezpečnostné partnerstvo, ktoré prináša mier, nie opak.
Tobias Pflüger
Vážený pán predsedajúci, správy pána von Wogau a pána Vatanena sú jednoznačné a jasné a posúvajú stále viac dopredu militarizáciu Európskej únie. Správy žiadajú de facto transformáciu Európskej únie vo vojenskú mocnosť. Správa pána von Wogau o Európskej bezpečnostnej stratégii požaduje "integrovanú európsku vojenskú silu". Nezdieľame názor, že toto je cesta vpred. Navyše, správa presadzuje inter alia vytvorenie operačného štábu EÚ a spoločného trhu s obrannými zariadeniami.
Správa pána von Wogau dokonca spätne podporuje nehorázne predražený program Eurofighter. V správe sa uvádza, že Lisabonská zmluva, ktorá prinesie veľkú inováciu v oblasti EBOP, má kľúčový význam. Toto je kľúčovým dôvodom našej opozície voči Lisabonskej zmluve.
Správa pána Vatanena vyzýva k vytvoreniu permanentných štruktúr pre spoluprácu medzi EÚ a NATO. Myslíme si, že toto je nesprávne. Každá nová vojenská misia EÚ je problematická. NATO nie je alianciou pre mier - vedie vojny, v Juhoslávii a teraz v Afganistane. Aké vojny budú nasledovať? NATO predstavuje politiku vojny. Správa nazýva NATO "jadrom európskej bezpečnosti". Nie! NATO predstavuje nedostatok bezpečnosti! Zmiešavanie NATO a EÚ by bolo vysoko problematické, hlavne s ohľadom na tieto dve stratégie.
My v Konfederatívnej skupine Európskej zjednotenej ľavice/Nordickej zelenej ľavici zastávame civilnú Európsku úniu a staviame sa proti NATO. Čo je potrebné, je rozpustenie NATO. NATO chce uskutočniť oslavy svojej šesťdesiatročnej existencie v Štrasburgu, Baden-Badene a Kehli. Dnes odtiaľto z Európskeho parlamentu vyzývam na protest proti tomuto samitu NATO! Šesťdesiat rokov NATO je šesťdesiat rokov navyše.
Ako parlamentná skupina sme podali menšinové správy ako reakciu na správy pánov von Wogau a Vatanena, a moji kolegovia budú bližšie hovoriť o konkrétnych problémoch v spojitosti s Ruskom. Ako doteraz, odmietame protiraketový obranný systém a odmietame vyjadrenia v tejto správe, ktoré sa týkajú Cypru. Budeme preto hlasovať proti týmto dvom správam.
Bastiaan Belder
Keď som sa pred menej ako rokom spolu s delegáciou Európskeho parlamentu dozvedel o aktivitách policajnej misie EÚ na Západnom brehu Jordánu, živil som zrnko nádeje, že Palestínska samospráva bude naozaj presadzovať svoju autoritu prostredníctvom účinného policajného a bezpečnostného systému. Odsek 25 tejto správy pána Saryusza-Wolskeho preto víta obnovenie mandátu policajnej misie EÚ na palestínskych územiach.
Zároveň som v poslednom čase videl zopár veľmi nepriaznivých správ o verejnej bezpečnosti na Západnom brehu Jordánu, ktoré zahŕňajú vydieračské praktiky členov palestínskej bezpečnosti pôsobiacich v noci ako mafiánski lídri, alebo dokonca mená členov teroristických skupín, ktorí sú na výplatnej páske Palestínskej samosprávy.
Rád by som sa opýtal Rady a Komisie, či sú tieto správy pravdivé. Ide o fikciu? V skratke, aké sú najnovšie správy o policajnej misii EÚ na palestínskych územiach? To je nakoniec podstatné. Pokiaľ sledujú ako cieľ životaschopný palestínsky štát, potom musí byť na Západnom brehu Jordánu najskôr obnovené právo a poriadok.
Luca Romagnoli
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ja by som rád argumentoval, že Severoatlantická Aliancia je zastaraným obranným inštrumentom, a že v niektorých prípadoch nebola prospešná našim vzťahom napríklad s Ruskom. Myslím si, že by sme mali udržiavať naše vzťahy s Ruskom a využiť ich na vydláždenie cesty k privilegovanému partnerstvu.
Súhlasím s vyjadrením pani Ferrerovej-Waldnerovej, že spoločná bezpečnostná politika by nemala prehliadať skutočnosť, že v poslednom čase sa NATO ukázalo ako najužitočnejší varovný nástroj alebo prostriedok nastoľovania mieru.
Verím, že Európa je dnes vyspelá a má politickú potrebu načrtnúť svoju vlastnú nezávislú bezpečnostnú stratégiu. To neznamená prijať protichodné stanovisko k NATO. Môžeme existovať vedľa seba - ako argumentovali iní členovia Parlamentu - bez toho, aby sme naďalej boli vystavení tomu, čo často nie je záujmom Európy. Z tohto dôvodu nemôžem podporiť predkladané správy.
Javier Solana
Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi čo možno najrýchlejšie spomenúť pred Parlamentom tri alebo štyri otázky, ktoré sa vynárajú po vypočutí vystúpení, keďže príspevky rôznych rečníkov boli vo všeobecných rysoch podobné.
Na úvod otázka zdrojov a nástrojov. Predkladatelia týchto rôznych správ povedali, že je pravdou, že máme problémy so zdrojmi a s nástrojmi, a že lepšie využívanie národných prostriedkov by mohlo byť pre nás vhodnou cestou. Avšak ja by som povedal, že máme k dispozícii aj niektoré prostriedky, ktoré nevyužívame najlepšie ako by sme mohli a toto by som rád pred vami zdôraznil.
Verím, že bolo dobré vytvoriť Európsku obrannú agentúru dohodou s Európskou radou, bez potreby uplatniť alebo prijať Lisabonskú zmluvu. Verím, že táto agentúra môže vykonávať výbornú prácu koordináciou národných politík, a dodať vyššiu pridanú hodnotu všetkým prijatým opatreniam.
Niekto hovoril o helikoptérach. Helikoptéry sú potrebné pre všetky možné druhy misií: civilné misie, vojenské misie, rôzne druhy misií, na prepravu. Helikoptéra sa dnes stala neodmysliteľným nástrojom riadenia kríz.
Lepšia koordinácia toho, čo máme, jednak v oblasti hardvéru a takisto lepšie využívanie softvéru pre helikoptéry, by nám umožnila ich lepšie využitie a v skutočnosti by nám priniesla viac ako máme v každodennom nasadení.
Tiež by som rád povedal, že v posledných týždňoch sa naše strategické vzťahy so Spojenými štátmi americkými a Ruskou federáciou posunuli o veľký krok vpred.
Pani Beerová hovorila o mníchovskej bezpečnostnej konferencii, ktorá bola podľa môjho názoru dôležitou udalosťou, a na ktorej bol dosiahnutý pokrok v neplánovaných rozhovoroch, pretože nešlo o politické fórum pre prijímanie rozhodnutí, ale o veľmi dôležité fórum pre reflexiu. Verím, že otázkou, ktorou sa budeme zaoberať v budúcich mesiacoch a rokoch, budú naše vzťahy so Spojenými štátmi z hľadiska stratégie v nasledujúcich rokoch, a s Ruskom. Takto to bolo v Mníchove, ako aj neskôr keď sme s pani Ferrerovou-Waldnerovou boli v Moskve a viedli rozhovory s lídrami Ruskej federácie na základnú tému, ktorou sú nové názory na bezpečnosť Európy.
Európa nechce byť vojenskou mocnosťou. Ja som toho názoru, že Európa - Európska únia je civilnou mocnosťou s vojenskými prostriedkami, čo je veľmi odlišné od vojenskej mocnosti, a verím, že takto by to malo zostať. Táto práca a všetky dokumenty, ktoré tvoríme, a ktoré Parlament a Komisia alebo ja sám vytvárame, pôsobia smerom k tomuto cieľu.
Niekoľko slov k polícii na palestínskych územiach, téme, ktorej sme sa venovali počas predošlého zasadania. EUPOL (policajná misia EÚ) je jedným z najdôležitejších prostriedkov, ktorý máme z hľadiska dôveryhodnosti a práce v oblasti bezpečnosti Palestínčanov a bezpečnosti na okupovaných územiach, a naďalej zostane dôležitým prostriedkom Európskej únie, ktorý sa teší všeobecnému uznaniu: zo strany Palestínčanov, Izraelčanov a okolitých krajín. Preto vás uisťujem, že urobíme všetko, čo môžeme, aby sme pokračovali v práci smerom k tomuto cieľu.
Elmar Brok
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, pán Solana, rád by som poďakoval všetkým trom spravodajcom, a rád by som komentoval len niekoľko parciálnych aspektov. Obzvlášť rád by som povedal, že šesťdesiat rokov existencie NATO znamenalo šesťdesiat rokov mieru a slobody pre moju generáciu: toto by malo byť uvedené.
Pokiaľ sa nám teraz podarí posilniť zahraničnú, bezpečnostnú a obrannú politiku EÚ, v čase kedy je multilaterálny prístup opäť na vzostupe - ako práve povedal Vysoký predstaviteľ pán Solana - to znamená, pokiaľ sa nám podarí v tomto čase multilateralizmu vo väčšej miere začleniť našu víziu preventívnych opatrení a mäkkej sily do spoločnej transatlantickej stratégie, mala by náš čakať lepšia budúcnosť.
Návrat Francúzska do integrovaného vojenského velenia NATO zároveň posilňuje pozíciu Európy. Bezpečnostná konferencia v Mníchove bola v tomto ohľade veľavravná: po vysvetleniach premiéra Tuska, kancelárky Merkelovej a prezidenta Sarkozyho - za prítomnosti Joea Bidena, viceprezidenta Spojených štátov - prešlo vytvorenie európskych bojových jednotiek v rámci NATO prakticky bez námietok. Aspoň z môjho pohľadu bolo senzáciou zistenie, že zo strany Američanov nedošlo k žiadnym protestom. V transatlantických vzťahoch môžeme urýchliť aj rozvoj spoločných postojov vo vojenskej oblasti tak, aby tieto potom mohli byť dôveryhodne stelesnené v rámci NATO. Z tohto dôvodu by sme mali použiť našu víziu vojenského potenciálu s dôrazom na mäkkú silu a prevenciu pri riešení novej agendy, ktorá už raz existovala ale bola vyjasnená v Mníchove, pretože politika prezidenta Obamu nám umožňuje vstúpiť do novej éry rokovaní o odzbrojení. My, Európania, v nich môžeme zohrať úlohu prostredníctvom dohody START (zmluva o znížení a obmedzení strategických jadrových zbraní), zmluvy NPT (zmluva o nešírení jadrových zbraní), ktorú je potrebné opätovne prerokovať, a hlavne prostredníctvom zmluvy CFE (zmluva o konvenčných ozbrojených silách v Európe), ktorá má v Európe zvláštny význam keďže máme určité problémy aj s Ruskom.
Pokiaľ toto všetko vrátane protiraketového štítu bude zahrnuté, poskytne nám to nové, lepšie príležitosti pre vedenie spoločnej transatlantickej politiky so Spojenými štátmi ako naším spojencom a Ruskom ako naším strategickým partnerom: politiky smerom k záujmom Európy v mieri. Môžeme využiť túto príležitosť len ak sa my sami staneme silnejšími a vplyvnejšími, a táto politika teda pôjde správnym smerom.
Ioan Mircea Paşcu
Vážený pán predsedajúci, správa o úlohe NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ odrážala rôzne prístupy v Európskom parlamente. Na jednej strane medzi názormi, ktoré naďalej ponímajú NATO ako organizáciu ponúkajúcu najväčšiu záruku bezpečnosti svojim členom a názormi, ktoré, naopak, vnímajú čoraz nižšiu potrebu NATO vo svete, v ktorom zjavne neexistujú závažnejšie hrozby, aspoň nie také, ktoré by sa dali porovnávať s bývalou sovietskou hrozbou.
Avšak doteraz žiaden z členov oboch organizácií nebol ochotný vzdať sa bezpečnostnej záruky NATO, aj keď EÚ posilňuje svoje obranné a bezpečnostné úsilie a zaviedla ekvivalent článku 5 Washingtonskej zmluvy: ustanovenie o solidarite v Lisabonskej zmluve.
Podľa môjho názoru, vzťah medzi NATO a EÚ - najdôležitejšou zložkou širšieho transatlantického vzťahu - by mal byť prirodzene doplňujúci a vzájomne výhodný pre oboch partnerov, ktorí sú nútení spolupracovať pri riešení dnešných množiacich sa a čoraz komplexnejších problémov. S týmto cieľom by existujúce mechanizmy - ako dohody Berlín plus - mohli byť zlepšené a nové - ako návrh operačného štábu EÚ - by mali byť zvážené, prekážky - ako negatívny účinok cyperského problému - by mali byť prekonané, a hlavne by určite malo byť zlepšené vzájomné vnímanie. Preto by sme mali prestať vnímať na jednej strane NATO ako protivníka, a na druhej strane EÚ ako prívesok NATO.
