1. Vallásszabadság Pakisztánban
Elnök
A következő napirendi pont hét állásfoglalási indítvány megvitatása a pakisztáni vallásszabadsággal kapcsolatban .
Charles Tannock
szerző. - Elnök asszony, Pakisztán képtelensége az erős és tartós demokrácia kialakítására (véleményem szerint nagyon komoly) hatással volt a vallásszabadságra ebben az országban. Az egymást követő vezetők az iszlámot használták fel arra, hogy igazolják a kisebbségek elnyomását, az önkényuralmat, különösen annak katonai válfaját. Bár el kell ismerni, hogy az utóbbi időben a kormányzat erőfeszítéseket tett ennek a helyzetnek az orvoslására.
A pakisztáni alkotmány, bár névlegesen védi a vallásszabadságot, mégis megenged olyan jogszabályokat, mint amilyenek az istenkáromlással kapcsolatos törvények, és amelyek hátrányosan megkülönböztetik a nem muzulmán népességet. Általános a síita és az ahmadi kisebbségek üldözése. A vallási identitásra helyezett hangsúly, ami Pakisztán megalapításának és létrehozásának alapját képezte, úgy tűnik, hogy sajnálatos módon a türelmetlenség, sőt gyakran az erőszak légkörét táplálja azokkal szemben, akik nem tartoznak a vallási fősodorhoz.
A deobandi medreszék és a Nyugat elleni gyűlölettől áthatott prédikációk gyors elterjedése táptalajává vált a szélsőséges és fundamentalista nézetek virágzásának, és túl sok európai polgárnak, köztük az én honfitársaimnak is az Egyesült Királyságból, kritikus helyzeteket kellett átélniük. Ennek a legtisztább megnyilvánulása a pakisztáni tálib terrorista mozgalom, amelynek a szándékai nemrégiben ismét túlságosan is nyilvánvalóvá váltak abban a - szerencsére sikertelen - bombamerényletben, amelyet a New York-i Time Square-en kíséreltek meg.
A magam részéről attól tartok, hogy addig semmi sem változik Pakisztánban, amíg az ország ki nem alakít egy olyan oktatási és politikai rendszert, amely valóban támogatja a vallásszabadság, a vallási türelem és egyenlőség elveit.
Anneli Jäätteenmäki
szerző. - Elnök asszony, képviselőcsoportom, az ALDE üdvözli azokat az intézkedéseket, amelyeket a pakisztáni kormány 2008 novembere óta hozott a vallási kisebbségek érdekében, és támogatja a szövetségi kisebbségi miniszter erőfeszítéseit, hogy a vallások közti párbeszéd elősegítése érdekében a helyi vallásközi harmónia bizottságok hálózatát hozza létre.
Mindazonáltal még sokat kell tenni a valódi vallásszabadság megteremtéséért Pakisztánban. Független szervezetek jelentéseikben és felméréseikben feltárták, hogy a pakisztáni kisebbségek meg vannak fosztva alapvető polgári jogaiktól, a munkához, az oktatáshoz ás politikai képviselethez való egyenlő esélyektől.
A jogi rendelkezések veszélyesen homályosak, továbbra is módot adnak a visszaélésre, és ezek - hitétől függetlenül - minden pakisztáni ember számára veszélyt jelentenek. Azt is tudjuk, hogy a pakisztáni nőknek szembe kell néznünk a családon belüli erőszakkal, az erőszak fizikai és lelki formáival is. Tehát sok még a tennivaló.
Eija-Riitta Korhola
szerző. - (FI) Elnök asszony, Pakisztánnal kapcsolatos állásfoglalásunk következetesen aggodalmakat vet fel, amelyek úgy látjuk, hogy elsősorban az istentagadással kapcsolatos törvényekből adódnak Ugyanakkor örömmel ismerjük el azokat a kiváló eredményeket, amelyek a jelenlegi pakisztáni kormány ért el, és arra ösztönözzük az országot, hogy folytassa a kisebbségek jogait tiszteletben tartó reformok demokratikus politikáját.
Shahbaz Bhattit, Pakisztán történetének első kisebbségügyi miniszterét a múlt héten látta vendégül az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportja. Nagyra becsüljük a munkáját és a reformokat, amelyeket kormánya végrehajtott. Figyelemre méltó eredményeket értek el: a kisebbségeknek adott 5%-os kvóta a közhivatalokban, a kisebbségi ünnepek elismerése, szenátusi helyek biztosítása a kisebbségeknek, hogy csak néhány példát említsünk.
