Vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser (12131/6/06 - C6-0038/2007 - (Ordfører: Richard Seeber).
Richard Seeber 
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Lad mig bruge et øjeblik til at takke min ven Jacques Barrot for konstant at tage problemerne med godstransport over Alperne op og for at være vores våbenbror i den lange march mod en løsning af disse problemer.
I dag taler vi imidlertid om oversvømmelser, og hvad der kan gøres ved dem på europæisk plan. Ved denne skillevej vil jeg gerne takke kommissær Dimas og hans medarbejdere, skyggeordførerne og det tyske formandskab, som alle har samarbejdet meget konstruktivt med mig for at opnå en aftale ved andenbehandlingen, en vidtgående aftale, der dækker alle de centrale spørgsmål.
Jeg behøver næppe minde Dem om, at oversvømmelser er blevet den almindeligste form for naturkatastrofe i Europa. I 2002 og 2005 havde vi omfattende oversvømmelser med ødelæggende virkninger. De krævede menneskeliv og forårsagede alvorlige skader på boliger og infrastruktur. Disse oversvømmelser ramte os hårdt. Der er velunderbygget videnskabeligt belæg for, at voldsomme regnskyl bliver hyppigere og alvorligere, og at denne tendens hænger direkte sammen med menneskets aktiviteter.
Den første årsag ligger i koncentreret urbanisering, navnlig i højrisikoområder, med udbygning af bebyggelse og veje, udretning af floder og dårligt gennemtænkte byggeprojekter på flodsletter. Den anden grund er skovfældning, navnlig den godkendte rydning af floddale til bebyggelse som f.eks. opførelse af feriehuse, men også industribygninger og indkøbscentre. For det tredje betyder intensivt landbrug, at muldlaget forsegles med beton og mindsker udstrækningen af enge og flodsletter. For det fjerde har vi fænomenet med jorderosion, som ligeledes bidrager til denne udvikling.
Efter de katastrofale oversvømmelser i 2002 fremlagde Kommissionen et program for oversvømmelsesberedskab, der omfattede forbedringer med hensyn til forskning og oplysning. Kommissionen fremlagde også en meddelelse om forvaltning af oversvømmelsesrisici, hvor man analyserede situationen og foreslog et EU-handlingsprogram. En af bestanddelene i dette program er det foreliggende forslag til direktiv, som nu er kulmineret med kompromispakken, som vi stemmer om i morgen med henblik på at mindske de oversvømmelsesrelaterede risici for menneskers helbred, miljøet, infrastrukturen og økonomien.
I lyset af den voksende trussel om skader som følge af oversvømmelser er det virkeligt vigtigt at oprette en lovgivningsmæssig ramme på europæisk plan ved siden af de nationale regler, fordi langt størstedelen af floderne løber på tværs af landegrænserne. I alt 80 % af Europas floder er ikke begrænset til et enkelt land, men flyder hen over landegrænserne. Derfor var det også klart, at Europa måtte reagere på problemet med oversvømmelser.
Dette betyder imidlertid også, at man i lovgivningen skal tage skyldigt hensyn til subsidiaritetsprincippet. Det forholder sig sådan, at forholdene i en smal alpedal er anderledes end på en græsk ø eller i det finske lavland. Vi skal sørge for at undgå generelle bestemmelser, der ikke kan bruges i den virkelige verden.
Den foreliggende pakke indeholder klogt nok tre trin. Den første er identificeringen af de steder, hvor der rent faktisk er risiko for oversvømmelser. Det vil naturligvis være meningsløst at oprette forsvarsværker mod oversvømmelser på steder, hvor der ikke findes nogen særlig risiko. Det næste trin er udarbejdelsen af oversvømmelseskort, og det tredje er udformning af planer til forvaltning af oversvømmelsesrisikoen, men kun hvor disse er absolut nødvendige.
