Palveludirektiivin soveltaminen (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana keskustelu
Malcolm Harbourin, Andreas Schwabin, Evelyne Gebhardtin, Cristian Silviu Buşoin, Heide Rühlen, Adam Bielanin, Kyriacos Triantaphyllidesin ja Matteo Salvinin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puolesta neuvostolle laatimasta suullisesta kysymyksestä direktiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta - B7-0216/2009) ja
Malcolm Harbourin, Andreas Schwabin, Evelyne Gebhardtin, Cristian Silviu Buşoin, Heide Rühlen, Adam Bielanin, Kyriacos Triantaphyllidesin ja Matteo Salvinin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä direktiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta - B7-0219/2009).
Malcolm Harbour
Arvoisa puhemies, minulle on etuoikeus voida pitää ensimmäinen puheenvuoroni parlamentissa sen jälkeen, kun minut valittiin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puheenjohtajaksi, ja esittää tämä kysymys valiokunnan kaikkien poliittisten ryhmien sekä koordinaattoreiden puolesta. Olen hyvin mielissäni siitä, että monet valiokunnan uudet jäsenet ovat tänä iltana täällä tukemassa minua ja osallistumassa keskusteluun.
En usko tämän parlamentin tarvitsevan muistutusta palveludirektiivin merkityksestä. Se päästää valloilleen sisämarkkinoiden voiman alalla, joka muodostaa 70 prosenttia EU:n taloudesta, ja sen luomia työpaikkoja ja sen dynaamista vaikutusta tarvitaan kipeästi nykyisellä pysähtyneisyyden hetkellä.
Se on hyvin laaja direktiivi. Siinä on monia uusia piirteitä. Se on monilla aloilla monimutkainen. Siihen on pitänyt kiinnittää paljon huomiota. Sen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä johdonmukaisesti ja täysimääräisesti on ehdottoman olennaista, jotta se toimisi tehokkaasti. Direktiivin syvimmässä ytimessä on se, että jäsenvaltiot poistavat liiketoiminnan esteet ja erityisesti ne oman kansallisen lainsäädäntönsä toimenpiteet, joilla syrjitään palveluyrityksiä, jotka haluavat yrittää. Uskokaa minua, eri maissa on kirjaimellisesti satoja lainsäädäntöehdotuksia tai asetuksia, jotka on muutettava tämän ehdotuksen takia. Elleivät kaikki kollegat etene yhdessä sen tekemiseksi ja elleivät kaikki maat etene yhdessä tämän tekemiseksi, syrjintä jatkuu. Se on tehtävä yhtenäisesti. Muuten nuo esteet pysyvät.
Siksi haluan ennen kaikkea osoittaa kunnioitusta erityisesti komissiolle sen johtoasemasta tämän lainsäädännön täytäntöönpanoa ja osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevan koko prosessin hallitsemisessa ja koordinoimisessa jäsenvaltioiden keskuudessa. Haluan myös kiittää neuvostoa, ja todellakin, perättäisiä neuvostoja, koska tästä ehdotuksesta sovittiin jo vuonna 2006, jotka ovat johtaneet huippukokouksissa näkemäämme prosessia, jossa on kehotettu tämän direktiiviin johdonmukaiseen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Haluan sanoa erityisesti Cecilia Malmströmille, täällä tänään läsnä olevalle ministerille, miten vaikuttunut valiokunta oli Ruotsin tekemästä työstä vieraillessamme Ruotsissa syyskuussa tekemällämme matkalla. Mielestäni he ovat antaneet selkeästi esimerkin monille muille ihmisille, erityisesti siinä huolellisessa tavassa, jolla he varmistavat, että Ruotsin julkiset viranomaiset kaikilla tasoilla ymmärtävät EU:n lainsäädännön mukaiset velvoitteensa, jotta lupia voidaan antaa Euroopan unionin muista osista tuleville palveluyrityksille.
Tämän illan kysymyksessämme keskitytään erityisesti siihen, mitä me pidämme tärkeimpinä osina, jotka on saatava toimimaan mahdollisimman pian. Jäsenvaltioita on vaadittu toteuttamaan lainsäädäntönsä kartoitusprosessi etsiäkseen, kuten minä sanon, noita syrjiviä tekijöitä. Mutta sen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 28. joulukuuta mennessä on vain alku esteiden poistamista koskevalle prosessille, koska kaikki maat aikovat esittää nyt luettelon ehdotuksista, jotka ovat syrjiviä muita maita kohtaan ja joita ne omasta mielestään voivat perustella yleisellä edulla. Keskinäinen arviointimenettely - joka on täysin uusi - edellyttää, että jäsenvaltioiden viranomaiset tarkastelevat toinen toistaan, toinen toisensa syrjiviä ehdotuksia. Se on olennainen osa, joka alkaa, ja me seuraamme sitä hyvin kiinnostuneina. Haluaisimme tänään kuulla, mitä komissio ehdottaa prosessin lähestymistavaksi. Haluaisimme kuulla neuvostolta, mitä tukea se antaa tälle. Haluaisimme myös vakuutuksen, että tätä prosessia ei toteuteta suljettujen ovien takana, koska kuluttajat ja yritykset ja muut eturyhmät haluavat tietää, miten prosessi etenee. Haluamme nähdä sen luettelon. Haluamme nähdä luettelon niistä asetuksista ja sisäisistä säännöistä, jotka jäsenvaltiot haluavat säilyttää.
Toinen on tieto ja pääsy menettelyihin sähköisen tekniikan avulla. Yritysten keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen on mullistava ehdotus, jälleen, missä tahansa EU:n direktiivissä. Jäsenvaltioiden edellytetään noiden järjestelmien avulla antavan yrityksille tarvittavat tiedot ja pääsyn menettelyihin, jotta ne voivat harjoittaa kauppaa kyseisten järjestelmien avulla. On olennaista, että meillä on valmiina täydelliset ja kattavat järjestelmät.
Tätä kysymyksemme siis tänään koskee. Odotamme, että komission jäsen Ferrero-Waldner antaa - ehkäpä alalla, joka ei ole niin tuttu hänelle - meille kattavia vastauksia. Tiedämme, että välitätte meiltä kaikilta parhaat terveisemme Charlie McCreevylle.
Mielestäni on kuitenkin tärkeää ymmärtää valiokuntani näkökulma. Meille tämä on myös alku viisi seuraavaa vuotta kestävälle prosessille, jossa valvotaan ja pidetään yllä poliittista etua ja painostetaan kaikkia jäsenvaltioita, jotta ne panevat tämän direktiivin täytäntöön. Minun on sanottava Cecilia Malmströmille, että oli lievästi sanottuna pettymys nähdä kilpailukykyneuvoston syyskuussa käsittelemässä kertomuksessa komission huomautus, jonka mukaan näyttää siltä, että joissakin jäsenvaltioissa poliittinen sitoumus täysimääräisestä ja oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta ei valitettavasti ole muuttunut asianmukaiseksi toiminnaksi. Se ei riitä. Haluamme edut ja haluamme ne nyt.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Malcolm Harbouria ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntaa tämän tärkeän asian ottamisesta esiin. Aivan kuten Malcolm Harbour sanoi, palvelujen vapaa liikkuvuus on yksi sisämarkkinoiden kulmakivistä. Se on 60-70 prosenttia EU:n taloudesta ja työllisyydestä, ja sen osuus kasvaa. Sillä on erittäin tärkeä osa EU:n talouskasvussa, mutta kuten on myös pantu merkille, palvelujen vapaa liikkuvuus ei ole toiminut niin hyvin kuin sen olisi pitänyt. Kaupan esteiden poistamisessa ja palvelukaupan edistämisessä on edelleen paljon tehtävää, ja siksi on erinomaista, että meillä on nyt palveludirektiivi, joka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä joulukuun 28. päivään mennessä.