Ako už bolo spomenuté, pravdou je, že v praxi by mohli obaja partneri veľmi dobre spolupracovať, vzájomne dopĺňajúc jeden druhého. Preto bola správa pozmenená a výsledok sa stal, dúfajme, akceptovateľný pre mnohých z nás.
Andrew Duff
Vážený pán predsedajúci, viacerí rečníci dávajú dnes poobede veciam hrdinskú podobu. Faktom je, že nie všetky misie EBOP sa ukazujú ako úspešné: viaceré nemali jasný cieľ, viaceré sú nedostatočne financované a je stále možné, že zlyháme v afganskej misii. Takže je dobré, že Parlament predkladá výrazný príspevok k definovaniu spoločnej bezpečnosti a teraz musíme omnoho jasnejšie určiť kritériá pre misie EBOP.
K otázke integrácie našich síl: pokrok je slabý a nemôžem veriť, že zrážajúce sa francúzske a britské ponorky sú práve to, čo sme očakávali!
Ryszard Czarnecki
(PL) Vážený pán predsedajúci, keď existuje príliš veľa prezidentov, v skutočnosti neexistuje žiadny. Keď hovoríme o otázke bezpečnosti, mali by sme hovoriť veľmi jasne a konkrétne o niečom, čo je naliehavou a významnou záležitosťou. To, čo sa minulý rok stalo na Kaukaze, v tesnej blízkosti Európskej Únie, ukazuje, že určite musíme klásť dôraz na východnú politiku, a pristupovať k nej ako ku konkrétnej investícii do bezpečnosti Európy a EÚ. Z tohto dôvodu si takisto myslím, že partnerstvo s krajinami na východ od EÚ je životne dôležité, a aj keď som rád, že toto partnerstvo existuje, som aj znepokojený, pretože rozpočet na Východné partnerstvo bol znížený skoro trojnásobne. Myslím si, že toto je najdôležitejšia otázka a verím, že bude konkrétnou štandardou Európskej únie, nielen vo vzťahu k jej najbližším susedom, ale aj pre krajiny ktoré ležia ďaleko za Bieloruskom, Ukrajinou alebo Gruzínskom.
Satu Hassi
(FI) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ďakujem všetkým trom spravodajcom. Avšak musím nanešťastie povedať, že nezdieľam nekritický názor na NATO, ktorý vyjadruje najmä správa pána Vatanena.
Samozrejme NATO nie je také isté ako počas studenej vojny, ani Európa nie je rovnaká, a spolupráca medzi NATO a EÚ je vynikajúca vec. Nezdieľam však názor, že by bolo problémom, keby nie všetky členské štáty EÚ boli členmi NATO.
Musíme uznať fakt, že niektorí boli schopní hodnotne prispieť k mierovým aktivitám práve preto, že zostali mimo vojenských aliancií, ako je to v prípade mojej krajiny, Fínska. Keďže Fínsko nepatrí do žiadnej vojenskej aliancie, skoro nikde nie je vnímané ako nepriateľské alebo ako hovorca nepriateľa. Toto napomohlo mnohým Fínom, aby mohli konať ako mieroví vyjednávači. Príkladmi sú náš bývalý predseda vlády pán Holker v Severnom Írsku, náš bývalý prezident pán Ahtisaari v Namíbii, Indonézii, v provincii Aceh a v Kosove, náš bývalý minister pán Haavisto v Sudáne.
Aj keď väčšina občanov EÚ žije v členských krajinách NATO, napriek tomu musíme uznať, že existencia nezúčastnených krajín je hodnotným nástrojom pre budovanie mieru. Nemôže byť zamietaná v mene nejakého cieľa harmonizácie vojenskej politiky v rámci EÚ.
Vladimír Remek
(CS) Pôvodne som chcel hovoriť o nebezpečenstve militarizácie vesmíru, pretože cítim, že k tomu mám ako bývalý kozmonaut blízko. Ale v predložených dokumentoch je okrem iného zdôraznená potreba využiť bezpečnostnú politiku v záujme občanov EÚ. Pritom úplne ignorujeme napríklad ich názor na plánované budovanie nových cudzích základní na území EÚ. Konkrétne v Poľsku a v Českej republike pokračujú prípravy na umiestnenie prvkov systému americkej protiraketovej obrany. A konkrétne v mojej vlasti, v Českej republike, sú úplne prehliadané záujmy a názory verejnosti. Z Európskej únie nezaznel jediný oficiálny hlas na podporu záujmov občanov, pre ktorých tu azda EÚ existuje. Pritom dve tretiny ľudí v Českej republike dlhodobo odmietajú cudziu základňu. A to aj napriek viac ako dvojročnej informačnej a presvedčovacej kampani. Podľa mňa nie je s EÚ niečo v poriadku, keď sa záujmy ľudí neodrážajú v našich dokumentoch, keď ich názory nemôžu byť v záujme demokracie brané do úvahy. Nedivme sa potom, že ľudia sa od politiky Únie odvracajú, nepovažujú ju za svoju, alebo ju rovno odmietajú.
Bernard Wojciechowski
Vážený pán predsedajúci, občania Európy potrebujú silnú Úniu s konkurencieschopnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou. K tomu nedôjde, pokiaľ naša Únia zostane nečinne stáť na jednom mieste. Čína a India rastú nielen v zmysle ekonomickej sily, ale aj v zmysle vojenskej moci.
Konkurenčná výhoda Európy by mala byť založená na vedomostiach a inovácii. Tieto by mali byť rozvíjané a podporované všetkými z nás. V rámci účinnej bezpečnostnej stratégie by naše európske sily mali mať prístup k vybaveniu a zdrojom najvyššej kvality. Kým Spojené štáty americké míňajú trilióny dolárov na bezpečnosť, my v Európe sme pomalí alebo nečinní pri rozvíjaní našej vlastnej stratégie. V čase krízy zatvárame naše továrne na výrobu strelných zbraní ako napríklad továreň v Radome v Poľsku. Namiesto toho by sme mali investovať do progresívnych technológií, ako napríklad bezzáklzové technológie, ktoré sú v Poľsku vyvíjané práve teraz. Inovácia vytvára nový biznis a pracovné miesta. Európske kapacity sa nedajú budovať tým, že zatvárame naše vlastné továrne.
Roberto Fiore
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, principiálne som určite za myšlienku európskeho vojska, ale musíme definovať, aký typ vojska by to bol a s akými obmedzeniami.
Je v skutku vysoko protirečivé, že máme proti sebe dve bojové sily - turecké vojsko a grécke vojsko - ktoré sú členmi tej istej aliancie. Som si istý, že zástupcovia Rady navštívili Severný Cyprus a mohli zhodnotiť škody spôsobené tureckými vojakmi a tureckou okupáciou tomuto ostrovu, ktorý určite patrí k Európe.
Takisto je nutné povedať, že aliancia so Spojenými štátmi americkými je jasne alianciou, ktorá veľmi často prináša vážne problémy. Spojené štáty nás zatiahli do niekoľkých vojen, do niekoľkých konfliktov - mám na mysli Srbsko, Irak a Afganistan - ktorých jadro predstavovali záujmy, ktoré určite neboli záujmami Európy.
Namiesto toho by sme sa mali spojiť s Ruskom a Bieloruskom, ktoré sú v skutočnosti historicky, nábožensky, vojensky a geopoliticky európske. Toto je budúcnosť európskeho vojska: teda vojsko určite nie vo vojne so Spojenými štátmi, ale udržiavajúce si zdvorilý odstup; vojsko bez Turecka, pretože kým sa nepreukáže opak, Turecko patrí do Ázie a v Stredomorí je, nanešťastie, v konflikte s krajinou patriacou do Európy; a vojsko spojenecké a úzko prepojené s Ruskom a Bieloruskom.
Geoffrey Van Orden
Vážený pán predsedajúci, nebudete prekvapený, keď vyjadrím obavy týkajúce sa hlavnej myšlienky správ o EBOP, konkrétne správy pána von Wogau, ktorá je plná chybných hypotéz pokiaľ ide o povahu Európskej únie a ambície vytvoriť európske vojsko pod vedením EÚ. Považuje, a citujem tento výraz "synchronizované ozbrojené sily Európy" ako prvý krok na ceste k "integrovanej Európskej vojenskej sile". Inými slovami určite európske vojsko. Ako všetci vieme, EBOP nevytvára žiadnu vojenskú pridanú hodnotu. Ide o politický nástroj presadzovania integrovanej Európy. Mala by byť považovaná za to, čím je.
Dlho som tvrdil, že Európska únia by mohla zohrávať užitočnú úlohu zabezpečením civilných nástrojov pre riadenie kríz a obnovu po konfliktoch. Toto by naozaj bolo užitočné. Mimochodom, žiadni vojenskí dôstojníci, ktorých poznám, si nepredstavujú, že konflikty ako ten v Afganistane môžu byť vyriešené výlučne vojenskými prostriedkami. Nie je nič nové na tom, čo teraz módne nazývame "komplexný prístup". Niekedy sme to volali "srdcia a mysle". Je teda dosť nesprávne, v skutku klamlivé, aby sa EÚ snažila zdôvodňovať svoje zapojenie do vojenských záležitostí odvolávaním sa na komplexný prístup viac ako snažením sa pre seba - ako nejakým predajným artiklom výhradným pre EÚ. Úprimným a zmysluplným prístupom by pre EÚ bolo vzdať sa obrannej ambície EBOP a sústrediť sa na jej civilný komponent. Potom by sa možno Európa a jej spojenci boli schopní sústrediť na svoj vojenský príspevok do NATO, revitalizovať transatlantickú alianciu pre ťažké časy pred nami bez toho, aby boli rozptyľovaní duplicitnou agendou EÚ.
Akútnym problémom je, že ambície EÚ začínajú kontaminovať NATO a som vážne znepokojený tým, že toto ovplyvní spôsob akým prebehnú oslavy šesťdesiateho výročia. Zároveň máme doma v Spojenom kráľovstve ministrov, ktorí odmietajú uznať, že toto sa deje.
Martí Grau i Segú
(ES) Vážená komisárka, pán Solana, dámy a páni, najskôr by som rád poďakoval všetkým trom spravodajcom za ich prácu. Ako tieňový spravodajca pre správu o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP) budem hovoriť konkrétne o tomto dokumente. Na začiatok by som chcel zablahoželať pánovi Saryuszovi-Wolskemu k výsledkom jeho práce a k jeho spolupráci s inými parlamentnými skupinami v záujme dosiahnutia konsenzuálneho výsledku.
Podobne ako Parlament často požadoval, aby Európskej únii boli poskytnuté nástroje potrebné pre zabezpečenie jej jednohlasnosti vo svete, tento Parlament je takisto schopný vytvoriť jednotný front pri hodnotení a dodaní impulzu hlavným prioritám spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Úsilie našej skupiny - Socialistickej skupiny v Európskom parlamente - bolo zamerané na dva úzko prepojené ciele. Po prvé, zaviesť alebo posilniť veľké témy, ktoré sú podľa nás nápomocnými vo všetkých oblastiach zahraničnej politiky, ako napríklad boj s klimatickými zmenami, presadzovanie mieru po celom svete, alebo záväzok ľudského rozvoja. Po druhé, navrhovať cesty obnovenia rovnováhy medzi geografickými prioritami SZBP tak ako boli pôvodne uvedené v texte, ak boli, alebo ich zaviesť ako nový komponent ak neboli uvedené.
Z tohto dôvodu sme presadzovali napríklad väčšie spresnenie aktivít medzi inštitucionálnym a kooperatívnym rámcom v novo definovanej východnej dimenzii. Argumentovali sme za väčšiu diverzifikáciu vzťahov a prikladanie väčšieho dôrazu na vzťahy s Afrikou, kontinentom na ktorý si často spomenieme iba keď vypuknú obzvlášť násilné vojny, a v mnohých prípadoch ani vtedy nie.
Čo sa týka Latinskej Ameriky, chceli sme, aby boli zvážené súčasné rokovania o dohodách o pridružení - prvé dvojstranné regionálne rozhovory, ktoré Európska únia uzavrie vo svojej histórii.
V súvislosti so Stredomorím sme namietali proti zjednodušujúcemu zblíženiu sa, ktoré sa zameriava len na bezpečnosť. Namiesto tohto prístupu chceme zahrnúť bohaté politické, hospodárske a socio-kultúrne dedičstvo obsiahnuté v barcelonskom procese.
