Beskyttelse af grundvandet (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Christa Klaß for Europa-Parlamentets delegation til Forligsudvalget om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (PE-CONS 3658/2006 - C6-8209, 0382/2006 -.
Christa Klaß 
Fru formand, hr. kommissær, kære kommissærer, mine damer og herrer! Miljøområdet er bredt. Luft og vand er grundlæggende forudsætninger for alt menneskeligt liv på vores kontinent. Grundvandet er en af de vigtigste og mest følsomme ressourcer, vi mennesker har. Grundvandet regenereres kun meget langsomt, og det gælder både for mængden og for forurening. Det er meget kostbart og teknisk kompliceret at rense forurenet grundvand, hvis det overhovedet er muligt.
Når det gælder luften, oplever vi nu, at alle de foranstaltninger, vi traf i sidste årti, ikke er tilstrækkeligt til at forhindre klimaændringerne med alle deres negative følger. Når det gælder luften, kan vi i Europa ikke udrette ret meget alene, hvis ikke verdens øvrige industristater trækker på samme hammel. Med hensyn til grundvandet står det her i Europa alene i vores magt at sikre dette kostbare gode for kommende generationer. Derfor er forudseenhed og beskyttelse af økosystemet grundvand ekstremt vigtigt.
Disse centrale anliggender har jeg som ordfører kæmpet for, og jeg takker alle, som har hjulpet mig. Det er først og fremmest Dem, mine damer og herrer. Uden de overbevisende afstemningsresultater fra Europa-Parlamentet under første- og andenbehandlingen ville det ikke have været muligt at nå det resultat, som vi med stor støtte fra Kommissionen har opnået i forligsforhandlingerne med Rådet. Jeg takker Rådet og Kommissionens repræsentanter for det konstruktive samarbejde og deres medvirken til at finde kompromiser.
Hvad har vi opnået? Beskyttelse af økosystemet grundvand og forsigtighedsprincippet er udtrykkeligt blevet medtaget. Forsigtighedsprincippet betyder i forbindelse med grundvandet, at vand, som stadig er rent, skal beskyttes i god eller meget god tilstand. Det betyder, at man ikke først skrider til handling, når man har nået den dårlige tilstand, som er defineret ved grænse- og tærskelværdier. En vending af udviklingen og forringelsen er reguleret således, at det ikke kun er overgangen fra god til dårlig tilstand, der observeres og skal udløse foranstaltninger, men også konstant stigende værdier inden for en tilstandsklasse. I forbindelse med de tærskelværdier for stofferne i bilag 2, del B, som medlemsstaterne nu skal fastsætte, skal der tages højde for såvel humantoksikologisk og økotoksikologisk viden som for de hydrologiske forhold. Det er altså baggrundsværdierne for bedre at kunne tage højde for de forskellige forhold i de enkelte regioner i Europa.
For at kunne kontrollere effektiviteten af disse foranstaltninger var det særligt vigtigt at indføre en revisionsklausul. Bemærkningen om nitratdirektivet i bilag 1 blev slettet, og der blev tilføjet en henvisning til nitratdirektivet i bilag 4. Nitratdirektivet og vandrammedirektivet fastsætter sammen med dette grundvandsdatterdirektiv forholdsvis strenge beskyttelses- og saneringsmål. I denne forbindelse er den nye artikel 11 om evaluering vigtig. Kommissionens rapporter skal for grundvand indeholde en vurdering af det foreliggende direktiv i kombination med andre relevante miljøbestemmelser, altså også nitratdirektivet inklusive overensstemmelse med disse bestemmelser. Direktivets tekst bliver nu mere entydig og klar. Begreber som baggrundskoncentration, udgangspunkt og signifikant stigende tendens er blevet defineret. Uklare krav, som gav rum for fortolkning, er blevet slettet. Medlemsstaterne får større frihed med hensyn til gennemførelsen, og der er også mulighed for at indgå aftaler f.eks. mellem landmænd, vandværker og kommuner. Europa-Parlamentet får flere muligheder for at medvirke ved fremtidige justeringer af direktivet. Ved ændringer af listen over skadelige stoffer, indikatorer og grænseværdier kan Parlamentet gøre indsigelse i forbindelse med den nye udvalgsprocedure, og slettelse af enkelte stoffer fra listen kan kun ske i fælles beslutningsprocedure med Parlamentet.
