Nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamā lieta darba kārtībā ir P.N. Kauppi kundzes, kura pārstāv Ekonomikas un monetāro komiteju, ziņojums par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās.
Piia-Noora Kauppi
, referente - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākumā uzsvērt, par ko būtībā ir mans ziņojums, par kuru tagad notiek debates. Lai gan pēc nosaukuma ziņojums ir par nodokļiem, īstais jautājums, par ko ir runa, ir ES iekšējā tirgus pareiza funkcionēšana.
Globālās ekonomikas attīstības veids arvien palielina spiedienu uz Eiropu, lai tā saglabātu savu konkurētspēju, tas ir fakts, kas ir uzsvērts un kam var piekrist dažādos gadījumos, it īpaši attiecībā uz Lisabonas stratēģiju un tās labojumiem. Mums jābūt sava uzdevuma augstumos, un es uzskatu, ka pilnībā funkcionējošs vienotais tirgus ir pirmā prioritāte, lai to panāktu.
Papildus preču, personu un pakalpojumu aprites brīvībai, tas paredz pilnīgi vienādus noteikumus Eiropas uzņēmumiem, uzsākot komercdarbību jebkurā Eiropas vietā tā, it kā tā būtu viena valsts, savs vietējais tirgus - īsts vietējais tirgus, - kurā lēmumi pamatojas uz reālu ekonomisku priekšrocību, nevis birokrātijas radītu izkropļojumu.
Šķēršļi šai brīvībai ne tikai ved pie ne visai optimālām ekonomiskām izvēlēm, bet arī kavē Eiropas uzņēmējdarbības paplašināšanos. Jānožēlo, ka daži no šiem šķēršļiem joprojām pastāv, jo Eiropas mēroga vietējais tirgus ir līdzeklis Eiropas uzņēmējdarbības izaugsmei un priekšnosacījums lielāka skaita pasaules vadošo uzņēmēju radīšanai Eiropā.
Pārrobežu zaudējumu konsolidācija - šī ziņojuma temats - ir solis pretī šādam funkcionējošam vietējam tirgum. Pašlaik šajā ziņā nodokļu režīms grupai, kas darbojas vienas dalībvalsts tirgū, ir ievērojami atvieglots salīdzinājumā ar pārrobežu situāciju. Vienā dalībvalstī firma parasti var kompensēt tās filiālēs vai meitasuzņēmumos radušos zaudējumus ar mātesuzņēmuma nodokļiem. Tomēr attiecībā uz filiālēm un meitasuzņēmumiem citās dalībvalstīs valsts likumdošana ievērojami atšķiras.
Vairumā gadījumu, ja zaudējumu konsolidācija nodokļiem vienas grupas ietvaros ir iespējama, tā tomēr tiek piešķirta ar ievērojamiem un dažādiem kavējumiem. Šai neatbilstībai ir nopietnas sekas iekšējā tirgus pareizai funkcionēšanai. Tā kropļo lēmumus par investīcijām, radot barjeru ieiešanai dažos tirgos, vienlaikus tiecoties radīt netaisnīgu labvēlību lielajiem tirgiem, kuros zaudējumus ir vieglāk mazināt. Tā īpaši traucē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iespējām paplašināties, jo bieži sākumā rada zaudējumus, kurus tie nevar tūlīt mazināt - arī laika faktors ir ļoti būtisks MVU. Atšķirīgas likumdošanas pastāvēšana dalībvalstīs arī palielina atbilstības izmaksas, kuras MVU nav viegli atļauties un kuras veicina nodokļu negodīgu plānošanas par labu lielākām firmām.
Visbeidzot, ir saprotams, ka zaudējumu atlīdzinājuma kavējumi ir dārgi un apgrūtinoši visām Eiropas firmām. Ievērojams izmaksu slogs ir saistīts ar situāciju, kad kapitāls, kas ir likumīgi atgūstams, ir bieži nepieejams gadiem ilgi, jo valsts pašreizējā zaudējumu atlīdzināšanas likumdošana nepieļauj tūlītēju konsolidāciju.
Ziņojums piedāvā tam risinājuma līdzekli, rosinot zaudējumu kompensācijas iespēju tajā pašā nodokļu gadā, kas pārceltu nepamatoto laika slogu no uzņēmuma uz sabiedrisko sektoru. Tas arī piedāvātu visiem vienādus noteikumus, vienlaikus pazeminot uzņēmumiem atbilstības izmaksas. Tas arī nozīmētu, ka nodokļu joma ir tā, kur vēl jāstrādā, lai varētu maksimāli izmantot iekšējo tirgu. Tas neparedz nodokļu likmju saskaņošanu, nodokļu konkurence visdrīzāk ir Eiropas ekonomikas veselīga iezīme. Tomēr tas nozīmē tiesību aktu izdošanu, lai veicinātu pārrobežu komercdarbību, lai piedāvātu visiem vienādus noteikumus, kur ieguldījumi pamatojas uz neizkropļotiem ekonomiskiem ieguvumiem.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju Komisijas rīcību šajā jomā, veicinot pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas pasākumus. Es vēlētos redzēt Parlamentu atbalstām šo steidzami vajadzīgo tiesību aktu, un es pateicos par visiem atbalsta apliecinājumiem, ko esam saņēmuši šajā procesā. Es domāju, ka Parlamenta atzinums par šo jautājumu būs arī ļoti savlaicīgs, jo arī Eiropas Tiesa ir prasījusi šajā jautājumā politiskus norādījumus.
