Pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Eilisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

McNally
Arvoisa puhemies, haluaisin ottaa esille asian, jota ei ole eilisessä pöytäkirjassa. Kyseessä on kuitenkin vakava asia. Monet meistä matkustavat tänään kotiinsa lentokoneella. Monet meistä käyttävät LSG Lufthansa Skychef -yrityksen palveluja. Haluan kertoa parlamentille, että tämä yritys irtisanoi viime viikolla varoittamatta 400 lailliseen lakkoon osallistunutta työntekijää. Toivon, että kaikki Euroopan parlamentin jäsenet osoittavat mieltään tästä ihmisoikeuksien törkeästä loukkauksesta.

Puhemies
Rouva McNally, se on yksittäisten jäsenten tehtävä.

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, haluaisin puhua uudelleen pöytäkirjan sivusta 17. Alkaessamme eilen illalla tarkastella Rothleyn mietintöä luonnoksesta Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännöksi esitin työjärjestyksen 128 artiklan nojalla, ettei mietintöä otettaisi käsiteltäväksi. Istunnon puhemiehen kuuluisi tämän artiklan nojalla antaa puheenvuoro yhdelle asiaa puoltavalle ja yhdelle asiaa vastustavalle puhujalle ennen tästä esityksestä äänestämistä. Istunnon puhemies, jota hänen avustajansa olivat todennäköisesti neuvoneet harhaan, päätti omasta aloitteestaan, ja se kirjattiin pöytäkirjaan, että vastustamani mietintö täytti täysin käsiteltäväksi ottamisen edellytykset.
Haluaisin teidän ottavan vaarin tästä välikohtauksesta, joka vaikuttaa minusta erittäin vakavalta, aivan yksinkertaisesti siitä syystä, että se kyseenalaistaa jäsenten oikeudet ja työjärjestyksen soveltamisen, ja antavan määräyksiä paitsi teidän sijaisenanne toimiville istunnon puhemiehille myös kaikille heidän avustajilleen, jotta työjärjestystä noudatettaisiin ja jottei ajateltaisi, että enemmistön oikeudet voittavat vähemmistössä olevien oikeudellisen aseman.
Tehty tulkinta työjärjestyksestä on ilmiselvästi virheellinen, ja haluaisin, että vahvistaisitte tämän minulle tänään virallisesti.

Gutiérrez Díaz
Arvoisa puhemies, kuten herra Fabre-Aubrespy juuri selitti, hän pyysi eilen työjärjestyksen nojalla, ettei Rothleyn mietintöä otettaisi käsiteltäväksi. Tähän herra Fabre-Aubrespy, joka tuntee työjärjestyksen hyvin, on aivan oikeutettu.
Arvoisa puhemies, suorittaessani sitä tehtävää, jota te tänään suoritatte, käsitykseni oli sen vastuun nojalla, joka minulla on, se, ettei mietintöä ollut syytä olla ottamatta käsiteltäväksi ja asiasta täyden vastuun ottaen tein tämän päätöksen.
Tähän asti kaikki näyttäisi olevan selvää. Herra Fabre-Aubrespyn sanoissa oli kuitenkin jotakin sellaista, jota en voi hyväksyä. Ei voida todellakaan hyväksyä sitä, että hän lukee minun poliittiseen vastuualueeseeni kuuluvan asian, minun täyden poliittisen vastuuni, puhemiehistön avustajien syyksi. Puhemiehistön avustajat voivat olla yhtä tai toista mieltä, mutta poliittisen vastuun kantaa se, joka toimii puhemiehenä. Näin ollen, herra Fabre-Aubrespy, jos teillä on jotakin tätä vastaan, teidän on osoitettava sananne puhemiehelle, ei virkamiehille. Näin ollen pyydän teitä ystävällisesti oikaisemaan sananne.

Puhemies
Ymmärrän varapuhemies Gutierrez Díazin kannan. Kannatan hänen tekemäänsä päätöstä. Ymmärtääkseni herra Fabre-Aubrespy ei halunnut syyttää puhemiestä avustavia virkamiehiä. Annan kuitenkin herra Fabre-Aubrespyn tekemän huomautuksen työjärjestysvaliokunnan käsiteltäväksi, koska hän nosti esiin tärkeän työjärjestystä koskevan kohdan. Työjärjestysvaliokunta joko vahvistaa varapuhemies Gutierrez Díazin tekemän tulkinnan, jota tuen, tai se korjaa sen, ja siten tämä asia saadaan selvitetyksi.

Rübig
Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että turvallisuuspalvelu sai varkaan kiinni ja että meidän toimistomme ovat toivottavasti nyt jälleen turvassa!

Puhemies
Paljon kiitoksia sanoistanne, herra Rübig. Uskon, että ne rohkaisevat turvallisuuspalvelua jatkamaan työtään kaikkien hyväksi.
(Pöytäkirja hyväksyttiin.)

Äänestys
Donnelly, Brendan
Arvoisa puhemies, olen pahoillani siitä, että puhun nyt ennen äänestyksen alkamista, mutta asiani koskee sitä tarkistusta, josta äänestämme ensin. Haluaisin pyytää työjärjestyksen 125 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla, ettei Kansakuntien Eurooppa -ryhmän esittämää tarkistusta 106 otettaisi käsiteltäväksi, koska sen tarkoituksena on korvata teksti kokonaisuudessaan. Niin ikään 125 artiklan 1 kohdan d alakohta sopii tähän, sillä siinä puhutaan tekstin useamman kuin yhden yksittäisen artiklan tai kohdan muuttamisesta. Mielestäni tarkistuksesta 106 ei pitäisi äänestää. Sitä ei pitäisi ottaa käsiteltäväksi.

Puhemies
Herra Donnelly, päätämme siitä, kun pääsemme tarkistukseen 106, ja annan sitten puheenvuoron herra FabreAubrespylle.
Tarkistuksesta 106

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää herra Donnellyn tavoin puheenvuoron paitsi tästä tarkistuksesta myös muista menettelyyn liittyvistä kohdista. Tarkistuksen 106 osalta pyydän, ettei siitä äänestetä, sillä peruutamme sen. Siitä ei ollut tarkoitus äänestää.
Mitä tarkistusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksiin tulee, pyydän - samalla perusteella, jolla juuri ilmoititte, ettei tarkistusta 106 voida ottaa käsiteltäväksi - ettei tarkistuksia 83, 81 ja 80 oteta käsiteltäviksi. Näitä tarkistuksia ei nimittäin voida ottaa käsiteltäviksi, koska niissä pyritään poistamaan osia tekstistä; tällainen lopputulos voidaan saavuttaa suorittamalla kohta kohdalta -äänestys 125 artiklan 3 kohdan nojalla. Niitä ei siis voida ottaa käsiteltäviksi.
Pyydän myös, ettei kompromissitarkistuksena esitettyä tarkistusta 109 oteta käsiteltäväksi. Käsiteltävänämme olevaan tekstiin ei ole kompromissitarkistusta, ja tässä tarkistuksessa 109 pyritään kaiken lisäksi korvaamaan useampi kuin yksi tekstin artikla, ja näin ollen sitä ei tarkistuksen 106 tavoin voida ottaa käsiteltäväksi. Jos sovellatte 115 artiklaa, teidän on joka tapauksessa pyydettävä siihen parlamentin suostumusta, enkä usko, että teidän on mahdollista sitä saada tämän tarkistuksen osalta, joka esitettiin liian myöhään, jota pidettiin kahden poliittisen ryhmän välisenä kompromissitarkistuksena ja joka aiottiin tuoda kaikkien samaa artiklaa koskevien tarkistusten tilalle.
Arvoisa puhemies, huomautan teille lopuksi, että äänestysjärjestys, jota esitätte meille äänestyslistassa, ei ole ollenkaan 115 artiklan mukainen; että kyseessä on valiokunta-aloitteinen mietintö, jonka osalta on sovellettava 50 artiklaa; että tämä valiokuntaaloitteinen mietintö sisältää päätöslauselman ja että päätöslauselman osalta äänestetään perinteisesti ensin johdanto-osan kappaleista, sitten artikloista ja lopuksi liitteistä.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy, tilanne on itse asiassa sellainen, että näiden tarkistusten käsiteltäväksi ottamisesta päätetään tapauskohtaisesti silloin, kun on aika äänestää niistä. Pyydän, että kiinnitätte tuolloin huomioni.
Sanon teille jo nyt, että tämän kompromissitarkistuksen osalta parlamenttia kehotetaan 50 artiklan mukaisesti ilmoittamaan kantansa siitä, onko tarkistuksesta äänestäminen mahdollista vai ei. Käsiteltäväksi ottamisesta päätetään kuitenkin sitä mukaa kuin tulemme näiden artiklojen kohdalle. Pyydän teitä kiinnittämään tuolloin huomioni.
Mitä äänestysjärjestykseen tulee, poliittiset ryhmät itse tarkastelivat sitä seikkaperäisesti keskenään ja istuntopalvelujen yksiköiden kanssa. Ennakkotapaukset ovat sellaisia, että kun olemme käsitelleet samankaltaisia tekstejä, jotka ovat perustuneet ratifioitavana olleeseen perustamissopimukseen mutta joissa on asetettu tavoitteeksi aloittaa neuvottelut näiden tekstien myöhemmin tapahtuvaksi virallistamiseksi perustamissopimuksessa, parlamentti on tähän asti käyttänyt lainsäädäntömenettelyä. Äänestysjärjestys ei ole tällainen ensimmäistä kertaa, ja nojaudun siis aikaisemmissa tapauksissa luotuihin ennakkotapauksiin, ja noudatamme tätä äänestysjärjestystä, jossa pyritään etenkin siihen, että parlamentti voisi lausua kantansa selvästi ja että kaikki voisivat ymmärtää, mistä on kysymys. Aion siksi toimittaa tämän äänestyksen hyvin hitaasti selittäen jokaisen kohdan merkityksen, jotta kaikki voisivat tehdä päätöksensä asiantuntevasti.
Tarkistuksesta 27

Friedrich
Arvoisa puhemies, muotoilu yhdessä tarkistuksessa, josta äänestettiin, ei ole minulle selvä. Mielestäni kyse on käännösvirheestä. Tarkistuksessa, jonka hyväksyimme, Euroopan parlamentin jäsenistä käytetään saksaksi nimitystä " Abgeordnete im Europäischen Parlament" (jäsen Euroopan parlamentissa). Tavanomainen saksankielinen nimitys on " Abgeordnete des Europäischen Parlaments" (Euroopan parlamentin jäsen). Mielestäni tässä on kyse käännösvirheestä. Haluaisin, että saamme edelleen käyttää itsestämme saksaksi nimitystä " Abgeordnete des Europäischen Parlaments" .

Puhemies
Herra Friedrich, panemme merkille huomautuksenne ja käännösyksikössä verrataan saksankielistä versiota alkuperäiseen tekstiin, jottei siihen jäisi virheitä.

Puhemies
Herra Rothley, teillä on nyt tilaisuus sanoa meille mielipiteenne tarkistuksesta 41, josta parhaillaan äänestämme. Muitakin tarkistuksia on, jotka vastaavat tarkistusta 41, mutta kyse on pääasiassa tarkistuksesta 41. Mikä on mielipiteenne?
Ennen äänestystä 4 artiklan 3. osasta

Rothley
Arvoisa puhemies, haluaisin ainoastaan kiinnittää parlamentin huomion yhteen asiaan: siihen, että ehdotukseemme tämän teidän juuri lainaamanne lauseen poistamisesta on yksinomaan kielellisiä syitä. Kyseessä ei ole varsinaisesti siirtymäjärjestelyä koskeva päätös vaan ainoastaan kielellinen muutos!

Puhemies
Herra Rothley, jos tämä lause hyväksytään, toteutamme siirtymäjärjestelyn. Jos tätä lausetta ei hyväksytä, emme toteuta siirtymäjärjestelyä.
Tämä tarkoittaa sitä, että jälkimmäisessä tapauksessa emme voi äänestää määräyksistä, jotka koskevat siirtymäjärjestelyä. Tämä on lauseen merkitys, ja kaikkien on tiedettävä tarkalleen, mistä he äänestävät. Luin siksi lauseen, ja kiitän teitä siitä, että annatte minulle tilaisuuden selittää tarkasti äänestyksen merkityksen.
4 artiklaa koskevan äänestyksen jälkeen
Thors
Arvoisa puhemies, äänestysjärjestyksemme mukaan pidämme kohta kohdalta -äänestyksen siirtymäjärjestelyä koskevasta periaatteesta. Ehdotan, että noudatamme meille jaettua äänestysjärjestystä, ja ehdotan, että kuuntelemme esittelijää, joka ilmoitti, että toteuttamamme äänestys siirtymäjärjestelyä koskevista säännöistä oli vain tekninen menettely, joka koski 4 artiklan 2 kohdan toista kappaletta. Haluan myös painottaa, että kohta kohdalta -äänestystä pyytäessämme sanottiin vain, että äänestys tapahtuisi kolmessa osassa.

Puhemies
Rouva Thors, olemme äänestäneet. Emme äänestä periaatteista. Äänestämme teksteistä. Äänestytin tekstistä, jossa määrättiin siirtymäjärjestelystä. Selitin tarkasti äänestyksen merkityksen, ja esittelijä kertoi kannastaan. Äänestys on toimitettu, sen tulokset on julistettu, ja tämä asiaintila on voimassa. Emme äänestä periaatteista, varsinkaan silloin, kun olemme tehneet päätöksen tekstistä. Tämä kohta on siis loppuun käsitelty.

Rothley
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käsittelemme nyt erittäin ratkaisevaa kohtaa. Pyydän teiltä, arvoisa puhemies, hieman kärsivällisyyttä. Muiden puolueryhmien pyynnöstä puolueryhmäni esitti, että lauseesta " viidennen vaalikauden ajaksi vahvistetaan siirtymäjärjestelyt" järjestetään kohta kohdalta -äänestys. Meidän äänestyslistassamme lukee " ei" . Mutta ainoastaan siitä syystä, että tämä lause ei sovi tähän kohtaan. Ainoastaan tästä syystä! Toin sen esiin ennen äänestystä. Kyse on vain kielellisestä muutoksesta. Täytyy olla mahdollista, että me sanomme äänestettäessä, että tämä teksti, jonka haluamme mukaan, ei kuulu tähän vaan toiseen kohtaan.
Sen täytyy olla mahdollista! Se on ehdotus. Puolueryhmäni nimittäin kannattaa siirtymäjärjestelyä, aivan kuten muutkin puolueryhmät. Te ette voi nyt vain sanoa, että päätös on tehty, koska me olemme sanoneet, että tämä lause ei kuulu tähän vaan toiseen kohtaan.
(Suosionosoituksia) Pyydän hartaasti teitä, koska teidän pitäisi kunnioittaa parlamentin tahtoa, toimimaan nyt tarkasti äänestyslistan mukaisesti ja toimittamaan äänestyksen siirtymäjärjestelyn periaatteesta.

Puhemies
Hyvä esittelijä, en voisi missään tapauksessa toimia parlamentin tahdon vastaisesti. Työjärjestyksessä sanotaan, että teksteistä äänestetään normaalisti, ja äänestyksen tulos oli erittäin selvä. Sanoin tämän ja toistan sen erittäin selvästi. Kun parlamentti on ilmoittanut kantansa, en voi palata sen päätökseen, olipa äänestyslista millainen tahansa. Äänestyslistassa annetaan ilmoitus poliittisille ryhmille. Ilmoitus, joka siinä työjärjestyksen mukaisesti annetaan, ei vaikuta parlamentin tahtoon. Parlamentti lausuu kantansa teksteistä, eikä minulla ole työjärjestyksen mukaan muuta mahdollisuutta kuin toimia näin. Selitin tämän selvästi. Pidin tarkasti huolta siitä, että voin selittää asian välittömästi puheenvuoronne jälkeen. En voi nyt palata äänestykseen. Parlamentti on päättänyt, ettei siirtymäjärjestelyä toteuteta, koska se hylkäsi tekstin, jossa tästä siirtymäjärjestelystä määrättiin.
(Vaihtelevia reaktioita)

Green
Arvoisa puhemies, sanoitte alussa, että tämä on erittäin monimutkainen, vaikea ja arkaluonteinen äänestys. Sanoitte, että ryhmät olivat tehneet hyvin tiiviisti yhteistyötä yksiköidenne kanssa päättääkseen äänestysjärjestyksestä ja siitä, miten toimittaisimme tämän äänestyksen. Juuri esittämänne kanta on ristiriidassa sen kanssa, mitä yksikkönne ovat päättäneet tästä äänestyksestä. On sopimatonta ja välinpitämätöntä muuttaa kantaa äänestyksen aikana. Meidän kaikkien annettiin uskoa teidän yksiköidenne yhdessä meidän yksiköidemme kanssa laatiman äänestyslistan perusteella, että siirtymäjärjestelyjä koskevasta periaatteesta äänestettäisiin. Sen muuttaminen juuri ennen äänestystä ei ole sopivaa. Tämä aiheutti sekaannusta ensimmäisessä äänestyksessä, ja jos olisimme tienneet täysin, mistä oli kyse, tuon äänestyksen lopputulos olisi ollut erilainen. Olen tähän erittäin tyytymätön. Vaarannamme näin koko kysymyksen. Tiedän, miten kovasti haluatte saada tämän ohjesääntöluonnoksen hyväksytyksi tänään, joten pyydän teitä ystävällisesti harkitsemaan uudelleen kantaanne.

Nassauer
Arvoisa puhemies, saanko yrittää olla avuksi? 4 artiklan, johon kuuluu kolme numeroitua kohtaa, 2 kohdassa on lause " viidennen vaalikauden ajaksi vahvistetaan siirtymäjärjestelyt" . Siitä äänestettiin, jolloin tämä lause poistettiin. Liitteessä 1 olevassa A kohdassa periaate kuitenkin mainitaan. Otsikko on " Edustajantoimen hoitamisesta suoritettava edustajanpalkkio" . Sitä seuraa lause " viidennen vaalikauden ajan sovelletaan siirtymäjärjestelyinä seuraavaa 1-5 artiklaa" . Siitä emme ole vielä äänestäneet. Siirtymäjärjestelyn periaate täytyy oikeutetusti liittää tähän. Esittelijä, herra Rothley, toikin sen täysin oikeutetusti esiin. Olemme siis tähän mennessä tehneet ainoastaan 4 artiklaan kielellisen muutoksen ja siirrymme vasta nyt äänestämään liitteessä 1 olevassa A kohdassa olevasta periaatteesta, joka sisältyy tähän edelleen.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, työjärjestyksen kannalta katsottuna puhemiehistö on ilman muuta muodollisesti aivan oikeassa. Äänestystä, joka on jo toimitettu, ei voida toimittaa uudelleen. Mielestäni tämä hankala tilanne voitaisiin ratkaista toimittamalla äänestys Kansanpuolueen tarkistuksesta 26, jota ei ole äänestyslistassa merkitty rauenneeksi ja jossa puhutaan näistä siirtymäjärjestelyistä. Meidän ei tarvitsisi palata jo toimitettuun äänestykseen. Parlamentti noudattaisi muodollisesti työjärjestystään ja meillä taas olisi tarkistuksen 26 puolesta äänestäessämme uusi tilaisuus vahvistaa siirtymäjärjestelyt, niin ettemme puhuisi viidennestä vaalikaudesta vaan ohjesäännön hyväksymistä seuraavasta vaalikaudesta. Mielestäni siten voidaan ratkaista tämä vaikea asia työjärjestyksen mukaisesti.

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, herra Rothley käytti äsken puheenvuoron ennen 4 artiklan 2 kohdasta äänestämistä, ja te itsekin erittäin selvästi teitte tulkinnan äänestyksestä, johon oltiin siirtymässä. Vahvistitte tämän tulkinnan kolmesti, ja siinä teitte oikein, koska parlamentti todellakin otti kantaa lauseeseen, jossa määrättiin siirtymäjärjestelystä viidennen vaalikauden osalta.
Teille nyt tehty ehdotus on työjärjestyksen vastainen, koska siinä pyritään palaamaan tekstiin, ja kaiken lisäksi vielä liitteen välityksellä. Sanoitte itse äsken, vastustaessani äänestysjärjestystä, että noudatatte lainsäädäntömenettelyn periaatetta. Miten on mahdollista, että liitteessä palataan varsinaista tekstiä koskevaan äänestykseen?
Jos on olemassa ristiriita 2 kohdan yhden tekstin alakohdan osalta, se koskee pelkästään sanaa " siirtymäkorvaus" , jota ei sovelleta. Ette voi kuitenkaan äänestyttää nyt siirtymäjärjestelyn periaatteesta viidennen vaalikauden ajaksi nimenhuutoäänestyksellä, koska on toimitettu erittäin selvä äänestys, jota te itse täsmensitte ja jossa parlamentin enemmistö esitti kantansa.

