Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0006/2009).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt puolustuksen ja turvallisuuden alalla
Euroopan puolustustarvikemarkkinoille on tyypillistä pirstoutuneisuus. Tästä on aiheutunut kielteisiä vaikutuksia 90-luvulta lähtien. Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana puolustusmenot ovat supistuneet puoleen Euroopassa, mikä on vähentänyt myyntiä ja työpaikkoja sekä pienentänyt tutkimukseen ja teknologiaan tehtäviä investointeja. Kuitenkin jopa suurilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia kantaa taloudellista taakkaa, joka muodostuu uusien puolustusjärjestelmien kehittämiskustannuksista. Kylmän sodan päättymisen jälkeen syntyneet uudet puolustusvoimarakenteet ovat johtaneet siihen, että perinteisiä tarvikkeita on määrältään vähemmän, mutta laadulle asetetaan uusia vaatimuksia.
Eikö komissio katso, että pääasiallisesti ostajina toimiville maille kuten Portugalille ehdotus olla vahvistamatta korvausjärjestelmää, jonka mukaisesti jäsenvaltiot saavat joko siviili- tai sotilaallisluonteisia teollisia hyvityksiä puolustustarvikkeita ostaessaan, muodostaa haittatekijän? Onko komissio valmis hyväksymään korvausjärjestelmän?
Charlie McCreevy
Kuukausi sitten parlamentti hyväksyi päätöslauselman ehdotuksesta direktiiviksi puolustuksen ja turvallisuuden alalla tehtävistä tavarahankinnoista. Tämä tarkoittaa, että ehdotus saatiin onnistuneesti valmiiksi ensimmäisessä käsittelyssä ja että neuvosto hyväksyy sen lähiaikoina.
Uusi direktiivi on tärkeä edistysaskel yhteisten eurooppalaisten puolustustarvikemarkkinoiden perustamisessa. Siinä otetaan käyttöön oikeudenmukaiset ja avoimet hankintaa koskevat säännöt, joita voidaan soveltaa kaikkialla unionissa. Tämä parantaa puolustustarvikemarkkinoiden avoimuutta jäsenvaltioiden välillä, mikä on kaikkien etu. Euroopan unionin teollisuus saa paljon laajemmat kotimarkkinat ja lisää kilpailukykyään, asevoimamme saavat enemmän vastinetta rahoilleen, ja se taas auttaa parantamaan Euroopan unionin puolustusvoimavaroja. Viimeisenä muttei vähäisimpänä asiana veronmaksajat hyötyvät julkisten menojen parantuneesta kustannustehokkuudesta.
Yksi kiistanalaisista kysymyksistä direktiiviä koskevassa keskustelussa liittyi "hyvityksiin" - eli ulkomaisilta tavarantoimittajilta ostettavista puolustustarvikkeista maksettaviin taloudellisiin hyvityksiin. Tietyt jäsenvaltiot ehdottivat, että direktiiviin sisällytettäisiin korvausjärjestelmä, jolla ne voivat varmistaa, että saavat teollisen vastikkeen puolustukseen tekemistään investoinneista.
Hyvitysten tarkoituksena on suojata niiden jäsenvaltioiden teollisuutta, jotka ostavat puolustustarvikkeita ulkomailta. Näin ollen hyvitykset voivat vääristää sisämarkkinoita ja syrjiä muiden jäsenvaltioiden yrityksiä tavarantoimittajan kansallisuudesta riippuen. EY:n perustamissopimuksessa kielletään kansallisuuteen perustuva syrjintä, ja koska direktiivi on johdettua oikeutta, sen on oltava perustamissopimuksen mukainen.
Neuvoston oikeudellinen yksikkö vahvisti 28. lokakuuta 2008 antamassaan lausunnossa, että rajoitetut hankintatoimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää kotimaan teollisuutta, eivät ole EY:n perustamissopimuksen mukaisia. Näin ollen puolustusalan hankinnoista maksettavat korvaukset voidaan hyväksyä vain siinä tapauksessa, että niitä tarvitaan keskeisten turvallisuusetujen suojelemiseen tai että niiden perusteena on yleistä etua koskeva pakottava syy. Taloudelliset edut sen sijaan eivät ole riittäviä perusteita. Jäsenvaltioiden ja parlamentin laaja enemmistö oli tästä samaa mieltä.
Näin ollen siis paitsi oikeudelliset velvoitteet myös poliittinen yksimielisyys estivät hyväksymästä direktiiviin jäsenvaltioiden teollisuutta suojelevia korvauksia. Vastaavasti komissio ei sisällyttänyt alkuperäiseen ehdotukseensa, eivätkä myöskään muut lainsäätäjät, nimittäin neuvosto ja parlamentti, sisällyttäneet puolustusalan hankintoja koskevaan direktiiviin erityisiä korvauksia koskevia sääntöjä.
Direktiivissä kuitenkin tarjotaan vaihtoehtoja näille korvauksille. Ne jäsenvaltiot, jotka ovat pääasiassa puolustustarvikkeiden ostajia, pyrkivät yleensä perustelemaan haluaan saada korvauksia joko toimitusvarmuuteen liittyvillä tarpeillaan tai tarpeella avata puolustusalan markkinat omille pienille ja keskisuurille yrityksilleen. Puolustusalan hankintoja koskeva direktiivi vastaa näihin huolenaiheisiin. Toisaalta se antaa hankintaviranomaisille mahdollisuuden pyytää tarjoajilta erityistä sitoutumista siihen, että ne täyttävät nämä toimitusvarmuutta koskevat vaatimukset. Toisaalta direktiivissä on alihankintaa koskevia säännöksiä, joiden avulla tarjoajia voidaan vaatia avaamaan toimitusketjunsa EU:n laajuiselle kilpailulle ja helpottaa näin pienten ja keskisuurten yritysten pääsyä markkinoille. Tämä auttaa sovittamaan yhteen ostajina toimivien jäsenvaltioiden oikeutetut turvallisuuteen liittyvät ja taloudelliset etunäkökohdat ja välttämään tarvetta turvautua korvauksiin tai hyvityksiin.
Armando França
(PT) Kiitän komission jäsentä hänen juuri antamastaan täydellisestä vastauksesta. Haluan kuitenkin korostaa huolenaihettani, joka liittyy sekä tämänhetkiseen kaikille tuttuun kriisitilanteeseen sekä siihen, että nyt on vaalivuosi, mikä voi jossakin määrin vähentää kiinnostusta ja innostusta tällä alalla.
Arvoisa komission jäsen, minun on kuitenkin pakko sanoa teille, ettemme saa kadottaa näkyvistä meille tärkeintä kysymystä. Meille tärkein kysymys on se, että muun muassa Portugalin kaltaisia ostajamaita on estettävä joutumasta mahdollisesti epäedulliseen asemaan.
Charlie McCreevy
Pystyn todellakin näkemään poliittiset seuraukset ja tunnistin myös maininnan, että nyt on vaalivuosi. Hyvä parlamentin jäsen, kerron teille kuitenkin, että tässä direktiivissä, joka on jo mennyt järjestelmän läpi, nämä asiat otettiin huomioon, ja jäsenvaltioiden ja parlamentin yhteinen mielipide oli se, että tämän asian osalta emme mene pidemmälle.
Asiasta keskusteltiin kiivaasti eri työryhmissä, mutta virallisessa vastauksessani mainitsemistani syistä yhteinen mielipide oli, ettei parlamentin jäsenen ehdottamaa asiaa sisällytetä direktiiviin. Aiemmin mainitsemistani syistä suhtaudun erittäin myönteisesti siihen, mitä olemme saavuttaneet näillä kompromisseilla, ja ne ovat kaikkien Euroopan unionin kansantalouksien parhaan edun mukaisia.
Mairead McGuinness
(EN) Käytän tilaisuutta hyväkseni ja jatkan kysymyksen ensimmäisestä osasta. Otan esiin yleensä julkiset hankinnat ja rajoitettuja tarjouskilpailuja koskevan kysymyksen. Monet katsovat niiden merkitsevän huonoa hintalaatusuhdetta tai johtavan siihen. Ehkä komissio voisi joskus - ei välttämättä nyt - keskittyä tähän asiaan erityisesti näissä taloudellisesi ahtaissa oloissa, joissa monet jäsenvaltiot tällä hetkellä ovat, ja tarkastella hankintoja ja tarjouskilpailuja ja erityisesti rajoitettuja tarjouskilpailuja.
Charlie McCreevy
Jäsen McGuinness varmaankin tietää, että viime joulukuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Euroopan valtioiden päämiehet sopivat, että tarjouksien vastaanottamisessa voitaisiin soveltaa lyhyempää aikaa vuosina 2009-2010. Tämä itse asiassa noudattaa sitä joutavuutta, jota tarjotaan voimassa olevissa direktiiveissä, sillä näissä kaikkia jäsenvaltioita vaivaavissa taloudellisesti vaikeissa oloissa valtioiden päämiehet ajattelivat, että tämä olisi oikea menettelytapa, ja voimassa olevat direktiivit sallivat sen.
Tunnen ne rajoitettuihin tarjouskilpailuihin liittyvät ongelmat, jotka parlamentin jäsen otti esiin, mutta tarkastelemme uudelleen julkisia hankintoja koskevia direktiivejämme säännöllisesti, ja varmistan, että jäsen McGuinnessin huomiot otetaan näissä menettelyissä huomioon.
Aihe: EU:n ja Israelin kauppasuhteet
Sotilaalliset toimet ovat meneillään Gazassa. Israel käyttää liiallista ja suhteetonta voimaa, ja tuhansia siviilihenkilöitä on loukkaantunut ja viattomia palestiinalaisia tapettu. Miten komissio aikoo harkita uudelleen kauppasuhteitaan Israelin kanssa?
Siim Kallas
Komissio on tuominnut voimakkaasti Gazan väkivaltaisuudet. Tämä kriisi osoittaa jälleen sen, ettei Israelin ja Palestiinan välistä konfliktia voida ratkaista sotilaallisin keinoin. Ainoastaan neuvottelut, joihin kumpikin osapuoli sitoutuu täysimääräisesti, voivat tuoda kestävän ratkaisun.
Komissio on tyytyväinen siihen, että Gazan väkivaltaisuudet on äskettäin keskeytetty. On erittäin tärkeää, että kaikki osapuolet tekevät tämänhetkisestä tulitauosta pysyvän panemalla YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1860 täysimääräisesti täytäntöön. Tietyt asiat on hoidettava viipymättä, etenkin kaikki Gazan alueelle ja sieltä pois vievät rajanylityspaikat on jälleen avattava, raketti-iskut Israeliin on lopetettava kokonaan ja on toteuttava tehokkaita keinoja aseiden salakuljetuksen estämiseksi Gazan alueelle.