Indkomsttab i landbruget som følge af dyrkningsbegrænsninger til beskyttelse af grundvandet kan udlignet inden for rammerne af forordningen om udvikling af landdistrikterne. Vi har søgt kompromiser, og vi har fundet dem. Jeg er fast overbevist om, at vi kan støtte og forsvare den samlede løsning. Jeg beder oversættelsestjenesten om at rette de sidste unøjagtigheder i den sproglige version. Det nye grundvandsdirektiv vil yde et effektivt bidrag til at beskytte vores grundvand, og jeg beder derfor alle kollegerne om at stemme for forligsudvalgets resultat.
Stavros Dimas
Fru formand! Jeg vil både lykønske og takke den delegation fra Parlamentet, der deltog i mødet i Forligsudvalget den 17. oktober. Jeg vil særlig takke fru Roth-Behrendt, som ledede Parlamentets delegation, og ordføreren, fru Klass, for deres fremragende arbejde og det resultat, de opnåede.
Forligsudvalgets drøftelser var konstruktive. Som fru Klass nævnte tidligere, opnåede Parlamentet positive resultater i forbindelse med visse vigtige emner, særlig de vigtige spørgsmål om beskyttelse af grundvandet mod forringelse og fastsættelse af kvalitetsstandarder for grundvand. Jeg er sikker på, at Parlamentet bifalder de gode resultater, delegationen opnåede.
Kommissionen støtter det dokument, Forligsudvalget vedtog.
Péter Olajos
Fru formand! Da jeg blev valgt til Parlamentet for to et halvt år siden, må jeg indrømme, at jeg var bange for, at de andre medlemmer og jeg ville blive en del af en babylonsk forvirring, og at vi rent faktisk ikke ville kunne gøre ret meget med hensyn til at træffe beslutninger, der berører en halv milliard europæere.
Nu står jeg imidlertid her, og jeg kan sige, at vi i går bidrog til at aflevere den nye lov om den kemiske industri, og i dag kan jeg deltage aktivt i afleveringen af en anden lov, der giver meget håb, nemlig loven om beskyttelse af grundvandet. Jeg har talt en hel del med fru Klaß, som jeg vil takke for hendes uselviske indsats, om hvor vigtig og væsentlig denne lov er, og om at vi ikke kan tillade os at forurene det vand, vi drikker, uden hvilket livet på jorden ikke kan opretholdes.
Det er ikke fordi, man ville have gjort indvending imod selve princippet, men da vi kom til de rent praktiske detaljer vedrørende det faktiske samarbejde mellem medlemsstaterne, nitratgrænseværdier og beskyttelseszoner, begyndte nogle lande at prioritere deres egne interesser frem for Fællesskabets interesser.
Til sidst sejrede fornuften imidlertid, og aftalen blev vedtaget. Som resultat af de vellykkede trepartsmøder er alle europæere nu lige stillet, uanset om deres land deler grundvandsbase med et andet land eller ej, og de kan nyde godt af en betydelig bedre vandkvalitet og -sikkerhed end tidligere.
Det er nu op til medlemsstaterne, hvordan de gennemfører denne lov, hvordan de integrerer beskyttelse af grundvandet i deres politik for udvikling af landdistrikterne, og hvordan de tilskynder til at tilpasse landbrugspraksis til dette nye direktiv. Jeg lykønsker fru Klaß, Kommissionen og Rådet med denne vandbeskyttelseslov, som er af stor betydning for Europa.
