Periodisk rapport 2006 om Kroatien (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Hannes Swoboda for Udenrigsudvalget om periodisk rapport 2006 om Kroatiens fremskridt mod tiltrædelse.
Hannes Swoboda 
Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne takke mine kolleger, især fra Udenrigsudvalget, for det virkelig gode og frugtbare samarbejde.
Jeg vil også gerne takke alle de kroatiske repræsentanter, som har ydet et stort bidrag til at forberede Kroatiens vej til EU - ambassadøren i EU, chefforhandleren, udenrigsministeren, men især premierminister Sanader, som i de sidste år af sin regeringstid i høj grad bidrog til at få skred i forberedelserne. Min tak gælder også den tidligere premierminister Račan, som er en personlig ven, men som desværre er alvorligt syg. Det var ham, der begyndte at forberede Kroatiens vej til EU. Alle disse personer er ikke kun kroatiske personligheder, men europæiske personligheder, fordi de jævner vejen for, at hele den sydøsteuropæiske region kan komme med i EU, når kriterierne er opfyldt.
Jeg bliver nogle gange spurgt, om ikke jeg er for venlig over for Kroatien. Det er rigtigt, at jeg er nært knyttet til dette land, men jeg ser også de kritiske elementer - de ting, der stadig mangler at blive gjort. Jeg er derfor imod, at vi bare stryger visse kritiske elementer i den betænkning, der ligger foran os. Vi skal være ærlige over for Kroatien. Vi hjæler ikke Kroatien ved at lægge låg på tingene, vi hjælper ved at pege på de spørgsmål, der stadig ikke er løst.
Der er allerede taget fat på mange ting, men der mangler endnu nogle reformer, især hvad retsvæsenet og de økonomiske reformer angår. Jeg håber, at disse reformer fortsætter trods valget, som finder sted i år. Jeg glæder mig over det samarbejde, der har fundet sted med Den Internationale Straffedomstol i Haag. Det var et meget vigtigt skridt, Kroatien tog her, og jeg håber, at naboen Serbien også vil tage dette skridt. Alligevel skal dette arbejde fortsættes i den kommende tid.
Flygtningenes hjemvenden er heller ikke helt afsluttet endnu. Når man ved, at nogle landsbyer hverken har vand- eller strømforsyning, så forstår man også, at det ikke ligefrem er attraktivt for flygtningene at vende hjem. Der er stadig en del, der skal gøres.
Der er også grænseproblemer. Det er ikke mærkeligt, at grænserne efter Jugoslaviens sammenbrud ikke er fastlagt 100 % på forhånd. Det bedste er bilaterale løsninger, altså hvis Kroatien selv kan finde en løsning med sine naboer. Hvis en sådan løsning ikke kan lade sig gøre med det ene eller andet land, så bør man også inddrage tredjeparter, som kan mægle, og som også kan træffe en afgørelse for at løse problemerne på europæisk manér, dvs. ikke som en principiel strid, men som et konkret økonomisk og statspolitisk spørgsmål.
I min betænkning har jeg helt bevidst peget på, at Kroatien bør satse alt på at kunne afslutte forhandlingerne senest i 2008, så Parlamentet kan give sin principielle tilslutning før valget til Europa-Parlamentet i juni 2009. Om det vil være muligt, at vi virkelig kan stemme for af overbevisning, er et spørgsmål, som det primært er Kroatien, der skal løse.
De kroatiske politikere i regeringen og oppositionen ved, at det bliver stadig sværere at få tilslutning til en udvidelse, til det nye medlemskab, fordi der naturligvis er indtrådt en vis træthed med hensyn til udvidelsesspørgsmål. Men vi skal være ærlige og anstændige. Under Thessaloniki-processen sagde vi klart og tydeligt, at når Københavnskriterierne er opfyldt, og samarbejdet med Den Internationale Straffedomstol er på plads, så har disse lande ret til medlemskab. Kroatiens medlemskab kunne være et godt signal til de andre lande. Ikke at de så automatisk eller lettere kunne blive medlemmer. Men de kan se, at hvis et land gør sit hjemmearbejde, så har det mulighed for at blive medlem af EU. Ingen kan være interesseret i at skabe et sort hul i denne region.