Čo sa týka doplňujúcich a pozmeňovacích návrhov na plenárne zasadnutie, naša skupina nepredložila žiadne, pretože veríme, že týmto spôsobom bude posilnená rovnováha dosiahnutá prostredníctvom kompromisov. Budeme teda hlasovať proti väčšine doplňujúcich a pozmeňovacích návrhov, aby sme nepoškodili kompromis dosiahnutý vo Výbore pre zahraničné veci.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Vážený pán predsedajúci, ako raz povedal Tony Blair, aj keď Európska únia by nemala byť superštátom, mala by byť superveľmocou. Mohli by sme dodať: nielen hospodárskou superveľmocou, pretože tou už je, ale významným hráčom na svetovej scéne, pretože si to vyžadujú záujmy vrátane záujmov hospodárskych, všetkých členských štátov.
Hovorí sa, že Henry Kissinger raz žiadal o telefónne číslo, na ktoré by mohol zavolať, aby zistil, aký je postoj Európskej únie v dôležitých otázkach medzinárodnej politiky. Dnes je to číslo Vysokého predstaviteľa pre SZBP. Napriek tomu problémom zostáva, že keď telefón zazvoní, pán Solana musí vedieť čo povedať. Je preto nevyhnutné vybudovať spoločnú zahraničnú politiku zahŕňajúcu bezpečnostnú a energetickú politiku a teda aj spoločnú politiku voči Rusku.
Rád by som sa vrátil k stále opakovanému návrhu, ktorý sa týka potreby, aby všetky krajiny Európskej únie hovorili v dialógu s Ruskom jednotným hlasom. Aby sa toto uskutočnilo, presne definovaná politika voči Rusku by mala byť rozpracovaná čo najrýchlejšie, politika dodržiavaná spoločne a založená na solidarite. To vytvorí jasný rámec nielen pre rozhovory medzi EÚ a Ruskom, ale aj pre bilaterálne rozhovory s jednotlivými členskými štátmi. Pri vytváraní tejto politiky by mala byť pridelená dôležitá úloha Európskemu parlamentu vzhľadom na mandát, ktorý získal prostredníctvom demokratických volieb, a na ktorý môže byť hrdý.
Adamos Adamou
(EL) Spáva o úlohe NATO v Európskej únii bola využitá ako zámienka na nastolenie otázky vstupu Cypru do Partnerstva za mier a do NATO. Je potrebné rešpektovať postoj Cyperskej republiky. Zasahovanie do vnútorných vecí zvrchovaného členského štátu pre dosiahnutie integrácie, ktorú nevyžaduje žiadna zmluva, nie je legitímne.
V čase, keď sa Cyperská republika nachádza uprostred rokovaní na vyriešenie cyperskej otázky, sú otvárané fronty, ktoré majú veľmi nepriaznivý vplyv na tento proces. Úplná demilitarizácia materskej krajiny okupovanej Tureckom a zabezpečenie udržateľnosti budúceho riešenia musí byť jediným cieľom pre všetkých. Toto je navyše postoj, ktorý Európsky parlament zastáva v iných správach.
Vyzývame vás, aby ste podporili doplňujúce a pozmeňujúce návrhy 22, 23 a 24, a aby ste hlasovali proti tým bodom, ktoré predstavujú zasahovanie do vnútorných vecí zvrchovaného štátu. Vyzývame vás, aby ste potvrdili, že princíp rešpektovania zvrchovaných práv členských štátov je neporušiteľný, nezávislý od vášho všeobecného názoru na Partnerstvo za mier alebo NATO. My sme si vybrali demilitarizáciu a dodržiavanie zásad medzinárodného práva.
Georgios Georgiou
(EL) Vážený pán predsedajúci, v zmysle medzinárodného práva "mám štát” znamená, že kontrolujem určité územia, nad ktorými zriadim vládu, ktorá vykonáva obrannú a zahraničnú politiku. Teraz sa vás pýtam na "štát Európa", ktorý rôzni ľudia hlásajú. Rád by som vedel, kde sú jeho hranice, kde sú tie jeho územia, a kde je jeho obrana, keď jeho obrana je v rukách veľkého -nanešťastie amerického - vojska. A kde je jeho zahraničná politika, keď Blízky východ je v plameňoch ako teroristický skleník exportujúci terorizmus, ktorého utečenci a obete nie sú na ceste do Alabamy alebo Arizony, alebo Kentucky, ale nanešťastie prichádzajú do Grécka, na Cyprus, do Nemecka a do Španielska?
Z tohto dôvodu musím povedať, že som začal pochybovať o možnosti podporovať myšlienky vychádzajúce z týchto návrhov od pánov, ktorí pred nás predložili svoje správy a rozmýšľam, že zajtra budem hlasovať proti nim.
Jim Allister
Vážená pani predsedajúca, tí, ktorí predstierajú, že superštát EÚ nie je budovaný pred našimi očami, by mali vysvetliť veľa vecí vzhľadom na obsah týchto impérium budujúcich správ.
Tvrdenia, že spoločná obranná politika - teraz považovaná za danú - a to, čo je nazývané strategická autonómia EÚ, si vyžadujú integrované Európske ozbrojené sily a samostatný a stály operačný štáb EÚ - spolu s požiadavkami na rovnocennosť s NATO -nenechávajú žiadne miesto pochybnostiam o tom, že v rámci našej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky žiadajú tí, ktorí presadzujú tento európsky projekt, nielen viac politickej ale aj vojenskej moci. Toto všetko by muselo prísť na úkor zníženia kompetencií, práv a nezávislosti členských štátov. Takúto nadštátnosť a centralizované vojsko pre Európu ja zavrhujem takisto ako Lisabonskú zmluvu, ktorá by to všetko umožnila.
Tunne Kelam
Vážená pani predsedajúca, odkazom našich dnešných spravodajcov by mohlo byť, že vibrujúce euro-atlantické partnerstvo je najlepšou zárukou bezpečnosti a stability v Európe.
Ja v skutku podporujem prijatie novej transatlantickej agendy a zriadenie novej sústavy euro-atlantických inštitúcií, ktorých výsledkom by nakoniec bol komplexný spoločný transatlantický trh.
Pán Ari Vatanen naliehal na zapojenie všetkých členských štátov EÚ a NATO do užšej spolupráce bez ohľadu na to, do ktorej organizácie patria. Myslím si, že toto je veľmi praktická myšlienka, takisto ako jeho myšlienka stáleho operačného štábu EÚ, ktorý by dopĺňal, a samozrejme by nekonkuroval, štruktúram velenia NATO.
Ďalším veľmi dôležitým bodom je, že čerpáme z toho istého fondu národných zdrojov. Pán Jacek Saryusz-Wolski povedal, že SZBP má vážny nedostatok zdrojov a je preto zásadné, aby sme sa vyhli duplicite a zvýšili efektívnosť. Otázkou pre členské štáty je: Čo poskytujú pánovi Solanovi pre uskutočnenie našej spoločnej obrannej politiky?
Po tretie, nastal čas zaoberať sa novými problémami pre našu bezpečnosť. V skutočnosti sa budú budúce konflikty bojovať a možno aj rozhodovať v kybernetickom priestore, kde každý štát musí reagovať a brániť sa sám, niekedy v časovom rozpätí, ktoré nepresahuje sekundu. Európsky parlament by tiež mal prevziať iniciatívu a prispieť k riešeniu tohto dramatického problému nového tisícročia, problému, ktorý je založený na demokratizácii modernej technológie.
Hannes Swoboda
(DE) Vážená pani predsedajúca, nacionalistickí, úzkoprsí poslanci tohto Parlamentu bezpochyby naozaj veria, že národy samotné môžu zvládať riziká a problémy tohto sveta na individuálnej úrovni.
Pán Allister je typickým príkladom. Naozaj si myslí, že sa dá bojovať proti terorizmu vo svete spoliehajúc sa iba na národnú obranu jeho krajiny? Naozaj si myslí, že problémy energetickej bezpečnosti môžu byť vyriešené, ak ich bude riešiť každý sám? Tento prístup je zastaraný. Tak často kritizovaná Lisabonská zmluva by samozrejme mohla priniesť veľký úžitok, umožňujúc nám spolupracovať trochu viac, napríklad v otázkach energetickej politiky a spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, aby sme mohli efektívne čeliť nebezpečenstvám a rizikám tohto sveta.
Nová vláda Spojených štátov pod vedením prezidenta Obamu je spokojná, že táto spoločná európska politika existuje, pretože to znamená, že Spojené štáty majú partnera pri riešení mnohých z týchto problémov. Navyše - niečo, čo jasne ukazuje častá prítomnosť ruských zástupcov v tomto Parlamente - Rusko si takisto teraz uvedomilo, že starý prístup, kedy viedli rozhovory iba s jednotlivými krajinami a potom ich postavili proti sebe, už jednoducho naďalej nefunguje. Rusko si uvedomilo, že musí hovoriť s Európskou úniou, ak majú byť dosiahnuté spoločné riešenia, napríklad v záležitostiach energetickej bezpečnosti.
V skutku, toto je tiež opakovane uvedené v správe pána Saryusza-Wolskeho. Ako sa môžeme snažiť vyriešiť tieto problémy spoločne: napríklad problémy energetickej bezpečnosti? Veľmi ma teší, že Vysoký predstaviteľ pre SZBP a jedna osoba z jeho personálu budú v budúcnosti naďalej zintenzívňovať ich úsilie v tejto oblasti, pretože nám to umožní predviesť našim občanom, ako spoločná zahraničná a bezpečnostná politika berie do úvahy ich konkrétne záujmy, a ako chceme zabrániť tomu, aby sa Európania v budúcnosti nemuseli znovu triasť. O tomto to je a z tohto dôvodu uprednostňujeme spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku pred nacionalistickou zahraničnou politikou.
Philippe Morillon
(FR) Vážená pani predsedajúca, gratulujem našim trom spravodajcom za pozoruhodné zhrnutie súčasného stavu našej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Pán Solana, vy viete lepšie ako ktokoľvek iný, že od Európy sa očakáva, že zaujme miesto na svetovej scéne na základe svojej hospodárskej a demografickej sily a vysokých demokratických a ľudských hodnôt.
Je potrebné povedať, že istý pokrok sa za posledných desať rokov dosiahol, to vám môžem uznať, ale tiež je potrebné povedať, že napriek vôli, ktorú, ako ste povedali, pravidelne prejavujú viac ako dve tretiny našich európskych spoluobčanov, takáto Európa ešte stále neexistuje.
Neochota Európy riešiť novú tragédiu na Strednom východe je toho nedávnym príkladom. Prítomnosť Európy v Gaze bola a stále je potrebná. Európa by tam mala hrať aktívnu úlohu, mala by pomáhať obyvateľstvu prežiť a obnoviť krajinu a pomáhať v boji proti pašovaniu zbraní, ktoré spôsobilo, že toto územie sa zmenilo na základňu pre vystreľovanie rakiet rôzneho kalibru.
Napriek záplavám slov na konferenciách v Šarm Al-Šajchu a v Jeruzaleme sa v tomto smere ešte nič neurobilo. Chcel by som sa znova opýtať otázku, ktorá už bola položená v čase libanonskej krízy: kedy môžeme, pán Solana, očakávať vyslanie európskej flotily do Stredomoria, ako to bolo v prípade problému s pirátstvom? Máme na to prostriedky. Budeme jedného dňa mať aj vôľu?
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Vážená pani predsedajúca, Európska únia musí konať v záujme bezpečnosti občanov všetkých členských štátov. Predovšetkým by mala prijať určitú zodpovednosť za vojnu proti terorizmu a mala by ostro konať proti každému prejavu terorizmu.
Vražda poľského inžiniera hnutím Taliban, ktorý bol v Pakistane držaný ako rukojemník, má v poslednej dobe ďalekosiahle následky. Takzvaná európska diplomacia sa nezúčastnila predchádzajúcich rozhovorov, ktorých cieľom bolo dosiahnuť jeho prepustenie. Preto žiadam, aby sa tento šokujúci prípad, ktorý je súčasťou širšieho problému bezpečnosti, stal témou samostatnej parlamentnej rozpravy, ktorá by mala viesť k prijatiu konkrétnych opatrení. V súčasnosti je prioritou dosiahnuť vrátenie tela zavraždeného Poliaka a poskytnúť pomoc jeho rodine. Tieto nevyhnutné, ale krátkodobé opatrenia však nemôžu nahradiť komplexný prístup k problematike terorizmu a potrebu vyššieho diplomatického tlaku na také krajiny, ako je Pakistan.
Pedro Guerreiro
(PT) Portugalsko sa v zahraničných vzťahoch riadi princípmi národnej nezávislosti, rešpektovaním ľudských práv a práv národov, rovnosťou štátov, mierovým riešením medzinárodných konfliktov, nezasahovaním do vnútorných záležitostí iných štátov a spoluprácou všetkých ľudí na dosiahnutí zrovnoprávnenia a pokroku ľudstva.
Portugalsko presadzuje zrušenie imperializmu, kolonializmu a všetkých foriem agresie, kontroly a vykorisťovania vo vzťahoch medzi ľuďmi, ako aj komplexné, súbežné a kontrolované odzbrojovanie, zrušenie politických a vojenských blokov a vytvorenie systému kolektívnej bezpečnosti zameraného na vytvorenie medzinárodného poriadku, ktorý umožní zabezpečiť mier a spravodlivosť vo vzťahoch medzi ľuďmi.
