Obchod so službami (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa, ktorú predkladá Syed Kamall, v mene Výboru pre medzinárodný obchod, o obchode so službami.
Syed Kamall
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, najskôr by som chcel vzdať hold tieňovým spravodajcom a poradcom ich skupiny, za užitočný vklad do tejto správy. Mali sme niekoľko veľmi zaujímavých diskusií a nie vždy sme sa zhodli. Ale prinajmenšom sme dokázali viesť tieto diskusie veľmi civilizovaným spôsobom.
Chcel by som poďakovať aj sekretariátu Výboru pre medzinárodný obchod za jeho vklad a, keď už som pri ďakovaní, chcel by som poďakovať všetkým úradníkom GR pre obchod za ich užitočné rady a návrhy.
Je zrejmé, že Európska únia, ako najväčší vývozca služieb, má veľký záujem o otváranie nových trhov pre služby. Môj osobný záujem o túto otázku sa však viac zameriava na spôsob, akým sa dajú služby využiť ako nástroj na pomoc najchudobnejším ľuďom dostať sa z biedy.
Ale najskôr si pripomeňme význam služieb. Tie predstavujú približne 75 % (o presných číslach sa vedú diskusie/spory) HDP EÚ, v porovnaní s iba asi 2 % v prípade poľnohospodárstva. V Afrike služby predstavujú 52 % HDP a ich podiel rastie, v porovnaní so 16 % v prípade poľnohospodárstva. Takže, vzhľadom na tieto údaje, je skutočne hanbou, že sa v kole rokovaní o rozvoji v Dauhe taký veľký dôraz kládol na poľnohospodárstvo, keď práve otvorenie obchodu a služieb sľubuje vytrhnúť tak veľa ľudí z biedy. Preto som bol pripravený prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré by konštatovali, že rokovania o obchode a službách neslúžia iba záujmom EÚ, ale aj hospodárskemu rastu najchudobnejších krajín.
Nemali by sme zabúdať na to, čo v skutočnosti rozvoj znamená: vytrháva ľudí z biedy a dosiahnuť to môžeme motivovaním podnikateľov k tomu, aby vytvárali bohatstvo a pracovné miesta.
V mnohých z najchudobnejších krajín mi podnikatelia hovoria, že zúfalo bojujú s chudobou. Ale to, čo skutočne potrebujú, sú bankové služby, aby sa dostali k lacnejším úverom a mohli rozširovať svoje podnikanie, zamestnať viac ľudí a vytvoriť viac bohatstva vo svojej oblasti; poistné služby, aby mali istotu, že keď sa im zosype život alebo podnikanie a dostanú sa do problémov, majú sa na čo spoľahnúť; právne služby, aby dokázali presadiť dodržiavanie zmlúv, uzavretých s partnermi; a komunikačné služby, aby si vedeli zistiť najlepšie ceny na miestnych trhoch a mohli sa rozhodnúť, kedy vstúpiť na miestne trhy a skutočne sa na tieto trhy dostať.
Mali by sme si však všetci uvedomiť, že tam, kde vlády, nie vlastnou vinou, nie sú schopné zabezpečiť základné služby, ako je zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a voda pre najchudobnejších občanov, vyplniť tieto medzery v poskytovaní služieb musí byť úlohou podnikateľov.
Nanešťastie, obchod so službami tvorí iba približne 25 % svetového obchodu, pričom má potenciál vytvárať oveľa viac bohatstva a pracovných miest. Pozrime sa však na niektoré sporné body v tejto správe.
Jedným z bodov diskusie boli takzvané "služby všeobecného hospodárskeho záujmu", ale nemali by sme zabúdať, že rozličné krajiny definujú tieto služby rôzne. Niektoré štáty sa domnievajú, že zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie a vodu by mal poskytovať iba štát. Iné sa obrátili na neštátne subjekty. V Etiópii, Nigérii, Keni a Ugande viac ako 40 % občanov z hospodársky najslabšej pätiny obyvateľstva dostáva zdravotnú starostlivosť od súkromných poskytovateľov. Určite by sme mali podporovať zvyšovanie investícií v týchto odvetviach.
Čo sa týka vzdelávania, vyzývam svojich kolegov, aby sa pozreli na prácu profesora Jamesa Tooleyho z Newcastle University. Svoj výskum začal v londýnskom Institute of Education s predstavou, že súkromné vzdelávanie je naozaj odporná vec. Čoskoro však zistil, zrejme nie intuitívne, že súkromné školy môžu chudobným ľuďom poskytovať lepšie vzdelanie. Keď sa robil prieskum v štátnych školách v Indii, niektoré boli jednoducho zatvorené. V niektorých učitelia neprišli do práce a v jednom prípade študenti celý deň iba pripravovali čaj pre svojho učiteľa. A tak pracujúci chudobní ľudia hlasovali nohami. Šetrili, aby si mohli zaplatiť súkromné vzdelávanie, nie vo veži z ocele a skla, ale zvyčajne v jednoduchej miestnosti nad obchodom. Tieto školy potom dotovali bezplatné vzdelávanie pre chudobných ľudí bez práce.
Pýtam sa, čo je zlé na podpore obchodu s týmito službami, keď to pomáha tým najchudobnejším? Teraz počujem niektorých poslancov tohto Parlamentu, ktorí sú presvedčení, že tieto služby dokáže poskytovať iba štát a že by to malo byť na monopolnom základe. A domnievajú sa, že dokonca ani tam, kde štát zlyháva, alebo má na zabezpečenie týchto služieb nedostatočné príjmy, by nemali mať neštátne subjekty povolené vyplniť túto medzeru. Radšej by videli najchudobnejších ľudí bez prístupu k vode? Radšej by videli najchudobnejších ľudí bez prístupu k vzdelaniu? Radšej by videli najchudobnejších ľudí bez prístupu k zdravotnej starostlivosti, než by ich videli ísť k súkromnému poskytovateľovi služieb?
Ďalším sporným bodom je suverenita. Súhlasím s tými, čo hovoria, že by sme nemali presadzovať otváranie obchodu a služieb násilím, proti vôli svojich partnerov na rokovaniach. Ale určite by sme sa mali zhodnúť na tom, že keď sa krajina rozhodne liberalizovať to, čo by sme mohli považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, nemáme právo presviedčať ich, aby neliberalizovali svoje trhy.
Musím však povedať, že ma niektorí kolegovia sklamali: niektorí poslanci tohto Parlamentu sa domnievajú, že by sme skutočne mali presviedčať rozvojové krajiny, aby uzavreli svoje trhy. Nemali by sme hovoriť o rozpore medzi súkromným a štátnym. Nemali by sme hovoriť o rozpore medzi miestnymi a zahraničnými poskytovateľmi služieb. Mali by sme hovoriť o tom, čo funguje. Domnievam sa, že by sme všetci spoločne mali pracovať na odstraňovaní obchodných bariér, ktoré ubližujú chudobným.