Mange medlemsstater har allerede gjort store fremskridt med hensyn til forebyggelse af oversvømmelser, og vi har også måttet passe på at undgå dobbeltarbejde. Derfor findes der meget omfattende regler, det er udformet med henblik på at sikre de eksisterende ordninger, og medlemsstaterne behøver ikke være bange for at blive tvunget til at indføre et nyt sæt foranstaltninger. De foranstaltninger, de selv har valgt, kan naturligvis gennemføres fuldt ud, når blot de er i overensstemmelse med direktivets målsætninger.
Rådets fælles holdning indeholdt nogle få punkter, som efter vores mening skulle forbedres. Vi kunne navnlig ikke finde ud af, hvorfor fænomenet med klimaforandringer havde fået så begrænset opmærksomhed. Under vores forhandlinger med Rådet var det lykkedes os at indarbejde spørgsmålet om klimaforandringer, som nu løber som en rød tråd gennem hele pakken. Det er kun ret og rimeligt, for vi skal reagere tydeligt på befolkningens bekymring.
For at sammenfatte vores resterende indsats vil jeg sige, at der er sket nogle ændringer af tidsfristerne, vi har lagt større vægt på flodsletterne og andre naturlige opsamlingsområder, og vi har argumenteret for en bæredygtig arealanvendelse og håndhævet solidaritetsprincippet fra start til slut. Reglen er, områder opstrøms ad floden ikke må foretage sig noget, der skader deres naboer længere nede ad floden. Dette er lykkedes for os i den bedste europæiske solidaritets ånd.
Jeg kan nu forelægge betænkningen for Parlamentet med ren samvittighed i morgen, og jeg anbefaler den for Dem.
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Hr. formand! Jeg vil gerne takke og komplimentere ordføreren, hr. Seeber, for hans fremragende arbejde om direktivet om oversvømmelser og hele Miljøudvalget for deres positive bidrag. Jeg er især tilfreds med de hurtige fremskridt, der er sket, både under førstebehandlingen og andenbehandlingen. Europa-Parlamentet har spillet en meget konstruktiv rolle i bestræbelserne på at opnå enighed om en rigtig god tekst, og jeg vil gerne fremhæve denne indsats.
Formålet med forslaget er at begrænse de risici for menneskeliv, økonomiske aktiviteter og miljøet, som er en følge af oversvømmelser. I sin nuværende form afspejler teksten rent faktisk disse formål og giver EU mulighed for at opfylde dem. De vigtigste karakteristika er følgende: Der indføres en procedure - som hr. Seeber også var inde på tidligere - i tre etaper, hvor den første er en vurdering af, i hvilke områder der kan være væsentlige risici for oversvømmelser. Det næste skridt er en kortlægning over risikoen for oversvømmelser inden for midlertidige og ekstreme scenarier.
Den tredje etape vedrører udarbejdelse af risikostyringsplaner for oversvømmelser. Planerne koordineres for vandområder, områder, der går gennem flere lande samt ved kyststrækninger.
Desuden er der inden for rammerne af risikostyringen i forbindelse med oversvømmelser taget højde for muligheden af hyppigere og voldsommere oversvømmelser på grund af klimaændringerne, og her er jeg enig med hr. Seeber og glæder mig over, at Parlamentet har fastholdt, at der skulle være en tydelig henvisning til klimaændringer.
Da klimaændringerne allerede er i gang, er det klart, at vi ud over at bekæmpe og begrænse fænomenet også er nødt til at tilpasse os. EU er nødt til at forberede sig på endnu værre pludselige oversvømmelser ledsaget af endnu stærkere og mere uforudsigelige regnskyl. Pludselige oversvømmelser i kystområder som følge af storme vil, i kombination med forhøjelsen af vandstanden, sandsynligvis øge de risici, der er forbundet med oversvømmelser i kystområder. EU bør være parat til at imødegå de risici, der følger af de pågældende naturfænomener.
