Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (debatt)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är uttalandet av kommissionen om överfallet på Galina Kozlova, ledamot i styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko.
Neelie Kroes
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman, ärade ledamöter! Kommissionen beklagar det våldsamma överfallet på Galina Kozlova. Överfallet ägde rum den 25 januari i republiken Mari Els huvudstad och jag lider med henne och hennes familj och önskar innerligt att hon snabbt återhämtar sig från skadorna. Kommissionen förväntar sig att händelsen utreds noggrant och i det snaraste och att förövarna ställs inför rätta. I sammanhanget noterar jag att en utredning har inletts och att republiken Mari Els president tydligen har krävt att utredningen ska prioriteras särskilt.
Kommissionen är på det hela taget medveten om läget för den finsk-ugriska ursprungsbefolkningen, såsom för befolkningen i Mari El i Ryssland. Vi känner också till den oro som ett antal ledamöter i Europaparlamentet framfört angående hur marierna behandlas, i synnerhet när det gäller det mariska språket i skolundervisningen, trakasserier av journalister och presidentvalen i december 2004. Kommissionen har i hög grad beaktat parlamentets resolution från maj 2005.
Kommissionen anser att gemensamma värderingar, däribland respekten för mänskliga rättigheter, är en hörnsten i relationerna med Ryssland. Kommissionen deltar aktivt i samråden om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland, där vi försöker diskutera de viktigaste frågorna med Ryssland på ett öppet och konstruktivt sätt. Det vore bra om vi i frågor som dessa kunde bryta upp från ömsesidiga beskyllningar och i stället koncentrera oss på erfarenhetsutbyte och det bästa sättet för oss att lösa de problem som kan uppstå i många moderna samhällen. Av denna anledning har kommissionen föreslagit att deltagandet i samråden om mänskliga rättigheter borde utökas till att inte enbart omfatta diplomater, utan även experter från berörda departement och instanser som är ansvariga för att angripa dessa frågor på plats.
Nästa omgång av samråd med Ryssland om grundläggande friheter och mänskliga rättigheter - däribland minoritetsfolkens rättigheter - kommer att äga rum den 3 maj.
Kommissionen har tagit upp frågan om mariernas rättigheter bilateralt med Rysslands myndigheter. Som svar har de gett oss information om den verksamhet som har bedrivits, verksamhet som har finansierats av regeringen i republiken Mari, för att främja utvecklingen av konst och kultur i republiken Mari, för att uppmuntra flerspråkighet och för att gynna traditionellt konsthantverk. Man stöder utgivningen av böcker av författare som skriver på språket mariska och subventionerar översättning av böckerna till ryska. Man stöder tidningar på mariska och man ger stöd till studier vid Mari Els universitet och vid andra lärosäten för högre utbildning.
Slutligen ska jag tillägga att i färdplanen för det gemensamma området för forskning och utbildning, som innefattar kulturella aspekter, har EU och Ryssland gått med på att arbeta tillsammans för att stärka och öka den europeiska identiteten med gemensamma värderingar som grund. I dessa gemensamma värderingar ingår yttrandefriheten, mediernas demokratiska funktion och respekten för mänskliga rättigheter, vilka i sin tur omfattar de rättigheter som människor från minoritetsbefolkningar har och främjandet av kulturell och språklig mångfald som en grund för civilsamhället i Europa utan skiljelinjer. Vi arbetar nu tillsammans med Ryssland på en handlingsplan för kulturellt samarbete, vars mål är att omsätta dessa principer i konkret handling. Utbyten på detta område bör bidra till att bygga upp ett bättre klimat där minoritetsbefolkningars kultur och traditioner respekteras.
Tunne Kelam
för PPE-DE-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag skulle vilja tacka kommissionsledamoten för hennes förståelse och snabba reaktion. Parlamentet har redan uttryckt sin oro över läget i republiken Mari El. Detta gjordes för två år sedan, i maj 2005, efter det att den mariska ledaren Vladimir Kozlov blivit brutalt misshandlad.
Oroande nog har ingen förbättring märkts av sedan dess. Man har fortsatt med hårdare tag mot försöken att återuppliva den mariska nationalkulturen och det mariska språket. Därför kan vi inte känna oss nöjda med att en utredning om Vladimir Kozlovs misshandel inte har gett några resultat på två år och att det nu sker ytterligare ett överfall.
