Strednodobá finančná pomoc pre platobné bilancie členských štátov a sociálna podmienenosť (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov a sociálnej podmienenosti - B7-0215/2009), ktorú Komisii predložili Tatjana Ždanoková a Jean Lambert v mene skupiny Verts/ALE, Alejandro Cercas v mene skupiny S&D a Marian Harkinová a Elizabeth Lynnová v mene skupiny ALDE.
Tatjana Ždanoka
autorka. - Vážený pán predsedajúci, pochádzam z Lotyšska - krajiny, ktorú finančná kríza vážne postihla. Bez finančnej pomoci zvonka hrozil Lotyšsku kolaps. Pomoc sme dostali od EÚ a MMF. Podmienkou poskytnutia pomoci však bolo, aby lotyšská vláda znížila rozpočtové výdavky. Vláda znížila rozpočtové výdavky tak, že znížila dôchodky o 10 %, dôchodky pracujúcich dôchodcov o 70 %, rodinné prídavky a rodičovský príspevok pre pracujúcich rodičov o 10 % a znížila aj hraničné hodnoty nezdaniteľnej časti príjmu fyzických osôb.
Ako vidíte, bol zvolený rovnostársky postup. Dôchodky sa celoplošne znížili o 10 % nezávisle od toho, či ich suma predstavovala 100 EUR alebo 1000 EUR. Komisia uvítala tieto kroky, urobené takým škandalóznym spôsobom, a podpísala s Lotyšskom memorandum o porozumení. Od začiatku bolo jasné, že takéto celoplošné znižovanie bude mať negatívny dosah na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Neuvedomuje si Komisia, že rok 2010 bude Európskym rokom boja proti chudobe?
Situácia v Lotyšsku nie je v Únii ojedinelým prípadom. Pôžičky od Spoločenstva dostali aj Maďarsko a Rumunsko. Možno budú aj ostatné krajiny jedného dňa nútené žiadať o takéto pôžičky. Preto by sme mali zabrániť vytvoreniu precedensu prijímania antisociálnych opatrení.
Vážený pán komisár, samozrejme, môžete povedať, že vy iba poskytujete financie a za sociálnu politiku sú zodpovedné vlády členských štátov. Sociálne práva sú však pre inštitúcie Európskej únie právne záväzné. Znamená to, že pri všetkom, čo inštitúcie urobia, sa musia zohľadniť sociálne práva, v opačnom prípade budú slová o vysokej úrovni sociálnej ochrany ako úlohy EÚ vyvolávať iba ironický úsmev.
Elizabeth Lynne
autorka. - Vážený pán predsedajúci, nie je to o tom, že by sa členským štátom malo prikazovať, na čo by mali alebo nemali minúť svoje financie. Každý štát má vlastné naliehavé priority, pomocou ktorých sa dostane z finančných ťažkostí.
Ak však členský štát dostane od Európskej únie pomoc pod touto podmienkou, mal by dostať podporu pri jej využití spôsobom, ktorý rešpektuje zásady Únie, inak povedané spôsobom, ktorý neprehliada potrebu sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania.
Finančná kríza vážne zasiahla ľudí v celej Európskej únii, a preto je správne, že takýto fond existuje. Milióny ľudí prišli o prácu. Mnohí z ľudí, ktorí v týchto členských štátoch prišli o prácu, sú tou najzraniteľnejšou skupinou a majú najmenšiu možnosť nájsť si rýchlo prácu. Preto je dôležité, aby sa v týchto členských štátoch neprehliadali sociálne záchranné siete.
V našej otázke na ústne zodpovedanie sme sa vyslovene pýtali, či sa od členských štátov požaduje, aby do správ, ktoré predkladajú Komisii, zahrnuli aj hodnotenie sociálneho vplyvu. Bola by som rada, keby ste nás mohli informovať, či to tak je.
Je dôležité, aby sme členským štátom, ktoré dostávajú európske financie prostredníctvom strednodobej finančnej pomoci, vyslali správny odkaz. Osobne si myslím, že musíme dať jasne najavo, že pred odsúhlasením ďalšej pomoci môže Komisia zohľadniť spôsob, akým sa poskytla pomoc tým najzraniteľnejším.
Viem, že keď majú členské štáty finančné ťažkosti, nie je vždy ľahké naďalej si uvedomovať svoje sociálne záväzky, a preto sme položili túto otázku na ústne zodpovedanie. Je mimoriadne dôležité mať na vedomí, že táto finančná kríza má aj svoju ľudskú stránku, ktorú dosť často predstavujú ľudia, ktorí sa už beztak nachádzajú úplne na okraji spoločnosti.