Vi mener helt klart, at EU også skal gøre sit hjemmearbejde og afslutte forfatningsprocessen gennem en institutionel reform. Jeg kan kun gentage, hvad Martin Schulz sagde til fru Merkel under sin sidste tale i Bruxelles: Rådet og Kommissionen må gøre alt for at sikre, at også denne proces bliver afsluttet samtidig og parallelt med forhandlingerne med Kroatien, så Kroatien får mulighed for og ikke bliver nægtet at blive medlem af EU. Vi må ikke give afkald på fordybelsen, på den institutionelle reform af EU. De to ting skal gå hånd i hånd, så vi virkelig som et styrket EU kan optage Kroatien som nyt medlem af EU.
(Bifald)
Günter Gloser
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! På det tyske formandskabs vegne takker jeg Dem og især også Dem, hr. Swoboda, for det afbalancerede forslag til Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens seneste fremskridtsberetning for Kroatien. Jeg synes, som De også sagde, at forslaget deler sol og vind lige så klart som Kommissionens fremskridtsberetning selv. Den tør også tage klart politisk stilling, især til status i opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier. Det er positivt.
Europa-Parlamentet yder et vigtigt arbejde i udvidelsesprocessen. Europa-Parlamentets aktive og kritiske ledsagelse bidrager klart til at gøre denne udvidelsesproces mere gennemsigtig, og den er også med til at forankre den bedre i den europæiske befolkning. Vi ved, at der af og til lyder kritik, f.eks. af tempoet. Det er vigtigt, at Europa-Parlamentet ledsager denne proces.
Det glæder mig, at Parlamentets og Rådets holdninger på dette område i vidt omfang er sammenfaldende. Det er enormt vigtigt for at fortsætte udvidelsesprocessen i henhold til Det Europæiske Råds konklusioner. Som De nævnte, spiller Det Fælles Parlamentariske Udvalg mellem Europa-Parlamentet og det kroatiske Sabor en fremtrædende rolle i denne forbindelse. Det er også et forum, hvor ting kan fremføres i dialog.
Kroatien gør fortsat gode fremskridt på sin vej til EU, tiltrædelsesforhandlingerne skrider frem. Fremskridtene i forhandlingerne afhænger imidlertid fortsat af, hvor hurtigt Kroatien opfylder kravene fra screeningsprocessen og forhandlingerne.
Som det fastslås i Kommissionens fremskridtsberetning af 8. november 2006, ligger der trods alle fremskridt stadig meget arbejde foran Kroatien. Det bør fremskynde sine bestræbelser på visse områder yderligere. Dette gælder - det nævnte De også, hr. Swoboda - især for reformen af retsvæsenet og den offentlige forvaltning, bekæmpelse af korruption og den massive indsats for den økonomiske reform. Jeg vil kort kommentere enkelte områder.
Vi kan konstatere, at der i forbindelse med reformen af retsvæsenet ganske vist er opnået visse fremskridt, men at der også stadig er nogle problemer, der skal løses. Her må det endnu en gang understreges, at det er overmåde vigtigt at opbygge et uafhængigt, upartisk, pålideligt arbejdende, gennemsigtigt og effektivt retsvæsen. Det er også en vigtig forudsætning for at styrke retsstaten og korrekt anvendelse af EU's fælles acquis. Det er vigtigt med fremskridt på dette område for at kunne vurdere, om Kroatien i sidste ende er klar til EU-medlemskab.
Det samme gælder for korruptionen, som fortsat er et alvorligt problem. Også her kræver vi eftertrykkeligt større anstrengelser for at forhindre og afsløre korruption og retsforfølge den effektivt.
En professionel, regnskabspligtig, gennemsigtig og uafhængig offentlig forvaltning er et vigtigt grundlag for, at EU's fælles acquis kan anvendes positivt. Den er derfor meget vigtig for alle borgere og i sidste ende også for de investorer, som man jo har brug for. Det har vi jo også set i forbindelse med tidligere tiltrædelser.
Kroatien bør derfor fortsætte sine bestræbelser for at opnå gode relationer til naboerne. Derfor opfordrer vi indtrængende til at gøre mere for at finde definitive løsninger på alle de bilaterale spørgsmål med nabolande, som stadig er uløste, især grænsespørgsmål. Disse løsninger skal være acceptable for begge parter.
Med hensyn til de økonomiske kriterier glæder det os, at enigheden om de vigtige elementer i den økonomiske politik generelt er bevaret. Der har også kunnet konstateres positive indikatorer som lav inflation, stabil valutakurs og en øget vækst. Kroatien vil sandsynligvis på mellemlang sigt kunne leve op til konkurrencepresset og markedskræfterne i EU. Det er imidlertid en forudsætning, at landet målrettet gennemfører sine reformprogrammer og dermed fjerner de resterende svage punkter. I denne forbindelse har vi opfordret Kroatien til at øge tempoet i strukturreformerne, inklusive omstrukturering af virksomheder.
