Klimata pārmaiņas un enerģētika (ievads)
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Padomes un Komisijas paziņojumi par klimata pārmaiņām un enerģētiku..
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, grupu priekšsēdētāji, priekšsēdētāji, referenti, dāmas un kungi!
Es esmu atgriezies pie jums dažas - ļoti nedaudzas - nedēļas pēc mūsu pēdējām debatēm un jo sevišķi pēc svarīgā brīža, kad tika noslēgts uzticības pakts starp Parlamentu un Padomi Komisijas vērīgā uzraudzībā, lai vienprātīgi meklētu, kā prezidents Sarkozy šorīt teica, mehānismu kopumu, kas ievirzīs 27 valstu tautsaimniecības ilgtspējīgas ekonomikas sliedēs, lai samazinātu CO2 izmešus, lai sagatavotos Kopenhāgenai un lai uzlabotu un sagatavotu mūsu ekonomikas konkurētspēju nākamajam gadsimtam.
Es esmu atgriezies pie jums pēc Eiropadomes, kas panāca vienprātīgu lēmumu, un es jūtu, ka mēs neesam nodevuši šo uzticības paktu, kas noslēgts mūsu starpā, pateicoties daudzām un dažādām triju pušu sarunām, kas bija vairāk vai mazāk iepriekš nepieredzētas; es pašlaik domāju par triju pušu sarunām pagājušās nedēļas nogalē par vairākām direktīvām. Es arī jūtu, ka salīdzinājumā ar situāciju, kad mēs tikāmies pirms mēneša, nesaskaņas ir ļoti viegli saskatāmas.
Nebūs pretrunas, ja Kopenhāgena būs veiksmīga. Būs pievienotā vērtība tad, ja Kopenhāgena nebūs veiksmīga, citiem vārdiem sakot, ja vienīgi Eiropa uzņemsies saistības. Centienos, kurus pieprasa rūpniecības nozarēm, ietilpst uzdevums padarīt konkurētspējīgākas videi visefektīvākās tehnoloģijas.
Otra pievienotās vērtības joma skar solidaritāti, un trešā attiecas uz enerģētiku. Enerģētika un piešķīrumi enerģētikai ir viens no galvenajiem principiem šajā dokumentu kopumā kopā ar atjaunojamo enerģiju, automašīnām un tā tālāk.
Par šo tematu es domāju, ka mēs savās sirdīs visi varam pieņemt pārejas periodu to valstu ekonomikā, kurām ir galvenokārt ogles, ņemot vērā, ka mēs zinām, cik sarežģīta ir šī pāreja no sociālā viedokļa. Izjutuši to vairākās mūsu valstīs - Beļģijā, Nordpadekalē reģionā Francijā - mēs zinām, ka tā ir sarežģīta. Būtībā nekas nav mainījies. Ir pārejas periods, un šo pārejas periodu finansē solidaritātes palielinājums.
Patiešām, vienīgā īstā diskusija pagājušajā nedēļā Padomē pavisam nebija par to, ko es lasu un dzirdu šeit, bet būtībā par to, ka 2 % solidaritātes ir piešķirta stingri un nepastarpināti valstīm, kuras visnesenāk ir pievienojušās Savienībai, citiem vārdiem sakot, tām, no kurām tiek prasīts veikt vislielāko enerģētikas pāreju. Šī solidaritātes daļa izcēlās visvairāk.
Attiecībā uz pārējo jūs zināt par dokumentiem, kas ir tikuši iesniegti pirms kāda laika, pateicoties dažādu komiteju un referentu darbam. Attiecībā uz kurināmā kvalitāti dokuments ir vērienīgāks nekā Komisijas dokuments. Attiecībā uz atjaunojamo enerģiju tas visumā ir tāds pats kā Komisijas dokuments. Attiecībā uz kopējiem centieniem, izņemot dažas detaļas, tas ir identisks. Tas mazliet vairāk ierobežo ilgtermiņā CO2 izmešus no automašīnām.