María Sornosa Martínez
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil begynde med at takke fru Klaß og resten af kollegaerne for deres indsats i forbindelse med behandlingen af denne betænkning. Jeg synes, at resultatet er positivt, takket være Parlamentets arbejde, som i stort omfang har forbedret Kommissionens indsats, og som også i sidste instans har hjulpet os med at opnå Rådets forståelse i Forligsudvalget.
Grundvandet bidrager med ca. 65 % af alt drikkevand i Europa. At vi har fået en definition på forringelsen, og at forsigtighed og forebyggelse nu anses for et princip, er virkelig positivt. For at beskytte miljøet som helhed og folkesundheden i særdeleshed er det nødvendigt at forebygge og reducere den skadelige koncentration af farlige forurenende stoffer i grundvandet, og efter min mening er udarbejdelsen af dette direktiv et skridt i den rigtige retning.
Vandkvaliteten og dermed menneskenes sundhed er truet af de store koncentrationer af nitrater, pesticider, tungmetaller, olie og en lang række forurenende stoffer. Derfor glæder jeg mig særlig over den aftale, vi har opnået med Rådet, som vil gøre det muligt at indføre en række regler til forebyggelse af forurening og beskyttelse af grundvandet.
I henhold til disse regler vil medlemsstaterne være tvunget til at forebygge eller begrænse nedsivningen af farlige stoffer til grundvandet, og i denne forbindelse synes jeg, at det er meget vigtigt at være opmærksom på de forskellige hydrogeologiske forhold i de forskellige områder af Europa, for en jord, hvor der konstant tilføres vand, er ikke det samme som en tør jord, der lider under andre problemer.
Jeg vil også gerne understrege medlemsstaternes mulighed for at fastsætte beskyttelsesområder af en størrelse, som vandforvaltningsmyndigheden eller en anden kompetent national myndighed anser for nødvendig for at beskytte drikkevandsforsyningen. Jeg synes, at det er et af de vigtigste elementer, der er blevet indført.
Endelig anmoder jeg her medlemmerne om at stemme for betænkningen, og jeg håber, at medlemsstaterne gennemfører de beskrevne foranstaltninger hurtigst muligt med det formål at beskytte miljøet og folkesundheden på vores vej mod det bæredygtige Europa, vi alle ønsker.
Marios Matsakis
Fru formand, hr. kommissær! Jeg vil lykønske ordføreren fru Klaß, formanden for Europa-Parlamentets delegation, fru Roth-Behrendt, hr. kommissær Dimas, Rådet og alle dem, der gjorde det muligt for dette direktiv at slippe vellykket gennem forligsproceduren.
Mange vil sige, at dette direktiv kommer alt for sent, og de har nok ret. Men som mine engelske kolleger så klogt siger - bedre sent end aldrig. Mange vil også sige, at dette direktiv ikke er tilstrækkeligt vidtgående med hensyn til at sikre den bedst mulige beskyttelse af grundvandet, og de har nok også ret. Men når det aktuelle emne er så kompliceret, og der findes så mange og betydningsfulde interessenter, er der et yderst vigtigt og helt grundlæggende behov for et aftalt kompromis. Der blev f.eks. indgået kompromiser om nitrater og revisionsklausulperioden, men de var en del af en generelt afbalanceret og rimelig aftale.
På den anden side understreges det f.eks. i direktivet, at spørgsmål som f.eks. beskyttelse af folkesundheden er tilstrækkelig grund til at fastsætte skrappere grænseværdier for forurenende stoffer som f.eks. pesticider. Endvidere og vigtigere blev henvisningen til vandrammedirektivet rimeligt nok medtaget i en betragtning. Men måske vigtigst af alt så sikrede Europa-Parlamentets delegation en bredere rolle for Parlamentet i fremtidens beslutningstagning og følgelig en rolle i den overordnede overvågning af korrekt og tilstrækkelig gennemførelse. Gennemførelse er bestemt et område, hvor der efter min mening kan komme svagheder, og det kan ikke pointeres nok, at et årvågent øje og en nøje overholdelse af regler og bestemmelser skal sikres, hvis vi skal sikre en høj kvalitet af vores værdifulde grundvandsreserver for os selv og de kommende generationer af europæere.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi har et afbalanceret og meget tilfredsstillende kompromis, der fortjener vores fulde og udelte støtte.