A leginspiratívabb projekt az alulról építkező, vallásközi harmónia bizottságok intézménye. Reméljük, hogy sikerül csökkenteniük a feszültséget a különböző csoportok között, és megakadályozniuk, hogy a terroristák új tagokat toborozhassanak. Ez egy fontos, a béke irányába tett lépés, amelynek hatása mindenhová kisugárzik. Ez a fegyvertelen békefenntartó munka a terrorizmus ellene háború legjobb formája, mert a gyökerénél ragadja meg a problémát. Ha sikeres lesz, békedíjat érdemel. Tannock úrnak szeretném mondani, hogy ez ugyanakkor pontosan az az oktatási rendszer, amelynek a létrehozására felhívott.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
szerző. - (PL) Egy olyan közösség képviselőiként, amely a szabadságon, az egyenlőségen és tolerancián alapszik, kötelességünk elítélni a diszkriminatív intézkedéseket, még ha azokat messze az Unió határán túl is hozzák meg. A vallási kisebbségek képviselőinek eltávolítása a választójegyzékből, amint az 2007-ben történt Pakisztánban, kétségtelenül ilyen intézkedés. Továbbá a pakisztáni alkotmány 260. bekezdése szerint az ország polgárai két kategóriára oszlanak: muzulmánokra és nem muzulmánokra. Egy utóbbi időben hozott rendelkezés megköveteli, hogy a vallási identitást jelezzék az útlevelekben. Az egyik csoport, amelynek különösen komoly megkülönböztetést kell elviselnie Pakisztánban, az ahmadi közösség. A hatóságok azt sem engedik meg, hogy nyilvános gyűléseken vegyenek részt vagy kiadványokat jelentessenek meg.
Az istenkáromlással kapcsolatos törvény és a megsértéséért kirótt halálbüntetés különösen a vallási kisebbségeket sújtja. Ezt a témát az Európai Unió Tanácsának sürgősséggel napirendre kell tűznie az Iszlámábáddal folytatott tárgyalásokon. Végül is az Európai Unió és Pakisztán között hat ével ezelőtt a 2007 és 2013 időszakra aláírt együttműködési szerződés szerint Pakisztán 200 millió eurót kap az EU költségvetéséből.
A legutóbbi pakisztáni események bizonyították, hogy az ország készen áll arra, hogy mély, rendszerszintű változásokat hajtson végre. Remélem, hogy amint az az alkotmány sokáig várt felülvizsgálata esetén történt, amelyre végül sor került, hamarosan lehetőség nyílik más törvények módosítására is, amelyek egyértelműen diszkriminálják a pakisztáni kisebbségeket.
Nicole Kiil-Nielsen
szerző. - (FR) Elnök asszony, Pakisztánban a vallásszabadság nincs garantálva. A megfigyelések szerint 2009-ben nőtt a vallási kisebbségek ellen elkövetett erőszakos cselekmények száma, a gyilkosságokat is beleértve.
Emellett a kisebbségi csoportokhoz tartozó emberek csaknem 80%-a szegénységi küszöb alatt él. Ez azonban nem az egyetlen probléma Pakisztánban az emberi jogok megsértése tekintetében: ide tartozik még a gyülekezési jog korlátozása, a civil társadalmi szervezetek elleni fenyegetések, szakszervezeti aktivisták letartóztatása, újságírók elrablása és meggyilkolása.
Mióta Pakisztán kinyilvánította, hogy támogatja az Egyesült Államok terrorizmus elleni harcát, százával, ha nem ezrével, vettek őrizetbe önkényesen embereket a terrorista csoportokkal való feltételezett kapcsolatok miatt: bírói végzés nélküli letartóztatások, jogalap nélkül fogva tartások történnek, a fogva tartottak nem beszélhetnek ügyvéddel, meg nem nevezett helyekre viszik őket, eltűnésekről, kegyetlen bánásmódról és kínzásokról érkeznek hírek.
2009-ben az egyetlen lahori börtönben 4651 rabot tartottak fogva, noha az csak 1050 rab befogadására képes. A nők elleni erőszakos cselekmények száma - megerőszakolások, öngyilkosságok, savtámadások és megégetések - folyamatosan nő. Nem két percre, nem két órára, hanem két egész napra lenne szükségem, hogy felsoroljam azokat a megpróbáltatásokat, amelyeket a fiatal lányoknak és asszonyoknak kell elszenvedniük Pakisztánban.
Ebben az összefüggésben készül arra ez a Ház, amely fontosnak tartja a nők iránti tiszteletet, a lelkiismeret szabadságát és az emberi jogokat, hogy az újonnan kapott vétójogát az Európai Unió és Pakisztán közötti visszafogadási megállapodás megkötésével kapcsolatban érvényesíti, és ilyen módon további garanciákat követel a pakisztáni állampolgárok és a Pakisztánon átutazó afgánok visszafogadásával kapcsolatos megállapodás végrehajtásának feltételeivel kapcsolatban.
Joe Higgins
szerző. - Elnök asszony, nemzetközi szocialistaként határozottan kiállok amellett, hogy minden ember szabadon megválaszthassa és gyakorolhassa vallását, ha ezzel mások alapvető jogait nem sérti. Pakisztán népe, és vallási kisebbségei még inkább, a pakisztáni állam intézményes bigottsága és néhány területen az ultrareakciós és népbutító tálib erők közé szorultak.