Turpmāk es vēlētos mudināt Komisiju virzīt uz priekšu kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļu bāzi (CCCTB) kā ilgtermiņa risinājumu, ko, cerams, šis Parlaments arī atbalstīs ziņojumā. Tomēr CCCTB ir ilgtermiņa projekts, kura īstenošana ietiecas tālu nākotnē. Pa to laiku pārrobežu tiesību akti, zaudējumu atlīdzināšana un konsolidācija ir steidzami vajadzīgi kā pagaidu risinājuma līdzekļi dažām nopietnām problēmām, kas sastopamas iekšējā tirgus funkcionēšanā.
László Kovács
Komisijas loceklis - Priekšsēdētāja kungs, pirms dažām nedēļām, kā jūs atceraties, mēs pārrunājām nodokļu un muitas politikas devumu Lisabonas stratēģijā par izaugsmi, darbavietām un konkurētspēju. Pārrobežu zaudējumu atlīdzināšana ir galvenais faktors konkurētspējīga iekšējā tirgus izveidē bez šķēršļiem, un tāpēc tā dod ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā.
Ļaujiet man paskaidrot, cik svarīga ir pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas piešķiršana iekšējam tirgum. Iedomājieties mazu vai vidēju uzņēmumu, kas sekmīgi darbojas savā vietējā tirgū. Tiklīdz tas plāno paplašināt savu darbību un uzsākt to citās dalībvalstīs, iekšējā tirgū, tas nonāks problēmās sakarā ar papildu atbilstības izmaksām. Tādējādi daudzos gadījumos šis MVU nebūs spējīgs kompensēt uzsākšanas zaudējumus ar peļņu, ko viņš vēl var turpināt gūt savā dzīvesvietas dalībvalstī.
Ārzemju zaudējumu neņemšana vērā noved pie dubultiem nodokļiem un atņem motivāciju ieguldīšanai citās dalībvalstīs. Ar jauno iniciatīvu par pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanu lielie uzņēmumi - kā arī MVU it īpaši - varētu vieglāk paplašināt savu darbību ārzemēs un pilnībā baudīt iekšējā tirgus labumus.
Pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas iniciatīva veido mērķtiecīgu risinājumu īsam līdz vidējam termiņam un ir pārejas pasākums. Bet, lūdzu, ņemiet vērā, ka šī iniciatīva nākotnē varētu būt papildus pasākums kopējai konsolidētai uzņēmumu nodokļu bāzei (CCCTB), it īpaši uzņēmumiem, uz kuriem CCCTB neattiecas.
Pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas iniciatīvas apjoms ir vairāk ierobežots, nekā nodokļu bāzes konsolidācijas apjoms saskaņā ar CCCTB, jo tā nodrošina automātisku un vispārēju visas peļņas un zaudējumu kompensēšanu uzņēmumu grupai.
Es ļoti augsti novērtēju lielo atbalstu, kas bija izteikts P-N. Kauppi ziņojumā Komisijas iniciatīvai pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas jomā, koordinācijas pieejai un, protams, mūsu darbam pie CCCTB.
Es tāpat kā jūs esmu pārliecināts, ka mums jāturpina censties nojaukt nodokļu barjeras iekšējā tirgū.
Zsolt László Becsey
PPE-DE grupas vārdā - (HU) Paldies, Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties komisāra kungam un P-.N. Kauppi kundzei par šo ziņojumu. Viņi ir aplūkojuši ļoti svarīgu jautājumu, kurā iesaistītas jūtīgas un pretrunīgas emocijas.
Divi komentāri. No vienas puses, es uzskatu, ka ir svarīgi attiecībā uz iekšējo tirgu, ka lai tajā nebūtu nekāda draudu, ka mātes uzņēmums un meitas uzņēmums varētu zaudēt kādas priekšrocības tikai tāpēc, ka darbojas divās dažādās dalībvalstīs, salīdzinot ar tiem uzņēmumiem, kas darbojas vienā dalībvalstī.
Tāpēc es mudinu uz to, lai dubulta nodokļu uzlikšana tiktu izbeigta, kā jau Komisija to ir minējusi, ar elektroniskās sadarbības mehānisma palīdzību. Ņemot vērā laika faktorus, mēs varam veicināt ekonomisko dalībnieku efektīvu pārrobežu darbību un izmantot kredītmetodi un atbrīvojuma metodi.
Tajā pašā laikā man šķiet, mums jāpauž bažas par tām situācijām, kad meitas uzņēmums gūst peļņu, bet mātes uzņēmums rada zaudējumus. Kauppi kundze, pēc mūsu uzskatiem tas visvairāk varētu attiekties uz jaunajām dalībvalstīm.