Nyt kun väkivaltaisuudet näyttävät loppuneen, on tärkeää jatkaa neuvotteluja kattavan rauhan aikaansaamiseksi mahdollisimman pian. EU on pyytänyt kumppaneitaan auttamaan rauhanprosessin eteenpäin viemisessä. Komission ensisijaisin tavoite on lievittää Gazan väestön humanitaarista kärsimystä. EU:n ja Israelin kauppasuhteita jatketaan. Eristäminen, sanktiot ja kaikki muut boikotin muodot vahingoittaisivat neuvotteluja, joiden tavoitteena on löytää konfliktiin kestävä ratkaisu. Sen lisäksi että nämä toimenpiteet kohdistuisivat Israelin etunäkökohtiin, ne olisivat haitallisia myös miehitetylle palestiinalaisalueelle, joka on Israelista taloudellisesti riippuvainen, sillä Israel on palestiinalaisalueen viennin tärkein kohdemaa ja sen työvoiman tärkein työllistäjä.
David Martin
- (EN) Haluan kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan ja olen tyytyväinen siihen, että hän toisti komission tuomitsevan Israelin toimet. Arvoisa komission jäsen, kaikissa kauppasopimuksissamme on kuitenkin ihmisoikeuslauseke. Monien äänestäjieni tavoin en ymmärrä, miten on mahdollista, että kun maa myöntää käyttävänsä suhteettoman voimakkaita sotilastoimia siviiliväestöä kohtaan - se iskee tarkoituksella kouluihin, se iskee tarkoituksella rauhanomaisten ja puolueettomien kansainvälisten järjestöjen rakennuksiin - emme vieläkään usko sen rikkoneen ihmisoikeuslausekkeitaan. Milloin ihmisoikeuksia loukataan ellei sitten tällaisissa olosuhteissa?
Siim Kallas
On todettava, että lähestymistapamme koko tämänhetkiseen konfliktiin Israelin ja Palestiinan välillä on, että komissio keskittyy nyt humanitaarisen avun antamiseen ja Gazan alueen ihmisten auttamiseen, ja kaikkia muita kysymyksiä tarkastellaan myöhemmin. Kauppapolitiikkaamme ei muuteta, ja jatkossa toimimme olosuhteiden mukaan.
Tiedän, että teille voidaan tietenkin antaa tarkkoja tietoja käynnistetyistä tutkimuksista, joilla selvitetään, onko tämän konfliktin aikana mahdollisesti rikottu ihmisoikeuksia ja tehty rikoksia. Komissio seuraa tarkasti näitä tutkimuksia, ja kun ne on saatu päätökseen, komissio tekee päätöksen, seuraa tapahtumia ja tekee seuraavat päätökset.
Puhemies
(EN) Monet ovat pyytäneet saada esittää tähän kysymykseen liittyvän lisäkysymyksen. Työjärjestyksemme mukaisesti voin ottaa käsiteltäväksi vain kaksi, ja sen vuoksi pidän mielessä, kuka on esittänyt pyynnön ja milloin, ja huolehdin, että poliittinen tasapaino säilyy. Näin ollen otan käsiteltäväksi jäsen Allisterin ja jäsen Rackin lisäkysymykset.
Jim Allister
(EN) Arvoisa komission jäsen, olen tyytyväinen, että vakuutitte kauppasuhteiden jatkuvan. Lisäksi kehotan, että Israelin vastaisesta propagandaryöpystä huolimatta pyydätte rohkeasti komissiota muistamaan, että Israel on yksi erittäin harvoista demokratioista kyseisellä alueella, ja sen vuoksi on tärkeää, ettei sitä hyljeksitä eikä vieraannuteta, koska tämä ei edistäisi rauhaa millään tavalla. Tällainen toiminta pistäisi silmään senkin vuoksi, että EU on osoittanut suvaitsevaisuutta monille hyvin itsevaltaisille hallinnoille ympäri maailmaa.
Reinhard Rack
(DE) Suhtaudun myönteisesti siihen, että Euroopan unioni on sitoutunut auttamaan humanitaarisesti niitä, jotka kärsivät parhaillaan Gazan alueella. Suhtaudun myönteisesti myös siihen, että olemme tuominneet sen, mitä voidaan ehkä pitää Israelin suhteettomana reagointina, ja osoittaneet aivan oikein, ettei tällä tavoin voida turvata rauhaa vaan että tällainen päinvastoin vaarantaa rauhan. Meidän olisi kuitenkin myös rauhassa selitettävä Euroopan unionin puolesta, että Gazan alueella asuvat ihmiset ovat syyllistyneet väkivaltaisuuksiin, joilla on suoria ja kohtalokkaita vaikutuksia Israelin asukkaisiin. Olisin tyytyväinen, jos Euroopan unioni voisi antaa tältä osin tasapuolisen vastauksen.
Siim Kallas
Vakuutan teille, että komissio pyrkii aina olemaan tasapuolinen. Kun otetaan huomioon, että kollegani komission jäsenet Michel ja Ferrero-Waldner ovat tuominneet myös Israeliin kohdistuneet hyökkäykset, he ovat tuominneet kummankin osapuolen väkivaltaisten välineiden käyttämisestä ja väkivaltaisuuksista. Meidän on pyrittävä olemaan tasapuolisia ja tarkasteltava tämän hyvin monimutkaisen konfliktin kaikkia näkökohtia.
Aihe: Internetin käyttöturvallisuutta koskeva ohjelma
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1351/2008/EY, joka tehtiin 16 päivänä joulukuuta 2008, perustettiin internetiä ja muuta viestintäteknologiaa käyttävien lasten suojelua koskeva monivuotinen yhteisön ohjelma. Tämän päätöksen pohjalta Euroopan komission on laadittava erilaisia työohjelmia "Safer Internet" -ohjelman puitteissa. Ohjelman tavoitteena on edistää internetin ja uuden viestintäteknologian käyttöturvallisuuden parantamista. Kun otetaan huomioon kaikkien teknologioiden ja informaation rajoittamattomaan saatavuuteen liittyvät vaarat, lapsista ja nuorista on kannettava erityistä huolta. Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet ajanjaksoksi 1. tammikuuta 2009-31. joulukuuta 2013 ovat 55 miljoonaa euroa.
Miltä toimintasuunnitelma tarkasti ottaen näyttää, ja mitkä tulevat olemaan Safer Internet -ohjelmaan liittyvät kustannukset ohjelman tulevina toteuttamisvuosina? Ketkä voivat hakea ohjelmaan osallistumista? Millä tavoin ja mihin toimiin Safer Internet -ohjelman rahoitusta voidaan hakea?
Siim Kallas
Nyt käynnistettävän ohjelman edeltäjää Safer Internet -ohjelmaa pidettiin todellisena menestyksenä. Komissio on vakuuttunut siitä, että myös tuleva ohjelma on menestys.
Safer Internet -ohjelma on ainutlaatuinen Euroopan laajuinen aloite, jonka avulla EU auttaa torjumaan laitonta verkkosisältöä ja haitallista verkkokäyttäytymistä sekä lisäämään unionin kansalaisten tietoisuutta lasten turvallisuudesta verkossa. Ohjelmalla tuetaan kansallisia toimia ja aloitteita koordinoidusti.
Kuten parlamentin jäsen totesi, vuosina 2009-2013 viiden vuoden ajan toteutettavan uuden Safer Internet -ohjelman kokonaisbudjetti on 55 miljoonaa euroa, ja se toteutetaan vuosittaisten työohjelmien kautta. Vuoden 2009 työohjelmaa käsitellään parhaillaan komission yksiköiden välisissä neuvotteluissa. Sen jälkeen komissio pyrkii saamaan ohjelman hallintokomitealta myönteisen lausunnon. Sen jälkeen asiakirja ladataan komiteamenettelyrekisteriin, jotta Euroopan parlamentti voi toteuttaa tarkastusoikeuttaan 30 päivän ajan. Tämän pitäisi tapahtua maaliskuun lopun ja huhtikuun alun välisenä aikana. Työohjelmassa määritellään vuonna 2009 julkaistavan ehdotuspyynnön sisältöä koskevat arviointiperusteet ja viitteellinen talousarvio.
Ehdotuspyyntöön voivat osallistua kaikki jäsenvaltioihin sijoittautuneet oikeussubjektit. Siihen voivat osallistua myös ETA-sopimuksen sopimuspuoliin kuuluviin EFTA-valtioihin - Norja, Islanti ja Liechtenstein - sijoittautuneet oikeussubjektit. Lisäksi ehdotuspyyntöön voivat osallistua muihin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit edellyttäen, että maat ovat allekirjoittaneet kahdenvälisen sopimuksen.
Vuoden 2009 työohjelma on ensimmäinen viidestä, ja näin ollen se on peruskivi niille toimille, joita toteutetaan koko ohjelman keston ajan. Tämänhetkisen luonnoksen mukaan työohjelman ensisijaisena tavoitteena on antaa lapsille päätösvaltaa ja suojella heitä seuraavin keinoin: otetaan käyttöön uusia toimia ja jatketaan toimia, jotka aloitettiin edellisen Safer Internet Plus -ohjelman aikana, varmistetaan tiedotustoimien, auttavien puhelinten ja vihjelinjojen kattavuus kaikissa jäsenvaltioissa, vahvistetaan toimien koordinointia yhteisössä sekä varmistetaan toimien hintalaatusuhde pyrkimällä saamaan mahdollisimman paljon tuloksia aikaan käytettävissä olevin varoin eli 11 miljoonalla eurolla vuodessa.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen erittäin tyytyväinen tähän tärkeään aloitteeseen. Haluan esittää vain yhden kysymyksen. Ohjelmassa todetaan, että jokaiseen maahan perustetaan erityisiä yhteyspisteitä ohjelman koordinointia varten. Onko komission jäsenellä tästä tietoja, ja mitä tarkalleen ottaen on suunniteltu?
Siim Kallas
Valitettavasti minulla ei ole tarkkoja tietoja yhteyspisteistä, mutta tiedän yleisesti, että niistä päätetään jäsenvaltioissa ja että päätökset riippuvat pitkälti hallinnon rakenteista.
Tiedän, missä tämä yhteyspiste on kotimaassani, mutta tällä hetkellä minulla ei valitettavasti ole yleisiä tietoja siitä, missä ne sijaitsevat muissa maissa.
Voimme tietenkin toimittaa teille tarvittavat tiedot, jos haluatte.
Jörg Leichtfried
(DE) Internetin vaarat muuttuvat jatkuvasti, ja olemme nähneet, miten Internet on niin sanotusti siirtynyt versiosta 1.0 versioon 2.0. Pohjimmiltaan tämä tarkoittaa sitä, että kaikki on nykyisin vuorovaikutteisempaa. Joissakin tapauksissa tällaiset verkkofoorumit ja verkkoyhteisöt ovat ajaneet nuoria tekemään itsemurhan.
Nyt kysymys kuuluukin: onko tällainen kehitys teistä kaiken kaikkiaan hyvä vai huono asia? Muuttuuko tilanne vaarallisemmaksi vai turvallisemmaksi? Jos se muuttuu vaarallisemmaksi, mitä suunnitelmia komissiolla on tämän Internetin muuttumisen osalta?
