3.  Mjanma
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Mjanmu.
Véronique De Keyser
Priekšsēdētāja kungs, situācija Mjanmā turpina pasliktināties. Vai mums jāatceras Mjanmas valdības pārkāpumi pret tās tautu, Saharova balvas ieguvējas Aung San Suu Kyi nebeidzamais ieslodzījums un viņas izraidīšana, nepatiesi pamatojoties uz gaidāmo vēlēšanu nosodīšanu?
Mjanmas valdība ir solījusi pāreju uz demokrātiju īstenot septiņos posmos, kas noslēgsies ar vēlēšanām. Tomēr, ja šīs vēlēšanas notiks saskaņā ar armijas pieņemto konstitūciju, un izskatās, ka stāvoklis ir tieši tāds, vienīgās vēlēšanu sekas būs 50 gadus ilgā militāra režīma leģitimizācija un armijas nodrošināšana ar 25 % vietu parlamentā. Mēs aicinām starptautisko sabiedrību, ieskaitot Ķīnu, Indiju un Krieviju, turpināt apvienot spēkus un izdarīt spiedienu uz Mjanmas valdību gan tāpēc, lai tā pārtrauktu šajā valstī notiekošos nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, gan lai izziņotā pāreja uz demokrātiju nepārvērstos par politisku farsu.
Filip Kaczmarek
Priekšsēdētāja kungs, jebkuras valsts paziņojums par pirmajām vēlēšanām 20 gadu laikā parasti mūsos vieš optimismu. Tas modina cerību uz izmaiņām un demokratizāciju. Diemžēl iespējams, tikai retais no mums un tikai nedaudzi Mjanmas iedzīvotāji tic, ka gada beigās paredzētās vēlēšanas būs demokrātiskas un godīgas vai ka tās radīs kādas reālas izmaiņas. Mjanmas režīms ir problēma, ar kuru mēs esam saskārušies jau gadiem ilgi. Savā rezolūcijā mēs nosodām daudzos cilvēktiesību un pilsoņu brīvību pārkāpumus, kas Mjanmā notiek ik dienas. Mēs joprojām nezinām, ko teikt Mjanmas tautai par to, kā pārtraukt režīma cietsirdīgās darbības. Manuprāt, tikai kopīga rīcība var būt efektīva. Kopīga - ko es ar to domāju? Kuram būtu jārīkojas? Kaimiņvalstīm? Valstīm, kurām ir plaša tirdzniecība un apmaiņa ar Mjanmas režīmu, tādā veidā to netieši finansējot, proti, Krievijai un Ķīnai? Protams, tām jābūt Eiropas Savienībai, Amerikas Savienotajām Valstīm un ANO - ar šādiem partneriem mēs varam panākt izmaiņas.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētāja kungs, Mjanma kopš 1962. gada dzīvo militārās huntas jūgā, un tas ir viens no represīvākajiem režīmiem pasaulē. Pēdējie demokrātiski ievēlētie parlamenta deputāti tika ievēlēti 1990. gadā. Viņus visus arestēja vai piespieda atkāpties. Valstī ir 2000 reģistrētu politiski ieslodzīto, tajā skaitā vairāk nekā 230 budistu mūku, kuri 2008. gada septembrī piedalījās mierīgās demonstrācijās un kopš tā laika ir cietumā.
Vairāki desmiti tūkstošu - es teiktu simtiem tūkstošu - Mjanmas imigrantu dzīvo Taizemē, Indijā, Bangladešā un Malaizijā tādos apstākļos, kuri bieži vien ir ļoti bīstami un kuros pastāv cilvēku tirdzniecības risks. Desmitiem tūkstoši cilvēku ir pārvietoti pret viņu gribu. Šādā situācijā sevišķi apdraudēti ir žurnālisti. Pašlaik apcietināti ir vismaz 14 žurnālistu, un es vēlētos izcelt Hla Hla Win gadījumu: viņa ir 25 gadus veca žurnāliste, kurai piesprieda 27 gadus cietumā par nelegālu motocikla importu, jo viņa uzdrošinājās apmeklēt budistu klosteri.