Hiltrud Breyer
Fru formand, mine damer og herrer, fru Klaß, hr. kommissær! Det er en kæmpesucces, at grundvandsdirektivet ikke er blevet udvandet. De sidste forslag er virkelig et skridt i den rigtige retning, selv om vi naturligvis havde forventet endnu mere.
Vi ved, at 80 % af drikkevandet udvindes fra grundvand, men 40 % af grundvandet i Europa er allerede forurenet. I Tyskland har forureningen af floderne med perflourtensider i Nordrhein-Westfalen og Bayern tydeligt vist, hvilken fare vores vigtigste næringsmiddel er kommet i. Det er en succes, at grundvandsdirektivet nu har et juridisk bindende krav om at forhindre udledning af skadelige stoffer til grundvandet. Det vil forhåbentlig blive udgangspunkt for strenge og effektive foranstaltninger til at sikre en bæredygtig beskyttelse af vandet.
Europa-Parlamentet har heldigvis foretaget en kraftig beskæring af listen over undtagelser fra andenbehandlingen. Landbrugets dårlige undskyldninger i forbindelse med lofterne for nitrat er heldigvis væk. Også landmændene skal overholde grænseværdien på 50 mg pr. liter, som faktisk ikke er særligt ambitiøs. I Tyskland har man fundet nitrat, som sættes i forbindelse med kræft, i syv gange den tilladte koncentration i grundvandet. Det viser til overflod, hvor bekymrende situationen er.
Hvis vi skulle beskytte vores kostbareste ressource effektivt, skulle vi faktisk have en grænseværdi på under 25 mg pr. liter. Nitratforureningen er fortsat det største og dyreste problem for beskyttelsen af det europæiske grundvand. Derfor er det efter min mening en alvorlig forsømmelse, at hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ville lave et fremstød for at beskytte mod nitrat og sætte mere ambitiøse mål på dette område. Det er imidlertid en stor succes, som nu er blevet bekræftet og fastsat, at grundvandet som sådant skal beskyttes.
Vi ved stadig for lidt om vores økosystems egenskaber. Forebyggende grundvandsbeskyttelse er 10 gange bedre end efterfølgende foranstaltninger, som i mange tilfælde ikke kan lade sig gøre. Grundvandsdirektivet, som nu skal vedtages, skal være udgangspunktet for yderligere miljøforanstaltninger. Som ordfører for Miljøudvalget vil jeg i den forestående lovgivningsprocedure om pesticider være meget opmærksom på de maksimalt tilladte mængder af pesticider i grundvandet, for det vil også være en vigtig etape for at forbedre grundvandsbeskyttelsen.
Leopold Józef Rutowicz
for UEN-Gruppen. - (PL) Fru formand! Direktivet om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse er et nødvendigt dokument. Det vil få en positiv virkning på adgang til drikkevand og vand, der anvendes i landbruget og industrien, og som der er mangel på i mange regioner i EU.
Vand er et økonomisk og humanitært anliggende i disse regioner. Vandmangel og den dårlige kvalitet af det vand, der er til rådighed, betyder, at det ofte skal leveres til landejendomme, hvor folk arbejder og bor, fra steder, der ligger fra et par kilometer til over en halv snes kilometer væk.
Direktivet begrænser ikke gennemførelsen af nationale politikker, der tager højde for de enkelte landes særlige omstændigheder. Det er et dokument, der er et kompromis mellem vores ønsker og virkeligheden. I den godkendte form er det et dokument, som er værd at vedtage. Jeg takker ordføreren, fru Klaβ, for hendes arbejde. UEN-Gruppen vil støtte den direktivtekst, der er godkendt i fællesskab.