Természetesen alapvető ellentmondás húzódik meg az Európai Parlament jobboldali csoportjainak gondolkodásában: míg állítólag kiállnak a szabadság és az emberi jogok mellett Pakisztánban, ugyanakkor támogatják az afganisztáni háborút, amelynek nagyon káros következményekkel járó súlyos áthúzódó hatása van Pakisztánban. Az, hogy Afganisztánban a NATO erők polgári lakosokat mészárolnak le, Pakisztánban pedig a mészárlásokat a Nyugatról szállított fegyverekkel követik el, nem pusztán bűncselekmény, de ezek a fejlemények az emberek egy részét a reakciós csoportok karjaiba is lökhetik.
A pakisztáni válság középpontjában feudális-kapitalista struktúrák állnak, amelyek alatt hatalmas mértékű szegénység húzódik meg. Sem a jelenlegi kormány által képviselt korrupt elit, sem a legnagyobb ellenzéki párt nem tud választ adni az embereket foglalkoztató kérdésekre. A dolgozó embereket és a szegényeket képviselő független szervezetek kulcsfontosságúak. A Haladó Munkások Szövetsége (Progressive Workers Federation) ilyen szervezet, amelynek félmillió tagja megkísérli feléleszteni az erős társadalmi tradíciókat a dolgozó emberek egyesítése, a nemzeti és vallási különbségek meghaladása és a férfiak és nők egyesítése érdekében. A jövőben Pakisztánnak ebbe az irányba kell továbbmennie.
Bernd Posselt
Elnök asszony, kritikusan ugyanakkor nagyon objektíven és belátóan kell tekintenünk Pakisztánra, fontos szövetségesünkre. Pakisztán iszlám ország, és azt nekünk tiszteletben kell tartani. A brit gyarmati India muzulmán lakosai alapították vallási hovatartozásuk alapján, ugyanúgy, ahogy a hinduk létrehozták Indiát. Mindkét országnak voltak kisebbségei a kezdetektől fogva, és mindkét ország kialakította a vallási türelem nagyszerű hagyományát. Ezt a minden vallási kisebbségre, különösen a keresztényekre kiterjedő tiszteletet meg kell erősíteni. Úgy vélem, hogy erre helyezhetjük a hangsúlyt. Ki fogja támogatni a keresztények ügyét, ha Európa, amely jellegét tekintve csaknem teljesen keresztény, nem teszi?
Különleges kötelességnek kell megfelelnünk, ugyanakkor világossá kell tennünk, hogy tiszteletben tartjuk azt a vezető és időnként konstruktív szerepet, amelyet Pakisztán játszott és továbbra is játszhat az iszlám világban.
Marietje Schaake
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, amint arra több képviselőtársam is rámutatott, a szélsőséges erők könnyen visszaélhetnek az istenkáromlással kapcsolatos törvényekkel Pakisztánban, és ürügyként használhatják őket a vallási és nem vallási kisebbségek ellen elkövetett erőszakos cselekményekhez. Természetesen fontos a vallásszabadság, de a vallástól való szabadság is az.
Ezek az istenkáromlással kapcsolatos törvények más veszélyt is rejtenek egy olyan társadalomban, ahol a vallásra hivatkozva elnyomják a szólásszabadságot. A múlt szerdán egy pakisztáni bíróság betiltotta a Facebook kapcsolatépítő portált az országban. A pakisztáni telekommunikációs hatóság minden internetszolgáltatót arra utasított, hogy gátolják meg a webhely elérését. Az intézkedést azért hozták, hogy az emberek ne értesüljenek az iszlámra és Mohamed prófétára tett feltételezett sértő megjegyzésekről. Egy karikaturista arra hívta fel az embereket, hogy készítsenek rajzokat a Prófétáról, hogy így álljanak ellen az olyan nyomásgyakorlásnak, mint amelynek a népszerű South Park sorozat volt kitéve, és amely végső soron a program átszerkesztéséhez vezetett.
A Facebook valamint más on-line szolgáltatások és platformok fontos virtuális csatornát jelentenek a világ más részei felé. Információk és kapcsolatok forrásául szolgálnak a pakisztániak számára, és lehetővé teszik, hogy másokkal eszmét cseréljenek. A fiatal pakisztániak generációja felvilágosodhat az interneten keresztül, mivel az iskolai tananyagok gyakran diszkriminatív és egyoldalú módon vannak megfogalmazva. A szólásszabadság kriminalizálása nem a legjobb módszer a pakisztáni társadalom számára a sokszínűség kezelésére. A karikatúristáknak, újságíróknak és polgároknak szabadon ki kell tudni fejezni magukat, még ha azzal néhány embert meg is sértenek.
