Läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja selle mõju ELi põllumajandusele - Valmistumine 14. juulil 2010. aastal Brasílias toimuvaks ELi ja Brasiilia tippkohtumiseks (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel Mairead McGuinness, Albert Deß, Georgios Papastamkos, Véronique Mathieu, Mariya Nedelcheva, Michel Dantin, Giovanni La Via, Elisabeth Jeggle, Peter Jahr, Christa Klaß, Elisabeth Köstinger, Esther de Lange, Sergio Paolo Frances Silvestris, Astrid Lulling, Béla Glattfelder, Esther Herranz García, Gabriel Mato Adrover, Herbert Dorfmann, Jarosław Kalinowski, Joseph Daul, Maria do Céu Patrão Neves, Czesław Adam Siekierski, Christophe Béchu, Rareş-Lucian Niculescu, Hans-Peter Mayer ja Jean-Pierre Audy, Euroopa Konservatiivide ja Reformistide nimel James Nicholson ja Janusz Wojciechowski, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel José Bové, Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel George Lyon ning Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel Luis Manuel Capoulas Santos ja Karin Kadenbach läbirääkimiste taasalustamise kohta Mercosuriga assotsieerimislepingu sõlmimiseks ja selle mõju kohta ELi põllumajandusele/variant 2 - B7-0315/2010), ja
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas komisjonile Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel Luis Yáñez-Barnuevo García valmistumise kohta 14. juulil 2010. aastal Brasílias toimuvaks ELi ja Brasiilia tippkohtumiseks - B70317/2010).
Mairead McGuinness
esitaja. - Lugupeetud juhataja! Tänan teid selgituse eest ühe minuti kohta, kuid ma tahaksin kasutada juhust: mul on üks kodukorda puudutav märkus. Ma olen üks esimese suuliselt vastatava küsimuse esitajatest. Ma pole üldse rahul, et meil on nüüd ühisarutelu kahe küsimuse üle. Ma olen püüdnud maikuust saadik Mercosuri küsimust päevakorda saada. Minu arvates ei peaks see olema ühisarutelus käsitletav küsimus ja ma tahan kõigiti väljendada oma vastuseisu selle suhtes, mis täna hommikul toimus. Ma ei tea, kuidas see juhtus ja miks see juhtus. Ma olen selle pärast väga rahulolematu. Kas ma võin selle küsimuse juurde arutelu käigus tagasi pöörduda? Tahaksin saada selgitust ja loodan, et kolleegid toetavad mind selles.
Juhataja
Proua McGuinness, nagu te teate - sest olete selle parlamendi liige olnud juba kaua aega -, otsustas esimeeste konverents, et käesolev arutelu korraldatakse just nii, nagu see praegu toimub. Ma võtan muidugi teie rahulolematust selles küsimuses arvesse, kuid palun teil aru saada, et me ei hakka praegu seda arutama, sest siis ei saa need parlamendiliikmed, kes sõna võtma peavad, seda teha.
James Nicholson
esitaja. - Austatud juhataja! Ma arvan, et oleme täna hommikul siin hädas seetõttu, et meiega pole nõu peetud. Minu arvates oleks olnud sünnis meie kui Mercosuri puudutava küsimuse esitajatega vähemalt rääkida, miks nii juhtus. Ma tean, et esimeeste konverents on see kõige tähtsam otsustaja, kuid austatud juhataja, te olete Euroopa Parlamendi juhatuse väga lugupeetud liige ning ma loodan, et te ütlete juhatusele edasi, et kui siin parlamendis arutletakse põllumajanduse üle, siis peate selleks piisavalt aega andma.
Täna hommikul ei olnud ilmselgelt piisavalt aega. Te nägite, et oli nõudlus ja oli probleem. Kas saaks nii, et Euroopa Parlament töötaks oma liikmete pärast, mitte juhatuse pärast? Meie oleme siia valitud selleks, et oma inimesi esindada, mitte juhatus, kes saab prisket palka...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Juhataja
Härra Nicholson, võtame teie sõnu arvesse ja loomulikult edastame teie mured parlamendi juhatusele. Mitte juhatus ei korralda arutelusid. Juhatus aitab poliitilistel organitel arutelusid korraldada.
Mairead McGuinness
esitaja. - Lugupeetud juhataja! Asi pole selles, et praegu on suvi ja me oleme kõik pahurad. Asi on lihtsalt selles, et me tõstatame väga põhjendatud küsimusi ja võtame oma tööd tõsiselt. Mul kulub 30 sekundit, sest mul on kaks tühja lehte. Ma esitasin komisjonile viis küsimust. Ma ei kavatse sõna võtta enne, kui kuulen vastuseid. Ma tulen tagasi arutelu lõpus.
Juhataja
Tänan teid väga, proua McGuinness. Ma võimaldan teile hiljem selle aja, mida te praegu ei kasutanud.
James Nicholson
esitaja. - Austatud juhataja! Arvan, et paljusid üllatas komisjoni hiljutine otsus taasalustada Mercosuriga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle. Et oleme sisenemas ajajärku, mil toimub ühise põllumajanduspoliitika reformimine - me just arutlesime selle üle -, teavad kõik, et põllumajandusel on nimetatud lepingus suur osa.
Kuigi ma olen nõus, et komisjoni talitustel on õigus läbirääkimisi taasalustada, oleksid nad kindlasti pidanud parlamenti oma kavatsustest teavitama. Selle küsimusega võidakse avada Pandora laegas paljudes Euroopa põllumajanduse valdkondades ja seepärast kahtlen ma tõsiselt, kas on arukas mingisse tulevasse tehingusse asuda.
Brasiilias ja Argentinas on pidevalt tõsiseid probleeme seoses loomade jälgitavuse ning muude tervisekaitse- ja ohutusküsimustega. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni Santa Catarina osariigis toimunud missiooni viimases aruandes jõuti järeldusele, et seoses kariloomade liikumisega Argentinast Brasiiliasse või ka Brasiilia eri osariikide vahel rakendatakse väga vähe kontrollimeetmeid. Lisaks ei kohaldatud kõrvamärgistuse eeskirju. Need on üksnes mõned näited paljudest, mida ma võiksin ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni eelmise aasta oktoobrikuu aruandest välja tuua.
Pean volinikule väga otsekoheselt ütlema, et kui ta visalt sel teel püsib, siis kohtab ta igal sammul vastuseisu. Ma saan mingil määral aru, miks see võib näida ligitõmbava variandina, sest Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) läbirääkimised ei edene kuidagi, kuid ma usun tõesti, et see võib WTO hävitada. Kui Mercosuril õnnestub saavutada kokkulepe ELiga, siis miks peaks need riigid jätkama läbirääkimisi WTOga?
Te peate aru saama, et loomade tervise, heaolu või jälgitavuse standardites ei tehta järeleandmisi. Euroopa Liidu tarbijad ja tootjad peavad olema kaitstud ja ma ei usu, et kaubanduskokkulepe Mercosuriga seda võimaldab. Tegelikult on sel hoopis vastupidine mõju.
José Bové
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga ajal, mil Euroopa Liit valmistub oma põllumajanduspoliitikat ümber määratlema, näitab ohtlikku järjepidevuse puudumist komisjoni poolt. Euroopa juba impordib 500 000 tonni veiseliha. Meie turu veel suurem avamine oleks Euroopa vähem soodsate piirkondade veisekasvatajatele kahjulik, kusjuures puuduks igasugune tagatis tervisekaitse- ja sotsiaalsete standardite kohta. Me ei saa sellega leppida.
Euroopa ostab sisse 38 miljonit tonni soja ja loomasööta. See import Brasiiliast ja Argentinast hoiab oma ainuvalduses enam kui 19 miljonit hektarit. See on koondunud kolme ettevõtte kätte, kelleks on Cargill, ADM ja Bunch. 2001. aastast 2004. aastani hävitati soja tõttu rohkem kui 1,2 miljonit hektarit troopilisi ja ekvatoriaalseid metsi. See on üks peamisi kasvuhoonegaaside heite suurenemise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise põhjuseid.
Euroopa Parlament on otsustanud koostada raporti autonoomia taastamise kohta seoses taimsete valkudega loomasöödas. Selle otsuse ajendiks on vajadus tagada keskkonnasäästlik põllumajandus ja võidelda kliimamuutusega. Kõnealune kavandatav kahepoolne leping muudab need jõupingutused täiesti olematuks. Euroopa Komisjon alahindab taas oma põllumajandust ja põllumajandustootjaid, et saada juhuslikku kasu teenuseid osutavatele ettevõtetele. Need järeleandmised ei teeni mitte Mercosuri riikide põllumajandusega tegelevate perekondade, vaid põllumajanduskontsernide huve. Veenvat tõendust selle kohta leiab Tysoni kontserni, rahvusvahelisel lihaturul suure kaaluga USA äriühingu aruandes, kus ta teatas, et on investeerinud Brasiiliasse - ma tsiteerin seda aruannet -, et kasutada seda riiki hüppelauana Euroopasse eksportimisel.
Muud ettevõtted, näiteks Doux' kontsern, olid seda sammu juba ette näinud, ostes 1998. aastal ära Brasiilia Frangosuli kontserni. Paljud kodulinnukasvatajad - eriti Bretagne'is - maksid selle tehingu eest teatud hinda.
Euroopa näib soovivat ajada oma ümberpaigutamispoliitikat, tugevdades rünnakuid põllumajandustootjate vastu. Peame selle hullumeelse protsessi peatama ja pakkuma oma kodanikele kvaliteetseid kohapeal toodetud toiduaineid.
George Lyon
esitaja. - Lugupeetud juhataja! Ma püüan teha lühidalt. Läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga põhjustab tõsist muret.