Otrs aspekts par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu skar kopējo konsolidēto nodokļa bāzi. Mēs par šo tematu vēl joprojām debatējam, tomēr man pret šo ierosinājumu ir iebildumi. Es negribu aizstāvēt nodokļu suverenitāti, bet es joprojām nevaru skaidri saskatīt kopējās konsolidētas nodokļa bāzes ietekmi. Es arī baidos, ka būs ļoti liels politiskais spiediens attiecībā uz obligāto līmeni, kā tas bija attiecībā uz PVN vai ienākuma nodokli. To parāda sociālistu un komunistu ierosinātie priekšlikumi un, iespējams, arī labējo politiķu priekšlikumi, lai gan es uzskatu, ka Māstrihtas kritērijs tam pieliek punktu.
Bet es baidos tāpēc, ka nezinu, kādas iespaids būs uz Austrumeiropas valstīm ar mazu kapitālu, ņemot vērā kapitāla plūsmu iekšējā tirgū. Kas to administrēs? Un vai būs iespējams saglabāt atsevišķas nodokļu koncesijas, lai izlīdzinātu neizdevīgo infrastruktūras situāciju?
Šo iemeslu dēļ es atturēšos no šādiem ierosinājumiem, bet es vēlreiz gribētu pateikties Komisāram un referentei. Paldies, Priekšsēdētāja kungs!.
Donata Gottardi
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šis rezolūcijas projekts, par ko mēs balsosim rītdien, ir simptomātisks attiecībā uz fiskālās politikas nepieciešamību ES līmenī.
Tas nenozīmē novājināt vai ierobežot pašmāju nodokļu politiku, nevienam nav šaubu par dalībvalstu kompetenci šajā jomā. Tomēr tas nozīmē to papildināt un koordinēt, jo īpaši, ja tādos gadījumos kā uzņēmumu zaudējumi pārrobežu situācijās apvienošanās un pārcelšanās lēmumi, ko pieņem uzņēmumi Eiropas Savienības robežās un ārpus tām, sniedzas pāri dalībvalstu robežām.
Protams, ne tikai dalībvalstu noteikumi, bet arī divpusējie nolīgumi ir nepietiekami, ņemot vērā, ka globalizēto finanšu tirgu un globalizētās produkcijas laikmetā šādi gadījumi notiek ļoti bieži un sniedzas pāri atsevišķo valstu robežām. Priekšlikuma saturs ir vienprātības rezultāts par daudziem punktiem un es gribu atgādināt tikai galvenos no tiem ar dziļu pateicību referentei un viņas gatavībai vienmēr sadarboties.
Divdesmit septiņas dažādas nodokļu sistēmas mūs kavē veiksmīgu iekšējā tirgus darbību un rada šķēršļus uzņēmēju, jo īpaši mazo uzņēmumu, kā to minēja komisārs Kovįcs. Pirmais apgalvojums, kas tika izteikts šajā tekstā, ir ļoti skaidrs, paužot nopietnas bažas par to negatīvo ietekmi, kāda ir dažādiem nodokļu režīmiem attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās uz iekšējā tirgus darbību.
Ierosinātais risinājums joprojām ir pārrejas un pagaidu variants, jo vienīgais pilnīgais risinājums šajā jautājumā ir kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB). Tādēļ mēs atbalstām Komisijas paziņojumu kā nozīmīgu soli šīs situācijas risināšanā, vienlaikus aicinot uz atbilstošu koordināciju starp dalībvalstīm attiecībā uz laika grafiku un risinājumiem: Es atsaucos uz tā 4. punktu.
Ir svarīgi atcerēties tādu Eiropas Savienības institūciju kā "Eiropas sabiedrība” un "Eiropas kooperatīvā sabiedrība” pastāvēšanu, kā arī ES procedūras attiecībā uz Kopienas mēroga uzņēmumu grupām. Tās ir jāveido, jo tās nodrošina ne tikai saikni ar rūpnieciskajām attiecībām, tādejādi ietekmējot arī nodarbinātību, bet ļauj arī atbalstīt Kopienas mēroga uzņēmuma grupu izveidi, kas ir stabila. Galu galā mūsu mērķis ir veicināt attīstību un ražošanas sistēmas ieviešanu pašā Eiropas Savienībā, nevis vienā atsevišķā dalībvalstī, ražošanas sistēma, kas nesekotu sirēnu balsīm un pieņemtu taktiskus lēmumus ieguldīt līdzekļus citās valstīs uz nodokļu priekšrocību pamata, kompensējot noteiktas nodevas vai zaudējumus kompensāciju, kur tas ir piemērojams. Attiecībā uz ražošanas sistēmu ir jābūt iespējai paļauties uz vienlīdzīgu attieksmi un izvairīties no atšķirīgas grāmatvedības, balstoties uz to, vai kontrolējošais uzņēmums ir pārstāvēts tikai vienā valstī vai vairākās valstīs.