Hunta patiesi ir pasludinājusi jaunas vēlēšanas. Tāpat kā de Keyser kungs, arī es uzskatu, ka to vienīgais mērķis ir leģitimizēt pastāvošo valdību. Mēs nevaram nebūt skeptiski pret vēlēšanu rezultātu.
Šodien mēs vēlreiz enerģiski nosodīsim sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus Mjanmā un aicināsim Mjanmas valdību sākt dialogu un nekavējoties pārtraukt rekrutēt armijā bērnus. Mēs vēlreiz lūgsim Ķīnas, Indijas un Krievijas valdību izmantot to ietekmi. Tomēr, komisāres kundze, es lūdzu jūs būt mūsu pārstāvei Komisijā un Padomē, lai Eiropas Savienība turpinātu ierobežojošus pasākumus pret Mjanmas valdību, jo, izņemot vārdus, mums nav ne mazākā reālā pierādījuma par demokrātiskām debatēm. Mēs aicinām jūs izvērtēt īstenoto pasākumu efektivitāti un darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka civiliedzīvotāji...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Charles Tannock
autors. - Priekšsēdētāja kungs, es jau vairs neatceros, cik reižu iepriekšējo gadu laikā mēs te Parlamentā esam debatējuši par cilvēktiesību situāciju, kura Mjanmā ir nopietna un arvien pasliktinās, taču, ja vien mums kādreiz radīsies kārdinājums mīkstināt savus izteikumus par brutālo militāro huntu, mums vienīgi jāpaveras uz mūsu Parlamentu, lai atcerētos, kāpēc ir nepieciešams saglabāt un palielināt spiedienu uz ģenerāļiem. Es, protams, runāju par Aung San Suu Kyi, opozīcijas vadītāju un Nobela prēmijas laureāti, kuras portrets ir novietots redzamā vietā Parlamenta telpās gan Briselē, gan Strasbūrā. Viņai un viņas atbalstītājiem pastāvīgi tiek liegts izteikties. Tādēļ mazākais, ko mēs varam darīt, ir runāt viņu vārdā šeit un apsolīt mūsu nelokāmu atbalstu viņu cīņā par pastāvīgām demokrātiskām pārmaiņām Mjanmā.
Mēs te esam pieminējuši arī situāciju, kādā ir Rohingyas minoritāte, pret kuru armija jau atkal īsteno nežēlīgu diskriminācijas un vajāšanas kampaņu, un daudziem cilvēkiem ir nācies bēgt uz kaimiņos esošo Bangladešu. Ģenerāļi var vienkārši ignorēt mūsu lūgumus, taču tādēļ tie nav mazāk vērtīgi, jo kā demokrātiem mums ir svinīgs pienākums nosodīt šādu nežēlību jebkurā pasaules malā, kurā ar to sastopamies.
Raül Romeva i Rueda
autors. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, pirms pāris mēnešiem man bija iespēja pie Taizemes un Mjanmas robežas apmeklēt dažus tūkstošus bēgļu, kuri pašreiz cer, ka varēs atgriezties mājās. Daži vienkārši cer nodzīvot līdz rītdienai.
Apmeklējuma laikā mēs tikāmies arī ar dažām opozīcijas grupām, tajā skaitā arī ar Nacionālo Demokrātijas līgu, kuras līdere, kā jau tika pieminēts, ir Saharova balvas ieguvēja Aung San Suu Kyi.
Mani vairākkārt mudināja uzmanīgi novērot un apstākļos, kuri ir līdzīgi pašreizējiem, neatbalstīt vēlēšanas, kuru pamatā ir pašas militārās huntas veikta konstitucionālā reforma, jo pašreizējos apstākļos bez šaubām tiek pārkāptas pamattiesības saistībā ar vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, kas arī skaidri apdraud pārmaiņas, pārveidi un demokrātiskas reformas šajā valstī.
Tas tiesa, ka ir notikušas nelielas pārmaiņas. Tiesa, ka pērn, 2009. gadā, tika atbrīvoti simtiem ieslodzīto, tomēr faktiski viņu starpā bija ļoti maz politiski ieslodzīto.