Mali by sme sa spoločne usilovať o ukončenie štátnych monopolov, ktoré nechávajú mnoho najchudobnejších ľudí bez základných služieb a stále by sme mali byť priateľmi tých podnikateľov, ktorí chcú bojovať proti globálnej chudobe vytváraním bohatstva a pracovných miest prostredníctvom zvyšovania investícií do služieb.
Peter Mandelson
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, som vďačný Európskemu parlamentu za túto správu. Ako sa v nej uvádza, služby majú v rozvinutých krajinách najväčší podiel na tvorbe HDP. Liberalizácia obchodu so službami má preto kľúčový význam pre náš hospodársky rast, rovnako, ako pre rozvojové krajiny, kde služby nie sú dostatočne rozvinuté.
Do veľkej miery súhlasím s názormi vyjadrenými v tejto správe. Sú v súlade s našou globálnou európskou stratégiou. Tá je založená na ambicióznom viacstrannom programe a na starostlivo vypracovanom súbore dvojstranných dohôd. Je pre nás plne záväzný rozvojový rozmer aktuálneho kola mnohostranných obchodných rokovaní a, ako potvrdzuje správa, považujeme viacstrannú dohodu o službách za pozitívnu, rovnako pre záujmy EÚ aj chudobnejších krajín.
Vítam podporu, ktorú správa poskytuje ambicióznej úrovni záväzkov v prebiehajúcich aj nadchádzajúcich rokovaniach o dvojstranných a regionálnych dohodách. Pozorne registrujeme odporúčania správy k rôznym prebiehajúcim rokovaniam, týkajúce sa vo všeobecnosti odvetví, ktoré náš priemysel služieb považuje za dôležité.
Dovoľte mi všeobecnú úvahu k rokovaniam o dohodách v oblasti služieb, ktorá platí pre dvojstranné aj viacstranné dohody. Pri rokovaniach o službách neexistuje ľahká dohoda, žiaden jednoduchý vzorec, ktorý by sa dal použiť na všetky odvetvia služieb a všetky krajiny. Tieto rokovania zahŕňajú vytváranie komplexného a často podrobného súboru regulačných rámcov krajín v tak rozdielnych oblastiach, ako to uvádza záverečná časť vašej správy, od finančných služieb po zdravotnú starostlivosť alebo vzdelávanie. Nesmieme svoje predstavy vnucovať, aby sme zachovali právo tretích krajín regulovať si jednotlivé odvetvia služieb podomácky, podľa vlastného želania, a zároveň, ak dajú prednosť konkurencii, otvárať im možnosti dodávok zvonku. Nesmie sa pri tom prejavovať diskriminácia.
Pripúšťame, že niektoré oblasti služieb majú väčší podiel na tvorbe HDP než iné a že v tomto ohľade liberalizácia obchodu s nimi môže mať väčší vplyv na naše celkové bohatstvo. Pri uprednostňovaní ktoréhokoľvek odvetvia však treba brať do úvahy, okrem iných faktorov, relatívnu špecializáciu našich krajín a regiónov EÚ v jednotlivých odvetviach.
Na záver mi dovoľte ponúknuť vám úvahu o mnohostrannom procese. Vaša správa víta oznámenie o signálnej konferencii o službách, ktorá je súčasťou ministerských rokovaní o rozvojovom programe z Dauhy. My sme skutočne veľmi tvrdo presadzovali toto podujatie, ktoré sa v júli konalo v Ženeve. Bolo to pomerne úspešné. Nezachytili sme všetky signály, ktoré sme očakávali, ale počuli sme dosť na to, aby sme mohli povedať, že členovia Svetovej obchodnej organizácie WTO a niektoré z našich cieľových krajín pochopili význam, ktorý prikladáme úspešnému výsledku rokovaní o prístupe na trh v odvetví služieb.
Nemám krištáľovú guľu, aby som videl, kam sa mnohostranné rokovania o rozvojovom programe z Dauhy pohnú z miesta, kde skončili v júli. Sme v situácii, keď jeden problém, špeciálny ochranný mechanizmus v poľnohospodárstve pre rozvojové krajiny, sa stal bezprostrednou príčinou zlyhania, hoci je potrebné riešiť aj ďalšie otázky. Takže podpora dohody o hlavných obrysoch metód je vcelku veľmi krehká a nie je to len otázka vyriešenia rozporov medzi USA a Indiou v oblasti poľnohospodárstva. Mám pocit, akoby sme mali v rukách jemnú vázu, majstrovské dielo neoceniteľnej hodnoty, ktorú máme teraz preniesť po veľmi šmykľavej dlážke. Jeden nesprávny pohyb a celá vec sa môže rozbiť na malé kúsky. Preto musíme byť pri svojich krokoch veľmi opatrní. Nemôžeme stáť na mieste, ale rovnako ťažké je kráčať vpred.
Sme pripravení znovu vstúpiť do tohto procesu na akejkoľvek úrovni, ktorá nám pomôže zaistiť, že nestratíme to, čo sme už dosiahli a čo zostáva ležať na stole. Musí tu však byť skutočný politický záväzok ostatných strán podieľať sa na procese rokovania. V takomto kontexte sa pokrok, dosiahnutý na signálnej konferencii o službách, nestratí. Vyslané signály objasnili pružnosť našich kľúčových obchodných partnerov v oblasti služieb, a to je dôležitá informácia.
To najlepšie, čo môžeme my všetci urobiť za terajších okolností po krachu rokovaní v Ženeve, je byť realisticky pozitívni a vysvetľovať, akú obrovskú príležitosť môžeme premeškať, ak všetci spolu zlyháme. Vaša správa je preto dobre načasovaná, keďže vysiela zrozumiteľnú a vyváženú informáciu o význame, aký bude mať pre nás aj pre našich partnerov liberalizácia obchodu v jednej z kľúčových oblastí dohody o rozvojovom programe z Dauhy, v službách. Teším sa na pokračovanie spolupráce a dialógu s Parlamentom v tejto, aj iných oblastiach obchodnej politiky.
Olle Schmidt
Vážený pán predsedajúci, obchod so službami sa v súčasnosti stal nevyhnutnosťou pre všetky hospodárstva. Žiadna krajina nemôže dosiahnuť hospodársky úspech s nákladnou a neefektívnou infraštruktúrou služieb. Preto by som chcel vyjadriť svoje veľké poďakovanie pánovi Kamallovi za výbornú a dôležitú správu.
Výrobcovia a vývozcovia textilu, paradajok a iných tovarov nebudú konkurencieschopní, ak nebudú mať prístup k efektívnemu bankovému systému, efektívnym poisťovacím spoločnostiam, účtovníckym firmám, telekomunikáciám a dopravným systémom.
Stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci zdôrazňuje, že prístup k finančným službám, ako sú mikropôžičky, prístup k základným bankovým službám a medzinárodným bankovým prevodom, sú pre jednotlivcov v rozvojových krajinách nevyhnutné, aby sa mohli zapojiť do základných hospodárskych činností a rozbehnúť vlastné spoločnosti.
