EU-garanti till EIB mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför EU (debatt) 
Talmannen
Den första punkten är ett betänkande av Ivailo Kalfin, för budgetutskottet, om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken för förluster vid lån till och garantier för projekt utanför Europeiska unionen - C7-0110/2010 -.
Ivailo Kalfin
föredragande. - (EN) Herr talman! Europeiska investeringsbankens nuvarande mandat för dess verksamhet utanför EU löper ut i slutet av oktober. Parlamentet och rådet måste enas om villkoren för en förlängning av det.
Parlamentet har diskuterat denna fråga mycket ingående under flera månader. Under denna period har vi diskuterat många idéer och försökt att lyssna till många berörda parters åsikter. Vi har hållit dussintals möten, både utanför och i parlamentet, med de politiska grupper som arbetat med betänkandet.
Jag vill ta tillfället i akt att tacka alla mina kolleger från de politiska grupperna och från förvaltningen för deras engagemang och för deras arbete grundat på högsta möjliga yrkesmässiga standarder samt för deras strävan att uppnå bred enighet om ett mandat för Europeiska investeringsbanken, vilket kommer att bidra till att EU:s mål kan nås. Jag tackar också Europeiska investeringsbanken och kommissionen för deras kontinuerliga stöd och råd, som varit mycket värdefulla för vårt arbete.
Nu har vi utarbetat ett förslag till beslut som parlamentet ska rösta om och som bidrar till bättre samordning mellan Europeiska investeringsbanken och de andra EU-organen, ökad öppenhet och delaktighet för berörda parter samt ett bättre övervaknings- och rapporteringssystem. Beslutet kommer att förbättra insynen i konsekvenserna av bankens verksamheter.
Efter detta beslut kommer vi att börja utarbeta en gemensam EU-ståndpunkt med rådet. Förslaget till beslut medför att bilden av Europeiska investeringsbanken som en framgångsrik, förstklassig finansiell institution och investeringsbank bevaras. Eftersom Europeiska investeringsbanken är en EU-institution förväntar man sig dock också att den i högre grad ska bidra till EU:s mål genom sina särskilda medel och verktyg.
De föreslagna ändringarna grundas på samlade erfarenheter och på en insikt om att bilden av Europeiska investeringsbanken som en förstklassig investeringsbank inte bör äventyras.
Parlamentet föreslår en mycket bättre samordning mellan Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och banken vid genomförandet av målen för EU:s politik för yttre förbindelser. Europeiska investeringsbanken måste utarbeta parametrar för utveckling och miljöpåverkan och rapportera om slutförandet av dem. Den kommer indirekt att bidra till fattigdomsbekämpning och begränsning av klimatförändringar samt stimulera de små och medelstora företagens och lokalsamhällenas utveckling.
Övervaknings- och rapporteringssystemen garanterar bättre insyn, ökad tillgång till information och större möjligheter för berörda aktörer att komma med synpunkter på ett tidigt stadium vid prövningen av projekten. Ytterligare 2 miljarder euro kommer att avsättas till miljörelaterade projekt. Detta bör utgöra ett bidrag till partnerländernas insatser för att finansiera genomförande av klimatrelaterade projekt. Låt oss hoppas att det nya instrumentet kommer att skapa incitament för de potentiella mottagarländerna att i ökad utsträckning förbinda sig för EU:s klimatmål.
Parlamentet föreslår också en höjning av taken för de EU-garantier som banken kan utnyttja. Vid första anblicken är det ett mycket svårt beslut eftersom det är oerhört känsligt för medlemsstaterna. Varje höjning av taken betyder i själva verket ett bidrag på 9 procent till garantifonden, men å andra sidan är det ett mycket bra instrument som ger en hävstångseffekt och lockar fler finansieringsinstitutioner till EIB:s projekt.
Den föreslagna höjningen av taken uppgår till cirka 1,7 miljarder euro och gör det åtminstone möjligt för banken att upprätthålla sin verksamhet i föranslutningsländerna, framför allt i Medelhavsområdet. Under de senaste åren har denna finansiering ökats på rådets begäran. Därför måste EU vidta ytterligare åtgärder för att stödja ekonomierna i länderna på västra Balkan och i Afrika, framför allt i dessa tider.
Det innebär inte några nämnvärda kostnader, men fördelarna med att uppnå EU-målen i dessa områden är väldigt stora. Vi uppmanar Europeiska investeringsbanken att öka sin kapacitet att bedöma och rapportera om de utvecklingsmässiga, miljömässiga och människorättsliga aspekterna av sina projekt.
Banken måste be långivarna att rådfråga lokala berörda parter innan den fattar beslut om projekt. Vi bekräftar återigen bankens goda praxis att undvika samarbete med partner i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och partner som använder sig av skatteparadis. Vi föreslår att man inrättar en arbetsgrupp som bidrar till bättre samordning och kombinering av medlen från olika givare till mitten av 2012.
En arbetsgrupp kommer att analysera de nuvarande förfarandena när det gäller EU:s och medlemsstaternas utbetalning av utvecklingsbistånd för att öka biståndets effektivitet och framhäva EU:s roll som den största givaren av utvecklingsbistånd i världen. (debatt)
Siim Kallas
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka föredraganden Ivailo Kalfin och de andra parlamentsledamöterna för deras konstruktiva inställning till förslaget, som belyser parlamentets stora intresse för Europeiska investeringsbankens verksamhet.
Jag anser att parlamentet har åstadkommit ett balanserat betänkande som kommer att utgöra en stabil grund för de kommande förhandlingarna med kommissionen och rådet.
I april lade kommissionen fram ett lagstiftningsförslag om ändring av beslut 633/2009/EG efter en halvtidsöversyn av tillämpningen av Europeiska investeringsbankens externa mandat.
Nu är det mycket viktigt att man i läglig tid fattar ett beslut som gör det möjligt för EIB att fortsätta sitt externa arbete fram till 2013, samtidigt som man förstärker bankens mandat för att garantera att dess investeringar utanför EU i allt högre grad anpassas till EU:s politiska mål, framför allt i fråga om klimatförändring och utveckling.
När det gäller dagens omröstning accepterar kommissionen flera av de ändringsförslag som har lagts fram. De handlar för det första om kravet på att stärka de utvecklingsmässiga aspekterna av EIB:s verksamhet och för det andra om uppmaningen att höja de regionala taken för det allmänna mandatet. Detta kan bland annat göra det möjligt för EIB att upprätthålla en rimlig verksamhetsnivå i vissa regioner, framför allt i föranslutningsländer, och bidra till att hjälpa EIB att delta i våra gemensamma stödinsatser för Tunisiens och Egyptens övergång till demokrati. Den tredje punkten är det allmänna kravet på ökad öppenhet, bättre rapportering och ökad effektivitet.
