Atlandi-üleste suhete seis pärast valimisi Ameerika Ühendriikides (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on väliskomisjoni nimel härra Millán Moni koostatud raport Atlandi-üleste suhete olukorra kohta pärast valimisi Ameerika Ühendriikides.
Francisco José Millán Mon
raportöör. - (ES) Härra juhataja, kõigepealt tahaksin ma tänada variraportööre, eriti härra Severini, härra Lambsdorffi ja härra Lagendijki, samuti väliskomisjoni ning arvamuse koostajaid, härra García-Margallot ja proua Quisthoudt-Rowohli. Ma tänan neid kõiki koostöövalmiduse eest, mida nad näitasid üles selle raporti koostamisel, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisi suhteid.
Sel moel õnnestus meil koostada raport, mille aluseks on laiaulatuslik konsensus selle olulise teema osas. Raporti näol, mille üle me homme hääletame, on seega tegemist Euroopa Parlamendi jõulise ja veenva ning vägagi ajakohase sõnumiga. Ma väidan, et see on tähtis teema, kuna on selge, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on kaks väga olulist jõudu rahvusvahelisel areenil, kes peavad tegema omavahel tihedat koostööd, nagu on kohane nende puhul, kes jagavad samu põhimõtteid ja väärtusi ning kelle huvid suures osas kattuvad.
Selle raporti peamine sõnum on see, et just praegu on väga sobiv aeg Atlandi-üleste suhete tugevdamiseks. Selleks on kolm peamist põhjust. Esimene põhjus on Ameerika Ühendriikide uus administratsioon, mis on pragmaatiline ja teab, et ükski riik ei suuda tegeleda ülemaailmsete probleemidega üksi, ning mis on tekitanud nii Euroopa kui ka kogu ülejäänud maailma avalikkuses suuri ootusi. Teine põhjus seisneb selles, et Euroopa Liit on nüüd tugevam ja suudab oma välistegevuses tõhusamalt tegutseda kui 1995. aastal, mil lepiti kokku uues Atlandi-üleses tegevuskavas; lisaks sellele saab Euroopa Liit peagi tuge Lissaboni lepingus ette nähtud välispoliitilistest ja kaitsega seotud vahenditest. Kolmandaks põhjuseks on uus kontekst, mida iseloomustavad ennekõike sellised ülemaailmsed probleemid nagu majanduskriis ja kliimamuutus, mitte üksnes sõjalised ülesanded, nagu varasematel aegadel.
Uute ülesannete tõttu on koostöö Euroopa Liiduga Ameerika Ühendriikidele väga kasulik. Atlandi-üleseid suhteid tuleks tugevdada kahel tasandil: institutsioonide tasandil ja praktilise koostöö tasandil. Me peaksime kasutama Lissaboni lepingut, et tugevdada institutsioonilist struktuuri: korraldada ühe tippkohtumise asemel kaks iga-aastast tippkohtumist, millel osaleb uus alaline Euroopa Ülemkogu president; luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu, mille raames kord kvartalis kohtuksid kõrge esindaja/komisjoni asepresident ja riigisekretär; kujundada õigusloojate dialoog ümber Atlandi-üleseks assambleeks ning parandada Atlandi-ülese majandusnõukogu tööd. Tänu neile muudatustele muutuks kooskõlastamine intensiivsemaks ja tõhusamaks; need muudatused tuleks kaasata uude Atlandi-ülesesse assotsiatsioonilepingusse, ja läbirääkimisi tuleks alustada kohe pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
Raporti teine eesmärk on tugevdada praktilist koostööd. See tähendab tegevuskava paikapanemist paljude probleemide ja konfliktide, aga ka kahepoolsete küsimuste ühiseks lahendamiseks. Selle ühise tegevuskava koostamiseks peaksid nõukogu ja komisjon lähikuudel tugevdama oma sidemeid uue valitsusega Washingtonis. Seetõttu on mul hea meel, et Prahas leiab 5. aprillil aset tippkohtumine president Obamaga, nagu märgitakse minu fraktsiooni esitatud muudatusettepanekus.
Raportis tuuakse välja mitmed ülemaailmsed probleemid, millele Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit peaksid leidma ühise lähenemisviisi; sellisteks probleemideks on näiteks majanduskriis, tulemuslik mitmepoolsus ehk kiiresti arenevate riikide kaasamine, aastatuhande arengueesmärgid, kliimamuutus, austus inimõiguste suhtes jne. Samuti mainitakse raportis mitmesuguseid piirkondlikke küsimusi, millega me peaksime tegelema kooskõlastatult, näiteks Lähis-Ida konflikt, Afganistanis toimuv, Iraani tuumaprogramm ning suhted Venemaa ja Ladina-Ameerika riikidega. Ka desarmeerimine ja julgeolek on valdkonnad, kus on vaja tõhusamat kooskõlastamist; selliseks valdkonnaks on ka võitlus tõsise terrorismiohu vastu, mille puhul tuleks täiel määral järgida rahvusvahelist õigust ja austada inimõigusi.
Daamid ja härrad, selles raportis viidatakse ka teatud kahepoolsetele küsimustele justiits- ja siseasjade valdkonnas, sealhulgas viisaprobleemile. Samuti rõhutatakse vajadust, et Atlandi-ülest partnerlust toetaksid mõlema poole kodanikuühiskonna liikmed, eriti noored. Lisaks mainitakse raportis majandus- ja kaubandussuhteid ning rõhutatakse, et me peame tegema edusamme Atlandi-ülese turu edasisel integreerimisel. Muidugi lisasin ma nende teemadega seoses raportisse mitmeid majandus- ja rahanduskomisjoni ning väliskomisjoni ettepanekuid.
Daamid ja härrad, ma tahaksin lõpetuseks öelda, et kui see raport võetakse homme vastu, siis saadab Euroopa Parlament minu arvates sellega selge sõnumi. Me soovime Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhete tugevdamist, sealhulgas institutsioonide tasandil. Ma usun, et suhete tugevdamine on kasulik mõlemale poolele ja ka rahvusvahelisele üldsusele tervikuna.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, ma palun vabandust, et jäin komisjonide esimeeste konverentsi tõttu veidi hiljaks. Tegelikult saabusin ma alles täna hommikul Washingtonist. Tahaksin tänada teid kutse eest osaleda sellel olulisel ja õigeaegsel arutelul Atlandi-üleste suhete teemal; eriti tänan ma raportöör Millán Moni selle väärtusliku ja kõikehõlmava raporti eest, mida ma oma reisi ajal suure huviga lugesin. See raport sisaldab palju sellist, millega eesistujariik ja nõukogu võivad nõustuda.
Olenemata oma poliitilisest taustast, teame me kõik, et Atlandi-ülesed suhted on meie, Euroopa tuleviku seisukohalt äärmiselt olulised. Tugev Atlandi-ülene partnerlus on kuue aastakümne vältel olnud juhtivaks jõuks Euroopas ja Põhja-Ameerikas ning kogu maailmas rahu, stabiilsuse ja jõukuse edendamisel. Ma väidan, et see ei ole lihtsalt ajalugu. See on parim võimalik tegevusplaan ka 21. sajandiks. Atlandi-ülesed suhted võimaldavad meil koos saavutada tulemusi, mida kumbki partner üksinda saavutada ei suudaks. Ma tsiteeriksin siinkohal seda, mida asepresident Joe Biden ütles oma esimesel visiidil Münchenisse: ta kinnitas, et Ameerika vajab Euroopat ja Euroopa vajab Ameerikat. Ma arvan, et me saame sellisest avaldusest täiesti aru. Kui me oleme ühel meelel, saame me seada tingimusi maailmas toimuva suhtes. Kui meie vahel on erimeelsused, siis on mis tahes eesmärkideni keeruline liikuda; niisiis võimaldavad Atlandi-ülesed suhted meil koos saavutada tulemusi, mida me ei suuda saavutada üksinda.
Möödunud aasta novembris toimunud presidendivalimised Ameerika Ühendriikides tekitasid siin, Euroopas, enneolematul hulgal entusiasmi, ootusi ja huvi. Seda seetõttu, et eurooplastele läheb korda see, kes valitakse Ameerika Ühendriikide presidendiks. President Obama on andnud märku uuest lähenemisviisist meie ees seisvatele probleemidele. Euroopas olid paljud kütkestatud sellest muutusest ja muutmisvaimust. Kõrged ootused tekkisid mõlemal pool Atlandi ookeani. Need ootused kätkevad endas võimalust meie vastastikuseks koostööks ajal, mil me seda kõige rohkem vajame. Kuid neisse ootustesse tuleb tõsiselt suhtuda, sest miski poleks kahjulikum meie suhetele kui täitumata lootused - ja mida kõrgemad on ootused, seda raskem on neid täita.
Uus administratsioon on jõuliselt alustanud. Ootuspäraselt on majandus- ja finantskriis uue presidendi päevakorras väga tähtsal kohal. Euroopa Parlamendis vaid paari nädala eest käsitletud Guantánamo vangla kohta tehtud esialgsed otsused sisendavad julgust, nagu ka uus otsus hakata tegelema Lähis-Ida küsimusega ja korraldada 31. mail Haagis konverents Afganistani teemal. Need on algatused, mida paljud eurooplased on nõudnud.
Dialoogile Ameerika Ühendriikidega on nüüd uus elu sisse puhutud. Kontaktidest uue administratsiooniga, sealhulgas kohtumistest asepresident Bideni ja riigisekretär Clintoniga siin Brüsselis, on selgelt ilmnenud, et Ameerika Ühendriigid soovivad suhetes Euroopa Liidu ja meie partneritega uut tonaalsust. Mul on hea meel pragmaatilise lähenemise üle, mis neid esialgseid kontakte on iseloomustanud.
Kuigi toonimuutus on oluline, ei tähenda see muidugi automaatselt konkreetsete tulemuste saavutamist. Kui me tahame teha konstruktiivset koostööd, tuleb meil ühiselt läbi vaadata oma poliitilised prioriteedid ja ümber hinnata Atlandi-ülese partnerluse toimimise viis. Teie raport annab väärtusliku panuse sellesse protsessi. See protsess sai Euroopa Liidu poolelt alguse möödunud aastal, kui välisministrid arutasid Atlandi-üleseid suhteid kahel mitteametlikul kohtumisel Avignonis ja Marseille's. Ma leian, et siinkohal peaksime me selle protsessi algatamise eest tänama eesistujariiki Prantsusmaad, aga ka Portugali, kellel oli samuti oluline roll. See on protsess, mida on vaja eelseisvatel kuudel edasi arendada. Suurepärane võimalus selleks avaneb järgmisel nädalal Prahas, kui leiab aset riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlik kohtumine Ameerika Ühendriikide presidendiga. Atlandi-ülesed suhted on sisukad ja mitmekesised ning hõlmavad mitmeid poliitikavaldkondi. Ma ei saa neil kõigil peatuda, kuid sooviksin esile tuua need, mida me eelseisval kohtumisel Prahas eelkõige käsitleda tahaksime.
Esiteks: energiavarustuse kindlus ja kliimamuutus. Need omavahel seotud teemad tekitavad muret paljudele eurooplastele. Energiavarustuse kindlus on üks kõige tähtsamaid eesmärke, mille poole pürgimisel tuleb lähtuda igakülgsest strateegiast, mis hõlmab energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamise edendamist, aga ka energia- ja tarneallikate ning tarneteede mitmekesistamist. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid neis valdkondades tegema koostööd ja püüdlema ühiste eesmärkide suunas, kus vähegi võimalik ja vajalik. Kliima seisukohalt on käesolev aasta otsustava tähtsusega. Detsembri lõpul toimuv ÜRO konverents kliimamuutuse teemal annab ajaloolise võimaluse siduvate rahvusvaheliste eesmärkide läbivaatamiseks ja laiendamiseks, hõlmates ka võitluse kliimamuutuse vastu.