A szólásszabadságot nem csak Pakisztánban vonják kétségbe, a nyílt vitának Európában is komoly ellenállással kell megküzdenie. Az újságírókat, karikaturistákat és művészeket érintő fenyegetések egyre gyakoribbá válnak, és ezek a fenyegetések kikezdik a mi szabadelvű, demokratikus társadalmainkat. Az öncenzúra egyre általánosabbá válik, és a politikusoknak, karikatúristáknak és politikusoknak ma védelemre van szükségük a halálos fenyegetések ellen.
Álljunk ki a szólás szabadságáért az Európai Unióban, Pakisztánban és világ többi részén. Ez a legjobb ellenszer a szélsőségesek ellen.
Tomasz Piotr Poręba
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) A 2008-as választások helyreállították a demokráciát és a polgári kormányzást Pakisztánban, bár ez a demokrácia még nem teljesen stabil.
A pakisztáni hatóságok számos tiszteletre méltó döntést hoztak a vallásszabadsággal kapcsolatban, de úgy tűnik, hogy most újabb intézkedésekre van szükség. Munkavállalási lehetőség a vallási kisebbségek tagjainak a szövetségi hivatalokban, ünnepnapjaik elismerése, a nemzeti kisebbségek napjának megalapítása mind olyan lépések, amelyek az ország stabilizálása és demokratizálódása felé hatnak. Meg kell azonban jegyezni, hogy továbbra sincsenek pontosan meghatározott kisebbségvédelmi jogok, ami olyan bizarr helyzetek kialakulásához vezethet, mint egy keresztény pár 25 éves börtönbüntetésre ítélése azért, mert tisztátalan kézzel érintették meg a szent Koránt.
Néhány vallási közösséget továbbra is üldöznek, és azt is nyugtalanító látni, hogy milyen hatékonysággal hajtják végre a saríán alapuló szabályokat vidéken, különösen az ország keleti részén. Továbbra is pénzügyi támogatásban kell részesítenünk az emberi jogok védelmezőit Pakisztánban, és sürgetnünk kell a pakisztáni hatóságokat, hogy teljes körű vallásszabadságot adjanak polgáraiknak.
Eva-Britt Svensson
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök asszony, sok mindennel egyetértek, ami az emberi jogok pakisztáni megsértésével kapcsolatban elhangzott.
Én különösen az ahmadi muzulmánok helyzetére és az őket sújtó üldözésekre szeretném felhívni a figyelmet. Ez a rendszeresen ismétlődő üldözésekben, a hidegvérű gyilkosságokban és a társadalom minden szintjén jelen lévő megkülönböztetésben és zaklatásban nyilvánul meg. Az üldöztetés változatlanul folyik, annak ellenére, hogy mind a korábbi mind a jelenlegi kormány a helyzet javítását ígérte. A javulásnak nincsenek jelei, az üldözés pedig folytatódik.
A nemzetközi közösségnek és az EU-nak fel kell ébrednie, és lépéseket kell tennie, hogy véget vessen az emberi jogok folyamatos megsértésének Pakisztánban.
Bastiaan Belder
az EFD képviselőcsoport nevében. - (NL) Amikor a pakisztáni államot 1947-ben létrehozták, alapítója, Mohamed Ali Dzsinnah a következő emlékezetes kijelentés tette: "Abból az alapelvből indulunk ki, hogy mindannyian egyetlen állam egyenlő polgárai vagyunk.” Ezek ma már üres szavak, különösen a Pakisztánban élő becslések szerint 15 millió keresztény számára. A megfélemlítés és fenyegetés mindent átható légkörében élnek mind a városokban, mind vidéken, sőt még a fővárosban, Iszlámábádban is.
Eléggé sajnálatos módon a pakisztáni jogrendszer megengedi az ország őshonos keresztény kisebbségének bizonytalan helyzetét. Ez a pakisztáni társadalom 1970-es évek óta tartó lassú iszlamizálódásának az eredménye, ami a pakisztáni keresztény közösség jogi helyzetének nyugtalanító romlásához vezetett.
Pontosabban az 1980-as években hozott, a tanúvallomásokkal és az istenkáromlással kapcsolatos törvényekről van szó. Olyan jogi eszközök ezek, amelyek tulajdonképpen törvényen kívül helyezték a kereszténységet, ugyanis a tárgyalásokon egy nem muzulmán tanú vallomása fele annyit ér, mint egy muzulmáné, ha a bíró egyáltalán meg kíván hallgatni egy keresztény tanút.
Az istenkáromlással kapcsolatos törvények még nagyobb veszélyt jelentenek a pakisztáni keresztények számára. A Korán megszentségtelenítésére életfogytiglani börtönt, az iszlámmal és Mohammed prófétával kapcsolatos becsmérlő megjegyzésekre pedig halálbüntetést írnak elő. Tehát egy pakisztáni keresztény egyik pillanatról a másikra a siralomházban találhatja magát, ha egy muzulmán ellene vall.