Nopietna problēma ir tas, ka Mjanmā joprojām ir vairāk nekā 2100 politiski ieslodzīto. Šādā situācija nav iespējams apsvērt domu par brīvām, godīgām un demokrātiskām vēlēšanām.
Šī iemesla dēļ vispirms ir jāņem vērā tas, ka ir jābūt piemērotiem apstākļiem, lai varētu notikt vēlēšanas. Jebkāds dialogs, kurš mums ļautu uzlabot situāciju, būtu vērtējams pozitīvi, taču ar noteikumu, ka šie cilvēki tiek bez nosacījumiem atbrīvoti un ka tiek sniegtas garantijas, kas ļauj bēgļiem atgriezties. Šajā kontekstā man jāizsaka konkrēts lūgums Komisijai. Lielas bažas sagādā tā finansējuma samazinājums, kurš ir paredzēts šim reģionam un bēgļiem. Pastāv neatliekamas vajadzības. Runa ir par simtiem tūkstošiem cilvēku, kuriem ir nepieciešama mūsu palīdzība. Tādēļ es uzskatu, ka būtu labi nesamazināt šo finansējumu.
Thomas Mann
PPE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, cilvēktiesību situācija Mjanmā turpina strauji pasliktināties: politiskās represijas, ko papildina militārā un seksuālā vardarbība, bērnu sistemātiska rekrutēšana kareivju rindās, 2000 politiski ieslodzīto. Pirmās it kā brīvās vēlēšanas, kuras ir paredzētas šā gada rudenī, ir pilnīgs farss. Opozīcijas partijas pareizi dara, ka plāno tās boikotēt. Īpašu satraukumu rada Rohingyas minoritātes stāvoklis, jo vairāk nekā 200 000 tās pārstāvju dzīvo bēgļu nometnēs. Daudzi ir aizbēguši uz kaimiņos esošo Bangladešu, pa ceļam tiekot nežēlīgi vajāti.
Es ļoti priecājos par Bangladešas gatavību atļaut mūsu EP delegācijai attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm iebraukt valstī un veikt izmeklēšanu. Mēs rīt izlidojam uz Daku, lai no tiešiem avotiem ievāktu informāciju par situāciju Koksbazarā un Bandarbanas reģionā. Tomēr jau tagad ir skaidrs, ka, lai izdzīvotu, vajātajiem Rohingyas pārstāvjiem ir nepieciešama visaptveroša starptautiska aizsardzība. Eiropas Savienībai ir jāturpina nosodīt Mjanmas valdības rīcību, līdz beidzot sāk parādīties kādas progresa pazīmes demokrātijas jomā.
Justas Vincas Paleckis
S&D grupas vārdā. - (LT) Tāpat kā mans kolēģis Tannock kungs, es vēlos teikt, ka šī nav pirmā reize, kad mēs šeit Parlamentā, kurš diemžēl šajā laikā vienmēr ir pustukšs, esam debatējuši par cilvēktiesību briesmīgo stāvokli Mjanmā. Arī es pats par to nesen runāju.
Es vēlētos domāt, ka pēc šodienas debatēm Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības teiktajam būs lielāks efekts. Kādēļ? Jo šodien mēs cilvēktiesības pasaulē apspriežam pirmoreiz pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, un ar to ir ieviesti vairāki amati, to skaitā arī Augstā pārstāvja ārlietu un drošības politikas jautājumos amats, kuru ar Parlamenta apstiprinājumu ieņem Catherine Ashton. Tagad Eiropas Savienībai ir efektīvāka iespēja tieši ietekmēt gan situāciju Mjanmā, gan situāciju citās valstīs, kurās tiek pārkāptas tiesības.
Es domāju, ka laikā pirms Mjanmas vēlēšanām mēs spēsim kaut ko panākt tikai tad, ja saskaņosim savu rīcību ar lielāku valstu - Ķīnas, Indijas, ASV un Krievijas - rīcību.