Alejandro Cercas
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, predtým, ako sme predložili našu otázku, som si dôkladne prečítal predchádzajúce otázky a príslušné pozície Parlamentu. To, že 24. apríla tohto roka Parlament prijal legislatívne uznesenie s cieľom pozmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorému v zmysle článku 100 Zmluvy o EÚ tieto finančné nástroje podliehajú, je fakt, a nie názor.
Vážený pán komisár, v tom nariadení Parlament podporil túto pomoc na riešenie konkrétnych problémov verejných financií členských štátov, ktoré finančná kríza postihla najviac, vyslovil plnú solidaritu najmä so štátmi, ktoré pristúpili k EÚ v poslednej vlne rozširovania, ale zároveň, pán komisár, tento Parlament jasne povedal, že pomoc by mala byť podmienená, a stanovil štyri kritériá, ktoré sú cieľmi Spoločenstva.
Prvé kritérium je, že verejné výdavky by mali byť kvalitné a nemalo by sa mrhať financiami, druhé je, že by sa mali dodržiavať systémy sociálneho zabezpečenia a udržateľný rast, tretie je, že by sme sa nemali vzdávať politiky plnej zamestnanosti slušnej kvality, a štvrté je, že by sme mali bojovať proti zmene klímy. Takže ak sú tieto ciele dobré pre nás, mali by sa logicky dodržiavať aj v spomenutých členských štátoch.
Prešlo niekoľko mesiacov a dostali sme pár správ od mimovládnych organizácií, odborov a občanov o jednom zo štyroch členských štátov, ktoré dostali veľmi výraznú pomoc pre verejné financie: 6,5 miliardy EUR, 3,1 miliardy EUR, 2,2 miliardy EUR a 5 miiárd EUR. Informujú nás o údajoch, ktoré práve spomenul náš kolega poslanec: o 40 % znižovaní v sektore vzdelávania, o 10 % znižovaní v dôchodkovom programe, o 50 % znížení príspevkov pre chorých atď.
Vážený pán komisár, vzhľadom na túto situáciu si Parlament želá aspoň to, aby si v týchto štátoch nevysvetľovali naše mlčanie tak, ako si ho vysvetľujú, teda že my sme tí, ktorí uvaľujú opatrenia, alebo by sme sa aspoň nemali podieľať na takejto interpretácii, podľa ktorej Európa ešte priťažuje tým častiam obyvateľstva, ktoré sú v najväčšej núdzi. Vážený pán komisár, ak to je možné, mali by sme sa vyhnúť situácii, v ktorej na pomoc doplácajú tí najslabší.
Joaquín Almunia
člen Komisie. - (ES) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, problémy v Lotyšsku, Maďarsku a Rumunsku - troch členských štátoch, ktoré momentálne čerpajú pôžičky zo systému pre platobné bilancie - nespôsobil ani tento Parlament, ani Európska komisia, ani Európska únia. Spôsobila ich hospodárska kríza a prehĺbilo ich zlé riadenie a nevhodné politiky politických predstaviteľov týchto štátov. Hovorím to preto, lebo v časti Európskej únie, v ktorej je Lotyšsko, v časti Európskej únie, v ktorej je Maďarsko, a v rovnakej časti Európskej únie, v ktorej sa nachádza Rumunsko, sú štáty, ktoré nemajú tieto problémy, ktorým sa v boji s krízou darí lepšie, ktoré využívajú pomoc z rozpočtu EÚ prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ktoré využívajú ochranu vyplývajúcu z členstva v Európskej únii a budúceho členstva v menovej únii, ale nemusia žiadať o podporu zo systému pre platobné bilancie.
Prečo museli tieto tri členské štáty žiadať o pomoc? Prečo sme im museli požičať peniaze? Nebolo to pre chybu Komisie, Parlamentu alebo Európskej únie ako takej, ale pre zlé riadenie v týchto členských štátoch.
Ako im pomáhame? Tak, že im požičiavame peniaze. Nikto neposkytuje pôžičky bez podmienok, nemáme od Parlamentu ani od Rady povolenie poskytovať pôžičky bez stanovenia podmienok. Pôžičky poskytujeme pod určitými podmienkami a týmto štátom stanovujeme niektoré podmienky, ktoré sú prísne, pretože ich situácia je mimoriadne zložitá, ale hovoríme im: "Neznižujte platby pre občanov preto, aby ste boli schopné prispievať na financovanie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, neprijímajte regresívne opatrenia, neznižujte platby, lebo priťažíte tým najslabším." Niekedy sa nám darí a niekedy, žiaľ, nie, pretože záležitosti majú v rukách oni, a nie my.