Den forbedrede koordinering med vandrammedirektivet er også en væsentlig fremgang. En integreret styring af vandområderne bør omfatte følgende to elementer: kontrol af vandkvaliteten og kontrol af risikoen for oversvømmelser. Det glæder mig meget, at Europa-Parlamentet har støttet Kommissionen i disse spørgsmål, og at anvendelsesområdet for en eventuel synergi mellem de to procedurer er blevet udvidet.
De grundlæggende punkter, der blev rejst under førstebehandlingen, er bevaret. Jeg tænker her på direktivets anvendelse i hele EU og den særlige vægt på vandområder, der går gennem flere medlemsstater. Med denne nye, vigtige retsakt vil EU være parat til at reducere og minimere de potentielle ødelæggende konsekvenser af oversvømmelser.
Anja Weisgerber
Hr. formand! Jeg vil gerne begynde med at takke ordføreren, Richard Seeber, for den samarbejdets ånd, der har kendetegnet vores drøftelser. Han har forhandlet sig frem til et solidt kompromis med rådsformandskabet, et kompromis, der er en betydelig forbedring i forhold til Kommissionens forslag.
Det er vigtigt at anvende en europæisk metode til at forebygge skader som følge af oversvømmelser. Floder og oversvømmelser respekterer ikke landegrænser. De foranstaltninger, som et lands regeringer træffer opstrøms, har bestemte konsekvenser for områderne nedstrøms. I mange tilfælde tilhører disse områder et andet land. Derfor mener jeg, at det er vigtigt, at alle medlemsstater i EU træffer foranstaltninger til forebyggelse af oversvømmelser i stedet for at vente, til katastrofen indtræffer.
Som med andre forslag fra Kommissionen er det vores parlamentariske pligt at sikre, at unødvendigt bureaukrati, overdreven administration og påtrængende rapporteringskrav undgås. Det lykkedes os at forhindre og forbedre en række overdrevet bureaukratiske bestemmelser i betydelig grad. Jeg glæder mig i særlig grad over kompromiset om sikring af oversvømmelsesplaner- og -kort, der allerede findes eller er under udarbejdelse. Takket være vores indsats anerkendes alle kort og planer, som medlemsstaterne har udarbejdet, nu på linje med kort og planer, der er under udarbejdelse, når blot de er afsluttet inden udgangen af 2010.
Processen med at tegne og udarbejde disse oversvømmelseskort er i fuld sving i nogle lande. Hvis man havde flyttet målstregen på dette tidspunkt, ville det have forårsaget unødvendigt dobbeltarbejde, og den nye udbudsprocedure ville have medført betydelige ekstraudgifter uden nogen klare fordele i form af bedre forebyggelse af oversvømmelser. Derfor glæder jeg mig over, at kompromiset giver mulighed for at anerkende disse kort og planer inden for direktivets rammer. Derfor vil jeg stemme for kompromiset og vil gerne endnu en gang takke ordføreren for det konstruktive samarbejde.
Edite Estrela
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne først takke ordføreren, hr. Seeber, for den måde, hvorpå han har ledet den uformelle forhandlingsproces. Det var meget frugtbare forhandlinger, der har muliggjort et kompromis om en række ændringsforslag, som der er vidtgående enighed om, og som Rådet bør kunne acceptere.
Den Socialdemokratiske Gruppe støtter dette kompromis, da det modsvarer direktivets grundlæggende mål, som er at beskytte folkesundhed, miljø, kulturarv og økonomiske aktiviteter, idet der også tages højde for, at klimaændringerne kan betyde øget risiko for oversvømmelser. Der forekommer stadig hyppigere perioder med ekstrem tørke fulgt af perioder med omfattende nedbør, hvilket medfører flere oversvømmelser.
Det foreliggende forslag har til formål at sikre bedre beskyttelse af miljøet derved, at kort over risikoområder skal omfatte oplysninger om mulige kilder til miljøforurening som følge af oversvømmelser. Jeg bifalder også, at medlemsstaterne skal fremme bæredygtig arealanvendelse, altså gennemføre en mere omhyggelig fysisk planlægning. Der lægges endvidere vægt på, at der er solidaritet, dialog og samordning mellem nabolande.