Euroopa Liit on selle konverentsi eel võtnud enesele ambitsioonikad energiavarustuse ja kliimamuutusega seotud kohustused. President Obama avaldustest ja kohtumistest, mis on seotud kliimamuutusega, võib välja lugeda märgatavat poliitilist nihet, kuid ees on veel palju rasket tööd. Loomulikult on Ameerika Ühendriikide toetus selles küsimuses väga oluline, kuid sellest üksi ei piisa. Meil tuleb tagada ka arenenumate arengumaade, näiteks Hiina, toetus.
Teiseks: majandus- ja finantskriis. Lisaks sellele, et praegune kriis on ränk, on ta levinud üle maailma ja nõuab jõulist poliitilist reageerimist kõigil tasanditel kogu maailmas. Euroopa Liidul ja Ameerika Ühendriikidel on selles kontekstis eriline vastutus, nii meetmete osas, mida nad oma kodus võtavad, kui ka rahvusvahelise kooskõlastamise mõttes. Me peame tegema Ameerika Ühendriikidega koostööd, tagamaks kooskõlastatud reageerimine praegusele ülemaailmsele kriisile ja finantsprobleemidele. Me peame ühiselt tegelema finantssüsteemi järelevalve ja rahvusvaheliste finantsasutuste reformimise küsimustega. Meil tuleb kooskõlastada ka suurema majanduskasvu ja tööhõive poliitika. Me peame tagama, et lähenemisviisid, mille me valime, oleksid omavahel kooskõlas ega tooks enesega kaasa konkurentsimoonutusi Atlandi-ülesel turul. Suur osa sellest tööst toimub rühmades, näiteks G8 ja G20 raames, eriti aga G20 tippkohtumisel Londonis, millest saab alguse president Obama visiit Euroopasse. Kuid on selge, et Atlandi-ülestel suhetel on laiema ülemaailmse tegevuskava paikapanemisel otsustav tähtsus.
Kolmandaks: Afganistan on oluline küsimus nii Euroopa kui ka Ameerika Ühendriikide jaoks. See on meie ühine probleem, sest Ameerika Ühendriikides ja Euroopas toime pandud terrorirünnakute juured on selles piirkonnas. Kõikidel Euroopa poliitilistel liidritel on tähtis ja ebamugav ülesanne selgitada oma kodanikele, et nende julgeolekut tuleb kaitsta Kabulis. Afganistan oli ka Brüsselis 10. märtsil toimunud Euroopa Liidu eesistujakolmiku ja asepresident Bideni mitteametliku kohtumise peamine teema. Asepresident väljendas lootust, et Afganistan jääb Euroopa Liidu päevakorras tähtsale kohale. Ta kinnitas, Ameerika Ühendriigid ei oota meilt üksnes toetust üldisele strateegiale Afganistani suhtes, vaid ka seda, et me tagaksime sellele toetusele vastavad konkreetsed ressursid. Teades, et Afganistani kodanike julgeoleku küsimus on suur probleem, otsustasime me suurendada oma politseijõudude missiooni selles riigis. Lisaks tsiviilmissioonile EUPOL on vaja ka sõjalist politseid - "sandarmeeriat", mis on meie arutelude teema. Sandarmeeria koolitajate saatmine Afganistani kui Euroopa Liidu panus NATO missiooni on üks võimalusi, mida eesistujariik on arutanud äsja ametisse nimetatud Euroopa Liidu Pakistani ja Afganistani eriesindajaga. Ma olen kohtunud Pierre Lellouche'iga Prantsusmaalt ja me arutame seda teemat ka Richard Holbrooke'iga. Lisaks peame me tagama vajalikud tingimused Afganistani presidendivalimiste edukaks läbiviimiseks ja pidama silmas kogu seda piirkonda, andes eelkõige edasist abi Pakistanis jätkusuutliku tsiviilvalitsuse arendamiseks. Nii et see piirkondlik mõõde on väga oluline ning me võtame seda riikliku ja ülemaailmse mõõtme kõrval arvesse.
Neljandaks: massihävitusrelvade leviku ohu vähendamisel on mitmepoolne reaktsioon otsustava tähtsusega. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on väljendanud kasvavat muret eelkõige Iraani tuumaenergiaalase tegevuse pärast ja Iraani suutmatuse pärast täita oma rahvusvahelisi kohustusi tuumaenergiavaldkonnas. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad ühiselt tagama, et tuumatehnoloogia arendamine piirduks õiguspäraste tsiviileesmärkidega. Parim võimalus selle saavutamiseks on kehtestada tugevad, rahvusvaheliselt siduvad eeskirjad, mida toetavad usaldusväärsed kontrollimehhanismid. Samal ajal on Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid valmis astuma Iraaniga dialoogi konstruktiivsete lahenduste leidmiseks kõnealusele probleemile ja selle piirkonna muudele probleemidele.
Lisaks tuleb meil kokku leppida, kuidas koostöös ja meie ühistele väärtustele tuginedes tugevdada reeglitel põhineva mitmepoolsuse praktilist rakendamist. Selles küsimuses saame me koos palju ära teha. Ma olen nõus president Obama seisukohaga, mida rõhutasid nii riigisekretär Clinton kui ka asepresident Biden, et igasugune valik julgeoleku ja ideaalide vahel on vale valik. Selles kontekstis tervitan ma president Obama kavatsust alustada Guantánamo sulgemisega.
Samuti on meil hea meel selle üle, kuidas president Obama on asunud tegelema Araabia-Iisraeli konfliktiga, sealhulgas George Mitchelli määramise üle selle piirkonna eriesindajaks. Püsiv leppimine, mis vastab nii iisraellaste kui ka palestiinlaste püüdlustele, on selle piirkonna elanikele eluliselt tähtis ning selle saavutamine jääb Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide üheks peamiseks eesmärgiks. Rahulepe oleks ka laiemas mõttes kasulik, muu hulgas läänemaailma ja islamimaailma suurema vastastikuse mõistmise seisukohalt.
Ma lugesin huviga arvukaid raportis sisalduvaid soovitusi Atlandi-üleste suhete institutsioonilise ülesehituse kohta. Nõustun täiesti, et institutsioonilised sidemed Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel peaksid peegeldama nende suhete tähtsust. Tšehhi Vabariigi kui eesistujariigi algatuste eesmärk on seda seisukohta rõhutada. Me oleme Ameerika Ühendriikide ja uue administratsiooniga kontakte otsinud kõikidel tasanditel juba algusest peale. Kümne päeva pärast tervitab eesistujariik president Obamat Prahas, kus ta osaleb mitteametlikul tippkohtumisel Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtidega. Nagu ma ütlesin, avaneb meil siis võimalus hinnata Atlandi-üleste suhete mitmeid mõõtmeid ja kinnitada meie valmisolekut koostööks. Need arutelud jätkuvad näiteks Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide välisministrite regulaarsetel mitteametlikel kohtumistel. Lisaks leian ma, et Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi regulaarsemad ja tihedamad kontaktid oleksid kasulikud.
Ma tänan Euroopa Parlamenti tema jätkuva toetuse eest Atlandi-üleste suhete arendamisele ja eelkõige teie raporti eest. Meil on sel aastal uus võimalus nende suhete edasiarendamiseks. Praegune eesistujariik ja nõukogu on Atlandi-ülest partnerlust alati käsitanud Euroopa kui terviku seisukohalt strateegiliselt tähtsana.
Ma võin teile kinnitada, et Tšehhi Vabariik on eesistujariigina seadnud enesele eesmärgiks tagada, et see partnerlus jääks meie laiema välistegevuse strateegia keskmesse ja etendaks määravat rolli nende paljude ülesannete ja probleemidega tegelemisel, mis kogu maailmal täna lahendada tuleb.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelised suhted on president Obama uue administratsiooni ametisseasumisega seoses saanud uue, positiivse tõuke. Komisjonis teevad kõik palju tööd, et anda oma õiglane panus meie ühisesse uuenenud tegevuskavasse. Seetõttu hindan ma ka seda arutelu, mis on väga õigeaegne. Mul on hea meel, et Euroopa Parlament ja komisjon tunduvad olevat paljude prioriteetide osas ühel meelel.
Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koostöö saab olema tihe. Oma sissejuhatuses keskendun ma asjadele, mis meil tuleb kohe ära teha, kuid alustuseks tahaksin ma rõhutada kahte punkti seoses Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide institutsiooniliste struktuuridega. Esiteks arvan ma, et eduka Atlandi-ülese partnerluse seisukohalt on oluline tugevdada Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide seadusandjate vahelisi sidemeid. Teiseks räägin ma raportis sisalduvatest soovitustest, mis puudutavad 1995. aasta uue Atlandi-ülese tegevuskava ülevaatamist.
Nagu paljud teised, olen minagi mitmel korral kohtunud riigisekretär Clintoniga; ka vestlesin ma asepresident Bideniga tema hiljutise visiidi ajal Brüsselisse. Üks on selge: Ameerika Ühendriikide uus administratsioon vajab usaldusväärseid partnereid võitluses kõigi ülemaailmsete ja piirkondlike katsumustega ning käsitab Euroopat oma eelistatud usaldusväärse partnerina. Me peame seda võimalust kasutama.
Kuid samal ajal oodatakse Euroopa Liidult ka omapoolset konkreetset panust, näiteks sellistes keerulistes küsimustes nagu Afganistan ja Guantánamo sulgemine. Seega peame me välja töötama selged seisukohad, mille aluseks on meie ühised huvid, ja rääkima ühel häälel. Lubage mul see selgelt välja öelda: see oluline Atlandi-ülene sõprus ei ole ühesuunaline tänav. Euroopa ja Euroopa Liit peavad andma oma panuse.
Ülemaailmsete probleemide käsitlemisel on tugev Euroopa Liit niisiis Ameerika Ühendriikidele oluline partner. Minu arvates peaksime me esialgu keskenduma väikesele arvule prioriteetidele.
Kõige taustaks, mida me teeme, on muidugi maailmamajanduse äärmiselt keeruline seis. Esmane eesmärk on suurem koostöö Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide ja teiste suuremate jõudude vahel makromajanduspoliitika ja finantssektori reguleerimise muutmise vallas. Meil tuleb oma tegevust paremini kooskõlastada, et edendada nõudluse ja tööhõive taastumist, ning me peame tagama, et meie tegevuspõhimõtted toetaksid üksteist vastastikku ega moonutaks kaubandust. Protektsionistlikele suundumustele kummalgi pool Atlandi ookeani tuleb vastu seista. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid tegema tihedat koostööd, et rakendada järgmisel nädalal toimuva G20 tippkohtumise tulemusi, sealhulgas arendama samalaadseid lähenemisviise finantssektori reguleerimise muutmisele. Viimati Brüsselis aset leidnud Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehti selles suunas suur samm edasi.
Samuti peame me hoolitsema Atlandi-ülese majanduse eest, mis hõlmab poole maailma tootmisest ja kaubandusest. Teie raportis rõhutatakse väga õigesti just seda teemat. Meil tuleb tõhustada Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevust kõikide õiguslike takistuste kõrvaldamisel ja majanduskasvu edendamisel, muutes seda samas ka strateegilisemaks. Atlandi-ülene majandusnõukogu peaks olema võimeline arutama näiteks seda, kuidas vältida protektsionistlikku poliitikat riiklike taastamiskavade puhul.