Preto nielenže mám rovnaké obavy ako vy, ale v mene vás všetkých ich odovzdám vládam príslušných členských štátov zároveň s financiami, ktoré im poskytujem v mene Európskej únie - pôžičkou vo výške 3,1 miliardy EUR pre Lotyšsko a veľmi veľkým objemom financií pre Rumunsko a Maďarsko.
Ale prosím vás, berte na vedomie, že nikto neposkytuje pôžičky bez stanovenia podmienok a ja tiež na to nemám právo ani vo vašom mene, ani v mene členských štátov. Ani v dobrých, ani v zlých časoch však nemôžeme prijímať rozhodnutia, ktoré sú v kompetencii vlád a parlamentov daných členských štátov.
Vládam a parlamentom týchto krajín pripomíname po prvé ich povinnosť dostať svoje krajiny z krízy, ktorou ostatné krajiny netrpia až v takom závažnom rozsahu, a po druhé, že isté opatrenia nemožno prijímať a že nie sme ochotní požičiavať peniaze, ak sa prijímajú opatrenia, ktoré prekračujú rámec opatrení nevyhnutne potrebných na zlepšenie stavu verejných financií a ktoré dostávajú tieto štáty do situácie, v ktorej budú riešiť svoju budúcnosť tak, aby nemuseli Európsku úniu žiadať o pôžičky.
Jean-Paul Gauzès
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, myslím, že poznámky pána komisára sú jasnou odpoveďou na položenú otázku.
Európska únia neposkytuje finančné prostriedky bez stanovenia podmienok. Podmienky už boli spomenuté: kvalita verejných výdavkov, ciele trvalo udržateľného rozvoja, politika zamestnanosti, zmena klímy, ale, samozrejme, aj nevyhnutnosť čo najskôr odčiniť nedostatky predchádzajúcej vlády, aby tieto štáty, ktorým pomáhame, mohli dosiahnuť požadovanú úroveň.
Ale počas krízy, akú teraz prekonávame, to podľa mňa nesmieme s podmienkami preháňať. Musíme dôverovať vládam členských štátov, ktoré prijímajú pomoc od Európskej únie, že vykonajú potrebné predpisy a, ako povedal pán komisár, že sa vyhnú retrográdnym a spiatočníckym predpisom.
Sociálne výdavky sú, samozrejme, dôležité a treba ich zachovať, ale aj tu musíme dôverovať členským štátom, že prijmú opatrenia, ktoré si vyžaduje náprava situácie, a nie robiť kontroly, ktoré by aj tak boli neúčinné, a pri nich hľadať chyby.
Vhodný čas na hodnotenie spôsobu, akým členské štáty využili pomoc Európskej únie, nastane vtedy, keď sa bude poskytovať nová pomoc. Až vtedy budeme vedieť robiť závery týkajúce sa nevhodných opatrení najmä v sociálnej oblasti.
Pervenche Berès
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, určite sa jasne pamätáte, že keď sme - ako povedal náš kolega pán Cercas - 24. apríla podporili, potvrdili a ratifikovali zvýšenie systému platobnej bilancie, urobili sme tak pod dvoma podmienkami: po prvé, že pomoc bude poskytnutá pod určitými podmienkami najmä v prípade pomoci v sociálnej oblasti, a po druhé, že bude splnená podmienka transparentnosti, aby bolo tomuto Parlamentu jasné, pod akými podmienkami sa uzavreli dohody s príslušnými členskými štátmi. Preto si myslím, že táto rozprava je spravodlivá, užitočná a demokratická a je to rozprava, ktorá musí poskytnúť dôkaz o účinných krokoch.
Nachádzame sa v úplne kritickej situácii, kedy je Európska únia znepokojená, a jasne vidíme, že táto kríza ničí samotné základy solidarity medzi členskými štátmi a najmä základy solidarity k určitým členským štátom. Celú situáciu ešte zhoršujú správy z Rumunska, kde sa nachádzame v mimoriadne zložitej situácii, ktorá je dôsledkom politickej neistoty vyvolanej najmä dôsledkami tejto krízy.