Å andra sidan kommer det att krävas ytterligare förhandlingar inom ramen för trepartssamtalen om andra ändringsförslag. Det gäller, för det första, begränsningar av berättigandet inom ramen för ländernas klimatförändringsmandat för de länder som rådet bedömer inte har förbundit sig för lämpliga klimatförändringsmål.
För det andra finns det några ändringsförslag som handlar om inrättande av regionala operativa riktlinjer som delegerade akter, vilket innebär att de inte kan vara operativa och flexibla allmänna riktlinjer, vilket var kommissionens avsikt i vårt ursprungliga förslag.
Slutligen, för det tredje, finns det några ändringsförslag som rör långsiktiga frågor som inrättandet av en EU-plattform för samarbete och utveckling eller reflektionerna om framtiden för samarbets- och utvecklingsfinansiering på lång sikt, som inte direkt hänger samman med genomförandet av det nuvarande mandatet.
Vi bör vara försiktiga eftersom förhandlingarna om dessa ändringsförslag kan försena antagandet av beslutet, och vi kanske bör överväga att inte ägna oss åt långa och komplicerade förhandlingar i samband med detta beslut.
Trepartssamtal mellan institutionerna kommer att inledas mot bakgrund av det betänkande som antas i dag. Det gemensamma målet är att beslutet ska antas före sommaren så att vi inte riskerar att inte ha fattat ett beslut i oktober 2011 och att EIB:s externa verksamhet därmed avbryts efter det datumet.
Vincent Peillon
Herr talman! Först av allt vill jag tacka Ivailo Kalfin för det mycket goda arbete som vi har kunnat utföra tillsammans och för utskottet för utrikesfrågor, som jag varit föredragande för, tacka mina kolleger Heidi Hautala, Alexander Graf Lambsdorff och Marietta Giannakou.
Eftersom Ivailo Kalfin själv har gjort det kommer jag inte att redogöra för de positiva punkterna i betänkandet och det förslag som han försvarade i fråga om klimatförändringsmandatet, ökningen av personalresurser, beaktandet av sociala och utvecklingsmässiga aspekter, miljön, de mänskliga rättigheterna, garantins nya inriktning mot de länder som bäst behöver den och en starkare koppling till EU-politiken.
Parlamentet är enigt om alla dessa punkter - låt mig klargöra det - och måste så förbli under de svåra förhandlingar som, vilket jag just hörde, kommer att hållas med rådet.
Jag vill betona två brister på detta stadium. Jag beklagar att varken behovet av att förbereda EIB för mikrokrediter eller behovet av att redan nu inleda debatten om taken efter 2013 har beaktats, trots att utskottet för utrikesfrågor röstade för båda dessa saker och enighet uppnåddes mellan alla politiska grupper. Därför beslutade gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet, med Ivailo Kalfins och de andra föredragandenas samtycke, att lägga fram ändringsförslag om dessa två ämnen.
Slutligen finns det en viktig punkt på det politiska planet som jag vill uppmärksamma er på och som har debatterats i åratal. När Berlinmuren föll kunde vi reagera, inte bara genom utvidgningen, vars praktiska arrangemang ifrågasattes av vissa men som onekligen var nödvändig, utan dessförinnan inrättade vi Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) för att kunna stödja den nödvändiga ekonomiska och demokratiska övergången.
EU och EIB, kraften bakom detta, är den största bidragsgivaren på andra sidan Medelhavet. Samtidigt vet vi dock att utbetalningen av dessa medel inte kommer att fortsätta efter denna programperiod - med andra ord efter 2013, som jag nämnde nyss - och att våra diskussioner i dag tyder på att det kan förekomma svårigheter i framtiden.
Det finns ett projekt - som redan har antagits av parlamentet och som stöds i betänkandet om unionen för Medelhavsområdet - som omnämns i Ivailo Kalfins betänkande som debatteras i dag, och det är inrättandet av en Europa-Medelhavsbank för utvecklingsbistånd och investeringar. På så sätt kan man i praktiken, och inte bara genom retoriska påståenden, erkänna EU:s vilja att stödja den omfattande demokratiska utvecklingen på andra sidan Medelhavet, och jag hoppas att man verkligen kommer att ta itu med detta och under de kommande månaderna vidta åtgärder som främjar inrättandet av denna bank.
Thijs Berman
föredragande för yttrandet från utskottet för utveckling. - (NL) Herr talman! Den snabba ekonomiska tillväxten i utvecklingsländerna går många människor förbi. Till och med i afrikanska länder har den ekonomiska utvecklingen fördubblats, vilket framgår tydligt i stora städer som Addis Abeba. Orättvisorna växer dock lika snabbt.
Det är framför allt kvinnor och jordbrukare som inte ges tillräckliga möjligheter att utveckla sina inkomstkällor. Ett av de främsta hindren är tillgång till finansiella tjänster. Privata banker har helt enkelt mer förtroende för affärsmän som gör snabba vinster än för kvinnor och jordbrukare.
Offentliga banker spelar en oersättlig roll i detta sammanhang. Genom denna lagstiftningsresolution tar EIB följaktligen ett mycket viktigt steg framåt. Banken beviljar inte längre bara lån till dammar, vägar och stora infrastrukturprojekt som genomförs av europeiska företag. Denna gren av bankens verksamhet måste fortsätta men den bör givetvis omfatta förfaranden som gör det möjligt för alla lokala berörda parter att komma till tals, enligt det tydliga kriteriet hållbarhet och social rättvisa. Det bör inte finnas någon möjlighet att utnyttja skatteparadis inom ramen för dessa projekt.
Det som är nytt är att EIB nu kommer att arbeta med att hjälpa ägare till små företag i utvecklingsländerna genom att ge möjlighet till lån. Det kan ske via lokala banker, mikrofinansieringsinstitut - även om vi behöver ytterligare ett ändringsförslag i detta sammanhang - och samarbete med medlemsstaternas utvecklingsbanker. EIB bör ges ytterligare utrymme att utveckla sin expertkunskap internt, med tillräcklig personal. Den nya dimensionen av EIB:s verksamhet gör banken till ett oumbärligt verktyg för EU:s utvecklingspolitik, med ett tydligt åtagande att garantera lika möjligheter i utvecklingsländerna och hållbar ekonomisk tillväxt.
Jag vill tacka EIB, min kollega Ivailo Kalfin och alla föredragandena för deras utmärkta samarbete.
William  Dartmouth
föredragande för yttrandet från utskottet för internationell handel. - (EN) Herr talman! Hittills har de personer som driver Europeiska investeringsbanken gjort det i en anda av ekonomisk redlighet.
Lån har getts och garantier har tillhandahållits med försiktighet, och därför har Europeiska investeringsbanken beviljat mycket få osäkra lån.
Syftet med betänkandet är dock att sprida Europeiska investeringsbankens yrkesetik och utvidga dess ansvarsområde så att det även omfattar ett antal politiska mål. Kommissionsledamoten klargjorde detta.