Paul Rübig
(DE) Kysymys on siitä, että 55 miljoonaa euroa käytetään asianmukaisesti. Voisitteko ajatella, että pienille ja keskisuurille yrityksille annettaisiin pieniä summia sitä varten, että ne voivat tehdä parempia ohjelmia, että luodaan ohjelmille luokituksia, jotta nuoret voivat päättää, ovatko he kiinnostuneita ohjelmasta vai eivät, ja samoin kuin elokuvien kanssa, julkaistaan ikärajoja, jotka osoittavat, onko sisältö toivottu ja että elokuva on tarkoitettu tietyn ikäiselle yleisölle? Voisitteko ajatella, että rahoitusta jaettaisiin samalla tavoin kuin Eurostars-ohjelmassa?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Internetin vaarat ja Internetin kehittyminen muodostavat valtavan ongelman. Me kaikki tiedämme, miten uusi asia Internet on meidän maailmassamme, ja miten se on kehittynyt viime vuosina eksponentiaalisesti. Näin ollen sen myönteiset ja vaaralliset puolet ovat vielä hyvin uusia yhteiskunnalle ja hallintorakenteille.
Hallintorakenteiden, myös Euroopan unionin, on arvioitava asianmukaisesti kaikki mahdolliset vaarat, ja olen varma, että ne myös tekevät niin. Safer Internet -ohjelma on yksi vastaus jo tunnistettuihin uhkiin. Toisen uhan muodostavat jo tunnistetut tietoverkkohyökkäykset ja erilaiset hyökkäys- ja saartoyritykset Internetin kautta. Myös rikolliset käyttävät Internetiä, ja lainvalvontaviranomaiset työskentelevät aktiivisesti näiden mahdollisten uhkien torjumiseksi.
Mielestäni yksi hallitusten - sekä Euroopan unionin toimielinten - ensisijaisimmista tavoitteista on reagoida asianmukaisella tavalla, ja tässä yhteydessä "asianmukaisella tavalla" tarkoitetaan sitä, että emme saisi rajoittaa niitä valtavia mahdollisuuksia, joita Internet tarjoaa kaikille käyttäjille.
Vaikka kaikkien kehityksen mukanaan tuomiin uhkiin ja mahdollisuuksiin - sekä niitä koskeviin asianmukaisiin toimiin - liittyvien näkökohtien arvioiminen onkin ehdottomasti pikemminkin alan asiantuntijoiden tehtävä, se on kuitenkin myös kaikkien Internetin käyttäjien etu. Vakuutan teille, että komissio ja sen asiaa käsittelevät yksiköt seuraavat tilannetta tarkasti.
Ohjelmaan osallistumisen osalta komissio katsoo, että hyvin monenlaiset hakijat voivat toimittaa hakemuksia, myös pienet ja keskisuuret yritykset, ja että nämä yritykset ovat enimmäkseen tällaisten palvelujen tarjoajia. Tämän vuoksi katson, että tästä on hyötyä myös näille yrityksille.
Mikäli ymmärsin oikein, kysyitte nuorempien sukupolvien mahdollisuudesta osallistua tähän ohjelmaan. En voi antaa teille täsmällistä vastausta tällä hetkellä, mutta komissio on erittäin halukas ottamaan mukaan mahdollisimman monta osallistujaa tähän ohjelmaan. En voi kuitenkaan antaa tänään täsmällistä vastausta nuorten osallistumisesta.
Aihe: Erityisneuvonantaja Richard Boomer ja Heysel-Areal
Belgialainen kiinteistöyrittäjä Richard Boomer on toiminut 1. huhtikuuta 2006 alkaen komissaari Kallasin erityisneuvonantajana kiinteistökysymyksissä. Hänen sopimustaan on jatkettu.
Mikä sai komissaarin jatkamaan tätä sopimusta? Mihin komissaarin tekemiin päätöksiin Boomer on osallistunut? Mihin komission sisäisiin kokouksiin Boomer on sopimuksen jatkamisen jälkeen osallistunut?
Eräs toinen belgialainen kiinteistöyrittäjä harjoittaa painostusta, jotta joitakin komission toimitiloja siirrettäisiin Brysselissä sijaitsevalle Heyselin alueelle. Mikä on komission kanta tähän sijaintipaikkaan? Millä aikataululla päätökset tehdään? Milloin julkaistaan Rue de la Loin arkkitehtikilpailun tulokset?
Siim Kallas
Tämä kysymys on minulle hyvin tuttu, ja sitä on jo käsitelty moneen kertaan. Minun on todettava, että ensinnäkään Richard Boomer ei ole rakennuttaja, kuten kysymyksessä esitettiin. Kaikki häntä koskevat tiedot ovat saatavilla verkkosivustolla. Hän on ollut erityisneuvonantajani 1. huhtikuuta 2006 lähtien, ja hänen sopimustaan jatkettiin vuonna 2008 huhtikuun 2008 ja maaliskuun 2009 väliselle ajanjaksolle.
Hänen tehtäviinsä erityisneuvonantajana sisältyy seuraavaa: neuvoa hallinnosta, tilintarkastuksesta ja petostentorjunnasta vastaavaa varapuheenjohtajaa kiinteistöpolitiikkaan liittyvissä asioissa, parantaa suhteita toimivaltaisten viranomaisten kanssa Brysselissä ja Luxemburgissa, optimoida komission tekemien investointien tehokkuutta.
Minun on todettava, että hän on todellakin tarjonnut meille arvokasta asiantuntemusta, koska hän tietää, mitä kiinteistöalalla tapahtuu pääosin Brysselissä tai Belgiassa, mutta ei niinkään paljon Luxemburgissa. Hänen neuvonsa ovat olleet arvokkaita, ja haluan sanoa, että myös kiinteistöpolitiikkaa koskevat toimintaohjeet ovat hyvin selkeät komissiossa. Kiinteistöpolitiikan määrittely kuuluu henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaan hallinnosta vastaavan varapuheenjohtajan alaisuudessa. Tämän alan politiikkaa panee täytäntöön infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Bryssel (Brysselin osalta) ja infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Luxemburg (Luxemburgin osalta). Erityisneuvonantajan ominaisuudessaan Richard Boomer neuvoo kaikkien komission erityisneuvonantajien tavoin pitkällä aikavälillä toimialaansa sisältyvissä asioissa politiikan ja näkökulmien laadintaa varten. Hänellä ei ole roolia päätöksenteossa tai hallintamenettelyjen laadinnassa, kuten esimerkiksi rakennusten hankkimiseen tai pitkäaikaisten vuokrasopimusten keskeyttämiseen liittyvissä asioissa.
Kolmannesta kysymyksestä, joka liittyy nimeltä mainitsemattomaan belgialaiseen kiinteistöyrittäjään, totean, että komissiolla ei ole minkäänlaista tietoa parlamentin jäsenen esittämästä painostuksesta.
Viimeisestä ja todella tärkeästä kysymyksestä totean, että olen hyvin iloinen voidessani ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Euroopan komissio ilmoitti julkisesti kiinteistöpolitiikasta 5. syyskuuta antamassaan tiedonannossa halustaan säilyttää vahva symbolinen edustus Euroopan hallintoalueen ytimessä ja rakennuttaa samanaikaisesti jopa kolme aluetta kyseisen alueen ulkopuolelle. Tämän menettelytavan ansiosta voidaan varmistaa paras mahdollinen lisäarvo julkisten varojen käytölle ja vähentää korkeiden hintojen aiheuttamia paineita Euroopan alueella. Tämän menettelytavan mukaisesti komissio julkaisi kesäkuussa 2008 tälle markkina-alalle osoitetun tietopyynnön saadakseen parempaa tietoa mahdollisuuksista rakennuttaa alue Euroopan hallintoalueen ulkopuolelle vuodesta 2014 lähtien. Kyseinen pyyntö esitettiin täysin avoimesti ja julkaistiin virallisessa lehdessä. Komissio vastaanotti yhdeksän tarjousta ja tekee parhaillaan niitä koskevaa teknistä tutkimusta.
Komissio haluaa vakuuttaa komission jäseniä siitä, että alueen vuonna 2009 tehtävä valinta perustuu kunkin tarjouksen huolelliseen tarkasteluun selkeiden menettelyjen pohjalta sekä Euroopan komission ja veronmaksajien rahojen parhaan edun mukaisesti. Niin kauan kuin päätöstä ei ole tehty, komissio ei ilmaise näkemyksiään yhdestäkään tarjouksesta, joita on tarkasteltu.
Kysymyksestä milloin Rue de la Loi'ta koskevan arkkitehtikilpailun tulokset julkaistaan, komissio voi ainoastaan todeta, että kysymys ei kuulu Euroopan komission toimivaltaan, vaan tehtävä kuuluu Brysselin pääkaupunkiseudulle (Brussels Capital Region), joka käynnisti tämän kaupunkisuunnittelukilpailun. Euroopan komission saamien tietojen mukaan lopullinen tulos on määrä julkaista keväällä 2009.
Pahoittelen, että vastaus oli pitkä, mutta yksityiskohdat olivat myös oleellisen tärkeitä.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa komission jäsen, on aina suuri ilo kuunnella, mitä sanotte, ja keskustella asioista kanssanne. Olen laatinut graafisen esityksen, jossa kuvataan erityisneuvonantajanne uraa. Haluaisin kysyä teiltä, miten varmistatte sen, että minkäänlaisia eturistiriitoja ei ilmene? Yksi henkilö, jolla on tehtävät komission uusien tarjousten parissa, näkyy tässä graafisessa esityksessä. Tällä henkilöllä on ollut pitkään liiketoimintasuhde erityisneuvonantajanne kanssa. Miten siis voitte varmistaa sen, että eturistiriitoja ei ilmene?
Siim Kallas
Kuten jo totesin, hän varmasti tuntee monia ihmisiä. Olen aivan varma siitä, että tässä asiassa ei ole eturistiriitoja. Hän ei ole esittänyt minkäänlaisia ehdotuksia, jotka koskevat tulevia poliittisia päätöksiämme.
Olen täysin varma siitä, että saatte tietää, milloin kyseinen päätös tehdään. Yhdeksää aluetta on ehdotettu, mutta en tiedä, missä ne sijaitsevat. Olen lukenut sanomalehdistä eräistä esitetyistä ehdotuksista. Voitte tarkistaa asian jälkikäteen, ja sitten saatte täydellisen kuvan siitä, miksi päädyttiin tietynlaiseen päätökseen jonkun toisen sijasta. Mikään ei ole vielä selvää, joten olen hyvin kiinnostunut näkemään kaikki esitetyt ehdotukset.
Neuvonantajani on tutkinut tämän asian tarkoin kaikista näkökulmista, ja olen aivan varma siitä, että mitään eturistiriitoja ei ole ja erityisesti siitä, että hänellä ei ole minkäänlaista roolia tällaisessa päätöksenteossa.
Markus Pieper
(DE) Haluaisin jälleen kysyä jotakin. Ymmärrämme, että kiinteistöä etsitään parhaillaan Euroopan hallintoalueen ulkopuolelta. Katson kuitenkin, että tähän käytetään eurooppalaisten verorahoja ja että Euroopan parlamentin pitäisi olla osallinen avoimessa prosessissa.