Nebola by som však rada, keby sme zopakovali naše chyby z minulosti, najmä tie, ktoré sme vedeli pripísať Medzinárodnému menovému fondu, ktorý pred približne desiatimi rokmi uplatňoval predpisy, ktoré veci napokon zhoršovali. Okrem toho zásadne nesúhlasím s naším kolegom poslancom Gauzèsom, ktorý odporúča nevykonávať kritické kontroly, ale počkať na budúcu žiadosť o pomoc, pri ktorej sa preskúma kvalita využitia poskytnutej finančnej pomoci. Nie! Podmienky možno definovať práve pri poskytovaní pomoci a myslím si, že Európa už zaplatila dostatočne vysokú cenu za nedostatočné preskúmanie podmienenosti pomoci v mnohých oblastiach a teraz už nemôže zatvárať oči.
Nemôžeme dovoliť, aby v súčasnosti v Európskej únii museli za politiky prispôsobovania platiť tí najzraniteľnejší. Nemyslím, že má význam obviňovať Komisiu zo zlého riadenia lotyšskej politiky. Vážený pán komisár, nikto v tomto Parlamente vám nenaznačil, že by sme chceli ísť touto cestou.
Nemôžeme však dovoliť, aby tí najzraniteľnejší platili za rozdelenie rozpočtu Európskej únie a za našu solidaritu s Lotyšskom, pretože si nemyslíme, že sa takto obnoví solidarita a rovnováha lotyšského hospodárstva.
Marian Harkin
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, sociálna ochrana a proces sociálneho začleňovania Európskej únie sú základom zabezpečenia úspešného dosiahnutia strategického cieľa EÚ, ktorým je trvalo udržateľný hospodársky rast, vytvorenie väčšieho množstva lepších pracovných miest a zlepšenie sociálnej súdržnosti.
Počas hospodárskej krízy sa zvyšuje riziko chudoby a sociálneho vylúčenia mnohých občanov, najmä občanov na okraji spoločnosti, občanov, ktorí prišli o prácu, a občanov, ktorí sa spoliehajú na rôzne sociálne záchranné siete v jednotlivých členských štátoch.
V otázke sa Komisie pýtame, či sa pri poskytovaní strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 332/2002 snaží dostať do popredia sociálnu ochranu a proces začleňovania.
Prekáža mi ukladanie primnohých podmienok a nadmerných byrokratických požiadaviek na príjemcov pomoci a vzťahuje sa to na členské štáty, malé a stredné podniky a aj na fyzické osoby. Ak by však stanovenie podmienok malo pomôcť uskutočniť jednu z hlavných zásad EÚ, ktorou je sociálne začleňovanie, je skutočne potrebné. Nemôžeme sa snažiť o proces sociálneho začleňovania, vytvárať množstvá dokumentov o tom, ako ho dosiahnuť, a zároveň nezabezpečiť, aby bol tento proces v popredí našich iniciatív.
Pán komisár hovorí, že sme pre tieto pôžičky stanovili prísne podmienky, ale nebola som si celkom istá, o aké podmienky išlo a či vlastne zahŕňali sociálnu podmienenosť.
Nezávisle od okolností, podľa ktorých sa vyplácajú finančné prostriedky EÚ, si nemôžeme umyť ruky a dúfať, že to dobre dopadne. Boli sme požiadaní, aby sme dôverovali členským štátom. Dôvera k členským štátom je dobrá vec, ale dôveru si treba zaslúžiť. A myslím, že ak máme pochybnosti, treba sa nimi zaoberať.
Patrick Le Hyaric
v mene skupiny GUE/NGL. - (FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, väčšina ekonómov teraz hovorí, že kríza je vo veľkej miere dôsledkom prenosu bohatstva vytvoreného prácou do kapitálu a zisku. Okrem toho vo všeobecnosti platí, že v krajinách, ktoré si udržali systémy sociálneho zabezpečenia a verejné služby, trpeli obyvatelia v dôsledku krízy pomerne menej.
Problém, ktorému dnes večer čelíme, však spočíva v charaktere podmienok poskytnutia pomoci Európskej únie alebo Medzinárodného menového fondu obyvateľom. Táto pomoc nemôže byť naďalej podmienená podávaním plánov štrukturálneho prispôsobenia znižujúcich sociálne výdavky, výdavky na školenia a privatizáciu verejného sektora vrátane sociálnych služieb vo všeobecnom záujme. Toto je v súčasnosti už neúčinné a treba to uznať. Toto všetko iba zhorší krízu, nezamestnanosť a chudobu.