Pasty
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa teille, että arvostan suuresti, suuresti, sitä tapaa, jolla johdatte tätä keskustelua, koska ensimmäistä kertaa tässä parlamentissa tiedämme, mistä äänestämme. Vaivaudutte lukemaan kohta kohdalta ne kysymykset, joihin meidän on otettava kantaa.
Puhuitte äsken äärimmäisen selvästi, ja kollegojemme on tiedettävä, ettei parlamentaarisessa toimielimessä voida viitata paperiin, jonka ryhmäkoneistot ovat laatineet, vaan siihen, mitä äänestyksiä johtava puhemies sanoo. Olen täysin samaa mieltä rouva Palacion ja herra Fabre-Aubrespyn antamista oikeudellisista perusteluista, eikä teidän pidä toimittaa äsken suoritettua äänestystä uudelleen.

Puhemies
Kiitos, herra Pasty.
Pyydän kaikkia kiinnittämään tarkasti huomionsa siihen, mitä aion sanoa, ja olemaan meluamatta siihen asti, kunnes olen lopettanut puheeni. Äänestys on toimitettu, siihen ei palata. Kun on aika äänestää PPE-ryhmän esittämästä 11 a artiklasta, tämä ongelma nousee uudelleen esiin. Jos enemmistö haluaa tuolloin siirtymäjärjestelyä, sen on hyväksyttävä teksti, jonka alistan äänestykseen välittömästi. Jos tämä periaate hyväksytään, näemme silloin, onko meidän äänestettävä liitteen ensimmäisestä kappaleesta vai ei. Se riippuu tämän äänestyksen tuloksesta. Joten nyt äänestytän 11 a artiklasta, jossa sanotaan: " Euroopan parlamentti vahvistaa Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön hyväksymistä seuraavan vaalikauden aikana erityisen parlamentin jäsenten palkkiota ja sosiaaliturva-, eläke- ja verojärjestelmää koskevat siirtymäjärjestelyt." Alistan äänestykseen tämän tekstin, jonka luen vielä kerran.
Tässä tekstissä ei sanota, että äänestämme liitteestä. Siinä sanotaan, että parlamentti vahvistaa siirtymäjärjestelyt, ja nämä järjestelyt on silloin hyväksytty. Tämä tarkoittaa sitä, että äänestytän sen jälkeen liitteen ensimmäisestä kappaleesta eli A kohdasta. Silloin tiedämme, haluammeko pelkästään, että parlamentti vahvistaa tulevaisuudessa nämä siirtymäjärjestelyt, vai haluammeko tehdä niin nyt liitteen välityksellä. Siten kaikki voivat tietää, kuinka äänestää. Toimitan siis kaksi äänestystä. Sanon sen teille erittäin selvästi. En palaa asiassa taaksepäin. Lause, josta äänestettiin, poistetaan artiklasta, johon se sisältyi.
Alistan äänestykseen 11 a artiklan, joka ei ole rauennut. Jos haluatte siirtymäjärjestelyn, päätätte kolmannessa äänestyksessä, säilytättekö vain 11 a artiklan vai siirryttekö herra Rothleyn laatimaan liitteeseen.
(Parlamentti hyväksyi 11 a artiklan.)
Tarkistusta 26 koskevan äänestyksen jälkeen

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, se, mitä juuri teitte, on erittäin vakavaa. Muutitte äänestysjärjestystä, mutta teidän olisi sitä ennen pitänyt kysyä, vastustaako 29 jäsentä tai poliittinen ryhmä tätä muuttamista. Olette puhunut nimenhuutoäänestyksenä äänestyksestä, joka ei ole nimenhuutoäänestys. Olette äänestyttänyt tarkistuksesta, joka koski tekstin erästä toista osaa, vaikka äänestimme parhaillaan päätekstistä. Rikoitte siis työjärjestystä kolme kertaa tämän tekstin osalta, joka oli lisäksi parlamentin selvästi ilmaiseman tahdon vastainen.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy, selitin erittäin selvästi äänestyksen merkityksen. Kyse on periaatekysymyksestä eli siitä, toteutetaanko siirtymäjärjestely vai ei. Tekstin eräs lause, jossa tämä järjestely vahvistettiin, on poistettu. Parlamentti kuitenkin hyväksyi tarkistuksen 26, jossa nyt vahvistetaan tämä siirtymäjärjestely.
Meidän on nyt tehtävä seuraava päätös: onko tämä siirtymäjärjestely liitteen 1 mukainen, kuten herra Nassauer pyysi, vai ei. Voin toimittaa tästä äänestyksen. En voinut aikaisemmin toimia vastoin ohjesäännön tekstiä, mutta nyt ohjesäännön tekstissä sanotaan, että siirtymäjärjestely toteutetaan. Meidän on siis päätettävä, hyväksyykö parlamentti tämän siirtymäjärjestelyn myöhemmin vai onko se herra Rothleyn laatiman liitteen 1 ja sen A kohdan mukainen.
Toivottavasti kaikki ovat nyt ymmärtäneet, mikä merkitys on äänestyksellä, jonka toimitan tästä A kohdasta, jossa sanotaan: " - - seuraavia 1-5 artiklaa sovelletaan siirtymäjärjestelyinä" - nyt niiden toteuttaminen on selvää - "Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön vahvistamista seuraavan vaalikauden ajan" . Tämä on teksti, jonka asetan äänestykseen.

Crowley
Arvoisa puhemies, edellisen äänestyksen jälkeen pyytäisin teitä nyt toimittamaan välittömästi äänestyksen muiden ryhmien esittämistä muista siirtymäkautta koskevista tarkistuksista. Olemme kumonneet ja sotkeneet sen, mistä äänestimme ohjesääntöluonnoksessa edellisessä äänestyksessä. Mahdollistitte sen, että siirsimme nyt jotakin liitteeseen kuuluvaa ohjesääntöluonnokseen. Tämä on aivan muuta kuin meidän pitäisi tehdä. Puhuin eilen siitä, miten tarvitaan kunnioitusta ja arvokkuutta ja miten me kaikki sovimme tämän ohjesääntöluonnoksen sisällön periaatteista. Näin tekemällä me ammumme itseämme jalkaan. Pyytäisin teitä perumaan edellisen äänestyksen, koska se oli laiton.

Puhemies
Herra Crowley, voitteko kertoa, mistä tarkistuksista te puhutte?

Crowley
Arvoisa puhemies, parlamentti on äänestänyt siirtymäkautta koskevasta asiasta. Se äänesti, ettei se halunnut siirtymäjärjestelyjä. Se oli osa ohjesääntöluonnosta. Te olette ottanut ohjesääntöluonnoksen ohessa olevaan liitteeseen esitettyjä tarkistuksia ja äänestyttänyt niistä aivan ensiksi. Haluan tietää, kumoaako liitteessä oleva ehdotus ohjesääntöluonnoksesta aiemmin toimitetun äänestyksen, nimittäin sen, ettemme halua siirtymäkautta. Näiden kahden tekstin välillä on selvä ristiriita. Molemmat eivät voi olla oikein.

Puhemies
 Haluaisin kiinnittää huomionne erääseen seikkaan. Kun äänestämme jonkin artiklan osaa vastaan, emme ole hyväksyneet mitään muuta ilmausta, jossa sanotaan, ettemme halua siirtymäkautta. Äänestämme tekstin osaa vastaan. Toimitin sitten äänestyksen toisesta ohjesäännön tekstiin, ei liitteeseen, esitetystä tarkistuksesta. Siitä me olemme äänestäneet: ettemme halua siirtymäkautta. Meidän on vielä päätettävä se, onko se liitteessä 1 olevan A kohdan 1-5 artiklassa vahvistettu siirtymäjärjestely vai ei. Vain näin voidaan tietää tarkasti, mitä parlamentti haluaa. Tehtäväni on mahdollistaa, että parlamentti äänestää siitä, mitä se haluaa, ja olla käyttämättä sellaisia sanoja, jonka takia jäsenet sanovat jotakin, mitä he eivät halua sanoa. Se on velvollisuuteni, ja noudatan sitä. Tämä keskustelu on loppuun käsitelty.
Ennen äänestystä liitteen A kohdasta

Puhemies
" Viidennen vaalikauden ajan sovelletaan siirtymäjärjestelyinä seuraavaa 1-5 artiklaa." Ne, jotka äänestävät tätä kohtaa vastaan, haluavat yksinkertaisesti, että 11 a artikla säilytetään. Tämä tarkoittaa sitä, että parlamentti vahvistaa siirtymäjärjestelyn myöhemmin. Ne, jotka äänestävät tämän tekstin puolesta, haluavat, että siirtymäjärjestelystä tulee oikeusasioita käsittelevän valiokunnan hyväksymän liitteen mukainen. Sen jälkeen äänestämme kohta kohdalta. Tämä on se teidän periaatekysymykseksi kutsumanne asia.
Pahoittelen suuresti sitä, että oikeusasioita käsittelevä valiokunta laati äärimmäisen monimutkaisen tekstin. Velvollisuutenani on yrittää toimia siten, että parlamentti voi lausua kantansa siitä, mistä se haluaa.
Asiakirja sisältää päätekstin, päätöslauselman ja liitteen. Minun on seurattava tätä järjestystä.

Provan
Luitte meille ääneen sen, mistä haluatte meidän äänestävän, mutta voitteko sanoa meille, millä sivulla se lukee tai mistä artiklasta on kyse ja onko se liitteessä vai alkuperäisessä tekstissä? Olen ymmälläni siitä, mistä aiomme äänestää.

Puhemies
Yritän selittää asian uudestaan. Olemme hyväksyneet tarkistuksen 26, jossa sanotaan, että parlamentti vahvistaa siirtymäjärjestelyt. Nyt minun on saatava tietää parlamentin päätös yhdestä kohdasta, nimittäin siitä, onko tämä siirtymäjärjestely sama kuin liitteen 1 johdantokohdassa, jonka olen lukenut ääneen. Siinä sanotaan:
" Seuraavia 1-5 artiklaa sovelletaan siirtymäjärjestelyinä." Viimeinen osa " viidennen vaalikauden ajan" on hylättävä, koska tekstissä sanotaan: " Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön hyväksymistä seuraavan vaalikauden aikana" . Juuri tätä ehdotettiin tekstissä, jonka pääsihteerit laativat ja joka teillä on äänestyslistassa. Jaoin periaatteen kahteen osaan: kyse on ensin siirtymäjärjestelystä, sen jälkeen siitä, minkälainen siitä tulee. En voi tehdä enempää asian selventämiseksi ja saadakseni tietää, minkälaisen päätöksen parlamentti tekee.

Tsatsos
Arvoisa puhemies, vain selvennyksen vuoksi, tarkoitatteko kysymyksessänne toista järjestelyä vai menemmekö liitteeseen 1, 1-4 artiklaan? Mikäli äänestetään 1-4 artiklasta, se ei tarkoita, että äänestystä ei toimiteta tarkistuksista, jotka liittyvät 1, 2, 3 ja 4 artiklaan. Älkää siis sanoko, että kun päätettiin valita liite 1, sen järjestys hyväksyttiin sellaisena kuin se on nyt, emmekä äänestä lopuista tarkistuksista.

Puhemies
Ei, herra Tsatsos, äänestämme tekstistä, jota kutsutaan äänestyslistassa periaatteeksi. Koska emme voi äänestää periaatteista, kuten työjärjestyksen asiantuntijana hyvin tiedätte, meidän on äänestettävä tekstistä. Mikä on tämä teksti? Ensiksi, päätimme, että siirtymäjärjestely toteutetaan. Toinen asia, josta meidän on tehtävä päätös, koskee sitä, tuleeko tästä siirtymäjärjestelystä liitteen mukainen. Sen jälkeen äänestämme liitteen sisällöstä. Nyt äänestämme pelkästään siitä, tuleeko siirtymäjärjestelystä liitteen mukainen, ja sen jälkeen voimme äänestää liitteeseen tehtävistä tarkistuksista. Yksinkertaisesti tämä on nyt tilanne.
Tarkistuksesta 25

Provan
Arvoisa puhemies, tarkistuksen 25 osalta on mielestäni tarkistettava tekstiä, koska se on alkuperäisessä tekstissä päinvastoin kuin englanninkielisessä tekstissä. Englanninkielistä tekstiä on ilmeisesti muutettu, ja siinä annetaan nyt ymmärtää, että jäsenten on maksettava enemmän kuin parlamentti korvaa. Mielestäni se on nurinkurista.

Puhemies
Herra Provan, äänestämme nyt alkuperäisen tekstin 1 kohdasta. Kun pääsemme mainitsemaanne kohtaan, asia pannaan merkille, mutta joka tapauksessa äänestetään tarkistuksen alkuperäisestä tekstistä. Tarkistamme kyseisen kieltä koskevan asian.
Ennen tarkistusta 35 koskevaa äänestystä

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, mielestäni tämä tarkistus on syytä peruuttaa. Siitä äänestäminen olisi ristiriidassa juuri tehdyn päätöksen kanssa.

Puhemies
Olen kanssanne täysin samaa mieltä.
Johdanto-osan E kappaletta koskevan äänestyksen jälkeen

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, on vahinko, että ette antanut minulle puheenvuoroa aikaisemmin. Tämä johdanto-osan kappale oli ilmiselvästi ristiriidassa äsken tekemämme päätöksen kanssa, koska siinä määrättiin siirtymäjärjestelystä ensimmäisen vaalikauden aikana kuukausittain suoritettavan edustajanpalkkion osalta.

Rothley
Arvoisa puhemies, ne eivät ole ristiriidassa, koska järjestely on kaiken kaikkiaan siirtymäjärjestely. Siksi on oikein, että tässä lukee siirtymäjärjestely.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy, ristiriitaa ei ole. Päätimme yksinkertaisesti siitä, että siirtymäjärjestely toteutetaan ohjesäännön hyväksymistä seuraavan vaalikauden aikana. Jos voimaantulon osalta on olemassa ristiriita tämän tekstin ja muiden kohtien välillä, se on korjattava, ja ohjesäännön teksti on todistusvoimainen. Tarkistuksella 26, joka hyväksyttiin, määrätään ajankohta, jolloin siirtymäjärjestely tulee voimaan. Jos tähän johdanto-osan kappaleeseen liittyy jokin ristiriita, se korjataan kyseisen kappaleen mukaisesti, mutta siirtymäjärjestely kyllä toteutetaan.
Ennen äänestystä luonnoksesta ohjesäännöksi kokonaisuudessaan

Fabre-Aubrespy
Voisin käyttää puheenvuoron kohta, mutta koska sanoitte aikaisemmin, että tässä on kyse lainsäädäntöpäätöslauselmasta, on siis syytä soveltaa juuri 50 artiklaa. Meidän olisi pitänyt saada tämän artiklan nojalla rahoitusta koskeva selvitys, muta emme ole sitä saaneet. Tämän artiklan 1 kohdassa määrätään kuitenkin, että tämän tekstin hyväksymiseksi vaaditaan parlamentin jäsenten enemmistöä. Tätä 1 kohtaa on sovellettava. 6 kohdassa määrätään niin. Tämän ohjesääntöluonnoksen hyväksymiseksi kokonaisuudessaan vaaditaan siis parlamentin jäsenten enemmistö.

Puhemies
Meidän on siis hyväksyttävä ohjesääntö parlamentin jäsenten ehdottomalla enemmistöllä. Teemme niin nimenhuutoäänestyksellä Riippumattomat kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän pyynnöstä.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, mielestäni meidän on otettava tässä huomioon se, että Amsterdamin sopimuksen 190 artiklan 5 kohdassa ei määrätä mistään erityisestä enemmistöstä. Näin ollen tämän tekstin hyväksymiseksi tarvitaan ainoastaan yksinkertainen enemmistö. On tietysti totta, että tämä koskee sopimuksen lopullista hyväksyntää. Olen kuitenkin sitä mieltä, että koska Amsterdamin sopimus on työjärjestykseemme nähden ensisijainen, olisi erittäin epäjohdonmukaista, että vaatisimme luonnokselle ehdotonta enemmistöä ja hyväksyisimme myöhemmin lopullisen tekstin yksinkertaisella enemmistöllä. Minulla ei ole mitään sitä vastaan, että äänestämme siitä ehdottomalla enemmistöllä; työjärjestyksen mukaisesti näin on. Kyseessä on kuitenkin aivan erityinen valiokunta-aloitteinen mietintö, joka on suoraan sidoksissa Amsterdamin sopimukseen. Joka tapauksessa minulla ei missään nimessä ole mitään sitä vastaan. Olen varma, että parlamentti äänestää tekstin puolesta ehdottomalla enemmistöllä.

Rothley
Arvoisa puhemies, oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevä valiokunta ja parlamentin oikeudellinen yksikkö ovat käsitelleet tätä kysymystä perusteellisesti. Ei ole pienintäkään epäilystä siitä, että tässä tapauksessa ei vaadita ehdotonta enemmistöä. Sopimuksessa on nimenomaan määrätty, että parlamentin varsinaisten jäsenten enemmistö vaaditaan ainoastaan silloin, kun asiasta on sopimuksessa erikseen annettu määräys. Sen artiklan osalta, johon me viittaamme, näin ei ole. Tässä tapauksessa ehdotonta enemmistöä ei vaadita. Siksi yksinkertainen enemmistö riittää. Se on täysin kiistatonta, ja meillä ei ollut siitä pienintäkään epäilystä.

Puhemies
Herra Rothley, tekisimme, kuten sanotte, mikäli Amsterdamin sopimus olisi voimassa. Se ei ole vielä voimassa. Koska se ei ole voimassa, kyseessä on lainsäädäntöaloite, jonka parlamentti tekee aloittaakseen siitä keskustelun neuvoston kanssa. Työjärjestyksemme 50 artiklan 6 kohdassa sanotaan seuraavasti.

Puhemies
" Tämän artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin tapauksissa, joissa parlamentilla on perustamissopimusten mukaisesti aloiteoikeus." Tämä tarkoittaa kaikkia lainsäädäntöaloitteita koskevia tapauksia. Ei voida sanoa ensin, että äänestämme lainsäädäntöaloitteesta valiokunnan ehdotuksen mukaisesti ja noudattamamme äänestysjärjestyksen mukaisesti, ja sanoa sen jälkeen, että niitä työjärjestyksen artikloja, jotka koskevat lainsäädäntöaloitteita, ei voida soveltaa, koska perustamissopimus ei ole voimassa. Tarvitaan siis ehdoton enemmistö, muutoin luonnosta ei hyväksytä.
Ohjesääntöluonnoksen 5 artiklasta

Rothley
Arvoisa puhemies, minulle huomautettiin siitä, että olemme äänestäneet ohjesäännön 5 artiklaa koskevasta tarkistusehdotuksesta, nimittäin tarkistusehdotuksesta 8, mutta emme ole äänestäneet itse 5 artiklasta. Olisin kiitollinen, jos voisitte tarkistaa asian. Hätätapauksessa meidän täytyisi äänestää 5 artiklasta vielä kerran.

Puhemies
Herra Rothley, olkaa huoleti, hyväksyimme tähän artiklaan tarkistuksen 8, jossa teksti hyväksyttiin kokonaisuudessaan. Se oli sitä paitsi teidän poliittisen ryhmänne tekemä tarkistus, ja te äänestitte sen puolesta. Sen jälkeen kun koko teksti oli hyväksytty, emme voineet äänestää siitä uudelleen. Tämä kysymys on siis hoidettu.
Ennen äänestystä liitteessä olevasta 3 artiklasta

Schierhuber
Arvoisa puhemies, suokaa anteeksi vielä yksi häiriö, mutta minulla on työjärjestystä koskeva kysymys. Onko sallittua, että äänestyksen aikana parlamentin jäsenten paikoilla istuu myös jäsenten avustajia? Haluaisin kysyä sitä, koska sitoutumattomien parlamentin jäsenten paikoilla istuu jäsenten avustajia.

Puhemies
Hyvä rouva, olette aivan oikeassa. Ryhmien avustajat ja virkamiehet eivät voi istua jäsenille varatuilla paikoilla. Pyydän heitä siis jälleen kerran poistumaan näiltä paikoilta.
Ennen äänestystä liitteessä olevasta 4 artiklasta

Puhemies
Pyydän esittelijää kertomaan mielipiteensä tästä artiklasta. Minulla on epäilys. Tarkistus 26, jossa sanotaan, että siirtymäjärjestely tulee voimaan ohjesäännön hyväksymistä seuraavan vaalikauden aikana, hyväksyttiin, ja muutimme tämän mukaisesti liitteen alkulausetta poistamalla siitä kohdan " viidennen vaalikauden ajan" . Tässä 4 artiklassa viitataan kuitenkin kaksi kertaa viidenteen vaalikauteen. Minusta tuntuu, että se on ristiriidassa hyväksymämme tarkistuksen 26 kanssa. Pyydän siis esittelijää kertomaan mielipiteensä.

Rothley
Arvoisa puhemies, ehdotan, että hyväksymme tekstin sellaisena kuin se nyt on ja että se muutetaan jo hyväksyttyjen tarkistusehdotusten mukaiseksi.