Kliimamuutusest rääkides tuleb tõdeda, et esimest korda kümne aasta jooksul on Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide poliitika hakanud lähenema. Me peaksime keskenduma detsembris Kopenhaagenis kokkuleppe saavutamisele. Näiteks peame me ühiselt tegutsema, et kaasata Hiina ja India mitmepoolsesse kokkuleppesse ning luua tulevase maailmaturu ühe osana integreeritud süsinikuturg. Me mõlemad peame edendama ideed, et keskkonnahoidlikel, tõhusatel tehnoloogiatel ja niinimetatud rohelistel töökohtadel võib olla tähtis roll majanduse taastamisel. President Obama on seda mõtet juba rõhutanud ja tal on õigus. See tähendab ka tihedamat koostööd meie energiauuringute programmide raames ja dialoogi tugevdamist energiavarustuse kindluse teemal, nagu ütles ka nõukogu eesistuja.
Mis puutub välisabisse ja arengupoliitikasse, siis nii president Obama kui ka riigisekretär Clinton on rõhutanud nende tähtsust välispoliitika kui terviku raames. See vastab väga hästi Euroopa Liidu kui maailma suurima abiandja suutlikkusele. Me peaksime püüdlema selle suunas, et Ameerika Ühendriigid uuendaksid oma kohustusi seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega, ning taas käivitama Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise dialoogi arengukoostöö teemal, keskendudes sellistele küsimustele nagu abi tõhusus ja poliitika sidusus.
Majandus on president Obama päevakorras kõige tähtsamal kohal, kuid Ameerika Ühendriigid on ka peamised välispoliitilised küsimused kiiresti läbi vaadanud.
Afganistanist ja Pakistanist rääkides tuleb märkida, et uus administratsioon nõustub laiahaardelisema poliitika tähtsusega: sõjalisele tegevusele tuleb lisada tegutsemine tsiviilvaldkonnas. Ameerika Ühendriikide uus rõhuasetus tsiviilstruktuuride suutlikkuse suurendamisele ja piirkondlik lähenemisviis keskendumisega Pakistanile sobivad kokku Euroopa Liidu pikaajalise poliitikaga. Komisjoni jõupingutused Afganistanis hõlmavad toetust politsei väljaõppele, õigussüsteemi reformimisele ja maapiirkondades elatise teenimise alternatiivsete viiside edendamisele, mis sisaldab ka näiteks võitlust uimastite valmistamiseks vajalike taimede kasvatamise vastu. Mulle on ka selgelt mõista antud, et Ameerika Ühendriigid - sealhulgas asepresident Biden ise - toetavad meie aktiivset ettevalmistustööd Euroopa Liidu võimaliku valimiste vaatlemise missiooni saatmiseks Afganistani, mille eelduseks on turvanõuete täitmine. Ma uurin intensiivselt küsimust, kas meil oleks võimalik tagada täiendavaid rahalisi vahendeid kõigis neis valdkondades. Hiljuti arutasime me seda ka Afganistani ja Pakistani eriesindaja Richard Holbrooke'iga. Ootame osalemist seda piirkonda käsitleval konverentsil Haagis ning ka Pakistani-teemalisel konverentsil, mis korraldatakse Tokyos.
Ka Lähis-Ida küsimuses oleme me algusest peale taotlenud Ameerika Ühendriikide aktiivsemat kaasatust. Julgustavaks signaaliks oli riigisekretär Clintoni osalemine Sharm ash-Shaykhis toimunud konverentsil ja tema aktiivne kaasatus esimese neliku kaudu. Me peaksime arutama, kuidas paremini kaasata uus Iisraeli valitsus - ja loodetavasti ka Palestiina rahvusliku ühtsuse valitsus - kahe riigi lahenduse väljatöötamisse. Meie arvates on positiivne, et Obama administratsioon tahab suhteid arendada kogu ülejäänud piirkonna, sealhulgas Süüriaga. Samuti peaksime me Ameerika Ühendriikidega koostööd tegema Iraani küsimuses, et - nagu juba öeldud - vältida tuumarelvade levikut selles piirkonnas, töötades jõulisemalt nii stiimulite kui ka sanktsioonidega.
Euroopa Liidul on oluline roll meie idapoolsetes naaberriikides. Me hoiame Ameerika Ühendriike kursis oma tööga, mille eesmärk on edendada demokraatlikke ja turumajandusele suunatud reforme selles piirkonnas, sealhulgas uue idapartnerluse kaudu, pidades silmas poliitilisi sidemeid ja majanduslikku integreerumist meie kuue idanaabriga.
Me kavatseme Ameerika Ühendriikidega varasemast rohkem rääkida sellest, kuidas arendada suhteid selliste strateegiliste partneritega nagu Venemaa ja Hiina, aga ka Ladina-Ameerikaga. Kuid ennekõike soovin ma tagada, et Prahas 5. aprillil toimuval Euroopa Liidu kohtumisel president Obamaga arendataks meievahelisi suhteid praktilisel moel edasi ja alustataks keskendumist konkreetsetele tulemustele. See loob aluse edukaks Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tippkohtumiseks, mis toimub Washingtonis ilmselt juunis.
Juunis tekib ka võimalus töötada välja uuendatud Atlandi-ülene tegevuskava ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide praktilise koostöö jätkusuutlik kava.
Albert Deß
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra juhataja, härra nõukogu eesistuja, volinik, daamid ja härrad! Ma tahaksin kõigepealt tänada raportöör Millán Moni selle suurepärase raporti eest, milles käsitletakse heade Atlandi-üleste suhete kõiki eeltingimusi. See resolutsiooni projekt Atlandi-üleste suhete olukorra kohta pärast Ameerika Ühendriikides toimunud valimisi näitab, kui olulised need suhted on.
Komisjoni andmete kohaselt sõltub ligikaudu 14 miljonit töökohta Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides Atlandi-ülestest majandus- ja investeerimissidemetest. Loodan, et Ameerika Ühendriikide uus president seab need suhted prioriteediks, nagu ta ütles enne valimisi Berliinis 2008. aasta juulis peetud kõnes. Tollal kinnitas ta, et Euroopa on Ameerikale parim partner.
Me märgime resolutsiooni ettepanekus, et see partnerlus on kõige olulisem strateegiline partnerlus ka Euroopa jaoks. Eriti praeguses ülemaailmses finants- ja majanduskriisis on see partnerlus ülemaailmsete probleemide lahendamise eelduseks. Kuid elujõulise Atlandi-ülese partnerluse eeltingimuseks on, et ameeriklased tunnistavad ka seda, mis teeb Euroopale põhjendatult muret Atlandi-üleses kaubanduses.
Meil Euroopa Liidus on kehtestatud erakordselt kõrged standardid näiteks tarbijakaitse, loomade heaolu ja keskkonnakaitse vallas. Me soovime, et neist standarditest peetakse kinni ka Ameerika Ühendriikidest Euroopasse tarnitavate toodete puhul. Loodetavasti teevad uus president ja tema uus administratsioon tööd selle nimel, et kehtestada need standardid ka Ameerika Ühendriikides. Siis pole meil mingeid probleeme.
Olen veendunud, et see resolutsiooni ettepanek võetakse homme vastu, sest minu arvates hõlmab see kõike, mis on headeks suheteks vajalik.
José Manuel García-Margallo y Marfil
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Härra juhataja, tahaksin kõigepealt tänada raportööri töö eest, mida ta tegi selleks, et esitada täna Euroopa Parlamendile see täielik, täpne ja erakordselt õigeaegne raport.
Eesistujariigi esindaja ja volinik viitasid eelseisvatele kohtumistele, alustades Londoni kohtumisest, millele järgneb Praha kohtumine, mil Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid uuendavad omavahelisi suhteid pärast president Obama valimist.
Tahaksin keskenduda majandus- ja rahanduskomisjoni sisukale ja ühehäälselt vastu võetud arvamusele, milles peetakse silmas järgmisi eesmärke.
Esimene eesmärk on kriisist toibumine. Me kas toibume kriisist koos või ei toibu üldse. Meie põlvkond näeb praegu suurimaid eelarvepakette pärast 1929. aasta kriisi. Neil on suurem mõju ja väiksem kulu maksumaksjale, kui me suudame oma jõupingutused kooskõlastada.
Teine eesmärk on reformida institutsionaalset finantsstruktuuri, mis on praeguses kriisis osutunud ebaõnnestunuks, ning taastada toodete, finantsasutuste ja turgude läbipaistvus. Me kas teeme seda koos või ei saa sellega üldse hakkama. Komisjoni liige meenutas, et me moodustame maailma suurima majandusbloki, ning raportöör ütles, et me jagame samu väärtushinnanguid, mis teevad sellise vastastikuse lähenemise võimalikuks.
Kolmas eesmärk on finantsturgude integreerimine, et seista vastu uutelt turgudelt lähtuvale konkurentsile. Selleks on vaja lähendada reguleeritud turge, mis võimaldab praktikas rakendada vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja paremat järelevalvet ametivõimude poolt mõlemal pool Atlandi ookeani.
Volinik viitas neljandale eesmärgile, sõnastades selle paremini, kui mina seda suudaksin: me peame ühiselt seisma vastu protektsionismi kiusatusele ja Doha voorus oleks hea võtta vastu ühine seisukoht.
Proua volinik, lõpetuseks ütlen - ehkki see pole sugugi kõige tähtsusetum küsimus -, et me peame kõrvaldama ülemaailmse tasakaalustamatuse, mis on olnud suures osas selle kriisi põhjuseks.
Me peame looma uue rahvusvahelise rahasüsteemi ning oleks kahju, kui meie hääl jääks ülemaailmsetes aruteludes kuuldamatuks, kuna me ei jõua kokkuleppele oma peamise liitlasega.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu partnerluse aluseks on eelkõige väärtushinnangud ja tohutu majanduslik potentsiaal.
Kahe piirkonna sisemajanduse koguprodukt moodustab 23 miljardit eurot ehk 60% kogu maailma sisemajanduse koguproduktist. Need kaks piirkonda annavad 60% maailmakaubanduse kogumahust ja on suutnud koondada 75% kogu maailma puhasinvesteeringutest.
See jõuline ja tasakaalustatud raport, mille meile esitas raportöör Millán Mon, on äärmiselt õigeaegne - nagu ta isegi just märkis -, kuna see langeb kokku Ameerika Ühendriikide äsja valitud presidendi esimese visiidiga Euroopasse; president kavatseb osaleda G20 riikide kohtumisel, NATO 60. aastapäeva tähistamisel ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide erakorralisel tippkohtumisel.
Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad olema võimelised tegutsema, et tugevdada oma juhtrolli, mille kolm aspekti vajavad minu arvates uuendamist.
Esiteks peaksime me kaitsma neid põhimõtteid ja väärtusi, mis tugevdavad seda Atlandi-ülest liitu.
Teiseks on meil vaja seada Atlandi-üleses dialoogis kõrgemad sihid küsimustes, millele viitasid nii raportöör kui ka volinik, ehk Iraani, Iraagi, Lähis-Ida, Afganistani jne küsimuses.
Kolmandaks peaksime me püüdma algatada uut dialoogi strateegiliste aspektide üle, mis on seotud selliste ülemaailmsete probleemidega nagu võitlus vaesusega, toidu ja energiaga varustamise kindlus, võitlus kliimamuutusega jne.
Härra juhataja, on täiesti selge, et Euroopa kui nn suurriik, mida me tahame luua, ei saa end vastandada Ameerika Ühendriikidele, vaid peab olema nende kõrval; koos oleme me partnerid, kes jagavad sama ettekujutust maailmast ja samu väärtushinnanguid ning kes austavad üksteist.