Komissio on viime kädessä vastuussa siitä, että jäsenvaltiot tekevät sen, mitä niiden kuuluu tehdä, ja olen varma, että komissio puhuu vielä tästä, mutta sanon kuitenkin muutaman sanan puheenjohtajavaltion puolesta valiokunnan minulle esittämän kysymyksen perusteella. Ensimmäiseksi haluaisin puhua lainsäädännön kartoittamisesta ja siitä, miten se on edistänyt täytäntöönpanoa. Sen tarkoituksena on määritellä ja poistaa sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteet. Vaatimusten, jotka liittyvät niiden palvelujen tarjoamiseen, jotka jäsenvaltiot haluavat säilyttää, on vastattava syrjimättömyyttä, tarpeellisuutta ja suhteellisuutta koskevia vaatimuksia.
Se on valtava tehtävä, mutta kun se on tehty, palveluala hyötyy palveluja tarjoavien yritysten hallinnollisten rasitusten vähentämisestä. Komission tätä koskevan loppukertomuksen pitäisi olla valmis 28. joulukuuta.
Kansallisten asiointipisteiden tarkoituksena on koota tietoa palvelualan oikeuksista ja vaatimuksista palveluntarjoajia ja palvelun vastaanottajia varten. Niiden tarkoituksena on antaa palveluntarjoajille mahdollisuus käyttää lupapalvelua verkossa ja olla yhteydessä lupaviranomaiseen. Jäsenvaltioiden on tietysti hieman vaikeaa järjestää sitä. Se perustuu ajatukseen, että meillä on nykyaikaisempi järjestelmä, jossa sähköisen hallinnon osuus on suuri. Puheenjohtajavaltio Ruotsi järjestää ensi viikolla Malmössä ministerikokouksen juuri sähköisestä hallinnosta. Tässä kokouksessa jäsenvaltiot saavat tukea komissiolta, ja siellä järjestetään monia seminaareja, joiden avulla voimme oppia toinen toisiltamme, jotta käyttäjäystävällisyydestä voidaan tehdä ensisijainen tavoite.
Toinen tärkeä asia on verkkopalvelimissa käytettävä kieli ja mahdollisuus käyttää tätä välinettä muulla kuin jäsenvaltioiden omilla kielillä. Direktiivissä ei ole tästä vaatimusta, mutta toivottavasti useimmat jäsenvaltiot tarjoavat asiointipisteissä tietoa useilla kielillä. Se antaa palveluntarjoajille paremmat mahdollisuudet vertailla eri markkinoita ja saada kokonaisnäkemyksen, jota ne tarvitsevat toimintojensa laajentamiseksi.
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta kysyy, pystyvätkö jäsenvaltiot panemaan tämän direktiivin täytäntöön ajoissa, ja toivon, että ne pystyvät. Komission on vastattava siihen, mutta itse asiassa kaikki jäsenvaltiot totesivat kilpailukykyneuvostossa, että ne olisivat valmiita ajallaan. Poliittinen tuki sille on, tietysti, erittäin tärkeää.
Mitkä ovat sitten suurimmat haasteet? Direktiivi on kokonaisuudessa tietenkin erittäin laaja, ja se edellyttää jäsenvaltioilta monia toimenpiteitä, ei vain lainsäädännön osalta, vaan myös erilaisia yhteistyötä helpottavia toimenpiteitä. Näillä rakenteilla, jotka saamme toivottavasti käyntiin, hallinnosta tehdään tehokkaampaa ja ajanmukaisempaa. Tämän toteuttaminen vie kuitenkin aikaa. Tämän valtavan alan lainsäädännön kartoittamista ja lainsäädäntöön liittyvien ratkaisujen löytämistä ei voida tehdä yhdessä yössä. Viranomaisten on saatava koulutusta uusiin tehtäviinsä, ja se edellyttää resursseja.
Joten vastaus kysymykseen, mitä suurimmat haasteet ovat, on tietysti keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen ja niiden toimivuuden varmistaminen. Viimeiseksi, parlamentti kysyi, miten asianomaiset sidosryhmät on otettu mukaan. Se on tärkeä kysymys, koska on tietenkin perustavanlaatuinen osa prosessia saada eri sidosryhmät mukaan luomaan yhteisymmärrystä palveludirektiivistä, tiedottamaan eduista kansalaisille ja yrityksille mutta myös ottamaan selville niiden näkemyksiä ja tarpeita.
Tämä vuoropuhelu on ollut keskeinen osa. Monet asianomaiset sidosryhmät olivat jo mukana vertailuryhmissä neuvottelujakson aikana, ja monissa tapauksissa nämä verkostot ovat jatkaneet työtään. Monissa maissa on järjestetty laajoja yhteiskunnallisia kuulemisia täytäntöönpanoa koskevista ehdotuksista, jotta saadaan erilaista tietoa ja erilaisia näkemyksiä.
Lopuksi, arvoisa puhemies, haluaisin kiittää parlamenttia mielenkiinnosta, jota se osoittaa palveludirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa prosessia kohtaan. Koska Euroopan parlamentilla oli erittäin merkittävä asema sopimuksen aikaansaamisessa, on hyvä, että olette edelleen kiinnostuneita ja että tarkistatte ja varmistatte, että teemme jäsenvaltioissa sitä, mitä meidän pitää tehdä. Olemme samaa mieltä siitä, että on erityisen tärkeää, että direktiivi pannaan täytäntöön ripeästi ja asianmukaisesti, ja että erityisesti nyt talouskriisin aikana palveludirektiivi on merkittävä väline kriisistä selviämiseen ja että sen avulla voimme jälleen kerran keskittyä talouskasvuun ja toivottavasti luoda uusia työpaikkoja.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Euroopan parlamenttia tämän palveludirektiivin täytäntöönpanon tilaa koskevan ajankohtaisen suullisen kysymyksen esittämisestä, erityisesti kollegani Charlie McCreevyn puolesta.
Täytäntöönpanon määräaikaan on aikaa hieman alle kaksi kuukautta, ja nyt on oiva aika katsoa taaksepäin tähän mennessä tehtyyn työhön ja kartoittaa asioiden nykyistä tilaa.
Palveludirektiivi on yksi tärkeimmistä viime vuosina annetuista aloitteista. Sillä on suuret mahdollisuudet poistaa kaupan esteet sisämarkkinoilla ja nykyaikaistaa julkista hallintoamme, ja nykyisessä taloustilanteessa asianmukainen täytäntöönpano on vielä tärkeämpää. Tiedämme sen oikein hyvin, ja Euroopan parlamentti ja erityisesti sen sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta eivät ole pelkästään olleet avainasemassa direktiivin antamisen mahdollistamisessa, vaan komissio myös arvosti erityisesti jatkuvaa kiinnostustanne jäsenvaltioiden direktiivin täytäntöönpanon osalta tekemään työhön.
Omalta osaltamme, komissio on sitoutunut edistämään täytäntöönpanoprosessia. Se mainittiin jo. Olemme suhtautuneet vakavasti jäsenvaltioiden pyyntöihin teknisestä avusta ja olemme käynnistäneet ennennäkemättömiä ponnistuksia ja antaneet resursseja niiden työn tukemiseksi. Kolmen viime vuoden aikana järjestettiin yli 80 kahdenvälistä kokousta kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja asiantuntijaryhmät tapasivat Brysselissä yli 30 kertaa.
Mutta komissio ei voi toteuttaa täytäntöönpanoa kansallisella tasolla. Se on jäsenvaltioiden tehtävä, ja palveludirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ollut niille haastavaa.