Jag anser att det som är mest oroande i dagens Ryssland är att mord, dödsfall och fysisk misshandel med politiska motiv fortgår med oförminskad styrka och att inte en enda förövare har gripits eller åtalats.
Det senaste fallet gäller Ivan Safronov, som råkade ramla från ett fönster precis innan han skulle publicera en artikel om Rysslands olagliga vapenförsäljning till Syrien och Iran.
Tråkigt nog har det omfattande främlingshatet fått en ordentlig nytändning och militanta rörelser av nynazister och stalinister har blivit en del av Rysslands verklighet.
Om en regering under flera år inte har kunnat eller velat garantera den grundläggande rätten till liv och trygghet åt alla sina medborgare och ställa lejda mördare inför rätta underminerar en sådan regering med nödvändighet sin egen ställning som trovärdig internationell partner.
Vårt budskap idag är följande: Det går inte att göra några ytterligare framsteg i relationerna mellan EU och Ryssland förrän Kreml beslutar sig för att ingripa och sätta stopp för denna onda cirkel av mord och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det säger sig självt att om ryska medborgare inte kan lita på sin egen stats rättvisa, hur ska Rysslands partner utomlands kunna lita på framtida gasleveranser och att Ryssland efterlever den internationella uppförandekoden?
Csaba Sándor Tabajdi
för PSE-gruppen. - (HU) På de europeiska socialisternas vägnar är jag mycket tacksam mot Europeiska kommissionen för dess snabba reaktion, för vi står inför en mycket allvarlig situation som ger stor anledning till oro. Precis som min kollega Tunne Kelam redan har antytt ledde 2005 års beslut till resultat och situationen i republiken Mari förbättrades tillfälligt. Nu, två år senare, ser vi ännu en gång en fredlig kvinnlig aktivist, Galina Kozlova, brutalt överfallen, i en händelse som med rätta drar till sig Europeiska kommissionens och Europaparlamentets uppmärksamhet. Vi vet att de personer som överföll Vladimir Kozlov 2005 fortfarande inte har hittats, och detta är faktiskt också en grund för det nuvarande beslutet. Som ordförande för tvärgruppen för minoritetsspråk inom Europaparlamentet, och för det finsk-ugriska forumet - som är ett initiativ över partigränserna - kunde jag i september 2006 bjuda in Vladimir Kozlov hit till Strasbourg. Jag kunde direkt avgöra att detta inte är någon radikal, ohanterbar individ, utan en anmärkningsvärt återhållsam man. Syftet med dagens resolution är att notera och rikta uppmärksamhet mot att Europeiska kommissionen och Europaparlamentet uppmärksammar vad som händer där. Vi uppmanar de ryska federala myndigheterna att utöva påtryckningar på de lokala myndigheterna i republiken Mari, eftersom denna granskning är långt ifrån lugnande. Fallet behandlas som om det rörde sig om en lättare kroppsskada, medan Galina Kozlova i själva verket drabbades av en fraktur i skallbasen, vilket är en allvarlig kroppsskada! Dagens resolution är viktig även av denna anledning, och det är lika viktigt att situationen tas upp vid nästa toppmöte mellan EU och Ryssland, tillsammans med situationen för andra finsk-ugriska folk, och att den även diskuteras i samband med dialogen mellan EU och Ryssland. Jag vill tacka Neelie Kroes och kommissionen för deras samarbete.
István Szent-Iványi
för ALDE-gruppen. - (HU) Den 25 januari i år skadades Galina Kozlova allvarligt av en okänd angripare i Yoshkar-Ola. Galina Kozlova drabbades av skall-, hjärn- och ögonskador. Hon behandlades på sjukhus i flera veckor och återhämtar sig fortfarande i hemmet. Gärningsmannen eller gärningsmännen har ännu inte gripits. Detta är dock naturligtvis inte förvånande med tanke på att allvarliga händelser som drabbade aktivister som kämpade för minoriteten i Mari som vi alla vet inträffade regelbundet mellan 2001 och 2005, och inte en enda gärningsman har åtalats sedan dess. Denna situationen ger upphov till en rädsla för att dessa allvarliga händelser inträffar på order av de lokala myndigheterna eller åtminstone med deras tysta stöd.