Puhemies
Se siis muutetaan. Kohdassa ei sanota " viidennen vaalikauden ajan" vaan " ohjesäännön vahvistamista seuraavan vaalikauden ajan" . Halusin, että tämä kohta täsmennetään, jottei asia olisi epäselvä.
2 kohtaa koskevan äänestyksen jälkeen

Bourlanges
Arvoisa puhemies, olette maininnut useaan otteeseen tekstin kielellisen mukauttamisen sanoen - ja olen kanssanne samaa mieltä - että se, minkä hyväksyimme, estää säilyttämästä viidennen vaalikauden käsitteen. Minusta kuitenkin näyttää siltä, ettei ilmoittamanne mukautus ole luonteeltaan kovinkaan täsmällinen. En ole varma äsken käyttämänne ilmaisun merkityksestä. Tarkoitatteko, että korvaatte sanat " viidennen vaalikauden" sanoilla " sen vaalikauden lopuksi, jonka aikana ohjesääntö hyväksytään" vai, kuten sanoitte, " vaalikaudella, joka seuraa vaalikautta, jonka aikana ohjesääntö vahvistetaan" . Tämä on ilmaisu, jota käytitte, se ei merkitse ollenkaan samaa, koska siirtymäjärjestely kestää toisessa tapauksessa viisi vuotta kauemmin...

Puhemies
Herra Bourlanges, hyväksytyssä tekstissä eli PPE-ryhmän esittämässä tarkistuksessa käytetään tarkalleen sanoja " Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön vahvistamista seuraavan vaalikauden ajan" . Kaikki muut ilmaisut on mukautettava juuri näihin sanoihin, koska ne ovat tekstin sanoja. Se, että käytin erilaista ilmaisua, johtuu huonosta ranskan kielestäni tai virheestä eikä mistään muusta tarkoituksesta. Juuri tämä tarkistus on kaiken muun perustana.
Ennen äänestystä kompromissitarkistuksesta 109

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, käytin äsken tätä tarkistusta koskevan puheenvuoron. Toistan, mitä sanoin. Se on kompromissitarkistus, joka jätettiin selvästi liian myöhään, jota kaksi poliittista ryhmää esittää ja jossa pyritään saamaan kaikki muut tarkistukset raukeamaan. En ymmärrä, mihin määräykseen perustatte päätöksenne ottaa tarkistus käsiteltäväksi, koska työjärjestyksen artiklat eivät salli, eikä varsinkaan 115 artikla, tämänluonteisen kompromissitarkistuksen tekemistä.

Cot
Arvoisa puhemies, halusin kysyä teiltä, pidättekö tätä 7 kohtaa yhteensopivana työjärjestyksen kanssa ja onko se jätettävä ottamatta käsittelyyn, kun otetaan huomioon se, miten eri toimivaltuudet on jaettu parlamentin elimille?

Rothley
Arvoisa puhemies, vastatakseni kollega Cotille totean, että puhemiehistön toimivaltaa ei lainkaan kiistetä. Vastatakseni kollega Fabre-Aubrespylle totean, että kompromissitarkastusehdotus on sivumennen sanoen työjärjestyksen 105 artiklan 4 kohdan nojalla sallittu.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy on osittain oikeassa eli toisin sanoen voimme ottaa käsiteltäväksi tämän tarkistuksen, jos enemmistö suostuu siihen, että äänestämme tarkistuksesta. Meidän on toimitettava kaksi äänestystä. Luen teille tulkinnan, joka sisältyy työjärjestyksen 115 artiklan 4 kohtaan. Siinä sanotaan: " Puhemies päättää - - keskustelun päättymisen jälkeen jätettyjen kompromissitarkistusten hyväksyttävyydestä tapauskohtaisesti - " . Käsiteltäväksi ottamista koskevaa päätöstä tehtäessä voidaan soveltaa seuraavia yleisiä arviointiperusteita: " Kompromissitarkistukset eivät yleensä saa liittyä sellaisiin tekstin osiin, joihin ei ole esitetty tarkistuksia ennen keskustelun päättymistä." Olemme luonnollisesti tekemisissä tämän tapauksen mukaisten tarkistusten kanssa. " Kompromissitarkistuksia jättävät käsiteltäväksi yleensä poliittiset ryhmät, asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat tai esittelijät tai muiden tarkistusten laatijat" , ja " kompromissitarkistukset johtavat yleensä muiden samaa tekstikohtaa koskevien tarkistusten peruuttamiseen" , mikä on tässä kyseessä. Voin siis ehdottaa tämän tarkistuksen huomioon ottamista, mutta minun on saatava siihen parlamentin suostumus kysymällä, vastustetaanko kompromissitarkistuksesta äänestämistä. Parlamentin on näin ollen tehtävä päätös läsnäolevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Äänestämme siis ensin tämän kompromissitarkistuksen äänestämisestä.
(Parlamentti hyväksyi kompromissitarkistuksesta äänestämisen.) Ilmoitan teille, että kompromissitarkistuksen tekijät, PSE-ryhmä ja ELDR-ryhmä, ovat peruuttaneet sen osan lauseesta, jossa sanotaan " sen mukaan, mikä on neuvoston kanta" . Joten tekstissä sanotaan tarkalleen: " Puhemiehistö hyväksyy tämän päätöksen ohjesäännön mukaisesti." Tämä teksti sisältyy 2 kohtaan.

Dell'Alba
Arvoisa puhemies, minulla on ongelma, vaikka asia ei koskekaan minua henkilökohtaisesti. Tässä tarkistuksessa puhutaan myös jäsenistä, jotka tulevat parlamenttiin omalla autollaan. Tiedän, että Euroopan parlamentissa on moottoripyöräilijöiden intergroup; sisältyvätkö moottoripyörät tarkistukseen?
(Naurua )

Puhemies
Herra Dell'Alba, ainoastaan, jos moottoripyörät ovat henkilökohtaisia ajoneuvoja.
Jos ne eivät ole henkilökohtaisia, mutta luulen niiden sitä olevan, ne eivät sisälly tarkistukseen. Kvestorit voivat sanoa tarvittaessa, ovatko moottoripyörät henkilökohtaisia vai eivät.

Cot
Arvoisa puhemies, ette vastannut kysymykseeni 7 kohdan käsiteltäväksi ottamisesta toimivaltuuksien jakautumisen kannalta. Jos siis ymmärsin esittelijää oikein, tämä tarkistus on pelkkä kehotus, ei sen enempää, koska muutoin se olisi luonnollisesti toimivaltuuksien jakautumisen vastainen.
Juuri näin ymmärsin esittelijän kannan ja siis teidän kantanne.

Puhemies
Herra Cot, 7 kohdan ensimmäiset sanat kuuluvat tarkalleen: " kehottaa puhemiehistöä hyväksymään" . Kyseessä on siis puhemiehistölle annettu kehotus. Puhemiehistö kantaa vastuunsa, kun sen aika on, eli luonnollisesti ohjesäännön hyväksymisen jälkeen.
Tarkistusta 18 koskevasta äänestyksestä

De Coene
Arvoisa puhemies, lukekaa tarkistus 18. Se täytyy katsoa lisäykseksi kompromissitarkistukseen. Katsokaa tekstiä. Se on lisäys kompromissitarkistukseen, jossa vaaditaan erityisjärjestelyä niiden parlamentin jäsenten tapauksessa, jotka asuvat parlamentin lähistöllä. Se ei missään tapauksessa raukea. Tarkistakaa sisältö.

Puhemies
Ei, kompromissitarkistukseen ei voi palata, ei lisäyksen muodossa eikä millään muullakaan tavalla. Tästä tarkistuksesta ei voida äänestää. Pahoittelen sitä.
Ennen äänestystä päätöslauselmaesityksestä kokonaisuudessaan

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä kannasta, jonka ilmaisitte äsken äänestäessämme luonnoksesta ohjesäännöksi kokonaisuudessaan, eli siitä, että hyväksymiseen vaaditaan parlamentin jäsenten ehdoton enemmistö, kuten pyysin teidän täsmentävän. Tämä pyyntö koskee kuitenkin päätöslauselmaa kokonaisuudessaan. Voitte lukea 50 artiklasta, että " parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä" , ei pelkästään liitteitä eikä esitystä, joka on liitetty päätöslauselmaan. Luulen siis, että ohjesääntöluonnoksen jotkin artiklat hyväksyttiin äsken ilman ehdotonta enemmistöä - pyydän teitä tarkistamaan tämän - ja toisaalta minusta vaikuttaa siltä, että sitä, mitä sanoitte äsken 2 kohdasta, ei pidä soveltaa. Tätä jäsenten ehdottoman enemmistön vaatimusta sovelletaan juuri päätöslauselmaan ja sen kaikkiin artikloihin.

Puhemies
Olen pahoillani, herra Fabre-Aubrespy. Asetustekstin hyväksyminen kokonaisuudessaan edellyttää ehdotonta enemmistöä, kun päätöslauselmaesitys puolestaan hyväksytään aina yksinkertaisella enemmistöllä. Te tiedätte, että talousarvion tekstin hyväksyminen edellyttää ehdotonta enemmistöä, kun päätöslauselmaesityksen hyväksymiseen riittää puolestaan yksinkertainen enemmistö. Sovelsimme tässä juuri tätä järjestelyä. Kun siis äänestytän nimenhuutoäänestyksellä ryhmänne pyynnöstä eli päätöslauselmaesityksestä, yksinkertainen enemmistö riittää.
Tarkistusta 18 koskevasta äänestyksestä

Green
Arvoisa puhemies, ennen kuin toimitamme viimeisen äänestyksen, haluaisin aivan ensiksi kiittää teidän yksiköitänne ja parlamentin ryhmien yksiköitä, jotka ovat varmistaneet sen, että tämä äänestys eteni niin sujuvasti kuin se eteni. Kyseessä on vaikea ja arkaluonteinen äänestys, ja mielestäni olisi syytä kiittää niitä, jotka ovat itse asiassa helpottaneet sitä, koska se ei ole ollut helppo.
Haluaisin pyytää teitä tarkastelemaan uudelleen tarkistusta 18. Totesitte, että koska kompromissitarkistus 7 kohdasta hylättiin, tarkistusta 18 ei voida tarkastella. Haluaisin sanoa yhden kompromissitarkistusta 109 esittäneen ryhmän johtajana, että mielestämme tarkistus 18 ei ole millään tavalla ristiriitainen, vaan sitä voitaisiin pitää lisäyksenä. Jos herra Cox olisi halukas hyväksymään sen liberaalien puolesta, arvelisin, että voisimme esittää sitä parlamentille. Se ei ole millään tavalla ristiriidassa kompromissitarkistuksen kanssa.

Aelvoet
Arvoisa puhemies, mitä tulee tarkistukseen 18, olen herra De Coenen ja rouva Greenin lailla sitä mieltä, että se on tosiaan lisäys, ja pyydän siksi, että parlamentti saa mahdollisuuden äänestää tästä.

Puhemies
Olkaamme selkeitä. Kyseessä on kompromissi, joka kattaa kaikki jäsenten matkoihin liittyvät oikeudet. Liitteessä 2 on jopa kohta, joka hyväksyttiin, jossa tämä kaikki täsmennetään ja jossa puhemiehistöä kehotetaan tekemään päätös tältä pohjalta. Kompromissiin ei voida lisätä mitään, mikä ei siihen kuulu.
En äänestytä tekstistä, koska se on mielestäni kompromissin vastainen. Kun kompromissia esitetään, sitä on noudatettava, ja tarkistuksella lisättäisiin uusi elementti matkojen laskemiseen.
En tiedä, onko se vastoin liitteessä 2 olevaa 1 artiklaa vai ei, sillä siinä päätetään asianmukaisesti perusteltujen kulujen korvaamisesta, mutta aihe on joka tapauksessa sama. Olen hyvin pahoillani, rouva Green, mutta työjärjestystä tulkitaan näin, enkä voi hyväksyä tarkistusta.

Green
Arvoisa puhemies, kun ryhmäni esitti teille omasta puolestaan ja liberaalien puolesta kyseisen kompromissitekstin, lähetimme yksiköillenne kirjeen, joka on varmastikin pöydällänne. Siinä listattiin kaikki ne tarkistukset, jotka kompromissitarkistuksen oli tarkoitus korvata. Kirjeen lopussa on lause, jossa sanotaan, ettei se korvaa PSE-ryhmän tarkistusta 18, josta pitäisi äänestää erikseen. On aina ollut selvää, että siitä piti äänestää erikseen, ja kehottaisinkin teitä toimittamaan siitä äänestyksen.

Puhemies
Rouva Green, kompromissitarkistus sisältää kaikki esitetyt asiat. Pitäydyn kannassani. Jos esitätte kompromissitarkistuksen, emme voi käsitellä sellaista tarkistusta, joka on osittain päällekkäinen kompromissitarkistuksen kanssa. Valitan, mutta olen sitä mieltä. Jos haluatte, voin antaa asian työjärjestystä käsittelevään valiokuntaan, mutta en toimita siitä äänestystä.

Konrad
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, hyvät kollegat, rouva Green kehui äsken puhemiestä, ja haluaisin lyhyesti käsitellä sitä. Luulen, että meillä ei ole syytä kehua puhemiestä eikä myöskään itseämme kolme tuntia kestäneiden äänestysten jälkeen. Luulen, että olemme antaneet surullisen esimerkin siitä, kuinka Euroopan parlamentti tekee lainsäädäntötyötä: kolme tuntia kovaäänistä tarkistusehdotusten käsittelyä. Se on sitä laatua, jota me tarjoamme. Minusta se, miten täällä on toimittu tänä aamuna, on surullista.

Puhemies
Tuo ei ole menettelyä koskeva esitys.

Willockx
Arvoisa puhemies, mielestäni viimeinen välikohtaus saattaa ohjesäännöstä äänestämisen uskottavuuden pahasti kyseenalaiseksi. Erityisesti näin ollen pyytäisin puhemiehistöä joka tapauksessa tutkimaan tarkistuksen 18 sisältöä.

Puhemies
Herra Willockx, kysymys on ratkaistu, lukekaa työjärjestystä. Äänestykset ovat minun vastuullani. Työjärjestysvaliokunta päättää, teinkö oikein vai väärin. Sillä on viimeinen sana. Tarkistus on kuitenkin hyväksytty. Parlamentin uskottavuus ei onneksi ole tästä kiinni.

Blokland
Arvoisa puhemies, olen esittänyt tarkistusta 12 ja olen havainnut, että englanninkielisessä käännöksessä asia on aivan päinvastoin kuin olen hollanninkielisessä tekstissä ehdottanut. Siksi minusta on hyvä lukea hollanninkielinen teksti sellaisena kuin sen haluan ja sen englanninkielinen käännös. Tekstini kuuluu hollanniksi seuraavasti: " Verzoekt de lidstaten ernstig in overweging te nemen om in dat geval de structuur van hun economieën waar mogelijk te flexibiliseren en diversificeren, alsmede aan te dringen op een gematigde loonontwikkeling teneinde de werkgelegenheid te stimuleren." ( "Pyytää jäsenvaltioita harkitsemaan vakavasti, että ne siinä tapauksessa mahdollisuuksien mukaan muuttaisivat talouksiensa rakenteita joustavammiksi ja monipuolisemmiksi sekä vaatisivat palkankorotusten pitämistä kohtuullisina työllisyyden parantamiseksi." ) Englanninkielinen käännös kuuluu seuraavasti:
"With this eventuality in mind calls on the Member States to consider seriously making the structure of their economies more flexible and diversified where this is possible and also pressing for wage rises to be moderate in order to stimulate employment."
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Pasty
Arvoisa puhemies, ryhmämme äänesti vastaan, koska halusimme selvän ja oikeudenmukaisen tekstin. Teksti, josta äänestimme, ei täytä kuitenkaan kumpaakaan näistä ehdoista. Se on uskomattomien pikkuseikkojen sekamelska, ja ihmettelen, etteivät liitettä koskevan tarkistuksen tekijät lisänneet kohtaa, jossa olisi sanottu, että jäsenillä on oikeus lähettää omalla kustannuksellaan parlamentin julkaisemia joulukortteja!
Mitä oikeudenmukaisuuteen tulee, toivoimme, että kaikilla parlamentin jäsenillä olisi ohjesäännön hyväksymisestä lähtien, edustivatpa he mitä jäsenvaltiota tahansa, sama edustajanpalkkio ja sama asema. Näin ei nyt ole, koska hyväksyimme siirtymäjärjestelyn.
Mutta tilanne on mielestäni vieläkin huolestuttavampi. Hyväksymässämme tarkistuksessa määrätään nimittäin, että tämä siirtymäjärjestely pannaan täytäntöön vasta ohjesäännön hyväksymistä seuraavan vaalikauden aikana. Jos neuvosto ei hyväksy ohjesääntöä ennen heinäkuuta 1999 - mikä on erittäin todennäköistä tai ei ole ainakaan epätodennäköistä - niin hyväksymämme siirtymäjärjestely pannaan täytäntöön vuodesta 2004 alkaen ja lopullinen järjestelmä tulee voimaan vuonna 2009.
Minusta tuntuu, että kun tämä teksti tulee neuvoston käsiteltäväksi, se otetaan vastaan valtavalla naurunremahduksella, ja pahoittelen, että parlamentti hyväksyi tällaisia ehtoja sisältävän tekstin.

Carlsson
Arvoisa puhemies, minulla on vain yksi kysymys. Kerran, kun olin jättämässä äänestysselitystä, se mitätöitiin, koska äänestysselityksen jättäjän pitää olla istuntosalissa, kun menettely suoritetaan. Useiden kollegoiden nimet luettiin nyt ääneen, mutta he eivät ole enää paikalla. Ovatko heidän äänestysselityksensä voimassa vai eivät?

Puhemies
Kyllä, rouva Carlsson, olette tosiaankin täysin oikeassa, minun olisi pitänyt ilmoittaa heti äänestysten jälkeen kaikista niistä kollegoista, jotka antavat kirjallisen äänestysselityksen. Meteli oli kuitenkin niin kova, että ääneni olisi hukkunut sen sekaan. Aamupäivämme on ollut melko rasittava. Uskon, että kaikki kollegat, jotka pyysivät saada antaa kirjallisen äänestysselityksen, voivat sen tehdä, vaikka he eivät olekaan tällä hetkellä enää paikalla.

Carlsson
Ensiksi haluan sanoa, että annan luonnollisesti suurta arvoa suurenmoisille puhemiestaidoillenne ja myös tälle myötämielisyydelle. Muutamat kollegani poistuivat istuntosalista yleisessä hälinässä huomattavasti aikaisemmin kuin vain muutama minuutti sitten ja haluan sen vuoksi tehdä tämän huomion.

Puhemies
Kyllä, no niin, he lähtivät salista lopetettuamme äänestykset, rouva Carlsson, ja minun olisi pitänyt tehdä niin, olette oikeassa. Teen niin ensi kerralla, mutta vakuutan teille, että kollegojen nimien huutaminen metelissä kaikkien lähtiessä salista on erittäin suuri koettelemus. Teemme siis näin tämän päivän osalta.

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, juuri toimitettu äänestys parlamentin jäsenten ohjesäännöstä ei ole kunniaksi Euroopan parlamentille sekä menettelyyn että asiasisältöön liittyvien syiden takia.
Menettelyn osalta sääntöjen vastaisuudet seurasivat toisiaan. Ensin oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa, jossa esittelijä ehdotti niin sanottua kompromissitarkistusta, vaikka hänen olisi tietenkin pitänyt esittää uutta ohjesääntöluonnosta ja asettaa uusi määräaika tarkistusten jättämiselle.
Keskustelun alussa esitystämme siitä, ettei asiaa otettaisi käsiteltäväksi, ei asetettu äänestykseen. Täysistunnossa äänestimme sellaisen järjestyksen mukaisesti, joka ei ollut tavallinen lainsäädäntöpäätöslauselmia koskeva äänestysjärjestys. Muutimme jopa tätä järjestystä kesken äänestysten, jotta saatiin kiistettyä erittäin selvä äänestys, joka oli juuri toimitettu, ja sen vastustamiseksi. Useista sellaisista tarkistuksista äänestettiin, joita ei olisi pitänyt voida ottaa käsiteltäviksi. Päätöslauselman hyväksymiseen kokonaisuudessaan vaadittiin ehdotonta enemmistöä 50 artiklan mukaisesti, mutta näin ei toimittu.
Euroopan parlamentin olisi aika ymmärtää - kuten saksalainen kollegamme Konrad äsken sanoi - että se voi käyttää lainsäädäntävaltaansa ainoastaan, jos se noudattaa työjärjestystä, eikä se voi ajatella niin, että enemmistö voi surutta vapauttaa itsensä työjärjestyksen velvoitteista pakottaakseen vähemmistön hyväksymään enemmistön oikeudellisen kannan. Silloin kun parlamentaarisessa toimielimessä ollaan sitä mieltä, että poliittisessa vähemmistössä olevat ovat oikeudellisesti väärässä, emme elä enää demokratiassa emmekä ole kaukana diktatuurista.
Asiasisällön osalta tekstissä on perustava puute - ja se on syy, miksi enemmistö ryhmämme jäsenistä vastusti sitä - Euroopan parlamentin jäsenillä on luonnollisesti edelleenkin oltava kansallinen asema, koska itse kukin edustaa omaa kansaansa. Hyväksytty teksti ei sen sijaan ole kunniaksi parlamentille, koska tämä haluaa ratkaista ongelman siirtämällä pallon neuvostolle, kuten sanoin eilen.
Enemmistö torjui jäsenten taloudellisia etuja koskevat käyttäytymissäännöt, se torjui jäsenille annettavien lahjojen ja lahjoitusten kieltämisen; enemmistö hylkäsi yhteisön virkamiehiä koskevan yleisen sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmän. Se hyväksyi niin sanotun yhteisön järjestelmän ja moninkertaisti samalla viittaukset kansallisiin järjestelmiin. Se vahvisti tekstin, joka ei ole luonteeltaan varsinaisesti lainsäädännöllinen ja joka sisältää paljon pikkuseikkoja, kuten kollegani Pasty sanoi, eikä se näin ollen noudattanut toimivaltuuksiaan.
Toivottavasti neuvosto ottaa tämän huomioon.