Johannes Blokland
Fru formand! Også jeg vil lykønske fru Klaβ med det opnåede resultat. Selv om omstændighederne omkring grundvand kan være meget forskellige, og selv om der ikke altid er tale om grænseoverskridende virkninger, er det alligevel positivt, at vi nu får et godt grundvandsdirektiv. Det er endda lykkedes at øge ambitionerne, idet grundvandets kvalitet ikke må forringes. Vi lader altså ikke vandhanen stå åben, men lukker virkelig for forureningshanen.
Det glæder mig, at der i direktivet er taget hensyn til de specifikke beskyttelsesforanstaltninger, som nogle medlemsstater allerede har. Jeg sigter især til Danmark, som har strenge normer for pesticider, fordi grundvandet anvendes direkte som drikkevand.
Selv om det også står i traktaten, er det godt, at det i dette direktiv udtrykkeligt bekræftes, at medlemsstater har lov at træffe mere vidtgående foranstaltninger.
Til sidst vil jeg lige bemærke, at muligheden for at trække det nuværende nitratdirektiv tilbage seriøst skal undersøges. Målsætningen, en grænseværdi for nitrat, er allerede fastlagt. Målemetoden er der nu også truffet effektive bestemmelser om. Nitratdirektivet drejer sig nu kun om midlerne til at nå dette mål. Jeg mener, at målet er vigtigere end midlerne. Moderen kan roligt hælde badevandet ud, fordi barnet nu er vasket. Med moderen sigter jeg til rammedirektivet om vand, med badevandet til nitratdirektivet og med barnet til grundvandsdirektivet.
James Hugh Allister
(EN) Fru formand! Kommissionen, Rådet og Parlamentet har alle talt meget om bedre regulering og fjernelse af overlapninger. Alligevel har vi nu et nyt grundvandsdirektiv ikke til at konsolidere eller erstatte, men til at supplere de eksisterende direktiver: vandrammedirektivet og nitratdirektivet.
De overregulerede landbrugere får ikke ét klart direktiv, som de skal overholde, men skal i stedet kæmpe med udsigten til fire direktiver om dette emne. I stedet for den lovede rationalisering af lovgivningen får vi åbenbart en hastig formering af samme. Med hensyn til erklæringen om, at landbrugets indkomsttab som følge af dyrkningskrav kan udlignes inden for rammerne af forordningen om udvikling af landdistrikterne, er den en ringe trøst i et land som Det Forenede Kongerige, hvor en stor del af finansieringen til udvikling af landdistrikterne kommer fra landbrugerne selv ved at skære toppen af deres enkeltbetaling pr. bedrift gennem det, der forkert benævnes "frivillig graduering".
Richard Seeber
(DE) Fru formand! Også jeg vil gerne takke Christa Klaß for det fremragende arbejde, hun har ydet. Ved første øjekast må man forundret spørge, hvem der egentlig kan være modstander af at beskytte grundvandet. Man måtte naturligvis straks svare "ingen", men som vi kan se, mener nogle parlamentsmedlemmer fra Det Forenede Kongerige stadig, at der her fastsættes bestemmelser, som vi ikke har brug for.
Det må da stå klart for enhver, at vores primære fødevare, vores vigtigste livsgrundlag, skal beskyttes. Måske er det også nået frem til Det Forenede Kongerige, at grundvandet ikke respekterer nationale grænser. Derfor er det vores opgave at træffe bestemmelser for hele Europa. Vi har her taget det første skridt, det må man give fru Breyer ret i. Vi må fortsat arbejde med det. Men vi skal huske, at vi har fastsat fælles værdier for pesticider og nitrater. Medlemsstaterne opfordres til at fastsætte grænseværdier for yderligere 10 skadelige stoffer, alt efter de nationale forhold. Det er efter seje forhandlinger lykkedes os at indføre et forbud mod forringelse. Det er da alt sammen milepæle i den rigtige retning. Det ville virkelig være helt forkert at sige, at Europa ikke gør noget på dette område.