Výbor tiež zastáva názor, že špecifická povaha finančného sektora si vyžaduje v globalizovanom svete premyslené riešenia. O tom hovoril aj pán komisár Mandelson. Ak naši partneri pri rokovaniach, najmä v rozvojových krajinách, odmietajú možnosť otvorenia trhov so službami, znížia svoje šance na hospodársky rozvoj.
Tým z vás, ktorí majú pochybnosti, hovorím: Pozrite sa, ako sa rozvíjali vaše krajiny! Rozvoj obchodu s tovarmi išiel ruka v ruke s rozvojom obchodu so službami. Na prospech všetkých občanov, pán predsedajúci!
Zbigniew Zaleski
v mene skupiny PPE-DE. - Vážený pán predsedajúci, za socialistickým prístupom odmietania liberalizácie tohto trhu sa skrýva obava, že ak služba prejde do súkromných rúk, štát stratí nad ňou moc a stane sa niečo zlé. Päťdesiat rokov komunizmu ukázalo, že to tak nie je. Konkurenčné služby v cestovnom ruchu, financiách a doprave, aby tieto veci boli dostupné, a vo vzdelávaní a v odbornej príprave sú veľkou výzvou a nádejou pre rozvojovú pomoc chudobným krajinám.
Ako ja vidím tento prínos pre rozvoj, ak porovnáme trh s tovarmi (materiálnymi produktmi) a službami? Služby sú činnosti, ktoré formujú ľudí. Poskytujú šancu na prenos znalostí. Ako zvykneme hovoriť v tomto Parlamente, nie je to rozdávanie rýb ale udíc. Navyše to umožňuje uvoľniť osobnú iniciatívu, inováciu a väčšie zapojenie do rozličných aktivít. Trh so službami je tiež schopný prispôsobiť sa kultúrnym potrebám, je pružnejší a ľahšie sa prispôsobí požiadavkám miestnych právnych predpisov, ktoré treba dodržiavať v každej krajine. Takto môže viesť k zníženiu nezamestnanosti. V spoločenskej oblasti môže pomôcť dosiahnuť väčšiu angažovanosť ľudí rôzneho pôvodu a z rozličných sociálnych vrstiev.
Hovoríme o vode, vzdelávaní a zdravotnej starostlivosti, a prečo nie? 50 rokov komunizmu a nedávne zmeny v mojej krajine dokazujú, že liberalizácia je sila skôr pozitívna než negatívna a ja ju dôrazne podporujem.
Françoise Castex
v mene skupiny PSE. - (FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, na úvod by som chcela poďakovať pánovi spravodajcovi za kvalitu jeho správy. Poskytla nám príležitosť na novú podrobnú diskusiu o obchode so službami. Podarilo sa nám určiť body, v ktorých sú naše názory blízke, a nájsť niektoré otázky na diskusiu. Uvidíme, či tieto otázky vyvolajú závažné rozdiely v názoroch na konci diskusie a hlasovania.
Či už hovoríme o vnútornom trhu alebo o zahraničnom obchode, zhodneme sa na fakte, že trh so službami má najväčší podiel na vytváraní bohatstva a predstavuje štvrtinu svetového obchodu. Je naozaj možné, že toto odvetvie hospodárstva má v Európskej únii stále potenciál rastu. Je preto legitímne zahrnúť trh so službami do dvojstranných a viacstranných obchodných rokovaní. Budeme však musieť stanoviť zásady a podmienky fungovania trhu v obchode so službami.
Prvý bod, ktorý chce moja skupina zdôrazniť, je nevyhnutnosť oddeliť trh so službami a trh s tovarom. Služby nie sú ako tovar, z viacerých dôvodov. Po prvé, služby nemajú rovnakú povahu; niektoré sú spojené so základnými potrebami a právami. Sme pevne presvedčení o potrebe oddelenia komerčných a nekomerčných služieb, či už v zdravotnej starostlivosti alebo vo vzdelávaní. Aj životne dôležitým službám, ako je voda a energia, musíme priznať zvláštny štatút.
Služby nie sú ako tovar, pretože obchodovanie s nimi si často veľmi priamo vyžaduje ľudské úsilie a nie je to iba virtuálne obchodovanie s technológiou. Hoci služby potenciálne vytvárajú pracovné miesta, je to zároveň odvetvie, v ktorom nájdeme najmenej formálne zamestnávanie a najväčšiu neistotu. Preto ma teší, že správa požaduje, aby pravidlá obchodu rešpektovali štandardy pre zamestnávanie, vypracované Medzinárodnou organizáciou práce. Medzi našimi rozvojovými cieľmi musí byť aj boj proti neistote a biede.
Napokon, nestratili sme zo zreteľa ciele rokovaní v Dauhe a medzinárodný obchod ako vektor rozvoja. Tento prístup nás zaväzuje, aby sme pri rokovaniach o záväzných plánoch a dohodách o hospodárskom partnerstve brali do úvahy odlišné záujmy členských štátov a rozvojových krajín. Európska únia musí pri otváraní trhov so službami zohľadňovať rozličné stupne rozvoja, tempo a želania jednotlivých krajín, najmä pri liberalizácii niektorých ich služieb. Mám na mysli najmä finančné služby. Vyvíjanie nátlaku na tretie krajiny v otázke ponímania služieb a ich regulácie je vylúčené. V tak citlivých záležitostiach, ako sú verejné služby a finančné služby, musíme rešpektovať suverenitu týchto krajín.
Neviem, či v tejto otázke dosiahneme úplnú zhodu. Je možné, že práve táto téma rozdelí pravicu a ľavicu v tomto Parlamente.
Ignasi Guardans Cambó
v mene skupiny ALDE. - (ES) Vážený pán predsedajúci, táto správa jednoznačne zdôrazňuje význam služieb v hospodárstve a význam ich postupnej liberalizácie.
Pravdou je, že pre tieňového spravodajcu je zaujímavé sledovať túto diskusiu, ktorá potvrdzuje, prečo niektorí z nás sedia v strede tohto Parlamentu a nie na jednom alebo druhom konci, prečo niektorí z nás sedia tu, v strede.
Čo nás skutočne odlišuje, ak to poviem mierne, od ľudí, ktorí sa neustále držia prísnej predstavy o tom, čo sú to služby, čo sa môže a čo nesmie privatizovať; od ľudí, ktorí sú stále alergickí na predstavu, že niektoré služby môže veľmi efektívne poskytovať súkromný sektor, často oveľa efektívnejšie ako verejný sektor, často dokonca bez ohľadu na to, nakoľko je krajina rozvinutá; od ľudí, ktorí stále chcú donútiť štát, aby niesol veľkú časť bremena v menej rozvinutých krajinách, ako keby odpoveďou na všetky otázky bolo, že zodpovednosť ponesie štát, bez toho, aby sa bralo do úvahy, že práve veľká miera zapojenia štátu je často v pozadí obrovského rozšírenia korupcie v týchto krajinách?