Ma esindan Šotimaad, kus toodetakse palju veiseliha. See on suurte kuludega seotud süsteem ja on ülioluline, et see tootmissüsteem jätkaks tegevust. Vastasel juhul jääb suur osa Šotimaa maapiirkondadest turgu üleujutava odava importkauba tõttu mahajäetuks. Meil on suur mure selle pärast, et Šoti veiselihatööstus võidakse tuua ohvriks vajadusele Mercosuri riikidega läbi rääkida ja kokku leppida.
Seetõttu tahaksin tõstatada selle kohta hulga küsimusi, kusjuures see pole ainult Šotimaa probleem, vaid see on probleem ka iirlaste ja prantslaste jaoks ning terves Euroopas. Eriti tahaksin teilt küsida, miks ei peetud enne seda teadaannet nõu Euroopa Parlamendiga ning parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoniga. See, kui meid oleks enne teadaannet kas või viisakuse pärast teavitatud, oleks kindlasti vähemalt aidanud kaasa parlamendi ja teie mõistlikele suhetele selles küsimuses.
Teiseks, millised läbirääkimisvolitused läbirääkijad põllumajandustoodete valdkonnas saavad? Kas keegi oskab mulle öelda, mis teemadel neil lubatakse läbi rääkida? Mitu tonni veiseliha? Kui ulatuslik oleks ligipääs? Kas mingit tariifi ei ole või on miinimumtariifid? Kas keegi võiks mulle öelda, millised need volitused on?
Veel kaks küsimust. Millal viiakse läbi mõjuanalüüs, et teada saada, milline võiks olla mingi kokkuleppe mõju, sõltumata selle suurusest? Enne kui me millelegi alla kirjutame, võiksime vähemalt teada, milline see mõju on, eriti ajal, mil me ühise põllumajanduspoliitika üle uuesti läbi räägime ja otsustame, kuidas tulevikus põllumajandustootjate toetamise üle otsustada. Need kaks asja on omavahel läbinisti seotud. Seetõttu on meil vaja aru saada, milline see mõju on.
Lõpetuseks küsin: milline on põllumajandusvoliniku osa selles küsimuses? Siiani oleme kuulnud väga vähe sellest, milliseks kujuneb tema roll kõnealustes läbirääkimistes ning kas tema vastutab teie läbirääkijatele volituste andmise eest. Kas Euroopa Parlamendiga peetakse nõu enne lõpliku kokkuleppeni jõudmist? Tahaksin kuulda neile küsimustele mingeid vastuseid.
Juhataja
Tahaksin juhtida kõigi tähelepanu asjaolule, et sõnavõtjad, kes siiani kõnelesid, sealhulgas Luis Manuel Capoulas Santos, on esimese meie arutelu teemaks oleva küsimuse esitajad, ning järgmine sõnavõtja Luis Yáñez-Barnuevo García on teise küsimuse esitaja.
Luis Manuel Capoulas Santos
esitaja. - (PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Ladina-Ameerika tervikuna ja eriti Mercosuri riigid on Euroopa Liidu strateegilised partnerid. Meil on nendega ühine ajalugu ja ühised sotsiaalsed väärtused. Pealegi on selles geopoliitilises piirkonnas tehtud märkimisväärseid edusamme vabaduse, demokraatia ja inimõiguste austamise vallas. Seetõttu on poliitiliste ja kultuuriliste sidemete süvendamine nendega ning vastastikuse majandusliku kasu suurendamine vägagi mõistlik.
Seepärast on minul hea meel Euroopa otsuse üle taasalustada läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks Mercosuriga, kuigi mul on kahju Argentina hiljutiste protektsionistlike meetmete pärast, mis on täiesti vastuolus Euroopa poolt üles näidatud avatud suhtumisega, ja ma mõistan need hukka.
Ma pean aga komisjoni hoiatama võimalike negatiivsete tagajärgede eest Euroopa põllumajandussektorile, kui neid läbirääkimisi ei korraldata hoolikalt. Me kõik teame, kui tasakaalust väljas on meie kaubavahetus Mercosuriga ning vastavad tootmistingimused ja nõuded, mida esitatakse põllumajandustootjatele ühel ja teisel pool Atlandi ookeani.
Seetõttu tahaksin lisaks ametlikus korras kirjalikult esitatud küsimustele - eriti sellele, milles küsiti, kuidas komisjon kavatseb käsitleda tundlike toodete teemat - saada vastust ka küsimusele, kuidas komisjon kavatseb reageerida Argentina mõistetamatule tegevusele.
Luis Yáñez-Barnuevo García
esitaja. - (ES) Lugupeetud juhataja! Täna on päev õnnitlusteks: esimene neist on mõeldud Hispaania välisministrile Moratinosele, kellel õnnestus või on õnnestumas tuua hulk Kuuba poliitilisi vange Hispaaniasse, teine poliitilisele vangile Guillermo Fariñasele, kes oma näljastreigi, visaduse ja ohverdustega saavutas neile vangidele vabaduse.
Pöördudes nüüd teema juurde, mille pärast me siin oleme, tahaksin eelkõige tunnustada nõukogu läbirääkimiste alustamise eest suure kaubanduslepingu üle, mis on ka poliitiline ja puudutab koostööd Euroopa Liidu ja Mercosuri vahel, mille kohta võeti vastu otsus selle aasta 18. mai Madridi tippkohtumisel. Vastupidi siin räägitule on Euroopa Parlament korduvalt väljendanud oma toetust neile läbirääkimistele. Ta on teinud seda delegatsioonis Mercosuri riikidega suhtlemiseks ja delegatsioonis Euroopa - Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees ning mitmetel parlamendi istungjärkude täiskogu istungitel. Me räägime millestki, mis võiks olla ja peaks olema maailma kõige mahukam kaubandusleping, mis tooks arengu, heaolu, edasimineku ja tööhõive 800 miljonile inimesele ning suurendaks tublisti kaubavahetust ja teenuskaubandust nende kahe piirkonna vahel.
Põllumajandus on vaid üks osa sellest suurlepingust. Läbirääkimiste käigus tuleb püüelda tasakaalustatud kokkulepete poole, kuid mitte protektsionistliku mõttelaadiga, mis on arengu ja heaolu vaenlane - nii Euroopa kui ka mõne Mercosuri riigi protektsionism. Igatahes on nii, et tööstus ja teenused moodustavad 97% Euroopa sisemajanduse koguproduktist ja põllumajandus ainult 2,1%. Seega pole põhjust karta nende kohase proportsiooni ja põhjendatuse pärast.
Austatud volinik! Järgmine Euroopa Liidu ja Brasiilia tippkohtumine, mis toimub 14. juulil, peaks seega edendama ja kiirendama neid läbirääkimisi, mille lõpuleviimine on praeguse majanduskriisi ajal isegi veel suurema tähtsuse omandanud. See leping aitab leida lahendust.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Et see on ühisarutelu, siis tahaksin istungi juhataja nõusolekul käsitleda istungi alguses nii Mercosuriga kavandatava assotsieerimislepingu mõju põllumajandusele kui ka eelseisvat tippkohtumist. Seetõttu on mul hea meel vastata mis tahes kujul, mille istungi juhataja on otsustanud.
Alustan Mercosurist. Läbirääkimiste taasalustamine assotsieerimislepingu sõlmimiseks Mercosuriga on Euroopa Liidu jaoks ülimalt tähtis nii poliitilises kui ka majanduslikus mõttes. Poliitiliselt on Mercosur Ladina-Ameerika suurim piirkondlik integratsiooniprojekt, mistõttu on üleliigne rõhutada, milline geopoliitiline tähtsus on meie jaoks sidemete tugevdamisel selle maailmajaoga. Meil on olemas lepingud Tšiili ja Mehhikoga, hiljuti jõudsid lõpule läbirääkimised Colombia, Peruu ja Kesk-Ameerikaga ning seetõttu on igati loogiline luua sidemed ka Mercosuriga.
Majanduslikust küljest võiks edukas leping tuua olulist kasu nii ELile kui ka Mercosurile. Praegusel majanduslikult raskel ajal ei saa me endale lubada jätta tähelepanuta neid töökohtade ja majanduskasvu võimalusi, mida see leping kahele piirkonnale pakub.
Mercosur on suur ja arenev majandusüksus, mille sisemajanduse koguprodukt on kokku 1300 miljardit eurot ning eeldatav SKP kasv 2010. aastal 5% ringis ja 2011. aastal 4%. Mercosur on ELi jaoks üha olulisem partner. ELi ekspordi mõttes on ta võrdne Indiaga ja ületab selliseid riike nagu Kanada ja Korea. Viimase nelja aasta jooksul enne kriisi suurenes ELi eksport Mercosuri riikidesse rohkem kui 15% aastas.
Mercosur on ka välismaiste otseinvesteeringute puhul meie võtmepartner. ELi investeeringud Mercosuri ületavad 165 miljardit eurot, seda on rohkem kui ELi investeeringud Hiinasse, Indiasse ja Venemaale kokku. Arvestades Mercosuri suurust ja potentsiaali ning asjaolu, et see on siiani veel üsna kaitstud turg, peaks majanduslik kasu ELi ettevõtetele olema üks suuremaid seoses nende vabakaubanduslepingutega, mis on hiljuti sõlmitud või mille üle EL praegu läbi räägib selliste suurte kaubanduspartneritega nagu Korea ja India.
Kõnealuste läbirääkimiste taasalustamine on ka märk sellest, et mõlemad piirkonnad jätkavad vabakaubanduse edendamist ja protektsionismist loobumist. Komisjon tegi selle otsuse pärast põhjalikku uurimist ja sisearutelu. Sellele otsusele jõudmisel hindas komisjon positiivselt Mercosuri vihjeid, mida tehti mitteametlikus dialoogis tehnilisel tasandil sellistel teemadel nagu kaubavahetus, riigihanked või mõned teenindussektorid.