Endelig kan vi med tilfredshed konstatere, at Kroatien har forbedret sin evne til at gennemføre EU's acquis. På de fleste områder er der opnået fremskridt, men når det gælder tilnærmelse af retsforskrifterne og forvaltningskapaciteten generelt er der fortsat behov for beslutsomme bestræbelser. På mange områder er end ikke de kortsigtede prioriteter for tiltrædelsespartnerskabet gennemført endnu.
Derfor finder vi det meget positivt, at Kroatien for nylig har vedtaget et nationalt program for Kroatiens integration i EU. Det er en aktuel reaktion fra Kroatiens side på anbefalingerne i forbindelses med tiltrædelsespartnerskabet. Vi imødeser med stor forventning programmets gennemførelse.
Til sidst siger jeg endnu en gang hjertelig tak for samarbejdet omkring udvidelsesspørgsmål. Med en besindig holdning bidrager Europa-Parlamentet nemlig til en fornuftig udvidelsespolitik. Jeg glæder mig til at fortsætte dette samarbejde også i fremtiden. Der er jo stadig nogle projekter, vi må løse i fællesskab.
Vladimír Špidla
Hr. formand! Kommissionen glæder sig over hr. Swobodas betænkning om Kroatien. Det er en afbalanceret betænkning, som omhandler de største udfordringer, Kroatien vil blive mødt med på vej mod tiltrædelse af Den Europæiske Union, især på det politiske område. Jeg er forvisset om, at Europa-Parlamentets vedtagelse af en beslutning om denne betænkning vil være et afgørende bidrag til processen med at udvide EU til også at inkludere Kroatien.
Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien har fået en god start. Screeningsprocessen blev afsluttet med succes i oktober 2006. Den gav en samlet oversigt over, i hvilken grad landet på nuværende tidspunkt har tilpasset sig EU's acquis, samt over, hvilke spørgsmål der kræver yderligere tiltag. Den fart, hvormed Kroatien bevæger sig fremad mod tiltrædelse, afhænger stort set af dets evne til at opfylde alle de nødvendige kriterier. Det er ikke nogen let opgave. Kroatien skal tilpasse sin lovgivning til EU's utallige bestemmelser og sørge for, at de gennemføres og overholdes. Det skal også fortsætte sine bestræbelser inden for rammerne af de politiske og økonomiske kriterier.
Seks forhandlingskapitler ud af 33 er hidtil blevet åbnet. To af dem er blevet lukket midlertidigt. Målene er defineret for ni kapitler, og de skal være indfriet inden åbningen af forhandlingen på områder som f.eks. konkurrencepolitik, offentlige kontrakter og fri bevægelighed for kapital. EU og Kroatien forbereder deres forhandlingsposition for mange andre kapitler. Vi håber på at kunne åbne forhandlinger om andre kapitler i løbet af den tyske formandskabsperiode.
Generelt har Kroatien et solidt grundlag for at gøre yderligere fremskridt. Det kræver imidlertid en indsats, især hvad angår de politiske og økonomiske kriterier, hvor der stadig er vanskeligheder. Vi mener især, det er presserende, at Kroatien fortsætter sine bestræbelser og opnår konkrete resultater med reformen af retsvæsenet, den offentlige forvaltning og korruptionsbekæmpelsen.
Kroatien er begyndt at iværksætte sin strategi for retsreformer, og de første resultater begynder at dukke frem. Det er et positivt punkt. Men det kroatiske retsvæsen udviser alvorlige mangler og burde endnu gennemgå utallige forbedringer, som hr. Swoboda netop bemærker i sin betænkning. Retsvæsenet er meget tilbagestående. Procedurerne er alt for langsomme, og det er nødvendigt at overvåge, at retsafgørelserne føres ud i livet, og at styrke dommernes uafhængighed og professionalisme. Regeringen skal også fremlægge sin rationaliseringsplan for domstolenes organisation. Gennemførelsen af processer om krigsforbrydelser skal også forbedres. Korruption er fortsat et foruroligende problem. Der er truffet nogle foranstaltninger inden for programmet til korruptionsbekæmpelse, men gennemførelsen af dem er først lige begyndt.