Esitän seuraavaksi kysymykseni. Arvoisa komission jäsen, kuten olette itse todennut, yhdeksän osapuolta on ilmaissut kiinnostuksensa tässä tietopyynnössä, ja tarjouksia tutkitaan parhaillaan. Kuitenkin yhdellä alueella, Heysel-Arealilla, on esitetty erityisiä käyttötarkoitukseen liittyviä muutoksia. Miten juuri meille antamanne tiedot täsmäävät sen tiedon kanssa, että kyseisellä alueella ilmiselvästi tehdään valmisteluja? Haluaisimme tarkempaa tietoa erityisesti siitä, milloin meille kerrotaan kokonaistilanteesta ja tästä menettelystä.
Siim Kallas
Saatte selkeät tiedot koko menettelystä, ja sitä on mahdollisuus käydä läpi. Päätös on hyvin selkeä ja avoin. Syy ajatukseen niin sanotuista muista alueista Eurooppa-korttelin ulkopuolella on tarkalleen ottaen se, että haluamme käyttää rahoja entistä tehokkaammin.
Jos keskitämme kaikki palvelumme Eurooppa-kortteliin, kiinteistörakentajille tarjoutuu valtavia tilaisuuksia pyytää korkeita hintoja, minkä olemme jo monessa tapauksessa huomanneet. Näin ollen myös muiden alueiden valinta on välttämättömyys, joka erityisesti pitää kulut kohtuullisina. Tämä on tärkein ajatus.
Joitakin rakennuksia ja alueita sijaitsee jo Eurooppa-korttelin ulkopuolella. Rakennuksiamme on Beaulieussa, niitä on Rue de Genèvellä ja myös muualla. Olemme kiinnostuneita etsimään kohteita. Olemme pyytäneet ehdotusta 70 000 m2:n suuruisesta alueesta, ja käymme kaikki vaihtoehdot läpi.
Te mainitsitte Heysel-Arealin. Luin siitä sanomalehdestä. En tiedä mitään Heyselistä. Kyllä, koska luin siitä, monet belgialaiset poliitikot ovat kääntyneet puoleeni ja puhuneet sekä alueen puolesta että sitä vastaan, mutta sitä ei ole koskaan pidetty jonkinlaisena parempana vaihtoehtona. Mitään ei ole päätetty. Prosessi on käynnissä.
Tämä kohteiden sijainti kiinnostaa suuresti Belgian ja Brysselin poliitikoita, ja Brysselin alue on myös kiinnostunut toimitilojemme sijoittamisesta Eurooppa-korttelin ulkopuolelle, joten teemme tämänsuuntaisen päätöksen. Meillä on arviointikomitea, joka tutkii ehdotuksia parhaillaan, ja sitten ehdotukset esitetään infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston hallitukselle ja myöhemmin komissiolle. Prosessi on avoin. Ehdotan kuitenkin, että jätämme keskustelujemme ulkopuolelle Belgian sisäiset keskustelut ja intressit.
Aihe: Eurosetelien ja -kolikkojen väärentäminen
Voiko komissio kertoa, mikä on tämänhetkinen tilanne väärennettyjen eurosetelien ja -kolikkojen suhteen ja mitä Euroopan unioni tekee väärennösten torjumiseksi?
Siim Kallas
Euroopan yhteisö on kehittänyt lukuisia toimia suojatakseen euroa väärennöksiltä, mutta vastaus kysymykseenne, joka koskee väärennösten torjumisen tämänhetkistä tilannetta, on seuraavanlainen.
Vuonna 2008 Euroopan keskuspankin julkaisemien tietojen mukaan yhteensä 666 000 liikkeelle laskettua väärennettyä euroseteliä vedettiin pois. Siis hieman yli 600 000 seteliä verrattuna 20 miljardiin aitoon euroseteliin tämä luku ei ole liian hälyttävä. Perinteisesti 50 euron seteli on ollut eniten väärennetty seteli, mutta vuoden 2008 toisen puoliskon aikana ensimmäistä kertaa 20 euron seteliä väärennettiin eniten.
Liikkeelle laskettuja väärennettyjä eurokolikoita vedettiin pois 100 095 vuonna 2008, mikä oli seitsemän prosenttia vähemmän kuin vuonna 2007, ja kahden euron kolikko on aina ollut kaikkein eniten väärennetty eurokolikko.
Tilannetta seurataan siis tarkoin. Tehtävät on jaettu. Euroopan keskuspankki on vastuussa eurosetelien väärennösten torjunnan koordinoinnista. Komissio ja erityisesti OLAF-virasto käsittelevät kolikkojen väärennysasiaa.
Lain todellinen täytäntöönpano tapahtuu jäsenvaltioissa, mutta koordinoinnista vastaa Euroopan keskuspankki. Meillä on teknis-tieteellinen keskus, jonka tehtävänä on uusien leimattujen väärennettyjen kolikkojen analysointi ja luokittelu.
On tärkeää mainita, että Europolilla on keskeinen rooli väärennösten torjunnassa. Tämä on siis eurosetelien ja -kolikkojen väärennöksiä koskeva tämänhetkinen tilanne.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa komission jäsen, vaikka esitätte vastauksessanne, että kyse on hyvin pienestä ongelmasta kokonaistilanteeseen nähden, itse olen kuitenkin saanut melkoisen määrän valituksia pieniltä yrityksiltä, jotka kertovat, että asiasta on tullut niille yhä vaikeampi ja että ne joutuvat kohtaamaan yhä enemmän ongelmia.
Voidaksemme selvittää tätä väärennösasiaa on mielestäni ratkaisevan tärkeää tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä poliisin, Euroopan keskuspankin, johon jo viittasitte, sekä Euroopan komission välillä.
Voisitteko esittää minulle pääpiirteittäin, mikä on tämäntasoisen yhteistyön tilanne, ja oletteko erityisen vakuuttunut siitä, että tämäntasoinen yhteistyö on riittävän hyvää ja vahvaa?
Siim Kallas
Olen suoraan vastuussa OLAFista, ja kuten mainitsin, OLAF käsittelee väärennettyjä kolikkoja koskevaa asiaa. Niissä paikoissa, joissa olen käynyt ja seurannut, miten väärennettyjen setelien ja kolikkojen paljastamistekniikka toimii, en ole saanut minkäänlaista osoitusta siitä, että jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten ja Europolin välinen yhteistyö olisi huonoa.
Sen vuoksi katson, että tilanne on enemmän tai vähemmän tyydyttävä verrattuna lukuisiin muihin aloihin, joilla yhteistyö ei ole niin kovin hyvää. Väärennösten alalla komissiolla ei kuitenkaan ole minkäänlaista osoitusta siitä, että Europolin ja kansallisten lainvalvontavirastojen välisessä yhteistyössä olisi ilmennyt ongelmia. Päinvastoin Europolilla on asiantuntijoita kansallisista lainvalvontavirastoista, ja ne tekevät tiivistä yhteistyötä väärennösten torjumiseksi.
Manolis Mavrommatis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kun nyt on juhlistettu euron 10. vuosipäivää tänä maailmanlaajuisen talouskriisin aikana, haluaisin kysyä komissiolta, aikooko se pyytää Euroopan keskuspankkia hyväksymään yhden ja kahden euron seteliä koskevan asian, koska ne ovat kaksi kolikkoa, joita on väärennetty eniten. Viimeisin tapahtuma koski Turkin puntaa, joka muistuttaa hyvin paljon kahden euron kolikkoa, kuten tiedätte, ja sen vuoksi sitä väärennetään jatkuvasti.
Gay Mitchell
(EN) Haluaisin kiittää komission jäsentä hänen vastauksistaan ja kysyä häneltä seuraavaa: mikäli olisi olemassa kolme väärentäjää, "A", joka toimisi Saksassa, "B", joka toimisi Irlannissa ja "C", joka toimisi Slovakiassa, saisivatko ne kaikki saman tuomion, jos ne jäisivät kiinni väärentämisestä?
Esitän asian toisin: onko väärentäjästä kannattavampaa harjoittaa toimintaansa yhdessä valtiossa pikemmin kuin toisessa, koska ensimmäisessä tuomiot ovat lievempiä kuin toisessa? Yhdysvalloissa rahan väärentäminen on vakava rikos. Suhtaudummeko asiaan samoin Euroopan unionissa?
Siim Kallas
Ensinnäkin tunnen Turkin liiran varsin hyvin. Tämä asia ei koske Euroopan keskuspankkia, mutta olen itse Turkin vierailuni aikana ottanut asian esiin Turkin hallituksen kanssa, ja se on luvannut, että Turkki poistaa kyseisen kolikon vaiheittain käytöstä ja vaihtaa sen niin, että se ei muistuta liikaa eurooppalaisia kolikoita. Näin on ainakin luvattu tehdä. Tästä on aikaa jo parisen vuotta, eikä asiasta ole enää keskusteltu, joten todennäköisesti prosessi on käynnissä.
Yhteistyöasiasta totean, että aivan vuoden 2009 alkupuolella oli käynnissä iso väärentäjien vastainen operaatio yhdessä Italian viranomaisten kanssa, joten yhteistyö kyllä toimii.
Tuomioistuimien antamista tuomioista totean, että tämän asia kuuluu tietenkin kansallisten oikeuslaitosten tehtäviin, ja kysymys olisi parempi esittää kollegalleni komission varapuheenjohtaja Barrot'lle, mutta en ole koskaan kuullut, että Euroopan komissio olisi tehnyt aloitteita tällaisten tuomioiden yhdenmukaistamiseksi. Tiedän kuitenkin sanoa maasta, jonka tunnen parhaiten, ja muista maista, että väärentäminen on vakava rikos kaikkialla.
Kuten jo totesin, yhteistyötä tehdään paljon lainvalvontavirastojen välillä tällaisessa toiminnassa mukana olevia ihmisiä vastaan, mutta tietääkseni mitään aloitteita tämänkaltaisen lainsäädännön yhdenmukaistamisesta koko Euroopan laajuisesti ei ole tehty.
Aihe: EU:n talousarvion tehokas käyttö
Miten komissio aikoo EU:n vuoden 2009 talousarvion voimaantulon jälkeen edelleen varmistaa, että EU:n veronmaksajien rahoja käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että niitä haaskataan mahdollisimman vähän?
Siim Kallas
Voisin tietenkin puhua vähintään tunnin näistä aiheista. Toimemme tällä alalla näkyvät meneillään olevassa vastuuvapauden myöntämisprosessissa ja monissa komission julkaisemissa tiedonannoissa, monissa vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissa sekä monissa talousarvion valvontavaliokunnassa pidetyissä puheissa. Voin siis ensinnäkin vakuuttaa teille, että käsittelemme hyvin vakavasti näitä aiheita, ja tilanne paranee koko ajan.
Järjestelmä toimii seuraavasti. Budjettivallan käyttäjä, jolla tarkoitetaan parlamenttia, valtuuttaa komission käyttämään rahaa ja ilmoittaa, mitä rahaa voidaan käyttää yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoon. On olemassa erityinen rahankäyttöohjelma, jolla on oma oikeudellinen perustansa. Parlamentti myös suunnittelee oikeudellisen perustan, joten talousarviota koskevista säännöistä päättää budjettivallan käyttäjä.