Härra juhataja, see ei tähenda, Euroopa Liit peaks välja kirjutama tühja tšeki: Euroopa Liit peab vajadusel kaitsma oma seisukohti näiteks sellistes küsimustes nagu surmanuhtlus, Rahvusvaheline Kriminaalkohus, Kyoto protokoll, Guantánamo ja eksterritoriaalse mõjuga seadused, ning Ameerika Ühendriigid peavad austama Euroopa Liitu kui maailma stabiilsuse ja tasakaalu üht mõjurit.
Härra juhataja, uus riigisekretär Hillary Clinton võttis selle väga kenasti kokku - ma kohe lõpetan -, öeldes Senati väliskomisjonis: "Ameerika ei suuda üksi lahendada kõige pakilisemaid probleeme ja maailm ei suuda neid lahendada ilma Ameerikata".
Adrian Severin
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, Ameerika Ühendriigid vajavad tugevaid Euroopa Ühendriike. Euroopa Liit vajab tugevat Ameerika Liitu. Üheskoos võiksid Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit olla maailma julgeoleku ja stabiilsuse garantiiks ning pakkuda välja maailmakorra mudeli.
See raport ei käsitle üksnes Atlandi-üleste suhete tõhustamist, vaid ka nende tasakaalustamist. Atlandi kahe kalda vahel valitseb asümmeetria, mis mõjutab negatiivselt Atlandi-ülest koostööd. Seetõttu on poliitilise Euroopa Liidu tugevdamine vajalik tulevaseks koostööks Ameerika Ühendriikidega. See võimaldab ülesandeid paremini jagada, arvestades kummagi poole rahvusvahelisi kohustusi.
Nende kahe objektiivse strateegilise partneri vahel peavad olema sügavamad ja paremini struktureeritud suhted; ka peavad need suhted olema institutsionaliseeritud. Raportis, mida me täna käsitleme, antakse soovitusi strateegilise süvendatud partnerluse ja selleni viiva protsessi kohta. Nii peaksime me püüdlema tõelise konföderatiivse Atlandi-ülese organi loomise suunas meie ja Ameerika Ühendriikide vahel.
Samal ajal peaks Atlandi-ülese strateegilise partnerluse tugevdamine pakkuma uue võimaluse koostöö edendamiseks põhjapoolkera kolmanda suurjõu, Venemaaga. Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid ei tohiks vaadelda kui Atlandi-ülest liitu Venemaa vastu, vaid kui lähtepunkti kolmepoolse koostöö mudeli loomiseks eesmärgiga säilitada maailmas julgeolek ja stabiilsus.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et meie eesmärk ei ole oma ootuste väljendamisel tegeleda enesepettusega, vaid tugineda realistlikele eeldustele selle kohta, mida Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid võiksid saavutada, suurendades samas omaenda suutlikkust. Seda silmas pidades toetame me raportis sisalduvaid soovitusi. Lubage mul isikliku märkuse korras tänada härra Millán Moni selle tõhusa ja koostöövalmi abi eest, mida ta meile nende soovituste kujundamisel osutas.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, ma tahaksin rääkida õigus- ja julgeolekuküsimustest, mida selles raportis käsitletakse, mitte et majandusküsimused mind ei huvitaks, vaid kuna mul on ainult kolm minutit.
Ilmselgelt on Atlandi-ülest koostööd väga vaja võitluseks terrorismi ja ulatusliku kuritegevusega, kuid seejuures tuleb täielikult kinni pidada nii riiklikest kui ka rahvusvahelistest õigusriigi põhimõtetest ning põhiõigustest. Andmete vahetamiseks peab olema kehtestatud tugev ja siduv õiguslik raamistik, mis tagab andmete kaitse.
Kõige selgemalt ilmestab lähenemisviisi muutust president Obama puhul kavatsus sulgeda Guantánamo vangla. See on väga teretulnud otsus ja Euroopa Parlament on kutsunud liikmesriike üles vastama positiivselt Ameerika Ühendriikide ametlikule taotlusele asustada ümber umbes 60 väheohtlikku või ohutut endist kinnipeetavat, kellele ei esitata süüdistust. See taotlus esitati ametlikult eelmisel nädalal, asepresident Barrot' ja minister Langeri visiidi ajal, ning loodetavasti näeme me tulemusi peagi. Ma olen aru saanud, et abiks on ameeriklaste valmisolek asustada mõned kinnipeetavad, näiteks 17 uiguuri, ise ümber.
Samuti oleks hea, kui president Obama läheks oma jaanuarikuistest täidesaatvatest otsustest kaugemale ja teataks kõikide Luure Keskagentuuri kinnipidamiskeskuste sulgemisest ja kinnipeetavate erakorralise üleviimise täielikust lõpetamisest. See, mis on toimunud viimase seitsme ja poole aasta jooksul, sealhulgas piinamise häbiväärne "sisseostmine", tuleb täielikult avalikustada, et välistada sellise tegevuse kordumine ja eelkõige välistada salajased kokkulepped Euroopa poolelt.
Selles raportis, mis sisaldab minu esitatud muudatusettepanekut, kutsutakse Ameerika Ühendriikide uut administratsiooni üles Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti ratifitseerima ja sellega ühinema. See muidugi tugevdaks nimetatud kohut. Ka surmanuhtluse kaotamine Ameerika Ühendriikides näitaks ülemaailmse liidrirolli võtmist.
Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste väljaandmise ja õigusabi lepingute kiire jõustumine annaks hoo sisse koostööle kriminaalasjade valdkonnas ja aitaks kaasa selle nn halli tsooni kõrvaldamisele, mille tõttu said erakorralised üleviimislennud võimalikuks. Kuid sellist koostööd saab toetada üksnes siis, kui selle tulemuseks on õiglane kohtlemine. Minu valimisringkonnas on üks isik, keda ohustab väljasaatmine ja kümnete aastate pikkune vanglakaristus, kuna ta häkkis sisse Pentagoni arvutisse. On murettekitav, et see tal õnnestus, kuid ometi on ta üksnes arvutifriik, mitte terrorist, ja tal on Aspergeri sündroom. Ameerika Ühendriigid peaksid loobuma tema väljaandmise nõudmisest ja laskma tal kohtu alla minna Ühendkuningriigis - kui üldse kuskil.
Lõpetuseks tahaksin rääkida Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni muudatusettepanekutest, mis puudutavad hasartmänge internetis. On oluline leida kiire lahendus sellele vaidlusele, mille põhjuseks on asjaolu, et Ameerika Ühendriikides kehtestatakse ebaseadusliku valikulise vastutuselevõtmise raames keelde ja esitatakse süüdistusi üksnes Euroopa ettevõtjatest internetihasartmängude korraldajatele. Ameerika Ühendriigid väidavad Maailma Kaubandusorganisatsioonis, et Ameerikas on keelatud igasugused kihlveod internetis, kuid see ei vasta tõele. Hobuste võiduajamiste korral on Ameerika Ühendriikide ettevõtjate korraldatavad internetiennustused lubatud, nagu ka ametlikud riiklikud loteriid; süüdistusi esitatakse üksnes välisriikide ettevõtjatele.
Ma ei ole sugugi internetihasartmängude kirglik austaja, tegelikult teevad need mind isegi murelikuks, kuid diskrimineerival kohtlemisel, millega minnakse häbematult vastuollu Maailma Kaubandusorganisatsiooni otsustega, pole kohta tõelistes Atlandi-ülestes suhetes. Muide, sama võib öelda viisade kohta, nii et loodetavasti kaotatakse viisanõue kõikide Euroopa Liidu kodanike puhul peagi.
Konrad Szymański
Härra juhataja, ilmselt pole olemas ühtki olulist rahvusvahelist probleemi, mille me suudaksime üksinda ära lahendada. Ma ei räägi üksnes Iraanist, Iraagist või Afganistanist. Rahvusvahelise terrorismi tõttu vanguvad juba rahvusvahelise korra aluseks olevad põhimõtted. Genfi konventsioone tuleb muuta, et oleks võimalik tõhusamalt reageerida ohtudele, mis ei lähtu ühest konkreetsest riigist.
Vaatamata optimistlikele deklaratsioonidele, on NATO tulevik täna küsimärgi all. Et see liit oleks edaspidigi meie julgeoleku garantii, peavad Euroopa riigid taaselustama oma poliitilised ja sõjalised kohustused. Meie koostöö peaks aga siiski olema pragmaatiline - me peaksime tunnistama, et Ameerika esindab teistsugust, kuid samavõrd õiguspärast demokraatiamudelit, ning olema mõõdukad, andes nõu rahvusvahelise õiguse, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu või surmanuhtluse kohta.
Joost Lagendijk
Härra juhataja, peagi sõlmitakse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel uut laadi suhted. Me kõik teame, kui halvasti mõjus neile suhetele see, et kaheksa aastat oli George W. Bush Valge Maja peremees. See on ka põhjus, miks nii paljud eurooplased olid rahul Barack Obama valimisega presidendiks ja tema lubadusega läheneda mitmetele valdkondadele oma eelkäijast põhimõtteliselt erinevalt. Härra Millán Moni raportis käsitletakse kõiki neid olulisi küsimusi. Näidetena võib nimetada ühist lähenemist kliimamuutusele ning finants- ja majanduskriisile. On ka teisi näiteid, näiteks vajadus järgida Afganistanis ja Pakistanis uut strateegiat ning Guantánamo vangla sulgemine. Guantánamo vangla oli üks neist väärnähtustest, mis tõsiselt kahjustasid Ameerika Ühendriikide moraalset autoriteeti maailmas. Sama kehtib vangide piinamise ja üleviimise koha. President Obama kavatseb sellise tegevuse lõpetada ning minu fraktsioon on sellega väga rahul.
On veel üks otsus, mis ehk ei ole nii ilmselge, kuid mis minu silmis on samuti häbiväärne ja mis tuleb tühistada võimalikult kiiresti. Ma viitan Ameerika Ühendriikide keeldumisele teha koostööd Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Mis veelgi hullem - vaid ühe kuu möödudes Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisest 2002. aasta juulis, võttis Ameerika Ühendriikide Kongress kättemaksuks vastu Ameerika väeteenistujate kaitse seaduse.
Mida see seadus ütleb? See seadus keelab Ameerika Ühendriikide asutustel ja kodanikel teha Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd ning anda sellele teavet. See kohustab ameeriklasi enne ÜRO operatsioonides osalemist hankima rahvusvahelisel tasandil puutumatuse garantii. See tähendab, et neile ei saa süüdistust esitada. Riike, mis teevad koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, on võimalik karistada, ja Ameerika Ühendriigid karistavadki neid riike. Ja on veel üks asi, mis tekitas minu kodumaal Hollandis kõige rohkem kära, nimelt asjaolu, et see seadus annab Ameerika Ühendriikide presidendile kõik vahendid - võimaluse kasutada kõiki vahendeid -, mis on vajalikud selleks, et vabastada Ameerika Ühendriikide mis tahes töötajad, kelle Rahvusvaheline Kriminaalkohus on kinni pidanud. Seepärast kutsutakse Hollandis seda seadust "Haagi vallutamise seaduseks".
Me võiksime selle kohta nalja visata ning me olemegi seda teinud - ja üsna põhjendatult. Kuid tulemuseks võib olla kogu selle tegevuse tähtsuse alahindamine. See seadus oli president Bushi väga antagonistlik ja väga sümboolne reaktsioon Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisele. Nüüd vajame me sama sümboolset, kuid loodetavasti väga sõbralikku reaktsiooni president Obamalt. Ma soovitan presidendil tungivalt see seadus tühistada ja teha koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ning ma kutsun komisjoni ja nõukogu üles juhtima järgmisel nädalal toimuval kohtumisel presidendi tähelepanu sellele küsimusele.