Det er nødvendigt at gennemføre programmet i sin helhed, ligesom der er behov for en stærk politisk vilje for at intensivere bestræbelserne. De utallige svage punkter, som stadig findes i den offentlige forvaltning, gør det ikke lettere at bekæmpe korruptionen. Kroatien må i al hast fremskynde reformprocessen på dette område. Kroatien udvikler sig i den rigtige retning, hvad angår minoritetsrettigheder. Men der er stadig flere specifikke udfordringer, der skal tages op, hvad angår flygtningenes hjemvendelse. Nogle problemer er stadig ikke løst, f.eks. tildeling af boliger til de flygtninge, som havde beboelsesrettigheder eller lejerettigheder, inden de forlod Kroatien.
Betænkningen omtaler med rette Kroatiens positive indflydelse på regionen, især i dets egenskab af formand for den sydøsteuropæiske samarbejdsproces. Den understreger ikke desto mindre nødvendigheden af fortsat at opmuntre Kroatien i landets bestræbelser på at opnå gode naboskabsforbindelser, f.eks. ved at øge indsatsen for at løse de uafgjorte, bilaterale spørgsmål, især de spørgsmål, som har at gøre med fastlæggelse af grænser.
Hvad de økonomiske kriterier angår, er der i det store og hele gjort tilfredsstillende fremskridt. Kroatien kan faktisk betragtes som et land med en markedsøkonomi, der fungerer. Det er imidlertid i landets interesse at fortsætte frem mod en åben og konkurrencedygtig økonomi, således at det i tide kan imødegå EU's konkurrencepres. Det må fortsætte sine økonomiske reformer og træffe nogle vanskelige beslutninger, f.eks. hvad angår en industriel omstrukturering især inden for stålbranchen og skibsværftsbranchen.
Forhandlingens fremskridt afhænger af Kroatien. Kun fremtiden kan vise, hvornår landet er klar til tiltrædelse. Kommissionens holdning er ikke at fastsætte nogen skæringsdato for tiltrædelsen, før tiltrædelsesforhandlingerne er ved at være til ende. Kroatien har stadig meget arbejde tilbage, og fremskridtene i forhandlingen afhænger af landets evne til at opfylde tiltrædelseskravene. Kommissionen fortsætter med at sætte alt i værk for at hjælpe Kroatien med at nå dette mål.
Bernd Posselt
Hr. formand! Hvis der fandtes sådan noget som historisk retfærdighed, så ville kroaternes europæiske folk have været blandt EU's grundlæggere. Det forhindrede kommunisme og jugoslavisme. Hvis der fandtes sådan noget som historisk retfærdighed, så ville Kroatien i det mindste være blevet optaget i EU for tre år siden i den historisk-kulturelle kontekst med Ungarn, Slovenien, Den Tjekkiske Republik og andre, som det altid har dannet en enhed sammen med. Det blev forhindret, fordi en tredjedel af landet i årevis var besat af en nabostat.
I dag er Kroatien endelig på vej ind i EU, og vi bør yde vores bidrag til historisk retfærdighed ved at give dette land mulighed for at komme med i EU endnu i dette årti. Det er det eneste europæiske land, som kan og også skal nå dette mål. Det betyder ikke, at vi overser de kritiske punkter. Jeg takker for det gode samarbejde med hr. Swoboda. Disse kritiske punkter skal tages op.
Vi må gøre alt, hr. kommissær, så der ikke bliver stillet kunstige barrierer op for Kroatien, som andre tiltrædelseskandidater ikke har været konfronteret med. Vi må nøje passe på, at man ikke må afreagere en udvidelsesfrustration på Kroatien, som er opstået på grund af de tidligere udvidelser. Man kan ikke slå Kroatien i hartkorn med hverken resten af Sydøsteuropa eller Tyrkiet. Det er et land, som i tiltrædelsesforhandlingerne utvivlsomt og trods visse mangler er nået længere på mange punkter end visse medlemsstater. Derfor skal vi også gøre vores hjemmearbejde og sætte EU i stand til at optage Kroatien hurtigt.
Jeg vil klart slå fast, at Kroatien med sin status i tiltrædelsesforhandlingerne og med sine fire en halv million indbyggere helt sikkert ikke overstiger EU's integrationskapacitet, men at det tværtimod vil være en vigtig stabiliserende søjle i en vanskelig region og vil styrke EU.