Tahaksin lisada, et kohe pärast seda, kui volinike kolleegium oli otsuse vastu võtnud, läksin ma rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja me arutasime läbirääkimiste taasalustamist põhjalikult. Võin isegi lisada, et nõukogu arvates kohtlesin ma Euroopa Parlamenti palju paremini kui neid, mille üle neil üldse hea meel polnud. Me tegime seda volituste põhjal, mis meil on, mistõttu meil pole uusi volitusi vaja. See oli kolleegiumi nõuetekohane otsus ja Euroopa Parlamenti teavitati ulatuslikult otsekohe pärast seda.
On aga väga selge, et meie Mercosuri partnerite vastutulelik suhtumine võimaldab kindlasti läbirääkimisi taasalustada, kuid ei taga muidugi edukat lõpptulemust. See on midagi hoopis muud. Et lõpptulemuseni jõuda, peame läbi rääkima ulatusliku lepingu üle, eriti sellistes valdkondades nagu kaubavahetus ja teenuskaubandus või intellektuaalomand, sealhulgas geograafilised tähised.
Esimene kohtumine Mercosuriga toimus möödunud nädalal Buenos Aireses. See oli üsna tehniline läbirääkimisvoor ja põgus kohtumine pärast enam kui viieaastast katkestust. Seal tehti kindlaks, kuhu läbirääkimised 2004. aastal pooleli olid jäänud, ja käsitleti läbirääkimiste kulgemise ja meetoditega seonduvaid küsimusi. Me hoiame loomulikult Euroopa Parlamenti ja nõukogu läbirääkimiste kulgemisega igati kursis.
Mis puudutab teie konkreetseid küsimusi, siis komisjoni töö aluseks on läbirääkimisjuhised, mille nõukogu võttis vastu 1999. aastal. Neis juhistes on komisjonile tehtud ülesandeks saavutada läbirääkimistel tasakaalustatud ja kõikehõlmav leping Mercosuriga, et liberaliseerida olulisel määral kõiki kaubandusvaldkondi kooskõlas ELi kohustustega WTOs. See kehtib kõigi valdkondade kohta, mida leping hõlmab, sealhulgas põllumajanduse kohta.
Komisjon on vägagi teadlik põllumajanduse tundlikust olemusest neil läbirääkimistel ja võtab seda Mercosuriga kõneldes arvesse. Ärgem unustagem sedagi, et meil on ka olulised aktiivsed põllumajanduslikud huvid Mercosuris, näiteks seoses veini, juustu, puu- ja köögiviljade ning geograafiliste tähistega. Sellega seoses oleme teadlikud, et kõige tundlikumate sektorite puhul võivad kaasnevad meetmed vajalikuks osutuda. Praegu on aga veel liiga vara arutada, mida need meetmed hõlmata võiksid. Oleme läbirääkimisi alles alustamas ja pole veel jõudnud sisu arutamiseni.
Praeguseks pole me põllumajandusalaseid pakkumisi teinud. Keegi - ma ei tea, kes - esitas küsimuse põllumajandusvoliniku positsioonist seoses sellega. Kaubandusvolinik ei otsusta, millised põllumajandusalased pakkumised tehakse. Peame selle omavahel kokku leppima - põllumajandusvolinik ja mina - ja kui me kokkuleppele ei jõua, siis läheb asi volinike kolleegiumi, kes teeb otsuse. Nõnda see toimub ja niisiis on Dacian Cioloş neisse aruteludesse täielikult kaasatud.
Teame ka, et peame arvesse võtma varasemaid põllumajandusalaseid pakkumisi, mida EL on Doha voorus teinud ja mille puhul Mercosur on eeldatavasti üks peamisi kasusaajaid. Sellega seoses lubage mul selgitada, et läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga ei õõnesta mingil moel meie pühendumust Doha arengukava edukale lõpuleviimisele. Põhimõtteliselt peame läbirääkimisi ainult selliste vabakaubanduslepingute üle, mis on kooskõlas WTO eeskirjadega ja mis WTO õigustikul rajanedes hõlmavad palju enamat kui Doha vooru. Usun, et kui teeme õiged valikud, on võimalik mõlemad läbirääkimised edukalt lõpule viia.
Mis puudutab toiduohutust, siis on ütlematagi selge, et importtooted peavad täielikult vastama ELi toiduohutusnõuetele. Ütlen väga otsekoheselt, et meil pole kavatsust oma tervisekaitse- ja ohutusnõuetes järeleandmisi teha - ei Mercosurile ega kellelegi teisele. EL ei luba mitte mingitel läbirääkimistel kindlasti vähendada ELi kaitsetaset. WTO eeskirjad annavad meile õiguse kehtestada omaenda kaitsetase, eeldusel, et see põhineb tunnustatud teaduslikul tõendusmaterjalil - see on puutumatu õigus.
Lõpetuseks, mis puudutab võimaliku lepingu mõju, siis ELi ja Mercosuri vahelise kaubanduslepingu püsiva mõju hindamine on juba läbi viidud ja hinnang on olnud avalikult kättesaadav 2009. aasta märtsist saadik. Lisaks täiendab komisjon seda mõjuhinnangut lähikuudel rohkem majandusele keskendunud uuringuga.
Nüüd asun ma ELi ja Brasiilia tippkohtumise teema juurde ja alustan ülevaatega meie suhetest. Brasiilial on vaieldamatult suur rahvusvaheline tähtsus, mis on kooskõlas tema territooriumi suuruse, rahvaarvu ja majandussaavutustega. See riik toetab mitmepoolsust, on G 20 liige ja tähtis osaline üleilmsetes aruteludes kliimamuutuse, majanduse juhtimise, ÜRO reformi, kaubandusküsimuste ja vaesuse vähendamise üle. Lisaks on Brasiilia tihti mitteametlikuks ühenduslüliks lääneriikide ning tärkava turumajandusega riikide ja arenguriikide vahel. Brasiilia on üks üheksast riigist, kellega EL on sõlminud strateegilise partnerluse. See sõlmiti 2007. aastal ja ühine tegevuskava, mis kajastab selle partnerluse konkreetseid tegevusvaldkondi, on olemas aastast 2008.
Ühiste algatuste rohkus, vastastikuse mõistmise ulatus ja suhete süvenemine - sealhulgas 18 praegu käimasolevat dialoogi - on tunnistuseks meie rahulolust selle ühise tegevuskava elluviimisega. Nüüd tuleb neljas ELi ja Brasiilia tippkohtumine, kus meie eesmärk on vaadata üle edusammud oma suhetes ja arutleda peamiste maailmaprobleemide üle. Aeg on selliste hinnangute tegemiseks eriti sobiv, sest president Lula ametiaeg hakkab lõpule jõudma.
Mis puudutab keskkonnaküsimusi, siis kolmandal tippkohtumisel Stockholmis kavandasime koostööd, pidades silmas eelmise aasta detsembri Kopenhaageni tippkohtumist ja bioenergiaalast algatust, mis hõlmab Brasiiliat, ELi ja Aafrika Liitu. Eelseisvad Cancúni ja Nagoya konverentsid kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse teemal on tippkohtumise päevakorras tähtsal kohal, sest suurem kooskõlastamine Brasiiliaga on eduka tulemuse saavutamiseks ülioluline.
Vastavalt ettepanekule, mille president Lula ELi ja Mercosuri tippkohtumisel Madridis tegi, püüame praegu leida Brasiiliaga ühist seisukohta Cancúni jaoks. Aafrika Liidu komisjon on saanud meie ühise ettepaneku kolmepoolseks koostööks bioenergia vallas ja me loodame neilt peagi vastust kuulda.
Mis puudutab koostööd mitmepoolsetel foorumitel, siis püüdleme kooskõlastamise poole enne Sŏuli G 20 kohtumist, et saada Brasiilia toetus eesmärgile saavutada ELi kohane esindatus ÜRO süsteemis ja sihikindlalt liikuda Doha vooru lõpuleviimise suunas. Brasiilia tahab tugevdada oma mõju selles üleilmse juhtimise süsteemis ja ta vajab meie toetust, et saada ÜRO Julgeolekunõukogu alaliseks liikmeks. Edasijõudnud tärkava turumajandusega riigina asub Brasiilia EList väga erinevale seisukohale Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi reformimise suhtes.
Üldises plaanis on täiesti selge, et meil on üleilmse tähtsusega partneritena ühine tegevuskava ning me peame leidma viisi, kuidas oma erimeelsused lahendada ja püüda üksteisele läheneda. Me kinnitame sellel tippkohtumisel oma kindlat tahet tugevdada massihävitusrelvade leviku tõkestamist ja õhutame tihedamale koostööle. Brasiilia oli vastu Iraani-vastastele sanktsioonidele, mille ÜRO Julgeolekunõukogu eelmise aasta juunis vastu võttis. EL aga väljendas heameelt Brasiilia ja Türgi jõupingutuste üle, mille tulemuseks oli Teherani deklaratsioon, tuues välja selle puudused, kuid rõhutades ka selle väärtust võimaliku usaldust suurendava dokumendina ja kutsudes Iraani kasutama juhust tõsiseid läbirääkimisi jätkata. Kuigi me oleme taktika suhtes eriarvamusel, on meil ühine arusaam tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga hõlmatud põhimõtete kohta ja selle kohta, et Iraan peab tõestama oma tuumaprogrammi rahumeelset olemust.
Ma käsitlesin Mercosuriga peetavaid läbirääkimisi põhjalikult oma kõne esimeses pooles. Need tõstatatakse muidugi ka tippkohtumise aruteludes. Kahjuks ei ole mina siis Brasílias, kuid arvestades, et alles hiljuti kohtusime me pärast pikka pausi esialgsete tehniliste kõneluste pidamiseks, ei ole tõenäoline, et tippkohtumisel võetakse vastu kindlaid otsuseid kõnealuste läbirääkimiste kohta. Tippkohtumisel käsitletakse ka piirkondlikke teemasid - Kuubat, Hondurast, Paraguayd ja Venezuelat. Päevakorras on nii Brasiilia roll olukorra stabiliseerimisel Paraguays, tema keeldumine tunnustamast Hondurase uut valitsust kui ka tema suhted Kuuba ja Venezuelaga.
