Eiropas Ombuda statūti (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Anneli Jäätteenmäki ziņojums Konstitucionālo jautājumu komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta lēmumam, ar ko groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi.
Anneli Jäätteenmäki
referente. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, Diamandouros kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos pateikties visām pusēm par izcilo sadarbības līmeni šī ziņojuma sagatavošanas laikā. Nebija viegli atrast visiem pieņemamu risinājumu, un es saprotu, ka daži cilvēki joprojām cer uz dažām izmaiņām, bet mēs komitejā esam sasnieguši vienprātīgu iznākumu. Šķiet atbilstoši turpināt darbu no šīs vietas.
Attiecībā uz ombuda lomu bija četri jautājumi: pieeja dokumentiem, amatpersonu liecības, informācija par krimināllietām un sadarbība cilvēktiesību jomā. Eiropas Ombuda sākotnējā priekšlikumā bija arī piektais jautājums par viņa vai viņas pilnvarām iejaukties, bet tas bija strīdīgs, un diskusijas pašās beigās ombuds pateica, ka vēlas to atsaukt.
Svarīgākais grozījums attiecas uz ES iestāžu un struktūru pienākumu piešķirt arī ombudam pieeju klasificētai informācijai un jutīgiem dokumentiem, ja tie ombudam ir vajadzīgi darbam. Līdz šim iestādēm bija tiesības atteikties izpaust informāciju. Turpmāk tas būs objektīvs, ne vairs subjektīvs vai patvaļīgs apsvērums. Tas ir mazs, bet svarīgs solis pareizajā virzienā.
Iestādēm, kas ombudam sniedz klasificētu informāciju vai dokumentus, jāinformē ombuds par to klasificēto statusu. Turklāt, lai šos noteikumus īstenotu, ombuds drīkst vienoties ar attiecīgajām iestādēm par darba nosacījumiem attiecībā uz pieeju klasificētai informācijai vai citai informācijai, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.
Eiropas Savienības iestādēm un Eiropas pilsoņiem Eiropas Ombuda loma pēdējos gados ir kļuvusi svarīgāka. Līdz ar Lisabonas līguma pieņemšanu Eiropas Savienības Pamattiesību harta kļūs juridiski saistoša, kas ombuda darbu padarīs vēl svarīgāku. Turpmāk mums būs jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka ombudam ir pietiekami resursi, ka viņa vai viņas statūti atspoguļo pašreizējo situāciju, ka viņš vai viņa iegūst vajadzīgo informāciju un ka amatpersonas sniedz viņam vai viņai pareizo informāciju.
Saskaņā ar Pamattiesību hartu katram cilvēkam ir tiesības uz to, ka Eiropas Savienības iestādes un struktūras izskata viņa vai viņas lietas objektīvi, godīgi un saprātīgā termiņā. Tāpēc ir jānodrošina resursi, lai pilsoņiem lēmumi nav jāgaida gadiem un viņi arī varētu paļauties uz to, ka ombudam būs visa vajadzīgā informācija un ka amatpersonas pastāstīs viņam vai viņai to, ko zina, nevis to, ko grib stāstīt. Pretējā gadījumā likumam nav varas, par ko mums tik ļoti patīk runāt, lai gan ES, kā tāda, nav valsts. Arī mums pašiem vajadzētu ievērot likumu; tikai tad to varam prasīt no citiem.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, ir pagājuši 14 gadi kopš šis Parlaments pirmo reizi pieņēma Eiropas Ombuda statūtus. Kopš tā laika ir bijuši daudzi notikumi. Tāpēc tas, ka ombuds ir ierosinājis grozīt savus statūtus, ir normāli un atbilstoši, un Komisija to atbalsta.
Svarīgi ir, lūk, kas. Pilsoņiem jābūt paļāvībai uz ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu tādu lietu izmeklēšanu, kas saistītas ar administratīviem pārkāpumiem. Tāpēc ombudam viņa svarīgajam darbam ir vajadzīgi skaidri, precīzi un efektīvi noteikumi.
Jau no paša sākuma Komisija ļoti cieši ir sekojusi līdzi šai iniciatīvai, un mums ir bijušas auglīgas diskusijas ar ombudu un Parlamenta referenti Jäätteenmäki kundzi. Arī mūsu attiecīgie dienesti ir daudz sazinājušies un sadarbojušies.