En lättnad av det affärsmässiga kriterium som banken hittills har tillämpat kommer utan tvekan att leda till den garanti som efterlyses. Detta kommer dock att kosta skattebetalarna, och jag måste återigen ifrågasätta om de hårt pressade skattebetalarna i EU och Storbritannien verkligen vill att deras pengar ska användas för att genomföra politiska mål utanför EU?
George Sabin Cutaş
Herr talman! Syftet med den garanti som beviljas Europeiska investeringsbanken är enligt detta betänkande att utveckla sociala och ekonomiska strukturer och att minska klimatförändringen i tredjeländer, samtidigt som man främjar demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Därför är jag positiv till förslaget att öka bankens allmänna mandat, förutsatt att de länder som denna garanti avser innefattar kandidatländer och de länder som har undertecknat partnerskapsavtal med EU.
För att bättre kunna fullgöra sina åtaganden i tredjeländer behöver banken omfattande resurser och mer specialiserad personal. I detta sammanhang bör EIB överväga att främja vissa projekt som är av strategisk betydelse för EU, som gasledningsprojektet Nabucco och andra stora projekt som rör väg-, sjötransport- och energiinfrastruktur.
Slutligen vill jag betona bankens behov av att till viss del övervaka de finansierade projekten, både under genomförandet och vid slutförandet, för att kontrollera att de sociala och miljömässiga kriterierna efterlevs.
Giovanni Collino
Herr talman, mina damer och herrar! Först av allt vill jag tacka föredraganden Ivailo Kalfin för hans arbete. Genom dagens omröstning förnyas EU-garantin till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån för investeringar i projekt utanför EU. Denna åtgärd är mycket viktig i den nuvarande ekonomiska situationen, som kännetecknas av radikala förändringar såväl på marknaderna som i fråga om produktionsmetoderna och förhållningssättet till ekonomin.
Å ena sidan spelar EIB en avgörande roll för EU och å andra sidan förstärker EU sin politiska och ekonomiska närvaro utanför de 27 medlemsstaternas gränser. En kompromiss har nåtts med de övriga politiska grupperna om att ändra kommissionens ursprungliga text. Diskussionerna, där många olika åsikter framfördes, var konstruktiva både i budgetutskottet och under förberedelserna för dagens sammanträde.
De ämnen som togs upp under förhandlingarna och den politiska debatten var: stöd till lokala små och medelstora företag; maximering av synergieffekterna inom ramen för utvecklingssamarbetet för att undvika dubbelarbete i de sydliga länderna och slöseri med resurser; karaktären hos EIB, som förblir en investeringsbank som tillhandahåller lån, konkurrerar på de internationella marknaderna och inte tillhandahåller finansiering utan säkerhet; den geografiska räddvidden för EIB:s investeringar, som har utvidgats till länder som Libyen och Irak men inte till länder som Vitryssland, där respekten för mänskliga rättigheter i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna måste vara ett minimikrav för att insatser ska planeras.
Det verkar ytterst sannolikt att det arbete som har gjorts i parlamentet inom en mycket snar framtid kommer att få rådets och kommissionens samtycke. Mot bakgrund av det arbete som har gjorts kommer föredraganden att lägga fram ett muntligt ändringsförslag om att öka anslagen till garantier för EIB:s investeringar i Medelhavsområdet. Dessa investeringar kan bidra till att stabilisera Medelhavsområdet, inte minst mot bakgrund av problemen i samband med de senaste veckornas flyktingströmmar.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
William  Dartmouth
ledamot. - (EN) Herr talman! Jag vill be talaren att överväga hur mycket allt detta kostar skattebetalarna.
Giovanni Collino
(IT) Herr talman! Vad syftar frågeställaren på, hela insatsen eller en särskild punkt?
Göran Färm
för S&D-gruppen. - Herr talman! Ett stort tack till föredragande Ivailo Kalfin, som har gjort ett väldigt gediget arbete. Han har samarbetat med både EIB och föredragandena från de fem olika utskott i parlamentet som varit delaktiga. Jag tycker verkligen att de har uppnått ett utmärkt resultat.
Finanskrisen visar hur oerhört viktigt det är att ha stabila offentliga institutioner som står för kreditgivning på avgörande investeringsområden när den privata finansmarknaden svajar. Därför diskuterar vi nu i många olika sammanhang skapandet av nya finansiella instrument, men också utveckling av de instrument vi redan har, i det här fallet EIB:s verksamhet utanför Europa.
Jag vill främst peka på tre punkter som jag hoppas får gehör både i parlamentet och i rådet. För det första: Ökad samstämmighet med EIB:s verksamhet och riktlinjerna för EU:s utvecklings- och utrikespolitik. För det andra: En höjning av maxtaket för projekt mot klimatförändringarna. För det tredje: Ökade lånetak som kräver en ökad garantiinsats från medlemsstaterna.
Huvuddelen av EIB:s verksamhet riktas till Europa, men räknar man antalet mottagarländer så är faktiskt de flesta utvecklingsländer. Därför röstar vi i dag bland annat om krav på skärpt projektutvärdering, krav om att EIB på förhand ska göra en rejäl bedömning av om investeringen verkligen kommer att bidra till våra utvecklingsmål. De kraven uppmanar jag verkligen alla att stödja. För att uppnå det här behöver vi också öka insynen i EIB:s verksamhet i de länder som omfattas av det externa mandatet. I dag har vi ofta långa, komplicerade kedjor av finansiella transaktioner som gör insynen väldigt svår. Vi trycker också på för ytterligare skärpt uppmärksamhet på EIB:s egna regler mot verksamhet i skatteparadis.
Ett bra finansiellt system är en förutsättning för en fungerande ekonomi i utsatta delar av världen. Därför gläder det mig att vi nu kan ge vårt stöd också till det muntliga ändringsförslag som jag hoppas vinner allas stöd och som ger oss större resurser att sätta in i länder som Egypten och Tunisien.
Detta betänkande är ett viktigt steg i en riktning som jag hoppas att även rådet kommer att stödja i den kommande förhandlingen.
Carl Haglund
för ALDE-gruppen. - Herr talman! Låt mig inledningsvis tacka föredraganden för ett utmärkt och professionellt arbete med betänkandet. Vi har samarbetat bra mellan grupperna och jag tycker att resultatet är mycket bra.
Ledamöterna på den andra sidan av kammaren har uttryckt farhågor om att vi skulle vara på väg att äventyra det goda arbete som Europeiska investeringsbanken (EIB) har gjort hittills. Jag tycker att dessa farhågor är helt obefogade. Faktum är att vi nu utvärderar det halvtidsmandat vi har och vi kommer att utveckla banken i en bättre riktning.
Å ena sidan är det bra att minnas de nya och goda idéer som det finns ganska mycket av och som det är bra att ta till vara på i det här skedet, å andra sidan är det bra att minnas att vi så småningom ska börja förhandla om EIB:s mandat för nästa finansram, det vill säga den som börjar att gälla 2014. I det skedet måste vi bedöma vart vi vill föra banken, vilka nya uppgifter vi kan tänkas tillföra den samt på vilket sätt de nya uppgifterna ska mötas med eventuella nya finansiella resurser för banken. Det här är en viktig sak att komma ihåg.