Šāds rezultāts nevar tikt sasniegts bez atbilstošiem noteikumiem vai vienotiem nosacījumiem. Atzīstot, ka peļņu nesoša nodokļu konkurence nopietni ietekmētu šī priekšlikuma saturu, tomēr nav jāizmanto ideoloģiskais karogs pret to.
Olle Schmidt
ALDE grupas vārdā. - (SV) Paldies Piia-Noora Kauppi par labi sagatavoto ziņojumu. Viņa sniedz līdzsvarotu pārskatu par problēmām un sarežģījumiem, kas rodas iekšējā tirgū, pastāvot 27. dažādām nodokļu sistēmām. Globalizācija, kas jau tika pieminēta, ir veicinājusi nepieciešamību pēc kopējas pieejas nodokļu jautājumos ES, lai novēstu šķēršļus konkurencei. Dažādi noteikumi un birokrātija arī nozīmē uzņēmumu ekonomisko novājināšanos un darba vietu zaudēšanu ES. Mums nepieciešami skaidri noteikumi un pieeja, kas sniegtu ieguvumus uzņēmumiem, kā to ierosinājusi Kauppi kundze. Iespējams, dažiem no mums būtu jāsāk arī skaidrāk raudzīties uz šo situāciju.
Nodokļi, kā mēs zinām, ir ļoti jūtīgs jautājums. Atslēgas vārdi šeit ir nodokļu konkurence un valstu tiesības brīvi noteikt to nodokļu likmes. Komisijas ilgtermiņa mērķis ir izveidot konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. Tā kā tas nav sasniedzami, tiks ieviesti mērķtiecīgi pasākumi tajās jomās, kas spēj veicināt efektivitāti iekšējā tirgū.
Ziņojumā ir aplūkotas dažādas darbības iespējas un parādīts, kā atsevišķas valstis ir izvēlējušās dažādās pieejas, kas ir labi, bet ne pietiekami. Principā arī uzņēmējdarbībai ir pamatoti kompensēt zaudējumus pārrobežu situācijās uzņēmumam vai uzņēmumu konsorcijam. Lai veicinātu šādas kopējās pieejas izveidošanu, ir nepieciešams zināt, kas ir jāapliek ar nodokļiem, citiem vārdiem sakot, konsolidētā uzņēmuma ienākuma nodokļa bāze. Mēs ALDE grupā uzskatām, ka tas būtu pareizais virziens. Kopējas KKUINB ieviešana pati par sevi nenovērsīs nodokļu konkurenci, drīzāk otrādi. Nodokļu bāze būtu kopēja un arī pārredzamība būs labāka. Jaunā sistēma jo īpaši uzlabos iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kompensēt to zaudējumus. Satrauktie finanšu ministri - un tādi ir daudz - var tikt nomierināti. Jūsu tiesības aplikt ar nodokli tiks saglabātas.
Attiecībā uz grozījumu Nr. 1, mūsu grupa gribētu balsošanu pa daļām, kuras pirmajai daļā varētu atsevišķi izskatīt akcīzes nodokļus. Attiecībā uz pārējo mēs sliecamies atturēties balsojumā par Donata Gottardi grozījumiem E apsvērumam un F apsvērumam, lai Parlamentā veicinātu plašu vienprātību un plašu atbalstu šim izcilajam ziņojumam..
Dariusz Maciej Grabowski
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, referente ir pelnījusi atzinību par viņas darbu, tomēr tas ir pretrunīgs ziņojums. Mēs balsosim pret to un es tūlīt paskaidrošu, kāpēc.
Šis ir mēģinājums apvienot nodokļu režīmus Savienībā un pielietot nodokļu risinājumus dalībvalstīs. Turklāt, tas drīzāk sniedz priekšrocības pārrobežu uzņēmumiem nekā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un tas savukārt varētu likt daudziem pašmāju uzņēmumiem dibināt filiāles un meitas uzņēmumus bez jebkāda ekonomiska pamatojuma vienīgi tāpēc, lai gūtu labumu no pārrobežu uzņēmumiem piemērotajiem noteikumiem.
Es tikai gribētu atzīmēt to, ka daudzus gadus pārrobežu uzņēmumi izmantoja amatpersonu kvalifikācijas trūkumu un korumpētību postkomunisma valstīs, krāpjoties ar nodokļiem un sagrozot grāmatvedību, lai paziņotu par zaudējumiem un izvairotos no nodokļu maksāšanas. Savienība pieļāva to. Jaunie noteikumi pieļautu šādas uzvedības turpināšanas un padarītu to par likumīgu. Es esmu īpaši pārsteigts, jo būtu negatīvās sekas vecajām Savienības valstīm, tā kā tiktu samazināti to nodokļi.
Es uzskatu, ka vispirms nepieciešams atrisināt problēmu par pārrobežu uzņēmumu krāpšanos ar nodokļiem un grāmatvedības sagrozīšanu un uzlabot fiskālo aparātu, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Tas palīdzētu atklāt un novērst nodokļu pārkāpumus.