Tomasz Piotr Poręba
Priekšsēdētāja kungs, līdz šim starptautiskās sabiedrības lūgumi Mjanmā ievērot cilvēktiesības faktiski nav devuši pilnīgi nekādu rezultātu. Mjanmas cietumos joprojām ir tūkstošiem politiski ieslodzīto, un armija turpina slepkavot, spīdzināt un apcietināt. Mjanmas opozīcijas vadītāja, Nobela Miera prēmijas laureāte Aung San Suu Kyi daudzus gadus atrodas mājas arestā un ir saņēmusi arī trīs gadu cietumsodu. Tādā veidā hunta vēlas novērst viņas kandidēšanu gaidāmajās vēlēšanās.
Mjanma ieņem pirmo vietu arī apkaunojošajā to valstu sarakstā, kurā bieži tiek vajāti reliģisko minoritāšu pārstāvji, tajā skaitā kristieši. Hunta uzskata, ka kareniem, kuri ir kristieši, būtu pilnībā jāpazūd no Mjanmas teritorijas. Pagājušajā gadā karenu bēgļi atrada patvērumu no represijām Taizemē. Pašreiz, neraugoties uz starptautiskajiem protestiem, Taizemes valdība gatavojas piespiedu kārtā repatriēt un masveidā deportēt vairāk nekā 4000 karenu, kuri tad būs pakļauti turpmākām sankcijām. Mūsu pienākums šeit, Eiropas Parlamentā, ir aicināt ievērot reliģisko minoritāšu, ieskaitot kristiešu, tiesības visā pasaulē.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Priekšsēdētāja kungs, attiecībā uz cilvēktiesībām Mjanma ir viena no neaizsargātākajām valstīm pasaulē. Cilvēktiesību pārkāpumu saraksts ir bezgalīgs, un nešķiet, ka situācija uzlabotos.
Savā rezolūcijā mēs esam minējuši tikai dažas problēmas. Es domāju, ka tās galvenais mērķis ir darīt zināmu, ka mēs esam informēti par Mjanmā notiekošo un joprojām turpinām to novērot.
Mums arī jāizsaka pateicība Taizemei, kura atsauca savu uztraucošo lēmumu likt bēgļiem atgriezties Mjanmā. Pagājušajā nedēļā es vairākkārt sazinājos ar Taizemi pēc tam, kad tā bija paziņojusi par saviem plāniem likt šiem cilvēkiem atgriezties. Karenu bēgļiem tika draudēts ar piespiedu darbu, spīdzināšanu, iespējamu piespiedu rekrutēšanu armijā un kājnieku mīnu izvietošanu rajonā, no kura viņi bēga. Es biju ļoti atvieglota, kad uzzināju, ka pēc sarunām nedēļas nogalē ar cilvēktiesību organizācijām un starptautisko sabiedrību Taizeme nolēma neīstenot plānus saistībā ar bēgļu atgriešanos. Es ceru, ka ES kopā ar pārējo starptautisko sabiedrību varēs pēc iespējas drīzākā laikā piedāvāt palīdzību Taizemei un meklēt alternatīvu risinājumu karenu bēgļu problēmai.
Marc Tarabella
- (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, jau atkal Mjanma ir Eiropas Parlamenta rezolūciju priekšlikumu galvenais temats saistībā ar cilvēktiesību pārkāpumiem. Jau atkal mēs atklāti nosodām situāciju Mjanmā, jo izskatās, ka nav nekādu uzlabojumu tās attieksmē pret saviem pilsoņiem un ka šajā valstī ir ārkārtīgi nepieciešama demokrātiska rīcība.
Citas valstis gadu gaitā ir progresējušas, bet Mjanma turpina neierobežoti pārkāpt savu pilsoņu pamattiesības. Aung San Suu Kyi, opozīcijas simboliskā līdere, joprojām ir mājas arestā, veselas iedzīvotāju grupas tiek deportētas, rekrūšu vervētāji padara bērnus par kareivjiem, un pastāvošā režīma pretinieki ir apcietināti. Visus piemērus nemaz nevar šeit uzskaitīt.