Jiří Maštálka
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma lugesin seda raportit suure huviga ja võin ausalt öelda, et see tekitas minus teatud segadust. Selles raportis on 61 lõiget ja raport on ammendav, kuid minu arvates väga läbipaistmatu. Selles on täiesti tähelepanuta jäetud küsimused, mis kõige enam mõjutavad tavalisi inimesi Tšehhi Vabariigis ja Euroopas. Ma ei leia ühtki konkreetset arvamust praeguse ülemaailmse majanduskriisi kohta ega selle kohta, milline on Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide lähenemisviis sellele kriisile. Ma ei näe raportis ühtki seisukohta sõja suhtes, mida mõned Euroopa Liidu riigid üpris edutult koos Ameerika Ühendriikidega Afganistanis peavad. Raportis võetud seisukoht on seletamatult ettevaatlik. Mida mõeldakse üleskutse all töötada välja uus strateegiline kontseptsioon? Kinnitus, et me tervitame "Richard Holbrooke'i määramist ainsaks eriesindajaks Pakistani ja Afganistani piirkonnas", on sedalaadi raportis täiesti sobimatu ja selle näol on tegemist vaid näitega toetusest, mida üksteisele avaldab väike rühm poliitikuid, kes 10 aastat tagasi tegid otsuse Jugoslaavia pommitamise kohta. Samuti puudub raportis igasugune selge seisukoht Kesk-Euroopasse Ameerika Ühendriikide raketitõrjesüsteemi osade rajamise kava kohta, millest on saanud rahvusvaheliste suhete üks tüliõunu ja mis käivitab võidurelvastumise kosmoses.
Kuigi see raport annab tunnistust Ida-Euroopaga seotud topeltstandardite poliitikast kaugenemisest ja selles rõhutatakse rohkem rahvusvahelist õigust, näib see üldiselt siiski kaitsekõnena Euroopa Liidu kõrgele esindajale Javier Solanale. See töö sai hästi tehtud ja mingeid põhimõttelisi muudatusi ei ole vaja. Raport sisaldab ka üleskutseid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide kahe uue ühise organi loomiseks ning vastavat ettepanekut. Minu arvates ei peaks sääraseid kirjanduslikke vaimusünnitisi Euroopa Parlamendile esitama. Pigem vajame me resolutsiooni selle kohta, kuidas lahendada täna maailma ees seisvad peamised probleemid.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, ma olen täiesti nõus härra Millán Moni raportit läbiva mõttega, et usaldusväärsed Atlandi-ülesed suhted on Euroopa Liidule väga olulised. Samuti viitab raportöör õigustatult ühistele poliitilistele ja sotsiaalsetele väärtushinnangutele.
Kuid lisaks neile kiidusõnadele on mul ka mõned kriitilised märkused. Minu arvates on kahetsusväärne, et raportöör soovitab lõikes 35 vaid möödaminnes ühist Atlandi-ülest lähenemisviisi Hiinale. Puuduvad konkreetsed ettepanekud - ja seda ajal, mil maailmas valitseb kriis ja valmistutakse Londonis toimuvaks G20 tippkohtumiseks ning kõikide silmad on pööratud Pekingi rahavarudele ja võimsusele. Tõsi küll, lõikes 47 tõstab raportöör esile ühiseid Atlandi-üleseid kaubandushuve, näiteks intellektuaalomandi õiguste jõustamist. Aga miks te ei räägi meie ühisest murest - Hiinast - härra Millán Mon?
Minu teine märkus puudutab mitmepoolsuse asetamist õigesse konteksti - ideed, millele Euroopa Parlamendis on nii sageli viidatud. Ainult Ameerika Ühendriigid, tuginedes oma poliitilisele tahtele ja sõjalise võimsusele, on valmis ja võimelised tagama ülemaailmset stabiilsust ja julgeolekut. Teeme siinkohal ühe kiire võrdluse Euroopaga. Euroopa ülesanne on lihtsalt vastutustundlikult ja usaldusväärselt Washingtoni toetada. Minu jaoks ongi see reaalne Atlandi-ülene koostöö, sest ehkki Ameerika Ühendriigid vajavad Euroopat, peame me teadma, et Euroopa vajab ameeriklasi palju rohkem kui nemad meid. Arvestagem sellega.
Jana Bobošíková
- (CS) Daamid ja härrad, ma õnnitlen härra Millán Moni selle kasuliku ja inspireeriva raporti puhul, mis käsitleb Atlandi-üleste suhete olukorda. Kuna üksikasjalikuks analüüsiks napib aega, teeksin ma vaid mõned märkused. Esiteks, resolutsiooni teksti põhjenduses B ei tohiks nii kindlalt väita, et Lissaboni leping jõustub. Me ei tea seda veel. Teiseks, resolutsiooni osades, kus õigustatult räägitakse vajadusest reformida rahvusvahelist finantssüsteemi, Maailmapanka ja Rahvusvahelist Valuutafondi, puudub nõudmine reformida ja rangelt reguleerida reitinguagentuure. Need agentuurid andsid pankadele ja kindlustusseltsidele kõige positiivsema hinnangu - kolmekordse A - ka ajal, mil nood olid täis väärtusetuid varasid, mil nad olid sisuliselt pankrotis ja maksid oma juhtidele miljardeid. Kolmandaks, lõikes 24 viidatakse 16 uudisteagentuurist koosneva Ameerika Ühendriikide rühma aruandele globaalsete arengutendentside kohta aastani 2025. Ma tahaksin juhtida tähelepanu sellele, et sarnaseid analüüse on koostatud ka Venemaal ja Hiinas, kuid selles aruandes ei võeta neid piisavalt arvesse. Igal juhul peaks Hiina pälvima rohkem tähelepanu. Tahaksin rõhutada, et vastavalt ajalehes Financial Times eelmisel nädalal avaldatud andmetele on turukapitalisatsiooni järgi maailma kolm suurimat panka Hiina pangad. Hiina SKT on Ameerika Ühendriikide SKTle järele jõudmas. Euroopa Liit peaks oma käitumist vastavalt kohandama. Neljandaks, lõigetes 31 ja 32 esitatakse mitu konkreetset kavatsust seoses Venemaaga. Seal räägitakse konstruktiivse koostöö vajadusest, kuid juba lõikes 33 kutsutakse Euroopa Liitu ja Ameerika Ühendriike üles töötama välja ühisstrateegiat Nõukogude Liidu kuue endise liiduvabariigi suhtes, kus räägitakse laialdaselt vene keelt ja kus elab ka vene kogukond. Daamid ja härrad, raporti kohaselt hakatakse seda strateegiat rakendama ilma Vene Föderatsiooni osaluseta. Kui nii, ei räägi me kardetavasti kahjuks konstruktiivsest koostööst, vaid mitmete konfliktiseemnete istutamisest; loodetavasti ei ole see meie eesmärk.
Elmar Brok
- (DE) Härra juhataja, volinik, härra nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Ameerika Ühendriigid on vabaduse ja demokraatia kandjad. Tänu oma väärtushinnangutele tekitavad nemad suuremaid ootusi kui ükski teine riikide ühendus meie planeedil.
Äsjastel valimistel tõestasid Ameerika Ühendriigid taas oma uuenemis- ja noorenemisvõimet protsessis, mis põhineb väärtustel ja demokraatial. Krediidikriis on taas näidanud, et meie maailmakorra puhul on ülimalt tähtis, et eurooplased ja ameeriklased teeksid tihedamat koostööd ning ühendaksid oma huvid, sest ainult siis saame me kehtestada standardeid ja süvendada meie riikide vahelisi sidemeid.
Seepärast pean ma Millán Moni raportit praeguses olukorras väga oluliseks. Me peame püüdma edendada Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevust ja rakendama mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamise poliitikat; nii saame tagada huvide ühendamise, Atlandi-ülese turu tekke ja poliitiliste suhete püsiva süvendamise.
Me peame mõistma, et see kõik saab teoks ainult parlamentide kaasamisel, sest enamikku eeskirju on võimalik asjakohaselt kohandada üksnes parlamentide kaudu, ja et see protsess ning Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi ja Atlandi-ülese assambleega seotud ettepanekud on ülimalt tähtsad.
Lisaks on väga tähtis, et me töötaksime täna välja pikaajalised strateegiad, et meil oleks võimalik teha ühiseid plaane ja et kumbki pool teaks, millised on meie ühised huvid 10 või 20 aasta pärast, nii et me saaksime oma praktilise poliitika kujundamisel neist huvidest lähtuda. Ma usun ka, et 5. aprillil toimuva kohtumise lähtepunktina peaks eesistujariik Tšehhi seda kõike rõhutama, et saavutada ühistes huvides tugevamad sidemed.
Viimane märkus: see kõik toimib ainult juhul, kui Euroopa Liit on tugevam ja usaldusväärsem partner, kui tal on olemas midagi Lissaboni lepingu sarnast ja ta omandab välispoliitikas tegevusvabaduse. Seetõttu tahaksin ma ka kutsuda üles kaitsma oma huve ja pidama meeles, et me peame tegema need sammud, et sõlmida Ameerika Ühendriikidega tõeline vastastikune partnerlus.
Erika Mann
Härra juhataja, ma sooviksin öelda paar sõna meie majandussuhete kohta. Samuti tahaksin tänada kolleeg Millán Moni suurepärase raporti eest.
Me peame meeles pidama, mida me tahame saavutada. Ma pean silmas seda, et see oli Euroopa Parlament, kes tuli välja majandussuhete tugevdamise ja Atlandi-ülese turu loomise ideega; nõukogu ja komisjon asusid meid toetama märksa hiljem. Atlandi-ülese turu ideele järgnes Atlandi-ülese majandusnõukogu loomine. Need algatused jäävad kestma üksnes tingimusel, et neil on kummagi poole tugev toetus. See, et Ameerika Ühendriigid said uue valitsuse, ei tähenda iseenesest tugevat toetust majandusnõukogule, sest meie tähelepanu on praegu koondunud ulatuslikule majandus- ja finantskriisile.
Seetõttu kutsuksin ma nii komisjoni kui ka nõukogu üles tagama, et Atlandi-ülesele majandusnõukogule antaks kogu vajalik toetus, sest iseenesest seda ei juhtu.
Ma tahaksin teile vaid meenutada kolme väga olulist küsimust, mille me peame kuidagi lahendama. Üks neist puudutab kaubandusvaidlusi. Need vaidlused on väga mitmesugused, kuid mina keskenduksin ühele tähtsale teemale, nimelt Airbus-Boeingu vaidlusele, mille lahendamine Maailma Kaubandusorganisatsioonis pidevalt edasi lükkub. Ma kutsun teid üles lahendust leidma. See teema ei ole küll Atlandi-ülese majandusnõukogu päevakorras, kuid me peame selle küsimuse peagi lahendama, vastasel juhul tekivad ühes olulises sektoris raskused.
Teiseks palun ma teil tagada, et meil oleks viimaks üksikasjalik tegevuskava ja selgus selle kohta, milliseid küsimusi Atlandi-üleses majandusnõukogus arutatakse. Me oleme seda korduvalt palunud. Ma tean, et nõukogu tegeleb sellega, kuid mingeid korralikke edusamme pole ikka veel. Meie soov oleks, et peagi korraldataks ärakuulamine kummagi poole kaubakonteinerite ohutuse teemal. Selles lepiti kokku Atlandi-ülese majandusnõukogu viimasel kohtumisel, kuid vaja oleks järgmisi samme.
Lõpetuseks paluksin teil juhtida Atlandi-ülese majandusnõukogu tähelepanu vajadusele panna energiamahukate tööstusharude osas ühiselt paika kontrollnäitaja. See on ainus võimalus energiamahukate tööstusharudega seotud probleemide lahendamiseks.