Se on ollut haastavaa, koska siihen kuuluu monien laaja-alaisten hankkeiden toteuttaminen, esimerkiksi keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen ja palveluihin liittyvän lainsäädännön tarkistaminen ja yksinkertaistaminen. Se on ollut haastavaa myös siksi, että siihen kuuluu hallinnon kaikkien tasojen välinen tehokas koordinointi, olipa kyseessä sitten kansallinen, alueellinen tai paikallinen taso.
Joten miten asiat ovat tänään? Ja onnistuvatko jäsenvaltiot?
Vain hieman yli puolet jäsenvaltioista näyttää saavan palveludirektiivin täytäntöönpanon aikaan vuoden 2009 lopun määräaikaan mennessä tai vuoden 2010 alussa. Jotkin jäsenvaltiot saattavat myöhästyä. Se ei ole täysin tyydyttävää, erityisesti niille kansalaisille ja yrityksille, jotka haluavat käyttää oikeuksiaan sisämarkkinoilla. Vaikka tilanne ei ole epätavallinen muihin sisämarkkinoita koskeviin direktiiveihin verrattuna, se aiheuttaa jonkin verran huolta.
Mutta on myös otettava huomioon, että jäsenvaltioiden piti, ehkä enemmän kuin minkään muun direktiivin osalta, käsitellä valtavaa määrä vaikeita oikeudellisia ja käytännöllisiä kysymyksiä. Ja siksi tulosta, jonka toivomme saavuttavamme ensi vuoden alkuun mennessä, voidaan itse asiassa pitää sangen hyvänä.
Haluaisin nyt vastata kysymykseenne yksityiskohtaisemmin.
Melkein kaikki jäsenvaltiot ovat siis saattaneet päätökseen kansallisen lainsäädäntönsä kartoittamisen. Jotkin tekevät sitä edelleen. Sitä, missä määrin kartoitus on edistänyt direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa, on tietysti hieman vaikeaa arvioida tässä vaiheessa. Määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole vielä kulunut umpeen, ja jäsenvaltiot eivät ole vielä toimittaneet lainsäädännöllisiä muutoksiaan komissiolle.
Mutta on selvää, että kunnianhimoinen ja perusteellinen kartoitusprosessi on olennaista kaikkien jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön "sisämarkkinaystävällisyyden" varmistamiseksi. Ja se on myös olennaista palvelualamme kilpailukyvylle yleisesti.
Keskitettyjen asiointipisteiden osalta näyttää selvältä, että useimmissa jäsenvaltioissa on vuoden 2009 loppuun mennessä toiminnassa keskitettyjä asiointipisteitä koskevat käytännölliset perusratkaisut. Ne eivät, taaskaan, ole täysin täydellisiä, mutta niiden pitäisi muodostaa vakaa perusta. Jäsenvaltioiden pitäisi edelleen kehittää ja ajanmukaistaa keskitettyjä asiointipisteitä, joista pitäisi pitkällä aikavälillä kehittyä täysin valmiita sähköisen hallinnon keskuksia.
Komissio on näissä puitteissa samaa mieltä siitä, että on tärkeää tarjota täydentäviä tietoja ja menettelyjä keskitettyjen asiointipisteiden avulla, esimerkiksi työntekijöiden oikeuksien ja verotuksen osalta. Yritysten ja kuluttajien on tunnettava sovellettavat säännöt. Mutta kuten tiedätte, se ei ole direktiivin nojalla pakollista.
Odotamme, että kun keskitetyt asiointipisteet vahvistuvat ja kehittyvät, myös tällaista tietoa tarjotaan. Jotkin jäsenvaltiot itse asiassa jo suunnittelevat tekevänsä niin.
Direktiivin täytäntöönpano sosiaalipalvelujen alalla - siinä määrin kuin se kattaa ne - ei näytä aiheuttaneen erityisiä ongelmia. Direktiivissä itsessään on mekanismeja, joilla varmistetaan näiden palvelujen erityisluonteen ottaminen huomioon.
Lopuksi, mielestäni on selvää, että sidosryhmillä on ollut olennainen asema koko täytäntöönpanoprosessin aikana. Ne ovat seuranneet jäsenvaltioiden ponnistuksia tiiviisti, ja ne ovat olleet eri tavoin mukana täytäntöönpanossa, ja me takaamme, että sidosryhmiä kuullaan ensi vuonna, kun täytäntöönpanon tuloksia arvioidaan.
Meidän on siis löydettävä tapa, jolla varmistetaan, että tämä kuuleminen on suunnattu oikein ja että se on hyvin konkreettinen.
Lopuksi, monet jäsenvaltiot ovat lainsäädännöllisen prosessin aikana järjestäneet avoimia kuulemisia alustavasta täytäntöönpanolainsäädännöstä. Jotkin sidosryhmäjärjestöt ovat jopa järjestäneet jäsenilleen säännöllisiä kyselyjä täytäntöönpanon tilasta. Sanokaamme, että on tärkeää olla realistinen ja rehellinen prosessin tässä vaiheessa. Täytäntöönpanon alalla on vielä paljon tehtävää, ja aikataulusta jäljessä olevien jäsenvaltioiden on ryhdyttävä ylimääräisiin ponnisteluihin.
Olen kuitenkin edelleen vakuuttunut siitä, että lasi on enemmän kuin puoliksi täysi. Mutta on parempi jatkaa sen täyttämistä ja tehdä se nopeasti.
Andreas Schwab
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, se, mitä juuri kuulimme komissiolta ja neuvostolta, on hieman masentavaa.
EU:lla on vastassaan kansainvälinen kilpailu, maailmanlaajuinen kilpailu, jossa myös eurooppalaisten palveluntarjoajien on löydettävä paikkansa ja menestyttävä. Jos mietimme tämän direktiivin historiaa, joka sai alkunsa parlamentissa, ja siihen osallistui silloin huomattava määrä jäseniä, minun mielestäni on sangen masentavaa kuulla, että lasi on puoliksi täynnä, tai puoliksi tyhjä, kuten komission jäsen Ferrero-Waldner sanoi. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, parlamentilla ei ole ollut asemaa pelkästään menneisyydessä vaan se aikoo täyttää tehtävänsä myös tulevaisuudessa. Olemme siksi sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa päättäneet esittää tämän kysymyksen teille hyvissä ajoin ennen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiselle asetettua määräaikaa, jotta voimme tarkistaa, oletteko Euroopan unionin jäsenvaltioina ryhtyneet täyttämään velvoitteitanne, joita te itse alun perin ehdotitte, saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä tämän vuoden loppuun mennessä, ja pystyttekö saavuttamaan tämän tavoitteen. Ainakin Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän puolesta oletan edelleen, että teette kaikkenne lunastaaksenne lupauksenne tulevina kuukausina.
Arvioimme direktiiviä ja sen täytäntöönpanoa EU:n kansalaisten, palveluntarjoajien ja työntekijöiden kannalta ja sillä perusteella tutkimme tarkasti, miten jäsenvaltiot käyttäytyvät toinen toisiaan kohtaan, sekä avoimuutta - kuten puheenjohtaja mainitsi - jolla direktiivin osista keskustellaan, ja miten tehokkaasti jäsenvaltioiden asetuksia kartoitetaan sen kannalta, miten ne sopivat sisämarkkinoille palveluntarjoajien kannalta. Sama koskee direktiivin soveltamisalaa. Myös tässä tarkastelemme tiiviisti, kuten olemme aiemminkin tehneet, miten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin saattaisi tulkita EU:n perustamissopimusta, jotta kansalaisten oikeuksille annettaisiin etusija ja että - kuten meidän nähdäksemme joskus neuvostossa tapahtuu - jäsenvaltioiden edut eivät aina olisi etusijalla.