Zopár poznámok, niekoľko prejavov nedôvery k slobodnej hospodárskej súťaži, slobodnému podnikaniu a možnosti občanov dostávať služby v rámci spoločnosti prostredníctvom slobodného hospodárstva.
Toto všetko sme počuli v tejto diskusii. Chcel by som však zároveň objasniť, a to je dôvod, prečo sme v strede, že tiež úplne nesúhlasíme s pocitom, ktorý občas máme, že spravodajca (hoci následne bol veľkorysý pri prijímaní pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov našej skupiny) nie je alebo niekedy nie je dostatočne citlivý v posudzovaní toho, čo znamená všeobecný záujem, v chápaní toho, že nie všetko podlieha pravidlám trhu, v chápaní toho, že členské štáty samozrejme musia mať a uchovať si slobodu chrániť určité služby mimo čistého trhu, v regulovanej podobe alebo poskytovať ich iba prostredníctvom verejného sektora.
Ktoré sú to služby? To nevieme povedať. Dokonca ani v Európe nie sme jednotní v tom, čo je to všeobecný záujem: aj v rámci Európy sú rôzne prístupy k podielu verejného a súkromného sektora v oblasti zberu odpadu, vzdelávania, vody, pohrebných služieb, cintorínov, verejnej dopravy a poštových služieb. Treba však pochopiť, že vzdelávanie, zdravotná starostlivosť atď. majú rozmer, ktorý sa nedá zveriť výlučne a striktne iba súkromnému podniku.
Preto podporujme liberalizáciu služieb; pochopme, že tým zlepšujeme služby, ktoré občan dostáva. Je dôležité, aby Európska únia v tejto otázke prevzala iniciatívu pri všetkých svojich obchodných dohodách, najmä keď vidíme zlyhanie kola rokovaní v Dauhe a mnohostranného rámca v tejto oblasti ako celku, o ktorom nevieme, či je dočasný alebo trvalý.
Európska únia má preto značnú zodpovednosť za požadovanie a praktické presadzovanie liberalizácie služieb, aj v menej rozvinutých krajinách, ale, samozrejme, pri rešpektovaní ich slobody a pochopení, že tento proces musí sprevádzať (a týmto to uzavriem, pán predsedajúci) veľmi silná regulácia. V mnohých prípadoch musí liberalizáciu sprevádzať regulácia a jasné pravidlá, rešpektujúce slobodu a autonómiu každého členského štátu pri rozhodovaní o tom, čo by malo, vzhľadom na tradíciu, reálnu situáciu obyvateľstva alebo reálne okolnosti, zostať súčasťou verejného sektora.
Cristiana Muscardini
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcela by som v mene skupiny Únia za Európu národov zablahoželať pánovi Kamallovi za jeho skvelú prácu. Odvetvie služieb, ako potvrdil samotný autor, je najdôležitejším odvetvím takmer na celom svete. Dokonca aj v Afrike a v Ázii je najdôležitejšou súčasťou v tvorbe HDP. Toto strategické odvetvie však musí byť teraz ťahúňom hospodárskeho rastu, najmä v krajinách, ktoré sú stále menej rozvinuté.
Je dobre, že správa označuje výrazný rast obchodu so službami za zdroj väčšieho bohatstva a stability, najmä v krajinách, ktoré sa potrebujú ďalej rozvíjať. Obchod so službami zároveň znamená prenos vedomostí medzi krajinami a občanmi. Sloboda vykonávať takýto obchod, za predpokladu, že je súčasťou súboru spoločných a dodržiavaných pravidiel, je preto základom akejkoľvek stratégie rastu. Nik by sa však nemal pokúšať o vyvážanie alebo dovážanie modelov pre iných: každá rozvojová krajina si musí prijať časový rámec zodpovedajúci jej možnostiam rastu.
Preto musí nová cesta k liberalizácii brať do úvahy fakt, že vláda musí uspokojiť potreby občanov a nie, ako sa to, nanešťastie, niekedy stáva v Afrike, predať právo na poskytovanie služieb verejným spoločnostiam spojeným s vládami iných krajín, keď tie nie sú schopné poskytovať základné služby ako voda alebo energia svojim vlastným ľuďom, pretože existuje jasné riziko hospodárskych, politických a bezpečnostných problémov, dokonca aj na medzinárodnej úrovni.
Nanešťastie, zlyhanie kola rokovaní v Dauhe potrestalo každého: Európsku úniu, priemyselné krajiny, ale domnievame sa, že predovšetkým najchudobnejšie krajiny. Preto dúfame, že touto správou môžeme vyslať ďalšie silné posolstvo nového úsilia o harmonický rozvoj celej spoločnosti.
Caroline Lucas
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi začať poďakovaním pánovi spravodajcovi za jeho otvorenosť a spoluprácu. Aj napriek tomu však naša skupina nebude môcť podporiť túto správu v zajtrajšom hlasovaní, samozrejme, čiastočne pre jej predpoklad, že obchod so službami je v zásade rovnaký ako obchod s tovarom. Ako už povedala pani Castexová, jednoducho to tak nie je. Nemôžeme s tým súhlasiť, v neposlednom rade preto, že obchod so službami si takmer vždy vyžaduje zmeny vnútroštátnych právnych predpisov alebo uplatňovania predpisov, ktoré často zasahujú do samotných základov sociálnej štruktúry spoločnosti, najmä ak ide o základné služby, od ktorých sú ľudia závislí.
Správa tiež ide proti faktu, že samotní členovia Svetovej obchodnej organizácie WTO stále viac rozlišujú medzi obchodom s tovarom a obchodom so službami. Na ostatnom ministerskom stretnutí WTO iba pred pár mesiacmi v júli v Ženeve skupina latinskoamerických krajín dala do obehu návrh, aby sa zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, voda, telekomunikácie a energia úplne vyčlenili z pôsobnosti WTO, presne na základe toho, že ide o základné verejné služby, ktoré sú súčasťou ľudských práv a s ktorými sa nesmie zaobchádzať ako s obchodovateľnými komoditami. Napokon, správa celkom selektívne uvádza niektoré pozitívne vnútroštátne príklady liberalizácie a základných služieb, ale vôbec nehovorí o veľkom počte zničujúcich príkladov, ktoré mohli byť rovnako dobre uvedené a na ktoré tiež netreba zabúdať.
Otázka, na ktorú chcem poukázať, je problém liberalizácie finančných služieb. Žiadna téma nedominovala titulkom novín v tomto roku viac ako globálna finančná kríza. Panuje široká zhoda v tom, že vznik krízy umožnil nedostatok primeranej regulácie na finančných trhoch. Na rokovaniach WTO o službách zatiaľ bohatšie krajiny hľadajú dohodu o ďalšej deregulácii a liberalizácii finančných trhov a táto správa naozaj plne podporuje takýto návrh. Zdá sa mi trochu ironické, že riaditeľ WTO, pán Pascal Lamy, vyzýval na uzavretie programu WTO ako riešenia globálnej finančnej krízy, keď súčasná politika organizácie by, podľa všetkých objektívnych odhadov, pravdepodobne mohla prispieť k ďalšej finančnej nestabilite.