Jan Marinus Wiersma
Hr. formand! Allerførst vil jeg takke min kære kollega og ven, ordføreren Swoboda, for det arbejde, han har gjort, og give ham en kompliment for hans betænkning. Af betænkningen fremgår det, at ordføreren nøje følger udviklingerne i kandidatmedlemsstaten Kroatien. Kroatien har gjort store fremskridt og taget vigtige skridt på vej mod EU, hvilket med rette fremhæves i denne betænkning. Samtidig er ordføreren ærlig og åben om det, der stadig skal gøres, og om de reformer, som vi forventer af den kroatiske regering i den kommende periode.
Min gruppe holder fast ved det europæiske perspektiv for de vestlige Balkanlande og støtter endnu en gang udtrykkeligt og enstemmigt Kroatiens kandidatur. Hvad angår Det Europæiske Råds tilsagn og spørgsmålet, om Kroatien kan blive medlem af EU, er min gruppe derfor ikke i tvivl. Dertil bemærker jeg dog, at vi går ud fra de tiltrædelseskriterier og den fornyede udvidelsesstrategi, som vi i december 2006 opnåede bred enighed om her i Parlamentet, og som også Kommissionen og Rådet støtter. Det betyder absolut ikke, at der gælder andre kriterier for Kroatien end for tidligere kandidatlande. Men det betyder, at vi kan forvente af den kroatiske regering, at den arbejder videre på det grundlag, som for en betydelig del er lagt af den forrige regering under ledelse af premierminister Racan.
Den sidste fælles udfordring er synkroniseringen af køreplanerne for afslutningen af forhandlingerne med Kroatien på den ene side og de nødvendige institutionelle reformer inden for EU på den anden side. Vi kan ikke forcere nogen af de to processer. I betragtning af at vi også på dette område bestræber os på at have en løsning på plads i midten af 2009, når det gælder forfatningens fremtid, kan vi, min gruppe og jeg, dog ikke se nogen uovervindelige hindringer for at afslutte Kroatiens tiltrædelsesproces uden unødig forsinkelse.
István Szent-Iványi
Hr. formand! Kroatien fortjener anerkendelse for de resultater, landet har opnået i de seneste par år. Man har påbegyndt interne reformer, harmoniseringen af lovgivningen forløber fint, og man samarbejder fuldt ud med Straffedomstolen. Men Kroatien skal stadig gøre en stor indsats, før landet kan blive medlem. De administrative reformer er først lige kommet i gang, og selv om der er gjort betydelige fremskridt i retning af en reform af retsvæsenet, er der behov for flere. Kampen mod korruption har hidtil kun givet begrænsede resultater, flygtninges tilbagevenden må støttes yderligere, og der er fortsat lang vej inden for miljøbeskyttelse. Så den kroatiske regering har hænderne fulde.
I modsætning til de tidligere forventninger hos begge parter er forhandlingerne bagud i forhold til tidsplanen, og det er ikke kun Kroatiens fejl. Vi må også gøre mere for at holde tidsplanen og forberede os på, at Kroatien på et tidspunkt kommer med i EU. Vi lægger stor vægt på Kroatiens evne til at løse udestående spørgsmål i forhold til nabolandene - herunder uenighed om grænsedragning - hurtigst mulig. Konstruktiv tænkning og fleksibilitet er påkrævede i den forbindelse, ikke kun hos Kroatien, men også hos partnerlandene. Hvis disse resultater ikke kommer på plads, virker det hensigtsmæssigt, at en tredjepart griber ind. I øjeblikket hersker der enighed blandt alle de politiske partier om EU-medlemskabet, mens størstedelen af befolkningen endnu ikke har besluttet sig.
Regeringen må gøre mere for at få den offentlige opinion med. Valget kommer nærmere i Kroatien, og man er i gang med en lang valgkamp. Den er allerede startet, og alene derfor er vi nødt til at sørge for at forholde os neutralt i følsomme, indenrigspolitiske spørgsmål. Vi må ikke vælge side, men i stedet sende et budskab til hele Kroatien. Efter min mening skal dette budskab være positivt. Jeg lykønsker hr. Swoboda, fordi han i sin afbalancerede betænkning peger på både fordele og problemer og tilskynder Kroatien til at fortsætte sine bestræbelser.
Milan Horáček
Hr. formand! Jeg vil gerne takke hr. Swoboda for hans betænkning, som beskriver både Kroatiens mangler og fremskridt på vejen mod EU.
Vi skal klart benævne og kontrollere de kritiske punkter i forbindelse med tiltrædelseskriterierne, ikke kun med hensyn til reformen af forvaltningen og økonomien, kampen mod korruptionen og reformen af retsvæsenet, men på alle områder af lovgivning og gennemførelse.