Seuraava asia on täytäntöönpano, josta vastataan eri tasoilla. Yksi näistä on tietenkin komissio, joka on tärkein talousarvion täytäntöönpanosta vastuussa oleva taho. Toimemme varainhallinnan parantamiseksi käyvät ilmi vuosittain julkaistavista toimintakertomuksista, ja tilintarkastustuomioistuin on arvioinut, että kertomukset paranevat koko ajan ja kuvastavat entistä asianmukaisemmin nykyistä tilannetta.
Tämä on yksi sisäasioista. Toinen ovat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, joita on myös vahvistettu viime vuosina, esimerkkinä tutkimusryhmää koskevat sisäpolitiikat, joiden osalta olemme lisänneet valvonta- ja tarkastushenkilöstöä. Tässä asiassa on myös erityisen tärkeää se, että siinä sovelletaan yhteistä hallintoa. Paljon riippuu myös jäsenvaltioiden panoksesta ja toimista vähentää niiden tekemiä virheitä ja välttää rahan väärinkäyttöä. Tällä alalla on myös tapahtunut parannusta. On otettu käyttöön täysin uusi väline, niin kutsuttu kaikista maksavista virastoista tehtyjen kaikkien kertomusten vuosittainen yhteenveto. Niitä analysoitiin hyvin tarkoin ensimmäistä kertaa viime vuonna, ja näin tehdään nyt uudelleen.
Tilanne siis paranee koko ajan. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa, jota on myös muutettu hyvin paljon toimikautemme alusta lähtien, määritellään muutokset. Myös muutosten määrittäminen osoittaa, että asioissa on tapahtunut parannusta. Euroopan rahoja hallinnoidaan siis melko tiukasti, jopa liian tiukasti joillakin aloilla. Voimme osoittaa, mitä asioita on tehty. Voimme kuitenkin myös epäilemättä todeta, että tämä tilanne on vielä kaikkea muuta kuin täydellinen. Tämä on valtava koneisto, jonka on toimittava kitkattomasti. Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan valtaosalla aloista 98 prosenttia kaikista toimista on toteutettu virheettömästi. Rakennerahastojen kohdalla luku on miltei 90 prosenttia, joten valtaosaan toimista ei sisälly virheitä, ja mitkä tahansa virheet voidaan korjata. Rakennerahastoihin liittyvien korjauspäätösten määrä on lisääntynyt valtavasti tänä aikana. Voin tietenkin esittää teille monia lukuja, mikäli on tarpeen. Nämä ovat joitakin osoituksia, mutta on tietenkin selvää, että tämä ei kata koko vastausta yksinkertaiseen kysymykseen: "Miten hallinnoitte Euroopan unionin talousarviota?"
Gay Mitchell
(EN) Onko komissio tietoinen siitä, että tilintarkastustuomioistuin on ilmoittanut, että kaikilla 140 miljardin euron suuruiseen budjettiin sisältyvistä seitsemästä toiminta-alasta kahta lukuun ottamatta on ilmennyt rahankäyttövirheitä, joita ei voida hyväksyä? Parannuksia on toki tapahtunut. Tilintarkastajat arvioivat, että vähintään 12:ta prosenttia koheesiorahaston maksuista ei olisi pitänyt maksaa viime vuonna, ja luku oli tänä vuonna 11 prosenttia - tämä on parannusta. Kuitenkin 11 prosenttia oli yhtä kuin 462 miljoonaa euroa. Katsooko komission jäsen, että tämä on hyväksyttävää?
Muilla politiikan aloilla - maatalous, ympäristö, ulkoinen apu, kehitys ja laajentuminen, tutkimus, energia ja kuljetus, koulutus ja kansalaisuus - virheprosentti (käytän sanaa "virhe") oli kahden ja kolmen prosentin välillä, ja tilintarkastajat huomauttivat, että maatalouden kehittämispolitiikan kohdalla ilmeni "suhteettoman" (tämä on heidän käyttämänsä sana) suuri virheprosentti. Kyseisen alan osuus on 20 prosenttia viljelyyn käytetyistä varoista, ja osuus kasvaa koko ajan.
Arvoisa puhemies, tilanne on täysin kaoottinen. Voimmeko olettaa, että tilanne paranee tästä?
Siim Kallas
Totta kai tilannetta on parannettava, mutta teidän on myös ymmärrettävä, että puhumme virheistä. Esimerkiksi viime vuoden 12 prosentin luku perustuu tilintarkastustuomioistuimen ottamiin otoksiin, jotka on saatu täysin oikealla menetelmällä. Nämä otokset tarkoittavat 63 miljoonaa euroa. Kaikkia näitä otoksia on korjattu, varoja on peritty takaisin, ja tarvittavat asiakirjat on esitetty nähtäväksi. Niinpä vuotta 2006 koskeva 12 prosentin asia on ratkaistu.
Virheet eivät tarkoita rahojen tuhlausta: virheet ovat virheitä, jotka korjataan. Talousarvion valvontavaliokunnalta saa kaikki tiedot siitä, mitä väärin maksettujen rahojen takaisin saamiseksi tehdään.
Esimerkiksi tänä vuonna aluekehitysrahasto teki päätöksiä miltei 2,3 miljardin euron palauttamiseksi jäsenvaltioilta, mikäli muita korjauksia ei tehdä, mutta tämä on prosessi, jossa toimimme viime vuonna paljon aikaisempaa tiukemmin. Teidän on silti ymmärrettävä, että puhumme nyt virheistä.
Samaan aikaan tilintarkastustuomioistuin on esittänyt tämän vastuuvapauden myöntämisen, tämän kertomuksen. Tämän kertomuksen pohjalta se on jättänyt kaksi tapausta OLAFille lisätutkimuksia varten. Yksi tapauksista on jo saatettu päätökseen, ja toista vielä tutkitaan. On mahdollista, että petostapauksia ilmenee. Minun on todettava, että tilanne ei ole niin vakava, vaikka meidän on toki varmistettava, että rahaa käytetään kaikkialla asianmukaisesti.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Arvoisa komission jäsen, rahoituskriisin seurauksena osoituksena yhteenkuuluvuudesta ministerien, parlamentin jäsenten ja myös Euroopan parlamentin jäsenten sekä muiden virkamiesten palkkoja on leikattu 10, 15 tai 20 prosenttia joissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Voisitteko tukea tällaista ajatusta? Tiedän, että tämä on monimutkainen asia toteutettavaksi, mutta voitaisiinko tällainen ajatus toteuttaa ainakin teoriassa Euroopan komissiossa?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kun ottaa huomioon, että energiatehokkuus on yksi Euroopan unionin talouden elvytykseen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvistä painopistealoista, mielestäni on tarpeen perustaa energiatehokuutta ja uusiutuvaa energiaa koskeva eurooppalainen rahasto julkisten ja yksityisten varojen lisäämiseksi erityishankkeiden toteuttamista varten Euroopan unionissa. Tämä toimisi tehokkuuden mallina Euroopan julkisten varojen käytöstä. Haluaisin kysyä komissiolta, mikä on sen näkemys tästä asiasta.
Siim Kallas
En tiedä, mikä on parlamentin kanta palkkoja koskevassa asiassa. Tässä on kyse henkilöstösääntöjen soveltamisesta, mikä on hyvin monimutkainen asia. Komissio päätti alussa olla soveltamatta henkilöstösääntöjä ja sen sijaan varmistaa, että tämä koneisto toimii kitkattomasti. Kun ottaa huomioon, miten monimutkaista henkilöstösääntöjen soveltaminen on, kukaan ei ole ehdottanut niiden soveltamista uudelleen.
Jos toteutamme tällaisen ehdotuksen, meidän on tietenkin neuvoteltava työmarkkinaosapuolten ja ammattiliittojen kanssa. Voimme neuvotella tästä asiasta tai ehdottomasti esittää heille nämä kysymykset, mutta on olemassa hyvin pieni mahdollisuus, että henkilöstösääntöjä voitaisiin soveltaa ennen parlamentin ja komission toimikauden päättymistä.
Rahastoasiasta totean, että en ymmärtänyt kysymystä. Ehdotitteko, että kaikki rahastot olisi yhdistettävä? Voisitteko toistaa kysymyksen?
Silvia-Adriana Ţicău
(EN) Ehdotan, että perustetaan energiatehokkuuteen keskittyvä rahasto, mutta sellaisia hankkeita varten, jotka pannaan täytäntöön Euroopan unionissa. Mielestäni sellainen olisi hyvin hyödyllinen Euroopan unionin kestävän talouden kehityksen kannalta.
Siim Kallas
Tämä on iso kysymys. Voin ainoastaan esittää tämän kysymyksen edelleen kollegoilleni.
Komissio kysyy yhdessä parlamentin kanssa jäsenvaltioilta, voidaanko tällaisia rahoja - siis tätä viittä miljardia euroa - varata pelkästään energiatehokkuutta varten. Tähän mennessä asian tiimoilta on käyty hyvin kiivasta keskustelua neuvostossa.
On olemassa joitakin mahdollisuuksia tukea energiatehokkuutta koheesiorahastojen kautta. Jonkinlaisen uuden rahaston perustaminen saa kuitenkin todennäköisesti aikaan monia hyvin pitkiä keskusteluja. En tiedä, miten hyvä ajatus tämä on, koska energia-asiat eivät edelleenkään kuulu yhteisön toimivaltaan, vaan ne ovat tiukasti kansallinen asia.
Kun nähdään, mitä tälle viidelle miljardille eurolle tapahtuu, en ole kovin innoissani jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä erilaisten rahoitusvälineiden perustamisessa. Voin tietenkin ainoastaan tukea ajatusta.
Aihe: Andien yhteisön maiden kanssa tehtävät sopimukset
Ottaen huomioon Andien yhteisön tämänhetkisten vaikeuksien institutionaalisen luonteen pitääkö komissio yhä mahdollisena Andien yhteisön kanssa tehtävää yhteistä sopimusta vai onko sen mielestä käytännöllisempää tehdä erillissopimukset yhteisön yhden tai useamman jäsenen kanssa?
Siim Kallas
Kiitän teitä tästä tilaisuudesta käsitellä hyvin kiinnostavaa aihetta, joka liittyy ulkopolitiikkaamme Andien yhteisön kanssa.
Andien yhteisön kanssa käydyissä alueiden välisissä neuvotteluissa ajauduttiin viime kesänä umpikujaan, mikä johtui siitä, että Andien yhteisö ei voinut hyväksyä yhteisiä neuvottelukantoja tietyillä kaupankäynnin aloilla. Nämä erot kuvastavat jossakin määrin alueen eri maiden erilaisia talous- ja kauppapolitiikan lähestymistapoja.
Huolimatta eräiden Andien yhteisöön kuuluvien maiden toimista tämän umpikujan poistamiseksi komissio saattoi ainoastaan todeta, että enää ei löytynyt yhteisymmärrystä asioiden eteenpäin viemiseksi neuvotteluteitse. Koska tilanne on tämä ja ilman, että hylkäämme keskipitkän aikavälin tavoitetta luoda Andien yhteisön ja Euroopan unionin välinen liitto, komissio ehdotti neuvostolle uutta kaksisuuntaista neuvottelumuotoa, jonka neuvosto hyväksyi 19. tammikuuta.
Ensinnäkin komissio ehdottaa, että poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä vuonna 2003 allekirjoitettua sopimusta parannetaan ja päivitetään, koska tavoitteena on säilyttää ja lujittaa Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisiä suhteita.