I det här sammanhanget vill jag ta fasta på två detaljer. Den ena är den som Göran Färm nämnde, det vill säga det faktum att det ser ut som om vi skulle kunna enas om att öka de resurser som EIB kan använda i Nordafrika, vilket jag tycker är mycket bra med tanke på den politiska situation som råder. Det är just därför som EIB ska ha ett externt mandat, det vill säga för att vi ska kunna agera enligt unionens målsättningar.
Jag vill också gärna lyfta fram något som Alexander Graf Lambsdorff säkert också kommer att lyfta fram, nämligen att ALDE-gruppen var mån om att vi inte skulle kunna använda EIB:s externa mandat för att låna ut pengar till Vitryssland. Detta ingår i den politik vi vill föra och i de principer vi står för inom Europeiska unionen och som också vårt viktiga verktyg, dvs. EIB, i princip måste respektera.
Sammanfattningsvis tycker jag att vi har gjort ett bra arbete tillsammans med de politiska grupperna och att föredraganden har gjort ett ypperligt jobb med att hitta sådana lösningar som gör att vi troligen kommer att få ett mycket brett stöd för betänkandet när vi röstar om en dryg timme. Jag tycker att det är en bra förutsättning när vi ska förhandla med rådet. Jag hoppas att Europeiska rådet är villigt att se positivt på de goda förändringstankarna inom Europaparlamentet.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Först av allt vill jag tacka Ivailo Kalfin för hans ambitiösa betänkande och återigen påminna er om att det var EU-domstolen som krävde att det externa mandatet skulle godkännas enligt medbeslutandeförfarandet. Med andra ord handlar det om utökade rättigheter för parlamentet - och i egenskap av självmedvetna parlamentsledamöter välkomnar vi givetvis detta.
EU har själv satt upp ett antal berömvärda mål i Lissabonfördraget: att bevara naturresurser, att bekämpa fattigdom och att verka för demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Därför är det helt rätt att EIB fungerar som ett instrument för att uppnå dessa mål och att banken inte motarbetar dem utan i stället gör allt för att garantera att målen nås med EIB:s hjälp. Vi talar framför allt om miljöinfrastruktur, bättre vattenförsörjning och avlopp samt ökade anslag till hälsa och utbildning, eftersom vi vet att dessa saker bidrar till att skapa en framtid i tredjeländer och till att bekämpa fattigdomen.
Ur miljösynpunkt är det villkorade mandatet i fråga om klimatförändring också mycket positivt. Ytterligare 2 miljarder kommer att avsättas, och om vi tar våra egna mål inom klimatpolitiken på allvar måste vi givetvis samarbeta med EIB inom detta område. Jag är mycket positiv till att Ivailo Kalfin har föreslagit att EIB också bör bistå den ekonomiska utvecklingen och övergången till demokrati i Medelhavsområdet - framför allt just nu i Tunisien och Egypten. Därför anser vi att dessa ändringsförslag, som vi snart kommer att rösta om, är riktiga.
Vi har ett stort intresse av ökad insyn i Europeiska investeringsbanken. Kommissionen måste numera lägga fram en rapport varje år. Det räcker dock inte utan vi vill ha verklig öppenhet. Vi vill också att icke-statliga organisationer och andra behöriga organ involveras i besluten innan de fattas. Vi anser att denna öppenhet kommer att bidra till att EIB accepteras och att den inte undergräver bankens verksamhet.
Med tanke på alla goda idéer som har lagts fram här i parlamentet hoppas vi också att rådet inte kommer att släpa efter utan kommer att stödja EIB:s och parlamentets ambitiösa politiska inställning. Därför hoppas vi att förfarandet kommer att slutföras snarast, så att vi tillsammans kan utforma en politik som även gynnar medborgarna i tredjeländer.
Kay Swinburne
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! När vi garanterar lån för projekt i eller utanför EU måste vi komma ihåg att de får ekonomiska konsekvenser. Även om det kan verka vara ett bra sätt att använda EU-medel utanför EU måste vi vara mycket försiktiga och se till att lämpliga riskhanteringskontroller genomförs för att övervaka dessa typer av lån och undersöka vilka budgetmässiga konsekvenser de får.
I egenskap av parlamentsledamöter måste vi vara fullt medvetna om den belastning vi utsätter EU-budgeten och följaktligen medlemsstaternas budgetar för. Det kommer att vara mycket viktigt med kontrollsystem och öppenhet när vi använder balansräkningen för att uppnå en hävstångseffekt, vilket framgick under den ekonomiska krisen då bankerna inte var helt medvetna om vidden av sitt ansvar.
Vi måste dra lärdom av finansindustrin och försäkra oss om att vi vet exakt vad EU garanterar och vilka lämpliga nivåer av demokratisk kontroll som upprätthålls.
Det är mycket viktigt att vi försäkrar oss om att de personer i EIB och kommissionen som har till uppgift att förvalta dessa finansiella produkter och fatta långtgående beslut har den expertkunskap som krävs för detta.
Det är skattebetalarnas pengar. Vi måste använda dem omsorgsfullt.
Miguel Portas
Herr talman! Ämnet för dagens debatt är både utvidgningen och förtydligandet av Europeiska investeringsbankens mandat, som är kopplat till ett system med garantier som krävs för dess finansieringsverksamhet.
Jag anser att det är korrekt att föreslå en utvidgning eller ett förtydligande av mandatet. På så sätt kommer EIB enklare att kunna nå sina mål i fråga om samarbete och utvecklingsbistånd. Så länge EIB och EU vill vara underordnade kreditvärderingsinstituten kommer garantierna givetvis att vara problematiska.
Vissa personer hävdar att detta kan öka risken och att vi därför bör vara försiktiga när vi investerar i hälsa, utbildning, fattigdomsbekämpning och i millennieutvecklingsmålen, eftersom inget av dessa områden är särskilt lukrativt. I stället bör vi diskutera vårt förhållande till kreditvärderingsinstituten. Låt oss dessutom diskutera hur man kan vara så noggrann när det gäller de garantier som skattebetalarna måste ge för fattigdomsbekämpning och samtidigt glömma bort att EU inte försökte reglera de privata bankerna eller förhindra de ekonomiska brott som de har varit inblandade i under alla dessa år och som nu betalas med miljontals arbetslösa. Denna fråga bör vi ställa oss.
Under alla omständigheter finns det ett problem som jag är betänksam inför. Mina betänkligheter är mycket tydliga. För det första har vi en union vars internationella politik kännetecknas av dubbelmoral. Ur människorättslig synvinkel finns det ingen anledning att EIB ska finansiera projekt i Libyen men inte i Vitryssland.