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a félelem és a bizonytalanság csaknem elviselhetetlen légköre alakult ki. Pakisztáni keresztények százai évek óta börtönben tengődnek, anélkül hogy bármilyen jogi eljárás indult volna ellenük. Ezért felhívom a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a pakisztáni kormánynak nyújtandó segély minden formáját kösse az ország vallási kisebbségeit sújtó végzetes megkülönböztetés sürgős eltörléséhez.
Laima Liucija Andrikien
Elnök asszony, a pakisztáni alkotmány különbséget tesz muzulmánok és nem muzulmánok között, és ezzel megalapozza a vallási alapú megkülönböztetést. Ebben az összefüggésben fontos felidézni, hogy 2009 decemberében Asif Ali Zardari elnök megismételte a PPP (Pakisztáni Néppárt) ígéretét, hogy támogatja a kisebbségek egyenlő állampolgárként való elismerését.
Sajnálatos módon azonban a független ügynökségek által készített jelentések és felmérések feltárják, hogy a pakisztáni kisebbségek meg vannak fosztva az alapvető polgárjogoktól, a munkához jutás, az oktatás és a politikai képviselet egyenlő lehetőségeitől. Tehát a pakisztáni vallásszabadság általános képe, anélkül, hogy a részletekbe mennénk, ellentmondásos, és sok okot az aggodalomra.
Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy ellentmondást húzódik meg a pakisztáni kormányzat vallásszabadság iránti kötelezettségvállalása, és az ENSZ-ben a vallás megsértése elleni határozatot kezdeményező iszlám országok szervezetében betöltött vezető szerepe között. Ebben az összefüggésben szeretném felidézni az Európai Tanács 2009. november 16-ai következtetéseit az egyéneket és az egyének csoportjait védő nemzetközi emberi jogi törvénykezés és a vallás megsértésének fogalma között fennálló viszonyról.
Elnök
Képviselőtársak, szeretnék mindenkit emlékeztetni, hogy ma délután szűkös az időnk, és mindenki, aki túllépi az időt, csökkenti az egyperces "catch-the-eye” felszólalások számát, amelyeket meg tudunk hallgatni.
Ryszard Czarnecki
(PL) Egy amerikai szólás szerint nincsen ingyen ebéd. Azt kellene mondanunk tehát, hogy az Európai Unió segélyét nem lehet ingyen adni, és nem adhatunk 200 millió eurót anélkül, hogy ne kérnénk érte valamit. Kérjünk valamit! Legalább tiszteletet kérjünk, például hasonló elbírálást azoknak, akik - legalábbis a mi számunkra - egyfajta morális, etikai és politikai igazodási pontként szolgálnak. Az a Pakisztánban hosszú évek óta uralkodó helyzet, hogy üldözik a nem iszlám vallású, többnyire keresztény, embereket, teljesen elfogadhatatlan. Gyakran beszélünk a különböző, nem feltétlenül, vallási kisebbségek ügyeiről Európában és a világban. Védjük meg most a keresztény kisebbséget és más vallási kisebbségeket Pakisztánban, noha természetesen nem ennek az egyetlen problémának a megoldása vár erre a súlyos politikai konfliktusoktól terhelt országra, és amelynek sajnos a destabilizálódás lehetőségével is szembe kell néznie.
Csaba Sógor
(HU) Két vitathatatlan ténnyel szembesülünk, ha a pakisztáni helyzetet vizsgáljuk. Az első, hogy Pakisztán kulcsfontosságú stratégiai szereplő a terrorizmus elleni harcban. Mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy az európai polgárok biztonsága ne kerüljön veszélybe. A második, hogy Pakisztánban másképp tekintenek a vallási és etnikai kisebbségekre, mint azt Európa és a fejlett liberális demokráciák által vallott értékeknek megfelelve tehetnék. Európa nem hagyhatja szó nélkül, ha más államokban durván megsértik az emberi jogokat, ezért hangot kell adnunk aggodalmunknak, még akkor is, ha stratégiai partnereinkről van szó. Az Unió úgy léphet fel hitelesen harmadik országokkal szemben, ha saját területén megnyugtatóan rendezi a vallási és nemzeti kisebbségek problémáit. Egyértelmű kell legyen a világban, hogy az Unió egyik alapértéke az emberi és kisebbségi jogok magas szintű védelme, amelyet elsősorban magára nézve tart kötelezőnek az Unió, vagy mondaná magára nézve kellene tartson köteleznek. Így kérhetjük csak számon partnereinken leghatékonyabban e vívmányokat vagy a feléjük vezető út állomásait.
Zbigniew Ziobro
(PL) Üdvözöljük, hogy Pakisztán részt vesz a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemben, de ennek a körülménynek nem szabad elhomályosítania azokat a tényeket, amelyek azt mutatják, hogy ebben az országban rendkívül erőszakos módon megsértik a vallási kisebbségek, különösen a keresztények jogait.