Komisija atbalsta šī ziņojuma kopējo nostāju, un es vēlos pateikties priekšsēdētājam Leinen kungam un visiem komitejas locekļiem - jo īpaši Jäätteenmäki kundzei - par viņu darbu.
No Komisijas puses mēs sniegsim savu oficiālo viedokli uzreiz pēc Parlamenta lūguma. Šodien es vēlos sniegt mūsu galveno apsvērumu īsu kopsavilkumu. Tie attiecas uz četriem konkrētiem jautājumiem.
Pirmkārt, liecinieku uzklausīšana; otrkārt, pieeja dokumentiem; treškārt, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); un, ceturtkārt, sadarbība cilvēktiesību jomā. Es īsumā apskatīšu katru no šiem četriem jautājumiem.
Pirmkārt, par liecinieku uzklausīšanu. Komisija piekrīt Parlamenta grozījumam par liecinieku uzklausīšanu, un šī grozījuma mērķis bija atgādināt, ka amatpersonas liecina nevis kā privātpersonas, bet pildot dienesta pienākumus.
Mēs apzināmies, ka pašreizējais formulējums varētu radīt iespaidu, ka amatpersonas varētu rīkoties saskaņā ar norādēm un nesniegt patiesu un pilnīgu liecību. Tā nekad nav bijis, bet es piekrītu, ka ir svarīgi grozīt formulējumu, lai novērstu pārpratumus.
Otrkārt, attiecībā uz pieeju dokumentiem Komisija atbalsta to, ka ombudam tiek dota atļauja izskatīt dokumentus, kas viņam ir vajadzīgi izmeklēšanas laikā. Ombuds ir ierosinājis atcelt slepenības izņēmuma statusu attiecībā uz pieeju dokumentam. Komisija nekad nav izmantojusi šo izņēmuma statusu, bet ir ļoti svarīgi būt precīziem.
Ir rūpīgi jāapsver tas, kā attiekties pret klasificētu informāciju. Tas pats attiecas uz cilvēku privāto dzīvi, tiesvedības aizsardzību un komercnoslēpumu. Tāpēc Komisija atbalsta Parlamenta grozījumu, ka gadījumos, kas saistīti ar šāda veida dokumentiem, ombudam ir jāievēro noteikumi, kuri ir pilnībā līdzvērtīgi tiem, kas ir spēkā attiecīgajā iestādē.
Attiecībā uz jutīgu informāciju, piemēram, datu aizsardzību un komercnoslēpumu, Komisija pilnībā piekrīt Parlamenta nostājai. Tas arī attiecas uz dokumentiem, kas saistīti ar tiesvedību.
Tas nozīmē, ka ombudam jāpiemēro attiecīgais Kopienas tiesību akts gadījumos, kad trešās puses lūdz pieeju dokumentiem, kurus ombuds ir ieguvis savas izmeklēšanas laikā.
Kā jūs zināt, attiecīgais Kopienas tiesību akts - Regula (EK) Nr. 1049/2001 - pašlaik tiek precizēta, un Komisija pieņems lēmumu pēc dažām nedēļām.
Šo iemeslu dēļ Komisija piekrīt grozījumu mērķim attiecībā uz pieeju dokumentiem, bet mēs uzskatām, ka precīzāks formulējums vēl vairāk uzlabotu dokumentu, un mēs pie šī jautājuma atgriezīsimies, kad paudīsim savu oficiālo nostāju.
Trešais jautājums par OLAF. Gadījumos, kad tiek sūtīta informācija par iespējamām kriminālām darbībām, Komisija pilnībā piekrīt Parlamentam, ka ombudam ir jābūt iespējai informēt Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai par tā kompetencē esošajiem jautājumiem, un nav pilnībā skaidrs, ka ierosinātais jēdziens ,,kompetenta iestāde” attiecas uz OLAF. Ja formulējumu nedaudz precizētu, tas vēl vairāk uzlabotu dokumenta tekstu.
Nobeigumā par sadarbību cilvēktiesību jomā. Pašreizējie statūti ir labs pamats Eiropas Ombuda sadarbībai ar valstu ombudiem un līdzīgām iestādēm dalībvalstīs.
Komisija pilnībā atbalsta šo praksi. Tā tuvina Eiropas iestādes tās pilsoņiem. Iesniedzot grozījumu, Parlaments vēlas paplašināt sadarbības lauku ar citām iestādēm, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības un pamattiesības.