Lõpetuseks ütlen, et praegu viiakse veel lõpule rasket tööd mõne küsimuse kallal, mida meie eelduste kohaselt tippkohtumisel käsitletakse. Esimene neist on horisontaalse tsiviillennunduslepingu ja lennuohutuslepingu allkirjastamine. Teine on teadaanne ühise töökava kohta kolmepoolseks koostööks arenguriikidega. Kolmandaks kirjutatakse 14. juulil Brüsselis alla komisjoni ja Brasiilia riikliku justiitsnõukogu vahelisele eellepingule kolmepoolse koostöö edendamiseks valimisabi ja õigussüsteemi reformimise vallas.
Meie suhted Brasiiliaga ei lõpe selle tippkohtumisega. Meil on samal ajal käimas ka muud ettevõtmised, mis aitavad anda täielikumat mõõdet meie kahepoolsele, piirkondlikule ja üleilmsele tegevusele. Kuid ma olen oma sõnavõtuaja juba ületanud. Püüan tuua veel näiteid teie küsimustele vastates.
Georgios Papastamkos
Austatud juhataja! Mis puudutab Mercosuri riike, siis rõhutaksin suurt põllumajandustoodete sektori kaubandusbilansi puudujääki Euroopa Liidu kahjuks. Ometi tõkestab Argentina toidukaupade importi kolmandatest riikidest, kahjustades sellega tõsiselt Euroopa põllumajanduslike toiduainete, sealhulgas Kreeka virsikukeedise eksporti. Tahaksin volinikult küsida, kas ta tõstatas selle küsimuse eelmisel nädalal Buenos Aireses toimunud läbirääkimiste esimeses voorus. Lisaks tahan teada, kas Argentina seisukoht tekitab küsimusi seoses tema meetmete mittevastavusega Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele ja nendekohastele kohustustele.
Lühike kõrvalepõige: lugupeetud volinik, läbirääkimised Andide piirkonna ja Kesk-Ameerika riikidega on lõpule viidud. Ausalt öeldes tekitavad järeleandmised, mida Euroopa põllumajanduse valdkonnas tegi, põhjendatud muret ja tõstatavad teatud küsimusi: mis õigustusega andis Euroopa kvoote riisi- ja suhkrusektoris, kui need ületavad nende riikide tootmisvõimsuse? Kas kokkulepped sisaldavad puhaseksportija klauslit, et vältida kaubanduskolmnurga väljaarenemist? Kas komisjon saab meile kinnitada, et puu- ja köögiviljasektori impordihinnad säilivad?
Austatud volinik! Ka mina tahaksin lisada oma hääle nende kolleegide omale, kes rääkisid vajadusest tihedama institutsioonidevahelise koostöö järele komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel. Komisjon peab aru saama, et Lissaboni lepinguga muutusid institutsioonidevahelise koostöö tingimused ja institutsioonidevaheline kultuur. Mida kiiremini te selles suunas liigute, seda tulemuslikumaks ja korralikumaks kujuneb nende kahe institutsiooni koostöö.
Edite Estrela
Lugupeetud juhataja! Esimene ELi ja Brasiilia tippkohtumine, millele eesistujariik Portugal 2007. aastal kaasa aitas, täitis seletamatu tühiku. Brasiilia oli ainus BRICi riik, kellega Euroopal polnud strateegilist partnerlust sõlmitud.
ELi ja Brasiilia dialoogi tugevdamine on vägagi mõttekas, sest see võimaldab meil süvendada koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu energiavarustuse kindlus, säästev areng, bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutus jne.
Brasiilia rahvaarv, majandusareng ja poliitiline stabiilsus teevad temast tähtsa osalise rahvusvahelisel areenil.
Nüüd, kui neljas ELi ja Brasiilia tippkohtumine on peatselt toimumas, on tähtis seada tasakaalu saavutatud edusammude tähistamine ja uurimine, kuidas me saame seda partnerlust arendada, et võiksime vastu astuda ühistele probleemidele ja ühtlustada seisukohad, pidades silmas näiteks järgmisel aastal Mehhikos toimuvat ÜRO kliimamuutuste konverentsi. Kõnealune tippkohtumine on ka üks võimalus viia edasi Mercosuriga peetavaid läbirääkimisi, et jõuda järeldusele assotsieerimislepingu suhtes ja saada üle praegustest erimeelsustest.
Marielle De Sarnez
Austatud juhataja! Meil oli just siin istungisaalis ühise põllumajanduspoliitika teemal arutelu, kus me kordasime, kui tähtis on toetada Euroopa mudelit, mis on maailmas ainulaadne.
Kuid samas on komisjon otsustanud ilma eelneva avaliku aruteluta taasalustada Mercosuriga läbirääkimisi, mille tagajärjed meie põllumajandusele ja eriti Euroopa loomakasvatusele - mis on juba praegu hädas - võivad olla katastroofilised. Veiseliha import kasvab 70%, kodulinnuliha import 25%. Need ujutavad Euroopa üle oma odavama hinnaga, mis tuleneb sellest, et nad pole toodetud samal tasemel tervisekaitse-, keskkonna- ja sotsiaalsete nõuete järgi.
Lugupeetud volinik, seetõttu tahaksin väljendada teile oma muret. Meie põllumajandus on suurtes raskustes. Selle edasisel destabiliseerimisel on tõsised tagajärjed. Me ei saa arendada Euroopa kaubanduspoliitikat, ilma et võtaksime arvesse ja kaitseksime üht meie peamistest varadest. Komisjon peab seda sõnumit ja nõuet kuulda võtma.
Elie Hoarau
Lugupeetud juhataja! Paljud kolleegid on mures tagajärgede pärast, mida läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga assotsieerimislepingu sõlmimiseks võiks Euroopa põllumajandusele põhjustada.
Ma jagan koos oma fraktsiooniga neid muresid. On tõepoolest kartusi - ja üht äärepoolseimat piirkonda esindava parlamendiliikmena on mul kogemus banaanilepingute põhjal -, et Mercosuriga sõlmitav leping võib anda paljudele Euroopa põllumajandussektoritele ränga hoobi. Sellepärast on mõju hindamine ülimalt tähtis. On ka kartusi, et Mercosuri põllumajandus muutub selle lepinguga rohkem tootlikkusel põhinevaks, natuke liiga tootlikkusel põhinevaks, ja see teeb kahju nende riikide väiketootjatele. Seetõttu tuleb leida tasakaal, et leping ei muudaks Ladina-Ameerikat ja Euroopat suurjõududeks, mida iseloomustab peamiselt kaubanduslik dogma.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Hiina sekkumine Kesk- ja Ladina-Ameerikas on ELi läbirääkimistele hoogu juurde andnud. Enam kui 200 miljoni tarbijaga Mercosuri riigid, kellega, nagu teame, on meil palju ühiseid väärtusi ja huve, on meie kodumaiste toodete tähtsaim turg Ladina-Ameerikas. Meie sihiks on maailma suurim vabakaubanduspiirkond, kus on kokku 700 miljonit elanikku ja 100 miljardi euro suurune kaubandusmaht.
See on loomulikult suur argument vabakaubanduslepingu kasuks, mida tuleks põhimõtteliselt toetada. Kuid küsimuseks jääb, miks meil on Mehhiko, Tšiili, Mercosuri, Peruu ja Colombiaga eraldi lepingud, mitte üks ühine leping. Ja kui juba eraldi lepingud sõlmitakse, tuleb kaasata ka väiksemad riigid - mitte ainult kaubandusühenduste kaudu. Siin on selgelt puudu järjepidevusest.
Me ei tohi tähelepanuta jätta ka põllumajandussektori halbu aimdusi odava importliha kohta. Lõppude lõpuks, kui meie kehtestame oma põllumajandustootjatele bürokraatlikke eeskirju ning kvaliteedi, keskkonna- ja loomakaitsenõudeid, ei kehti sama Mercosuri riikides toodetud liha kohta. Me ei tohi rohkem õõnestada ELi suutlikkust end ise varustada - mis pole praegugi enam täielik - ega suurendada maalt lahkuvate Euroopa põllumajandustootjate arvu.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Lugupeetud juhataja! Meil kõigil on hea meel Kuuba poliitiliste vangide vabastamise üle. Kuid mis puudutab õnnitlusi, siis ma pole kuulnud, et nendega oleks pöördutud katoliku kiriku ja eelkõige Euroopa Parlamendi poole, kellel oli oluline osa kõigi nende kindlameelses kaitsmises, kes võitlevad oma vabaduse ja väärikuse eest Kuubal.
Mis puudutab Mercosuri teemat, siis on veel mitmeid asju, mida on vaja selgitada. Nagu volinik De Gucht ütles, esitas komisjon Euroopa Liidu ja Mercosuri vahelise assotsieerimislepingu sõlmimiseks mõned läbirääkimisjuhised, mille nõukogu ja parlament vastu võtsid. Läbirääkimised on olnud ummikus kuus aastat ning on teada, et neid on taasalustatud Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise raames ja ka Euroopa Parlamendi toetusega.
Praegu on eesmärk saavutada tasakaalukas kokkulepe, milles arvestatakse üldiselt kõigi Euroopa Liidu sektorite huve. Ma ei saa aru, miks mõni sektor või huvirühm peaks nende läbirääkimiste tulemusel ebasoodsasse olukorda jääma. Seda pole juhtunud kümme aastat ja pole mingit põhjust, miks see peaks tulevikus juhtuma. See sõltub meie läbirääkijate meelekindlusest. Kuid kui selline olukord tekiks, on selge, et komisjon peab tulema välja kompensatsioonimeetmetega nende sektorite jaoks, mida see olukord mõjutab.