Toiseksi komissio ehdottaa, että käynnistetään neuvottelut Andien yhteisön puitteiden ulkopuolisen monenvälisen kauppasopimuksen tekemisestä niiden maiden kanssa, jotka ovat valmiita ja kykeneviä sitoutumaan kunnianhimoisiin, kokonaisvaltaisiin ja WTO:n mukaisiin kauppaneuvotteluihin. Kaikki maat ovat tietenkin tervetulleita.
Kun ottaa huomioon Andien yhteisön välisten maiden ristiriidat assosiaatiosopimusten kaupankäyntiosasta, komissio katsoo, että ehdotettu lähestymistapa on sopivin mahdollinen, jotta kykenemme etenemään käytännöllisesti ja rakentavasti ja samalla tukemaan edelleen Andien yhteisöä ja Andien yhdentymistä.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä huomautuksestanne, että tämä on kaikkein sopivin etenemistapa. Olen ollut viime päivinä Bolivian tasavallassa ja seurannut tapahtumia päivittäin.
Haluan esittää teille erityisen kysymyksen, joka on seuraavanlainen: ollessani paikan päällä ihmiset esittivät vastalauseita siitä, että nämä sopimukset saattavat olla Cartagenan sopimuksen vastaisia - sopimus, johon Andien yhteisö perustuu - ja että kyseistä sopimusta olisi ehkä tarpeen tarkistaa.
Voiko komissio nyt kertoa minulle, voidaanko sopimuksia tehdä ilman Andien yhteisön perustekstiin tehtäviä tarkistuksia?
Siim Kallas
Mielestäni tämä erityiskysymys on melko hankala. Sen perusteella, mitä olen lukenut selonteosta, olen sitä mieltä, että tässä asiassa on mahdollista edetä Andien yhteisön sopimuksen pohjalta, mutta antaisin hyvin mielelläni asiasta yksityiskohtaisempia tietoja yksiköittemme kautta.
Reinhard Rack
(DE) Euroopan parlamentti on siirtynyt suhteissaan Latinalaisen Amerikan kanssa uudelle tasolle, koska nyt meillä on keskinäiset suhteet Euroopan parlamentin ja miltei kaikkien Latinalaisen Amerikan maiden parlamenttien kanssa EuroLatin kautta, Andien parlamentti mukaan luettuna. Onko tämä pakollinen ja pragmaattinen paluu kahdenvälisiin sopimuksiin oikea lähestymistapa, vai pitäisikö meidän pyrkiä intensiivisempään vuoropuheluun Latinalaisen Amerikan kanssa kokonaisuutena ja ottaa erityisvaatimukset huomioon ainoastaan erityissopimusten puitteissa?
Siim Kallas
Kyllä, voin todellakin vahvistaa, että tämä on komission lähestymistapa. Olemme aina suosineet sopimuksia monenvälisten organisaatioiden kanssa, ja olemme aina nähneet kahdenvälisten neuvottelujen vaarat, koska tällaiset neuvottelut voivat helposti päätyä sekasortoon.
Olen hyvin iloinen siitä, että minua pyydettiin matkustamaan Barbadokselle allekirjoittamaan vapaakauppasopimus Euroopan unionin ja 14 Karibian alueen maan kanssa. Se oli todella suuri saavutus. Sopimus on edistänyt ja vahvistanut näiden maiden välistä kaupankäyntiä suunnattomasti, ja se on otettu vastaan hyvin myönteisesti. Niinpä me tietenkin pyrimme pitämään yllä tätä monenvälistä lähestymistapaa.
Aihe: People's Mojahedin -järjestön (PMOI) poistaminen EU:n laatimasta terroristijärjestöjen luettelosta
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 4. joulukuuta 2008 neuvoston 15. heinäkuuta 2008 tekemän päätöksen säilyttää People's Mojahedin -järjestö (PMOI) EU:n terroristijärjestöjen luettelossa.
Tuomiossa korostettiin, että neuvosto oli rikkonut People's Mojahedin -järjestön oikeutta puolustukseen ja todelliseen oikeudelliseen suojeluun, ja lisäksi neuvosto ei onnistunut todistamaan, että PMOI-järjestö oli sekaantunut terrorismiin. Tuomiossa todettiin myös, että Ranskan hallituksen toimittamat asiakirjat eivät perustuneet "vakaviin ja luotettaviin todisteisiin", vaan kyse oli yksilöistä, joiden epäiltiin olevan People's Mojahedin -järjestön jäseniä, eikä itse People's Mojahedin -järjestöstä.
Tämä tuomio on viimeisin Ison-Britannian korkeimman oikeuden ja hovioikeuden sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kuudesta tuomiosta, joissa puolletaan People's Mojahedin -järjestöä ja joissa korostetaan, ettei People's Mojahedin -järjestö ole sekaantunut terrorismiin eikä suunnittele ryhtyvänsä terroristitekoihin.
Mitä mieltä komissio on asiasta, sillä sen tehtävä on suojella oikeusvaltioperiaatetta tässä yhteydessä?
Mikä rooli komissiolla on sen varmistamisessa, että kaikki tällaisessa tilanteessa olevat järjestöt voivat asianmukaisesti turvautua prosessi- ja luonnonoikeuteen?
Siim Kallas
Kuten kaikki tiedätte, Euroopan unioni tuomitsee terrorismin kaikissa sen muodoissa ja uskoo vakaasti, että terrorismin torjumisessa on kunnioitettava ihmisoikeuksia, jotta torjuntatoimet olisivat tehokkaita ja uskottavia.
Terroristeihin sovelletaan sanktioita yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa, ja komissio yhtyy päätöksiin, joita jäsenvaltiot ovat yksimielisesti tehneet neuvostossa. Niinpä komissio on pannut tarkoin merkille, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 4. joulukuuta 2008 antamassaan tuomiossa neuvoston 15. heinäkuuta 2008 tekemän päätöksen, jolla Iranin People's Mujahedin Organisation (PMOI) säilytettiin terroristijärjestöjen luettelossa.
Tuomioistuin väitti, että PMOI:n oikeutta puolustukseen ja todelliseen oikeudelliseen suojeluun ei ollut kunnioitettu. Erityisesti se totesi, että luettelossa säilyttämisen syitä ei ollut ilmoitettu ennen päätöksentekoa. Järjestö ei näin ollen ollut sellaisessa asemassa, että se olisi voinut ilmaista näkemyksensä ennen päätöksen tekemistä. Kyseisen tuomion mukaisesti neuvosto esitti 26. tammikuuta 2009 uuden luettelon ihmisistä ja tahoista, joita terroristijärjestöihin sovellettavat rajoitustoimet koskevat, ja Iranin People's Mujahedin Organisation ei sisälly kyseiseen listaan.
Tässä yhteydessä on tärkeää panna merkille myös se, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti 23. lokakuuta 2008 laatimassaan liitteessä, että nykyisessä menettelyssä terroristijärjestöjen luetteloimiseksi kunnioitetaan ihmisiä ja järjestöjä koskevia ihmisoikeuksia, siten kuin neuvosto soveltaa sitä sellaisten seuraamusten kohdalla, jotka eivät perustu Yhdistyneen Kansakunnan seuraamuksiin. Tämä koskee myös menettelyä, jossa molempia osapuolia kuullaan, listalle sisällyttämisen syyt kerrotaan etukäteen ja asianomainen henkilö tai taho voi esittää näkemyksensä.
Avril Doyle
(EN) Haluan kiittää arvoisaa komission jäsentä. Kun jätin tämän kysymyksen käsiteltäväksi 17. joulukuuta 2008 en todellakaan tiennyt, että saisimme hyviä uutisia ulkoministerien 26. joulukuuta pietetystä kokouksesta.
Haluan tehdä selväksi, että tuomitsen terrorismin kaikissa sen muodoissa. Samaan aikaan minun on kuitenkin kysyttävä teiltä, onko hyväksyttävää, että Euroopan unionin neuvosto voi johdonmukaisesti kieltäytyä soveltamasta laillisuusperiaatetta ja olla huomioimatta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioita?
Lopuksi haluan kysyä, onko komissio saanut minkäänlaista virallista tai epävirallista vastausta Iranin nykyiseltä hallitukselta sen jälkeen, kun Euroopan ulkoministerit tekivät päätöksensä 26. tammikuuta 2009?
Siim Kallas
Kuten jo totesin, neuvosto teki mainitun päätöksen, ja nyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on osoittanut, minkälaisia puutteita päätös sisälsi. Oletan, että neuvosto ja muut Euroopan unionin toimielimet noudattavat tuomioistuimen päätöksiä.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että päätös ei vastannut oleellisia ja muodollisia edellytyksiä, ja neuvosto noudatti kyseistä päätöstä. Asiasta keskusteltiin yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa (GAERC), ja neuvosto päätti, ettei se enää säilyttäisi kyseistä järjestöä uudessa terroristien luettelossa, joka hyväksyttiin 26. tammikuuta 2009.
Tietooni ei kuitenkaan ole tullut, että olisimme saaneet vastausta Iranin hallitukselta. Kollegat ovat päinvastoin kertoneet, että Iranin hallitus ei ole reagoinut asiaan millään tavalla.
Mielestäni nämä menettelyt auttavat myös kaikkien sellaisten erityispiirteiden käsittelyssä, jotka liittyvät järjestöjen tai ihmisten luettelointiin terroristijärjestöinä, ja luovat mahdollisuuden luoda vasta-argumentteja. Tämä on minusta hyvä suuntaus.
Andreas Mölzer
(DE) Terroristijärjestöjen luettelo on tietenkin laadittu sellaisten tietojen pohjalta, jotka eivät aina ole luotettavia. Sen jälkeen, kun Iranin People's Mujahedin -järjestö poistettiin terroristien luettelosta, onko tehty suunnitelmia EU:n terroristijärjestöjen luettelon yleistä tarkastelua ja päivitystä varten?
Siim Kallas
Kyseistä luetteloa tarkistetaan tietenkin jatkuvasti. Jos jokin jäsenvaltioista ehdottaa toisenlaista menettelyä ja jonkin tahon poistamista luettelosta tai lisäämistä siihen, tällöin on ilman muuta hyvä syy tarkistaa luetteloa. Kyseinen prosessi on siis hyvin aktiivinen. Se ei ole ikuisesti muuttumaton. On oltava syitä uudenlaiseen lähestymistapaan, mutta luetteloa voidaan tarkistaa, jos joitakin uusia perusteita ilmaantuu.
Aihe: EU:n ja Islannin tulevat suhteet
Islanti on Eftan jäsen, useimmat EU:n ja Islannin taloudellisista suhteista kuuluvat ETA:n piiriin, Islanti on Schengenin sopimuksen liitännäisjäsen ja sillä on lukuisia muita kaupallisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia siteitä EU:hun. Talouskriisin vaikutukset antoivat Islannissa sysäyksen puheille euroalueeseen liittymisestä samalla kun maa pysyttelisi EU:n ulkopuolella. Mikä vaikutus tällaisella toimella olisi EU:n ja Islannin suhteisiin - etenkin ympäristöalan ja merenkulku- tai kalastusalan yhteistyön alalla - ja onko Euroopan komissiolla säännöksiä tällaisen kehityksen käsittelemiseksi? Onko mahdollista, että tällaista tointa - jos se toteutuu - seuraisi samanlaisia sopimuksia muiden EU:n ulkopuolisten valtioiden kanssa?