Vilka är egentligen kriterierna på detta område? Vi måste vara mycket tydliga angående detta. Jag är dessutom betänksam i en annan fråga. Europeiska utrikestjänsten har ett mycket långtgående mandat som innefattar militära operationer. Jag undrar om dessa aspekter överlappar varandra och hur det kommer sig att EIB inte enkelt kan avledas från sina egna mål och det mandat som banken inrättades för.
Marta Andreasen
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Europeiska investeringsbanken utnyttjar offentliga medel från medlemsstaterna för att garantera lån, antingen till finansiella mellanhänder eller till de slutgiltiga mottagarna i 74 olika länder. Jämfört med andra internationella institutioner med liknande uppgifter är EIB inte känd för öppenhet, och dess policy när det gäller offentliggörande av information omfattar ännu inte utvärderingsrapporter.
Framför allt när det gäller EIB:s lån till små och medelstora företag via mellanhänder i form av banker vet allmänheten fortfarande inte vart pengarna går. I betänkandet kräver man inte att dessa mellanhänder ska offentliggöra information. Med tanke på att EIB beviljar lån som garanteras av EU, vars budget finansieras av de europeiska skattebetalarna, uppmanar jag alla att rösta mot betänkandet eftersom skattebetalarnas intressen inte skyddas i tillräckligt stor utsträckning.
Lucas Hartong
(NL) Herr talman! EIB stöder EU:s utrikespolitik, framför allt utvecklingspolitiken. Det framgår av betänkandet från Ivailo Kalfin, min kollega från gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet. Delegationen från det nederländska Frihetspartiet (PVV) vill dock inte att EU ska ha någon form av utrikespolitik och definitivt inte någon bank som bedriver politisk verksamhet.
Jag kan inte förstå varför, men EIB bedriver verksamhet utanför EU och bankens budget garanteras av EU-budgeten och finansieras av skattebetalarna. Det finns några minst sagt fantastiska länder som får medel från EIB, som de palestinska territorierna, Gaza, Libyen, Kuba, Venezuela, Turkmenistan och Maldiverna. Inget av dessa länder är direkt ett lysande exempel på demokrati.
Nu vill kommissionen dock öka EIB:s finansiella tak. Givetvis innebär det att vi dessutom kommer att investera i klimatförändringar i dessa länder. Kan ni föreställa er det? I Gaza, på Kuba? Det är material till en ny Mr. Bean-film, men det händer faktiskt på riktigt!
PVV kommer att bekämpa detta förslag med alla medel och följaktligen kommer vi också bestämt att rösta mot det.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Thijs Berman
(NL) Herr talman! William (the Earl of) Dartmore förstår inte skillnaden mellan lån och bidrag och Marta Andreasen borde läsa igenom EIB:s årsrapport en gång till, och Lucas Hartong inser inte att Europa inte är en ö i världen och att vi måste investera i andra länder om vi vill ha fred och stabilitet även på vår kontinent.
Detta finansieras inte enbart genom bidrag utan främst, vilket är en bättre lösning, genom lån. Jag är säker på att du håller med mig om det, Lucas Hartong.
Lucas Hartong
(NL) Herr talman! Thijs Berman är säkerligen medveten om att politik handlar om politiska val. Därför väljer vi att investera skattebetalarnas pengar på ett mycket smartare sätt, i medlemsstaternas utrikespolitik i stället för i EU:s utrikespolitik.
Barbara Matera
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill gratulera föredraganden till arbetet med Europeiska investeringsbankens externa mandat. EU:s finansiella gren spelar i dag en mycket viktig roll när det gäller det politiska åtagande som EU vill ingå i fråga om länderna vid Medelhavets södra kust. Att inrätta varaktiga demokratiska institutioner kräver stora insatser från folket, och EU, som har arbetat tillsammans med EIB i dessa regioner under många år, kan ge dem värdefullt stöd under övergångsperioden när det gäller uppförande av infrastruktur och förstärkning av lokala företag.
I det betänkande som vi röstar om i dag föreslås en höjning av de tak som banken tillämpar med nästan 2 miljarder euro. Genom detta beslut kommer banken att kunna slutföra flera viktiga projekt som hotas av resursbrist, men som är strategiskt viktiga för stabiliseringen i Medelhavsområdet samt för de länder som förbereder sig för att gå med i EU. Det krävs en hög nivå av samordning mellan kommissionen, den nya Europeiska utrikestjänsten och EIB för att uppnå dessa mål.
Jag anser att det är mycket viktigt att utveckla ett gemensamt styre för dessa tre aktörer i de medlemsländer där banken är verksam. Därför uppmanar jag kommissionen och EIB att inrätta en plattform för att - tillsammans med parlamentet och rådet - undersöka hur man på bästa sätt hanterar utmaningarna i EU:s externa politik med finansiella instrument och innovativa metoder.
Edit Herczog
(HU) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! I egenskap av skuggföredragande när det gäller Europeiska investeringsbankens ansvarsfrihet anser jag och min kollega Jean-Pierre Audy att de EU-garantier som beviljas Europeiska investeringsbanken är en mycket viktig fråga. Europeiska investeringsbanken är en huvudaktör för finansieringen av betydande projekt i och utanför EU, och dess roll kommer att fortsätta att växa. Enligt de aktuella bestämmelserna har dock ingen EU-institution rätt att kontrollera EIB, och vi vill ändra detta i framtiden för att undvika att det hindrar tillväxt längre fram.
Lån som beviljas till länder utanför EU kräver större uppmärksamhet och omsorg än projekt som ska genomföras inom EU, inte bara på grund av vad som just har sagts utan också för att man inte kan utöva lika stor kontroll över extern utveckling som över investeringar inom EU. Lösningen på detta problem är att förbereda projekten mycket noggrannare. Samtidigt riktas externa projekt direkt mot strategiskt viktiga regioner som inte alltid är politiskt stabila.
Som ledamot av utskottet för industrifrågor, forskning och energi vill jag betona energifrågan bland de projekt som genomförs i dessa regioner. Mer än 50 procent av de externa investeringar som finansieras av EIB går till länder som ingår i det östliga partnerskapet och till Ryssland. Säkerheten och utvecklingen i dessa länder är av direkt intresse för EU eftersom den största delen av importen av naturgas och el till länderna i Central- och Östeuropa kommer från dem. Därför är det av yttersta vikt att EIB koncentrerar sig på att stödja projekt som direkt eller indirekt leder till ökad säkerhet och tryggad försörjning.
Följaktligen håller jag med föredraganden Ivailo Kalfin - som jag vill gratulera - om att man när det gäller lån utanför EU måste uppmuntra närmare samarbete mellan EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken. Omfattande synergieffekter kan uppnås.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Herr talman! Lissabonfördraget ställer nya krav på EU:s utrikes- och utvecklingspolitik. Ett har nämnts här: samstämdhet. Med andra ord måste våra olika instrument, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska investeringsbanken och kommissionen agera på ett samstämt sätt. Lissabonfördraget medför också större parlamentarisk kontroll, ökad öppenhet och gemensamma beslut i dessa frågor. Allt detta kommer att förbättra kvaliteten på den utrikespolitiska debatten, framför allt om deltagandet från parlamentets berörda utskott - i första hand utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling - leder till ökad öppenhet.