Saskaņā ar Līguma 302. un 303. pantu Komisija kā Kopienas pārstāve ir tā, kas izveido visus atbilstošos sadarbības veidus ar starptautiskām organizācijām kopumā un konkrēti ar Eiropas Padomi. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis priekšlikums pārsniedz pilnvaras, kas saskaņā ar Līgumu ir piešķirtas ombudam.
Ņemot to vērā, Komisija atbalsta citu formulējumu, un es ceru, ka mēs spēsim panākt pareizo līdzsvaru starp ombudam svarīgajiem darba sakariem un Līgumiem, kas neierobežo Komisijas institucionālās prerogatīvas.
Šie ir Komisijas apsvērumi par jautājumiem, kas radušies saistībā ar Parlamenta grozījumiem, un pēc rītdienas balsojuma mēs sagatavosim mūsu viedokli un uzsāksim diskusijas ar Padomi. To vajadzētu izdarīt ātri, jo mēs vēlamies panākt vienošanos par dokumentu Slovēnijas prezidentūras laikā.
Maria Matsouka
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ES neapšaubāmi pašlaik pārdzīvo sarežģītu uzticības krīzes periodu. Es gribētu zināt, vai ES ir demokrātijas jomā uzticama? Patiešām, lai tā būtu, tās pilsoņiem ir jāatzīst to par likumīgu, un tas, Eiropai paplašinoties, kļūst arvien sarežģītāk. Vienmēr ir jābūt kopējam pamatam, uz kura izveidojām Eiropu un uz ko paļaujas mūsu pilsoņi. Tā ir vērtību sistēma, kas aizsargā viņu pamattiesības.
Vajadzība sazināties ar Eiropas pilsoņiem ir svarīgāka nekā jebkad iepriekš. Tai ir nozīme tikai tad, ja ES uzzina par pilsoņu bažām un spēj viņus pārliecināt, ka iestādes cenšas apmierināt viņu vajadzības. Pilsoņi mums neuzticas, jo nejūt, ka mēs veicinām vai pat paplašinām viņu tiesības. Dāmas un kungi, mums jāmēģina panākt ilglaicīgu efektu. Mums jāizvērtē vēsturiskā attīstība un tās radītie jaunie nosacījumi. Eiropas Ombuda galvenais uzdevums ir nodrošināt ES iestāžu un organizācijas pareizu darbību, palielinot pilsoņiem vajadzīgo ticību tām.
Ierosinātās izmaiņas reglamentā, ar ko groza ombuda statūtus, nodrošina viņu ar efektīviem instrumentiem šī uzdevuma veikšanai. Lūgumrakstu komitejas vārdā mēs bez iebildumiem tos atbalstām.
Nobeigumā es vēlos īpaši izteikt atzinību par šo jautājumu atbildīgajai referentei Jäätteenmäki kundzei par viņas nenogurdināmajiem centieniem sagatavot visām pusēm pieņemamu ziņojumu.
Maria da Assunção Esteves
PPE-DE grupas vārdā. - (PT) Debates par izmaiņām ombuda statūtos Konstitucionālo lietu komitejā nebija vieglas. Tās bija garas un ļoti pretrunīgas, un galvenais jautājums bija pieņemt lēmumu, vai ombuda pilnvaru paplašināšana ir racionāls solis. Mēs sākumā izvirzījām priekšnoteikumu, ka katras iestādes lomai demokrātiskā kultūrā jābūt pienācīgi definētai, un par šīm lomām nedrīkst būt neskaidrību. Skaidrs lomu definējums un racionāls sadalījums ir vienīgais veids, kā veicināt iestāžu likumību, efektivitāti un atbildīgumu.
Šī konkrētā iemesla dēļ ombuds atsauca savu priekšlikumu attiecībā uz pieeju Eiropas Kopienu Tiesai. Tomēr par datu aizsardzību, pieeju slepeniem dokumentiem un sadarbību ar citām iestādēm pamattiesību jomā tika panākts kompromiss. Ombudam tagad būs pieeja slepeniem dokumentiem, bet viņam nebūs tiesību izpaust šādu informāciju trešām pusēm. Datu aizsardzības jomā būs jāievēro Eiropas Savienības tiesību akti par datu aizsardzību.