Vår parlamentsresolution från 2005 hade påtagliga resultat, som min kollega Csaba Sándor Tabajdi har antytt, eftersom inga sådana händelser inträffade på ett och ett halvt år. Det är riktigt att situationen för Mariminoriteten inte förbättrades väsentligt, men små steg framåt tas, och därför är jag glad att kommissionen nu även hanterar dessa frågor och sätter upp dem på dagordningen. Jag ber dock även både kommissionen och parlamentet att lägga mycket större uppmärksamhet på att lösa problemen för de finsk-ugriska minoriteterna och för minoriteter i allmänheten i Ryssland.
Vi uppmuntrar unionen att höja rösten i samband med en människorättslig dialog mellan EU och Ryssland i denna fråga. Detta handlar inte bara om en isolerad händelse utan om Mariminoritetens rättigheter och faktiskt om de finsk-ugriska minoriteternas rättigheter generellt. Samtidigt uppmanar jag även unionen att äntligen lansera subventionerade program i samband med det kulturella samarbetet mellan EU och Ryssland till stöd för minoriteters utbildning, språkutbildning och underhåll av kulturella institutioner, och särskilt för de finsk-ugriska minoriteterna.
Om vi inte lyckas gå framåt måste denna fråga sättas upp på dagordningen för toppmötet mellan EU och Ryssland, för det är outhärdligt att det trots viljan i Europaparlamentet, kommissionen och rådet kommer att ske konstanta brott mot de medborgerliga rättigheterna i Ryssland.
Leopold Józef Rutowicz
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Från denna kammare protesterar vi mot dem som kränker mänskliga rättigheter och åsidosätter de rättsstatliga principerna. Vi bör dock fråga oss vilken effekt våra aktiviteter som drivs av solidaritet med välvilliga personer har. Jag tror inte att det är den effekt som vi skulle önska. Detta är dock ett av sätten att hindra sociala processer som har en negativ effekt på oss alla, såsom bristande respekt för människor, våld och kampen för att kunna lägga fram sina åsikter, något som varje medborgare i en demokratisk stat borde kunna göra.
Galina Kozlova, som är ledamot i styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko, är ett exempel. Hon är gift med Vladimir Kozlov, ordförande i republiken Mari-Els råd. Hon har tjänat republiken på ett utmärkt sätt, men till skillnad från många journalister delar hon inte sina motståndares politiska åsikter.
Som européer har vi en skyldighet att övervaka, lyfta fram och fördöma diskrimineringen av medborgarna i Mari, och överfall på deras företrädare och journalister. Vi stöder Galina Kozlova i hennes kamp för Maris medborgares intressen och demokratin.
Erik Meijer
för GUE/NGL-gruppen. - (NL) Herr talman! På 1920-talet försökte Sovjetunionen hitta en rättvis lösning på problemet med nationaliteter. Det stora ryska imperiet banade, med sina många minoriteter, vägen för ett regionalt självstyre för de andra folken, med utbildning och förvaltning på folkets språk. Det är tack vare detta beslut som 11 länder, däribland Ukraina, Georgien och Uzbekistan, har blivit självständiga.
De många mindre folken, till exempel tjetjenerna, tatarerna, osseterna, karelerna eller mari fick däremot bara autonoma områden inom Ryssland eller en av de federala delstaterna. Dessa folk har haft det dåligt ända sedan Sovjetunionens sönderfall. Ingen har erkänt deras rätt till självständighet och de hoppas alla att de trots allt kan behålla de rättigheter som gavs till dem för 85 år sedan.
Tyvärr hotas dessa rättigheters fortlevnad av en återuppstående nationalism i både Georgien och Ryssland. Det dåliga politiska klimatet i Ryssland är priset för att hålla fast vid Tjetjenien, mot tjetjenernas vilja, med extremt våldsamma medel. Hot och mord främjas faktiskt inom armén där unga soldater systematiskt utsätts för övergrepp av äldre soldater och är skyldiga att hålla tyst om det.
I Putins Ryssland finns det allt mindre utrymme för protester, kritiska undersökningar och maktskiften. Stabiliteten i den regim som sitter vid makten och den ständigt ökande maktkoncentrationen över de olika regionerna i Moskva får absolut prioritet. Motståndare sätts bakom galler, misshandlas eller utestängs från val. Ännu mer drastiskt är kritikers plötsliga död, särskilt personer som misstänks för att avslöja viktig information. EU måste hjälpa Ryssland att inte glida längre ned mot en situation som håller på att bli ohållbar för allt fler personer. Det är mot denna bakgrund som skyddet för de personer som står upp för republiken Maris rättigheter bör betraktas.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Först vill jag tacka mina kolleger Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Charles Tannock för deras initiativ att ordna så att vi kan ta del av kommissionens rapport om Galina Kozlova i dag och anta en resolution.