Ett resultat av denna öppenhet är att parlamentet har lyckats stryka Vitryssland från förteckningen över de länder där Europeiska investeringsakten kan bedriva verksamhet utan att ytterligare en debatt först genomförs i parlamentet. Respekteras verkligen de mänskliga rättigheterna? Har oppositionspolitikerna frigetts? Respekterar staten medborgarnas äganderätt? Finns det yttrandefrihet? Kan företagare verka fritt? Finns det fria fackföreningar? I våra förbindelser med en så viktig granne - som gränsar till EU - måste alla dessa frågor diskuteras innan Europeiska investeringsbanken vidtar åtgärder. Jag är mycket nöjd med parlamentet har tagit upp detta förslag och jag uppmanar rådet att göra samma sak.
I går debatterade vi Egypten. Vi diskuterade instrumenten och vad vi skulle kunna göra. Catherine Ashton efterlyste en höjning av taket för Europeiska investeringsbanken. Parlamentet är positivt till detta. Vi behöver förbättra vårt sätt att arbeta tillsammans med Egypten och Tunisien, med Nordafrika. Det är helt korrekt. Det är också ett bra exempel på hur parlamentet kan reagera snabbt. Samma sak krävs av rådet, som måste agera därefter.
Jag anser att våra utrikespolitiska instrument, framför allt om de är marknadsorienterade, tillsammans med lånen från Europeiska investeringsbanken kan bidra avsevärt till utvecklingen och den ekonomiska tillväxten i Nordafrika. Det är precis vad som behövs. Om det finns tillväxt och demokrati i dessa länder kommer färre invandrare att komma till våra gränser. Jag vill påpeka för våra kolleger från extremhögern att era argument är alltför bristfälliga och förenklade - för att inte säga primitiva.
Heidi Hautala
(FI) Herr talman! Europeiska investeringsbanken har utmärkta mål, bland annat fattigdomsminskning och kravet på att bankens verksamhet ska vara förenlig med målen för EU:s yttre förbindelser. För att detta verkligen ska kunna kontrolleras är det viktigt att bankens verksamheter är öppna. Mot denna bakgrund lade gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen fram ändringsförslagen 6 och 7, där man betonar att alla bedömningsdokument och alla dokument som rör olika projekt måste offentliggöras. Jag vill betona att Europeiska investeringsbanken efter Lissabonfördragets ikraftträdande omfattas av förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar, precis som alla andra EU-organ.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Europeiska investeringsbanken är i själva verket en EU-institution eftersom den, när allt kommer omkring, finansieras med pengar som kommer från medlemsstaternas skattebetalare. Det är därför absolut nödvändigt att EIB är helt öppen och i detalj visar hur man bedriver sin verksamhet. Jag vill mycket bestämt betona att jag som företrädare för ett land som gränsar till Vitryssland är positiv till att Europeiska investeringsbanken motsätter sig alla möjligheter att bevilja lån eller krediter som stöder Aleksandr Lukasjenkos regim. Vi måste visa att mänskliga rättigheter öster om EU är lika viktiga för oss som mänskliga rättigheter i Afrika och Asien. Jag instämmer dock med de parlamentsledamöter som hävdar att vi inte bör tillämpa dubbelmoral gentemot Libyen och Vitryssland.
Claudio Morganti
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Syftet med betänkandet är att komma överens om EU-garantier för Europeiska investeringsbankens externa investeringar. Många av EIB:s investeringar görs i länder som under de senaste veckorna har genomgått historiska förändringar, med auktoritära regimer som har störtats genom folkuppror.
Betänkandet syftar till att utvidga EU-garantierna till andra länder som vi är kritiska till på grund av deras brist på intern demokrati. Jag anser att det är motsägelsefullt att gå i denna riktning, och jag undrar om inte EIB i stället bör öka sina investeringar inom Europa, genom att till exempel i högre grad finansiera små och medelstora företag, en förhoppning som kommissionsledamot Antonio Tajani själv tog upp här i kammaren i måndags.
Slutligen är jag mycket besviken över att Turkiet har tagits med bland föranslutningsländerna. Jag bekräftar att vi i Lega Nord aldrig - och jag menar aldrig - kommer att gå med på några eftergifter i detta sammanhang på detta eller något annat område.
Dimitar Stoyanov
(BG) Herr talman! Det är verkligen uppenbart att det vid utarbetandet av detta betänkande har gjorts stora ansträngningar för att de europeiska skattebetalarnas pengar ska kunna delas ut till så många länder som möjligt, däribland Turkiet av alla länder. Om Ivailo Kalfin, när han var minister, och hans kolleger lika flitigt hade försvarat de bulgariska medborgarnas rättigheter hade deras parti enligt min mening fortfarande kunnat styra Bulgarien.
När det gäller själva andemeningen i betänkandet håller jag helt och hållet med om vad Willim (the Earl of) Dartmouth sade. En engelsk lord har uppenbarligen mer socialt ansvar än socialisten Ivailo Kalfin. Vi har valts av de europeiska medborgarna och vi måste i första hand använda deras skattepengar för att lösa deras problem, och först när vi har löst deras problem kan vi ge pengar till Turkiet och andra länder utanför EU.
Georgios Stavrakakis
(EL) Herr talman! Jag vill också gratulera vår föredragande Ivailo Kalfin till hans utmärkta betänkande. Det råder inte någon tvekan om att den aktuella ekonomiska krisen verkligen har framhävt Europeiska investeringsbankens viktiga arbete i EU. Europeiska investeringsbankens roll utanför EU är också viktig, om än mindre välkänd, när det gäller att stödja EU:s externa åtgärder genom dess externa uppdrag som vi debatterar i dag.
De förslag som tas upp i betänkandet - för det första att öka öppenheten, för det andra att införa en flexibilitetsklausul för att kunna omfördela regionala resurser, för det tredje att sammanlänka EIB:s verksamheter med EU:s yttre politik, för det fjärde att utvidga förteckningen över berättigade länder och för det femte att öka det finansiella taket - är positiva förslag som är mycket lämpliga och nödvändiga. Jag håller med om och stöder dessa förslag eftersom de gör Europeiska investeringsbankens arbete mer effektivt samtidigt som de förstärker den positiva bilden av EU och dess insatser i världen.
Jan Mulder
(NL) Herr talman! Om saker och ting är vad de verkar vara kommer Europeiska investeringsbanken att fylla en allt viktigare funktion. Enligt min åsikt är det viktigaste att bankens kreditbetyg AAA aldrig äventyras genom någon av de uppgifter som den kan komma att utföra.