Vi ved, at naturkatastrofer jævnligt efterlader et spor af død og ødelæggelse. Ifølge Verdenssundhedsorganisationen er naturkatastrofer hvert år skyld i, at hundreder af mennesker omkommer. For at undgå værre følger må vi gå fra en defensiv til en offensiv holdning. Det er bedre at forebygge end at helbrede. Det har større effekt og koster mindre.
Vittorio Prodi
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil naturligvis gerne takke hr. Seeber for det samarbejde, vi har haft under forhandlingen og ved udarbejdelsen af denne betænkning. Jeg vil ligeledes gerne takke kommissær Dimas, da hans tilstedeværelse i sådanne øjeblikke er altid yderst værdifuld og meget værdsat.
Der er tale om et direktiv, som efter min mening også er meget vigtigt i forbindelse med andre direktiver, f.eks. vanddirektivet, affaldsdirektivet og det jorddirektiv, som nu skal behandles. Disse direktiver udgør en meget vigtig forebyggelsesramme, navnlig når det gælder klimaændringerne, som er et fænomen, der skyldes den globale opvarmning, og som i store træk viser sig som en forværring af ekstreme vejrforhold, f.eks. heftigere regnbyger.
Derfor er det nødvendigt med en udbredt forebyggelse, navnlig når det gælder vedligeholdelsen af vores områder. Direktivet går i denne retning, eftersom man med dette direktiv har forsøgt at understrege den gode praksis, der kan udbredes, samt alle de infrastrukturer og den viden, der kan bidrage til forebyggelse på lang sigt og forudsigelse af oversvømmelser på kort sigt, så vi giver et vigtigt bidrag til civilforsvarets håndtering af nødsituationer.
Det er et direktiv, som efter min mening er meget fornuftigt, og jeg bifalder ligeledes det kompromis, man nåede frem til under trilogen. Derfor vil også jeg på min gruppes vegne opfordre til, at vi støtter denne tekst.
Leopold Józef Rutowicz
Hr. formand! Direktivet om vurdering og forvaltning af oversvømmelsesrisici understreger behovet for handling, som desværre ikke altid respekteres af erhvervslivet i praksis. Vurdering og forvaltning af oversvømmelsesrisici bør danne grundlaget for langsigtede planer for anlægsarbejder, informationssystemer og andre metoder til begrænsning af skader som følge af oversvømmelser.
Direktivet bør være knyttet til bestemmelserne om vurdering og forebyggelse af risikoen for tørke, som også forårsager stor skade på økonomien og miljøet. Begge disse spørgsmål hænger sammen med forvaltning og bevaring af vandressourcer. Hvis vandet fra oversvømmelser indsamles, kan det bruges til at afhjælpe følgerne af tørke. Begge systemer skal dække hele afvandingsområder og tage hensyn til interesserne hos alle berørte lande og regioner.
Jeg vil gerne takke Richard Seeber for hans meget kompetente betænkning. De fremsatte ændringsforslag forbedrer og supplerer hans dokument.
Urszula Krupa
for IND/DEM-Gruppen. - (PL) Hr. formand! De sæsonbetonede og regionale forskelle i nedbør, langsigtede klimaforandringer og manglende koordinering mellem nogle lande har ført til katastrofale oversvømmelser, der tegner sig for 43 % af alle naturkatastrofer i Europa, og ofte er grænseoverskridende.
Menneskelige aktiviteter spiller en rolle i denne forbindelse. De omfatter træfældning i skovområder, hvilket har ført til jordbundserosion og hurtig afstrømning af regnvand eller byudvikling på flodsletter. Den stigende hyppighed og intensitet af oversvømmelser vil formentlig hænge tæt sammen med vejrforhold og klimaforandringer samt ændringer i flodernes løb. Dette gør det af største vigtighed at træffe foranstaltninger til at forhindre oversvømmelser og minimere virkningerne.