Toiseksi, olemme hyvin tyytyväisiä kohtaan, jonka mainitsitte prosessin sähköisen hallinnan osalta, mutta tärkeintä meidän mielestämme on se, voivatko palveluntarjoajat loppujen lopuksi suorittaa kaikki menettelyn nojalla vaaditut tehtävä yksinkertaisesti ja tehokkaasti käyttämällä verkkoa ja pystyvätkö he todella löytämään näiden monien kotisivujen takaa ihmisiä, joille he voivat puhua asiasta ja jäsenvaltioiden vaatimuksista, vai rakennammeko tässä vain muureja ja esteitä.
Hyvät kollegat, puhemies pyytää minua olemaan nopea. Haluaisin esittää viimeisen asiani. Edellisessä keskustelussa parlamentti kehotti erityisesti, että sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmällä poistettaisiin kaikki kohtuulliset ongelmat, joita jäsenvaltioiden hallinnoilla voi olla direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja toivon siksi, arvoisa puheenjohtaja Malmström, että teette kaikkenne varmistaaksenne, että tämä direktiivi voi tulla voimaan tämän vuoden marraskuun 31. päivä.
Evelyne Gebhardt
Arvoisa puhemies, olen kiitollinen, että voimme puhua tästä aiheesta tänään, koska se on niin tärkeä. Haluaisin tehdä yhden asian täysin selväksi: parlamenttina meillä ei ole ollut vain asemaa, vaan olemme varmistaneet, että tämän palveludirektiivin osalta saatiin aikaan hyvin myönteinen ja rakentava kompromissi. Tämä kompromissi perustuu erityisesti työoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien takaamiseen ja erityiseen huolehtimiseen yleistä taloudellista etua koskevista palveluista ja niiden poistamiseen. Se oli syy, miksi palveludirektiivi oli edes mahdollinen.
On kuitenkin muutamia asioita, joista en tässä suhteessa ole varma, ja esittämiimme kysymyksiin ei ole vastattu. Olisi esimerkiksi suuri pettymys, jos se, mitä eri lähteistä olemme kuulleet, osoittautuisi todeksi, nimittäin että jotkin jäsenvaltiot käyttävät palveludirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä tuhotakseen tasapainon, jonka me lainsäätäjinä olemme luoneet, laiminlyömällä palveludirektiivillä säätämämme työntekijöiden oikeuksien täysimääräisen kunnioituksen. Se ei koske ainoastaan työskentelyolosuhteita, jotka kyseenalaistetaan, vaan monissa jäsenvaltioissa määritelmiä myös laaditaan uudelleen tai niistä tehdään rajoittavampia. On myös jäsenvaltioita, jotka eivät poista sosiaalipalveluja niiden palvelujen joukosta, joita tämä saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä koskee, perustellen sen heikosti.
Tässä suhteessa Euroopan komission käsikirjasta ei ollut paljon apua, koska siinä annetut suuntaviivat olivat osittain väärät ja siinä annettiin tulkinta, joka meidän mielestämme oli epäasianmukainen. Antamani esimerkit osoittavat, miten tärkeää on, että luomme oikeudelliset puitteet yleistä taloudellista etua koskeville palveluille, jotta sosiaalisia oikeuksia, kuten työoikeuksia, voidaan jälleen kerran kunnioittaa täysimääräisesti ja kattavasti. Mikään muu ei riitä.
Haluaisin myös kysyä jäsenvaltioilta, missä määrin ne ovat ottaneet sidosryhmiä, erityisesti ammattiliittoja ja sosiaalipalveluja, mukaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämän kysymyksen olemme esittäneet mutta emme ole saaneet vastausta, ja arvostaisin suuresti kunnollista vastausta tähän kysymykseen.
Jürgen Creutzmann
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, komission vastaus on tietysti masentava, kuten Andreas Schwab sanoi, mutta se on myös suuri pettymys. Meidän on saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ymmärrettävä, että jos sanotaan, että noin 50 prosenttia on aikataulussa, sitten meidän on oletettava, että toinen 50 prosenttia ei ole vielä läheskään saavuttamassa sitä.
Otetaan esimerkiksi kotimaani Saksa: liittotasavallan yksittäiset osavaltiot ovat nyt saattamassa tätä direktiiviä osaksi lainsäädäntöään. Rheinland-Pfalzissa, jossa minä asun, minulla oli 2. syyskuuta tilaisuus osallistua palveludirektiivin saattamista osaksi tämän osavaltion lainsäädäntöä koskevaan ensimmäiseen käsittelyyn. Kuten voitte kuvitella, saattamista osaksi osavaltion lainsäädäntöä on mahdotonta saada aikaan ajoissa, ja luulen, että muut osavaltiot ovat samanlaisessa tilanteessa.
Tärkein tekijä meille on tietenkin se, miten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä toteutetaan. Jos 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, että "lupamenettelyt ja -muodollisuudet eivät saa vaikeuttaa toiminnan aloittamista eivätkä tehdä palvelutoiminnasta mutkikkaampaa tai viivästyttää sitä aiheettomasti", meidän on sitten huolehdittava selkeästi sen varmistamisesta, että niin ei käytännössä tapahdu. Ratkaiseva tekijä on esimerkiksi se, miten keskitetyt asiointipisteet varustetaan. Onko niissä kielivalmiuksia? Työskentelevätkö ne tarpeeksi tiivisti hallintojen kanssa, jotta ne voivat käsitellä niille esitettyjä huolia? Me epäilemme sitä suuresti. Valiokunnan pitäisi nyt itse asiassa kysyä, mitkä maat ovat jäljessä aikataulusta tämän osalta, mitkä kuuluvat tuohon 50 prosenttiin ja milloin niiden odotetaan saavan tämä aikaan. Sitten olisi parempi myöntää noille maille lykkäys tai jotakin vastaavaa.
Olen varma, että useimmissa maissa tätä direktiiviä ei saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. tammikuuta 2010 mennessä, vaikka mailla on ollut yli neljä vuotta aikaa tehdä se. Se on suurin ongelma, ja se on suuri pettymys.
Tadeusz Cymański
Arvoisa puhemies, haluaisin meneillään olevassa keskustelussa kysyä kriisin vaikutuksesta direktiivin täytäntöönpanoon EU:n jäsenvaltioissa.
Kotimaassani Puolassa on kriisistä ja saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevista vaikeuksista huolimatta ollut mahdollista laatia palvelulaki, joka perustuu laajaan vapauttamiseen yritysten rekisteröinnissä ja johtamisessa. Käsityön, kaupan, matkailun ja hotellien kaltaisilla aloilla rajoitukset ovat vain poikkeuksia. Teemme sen yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja tervettä kilpailua koskevan periaatteen suojelun nimissä.
Vuoden 2006 kompromississa oletettiin, että tietyt alat jätettäisiin direktiivin sääntelyn ulkopuolelle. Haluaisin kysyä, miltä noiden päätösten arviointi nyt näyttää. Silloin oletettiin, että tulevaisuudessa tehtäisiin lisää lainsäädäntötyötä yleishyödyllisiä palveluja koskevasta kysymyksestä. Komission jäsenen käyttämään vertaukseen pitäytyen, seuraako jo puoliksi täynnä olevan lasin täyttämisen jälkeen toinen, ja mitä tapahtuu seuraavaksi?
Eva-Britt Svensson
Arvoisa puhemies, vuonna 2006 saavutetussa kompromississa Euroopan parlamentin sosialistiryhmä perui vaatimukset siitä, että sosiaaliasioille annetaan etusija palveluja tarjoavien yritysten vapauden sijaan. Muuten, kuten Malcolm Harbour kirjoitti lehdistötiedotteessa, se ei olisi ollut kompromissi. Käsite "alkuperämaaperiaate" on poistettu, mutta se on korvattu komission antamalla lainvalintaa koskevalla asetuksella, jossa todetaan selkeästi, että mikäli eri jäsenvaltioiden työmarkkinalait ovat ristiriidassa, sovelletaan yrityksen alkuperämaan lakia.