Av debatterna om budgetramarna framgår det att den summa pengar som medlemsstaterna kommer att tillhandahålla inte kommer att vara mycket högre än i dag. Jag anser därför att vi framför allt bör överväga hur vi kan utnyttja Europeiska investeringsbanken för att uppnå vissa av EU:s mål. Vi har i själva verket gjort det tidigare och det jag alltid anser är särskilt viktigt är vilken multiplikatoreffekt de garantier som vi har utfärdat till Europeiska investeringsbanken har fått.
Därför anser jag att det är lämpligt att banken utarbetar en rapport om vilka garantier som har varit mest framgångsrika och var den största multiplikatoreffekten har uppstått. På så sätt kan vi, när vi upprättar budgetramar, på ett bättre sätt välja vilka medel vi bör använda som garantier för Europeiska investeringsbanken.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Herr talman! Under de senaste åren har EU:s politik för och stöd till yttre förbindelser utvidgats och förstärkts genom nya finansiella instrument, till exempel instrumentet för stöd inför anslutningen och det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, vilket ger upphov till optimism. Det råder inte någon tvekan om att Europeiska investeringsbanken bör koncentrera sin verksamhet på integrering av transport- och energinät, till exempel gasledningsprojektet Nabucco och andra gasledningsprojekt, som är särskilt intressanta för EU. I vårt arbete inom ramen för det östliga partnerskapet får vi inte glömma att principerna om demokrati, rättssäkerhet och respekt för mänskliga rättigheter måste upprätthållas av alla länder som omfattas av partnerskapet, däribland Vitryssland. Om inte de vitryska myndigheterna förstår att respekt för de mänskliga rättigheterna måste vara ett av deras viktiga ansvarsområden kan finansiering från Europeiska investeringsbanken helt enkelt inte beviljas till Vitryssland.
Seán Kelly
(EN) Herr talman! Jag har inga problem med att EU investerar i projekt utanför EU, framför allt på områden som bekämpning av klimatförändringen. I egenskap av irländsk parlamentsledamot anser jag dock att det är ironiskt att vi den här morgonen diskuterar hur EU kan bevilja garantier mot förluster vid lån till och garantier för projekt utanför EU samtidigt som EU försöker att gå med vinst genom lån till Irland inom ramen för räddningspaketet - en vinst på nästan 3 procent, vilket motsvarar 5 miljarder euro.
Det är varken hållbart eller rättvist och enligt min mening är det inte heller lagligt. Det är också mycket svårt att förstå hur vi kan debiteras 5,8 procent när räntan för lån till andra medlemsstater är 3,2 procent.
Jag vill bara påpeka att den nya regeringen kommer att kräva en omförhandling ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! Förlängningen av Europeiska investeringsbankens mandat med ytterligare en period bekräftar att det nuvarande partnerskapet mellan EU och Europeiska investeringsbanken har bidragit till uppnåendet av EU:s politiska mål genom EIB:s instrument.
En del av det nya mandatet är ökningen av EIB:s budgetgaranti, som täcker risker av offentlig eller politisk natur i samband med EIB:s verksamhet utanför EU. När det gäller verksamhet av denna typ är det ytterst viktigt att garantera skattemässig återhållsamhet och intern disciplin för att se till att de pengar som avsätts för verksamhet till stöd för EU:s politiska mål ger lämpliga resultat i förhållande till skatternas omfattning.
Därför är det nödvändigt med en välfungerande och öppen mekanism för kontinuerlig övervakning av de verksamheter som stöds. Öppenhet när det gäller hanteringen av finansiella ...
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Herr talman! Jag anser att Europeiska investeringsbankens verksamhet utanför EU bör bedrivas enligt de värden som EU själv anammar och de principer som har inrättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken. Jag menar att EU inte i nuläget kan låta Vitryssland ingå i gruppen av potentiella mottagare av Europeiska investeringsbankens lån. Om den vitryska regimen vill utnyttja Europeiska investeringsbankens resurser måste den respektera principerna om demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. EU bör inta en konsekvent ståndpunkt i denna fråga genom att införa politiska och ekonomiska sanktioner.
Jean-Pierre Audy
(FR) Herr talman! Europeiska investeringsbanken är ett mellanstatligt instrument. Medlemsstaterna tillhandahåller en garanti inom EU och EU tillhandahåller en garanti utanför unionen. Det är mycket viktigt att banken behåller sitt kreditbetyg AAA eftersom det är en ytterst användbar garanti. En dag kommer EU dessutom att bli aktieägare i eller partner till banken, vilket innebär att de mellanstatliga aspekterna och EU-aspekterna kan jämkas samman.
Jag föreslår att man koncentrerar diskussionen på återbetalning av garantin - på 29 miljarder. Återbetalningen skulle i så fall totalt uppgå till cirka 100 miljoner euro och på samma gång skulle vi kunna ge ett bidrag till EIB beroende på vilka projekt banken lägger fram för oss. När det gäller garantier vill jag betona det faktum att vi med stabilitetsfonden - på 60 miljarder euro - och de 30 miljarderna har praktiskt taget ett års budget som EU har avsatt som garanti.
Jan Kozłowski
(PL) Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden Ivailo Kalfin till ett enastående betänkande, som enligt min mening helt och hållet stämmer överens med parlamentets ståndpunkt. Det är mycket viktigt att utvidga mandatet för en garanti för Europeiska investeringsbanken, och jag hoppas att förlikningsförfarandet kommer att bli en fullständig framgång. Jag välkomnar också förslaget att öka de summor som omfattas av garantin när det gäller Medelhavsunionen. Vad beträffar de aktuella händelserna i regionen - till exempel i Tunisien och Egypten eller nyligen i Libyen - anser jag att vi bör stödja den demokrati som håller på att uppstå i dessa länder. Å andra sidan anser jag att man inte bör utvidga lånen till att även omfatta Vitryssland - vilket tidigare talare har tagit upp - där det aktuella presidentvalet och händelserna i samband med det har visat att demokrati och mänskliga rättigheter inte respekteras.
Ingeborg Gräßle
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Vi står inför en ny våg av genomförande av EU-medel via EIB. Jag begärde ordet för att jag vill utfärda en varning.
I nuläget har EIB skuldförbindelser motsvarande 20 miljoner euro i EU-budgeten. Om de förfaller uppstår problem. Därför föreslår jag att vi kontrollerar den framtida användningen av EU-medel via EIB mycket noggrant och exakt.
EIB har inte ens 500 anställda i tredjeländer medan kommissionen har 3 700. Följaktligen är det mycket lättare för kommissionen att kontrollera EU-medlen på egen hand i stället för via EIB. Enligt min mening är det många aspekter av den verkliga motiveringen för att ge EIB mandat som är otydliga. Jag vill uppmana parlamentet att sluta att tro att vi kan låta andras vinster privatiseras och förlusterna förstatligas. Vi kommer att tvingas motivera detta för skattebetalarna och väljarna i våra hemländer.
(Talmannen avbröt talaren.)
Siim Kallas
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Jag vill bara göra några korta anmärkningar.