Anneli Jäätteenmäki
- Härra juhataja, järgmisel nädalal tuleb Ameerika Ühendriikide president Obama Euroopasse, oma esimesele visiidile üle ookeani; selle visiidiga soovib ta kinnitada oma pühendumist Atlandi-ülesele liidule ja dialoogile.
Obama valimine presidendiks tõi enesega kaasa lootusi ja muutusi ning seda mitte ainult Ameerika Ühendriikides, vaid kogu maailmas ja ka Euroopas. On väga tähtis, et Euroopa Liit looks suhtlusvõrgustikud, et säilitada tugev dialoog Ameerika Ühendriikidega paljudes võtmeküsimustes, milleks on näiteks Lähis-Ida konflikt, majanduskriis ja kliimamuutus. Nende küsimuste näol on tegemist ülemaailmsete probleemidega, mistõttu neid tuleb arutada rahvusvahelise koostöö raames, mis hõlmab Ameerika Ühendriike, Euroopa Liitu, Euroopa riike, Hiinat, Indiat ja kõiki riike maailmas.
Bogusław Rogalski
- (PL) Härra juhataja, Ameerika Ühendriikides toimunud presidendivalimised tõid enesega kaasa uue ajastu suhetes selle riigiga ja uue ajastu ka selles riigis endas. Loodetavasti on Ameerika Ühendriikide jaoks tegemist evolutsioonilise, mitte revolutsioonilise muutusega.
Mind teevad aga murelikuks veidrad sidemed Ameerika Ühendriikide ja Venemaa vahel, mida tugevdatakse mõnede Euroopa riikidega - näiteks Poolaga ja Tšehhi Vabariigiga - sõlmitud rahvusvaheliste lepingute arvelt, mis käsitlevad näiteks raketitõrjekilbi ehitamist ja mille osas Ameerika Ühendriigid on loobunud varasemalt võetud kohustustest nende riikide ees. Meenutagem ka viisasid, mida Ameerika Ühendriigid mõnede liikmesriikide puhul endiselt nõuavad. Sellel kõigel ei peaks olema kohta Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelistes Atlandi-ülestes suhetes.
Atlandi-ülese koostöö tugevdamist tuleb käsitada äärmiselt olulisena terrorismivastase võitluse seisukohalt, mis peab ennekõike põhinema rahvusvahelise õiguse järgimisel. Barack Obama on öelnud: "Ükski riik, olgu ta kui tahes suur või võimas, ei suuda selliseid probleeme üksi lahendada". Pidagem seda meeles ka Euroopa Parlamendis, sest sageli näib mulle, nagu arvaksime me, et Euroopa Liit suudab selle ülemaailmse probleemiga üksi toime tulla.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Härra juhataja, meie kolleeg Millán Mon on oma dokumendis esitanud ning ka volinik ja minister on pakkunud välja võimalikke lahendusi, strateegiaid ja eesmärke, millest me peaksime lähtuma oma koostöös Ameerikaga. Mina aga tahaksin tagasi tulla ühe teise mõtte juurde ja seda teiega jagada.
Ma leian, et Barack Obama valimisloosung "Me vajame muutusi" käib ka meie, eurooplaste kohta. Ma pean silmas muutust meie suhtumises Ameerika Ühendriikidesse. Ühest küljest imetleme me selle ajalooliselt noore ühiskonna jõukust, majandust, teadust, filme, muusikat ja vabadust. Teisest küljest valitseb vastumeelsus ja koguni vaenulikkus, eriti paljude vasakpoolsete parlamendiliikmete seas, Ameerika Ühendriikide poliitika, usklikkuse ja kapitalismi suhtes. Paradoksaalsel kombel nähakse Venemaad alati sõbrana, vaatamata tema tegudele, sealhulgas kõige hullematele rünnakutele, näiteks ajakirjanike tapmisele, samas kui Ameerikat nähakse partnerina, kes on riietunud vaenlase rõivastesse; tegemist on siis vaenlasega, kes aitas vabastada Euroopa natsidest ja kes ei olnud kohustatud sellist ohvrit tooma, vaid tegi seda vabatahtlikult. Ameerikat nähakse vaenlasena, kes aitas Euroopa taas üles ehitada ja kes sellele vaatamata ei ole pälvinud püsiva koalitsioonipartneri tiitlit.
Seetõttu räägin ma asjakohastest standarditest ja hinnangutest, mis põhinevad tervel mõistusel ning mitte pelgalt õigel ja õiglasel ideoloogial, mis näib Moskva seisukohtade kajana. Seda, mis Ameerika Ühendriikides on halvasti või valesti, tuleks vastavalt arvustada, kuid seda, mis on hea ja aitab meil saavutada Euroopa Liidu eesmärke, tuleks hinnata. Koostöö peab põhinema tegelikkusel ja samal ajal ka püsival tahtel lahendada probleeme ühiselt. Paljud avaldused, heakskiidud, muudatusettepanekud ja resolutsioonid tervikuna, mis on viimase nelja aasta jooksul lähtunud vasakult tiivalt ja mille tunnistajaks ma olen olnud, põhinesid sageli vaenulikul, üldistatud suhtumisel, mitte aga faktidel. Härra juhataja, lubage mul öelda veel viimane lause: Barack Obama sai presidendiks rahva tahtel ja see rahvas on väärt seda, et temaga koostööd teha; see rahvas kaitseb väärtusi, mis on olulised ka meile.
Libor Rouček
- (CS) Daamid ja härrad, Euroopa ja Ameerika Ühendriigid on silmitsi mitmete ülemaailmsete probleemide ja katsumustega. Ma pean silmas finants- ja majanduskriisi, ülemaailmse soojenemisega seotud probleeme, terrorismi, tuumarelvade levikut, lahendamata probleeme ja konflikte Lähis-Idas, Iraagis ja Afganistanis ning mitmeid muid probleeme. Ei Euroopa Liit ega Ameerika Ühendriigid ei suuda lahendada ühtki neist probleemidest ilma vajaliku koostööta, näiteks sellise strateegilise koostöö ja strateegilise partnerluseta, millest siin on juba räägitud. See partnerlus peab põhinema ühistel väärtustel, mis hõlmavad vabadust, inim- ja kodanikuõigusi ja demokraatiat ning mis on end viimase 60 aasta jooksul õigustanud.
Seoses Ameerika Ühendriikide uue administratsiooni ametisseastumisega on tekkinud tohutu koostöötahe. Paar nädalat tagasi oli paljudel meist võimalus külastada Washingtoni ning vestelda lisaks välisministeeriumi ametnikele ka meie kolleegidega Kongressis ja Senatis ning mitmesuguste teadusasutuste esindajatega. Meie poolt valitseb tahe teha koostööd ja lahendada probleeme ühiselt. Seetõttu tahaksin minagi ühineda üleskutsega Euroopa Parlamendi liikmetele sõlmida palju tihedamad ja intensiivsemad koosöösidemed meie Ameerika kolleegidega.
Kuid Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vaheline strateegiline koostöö ei peaks olema suunatud kolmandate riikide, näiteks Venemaa või Hiina vastu. Näiteks desarmeerimise ja tuumarelvade kontrolliga seotud probleeme on võimalik lahendada üksnes koostöös Venemaaga. Seepärast on mul hea meel START-lepet käsitlevate läbirääkimiste taasalustamise üle ja meie Vene partneritega peetavate arutelude üle, mis puudutavad Ameerika Ühendriikide raketitõrjesüsteemi Euroopas. See kõik on oluline. Lõpetuseks tahaksin soovida eesistujariigile Tšehhile edu eelseisval tippkohtumisel Prahas ja tänada härra Millán Moni selle raporti eest.
Ignasi Guardans Cambó
- (ES) Härra juhataja, Gordon Brown ütles hiljuti Ameerika Ühendriikides Washingtonis peetud kõnes - ta oli esimene Euroopa juhtidest, kes seal kõneles -, et ajaloos polegi olnud sellist aega, mil Euroopa oleks olnud Ameerika Ühendriikide suhtes nii hästi meelestatud. Ja see on tõsi. Veel kunagi pole meie ühiskonnas kui tervikus ning ilmselgelt ka meie poliitilise, kultuurilise ja sotsiaalse eliidi seas Ameerikasse ja ameeriklastesse nii pooldavalt suhtutud.
Me peaksime seda asjaolu ära kasutama. See on valdav tundmus, mis läheb kaugemale isiklikust sümpaatiast uue valitsuse suhtes; sellele lisanduvad ulatuslikud ühised eesmärgid, mille suunas me võime püüelda ja mida on väga hästi selgitatud selles raportis, mida me homme hääletama hakkame.
Samas on väga oluline tunnistada asjaolu, et ehkki me oleme paljus ühel meelel, ei lange meie huvid kõiges kokku; kuigi me oleme sõbrad, kes räägivad nüüd näost näkku, vaatavad üksteisele silma ja suudavad koostööd teha, jääme me seetõttu teatud valdkondades erinevatele seisukohtadele. See on nii eelkõige seetõttu, et ühiskonnad, mida me teenime, on erinevad; ma pean silmas konkreetselt majandust ja kaubandust, kus meil on lahendamata küsimusi, mis tuleb lahendada võimalikult hea koostöö abil, unustamata samas kummagi poole seisukohti.
Sellega seoses peab Euroopa Liit end kriitiliselt hindama ning tegema kindlaks, mida ta peaks tegema ja mida parandama, et olla usaldusväärne. Me teame, et kui Lissaboni leping vastu võetakse, on meil selgemad vahendid ja meil on võimalik neid rakendada. Kuid praegu peame me mõistma, et kui me tahame pälvida austust ja olla Ameerika Ühendriikide huvi vaateväljas, peame muutma seda, kuidas me tegutseme.
James Elles
- Härra juhataja, minu arvates on meile esitatud väga oluline raport, arvestades asjaolu, et raportöör, Francisco Millán Mon, suutis tagada sellele väliskomisjonis peaaegu ühehäälse toetuse. Minu teada ei ole seda varem juhtunud, et kõik fraktsioonid pooldaksid üksmeelselt tugevamat Atlandi-ülest partnerlust. Tegelikult panin ma tähele, et selles raportis nimetame me seda esmakordselt oma kõige strateegilisemaks partnerluseks. Meil on ka mitmeid teisi partnerlusi, kuid partnerlus Ameerika Ühendriikidega on Euroopa Liidu jaoks kõige olulisem.
Nagu eelkõnelejad märkisid, on tekkinud teatav uus toon, kuid ma tajun seejuures ka seda, et ameeriklased uurivad, mida Euroopa saaks teha, et olla nende partneriks ülemaailmses süsteemis, ja meie peame mõtlema, mida me oleme võimelised tegema, et sellesse protsessi oma panust anda.
Ma arvan, et tänase arutelu kõrgpunktiks oli see, kui teie, proua volinik, ütlesite, et me ootame strateegilisemat dialoogi, võimalust uurida pikaajalisi suundumusi, nii nagu seda tehakse NIC 2025 aruandes; võimalust vaadata kaugemale tulevikku ja näha, et me saame lähtuda ühisest analüüsist, ja võimalust selle analüüsi põhjal ühiselt tegutseda. Ma oletan, et see nõuab Euroopa Liidus veidi tööd, võib-olla ka toetust 2010. aasta eelarve raames, et kujundada välja meiepoolne pikaajaline planeerimine - sest praegu mõeldakse komisjonis ja tegelikult ka Euroopa Parlamendis väga vähe pikaajalistest suundumustest, nii nagu seda tehti NIC aruandes.