Pamatā visbeidzot vispārējais līdzsvars starp dokumentu kopumu, kā tas tika ierosināts, un vērienīgajām iecerēm, kas tika plānotas Eiropadomei martā, ir pilnībā ievērots. Mēs atrodamies globālu sarunu posmā. Eiropas grupējums, Eiropas kontinents vai vismaz Savienība ir pirmā globālā organizācija, kas izveido skaidri aprēķinātu mērķu sistēmu, piemērošanas metodes un jaudu, lai gadu pēc gada, nozari pēc nozares, direktīvu pēc direktīvas, vērtētu reālās pārmaiņas, kas notiek saskaņā ar mūsu direktīvām, citiem vārdiem sakot, Komisijas pārraudzībā no vienas puses un Tiesas - no otras puses.
Es uzskatu, ka mums ir dziļu pārmaiņu plāns, ko var izvērtēt, kas ir saistošs un saskan ar mūsu mērķiem un mūsu iecerēm. Es domāju, ka, pateicoties trīspusējām sarunām, punkts, ko mēs sasniedzām pagājušajā nedēļā Padomē, atbilst Eiropas iecerēm. Eiropas pienākums būs vadīt debates Kopenhāgenā un sākt tam tagad gatavoties Komisijas atbildībā no vienas puses un Čehijas Republikas un Zviedrijas atbildībā no otras puses.
Tieši to es jums, dāmas un kungi, gribēju pateikt ievadā, piebilstot, ka Parlamenta darbs patiešām ir bijis absolūti izšķirošs ieguldījums nevis, kā es esmu dzirdējis sakām, kā vienīgais līdzeklis spiediena izdarīšanai uz valdībām, bet gluži vienkārši tā vispārējās kvalitātes dēļ.
Visbeidzot jūs būsit ievērojuši, piemēram, ka attiecībā uz oglekļa uztveršanu un glabāšanu, kas ir tik dārga Davies kungam, Padome pēdējās stundās mainīja attieksmi, lai mēģinātu pietuvoties, cik vien iespējams tuvu, izteiktajām vēlmēm.
Tāds ir darbs, kas ir ticis izdarīts. Te ir seši dokumenti, kas tiek nodoti debatēm. Mēs, protams, esam jūsu rīcībā, ja jums būtu nepieciešami turpmāki skaidrojumi.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šodien un rītdien politiķiem būs ļoti retā izdevība, kad viņi var rakstīt vēsturi. Enerģētikas un klimata dokumentu kopums, par ko jūs gatavojaties balsot rītdien, ir pagrieziena punkts, kas ir nozīmīgs ne tikai Eiropas Savienībai, bet arī starptautiskajiem centieniem pievērsties klimata pārmaiņām, un tam būs sekas Eiropas Savienībā un starptautiskā mērogā.
Es vēlos pateikties Francijas prezidentūrai par tās neatlaidību un darbu, ko tā ir paveikusi, lai panāktu kompromisu, bet galvenokārt es vēlos izteikt sirsnīgu pateicību un augstu novērtējumu Eiropas Parlamentam par darbu, ko tas ir veicis visā šai laikā, visām politiskajām grupām un referentiem. Katrs ir devis konstruktīvu ieguldījumu šī kompromisa nonākšanai līdz pakāpei, kad rītdienas balsojums būs daudzsološs.
Lai gan tika paustas daudzas bažas - bija daudz priekšlikumu un daudzi no tiem tika pieņemti - un ikviens ir mazliet neapmierināts, es domāju, ka tas nenozīmē, ka dokumentu kopums nav objektīvs un nav vērienīgs. Tas ir vērienīgs, objektīvs, taisnīgs un nodrošinās to vides mērķi, kuru mēs esam izvirzījuši, samazinot par 20 % siltumnīcu efektu izraisošo gāzu emisijas Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam. Tādējādi dokumentu struktūra paliek, kāda tā bija mūsu priekšlikumā, un vides veselums dokumentu kopumā ir pilnībā saglabāts, un taisnīgs centienu sadalījums starp dažādām pusēm arī ir saglabāts.
Dokumenti, kas ir jūsu priekšā, ietver pasākumu kopumu, kas ir visvērienīgākie pasaulē. Vēl nesen dažas balsis pasaulē ir apgalvojušas, ka tās atdarinātu mūsu dokumentu kopumu, un tas ir ļoti uzmundrinoši.