Selv om forebyggelse af den globale opvarmning er et vigtig element i disse bestræbelser, er planlægning og koordinering mellem medlemsstaterne i forbindelse med anlæggelse af opsamlingsbassiner, dæmninger, advarselssystemer og katastrofehjælp lige så vigtigt. Tidligere har tømning af reservoirer i det ene land ført til oversvømmelser i det andet. Fordi disse begivenheder er grænseoverskridende må vi sørge for et effektivt internationalt samarbejde, både regionalt og med nabolandene, inklusive tredjelande, som kan hjælpe os med at forberede os bedre og mindske virkningerne af oversvømmelserne.
Andreas Mölzer
for ITS-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, hr. Seeber! Det kan være, at oversvømmelserne er mindre hyppige end tidligere på grund af de stadig mere effektive forebyggende foranstaltninger, men virkningerne af dem er ikke desto mindre katastrofale.
Desværre har de tekniske fremskridt gjort os uforsigtige, hvilket betyder, at man stadig oftere bygger bygninger endnu tættere på områder, der risikerer at blive ramt af oversvømmelser. Sammen med den ofte letsindige indgriben i form af udretning af floder og fjernelsen af naturlige opsamlingsområder som flodsletter har disse handlinger skabt et selvforskyldt problem. Landbrugsstøtten fra De Europæiske Fællesskaber gennem de seneste årtier har uden tvivl ydet sit bidrag, og samspillet mellem landbrugsdrift og ændringer i jordbundsstrukturen er endnu en grund til at omlægge den fælles landbrugspolitik med henblik på at fokusere mere på støtten til økologisk dyrkning. Som led i det planlagte fælles system for forvaltning af oversvømmelsesrisici må man naturligvis også overveje foranstaltninger som genopretning af floders naturlige løb, etablering af forbindelser mellem flodsletter og fritlæggelse af indesluttet jord. Hvis vi mener det alvorligt med at forfølge målsætningerne om naturlige levesteder og tage udfordringen med klimaforandringer op, er vi nødt til at indføre nye og innovative metoder.
Péter Olajos
(HU) Hr. formand! I morgen når vi forhåbentlig afslutningen på en lang rejse. For to år siden, de vi begyndte at drøfte dette direktiv, oplevede vi oversvømmelser over hele Europa, vandmasser, der fejede huse væk og ødelagde dæmninger overalt.
Mit land, Ungarn, ligger nedstrøms, et afvandingsområde, hvortil der flyder en masse vand fra mange forskellige steder. To af Europas fem største floder strømmer gennem mit hjemland, og derfor er det ikke overraskende, at det har den største mængde vand pr. indbygger. Skaderne er naturligvis også kolossale. I 2005 på tidspunktet for den store oversvømmelse, der allerede er blevet nævnt, var vi nødt til at investere mere end 200 millioner euro i forebyggelse af oversvømmelser. Der stod meget på spil for os.
Hvis jeg skulle understrege et særligt vigtigt aspekt ved det nye direktiv, vil jeg helt klart tale om samarbejde. Jeg mener, at den fælles, planlagte forberedelse, informationsdeling og den gensidige bistand alle er med i denne forordning og gør det klart, at vi kun kan håndtere og løse problemet med oversvømmelser, hvis vi samarbejder.
Jeg er enig med hr. Dimas: De fremtidige, globale klimaforandringer og svarene på disse udfordringer udgør et af de allervigtigste spørgsmål. Det er muligt, at der kommer hyppigere og mere uforudsigelige oversvømmelser i Europa sammen med mere omfattende stigninger i vandstanden og større ødelæggelser. Jeg har en fornemmelse af, at dette direktiv snart skal stå sin prøve, og jeg er fuldkommen sikker på, at det vil klare sig til ug med kryds og slange. Færre menneskeliv vil gå tabt, og skaderne vil blive mindre takket være dette direktiv. Jeg er fuldt ud tilfreds med de kompromiser, man er nået frem til, og jeg lykønsker hr. Seeber med hans fremragende indsats. Jeg mener, at det er lykkedes os at udforme et direktiv, der vil beskytte menneskeliv og øge den fysiske sikkerhed i Europa.