Seejuures peame me leidma võimaluse luua võrdsemad tingimused eurooplaste ja ameeriklaste osalemiseks neis aruteludes. Viie viimase aasta jooksul on Brüsselisse saabunud suurel hulgal Ameerika Ühendriikide eksperdirühmi, kes õpetavad meile, mida me peaksime tegema poliitika ühe või teise konkreetse aspekti osas, kuid eurooplastel on väga vähe võimalusi rääkida Washingtonis ameeriklastele meie mõtetest Euroopa poliitika kujundamisel. Me peame sellele mõtlema ja tagama sedalaadi mõju avaldamiseks vajalikud eelarvevahendid, et anda võrdväärne panus Atlandi-ülestesse aruteludesse.
Ana Maria Gomes
- Härra juhataja, Atlandi-ülene partnerlus, millest Bushi administratsiooni lõppedes olid järele jäänud vaid riismed ja mille päästis Obama valimine presidendiks, ei ole enam piisav inimkonna ees olevate põhiprobleemide lahendamiseks, kuid see on endiselt vajalik.
Euroopa peab selle võimaluse ära kasutama ja koos Ameerika Ühendriikidega sõnastama strateegia praegusest ülemaailmsest kriisist väljumiseks, kaitstes inimeste turvalisust; see ei tähenda üksnes rahvusvahelise finantssüsteemi reformimist, vaid ka kogu üleilmastumise protsessi reguleerimist ja kogu maailmas jätkusuutlikku majandusse investeerimist.
Me vajame rohkem Euroopat ja tugevamat Euroopat, et aidata Obamal sulgeda Guantánamo ja salavanglad, panna paika alternatiivne strateegia julgeolekuprobleemide lahendamiseks Afganistanis, Pakistanis, Iraanis ja Sudaanis ning tagada õiglus ja rahu iisraellastele ja araablastele.
Me vajame tugevamat Euroopat ja tõelist partnerlust Ameerika Ühendriikidega, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid. Ainult siis, kui Euroopa Liit, mis ei ole üksnes liikmesriikide summa, suudab koormat jagada ja võtta enesele ülemaailmseid kohustusi, võetakse teda Washingtonis tõsiselt; ainult siis suudab Euroopa Liit mõjutada Obama administratsiooni poliitikat ja osaleda tõelises Atlandi-üleses partnerluses, mida maailm endiselt vajab.
István Szent-Iványi
- (HU) Eelmisel aastal Berliinis peetud kõnes märkis Barack Obama, et Euroopa on Ameerikale parim partner. Meil on viimane aeg omalt poolt kinnitada, et meil pole maailmas paremat ega olulisemat partnerit kui Ameerika Ühendriigid. Me peame otsima liitlasi nende seast, kellega meil on ühised väärtused ja huvid, mitte nende seast, kes on meist väga kaugel.
Euroopal ei ole Atlandi-ülestele suhetele alternatiivi. Kogu läänemaailm seisab silmitsi suurte probleemidega, milleks on rahvusvaheline terrorism, massihävitusrelvade levik, kliimamuutus ja majanduskriis. Me suudame need probleemid lahendada ja tulemusi saavutada ainult siis, kui hoiame kokku.
Mis puudutab majanduskriisi, siis protektsionismile järeleandmise kiusatusi esineb kõikides riikides. See kehtib ka Ameerika Ühendriikide kohta, kus algatati programm "Osta Ameerika kaupa", nagu me teame. Me peame ühiselt protektsionismile vastu seisma, sest lõppude lõpuks ei kaitse see meid, vaid on pigem kõigile kahjulik.
President Obama esimese visiidi ja ringreisiga Euroopas kaasnevad suured ootused. Me ootame, et G20 tippkohtumisel pannakse alus institutsioonide ühisele tegevusele ja visandatakse ühised reeglid, mis võimaldavad meil ülemaailmsest majanduskriisist välja tulla.
Euroopa eesmärk on olla arvestatav jõud rahvusvahelisel areenil. Lissaboni leping loob selleks institutsioonilised eeldused, kuid miski ei saa asendada poliitilist tahet. Me peame võtma enesele rahvusvahelises elus suurema rolli, sest ainult nii on meil võimalik oma eesmärgid saavutada.
Călin Cătălin Chiriţă
. - (RO) Ma tahaksin tänada Francisco José Millán Moni tema suurepärase raporti eest Atlandi-üleste suhete kohta.
Euroopa Parlamendi liikmetena peaksime me nõudma, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid töötaksid välja ühisstrateegia kuue Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud Ida-Euroopa riigi - Moldova, Ukraina, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaani ja Valgevene - suhtes, et saavutada olulisi ja püsivaid tulemusi uue idapartnerluse ja Musta mere piirkonna sünergia rakendamisel. Mul on hea meel, et minu selleteemaline muudatusettepanek raportisse lisati, ja ma tänan kolleege, kes minu mõtet toetasid.
Teine erilist huvi pakkuv küsimus on raportööri ettepanek tühistada viisanõue kõikide Euroopa kodanike puhul, kes soovivad külastada Ameerika Ühendriike. Kõiki Euroopa kodanikke tuleb kohelda võrdselt. On vastuvõetamatu, et osasid Euroopa Liidu kodanikke koheldakse teise järgu kodanikena.
Ma tahaksin rõhutada konkreetseid olulisi edusamme, mida viisavabaduse saamise eesmärgil on tehtud. Näiteks Rumeenias võeti 2009. aasta jaanuaris kasutusele uued biomeetrilised passid, mis on varustatud kodanike isikuandmeid sisaldavate kiipidega ja millel on 50 turvaelementi ehk praeguste passidega võrreldes 18 turvaelementi rohkem. Samas leian ma, et biomeetrilised passid ei peaks olema viisavabaduse programmiga liitumise eeltingimus.
Kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kaasamine viisavabaduse programmi peab olema komisjoni ja Ameerika Ühendriikide vahelise dialoogi üks prioriteete.
Józef Pinior
- (PL) (mikrofon algselt välja lülitatud) [...] selliselt pealkirjastab president Barack Obama oma sõnumi G20 tippkohtumisel Londonis. Majanduskriis on muutunud probleemiks kogu maailmas, kuid majanduskriis annab ka võimaluse Atlandi-üleste suhete süvendamiseks ja ümbersõnastamiseks. Härra Moni raportis tuuakse välja Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide partnerluse strateegilised aspektid. See annab selgelt tunnistust tähtsusest, mida Euroopa Parlament omistab Atlandi-ülestele suhetele.
Seda uut peatükki Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelistes suhetes tuleks kasutada ka selleks, et laiendada Euroopa Liidu institutsioonide tegevust Ameerika Ühendriikides. Ma pean silmas Euroopa Liidu institutsioone, Euroopa ülikoole ja Euroopa sihtasutusi. Nüüd on aeg meie partnerlus ümber kujundada; on aeg, et Euroopa näitaks Washingtonis iseennast ja demonstreeriks Ameerika Ühendriikides tänase Euroopa Liidu potentsiaali ning Euroopa teaduse, Euroopa kultuuri ja Euroopa tsivilisatsiooni potentsiaali. Meil tuleks ära kasutada asjaolu, et Ameerika Ühendriikidel on uus president - president, kes näitab Ameerikat sellisena, nagu Euroopa seda alati näinud on, demokraatia ja vabaduse võrdkujuna.
Toomas Savi
Härra juhataja, president Obama on öelnud, et Euroopa on Ameerikale parim partner. Ma usun, et räägin meist paljude nimel, kui ütlen, et see arusaam on vastastikune. President Obama valimisega sai alguse uus peatükk Atlandi-ülestes suhetes, millele on osaks saanud tõsiseid tagasilööke. Kanadaga suhtlemise delegatsiooni aseesimehena olen ma olnud tunnistajaks isegi sellele, et Kanada pidi tegutsema vahendajana Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel.
Teiseks tahtsin märkida seda, et ma tervitan president Obama pühendumist diplomaatilistele suhetele Iraani Islamivabariigiga. Kuid Vaba Iraani Sõprade liikumise toetajana loodan ma, et kõrvale ei jäeta ka Iraani demokraatlikku opositsiooni. Läbirääkimised Iraaniga peavad olema läbipaistvad kõigis aspektides. Loodetavasti laieneb see uus ajastu Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelistes suhetes ka Ameerika Ühendriikide suhetele kolmandate riikidega. Euroopa kõrgetele ootustele president Obama suhtes peavad nüüd järgnema teod.
Alojz Peterle
- (SL) Uus Atlandi-ülene tegevuskava oli uus 1995. aastal. Vahepeal on paljud asjad muutunud ja seetõttu vajame me uut partnerluslepingut.
Kakskümmend aastat on möödunud Berliini müüri langemisest; sellele sündmusele järgnes Euroopa Liidu ajalooline laienemine. Selle aja jooksul oleme me olnud tunnistajaks terrorismi järsule kasvule ja selle traagilistele tagajärgedele ning näinud, et rahu selles piirkonnas ohustavad uued asjaolud. Lisaks oleme me saanud teadlikuks kliimamuutusest ning seisnud silmitsi finants-, majandus- ja energiakriisiga. Nüüd, mil kommunism on kokku varisenud, oleks hea teha inventuuri ja uurida maailmas valitsevat olukorda, pidades rohkem silmas maailmajõudude vastastikust sõltuvust. Ameerika Ühendriikidega tihedamate partnerlussuhete arendamisel tuleks arvestada uusi probleeme ja uusi teadmisi.
Meil ei ole tegemist ainuüksi finants- või majanduskriisiga. Tegemist on ka ülemaailmse valitsemiskriisiga. Me peame edasi liikuma mitmel rindel korraga. Meil ei õnnestu rahvusvahelist finantssüsteemi reformida, kui Doha protsessis ei toimu edasiminekut ning kui me ei ole edukamad rahu tagamisel ja vaesuse likvideerimisel.
Kui me räägime tulemuslikust mitmepoolsusest, siis seda tuleb arendada nii, et sellest võidaksid kõik. "Jah, me suudame!"
Seetõttu pooldan ma regulaarseid poliitilisi konsultatsioone kahe partneri vahel ja eelkõige koostöö parlamentaarse mõõtme tugevdamist Atlandi-ülese assamblee loomise kaudu. Mis puudutab raportit, siis mul on eriti hea meel selle üle, et raportis rõhutatakse investeeringute ja Atlandi-üleste finantsteenuste piirangute kõrvaldamise vajadust.
Lõpetuseks ütleksin, et ma olen rahul sellega, et raportis väljendatakse tahet teha tihedamat koostööd kosmoseprogrammide vallas, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuuri ja NASA vahel. Ma ei taha sellega öelda, et ma soovin saada astronaudiks, vaid pigem, et ma olen huvitatud uutest tehnoloogiatest.
Helmut Kuhne
- (DE) Härra juhataja, enamus inimesi Euroopa Liidus, arvatavasti enamus valitsusi Euroopa Liidus ja peaaegu kindlasti enamus Euroopa Parlamendi liikmeid lootis novembris, et presidendiks valitakse Barack Obama. See on hea, kuigi tänase arutelu käigus võis mõnedes sõnavõttudes kuulda ka ehk veidi skeptitsismi, et kas see kõik oli ikka nii tore.
Muidugi peab Euroopa tulevikus oma seisukohtadele kindlaks jääma, kuid pahatahtlikud kommentaarid Ameerika Ühendriikide aadressil on jäänud minevikku, sest me ei saa enam mugavalt lükata kõike George Bushi kaela; ja see seab meile teatud kohustuse. Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi poliitika, mis puudutab Atlandi-üleseid suhteid, ei saa enam seisneda pelgalt Ameerika Ühendriikidele nõudmiste esitamises; nüüd peame me vastama sellega, mida meie saame teha selleks, et muuta see partnerlus tõhusaks.