Gebhardt
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti ei voi olla todella ylpeä parlamentin jäsenten ohjesäännöstä, jonka olemme tänään panneet alulle. Lisäksi siitä puuttuu avoimuus, jonka tuomme aina mielellämme esiin Euroopan lainsäädännön tärkeimpänä tavoitteena. Siksi olen kannattanut esitystä vain vastahakoisesti. Kollega Rothleyn alunperin erittäin selkeää esitystä on muutettu vähitellen epäselvemmäksi, kun se on ollut matkalla täysistuntoon. Saanen osoittaa sen yhden ainoan esimerkin avulla. Puhemiehelle ja muille parlamentin tärkeimmille jäsenille edustajanpalkkion lisäksi maksettavat korvaukset, joita esittelijä ehdotti, mistä on mustaa valkoisella, ovat hämärän peitossa. Ne kätkeytyvät kyllä virkasuhde-etuihin, joista on vaikea, ellei mahdoton, ottaa selvää. Ohjesäännön muiden toimien osalta tilanne on samankaltainen. Jos me harjoitamme politiikkaa tällä tavalla suljettujen ovien takana, palvelemme Eurooppaa ja sen kansalaisia huonosti. Tänään on synkkä päivä Euroopan parlamentin historiassa, ja minusta on erittäin valitettavaa, että tarkistusehdotuksesta 18 ei äänestetty ja että Euroopan kansanpuolueen ryhmä on onnistunut viemään läpi tarkistusehdotuksen 27, jossa valitettavasti määritellään " Euroopan linnake" , joka ei, ikävä kyllä, jätä avoimeksi niitä mahdollisuuksia, jotka sopimus sisältää.

McKenna
Arvoisa puhemies, äänestin erittäin vastahakoisesti tämän mietinnön puolesta. Olin kahden vaiheilla, äänestääkö mietinnön puolesta vai sitä vastaan. Mietintöön liittyy mielestäni joitakin ongelmia. Yksi niistä on se, että äänestämme Euroopan parlamentin jäseninä oman maani osalta siitä, että palkkamme nousisi yli kaksinkertaiseksi. Irlannin kansalaiset eivät varmaankaan suhtaudu siihen kovin myönteisesti. Sekin, että harkitsemme EU-verotusjärjestelmää Euroopan parlamentin jäseniä varten, on vastoin äänestäjieni periaatteita. Kun minun piti päättää, äänestänkö puolesta vai vastaan, yksi ongelma oli se, että koko juttu oli niputettu yhteen. Matkakorvausjärjestelmään on liittynyt suuria ongelmia, enkä tiedä, miksi emme voi käsitellä asioita erikseen. Sen sijaan sanomme, että muutamme matkakorvausjärjestelmää vain, jos voimme nostaa Euroopan parlamentin jäsenten palkkoja. Sitä ei voida hyväksyä, enkä usko, että Irlannin äänestäjätkään voivat hyväksyä sitä.
Yksi tämän asian myönteisistä puolista koskee kaksoismandaattia. Oli väärin, että jäsenet saattoivat istua sekä tässä parlamentissa että kansallisissa parlamenteissaan. Palkkojen osalta ei ole oikein, että Euroopan parlamentin jäsenille maksetaan eri palkkaa samasta työstä, mutta olemme ryhtyneet ratkaisemaan asiaa väärällä tavalla. Estämme kansallisia parlamentteja, kansallisia hallituksia ja meitä äänestäviä kansalaisia osallistumasta siihen.

Cot
Arvoisa puhemies, on ilmeistä, että hyväksyimme juuri sekavan ja sopimattoman tekstin, mutta tällä hetkellä huonokin teksti on parempi kuin se, ettei ole tekstiä ensinkään, ja siksi hyväksyin sen.
Minun on kuitenkin tuomittava yksi käsite, nimittäin käsite toimikautensa lopettavien jäsenten saavutetusta oikeudesta edustajanpalkkionsa tason säilyttämiseen sillä seurauksella, että ensimmäisen vaalikauden osalta on mahdollista valita suotuisin järjestelmä, kansallinen tai yhteisön järjestelmä tapauksen mukaan. Muodostamme näin ollen jäsenten hyväksi todellisen etuoikeuden, joka on kriisiaikana tyrmistyttävä poliittisesti, moraalisesti ja sosiaalisesti ja nimenomaan vastoin periaatetta edustajanpalkkiosta, joka ei ole koskaan ollut varallisuuteen kuuluva oikeus ja vielä vähemmän etuoikeus.
Palautan mieliin, ja te tiedätte sen hyvin, arvoisa puhemies, että edustajanpalkkio päinvastoin on ollut työväline, joka saatiin perustettua viime vuosisadalla etuoikeuksia vastaan. Pahoittelen, että parlamentti on täten turmellut yhden perustuslaillisten demokratioidemme perusteista myöntämällä itselleen etuoikeuden, jota ei voida hyväksyä.

Ojala
Arvoisa puhemies, jouduin äänestämään Rothleyn mietintöä vastaan siitä syystä, että tämä kokonaisuus, eli palkkaus, Euroopan unionin verotukseen siirtyminen eli käytännössä verovapaus ja matkakorvausjärjestelmä, ei voi olla tyydyttävä kansalaisten näkökulmasta. Matkakorvausjärjestelmähän jättää edelleen ongelmaksi sen, että parlamentin jäsenet voivat rahastaa korvauksia business-luokan lipun mukaan, vaikka he matkustaisivat turistiluokassa. Tämä on keskeisimpiä ongelmia, asioita, joita kansalaiset eivät voi missään nimessä hyväksyä. Toivon kovasti, että jatkoneuvotteluissa, mikäli asia etenee neuvoston ja komission kanssa parlamentin hyväksymän esityksen pohjalta, tämä epäkohta poistetaan eli matkakorvaukset maksettaisiin aina todellisten kustannusten mukaan. Se on sitten Euroopan parlamentin jäsenen asia ratkaista, missä luokassa hän matkustaa. Mutta minkäänlaista välistävetoa ja välirahaa ei saisi matkakorvausten perusteella saada.

Andersson, Lööw ja Sandberg-Fries
Haluamme kiittää esittelijää rohkeasta toiminnasta ja yritämme päästä Euroopan parlamentissa kohtuullisen yksimieliseen kantaan niin vaaroja kuin mahdollisuuksiakin sisältävissä kysymyksissä. Mietintöön liittyvä kannanottomme perustuu seuraavaan:
Amsterdamin sopimuksen 190 artiklan 5 kohdassa sanotaan: " Euroopan parlamentti vahvistaa saatuaan komission lausunnon ja neuvoston yksimielisesti antaman suostumuksen jäsentensä tehtäviä ja velvollisuuksia koskevat säännöt ja yleiset ehdot." Meidän kannaltamme kyse on siitä, että saamme korvauksia ja palkkioita koskevan järjestelmän, joka on oikeudenmukainen, jota voidaan avoimesti valvoa, jossa verotusperusta on selkeä ja josta käy ilmi, mihin korvauksilla pyritään, sekä erityisesti se, että matkakulujen korvauksia maksetaan tehtävästämme aiheutuvien todellisten kulujen perusteella. Meidän kannaltamme kyse on siis siitä, että yritämme toiminnallamme saada aikaan merkittäviä muutoksia nykyiseen järjestelmään.
Olemme sitä mieltä, että periaatteessa on hyväksyttävää, että kaikki jäsenet saisivat yhtä paljon palkkioita. Kyseessähän on yksi ja sama tehtävä eli toimiminen Euroopan parlamentin jäsenenä. Emme kuitenkaan ole sitä mieltä, että palkkioiden koon pitäisi perustua nykyisistä palkkioista laskettuun keskiarvoon. Olemme sitä mieltä, että palkkiot pitäisi pikemminkin päättää riippumattomalta komitealta saatujen ehdotusten pohjalta Ruotsin eduskunnassa käytettävän mallin mukaan. Emme voi hyväksyä pitkälle meneviä siirtymävaihetta koskevia määräyksiä, joiden mukaan jäsenet voivat valita, haluavatko he liittyä uuteen palkkiojärjestelmään vai haluavatko he säilyttää nykyisen järjestelmän. Tällaiset siirtymävaihetta koskevat määräykset vesittäisivät koko yhteiseen palkkioon perustuvan ajatuksen.
Vastustamme mitä päättäväisimmin yhteistä EU: n verotusta. Verotuksen on tulevaisuudessakin oltava kansallinen. Meitä Euroopan parlamentin jäseniä ei voi tarkastella samoin perustein kuin diplomaatteja tai komissaareja, koska asumme ja vaikutamme kotimaissamme. Käytämme kotimaidemme verovaroin rahoitettuja yhteisiä palveluita.
Parlamentin jäsenten eläkejärjestelmän tarkastamiseen on mielestämme hyviä syitä. Mielestämme jäsenten ei pidä kuulua sekä kansalliseen parlamentin jäsenille tarkoitettuun eläkejärjestelmään että Euroopan parlamentin jäsenten yhteiseen eläkejärjestelmään.
Tärkeä tekijä yhteistä ohjesääntöä koskevassa kannanotossamme on mahdollisuus päästä käsiksi matkakulujen korvaukseen liittyvään mahdottomaan tilanteeseen, jossa jäsenet voivat matkustamalla ansaita suuret summat verotonta tuloa. Ruotsalaiset parlamentin jäsenet voivat nykyisen matkakulujen korvausjärjestelmän puitteissa ansaita matkoistaan verovapaasti jopa 40 000: ta Ruotsin kruunua kuussa, ja tilannetta on verrattava esitettyyn ehdotukseen, jolloin korvauksia maksetaan vain todellisten kulujen perusteella. Esitetyn ehdotuksen mukaan, jossa jäsenen palkkio olisi noin 56 000: n Ruotsin kruunun suuruinen (noin 26 000 kruunun suuruinen palkankorotus Ruotsin parlamentin edustajille), merkitsisi uusi matkakulujen korvauksiin liittyvä järjestelmä sitä, että tietyt Ruotsin parlamentin jäsenet menettäisivät rahaa, kun jäsenten palkkioita ja verotusta koskeva yhdenmukainen järjestelmä otettaisiin käyttöön, koska veroton matkakulujen korvausten ylijäämä jäisi silloin pois. Yhteinen ohjesääntö on jäljellä oleva keino päästä käsiksi nykyiseen matkakulujen korvausjärjestelmään.
Allekirjoittaneet eivät tälläkään hetkellä ota vastaan niitä osia korvauksista, jotka eivät vastaa todellisia kustannuksia, ja me vastustamme ehdotusta samansuuruisista palkkioista, jotka on asetettu nykyisten kansallisten palkkioiden keskiarvojen mukaan. Haluamme siis painottaa, ettei meille ole mitään etua siitä, että korotamme omia palkkioitamme tai korvauksiamme.
Olemme tietoisia siitä, että esillä olevan ehdotuksen käsittelyssä on esiintynyt suuri määrä kansallisia intressejä, jotka ovat monessa tapauksessa puoluerajat ylittäviä. Tämän äänestysselityksen nojalla haluamme selvittää oman kantamme, joka perustuu selviin periaatteisiin, Euroopan parlamentin kunnioittamiseen Euroopan instituutioiden osana ja siihen tosiasiaan, että asia on kirjattu Amsterdamin perustamissopimukseen.

Barros Moura
Äänestäessäni tästä mietinnöstä ja sen liitteistä halusin sekä erillisissä äänestyksissä että koko mietintöä koskevassa lopullisessa äänestyksessä eräiden muiden näkökohtien lisäksi puolustaa avoimuutta ja tuomita tekopyhyyden, parlamentin vastaisen kiihotuksen sekä populismin, jotta voisimme vihdoinkin saada päätökseen tämän lähes koko nykyisen vaalikauden kestäneen prosessin, jonka yhteydessä Euroopan parlamentti ja sen jäsenet on nostettu eräänlaiseen häpeäpaaluun iltapäivälehtien ala-arvoisissa uutisissa, joissa pyritään ruokkimaan suuren yleisön kaikkein alkeellisimpia vaistoja. Parlamentin julkisuuskuvalle on koitunut sen johdosta mittaamattomia vahinkoja. Katson, että vastuun tästä tilanteesta kantavat molemmat tällä vaalikaudella toimineet Euroopan parlamentin puhemiehet sekä ne jäsenet, jotka antoivat myöten populismille ja joilla ei ollut poliittista rohkeutta puolustaa toimielintä kokonaisuutena ja samalla vaientaa (pientä) luopioiden joukkoa. Tuomitsen myös sen solidaarisuuden puutteen, jota eräät varsin korkeaa palkkaa nauttivat jäsenet ovat osoittaneet kaikkein heikoimmin palkattuja jäseniä kohtaan katsoessaan oikeudekseen " moralisoida toisten kustannuksella" .
Palkka- ja kulukorvaussääntöjä koskevan äänestyksen osalta kannatan erityisesti periaatetta, jonka mukaan kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä, päätöstä teettää riippumattomilla henkilöillä puolueeton tutkimus jäsenten toiminnasta palkkaperusteiden määrittelemiseksi, periaatetta, jonka mukaan parlamentti ei tulevaisuudessa enää määrittele itselleen palkkasääntöjä - jolloin parlamentti siis toimii kullakin vaalikaudella niiden aiemmin määriteltyjen sääntöjen mukaan, jotka olivat voimassa vaalikauden alussa - sekä tilapäistä ratkaisua, jota sovelletaan siirtymäkaudella, ennen kuin keskiarvoon perustuva uusi palkkajärjestelmä tulee lopullisesti voimaan.
Nähdäkseni järjestelmä, jossa jäsenillä säilyy toistaiseksi mahdollisuus valita kotimaansa tason mukainen palkka, suosii kuitenkin nykyisin sovellettavia etuoikeutettuja palkkasääntöjä. Toivonkin, että ne portugalilaiset kollegani, jotka vastustivat yhteisen palkan periaatetta, valitsevat siirtymäkauden järjestelmässä kansallisen palkkauksen.

Berthu
Euroopan parlamentti halusi lyödä tänä aamuna kaksi kärpästä yhdellä iskulla: ratkaista jäsenten matkakuluja koskevan painostavan ongelman ja edistää samalla liittovaltiokehitystä. Vaikka Euroopan parlamentti olisi erittäin helposti voinut tyytyä julistamaan, että parlamentin jäsenten kulut korvataan vastedes heidän todellisten kustannustensa mukaan, kuten Kansakuntien Eurooppa -ryhmä on aina vaatinut, se ryhtyi laatimaan valtavaa luonnosta ohjesäännöksi, jonka tarkoituksena on yhdistää eri kansallisuuksia edustavien Euroopan parlamentin jäsenten taloudelliset tilanteet käytännössä kaikin tavoin.
Euroopan parlamentin jäsenten pääasiallisen edustajanpalkkion maksaa tällä hetkellä itse kunkin jäsenvaltio, ja Euroopan parlamentti puolestaan korvaa heidän matkoistaan aiheutuvat kulut. Euroopan parlamentti halusi keskittää ja yhdistää kaiken Brysseliin nojautumalla jäsenten välisen tasa-arvon periaatteeseen, joka on olemassa ainoastaan parlamentin kuvitelmissa. Kansakuntien Eurooppa -ryhmä haluaa päinvastoin, että yksinomaan jäsenvaltiot maksavat kaikki palkkiot ja korvaukset sen perustamissopimuksen 137 ja 138 artiklaan sisältyvän yleisperiaatteen mukaisesti, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäsenet edustavat omia jäsenvaltioitaan.
Tämä yhtenäisen ohjesäännön ajatus edustaa siis meidän mielestämme todellista harhaoppia, jonka tarkoituksena on etäännyttää jälleen parlamentin jäseniä kotimaistaan. Se on vastakohtaista kansakuntien Eurooppa -näkemykselle.
Ryhmämme pahoittelee tässä suhteessa syvästi kantaa, jonka presidentti Jacques Chirac esitti keskustellessaan 25. helmikuuta 1998 Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa ja jossa hän antoi suostumuksensa periaatteelle Euroopan parlamentin jäsenten yhtenäisestä ohjesäännöstä. Tämä ajatus löytyy nyt Amsterdamin sopimusluonnoksen 190 artiklan 5 kohdasta, mutta huomautamme ohimennen siitä, ettei tätä sopimusta ole vielä ratifioitu eikä se voi siis toimia pätevänä oikeudellisena perustana äänestykselle, jonka Euroopan parlamentti juuri toimitti.
Vastustamme siis kaikilta osin tätä äänestystä, joka vaikuttaa meistä Ranskan kansallisten etujen vastaiselta.

Burenstam Linder, Carlsson, Cederschiöld, Stenmarck ja Virgin (PPE)
Euroopan neuvoston kokouksessa Amsterdamissa valtioiden päämiehet olivat samaa mieltä siitä, että Euroopan parlamentin jäsenillä on oltava yhteiset ja yhtenäiset säännöt ja että parlamentin on tehtävä ehdotus yhteisestä ohjesäännöstä.
Tämän jälkeen oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa, parlamentin johdossa ja eri puolueryhmissä on keskusteltu siitä, millainen tällaisen tärkeän ehdotuksen on oltava. Saksalainen sosiaalidemokraatti Rothley on tehnyt ehdotuksen, joka useiden tarkistusten jälkeen on saavuttanut laajan enemmistön suosion.
Tuemme sitä, että jäsenillä pitää olla samansuuruiset palkkiot riippumatta siitä, mistä maasta he ovat ja että matkakulujen korvaukset perustuvat todellisiin kuluihin. Käsitystemme periaatteet eroavat kuitenkin toisistaan jäsenille maksettavien korvausten verotuksen osalta. Mielestämme poliitikkojen pitää maksaa samansuuruisia veroja kuin heidän valitsijoidensakin.
Olemme sen vuoksi jättäneet äänestämättä.

Christodoulou
Halusin selvitykselläni selittää, miksi olen tähän päivään asti pidättäytynyt kaikista julkilausumista tämän asian osalta. Uskon, ettei syntynyt ilmapiiri eikä tapa, jolla tätä mietintöä edistetään, etenkin tulevien eurovaalien kannalta, paranna millään tavalla Euroopan parlamentin kuvaa. Uskon myös, että meillä on paljon vakavampia asioita käsiteltävänämme. Tästä syystä pidän velvollisuutenani pidättäytyä äänestyksestä.

Deprez
Koska populistiset ajatukset vallitsevat useissa piireissä, joissa ei löydetä tarpeeksi vahvoja sanoja tuomitsemaan poliitikkoja, heidän etujaan ja heidän virkoihinsa perustuvia tuloja, minusta näyttää erittäin sopivalta muistuttaa jälleen kerran siitä, että parlamentaarisesta edustajantoimesta maksettava palkkio on mitä suurimmassa määrin takuu demokratiasta ja että kaikkein edistyksellisimmät piirit ottivat sen käyttöönoton vastaan viime vuosisadalla suurena voittona.
Edustajanpalkkio takaa nimittäin sen, että jokaisella vaaleihin ehdolle asettuvalla henkilöllä on mahdollisuus valituksi tultuaan hoitaa tehokkaasti edustajantoimea, jota oli tavoitellut, ja hän voi tehdä niin henkilökohtaisesta varallisuudestaan riippumatta. Parlamentin jäsenelle maksettava palkka takaa myös hänen itsenäisyytensä. Lisäksi ei ole mitään syytä olla soveltamatta myös Euroopan parlamentin jäseniin iskulausetta " samasta työstä sama palkka" , jota niin usein aivan oikein käytetään. Euroopan parlamentin jäsenten kansallisuuteen perustuvat merkittävät palkkaerot, jotka panemme tällä hetkellä merkille, ovat näin ollen täysin perusteettomia.
Näyttää siis erittäin oikeudenmukaiselta, että samaa poliittista edustajantoimea hoitavat parlamentin jäsenet saavat samanlaista palkkaa ja että heitä kohdellaan verotuksellisesti samanlaisen yhteisön veron pohjalta (joka mitätöi kansallisten verojärjestelmien vastakohtaiset vaikutukset) ja että he saavat täydentäviä korvauksia, jotka kattavat matka- ja sihteerikulut. Mietintö Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännöstä osuu yleisesti ottaen sopivaan ajankohtaan.
Olen samaa mieltä esittelijän vakaumuksesta, että tämän ohjesäännön on oltava mahdollisimman selkeä ja avoin, jotta voitaisiin välttää kaikenlainen oletettuihin salaisiin etuuksiin kohdistuva arvostelu tai pahansuopa syyttely. Olisin tästä näkökulmasta katsottuna pitänyt henkilökohtaisesti parempana, ettei mitään siirtymäjärjestelyä toteutettaisi ja että kaikki parlamentin jäsenet saisivat heti heinäkuusta 1999 lähtien samaa palkkaa. Pidättäydyin siksi liitettä koskevasta lopullisesta äänestyksestä.
Olipa asia miten tahansa, Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön käyttöönotto on mielestäni iso askel oikeaan suuntaan. Tuen siis kuitenkin tekstiä, joka meille on tänään esitelty.