Ir skaidrs, ka ombuds var sadarboties ar citām iestādēm pamattiesību jomā, un man šķiet, ka citādi rīkoties nemaz nevar. Sadarbība ar iestādēm pamattiesību jomā ir nerakstīts princips, ņemot vērā, ka pamattiesības ir Eiropas Savienības dibināšanas pamatā un ir tās mērķis. Tomēr grūtās debatēs panāktais kompromiss izskaidro to, kam, manuprāt, jābūt neizbēgamam secinājumam šajā jautājumā: ombudam kā institūcijai vienmēr jāņem vērā, ka, izmantojot pilnvaras, viņam jāievēro vajadzības, atbilstības un proporcionalitātes kritēriji, jo tie ir tiesiskuma kritēriji.
Costas Botopoulos
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Ombud, dāmas un kungi - mani dārgie nakts kolēģi, varbūt mēs esam mazliet nokavējuši debates par Eiropas Ombuda statūtu uzlabošanu. Tomēr es uzskatu, ka galu galā darām to atbilstošā brīdī, jo tagad, kad Eiropas Parlaments debatē par pilsoņu tiesībām kopumā, tas saduras ar jaunu līgumu par ES darbību un Eiropas Pamattiesību hartu, kurā ir īpašs pants par pilsoņu tiesībām iesniegt sūdzību Eiropas Pilsoņu Advokātam. Es uzskatu, ka tāpēc šis ir pareizais brīdis debatēt par pilsoņu uzticību ES struktūrām. Es vēlos jums atgādināt, ka Eiropas Ombuds ir dienests, kas palīdz Eiropas pilsoņiem cīnīties pret administratīviem pārkāpumiem. Es vēlos piebilst, ka ir pēdējais laiks pašam Eiropas Parlamentam parādīt uzticību tā iestādēm un Eiropas Ombudam.
Es uzskatu, ka mūsu debatēs par izmaiņām, kuras ierosināja pašreizējais ombuds, ir divi pārpratumi, kurus, manuprāt, mēs komitejā atrisinājām. Pirmais attiecās uz jautājumu par kompetencēm. Daži cilvēki ir izteikušies, ka piešķiram pārāk daudz kompetenču Eiropas Ombudam, bet tā nav taisnība. Šis ziņojums mēģina papildināt esošās Eiropas Ombuda institucionālās kompetences tādējādi, lai viņš tās varētu atbilstoši izmantot visās jomās, kuras ir pieminējusi referente.
Otrais pārpratums bija saistīts ar dokumentu slepenību. Šis ziņojums nenosaka, kuri dokumenti ir publiski pieejami. Tas attiecas uz dokumentiem, kurus drīkst izskatīt ombuds, un paredz divus skaidrus noteikumus: tos dokumentus, kas ir jutīgi, saskaņā ar reglamentu nedrīkst redzēt neviens; dokumenti, uz kuriem attiecas slepenības režīms, turpina būt pakļauti šim režīmam. Nobeigumā es vēlos pateikt, ka pašreizējos apstākļos ir ļoti svarīgi atbalstīt šo ziņojumu.
Andrew Duff
ALDE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šī iniciatīva savlaicīgi nostiprina ombuda statūtus un ir uzticības signāls tam, kā Diamandouros kungs un viņa priekštecis Söderman kungs ir veikuši savus pienākumus. Tas arī atspoguļo izmaiņas politiskajā klimatā kopš ombuda biroja izveidošanas, jo īpaši attiecībā uz lielāku pārredzamību.
Būtu acīmredzami absurdi, ja mēs kā Parlaments atteiktos piešķirt ombudam pilnu pieeju dokumentiem, pamatojoties uz slepenību. Sabiedriskā doma ar lielu cinismu attiektos pret šādu iebildumu.
Es piekrītu komisārei M. Wallström, ka būtu lieliski, ja mēs varētu noslēgt šīs ilgstošās sarunas Slovēnijas prezidentūras laikā, lai būtu pienācīgi sagatavojušies stāties savu vēlētāju priekšā 2009. gada pavasara vēlēšanās. Mums vajadzētu lepoties ar šīm reformām, kuras, manuprāt, atbalstīs viss Parlaments.
David Hammerstein
Verts/ALE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, Diamandouros kungs, Zaļie vēlas nostiprināt ombuda institūciju, lai palielinātu sabiedrības uzticību Eiropas iestādēm. Kā mēs to varam panākt? Vienojoties, ka ombudam jābūt pilnai pieejai visa veida dokumentiem, arī klasificētajiem.