Karin Scheele
(DE) Hr. formand! I kølvandet på klimaforandringerne, utilstrækkelig forvaltning af floderne og byggeri i områder, der er udsat for oversvømmelser, vil oversvømmelser uvægerligt blive stadig hyppigere. Befolkningstilvæksten og den tilhørende stigning i antallet af økonomiske aktiver i disse områder giver anledning til højere risiko og dyrere skader. Ud over deres økonomiske og samfundsmæssige virkninger kan oversvømmelser også have alvorlige konsekvenser for miljøet, f.eks. hvis de rammer industrianlæg, hvor man opbevarer store mængder af giftige kemikalier. Dette har vores ordfører forklaret på udmærket vis.
Kompromispakken, som vores ordfører har forhandlet sig frem til, vil give os mulighed for at forfølge målsætningerne med dette direktiv mere effektivt. Jeg vil gerne rette mine varmeste lykønskninger til ham. Vigtige punkter i hans betænkning er allerede blevet indarbejdet i den fælles holdning og kan i endnu højere grad komme i fokus med denne kompromispakke.
Det er vigtigt for Europa-Parlamentet, at der tages hensyn til klimaforandringernes indvirkning ved vurderingen af risikoen for oversvømmelser. Det ville have været meget vanskeligt at forklare en beslutning om at holde klimaforandringerne uden for ligningen ved vurderingen af risikoen for oversvømmelser. Det er et meget vigtigt krav, at man anvender den bedste praksis og den bedst mulige teknologi ved alle de tre trin, der foreskrives i dette direktiv, nemlig vurdering af oversvømmelsesrisikoen, udarbejdelse af kort og udformning af forvaltningsplaner.
Johannes Blokland
(NL) Hr. formand, kommissær Dimas, mine damer og herrer! Nederlandene har spillet en vigtig rolle ved udviklingen af oversvømmelsesdirektivet, således som det foreligger nu. Det er vigtigt at have lovgivningsrammer til vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Det, der kan gøres lokalt, gør vi også lokalt, såsom foranstaltninger til at forhindre, at kloaker løber over. Dermed beskyttes miljøet, folkesundheden og økonomien.
Da et lavtliggende land som Nederlandene er afhængigt af mange omkringliggende lande, når det gælder vandforvaltning. er det vigtigt, at medlemsstater ikke træffer foranstaltninger, som fører til større oversvømmelsesrisici i andre lande. En koordinering er derfor påkrævet. Jeg lægger stor vægt på begrebet solidaritet, som nævnes i dette forslag til direktiv og citeres endnu mere udtrykkeligt i ændringsforslag 48 og 61 i den kompromispakke, som jeg helhjertet støtter.
Foruden begrebet solidaritet er det også vigtigt, at vi inddrager den forventede klimaændring og de potentielle følger deraf i udarbejdelsen af risikostyringsplanerne for oversvømmelser for på den måde at være ordentligt forberedt på fremtiden. Til sidst vil jeg takke ordføreren, hr. Seeber, mange gange for det gode samarbejde og lykønske ham med dette resultat.
Stavros Dimas
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle talerne ved aftenens debat for deres positive bidrag.