Preto musíme podľa nášho názoru zvrátiť kritériá tejto podmienenosti a rozhodnúť, že verejné finančné prostriedky EÚ alebo finančné prostriedky Medzinárodného menového fondu môžu byť podmienené, kombinované s novým systémom rozpočtových prostriedkov a poskytované v súlade s novými kritériami zameranými na a podporujúcimi nové rozdelenie bohatstva s cieľom zvýšiť mzdy, dôchodky a minimálne sociálne požiadavky a udržať vysokú úroveň sociálnej ochrany a záruky práce pre všetkých. Veď napokon ide pokrok v sociálnej oblasti ruka v ruke s hospodárskou účinnosťou, nie naopak.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, Európska komisia prejavila jasné a kooperatívne porozumenie pre členské štáty, ktoré sa v dôsledku krízy dostali do finančných ťažkostí. Stabilné a silné systémy sociálnej podpory nemožno udržať, ak členské štáty nemajú silné hospodárstva. Naši kolegovia poslanci navrhujú obmedzenie podmienok ponúknutia finančnej pomoci, ale myslím si, že to v zásade nie je vhodné. Namiesto toho by sme mali dôsledne zvážiť možnosť rozšírenia podmienok, za ktorých možno získať finančnú pomoc, aby ju bolo možné využiť nielen na posilnenie rozpočtu a finančných systémov štátu, ale aj na rozvoj hospodárstva.
Investície do hospodárstva sú potrebné na zaručenie dlhodobého stabilného systému sociálnej podpory. Takéto využitie zdrojov finančnej pomoci by tiež predstavovalo najlepší spôsob poskytnutia čo najrýchlejšej pomoci členským štátom, ktoré sa ocitli vo finančných ťažkostiach. Zotavenie štátov po kríze a ich ďalšia stabilizácia sú tesne prepojené s politikou Európskej únie vo vzťahu k týmto štátom. Iba harmonizovaný a účinný postup prinesie výsledky v celej EÚ. Finančná pomoc nie je a nemôže byť jediným spôsobom vzájomnej podpory štátov Európy. Musíme nájsť komplexné riešenia, ktoré podporia hospodársky rozvoj vo všetkých členských štátoch Európskej únie.
Kinga Göncz
(HU) Štáty, o ktorých v tomto prípade hovoríme, sú nové členské štáty Európskej únie, ktoré po zmene politického režimu museli dohliadnuť na tých, ktorí boli v dôsledku zmeny režimu znevýhodnení, zvýšiť po hospodárskej reštrukturalizácii svoju konkurencieschopnosť na otvorenom trhu a vytvoriť a budovať hospodárstva s vyváženou štruktúrou. V týchto štátoch majú ľudia iba minimálne rezervy. Znamená to, že je pre nich zložité splácať pôžičky na bývanie z dôvodu vysokej miery zadlženosti založenej na mene. V dôsledku hospodárskych problémov, ktoré jednostranne rastú, stúpa nezamestnanosť a sociálne výdavky klesajú.
V dôsledku napätia v sociálnej oblasti sa rozvíja nestabilita najmä v oblasti politiky. Čoraz viac štátov zaznamenalo nárast podpory extrémistických názorov a posilnenie populizmu. Myslím, že pri hodnotení situácie a navrhovaní iných opatrení, ktoré musíme prijať vo vzťahu k európskej solidarite a ktoré budú na nej založené, musíme všetky tieto faktory zvážiť.
Jürgen Klute
(DE) Vážený pán predsedajúci, téma, o ktorej dnes večer diskutujeme, sa na programe Európskeho parlamentu objavila už veľakrát. Je dobre známou skutočnosťou, že sa Komisia pri poskytovaní pomoci riadi podmienkami Medzinárodného menového fondu. Bolo to povedané už niekoľkokrát.
Na základe tohto boli Komisii a Európskemu parlamentu opakovane položené otázky. V novembri 2008 vyzval Európsky parlament Komisiu, aby predložila analýzu účinkov správania bánk, ktoré v tom čase previedli svoje aktíva z vtedajších nových členských štátov EÚ. Európsky parlament zopakoval túto žiadosť 24. apríla tohto roka. Požadoval aj informácie o deklaráciách úmyslu uzavretých medzi Komisiou a členskými štátmi dostávajúcimi pomoc, v ktorých sú podmienky poskytnutia pomoci detailne stanovené. Ak dobre viem, zatiaľ neboli žiadne reakcie na tieto žiadosti.