Donner, Myller, Paasilinna ja Paasio
Äänestimme torstaina joulukuun 3. päivänä pidetyssä täysistunnossa liitteen 1 artiklan 1 kohtaa 2 vastaan, koska emme voi hyväksyä sitä, että Euroopan parlamentin jäsenen palkkiosta maksetaan veroa ainoastaan Euroopan yhteisölle. Euroopan parlamentin jäsenen työ on siinä määrin sidottu toimintaan myös kotimaassa, jossa hänellä on myös vakituinen asuinpaikka, että verotuksellinen ero muihin kansalaisiin verrattuna ei ole perusteltavissa. Euroopan parlamentin jäsenen tulee maksaa veroa samoin perustein kuin kotimaansa muidenkin kansalaisten.
Äänestimme kuitenkin koko mietinnön hyväksymisen puolesta, koska mietinnön hylkääminen aiheuttaisi paljon sekaannusta jättäen muun muassa voimaan järjestelmän, jonka mukaan edustajien matkakuluja ei korvata todellisten kustannusten perusteella niin kuin mielestämme pitäisi. Pitkään vaaditun ja valmistellun ohjesääntöuudistuksen raukeaminen vahingoittaisi mielestämme Euroopan parlamentin asemaa ja mainetta.

Eriksson, Seppänen, Sjöstedt ja Svensson
Meidät on valittu tämän parlamentin edustajiksi kotimaidemme vaalipiireistä, joiden valitsijoita me edustamme. Meistä ei sen vuoksi ole tarpeellista korvata yhtäläisiä ehtoja koskevia sääntöjä yhteisellä ohjesäännöllä. Päin vastoin on tärkeää, että ehdoista ja vaalijärjestelmästämme päätetään niissä maissa, joita edustamme. Muuten on vaarana, että EU: n parlamentaarikoista tulee EU: n edustajia kotimaissaan eikä toisinpäin.
Tämän ehdotuksen perusteluissa on tapana tuoda esiin, että meillä pitää olla yhtäläiset ehdot, esimerkiksi samansuuruinen palkka. Sitä tämä ehdotus ei kuitenkaan merkitse, vaan se merkitsee päinvastoin sitä, että ehtomme ovat erilaiset myös tulevaisuudessa. Useat meistä saavat sitä vastoin merkittävän palkankorotuksen, mikä on täysin aiheetonta. Miksi meidän pitäisi saada korkeampaa palkkaa kuin kansallisten " varsinaisten" parlamenttiemme jäsenten?
Vieläkin käsittämättömämpi on ehdotus, jonka mukaan meidän pitää maksaa erityistä, erittäin matalaa, EU-tason veroa. Miksi meidän suurituloisten ei pidä maksaa veroja kuten muidenkin, eli siellä, missä asumme? Samalla tavoin ei ole mitään syytä siihen, että meillä pitäisi olla eläke-etuja ja muita etuja, joita kansallisilla parlamentinjäsenillä ei ole.
Rothleyn mietinnöstä puuttuu todellinen sisältö, mitä tulee parlamentin työntekomahdollisuuksien parantamiseen. Ehdotus merkitsee ainoastaan, että erittäin etuoikeutettu joukkomme myöntää itselleen etuja.

Ewing
Suhtaudun Rothleyn mietintöön siten, että tarvitsemme yhteistä ohjesääntöä poistaaksemme eri jäsenvaltioista tulevien jäsenten välisen syrjinnän. Se edellyttää yhteistä palkkaa. Kannatan sitä, että se suhteutetaan tuomarin palkkaan. Yhtenäinen palkka merkitsee tarvetta yhtenäiseen verotukseen. On olemassa selvä ennakkotapaus, sillä EU: n virkamiehillä on yhtenäinen verotusjärjestelmä.
Siirtymäkausi on epäjohdonmukainen. Kun kansalainen asettuu ehdolle Euroopan parlamentin jäseneksi, hänen pitäisi hyväksyä tarjottu palkka. Neuvostolle pitäisi antaa vain yleisluonteinen ehdotus vailla yksityiskohtia.

Gahrton, Holm ja Lindholm
Seuraavista syistä otamme asiaan etäisyyttä ja suhtaudumme varauksella parlamentin tänään hyväksymään päätöslauselmaehdotukseen, joka koskee parlamentin jäsenten yhteistä ohjesääntöä:
On käsittämätöntä, että Euroopan parlamentti pitää oikeudellisena perustana sellaisen sopimuksen, toisin sanoen Amsterdamin sopimuksen, artiklaa (190 artikla 5 kohta), joka ei ole vielä tullut voimaan.-190 artiklan 5 kohdassa päätetään, kuinka parlamentin jäsenten on hoidettava ne " tehtävät ja velvollisuudet" , jotka heille kuuluvat. Mitään perustetta yhteisiä henkilöstösääntöjä, EU: n palkkaa, EU: n tasolla tapahtuvaa verotusta ja niin edelleen koskevalle ohjesäännölle ei ole.Kuten mietinnössäkin sanotaan, tarkoituksena on, että jäsenet tehdään jäsenmaista riippumattomiksi, mikä ei mielestämme ole hyväksyttävää demokraattisesta näkökulmasta. Tärkeä demokraattinen periaate mielestämme on, että jäsenet edustavat jäsenmaidensa valitsijoita.
Pidämme myös itsestään selvänä, että henkilöt maksavat veroja siellä, missä he asuvat - silloinkin, kun kyse on Euroopan parlamentin jäsenistä.
Tuloksena on nyt - ellei neuvosto keskeytä asiaa, mitä toivomme - että Euroopan parlamentin jäsenistä tulee EU: n uusi palkkaja verosääty. Se ei juurikaan lisää kansalaisten kunnioitusta ja luottamusta.
Matkakulujen korvauksien osalta olemme koko ajan vaatineet, että järjestelmää tulee muuttaa niin, että korvauksia maksetaan ainoastaan todellisista kuluista. Tämän päätöksen parlamentin puhemiehistö olisi voinut tehdä kauan sitten, koska sillä on siihen valtuutus. Nyt tämä kysymys on liitetty ehdotukseen ohjesäännöstä, jotta sille saataisiin alibi.
Muun muassa edellä mainituista syistä olemme äänestäneet mietintöä vastaan.

Haarder ja Riis-Jørgensen
Äänestämme asian puolesta, vaikka kannatammekin kansallista verotusta,
koska ehdotuksen hyväksyminen on ainoa tapa päästä välttämättömiin keskusteluihin neuvoston kanssa yhteisestä ohjesäännöstä ja-koska ehdotus merkitsee, että matkakulujen korvauksia koskevat säännöt muutetaan sellaisiksi, että vain todelliset matkakulut korvataan
Hulthén
Euroopan parlamentti ottaa tänään kantaa parlamentin jäsenten yhteiseen ohjesääntöön. Haluan seuraavassa lyhyesti selvittää, miksi en voi asettua tukemaan tehtyä ehdotusta.
Mietinnössä ehdotetaan, että kaikkien jäsenten pitää kansalaisuudesta riippumatta saada samansuuruista palkkaa. Ehdotus, jonka mukaan palkka lasketaan kansallisten parlamenttien palkkojen keskiarvon perusteella merkitsee, että esimerkiksi maatani edustavien jäsenten palkat nousisivat huomattavasti. En voi tukea tällaista parlamentin jäsenten palkkojen korotusta. En myöskään voi tukea ehdotusta yhteisestä EU-tason verosta, vaan olen sitä mieltä, että jokaisen parlamentin jäsenen pitää maksaa veroa kotimaassaan.
On tärkeää, että parlamentin jäsenien palkkoja ja korvauksia koskevat säännöt ovat mahdollisimman selkeät. Kansalaisten on pystyttävä valvomaan täysin sitä, miten varat maksetaan, ja myös sitä, kuinka niitä käytetään. Olen sen vuoksi iloinen siitä, että ehdotuksessa otetaan esiin kysymys parlamentin jäsenten matkakulujen korvauksista ja niiden osalta ehdotan, että vain todelliset kulut korvataan.
Olen sitä mieltä, ettei ehdotus muuten vastaa niitä vaatimuksia, jotka liittyvät selkeyteen ja valvontamahdollisuuksiin. Mietinnössä ehdotetaan monimutkaista järjestelmää, joka merkitsee, että tietyille parlamentin jäsenille annetaan tiettynä aikana mahdollisuus valita yhteisen tai nykyisen palkan väliltä. Samanlaista ratkaisua ehdotetaan jäsenten eläkkeisiin liittyen.
Olen lisäksi sitä mieltä, että on useita muitakin taloudellisia kysymyksiä, joihin tämä ehdotus ei ole antanut hyvää ratkaisua. Ajattelen esimerkiksi niitä tapauksia, joissa jäsenet Euroopan parlamentin ulkopuolisten tehtävien avulla saavat erilaisia korvauksia ja oikeuksia. Mielestäni tällaisissa tapauksissa Euroopan parlamentilta saatavaa palkkiota pitäisi vähentää korvauksen suuruisella summalla.

Iversen ja Kirsten Jensen
Tanskan sosiaalidemokraattien mielestä Euroopan parlamentin jäsenten palkanmaksun ja verotuksen pitää tapahtua siinä maassa, josta heidät on valittu. Jäsenet eivät ole työkomennuksella, ja heidän on kuuluttava sen sosiaaliturvan piiriin, joka heidän kotimaassaan vallitsee. Parlamentin johto ja neuvosto voivat hyvinkin neuvotella palkkaukselle yhteiset puitteet, mutta konkreettisen palkanmaksun on tapahduttava kansallisesti.
Olemme äänestäneet sellaisen ehdotuksen puolesta, jonka mukaan matkakulujen korvaukset on maksettava, kuten liitteessä on sanottu, täysin yksiselitteisesti, jotta enää ei olisi mahdollista saada korvauksia liikemiesluokan lipun hinnan mukaan, vaikka onkin matkustanut turistiluokassa. Tavoitteena on avoimuus, jolloin palkka on palkka ja matkakulujen korvaukset ovat korvauksia aiheutuneista kustannuksista.
On loistavaa, että EU: n vastustajien ryhmä I-EDN on käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja tehnyt ehdotuksen, joka tosiasiassa tekee mahdottomaksi Le Peniin kohdistuvat oikeudelliset toimet! Luonnollisesti kansan valitseman edustajan on vastattava siitä, mitä hän sanoo, ja siitä, miten hän äänestää. Siitä eivät kuitenkaan EU: n vastustajat ole ilmeisestikään samaa mieltä. Euroopan parlamentti poisti juuri lokakuussa Le Penin koskemattomuuden tämän annettua lausuntoja, joiden mukaan keskitysleirien kaasukammiot olivat vain pieni yksityiskohta toisen maailmansodan historiassa.

Kristoffersen, Rovsing ja Schlüter
Euroopan parlamentin Tanskan konservatiivit toivovat, että tänään toimitettavan äänestyksen myötä, joka koskee jäsenten yhteiseen ohjesääntöön liittyvää Euroopan parlamentin mietintöä, välitämme viestin siitä, että kannatamme avointa ja selkeää asetusta, jonka mukaan jäseniä kohdellaan taloudellisessa mielessä samoin perustein kuin jäsenmaiden kansallisissa parlamenteissa työskenteleviä kollegoja.
Jäsenten asemaa monen muun asian osalta on vastaavasti säädeltävä jokaisessa jäsenmaassa erikseen, myös kysymystä siitä, sopiiko Euroopan parlamentin jäsenen toimi yhteen kansallisten parlamenttien jäsenyyden kanssa ja/tai muiden tehtävien kanssa.

Lindqvist
EU on 15 kansallisen jäsenmaan liitto. Euroopan parlamentin jäsenet edustavat kotimaidensa valitsijoita. Parlamentin jäsenten palkkioiden maksun sekä verotuksen pitää siis tapahtua siinä jäsenmaassa, jossa jäsenet asuvat ja elävät. Yhteistä palkkaa ja EU: n tasolla tehtävää verotusta käsittelevää yhteistä ohjesääntöä ei siksi tarvita.
Koko ajatus Euroopan parlamentin jäsenten EU-tason verotuksesta on väärä. Euroopan parlamentin jäsenillä ei ole mitään syytä myöntää itselleen oikeuksia, joita tavallisilla kansalaisilla ei ole. Siitä syntyy EU-sääty, mikä lisää entisestään epäluottamusta koko EU: ta kohtaan ja sillä on myös kielteinen vaikutus Euroopassa tehtävään hyvään yhteistyöhön.
Olen tämän ja aikaisempienkin mietintöjen ja budjettikäsittelyjen osalta äänestänyt sen puolesta, että matkakulujen korvauksia pitää maksaa todellisten kulujen tositteiden perusteella. Euroopan parlamentin olisi jo kauan sitten pitänyt päättää siitä, että matkakulujen korvaukset maksetaan vain tositetta vastaan, josta käyvät ilmi todelliset kulut. Kysymystä olisi pitänyt käsitellä erillisenä, eikä sitä olisi saanut liittää yhteistä ohjesääntöä käsittelevään ehdotukseen. Olen sen vuoksi äänestänyt sen puolesta, että matkakulujen korvaukset maksetaan tositetta vastaan. Se ei ollut helppoa, koska kysymys matkakulujen korvauksista on sisällytetty tarkistukseen, joka koskee myös yhteistä ohjesääntöä. Olen kuitenkin äänestänyt yhteistä ohjesääntöä käsittelevässä lopullisessa äänestyksessä sitä vastaan.
Yhteinen ohjesääntö perustuu Amsterdamin sopimukseen, joka ei ole vielä tullut voimaan. Tämä ehdotus yhteisestä ohjesäännöstä ehtii sen vuoksi jäsenmaiden sopimuksen ratifioinnin edelle. Se lisää vain EU: n demokratian puutetta. Ehdotus olisi pitänyt hylätä jo tällä muodollisella demokraattisella perusteella.

Pailler
Äänestin joidenkin virkojen yhteensopimattomuuden puolesta ja usean edustajantoimen samanaikaista hoitamista vastaan. Kannatan sitä, että kulukorvauksia lähennetään todellisiin kuluihin, ja pidän samalla parempana kiinteämääräistä korvausta, jolle on asetettu yläraja, valvontamenettelyjen moninkertaistumisen välttämiseksi. Olen myös sitä mieltä, että edustajanpalkkioiden on edelleenkin vastattava jäsenvaltioiden elintasoa ja kansallisten parlamentaarikkojen palkkioita. Eikö edustajanpalkkioiden yhteisöllistäminen voikin enteillä Euroopan unionin määräämiä vaalijärjestelmiä ja eurooppalaisia puolueita? Kaikista näistä kysymyksistä kannattaa käydä selkeää keskustelua täällä ja kaikissa jäsenvaltioissa.
Emme saa sortua populistisiin kiusauksiin, jotka torjun, myös vasemmistosta peräisin olevat! Torjun tekopyhyyden ja populismin, joita tiedotusvälineiden usein parlamentarismin vastaiselta näyttävä eduntavoittelu pahentaa, tiedotusvälineiden, jotka eivät sitä paitsi tunne kovinkaan hyvin työtämme.
Pahoittelen lopuksi sitä, että kysymystä edustajantoimen loppumisesta ja siihen liittyvästä paluusta ammatilliseen toimintaan ei käsitelty luonnoksessa ohjesäännöksi. Tällainen toimi edistäisi edustajien rekrytoinnin demokratisoimista!
Tässä kaikki ne varaukset, jotka saivat minut pidättäytymään lopullisesta äänestyksestä samalla, kun hyväksyn Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännön toteuttamisen avoimuuteen ja demokratiaan liittyvistä syistä.

Palm
Koko poliittinen työni ja toimintani perustuu tasa-arvoon liittyviin asioihin ja pyrkimiseen kohti tasa-arvoista yhteiskuntaa. Euroopan kansalaisiin kohdistuvat suurimmat epäoikeudenmukaisuudet ovat nykyään taloudellisia. Näitä ovat muun muassa suuret tuloerot, jotka sitä paitsi tuntuvat kasvavan koko ajan.
Mietinnössä ehdotetaan yhteistä palkkatasoa, mikä ruotsalaisille Euroopan parlamentin jäsenille merkitsisi suurta palkankorotusta. Vastustan Euroopan parlamentin jäsenten palkankorotusta osittain siksi, että pienemmät tuloerot ovat tärkeä osa tasa-arvoisuuteen tähtäävää työtä, osaksi siksi, että jäsenten palkat ovat jo nykyään suuria.
En näe mitään syytä EU: n tasolla tapahtuvalle verotukselle. Sillä, missä verot maksetaan ja mihin ne menevät, on oltava yhteys. Ruotsalaisena ja Ruotsissa asuvana kuulun ruotsalaiseen hyvinvointijärjestelmään ja sen vuoksi minun on osallistuttava sen kustannuksiin. Äänestän siksi ehdotettua EU: n verotusta vastaan.
Mietinnössä ehdotetaan parempaa järjestelmää jäsenten matkakulujen korvaamiseksi. Olen iloinen siitä, että järjestelmä on suorempi ja rehellisempi, eikä se anna jäsenille mahdollisuutta saada yksityisiä voittoja nykyisen vinoutuneen matkakulujen korvausjärjestelmän avulla.
Mietinnössä ehdotettu parlamentin jäseniä koskeva eläkejärjestelmä ei rahoita itse itseään, vaan sen ylläpitämiseksi vaaditaan ylimääräisiä verorahoja. Kaikilta muilta eläkejärjestelmiltä vaadimme, että ne rahoittavat itse itsensä ja vaadin sitä myös tältä järjestelmältä. Sen vuoksi äänestän eläkejärjestelmää vastaan.
On olemassa syitä, joiden vuoksi Euroopan parlamentin jäsenillä on oltava sama palkka silloin kun työtehtävät ovat samat. On tärkeää, että poliittinen vastuu ja toiminnan rajat ovat samat ja että politiikan harjoittamiseen on yhtäläiset käytännön mahdollisuudet. Vastustan useita mietinnössä esitettyjä asioita ja olen äänestänyt niitä vastaan, mutta suhtaudun periaatteessa myönteisesti palkkaa koskevaan yhteiseen ohjesääntöön. Olen kuitenkin sitä mieltä, että ohjesäännön toteuttamiseen on varattava pitempi aika ja että se ei saa missään nimessä johtaa palkkojen nousuun.

Papakyriazis
 Äänestettäessä Rothleyn mietinnöstä uskomattoman (ja " epäkohteliaan" ) monilukuisissa nimenhuutoäänestyksissä pidin välttämättömänä äänestää koko ajan tyhjää ainoastaan siksi, että puhemiehistö teki kannaltani mahdottoman päätöksen, joka " rajoittaa" tunnetusti loukkaavalla tavalla parlamentin jäsenen läsnäoloa ja parlamentaarista työtä.
Todellinen haluni on olla ottamatta osaa tähän menettelyyn, koska katson, ettei koko kulukorvausten käsittely ole Euroopan parlamentin arvon mukaista.

Reding
Pidättäydyin koko äänestysmenettelyn ajan osallistumasta menettelyyn Rothleyn mietinnön osalta, jossa käsitellään parlamentin jäsenten ohjesääntöä. En halunnut osallistua asiaa koskevaan keskusteluun enkä päätöksentekoon, mihin oli seuraavat syyt:
1.Virassa olevan parlamentin ei sovi tehdä merkittäviä päätöksiä, jotka koskevat kesäkuussa 1999 valittavia parlamentin jäseniä. Heitä koskeviin poliittisiin toimiin olisi saanut ryhtyä vasta Euroopan parlamentin vaalien jälkeen.2.On ajattelematonta, jos Euroopan parlamentti välittää Euroopan parlamentin vaalikampanjan alussa julkisuuteen sen " väärän" vaikutelman, että se huolehtii pääasiassa omista eduistaan.3.Ajankohtana, jona Euroopassa on tehtävä kohtalokkaita ratkaisuja - yhteisen valuutan käyttöönotosta, maatalouspolitiikan ja rakennerahastojen uudistuksista, unionin laajentumisesta, EU: n talousuudistuksesta - on mielestäni poliittisesti väärin suunnata keskustelu pois näistä keskeisistä kysymyksistä johtamalla se parlamentin jäsenten palkkoihin, joita on jatkuvasti tarkasteltu tiiviisti julkisuudessa.
Theorin ja Wibe
On hyvä, että nykyisten kelvottomien korvausjärjestelmien muuttamiseksi tehdään aloitteita. Matkakulujen korvausten on perustuttava todellisiin kustannuksiin. Äänestämme Rothleyn mietintöä vastaan useasta syystä, joita ovat muun muassa seuraavat:
Mielestämme ei ole puolusteltavaa, että myönnämme itsellemme ja kollegoillemme parlamentissa lähes 70 %: n palkankorotuksen, joka merkitsee meille ruotsalaisille merkittävää veronalennusta, koska palkkaa verotetaan EU: n tasolla. Mielestämme palkkojemme on oltava samalla tasolla Ruotsin eduskunnan palkkojen kanssa. Sitä paitsi emme voi mitenkään hyväksyä, että verotus tapahtuu EU: n tasolla. Palkkojen on noudatettava kansallisten parlamentaarikkojen palkkoja ja veroa on maksettava kotimaihin.