Időről időre, valójában nagyon gyakran kapunk hírt további támadásokról, verésekről, fenyegetésekről, sőt gyilkosságokról. Az is előfordul, hogy elevenen elégetnek keresztényeket, köztük nőket és gyerekeket, pusztán keresztény hitük miatt. Ezek a hírek felvetnek egy kérdést: miért történik ez egy olyan országban, amely jelentős szerepet játszik a nemzetközi kapcsolatokban és terrorizmus elleni harcban? Ennek az az oka, mert sajnálatos módon a pakisztáni hatóságok jelentős mértékben hozzájárultak egy olyan légkör kialakításához az országban, amely bátorítja ezeket a cselekedeteket: alkalmatlan törvényt hoztak az istenkáromlásról, és nem reagáltak a rendvédelmi szervek és bírósági rendszer nem megfelelő intézkedéseire.
Alapvető változást várunk el - az Európai Uniótól és intézményeitől is - ezzel a magatartással kapcsolatban.
Martin Kastler
(DE) Elnök asszony, világviszonylatban a vallásuk miatt üldözött emberek 75-80% keresztény. Mi itt az Európai Parlamentben különösen védjük az emberi jogokat a világ minden részén. Számomra a vallásszabadság emberi jogi politikánk központi eleme. Ezért sajnálatosnak tartom, hogy az Európai Parlament baloldali és balliberális képviselői gyakran egységesen hallgatnak a keresztények sorsáról.
Ugyanakkor örömmel tölt el, hogy ma közösen terjesztünk be egy állásfoglalást a rettenetes pakisztáni helyzettel kapcsolatban. Pakisztán 156 millió lakosának 95%-a muzulmán, körülbelül 3%-a keresztény és 2%-a hindu. Keresztény emberként ismételten a súlyos üldözéseknek kitett pakisztáni keresztények helyzetével szeretnék foglalkozni. Annak, aki megengedi, hogy keresztények ellen erőszakos támadásokat hajtsanak végre, választ kell kapnia a civilizált világból. Ezért az EU-nak olyan feltételekhez kell kötnie fejlesztési politikáját és gazdasági együttműködését, amely az üggyel kapcsolatos, és szükség esetén lehetővé teszi szankciók kirovását is.
Elnök
Áttérünk a "catch-the-eye” felszólalásokra. Sokkal több a jelentkező, mint ahány felszólalónak lehetőséget tudunk adni. Csak két percünk maradt. Négy felszólalónak adok szót.
Michael Gahler
(DE) Elnök asszony, minden ország esetében figyelembe kell venni, hogy honnan indul, és hogy az emberi és kisebbségi jogok területén történt fejlemények a megfelelő irányba mutatnak-e. Két éve, amikor a legutóbbi választásokon az Európai Unió megfigyelő misszióját vezettem, több ajánlást tettem, és örömmel látom, hogy egy részüket elkezdték megvalósítani. A javaslatok közé tartozott a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának és az ENSZ kínzás elleni egyezményének ratifikálása - az előbbit nem csak aláírták, de már ratifikálták is. Jó, hogy most van egy miniszter, aki hivatalból felel a kisebbségi ügyekért, és aki megpróbálja fokozatosan megszüntetni a megkülönböztetést.
Egyebek mellett az ahmadik kérdése is felvetődött. Az egyik javaslatom az volt, hogy legközelebb töröljék őket saját külön választási jegyzékükből, és vegyék fel őket a fő választási jegyzékbe. Úgy vélem, hogy ez a konkrét intézkedés segítene véget vetni e kisebbség megkülönböztetésének.
Heidi Hautala
(FI) Elnök asszony, el szeretném mondani, hogy a héten én is találkoztam a kisebbségi ügyekért felelős miniszterrel. Meggyőződtem arról, hogy megpróbál kölcsönös megértést teremteni a vallási csoportok között. Azonban ő sem tudott válaszolni arra a kérdésre, hogy Pakisztán, annak ellenére, hogy az ENSZ és az emberi jogi bizottság tagjaként az iszlám országok szervezetében betöltött szerepében miért támogatta olyan erőteljesen az istenkáromlás és a vallás megsértése elleni harcot célul tűző új nemzetközi jogszabályt. Ez biztosan nem a vallási csoportok közti kölcsönös megértés előmozdításának eszményi módja.
Azt remélem, hogy az Európai Unió határozottabb lépéséket tesz a nemzetközi színtéren ebben az ügyben, hogy megakadályozza az ilyen új törvények elfogadását, amelyek veszélyeztetik az emberi jogok érvényesülését. Az Amerikai Egyesült Államok az Európai Uniónál sokkal aktívabb ebben a kérdésben.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Elnök asszony, Pakisztánban a helyzet dinamikusan változik, egymásnak ellentmondó információkat kapunk, és nagyon körültekintően kell megvizsgálnunk az ottani helyzetet, nehogy hibákat kövessünk el. Jó, hogy a pakisztáni kormány meghozott bizonyos intézkedéseket a vallási kisebbségek érdekében, például hogy garantálja, hogy a közszférában az állások 5%-át a kisebbségiekkel tölti be. Jó, hogy a pakisztáni kormány fenntart, vagy azt ígéri, hogy fenntart helyeket a szenátusban a kisebbségek, többek közt kisebbségeket képviselő nők számára.