Sahra Wagenknecht
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kaut kādā mērā mēs varam piekrist šai lietai: pašreizējā situācija ES, kur vienlaikus darbojas 27 dažādas nodokļu sistēmas integrētā vienotā tirgū ar pilnīgi brīvu kapitāla plūsmu, ir nenovēršami absurda. Tas ir punkts, kur patiešām beidzas vienotība. Nodokļu konkurence ir nodokļu dempings bagātajiem un varenajiem, kuri uzliek vienīgi vēl lielāku nodokļu slogu vidējiem pelnītājiem un patērētājiem. Diez vai tas ir pārsteidzoši, ka šāda situācija jo īpaši izdabā īpašniekiem un lielajiem uzņēmumiem.
Kas ir patiešām pārsteidzoši un satraucoši, tad tā ir šī realitāte, par ko vēl joprojām tiek labvēlīgi spriests šeit, Parlamentā, kam tiešām vajadzētu pārstāvēt vairāk interešu nekā tikai elites intereses. Neraugoties uz visām tajā ietvertajām niansēm un niansētajiem novērtējumiem, P-N. Kauppi ziņojums joprojām ir tipisks maldināšanas paraugs. Tas atspoguļojas tajā, ka pozīcija tiek pieņemta, atsaucoties uz iedomāto nodokļu konkurences pozitīvo ietekmi, kā arī tajā veidā, kādā tiek risināta faktiskā jautājuma būtība, proti, nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās.
Ir atklāts, ka uzņēmumi regulāri izmanto pārrobežu zaudējumu segšanu, lai samazinātu maksājamos nodokļus, pārceļot savu peļņu uz zemu nodokļu zonām un zemu nodokļu valstīm. Kā rāda statistika, viņi ir ļoti veiksmīgi šajā praksē: šādu virtuālu zaudējumu atlīdzināšana faktiski nozīmē to, ka pēdējos 20 gados lielo starpvalstu uzņēmumu samaksātais nodokļu apjoms no gūtās peļņas ir pastāvīgi krities. Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumi ir kalpojuši tikai tam nolūkam, lai šādu nodokļu kārtību padarītu vieglāku un tāpēc lielā mērā ir traucējuši dalībvalstu fiskālajai suverenitātei. Šis ziņojums tikai palīdzētu uzņēmuma ienākuma nodokļa dempingam.
Tie, kuri to atbalsta šo risinājumu, acīmredzot vēlas redzēt nākotnē Eiropu, kurā nenosakāms bagātības daudzums varētu uzkrāties bagātākajā iedzīvotāju slānī, kamēr nadzīgākajam slānim un bijušajam vidusslānim būtu jāiztiek ar faktiskajiem ienākumiem. Mēs gribam redzēt citādu Eiropu un mēs gribam sociāli taisnīgu nodokļu politiku. Šī iemesla dēļ mūsu grupa noraida pašreizējo ziņojumu
John Whittaker
IND/DEM grupas vārdā - Priekšsēdētāja kungs, referente apgalvo, ka šī iniciatīva mudinās mazos un vidējos uzņēmumus paplašināt savu uzņēmējdarbību pāri robežām. Bet man ir maz šaubu, ka to ir pamatīgi atbalstījuši lielie starptautiskie uzņēmumi, jo tieši tie grasās gūt vislielāko labumu. Manā valstī Lielbritānijā lielākā daļa uzņēmumu ir mazi, un tie nodrošina aptuveni 70 % nodarbinātības. Tikai nelielai daļai no tiem ir kaut kāda interese par darbību ārzemēs. Bet mans galvenais iebildums ir par to, ka tā ir vairāk Eiropas Savienības iejaukšanās nodokļu jautājumos. Spriežot pēc ES pievienotās vērtības nodokļa vēstures, ir paredzamas bezgalīgas izmaiņas tiesību aktā. Mums ir bijušas astoņas direktīvas par PVN līdz šim, un vēl joprojām tur ir juceklis un nosliece uz krāpšanu.
Uzņēmumi darbojas vislabāk, kad tiem ir vienkārši, labi saprotami noteikumi, kā tikko teica O. Schmidt. ES zina, kā darīt tikai kaut ko vienu, un tā dara to izcili. Un tas ir - kā sarežģīt lietas. Tāpēc, pretēji citu deputātu uzskatiem, daudz labāks plāns būtu rosināt nodokļu konkurenci. Tad valstis, kurām ir visvieglākie un visvienkāršākie nodokļi, piesaistīs visvairāk uzņēmēju.
Elisa Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Dažādais nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem dalībvalstīs kropļo konkurenci iekšējā tirgū, ir netaisnīgs un veicina vāju fiskālo praksi. Tāpēc mēs atbalstām Komisijas iniciatīvu ierosināt obligāto līmeni šo noteikumu saskaņošanai un ceram, ka arī Padome piekritīs šim priekšlikumam. Tā ir joma, kurā labāks tiesiskais regulējums ir būtisks, jo īpaši, lai novērstu ar to saistīto juridisko nenoteiktību, kas ir rezultāts vairākkārtējai Eiropas Kopienu Tiesas nostājas maiņai un kas ir palielinājusi nenoteiktību ekonomiskajās attiecības, tādejādi kaitējot uzņēmumiem, arī MVU.
Ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka dažādās fiskālās prakses ir savienojamas ar efektīva iekšējā tirgus funkcionēšanu. Šī ziņojuma, kuru sagatavoja referente Kauppi kudze, kvalitāte ļauj sasniegt plašu vienprātību starp galvenajām politiskajām grupām attiecībā uz tā būtiskākajiem aspektiem. Tomēr noteikti nebūtiski šī ziņojuma aspekti tā sākotnējā variantā varētu traucēt panākt vienošanos. Jo īpaši, pēc Sociāldemokrātu grupas uzskatiem, šis process nav savienojams ar nodokļu konkurences prakšu atklātu aizstāvēšanu. Šīs prakses veicina mākslīgu uzņēmumu, kapitāla apriti un personu pārvietošanos. Šādas pārvietošanās rezultāts ļoti bieži ir sociālais un vides sabrukums, kā arī sabrukums produktīvajā struktūrā. Turklāt dažās ekonomiskās nodokļu konkurence rada smagas problēmas makroekonomiskajam līdzsvaram ar dažādām sekās, galvenokārt attiecībā uz valsts īpašuma kvalitātes un kvantitātes līmeni, ko valstis padarījušas pieejamu to pilsoņiem.
Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupa uzskata attiecībā uz šādu stratēģisko nozīmi, ka būtu ļoti lietderīgi iepazīstināt Komisiju un Padomi ar tādu Eiropas Parlamentu pozīciju, kam būtu plašs atbalsts. Šajā iniciatīvas jomā Eiropas Savienībai vēl joprojām ir ilgs ceļš ejams, jo īpaši attiecībā uz bieži pieminētās KKUINB jeb kopējās konsolidētās uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes izveidošanu. Mums jārada tādi politiskie nosacījumi, lai tas varētu izdoties nākotnē.
Mēs spējam vienoties par šo ziņojumu. Mēs ceram, ka galīgajā balsojumā kompromisa gars starp galvenajām politiskajām grupām ļaus saglabāt sasniegto vienprātību par tā galvenajiem ziņojumiem, lai būtu plašs atbalsts galīgajā apstiprinājumā. Šie sekundārie aspekti mūs poliski sadala tādā mērā, kas nav nepārvarami un to dēļ mēs nedrīkstam pieļaut aizkavēt šo apstiprinājumu.
Mēs atzinīgi vērtējam PPE-DE grupas atsevišķo deputātu aktīvo iesaisti šajā procesā, jo īpaši referentes, viņu gatavību kompromisam un atvērtību, kas ļāvusi sasniegt vienprātību par šī ziņojuma pamatjautājumiem. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
Margarita Starkeviciute
(LT) Es vēlos pievērst jūsu uzmanību tam, par ko mēs runājam ļoti daudz, iekšējā tirgus dažādajām nepilnībām, un uzsvērt faktu, ka iekšējā tirgus attīstīšana sniedz mums daudzus priekšrocības. Šis dokuments ir svarīgs no tā aspekta, ka tas sniedz priekšrocības uzlabot to uzņēmumu darbaspēka produktivitāti, kuri darbojas vienotā tirgū. Tomēr nedrīkst aizmirst arī citu aspektu. Es pārstāvu valsti, kur lielākā daļa uzņēmumu pieder Eiropas Savienības lielajiem starpvalstu uzņēmumiem, tie nav nacionāli. Tāpēc dažkārt mums ir ļoti grūti kontrolēt mūsu ekonomiku makroekonomiskajā nozīmē, tā kā korporatīvās stratēģijas samazina pašmāju ekonomikas mērķu, piemēram, fiskālās bilances u.t.t., nozīmi. Mums nepieciešams atbilstošs kompromiss starp tām priekšrocībām, ko sniedz iekšējā tirgus attīstīšana un makroekonomiskā stabilitāte. Es atkārtoti gribētu pievērst komisāra uzmanību nepieciešamībai koordinēt politiku ar ekonomiskajiem jautājumiem un ar J. Almunia kunga palīdzību.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, uzstājoties debatēs par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijas, es gribētu izcelt sekojošus jautājumus.
Pirmkārt, aplikšana ar tiešajiem nodokļiem, piemēram, ar uzņēmuma ienākuma nodokli, neietilpst Eiropas Komisijas kompetencē. Tāpēc, pēc būtības Komisijai nevajadzētu skart šo jautājumu.
Otrkārt, es esmu pārsteigts ieraudzīt, ka ziņojumā ir punkti, kuros nepiekrīt uzņēmuma ienākuma nodokļa samazināšanai noteiktās dalībvalstīs, īpaši jaunajās dalībvalstīs.
Treškārt, es esmu nobažījies par Komisijas aicinājumu paātrināt konsolidētā uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes ieviešanu Eiropas Savienībā. Šāda nodokļa būtība, tā likme un nodokļa bāzes noteikšana ir viens no nedaudzajiem instrumentiem, kas vēl joprojām ir dalībvalstu pārziņā un tas var tikt izmantots, lai paātrinātu ekonomisko attīstību mazāk attīstītajās valstīs.