Nogle eksempler: Demokratisering er også bearbejdning af fortiden. Derfor har vi stillet forslag om en grundig og uafhængig undersøgelse af for størstepartens vedkommende endnu ustraffede krigsforbrydelser mod menneskeheden. Det berettes, at forskellige ngo'er og andre aktivister er blevet overvåget og truet. Et levende civilsamfund og ngo'ernes aktive deltagelse i det politiske liv er en uundværlig forudsætning for et pluralistisk og demokratisk samfund og skal være dybt forankret før tiltrædelsen. Seksuelle mindretal bliver stadig miskrediteret offentligt, og forbrydelser i denne forbindelse bliver ikke retsforfulgt tilstrækkeligt.
Alligevel vil jeg gerne understrege, at landet er på rette vej til at tiltræde EU i nær fremtid, da det stiller op til Københavnskriteriernes politiske, økologiske og økonomiske udfordringer. Hvis vi opmuntrer Kroatien til at løse sine opgaver hurtigt og udvikle retssamfundet, demokratiet og menneskerettighederne, så bør vi også gennemføre vores reform samvittighedsfuldt og beslutsomt, så vi i fællesskab kan klare det senest i 2009.
Pál Schmitt
(HU) Hr. formand! Som formand for Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien vil jeg gerne påpege, at Kroatien betragtes som et eksempel til efterfølgelse af alle nabostaterne på Vestbalkan, som også nærer ønske om at komme med i EU. Derfor har Europa-Parlamentet pligt til med alle midler at støtte sin allierede, som har forpligtet sig til de europæiske værdier, og til at sende et klart og positivt budskab, hvor man tilskynder til gennemførelsen af de nødvendige reformer.
Medlemmerne af den blandede parlamentariske delegation, som var til stede på det seneste møde i marts, kunne ved selvsyn konstatere, at den kroatiske regering er engageret i at forberede sig på tiltrædelsen. Deres konklusion var, at der på alle områder var sket betydelige fremskridt i retning af at opfylde de politiske, juridiske og økonomiske kriterier for medlemskab. Dynamikken i forhandlingerne er tilfredsstillende, og delegationen støttede Kroatiens ambitiøse mål om, at deres borgere skulle deltage i det næste valg til Europa-Parlamentet i 2009. Det fremgår klart, at regeringen træffer effektive foranstaltninger med henblik på at afskaffe korruption, reformere de administrative og juridiske strukturer, og at landet kan fremvise betydelige resultater med hensyn til flygtninges tilbagevenden, beskyttelse af mindretals rettigheder og inden for det regionale samarbejde.
Kroatiens tiltrædelse er allerede blevet udsat for længe. Tidligere med begrundelsen om manglende samarbejde med domstolen i Den Haag og nu med en begrundelse om EU's begrænsede integrationskapacitet - samt manglen på et juridisk og traktatmæssigt fundament - er Kroatien blevet hensat i uvished. Derfor er Den Europæiske Unions popularitet meget begrænset hos befolkningen. Jeg kan kun bifalde den nye kommunikationsstrategi, som den kroatiske regering har lagt sig fast på sammen med oppositionen, hvor man informerer befolkningen om de forventede fordele ved tiltrædelsen. Jeg anbefaler, at EU indfører en konsekvent informationshandlingsplan med henblik på at mindske de 4,5 millioner kroatiske borgeres skepsis og mistillid over for EU.
For at vende tilbage til hr. Swobodas betænkning vil jeg lykønske ordføreren, og personligt vil jeg stemme for den. Jeg håber, at ændringsforslagene fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater også vil blive vedtaget.
Formanden
Held og lykke med Deres delegation.
Borut Pahor
(SL) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne lykønske min kollega, ordføreren hr. Swoboda.
I sine hidtidige dokumenter har Europa-Parlamentet løbende opfordret Kroatien til at afklare uløste grænsedragningsspørgsmål med nabolandene gennem bilaterale aftaler. Trods disse bestræbelser har intet ændret sig. Formentlig har intet ændret sig, fordi de kroatiske politikere ikke ønsker at, eller ikke ved, hvordan de skal, tage ansvaret for at afklare sådanne uløste grænsedragningsspørgsmål gennem bilaterale aftaler, selv om nogle af Kroatiens naboer, herunder Slovenien, har gjort alt, hvad der stod i deres magt for at få sådanne aftaler på plads.