Nii on tehtud kolmandate riikidega: Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega ning kõige hiljutisemate lepingute puhul Andide Ühendusega. Peamine põhjus, miks seda nende riikidega tehti, on vajadus kaitsta Euroopa Liidu tootjaid - antud juhul banaanitootjaid.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Oma 4. mai 2010. aasta koosolekul otsustas volinike kolleegium taasalustada läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Mercosuri riikide vahel. Kõik märgid näitavad, et kui need läbirääkimised päädivad lepinguga, tekivad Euroopa põllumajandustootjatel tõsised probleemid - eriti veiseliha-, kodulinnuliha-, teravilja- ning puu- ja köögiviljasektoris. Samuti võivad järgneda hukatuslikud tagajärjed muude sektorite, näiteks sealihasektori jaoks. Ma pean teid hoiatama ebaausa konkurentsi eest, mida see maailma kolmas lõimunud turg võib tuua.
Kui Euroopa tahab, et teda peetaks tervisekaitsenõuete, hügieeni ja jälgitavuse vallas ning keskkonna ja eriti ka sotsiaalsete standardite austamisel teerajajaks, ei taga väga piirava vastavusnõuete süsteemi kehtestamine oma tootjatele ikkagi veiselihatootmise - konkreetsemalt Brasiilia veiselihatootmise - täielikku vastavust veterinaar- ja tervisekaitsestandarditele.
Kui nõustume Mercosuri riikidest lähtuvate importtoodetega, mis ei vasta Euroopa standarditele, riskime sellega, et võtame oma tarbijate huvide kaitsmisel endale raske koorma ja karistame Euroopa tootjaid topeltstandardite rakendamisega.
Lugupeetud volinik, ma palun teil olla selles küsimuses eriti valvas.
Liam Aylward
Austatud juhataja! Mercosuri parem juurdepääs ELi turule hävitaks suure osa liikmesriikide tööstusest. Minu peamine mure on eelkõige veiselihatööstus Iirimaal ja mujal. See ei ole paanikakülvamine. Iirimaa ekspordib umbes 90% oma veiselihatoodangust, kusjuures Mercosuri soovitud veiselihakvoot tooks kaasa otsese võistluse Iiri veiselihatööstusega.
Euroopa põllumajandustootjad tegutsevad rangete tervisekaitse- ja ohutuskriteeriumide alusel. Nad järgivad kõiki neile kehtestatud standardeid ning pakuvad tarbijatele kvaliteetseid ja ohutuid tooteid.
Varem kinnitas komisjon Euroopa tarbijatele ja Euroopa Parlamendi liikmetele pidevalt, et Euroopa Liitu imporditavad kaubad on kvaliteetsed. Kuid põllumajandustootjate organisatsioonid ja Euroopa Parlamendi liikmed tõendasid, et komisjoni seisukohad importtoodete ja ELi toodete võrdse kvaliteedi ja võrdsete standardite kohta olid valed. Selle tulemusel vähenes Brasiiliast eksporditavate ühikute arv kolmelt tuhandelt vähem kui tuhandeni.
Niisiis, austatud volinik, minu küsimus on järgmine: kuidas saab komisjon tarbijatele tagada, et kõik Euroopa Liitu imporditavad tooted on ühtlase kvaliteediga ja vastavad Euroopa Liidu standarditele, arvestades varasemaid kogemusi ning praeguste Toidu- ja Veterinaarameti tööreiside juhuslikkust? Lubage öelda, lugupeetud volinik, et varasemad kogemused ei anna mulle suurt lootust või kindlustunnet tuleviku suhtes.
Daniel Caspary
(DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Läbirääkimisi Mercosuri riikidega on taas alustatud ning kui ma tõlgendan täna kõlanud kriitikat õigesti, on peamine probleem see, et põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni polnud asjast teavitatud. Olen nõus, et peame kõigi nende teemade kooskõlastamist Euroopa Parlamendis parandama.
Loomulikult on Mercosuri läbirääkimiste alustamine kolleegide jaoks põllumajanduskomisjonis ülimalt tähtis teema. Kuid samuti nagu oli infost selle teema kohta puudu põllumajanduskomisjonis, ei teavitatud minu kolleege rahvusvahelise kaubanduse komisjonist tänase suuliselt vastatava küsimuse esitamisest. Ma arvan, et meie kõik - juhatus ja Euroopa Parlamendi fraktsioonid - peame olema hoolikamad, et me ajaksime tõesti ühtset poliitikat ja et kõik asjaomased komisjonid oleksid korrakohaselt asjasse pühendatud.
Tahaksin rõhutada eriti üht mõtet. Olen tegelikult tänulik, et komisjon taasalustas läbirääkimisi. Selle aasta 5. mail toetas Euroopa Parlament Salafranca raportis läbirääkimiste taasalustamist. Teisisõnu teeb komisjon just seda, mida Euroopa Parlament suure häälteenamusega otsustas. Sellele vaatamata väidan, et me ei taha lepingut iga hinnaga. Loomulikult tuleb põllumajandus-, tööstus- ja teenindussektori huve tervikuna arvesse võtta. Tõenduseks sellest, et me saame põllumajandussektori huve vabakaubanduslepingutes edukalt arvestada, on näiteks Lõuna-Koreaga sõlmitud vabakaubandusleping, millele põllumajandussektor on reageerinud väga pooldavalt ja kus tuntakse ära uusi turuvõimalusi.
Samuti oleme saanud meeldivat tagasisidet kaubanduslepingu kohta Kesk-Ameerikaga, kus samuti avanevad uued turud, näiteks piimandussektoris. Oleksin tänulik, kui komisjon püüaks lähinädalatel innukamalt võtta arvesse kõiki huve - nii tööstuse kui ka teenindussektori ja põllumajanduse omasid.
Iratxe García Pérez
(ES) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste läbirääkimiste taasalustamisel on positiivne taust, mis võimaldab taastada dialoogi kaubandussuhete üle.
Siiani on jätkunud vaid kõnelused ja on hea, et tänane arutelu on ajendanud komisjoni hästi tähele panema, mida me mõtleme.
Kuigi Euroopa Liit saab kindlasti kasu veini, oliiviõli, erilihatoodete ning puu- ja köögiviljahoidiste valdkonnas, on loogiline eeldada, et need ei korva mitte mingil juhul seda mõju, mida võib oodata ELi loomakasvatusele ja põllumajandustoodangule, näiteks suhkru- ja teraviljasektorile.
Ma palun, et komisjon töötaks eesmärgiga saavutada kokkulepe, mis on täielikult tasakaalus ja milles võetakse arvesse teatud toodete tundlikkust. See peaks sisaldama vajalikke mehhanisme igasuguste puuduste vältimiseks, näiteks ranget kontrolli imporditud toodete tervisekaitselise ja fütosanitaarse kvaliteedi üle.
Teise olulise küsimusena tuleb vältida tulemuste osalist kattumist Doha vooru omadega ja Euroopa Liidu järeleandmiste kahekordistamist põllumajanduse valdkonnas. Siinkohal väljendan ka kriitikat piiravate meetmete suhtes, mida Argentina on mõningate Euroopa toodete vastu võtnud, ja loodan komisjoni kindlakäelisele tegutsemisele, et see olukord peagi lahendada.
Albert Deß
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Mercosuri riigid on meie jaoks kindlasti olulised kaubanduspartnerid. Kuid, lugupeetud volinik, kaubandusel Mercosuri riikidega ei tohiks lasta ühesuunaliseks muutuda. Ikka ja jälle avalikkuses esitatud väited, et Euroopa sulgeb ennast põllumajandusturgude ees, on valed. Me ostame üle 90% Aafrikast eksporditavatest põllumajandustoodetest ja 45% Kesk- ja Lõuna-Ameerika põllumajandusekspordist. Euroopa ei ole kindlasti väliskaubanduse ees suletud.
Austatud volinik, ma kritiseerin just teabepoliitikat. See pole olnud hea. Mina, põllumajanduspoliitik, sain nende läbirääkimiste alustamisest teada siis, kui tegin lahti ajalehed. Tulevikus ei peaks me teabe saamiseks ajakirjandusele lootma jääma. Ma palun tungivalt, et te teavitaksite siin parlamendis olevaid põllumajandussektori esindajaid läbirääkimiste kulgemisest.
Teiseks kritiseerin seda, et antud juhul on eesmärk vabakaubandus, mis ei põhine standarditel. Kuidas saab olla nii, et me nõuame rangete tarbija-, looma- ja keskkonnakaitsestandardite täitmist Euroopas, kuid ei nõua samu standardeid importtoodete puhul? Ma toon teile selle kohta ühe näite. Eelmisel aastal võttis Euroopa Parlament vastu maailma rangeima taimekaitsetooteid käsitleva õigusakti. Paljud toimeained on Euroopas keelatud. Lugupeetud volinik! Meil ei saa olla tulevikus olukorda, et toiduained tuuakse Euroopasse riikidest, kus kasutatakse toimeaineid, mis on Euroopas tarbijakaitse pärast keelatud. Tarbijakaitse on puutumatu ja meil oleks parem seda läbirääkimistel meeles pidada. Siis pole meil oma konkurentidelt midagi karta ja meie, Euroopa põllumajandustootjad, püsime kindlalt konkurentsis.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud volinik! Ungarlastel on kõnekäänd, mis ütleb, et mida pikem jutt, seda tõenäolisemalt on see vale. Te ei räägi tõtt! Euroopa Komisjonis on olnud ainult üks aus volinik, Dacian Cioloş, kes ütles, et me peame valima WTO ja Mercosuri vahel, sest muidu laostame Euroopa põllumajanduse. See on tõde, härra De Gucht. Mis teisse puutub, siis eesistujariik Hispaania ja komisjon on rikkunud Lissaboni lepingut, sest Euroopa Parlament on välja jäetud. Daniel Gaspary võib ju öelda, et väliskomisjon andis loa, kuid parlamendile pole volitusi antud. See on teine põhjus, miks ma küsimuse esitan. Lisan, et uued liikmesriigid muide ainult kaotavad sellega. Me pooldame liberaliseerimist, aga kui Hispaanial ja Portugalil on erihuvid, siis peaksid nad Euroopa Liidu sellest välja jätma. Nad peaksid selle ise lahendama. Pole mingit vajadust selleks mingit ELi raamistikku luua.