Som sklamaná, že boli odmietnuté všetky naše pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré požadovali prinajmenšom prestávku v ďalšej liberalizácii finančných služieb, pokým fórum finančnej stability nezverejní svoje odporúčania o niektorých nových základných reguláciách, ako sú kapitálové požiadavky a cezhraničná likvidita (požiadavka, aby sme na to počkali, bola celkom umiernená). Z toho dôvodu sme tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy znovu predložili a, samozrejme, budeme vás žiadať o ich podporu.
Helmuth Markov
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, prvkom zhody v diskusii o tejto správe je spoločné presvedčenie, že mnohostranný systém noriem a regulácií je dôležitý a potrebný, že obchod a rozvoj nesmú vykazovať žiadne protirečenia a že Európska únia nesie mimoriadnu zodpovednosť, danú jej váhou vo formovaní medzinárodných hospodárskych vzťahov.
Sú tu však zásadné rozdiely v prístupe. Samozrejme, je zásadne dôležité zlepšiť celosvetovú dostupnosť, kvalitu a výber služieb, najmä v rozvojových krajinách. To sa však nedá dosiahnuť všeobecnou koncepciou konkurencie, liberalizácie a privatizácie, najmä vo verejných sektoroch (voda, zdravotná starostlivosť, energia a osobná doprava).
Ešte oveľa menej vhodná je stratégia deregulácie, ktorú Komisia presadzuje v rámci mnohostranných a čoraz viac aj dvojstranných rokovaní, čo je tá správna cesta k posilneniu globálneho trvalo udržateľného rozvoja, pretože jej hlavným cieľom je celosvetový prístup pre európske nadnárodné spoločnosti a oveľa menej je zameraná na malé a stredné podniky.
Ešte jedna vec: Európska únia by chcela uzavrieť dohody o voľnom obchode, ktoré sa týkajú aj zahraničných investícií, s krajinami ako Čína, Kórea, India a štáty združenia krajín ASEAN a AKT. Naproti tomu, Nemecko v súčasnosti zavádza zákon, podľa ktorého podiel zahraničných akcií spojených s hlasovacím právom v nemeckom podniku môže byť obmedzený na maximálne 25 %. Keď Bolívia usúdila, že musí obmedziť oveľa vyšší podiel zahraničného kapitálu vo svojej produkcii zemného plynu, Európa kričala na poplach.
Moja skupina je presvedčená, že každá krajina sa musí sama rozhodnúť kedy, podľa akých pravidiel a v akom rozsahu sa chce otvoriť globálnej konkurencii. Prezident Arias dnes povedal: "Potrebujeme asymetrický prístup." To je slovo na záver.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predsedajúci, ako už povedali pán spravodajca a pán komisár Mandelson, služby sú jedným z najdynamickejších odvetví európskeho aj globálneho hospodárstva. Musíme však priznať, že existuje značný priestor na posilnenie medzinárodného obchodu so službami, čo by prinieslo výhody spoločnostiam a ešte viac spotrebiteľom.
Čo sa týka vývozného obchodu, odvetvie služieb je tiež mimoriadne dôležité pre rozvojové krajiny. Postupné otváranie ich trhov, založené na princípe rozdielneho zaobchádzania, môže prispievať k presunu technológií a know-how, ako aj k zlepšovaniu ich infraštruktúry.
Základnými cieľmi EÚ sú záväzná konsolidácia prinajmenšom doterajšieho stavu v oblasti prístupu k trhom a jeho ďalšia liberalizácia. Podľa môjho názoru je potrebné znižovať prekážky, na ktoré narážajú európske spoločnosti, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a predvídateľnosť na zahraničných trhoch.
Úroveň ponúk a celkový priebeh rokovaní v rámci WTO sú zatiaľ sklamaním pre odvetvie služieb. Dvojstranné a medziregionálne rokovania o ambicióznych dohodách o voľnom obchode sa stávajú nevyhnutným doplnkom k mnohostrannému rámcu, najmä od júlového zlyhania týchto rokovaní.
Pri rokovaniach o ďalšom otváraní trhov bude potrebné zabezpečiť právo regulovať pre samotnú EÚ, aj pre jej obchodných partnerov, najmä v oblastiach verejných služieb a služieb všeobecného záujmu.
Carlos Carnero González
(ES) Vážený pán predsedajúci, rád by som povedal pánom Zaleskému a Guardansovi, že Goyov slávny grafický list, ako iste vedia, nesie názov Spánok rozumu rodí príšery, a niekedy sen o liberalizácii s prísnymi pravidlami trhu môže zrodiť neefektívnosť a nerovnosť. Keď hovoríme o službách, musíme to mať neustále na pamäti.
Predstavme si, napríklad, chudobnú krajinu, v ktorej nefunguje dobre vzdelávanie a kde sa rozhodnú prijať zahraničné subjekty, od ktorých sa očakáva, že zabezpečia deťom tejto krajiny kvalitné vzdelanie. Ako si môžeme byť istí, že tieto súkromné spoločnosti do toho nepôjdu s cieľom vytvoriť monopol alebo oligopol, alebo že nezavedú ceny, ktoré nebudú dostupné spotrebiteľom, v tomto prípade deťom, a že sa skončí s nekvalitným vzdelávaním? Kto nás o tom môže presvedčiť? Pretože stať sa to môže. V takomto prípade nebudeme v situácii slobodnej hospodárskej súťaže, ale v situácii úplne regulovanej súťaže v súkromných rukách.
Preto musíme povedať veľmi zreteľné áno privatizácii obchodu so službami a zároveň odlišovať verejné služby a služby všeobecného hospodárskeho záujmu; pritom zabezpečiť dodržiavanie kritérií a pravidiel dostupnosti a kvality, a samozrejme aj to, aby boli výrazne prítomné sociálne kritériá.
Posilnenie hospodárstiev znamená posilnenie tých členských štátov, ktoré sú otvorené pravidlám trhu, ale bez toho, aby sme občanov zaviazali využívať iba služby tých, ktorí lepšie dokážu tieto pravidlá uplatňovať.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, rád by som ocenil pána Kamalla za jeho veľmi dobrú správu. Blahoželám!
Treba zdôrazniť, že prístup na trh a voľný obchod v oblasti služieb majú zásadný význam pre hospodársky rast a znižovanie nezamestnanosti. Naše štáty a regióny ťažia z tohto riešenia. Tento prínos sa týka aj partnerov mimo EÚ, najmä chudobných krajín. Rokovania v rámci programu z Dauhy by mali viesť k vytvoreniu harmonizovaného balíka služieb, vrátane finančných služieb, vo vzťahu ku ktorým je EÚ najviac otvorená a transparentná.
Táto otvorenosť by však mala ísť ruka v ruke so vzájomnosťou a s rešpektom. V tejto súvislosti by sme sa tiež mali pozrieť na to, čo nazývame "daňovým rajom". Predpisy, ktoré sa prijímajú, by mali mať na zreteli potrebu podpory konkurencie, a teda znižovania cien a zvyšovania kvality služieb, a zároveň, na druhej strane, boja proti korupcii a monopolizácii trhu.