Chcel som poukázať na znenie článku 7 Ústavy Portugalskej republiky, aby som vám ukázal, ako veľmi je Európska únia vzdialená od týchto zásad. Tým, že EÚ na seba prevzala úlohu európskeho piliera NATO v partnerstve so Spojenými štátmi a tým, že čoraz viac podporuje militarizáciu medzinárodných vzťahov, preteky v zbrojení, zasahovanie a agresiu zameranú na zabezpečenie kontroly a rozdelenia trhu a prírodných zdrojov medzi najsilnejšie štáty, EÚ koná v úplnom rozpore s týmito zásadami.
Gerard Batten
Vážená pani predsedajúca, toto sú správy z vlastnej iniciatívy a preto sa môžu zamietnuť ako prázdne reči. Ale my veľmi dobre vieme, že takéto správy sú niekedy používané ako prostriedok na predstavenie politických ambícií EÚ.
Pán von Wogau bol predsedom Výboru pre hospodárske a menové veci a bol veľmi nápomocný pri zavádzaní jednotnej európskej meny. Teraz je predsedom Podvýboru pre bezpečnosť a obranu a ak napíše správu, v ktorej sa hovorí, že Európska únia potrebuje vlastné ozbrojené sily, potom si môžeme byť istí, že presne to Európska únia plánuje urobiť v budúcom období.
Tieto správy žiadajú, aby EÚ vybudovala vlastné ozbrojené sily prostredníctvom spoločného obstarávania zbraní, spoločného komunikačného systému a autonómnej spoločnej štruktúry velenia a riadenia. Pán von Wogau presadzuje založenie stálej armády EÚ s počtom 60 000 vojakov, ktorá by bola nepretržite k dispozícii. EÚ chce vlastných vojakov, zbrane, tanky, lietadlá a bomby, aby "splnila svoju zodpovednosť vo svete".
A o akú zodpovednosť presne ide? Aby sme to zistili, budeme musieť počkať či bude Lisabonská zmluva úplne ratifikovaná a prinesie "spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorá povedie k spoločnej obrane". Nikto nemôže povedať, že nebol upozornený na vojenské ambície EÚ.
Bruno Gollnisch
(FR) Vážená pani predsedajúca, napriek nášmu priateľstvu so spravodajcami, pánom Vatanenom a pánom von Wogauom, nemôžeme súhlasiť s ich správami.
Po prvé preto, lebo Severoatlantická aliancia (NATO) bola založená v roku 1949 ako odpoveď na obrovskú hrozbu, ktorú pre západnú Európu predstavoval komunizmus. Jej úloha bola užitočná a dokonca rozhodujúca. Tento strašný komunistický systém sa však už zrútil a Varšavská zmluva zanikla.
NATO sa však neustále rozširuje. Jej aktivity sa rozšírili mimo jej geografického rámca. Afganistan, pokiaľ viem, neleží na brehoch severného Atlantiku. A takisto ani Kosovo, kde prispela k etnickým čistkám Srbov v nespravodlivej vojne, ktorá nič nevyriešila. NATO tak porušuje Chartu Spojených národov.
Dámy a páni, úplne si odporujete. Chcete vytvoriť silnú a nezávislú Európu, ale dovolíte, aby európskej obrane dominoval systém velenia Spojených štátov. Ako potom Rusko a ostatné národy môžu v tom všetkom vidieť niečo iné ako agresívny postoj?
NATO je príčinou, že sme sa podrobili politike Spojených štátov amerických. Sme ich priatelia, ale nechceme byť ich podriadenými a ešte menej ich prisluhovačmi. Musíme s tým skoncovať a zbaviť sa tohto ovládania. NATO svoju úlohu splnilo.
Hubert Pirker
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár Solana, všetci dobre vieme, že rizikové scenáre sa neustále menia. Zmluva sa mení tiež a s ňou aj podmienky na uplatnenie Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Čo však zostáva rovnaké, je túžba ľudí po bezpečnosti a stabilite, po silnej únii a odzbrojovaní, predovšetkým nukleárnom odzbrojovaní.
Európsky parlament prostredníctvom týchto troch správ, o ktorých sa tu dnes diskutuje, jasne naznačuje, ako chce dosiahnuť tieto ciele a zabezpečiť bezpečnosť. Po prvé, je tu správa o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike, ktorá sa zameriava na oblasť bezpečnosti na Balkáne, stability v Afrike a mieru na palestínskych územiach. Po druhé, je tu správa o spolupráci s NATO, ktorá kladie dôraz na užšiu spoluprácu medzi EÚ a NATO a lepšiu koordináciu. Jadrom tretej správy je ďalší rozvoj Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky s cieľom dosiahnuť väčšiu účinnosť a lepšiu koordináciu v súvislosti s výdavkami na obranu a s dosahovaním strategickej autonómie pre celú úniu, čím sa zmierni zaťaženie členských štátov.
Ak si uvedomujeme tieto ciele, musíme podporiť výzvy týchto správ: napríklad, výzvy na spoločný výskum a rozvoj, vývoj spoločných noriem a spoločných systémov obstarávania, s cieľom zabezpečiť interoperabilitu. Toto tiež znamená optimálnu spoluprácu medzi ozbrojenými silami členských štátov, spoluprácu medzi políciou a ozbrojenými silami a tiež vytvorenie trvalých vojenských štruktúr a zriadenie operačného štábu a/alebo Rady ministrov obrany.
Som presvedčený, že toto nám poskytne jedinečnú príležitosť na vytvorenie politickej únie a únie bezpečnosti, ktorá verejnosti poskytne to, čo od únie očakáva: trvalú bezpečnosť, stabilitu a mier.
Predsedajúca
Vážené dámy a páni, doteraz rečníci dodržiavali svoj rečnícky čas. Naozaj nemáme dostatok času. Preto vás chcem poprosiť, aby ste dodržiavali rečnícky čas.
Jan Marinus Wiersma
Vážená pani predsedajúca, SZBP sa stala takmer čímkoľvek a preto sa dá v takejto rozprave povedať naozaj čokoľvek. V minulosti sme diskutovali len o otázkach týkajúcich sa bezpečnosti, dnes dokonca diskutujeme aj o zmene klímy, energiách atď. Preto budem selektívny a poviem niečo o vzťahoch EÚ a Spojených štátov a o odzbrojovacom programe, ktorý podľa môjho názoru môžeme tento rok posunúť vpred.
Nová vláda Spojených štátov začala veľmi pozitívne, a aj symbolicky; vyhlásením o zatvorení Guantánama. Myslím, že touto otázkou by sme sa mali zaoberať spoločne, aby sme vyriešili niektoré z problémov, ktorým Američania čelia.
Druhou základnou rozpravou tohto roku bude otázka hospodárskej bezpečnosti: budú Spojené štáty a Európa schopné riešiť túto krízu spoločne alebo budú konať samostatne, čo by znamenalo rýchly rozvoj protekcionistických opatrení?
Otázka Afganistanu je tiež veľmi dôležitá. Budeme alebo nebudeme schopní prispôsobiť sa zvýšenému úsiliu Američanov, a ak áno, tak za akých podmienok? Dobrým znamením je tvrdenie Američanov, že si uvedomujú potrebu politického riešenia problému, keďže sa nedá riešiť vojenskou cestou. V takom prípade sa Európska únia ihneď zapojí.
Potom tu je odzbrojovací program: Vážený pán Solana, v decembri minulého roku ste v Parlamente predniesli veľmi dobrý prejav, v ktorom ste vyjadrili vaše myšlienky, ako aj myšlienky Rady a Únie o podpore veľmi pozitívneho programu opätovným prerokovaním Zmluvy o znížení počtu strategických zbraní (START) medzi Spojenými štátmi a Ruskom a spoluprácou s Američanmi na ratifikácii Zmluvy o úplnom zákaze jadrových skúšok. Budeme tiež podporovať odstránenie zvyšných technických nukleárnych zbraní v Európe, čo podporí plány na medzinárodnú kontrolu palivových cyklov, aby sme sa uistili, že krajiny. ktoré chcú rozvíjať nukleárnu energetiku, k nim majú nerušený prístup, ale nebudú ich môcť zneužiť na vojenské účely.
Boli by sme radi, keby Európska únia podporovala takýto druh programu, keďže vieme, že aj prezident Obama má takéto predsavzatia. Keď vo svojom inauguračnom príhovore rozprával o zahraničných veciach, najskôr spomenul Irak a Afganistan a potom spomenul aj nukleárne odzbrojovanie.
Samuli Pohjamo
(FI) Vážená pani predsedajúca, vyjadrím sa k správe pána Vatanena, ale v prvom rade mu chcem poďakovať za otvorenosť, ktorú preukázal pri príprave tejto správy.
Myslím si však, že Parlament vysiela nebezpečný signál, ak trvá na posilnení svojej vojenskej organizácie a zdôrazňuje dôležitosť vojenskej sily, ktorá je závislá od NATO spôsobom, akým to navrhuje táto správa. Zárukou mieru a stability by mal byť životaschopný európsky model, ktorým je spolupráca a partnerstvo, demokracia a ľudské práva a tento by sa mal používať vo všetkých krízových oblastiach sveta. Navyše čelíme prehlbujúcej sa hospodárskej kríze, ekologickým problémom a problémom spôsobeným zmenou klímy, a z týchto problémov sa ani jeden nedá riešiť vojenskou silou.
Podľa môjho názoru je dôležitejšie zdôrazniť význam Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ a zamerať sa na prevenciu konfliktov a odstránenie príčin kríz: napríklad na odstránenie chudoby a na podporu demokracie, ľudských práv a občianskej spoločnosti.
Nakoniec by som chcel všetkým pripomenúť, že členmi Európskej únie sú aj štáty, ktoré nie sú členmi NATO a majú na to svoje dôvody. Tieto štáty musia dostať možnosť samostatne sa rozhodnúť, bez akéhokoľvek vonkajšieho tlaku, o spôsobe riešenia svojej bezpečnostnej politiky. Napríklad Fínsko úspešne rieši vlastné otázky obrany a je už po desaťročia zapojené do mierových operácií v rôznych častiach sveta. Obsah správy vylepšilo mnoho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré však nezmenili jej základnú myšlienku.
Mario Borghezio
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, má Európa vlastnú geopolitiku? Nezdá sa mi, že by to tak bolo. Keby Karl Haushofer ešte žil, dal by tejto Európe bez chrbtovej kosti lekciu o potrebe námornej stratégie v Atlantickom, Tichom a Indickom oceáne a o potrebe spolupráce s krajinami severu, kde Severný ľadový oceán má obrovské a mimoriadne cenné zdroje energie. V tejto oblasti sú aktívne dve veľmoci, Spojené štáty a Rusko, ale nie Európa.
Boj proti terorizmu znamená aj boj proti tým, ktorí šíria nástroje terorizmu, a proti tým, ktorých teroristi využívajú. Práve teraz je Lampedusa v plameňoch, pretože niekto podpálil záchytné centrá pre nelegálnych prisťahovalcov. Európa by mala podporovať taliansku vládu, ktorá sa snaží predchádzať invázii nelegálnych prisťahovalcov, ktorých využívajú mafia a teroristi. Nevidím však žiadny dôkaz o pevnom a praktickom prístupe, ktorý je v tejto veci potrebný. Európa sa musí pred touto hrozbou brániť, nie však slovami, ale činmi, tak, ako to robí pán Maroni a talianska vláda.
Rihards Pīks
(LV) Vážená pani predsedajúca, pani Ferrerová-Waldnerová, pán Solana, všetky tri správy našich kolegov sú veľmi profesionálne, vyvážené, a čo je najdôležitejšie, boli pripravené v správnom čase. Bez toho, aby som zachádzal do veľkého množstva presných faktov, posúdení a návrhov, chcel by som zdôrazniť dva body. Po prvé, je dôležité, aby sa každých päť rokov vykonala revízia európskej bezpečnostnej stratégie, pretože ako vidíme v posledných rokoch, otázky bezpečnosti, ako napríklad energetická bezpečnosť, bezpečnosť vo virtuálnom priestore a klimatická bezpečnosť sa stali veľmi aktuálne a okrem toho, oblasti možných konfliktov sa presunuli z jedného regiónu do druhého. Po druhé, Európska únia musí výrazne zvýšiť úsilie pri prevencii konfliktov. Myslím si, že toto bolo možné aj pri konflikte v južnom Kaukaze, ale podľa môjho názoru bol postoj Európskej únie v čase pred ozbrojeným konfliktom príliš zdržanlivý. Európska únia má právo a povinnosť vykonávať preventívne aktivity a sprostredkovacie misie, pretože Európska únia je mierovým projektom a túto úlohu vykonáva už 50 rokov. Aby sme boli schopní reagovať na problémy a prijímať preventívne opatrenia, potrebujeme v prvom rade politickú vôľu a po druhé, musíme vytvoriť a vylepšiť spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a inštitucionálne nástroje Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Jedným z takýchto nástrojov je Východné partnerstvo, ktoré vo svojej správe spomínal pán Saryusz-Wolski, a vytvorenie Spoločného parlamentného zhromaždenia EURONEST. To by zlepšilo chápanie a rozvoj demokracie aj za našimi východnými hranicami. Nakoniec by som chcel vyjadriť spokojnosť so zaradením odseku 33 do správy pána Wogaua, keďže udalosti na Kaukaze a rastúci nacionalizmus v susediacich krajinách vyvolávajú v mojej krajine vážne obavy. Ako vraví staré múdre porekadlo ľudí z mojej krajiny: "vždy dúfaj v najlepšie, ale priprav sa na najhoršie, a Boh pomáha tým, ktorí pomôžu sami sebe." Ďakujem.