Eiropas Savienība ir pasaules vadībā attiecībā uz klimata pārmaiņām, un, pieņemot šos tiesību aktus jūsu balsojumā rītdien, mēs apstiprināsim savu starptautisko nozīmi, atrodoties pasaules vadībā klimata pārmaiņu risināšanā, un vienlaikus mēs apliecināsim, ka patiešām mūsu valstis būs ieguvējas, veicot apsteidzošu pāreju uz zema oglekļa satura ekonomiku.
Eiropas Savienība ir pirmais reģions pasaulē, kas ir samazinājis izmešus. Mēs gatavojamies izpildīt savus Kioto protokola mērķus gan kā ES-15, gan ES-27, mēs gatavojamies panākt samazinājumu par 8 %; patiešām, pateicoties jauno dalībvalstu centieniem, mēs kā ES-27 gatavojamies pat pārsniegt mērķi par 8 % samazinājumu.
Mēs esam vienīgais reģions pasaulē, kur ir emisiju tirgošanas sistēma, kas labi darbojas un kurā ir noteikta cena par oglekli. Eiropas Savienība ir reģions pasaulē, kas visvairāk investē attīstības valstīs, tīros attīstības projektos, kuri ir lietderīgi ne tikai tāpēc, ka mēs saņemam kredītu ieguldījumiem, kurus izdarām šajās valstīs, bet arī tāpēc, ka mēs samazinām globālo siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, un tāpēc, ka mēs palīdzam pārvērst tehnoloģiju šajās attīstības valstīs, ieguldīt tajās un radīt darbavietas.
Eiropas Savienība ir pasaules reģions, kas dod vislielākos ieguldījumus pētniecībā, un ar mūsu dokumentu kopumu un noteikumu, ko Borloo kungs iepriekš minēja, par 300 miljonu tonnu oglekļa dioksīda izsoles rezultātu ieguldīšanu līdz 2015. gadam, kas varētu būt aptuveni 9 miljardi eiro, mēs grasāmies ieguldīt pētniecībā pat vēl vairāk. Eiropas Savienība ir arī vienīgais reģions pasaulē, kas būs noteicis vienpusēju 20 % mērķi, rītdien pieņemot šo dokumentu kopumu, un mūsu vadītāji ir vēlreiz apstiprinājuši mūsu samazinājumu par 30 %, kas ir nepieciešams, lai efektīvi cīnītos pret klimata pārmaiņām (saskaņā ar visjaunāko zinātnisko informāciju ar šiem 30 %, iespējams, pat nepietiks).
Pieņemot šo dokumentu kopumu rītdien, mēs pavirzīsimies ne tikai soli, bet lēcienu uz priekšu cīņā pret klimata pārmaiņām un dosim citām pasaules valstīm, citiem reģioniem piemēru, kam sekot. Dažas jau ir to darījušas. Vakar Austrālija izziņoja dokumentu kopumu klimata pārmaiņu apkarošanai. Tas nav tik vērienīgs, cik mūsējais, bet tomēr ļoti svarīgs. Tajā ir izvirzīts vienpusējs mērķis, tiek ieviests kvotu ierobežojums un tirdzniecības sistēma, tajā ir ļoti vērienīgi vidēja un ilgtermiņa mērķi. Austrālija ir uzsvērusi vēlēšanos strādāt kopā ar mums, lai panāktu starptautisku vienošanos Kopenhāgenā. Visi tagad zina, ko jaunievēlētais prezidents Obama ir izvirzījis kā prioritātes - energoapgādes drošību, klimata pārmaiņas - un viņš to atkal atkārtoja vakar.
Eiropas Savienība ir izvirzījusies vadībā, izstrādājot vairāk zinātnisku darbu un pētījumu, kas būs ļoti noderīgi mūsu sarunās nākamgad. Poznaņā pagājušajā nedēļā bija redzams, ka pasaules valstis ir apņēmušās daudz strādāt nākamgad, lai nodrošinātu vērienīgu starptautisku nolīgumu Kopenhāgenā, un Eiropas Savienība dos savu ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā, publicējot darbus par to, kādam ir jābūt šim nolīgumam, kādiem ir jābūt pamatelementiem, struktūrai un arī kā mēs varam finansēt šo nolīgumu.