Tu by som rád zdôraznil, že obchod so službami stále častejšie zahŕňa špičkové technológie, počítačové produkty, kultúrne produkty atď. Služby poskytované cez internet si vyžadujú špeciálny prístup. Zaručená musí byť ochrana práv na duševné vlastníctvo a osobných údajov, zároveň musí fungovať ochrana pred podvodmi, obchodom s pornografiou a inou trestnou činnosťou. Starnúca spoločnosť a postihnutí ľudia si vyžadujú rastúce objemy zdravotníckych a opatrovateľských služieb. Musíme preto uvažovať o rastúcom počte prisťahovalcov pracujúcich v týchto oblastiach. Súčasná politická situácia by mala upriamiť našu pozornosť aj na služby v oblasti energií a komunikácií.
Počuli sme, že všade vo svete hrajú služby veľmi dôležitú úlohu v tvorbe HDP. Globálny obchod so službami vykazuje rastúci trend a už predstavuje štvrtinu služieb. Takže dúfajme, že sa nám podarí vytvoriť systém zrozumiteľných a spravodlivých pravidiel, ktoré zaistia všetkým stranám rovnaké zaobchádzanie. Nebude to ľahké, ale kto povedal, že by sme sa mali zaoberať iba ľahkými úlohami?
Jens Holm
(SV) Pán Kamall volá po ďalekosiahlom otvorení trhov so službami v rozvojových krajinách. Nanešťastie je to úplne v súlade so súčasnou obchodnou politikou EÚ. Napríklad, pán Kamall chce, aby to, čo v súčasnosti robia miestne spoločnosti alebo verejný sektor, dostalo konkurenciu nadnárodných európskych spoločností.
To je politika, ktorá sa už testovala v Európe. Moja krajina, Švédsko, bola jednou z prvých, ktoré deregulovali svoje trhy so službami v oblasti energií, elektriny, železníc a pôšt. Dnes vidíme výsledok: vyššie ceny, horšia údržba a často aj horšie služby. Zopár monopolov môže teraz ťažiť nevídané zisky z toho, čo bolo predtým v spoločnom vlastníctve.
Je toto model rozvoja, ktorý by sme mali predávať rozvojovému svetu? Nie! Našťastie, sú krajiny, ktoré robia veci inak! Nórsko, ktoré je nezávislé od EÚ, odmietlo všetky požiadavky v rámci Všeobecnej dohody o obchode so službami GATS na liberalizáciu odvetvia služieb v chudobných krajinách. Vo všeobecnosti, Nórsko pozdvihlo svoj hlas proti politike voľného trhu hospodárskeho liberalizmu, ktorú EÚ presadzuje v rámci Svetovej obchodnej organizácie WTO. To vzbudzuje nádej. EÚ by mala na prvé miesto klásť potreby chudobných krajín, namiesto volania po deregulácii a privatizácii.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcel by som zablahoželať svojmu kolegovi, pánovi Kamallovi, za jeho správu, v ktorej zdôrazňuje potrebu rozvoja medzinárodného trhu so službami, berúc do úvahy rozdielnu situáciu rozvojových krajín bez toho, aby sa zabudlo, že podmienky musia byť spravodlivé pre všetky strany.
Na jednej strane je tu veľký potenciál pre Európsku úniu na otvorenie svojho odvetvia služieb novým trhom, na ktorých má veľkú komparatívnu a konkurenčnú výhodu na globálnej úrovni: rozvoj nových kanálov pre toto odvetvie, čo je jedným z hlavných nástrojov, pomocou ktorých môže Európa čeliť výzve globalizácie.
Na druhej strane je tu veľa výhod pre rozvojové krajiny.
Po prvé, môžu využívať znalosti a zručnosti Európskej únie v tejto oblasti, čo tieto krajiny potrebujú pre rozvoj svojich hospodárstiev, najmä v základných a medziodborových odvetviach, ako sú finančné služby. Uľahčilo by to presun technológie z európskych inštitúcií a podnikov. Existencia priaznivejšieho hospodárskeho rámca by mala motivačný účinok na investície z ďalších oblastí sveta; preto by sa prínos pre ich hospodárstva znásobil.
Po druhé, pokrok v rokovaniach by viedol k zlepšeniu podmienok pre tých, ktorí chcú poskytovať služby, ako aj pre podniky, ktoré sa chcú usadiť v Európe.
Rád by som v správe vyzdvihol potrebu dodržiavania základných predpisov Medzinárodnej organizácie práce ILO, najmä vo vzťahu k detskej a nútenej práci, pretože by to mala byť otvorenosť s asymetriou, áno, ale pri dodržiavaní pravidiel spravodlivej súťaže a fair play; pričom nikdy nesmieme zabúdať na záujmy našich podnikov.
Musíme požadovať intenzívnejšie záväzky, najmä veľkých rastúcich ekonomík, Číny, Indie a Brazílie, vždy však v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Správa sa zmieňuje o špecifických okolnostiach vo vzťahu k rozličným obchodným blokom, ako je Združenie krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN), štáty Perzského zálivu, India a Kórea. V správe chýba jedna oblasť, ktorej stupeň rozvoja a hospodárska situácia sú ideálne pre rozvoj nášho odvetvia služieb. Hovorím o zoskupení Mercosur a v jeho rámci najmä o Brazílii; bol som spravodajcom správy o stave rokovaní s touto krajinou v Parlamente. Preto, aj keď sa táto krajina neobjavuje výslovne v hlavných bodoch správy, chcel som sa o nej zmieniť, aby bolo možné ju tiež zahrnúť.
Glyn Ford
Vážený pán predsedajúci, rád by som vyslovil uznanie obrovskému množstvu práce, ktoré môj kolega Syed Kamall vynaložil na túto správu o obchode so službami, ale obávam sa, že mu k tejto práci nemôžem úprimne zablahoželať, keďže zásadne nesúhlasím s niektorými prvkami jeho prístupu.
Kľúčovým problémom sú služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Tu, v Európskom parlamente, bežne dosahujeme medzi skupinami socialistov a kresťanských demokratov kompromis, ktorý odráža politickú rovnováhu síl v tejto inštitúcii. Mám však obavy, že pri tejto príležitosti sa kompromis nedosiahol: naozaj, počuli sme viaceré poznámky od jeho kolegov, ktoré naznačujú, že niektorí členovia jeho vlastnej skupiny, tí s vyvinutejším sociálnym cítením, sú dotknutí a cítia znepokojenie z prístupu, ktorý si zvolil pán spravodajca.
Toto je určite tá najliberálnejšia správa (a aby nedošlo k omylu, pripomínam, že mám na mysli pejoratívny význam tohto slova), akú kedy Výbor pre medzinárodný obchod predložil plénu. Správa nerozlišuje účinne medzi komerčnými a nekomerčnými službami, a ja a veľká väčšina našej skupiny budeme môcť hlasovať za správu pána Kamalla iba v prípade, ak budú prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy číslo 2, 11 a najmä 5, ktoré budú chrániť univerzálne, dostupné a kvalitné verejné služby pre všetkých.