Mēs ceram, ka gaidāmās vēlēšanas noritēs brīvi un ka opozīcijas partijas un ikviens, kas vēlas kandidēt vēlēšanās, varēs īstenot šīs pamattiesības. Mēs arī ceram, ka novērotāji varēs apliecināt, ka šīs vēlēšanas ir brīvas un ka to norisē nav nekādu pārkāpumu, piemēram, militārās huntas plānu izmantot vēlēšanu urnu režīma leģitimizācijai.
Monica Luisa Macovei
Priekšsēdētāja kungs, militārā hunta valda Mjanmā, izmantojot represijas un veicot nopietnus un sistemātiskus cilvēktiesību pārkāpumus. Es kā vēlēta pilsoņu pārstāve aicinu 2010. gadā organizēt brīvas un godīgas vēlēšanas, lai Mjanmā izveidotu likumīgu valdību. Pašreizējā prasība, ka vismaz 25 % parlamenta deputātu ir jābūt aizsardzības dienestu vadītāja izvēlētiem armijas pārstāvjiem, nesaskan ne ar kādu veselā saprāta redzējumu par to, kas ir likumīga valdība.
Otrkārt, es vēlos norādīt, ka militārās huntas valdība 2005. gadā parakstīja ANO konvenciju par korupcijas novēršanu, taču to neratificēja. Ratifikācija tomēr ir uzskatāma tikai par pirmo soli, jo cīņā pret korupciju vislielākā nozīme ir īstenošanai. Korupcija rada nabadzību un patvaļu.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Mjanmas lēmums pirmo reizi 20 gadu laikā rīkot parlamenta vēlēšanas var nozīmēt soli virzienā uz demokratizāciju, ja šoruden plānotās vēlēšanas būs godīgas. Citiem vārdiem sakot, tām, pirmkārt, jābūt vispārējām, un jebkuram pilngadīgam pilsonim ir jābūt tiesīgam balsot vai kandidēt vēlēšanās, ieskaitot arī Nobela prēmijas laureāti Aung San Suu Kyi un 2000 citus opozīcijas aktīvistus, kuri pašlaik ir apcietināti politisku iemeslu dēļ. Otrkārt, vēlēšanās jāpiedalās arī vairākiem miljoniem to mjanmiešu, kuri, baidoties no spīdzināšanas un nāves, bijuši spiesti bēgt uz Taizemi, Bangladešu vai Indiju. Viņiem būtu jānodrošina iespēja balsot viņu agrākajā dzīvesvietā. Treškārt, Mjanmas armijas pārstāvjiem nevajadzētu garantēt 25 % vietu parlamentā, jo tas ir pretrunā demokrātijas pamatprincipam un jau no paša sākuma izkropļo vēlēšanu rezultātus. Visbeidzot, Mjanmas valdībai ir jāievēro noteikums par balsojuma slepenību un jāatļauj starptautisko novērotāju un Mjanmas plašsaziņas līdzekļu klātbūtne vēlēšanās.
Ja Mjanmas valdība ignorēs šīs prasības, es domāju, ka obligāti būtu jāturpina ierobežojošu pasākumu īstenošana pret režīmu saskaņā ar rezolūcijas 16. punktu.