Ceturtkārt, Komisijas priekšlikumu attiecībā uz konsolidēto uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi izpēte ļauj noprast, ka mērķis ir nodrošināt, lai visas dalībvalsts attīstītu to uz likmes, kas ietvertu 2 % pieaugumu no IKP gadā. Kā šādā scenārijā jaunās dalībvalstis, kas atpaliek no vairāk attīstītajām valstīm par no 20 līdz 30. gadiem, spētu tās panākt?
Katerina Batzeli
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, aplikšanas ar nodokļiem jautājums un iespēja pārrobežu uzņēmumu grupām pārnest zaudējumus Eiropas Savienībā nevar tikt risināts vāji vai vienkārši ar pamatojumu veicināt uzņēmumu pārrobežu darbību. Šis mērķis, protams, ir svarīgs veiksmīgai iekšējā tirgus darbībai, tomēr, ja runa ir par uzņēmumu aplikšanu ar nodokli, kā tas ir teikts Kauppi kundzes ziņojumā, kuru mēs šodien apspriežam, tad būtu nepieciešams plašāks debašu konteksts par lielāku nodokļu saskaņošanu Eiropas Savienībā.
Ņemot vērā, ka nodokļu konkurence nepastāv uz vienlīdzīgu nosacījumu pamata un nav nepieciešamās vienošanās par kopēju, vienotu nodokļu bāzi uzņēmumiem, lai varētu piemērot vienotus, pārredzamus noteikumus, nosakot nodokļa bāzi, noteikumus par dažādām iespējām, piemēram, saistībā ar šo nodokļu atmaksāšanu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās pēc pieprasījumiem, mēs pieņemam piesardzīgu pieeju. Tas ir tāpēc, ka tā ietver nopietnu risku izkropļot dalībvalstu nodokļu un ienākumu sistēmas, tāpat arī starptautiskā tirgus darbību un konkurenci starp uzņēmumiem.
Olle Schmidt
Priekšsēdētāja kungs, ar šo jauno debašu veidu es, protams, varētu izmantot šo minūti, lai jautātu komisāram, kāda situācija ir pašlaik attiecībā uz CCCTB Padomē, jo mēs zinām, ka daži finanšu ministri nav sevišķi apmierināti. Vai jūs, lūdzu, varētu, komisāra kungs, pastāstīt mums, kā debates virzās uz priekšu Padomē un ko šodien piedāvā 27 dalībvalstis?
László Kovács
Komisijas loceklis - Priekšsēdētāja kungs, es ar lielu interesi esmu sekojis debatēm, un tās ir apstiprinājušas manu pārliecību, ka pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas ieviešana ir svarīgs faktors iekšējā tirgus paplašināšanai.
Es pilnībā pievienojos P-N. Kauppi uzskatiem, ka formāli runa ir par nodokļiem, bet īstenībā tā ir par pareizu iekšējā tirgus funkcionēšanu.
Es jo īpaši esmu pateicīgs par jūsu atbalstu, veicinot it sevišķi MVU pārrobežu ekonomiskās aktivitātes, kas ir ļoti tuvas manai sirdij. Es vēlos pateikties referentei P-N. Kauppi par ļoti uzmundrinošo ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārajai komitejai un Juridiskajai komitejai par viņu atbalstu. Komisija var piekrist lielākajai daļai secinājumu.
Parlamenta atbalsts ir apsveicams kā faktors, kam vēlāk var būt pozitīva ietekme uz diskusiju Padomē. Kā ziņojumā norādīts, es varu apgalvot jums, ka mēs turpinām strādāt pie CCCTB un dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmas koordinēšanas. CCCTB ir ļoti tuva arī manai sirdij tāpēc, ka es esmu pilnīgi pārliecināts par to, ka tā dos salīdzinoši lielāku labumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nekā lielajiem starptautiskajiem uzņēmumiem.
Tomēr es saprotu bažas, un lai atbildētu uz jautājumu debašu beigās, es gribu pateikt jums, ka Padomē mēs to jau apspriežam, bet ne kā konkrētu priekšlikumu. Pagaidām tas tiek izskatīts kā koncepcija, un attiecībā uz koncepciju aptuveni divas trešdaļas dalībvalstu pauda atbalstu un mazāk nekā viena trešdaļa izteica vai nu šaubas, vai pretēju viedokli.
Ikviena diskusija, it sevišķi diskusija, kas varētu radīt aizspriedumus pret pašreizējām debatēm par pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas jautājumu, būtu pāragra, jo pagaidām nav konkrēta tiesību akta priekšlikuma. Komisijas likumdošanas darba programmā tomēr ir viens punkts, kas nosaka, ka gada otrajā pusē mēs iesniegsim konkrētu tiesību akta priekšlikumu - ar nepieciešamo ietekmes novērtējumu - par CCCTB. Tad mēs varēsim apspriest, vai bažas ir pamatotas vai nav.