Jeg vil også minde om, at der nu sågar er mulighed for at udligne de indkomsttab, som der har været talt om, via europæiske fonde. Også her hjælper EU altså landmændene, som sikkert kan få vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen, ved at stille midler til rådighed. Medlemsstaterne opfordres også til at etablere sammenlignelige bestemmelser ved hjælp af fælles måle- og prøvningsmetoder. Efter min mening har vi taget et stort og godt skridt i den rigtige retning, men det er kun første skridt, og vi skal fortsat arbejde med det. Her ville det efter min mening være grundlæggende forkert at kræve mindre EU.
Karin Scheele
(DE) Fru formand! Også jeg vil gerne tilslutte mig de mange lykønskninger til ordføreren Christa Klaß. Med vedtagelsen af dette kompromis fra Forligsudvalget er vi nået til afslutningen af lovgivningsproceduren for dette meget vigtige emne.
Grundvandet er den mest følsomme ferskvandsforekomst i EU, og det er en af de primære kilder til den offentlige drikkevandsforsyning, ikke kun i Tyskland, men i mange europæiske regioner. En vigtig forudsætning for beskyttelsen af vores grundvand er fælles standarder i hele EU for de vigtigste skadelige stoffer. Kun på den måde kan man forhindre konkurrenceforvridning og miljødumping. Med dette direktiv fastsættes der fælles europæiske grænseværdier for nitrater og pesticider, og for andre skadelige stoffer som arsen, kviksølv, bly og klorid skal medlemsstaterne indføre deres egne tærskelværdier.
Som grænseværdi for nitrat fastsættes 50 mg. Heldigvis er det efter krav og pres fra Europa-Parlamentet lykkedes at fjerne undtagelserne for landbrugsaktiviteter, som fandtes i den fælles holdning. Landbrugsaktiviteter har i mange europæiske regioner fortsat hovedansvaret for forureningen af vores grundvand. For at beskytte grundvandet bedre er det nødvendigt at ændre den land- og skovbrugsmæssige praksis i mange områder.
Direktivet om beskyttelse af grundvandet forpligter medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at hindre udledning af farlige stoffer til grundvandet. Medlemsstaterne er fremover forpligtet til faktisk at træffe disse foranstaltninger og ikke bare arbejde hen imod dem. Også det er en vigtig succes for forligsproceduren.
Medlemsstaternes ret til at træffe strengere foranstaltninger fremgår allerede af traktaterne. Alligevel glæder det mig, at dette princip endnu en gang er blevet eksplicit forankret i grundvandsdirektivet.
Anne Laperrouze
- (FR) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vand anses for at være en af klodens mest uudtømmelige ressourcer, idet havene dækker 70 % af klodens overflade og producerer tre fjerdedele af den ilt, vi indånder. Imidlertid kan blot 1 % af vandet udnyttes direkte af mennesket, og dets talrige aktiviteter skaber et betydeligt pres på denne ressource. Forurenet vand vil uanset forureningskilden på den ene eller anden måde vende tilbage til miljøet og kan derved skade menneskers sundhed og miljøet.
Dette direktivforslag er et fremskridt for beskyttelsen af grundvandet mod forringelse, da det indeholder bestemmelser om overholdelse af forsigtighedsprincippet, navnlig i artikel 6. Medlemsstaterne forpligtes til at træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at hindre og begrænse udledninger af farlige stoffer gennem fastlæggelse af beskyttelseszoner for vandforekomster inden for de pågældende zoner. Landbrugere har mulighed for at få erstatning til dækning af indtægtstab som følge af de forpligtelser, der pålægges i beskyttelseszonerne, navnlig i drikkevandsindvindingsområderne. Parlamentet vil også blive yderligere inddraget i fremtidige afgørelser, da det vil få mulighed for at gøre indsigelse ved en ændring af listerne over skadelige stoffer.