Turklāt mēs priecājamies, ka ombudam ir iespēja uzklausīt to Eiropas iestāžu amatpersonu liecības, kuras vairs neierobežo tas, ka vienmēr jārunā saskaņā ar savas administrācijas augstākstāvošo amatpersonu instrukcijām. Tas ir svarīgi.
Svarīgi ir arī tas, kā minēts Lisabonas līgumā un šajā ziņojumā, ka ombudam ir pilnvaras iejaukties lietās, kuras izskata Eiropas Kopienu Tiesa, un mēs atbalstām ombuda aicinājumu panākt lielāku pārredzamību kopumā, tai skaitā arī šajā Parlamentā, attiecībā uz deputātu finansēm.
Šī ir otrā reize, kad Eiropas Parlaments ir ierosinājis uzlabojumus ombuda statūtos. Iepriekšējā reizē Padome nobloķēja šos uzlabojumus. Es esmu pārliecināts, ka šoreiz ombuda faktiskās pilnvaras beidzot ir skaidri definētas un ka mēs patiesi esam radījuši veidu, kā palielināt vienkāršo iedzīvotāju uzticību Eiropas iestādēm.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, daži mani kolēģi deputāti teiks - kas šodien notiek? Vai mēs esam zaudējuši prātu? Konstitucionālo lietu komitejas jautājums bez desmit vienpadsmitos vakarā? Kas tad ir noticis? Vai Duff kungs sadusmojās un nosūtīja Watson kungu uz Liberāļu grupas otro rindu? Ko mēs šeit darījām Tautas partijā? Nē, viss, ko mēs šeit darījām, bija saskaņā ar to Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumu, kas paredz, ka gadījumos, kad esam tikai daži, mums jācenšas sanākt kopā kaut vai tikai tāpēc, lai justos silti un nejustos vientuļi.
Nopietni runājot, priekšsēdētāja kungs, es tomēr uzskatu, ka šī vakara sanāksme attiecas uz būtisku jautājumu. Esmu ļoti gandarīts, ka ombuds ir šeit kopā ar mums. Tas ir tādēļ, kā jau Wallström kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietniece, pareizi pateica, ka pēc desmit gadu darbības ir normāli un pareizi pakāpties atpakaļ un paskatīties, kas nestrādā un ko varētu uzlabot.
Tas ir tieši tas, ko Jäätteenmäki kundzes ziņojums cenšas panākt, un es vēlos pateikties viņai par labo sadarbību ar mums visiem un mēģinājumu rast kompromisu, kas parāda, ka šeit Eiropas iestādēs mēs dzīvojam demokrātijā, kas darbojas pēc konsensa, ne konflikta principa. Tāpēc izsaku jums atzinību, Jäätteenmäki kundze.
Priekšsēdētāja kungs, tas, ko esam centušies panākt, ir kaut kas ļoti vienkāršs. Kad saskaņā ar Māstrihtas līgumu tika izveidots ombuda amats, mēs bijām izšķirošās krustcelēs starp pamatā ekonomisku Savienību un iedvesmojoši politisku Savienību. Ombudam bija galvenā nozīme šajā pārejas posmā.
Šodien mēs vēlamies turpināt atbalstīt ombudu viņa darbā tādējādi, lai viņš var turpināt būt par nozīmīgu spēlētāju šajā rapprochement (tuvināšanās procesā) starp iestādēm un Eiropas pilsoņiem.
Tāpēc es esmu pārliecināts, ka Konstitucionālo lietu komitejas ierosinātās reformas - es atkārtoju, pēc konsensusa principa - būs šajā virzienā. Nākamajā īsajā plenārsēdē mēs debatēsim par ziņojumu, ko sagatavojis Stubbs kungs, kurš nodarbojas ar vēl kādu svarīgu aspektu - Eiropas iestāžu pārredzamību. Priekšsēdētāja kungs, abi ziņojumi ved vienā virzienā un parāda, ka šeit pat bez piecām vienpadsmitos vakarā mēs nodarbojamies ar jautājumiem, kas skar mūsu pilsoņus.
Richard Corbett
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas iestādes nenovēršami ir tālāk no pilsoņiem nekā valsts vai vietējās iestādes. Tāpēc mums ir subsidiaritātes princips, kas nosaka, ka mums nevajadzētu rīkoties Eiropas līmenī, ja rīcība valsts vai vietējā līmenī ir pilnībā pietiekama.