Direktiiviä olisi voitu tulkita siten, että EU ei puutu kansalliseen työlainsäädäntöön. Komissio laati kuitenkin nopeasti suuntaviivat, joissa todetaan, että palveluja tarjoavilla yrityksillä ei tarvitse olla pysyvää edustajaa maassa, jossa työ tehdään, ja siten ammattiliitoilla ei ole vastapuolta, jonka kanssa neuvotella. Asiaa Vaxholm koskevassa tuomiossa todettiin myös selkeästi, että Ruotsin työlainsäädäntö on alisteinen EY:n lainsäädännölle, mikä tarkoitti, että Ruotsin piti alentaa työlainsäädäntönsä normeja. Minä ja Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto emme näe muuta vaihtoehtoa työntekijöiden oikeuksien osalta kuin että perussopimuksessa annetaan selkeä oikeudellinen pöytäkirja, jossa ammattiliittojen oikeudet ovat vahvempia kuin markkinoiden vapaudet.
Lara Comi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, aivan ensiksi, palveludirektiivi merkitsee erään eurooppalaisen matkan päätä, matkan, jonka päämäärä on juuri sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen, jotta Euroopan unionin sisäistä kauppaa voidaan helpottaa ja jotta viranomaisten on siten mahdollista koordinoida ponnistelujaan paremmin ja ennen kaikkea jotta eri jäsenvaltioiden ja eri alojen välisten eri toimien kauppakustannuksista saadaan mahdollisimman pieniä.
Eri hallinnollisten menettelyjen sisältöjen yhtenäistäminen ja palveluntarjoajien toiminnan helpottaminen toisissa jäsenvaltioissa merkitsevät automaattisesti kasvun lisäämistä, ja siten niillä edistetään kasvua tällaisen poikkeuksellisen kriisin aikana. Euroopan parlamentin ja neuvoston 12. joulukuuta 2006 antama palveludirektiivi on olennainen osa Lissabonin strategiaa, jota on tarkistettu ajan mittaan ja mukautettu niihin eri tilanteisiin, joita EU on kohdannut yhdeksän viime vuoden aikana, ja sen päätavoitteen on ehdottomasti oltava EU:n talouden kehittäminen maailman kilpailukykyisimmäksi mutta myös tietoon perustuvaksi taloudeksi.
Talouskriisi, jossa nyt olemme ja jota Euroopan unioni käsittelee toimielinten tasolla sovittamalla taidokkaasti yhteen myös yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutettuja eri toimia, edellyttää palveludirektiivin soveltamista asianmukaisemmin ja ripeämmin kuin oli tarpeen sitä annettaessa. Palveludirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva määräaika 28. joulukuuta 2009 ei siksi ole vain ilmoitus päivämäärästä, jolloin siirrytään tietysti eteenpäin tämän direktiivin ratifioinnista lainsäädäntöprosessiin, vaan se on sen lisäksi ja ennen kaikkea merkittävä askel kohti EU:ta, joka on koko ajan tietoisempi resursseistaan ja joka on erityisesti koko ajan pystyvämpi hyödyntämään paremmin noita resursseja.
Bernadette Vergnaud
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, palveludirektiivin antamisen ja sitä koskevien kiihkeiden keskustelujen jälkeen direktiivi on jotenkin jäänyt unohduksiin, mutta on tärkeää osoittaa, että olemme erityisen valppaita sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevassa olennaisessa vaiheessa.
Kyseenalaistan sosiaalipalvelujen jättämiseen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle liittyvien direktiivin 2 artiklan säännösten tulkinnan. Sellaiset ilmaisut kuin "avun tarpeessa olevien ihmisten tukeminen" tai "valtion valtuuttamat palveluntarjoajat" vaikuttavat rajoittavilta, kun niitä verrataan tietyissä jäsenvaltioissa käytettyyn määritelmään sosiaalipalveluista, ja olen huolissani siitä, että tarkoituksellisen tiukalla tulkinnalla voidaan oikeuttaa näiden palvelujen kokonaisten osien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan.
Näiden palvelujen jättäminen ulkopuolelle on tekstin tärkein osa ja kansalaisille annettu takuu siitä, että Euroopan sosiaalista mallia suojellaan.
Toivon, että tietyt jäsenvaltiot, Ranska mukaan luettuna, eivät käytä hyväkseen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä vapauttaakseen sosiaalipalvelut sen valheellisen tekosyyn nojalla, että ne noudattavat EU:n lainsäädäntöä. Nämä yleishyödyllisten palvelujen yhdentämistä koskevat ongelmat osoittavat, että tarvitaan sellaista EU:n lainsäädäntöä, jolla käsitellään erityisesti niitä ja jossa ei juututa yksipuoliseen määrittelyyn osana kaupallisia palveluja koskevaa direktiiviä.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Arvoisa puhemies, palveluista sisämarkkinoilla annetun direktiivin asianmukainen täytäntöönpano on tärkeää sekä kyseisillä markkinoilla toimiville eurooppalaisille yrittäjille että kuluttajille. Palveludirektiivi on hyvä esimerkki. Sen täytäntöönpanolle on annettu aikaa kolme vuotta. Se on pitkä aika, mutta siltikään kaikki maat eivät onnistu saattamaan direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään kolmessa vuodessa. Tämä esimerkki osoittaa mitä selvimmin, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välistä ihanteellista yhteistyötä tarvitaan, jotta saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saadaan ajoissa aikaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Se on todellakin suunta, joka on omaksuttu komission tämän vuoden kesäkuussa antamissa suosituksissa sisämarkkinoiden toiminnan parantamista koskevista keinoista. Minun mielestäni täytäntöönpanoprosessissa on välttämätöntä edetä hieman pidemmälle. Siksi teen sisämarkkinoiden tuloksia koskevassa mietinnössä aloitteen sisämarkkinoita koskevan foorumin järjestämisestä. Foorumi kokoaisi yhteen EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten ryhmien edustajat ja sen tavoitteena olisi saada aikaan yksiselitteisempi sitoutuminen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voisimme soveltaa ja panna täytäntöön sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä, mukaan luettuna tämä äärimmäisen tärkeä direktiivi. Haluaisin, että foorumi olisi paikka, jossa voitaisiin vaihtaa jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kokemuksia osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen alalla. Haluaisin, että foorumissa kiinnitettäisiin yhteiskunnan huomio sisämarkkinoita koskeviin kysymyksiin. Meidän on lisättävä kansalaistemme kiinnostusta markkinoiden toimintaan ja markkinoiden vastuuseen. Sitten olemme saavuttaneet täydellisen menestyksen.
Niiden palveludirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien ongelmien osalta, joista kuulimme hetki sitten, haluaisin kysyä, ovatko jäsenvaltiot pyrkineet tekemään yhteistyötä komission kanssa ja voidaanko sanoa, ovatko ne onnistuneet täytäntöönpanoprosessia soveltamaan komission suosituksia. Jatkaako komissio uusien ratkaisujen etsimistä? Käyttääkö se hyväkseen kaikki tilaisuudet ja keinot saadakseen liikkeelle erityisesti ne maat, joilla on ongelmia saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tukeakseen niitä? Onko tästä asiasta mitään uusia ajatuksia?
Louis Grech
(MT) On huolestuttavaa, että säännölliset yhteytemme paikallisviranomaisiin vahvistavat, ainakin minun kotimaassani, että monet heistä ovat edelleen pimennossa sen osalta, mikä heitä odottaa, kun tämä direktiivi tulee voimaan. Yleisesti ottaen neljää vapauttamme koskevaa lainsäädäntöä tunnetaan hyvin vähän. Näyttää myös siltä, että kaikesta, mikä liittyy rahoituspalveluja, sähköisiä viestintäpalveluja ja kuljetuspalveluja koskeviin lakiin ja asetuksiin, puuttuu tietoa. Lisäksi näyttää siltä, että viranomaisilla saattaa olla ongelmia hallintoprosessien yksinkertaistamisessa ja kaupan ja muiden lupa-asetusten yhtenäistämisessä. Komission on siksi annettava lisää aloitteita, jotta paikallis- ja alueviranomaisille voidaan antaa välitöntä ja suoraa tukea. Lisäksi, jos todella haluamme täytäntöönpanoprosessin kuvastavan täysimääräisesti sitä, mistä parlamentissa sovimme, Euroopan parlamentin on pysyttävä mukana prosessissa, myös direktiivin voimaantulon jälkeen.