Csaba Sógor
(HU) Militārā hunta ir solījusi 2010. gadā rīkot brīvas, demokrātiskas vēlēšanas. Ir svarīgi, lai starptautiskā sabiedrība un, protams, ES, turpinātu izdarīt spiedienu uz huntu ar mērķi nodrošināt, ka pāreja uz demokrātiju tiešām notiek. Mums arī jāpārliecinās, ka daudzās etniskās minoritātes, kuras dzīvo Mjanmā, tiek atbilstoši pārstāvētas vēlēšanās. Tas varētu izbeigt regulāri uzliesmojošos etniskos konfliktus. Ķīna, iespējams, ir vispiemērotākā valsts ķīniešu minoritātes tiesību aizstāvēšanai, tomēr vispirms tai vajadzētu uzlabot attieksmi pret tās pašas minoritātēm tibetiešiem un uiguriem. ES var ticami un efektīvi izdarīt spiedienu tikai tādā gadījumā, ja tā nodrošina, ka minoritāšu tiesības tiek ievērotas visās tās dalībvalstīs. Kamēr vien Eiropas Savienības teritorijā, un es nerunāju tikai par Slovākiju, pastāv valodas likumi, kamēr vien Eiropas Savienībā tiek atjaunots likums par kolektīvu vainu veidā, kas ir pretrunā Otrā pasaules kara faktiem, un kamēr vien Eiropas Savienībā tiek liegta minoritāšu, viņu dzimtās valodas un tiesību pastāvēšana, Eiropas Savienība nevar izdarīt spiedienu ne ticami, ne sekmīgi.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, cilvēktiesību situācijas straujā pasliktināšanās, ko Mjanmā izraisa militārā hunta, rada arvien vairāk nežēlīgas asinsizliešanas. Reliģisko grupu vajāšana, etniskā tīrīšana un izraidīšana, tūkstošiem politiski ieslodzīto, kā arī režīma politisko pretinieku spīdzināšana, nolaupīšana un apcietināšana ir Mjanmas ikdiena. Jaunā konstitūcija un it kā gaidāmās pseidovēlēšanas situāciju, protams, nekādi neuzlabos.
Patiesībā arī ES delegācijas un Parlamenta paštaisnās rezolūcijas neko nepanāks. Runājot politiski reālistiskā valodā, mums būtu jāvērš visi Savienības spēki uz to, lai liktu Ķīnai, Indijai un Krievijai pievienot savu politisko ietekmi spiedienam uz Mjanmas valdību ar mērķi uzlabot cilvēktiesību situāciju šajā valstī. ES arī būtu jāmudina Mjanmas kaimiņvalstis izmantot savu ietekmi, lai liktu tai uzlabot situāciju cilvēktiesību jomā.
Cristian Dan Preda
(RO) Kāds no runātājiem jau pieminēja, ka mēs šeit Parlamentā jau agrāk esam diskutējuši par Mjanmu. Es domāju, ka mums ir jāturpina diskutēt par Mjanmu, jo tā joprojām ir viena no represīvākajām un noslēgtākajām valstīm pasaulē. Kā norāda dažādas ANO aģentūras un cilvēktiesību aizstāvēšanas organizācijas, sistemātiski personas tiesību pārkāpumi joprojām ir Mjanmas ikdiena.
Pašreizējā tendence ir arestēt cilvēkus par politisko uzskatu paušanu. Ir ziņots arī par nežēlīgām represijām pret opozicionāriem, vienalga, vai viņi ir studentu kustības vai budistu mūku kopienas pārstāvji.
Es nedomāju, ka pašlaik ir iespējams apsvērt vēlēšanu organizāciju, jo, pirmkārt un galvenokārt, ir nepieciešams apspriešanās process, kurā būtu iesaistītas visas politiskās partijas. Citādi bez brīva, atklāta, iekļaujoša procesa Mjanmas demokrātija joprojām ir militārpersonu vadīts farss.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, kā deputāti ļoti skaidri norādīja, Mjanmā turpinās nopietni cilvēktiesību pārkāpumi. Militārā valdība nav atsaukusies starptautiskajiem aicinājumiem pārtraukt šos cilvēktiesību pārkāpumus, un tā arī nav atbrīvojusi politiski ieslodzītos, tajā skaitā Aung San Suu Kyi. Ir palielināts spiediens uz Rohingya minoritāti, lai piespiestu viņus atstāt valsti, un sociāli ekonomiskie apstākļi turpina pasliktināties. Aptuveni 80 % iedzīvotāju dzīvo lauku teritorijās, un sāk rasties nopietnas problēmas lauksaimniecībā un pārtikas ražošanā.