Vaz Da Silva
Tässä mietinnössä ei käsitellä pelkästään byrokratiaan kuuluvaa asiaa, kuten otsikon perusteella voisi kuvitella. Sen perusteella nimittäin ratkaistaan tulevaisuuden kannalta varsin keskeisiä kysymyksiä, kuten esimerkiksi parlamentin sisäisen demokratian todellinen sisältö ja vallan tasapaino " kovaan ytimeen" kuuluvien maiden ja " reunamaiden" välillä.
Jos lähtisimme siitä, että voimme päättää erikseen - kuten oli vähällä tapahtua - kahdesta asiasta, jotka kuuluvat erottamattomasti yhteen, eli yhteisestä ohjesäännöstä - toisin sanoen yhtäläisistä ehdoista, jotka koskevat kaikkia jäseniä alkuperämaasta riippumatta - ja uudesta, todellisiin kustannuksiin perustuvasta matkakorvausjärjestelmästä, hyväksyisimme samalla myös kaksivaiheisen parlamentin. Syrjäisistä maista tulevilla jäsenillä, joilla on alhaiset palkat - kuten espanjalaisilla, suomalaisilla ja portugalilaisilla - ei silloin olisi mahdollisuutta olla aktiivisesti läsnä parlamentissa eikä tehdä yhteyksien ylläpitämisen kannalta tarpeellisia matkoja.
Samaan aikaan muut jäsenet - jotka asuvat lähellä " keskusta" ja joilla on korkeiden palkkojensa lisäksi muita julkisia virkoja kotimaissaan - alkaisivat esittää pääosaa ja tehdä päätöksiä keskenään. On huolestuttavaa, että tällaisesta mahdollisuudesta on täällä edes keskusteltu. Ja jo se, että on hyväksytty siirtymäjärjestelmä, joka johtaa jäsenten eriarvoisuuteen, on hälyttävä merkki. Onneksi terve järki, jota vahvisti " heikkojen" taistelutahto, voitti " vahvojen" röyhkeyden ja sokeuden.
Oli hiuskarvan varassa, ettei tästä päivästä tullut demokratian synkkää päivää.
Äänestin mietinnön puolesta, koska otin huomioon, miten vaikeaa oli saavuttaa edes tätä puolinaista voittoa. Mutta en ole sen enempää tyytyväinen kuin levollinenkaan.

Wijsenbeek
Haluaisin täten ilmoittaa, että tuen, kuten äänestyksestäkin selviää, Rothleyn mietinnön kaikkia artikloja, osia ja liitteitä. Minulle on tärkeintä, että tämän myötä perustamissopimuksen 6 artiklan nojalla kielletty kansallisuuden perusteella tapahtuva syrjintä saadaan poistettua.
Se, että juuri parlamentti, joka on perustamissopimuksen mukainen toimielin, harjoitti syrjintää 20 vuoden ajan, oli perustamissopimuksen vastaista. Olen ylpeä siitä, että tämä viittaus syrjinnän kieltämiseen otettiin Rothleyn mietintöön minun esittämäni tarkistuksen nojalla. Tähän sisältyy myös se, että tämän periaatteen tulee vakiintua myös yhteisön veron tapauksessa.
Haluan myös kiittää esittelijää ja parlamentin puhemiestä sekä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan puheenjohtajaa heidän ponnisteluistaan sen hyväksi, että saatiin aikaan mietintö, jonka lähes kaikki voivat hyväksyä. Viimeinen sana on nyt neuvostolla ja sen tästä asiasta vastaavilla ministereillä.
Tomlinsonin mietinnön (A4-0436/98) toinen käsittely
Lindqvist
Voimassa oleva asetus sisältää määräyksiä EU: n ja Länsirannan ja Gazan miehitettyjen alueiden välisestä taloudellisesta ja teknisestä yhteistyöstä rauhanprosessin vahvistamiseksi. Tuen osalta on onnistuttu sangen huonosti. Nyt esitetyt ehdotukset pyrkivät parantamaan tilannetta. Tuen näitä ehdotuksia. On kuitenkin äärettömän tärkeää, että tuen taloudellinen tarkastus on perusteellista ja säännöllistä ja että mahdollisista virheistä kerrotaan välittömästi, jotta aikaisempien virheiden toistuminen estettäisiin.
Ferrin mietintö (A4-0400/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Olemme sitä mieltä, että jäsenmaiden lisäeläketurvan tasoa on ehdottomasti nostettava. Tasa-arvoista kohtelua ja syrjimisen kieltämistä ajava yhteensovittaminen on välttämätöntä, jotta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta voitaisiin helpottaa. Tilanne ei ole tyydyttävä, sillä aluetta koskevat erilaiset kansalliset säännöt edesauttavat tosiasiassa sitä, että työntekijät eivät ota töitä vastaan toisesta maasta, tai asettavat työntekijät sellaiseen vaaraan, että he menettävät aiemmin ansaitsemansa eläkkeet tai että eläkkeen arvo vähenee, kun työntekijä muuttaa toiseen jäsenmaahan. Haluamme kuitenkin painottaa, että sellainen yhteensovittaminen ei saa tapahtua sopimus- ja ammattieläkkeiden osalta niin, että osapuolten vapaata neuvotteluoikeutta loukataan liian pitkälle menevillä ja yksityiskohtaisilla sääntelyillä, jotka koskevat näiden eläkkeiden muotoa. Haluamme myös painottaa omaa kantaamme, jonka mukaan eläkejärjestelmillä, eläkkeiden arvon suojaamiseksi tarkoitettujen tehokkaiden varovaisuusperiaatteiden puitteissa, voi olla aktiivisempi merkitys sijoituspääoman saamisessa.

Palm
Yleinen eläkejärjestelmä, jossa melko suuri ja tuloista riippuva korvaus takaa kaikille kansalaisille taloudellisesti turvatun vanhuuden, on todistetusti paras eläkejärjestelmä. Nykyään valtioiden eläkejärjestelmissä on puutteita, jotka johtuvat muun muassa siitä, mikä mietinnössäkin otetaan esiin, että ikäpyramidi on useimmissa jäsenmaissa ylösalaisin. Toisin sanoen: järjestelmissä on liian vähän rahaa, jotta riittävä turvallisuus voitaisiin taata.
Jotta vanhuuden taloudellinen turva taattaisiin meille, jotka olemme nyt nuoria, jäsenmaiden on käytävä käsiksi yleisten eläkejärjestelmien puutteisiin. Meidän on kuljettava kohti tulevaisuutta, jossa meillä on yleinen ja kaiken kattava vanhuksia koskeva sosiaaliturvajärjestelmä.
Lisäeläkkeet ovat juuri täydentäviä. Ne ovat todiste yleisten eläkejärjestelmien puutteista. Jos yleiset eläkkeet tyydyttävät kaikkia kansalaisia, mitä toivon ja minkä puolesta työskentelen, ei lisäeläkkeitä tarvittaisi.
Mietinnön johdanto on erittäin hyvä. Sen A kohdassa painotetaan, että " sosiaalisen suojelun (...) on jäätävä Euroopan unionin sosiaaliturvajärjestelmän perustaksi" . Olen asiasta täysin samaa meiltä, mutta tämän jälkeen mietintö alkaa vaikuttaa ristiriitaiselta, enkä voi tukea useitakaan kohtia.
6 kohta osoittaa, että yksityisillä eläkkeillä on tiettyjä ongelmia löytää markkinoita. Tilannetta on tarkoitus helpottaa poliittisilla päätöksillä ja niistä tehdään muutamia ehdotuksia. Olen muun muassa sitä mieltä, että suurimpana ongelmana ovat yleisen järjestelmän puutteet, mutta ennen kaikkea en voi tukea kuvattuja toimia sijoitusten lisäämiseksi. Yhden toimen mukaan on olemassa teollisuudenaloja ja rahoitusaloja, jotka on yksityistettävä. Se on mahdollista, mutta on myös niitä, jotka pitäisi saattaa yhteisomistukseen kansalaisten turvallisuuden lisäämiseksi. En voi tukea tekstiä, jossa niin kategorisesti puhutaan yleisen edun mukaisten alojen yksityistämisen puolesta. Lisäksi on kansallinen asia, millaisia tiettyjen alojen omistussuhteet ovat.
En voi myöskään tukea niin kutsuttua " kaikkien toimijoiden välisen tasavertaisen kilpailun periaatetta" , koska mielestäni se johtaisi siihen, että kaikkia kansalaisia ei kohdeltaisi tasavertaisesti. Kuten alussa sanoin, yleinen eläkejärjestelmä on todistetusti paras ja lisäksi tasavertaisin eläkkeiden jakamisessa. Sen vuoksi poliitikkojen on mielestäni rajoitettava lisäeläkkeiden aikaansaamista ja kehittämistä, mikä tehdään parhaiten yleisiä järjestelmiä parantamalla. Jos eläkemarkkinoiden yksityiset ja julkiset toimijat asetetaan samalle viivalle, on vaarana, että kaivamme maata julkisten toimijoiden alta.
20 kohdasta eteenpäin useissa kohdissa käsitellään verotusjärjestelmien yhdenmukaistamista ja ennen kaikkea sitä, millaista tulojen ja eläkkeiden verotuksen on oltava täydentävien eläkkeiden osalta. Verotus jää EU: n toimivallan ulkopuolelle ja on tärkeää, että jäsenmaat saavat itse muokata verotuspolitiikkansa hyvinvointipolitiikkansa mukaiseksi. Siksi en voi tukea 20-23 kohtaa enkä 26 kohtaa.

Theonas
Komissio pyrkii laajentamaan " yhtenäisen passin" järjestelmää, joka on voimassa vakuutusyhtiöissä ja pankeissa sekä eläkekassoissa, ja vapauttamaan viimeksi mainittujen sijoitukset yrittäessään yleisesti kehittää edelleen pääomamarkkinoita, ja nyt se ilmoittaa tähän liittyvästä direktiivistä.
Haluamme painottaa, että lisäeläkekysymys on merkitykseltään keskeinen EU: n miljoonille työläisille riippumatta kansallisten järjestelmien monimuotoisuudesta. Keskeinen erottava piirre sellaisten eläkkeiden välillä, joita nämä järjestelmät myöntävät, ja sellaisten, joita myöntävät yksityiset, on se, että ensin mainittuja myöntävät julkiset tai yksityiset oikeudelliset edustajat, joilla ei ole voittoa tavoittelevaa luonnetta, kun taas jälkimmäiset ovat luonteeltaan puhtaasti yksityisiä ja ne pyrkivät luonnollisesti saamaan voittoa henkivakuutussopimusten avulla.
Jokainen yritys saattaa nämä kaksi erilaista eläkemuotoa oikeudellisesti samanarvoisiksi on meistä ehdottomasti tuomittava. Sellainen kaivaisi yhä enemmän maata julkisen sosiaaliturvajärjestelmän alta vakuutusyhtiöiden hyväksi. On olennaista, että julkinen sosiaaliturvajärjestelmä sellaisena, miksi se kehittyi toisen maailmansodan jälkeen - ja tähän järjestelmään liittyvät myös lisäeläkerahastot - pidetään erillään yksityiseläkejärjestelmästä, koska siihen kuuluminen on määrätty laissa ja yhteisillä sopimuksilla, ja se on perustaltaan pakollista. Ei ole muuten sattuma, että pyrkimykset edistää yksityistä eläkejärjestelmää tuodaan esille aikana, jolloin toisaalta EMUn, yhteisen valuutan ja vakaussopimuksen aiheuttamat kuristavat julkisten menojen rajoitukset, ja toisaalta uusi työllisyyspolitiikka ja kuuluisa kilpailukyky painavat tukahduttavasti julkista sosiaaliturvajärjestelmää ja toimivat sen vähittäisen purkamisen puolesta. On tyypillistä, että yritetään siirtää valtiolta työläisille vastuu sosiaaliturvan järjestämisestä - yksityisesti tai yritysten tasolla yksityisten ryhmävakuutusten avulla - luonnollisesti kaikenlaisen yhdistystoiminnan ja solidaarisuuden kustannuksella ja vakuutusyhtiöiden voittojen hyödyttämiseksi.
Eläkerahastojen sijoitukset ovat huolestuttava kysymys, joka vaatii suunnittelua, vastuuta ja tehokasta tutkimusta. Rahastojen ylijäämävarat ovat työläisjäsenten omaisuutta eikä niitä voida käyttää uhkapeleihin tai osakkeilla keinotteluun. Jatkuva osakekriisi osoittaa ne seuraukset, joita " maksimaalisen hyödyn" metsästyksellä voi olla. Pyrkimykset muuttaa ennakoivan valvonnan määräyksiä ja niihin liittyvien vaatimusten vähentäminen lisäävät huolta, samoin kuin niiden säädösten vapauttaminen, joilla ohjataan sijoittamista, jotta lisättäisiin osakkeisiin kohdistuvia sijoituksia. Toden totta, mikä on muuttunut siitä, kun EU itse sääti säädöksiä henkivakuutusyhtiöitä varten ja kun ajateltiin, että toiminnan hajauttaminen useisiin omistusmuotoihin ja summien rajoittaminen johtaa riskien pienenemiseen.
Kyseessä on asia, josta emme voi keskustella. Asiaan liittyvät tekemämme tarkistukset korostavat vastustustamme ja perusperiaatetta, jonka mukaan hylkäämme jokaisen yrityksen luoda tilanne, jossa varoja voidaan hallita vapaasti ja eläkerahastojen ylijäämää käyttää valvomatta sijoituskeinotteluun. Vaikka mietintö sisältää joitakin myönteisiä piirteitä, siinä hyväksytään komission linja ja joissakin tapauksissa mennään vielä pitemmälle ja etsitään kilpailumääräyksien soveltamista eläkerahastoihin vakuutusyhtiöiden yhtäläiseen osallistumiseen vedoten. Näistä syistä äänestämme mietintöä vastaan.

Wibe
En osallistunut tiettyihin tätä mietintöä koskeviin äänestyksiin, koska en ole saanut käsiini mietinnön ruotsinkielistä versiota. Myöskään englannin- tai tanskankielistä versiota ei ollut saatavilla, joten jouduin turvautumaan saksankieliseen versioon. Saksan kielen taitoni ei valitettavasti ole kuitenkaan aivan sillä tasolla, että voisin olla täysin varma siitä, mitä eri kohdissa sanotaan. Sen vuoksi en osallistunut tiettyihin äänestyksiin.
Caccavalen mietintö (A4-0430/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Pidämme myönteisinä Latvian tekemiä suuria panostuksia, erityisesti sitä, miten se on sopeuttanut lainsäädäntönsä EU: n säännöstöön, jotta tuleva EU: n jäsenyys olisi mahdollista. EU: n laajentuminen Itä- ja Keski -Eurooppaan antaa meille historiallisen mahdollisuuden luoda kestävä rauha, joka perustuu vapauden ja demokratian periaatteisiin.
On tärkeää, ettei EU petä Latviaa sen voimakkaassa ja sosiaalisessa halussa saavuttaa Euroopan unionin täysjäsenyys. Komission olisi käytettävä tilaisuutta hyväkseen ja annettava selkeä merkki Latvian kansalle siitä, että liittymisneuvotteluihin voidaan ryhtyä viipymättä.

Palm
On ilahduttavaa, että Euroopan parlamentissa ollaan nyt sitä mieltä, että liittymisneuvottelujen aloittamista Latvian kanssa ei pidä enää viivästyttää. En kuitenkaan voi olla esittelijän kanssa samaa mieltä syistä. Esittelijä ottaa huomioon " markkinatalouteen siirtymisessä, yksityistämisessä, inflaation hallinnassa ja valtiontalouden tasapainon tavoittelussa toteutuneen edistyksen Latviassa" . Mielestäni on valitettavaa, että hakijamaille asetetut taloudelliset kriteerit liittyvät niin voimakkaasti yksityistämiseen ja markkinatalouteen. Kapitalismi ja markkinatalous eivät ole tehokkaimpia ja järkevimpiä tapoja tuottaa ja jakaa voimavaroja. Maailmassa, jossa 40 000 lasta kuolee päivittäin nälkään ja nälän aiheuttamiin sairauksiin, jossa 80 % ihmisistä käyttää 20 % maailman voimavaroista samalla kun muut elävät yltäkylläisyydessä, jossa 90 % taloudellisesta pääomasta käytetään tuottamattomiin keinotteluihin sijoitusten tekemisen sijaan, riittää, kun katsoo ympärilleen todetakseen, että taloutta on ohjattava demokraattisesti. Meidän on yhdessä luotava yhteiskunta, jossa ihmisillä on valta päättää omasta arjestaan ja omasta elämästään. Tavoitteena on oltava, että voitontavoittelu korvataan tarpeiden mukaan suunnatulla tuotannolla, että kilpailu korvataan solidaarisuudella ja että demokratia korvaa " ekonomismin" .

Souchet
Kaikki tänään käsiteltävänämme olevat mietinnöt, jotka liittyvät niihin unionin ehdokasvaltioihin, jotka komissio on sijoittanut toiseen luokkaan, eivät sisällä juurikaan mitään uutta: niissä tyydytään vaatimaan " in" - ja " pre-in" -valtioita koskevan erottamisen tarkistamista, jonka avulla tähän toiseen luokkaan sijoitetut valtiot voisivat siirtyä ensimmäiseen luokkaan sen mukaan, miten hyvin ne ovat omaksuneet yhteisön säännöstön.
Vaikka Berliinin muurin sortuminen ja kommunististen järjestelmien hajoaminen saattoivatkin merkitä tämän vuosikymmenen alussa toivetta Euroopan nopeasta poliittisesta yhdistymisestä, joka olisi voinut tapahtua maanosan laajuisen valtioliiton muodossa, niin tapa, jolla Eurooppaa rakennettiin takertumalla integraatiomalliin, esti yhdistymisen.
Ehdokasvaltiot alistettiin nöyryyttävään seulontamenettelyyn, ja niitä arvioitiin pelkästään sen mukaan, miten ne kykenivät sopeutumaan yhteisön koneistoon, sen sijaan, että ne olisi tunnustettu heti alkajaisiksi täysipainoisiksi Eurooppaan kuuluviksi valtioiksi. Se epäjärjestys, jolla kahta täysin erilaista kysymystä käsiteltiin - yhtäältä näiden maiden taloudellista ja sosiaalista uudistamista ja toisaalta niiden Eurooppaan kuulumisen poliittista tunnustamista - johti siihen, että näytimme suhtautuvan niiden täysipainoiseen eurooppalaisuuteen hyvin vastahakoisesti aiheuttaen näin pettymyksiä, katkeruutta ja kaunaa.
On sitä paitsi hätkähdyttävää todeta, ettei Euroopan unioni ole tällä hetkellä ollenkaan kiinnostunut rikastamaan itseään niiden maiden kokemuksilla, kulttuurilla ja kyvyillä, joita se väittää integroivansa, vaan on koko ajan kärkkäänä käsittelemässä näitä maita armottomana kirjanpitäjänä, antamassa niille oppitunteja ja tuhoamassa niiden instituutioita.
Koska toivomme hartaasti Euroopan maanosan yhdistymistä, emme voi muuta kuin pahoitella Euroopan unionin luonnetta koskevan todellisen keskustelun puuttumista. Se, miten Euroopan kansoja yritetään tällä hetkellä vaientaa tässä heidän tulevaisuutensa kannalta olennaisessa kysymyksessä, ei ehkä onnistukaan niin helposti kuin jotkut luulevat niiden Itä-Euroopan kansojen osalta, joilla on enemmän kuin tarpeeksi kokemusta valheista ja supervaltiosta.
Bernard-Reymondin mietintö (A4-0428/98)
Palm
Esittelijä haluaa, että Euroopan parlamentti " kannustaa Romaniaa (...) jatkamaan välttämättömiä uudistuksia, erityisesti yksityistämistä." Lisäksi todetaan, ettei liittymisneuvotteluja voida aloittaa nykyisissä oloissa. Nämä olosuhteet ovat toisaalta sellaiset, ettei demokraattisia oikeuksia, kuten lehdistön vapautta, ole maassa vielä toteutettu, mutta etenkään Romanian talous ei täytä niin kutsuttuja Kööpenhaminan kriteerejä.
Olen iloinen siitä, että keskusteluissa edetään, sillä kannatan voimakkaasti EU: n laajentumista. EU on kuitenkin poliittinen eikä taloudellinen projekti. Minusta on sen vuoksi valitettavaa, että taloudellisiin kriteereihin kiinnitetään enemmän huomiota kuin demokraattisiin oikeuksiin. Sosiaalidemokraattina ei EU: n pidä mielestäni olla " rikkaiden kerho" . Yksityistämiseen liittyvien vaatimusten osalta olen sitä mieltä, että kysymys on ratkaistava kansallisella tasolla. Valtiollinen omistusoikeus on sitä paitsi tietyssä määrin välttämätöntä, jotta kansan hyvinvoinnin tyydyttävä taso voidaan taata.
Wiersman mietintö (A4-0427/98)
Palm
Esittelijän mielestä on liian aikaista tehdä lopullista päätöstä Slovakian hakemuksesta ennen vuoden 1998 loppua, mutta hän on kuitenkin sitä mieltä, että parlamentin on saatava uusi mahdollisuus ilmaista kantansa viimeistään toukokuussa 1999. Pidän tätä ehdotusta myönteisenä, sillä kannatan lämpimästi Euroopan unionin nopeaa laajentumista. Esittelijän mielestä Slovakian on odotettava, sillä vaikka syyskuussa pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen Kööpenhaminan kriteerien poliittinen osuus on mahdollista toteuttaa, taloudellinen tilanne tuntuu kuitenkin huonontuneen. Ehdotettu ratkaisu on, että ryhdytään tarvittaviin toimiin hyvin toimivan markkinatalouden toteuttamiseksi ja siihen prosessiin liittyvän avoimuuden lisäämiseksi, erityisesti yksityistämisen osalta. Mielestäni on kuitenkin oltava varovaisia, kun maan taloudellisia ongelmia yritetään ratkaista ottamalla markkinatalous nopeasti käyttöön. Menetelmää on kokeiltu esimerkiksi Venäjällä, jossa keskimääräinen elinikä on tämän vuoksi laskenut kuudella vuodella 1990-luvun alusta. Sen sijaan on ensi sijassa panostettava vahvan ja hyvin toimivan julkisen hyvinvointisektorin rakentamiseen sekä demokratian rakentamiseen, EU: n avulla.
Kristoffersenin mietintö (A4-0431/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Euroopan unionin laajentuminen Itä- ja KeskiEurooppaan antaa meille historiallisen mahdollisuuden kestävän rauhan, demokratian ja hyvinvoinnin luomiseen. Pidämme erittäin myönteisinä Liettuan erinomaisia ponnisteluja sopeuttaa lainsäädäntönsä EU: n säännöstöön. EU: n on sen vuoksi annettava Liettuan kansalle selkeitä merkkejä tulevasta EU: n jäsenyydestä.
Komissiolta tähän mennessä saatujen kertomusten avulla ei ole mielestämme voitu osoittaa mitään selkeitä eroja kolmen Baltian maan välillä siinä, miten ne täyttävät Kööpenhaminan kriteerit. Komission kertomusten perusteella ei ole mahdollista selvittää, miksi Latvia on " edistynyt erityisen hyvin" , kun taas Liettua on ainoastaan " edistynyt huomattavasti" . Vaikka pidämmekin luonnollisesti myönteisenä sitä tosiasiaa, että Latvialla on täten mahdollisuus osallistua konkreettisiin jäsenyysneuvotteluihin jo ensi vuonna, on meidän kuitenkin erittäin vaikea ymmärtää jakoa, jonka komissio on tehnyt näiden kahden maan välillä Kööpenhaminan kriteerien täyttämisen osalta. Mielestämme Latviaa ja Liettuaa ei pidä käsitellä eri lailla, kun kyse on neuvottelujen aloittamisesta, ja molempien maiden on mielestämme kuuluttava kiirehdittyyn laajentumisprosessiin.