Tāpēc arī mums ir tāda institucionālā sistēma, saskaņā ar kuru, ja mēs rīkojamies Eiropas līmenī, mēs varam garantēt pilsoņiem, ka iestādes darbojas vislielākajā mērā atklāti, demokrātiski un pamatoti. Tāpēc mums ir Eiropas Parlaments, lai Eiropa nebūtu tikai valdības ministru un tehnokrātu, diplomātu un birokrātu ziņā. Tāpēc mums ir Eiropas Kopienu Tiesa, lai nodrošinātu likumību.
Tāpēc arī mums ir ombuds, lai pat tie pilsoņi, kas neseko mūsu apspriedēm katru nedēļu - un tādu ir daudz - var būt pārliecināti, ka mēs darbojamies atbilstoši šiem augstajiem standartiem, un, ja ir aizdomas par administratīviem pārkāpumiem, tie tiks pienācīgi un objektīvi izmeklēti.
Tomēr, kā komisāre M. Wallström teica, pilsoņiem ir jātic ombuda spējai to izdarīt. Pat tad, ja vēl nav bijušas lietas, kurās amatpersonas, kad tās iztaujā ombuds, saņem norādes no augstākstāvošas amatpersonas, kas ir līdzvērtīgi cenzūrai, un pat tad, ja līdz šim nav bijušas problēmas attiecībā uz pieeju konfidenciāliem dokumentiem, ir svarīgi, lai mūsu pilsoņi redzētu, ka šīs lietas nevar kļūt par šķēršļiem un nevar tikt izmantotas par aizbildinājumu slēpt informāciju no ombuda.
Tāpēc es atbalstu ombuda ierosinājumu grozīt viņa statūtus. Mana grupa atbalstīs Konstitucionālo lietu komitejas akceptētos grozījumus, un es esmu pārliecināts, ka Parlaments kopumā tos dedzīgi atbalstīs.
Dushana Zdravkova
(BG) Es vēlos izteikt atzinību referentei Jäätteenmäki kundzei par to, ka kopš Lisabonas līguma un Pamattiesību hartas parakstīšanas ombudam ir piešķirta jauna loma mūsdienu sociālajās attiecībās. Es esmu pārliecināta, ka šis dokuments palīdzēs viņam efektīvāk veikt pienākumus un padarīs viņu par faktisko garantu tam, ka Eiropas pilsoņi tiks efektīvi aizsargāti pret Eiropas iestāžu sliktas pārvaldības gadījumiem.
Abas mūsu diskusijas un ziņojums ir pievērsti jutīgam tematam par ombuda pieeju informācijai, arī klasificētai informācijai. Pēc manām domām, lai ombuda darbs būtu efektīvs un ja vēlamies nodrošināt iespējami labākus rezultātus objektīvas patiesības meklējumos, kas vispirms ir sabiedrības interesēs, Eiropas iestādēm jābūt pienākumam sniegt pieeju visa veida informācijai. Tomēr tajā pašā laikā ombudam ir jābūt informētam par šādas informācijas veidu, jo īpaši gadījumos, kad tā ir slepena. Patiešām, ir ļoti svarīgi cienīt pilsoņu privāto dzīvi, jo īpaši klasificētas informācijas izmantošanas gadījumos. Es uzskatu, ka referente ir spējusi panākt līdzsvaru starp personas tiesībām un sabiedrības interesēm. Tas dod ombudam pieeju visai informācijai attiecīgā lietā, lai viņš varētu to izšķirt, tajā pašā laikā ievērojot visus tos noteikumus, kurus ievēro šādu informāciju sniedzošās iestādes, un tas nodrošinās gan attiecīgās informācijas aizsardzību, gan Eiropas pilsoņu tiesību aizsardzību.
Ombuda lomas kā starpnieka starp Eiropas iestādēm un pilsoņiem nostiprināšana dos ieguldījumu demokrātijas attīstībā un stiprinās likuma varas principus. Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka viņš vai viņa darbojas ne tikai Eiropas, bet arī valsts līmenī, jo īpaši valstīs, kur demokrātiskie principi un uzraudzība joprojām veidojas un valdības struktūras valsts līmenī nevar efektīvi palīdzēt saviem pilsoņiem, taču šie pilsoņi ir arī Eiropas Savienības pilsoņi. Tāpēc es vēlos uzsvērt vajadzību uzlabot sadarbību starp ES iestādēm un ombudu. Sakari starp ombudu un Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteju ir jo īpaši svarīgi; tiem jāsadarbojas Eiropas pilsoņu labā. Ir arī svarīgi izstrādāt un īstenot efektīvāku sadarbības praktisko mehānismu sistēmu.