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, taantuman oloissa meidän pitäisi yleensä pyrkiä luomaan uusia työpaikkoja, lisäämään kilpailukykyä, edistää hintojen laskua tai, lyhyemmin sanottuna, lisätä kuluttajan etuja. Teemme niin esimerkiksi tukemalla moottoriteollisuutta. Puhumme kampaajien, putkimiesten ja muurarien kaltaisista ammateista, jotka eivät tarvitse tukia. He kuitenkin tarvitsevat vapautta tehdä työnsä. Asetukset ja todellisuus - kunpa ne vain olisivat sopusoinnussa.
Minulla on esimerkki naapurimaahan rakennetusta leipomosta. Kun sen rakentamiseen haettiin lupaa, kaikki oli hyvin. Kun tuotanto alkoi, hallitus ja paikallisviranomaiset kuitenkin peruivat lupansa. Miksi? Paikallisten leipurin järjestö esitti vastalauseen. Kunpa näin ei ikinä toimittaisi.
Arvoisa komission jäsen, sopikaamme, että nimetään myös se 50 prosenttia jäsenvaltioista, joka todella panee lainsäädäntöä täytäntöön. Mitä maita siihen kuuluu? Haluaisin myös pyytää, että saisimme tammikuussa ehdotuksen tämän direktiiviin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevasta tarkasta valvonnasta yksittäisissä jäsenvaltioissa.
Małgorzata Handzlik
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen komission jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että palveludirektiivi on yksi tärkeimmistä viime vuosien aikana annetuista asetuksista ja että sen asianmukainen täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää.
Minulla oli edellisellä vaalikaudella tilaisuus työstää palveludirektiivin säännöksiä. Muistan edelleen meidän kaikkien täällä Euroopan parlamentissa tekemän valtavan ponnistuksen sen säännöksiä laatiessamme. Olen palveludirektiivin innokas tukija ja olen syvästi vakuuttunut - ja tätä korostan usein tavatessani yrittäjiä - että se on loistava tilaisuus sekä heille että koko Euroopan taloudelle.
Mahdollisuus voidaan kuitenkin muuttaa erityisiksi tuloksiksi vain, jos jäsenvaltiot panevat asianmukaisen lainsäädännön täytäntöön asianmukaisesti ja ajoissa. Siksi myös minä kehotan, että täytäntöönpanoprosessia nopeutetaan niissä paikallishallinnoissa, joissa ei ole vielä saatettu päätökseen tämän alan olennaista työtä, erityisesti sen kysymyksen osalta, joka koskee palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan periaatteen asianmukaista täytäntöönpanoa ja keskitettyjä asiointipisteitä. Seuraan huolellisesti palveludirektiivin täytäntöönpanoa yksittäisissä maissa, kuten teen myös kotimaassani Puolassa, jossa direktiivin säännösten asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva työ on edelleen käynnissä. Toivon, että näiden ponnistelujen tulokset ovat tyydyttäviä.
Anna Hedh
(SV) Arvoisa puhemies, pohjoismainen työmarkkinamalli perustuu työmarkkinaosapuolten välisiin sopimuksiin. Tällainen malli ei toimi, jos yhdellä osapuolista, tässä tapauksessa palveluntarjoajalla, ei ole edustajaa siellä, missä neuvotteluja käydään. Siksi olemme hyvin tyytyväisiä palveludirektiiviä koskevaan päätökseen, joka meidän mielestämme tarkoittaa, että oikeuteen neuvotella työehtosopimuksista, tehdä ja soveltaa niitä ja ryhtyä työtaistelutoimiin kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, ei puututa.
Palveludirektiivin täytäntöönpanon aikana Ruotsissa kuitenkin heräsi keskustelu siitä, onko sallittua luopua vaatimuksesta, että yrityksellä on oltava toimivaltainen edustaja. Kysymykseni on siis seuraava: estetäänkö direktiivillä isäntämaata mitenkään luopumasta vaatimuksesta, jonka mukaan palveluyrityksellä on oltava paikalla oleva edustaja, jonka toimivaltaan kuulua neuvotella sopimuksista ja tehdä niitä?
Ilda Figueiredo
(PT) Emme saa tässä keskustelussa unohtaa vakavia seurauksia, joita tämän palvelujen vapauttamista koskevan direktiivin saattamisella osaksi kansallista lainsäädäntöä on monissa maissa, erityisesti niissä, joissa yhteiskunnan tilanne on erittäin epävakaa ja joissa se pahentaa entisestään nykyistä kriisitilannetta. Ellei välittömästi ryhdytä toimenpiteisiin sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi ja heikoimmassa asemassa olevien alojen suojaamiseksi, meille saattaa kaikesta eri jäsenvaltioiden osoittamasta huolesta huolimatta ilmaantua vielä vakavampia ongelmia. Vapauttaminen saattaa lisätä työttömyyttä, köyhyyttä ja epätasa-arvoa heikoimmassa asemassa olevien keskuudessa ja hyödyttää vain suuria palveluyrityksiä ja talousryhmiä, erityisesti vauraimmissa maissa.
Siksi tänä kriisin aikana yksi olennainen toimenpide on lykätä palvelujen vapauttamista koskevan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tehdä asianmukainen tutkimus mahdollisista yhteiskunnallisista vaikutuksista, joita tämän direktiivin täytäntöönpanolla olisi.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntaa on kiitettävä tämän merkittävän asian, palveludirektiivin täytäntöönpanon, korostamisesta. Erityisesti on sanottava, että maat, yrittäjät tai kukaan muu ei saa käyttää nykyistä talouskriisiä saadakseen meidät jälleen soveltamaan protektionismia, joka olisi yleisesti tuhoisaa.
Laajemmin katsottuna palvelukauppa voi olla taloudellisen elpymisen liikkeellepaneva voima, ja Irlanti on todellakin vaurastunut siitä alkaen, kun menimme mukaan ulkomaankauppaan. Uusi kriisi olisi Irlannissa paljon pahempi, jos meillä ei olisi ollut laajempaa perustaa käydä kansainvälistä kauppaa, jota sisämarkkinat edistävät.
Rajojemme avaamisella ulkomaiselle kilpailulle ei todellakaan ole ollut kielteistä vaikutusta kotimaisiin palveluihimme. Se on itse asiassa edistänyt kilpailua ja innovaatioita. Tuen siis sataprosenttisesti sitä, mitä täällä on tänään ehdotettu.
Lopuksi haluaisin sanoa, että oli mukavaa kuulla jonkun täällä sanovan jotakin hyvää irlantilaisesta komission jäsenestä, Charlie McCreevystä, joka on ystäväni, vaikka onkin eri poliittisesta ryhmästä.
Josefa Andrés Barea
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, puhumme palveludirektiivistä. Tämän direktiivin tavoitteena oli toteuttaa käytännössä Euroopan yhdentymishankkeen neljäs perusvapaus, kun kerran tänään puhumme vuosipäivistä. Direktiivi annettiin kolme vuotta sitten, ja nyt aika, joka jäsenvaltioille annettiin kansallisten lakiensa mukauttamiseksi ja esteiden poistamiseksi, on tullut päätökseen. Nyt kun tuo aika on mennyt, on aika arvioida, missä tilassa olemme nyt, kuka on saattanut lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kuka ei ja millä ehdoilla.