Reinhard Rack
(DE) Vážený pán predsedajúci, služby sú základnou zložkou našej hospodárskej budúcnosti. To neplatí len pre vysoko rozvinuté ekonomiky tu v Európe, ale aj, a predovšetkým, pre takzvané rozvojové krajiny. Keďže je to tak, musíme ukázať, že deregulácia, ktorú sme v minulosti dosiahli v oblasti prepravy tovaru, je naším cieľom aj v odvetví služieb. Tu je to v mnohých ohľadoch zrejme ešte dôležitejšie.
Spravodajca, pán Kamall, ktorému musíme poďakovať za jeho správu, ako aj pán Zaleski poukázali na to, čo sa dá dosiahnuť v odvetví služieb: presun vedomostí, vyššia kvalifikovanosť, pracovné miesta a lepšia infraštruktúra. To sú veci, ktoré by sme mali všetci, naozaj spoločne, podporovať. Ak sa na veci pozeráme z tohto uhla, mali by sme zahŕňať mnohé z ideológií, pre ktoré sme tu v Európe v uplynulých rokoch a storočiach bojovali, bez prílišného obzerania sa dozadu.
Hovorím "áno" osobitným potrebám v určitých odvetviach, ale "nie" tým zástupným bitkám, ktoré chcú vybojovať niektorí poslanci tohto Parlamentu, skrývajúc sa za rozvojové krajiny.
Harald Ettl
(DE) Vážený pán predsedajúci, my všetci chceme mať otvorené hranice na poskytovanie služieb. Rád by som v tejto súvislosti uviedol dve veci. Európska únia v roku 2006 vyjasnila svoj postoj k otázke zabezpečenia verejných služieb a nevystavila citlivú oblasť verejných služieb dokonca ani verejnému výberovému konaniu.
Teraz sa, samozrejme, robia v rámci Všeobecnej dohody o obchode so službami GATS pokusy liberalizovať toto citlivé odvetvie zadnými dverami. Nemôžeme tu používať rovnaké prístupy ako pri komerčných službách. Opačný prístup sa, pochopiteľne, uplatňuje aj voči rozvojovým krajinám. EÚ by nemala vyvíjať žiadny nátlak na rozvojové krajiny a nútiť ich do liberalizácie verejných služieb. Tieto krajiny musia byť schopné rozhodnúť sa samé.
Druhý chúlostivý bod sa týka trhu s finančnými službami. Od 80. rokov minulého storočia trhy s finančnými službami vykazovali enormne vysoký rast v najrozsiahlejších odvetviach globalizovaného trhu, dokonca aj pre finančné transakcie. Menové trhy majú ročný obrat 360 biliónov USD. Zapojenie do globálne sa rozširujúcich trhov je, samozrejme, vecou hospodárskej slobody a rozvojové krajiny preto vykazujú vysoký stupeň zraniteľnosti voči vonkajším otrasom. Liberalizácia finančných služieb by preto mala [zohľadňovať] stupeň rozvoja konkrétnej ...
(predsedajúci prerušil rečníka.)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Vážený pán predsedajúci, v rámci tejto diskusie existujú dve záležitosti, na ktoré by som rád upozornil. Po prvé, je pravda, že v roku 2007 predstavovalo odvetvie služieb v Európskej únii až 75 % tvorby HDP a vývoz služieb z EÚ predstavoval viac ako 28 % celkového svetového vývozu, ale ešte stále existuje v rámci samotnej Európskej únie množstvo prekážok slobodnému poskytovaniu služieb zo strany poskytovateľov služieb z nových členských štátov. Rád by som vyjadril nádej, že EÚ v najbližšej budúcnosti podnikne niektoré zásadné kroky vpred v tejto záležitosti.
Po druhé, mal by sa vyvinúť silný odpor voči riešeniam navrhovaným v správe, podľa ktorých by EÚ v rámci rokovaní WTO jednostranne znížila platby a dotácie poľnohospodárom, aby získala, ako sa uvádza, prospech v podobe zvýšených ziskov z obchodu v službách. Tento prístup, ktorý už EÚ zvolila mnohokrát, viedol k obmedzeniu výroby a niekedy dokonca aj k likvidácii mnohých odvetví poľnohospodárskej výroby v rámci Európskej únie, čo výrazne znížilo potravinovú bezpečnosť krajín EÚ a v nedávnych mesiacoch tiež viedlo k značnému zvýšeniu cien poľnohospodárskych surovín.
Roberto Fiore
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel som upriamiť vašu pozornosť k faktu, že sa hovorí o liberalizácii bankového systému, ale všetci vieme, že po smernici Bazilej II sa v tomto odvetví objavil monopol a videli sme, ako boli vyhladené celé podniky, celé hospodárske jednotky presne v dôsledku monopolizácie finančného systému.
Preto sa domnievam, že musíme nejakým spôsobom oživiť starý systém, družstevný systém, ktorý bol vo vidieckych oblastiach a v mnohých iných častiach Európy zdrojom životnej sily pre malé súkromné a rodinné podniky. Potom môžeme hovoriť a konať v zmysle liberalizácie namiesto monopolu v tomto základnom bankovom odvetví, ktoré ovplyvňuje životy rodín a podnikov v celej Európe.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, domnievam sa, že malé a stredné podniky majú veľmi špecifické požiadavky, dokonca aj v oblasti finančných služieb. V Európe máme 25 miliónov podnikov. Som presvedčený, že mnohé z nich by určite boli schopné dosiahnuť rovnaký úspech aj na medzinárodnom trhu.
Napokon, aj v tých najmenej rozvinutých krajinách je jednou zo základných otázok, ako vyprodukovať zisk. Pán komisár Mandelson si preto myslí, že je obzvlášť dôležité neustupovať v rokovaniach WTO, ale priniesť tam čerstvý impulz. Potrebujeme zjednodušenie obchodu, potrebujeme príslušné záväzky, a ja dúfam, že to čoskoro dosiahneme.
Peter Mandelson
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, určite mám v úmysle pri rokovaniach odhodlane tlačiť na uzavretie dohody o svetovom obchode v rámci programu z Dauhy. Je to skutočne veľmi dôležité a som vďačný váženému pánovi poslancovi, že to zdôraznil.