Ana Maria Gomes
(PT) Rada by som poďakovala spravodajcom, Arimu Vatanenovi a Karlovi von Wogauovi, za ich prácu a úsilie dosiahnuť konsenzus, predovšetkým pokiaľ ide o zložitú otázku nukleárnej politiky, ktorú musí Európska únia a NATO súrne prepracovať v čase, keď sa prezident Obama snaží oživiť cieľ na oslobodenie sveta od nukleárnych zbraní a keď dve európske nukleárne ponorky takmer spôsobili katastrofu.
Správy pána Vatanena a pána von Wogaua zdôrazňujú potrebu politicky, strategicky a operatívne nezávislej Európskej únie a toto bude možné prostredníctvom ambicióznej Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP). Na to, aby sme dosiahli tieto ciele potrebujeme inštitucionálne, finančné a funkčné nástroje. Toto si vyžaduje úzku spoluprácu medzi NATO a EÚ, založenú na rešpektovaní politickej nezávislosti obidvoch organizácií a ich vzájomné dopĺňanie. Z tohto dôvodu žiadame zriadenie trvalého operačného štábu EÚ v Bruseli, ktorý bude oprávnený samostatne plánovať a vykonávať vojenské operácie v rámci EBOP. Preto žiadame členské štáty EÚ, aby sa viac usilovali o uváženejšiu a efektívnejšiu spotrebu svojich vnútroštátnych rozpočtov na obranu európskejším spôsobom, pretože toto sa samostatne nedá náležite dosiahnuť.
Parlament odoslal jasný odkaz, ktorý slúži ako varovanie. Ak sa Európa nebude brániť, jej obrana bude ohrozená. Náš obranný priemysel môže byť ohrozený. Právomoci, ktoré Európa potrebuje na to, aby splnila svoju zodpovednosť ochrany civilného obyvateľstva a aby predchádzala masakrom a genocídam, môžu byť ohrozené. Úloha Európy ako hlavného aktéra v krízovom riadení môže byť ohrozená. Rozšírenie Európskej politickej integrácie o bezpečnosť a obranu, ako je stanovené v Lisabonskej zmluve, je naliehavé a musí sa urýchliť. Toto nie je len v záujme Európskej únie, ale aj v záujme NATO, pretože obidve organizácie získajú výhody z pozície Európy, ktorá je lepšie vybavená na riešenie rastúceho množstva otázok týkajúcich sa bezpečnosti Európanov a globálnej bezpečnosti.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Vážená pani predsedajúca, Severoatlantická aliancia (NATO) sa osvedčila ako medzinárodná bezpečnostná organizácia v čase relatívneho mieru v Európe. Samozrejme, že pocit bezpečia, ktorý nám poskytuje, je výrazne obmedzený tempom rozhodovania v orgánoch, ktoré riadia alianciu, a aj samotnými rozhodnutiami. Napriek tomu však NATO pôsobí na svetovú bezpečnosť stabilizačne. Pokusy o "zmiernenie" vplyvu NATO tak, že sa oslabí jej pozícia rozšírením vojenských štruktúr Európskej únie, sú mylné. Európska únia má v súčasnosti problém dosiahnuť dohodu v oblasti náročných politických rozhodnutí, o vojenských rozhodnutiach ani nehovoriac.
EÚ by sa mala zamerať na posilnenie vnútornej bezpečnosti a na zvýšenie obranných schopností členských štátov, hlavne tých, ktoré hraničia s krajinami, kde sú veľmi populárne nacionalistické ideológie alebo tých členských štátov, ktoré vzbudili záujem teroristických skupín. EÚ by sa nemala príliš zapájať do opatrení zameraných na vytvorenie veľkých expedičných síl určených na operácie mimo Európy.
Alojz Peterle
(SL) Pán Solana, Vysoký predstaviteľ pre Spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, nám správne pripomenul, kde sme sa nachádzali v roku 1990. Bolo by však ešte zaujímavejšie spýtať sa samých seba, aký druh spoločnej politiky sme mali na začiatku 90. rokov.
V tom čase Európske spoločenstvo nemalo žiadnu moc. Neskôr sme videli, ako želania nahrádzajú predstavy, stratégie, politická vôľa a schopnosti, ktoré nás podnietili konať, a to nie len na európskej, ale aj na globálnej úrovni. Počas tých rokov, a hlavne po historickom rozšírení v roku 2004, sa kontext a ambície Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky veľmi zmenili.
Pred desiatimi rokmi sme ešte stále boli do veľkej miery zaujatí našimi vlastnými záujmami. Ale dnes, pri pohľade na úspechy, ktoré sme dosiahli, je nemožné predstaviť si SZBP alebo európsku bezpečnostnú a obrannú politiku bez globálneho rozmeru. Z tohto dôvodu nie som prekvapený, že všetky tri správy, ako aj mnohí naši kolegovia žiadali, aby sme venovali pozornosť novej situácii, potrebe strategických zmien, väčšej jednotnosti a väčšej medziinštitucionálnej spolupráci.
Toto všetko sa podporuje konkrétnymi návrhmi na zlepšenie našich operatívnych štruktúr a nášho politického rozhodovacieho procesu, čo veľmi schvaľujem. Súhlasím s tým, že sme dosiahli nové štádium, pokiaľ ide o spoločnú politiku a v tomto ohľade by som chcel upozorniť na dve záležitosti.
Po prvé, musíme sa dôkladnejšie pozrieť na to, ako môže finančná a hospodárska kríza ovplyvniť kontext našej spoločnej politiky. Som pevne presvedčený, že musíme venovať väčšiu pozornosť možným politickým následkom krízy, predovšetkým takým následkom, ktoré môžu vzniknúť v prípade ešte väčšieho prehĺbenia menovej krízy.
Po druhé, počas niekoľkých rokov som si všimol prekvapujúcu skutočnosť, že mnohí z našich partnerov si želajú, aby Európska únia mala jednotnú zahraničnú politiku a obrannú identitu, ktorá sa ľahšie definuje a je silnejšia. Inými slovami, Európska únia v pozícii hlavného aktéra je žiaducim riešením. V tomto duchu sa mi zdá dôležité, aby bol pohľad na naše bilaterálne partnerstvá globálnejší ako ten, ktorý bol doteraz prijatý a mali by sme tiež vyvinúť inovačný prístup k multilaterálnym partnerstvám, ktorý by bral do úvahy bilaterálne záujmy a slúžil aj na stabilizáciu širších regiónov.
Maria Eleni Koppa
(EL) Vážená pani predsedajúca, medzinárodný systém je v prechodnej fáze a my všetci stojíme pred obrovskými úlohami. Preto musíme prehodnotiť a zlepšiť vzťahy medzi Európskou úniou a NATO, aby sme mohli čeliť spoločným hrozbám, akými sú terorizmus, šírenie zbraní hromadného ničenia, rast medzinárodného pirátstva a nové problémy spôsobené zmenou klímy.
Zároveň sa však domnievam, že teraz je ten správny čas na to, aby sme potvrdili úlohu Bezpečnostnej rady OSN ako základného ručiteľa medzinárodného mieru a bezpečnosti. Keďže v súčasnosti existuje naliehavá potreba reformy organizácie, podnikli sme kroky na realizáciu tejto reformy, aby OSN mohla efektívnejšie odpovedať na dôležité úlohy.
Je tiež dôležité zdôrazniť, že všetky štáty a medzinárodné organizácie vrátane NATO, by sa mali zdržať hrozby alebo použitia akéhokoľvek spôsobu násilia, pretože to nie je v súlade s cieľmi a zásadami zakladajúcej charty OSN. NATO a Európska únia majú spoločné záujmy a preto by ich vzájomné vzťahy nemali byť založené na súťaživosti. Potrebujeme vyrovnanejšie partnerstvo, založené na lepšej koordinácii činností a silnejšej spolupráci. Pokiaľ však ide o rozhodovanie, obidve strany musia rešpektovať nezávislosť rozhodovania druhej strany a zaručiť, aby aj v prípade odlišných vojenských hodnotení medzi nimi existovalo vzájomné porozumenie.
Nakoniec by som rada zdôraznila, že je nevyhnutné rešpektovať práva štátov na neutralitu, a v tomto bode chcem požiadať, aby sa vymazala výzva na vstup Cyperskej republiky do Partnerstva za mier. Takéto rozhodnutie je zvrchovaným právom každého štátu a Cyprus je nezávislý a suverénny štát, ktorý je schopný sám sa rozhodnúť o svojej vlastnej budúcnosti.
Jana Hybášková
(CS) Oslávme šesťdesiate výročie založenia NATO. Máme pred sebou veľké samity USA-EÚ-NATO. Návrat Francúzska do vojenských štruktúr NATO spolu s energiou venovanou európskej bezpečnostnej a obrannej politike je vynikajúcou príležitosťou na zladenie európskej bezpečnostnej stratégie s možnými novými stratégiami NATO. Dnešná ratifikácia Lisabonskej zmluvy v poslaneckej snemovni Českej republiky vytvára nový kvalitatívny stupeň pre európsku obranu a bezpečnosť. Postavme európske spoločné veliteľstvo. Racionalizujme európsky obranný trh. Venujme prostriedky do vedy a výskumu, do Európskej obrannej agentúry, vytvorme štatút európskeho vojaka, zamedzme duplicitám a doslova obíďme turecký syndróm. Využime šance novej americkej administratívy na skutočnú spoluprácu v Afganistane a na protiraketovú obranu v Európe. Máme pred sebou veľkú šancu európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktorá je motorom ďalšej integrácie a bezpečnosti Európy. Nepremárnime ju.
Libor Rouček
(CS) Rád by som povedal niekoľko slov ku vzťahom EÚ a Ruska. Podľa môjho názoru vytvorenie spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky nie je možné dosiahnuť bez dialógu s Ruskom. Európska bezpečnostná agentúra, ktorá spája USA, NATO, Organizáciu pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a medzinárodné dohody o odzbrojení, by mala do dialógu zahŕňať aj Rusko.
Chcel by som preto vyzvať Radu a Komisiu, aby zaujali konštruktívny a otvorený postoj k prípadným rozhovorom medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi a Ruskom o obnovení transatlantického dialógu v oblasti bezpečnosti založeného na helsinskom procese.
Podľa môjho názoru by tieto rozhovory mali zahŕňať aj diskusie na tému protiraketovej obrany. Európska únia by mala v tejto otázke hrať oveľa väčšiu úlohu ako doteraz. Podľa mňa by sa dohoda nemala nechať iba na Spojených štátoch a Rusku. Toto od nás európska verejnosť očakáva.
Józef Pinior
(PL) Vážená pani predsedajúca, Parlament súhlasí so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou Európskej únie. O tej existuje medzi hlavnými politickými silami konsenzus. Problémom, skutočným politickým problémom je, ako dosiahnuť ten zásadný cieľ.
Po prvé, je potrebná okamžitá ratifikácia Lisabonskej zmluvy. Politickí predstavitelia, ktorí odďaľujú proces ratifikácie zmluvy, oslabujú vývoj spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Európskej únie. Ťažko sa dá vážne hovoriť na tému spoločnej bezpečnostnej politiky Európskej únie bez Lisabonskej zmluvy.
Po druhé, chcel by som zdôrazniť otázku ľudských práv v oblasti vývoja vonkajšej politiky EÚ. Politika musí podporovať medzinárodné právo, konkrétne medzinárodné humanitárne právo, liberálnu demokraciu a právny štát.
Po tretie, táto politika si vyžaduje náležitý rozvoj európskej obrannej politiky, rozvoj vojenských štruktúr Európskej únie a rozvoj obranného priemyslu Európskej únie.
Adrian Severin
Vážená pani predsedajúca, chcel by som sa vyjadriť k dvom témam. Po prvé, k téme hodnôt. Európska únia je úniou hodnôt. Tieto hodnoty sú kritériami pristúpenia k EÚ. Riadia naše správanie. Sú prostriedkom na vybudovanie interoperability s našimi vonkajšími partnermi. Avšak, priestor pre našu vonkajšiu politiku by sme nemali vytvárať exportom našich hodnôt. Naopak, musíme sa naučiť pracovať v rôznorodom svete a rešpektovať právo druhých mýliť sa.