Minun kysymykseni koskee kuitenkin sitä, katsooko komissio, että tarvitaan enemmän yhtenäistämistä ja jos se katsoo niin, aikooko se antaa tämän erittäin tärkeän palveludirektiivin osalta lainsäädäntöaloitteen, jolla pyritään yhtenäistämään markkinat ja kuluttajien, kansalaisten ja työntekijöiden oikeudet.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, kiitos jälleen kerran tämän erittäin tärkeän asian ottamisesta esiin. Mielestäni yleisesti ollaan samaa mieltä siitä, että palveludirektiivi on erittäin merkittävä ja että on hyvin tärkeää, että yritämme panna sen täytäntöön mahdollisimman pian.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi tekee kaikkensa, kuten aiemmat puheenjohtajavaltiot ovat tehneet, varmistaakseen, että tämä sujuu joustavasti ja nopeasti. Meillä on ollut monia keskusteluja neuvoston eri kokoonpanoissa. Meillä on ollut siitä seminaareja ja keskusteluja, ja se on pantu asialistalle kannustamaan todellista edistystä tämän asian osalta.
Vielä on kuitenkin miltei kaksi kuukautta jäljellä, ja vastaus kysymykseen, kuka on jäljessä, voi muuttua. Aikaa on vielä. Tavoitteemme on selkeä - ja tiedän, että se on myös komission tavoite - ja se on se, että kaikki jäsenvaltiot ovat panneet direktiivin täytäntöön 28. joulukuuta 2009 mennessä. Joitakin myöhästymisiä saattaa olla. Me pidämme sitä tietenkin valitettavana, mutta tiedän, että kaikki jäsenvaltiot työskentelevät mahdollisimman nopeasti ja ripeästi.
Asiointipisteiden toiminnasta esitettiin kysymys. No, niitä ei ole vielä olemassa, mutta niiden tarkoituksena on toimia käyttäjäystävällisesti ja tehokkaasti ja sisältää kaikki asiaankuuluva tieto, jota sekä palveluntoimittajat että kuluttajat tarvitsevat. Jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä komission kanssa toimittaakseen tietolehtisen, joka on saatavilla kaikilla kielillä ja joka tekee asiaankuuluvan tiedon saamisen helpommaksi kansalaisille ja kuluttajille. Monet jäsenvaltiot toteuttavat myös omia ponnistelujaan jakaakseen tietoa direktiivistä. On sovittu myös yhteisestä tunnuksesta, jotta käyttäjien olisi helpompi suunnistaa eri verkkosivujen ja asiointipisteiden välillä.
Jotkin jäsenvaltiot tarjoavat - vaikka se ei olekaan pakollista - asiointipisteissään tietoa työoikeuksista ja työlainsäädännöstä. Palveludirektiivi ei kata työlainsäädäntöä, ja työntekijöiden lähettämisestä annettu direktiivi on suljettu sen ulkopuolelle. Ruotsalaisten kollegojeni minulle esittämä kysymys on Ruotsia koskeva kysymys. Me tutkimme sitä, ja se on vähän tämän keskustelun ulkopuolella. Palaamme siihen mielellämme kansallisemmissa puitteissa.
Palveludirektiivi on merkittävä. Se helpottaa palveluntarjoajien elämää, se edistää vapaata liikkuvuutta ja se on hyödyllinen investoinneille, kasvulle ja työpaikoille ja se on erittäin hyvä kansalaisille. Kansalaiset odottavat meidän varmistavan, että se on käytössä mahdollisimman pian, koska se helpottaa heidän elämäänsä. Meidän vastuullamme on varmistaa, että teemme kaikkemme, jotta niin tapahtuu.
Haluaisin kiittää jälleen parlamenttia, sen lisäksi, että se on edistänyt palveludirektiivistä äänestämistä ja sen antamista, myös siksi, että se toimii vahtikoirana ja ajaa jatkuvasti neuvostoa ja komissiota tekemään voitavamme, jotta se tulee voimaan. Mutta aikaa on vielä jonkin verran jäljellä, ja mahdollisesti palaamme tähän keskusteluun ensi vuonna Espanjan puheenjohtajakauden aikana. Komissio seuraa tätä edelleen hyvin tiiviisti.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kuten aiemmin on sanottu, olemme keskustelleet kaikista tämän direktiiviin sosiaalisiin ja muihin näkökohtiin liittyvistä kysymyksistä. Minun mielestäni meidän ei pitäisi käynnistää tätä keskustelua uudelleen nyt, mutta meidän on seurattava jäsenvaltioita nähdäksemme, miten ne ovat panneet tai panevat direktiivin täytäntöön. Jo saatavilla olevien tietojen mukaan näyttää todella siltä, että jäsenvaltioiden enemmistö saattaa täytäntöönpanon päätökseen joko vuoden loppuun mennessä tai ehkä vuoden 2010 alussa.
Joten mielestäni voidaan myös sanoa, että useimmat jäsenvaltiot ovat perustaneet ainakin perusmallisen keskitetyn asiointipisteen ja että ne ovat siksi valmiita noudattamaan hallinnollista yhteistyötä koskevia sopimuksiaan ja velvoitteitaan.
Joissakin tapauksissa voi kuitenkin olla myöhästymisiä asetusten muutosten osalta.
Kartoitusprosessin osalta on sanottava, että jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet kartoitustilaisuuden yksinkertaistaakseen lakejaan ja menettelyjään ja tehneet huomattavan määrän muutoksia. Toiset jäsenvaltiot ovat tehneet vain muutamia tarkistuksia, ja muutosten määrä riippuu tietysti monista tekijöistä, muun muassa nykyisistä sääntelypuitteista sekä jäsenvaltioiden sisäisestä organisoinnista: liittovaltioissa se on monimutkaisempaa kuin muissa.
Se riippuu tietysti myös jäsenvaltion halukkuudesta yksinkertaistaa lakeja ja menettelyjä.
Asianmukaista täytäntöönpanoa koskevan kysymyksen osalta kollegani Charlie McCreevy on monesti kiinnittänyt jäsenvaltioiden hallitusten huomion täytäntöönpanoa koskevan työn merkitykseen, ja hän on henkilökuntineen seurannut ja valvonut täytäntöönpanoprosessia hyvin tiiviisti.
Todellakin, kuten aiemmin sanoin, kolmen viime vuoden aikana järjestettiin yli 80 kahdenvälistä kokousta kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja asiantuntijaryhmät tapasivat Brysselissä yli 30 kertaa. Joten olemme olleet siinä hyvin aktiivisia. Ja me jatkamme jäsenvaltioiden työn seuraamista ja jatkamme myös teknisen tuen antamista, jos jäsenvaltiot niin haluavat. Mutta loppujen lopuksi työn tekeminen ja tarvittavien resurssien osoittaminen on selkeästi jäsenvaltioiden vastuulla.
Ensi vuoden osalta katson, että on olennaista varmistaa, että direktiivissä säädettyä keskinäistä arviointimenettelyä käytetään rakentavasti. Meidän on myös arvioitava lainsäädännön täytäntöönpanon laatua, kuten pyydettiin, valvottava keskitettyjen asiointipisteiden toimintaa ja sitten saatava myös palautetta yrityksiltä ja kuluttajilta.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä meidän on ehkä myös turvauduttava muihin valvontamekanismeihin - joskus ehkä rikkomustapauksiin, mutta on vielä liian aikaista sanoa niin.
Pienistä ja keskisuurista yrityksistä olemme tietysti kanssanne samaa mieltä. Ne ovat EU:n talouden selkäranka ja niiden huolet ovat palveludirektiivin ytimessä.