Derfor er det godt og rigtigt, at ordføreren hr. Swoboda skaber enighed ved at nævne en mulig mæglingsindsats fra tredjemand, og at dette skal gælde alle grænsedragningsspørgsmål og alle de lande, der har fælles grænse med Kroatien, og som for størstedelens vedkommende ikke har afklaret deres grænsedragningsspørgsmål i forhold til Kroatien.
Det er også rigtigt, at vi bør glæde os over de fremskridt, som Kroatien har gjort, og at vi bør tilskynde Den Europæiske Union til at gøre sit yderste for at indføre et retsgrundlag for Kroatiens tiltrædelse til Den Europæiske Union.
Jelko Kacin
(SL) Hr. formand! Kroatien fortjener at blive lykønsket med alle de ting, som der henvises til i betænkningen, fordi der helt klart er gjort fremskridt på en lang række områder. Men Zagreb må nu på ny bekræfte sin vilje til at påtage sig sine forpligtelser til at gennemføre en reform af retsvæsenet, indførelse af en ikkediskriminerende markedsøkonomi, beskyttelsen af etniske mindretal samt flygtninge og fordrevnes tilbagevenden.
Vores forbindelser med nabolandet Kroatien er meget veludviklede, og derfor ser jeg frem til det øjeblik, hvor vores kolleger fra Zagreb vil kunne slutte sig til os her i salen som observatører. Men med henblik på at konsolidere de bilaterale forbindelser støtter jeg ændringsforslag 23 fra Alfonso Andria, en kollega fra Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa. Italien og Slovenien blev virkelig generet af det kroatiske parlaments beslutning i december sidste år om at aktivere Kroatiens miljø- og fiskeribeskyttelseszone. Denne ensidige provokation har utvivlsomt været skadelig for Kroatiens troværdighed og har undergravet de ellers gode forbindelser i regionen. Hr. Andrias ændringsforslag er vigtigt, fordi man heri understreger betydningen af den trilaterale aftale, som Italien, Kroatien og Slovenien nåede frem til i Bruxelles den. 4. juni 2004.
Jeg glæder mig ligeledes over hr. Swobodas positive reaktion på initiativet om, at ændringsforslag 24 skal suppleres med et mundtligt ændringsforslag. På denne måde har han udarbejdet en afbalanceret betænkning, idet Kroatien ligeledes har uafklarede grænsedragningsspørgsmål i forhold til Bosnien, Montenegro og Serbien. Vi må ikke glemme, at Bosnien, Montenegro og Serbien også fortjener en europæisk fremtid.
Alojz Peterle
(SL) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne komplimentere ordføreren Hannes Swoboda og skyggeordføreren Bernd Posselt for det fremragende stykke arbejde, de har leveret, som har skabt grundlaget for en bred opbakning til denne betænkning.
Det glæder mig, at betænkningen indledes med at anerkende Kroatiens fremskridt på en lang række områder. Samtidig fremstiller man i betænkningen også et realistisk og detaljeret billede af de krævende opgaver, som Kroatien som kandidatland fortsat mangler at færdiggøre på sin vej mod tiltrædelse. Blandt disse opgaver nævner man i betænkningen Kroatiens uløste spørgsmål i forhold til nabolandene.
Jeg forventer, at Kroatien i denne betænknings ånd vil gennemføre alle sine forpligtelser i henhold til de aftaler, man hidtil har indgået med Slovenien og med andre nabolande. Jeg forventer også, at Kroatien sammen med disse lande vil bestræbe sig på at få afklaret bilaterale spørgsmål og opbygge et permanent godt naboskab, navnlig blandt indbyggerne i grænseområderne. Det gode naboskab bør indføres gennem fælles og ikke ensidige foranstaltninger.
Jeg glæder mig over ambitionen om, at hvis disse forpligtelser overholdes, skal forhandlingsprocessen afsluttes i tide til, at Europa-Parlamentet kan give sin godkendelse inden det næste valg til Europa-Parlamentet. Det europæiske integrationsprojekt skal fortsætte. Det er korrekt, at vi skal være opmærksomme på, hvor vigtige de skridt, som Kroatien og landene i Sydøsteuropa tager, er for indførelsen af europæiske værdier, principper og fælles spilleregler, og hvor meget Europa bør hilse dette velkommen.