Po druhé, k téme inštitúcií. Dnešné medzinárodné inštitúcie a medzinárodné právo vznikli v čase, keď svet bol úplne iný ako dnes. Každý deň si uvedomujeme, že nie sú prispôsobené novým výzvam, novým príležitostiam a novým hrozbám dnešného sveta. Preto si myslím, že na vytvorenie nového priestoru pre bezpečnosť a spoluprácu by Európska únia mala podporovať novú konferenciu o bezpečnosti a spolupráci v Európe v širšej Európe, od Vancouveru až po Šanghaj, nielen po Vladivostok. Myslím si, že toto by mala byť jedna z našich najvyšších priorít a nemali by sme sa obávať toho, že niektorí na to možno majú iný názor.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Vážená pani predsedajúca, v prvom rade by som chcel vyjadriť všeobecnú podporu trom správam, o ktorých tu diskutujeme.
Po druhé, chcem pani Ferrerovej-Waldnerovej zablahoželať, predovšetkým kvôli tomu, čo povedala o úzkej spolupráci jej tímu s tímom pána Solanu. Po tretie, chcem zablahoželať pánovi Solanovi, pretože bez jeho charakteru a tvorivosti by Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika nebola tým, čím je dnes: právny a dokumentačný základ by aj napriek vylepšeniu strategického dokumentu z roku 2003 nestačil na to, aby sme v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky urobili taký veľký pokrok, ako za posledných niekoľko rokov. Po štvrté by som chcel povedať, že Lisabonská zmluva, o ktorej tu dnes odzneli dobré správy, že by čoskoro mohla byť ratifikovaná, je bezpochyby oveľa väčším a oveľa lepším nástrojom v jeho rukách a v rukách tých osôb Európskej únie, ktoré premenia túto úniu na to, čím by mala byť: globálnym aktérom v plnom zmysle slova.
Na záver spomeniem myšlienku, ktorú on sám vyjadril: Európa musí byť civilným aktérom s vojenskými prostriedkami a nie vojenskou silou.
Proinsias De Rossa
Vážená pani predsedajúca, keďže som sa cez víkend vrátil z Gazy, budem počas mojich 60 sekúnd hovoriť o závažnom probléme, ktorý tam podľa môjho názoru existuje. Princíp ľudskej bezpečnosti je princípom, ktorý nás zaväzuje reagovať na humanitárnu krízu, ale zároveň nás aj zaväzuje reagovať a povedať Izraelu, že už stačilo, a že Európa už viac nebude zatvárať oči nad zneužívaním práva Palestínčanov na sebaurčenie.
Najzávažnejším zneužitím toho práva je vytrvalé a zámerné izraelské osídľovanie Západného brehu a východného Jeruzalema. Teraz je tam 500 000 osadníkov, ktorí sa usádzajú na území, ktoré má byť súčasťou hlavného územia navrhovaného nezávislého Palestínskeho štátu. Je čoraz ťažšie veriť tomu, že Izrael naozaj podporuje nezávislý Palestínsky štát, keď aj naďalej zaberá viac a viac palestínskeho územia a robí tak dodnes.
Vyhlásenia, že Európa a USA sú odhodlané presadzovať riešenie dvoch štátov, ktoré zahŕňa suverénny a životaschopný palestínsky štát, nemajú ani takú cenu ako papier, na ktorom sú napísané, kým nepovieme Izraelu, že musí skončiť s osídľovaním. Osídľovanie sa musí zastaviť a sídla sa musia postupne odstrániť, pretože v opačnom prípade, pán Solana, na Strednom východe nikdy nebude udržateľný mier.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Rád by som vyjadril uznanie naším trom spravodajcom. Ukázalo sa, že úloha NATO je pre bezpečnostnú štruktúru Európy nevyhnutná, a nielen doteraz, ale aj pre zvyšok 21. storočia ponúka skutočné perspektívy. Myslím si, že Európska únia a NATO musia navzájom spolupracovať a vyhnúť sa akémukoľvek druhu potenciálneho súperenia.
Silné a produktívne transatlantické vzťahy a zároveň rešpektovanie zásad demokracie, ľudských práv, právneho štátu a dobrého riadenia, sú najlepšou zárukou mieru, bezpečnosti a stability v Európe. Nachádzame sa v historickej chvíli, kedy sa transatlantická spolupráca stala nevyhnutnou pre spoločné vypracovanie novej bezpečnostnej stratégie Európskej únie a nového strategického plánu NATO.
Na samite NATO, ktorý sa konal v Bukurešti v apríli 2008, spojenci privítali politickú úlohu Európskej únie, ktorú bude mať, ak zlepší svoju schopnosť konať v oblasti bezpečnosti a obrany. Program Partnerstvo za mier, ktorý predložila aliancia NATO, a projekt Východného partnerstva, ktorý predložila Európska únia, sú životne dôležité v súvislosti s rozvojom demokracie a právneho štátu a takisto s prechodom na účinné trhové hospodárstvo v určitých krajinách oblasti Čierneho mora.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Vážený pán Solana, som tu už od 15. hod., aby som s vami hovorila o probléme námorného pirátstva a aby som vám mohla zablahoželať k začatiu európskej vojenskej námornej operácie proti námornému pirátstvu vo vodách Indického oceánu. Viete, že vláda mojej krajiny je v plnej miere zapojená do tejto misie. Chcem vám pripomenúť, že v apríli sa začína rybárska sezóna a našich rybárov veľmi zaujíma, aké je momentálne geografické rozloženie síl v Indickom oceáne. Chceli by, aby ochrana bola situovaná bližšie k oblasti, kde budú loviť, teda ďalej na juh. Rada by som počula vaše stanovisko k tejto problematike.
Chcem vám tiež povedať, že mám veľký záujem o to, aby táto operácia trvala aj nad časový rámec, ktorý bol pre ňu určený. Myslím, že by bola škoda, keby sa toľko spoločného úsilia, ktorý zahŕňa všetky tri piliere, náhle skončilo na konci jedného roku, hlavne ak vezmeme do úvahy, že situácia v Somálsku a v tom regióne sa z takejto krátkodobej alebo strednodobej perspektívy pravdepodobne nezlepší ani nezmení.
Marios Matsakis
Vážená pani predsedajúca, NATO je základným pilierom európskej obrany a pokiaľ ide o bezpečnosť našej únie, spoliehame sa na sily NATO. Ale sily NATO na Cypre, turecké sily NATO, nie sú silou za slobodu, ale okupačnou silou: okupačnou silou na území EÚ. Nielenže tieto turecké sily spôsobili smrť a deštrukciu, keď v roku 1974 napadli ostrov, ale aj naďalej rozdeľujú členský štát EÚ, čo vyvoláva strach a pocit útlaku gréckych aj tureckých Cyperčanov, a bránia v súčasných rokovaniach, ktoré na ostrove prebiehajú medzi dvoma predstaviteľmi Spoločenstva.
A preto je v diskusii o dôležitej úlohe NATO v európskej obrane potrebné pripomenúť, že EÚ doteraz nevyvinula potrebný tlak na Turecko, aby bezpodmienečne a okamžite stiahlo svoju invazívnu armádu z Cypru. Súhlasíte so mnou, pán Solana? Možno nepočúva. Súhlasíte s tým, že turecká armáda by mala z Cypru okamžite odísť?
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážená pani predsedajúca, chcela by som spomenúť príklad Gruzínska, aby som poukázala na to, ako veľmi sme vzdialení od predsavzatia, ktoré sme si určili v otázke spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, napriek úsiliu pána Vysokého predstaviteľa a pani komisárky Ferrerovej-Waldnerovej.
Teraz, pán Solana, samozrejme, žiadate viac schopností a väčšiu pomoc. Chcela by som za seba položiť nasledujúcu otázku: je Európska únia v súčasnosti schopná splniť svoje záväzky, hlavne v súvislosti s dohodou o prímerí, ktoré sme navrhli Rusku?
Samozrejme, rozumiem pani komisárka. Vieme, do akej miery bola Európska únia prítomná a vieme, že rýchlo zasiahla, ale dnes si musíme uvedomiť, že Gruzínci sú ohrozovaní ruskou armádou prítomnou v Abcházsku a Južnom Osetsku. V žiadnom prípade nespochybňujem pozoruhodnú prácu civilnej pozorovateľskej misie na tomto území. Ale čo môžu naši pozorovatelia spraviť pre to, aby ochránili civilistov od každodenného násilia? Okrem toho, že sú svedkami tohto násilia, nemôžu urobiť veľa.
Navyše sa cieľ SZBP v prípade Gruzínska bude posudzovať podľa toho, či napokon nájdeme odvahu na to, aby sme tam vyslali mierové sily a stabilizovali región, ktorý je zahrnutý v našej susedskej politike.
Alexandru Nazare
(RO) V troch správach, o ktorých tu dnes diskutujeme, som si všimol niekoľko dôležitých a užitočných bodov na definovanie budúcej politiky Európskej únie ako svetového hráča.
Chcel by som poukázať na tri zistenia. Po prvé, chcem zdôrazniť dôležitosť transatlantického aspektu pre zahraničnú politiku EÚ. Musíme využiť súčasnú situáciu vo vzťahoch so Spojenými štátmi a začať v tejto oblasti novú kapitolu, aby sme oživili našu silu na globálnej úrovni.
Po druhé, bezpečnostné rozmery Európskej únie a NATO sa musia zosúladiť, aby sa predišlo zdvojenému úsiliu a nedostatku prostriedkov.
Po tretie, som presvedčený, že Európska únia musí využiť európsku bezpečnostnú politiku a politiku spolupráce na posilnenie stability na západnom Balkáne, a na objasnenie štatútu Kosova. Kosovo je podľa osobitného predstaviteľa, Petera Faitha, momentálne vo fáze "kontrolovanej nezávislosti". Napriek tomu, že počas nedávneho vypočutia pán Faith odmietol definíciu Kosova ako "protektorátu EÚ", uznal, že cesta k "úplnej nezávislosti" je dlhá a náročná. Pán Faith povedal: "Bol by to zázrak, keby sa nám podarilo ukončiť našu misiu do dvoch rokov".
Ja si však myslím, že musíme určiť presný časový rámec angažovanosti EÚ v Kosove. A preto vítam iniciatívu Komisie na vypracovanie štúdie o Kosove, ak to prispeje k úspechu misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX).
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi uviesť niekoľko pripomienok, a najmä jednu: Myslím, že táto rozprava ukázala, že súhlas s prístupom Európy ku krízovému riadeniu a k prevencii konfliktov je stále väčší. Mníchovská konferencia o bezpečnosti potvrdila tento komplexný prístup, pretože bezpečnosť ba mala byť sprevádzaná rozvojom, nemôžeme mať jedno bez druhého. Som presvedčená, že takýto európsky prístup je hlavným prvkom našej stratégie na podporu mieru a bezpečnosti v našom susedstve, a aj za našimi hranicami.
Funguje to, ale vyžaduje si to primerané prostriedky, takže budeme musieť pracovať na našich možnostiach a schopnostiach v civilnej a vo vojenskej oblasti, a prinajmenšom sa budeme snažiť zohrať svoju úlohu v tejto veci čo najlepšie.
Rada by som však aj odpovedala na vaše otázky, predovšetkým na otázku pána Saryusza-Wolskeho, predsedu Výboru pre zahraničné veci, o znížení financovania rozpočtu SZBP. Je pravda, že rozpočet sa na tento rok znížil, to by však, ako dúfame, nemalo byť prekážkou v našich politických cieľoch civilnej EBOP, v prípade, že sa tento rok nepodniknú žiadne významné misie. Nesmieme zabúdať, že len niektoré náklady sa hradia z rozpočtu SZBP, napríklad náklady na zariadenie, zmluvný personál, špeciálne príspevky, napríklad pre osobitných predstaviteľov, ale členské štáty platia aj náklady na svoj vyslaný personál. Ako viete, rozpočet sa zvýši na 400 miliónov EUR, nie však tento rok, ale v roku 2013.
Čo sa týka prevodu medzi rozpočtovými položkami, ktoré spomínal pán Dombrovskis, Komisia zahŕňa informácie o prevodoch do rozpočtu SZBP a podáva štvrťročné správy rozpočtovému orgánu. V posledných rokoch boli všetky finančné prostriedky z rozpočtu SZBP viazané.
Dovoľte mi pár pripomienok ku dvom konkrétnym otázkam: po prvé, k otázke bezpečnosti ľudí. Bezpečnosť ľudí, napríklad právo na dôstojný život a právo na život bez strachu, je niečo, na čom mne osobne veľmi záleží a musí byť podporovaná, pretože je to prínos zahraničnej a bezpečnostnej politiky. O tomto sa hovorilo aj v správe z roku 2008 o európskej bezpečnostnej stratégii (EBS), ktorú sme obidvaja spomínali aj predtým. Správa EBS navyše uznáva, že bez rozvoja a bez odstránenia chudoby sa nedosiahne udržateľný mier. Preto je to veľmi dôležité a takisto aj podpora ľudských práv, ktorá je súčasťou tejto rovnosti.