Metin Kazak
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Jäätteenmäki kundzes ziņojums ir sagatavots ļoti būtiskā laikā, kad notiek Eiropas integrācijas process - Lisabonas līguma un Eiropas Pamattiesību hartas pieņemšanas laikā. Pirmo reizi tiek atzītas Eiropas pilsoņu tiesības uz labu pārvaldi, kas ir būtisks panākums, tiecoties pēc lielākas pārredzamības, un apmierina vajadzību pēc Kopienas struktūru darbības un rīcības, lai ievērotu ne tikai spēkā esošos noteikumus, bet arī Eiropas nodokļu maksātāju cerības attiecībā uz atbildīgu, objektīvu un efektīvu pārvaldi.
Ierosinātās izmaiņas dotu iespēju izmeklēšanas laikā pārvarēt Kopienas iestāžu nevēlēšanos pilnā mērā sadarboties faktu noskaidrošanā. Nedrīkst pieļaut vēlēšanos sagrozīt patiesību, pieņemot neskaidrus dokumentus, kuru formulējumu var divdomīgi interpretēt. Tas dod pārvaldībai pārāk lielas manevrēšanas iespējas un neproporcionāli un nepieņemami palielina tās rīcības brīvību.
Ombudam ir vajadzīga to pilsoņu uzticēšanās, kuri no viņa gaida saprātīgu rīcību, lai aizsargātu viņu tiesības. Tomēr viņam arī jāievēro saņemtās informācijas slepenība. Tādēļ es izsaku atzinību Jäätteenmäki kundzei par to, ka viņai izdevās sasniegt pienācīgu līdzsvaru starp šiem diviem nosacījumiem, un par ierosinātajiem proporcionālajiem risinājumiem, kas stiprina ombuda kā ētiskās autoritātes lomas efektivitāti un uzlabo Kopienas iestāžu pārredzamību, jaunās hartas garā apstiprinot katra Eiropas pilsoņa tiesības uz labu pārvaldi un labu pārvaldību.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties godājamajiem deputātiem par šo diskusiju un viņu piezīmēm. Daudzi deputāti jau pieminēja, ka šis ir jautājums par kompetencēm un arī par slepenību. Šīs divas lietas ir saistītas, un es esmu pārliecināta, ka šīs reformas novērsīs divdomības, ko iestādes atsevišķos gadījumos, iespējams, ir izmantojušas kā ieganstu. Reformas modernizēs un padarīs atklātākas procedūras, un nodrošinās lielāku skaidrību un pārredzamību, kas mūsdienās ir vajadzīga, un lai apmierinātu pilsoņu vajadzības.
Es vēlos izmantot iespēju vēlreiz pateikties Jäätteenmäki kundzei par atklātu un konstruktīvu sadarbību ar mums un par to, ka viņa mūs informēja par savu darbu. Es vēlos arī pateikties pašam ombudam, jo man bija iespēja sekot viņa darbam, un es apzinos to korektuma, nopietnības un iedziļināšanās apmēru, kādā viņš pilda savus pienākumus. Tas mani patiešām pārsteidza, un es uz viņu ļoti paļaujos.
Ar šo iniciatīvu mēs arī palīdzam ombudam piemērot viņa statūtus tam, ko mēs sagaidām no ombuda, kad viņš izmeklē lietas par administratīviem pārkāpumiem mūsu iestādēs.
Anneli Jäätteenmäki
referente. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlos pateikties visiem par lielisko sadarbību un ceru, ka šajā pēdējā izskatīšanas posmā mēs vienosimies par pareizo formulējumu, lai panāktu lielāku uzticību ES rīcībai, ka būs pieejami atbilstoši resursi un ka ombudam var tikt sniegta visa vajadzīgā informācija. Ja tas nenotiks, kā es jau teicu, cietīs likuma vara un pārredzamība, lai gan es ticu, ka mēs nonāksim pie kopsaucēja, jo ir jāveic tikai dažas nelielas izmaiņas.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2008. gada 22. aprīlī.