Vēl viens punkts: ja nav vienbalsīgas piekrišanas - un pagaidām es domāju, ka nebūs vienbalsīgas piekrišanas - mēs varam pievērsties pastiprinātai sadarbībai kā risinājumam. Tādējādi neviena atsevišķa dalībvalsts netiks spiesta pieņemt CCCTB un izmantot to. Un pat tajās valstīs, kas izvēlējās CCCTB, neviens uzņēmums netiks spiests to izmantot, jo nebūs jēgas piespiest uzņēmumus, kas nedarbojas iekšējā tirgū - kas neveic uzņēmējdarbību iekšējā tirgū - izmantot šo kopējo nodokļu bāzi. Viņi var paturēt valsts iekšējo bāzi, kuru izmantoja iepriekš.
Tāpēc es esmu ar jums vienisprātis, ka jānovērš šķēršļi, ko rada dažādu nodokļu režīmu pastāvēšana dažādiem uzņēmumiem dalībvalstīs, priekšroku dodot kopējai pieejai un koordinētai rīcībai, lai veicinātu līdzsvarotu attīstību un iekšējā tirgus pareizu funkcionēšanu.
Attiecībā uz zaudējumu kompensāciju, jūsu ziņojums uzsver vairākas īpašas jomas, kurās jāveic lielāks darbs, piemēram, jāpievēršas īpašajām MVU vajadzībām, grupu un automātiskās informācijas apmaiņas apjoma noteikšanai.
Mani dienesti izpētīs šos ierosinājumus un komentārus un, cik iespējams, turpinās strādāt pie šiem jautājumiem. Ar MVU saistītais aspekts jau ir priekšsēdētāja vietnieka Günther Verheugen darba svarīga daļa. Cits aspekts - uzņēmumu grupu noteikšana - ir būtiska darba pie CCCTB sastāvdaļa.
Es varu jums arī apliecināt, ka jūsu ieteikumi par pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanu uzņēmumiem un uzņēmumu grupām būs ievirze mūsu darbam nākamajos mēnešos. Jūsu ziņojumā ir dažas atsauces uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Te var piebilst, ka pagājušajā decembrī Komisija pieņēma paziņojumu par nodokļu sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas pasākumu piemērošanu tiešo nodokļu jomā.
Komisija pievienojas jūsu ziņojumā izteiktajām bažām par izvairīšanos no nodokļiem. Dalībvalstīm ir jāspēj pasargāt savas nodokļu bāzes no iznīcības ļaunprātīgas izmantošanas un agresīvas nodokļu plānošanas dēļ. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai nebūtu nekādu nevajadzīgu ierobežojumu Līguma brīvībām. Ar šīs jaunākās iniciatīvas uzsākšanu Komisija mēģina raisīt turpmākas diskusijas ar citām iestādēm par to, kā valstu pasākumi nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai var šīs prasības pildīt. Jūsu novērojumi par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas tiks ņemti vērā.
Visbeidzot, attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem ziņojumā, Komisija būtu pret 1., 2., 3., 4., 5. un 6. grozījumu, bet tā varētu atbalstīt 7. un 8. grozījumu, kas atbilst paziņojuma garam.
Piia-Noora Kauppi
, referente - Priekšsēdētāja kungs, es runāšu ļoti īsi. Man, protams, ir prieks atzīmēt, ka lielākā daļa grupu gatavojas atbalstīt ziņojumu rītdienas balsojumā. Mana grupa ir ierosinājusi atturēties attiecībā uz 7. un 8. grozījumu. Es domāju, ka tas arī atbilst Komisijas ieteikumiem, ka 7. un 8. grozījums, iespējams, tiks pieņemts, un tas nozīmē, ka rīt ziņojumu atbalstīs liels vairākums..
Es gribētu arī nedaudz atcerēties pagātni: cik grūti bija runāt par šiem jautājumiem, pirms mēs pieņēmām pirmās uzņēmumu nodokļu direktīvas - Mātes-meitas uzņēmumu direktīvu un Procentu un licences maksas direktīvu 1990. gados. Bet tagad pēc nopietnas diskusijas tās ir pieņemtas, un es tomēr uzskatu, ka mēs varam atrisināt visas praktiskās lietas, tādas kā pasākumi nodokļu sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, ka mēs varam uzlabot Mātes-meitas uzņēmumu direktīvu un ka mēs varam uzlabot Cenu noteikšanas foruma darbību, un šādas iniciatīvas ir ļoti vajadzīgas.
Bet visbeidzot mums ir vajadzīgs ļoti plašs risinājums un CCCTB. Pašlaik tā ir vislabākā iespējamā izvēle, un mums jāizturas pret to nopietni. Es ceru, ka Eiropas Parlaments to izdarīs šī sasaukuma laikā pirms 2009. gada vēlēšanām. Kaut kas ir jāizdara pirms 2009. gada vēlēšanām, un mēs nevaram atļauties gaidīt, kamēr dalībvalstis tiek galā ar savām ratifikācijām un referendumiem. Mums jārīkojas tagad, pirms šī Parlamenta darbības laika beigām.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rītdien.