Mindazonáltal még tenni kell valamit. Mind a pakisztáni kormánynak mind a pakisztáni hatóságoknak tenniük kell valamit az istenkáromlással kapcsolatos törvénnyel, amelynek megsértése halálbüntetéssel sújtható és gyakran használják a politikai, faji és vallási kisebbségek tagjainak cenzúrázásának, kriminalizálásának, üldözésének, sőt bizonyos esetekben akár meggyilkolásának igazolására. A pakisztáni hatóságoknak tenniük kell valamit a büntető törvénykönyvvel, amely halálbüntetést ír elő minden embernek, akit istenkáromlásban bűnösnek találnak és elítélnek
A 21. században egy olyan országban, amely segélyt kap az Európai Uniótól, nem szabad megengedni, hogy emberek ilyen módon veszítsék életüket. Nagyon köszönöm.
Elena Băsescu
(RO) Csaknem kilencévi katonai diktatúra után a 2008-ban tartott pakisztáni választások az ország demokratizálódási folyamatának kezdetét jelezték. Benazir Bhuttó sajnos merénylet áldozata lett néhány héttel a választások előtt. A Pakisztáni Néppárt, amelyet ő vezetett, megnyerte a választásokat. Noha a kisebbségeknek Pakisztánban rengeteg problémával kell megküzdeniük, a jelenlegi kormány alatt több pozitív intézkedést kezdeményeztek Elősegítették a kultúrák közti párbeszédet, 5%-os kvótát vezettek be a kisebbségeknek a szövetségi kormányzatban, és néhány nem muzulmán ünnepnapot elismertek. A pakisztáni kormány kötelezettségvállalása, hogy a szenátusban helyeket biztosít a kisebbségeknek, elismerésre méltó. Végül szeretném kiemelni azt a különösen fontos szerepet, amelyet Pakisztán játszik a terrorizmus és a szélsőségek elleni küzdelemben.
Antonio Tajani
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök asszony, tisztelt képviselők, az Európai Unió nagy figyelemmel kíséri a vallási kisebbségek helyzetét Pakisztánban. Pakisztán alkotmánya elismeri a vallásszabadságot, és rendelkezik arról, hogy az állam megvédi a kisebbségek jogait.
Az utóbbi időben Pakisztán előremutató intézkedéseket tett: alkotmánymódosításokat fogadtak el, megerősítették a választott testületek szerepét, intézményi fejlődés történt az emberi jogok területén azzal, hogy létrehozták az emberi jogokkal és a kisebbségi ügyekkel foglalkozó minisztériumokat. Emellett felállítanak egy független szervezetet is, az emberi jogok nemzeti bizottságát.
Továbbá Pakisztán ratifikálta a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményét. Ez egy jó irányba tett lépés, feltéve, ha ezeket az eszközöket hatékonyan használják. Mindazonáltal Pakisztánnak meg kell sokszoroznia erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a vallási kisebbségek, beleértve a keresztényeket is, jobban integrálódhassanak a társadalmi, gazdasági és politikai intézményeibe. Pakisztán nemzetközi megítélésén foltot ejtettek az olyan incidensek, mint amelyek a múlt évben Gojrában történtek, ahol hét keresztényt elevenen elégettek, amikor szélsőségesek templomot és házakat támadtak meg, illetve a síita muzulmánok elleni támadások és az ahmadikkal szembeni megkülönböztetés.
A vallási kisebbségek jogaival kapcsolatban az EU következetesen a politikai párbeszéd eszközét alkalmazva vetette fel az emberi jogi kérdéseket, és több alkalommal diplomáciai lépéseket is tett. Emellett 2007 óta az EU párbeszédet folytat az emberi jogokról a Pakisztánnal kötött együttműködési szerződés keretében, ami rendszeres párbeszédről rendelkezik a kormányzásról és az emberi jogokról.
Ezeken a tárgyalásokon az EU mindvégig ragaszkodott és ragaszkodik az egyéni és a kisebbségi jogok tiszteletben tartásához. Az emberi jogokról a pakisztáni kormánnyal folytatott párbeszéd során az EU több ízben felvetette az istenkáromlással kapcsolatos törvény alkalmazásának kérdését. Úgy tűnik, hogy a vádlottak többsége muzulmán, de tudomásom van arról, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényt gyakran használták fel a vallási kisebbségekkel szemben, és hamis vádakkal egyenlítettek ki személyes sérelmeket vagy elégítették ki pénzéhségüket. A legutóbbi közös bizottsági ülésre 2010. március 25-én került sor, és egy nappal korábban ülésezett a kormányzással, az emberi jogokkal és a migrációval foglalkozó alcsoport.