Kad mēs apspriedām šo dokumentu kopumu, tika paustas dažādas bažas: bažas par oglekļa noplūdi, ja oglekļa intensīvās ražošanas nozares emisiju tirdzniecības sistēmas un galvenokārt izsolīšanas dēļ pārcelsies uz valstīm, kurās ogleklis netiek ierobežots, turpinās izmest oglekļa dioksīdu tajās valstīs, kurās nav nekādu ierobežojumu (kas kaitēs arī Eiropas Savienībai, jo mēs zaudēsim darbavietas).
Dažas dalībvalstis, kas ļoti plaši izmanto ogles, pauda bažas par izsolēm elektroenerģijas nozarē, un dažas citas dalībvalstis pauda savas bažas sakarā ar priekšlikumu par kopīgo pasākumu elastīgumu. Ar panākto kompromisu visas šīs bažas tiks ņemtas vērā. Rūpniecībai ir solīta ilgtermiņā iespēja iepriekš prognozēt un tiks dotas brīvas kvotas, un konkurētspējas jautājumam tiks veltīta uzmanība. Vienlaikus ir jāuzsver, ka šīs rūpniecības nozares dos pienācīgu ieguldījuma daļu emisiju samazināšanā Eiropas Savienībā, jo uz tām attiecas ne tikai kvotas emisiju tirdzniecības sistēmā, bet tām ir arī jāievēro vislabāko pieejamo tehnoloģiju kritēriji. Tāpēc arī šīs nozares gatavojas ieviest samazinājumus.
Ļaujiet pievērsties izsolēm enerģētikas nozarē, jo es esmu dzirdējis daudz sūdzību un neapmierinātības, ka mēs dažām dalībvalstīm esot devuši iespēju izstāties attiecībā uz šo nozari. Pirmkārt, jāuzsver, ka tā ir dalībvalstu izvēle, jo tās bija ļoti nobažījušās par mūsu priekšlikuma sociālo ietekmi. Mums jāieklausās tajās bažās, un mēs patiešām ieklausījāmies. Tomēr, manuprāt, kad pienāks laiks, tās neizmantos šo iespēju tā vienkāršā iemesla dēļ - sevišķi valstis, kurās enerģētikas nozare ir privātīpašumā un cenas netiek regulētas - ka tām būs jāizšķiras, vai piešķirt naudu finanšu ministrijai - valstij - lai tā to izlietotu labiem mērķiem, vai arī ļaut privātajam sektoram gūt virspeļņu, peļņu bez nekāda iemesla. Tas ir kaut kas, ko mēs redzēsim; nākotnē tas varētu izvērsties par politisku jautājumu. Tādējādi es teiktu tiem, kuri iebilst pret mūsu vienošanos konkrēti šajā punktā, ka viņiem ir iespēja savā valstī pārliecināt savu valdību neizdarīt šo izvēli, kad tai pienāks laiks. Vienlaikus, ja attiecīgās dalībvalstis uzskata, ka sociālu un citu iemeslu dēļ ir svarīgi izmantot šo izstāšanās iespēju, tās varēs to darīt.
Attiecībā uz tīras attīstības mehānismu CDM elastīgumu un kopīgiem pasākimiem tajos: pirmkārt, pašlaik visapkārt cirkulē daudz skaitļu par to, cik daudz pasākumu tiks veikts iekšzemē, samazinot izmešus, un cik daudz būs ļauts izdarīt ārzemēs. Es uzsvērtu, ka visi šie salīdzinājumi attiecas uz 2005. gadu. Īstie samazinājumi, kas ir jāveic iekšzemē, ir daudz lielāki, jo tie ir jāsalīdzina ar 2020. gadu un uzņēmējdarbību kā parasti. Reālie samazinājumi Eiropas Savienībā būs daudz lielāki. Es esmu lūdzis saviem dienestiem sagatavot man analīzi, un kopīgiem pasākumiem un ETS pasākumiem Eiropas Savienībā būs jābūt aptuveni 60 %; 41 % varētu būt ārzemēs, attīstības valstīs.
Neaizmirsīsim, ka mums ir vajadzīgi ieguldījumi attīstības valstīs. Šis ir viens no jautājumiem, ko vienmēr izvirza mūsu starptautiskie partneri un arī šeit Eiropas Savienībā tie, kuri ir ieinteresēti tehnoloģiju pārnesē un ieguldījumu izdarīšanā, un oglekļa dioksīda izmešu samazināšanā attīstības valstīs.