Palm
Esittelijä pitää myönteisenä, että Liettuan liittymisprosessia kiirehditään, jotta maan kanssa voidaan pian aloittaa tiiviit neuvottelut. Pidän tällaista tapahtumien kehitystä erittäin myönteisenä, sillä olen sitä mieltä, että EU: n pitää olla avoin mahdollisimman monelle maalle. Oletan, että Liettua näiden neuvottelujen yhteydessä ymmärtää viimein, miten tärkeää Ignalinan ydinvoimalan sulkeminen on. Haluaisin kuitenkin kommentoida esittelijän muotoilua, jonka mukaan hän " pitää myönteisenä sitä, että komissio katsoo Liettuan saavuttaneen huomattavaa edistystä siirtymisessä markkinatalouteen (...)" . On muistettava, että markkinataloudella ei sellaisenaan ole mitään itseisarvoa. Päämääränä pitää olla, että Liettuan kansa saa elää yhteiskunnassa, jossa kansalaisilla on mahdollisuus toteuttaa suurimpia toiveitaan. Yhteiskuntaa uudistettaessa on ensi sijassa pidettävä silmällä edellä mainittua tavoitetta sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa.
Aelvoetin mietintö (A4-0429/98)
Palm
Pidän myönteisenä sitä, että Euroopan parlamentin mielestä Bulgaria, maan poliittisen ja taloudellisen kehityksen pohjalta, on sopiva aloittamaan liittymis- ja neuvotteluprosessin. Jotta sosiaalidemokraattisen Euroopan tulevaisuudennäkymä toteutuisi, on erittäin tärkeää, että mahdollisimman monet maat voivat liittyä EU: hun. Esittelijä kirjoittaa " Bulgaria ponnistelee(...)vauhdittamaan yksityistämisprosessia sekä kehittämään olosuhteita edelleen toimivan markkinatalouden suuntaan" . Haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja huomauttaa, että on paheksuttavaa, jos keskitytään aivan liikaa taloudellisiin kriteereihin. EU on poliittinen hanke, ja siksi mielestäni on ensi sijassa huolehdittava siitä, että maa täyttää ihmisoikeusjulistuksen asettamat vaatimukset sekä siitä, että sillä on mahdollisuus päästää asukkaansa osallisiksi hyvin suunnitellusta hyvinvointisektorista. Kokemus on osoittanut, että tämän tavoitteen saavuttaminen vaatii talouden säännöstelyä.
Swobodan mietintö (A4-0432/98)
Bébéar
Hyväksyimme viime syyskuussa McMillan-Scottin mietinnön Turkin suhteiden kehityksestä tulliliiton voimaantulon jälkeen. Se antoi meille tilaisuuden valittaa monimutkaista poliittista tilannetta, aikaisempaa vaikeampaa talouskasvua ja täysin riittämätöntä demokratian edistymistä.
Tulliliitto merkitsee tosin huomattavaa edistystä Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden lähestymisen kannalta; Turkin, josta voi tulla osa tulevaa laajentunutta Euroopan unionia. Vuodet ja kuukaudet kuitenkin kuluvat, ja Turkin tulevaisuus herättää yhä paljon pelkoa: pelkoa kasvun ja inflaation osalta, epäilyksiä todellisesta halusta kunnioittaa kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia ja demokratiaa, ja myös pessimismiä kurdeja ja Kyprosta koskevien kysymysten osalta.
Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio osoittavat jälleen tämän mietinnön myötä vaatimuslistan Turkin uudelle hallitukselle. Minkälaisen vastaanoton se saa? Sen jälkeen kun poliittiset suhteet keskeytettiin Euroopan unionin kanssa tämän vuoden alussa, osapuolet eivät näytä olleen mistään samaa mieltä huolimatta joidenkin Turkin talous- ja poliittisten piirien tahdosta löytää jonkinlainen yhteisymmärrys.
Pidän vilpittömästi hyödyllisenä jatkaa suhteidemme syventämistä. Olen itsepintaisesti sitä mieltä, ettei Turkin eristäminen parantaisi väestön elinoloja, sillä se kärsii jo nyt alueen epätasapainosta, eikä eristäminen edistäisi myöskään ihmisoikeuksia.
Pelkään sen sijaan, että jos Turkin viranomaiset eivät reagoi nopeasti, ajaudumme umpikujaan. Puutelista on yhä liian pitkä. Merkittävää edistymistä on odotettu liian kauan. Turkin sanotaan kuitenkin pysyvän vielä jonkin aikaa niiden ehdokkaiden joukossa, jotka voivat liittyä unioniin, paitsi jos Turkki ei todellakaan reagoi mitenkään ja päättää itsepintaisesti olla ryhtymättä ponnisteluihin Euroopan unionin tavoin. Se olisi äärimmäisen valitettavaa.
Hyväksyn niin muodoin Swobodan mietinnön toivoen, että uuden hallituksen kanssa tapahtuu merkittävää edistymistä.

Lindqvist
Mietinnössä kuvataan hyvin sitä, miten pitkä tie Turkilla on, jotta se täyttäisi EU: n jäsenyyteen vaadittavat poliittiset, demokraattiset ja taloudelliset vaatimukset.
Mietinnössä Turkin hallitusta pyydetään täyttämään ihmisoikeuksia koskevat lupaukset, toteuttamaan oikeuslaitoksessa tehtävät demokraattiset uudistukset, tunnustamaan kurdien kaltaiset vähemmistöt, lopettamaan kidutus, luopumaan kuolemanrangaistuksesta ja ottamaan käyttöön mielipiteen- ja sananvapaus.
Mietinnössä Turkkia pyydetään tekemään konkreettisia ehdotuksia näiden vaatimusten täyttämiseksi, ratkaisemaan kurdikysymys sekä vapauttamaan kaikki poliittiset vangit kuten Leyla Zana ja niin edelleen. Tuen näitä ehdotuksia ja olen äänestänyt mietinnön puolesta. Haluan kuitenkin lisätä, että EU: lla, ETYJillä ja YK: lla on nyt Abdullah Öcalanin paettua Italiaan todellinen mahdollisuus saada rauhanprosessi vihdoinkin alulle 14 vuotta kestäneessä Turkin armeijan ja kurdien sekä PKK: n käymässä sodassa.
Kansainvälisen yhteisön on nyt painostettava Turkin hallitus neuvottelupöydän ääreen ja saatava se aloittamaan rauhanneuvottelut. Ruotsin hallitus, joka on nyt YK: n turvallisuusneuvoston jäsen, voisi tehdä aloitteen, samantyylisen kuin Norjan hallitus teki muutama vuosi sitten järjestämällä Oslon konferenssin Palestiinan kysymyksen yhteydessä, ja järjestää Tukholmaan konferenssin sellaisten osapuolten kanssa kuten YK, ETYJ, USA, EU, Turkin hallitus, PKK ja muut kurdien edustajat, jotta rauhanprosessi saataisiin käyntiin.

Maes
Voin yleisesti ottaen olla yhtä mieltä tämän mietinnön suosituksista. Niillähän pyritään parantamaan suhteita Turkkiin. Olemme kuitenkin halunneet painottaa tarkistuksillamme Turkin kurdikysymyksen poliittisen ratkaisun tärkeyttä.
Olen edelleen pahoillani siitä, että Turkin kanssa solmittiin tulliliitto, ennen kuin tärkeät ihmisoikeuksiin ja kurdikysymyksen rauhanomaiseen ratkaisuun liittyvät edellytykset täytettiin.
Lisäksi en ole vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin täysjäsenyys olisi paras tapa määritellä Turkin ja Euroopan unionin tulevia suhteita.

Palm
Tuhannet ihmiset ovat tätä nykyä vangittuna rauhanomaisen poliittisen toimintansa vuoksi Turkissa. Kurdistanin turkkilaisessa osassa 3 185 kylää on tyhjennetty viimeisen 14 vuoden aikana. Vuonna 1997 tapettiin 20 ihmistä olosuhteissa, jotka antoivat olettaa, että Turkin valtio teloitti heidät lainvastaisesti. Ainakin kuusi ihmistä kidutettiin kuoliaaksi vuonna 1997. Äidinkielen puhuminen kiellettiin noin 20 miljoonalta. Puolet Kyproksesta on Turkin vallan alla. Amnesty Internationalin mukaan Kurdistanin turkkilaisen osan aseistetun opposition ja Turkin valtion välisen, vuonna 1997 käydyn sodan seurauksena kuoli ainakin 6 000 ihmistä.
Luettelo Turkin muun muassa YK: n ihmisoikeuksia vastaan tekemistä rikkomuksista on pitkä. Turkki on valtio, jossa kansalaisia loukataan tietoisesti ja järjestelmällisesti.
EU, yksittäiset jäsenmaat, muut demokraattiset valtiot ja kansainväliset järjestöt ovat antaneet Turkin osallistua aivan liian pitkään erilaisiin yhteistyöhankkeisiin. Syyt ovat yleensä olleet taloudellisia, mutta tarkoituksena on ollut myös edistää ihmisoikeuksia ja demokratiaa Turkissa. Joskus yhteistyön ehtona on ollut, että Turkin on kunnioitettava ihmisoikeuksia, mitä ei kuitenkaan ole tapahtunut. Mielestäni Turkki on toimillaan näyttänyt maan kannan asiaan. Demokraattisten liittojen ja valtioiden on käytettävä uusia keinoja, jotta saavutettaisiin demokratia ja jotta ne ihmiset, joita Turkissa painostetaan, saisivat ihmisoikeudet.
Edellä mainitun vuoksi suhtaudun kielteisesti siihen, että EU lisäisi yhteistyötään Turkin kanssa.

Souchet
Pidättäydyimme Swobodan mietintöä koskevasta äänestyksestä. Esittelijä valittaa sitä, että Euroopan unionin ja Turkin väliset suhteet ovat täydellisessä umpikujassa, mikä johtuu Turkin päättämästä poliittisten suhteiden jäädyttämisestä. Herra Swoboda osoittaa olevansa tämän johdosta yllättynyt ja pettynyt varsinkin, kun Turkin ehdokkuuden käsittelyssä on tapahtunut huomattavaa edistymistä tulliliiton 1. tammikuuta 1996 tapahtuneen voimaantulon jälkeen. Ja esittelijä luettelee neuvoston ja komission sen jälkeen esiin tuomat eri näkökannat, joissa vahvistetaan Turkin " eurooppalainen kutsumus" ja sen kelpoisuus liittyä Euroopan unioniin.
Herra Swoboda ei kuitenkaan sano sitä, että umpikuja, jossa Turkin suhteemme ovat, johtuu juuri tästä epämääräisyyttä ja sekaannusta aiheuttavasta sanahelinästä. Sillä vaihtoehtoja on vain yksi: joko Euroopan unioni tarkoittaa sitä, mitä se sanoo, eli jos se pitää Turkkia eurooppalaisena, sen on käynnistettävä esiliittymismenettely, ja jos se ei tee niin, Turkki voi moittia unionin epäjohdonmukaisuutta aivan oikeutetusti, tai sitten Euroopan unioni ei katso Turkin todellisuudessa kuuluvan Eurooppaan, mutta siinä tapauksessa sen on sanottava se selvästi ja lakattava teeskentelemästä.
Ryhmämme on sitä mieltä, että normaalien ja rakentavien suhteiden perustaminen Turkin kanssa on mahdollista ainoastaan, jos identiteetit määritellään ja tunnustetaan selvästi.
Epämääräisyyden jatkaminen ainoastaan vaarantaa suuresti näitä Välimeren ja Länsi-Aasian tasapainon kannalta olennaisia suhteita, kun otetaan huomioon Turkin merkittävä nykyinen ja tuleva rooli Keski-idässä ja Keski-Aasiassa.
Koska kannatamme sellaista käsitystä Euroopasta, joka pohjautuu selvästi kansallisvaltioiden - jotka muodostavat Euroopan ja ovat sen perusta, ydin ja voima - kunnioittamiseen, vaadimme Turkin todellisen identiteetin kunnioittamista ja tosiasioiden kiihkotonta tunnustamista eli sen tunnustamista, ettei tämä suuri maa kuulu Euroopan muodostamaan maantieteelliseen ja kulttuuriseen kokonaisuuteen. Takertuminen tässä suhteessa petollisiin harhakuvitelmiin aiheuttaa ainoastaan syvän ja pysyvän kriisin Turkin suhteisiimme.
Unionin nykyinen kyvyttömyys puhua Turkista selvin sanoin kertoo paljon siitä, ettei unioni kykene määrittelemään itseäänkään maantieteellisesti ja saa unionin näyttämään siltä, että siitä tulee jonkinlainen suuri epämääräinen kokonaisuus, mikä ainoastaan vahingoittaa unionia. Vaihtelevan geometrian Eurooppa muodostaisi sitä vastoin vankan perustan, jolta lähtien voitaisiin harjoittaa syvällistä yhteistyötä Turkin kanssa molemminpuolista etua edustavilla aloilla. Koska herra Swobodan mietinnössä ei ehdoteta näistä vaarallisista epäselvyyksistä luopumista, emme voineet tukea sitä.

Theorin ja Wibe
Haluamme vielä korostaa, miten valitettavaa on, ettei Turkki läheskään täytä niin kutsuttuja Kööpenhaminan kriteerejä (ihmisoikeuksia, kansanvaltaa, oikeusvaltion periaatteita ja vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelua koskevia kriteerejä), vaikka Euroopan parlamentin asettama ehto tulliliittoa koskevaa sopimusta solmittaessa oli, että Turkin pitää toteuttaa demokraattisia uudistuksia, vahvistaa ihmisoikeuksia, ratkaista kurdeja koskeva kysymys ei-sotilaallisin keinoin ja poistaa terrorisminvastainen lainsäädäntö. On erittäin valitettavaa, ettei Turkki täytä lupausta, joka oli ehtona tulliliittoa koskevan sopimuksen tekemiselle, tilanne on päinvastoin huonontunut monin tavoin. Ihmisoikeusjärjestöiltä saadaan jatkuvasti raportteja ihmisoikeuksiin kohdistuvista rikkomuksista. Lisäksi poliittisten vankien vapauttamista ei ole vielä aloitettu.
On erittäin vakava asia, että asevoimat ovat saanet kansalaisyhteiskunnan entistä paremmin valtaansa. Asevoimien nykyinen perustuslaillinen vaikutusmahdollisuus on välittömästi poistettava.
Tämän lisänä on nationalististen mielialojen lietsominen boikotoimalla italialaisia tuotteita, mikä rikkoo assosiointisopimuksen ja tulliliiton määräyksiä.
Hermanin mietintö (A4-0439/98)
Berthu
Arvoisa puhemies, tulee olemaan hyvin vaikeaa pakottaa sellainen alue, joka on rakenteellisesti epäyhtenäinen, hyväksymään yhdistetty rahapolitiikka. Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi talous- ja rahaliiton ulkoisesta edustamisesta antaa meille tästä tällä hetkellä pientä esimakua.
Unionin toimielimet ja jäsenvaltiot riitelivät keskenään ankarasti siitä, miten unioni voisi puhua yhdellä äänellä, ennen kuin ne olivat edes aloittaneet asiasisältöä koskevien ulkoisten kantojensa vähäistäkään yhdenmukaistamista - ja kuitenkin olemme ainoastaan kuukauden päässä euron voimaantulosta. Lopullinen sopimus tuottaa tyydytystä kaikille, koska siinä hyväksytään, että kaikki kolme toimielintä - neuvosto, komissio ja Euroopan keskuspankki - osallistuvat yhdessä yhteisön ulkoiseen edustamiseen. Komissio, joka laati alkuperäisen tekstin, käytti näin ollen hyväkseen perustamissopimuksen pienintäkin artiklaa nostaakseen profiiliaan ja sujauttaakseen käyttöön yhteisen edustamisen periaatteen, vaikka sen lähtövaltit olivat hyvin heikot. Komission apuri, Euroopan parlamentti, auttoi komissiota kuten ennenkin tässä aseman nostamisessa toimimalla sen astinlautana sillä ehdolla, että parlamentti saa hyvityksen.
Tämä tilanne edellyttää meiltä paria huomatusta menetelmän epädemokraattisuudesta ja sen epäjohdonmukaisuudesta. Huomautamme ensiksi, että Maastrichtin sopimuksessa ei sanota selvästi, että rahaliiton ulkoinen edustaminen olisi toteutettava ylikansallisesti, ja tämä johtuu siitä, että äänestäjiä ei haluttu säikäyttää yhtenäisvaluutan poliittisilla seurauksilla ja että uudistuksen haluttiin näyttävän pelkästään tekniseltä. Ylikansallinen ratkaisu on kuitenkin se, joka pikkuhiljaa ja loppujen lopuksi näyttää hahmottuvan.
On nimittäin selvää, että komissio pyrkii vähitellen kaikin tavoin omimaan itselleen merkittävän aseman väittämällä edustavansa yhteisön yleistä etua päinvastoin kuin neuvosto, jonka se yrittää marginalisoida. Päädymme näin ollen päätökseen, jota kansalaiset eivät tee ollenkaan selvissä oloissa. Tämänkaltaiset vehkeilyt, ja EMUssa niitä on solkenaan, voivat kuitenkin myös aiheuttaa euron tuhon, sillä voidaksemme paremmin salata lopullisen tavoitteen suostumme perustamaan välivaiheessa täysin epäjohdonmukaisen toimielinjärjestelmän, jossa kolme unionin toimielintä kilpailevat keskenään kansainvälisellä näyttämöllä, ja mukaan ei ole laskettu valtioiden edustuksia, jotka säilyvät, ainakin euroon osallistumattomien maiden osalta, mutta kuka tietää, ehkä myös joidenkin muiden maiden osalta.
Tämä epäjohdonmukaisuus, muiden ohella, voi tehdä järjestelmästä hallitsemattoman, niin että federalisteja rangaistaan heidän tekemästään synnistä eli siitä, että he eivät kunnioittaneet demokratiaa.