Siim Kallas
Tästä aiheesta on todellakin syntynyt hyvin intensiivisiä keskusteluja, jollaisia ei olisi voitu kuvitellakaan vuosi sitten. Emme olisi voineet kuvitella keskustelevamme Euroopan unionin ja Islannin välisten suhteiden mahdollisista radikaaleista muutoksista. Kysymys kuuluu, minkälaisia vaikutuksia sillä saattaisi olla, että Islanti liittyisi euroalueeseen ilman, että se liittyisi Euroopan unioniin.
Haluan aluksi korostaa, että juuri tällä hetkellä Islannissa käydään tiivistä keskustelua sen suhteista Euroopan unionin kanssa sekä sen liittymisestä Euroopan unioniin. Komissio seuraa tiiviisti tätä keskustelua.
Islannin mahdollinen EU:n jäsenyyden hakeminen on kokonaan Islannin kansaa koskeva kysymys, ja mikäli Islanti esittää hakemuksensa, komissio ja jäsenvaltiot toimivat perustamissopimuksessa määrättyjen vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti. Voin vakuuttaa teille, että käsittelemme hakemusta mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti.
Erityiskysymykseen, joka koskee Islannin liittymistä euroalueeseen liittymättä Euroopan unioniin, vastaan, että totta kai Islanti voi yksipuolisesti tehdä tällaisen päätöksen. On kuitenkin tehtävä selväksi, että sekä komission että Euroopan keskuspankin vahva kanta on, että tällainen yksipuolinen "euroistuminen" ei ole Islannin kannalta toivottava poliittinen vaihtoehto. Tällaisella toimella ei olisi myönteisiä vaikutuksia Euroopan unionin ja Islannin välisiin suhteisiin.
Islanti on potentiaalinen EU:n jäsenyyden hakijavaltio, niinpä Islannin olisi tavoiteltava pitkän aikavälin rahapoliittista yhdentymistä euroalueen kanssa ainoastaan Euroopan unionin jäsenyyden yhteydessä. Tämä tarkoittaa, että Islannin olisi otettava euro käyttöön ainoastaan sen jälkeen, kun se on liittynyt Euroopan unioniin täytettyään perustamissopimuksessa määrätyt ehdot.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Arvoisa komission jäsen, esititte kannanottonne Islannin mahdollisesta Euroopan unionin jäsenyyden hakemisesta. Haluan kysyä, mikäli tällainen hakemus tehtäisiin ja kun ottaa huomioon nykyisen taloustilanteen ratkaisemisen kiireellisyys, voisiko Euroopan unioni soveltaa jonkinlaista nopeaa käsittelyjärjestelmää tai nopeaa käsittelymenettelyä tällaisen hakemuksen täytäntöönpanemiseksi? Miten unioni kykenisi käsittelemään tällaista hakemusta nopeasti, mikäli tämä olisi toteutettavissa?
Siim Kallas
En usko, että Islannin kohdalla voidaan soveltaa minkäänlaista erityiskohtelua. Olemme aikaisemmin järjestäneet neuvotteluja sellaisten maiden kanssa, jotka ovat nyt Euroopan unionin jäseniä, ja nyt käymme neuvotteluja sellaisten maiden kanssa, jotka haluaisivat liittyä Euroopan unioniin. Menettelytapojen on oltava tasavertaiset ja täysin samanlaiset jokaisen kohdalla. Neuvotteluja käydään samalla tavalla kaikkien ehdokasvaltioiden kanssa. En näe minkäänlaista mahdollisuutta soveltaa jonkinlaista nopeaa käsittelymenettelyä näissä neuvotteluissa.
Se, että Islanti on kaiketi hyvin valmistautunut jäsenyyteen, on asia erikseen. En tiedä, missä määrin se on jo ottanut käyttöön samankaltaisen lainsäädännön kuin Euroopan unionin lainsäädäntö. Tämä on tärkeä kysymys.
Joka tapauksessa olen varma siitä, että jäsenvaltiot katsovat, että kaikkia mahdollisia ehdokasvaltioita koskevan kannan on oltava täysin oikeudenmukainen ja tasavertainen. Tämä on oma mielipiteeni. Komissiossa ei ole koskaan käyty minkäänlaisia keskusteluja minkäänlaisesta erityiskohtelusta tai nopeasta käsittelystä.
Andreas Mölzer
(DE) Mikäli Islanti liittyy Euroopan unioniin tai euroalueeseen, miten komissio aikoo estää sen, että nujerrettu Islannin talous ja rahoitusjärjestelmä vaarantavat euron vakauden tai jopa horjuttavat sen perustoja?
Avril Doyle
(EN) Arvoisa komission jäsen, voisinko kalatalousvaliokunnan varapuheenjohtajana pyytää teitä täsmentämään ajatuksianne siitä, miten Euroopan unionin jäsenyys vaikuttaisi Islannin ja Euroopan unionin väliseen kalastusalan yhteistyötä koskevaan sopimukseen?
Siim Kallas
Nämä ovat molemmat melko erityislaatuisia kysymyksiä. Minun on jälleen kerran korostettava sitä perusasiaa, että näiden neuvottelujen on oltava samanlaiset, kuten muidenkin jäsenvaltioiden kohdalla.
Toki Islannin väestömäärä on alle 300 000, joten se on niin pieni, ettei se olisi suuri taakka Euroopan taloudelle. Mielestäni perusajatus on se, että se tarjoaisi unionille oman panoksensa, joten sen talousjärjestelmä kykenee selviämään nykyisistä vaikeuksista.
Olen sitä mieltä, että jäsenvaltiot seuraa tarkoin sen toimintaa ja edellyttää, että se järjestää maansa asiat. Tämä on ensimmäinen vaatimus, minkä jälkeen pohditaan, mitä Islanti voi tarjota Euroopan unionin taloudelle.
Kalastausalan sopimuksesta totean, että kysymys on hyvin erityislaatuinen. Muistaakseni tämä kysymys on kuitenkin jo tuotu esiin useita kertoja aikaisempien laajentumisneuvottelujen aikana.
Kalastusalan kysymys on mielestäni kaikkein vaikein aihe neuvotteluissa Islannin kanssa, koska sillä on melko suuret edut, joita eräät jäsenvaltiot varmasti pitävät kiistanalaisina. Katson, että tämä on avainseikka tulevissa neuvotteluissa.
En tiedä, missä määrin nykyistä sopimusta voidaan soveltaa tai miten se soveltuu Islannin ja muiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisiin tuleviin suhteisiin. Koska olette mukana alan valiokunnassa, te kuitenkin varmasti tiedätte, että tämä on hyvin hankala aihe Norjan ja eräiden jäsenvaltioiden välisissä neuvotteluissa. Olen kuitenkin sitä mieltä, että ainakaan tänään kukaan ei voi sanoa tarkalleen ottaen, minkälaisia lupauksia tai huolenaiheita tällä alalla saattaa ilmaantua.
Puhemies
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos tästä ja kiitos siitä, että autoitte meitä tänä iltana niin monien kysymysten parissa.

Aihe: Väestörakennetta koskeva kertomus
Euroopan komissio julkaisi marraskuussa 2008 väestörakennetta koskevan kertomuksensa, jossa esitettiin haasteet, joita Euroopalla on edessään tulevina vuosikymmeninä ikääntyvän väestönsä vuoksi. Kertomuksessa tunnustettiin, että nämä haasteet edellyttävät erilaisia toimintalinjoja, mukaan lukien solidaarisuuden vahvistaminen sukupolvien välillä pitkäaikaishoidon yhteydessä, ammatillisten urien laajempi tunnustaminen ja tärkeimpänä suurempi tuki hoitajina toimiville perheenjäsenille.
Komissio julkaisi joulukuussa 2008 kertomuksensa rakenneuudistuksesta Euroopassa, jossa myös todettiin nämä demografiset haasteet ja se, että Euroopan potentiaalinen kasvuaste voisi laskea hetkellä, jolloin tarvitaan huomattavia lisäresursseja vanhuksien lisääntyvästä määrästä johtuvien tarpeiden täyttämiseksi, sillä vanhuksille on varmistettava riittävät eläkkeet, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito.
Hoitajina toimivat perheenjäsenet ovat nyt ja tulevaisuudessakin erottamaton ja korvaamaton osa sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmäämme. Voiko komissio kertoa, mitä konkreettisia toimia se on toteuttanut kehittääkseen toimintalinjoja, joilla vastataan näihin haasteisiin ja erityisesti hoitajina toimiville perheenjäsenille annettavaa suurempaa tukea koskevaa haasteeseen?
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa, joka hyväksyttiin heinäkuussa 2008, komissio sitoutui huolehtimaan ikääntyvän väestön tarpeista. Kysymys eurooppalaisen yhteiskunnan ikääntymisestä edellyttää eräitä strategisia toimia, joista ensimmäinen on terveydenhoito- ja eläkejärjestelmään tarvittavien uudistusten arviointi, jotta voidaan täyttää ikääntyvän väestön tarpeet. Lisäksi on pohdittava sellaisten julkisten varojen jatkuvuutta, joilla tuetaan tutkimusta niin, että tietotekniikan avulla voidaan edistää vanhusten terveydentilan ja elinolojen parantamista.
Komissio täydentää parhaillaan sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevaa luonnosta yhteiskertomuksesta vuodeksi 2009, jonka kautta annetaan selkeä signaali tarpeesta varmistaa tulojen pitkäaikainen riittävyys ja kestävyys, tehostetaan entisestään terveydenhoitopalvelujen tarjoamista sekä vähennetään terveydenhoitoalalla ilmenevää epätasa-arvoa. Kertomuksessa paneudutaan myös niihin haasteisiin, joita jäsenvaltioiden on käsiteltävä eläkkeiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaissairaanhoidon alalla. Näitä asioita kuvataan yksittäisiä maita koskevissa mukaan liitetyissä selvityksissä.
Päätöksenteko kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan asioissa, jotka liittyvät perheenjäsenien hoidosta epävirallisesti vastuussa olevien ihmisten tukemiseen. Komissio voi kuitenkin toimia muutosten käynnistäjänä ja tukea jäsenvaltioiden toimia. Komissio pyrkii sosiaaliseen suojeluun ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvän avoimen koordinointimenetelmän puitteissa kannustamaan jäsenvaltioita luomaan toimintamalleja perheenjäsenien tukemiseksi.
Yhteiskertomuksessa vuodeksi 2008 komissio ja jäsenvaltiot korostavat epävirallisia hoitajia koskevien toimintalinjojen tärkeyttä ja esittävät joukon toimia, kuten mahdollisuudet saada valmennusta ja neuvontaa, hengähdystaukoja hoidosta, hoitoon liittyvä loma sekä asianmukainen sosiaalinen suoja, jota tarjotaan epävirallisille hoitajille. Lisäksi komissio tukee näiden toimintalinjojen luomista kussakin jäsenvaltiossa tarjoamalla oman panoksensa asiaa koskevien tutkimusten ja konferenssien muodossa.