ES ir vairākkārt pieņēmusi deklarācijas, kurās nosoda cilvēktiesību pārkāpumus. ES ir arī palielinājusi sankcijas un vienlaikus mudinājusi Mjanmas kaimiņvalstis - ASEAN, Ķīnu, Indiju - izmantot arī diplomātisko spiedienu, un dažas kaimiņvalstis tā dara. Turklāt ES ir aktīvi atbalstījusi ANO centienus. Šie pasākumi ir militārajai valdībai radījuši sarežģījumus, taču nav tai likuši mainīt savu rīcību.
Tagad militārā valdība ir solījusi 2010. gadā rīkot vēlēšanas kā soli virzienā uz pakāpenisku atteikšanos no varas. Mēs šīs vēlēšanas varēsim vērtēt tikai tad, kad tiks publicēts vēlēšanu likums un kad mēs redzēsim, vai vēlēšanu process tiek organizēts skaidri un godīgi. Tikmēr ES vēlas sākt dialogu ar pašreizējo valdību, lai pārliecinātu to izmantot vēlēšanas kā iespēju mainīt situāciju un sākt pozitīvu periodu Mjanmas vēsturē.
Ar to es vēlos skaidri norādīt, ka ES nevēlas Mjanmu izolēt. Mēs faktiski esam lielākie humānās un ar to saistītās palīdzības sniedzēji tajā valstī. Lielākā daļa mūsu palīdzības tiek sniegta lauku teritorijām, jo īpaši deltas reģionam, kas joprojām atkopjas pēc ciklona Nargis. Palīdzību saņem arī bēgļu nometnes pie Taizemes robežas. Mums arī būtu jāzina, ka ANO īpašā referenta sagatavotais ziņojums ir ļoti tiešs un skaidrs. Mēs atbalstām ANO īpašo referentu un esam gatavi viņam palīdzēt.
Taču mēs arī zinām, ka tieša rīcība cilvēktiesību jomā Mjanmā nav iespējama. Piemēram, ES netiks uzaicināta novērot vēlēšanas, tādēļ mums jālieto netieši līdzekļi. Ar šādu apsvērumu visās mūsu palīdzības programmās ir iekļauti noteikumi par cilvēktiesībām. Mūsu vērtību - cilvēktiesību ievērošanas un dialoga - veicināšanai mums ir jādemonstrē ļoti skaidra nostāja. Šodien Parlaments vienprātīgi demonstrēja šādu skaidru nostāju, un esmu pārliecināta, ka mūsu teiktais tiks sadzirdēts. Es arī uzskatu, ka mums nevajadzētu uzdevumu atgādināt Mjanmai par tās saistībām nodot tās kaimiņvalstīm. Mums pašiem jāturpina tas darīt. Mums ir tieši jāsāk sadarboties ar iestādēm cilvēktiesību aizsardzības jautājumā, un mēs turpināsim to darīt.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas. Balsošana notiks debašu beigās.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Maria Da Graça Carvalho  
Mjanmā joprojām ir ļoti satraucoša situācija cilvēktiesību jomā, jo Mjanmas iestāžu prioritāte ir varas saglabāšana, nevis pilsoņu izdzīvošana. Es vēlos izteikt solidaritāti Mjanmas tautai tās ciešanās, kad to apspiež militāra hunta, kura pastāvīgi pārkāpj tās cilvēktiesības piespiedu darba, cilvēku tirdzniecības, bērnu darba un seksuālās varmācības veidā. Lai veicinātu brīvu, taisnīgu un pārredzamu vēlēšanu norisi 2010. gadā, ir svarīgi nekavējoties atbrīvot politiski ieslodzītos, tajā skaitā arī opozīcijas vadītāju un Nacionālās Demokrātijas līgas līderi Aung San Suu Kyi, kuru Eiropas Parlaments 1990. gadā pagodināja ar Saharova balvu un kura 1991. gadā ieguva Nobela Miera prēmiju. Šī iemesla dēļ es mudinu Eiropas Savienību pieņemt saskaņotu stratēģiju un veidot attiecības ar Mjanmas kaimiņvalstīm, īpaši ar Ķīnu un Indiju, tā, lai veicinātu pārredzamu vēlēšanu norisi Mjanmā.