Moja prvá otázka preto znie: je pravda, že Komisia ešte nereagovala na tieto žiadosti? Ak je to tak, moja druhá otázka znie: prečo Komisia ešte nereagovala na tieto žiadosti? Moja tretia otázka potom znie: kedy môžeme očakávať odpovede na tieto žiadosti?
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Ako zástupca Rumunska, krajiny, ktorá dostala od Európskej komisie finančnú pomoc pre platobné bilancie, by som rád poďakoval Európskej komisii za rýchle konanie pri poskytovaní finančnej pomoci pre platobné bilancie, bez ktorej by hospodárske a sociálne problémy Rumunska boli oveľa väčšie.
Tieto členské štáty, ktoré dostali finančnú pomoc, majú mnohé problémy v sociálnej oblasti a môžeme diskutovať o tom, aký druh sociálnej podmienenosti by mohol byť zahrnutý v dohodách o finančnej pomoci. Ak predstavíme tento problém takýmto spôsobom, musíme pamätať na to, že v týchto členských štátoch existujú systémy poistenia a sociálnej pomoci, ktoré prispeli k nerovnováhe, ktorá si napokon vyžiadala finančnú pomoc pre platobné bilancie. Preto ak diskutujeme o sociálnej podmienenosti, musíme diskutovať aj o reformách, ktoré tieto sociálne sektory - najmä systémy dôchodkového zabezpečenia - potrebujú, aby sme mohli dosiahnuť strednodobú a dlhodobú finančnú udržateľnosť, ktorá radikálne pomôže vyriešiť problémy v týchto štátoch.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predsedajúci, Medzinárodná organizácia práce nedávno - v júni, keď prijala Globálny pakt pre zachovanie pracovných miest - povedala, že po kríze by mal svet vyzerať inak.
Obávam sa, že sa to tak nejaví. Po ukončení krízy by sme mali mať udržateľnejšie hospodárstvo so slušnými pracovnými príležitosťami, kvalitnými verejnými službami a spravodlivou globalizáciou, smerujúce k splneniu rozvojových cieľov tisícročia. Ale nevyzerá to tak. Namiesto toho sme svedkami obmedzení zo strany bánk a finančníkov v Európe a vo svete, usilujúcich sa iba o udržanie vlastných privilégií.
Kým Komisia postihuje pumpovanie miliárd eur do záchrany írskych bánk, írska vláda v tomto momente plánuje likvidáciu miestneho rozvoja a programov komunálneho rozvoja podporovaných Európskou úniou. Chystajú sa zničiť náš vzdelávací systém.
Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok dnes prijala správu s názvom Reštrukturalizácia počas recesie. Rád by som teraz citoval dva riadky: "Ideálne by bolo prednostne zabezpečiť, aby boli opatrenia na riešenie okamžitých problémov spôsobených recesiou v súlade s dlhodobými cieľmi." Komisia by mala určite nástojiť, aby sa o to členské štáty aspoň pokúsili.
Czesław Adam Siekierski
(PL) V čase hospodárskej krízy, keď ešte všetci cítime jej bolestivé účinky, sa mnohé krajiny rozhodli osloviť rôzne finančné inštitúcie so žiadosťou o pomoc. Mali by sme sa však spýtať, aká časť týchto nemalých súm sa dostala k tým, ktorých kríza zasiahla najviac, alebo k tým, ktorí sú v tejto zložitej situácii v najväčšej núdzi.
Tisíce ľudí v Európe zo dňa na deň prichádzajú o zdroj živobytia pre seba a svoje rodiny. Zohľadňujú vlády členských štátov pri žiadostiach o finančnú pomoc nejakým spôsobom sociálny faktor? O tom možno pochybovať, ak sa pozrieme na zhoršujúce sa podmienky, v ktorých musia mnohí ľudia žiť, a na zvyšujúcu sa nezamestnanosť v mnohých európskych krajinách. Preto by som chcel všetkých vyzvať, aby sme neboli naďalej ľahostajní k potrebám obyčajných ľudí, ktorí zvyčajne najviac trpia negatívnymi dôsledkami chýb predstaviteľov vlád.
Ilda Figueiredo
(PT) V krízových situáciách je uplatnenie zásady hospodárskej a sociálnej súdržnosti mimoriadne dôležité. Vyžaduje si výrazný nárast rozpočtu Spoločenstva, spravodlivé rozloženie rizík a aj iné politiky favorizujúce ochranu a sociálne začleňovanie, vytváranie pracovných miest s právami pre všetkých a prístup k všeobecným a kvalitným verejným službám v záujme zaručenia základných práv pre všetkých občanov.