Nakoniec, dovoľte mi vyjadriť sa k systému včasného varovania a prevencii konfliktov, o ktorých rozprával pán Pīks. Všeobecne súhlasím, že ako Európska únia sa musíme viac sústrediť na začiatočné fázy cyklu konfliktov, teda na včasné varovanie, prevenciu konfliktov a preventívnu diplomaciu. So strany Komisie prijímame v tejto oblasti jednu iniciatívu, a to posilnenie prepojenia s mimovládnymi organizáciami (MVO) ako súčasť partnerstva na budovanie mieru a takisto zlepšenie využitia verejných zdrojov informácií. V budúcnosti sa však budeme snažiť posilniť systém včasnej prevencie. Vieme, že je to veľmi dôležité.
Javier Solana
Vysoký predstaviteľ pre SZBP. - Vážená pani predsedajúca, budem veľmi stručný. Chcel by som poďakovať tým členom Parlamentu, ktorí sa zapojili do rozpravy, poznačil som si ich pripomienky a otázky. V každom prípade s vami ostanem v kontakte, aby som mohol odpovedať aj tým, ktorí potrebujú podrobnejšie odpovede.
Chcel by som povedať, že toto je už druhý krát, čo máme rozpravu takéhoto druhu v európskom Parlamente, takmer trojhodinovú diskusiu na tému európskej bezpečnosti. Myslím si, že táto téma je veľmi dôležitá a pevne dúfam, že to tak zostane i v budúcnosti. Čo sa týka troch spravodajcov, chcem vám poďakovať za vašu prácu a môžem vás ubezpečiť, že aj v budúcnosti bude naša spolupráca pokračovať.
Jacek Saryusz-Wolski
spravodajca. - Vážená pani predsedajúca, toto bola veľmi rozsiahla a pre mňa uspokojivá rozprava o úspechoch, nedostatkoch a prebiehajúcich akciách. V podstate táto problematika závisí od uhla pohľadu, niekto vidí pohár poloprázdny a niekto poloplný, podľa toho, kto sa na to pozerá.
Niektoré otázky boli zodpovedané v hlavnom prúde tých, ktorí sa k téme vyjadrili. Nastal v tejto oblasti nejaký pokrok? Áno. Je to postačujúce? Nie. Existuje väčšia konvergencia medzi inštitúciami ako sú Parlament, Rada, Komisia a členské štáty? Áno, určitý pokrok tu nastal, aj keď tento široký záber zahraničnej politiky únie nie je dostatočne veľký, a tu sa odvolávam na vaše slová o peniazoch, pani komisárka Ferrerová-Waldnerová. Keby sme mali viac peňazí alebo aspoň toľko, koľko navrhuje Komisia pre širokopásmové internetové pripojenie vo vidieckych oblastiach, teda 1,5 miliardy EUR, možno by sa členské štáty ochotnejšie zúčastňovali na akciách SZBP, keďže by nemuseli platiť. Viete, že Parlament žiada, aby sa to hradilo z rozpočtu Únie.
Vážia si občania túto zahraničnú politiku? Odpoveď je znova "áno". Využívame zahraničnú politiku dostatočne na to, aby sme legitimizovali úniu? Odpoveď je "nie". Schopnosti: v širšom význame termínu, čo sa týka riadenia prevencie kríz a rýchlej reakcie, máme, čo sa nám podarilo dosiahnuť a dokonca viac, a očakávam, že aj pán Solana s tým súhlasí. Už som sa zmienil o financiách. Čo sa týka právnych a inštitucionálnych nástrojov Lisabonskej zmluvy, každý bude so mnou súhlasiť, že potrebujeme viac a lepšie vybavené nástroje v rámci pravidiel stanovených v Zmluve.
Na tejto konvergencii sa pracuje diskrétnym spôsobom, a tu by som chcel oceniť diskrétne akcie a diplomaciu pána Vysokého predstaviteľa, nielen externe, ale aj vo vnútri. Ako dosiahneme toto podobné zmýšľanie? Aby ste, pán Solana, boli schopný, hovoriť v mene celej Únie, musí sa vopred konať akcia na to, aby ste všetkých presvedčili a dostali všetkých do hry.
Spomínala sa aj otázka hodnôt. Súhlasíme s týmito hodnotami? Áno, súhlasíme, ale máme rôzne postupy a táto os hodnôt tvárou v tvár záujmom je tiež prítomná a najlepším príkladom je otázka, ako ich predložiť v Strednej Ázii: táto otázka bola súčasťou rozpravy o situácii v Strednej Ázii.
Na záver chcem povedať, že na mňa veľmi zapôsobil výrok pána Solanu, ktorý povedal, že prostredníctvom zahraničnej politiky si EÚ vytvára vlastnú identitu. Získava väčšiu identitu. A naším prístupom v Parlamente jej pridávame väčšiu legitímnosť a tým aj väčšiu moc. Z tohto dôvodu môže byť neodmysliteľnou súčasťou európskej integrácie. Prevládajúca časť tejto rozpravy poukázala na to, že túžba po zapojení väčšej časti Európy do zahraničnej politiky je obrovská a že je potrebné väčšie spojenie európskeho politického a materiálneho kapitálu.
Predsedajúca
Doteraz sme nechávali spravodajcom trochu viac času, ale keďže teraz nemáme dostatok času, nemôžeme v tom pokračovať.
Karl von Wogau
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, chcel by som sa vyjadriť k niekoľkým bodom.
Po prvé, chcel by som vysvetliť prečo som nezahrnul zásady, "bezpečnosť ľudí" a "zodpovednosť na ochranu", do mojej správy. Je to veľmi kontroverzné. Podľa môjho osobného názoru sú tieto koncepcie, ktoré sme vyvinuli, veľmi dôležité, ale nehodia sa pre bezpečnostnú politiku, keďže môžu byť zneužité na zdôvodnenie vojenských zásahov na celom svete. Toto je skutočné riziko, ktoré predpokladám. Preto podporujem tieto dve koncepcie, ale nie ako súčasť bezpečnostnej politiky.
Tiež bolo povedané, že vytváram európsku armádu a že toto žiadam v mojej správe. Chcel by som vás požiadať, aby ste si znova prečítali celú správu, s určitosťou tam slová "európska armáda" nenájdete. Čo však správa hovorí, je, že peniaze daňových poplatníkov by mali byť v tejto oblasti vynaložené lepšie, ako tomu bolo doteraz.
Potom tu je európska bezpečnostná stratégia, ktorá má dnes podporu všetkých. Práca na tejto stratégii trvala niekoľko rokov a bola veľmi úspešná. Podľa môjho názoru musí ďalším krokom byť vypracovanie dokumentu o vykonávaní bezpečnostnej politiky, bielej knihy o bezpečnostnej politike. Toto je úloha pre nasledujúce parlamentné obdobie.
V neposlednom rade si myslím, že ďalšie rozhovory na túto tému sa musia zaoberať otázkou pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EUBAM v Rafahu): akým spôsobom oživiť túto misiu a ako ju rozšíriť.
Ari Vatanen
spravodajca. - Vážená pani predsedajúca, zopakujem to, čo povedal prezident Wilson v roku 1917 a čo povedal náš kolega, pán Swoboda, pred pol hodinou: národ nedokáže riešiť problémy samostatne. Tento Parlament a EÚ sú toho dôkazom. Musíme sa učiť z vlastných chýb. Musíme navzájom spolupracovať, v každej oblasti života: v skutočnom svete nejde o vyberanie si toho najlepšieho, ani o zneužívanie systému. Nemôžeme klásť záťaž iba na niektoré plecia: musíme sa o ňu podeliť, pretože sme demokratické národy. To je našou šľachetnou úlohou.
Niekedy celkom nerozumiem tomu, prečo vždy, keď sa spomenie slovo NATO, ľudia sú okamžite proti, či už kvôli ich protiamerickému cíteniu, alebo kvôli protivojenskej orientácii. Áno, my sme pacifisti. Kto nie je pacifistom? Každý, kto má zdravú myseľ, je pacifista. Kto si želá utrpenie a vojnu? Musíme však mať prostriedky na to, aby sme im predchádzali. Musíme byť aktívni: S takýmto prístupom sa vojny budú začínať aj končiť, ale my musíme aktívne budovať mier.
Naozaj oceňujem, že väčšina členov Parlamentu opäť dokázala, že konštruktívny a zodpovedný prístup a zdravý rozum zvíťazí a že tento Parlament je takým, akým má byť: Parlamentom, ktorý sa pozerá do budúcnosti, pretože kým nebudeme schopní spolupracovať, bude tým trpieť práve mier.
Dovoľte mi ešte jednu pripomienku. Pán Platini, futbalový majster, má práve v tejto chvíli príhovor v inej sále. Bol som vo Francúzsku v tom čase, keď sa na Rwande odohral masaker, a vtedy fakt, že pán Zidane má na kolene bradavicu, doslova upútal viac pozornosti, ako masaker na Rwande, a toto nie je namierené proti Francúzsku, je to skôr pripomienka k tomu, ako médiá podávajú správy. Nie, nemôžeme mlčať: musíme byť aktívni, inak vlastne ospravedlňujeme takýto druh udalostí vo svete.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 19. februára 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Alexandra Dobolyi  
Ako má Európa reagovať na skutočnosť, že na jej východných hraniciach silnie postavenie Šanghajskej organizácie pre spoluprácu, regionálnej organizácie, ktorú tvoria viaceré nové veľmoci a štáty, ktoré majú bohaté zdroje energie? SCO hraničí cez Rusko s EÚ a preto si tá organizácia nevyhnutne zaslúži našu pozornosť. Z analýz členov a pozorovateľov SCO môžeme rozhodne skonštatovať, že tieto krajiny vlastnia výrazný podiel svetových zásob ropy a plynu.
Vzhľadom na túto skutočnosť sa musí nevyhnutne riešiť otázka novej stratégie v oblasti Ruska a Strednej Ázie a musí zahŕňať aj hodnotenie politického rizika, špecifického pre každú krajinu.
Dovoľte mi tiež zdôrazniť, že súčasná zraniteľnosť a značná energetická závislosť EÚ, ktorých názorným príkladom je rusko-ukrajinský spor o plyn, oslabujú vývoj autentickej, účinnej a konzistentnej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Navyše krajiny reagujú rôznym spôsobom, na základe svojich historických skúseností a finančných záujmov. Dnes je mimoriadne dôležité, viac ako kedykoľvek v minulosti, aby sme prijali jednotné politické opatrenia a aby sme harmonizovali nezrovnalosti v národných záujmoch a postojoch.
Je nevyhnutné, aby EÚ zlepšila efektívnosť a konzistentnosť svojich činností na svetovej scéne. Ratifikácia Lisabonskej zmluvy a v nej predložené nástroje zahraničnej politiky môžu vo veľkej miere prispieť k tomuto cieľu.
Zvýšená potreba efektívnejšieho a pohotovejšieho fungovania EÚ a udalosti, ktoré čoraz naliehavejšie potrebujú intelektuálne odpovede, si vyžadujú revíziu organizačných a rozhodovacích mechanizmov, ktoré riadia našu zahraničnú politiku a vyžadujú aj poskytnutie vhodných štrukturálnych odpovedí.
Glyn Ford  
písomne. - Gratulujem pánovi Vatanenovi k jeho správe, s ktorou súhlasím. Predovšetkým podporujem myšlienku na zriadenie operačného vojenského štábu EÚ. Samozrejme, že NATO by mala byť, a aj je, prvým prístavom v prípade, keď je ohrozená bezpečnosť. Počas diskusií medzi Bushom a Goreom, pred viac ako desiatimi rokmi, George Bush povedal, že keby on bol prezidentom, nezasahoval by do situácie v Kosove.
Napriek mojej antipatii k zahraničnej politike Bushovej administratívy sa mi zdá, že je to pre Busha úplne logická pozícia, aby presadzoval vlastné záujmy Spojených štátov. Ale toto nie je postoj, ktorý by EÚ mohla alebo mala nasledovať. Napriek silnému morálnemu argumentu, že je našou zodpovednosťou ochraňovať tých, ktorí čelia genocíde Srbov, sme museli niesť následky desaťtisícov až stoviek tisícov utečencov. Musíme byť schopní angažovať sa aj bez Američanov, v našom vlastnom, aj v ich záujme. Aby sme to dosiahli, musíme vynaložiť len malé úsilie na to, aby sme mali trvalý Operačný vojenský štáb EÚ, ktorý by bol v prípade takejto udalosti v pohotovosti.