Béla Glattfelder
- (HU) Euroopa Komisjon määratles läbirääkimisvolitused umbes üksteist aastat tagasi. Maailm on nende viimase üheteistkümne aasta jooksul muutunud. Keskkonna- ja kliimakaitsest on saanud tähtsad küsimused ning muutunud on ka Euroopa Liit ise, sest tema liikmesriikide arv on kasvanud 15st 27ni. Euroopa Komisjon pole neid muutusi arvestanud. Ta pole palunud uusi volitusi. See on tõsine viga. Üksteist aastat vanadel volitustel põhinevaid läbirääkimisi ei saa jätkata, need tuleb lõpetada. Tuleb luua uued volitused, võttes arvesse viimastel aastatel ELiga liitunud kaheteistkümne liikmesriigi huve ning ka kliima- ja keskkonnakaitse ja loomade heaoluga seonduvaid üldisi kaalutlusi. Nõuetekohaste volitusteta võime jõuda üksnes vastuvõetamatute kokkulepeteni.
Mairead McGuinness
esitaja. - Lugupeetud juhataja! Minu otsus oma sõnavõtt edasi lükata, kuni kuulen loodetavaid vastuseid, oli tark. Ma panin tähele, kui palju aega komisjon kulutas - rohkem kui keegi teine meist siin istungisaalis -, ja mul on kahju, et ma ei saanud konkreetseid vastuseid viiele otsesele küsimusele.
Volituste kohta ütlen, et 1999. aastast pärinevad volitused on kaugelt vananenud ja enamikku praegustest parlamendiliikmetest ei olnud 1999. aastal siin. Minge tagasi algusesse. Viimane sõnavõtja puudutas mõningaid küsimusi, millel ka mina tahan peatuda.
Kuna te ei käsitlenud mõju hindamist, vaid ainult ütlesite, et olete hindamise läbi viinud, siis lubage mul rääkida teile mõnest mõjust meie põllumajandustootjatele. Mercosuri lihafoorum, mis esindab Brasiiliat, Argentinat, Uruguayd ja Paraguayd, nõudis tungivalt, et läbirääkijad ei jätaks kasutamata nende jaoks väga erakordset võimalust. Kõrvutage seda ELi tootjate rõõmu - või pigem hirmu, ärevuse ja vihaga.
Juhtub see, et töökohad kaovad kogu Euroopa maapiirkondadest ja meie toiduainetootmise maht väheneb. Vaadake, kuidas see mõjutab keskkonda - valdkonda, milles Euroopa peab ennast liidriks, pidades silmas kliimamuutust -, nende riikide maaomandi probleeme, metsade maharaiumist, põlisrahvaid ja sunniviisilist tööd ning eriti veiselihasektorit.
Ütlen teile, kes te seda ei mõista: see on rünnak meie veiselihaturu kvaliteetse osa vastu. Kui oma seda turuosa õõnestame, hävitame Euroopa Liidu veiselihatootmise ja -turu. USA ja Jaapan sellist tehingut ei tee, sest nemad kaitsevad oma tootjaid ja rangeid standardeid, mida nad hindavad.
Euroopa Parlament kehtestab meie tootjatele ranged toiduainetootmise standardid. Meil ei ole varem õnnestunud neid kaitsta. Komisjoni tegevuses on puudujääke ja me ei saa lubada, et sedalaadi kokkulepe sünnib ELi tootmise kahjuks ajal, mil me reformime oma põllumajanduspoliitikat. Kooskõla põllumajanduse ja kaubanduspoliitika vahel ei ole. Euroopa Parlament peab nõudma, et see leitaks.
Christophe Béchu
(FR) Austatud juhataja! Tahan vaid öelda, et me pole ehk oma päevakorda täna väga hästi organiseerinud.
Kui vabakaubanduslepingute sõlmimine tähendab, et lubame Euroopasse tuua tooteid, mis ei vasta ei meie sotsiaalsetele ega keskkonnastandarditele, on ühise põllumajanduspoliitika reform mõttetu.
On selge, et me ei saa jätkata sellist silmakirjalikku mõtteviisi - ühest küljest kehtestame oma põllumajandustootjatele keskkonnapiirangud seoses tervisekaitse ja ohutuse jälgitavusega, põhjendades, et peame kaitsma tarbijaid, aga teisest küljest laseme oma maailmajakku vabalt tuua tooteid, mis ei vasta neile standarditele.
Just seda teemat arutatakse Mercosuriga peetavatel läbirääkimistel kulisside taga. Kuigi meile öeldakse, et Euroopa Parlamenti oli väga hästi teavitatud ning kõik on olnud nii läbipaistev ja selge kui võimalik, ei jäta asjade algatamise viis meile head muljet läbirääkimistest, mida peetakse samal ajal, kui toimuvad teised läbirääkimised WTOs. Järjepidevuse ning tarbijate ja oma põllumajandustootjate huvides ei saa me minu arvates sama teed edasi minna.
Spyros Danellis
(EL) Lugupeetud juhataja! Ehkki kaubanduslepingu sõlmimine Mercosuriga toob kasu mõlemale poolele, annab see tohutu tagasilöögi põllumajandussektorile. Isegi komisjoni president Barroso tunnistas seda asjaolu, kui ta ütles, et komisjon kavatseb võtta erimeetmed võitluseks eelkõige põllumajandusele avalduvate negatiivsete tagajärgedega.
Ausalt öeldes kahjustavad kahepoolsed lepingud nüüd mõningaid põllumajandussektoreid ning peale selle ei taga Euroopa Liidu suuremad nõuded põllumajandustoodete kohta nende paremat kvaliteeti võrreldes kolmandatest riikidest pärit odavama toodanguga.
Austatud volinik! Kuidas te kavatsete selle probleemiga tegelda ja milliseid objektiivseid kriteeriume komisjon plaanib rakendada, et niisugune mitmete põllumajandussektorite diskrimineerimine ei tugevneks?
Marian Harkin
Lugupeetud juhataja! Täna hommikul, nagu teate, arutleme ühise põllumajanduspoliitika üle pärast 2013. aastat, kuid ometi õõnestab meie arutelu suurel määral läbirääkimiste taasalustamine Mercosuriga. Ma küsin: kus on järjepidevus?
Mõni nädal tagasi, kui teatati, et te alustate taas läbirääkimisi Mercosuriga, oli mul teiega lühike kohtumine. Sellel kohtumisel ütlesite te, et kui sõlmitakse kaugeleulatuv leping, tuleb tõenäoliselt teha järeleandmisi põllumajanduse osas. See teeb mulle väga suurt muret. Me räägime juba võimalikest järeleandmistest põllumajanduse osas ja ma tahaksin, et te seda selgitaksite.
Oma vastuses kõnelesite eelseisvatest tippkohtumistest kliimamuutuse teemal. Kas te viite praegu läbi mingeid hindamisi sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, metsade hävitamine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine seoses edasise põllumajandustoodete importimisega Mercosuri riikidest? Mina olen pärit Iirimaalt. Me ekspordime 90% oma veiselihast. Hiljutised uuringud on näidanud, et Brasiilia heitkogused on Iirimaa samast näitajast kolm kuni kaheksa korda suuremad. Kas seda võetakse teie mõjuhinnangutes kuidagi arvesse?
Giancarlo Scottà
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Eesistujariik Hispaania on otsustanud sellele lepingule alla kirjutada. See otsus on põhjustanud mõningast muret, nagu juba kuulsime, ja seda küsimust esitades pärivad kolleegid selgitust mõju kohta, mida need läbirääkimised võivad Euroopa tootjatele ja toodetele avaldada.
Ma tahtsin juhtida tähelepanu sellele, et vabakaubandussuhte loomine kahe poole vahel võimaldab Euroopasse importida loomseid saadusi, mis sisaldavad antibiootilisi kasvuaktivaatoreid, mida pole piisavalt uuritud, ja geneetiliselt muundatud põllumajandustooteid, mis võivad seada ohtu põllumajandustootjate toodetud toiduainete ohutuse. Seetõttu kutsun komisjoni üles asuma mõjukamale seisukohale, et tagada kvaliteetne Euroopa toodang. Samuti peab komisjon võtma ülesandeks hoolitseda selle eest, et Euroopa rangeid tootmisstandardeid tunnustataks rahvusvahelisel tasandil ja nendesamade standardite järgimist nõutaks kõigi imporditud toodete puhul.
Lisaks usun, et komisjon peaks võtma arvesse mitmesuguste kõnealuse sektori ühenduste muresid, et tagada läbipaistvad ja õiglased läbirääkimised, mis ei kahjusta Euroopa majandust.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja! Ma olen ülimalt mures, et komisjon kavatseb järeleandmatult jätkata kaubanduskõnelusi 1999. aastast pärinevate volituste alusel. Kahtlemata mõjutab see negatiivselt kogu Euroopa Liidu põllumajandust.