Joten tämä direktiivi hyödyttää kaikkia yrityksiä, mutta pk-yritykset hyötyvät eniten, ja tällä hetkellä pk-yritykset päättävät hyvin usein pysyä kotona kaikkien oikeudellisten monimutkaisuuksien takia ja myös avoimen tiedon puutteen takia. Palveludirektiivin avulla päästään siksi eroon monista näistä monimutkaisuuksista ja - me kaikki ajattelemme niin - annetaan yrityksille vauhtia.
Komission tietojen mukaan mikään jäsenvaltio ei käytä palveludirektiivin täytäntöönpanoa vähentääkseen työntekijöiden oikeuksia. Haluaisin sanoa tämän hyvin selkeästi. Työntekijöiden oikeuksiin sellaisinaan ei puututa eikä niitä käsitellä palveludirektiivissä. Tämä oli todellakin selkeästi sekä parlamentissa että neuvostossa saavutetun käytännöllisen ja poliittisen kompromissin tulos.
Lopuksi haluaisin toistaa, että parlamentti on ollut tärkeä kumppani koko palveludirektiivin historian ajan. Kolmen viime vuoden aikana komissio on huomannut, että on tärkeää pitää teidät mukana täytäntöönpanoprosessissa ja tiedottaa teille työstämme jäsenvaltioiden kanssa ja, kuten aiemmin mainittiin, se pysyy tärkeimpänä toimena tehdessämme sisämarkkinoista paremmin toimivia ja luodessamme kasvua ja työpaikkoja, joita tarvitsemme. Asianmukainen täytäntöönpano on siksi mitä kiireellisin asia, erityisesti nykyisessä vaikeassa talouskriisissä.
Puhemies
(HU) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Vilija Blinkevičiūt 
EU:n on oltava kilpailukykyinen. Euroopan parlamentin ponnistusten ansiosta palveludirektiivillä autetaan panemaan täytäntöön tähän asti ei täysin säänneltyä palvelujen vapaata liikkuvuutta Euroopan unionin sisämarkkinoilla. Palveludirektiivillä säännellään lupamenettelyjä, ilmoitetaan kielletyistä vaatimuksista ja vahvistetaan, että vuodesta 2010 alkaen kaikkien palveluntarjoajia koskevien uusien vaatimusten on oltava syrjimättömiä, ne on perusteltava merkittävillä yhteiskunnallisilla eduilla, ja sillä myös säännellään perustettavien keskitettyjen asiointipisteiden tärkeimpiä toimia. Mikä vielä tärkeämpää, palvelujen tarjonnan kustannuksia vähennetään valtioiden välisellä tasolla, ja se on erityisen tärkeää tänä taloudellisen taantuman aikana. Liettua on liittymässä niiden jäsenvaltioiden luetteloon, jotka ovat valmiita panemaan palveludirektiivin säännökset täytäntöön ajallaan. On todellakin hyvin tärkeää, että komissio tekee tiivistä ja tehokasta yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, koska joissakin maissa tietoa ei ole riittävästi ja direktiivin täytäntöönpanoa koskeva valmiustaso ei ole riittävä. Tällä hetkellä vain 50 prosenttia jäsenvaltioista on valmis saattamaan palveludirektiivin säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Edit Herczog  
Arvoisa puhemies, jäsenvaltioiden on pantava palveludirektiivi täysimääräisesti täytäntöön 28. joulukuuta 2009 mennessä, millä avataan tavaroiden ja tuotteiden tapauksessa palvelumarkkinat yksityisille ihmisille ja yrityksille.
Tällä direktiivillä autetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä enemmän ja edistetään työpaikkojen luomista ja talouskasvua ja samalla otetaan kuluttajien edut huomioon. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin päättäneet rajoittaa vuosina 2004 ja 2007 liittyneiden uusien jäsenvaltioiden kansalaisten työllisyyttä. Saksa ja Itävalta haluavat säilyttää tämän rajoituksen vuoteen 2011 asti ilman mitään vakavampaa taloudellista tai yhteiskunnallista perustelua. Ranska ja Belgia soveltavat vastaavaa säännöstä Romaniaan ja Bulgariaan.
Tähän mennessä on kuitenkin käynyt selväksi, että surullisenkuuluisassa "puolalaisessa putkimiehessä" ruumiillistuneet pelot ovat perusteettomia. Ranskassa työskentelevien keski- ja itäeurooppalaisten määrä on paljon pienempi kuin esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa työskentelevien, vaikka Pariisi teki kolme vuotta päätöksen rajoitusten asteittaisesta poistamisesta työvoimapulasta kärsivien ammattien osalta.
Näillä toimenpiteillä estetään laajasti palveludirektiivin täytäntöönpanoa, yhden peruspilarin, joka on talouden ja kansalaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinnän täydellinen poistaminen. Kaksikymmentä vuotta Berliinin muurin murtumisesta, jolloin idän ja lännen väliset rajat todella pyyhkiytyivät pois, voimme sanoa, että palveludirektiivillä on sama tavoite. Tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon myötä päästäisiin viimein eroon "puolalaisen putkimiehen" edistämästä väärästä kuvasta.
Patrick Le Hyaric  
Ennen direktiivin minkäänlaista täytäntöönpanoa Euroopan parlamentin pitäisi tehdä vasta-arviointi sen soveltamisen inhimillisistä ja yhteiskunnallisista vaikutuksista ottamalla huomioon erityisesti nykyisen kriisin seuraukset. Kaikki todellakin viittaa siihen, että tämän direktiivin tuloksena Euroopan unionin yritykset, käsityöläiset ja työntekijät yllytetään toisiaan vastaan. Äskettäin eräs maatalouden ammattijärjestö paljasti, että Ranskan viranomaiset ehdottivat sille työnvälitystoimistojen perustamista Itä-Euroopan maihin maataloustyöntekijöille, joille maksetaan vähemmän ja joiden sosiaaliturva on huonompi kuin ranskalaisten työntekijöiden. Palveludirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei saa johtaa sellaisten käytäntöjen käyttöönottoon, jotka johtavat sosiaalisen Euroopan alentamiseen. Olemme lisäksi erittäin huolissamme Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön takia yleishyödyllisten palvelujen yllä riippuvista uhista. Siksi toivomme edelleen toista EU:n asetusta, jolla parannetaan ja kehitetään erityisesti julkisia palveluja.
Czesław Adam Siekierski  
Palveludirektiiville (2006/123/EY) on ominaista palveluvirran osittainen vapauttaminen Euroopan unionissa. Kyseisen direktiivin voimaantulon tavoitteena on vapauttaa taloudellista potentiaalia. Direktiivi on avannut monia mahdollisuuksia sekä kuluttajille että yrittäjille. Yhtenäismarkkinoiden laajemmasta käytöstä on tullut mahdollista. Palvelumarkkinoiden vapauttamisen suurimpiin hyötyjiin kuuluvat pienet ja keskisuuret yritykset, joille aiemmin olemassa olleet esteet olivat aiheuttaneet suurimpia vaikeuksia. Euroopan komission mukaan noin 70 prosenttia EU:n jäsenvaltioiden BKT:stä on peräisin palveluista. Vastaava luku annetaan palveluntarjonnassa mukana olevan työvoiman osalta. Yksi direktiivin voimaan saattamisen eduista on siitä johtuva kilpailukyvyn kasvu sisämarkkinoilla. Tämän direktiivin soveltaminen on osoittautunut tilaisuudeksi kehittää Euroopan taloutta ja luoda työpaikkoja. Olisi lisättävä, että sillä on saavutettu yksi Lissabonin strategian tavoitteista, joka koskee Euroopan talouden kilpailukyvyn kasvua. Lisäksi se on lisännyt tarjottavien palvelujen valikoimaa. Aikaansaadut vaikutukset rohkaisevat jatkamaan työtä tämän direktiivin mukaisen laajemman vapauttamisen puolesta.