Anneli Jäätteenmäki
písomne. - (FI) Vážená pani predsedajúca, Fínsko sa nemusí hanbiť za to, ako rieši svoju bezpečnostnú politiku. Fínsko nie je členom NATO, ale je v dobrej spoločnosti Švédska, Rakúska a Švajčiarska. Je veľmi jednoduché identifikovať sa s nimi. Neangažovanosť v súvislosti s NATO je modernou alternatívou pre vyspelý štát.
Po tom, ako v Spojených štátoch nahradil "vojnychtivého" prezidenta "mierumilovný", začali sme hovoriť o miernejšej NATO. Očakáva sa, že nadšené prejavy o miernejšej NATO pod vládou Obamu a ministerky zahraničných vecí Hillary Clintonovej budú častejším fenoménom. Doprajme tomu však čas a uvidíme, ako sa situácia v NATO vyvinie.
Podľa môjho názoru sa základná povaha NATO od zlyhania bipolárneho bezpečnostného systému, vôbec nezmenila. Na druhej strane, propaganda o miernej NATO bola veľmi úspešná.
Obyčajný pohľad smerom k Rusku (Rusko, Rusko, Rusko) alebo čakanie na novú studenú vojnu nikam nevedie. Ani NATO však nie je tou správnou odpoveďou na väčšie problémy, prevažne hospodárskeho charakteru, ktorým Fínsko bude čeliť v blízkej budúcnosti.
Adrian Manole  
Pred hodnotením úlohy aliancie medzi NATO a EÚ si treba uvedomiť, že politický obraz Európy a Spojených štátov sa v súčasnej dobe zásadne zmenil a Európska únia zohráva legitímnu úlohu v globálnej bezpečnosti.
Táto situácia si vyžaduje, aby sa aliancia opätovne politizovala a stala sa fórom pre otvorenú diskusiu hlavných bodov, do ktorých bude zapojená. Otvorený transatlantický dialóg, napríklad o potrebnom prístupe k riešeniu terorizmu, sú absolútne nevyhnutné, predovšetkým preto, lebo spojenci majú odlišný pohľad na to, akým spôsobom budú odpovedať na spoločné problémy, ktorým čelia.
V momentálnej situácii, keď členské štáty čelia neustále rastúcej rozmanitosti problémov globálnej bezpečnosti, od medzietnických konfliktov v bezprostrednej blízkosti svojich území, po globálne teroristické siete a šírenie zbraní hromadného ničenia, musia venovať osobitnú pozornosť úvahám a dialógu o tejto problematike a podporovať reformačné procesy aliancie. Hovorím predovšetkým o bezpečnostných problémoch, ktoré postihujú hlavne oblasti v bezprostrednej blízkosti, kde aliancia môže zohrať kľúčovú úlohu vo vytváraní demokratických inštitúcií obrany a bezpečnosti na Balkáne a v rozšírenom regióne Čierneho mora.
Marian-Jean Marinescu  
Potrebujeme spoločnú, koherentnú a aktuálnu európsku bezpečnostnú politiku, ktorá pomôže posilniť našu európsku identitu a umožní EÚ vyjadrovať sa v medzinárodnej aréne jediným, dôveryhodným hlasom.
Súčasná realita, ktorej čelíme, plná veľkých problémov ako hospodárska kríza, energetická bezpečnosť, zmena klímy a riadenie migrácie, si vyžaduje spoluprácu a zodpovednosť členských štátov pri ochraňovaní ich spoločných záujmov a podporovaní mieru, bezpečnosti a rešpektu územnej integrácie.
EÚ môže mať vplyv len ak sa vyjadruje jediným hlasom, má dostupné potrebné nástroje a efektívne ich využíva a pomáha posilniť spoluprácu so susediacimi štátmi.
Musíme myslieť strategicky, aktívne sa zapájať a jednotne konať na globálnej úrovni. Potrebujeme regionálnu bezpečnosť a úzke prepojenie s príslušnými regionálnymi hráčmi.
Strategické partnerstvo so susednými krajinami na východ od EÚ je nevyhnutné a preto musíme investovať do vzťahov s Ruskom a vyvinúť koherentnú stratégiu so spoločnými a obojstranne prospešnými záväzkami.
Musíme investovať do susedných krajín, hlavne do krajín na východ od EÚ a ponúknuť im potrebné stimuly, aby pokračovali v reformách a tak umožnili EÚ posilniť jej prítomnosť v tejto oblasti. Máme k dispozícii nové nástroje, napríklad Východné partnerstvo, ktoré nám pomôžu vytvoriť nový, konsolidovaný prístup k našim partnerom v regióne na vyššej úrovni.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Medzinárodná bezpečnosť je jednou z najvyšších hodnôt vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov. V súčasnosti sme svedkami opätovného definovania tejto myšlienky a posúvania ťažiska smerom k nevojenským faktorom, ktoré ohrozujú stabilitu a medzinárodnú bezpečnosť. Príkladmi takýchto hrozieb sú organizovaný zločin, terorizmus na internete, pirátstvo (toto je viditeľné pri brehoch Somálska), zmena klímy a nebezpečenstvo vyplývajúce zo svetovej hospodárskej krízy. Pozornosť Európskej únie smeruje na budovanie spoločných vojenských nástrojov ako sú Eurocorps, európska letecká flotila a stály operačný štáb EÚ, ale nesmie sa zabúdať ani na ďalšie hrozby, ktoré sú tiež závažné. Viac pozornosti je potrebné venovať budovaniu orgánov a inštitúcií, ktoré umožnia prekonávať finančnú situáciu spôsobenú svetovou hospodárskou krízou a ochraňovať prírodné prostredie a biologickú rozmanitosť. Nesmie sa zabúdať ani na vnútorné hrozby, ako napríklad drogy, chudoba v spoločnosti a internetový zločin.
Všetky tieto prvky sú dôležitými faktormi, ktoré ovplyvňujú medzinárodnú bezpečnosť, bezpečnosť Európskej únie a každého národa. Ak sa nenájde riešenie na tieto zásadné otázky, vytvorenie stabilnej európskej bezpečnostnej stratégie nebude možné.
Flaviu Călin Rus  
Spoločná bezpečnostná politika je témou, o ktorej sa veľa hovorilo a veľa napísalo. Európska únia ju čoraz významnejšie podporuje na regionálnej a globálnej úrovni. Práve preto si myslím, že Európska únia musí byť viditeľne aktívna v rámci svojho územia a aj v ktorejkoľvek oblasti na svete.
Po preskúmaní dnešných troch správ: výročnej správy za rok 2007 o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP, Európskej bezpečnostnej stratégie a EBOP a o úlohe NATO v bezpečnostnej štruktúre EÚ, myslím, že môžeme dospieť k týmto záverom:
1. Európska únia musí mať spoločnú bezpečnostnú politiku, schopnú podporovať demokraciu v rámci svojho územia a partnerstvo s krajinami, ktoré s ňou susedia.
2. Európska únia musí vytvoriť obraz jednotného celku a potrebuje silu rýchlej reakcie, schopnej kedykoľvek zasiahnuť v snahe podporiť mier, demokraciu a ľudské práva.
3. Európska únia musí konsolidovať svoju pozíciu na globálnej úrovni a naďalej podporovať stabilitu a vyváženosť medzi hlavnými mocnosťami sveta.
Katrin Saks  
písomne. - (ET) Vážená pani predsedajúca, chcela by som poďakovať môjmu kolegovi, pánovi Vatanenovi, za jeho kvalitnú správu o synergii medzi EÚ a NATO. Celkové zintenzívnenie spolupráce a partnerstva, primerané využívanie prostriedkov a zamedzenie duplikácií, výzva, aby členovia boli viac flexibilnejší, orientovaní na cieľ a pragmatickí - táto správa obsahuje všetko to, čo sme my v Európe a tiež v Európskom parlamente neustále zdôrazňovali v našich postojoch.
Medzi ďalšími dôležitými prvkami správy som našla odporúčanie, že kandidátskym krajinám EÚ, ktoré sú zároveň členskými štátmi NATO, by malo byť udelené dočasné postavenie v Európskej obrannej agentúre (EDA). Toto by z pohľadu NATO rozhodne bolo riešením pre tureckú otázku.
Správa o EBOP a EBS, ktorú vypracoval náš kolega, pán von Wogau, je opodstatnená. Správa o EBS, ktorú Rada schválila v decembri, odpovedala na väčšinu položených otázok. Nové hľadiská, ktoré správa predložila, a postoje, ktoré usmerňujú činnosti týkajúce sa bezpečnosti EÚ, jej pomôžu efektívnejšie obhajovať bezpečnostné záujmy tak, ako to odporúča správa pána von Wogaua. Orientácia správy smerom k hľadaniu spolupráce EÚ s ďalšími partnermi je chvályhodná.
Ďakujem.
Theodor Dumitru Stolojan  
písomne. - (RO) Chcel by som vyjadriť podporu správe pána Saryusza-Wolského, ktorá správne zdôrazňuje, že úloha zaistenia energetickej bezpečnosti pre európskych občanov sa musí stať hlavnou prioritou v spoločnej bezpečnostnej a zahraničnej politike EÚ.
Chcel by som nahlas a jasne povedať: ak nevybudujeme plynovod Nabucco, bezpečnosť našich energetických dodávok a predovšetkým diverzifikácia zdrojov dodávok plynu zostanú len krásnym snom.
Celá EÚ musí prijať projekt Nabucco ako strategický cieľ. Vyžaduje si to náležité množstvo finančných investícií a predovšetkým, efektívnu európsku zahraničnú a bezpečnostnú politiku. Efektívna politika zaistí regionálnu stabilitu v oblasti, cez ktorú tento plynovod povedie. S týmto cieľom na pamäti musíme vyvinúť maximálne úsilie na to, aby sme vytvorili koherentnú a efektívnu štruktúru spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktorá je zúfalo potrebná na dosiahnutie hmatateľných výsledkov.
Napríklad si myslím, že EÚ potrebuje vyššieho úradníka pre zahraničnú energetickú politiku, ktorý bude mať silnú politickú podporu a bude mať k dispozícii potrebné nástroje na to, aby mohol konať.
Oceňujem, že EÚ chce vyčleniť dostatočné množstvo finančných a ľudských zdrojov na to, aby spoločná zahraničná a bezpečnostná politika dosiahla konkrétne výsledky, ktoré od nás európski občania očakávajú.
Daniel Strož  
Zásadne odmietam správu o Európskej bezpečnostnej stratégii a Európskej bezpečnostnej a obrannej politike v predloženom znení. Táto správa je typickým prejavom militarizácie EÚ a dôkazom toho, že v bezpečnostnej sfére Európskej únie majú vojenské prostriedky a opatrenia nahrádzať a dokonca vytláčať potrebné opatrenia politického charakteru. Mnoho záverov a požiadaviek obsiahnutých v správe je v priamom rozpore s tým, že Európska únia mala byť budovaná ako mierový projekt. Nedivme sa potom, že občania EÚ, pokiaľ môžu vyjadriť svoje stanovisko, stavajú sa proti Lisabonskej zmluve, okrem iného aj z dôvodu, že zakotvuje militaristický charakter EÚ. Úplne chybné a nebezpečné je stanovisko obsiahnuté v správe, ktorá na jednej strane hovorí o bezpečnostných záujmoch EÚ a na druhej strane kritizuje Rusko za to, že bráni svoje úplne legitímne bezpečnostné záujmy na Kaukaze.
Dushana Zdravkova
písomne. - (BG) Dámy a páni, skutočnosť, že v Parlamente diskutujeme o týchto troch správach súvisiacich s bezpečnosťou a obranou, je v predvečer samitu NATO prejavom našej veľkej politickej zodpovednosti voči európskym občanom. Zavedený postup prijímania uznesení o hlavných aspektoch a rozhodnutiach v súvislosti so správou Rady o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike je vynikajúcou príležitosťou na vyzvanie členských štátov, aby uplatnili takýto postup na vnútroštátnej úrovni.
Predovšetkým je dôležité vyvinúť samostatné akademické schopnosti na analýzu a hodnotenie európskej bezpečnostnej a obrannej politiky spolu s vnútroštátnymi bezpečnostnými politikami. Toto vytvorí základ pre verejnú rozpravu o EBOP prostredníctvom siete centier pre analýzu, ktoré sa budú nachádzať v členských štátoch.
Nie je možné pracovať na bielej knihe o bezpečnosti a obrane EÚ, pokiaľ členské štáty netransponujú tento dokument do ich národných stratégií. Toto zahŕňa posilnenie analytických schopností a schopností na počítačové vzdelávanie a prípravu na vnútroštátnej úrovni, s cieľom otestovať a pochopiť nové koncepcie spolupráce v civilnej a vojenskej oblasti.
Musíme podporovať členské štáty v tom, aby vykonávali spoločnú strategickú revíziu v oblasti bezpečnosti, aby sa vytvoril zdravý základ pre vzájomné pôsobenie medzi EÚ a NATO v procese vývoja nového strategického plánu NATO v kontexte EBOP.