Financovanie z prostriedkov Spoločenstva a aj všetky navrhované hospodárske a finančné opatrenia by preto malo sprevádzať hodnotenie ich sociálneho vplyvu s cieľom vyhnúť sa prehlbovaniu nerovnosti a chudoby. Vážený pán komisár, dúfame, že po tejto rozprave budú nasledovať iniciatívy Európskej komisie s týmto cieľom.
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, je zaujímavé - aj keď trošku aj deprimujúce - počúvať v dnešný večer túto diskusiu a rozpravu, najmä keď Európska únia koná v dobrej viere, že pomáha členským štátom, ktoré sa ocitli v ťažkostiach.
Naša vlasť Írsko mala do určitej miery prospech z finančných prostriedkov, príkladom čoho sú najmä vznikajúce globalizačné fondy. Zároveň sa však musíme čudovať, ako môže dochádzať k zlej správe financií, ak sa týmto štátom poskytujú finančné prostriedky za podmienok, ktoré sa označujú ako prísne. Človek by si myslel, že súčasťou tých prísnych podmienok bude zabezpečiť, aby k zlej správe nedochádzalo a aby sa vykonala náprava, ak by k nej predsa len došlo.
Môže Komisia zabezpečiť, aby bolo poskytovanie finančných prostriedkov prerušené alebo zrušené alebo aby boli uvalené nejaké pokuty? Pretože, ako povedala naša kolegyňa pani Harkinová, je neprijateľné, aby ste niečo s dôverou dali a aby sa vám tá dôvera nevrátila.
Po druhé a na záver: nikdy nedosiahneme situáciu, o ktorej hovoril pán Proinsias De Rossa - že po ukončení stagnácie budeme mať lepšiu spoločnosť než teraz.
Joaquín Almunia
člen Komisie. - (ES) Vážený pán predsedajúci, najprv by som rád povedal, že plne súhlasím s podmienkami schválenými Európskym parlamentom, čiže s tým, čo Komisia robí, keď požičiava tým trom členským štátom financie zo systému pre platobné bilancie, keď berie peniaze požičané zo zdrojov na trhu a požičiava ich za identických podmienok, pričom sú podmienky pre tieto štáty oveľa výhodnejšie, než keby si mali požičiavať priamo zo zdrojov na trhu, a keď stanovuje určité podmienky na zabezpečenie toho, aby nám tieto štáty splatili pôžičky, berieme však do úvahy štyri podmienky, ktoré ste spomenuli a ktoré tento Parlament prijal. Plne s nimi súhlasíme.
Pri využití systému pre platobné bilancie by sme si však nemali zamieňať - a z toho, čo som pochopil, sa mi zdá, že ste sa o to v niektorých príspevkoch pokúsili - využitie rozpočtových zdrojov (štrukturálne fondy, Kohézny fond, programy iného typu, pomoc) s pôžičkou na vyriešenie finančných problémov v krajine.
Problém Lotyšska, ktorý je rovnaký, aký mali aj Maďarsko a Rumunsko, je, že muselo využiť systém pre platobné bilancie, pretože si na financovanie svojich finančných požiadaviek nemôže požičať zo zdrojov na trhu. V tom je problém. Nehovoríme o programe konkrétnej činnosti alebo o programe pre špeciálne programy, ale o niektorých krajinách, ktoré majú finančné ťažkosti. Sčasti sú, samozrejme, spôsobené krízou, ale v dôsledku zlého riadenia v minulosti sú ich ťažkosti väčšie než v iných štátoch, v ktorých boli podmienky, objektívne povedané, podobné.
Prosím vás, neviňte Komisiu, Európsky parlament alebo Radu ministrov zo zlého riadenia niektorých vlád v určitých členských štátoch. To nie je naša úloha - našou úlohou je pokúsiť sa pomôcť vyriešiť finančný problém. Finančný problém je sčasti problémom platobnej bilancie, ktorý súvisí so zadlžením súkromného sektora, ktorý musí splatiť určité sumy alebo určité dlhy a nevie sa sám financovať tak, aby vedel vykonať tieto transakcie, a niekedy je to sčasti núdza vo verejnom sektore.
Ak je v núdzi verejný sektor, ktorý musí splatiť svoj verejný dlh, je možné stanoviť konkrétne podmienky vo väčšom rozsahu, a verte mi, že ich stanovujeme. Predvčerom som sa tu v Bruseli snažil presvedčiť predstaviteľa lotyšskej vlády, aby boli opatrenia, ktoré sa majú začleniť do rozpočtu na rok 2010, progresívnejšie. Ale prosím vás, nežiadajte Komisiu, aby nútila štát prijať daňovú reformu, ktorú ten štát v dobrom ani v zlom prijať nechce, a to viete rovnako ako my. Túto schopnosť nemáme.