Marian Harkin
(EN) Paljon kiitoksia vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Puhutte ikääntyvän väestön tarpeista. Epäilemättä hoidon tarjoaminen on yksi niistä. Mainitsitte eläkejärjestelmien uudistukset, ja olen tyytyväinen tähän, koska ihmiset, jotka jättävät työnsä hoitaakseen lapsia tai vanhuksia, eivät maksa riittäviä sosiaaliturvamaksuja, ja usein juuri hoitajat eivät saa riittävän suuruista eläkettä.
Mainitsitte, että hoitajina toimivien perheenjäsenten asiat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja tästä olen samaa mieltä. Mainitsitte myös minulle antamassanne vastauksessa, että Euroopan sosiaalirahastoa voitaisiin käyttää koulutukseen. Toivoisin teidän käsittelevän asiaa hieman tarkemmin.
Lopuksi haluan todeta, että hoitajat tekevät työtä: he ovat työntekijöitä, joille ei makseta palkkaa. Olen kiinnostunut kuulemaan, miten suhtaudutte hoitajiin tältä osin oman pääosastonne työllisyyden ja sosiaaliasioiden näkökulmasta.
Vladimír Špidla
Jokaisessa tapauksessa ja kaikkien komission asiakirjojen yhteydessä teemme työtä ottamalla huomioon, että ikääntyvän väestön myötä yhä useampi ihminen ryhtyy hoitamaan ihmistä, joka on toisesta ihmisestä riippuvainen. Samaten säilytetään ehdottoman selkeä sukupuolten tasa-arvoa koskeva toimintalinja, koska yksi suunnittelemattoman kehityksen riskeistä on se, että juuri naiset kantavat paljon suuremman vastuun sairaista perheenjäsenistä, jotka ovat useissa tapauksissa hyvin iäkkäitä ihmisiä. Näiden ihmisten työn rahoittamista koskevaan kysymykseen vastaan, että asia kuuluu jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot voivat kehittää mitä erilaisimpia suunnitelmia muista riippuvaisista olevien ihmisten hoitajien tukemiseksi, ja useimmilla jäsenvaltioilla on tällainen suunnitelma.
Mainitsitte Euroopan sosiaalirahaston, joten haluan todeta, että ymmärrettävästi Euroopan sosiaalirahasto ei voi ottaa tehtäväkseen huollettavien hoidon rahoittamista, mutta se voi kehittää monenlaisia ohjelmia hoitajille sekä auttaa sellaisten kehittämisessä. Koulutuksessa, jonka mainitsitte, keskitytään erityisesti siihen, että mikäli haluamme hoitaa jotakuta meille kaiketi läheistä ihmistä, jonka kanssa meillä on emotionaalinen side, siinä tapauksessa kaikista yrityksistämme ja hyvästä tahdostamme huolimatta toisesta ihmisestä huolehtiminen onkin tietyllä tapaa aivan oma alansa. Sen vuoksi näiden ihmisten kannalta on erinomainen asia hankkia jonkinlaista perustietoa ja peruskokemusta, koska tuloksista on hyötyä myös heille itselleen. Tällöin hoidon taso paranee huomattavasti, ja lisäksi heidän työstään tulee huomattavasti helpompaa. Tämä on yksi niistä syistä, miksi pyrimme toimimaan tämänsuuntaisesti.
Lisäksi haluaisin korostaa asiaa, josta ei ole vielä puhuttu mutta josta me myös huolehdimme: vanhusten hyväksikäyttö tai huono kohtelu. Valtaosassa tapauksista on selvää, että huono kohtelu ei johdu jostakin hoidosta vastuussa olevan ihmisen yleisestä luonteenviasta, vaan usein tämä johtuu tilanteeseen liittyvistä puutteista. Tehtävä on yksinkertaisesti liian vaikea, eivätkä hoitajat jaksa hoitaa tehtäväänsä. Haluamme ryhtyä toimiin myös tämän asian käsittelemiseksi Euroopan sosiaalirahaston kautta.
Puhemies
(EN) Koska kysymyksen esittäjä ei ole paikalla, kysymys numero 51 raukeaa.
Siirrymme seuraavaan kysymykseen, jonka laati jäsen Crowley, mutta jäsen Ryan toimii hänen sijaisenaan.

Aihe: Köyhyys Euroopan unionissa
Solidaarisuus on Euroopan unionin tunnusmerkki ja unionin yhteisiin arvoihin kuuluvat ihmisiin investoiminen, yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja köyhyyden torjuminen. Voiko komissio esittää, millä tavoin se aikoo varmistaa, että EU:n köyhyyden vastaiset suunnitelmat ovat yhdistettävissä kansallisiin toimiin?
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ottamalla käyttöön Lissabonin strategian Euroopan unioni asetti itselleen kunnianhimoisen tavoitteen, joka on köyhyyden merkittävä vähentäminen vuoteen 2010 mennessä. Siitä asti Euroopan unioni on luonut välineitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Avoin koordinointimenetelmä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla on auttanut lujittamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia toimia sekä tukenut jäsenvaltioiden työtä.
Hyvällä jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä on saavutettu hyvin myönteisiä tuloksia. Mainitsen kolme esimerkkiä: nyt 22 jäsenvaltiota on asettanut itselleen tavoitearvon lasten köyhyyden vähentämiseksi. Kansalaiset ja yritykset osallistuvat nyt hyvin tiiviisti kansallisiin köyhyyden vastaisiin strategioihin, ja sosiaalisen osallisuuden strategiat on sisällytetty moniin politiikan aloihin, joita ovat työllisyys, koulutus ja ammattikoulutus, terveys ja asuminen. Kaikkia asiaankuuluvia politiikan aloja on näin ollen sovellettu sosiaalisen syrjäytymisen vastaisiin toimiin.
Uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa, jonka komissio hyväksyi 2. heinäkuuta 2008, esitetään seitsemän toiminnan painopistealaa, joihin sisältyvät köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen. Lisäksi uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa ehdotetaan avoimen koordinointimenetelmän lujittamista. Euroopan unionin kasvun ja työllisyyden kannustamiseksi laatimassa suunnitelmassa, joka esitettiin valtioiden ja hallitusten päämiehille Euroopan huippukokouksessa joulukuussa 2008, tavoitteeksi asetetaan rahoitus- ja talouskriisin vaikutusten käsittely sekä sellaisten uudistusten vahvistaminen, jotka on jo käynnistetty kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Lissabonin strategian puitteissa.
Lisäksi komissio on ryhtynyt seuraamaan säännöllisesti rahoitus- ja talouskriisin sosiaalisia vaikutuksia jäsenvaltioissa sekä niissä aloitettuja toimia. Tällä kriisin sosiaalista vaikutusta seuraavalla välineellä saadut tulokset on määrä julkistaa neljännesvuosittain, ja ymmärrettävästi tässä keskitytään pääosin kaikkein haavoittuvimpiin väestönryhmiin.
Komissio aikoo myös jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltiot panevat tehokkaasti täytäntöön sen lokakuussa 2008 antamat suositukset, jotka koskevat työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämistä. Erityisesti tämän suosituksen tavoitteena on lisätä minimipalkkaohjelmien tehokkuutta, koska näitä ohjelmia ei ole edelleenkään kehitetty jäsenvaltioissa riittävässä määrin. Toisin sanoen on olennaisen tärkeää antaa jokaiselle kansalaiselle mahdollisuus saavuttaa kohtuullinen elintaso, erityisesti nykyisen kriisin aikana.
Haluaisin myös muistuttaa teitä siitä, että vuosi 2010 on Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen teemavuosi. Siinä keskitytään seuraaviin asioihin: tuetaan sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten oikeuksien noudattamista ja mahdollisuuksien edistämistä niin, että heidät sopeutetaan aktiivisesti uudelleen yhteiskuntaan; korostetaan jokaisen yhteiskunnan jäsenen vastuuta köyhyyden torjumisessa; laajennetaan kokeiltujen ja testattujen menetelmien soveltamista sosiaalisen osallisuuden alalla; lujitetaan tärkeimpien poliittisten toimijoiden velvoitteita.
Mielestäni mainitsemani menetelmät osoittavat sen, että Eurooppa pyrkii jatkuvasti ja konkreettisesti käsittelemään kaikkein haavoittuvimpien väestönryhmien tarpeita, erityisesti nykyisen taloustilanteen aikana. Toivon, että jäsenvaltiot vastaavat myönteisesti komission pyyntöön ratkaista kriisin sosiaaliset seuraukset. Tätä tarkoitusta varten ne voivat hyödyntää niille tarjolla olevia yhteisön välineitä, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan globalisaatiorahastoa.
Eoin Ryan
Kiitän komission jäsentä hänen kattavasta vastauksestaan. Haavoittuvista väestönryhmistä haluan todeta, että kun otetaan huomioon taloudellinen tilanne, jonka keskellä elämme, ja yhä kasvavat työttömyysluvut, tietenkin yksi haavoittuvista väestönryhmistä ovat nuoret.
Usein taloudellisesti vaikeina aikoina nuoret valitettavasti ajautuvat käyttämään huumeita. Olisiko mahdollista käyttää Euroopan sosiaalirahastoa täsmätoimiin nuorten auttamiseksi, kun otetaan huomioon, että he aiheuttavat näin ongelmia paitsi itselleen myös perheelleen sekä yhteisölleen ja se, miten vakavia vaikutuksia huumeidenkäytöllä on yhteiskuntaan, koska se lisää köyhyyttä ja vaikeuksia?
Pohdin, olisiko mahdollista kohdistaa toimia tähän haavoittuvaan väestönryhmään kyseisen rahaston avulla.
Vladimír Špidla
Komission strategiana on jopa tässä vaikeassa tilanteessa käsitellä kaikenlaisia syrjintään ja tasavertaisten mahdollisuuksien periaatteen rikkomiseen liittyviä asioita. Olette totta kai hyvin tietoisia siitä, että Euroopan lainsäädäntö mahdollistaa myönteisen toiminnan, jolla tarkoitetaan sellaista toimintaa, joka kohdistetaan hyvin vaikeassa tilanteessa eläviin ryhmiin. Yleisesti ottaen komissio mahdollistaa, tai mikäli ehdotukset hyväksytään, haluaa mahdollistaa parlamentille annettavien ehdotusten kautta Euroopan sosiaalirahaston ja globalisaatiorahaston käytön. Periaatteessa voin todeta, että säännösten ja rakenteiden kannalta ei ole olemassa esteitä suunnata merkittävää osaa näistä varoista nuorille. Tämä riippuu yksittäisten hankkeiden sponsoreiden, paikallisten yhteisöjen tekemistä päätöksistä sekä jäsenvaltioissa tehdyistä päätöksistä. Tämä on edelleen avoin kysymys, mutta periaatteessa esteitä varojen tehokkaalle käytölle nuorten tai muiden erityisen vaikeassa tilanteessa olevien ryhmien hyväksi ei ole.
Puhemies
(EN) Kyselytunti on päättynyt.
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.30, ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