Ezen a megbeszélésen felvetettük a pakisztáni kisebbségek ügyét. Ugyanakkor nem riadtunk vissza attól sem, hogy megtárgyaljuk a pakisztáni aggodalmakat a vallási kisebbségek hazai, európai helyzete iránt.
Az Európai Unió fel kívánja vetni ezeket a kérdéseket a következő Pakisztánnal folytatott tárgyaláson ez év június 4-én. Pakisztán népességének nagy része semmilyen oktatáshoz nem fér hozzá, és nem ismeri a társadalmi viselkedés alapvető szabályait. Az Európai Bizottság által folyósított együttműködési segélyen keresztül Pakisztán politikai és oktatási helyzete szempontjából a legfontosabbnak az alapfokú oktatáshoz való hozzáférés javítását tartjuk. Remélem, hogy középtávon ez a vallásszabadság fogalmával kapcsolatos toleránsabb magatartáshoz vezet.
Elnök
A vitát lezárom.
Hamarosan sor kerül a szavazásra.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Monica Luisa Macovei
írásban. - A jelentések szerint Pakisztán rendelkezik a legkeményebb istenkáromlással kapcsolatos törvénnyel a világon. A szólásszabadság és a vallásszabadság jogainak gyakorlása bebörtönzést és halálbüntetést vonhat maga után. A pakisztáni büntető törvénykönyv 295B és C bekezdései kriminalizálják a Koránnal és Prófétával kapcsolatos sértő megjegyzéseket, és életfogytiglani börtönt, illetve halálbüntetést írnak elő. A 298. bekezdés bünteti a vallásos érzések szándékos megsértését, a 298A, B és C bekezdések pedig büntetést szabnak ki a szentekre, szent helyekre tett sértő megjegyzésekre és törvényen kívül helyezi a (magukat muzulmánnak valló) ahmadi vallási csoportot. A vallásszabadság a bármely vallásban való hit és a semmilyen vallásban való hit szabadságát jelenti. A kisebbségi ügyekért felelős pakisztáni miniszter tegnap bejelentette, hogy kiegészítésekkel kívánják megakadályozni az istenkáromlással kapcsolatos törvény való visszaéléseket. Véleményem szerint ezt a törvényt el kell törölni, mert bármely módosított szöveg csak a múlt öröksége lesz, és az erőszak és a megkülönböztetés folytatódására ad lehetőséget.
Cristian Dan Preda
írásban. - (RO) Az elmúlt években a pakisztáni kormány egy sor olyan intézkedést fogadott el, amely egyértelműen megmutatja, hogy a kormány bizonyos érzékenységet tanúsít a nemzeti kisebbségek helyzete iránt. Ezek közé az intézkedések közé tartozik Shahbaz Bhatti kinevezése a kisebbségi ügyekért felelős szövetségi miniszter posztjára, 5%-os kvóta a közszolgálati dolgozókra, kötelezettségvállalás a vallási kisebbségi szenátusi képviseletére, csak hogy néhányat említsünk. Ezeket az erőfeszítéseket bátorítani kell. Sok egyéb lépést kell azonban tenni a vallási kisebbségek helyzetének javítására.
Úgy vélem, hogy ebben a tekintetben kulcsfontosságú a vallások ellen elkövetett bűnökre vonatkozó rendelkezések, más néven az istenkáromlással kapcsolatos törvény, felülvizsgálata. A törvény rendelkezéseivel való visszaélés lehetősége a türelmetlenség légkörét keltette, ami bátorította a vallási erőszakot, a vallási kisebbségek megkülönböztetését, megfélemlítését és üldözését. A jogi vonatkozások mellett a kormánynak fontos lenne határozott intézkedéseket tenni az erőszak megakadályozására. A tolerancia előmozdítása a pakisztáni vallási kisebbségek védelmének a kulcsa.
Anna Záborská
írásban. - (SK) Az európai civilizáció általunk ismert formája nem alakulhatott volna ki a vallásszabadság nélkül. Az egyénen túlmutató dolgok keresésének toleranciával kell párosulnia. Az Istenhez vezető út - és az Istentől elvezető út is - minden ember számára más és más, és különleges. Ha mást nem, ezt biztosan megtanultuk a kereszténység kétezer éves európai történetéből. Ez egy hosszú és fájdalmas tapasztalat volt, amely sok millió ártatlan ember életébe került. Nekünk, európaiaknak ezért jogunk van megmondani másoknak, hogy ne válasszák ezt az utat. Ezért mi mindig és minden országban elítéljük az erőszakot és az ártatlan emberek meggyilkolását, különösen most, amikor szövetségesünkről és barátunkról van szó.