En række nøgleelementer er blevet medtaget i den samlede kompromispakke, der nu er foreslået. Hvad der er vigtigst, den indeholder en klarere og hurtigere opmærksomhed over for virkningen af klimaforandringer ved den indledende vurdering af risikoen for oversvømmelser; en aftale om et tidligere tidspunkt, nemlig 2011, for den første foreløbige vurdering af oversvømmelsesrisici, så man giver medlemsstaterne mere tid til at udarbejde kort over oversvømmelser; en styrket rolle for flodsletter og fremme af bæredygtig anvendelse af jord i forbindelse med styring af risiko for oversvømmelser; en fornuftig koordinering - også med hensyn til implementeringen - af rammedirektivet og en forbindelse til principperne om dækning af udgifter i dette direktiv; en yderligere styrkelse af formuleringerne om solidaritet i distrikter i floddale; og sidst men ikke mindst et krav om at fastsætte klarere prioriteter for gennemførelsen af foranstaltninger, der er medtaget i planerne om styring af risikoen for oversvømmelser.
Jeg ved, at alle disse elementer var meget vigtige for Parlamentet ved førstebehandling og i udvalget denne gang. Men jeg tror, at det nuværende kompromis, som der er stillet forslag om, vil stille parlamentet tilfreds, da man har vundet vigtigt terræn med hensyn til afgørende principper for fornuftig styring af risikoen for oversvømmelser. Det glæder mig også i særdeleshed at notere den vægt, som både Parlamentet og Rådet lægger på dette direktiv, der først blev foreslået af Kommissionen for 13 måneder siden. Det viser, at man forholdsvis hurtigt kan nå aftaler, når man står over for den alvorlige udfordring at berede Europa på risikoen for muligheden for forøgede oversvømmelser.
Afslutningsvis er Kommissionen meget tilfreds med resultatet af forhandlingerne. Kommissionen kan acceptere de stillede kompromisændringsforslag fuldt ud, og jeg vil gerne endnu en gang takke og komplimentere ordføreren, hr. Seeber, for alt hans arbejde med at nå frem til en aftale ved andenbehandling.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag kl. 11.30.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Gyula Hegyi 
Det er utroligt vigtigt for Ungarn, at EU vedtager et direktiv om et fælles forsvar mod oversvømmelser. Mit land er et typisk nedstrøms-land, hvor 95 % af ferskvandet kommer fra floder uden for grænsen. Derfor er det vigtigt at inddrage landene nedstrøms i et afvandingsområde i forbindelse med forebyggelse og forsvar. Jeg har tillid til, at de østrigske, slovakiske og rumænske eksperter vil samarbejde effektivt med de ungarske vandembedsmænd om denne opgave. Jeg finder det ligeledes vigtigt, at planer for beskyttelse mod oversvømmelser indeholder de potentielle farekilder, der kan forårsage miljøforurening i tilfælde af en oversvømmelse. I sådanne tilfælde er det ofte et oversvømmet industrianlæg eller en anden fabrik, der forårsager større skade end selve vandet. Eftersom oversvømmelser i lighed med luftforurening ikke kender nogen grænser, bør tredjelande som Ukraine inddrages i gennemførelsen af direktivet.
Kathy Sinnott 
Gennem en organisation, jeg er formand for i Irland, og som hedder Hope Project, har jeg deltaget i Kommissions-forskning med titlen "Rescuing Disabled People in Emergencies" (redning af handicappede i nødsituationer). I denne forskning har vi påvist, at oversvømmelser er en meget betydelig risiko for ældre, børn og handicappede. Vi er lige gået i gang med en opfølgende undersøgelse, som specifikt ser på oversvømmelser.
Der er to grunde til, at oversvømmelser bliver sådan et problem. For det første er der klimaforandringerne med mulighed for, at havet vil stige, og i Irland, at der vil falde mere regn. For det andet er der i hele Europa men i særdeleshed i Irland en tendens til at bygge på flodsletter. Det er ikke ualmindeligt, at marker, som tidligere lå under vand i adskillige uger om året, nu bebygges med boligkvarterer på 200 huse. Før eller siden vil denne praksis hævne sig.
Jeg opfordrer Parlamentet til at indføre sund fornuft og gribe til forebyggende foranstaltninger omkring oversvømmelser og kontrol hermed.