Blokland
Euroopan unioni on valtio-opillisessa mielessä itsenäisistä kansallisvaltioista tiivistä yhteistyötä tekevä elin. Sellaisena sitä ei voi luokitella valtioksi eikä myöskään kansainväliseksi järjestöksi. Tämän sekamuodon vuoksi talous- ja rahaliiton ulkoisesta edustamisesta kansainvälisellä tasolla, kuten Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja G7ryhmässä muodostuu meille ongelma.
Lain kannalta tilanne on yksinkertainen. Kansainvälisellä tasolla useimmiten vain valtiot voivat olla edustettuina. Niin kauan kuin EU: n jäsenvaltiot ovat itsenäisesti mukana kokouksissa, muodostaa EU: n ja EMUn täysjäsenyys kaksoisroolin. Käytännössä Euroopan talous- ja rahaliittoon osallistuvilta jäsenvaltioilta odotetaan kuitenkin yhteistä kantaa tai kannanottoa. Se on mahdollista tarkkailijan roolin kautta. Mielestäni tällä erää Ecofin-neuvoston puheenjohtaja tai mahdollisesti EKP: n neuvoston puheenjohtaja olisi sopivin edustamaan EMUa. Euroopan komission jäsen tai puheenjohtaja ei tule missään tapauksessa kysymykseen, koska he eivät ole mikään unionin tai EMUn " toimiva johto" . Se, että Euroopan komission annetaan toimia EU: n näennäisenä hallituksena, on ristiriidassa perustamissopimuksen mukaisen toimivallan jaon kanssa.
Yllä mainitsemistani syistä en voinut tukea Hermanin mietintöä.

Mendes Bota
Euron käyttöönottoon on neljä viikkoa, ja viimeisten uutisten mukaan on osoittautunut vaikeaksi löytää ratkaisua ongelmaan, joka koskee euroalueen edustamista kansainvälisissä rahoitusjärjestöissä, etenkin kun tietyt jäsenvaltiot haluaisivat edelleenkin sulkea komission pois yhteisön edustuksesta. Tällainen suppea näkemys on perustamissopimuksen 109 artiklan 4 kohdan sekä Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1997 pidetyn Luxemburgin huippukokouksen päätelmien vastainen, ja lisäksi se on ristiriidassa yhtenäistä Eurooppaa edustavan talous- ja rahaliiton hengen kanssa. Ei ole aivan sama asia puhua yhteen ääneen kuin puhua yhdellä äänellä, kuten neuvosto nähtävästi toivoisi.
Toisaalta ei voida myöskään hyväksyä ajatusta siitä, että euroalueen pienten ja suurten maiden välille luotaisiin uusi syrjintäperuste, kun kyse on osallistumisesta G7-maiden kokouksiin. Jos pienet maat, kuten Portugali, Itävalta ja Luxemburg, ovat jo osoittaneet kykynsä johtaa unionia kohti määränpäätään, ei ole mitään syytä kohdella niitä poliittisesti alaikäisinä G7-maiden kokouksissa. Euroopan unionilla on merkittävä taloudellinen ja kaupallinen painoarvo, jota euron käyttöönotto varantovaluuttana ja maailmanlaajuisena viitevaluuttana entisestään vahvistaa, joten sillä on myös erityinen vastuu maailman rahoitusjärjestelmän ja siihen liittyvien järjestöjen, erityisesti IMF: n uudistamisesta.
Unionilla on nykyään olennainen tehtävä rahoituskriisien ehkäisemisessä ja hallinnassa. Hedelmätön keskustelu äänten lukumäärästä olisi omiaan vain heikentämään unionin uskottavuutta.
Ei tule olemaan kolmea ääntä, vaan yksi ainoa ääni, jota käytetään kahdessa eri äänilajissa. Toinen niistä on talouspolitiikan äänilaji, joka vaihtelee ja kuuluu kulloinkin vuorossa olevalle euro-11-neuvoston puheenjohtajalle. Toinen taas on rahapolitiikan äänilaji, joka on pysyvä ja jota käyttää EKP: n pääjohtaja. Tämä ei ole ihanneratkaisu, sillä se merkitsee nöyryytystä komissiolle, jolle jää unionin valtuuskunnassa lähinnä toissijainen teknisen avustajan rooli. Mutta tilanne on nyt sellainen, että ajan puutteen takia on parempi tehdä ylipäänsä päätös, vaikkei se olisikaan paras mahdollinen, kuin ei päätöstä ollenkaan. Näyttää siltä, että juuri niin tulee tapahtumaan.

Murphy
Euroopan parlamentin Britannian Labour-puolueen jäsenet pidättäytyivät äänestämästä lopullisessa äänestyksessä Hermanin mietinnöstä, joka koskee yhteisön edustamista kansainvälisellä tasolla talous- ja rahaliittoon liittyvissä asioissa. Tämä ei tarkoita, että vastustaisimme sitä periaatetta, että tarvitaan mekanismi nykyisen euro-11-alueen ulkoista edustamista varten. Pikemminkin se kuvastaa tyytymättömyyttä siihen, että Euroopan komissio yhteisöllistää liikaa tätä arkaluonteista kysymystä. Näin tunnustetaan myös se, ettei Yhdistynyt kuningaskunta kuulu vielä euroalueeseen.

Palm
Koska Euroopan unionin on mielestäni oltava valtioiden välistä yhteistyötä, en voi tukea muotoilua, jonka mukaan " valuuttapolitiikka voi olla tehokasta yhteensovitetun talous- ja rahapolitiikan tukemana" (tarkistus 1, johdanto-osan 8 kappale). En myöskään hyväksy sitä, että " talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteensovittamisen jälkeen yhteisön olisi todella puhuttava yhdellä äänellä" (tarkistus 2, johdanto-osan 8 a kappale). Olen lisäksi sitä mieltä, että EKP: n rakenne on kaikkea muuta kuin demokraattinen, muun muassa sen tavan takia, jolla keskuspankin johtajat nimitetään. En halua ylikansallista Eurooppalaista keskuspankkia, jolta puuttuu kaikki demokraattinen valvonta, ja sen vuoksi en aio äänestää sen puolesta, että jäsenvaltioiden pankkien pääjohtajat eivät enää edustaisi maataan vaan rahaliittoa (tarkistus 4, johdanto-osan 11 a kappale).

Wibe
En osallistunut tätä mietintöä käsittelevään äänestykseen, koska Ruotsi ei osallistu talous- ja rahaliittoon.
Randzio-Plathin mietintö (A4-0441/98)
Berthu
Randzio-Plathin mietinnöllä maailman raha- ja talouskriiseistä on se ansio, että siinä epäillään ensimmäistä kertaa euron siunauksellisuutta. Siinä vaaditaan etenkin sitä, että Euroopan unioni ja Yhdysvallat pitävät dollarin kurssin ja euron kurssin tasapainoisessa suhteessa, mikä ilmentää käänteisesti todellista ja perusteltua huolta kaksinapaiseen järjestelmään liittyvän suuremman epävakaisuuden vaarasta yleisen kriisin tilanteessa. Mietinnössä korostetaan lisäksi, että Euroopan talouteen kohdistuvat vaikutukset eivät ehkä jakaudu tasaisesti, koska yksittäiset jäsenvaltiot eivät käy samalla tavalla kauppaa maailmantalouden eri aloilla, mikä ilmentää myös pelkoa siitä, että Eurooppa joutuu kärsimään epäsymmetrisistä häiriöistä, joita euron kaltaisella yhdistetyllä valuutta-alueella ei kyetä ottamaan huomioon ilman, että väestöltä vaaditaan merkittäviä uhrauksia.
Tämä ei ole kuitenkaan syy siihen, miksi emme äänestäneet Randzio-Plathin mietinnön puolesta: mietintö päättyy hyvin kiistanalaiseen vetoomukseen investointimenojen lisäämiseksi Euroopassa, ja tarkoituksena on vastustaa kasvun hidastumista.
Valitettavasti tällainen ohjelma ainoastaan lisäisi Euroopan unionin toimivaltaa paisuttaen samalla julkista velkaa, joka on jo nyt sietämätön, ja johtaisi siihen, että virheemme lankeaisivat tulevien veronmaksajien sukupolvien maksettaviksi. Tämänkaltaisilla ehdotuksilla pyritään ainoastaan salaamaan väliaikaisesti todelliset ongelmat ja siirtämään tehokkaat ratkaisut tuonnemmaksi. Muun muassa Ranskaa ja Saksaa piinaa yhtäältä pakollisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen hitaus ja toisaalta järjestelmällinen kaupan avaaminen. Tämän piinan lievittämiseksi olisi ryhdyttävä todelliseen Euroopan kaupalliseen puolustamiseen keventämällä samalla julkisen sektorin alaa ja varsinkin sosiaaliturvajärjestelmiä. Tämän viimeisen kohdan osalta meidän on löydettävä keino solidaarisuusperiaatteidemme ja sosiaalisen suojelun joustavamman hallinnan yhteensovittamiseksi. Se on mahdollista, koska Alankomaat ovat tässä onnistuneet!
Eurooppalaisia investointimenoja koskevalla ehdotuksella, jota parlamentin koko vasemmisto tuki, pyritään näin ollen ainoastaan suojelemaan etuoikeuksia ja pitämään keinotekoisesti elossa järjestelmiä, jotka ovat tuhoon tuomittuja.

Blokland
Rouva Randzio-Plathin mietinnössä on käytetty perusolettamuksena sitä, että yhteiskunta on korjattavissa. Muutamia vuosikymmeniä sitten niin sanotut edistykselliset poliittiset ryhmittymät kannattivat tulisesti tätä ennakko-oletusta ja yrittivät antaa sille muodon kansallisella tasolla. Tässä mietinnössä hahmotellaan samantyyppisiä ajatuksia kansainvälisellä tasolla.
Rahoitusalan viranomaiset eivät voi eivätkä saa hallita tilannetta täysin kansallisella tasolla, eikä tätä valvontavaltaa myöskään voi eikä saa luovuttaa kansainvälisille järjestöille. Valvonnan täytyy olla luonnollisesti parempaa. Myös suurempi avoimuus olisi toivottavaa. Tämä voidaan saavuttaa rahoituslaitosten ja yritysten toimintaohjeiden ja yhdenmukaistettujen kirjanpitosääntöjen avulla, jotka laaditaan Kansainvälisen valuuttarahaston ja Kansainvälisen järjestelypankin puitteissa.
Olen ilmaissut tarkistuksissani 12 ja 13, että rahapolitiikan keinoja ei saa noin vain käyttää investointien ja työllisyyden edistämiseen. Vaadittu euron ja USA: n dollarin kytkentä tuntuu jo etukäteen keinotekoiselta, joten se saattaisi mahdollisesti aiheuttaa jännitteitä.
Koska näitä tarkistuksia ei hyväksytty, oli aiheellista äänestää koko mietintöä vastaan.

Iversen ja Kirsten Jensen
Euroopan parlamentin Tanskan sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet toisaalta maailman raha- ja talouskriisejä ja niiden vaikutusta EU: n talouteen käsittelevän Randzio-Plathin mietinnön puolesta, mutta toisaalta kaikkia tarkistuksia vastaan. Äänestimme mietinnön puolesta, koska mietintö sisältää useita hyviä ehdotuksia siitä, miten Kaakkois-Aasian kriisin tapaisia tilanteita voidaan ehkäistä. Tunnusomaista niille maille, joita kriisi ensi sijassa kovimmin koetteli, on, ettei niissä ole uudistettu talouselämän rakenteita. Kriisin koettelemissa maissa ei ole käytetty kansainvälisiä kirjanpitoperiaatteita, eikä niissä ole riippumatonta valvontaa.
Myös kansainväliset rahoituslaitokset on uudistettava, mukaan luettuina Bretton Woods -toimielimet, kuten IMF, joka on ollut olemassa 54 vuotta. IMF: n rahoitusta on lisättävä, toimielimien avoimuutta on parannettava, rahaston poliittista vastuuta on lisättävä ja valuuttamarkkinoiden valvontaa on tarkistettava.
Jotta vältettäisiin kriisin leviäminen EU: hun, mietinnössä ehdotetaan, että kysyntää lisätään muun muassa julkisia investointeja lisäämällä ja että julkisia investointimaksuja ei tarkastella julkisen alijäämän lisääjinä. Kysyntää on lisättävä, mutta on arveluttavaa jättää täyttämättä EMUn kolmatta vaihetta koskevat vaatimukset, eivätkä siitä seuraavat vaatimukset kasvu- ja vakaussopimuksessa voi olla nykyisten ja tulevien Euroopan unionin jäsenmaiden etujen mukaisia. Tämä merkitsee sitä, että äänestämme mietinnön puolesta sen nykyisessä muodossa ja siitä, että äänestämme kaikkia siihen tehtyjä tarkistuksia vastaan.

Lienemann
Äänestän tämän mietinnön puolesta, jossa tuodaan esiin hallitsevan talous- ja rahatalousjärjestelmän vakavat seuraukset.
Sellaisen kansainvälisen rahatalouskapitalismin voimistuminen, jossa pääomakauppa ja keinottelu menevät tuotantotalouden ja todellisen tavarakaupan edelle, aiheuttaa vakavaa epätasapainoa, sekasortoa ja kriisejä, samalla kun epätasa-arvo kasvaa maiden välillä ja maiden sisällä. On tullut aika ryhtyä toden teolla talouksien ja finanssiliikkeiden säätelyyn, jotta sopusointuiseen kehitykseen pyrkiminen kansojen hyväksi olisi ensisijaista. Euroopan parlamentin olisi siksi tuettava ponnekkaasti herra Tobinin esittämää ajatusta pääomaliikkeiden maailmanlaajuisen verotuksen toteuttamisesta.
Pelkät viittaukset menettelysääntöihin ja välttämättömään avoimuuteen eivät tarjoa tulevaisuuden kannalta riittäviä takeita. Pääomaliikkeiden verotusjärjestelmästä on nimittäin kolmenlaista hyötyä: keinottelun rajoittaminen, pääomaliikkeiden paremman tuntemisen takaaminen ja pääomien verottamista koskevan periaatteen tunnustaminen. Pääomien liikkuvuuteen liittyvää perustelua käytetään nimittäin verukkeena ehdyttää pääomia koskevat verot ja maksut ja saada aikaan kasvava epätasapaino työnteon ja kulutuksen verottamisen ja varallisuuden ja pääomien verottamisen välillä.
Lopuksi rouva Randzio-Plathin mietinnössä mainitaan perustellusti Euroopan alentuneesta kasvusta - joka johtuu tästä maailmanlaajuisesta valuuttakriisistä - aiheutuvat vakavat riskit ja puhutaan sisäisen kysynnän elvyttämisen puolesta. Vaikka mietinnössä korostetaankin suurten eurooppalaisten investointien toteuttamista, siinä ei puhuta välttämättömästä korkojen laskemisesta, joka tukisi elpymistä. Keskuspankit, kuten EKP, näyttävät kuitenkin olevan kuuroja monien jäsenvaltioiden valtiovarainministereiden pyynnöille.
Euroopan parlamentti menettää näin merkittävän tilaisuuden hoitaa osansa EKP: n kanssa käytävässä " demokraattisessa vuoropuhelussa" , jota se säännöllisesti toivoo, sillä jos Eurooppa viivyttelee liian kauan korkojen laskemisessa, se saattaa päätyä kasvun alentumisen kierteeseen ja joutua reagoimaan rajusti. Tiedämme kuitenkin, että tästä kyvyttömyydestä ja vähäisemmästä kasvusta maksetaan valitettavasti ankara vero työttömyyden lisääntymisenä. Kaikki mahdollinen on siis tehtävä tilanteen korjaamiseksi.

Theonas
Pitkällinen talouskriisi, joka alkoi Thaimaasta, on laajentunut koko Kaukoitään, sen jälkeen Venäjälle ja Latinalaiseen Amerikkaan, ja sitä luonnehtivat nopeat ja pitkälliset rahamarkkinoilla ja valuuttojen vaihtoarvossa tapahtuvat laskut sekä suurten rahoitus- ja muiden sijoitusyhtiöiden sekä teollisuusyritysten köyhtyminen. Suurten valtioiden hallitukset ja monikansallinen pääoma, joka on välittömästi tekemisissä näissä maissa toimivien yritysten kanssa, pelkäävät, että tilanne karkaa täysin käsistä.
Tähän yritykseen hillitä ongelmia liittyvät myös äskettäin tehdyt G7: n päätökset, jotka esittelijäkin on omaksunut, mutta jotka eivät kykene vastaamaan kriisin olemukseen. Toisaalta niissä joudutaan hyväksymään, että kuuluisa globaalisuus voi aiheuttaa katastrofin sille järjestelmälle, jonka se on itse synnyttänyt monikansallisten yhtiöiden hyödyntavoittelun synnyttämillä ehdoilla, toisaalta niissä kuitenkin pitäydytään perusajatuksessa, johon viitataan tyypillisesti mietinnön ajatuksessa, että on olemassa globaaliset rahamarkkinat, jotka tukeutuvat teknologiaan ja sallivat sijoituksien avulla saavutettavan maksimaalisen voitontavoittelun.
Ei ole minkäänlaista viittausta sellaisen voittoa tavoittelevan pääoman valvontaan, joka muodostaa keskeisen vakauttamista rikkovan tekijän varsinkin vähemmän kehittyneissä valtioissa ja joka luo helpon, nopean ja suurimman mahdollisen voiton tavoittelemisen kokonaisvaltaisen ajatusmaailman.
Ei ole minkäänlaista ongelmanasettelua sellaisten tuotantoon kohdistuvien sijoitusten edistämiseen nähden, jotka voivat vaikuttaa taloudelliseen elpymiseen ja työllisyyden luomiseen. Ennen kuin kriisi laajenee edelleen ja tulee pahemmaksi, jäsenvaltioiden on tehtävä aloitteita julkisten sijoitusten lisäämiseksi, julkisen sektorin tukemiseksi, sekä suunnattava yksityisen pääoman suunnattomia säästöjä taloudellisen voitontavoittelun sijasta tuotantoon kohdistuviin sijoituksiin. Samalla EY: n on ryhdyttävä toimiin pääomaa varten luotujen veroparatiisien lopettamiseksi.
Pidämme hämmästyttävänä, että EY: n viralliset elimet kieltäytyvät näkemästä vielä nytkin niitä vaaroja, joita kriisin laajeneminen edelleen aiheuttaa, samoin kuin sen siirtyminen EY: n sisälle, jossa se on kätketty euroalueen väitetyn vakauden taakse. Ne eivät vastaa todellista tilannetta, sitä, että eurooppalaisten talousjättien toiminta esimerkiksi Venäjällä ja Kaukoidän maissa luo todellisen pommin jo nyt helposti haavoittuvaan eurooppalaiseen talouteen. Ne jättävät huomiotta IMF: n ja OECD: n arviot kehityksen taantumisesta, ilmiselvästi siksi, että eivät järkyttäisi euron tuloon liittyvää todellisuuden vastaista mielihyvää.
Vastustamme ehdottomasti yritystä lisätä IMF: n ja muiden kansainvälisten taloudellisten elinten interventiovaltaa. Tämä ei luonnollisestikaan merkitse, että hyväksyisimme järjestelmän, joka on muotoiltu Bretton Woodsin sopimuksessa. Mutta suunnitelmat jonkinlaisen taloudellisen turvallisuusneuvoston luomiseksi IMF: n väliaikaisen valiokunnan päätösten mukaisesti, tai vieläpä yksityisen pääoman lainananto äärimmäisessä hädässä - yhdessä IMF: n kanssa - kriisin vahingoittamissa maissa, eivät todellakaan ratkaise ongelmaa, vaan ne merkitsisivät vieläpä valtioiden oikeuksien yhä suurempaa rajoittamista, kansojen yhä tiukempia niukan budjetin ohjelmia, ja valvomattomien superliittoutumien luomista kansallisten ja alueellisten elinten yläpuolelle.
Emme epäile, etteivät kriisit jatkuisi, ja niitä luova politiikka jatkuu olennaisesti samanlaisena. Näiden kriisien ensimmäiset uhrit ovat miljoonat työläiset, jotka yhä uudestaan maksavat uusien niukkuusohjelmien laskun. Ainoastaan he voivat jatkuvalla taistelullaan kansallisella, yhteisön tasolla ja kansainvälisellä tasolla saada aikaan muutoksen suhteessa kansainvälisiin voimiin, he voivat edistää väheneviä keinoja ja pyyhkiä täten pois näiden ilmiöiden syyt.

Wibe
En osallistunut tätä mietintöä koskevaan lopulliseen äänestykseen, koska parlamentti ei täyttänyt 112 artiklan mukaisia sääntöjä päätösvaltaisuudesta. Mielestäni päätös rikkoo parlamentin omia sääntöjä.

Puhemies
Parlamentti on käsitellyt kaikki esityslistalla olleet aiheet.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 13.15.)