Naozaj som nemal v úmysle komentovať túto diskusiu alebo reagovať na ňu. Dôvodom, prečo to robím, je môj pocit, že v niektorých príspevkoch, ktoré tu odzneli, sa ukázal nemalý kus nepochopenia problematiky prevádzkovania služieb v 21. storočí, najmä medzi rozvojovými krajinami, ale okrem toho tu niektorí účastníci diskusie svojimi poznámkami vytvárajú falošnú ideologickú hranicu medzi tým, čo nazývajú "komerčné" a "nekomerčné" služby. Keďže trávim väčšinu svojho času vo svete a v rozvojových krajinách, musím povedať, že rozdiely a ideologické hranice, opisované v tejto diskusii, stále viac miznú bez stopy. Medzi členmi WTO to nie je tak, ako tvrdila pani Lucasová, že rozvojové krajiny stále viac považujú obchod so službami za úplne odlišný a oddelený od trhu s tovarom. V skutočnosti sa vo WTO a pri obchodných rokovaniach objavuje presne opačný trend. Rozvojové krajiny stále viac vnášajú obchod so službami do týchto rokovaní. Myslím si, že je nesprávne, a hovorím to ako niekto, kto je sociálnym demokratom nepretržite mnoho desaťročí a kto má, myslím si a dúfam, vyvinuté sociálne cítenie, predkladať v otázke služieb tvrdenie, že štátne prevádzkovanie je dobré a súkromné prevádzkovanie je zlé. Toto nie je len zastarané myslenie, je to v protiklade so záujmami rozvojových krajín a so základnými potrebami najchudobnejších obyvateľov týchto krajín a tých komunít, ktoré by sme mali hľadať, aby sa postavili za naše hodnoty ako Európania a za naše princípy ako Európania.
Takže dúfam, že nebudeme nasledovať a podporovať, ak môžem so všetkou úctou odporúčať, túto zvláštnu rovnicu, podľa ktorej môžete klásť do popredia potreby najchudobnejších ľudí tým, že odopriete rozvojovým krajinám možnosť dodávať spotrebiteľom efektívnejšie a lacnejšie nielen vodu, energiu a telekomunikačné služby, ale aj zdravotnú starostlivosť a vzdelávanie prostredníctvom investícií, technológie, riadiacich schopností a techník z rôznych medzinárodných zdrojov, na základe konkurencie.
To celkom určite neznamená, že by tieto služby mali fungovať bez regulácie. Nepodporujem monopolistické správanie, špekulatívnu tvorbu cien a kartely, ale k tomu smerujú argumenty, ktoré vážený pán poslanec uvádzal. Regulácia národnými vládami v rozvojových krajinách je, samozrejme, zásadná vec vo vzťahu k týmto službám, ale, prosím vás, nevytvárajme alebo nepodporujme to, čo považujem, ako som už opísal, za falošnú ideologickú hranicu medzi komerčným a nekomerčným. Oboje je rovnako opodstatnené, ak je to správne regulované a ak to dobre slúži potrebám ľudí, ktorí zúfalo potrebujú viac služieb tohto druhu, efektívnejšie poskytovaných a v mnohých prípadoch lacnejších.
Syed Kamall
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, naozaj neviem, kde začať, keďže všetci boli takí láskaví. Ďakujem všetkým za účasť v tejto diskusii, vítam každý jednotlivý príspevok.
Rád by som sa počas tých pár minút, ktoré som dostal k dispozícii, venoval niekoľkým otázkam, ktoré boli nastolené. Nevystupujem v rozprave príliš často, tak mi budete musieť odpustiť trochu neviazanosti.
Pán Markov hovoril o jedinom, univerzálnom riešení. V tejto správe sa celkom jasne uvádza, že rovnako ako by sme nemali iným krajinám vnucovať liberalizáciu, nemali by sme iným krajinám vnucovať ani protekcionizmus alebo štátne monopoly. Toto je myšlienka, ktoré som sa pokúšal vyjadriť, takže je to naozaj ďaleko od jediného univerzálneho riešenia. Uznávame, že pre rozličné krajiny existujú rozmanité riešenia, ale poskytnime im aj možnosť voľby liberalizácie. Mnoho ľudí v chudobnejších krajinách mi hovorilo, že sú znechutení a unavení z nemožnosti voľby, z toho, že musia ísť k štátnemu monopolnému prevádzkovateľovi, ktorý poskytuje zlé služby, alebo k súkromnému monopolnému prevádzkovateľovi, o ktorom všetci vedia, že je prepojený s vládnucou elitou. To, čo skutočne chcú, je v prvom rade prístup, alebo možnosť voľby, prostredníctvom ktorej naozaj majú určitý druh prístupu.
Čo sa týka prestávky v liberalizácii finančných služieb, je rozdiel medzi finančnou krízou z globálneho pohľadu a zlými pôžičkami a zlými dlhmi. Chudobní africkí podnikatelia mi povedali, že chcú prístup na kapitálové trhy, aby si mohli požičať peniaze na kúpu traktora, aby mohli poorať polia a vytvoriť vo svojej oblasti viac bohatstva, tak im dajme tú možnosť a prístup ku kapitálu.
Na záver, môj kolega, Glyn Ford, ma odsúdil a ja to v skutočnosti beriem ako kompliment. Som veľmi šťastný, keď počúvam, že toto je tá "najliberálnejšia správa" a dúfam, že to jedného dňa bude na mojom náhrobnom kameni, aj keď nie okamžite. Chcem zdôrazniť, že je rozdiel medzi sociálnym cítením a socialistickým cítením. Sociálne cítenie znamená sledovať, čo skutočne funguje a ako môžeme reálne pomôcť chudobným namiesto lipnutia na zastaranej socialistickej ideológii, ktorá, ako povedal pán Zaleski, stratila svoju legitimitu po tom, čo bola mnoho rokov vnucovaná strednej a východnej Európe.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok, 4. septembra 2008.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Pedro Guerreiro  
písomne. - (PT) V júli sme opäť videli zlyhanie ďalšieho pokusu uzavrieť kolo rokovaní v Dauhe, ktorého cieľom je pokročiť v liberalizácii obchodu, a Parlament už chce schváliť správu, vypracovanú z vlastnej iniciatívy, ktorá sa tak nechutne snaží o celosvetovú liberalizáciu obchodu so službami buď v rámci Svetovej obchodnej organizácie WTO, prípadne cez dvojstranné alebo viacstranné dohody s tretími krajinami, ktoré podporuje EÚ.
To, čo tu máme, je skutočný základ, vytyčujúci cestu smerom k liberalizácii všetkých služieb, vrátane verejných služieb, ktoré nazýva "potreby verejného a všeobecného záujmu".
Cieľom je, popri iných príkladoch, väčšia liberalizácia zdravotnej starostlivosti, distribúcie vody, vzdelávania, kultúrnych služieb, cestovného ruchu alebo finančných služieb.
Správa si dáva tú námahu objasniť, že "zásady stanovené v dohode GATS nezakazujú privatizáciu ani dereguláciu" a sľubuje, že po vstupe dohody WTO do platnosti sa budú konať pravidelné kolá rokovaní "s cieľom dosiahnuť postupne vyššiu úroveň liberalizácie..."
V úsilí prekonať terajší "mŕtvy bod" vo WTO správa požaduje a víta nové iniciatívy, ako je "signalizačná" konferencia, ktorých cieľom je umožniť uzavretie dohody v blízkej budúcnosti.
Veľké podniky v Európe by to samé nenapísali lepšie...