Jeg glæder mig over, at man i betænkningen lægger vægt på, hvor vigtige Kroatiens fremskridt er for alle andre lande, hvis udsigter til fuldt medlemskab af Den Europæiske Union blev realistiske gennem de beslutninger, der blev truffet i Thessaloniki. Det er også korrekt, at vi skal være klar over, at vi vedtager en betænkning om de fremskridt, som sker i et af de lande, der blev hærget af krig i 1990'erne. Nogle af krigens spor kan kun fjernes gennem en reel forpligtelse over for den europæiske ånd, som også omfatter forsoningsbestræbelser. I den henseende er Kroatiens resultater også vigtige for fremskridtene i regionen som helhed.
Vi ved, at historien ikke altid er vores allierede. Med hensyn til nogle af de foreslåede supplerende bestemmelser må jeg dog sige, at jeg er overbevist om, at vi ikke gennem denne betænkning kan pålægge Kroatien som et demokratisk land og et land, der har fordømt alle former for totalitære styreformer, en opgave, som vestlige demokratier ikke tidligere har pålagt andre lande.
(Bifald)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg er enig i hr. Swobodas betænkning som helhed.
Der er ingen tvivl om, at der er sket en positiv udvikling i samarbejdet med domstolen i Haag, men det er nødvendigt, at regeringen og alle de kroatiske politikere gør en større indsats over for offentligheden for at bidrage til langt om længe at afslutte det kapitel, som de nationalistiske krav udgør.
Vi går ind for Kroatiens fremtidige tiltrædelse, da vi ønsker, at landet styrker sit tilhørsforhold til Europa og deler de europæiske værdier og politikker, så det bidrager til stabiliseringen af de vestlige Balkanlande. Det er noget, der efter Italiens mening er meget vigtigt.
I den forbindelse bør vi ikke rippe op i gamle sår. Vi vil til gengæld gerne opfordre til - sådan som der står i betænkningen - en omfattende sandheds- og forsoningsproces blandt alle de berørte parter i Kroatien og Balkanlandene. De legitime krav, der vedrører Kroatiens mindretal - heriblandt det italienske mindretal - skal være genstand for en fornuftig løsning, som er i tråd med international ret og alle EU-bestemmelserne, sådan som der i øvrigt er taget højde for i de igangværende forhandlinger. Deres fuldstændige integration på alle samfundsniveauer er stadig en grundlæggende målsætning. Også derfor vil vi følge med i forhandlingerne.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil fatte mig i yderste korthed. Jeg vil sige, at Kroatien ikke må blive gidsel i forhandlingerne mellem Kommissionen og Kroatien, hverken af de omskiftelige forhandlinger med Tyrkiet eller af EU's eventuelle manglende evne til at reformere sine institutioner tilstrækkeligt, inden landet tiltræder.
Min gruppe støtter Kroatien og håber, at det kan tiltræde Unionen, så snart forhandlingerne er afsluttet. Jeg gentager, at min gruppe håber, at disse forhandlinger føres i hast, hvilket i øvrigt ikke udelukker, at de føres med en fast hånd. Kroatien har al interesse i at forberede sig bedst muligt på en snarest mulig tiltrædelse.
Formanden
Parlamentet er taknemmelig for, at hr. Gloser fra Rådet og hr. Špidla fra Kommissionen giver afkald på deres taletid til sidst i forhandlingen.
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Alexander Stubb 
Jeg vil gerne gratulere min kollega, Hannes Swoboda, med hans betænkning om Kroatiens fremskridt i retning af EU-medlemskab.
Som sædvanlig har jeg tre punkter:
For det første er udvidelse EU's mest effektive udenrigspolitik. Incitamentet til EU-medlemskab har hjulpet EU's naboer til at udvikle deres samfund ud fra princippet om respekt for menneskerettigheder, markedsøkonomi, retsstaten og en effektiv administration. Mange af de tidligere naboer er nu medlemmer af EU.
For det andet bliver vi i betænkningen erindret om, at Nice ikke udgør et tilstrækkeligt grundlag for udvidelsen. Nu må vi skabe orden i vores eget hus. Det er Unionen og ikke kandidatlandene, der har ansvaret. Forfatningstraktaten, uanset hvad den ender med at hedde, giver os de nødvendige redskaber.
Når man betænker på den nyeste historie, håber jeg af hele mit hjerte, at Kroatiens succeser er de første skridt i retning af medlemskab for hele regionen Vestbalkan. Denne proces er det centrale i EU, der selv startede som en forsoningsproces.
I hr. Swobodas betænkning siges det helt klart, at Kroatien har gjort betydelige fremskridt med hensyn til de politiske og økonomiske kriterier. Lad os derfor lykønske Kroatien.