Kāpēc tas ir slikti? Mums ir vajadzīgs līdzsvars, jo citādi, ja mēs pārāk daudz darīsim ārzemēs, nevis savās mājās, tas nozīmēs, ka visi ieguvumi mūsu uzņēmumiem un ražošanas nozarēm Eiropas Savienībā tiks zaudēti, jo mūsu dokumentu kopums ir ne tikai par cīņu pret klimata pārmaiņām, bet arī par efektīvākas ekonomikas radīšanu. Mēs grasāmies nodrošināt stimulus, lai mūsu uzņēmējdarbībā un rūpniecībā resursi un enerģija tiktu izmatoti efektīvāk, un uzņēmējdarbība ar augstu enerģijas un resursu efektivitāti nozīmē ekonomiski efektīvu uzņēmējdarbību - konkurētspējīgu uzņēmējdarbību - kas, savukārt, nozīmē jauninājumus Eiropas Savienībā. Tāpēc mums ir vairāk jādarbojas Eiropas Savienībā. Tas ir kaut kas, ko mums būtu jāmēģina darīt.
Vēlreiz visiem tiem, kuri žēlojas par šo kompromisa punktu, šeit ir liela izdevība: doties uz savām valstīm un prasīt Austrijas, Zviedrijas, Dānijas, Somijas un citu valstu valdībām - tādu sarakstā ir pavisam 12 - kas tam ir pieprasījušas vienu papildu procentu, un ieteikt tām neizmantot CDM, ko šis kompromiss pieļauj. Tas ir jūsu ziņā. Dariet to tur, nevis šeit. Te jums ir jābalso par dokumentu kopumu. Dokumentu kopums nāk kopā: nav viens priekšlikums šeit un viens pieprasījums tur; viens ietekmē otru. Tāpēc nepieļaujiet kļūdu. Ja jums ir iebildumi, iebilstiet savās valstīs, iebilstiet pret to valstīs, kam ir šī iespēja saņemt vienu papildu CDM procentu.
Es negrasos runāt par ceturtajām bažām, kas bija solidaritāte. Borloo kungs deva atbildi, un risinājums, ko panāca Francijas prezidentūra, bija ļoti saprātīgs.
Es negribu aizņemt vēl vairāk laika, jo esmu runājis jau pārāk daudz. Tagad ir svarīgi skatīties uz priekšu. Mums ir jāskatās uz Kopenhāgenu. Mums priekšā stāv smagu sarunu gads. Strādāsim atkal kopā - Eiropas Parlaments, Padome un Komisija - lai pārliecinātu mūsu starptautiskos partnerus par vienošanos Kopenhāgenā. Mums Kopenhāgenā ir obligāti jāvienojas vismaz par trīsdesmit procentiem, lai cīņa pret klimata pārmaiņām būtu efektīva. Mums ir jāsāk strādāt tagad. Vienlaikus mums ir arī turpmāk jārūpējas par savām rūpniecības nozarēm.
Atgriežoties pie jautājuma par oglekļa šķidrumiem, jautājums nav tika par mūsu darbavietu, nodarbinātības un konkurētspējas saglabāšanu, bet arī par vidi. Es negribu redzēt, ka uzņēmumi pārceļas uz valstīm bez oglekļa ierobežojumiem un tur rada izmešus. Tādēļ tas ir ar vidi saistīts sociāls un ekonomisks jautājums, un mūsu kompromiss izlīdzsvaro visus šos jautājumus: sociālos jautājumus, ekonomiskos jautājumus un vides jautājumus. Es domāju, ka mums ir jāturpina šis ceļš. Īstenojot šo dokumentu kopumu, mums ir arī jāturpina sava sadarbība, protams, ar Padomi, protams, ar Eiropas Parlamentu, bet iesaistīsim arī sociālos partnerus šajā diskusijā. Mums jāstrādā kopā, jo tas ir ļoti svarīgi Eiropai; tas ir ļoti svarīgi pasaulei.
(Aplausi)
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, priekšlikumi, par kuriem mēs šodien diskutēsim, nozīmē revolucionāras pārmaiņas mūsu enerģijas ražošanas un patērēšanas veidā. Mazāk CO2 izmešu nozīmē arī lielāku energoefektivitāti un ilgtspējīgākus enerģijas avotus. Tirgum draudzīga ETS būs tehnoloģijas pārmaiņu galvenais dzinējspēks nākamajos gados. CO2 mērķi nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, ir īstenībā saistoši energoefektivitātes mērķi dalībvalstīs. Direktīva par CCS, patiesībā par CO2 ģeoloģisko uzglabāšanu, nozīmē, ka netiks diskriminēts neviens enerģijas avots, ja tas atbildīs sabiedrības interesēm.