Põllumajanduse ohverdamine muudes valdkondades saadava kasu eest ei ole lihtsalt vastuvõetav. Ühendkuningriigi veiselihatööstus elab praegu läbi tootjahindade langust. Kui nende kõneluste tulemusel import suureneb, näeme minu arvates põllumajandustootjate lahkumist sellest valdkonnast. Kuidas kavatseb Euroopa nende inimeste eest hoolitseda? Kas pole ebaõiglane, et meie põllumajandustootjad peavad konkureerima tootjatega riikidest, kus ei pea järgima samu kvaliteedi-, ohutus- ja jälgitavusnõudeid, mida peavad Euroopa Liidu põllumajandustootjad? Komisjon, kes väidab, et ta tegutseb oma kodanike parimates huvides, peab seda ka tõesti tegema. Peame need kõnelused lõpetama ja hoolitsema oma põllumajandustootjate eest.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Läbirääkimised Mercosuri riikidega peatati 2004. aastal. Tänavu alustati neid taas ja need toimuvad 1999. aastast pärinevate volituste alusel. Niisugusele tähtsale otsusele oleks pidanud eelnema poliitiline arutelu Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Ma saan aru, et panused on neil kõnelustel väga suured, sest Mercosuri riigid on ELi tööstustoodetele ja teenustele tohutu suur turg. Kuid me peaksime ka kaitsma oma põllumajandustootjate ning põllumajandus- ja toiduainesektori huve.
Kui kahepoolne leping sooduskaubanduse kohta Mercosuri riikidega sõlmitakse, võib sellel olla väga kahjulik mõju muu hulgas kodulinnu-, veise- ja sealihasektorile, suhkru- ja etanooli- ning piimatoodete sektorile. Kui nii juhtuks, oleks põllumajandustootjatele vaja pakkuda mingit liiki hüvitist. Asjatundjate hinnangul võib sellise lepingu sõlmimise tagajärjel jääda põllumajandustootjatel saamata väga suur tulu. See on veelgi suurem siis, kui leping on nii kahepoolne kui ka sõlmitud WTO tasandil.
Karin Kadenbach
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Täna käsitletava küsimuse allkirjastajana tahaksin pöörduda tagasi ühe konkreetse teema, s.o toiduohutuse juurde.
Oma tänases sissejuhatuses ütlesite, et ELi imporditavad tooted peavad vastama meie nõuetele ja et WTO annab meile õiguse hoida alles oma eeskirjad, juhul kui need põhinevad teaduslikul tõendusmaterjalil. Aga kui vaadata meie põllumajandustootmist ja tooteid, ei saa kõike teaduslikult tõendada. Loevad näiteks ka üldised tingimused, milles loomi kasvatatakse ja milles põllumajandustegevus toimub.
Meil on Euroopas mõned suurepärased õigusaktid, mis puudutavad bioloogilise mitmekesisuse tulevikku. Tahaksime kuulda teilt mõningaid vastuseid selle kohta, kuidas te kavatsete selles kaubanduslepingus kinni pidada toiduohutuse ning tarbija-, looma- ja keskkonnakaitse põhimõtetest. Poliitikud peavad suutma otsustada, isegi kui teaduslikku tõendusmaterjali pole. Me ei taha kloonitud loomade liha Mercosuri riikidest.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Üks Prantsuse sotsialistist poliitik ütles kord: "Kui oled poliitilises vähemuses, pole sul seaduse kohaselt õigus.” Te saate aru, et meie arvates need volitused enam ei kehti. Lugupeetud volinik, me peame neid volitusi uuendama ja on kahetsusväärne, et nõukogu, kes peaks andma vajalikud juhised, puudub.
Tahaksin juhtida teie tähelepanu ka Mercosuri poliitilistele tahkudele. Kaubanduses on põhiasi usaldus. Milline poliitiline pädevus on Mercosuril läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liiduga? Maailmas on kolm regiooni: Euroopa Liit, kes tahab lõimitud kaubandust, Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe riigid ja Mercosur. Mercosur oleks 2007. aasta tippkohtumisel peaaegu laiali läinud. Riigid ei jõua ühinemistes kokkuleppele. Venezuela äärepealt ei ühinenud sellega.
Kuidas me saame läbirääkimisi pidada sellises poliitiliselt ebastabiilses piirkonnas? Kõigepealt kontrollige Mercosuri poliitilist stabiilsust ja seejärel sõlmime kaubanduslepingud.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Usun, et oleme palju rääkinud jätkusuutlikkusest. Oleme selle üle arutanud kaks tundi, kuid üks asi ei ole kohe kindlasti jätkusuutlik, ja iga istungi juhatajaga on ilmselgelt täpselt sama probleem: me ei tea, millal avaldada soovi sõnavõtuks, et meie soov ka täidetaks.
Minust on nüüd mööda vaadatud juba teist korda, kuigi ma palusin sõna hulk aega ette. Minu arvates on see ülekohus. On ilmselgelt vaja, et iga juhataja, sealhulgas eelmine juhataja, paneks paika selged reeglid, milles võetaks arvesse, millal me peame registreerimata sõnavõttude ajal sõna paluma.
Mulle ei sobi, kui ma palun kohe pärast arutelu ja eelmist päevakorrapunkti väga viisakalt võimalust sõna võtta selleks, et mind siis eirataks. Palun öelge meile, millal te kavatsete inimesi eirata. Palun andke meile teada, kui te tõesti ei soovi kellelgi lasta kõnelda sellisel olulisel teemal nagu jätkusuutlikkus. Siin puudub tõesti igasugune jätkusuutlikkus, kui me peame igalt juhatajalt paluma, et meile võimaldataks meie parlamentaarne õigus sõna võtta. Ma palun tungivalt seda olukorda selgitada, sest niisugune käitumine on ebaõiglane.
Juhataja
Kallid kolleegid! Selgituseks ütlen, et mul on umbes 18 inimest sõnavõtjate nimekirjas. Ma saan aru, et kõik tahaksid sõna võtta, kuid meil on registreerimata sõnavõttude jaoks aega viis minutit, nii et ma saan lasta kõnelda viiel inimesel - üks minut igaühele. Täna võimaldasin rääkida kaheksal inimesel. Püüdsin aega jaotada võrdselt, vastavalt fraktsioonide suurusele, kui te seda tähele panite: kolm sõnavõtjat oli fraktsioonist PPE, kaks fraktsioonist PSE, üks fraktsioonist ALDE, üks fraktsioonist EFD ja üks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete seast. Seega tegin enda arvates kõik, mida suutsin.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Püüan vastata mõnele küsimusele, sest tõstatatud on palju küsimusi, kuid paljudele neist vastasin juba sissejuhatavas sõnavõtus.
Esiteks volituste teema. Mitu parlamendiliiget kritiseerisid seda, et me töötame 1999. aastast pärinevate volituste alusel. Need 1999. aasta läbirääkimisjuhised teevad meile ülesandeks - ma tsiteerin - "saavutada läbirääkimistel tasakaalustatud ja kõikehõlmav leping Mercosuriga, et liberaliseerida olulisel määral kõiki kaubandusvaldkondi kooskõlas ELi kohustustega WTOs. See kehtib kõigi valdkondade kohta, mida leping hõlmab, sealhulgas põllumajanduse kohta.” See on ikka veel nii. See on see, mida ka praegu tegema peame, mistõttu neile volitustele pole palju lisada.
Vahepeal on meil tekkinud kliimamuutuse probleem ja maailm on sellest ajast muutunud. Jah, ka meie oleme seda märganud ja võtame seda läbirääkimistel arvesse. See pole põhjus volituste muutmiseks.
Üks parlamendiliige ütles, et nõukogu peaks olema siin ja meid juhendama. Nõukogu ei pea meid juhendama. Meil on läbirääkimisteks volitused olemas ning kui läbirääkimised on möödas ja me jõuame lõpuks tulemuseni, siis meie parafeerime, nõukogu kirjutab alla ja Euroopa Parlament ratifitseerib. Nõukogu ei juhenda meid. Ja on hea, et see nii on, sest see on ühenduse küsimus ja Euroopa Liidu ainupädevusvaldkond, mistõttu komisjonil on väga selge pädevus. Me jääme selle juurde.
Olen valmis pikalt ja laialt kõigi osiste üle arutama. Tegin seda rahvusvahelise kaubanduse komisjonis ja olen valmis sinna tagasi minema. Teid hoitakse kursis sellega, mille üle me läbi räägime, mida on välja pakutud jne, kuid igaühel on oma ülesanded ja meie täidame ülesannet, mida komisjon seoses sellega täitma peab.
Mis puudutab Argentina hiljutiste protektsionistlike meetmete probleemi, siis need meetmed ja tavad valmistavad ELile kindlasti muret ning me palusime Argentinalt otsekohe selgitust. Kaubanduse peadirektoraadi peadirektor saatis 12. mail kirja oma Argentina kolleegile. ELi delegatsioon Buenos Aireses algatas ametliku demarši ning Argentina esindusega ja suursaadikuga Brüsselis peeti mitu kohtumist, et väljendada meie suurimaid muresid. Samuti oleme nõudnud, et kohustus loobuda igasugusest protektsionismist lisataks otse ELi ja Mercosuri ühiskommünikeesse.
Tõstatasime selle teema eelmisel nädalal Buenos Aireses kahepoolsetel kohtumistel asjaomaste Argentina ametiasutustega, ajakirjanduses ning ELi ja Mercosuri läbirääkimiste esimese vooru raames. Meie sõnum oli väga jõuline ja selge. Me andsime märku, et need meetmed - sõltumata sellest, kas nad põhinevad kirjalikel õiguslikel alustel või mitte - on vastuolus selle vaimuga, milles peetakse ELiga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle, ja need võivad läbirääkimiste kulgu selgelt halvasti mõjutada.
Kavatsesime seda teemat Argentinaga edasi arutada 6. juulil ühiskomitees, kuid Argentina teatas möödunud nädalal kohtumise edasilükkamisest. Me nõuame, et see kohtumine leiaks aset nii ruttu kui võimalik.