Denna resolution är ännu en handling från Europaparlamentet, avseende brott mot de mänskliga rättigheterna i Ryssland, som är knutet till EU genom ett partnerskaps- och samarbetsavtal - som är gällande - och genom ett strategiskt partnerskap som nu förefaller grundat inte på gemensamma värderingar utan på pragmatism, i sökandet efter ekonomiska och andra fördelar.
För mig, som ledamot i Europaparlamentets underutskott för de mänskliga rättigheterna, är en väg i samarbetet mellan EU och Ryssland särskilt viktig - de pågående samråden mellan EU och Ryssland i frågor om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter och grundläggande rättigheter. I detta sammanhang förtjänar det brutala överfallet på Galina Kozlova, chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko och hustru till Mari-rådets ordförande Vladimir Kozlov, en attack med precedensfall i republiken Mari, inte bara vår uppmärksamhet och diskussion, utan det tvingar oss att ännu än gång återkomma till den allmänna situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland.
Enligt de senaste uppgifterna är Ryssland nu den näst farligaste platsen i världen för journalister (efter Irak). Därför stöder jag helt andan i vår resolution, i vilken Europaparlamentet uppmanar Ryssland och statliga lokala myndigheter att uppfylla sina folkrättsliga åtaganden, inte bara att garantera tryckfriheten, utan att införa lagstiftningsbestämmelser som hör samman med skyddet och stödet för minoritetsspråk och kulturer.
Jag anser att de finsk-ugriska minoriteternas problem i Ryssland skulle kunna tas upp av kommissionen under den pågående dialogen mellan EU och Ryssland om frågor om de mänskliga rättigheterna och under toppmötet mellan EU och Ryssland.
Józef Pinior
(PL) Herr talman! Europaparlamentet uttrycker sin oro över överfallet på Galina Kozlova, ledamot i styrelsen för den nationella organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko i republiken Mari-El i Ryssland. Galina Kozlova är gift med Vladimir Kozlov, ordförande i republiken Mari-Els råd, som också var nominerad till 2006 års Sacharovpris. Vi bör minnas att detta pris överlämnades av Estlands nuvarande president, Toomas Ilves, som tidigare var ledamot i Europaparlamentet.
Frågan uppstår vad Ryssland har för avsikter. Antalet överfall på oberoende aktivister och journalister ökar. Allt fler incidenter har fortfarande inte förklarats. Frågor som förtryck, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och rättigheterna för nationella minoritetsgrupper i Ryssland tas upp allt oftare. Det som händer är kanske att president Vladimir Putins regim blir allt mer diktatorisk? Detta fall bör ge näring åt våra tankar, och vi måste kräva en grundlig utredning av de ryska myndigheterna för att identifiera gärningsmännen bakom överfallet.
Neelie Kroes
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Detta har varit en gripande debatt och jag har noggrant noterat alla synpunkter som framförts. Det är bra att vi ibland riktar vår uppmärksamhet mot frågor som inte nödvändigtvis skapar rubriker inom EU. Överfallet på Galina Kozlova var en sådan händelse och jag hoppas innerligt att hon kommer att tillfriskna helt och hållet så snart som möjligt så att hon kan fortsätta med sina förpliktelser.
Som jag sa så skulle kommissionen vilja ha en konstruktiv dialog med Ryssland om dessa frågor. Vi känner både till den kritik som framförts mot mariernas nuvarande situation och de ansträngningar som har gjorts på officiell nivå i Ryssland för att skydda deras rättigheter och kultur. Det moderna samhället måste hitta sätt att ta itu med minoriteters situation för att uppmuntra fredlig och harmonisk socioekonomisk utveckling. Vi måste alla fortsätta att anstränga oss i det avseendet. Vi ska därför försöka använda våra kontakter med Ryssland, och i synnerhet samråden om mänskliga rättigheter, till att identifiera samarbetssätt för att förbättra situationen. Jag har redan nämnt att den 3 maj är en av mötesdagarna.
Kommissionen kommer att fortsätta ta upp frågor om mänskliga rättigheter på alla nivåer, från toppmöten och nedåt. För en mer ingående diskussion är samråden om mänskliga rättigheter det bästa forumet för åsiktsutbyte med Ryssland.
Talmannen
Jag har mottagit tre resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 103.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i dag kl. 17.00.