För det första vill jag betona vikten av att följa tidsplanen. Trepartssamtalen mellan institutionerna kommer att inledas mot bakgrund av det betänkande som troligen kommer att antas i dag. Det gemensamma målet är att beslutet ska antas före sommaren så att vi inte riskerar att inte ha fattat ett beslut i oktober 2011 och att EIB:s externa verksamhet därmed avbryts efter det datumet. Därför vill jag betona att det är en mycket viktig fråga.
Jag vill också påpeka att EIB:s verksamhet i många länder har fått mycket stor betydelse. Den egyptiska portföljen är en av EIB:s största. Från det att bankens verksamhet inleddes har den tillhandahållit över 4,3 miljarder i finansiering, främst till den privata sektorn.
Jag vill också klargöra att banken och budgeten är två olika saker. Banken drivs med aktieägarnas pengar, i detta fall kapital som betalas in av medlemsstaterna. Banken måste ta ansvar för att alla utlånade pengar betalas tillbaka. Det är en del av bankernas kultur att de värderas genom kreditbetyg. Det har redan nämnts två gånger att EIB har det högsta kreditbetyget, och det får inte försämras. Det är mycket viktigt. Banken måste genom sin yrkeskunnighet se till att detta kreditbetyg, som också är en symbol för de europeiska finanserna, bevaras.
När det gäller kontrollen av EIB finns det en styrelse. Kommissionen och alla medlemsstater är ledamöter i den. EIB kan kontrolleras av Olaf och givetvis avger Europeiska revisionsrätten ett yttrande om EIB. Följaktligen finns det demokratiska mekanismer och banken måste verka inom denna ram. EU-garantin täcker bara statsrisker och politiska risker och den har aldrig gett upphov till underskott i EU-budgeten sedan den inrättades 1960.
EIB är en stabil institution. Givetvis finns det stora valmöjligheter inom beslutsfattandet - vem man ska låna till och hur man ska låna ut - och följaktligen värderas de politiska riktlinjer som diskuteras här i dag och era åsikter högt. De kommer utan tvekan att tas med i beräkningen.
Ivailo Kalfin
föredragande. - (EN) Herr talman! Jag vill bara göra tre påpekanden.
För det första är Europeiska investeringsbanken en EU-institution. Den är en del av Lissabonfördraget. Därmed bör den bidra till att uppnå EU:s mål i och utanför unionen. För de personer som hävdar att banken inte bör bedriva verksamhet utanför EU vill jag betona att EU har en yttre politik och att Europeiska investeringsbanken kan bidra till att uppnå dess mål.
För det andra är Europeiska investeringsbanken en finansiell institution med kreditbetyget AAA. Den är en mycket stabil finansiell institution, och alla ändringsförslag som vi har lagt fram syftar till att bevara dess stabilitet på marknaden. Samtidigt påverkar inte detta möjligheten att rapportera om och bedöma utvecklingen och klimatpåverkan av Europeiska investeringsbankens projekt. Jag vill återigen påpeka att det inte ökar risken utan ökar bankens öppenhet.
Jag uppskattar verkligen vad kommissionsledamoten sade. Han har rätt: vi berörde några ytterst känsliga frågor som har diskuterats med rådet och som vi hittills inte har fattat några beslut om, bland annat kombineringen av EU-lån och gåvobistånd från banken och hur EU:s utvecklingsbistånd kan bli mer effektivt. EU är den största givaren - inte bara i egenskap av union utan även sett till medlemsstaterna - men har mycket låg synlighet.
Vi har två alternativ: antingen tar vi inte upp denna fråga eftersom den är känslig eller också försöker vi samarbeta med rådet för att komma fram till ett bättre alternativ och öka effektiviteten hos alla de medel som EU använder.
Tack för ert stöd. Jag förväntar mig mycket bred enighet och ett mycket starkt stöd i omröstningen så att vi mot denna bakgrund kan inleda förhandlingar med rådet.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i dag kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Zuzana Brzobohatá
I betänkandet betonas flera aspekter av Europeiska investeringsbankens verksamheter. Vissa av dessa verksamheter syftar direkt till att uppnå målen i EU:s utvecklingspolitik i länder som har svårt att få tillgång till finansiering på kapitalmarknaderna på rimliga villkor. EU använder EIB, inom ramen för denna politik, för att försöka överbrygga klyftan mellan nord och syd, eftersom mindre utvecklade länder utan tvekan har mer begränsad tillgång till finansiering för att utveckla sina ekonomier. Jag är fast övertygad om att det är rätt att man bevarar och på lämpligt sätt utvidgar EU-instrumenten för att bistå tredjeländer, som ett uttryck för EU:s solidaritet med de länderna, och att EU fullgör sin del av ansvaret för att den globala ekonomin fungerar. Jag anser att utvidgandet av EIB:s mandat via regionala operativa riktlinjer, som kommer att utformas av kommissionen i samarbete med EIB och efter samråd med Europeiska utrikestjänsten, är ett steg i rätt riktning för uppnåendet av målen i EU:s politik för yttre förbindelser. Jag anser också att man bör aktivera EIB:s mandat att bevilja lån till Island, Vitryssland, Libyen, Irak och Kambodja. Samtidigt som lån har beviljats till Island för att stödja dess ekonomi har lån till övriga länder beviljats på villkor att medlen enbart används för att stödja utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter.
Tamás Deutsch
skriftlig. - (HU) Den budgetgaranti som EU ger Europeiska investeringsbanken säkerställer bankens stabilitet och täcker politiska eller landsspecifika risker som uppstår i samband med bankens verksamhet, främst när det gäller länder och projekt som har svårt att få tillgång till medel på kapitalmarknaderna, om det alls är möjligt. Beslutet gäller förnyelse av garantins mandat. I det fastställs tak för finansiering, vilka länder som är berättigade och i vilken grad stöd ska vara tillgängligt för dem. Systemet med regionala mål ersätts med övergripande, uttömmande mål för alla regioner i enlighet med de principer som föreskrivs i beslutet. Kommissionen ska tillsammans med EIB och i samråd med Europeiska utrikestjänsten ta fram operativa riktlinjer som återspeglar EU:s regionala strategi för varje region som omfattas av det externa mandatet. Bland annat kommer man i framtiden att lägga större tonvikt vid sektorer som hälsa, utbildning, miljöinfrastruktur, vatten, avlopp, utveckling av hållbara transporter, insatser för att begränsa klimatförändringen och klimatanpassningsåtgärder. Budgetutskottets särskilda uppgift var att förstärka budgetkontrollfunktionerna i beslutet. För att öka öppenheten är det mycket viktigt att alla rapporter och all information som rör EIB:s verksamhet ställs till parlamentets förfogande i framtiden, att de konkreta resultaten av projekt som finansieras genom EU-garantin bedöms och att Europeiska revisionsrätten har rätt att kontrollera användningen av medel från EU-budgeten.