Lisaks tunduvad need meetmed esmapilgul olevat vastuolus Argentina kohustustega G 20 raamistikus ja võib-olla ka tema WTOs võetud kohustustega. Me jälgime ka edaspidi seda küsimust väga tähelepanelikult ning kui need meetmed ja tavad jäävad alles, siis analüüsime neid hoolikalt, enne kui teeme otsuse selle probleemi parima võimaliku lahenduse üle.
Komisjoni seisukoht on jätkuvalt see, et protektsionistlikke meetmeid tuleks vältida, eriti praeguses üleilmses majandusolukorras, kusjuures üks asi, mida mainiti - kaubandusbilansi puudujääk Argentinaga - on kindlasti väga hea.
Räägin suhkrust.
komisjoni liige. - (FR) Komisjon on täiesti teadlik suhkru teema tundlikkusest. Just seetõttu piirdus Colombiale ja Peruule tehtud pakkumine vaid tagasihoidlike koguste tollimaksuvabade tariifikvootidega ja kvoodiväliseid tariifialandusi ei tehta. Sarnased kvoodid antakse Kesk-Ameerikaga peetavate läbirääkimiste raames. Colombia, Peruu ja Kesk-Ameerika kogused moodustavad kokku vähem kui 2% Euroopa tarbimisest.
Mis puudutab taimetervise-, keskkonna- ja muid meetmeid...
komisjoni liige. - Ma ütlesin oma avaldustes väga selgelt, et me peame kinni toiduohutusnõuetest ja neid saab maksma panna WTO raames. Me teeme seda. Kui vaadata veiselihaimporti - ja see on osaliselt ka vastus Marc Tarabellale, kes on vahepeal täiskogu istungilt lahkunud -, on näha, et pärast seda, kui Brasiilia loomalihaga tekkisid sanitaar- ja fütosanitaarprobleemid, vähenes selle import oluliselt. Nii et me rakendame neid: peame nende üle järelevalvet ja rakendame neid ning teeme seda ka edaspidi.
Kuid me peaksime aru saama, ka siin Euroopa Parlamendis, et teatud hulk Euroopa nõudeid on otsustatud ELis ja et nendeni jõuti poliitilises protsessis, milles Euroopa Parlament põhjalikult osales, ning et me ei saa neid WTO kaudu peale suruda.
Peame jääma nende nõuete juurde, mida me saame kehtestada ja mida me saame WTOd tunnustama panna. Teeme seda kindlasti toiduohutuse puhul. Teiste puhul peab Euroopa Liit kaaluma, mida ta tegelikult teha tahab. Peab aru saama, et kui meie põllumajandusele kehtestatakse sedalaadi nõudeid, on sellel majanduslikud ja rahanduslikud tagajärjed. Kuid me ei saa neid kehtestada teistele riikidele.
Olen püüdnud vastata enamikule küsimustele, mis parlamendiliikmete sõnavõttudes kordusid, aga ma olen muidugi valmis edasisteks aruteludeks. Eeldan, et see pole viimane kord, kui me Mercosuri teemat siin täiskogus arutame.
Juhataja
Lugupeetud volinik, ka mina olen kindel, et see pole viimane kord, kui me seda teeme.
Ühisarutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves  
Mercosuri ja ELi vaheliste läbirääkimiste taasalustamine septembris on ELi jaoks ülimalt tähtis. Ühest küljest on vastanditerohkes maailmas, kus BRICi riigid on saavutamas üha enam mõju, väga oluline, et EL looks privilegeeritud suhted Ladina-Ameerika riikidega, kus tal on rohkem investeeringuid kui Venemaal, Indias ja Hiinas kokku. Koos soodustatud kaubandussuhtega tagab see üleilmselt tohutute majanduseeliste koondumise. Teisest küljest oleme teatud määral avatud põllumajandustoodete kaubandusele ning meil on määratletud tervisekaitse ja taimetervise eeskirjad, mida on vaja kaubavahetuseks nende blokkide vahel. Mercosuri konkurentsivõime põllumajandusturgudel on viimastel aastatel tugevnenud ja suurenenud. Seetõttu on vaja läbi viia mõjuanalüüs lepingu tagajärgede kohta Euroopa põllumajandustegevusele, mis ei tohi mingil juhul praegu rohkem lööke saada. See tähendab, et me ei tohiks söösta protsessi, mis jõuab lõpule liiga kiiresti, ilma et arvestataks võimalikku negatiivset mõju Euroopa põllumajandusele või liigset protektsionismi, mis seab ohtu ELi tähtsa koha selles maailma valdkonnas.
Jarosław Kalinowski  
Läbirääkimiste taasalustamine Mercosuri riikidega, pidamata nõu ELi liikmesriikidega, oli väga ebaaus mäng. Läbirääkimised peatati 2004. aastal, kui saadi aru, et ELi ja Mercosuri liikmete vaheline kaubandus võib avaldada ebasoodsat mõju meie põllumajandusele. Kõige suurem on kahju oht veise-, sea- ja kodulinnuliha sektoris, piima-, puu- ja köögivilja- ning suhkru- ja bioetanoolisektoris. Hinnanguliselt põhjustaks kõnealuse lepingu sõlmimine kahju mitmest miljardist eurost kuni mitu korda suurema summani. Euroopa Liidu ja Mercosuri vahelise kaubanduse liberaliseerimisele peab eelnema täpne analüüs sellise lepingu mõju kohta ühenduse turule ning hoolikad konsultatsioonid asjaosaliste esindajatega. Meie turu avamine importkaubale ei ole läbinisti halb algatus, kuid see on hea ainult siis, kui samad standardid kehtivad kõigis riikides. Vastasel juhul kannavad WTO raames tehtavate järeleandmiste kulu meie põllumajandustootjad.
Alan Kelly  
kirjalikult. - Kõnelused Mercosuriga võivad endast kujutada kohutavaid muutusi Euroopa põllumajanduse tuleviku jaoks. Pean ütlema, et komisjoni suhtumine asjasse on olnud hirmuäratav. Tundub, nagu nad kavandaksid tehingut ja kasutavad põllumajandusstandardeid vääringuna, millega osta tehing Mercosuri riikidega. Minu arvates on selline suhtumine hirmuäratav. Näib, et põllumajandustootjad on kaubanduskokkulepete esimesed ohvrid ja esimesed, keda süüdistatakse, kui kaubanduskokkulepped ei toimi. Tahaksin, et komisjonil oleks järjekindlam ja hoolivam suhtumine põllumajanduslike pereettevõtete sektori tulevikku. On julgustav näha siin nii palju põllumajandusega seotud parlamendiliikmeid kõigist fraktsioonidest, kes toetavad põllumajanduse kaitset. Hoolimatus Euroopa Parlamendi murede suhtes ei toimi, volinik De Gucht, ja ma palun teil tungivalt pidada meiega rohkem nõu, kui soovite, et parlament mingile võimalikule lepingule alla kirjutaks.
Elisabeth Köstinger  
Tundub, et läbirääkimistel Mercosuriga püüeldakse vaid ühe eesmärgi poole: loovutada kaitsetu Euroopa põllumajandus. Ma ei taha teada, kui mõõtmatult suurt kasu saavad sellega tööstus ja teenindussektor, ma tahan teada, kui suurt kahju saab põllumajandus. Keegi ei oska praegu hinnata kahju, mida võimalik leping Mercosuri riikidega võib meie põllumajandustootjatele põhjustada. Tundlikku põllumajandussektorit ei tohi läbirääkimistel loovutada. Sama kehtib ka Euroopa tarbijate kohta, kes leiavad eest toiduained, mida pole toodetud ELi rangete tootmisstandardite kohaselt. Ühelt poolt on see riskantne ELi kodanike tervise pärast, sest tingimused, milles imporditud toiduained on toodetud, ei ole selgelt teada, ning teiselt poolt saab Euroopa põllumajandusele osaks ebavõrdne kohtlemine, sest ELi tootmis- ja töötlemisstandardid Mercosuri riikidest imporditud põllumajandustoodete kohta ei kehti. Kui keegi on valmis kõik kasu või eelise saamiseks ära andma, siis on nende kirjeldamiseks väljend: "Nad müüksid maha oma lihase vanaema.” Müüge aga oma vanaema maha, lugupeetud volinik, kuid ärge loovutage Euroopa põllumajandust.
Tokia Saïfi  
Mercosuriga läbirääkimiste taasalustamine, mille Euroopa Komisjon ühepoolselt otsustas, ei ole heaks endeks Euroopa põllumajandusele, mis on enneolematus kriisis. Lisaks sellele, et enne nende läbirääkimiste taasalustamist ei olnud poliitilist arutelu, paneb see leping selgelt kaalule meie Euroopa põllumajanduslikud huvid. Pärast 2008. aasta juulis Doha vooru raames tehtud pakkumisi ei saa juttugi olla mingitest uutest järeleandmistest põllumajanduse vallas.
Juba siis jõudsime viimase piirini ja selle ületamine tapaks meie põllumajanduse. Kuigi see ei pruugi olla komisjoni ebaterve kavatsus, kahtlen ma siiski tema võimes hoolitseda selle eest, et EL ei maksaks kahekordset hinda. Loomulikult, kui nähakse mingit protektsionismi katset, on parim majanduskriisile reageerimise viis olla kaubandusele avatud, kuid mitte iga hinna eest ja mitte ELi kahjuks. Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni liikmena, kellel on võimalik ELi ja Mercosuri vabakaubandusleping heaks kiita või tagasi lükata, olen ma vastu alandatud hindadega kahepoolsele lepingule, mis tooks ohvriks Euroopa põllumajanduse ja mille tulemuseks oleks vähe rahuldavaid edusamme Euroopa ülejäänud majanduse heaks.