Akú máme teda alternatívu ako zástupcovia európskych občanov? Nechať krajinu upadnúť do platobnej neschopnosti? Nechať ju neplatiť externé záväzky nezávisle od toho, či sú to dlhy verejné alebo súkromné? Máme dovoliť, aby tieto finančné problémy donútili štát devalvovať menu o 25 % alebo 30 %, čo by sa okamžite negatívne odrazilo v rodinách, firmách a vo verejnom sektore, a zadlžiť sa v zahraničnej mene? Som si istý, že to nechcete. A nechcem to ani ja. V takýchto podmienkach pracujeme.
Súhlasím s vašimi analýzami - s analýzami pána De Rossu, pána Cercasa, pani Berèsovej, s analýzami vás všetkých - samozrejme, že s nimi súhlasím. Ale konkrétna situácia v štátoch ako Lotyšsko alebo Rumunsko je v súčasnosti zložitejšia. Predstavte si, prosím, že by ste mali byť na mieste niekoho, kto musí konať v mene vás všetkých a rozhodnúť, či požičia alebo nepožičia financie štátu, ktorý si na rozdiel od väčšiny členských štátov alebo väčšiny priemyselných štátov nemôže požičať financie zo zdrojov na trhu. Takto sa veci majú. Toto sa snažíme riešiť, kým zároveň dodržiavame štyri podmienky, ktoré ste stanovili a ktoré podporujem.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
José Manuel Fernandes  
písomne. - (PT) Celosvetová finančná kríza má vážny a globálny dosah na pohyb osôb po svete. Preto je potrebná väčšia politická a sociálna integrácia so silnejšou a jednotnejšou Európou. Európska únia musí na svojom území zaručiť ochranu všetkých základných práv, inak nemôže presadzovať politiku, ktorú ona sama nedodržiava. Preto som za novú koncepciu solidarity v Európskej únii, ktorá vie každému európskemu občanovi zaručiť minimálne sociálne práva. Minimálny štandard sa vyžaduje napríklad v oblasti zdravia, vzdelávania a štátnych dôchodkov a platieb, čo by malo byť zaručené na úrovni EÚ. Myslím, že zavedenie týchto minimálnych štandardov je životne dôležité, pretože podporujú väčšiu jednotnosť pracovných podmienok, čo má regulačný vplyv na pohyb podnikov a práce. Finančná podpora EÚ teda jasne na jednej strane nemôže byť predmetom politík, ktoré sú výlučnou zodpovednosťou členských štátov, a na druhej strane ani nemôže pre tieto politiky stanovovať podmienky. Neznamená to však, že nie je potrebná lepšia politická a sociálna koordinácia. Práve naopak - táto integrácia je životne dôležitá.
Silvia-Adriana Ţicău  
Finančná kríza donútila niektoré členské štáty požiadať o pomoc Európsku úniu (nariadenie Rady (ES) č.332/2002(1) z 18. februára 2002) a medzinárodné spoločenstvo (Medzinárodný menový fond). Táto podpora musí byť zameraná na zabezpečenie toho, aby existovali vhodné podmienky na poskytnutie sociálnej ochrany a začleňovania a uplatnenie rámca podporujúceho hospodársky rozvoj a vytváranie pracovných miest. V období od marca 2008 do mája 2009 dosiahla miera nezamestnanosti v 27 členských štátoch EÚ 8,9 %, pričom počet nezamestnaných stúpol z 5,4 milióna na 21,5 milióna. Strata zamestnania je hlavnou obavou európskych občanov. Európska únia a jej členské štáty musia byť schopné udržať súčasné a vytvoriť nové pracovné miesta. Možno to dosiahnuť účinnými investíciami do poľnohospodárstva, vzdelávania a zdravia a do dopravy a energetickej infraštruktúry. Pretože každý európsky občan, ktorý príde o svoju prácu, predstavuje ďalšiu európsku rodinu s nižším príjmom a v dôsledku toho aj so zníženou kvalitou života. Každé vytvorené pracovné miesto znamená rodinu so slušným živobytím a kvalitným vzdelávaním pre mladšiu generáciu. Úspech európskeho modelu vyjadruje kvalita života 500 miliónov európskych občanov.