Jeg vil derfor gerne takke vores ordfører fru Klaß samt hr. Florenz og fru Roth-Behrendt for deres vedholdenhed under forhandlingerne med Rådet og Kommissionen. Det lykkedes Parlamentets delegation at stramme op på medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til beskyttelse af grundvandet. I lyset heraf anbefaler jeg, at vi vedtager det fælles udkast ved tredjebehandlingen.
Carl Schlyter
(SV) Fru formand! Vi blev enige, og nu er det vigtigt, at disse ting bliver gennemført på en god måde. Jeg kunne naturligvis godt have ønsket mig, at medlemsstaterne var blevet tvunget til at træffe foranstaltninger, når der konstateres en tendens til overskridelse af grænseværdierne i stedet for, når det allerede er en kendsgerning, at der er sket uoprettelig skade på grundvandet. Men dette kompromis har trods alt sine fordele. Jeg er især glad for muligheden for, at lande kan forbyde farlige kemikalier på hele sit territorium for at beskytte drikkevandet. Det synes jeg er en god tilføjelse.
Vi skal huske på, at klimaforandringerne vil kunne ødelægge grundvandet endnu mere i fremtiden. Det er vigtigt, at vi træffer foranstaltninger i den forbindelse, for når oversvømmelser f.eks. skyller igennem giftlagre på fabrikker, og det havner i vores vandløb og efterfølgende synker ned i grundvandet, er det et andet problem. I første omgang har vi brug for grundvandsdirektivet, men vi skal have løst klimaproblemerne, hvis vi skal have mulighed for at beskytte grundvandet i fremtiden.
Kathy Sinnott
(EN) Fru formand! Jeg vil også takke fru Klaß og det parlamentariske hold. I denne fase af processen er der sagt så meget, at jeg vil bruge dette minut til at minde om nogle grundprincipper vedrørende grundvand.
Det er vigtigt at huske på, at grundvand er meget forskelligt fra overfladevand, der bevæger sig i en kontinuerligt fornyende cyklus af strøm, fordampning, nedbør og strøm. Kun noget grundvand fornyes, og det kan tage meget lang tid for vandet at perkolere gennem lagene i jordens skorpe for at forny den underjordiske kilde, som vi så hurtigt kan opbruge Nogle grundvandskilder er ikke fornyelige. Vi graver brønde, der udtørrer, når først de er udnyttet.
Endelig går forurening begge veje. Grundvandet kan enten være sikkert eller ej. Under FN's internationale vandtiår i 1980'erne blev der boret dybe brønde i dele af det vandhungrende Indien. Sidst i 1980'erne begyndte folk at få symptomer på knoglesklerose. Nu lider 6 millioner mennesker af knoglesklerose i svær grad og 66 millioner i mindre svær grad på grund af naturligt forurenet vand. I vores søgen efter flere vandkilder er det vigtigt at beskytte grundvandet mod forurening, men det er også vigtigt at huske, at beskyttelse mod forurening går begge veje.
Proinsias De Rossa
(EN) Fru formand! Jeg vil takke ordføreren fru Klaß og formanden for Forligsudvalget, fru Roth-Behrendt, for denne udmærkede betænkning og for den aftale, der blev indgået med Rådet. Rent vand er helt afgørende for liv, og i Europa er vi så heldige, at vi har en forholdsvis rigelig vandforsyning. Vi skal bevare og forbedre kvaliteten af denne forsyning og rette op på den skade, der allerede er sket. Specielt i Irland er der vist sket store skader fra ulovlige lossepladser samt landbrugeres overdrevne brug af svinegylle på markerne.
Trods indrømmelserne til Rådet mener jeg fortsat, at her er tale om et stærkt forsvar for miljøet og vandforsyningen. De centrale punkter er kravet til medlemsstaterne om "beskyttelse mod forringelse", kravet om, at nitratkvalitetsnormerne skal være i overensstemmelse med vandrammedirektivet, og kravet om en revision hvert sjette år.
Endelig vil jeg henvise til Parlamentets styrkede rolle under den nye komitologiprocedure.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 12.00.
(Mødet udsat kl. 11.00 og genoptagt kl. 11.30)