Ierobežojumi CO2 emisijām no automašīnām patiesībā ierobežos mūsu atkarību no naftas. Divdesmit procentu atjaunojamās enerģijas 2020. gadā galīgajā enerģijas patēriņā nozīmē, ka mēs varēsim teikt, ka mums ir jauni enerģijas avoti - ne tikai elektrībai, bet arī apsildīšanā un dzesēšanā, un transportā. Mums nekad nebūtu jāaizmirst enerģijas problēma, ar ko mēs saskaramies. Starptautiskā enerģētikas aģentūra četrus gadus ir runājusi par to, ka mēs potenciāli atrodamies uz tāda ceļa enerģētikas nozarē, kas nav ilgtspējīgs ne ekonomiski, ne globāli, ne no vides viedokļa, ne arī sociāli. Tas rodas no riskanta līdzsvara starp piegādi un pieprasījumu. Attiecībā uz cenu līmeni mūs nedrīkst maldināt naftas cena, kāda tā ir šodien ekonomiskās lejupslīdes dēļ; mums vienmēr ir jāatceras, kāda bija naftas cena tikai pirms pāris mēnešiem.
Vissvarīgākā lieta, kas izriet no pēdējā ziņojuma, attiecas uz bagātības apriti. Ja bagātība aizplūdīs no Eiropas Savienības, tad zudīs arī darbavietas. Tāpēc ir ļoti svarīgi saprast, ka globālā vide enerģētikas nozarē ir tik problemātiska, ka mums uz to ir jāreaģē. Eiropas Savienībai šī ir īpaša problēma, jo mūsu atkarība no importa, ja netiks veikti nekādi pasākumi, pieaugs no 50 % līdz 70 %. Naftai un gāzei tā būs tuvu 90 % vai pat 100 %. Tas nozīmē, ka mēs saskarsimies ar apgādes drošības problēmu un, ļoti skaidri - darbavietu zaudējumiem. Piedāvātais dokumentu kopums nozīmē pamatīgas pārmaiņas, kas padarīs mūsu atkarību no importa tomēr saprātīgāku - aptuveni 50 % 2030. gadā - un nes Eiropas Savienībai attīstītas, konkurētspējīgas tehnoloģijas enerģijas ražošanai vai patēriņam. Tas arī ļaus mums palīdzēt pasaules ilgtspējīgai attīstībai. Ņemot vērā ogļūdeņražu pašreizējo gaistamību, mēs nevaram iedomāties labu un veselīgu attīstību mūsdienu visnabadzīgākajos reģionos. Šīs pārmaiņas ir vienīgās, kas ir iespējamas.
Es uzskatu, ka veicamie pasākumi ir grūti. Nav vienkārši ieviest pārmaiņas enerģētikas nozarē, un tās vienmēr prasa daudzus gadus. Bet mums nav citas izvēles, jo mūs stiprina ne tikai politisko vadītāju cerības, bet arī zinātnisko pierādījumu pamatojums un globālo institūciju dati, kuras pārrauga mūsu situāciju globālajā naftas tirgū.
Es vēlos pateikties Parlamentam, sevišķi referentiem un Francijas prezidentūrai, kas ļoti grūtās sarunās nesašaurināja mūsu vērienīgo pieeju, bet uzlaboja mūsu priekšlikumu tādējādi, ka tas ir kļuvis līdzsvarotāks un spēcīgāks. Es uzskatu, ka mēs varam būt lepni par rezultātiem, ko esam sasnieguši triju pušu sarunās. Tādēļ es vēlreiz vēlos pateikties referentiem, kas patiešām izdarīja milzīgu darbu, izklāstot Parlamenta atzinumu un ar Komisijas palīdzību panākot prezidentūras piekrišanu par visvērienīgāko priekšlikumu kopumu, kas nesīs revolucionāras pārmaiņas enerģētikas nozarē.
Priekšsēdētāja
Paldies, komisār!