Võtkem näiteks Afganistan, mida mainisid mitmed parlamendiliikmed. Mida peaks Euroopa Liit meie arvates tegema, et parandada ja tugevdada politseimissioone, et jätkata tsiviilelanike ning riigi ülesehitamise toetamist? See oleks meie kui Euroopa Liidu ülesanne; las sõjalise poole eest hoolitseb NATO. See on teema, mida me peame väga konkreetselt arutama. Mida on meil pakkuda?
Janusz Onyszkiewicz
- (PL) Härra juhataja, 50. sõjajärgse aasta vältel rajanes Lääne-Euroopa julgeolekukontseptsioon tihedatel liitlassuhetel Ameerika Ühendriikidega ja põhimõttel, et julgeolek on jagamatu, et Ameerika Ühendriikide julgeolek on otseselt seotud Euroopa julgeolekuga. Tundub siiski, et nüüd, mil külm sõda on lõppenud ja Euroopas ei teki loodetavasti enam kunagi suure konflikti ohtu, ei saa sellest põhimõttest sellegipoolest loobuda. Vastupidi, see põhimõte peaks säilima ja see peaks olema meie ühise julgeolekukontseptsiooni aluseks.
Teiseks tahaksin viidata sellele, mida kolleeg Kuhne äsja ütles. Ameerika Ühendriigid on lõpetanud ühepoolse poliitilise tegevuse ajastu ning valmis dialoogiks Euroopaga, valmis tegema ühiseid otsuseid koostöös Euroopaga. Küsimus on: kas meie oleme selleks valmis, kas me oleme valmis usaldusväärselt tegutsema nende ühiselt tehtud otsuste rakendamisel?
Tunne Kelam
- Härra juhataja, kolleeg Millán Mon esitas olulise ja suurepärase raporti. Nüüd on küsimus selles, kuidas seda aega kaotamata rakendada.
Ülemaailmne majanduskriis annab praktilise stiimuli selleks, et maailma kaks suurimat demokraatiat ühendaksid oma jõud, tuginedes ühistele väärtustele ja sarnastele majandussüsteemidele: enam kui pool maailma sisemajanduse koguproduktist toodetakse Ameerika Ühendriikides ja Euroopa Liidus. Härra Severin osutas väga õigesti strateegilisele vastastikkusele, sellele, et Euroopa vajab tugevaid Ameerika Ühendriike ja Ameerika Ühendriigid vajavad tugevat Euroopat. Kui need kaks partnerit suudaksid oma tegevust paremini ja tõhusamalt kooskõlastada, siis avaldaks see äärmiselt positiivset mõju maailma stabiilsusele, aga ka arvukate konkreetsete piirkondlike probleemide lahendamisele.
Jah, Ameerika Ühendriikide uue administratsiooni suurem huvi Euroopa suhtes, suurem paindlikkus ja avatus - see kõik annab meile teretulnud võimaluse, mis tuleks ära kasutada. Kuid alati on vaja meeles pidada, et suhted Ameerika Ühendriikidega on endiselt Euroopa Liidu kõige olulisem strateegiline partnerlus. Praegu ei ole siiski aeg avalduste tegemiseks - on aeg tegutseda, ja selles raportis rõhutatakse kolme konkreetset prioriteeti. Me kutsume üles leppima kokku ühistes lühi- ja pikaajalistes eesmärkides nii ülemaailmsete kui ka piirkondlike küsimuste osas. Me kutsume üles asendama 14 aastat kestnud partnerlus uue Atlandi-ülese partnerluse lepinguga, mis peaks hõlmama ka majandusnõukogu, ning me soovime Atlandi-ülese poliitikanõukogu loomist ja parlamentidevaheliste suhete tõhustamist Atlandi-ülese assamblee näol.
Martí Grau i Segú
- (ES) Härra juhataja, Obama valimine presidendiks oli Ameerika Ühendriikide jaoks ajalooline sündmus, mille erilist tähtsust tunnetatakse ka Euroopas.
President Obama on täna Euroopaga täiesti samal lainepikkusel poliitilises tegevuses, mille aluseks on märksõnad "ümberkorraldamine" ja "taastamine".
Kõne, mille eile pidas Euroopa Parlamendis peaminister Gordon Brown, on selgeks tunnistuseks vastastikuse mõistmise olemasolust. Kahtlemata õigustavad need märksõnad, "ümberkorraldamine" ja "taastamine", kõikvõimalikku proaktiivset juhtimist, arvestades praegust kriisi, mis viis meid kavatsuseni arendada keskkonnahoidlikku majandust, mille puhul majanduskasv ja keskkonnakaitse ei ole omavahel vastuolus, vaid teineteist suurepäraselt täiendavad mõisted.
Me näeme ka viimase aastakümne jooksul kannatada saanud sildade taastamist Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahel.
Ameerika Ühendriikide naasmine mitmepoolsuse juurde on Euroopa jaoks väga hea märk ning see muudab meie eesmärgid maailmas rahu, õigluse ja heaolu tagamisel hõlpsamini saavutatavaks. Viimastel aastatel tekkis siiski teatav lõhe ühiskondade vahel mõlemal pool Atlandi ookeani.
Meie, Euroopa institutsioonid, peaksime soodustama kõikvõimalikku suhtlust organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade, meediakanalite ja sotsiaalvaldkonnas tegutsevate asutuste vahel, et see lõhe ületada.
Luís Queiró
- (PT) Erinevalt äsja kõnelenud proua Gomesist, kes ütles, et Barack Obama valimine presidendiks tähendab Atlandi-üleste suhete taassündi, arvan mina, et jutt nende suhete lõppemisest oli selgelt liialdatud. See raport tõestab seda taas ja seetõttu õnnitlen ma raportööri.
Euroopa ja Ameerika Ühendriigid on pikka aega olnud heaolu, arengu ja üleilmastumise seisukohalt olulised liitlased. Euroopal ja Ameerika Ühendriikidel on pikka aega olnud ühised probleemid ja isegi ühised vaenlased, kuigi mõned neist, eriti siinpool Atlandi ookeani, ei tahaks seda välja öelda. Nii eurooplased kui ka ameeriklased on juba ammu teadnud, mida tuleb teha selleks, et rahuldada inimeste vajadusi maailmas, kus endiselt valitsevad ebaõiglus, ebavõrdsus ja ohud ning mis on nüüd sattunud globaalsesse kriisi.
Kuid see kriis ei tohiks meid heidutada, muuta meie diplomaatiat nõrgaks ega vähendada meie kui liitlaste poliitilisi ja sõjalisi kohustusi; samuti ei tohiks me selle kriisi tõttu pöörata selga ühendatud majandusele ega lubada protektsionismi taastekkimist, mis saaks saatuslikuks meie riikide majanduse taastumisele.
Üleilmastunud majanduses on Euroopal ja Ameerika Ühendriikidel nüüd kindlad liitlased Jaapani, India, Brasiilia ja mitmete Aasia riikide näol.
Vaatamata praegusele kriisile, on maailmas palju rahvaid, kes ikka veel vaatavad meie riikide poole ja loodavad kunagi elada nii nagu meie. Kõigi nende rahvaste pärast peab Euroopast ja Ameerika Ühendriikidest taas saama liit, mis juhib, jagab ja levitab kogu maailmas heaolumajandust.
See on ka põhjus, miks järgmine G20 tippkohtumine on nii väga tähtis - mitte seetõttu, et see annab võimaluse saada teada, kes on Barack Obama lähim liitlane, vaid kuna see annab võimaluse tõestada, et me suudame pakkuda lahendusi ja juhtimises osaleda: me teeme uute jõududega koostööd vajalike reformide elluviimisel, kuid me peame teadma, et üksnes inimkonna loomingulisel tugevusel põhinev majandusmudel võimaldab tekitada jõukust - just nimelt jõukust ja mitte ahnust -, töökohti ja arengut ning kriisist üle saada.
Härra juhataja, muud võimalust ei ole, kui me tahame püsivat lahendust, luua uusi töökohti või olla solidaarsed nendega, kes on neil rasketel aegadel kõige rohkem hädas.
Dushana Zdravkova
. - (BG) Lugupeetud volinik, ma tahaksin tänada raportöör Millán Moni tema põhjaliku raporti eest ja otsusekindla seisukoha eest, mida ta väljendas seoses viisarežiimi kaotamisega.
Neli aastat pärast viisanõude kaotamise teemal Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel läbirääkimiste alustamist peavad liikmesriikide 80 miljonit kodanikku endiselt järjekordades seisma ja oma passi Ameerika Ühendriikide viisat taotlema. Vaatamata sellele, et praeguseks on tehtud märkimisväärseid edusamme, ei taha Ameerika Ühendriikide administratsioon astuda viimast sammu - kohaldada vastastikkuse põhimõtet järelejäänud viie liikmesriigi suhtes ja kaasata nad viisavabaduse programmi.
Oma 22. mai 2008. aasta resolutsioonis nõudsime me, et läbirääkimised kõikide liikmesriikide kaasamiseks viisavabaduse programmi viidaks lõpule enne juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi. On murettekitav, et seni pole selles küsimuses edusamme tehtud ja et ajakirjanduses on avaldatud arvukaid viiteid selle kohta, et Ameerika Ühendriikide poliitikas ei tehta mingeid reaalseid muudatusi.
Ma meenutaksin ka, et volinik Barrot' sõitis eelmisel nädalal Washingtoni, kus jätkusid läbirääkimised viisapiirangute kaotamise teemal. Veel pole selge, millised konkreetsed tulemused võiksid sellel visiidil olla. Ma kardan, et vaatamata komisjoni jõupingutustele, meie seatud eesmärke Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuks ei saavutata.
Ma tahaksin ka märkida, et mõnede liikmesriikide sammud aitavad pigem kaasa sellele, et meie Ameerika partnerid ei käsita Euroopa Liitu ühtse tervikuna. Seetõttu kasutan ma võimalust ning kutsun kõiki Euroopa valitsusi üles muutma oma poliitikat ja astuma konkreetseid samme komisjoni esindajatele reaalse toetuse andmiseks.
Lisaks sellele kutsun ma kõiki kolleege üles toetama mõnede parlamendiliikmete, sealhulgas minu algatatud avaldust selle kohta, et Ameerika Ühendriigid kaotaksid viisarežiimi kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike puhul.
Urszula Gacek
- Härra juhataja, Barack Obama valimine presidendiks võeti vaimustusega vastu niihästi Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas, kuid Ameerika Ühendriikide 44. presidendilt oodatakse palju. Ta seisab silmitsi mitmete probleemidega, mille lahendamisega ei ole pidanud seni tegelema ükski selle riigi rahuajal valitsenud president. Ameerikas on finants- ja majanduskriis, mis on peaaegu võrreldav finantsturgude kokkuvarisemisega ning mis on mõjutanud maailmamajandust ja mis ei ole veel kaugeltki lahendatud. Obama on võtnud enesele kohustuse leida lahendus sõjast räsitud Afganistanile ja sealt Pakistani kanduvale mõjule. Ta on silmitsi tuumariigiks muutuvast Iraanist lähtuva ohuga.
Me usume tugevatesse Atlandi-ülestesse suhetesse, mis põhinevad meie ühistel väärtustel - demokraatial ja vabaturumajandusel. Me austame neid eesmärke, mille president Obama ja tema uus administratsioon on seadnud. Me ei ole solvunud, kui Ameerika Ühendriikide arvates on mõningad neist eesmärkidest saavutatavad üksnes Ameerika ja Venemaa koostöös. Euroopa ulatab Ameerika Ühendriikidele siiralt käe. Vaid mõni nädal tagasi kinnitasime me Euroopa Parlamendi avatust koostöö suhtes Guantánamo Bay sulgemisel ja endiste vangide ümberasustamisel.
Endise idabloki liikmesriikidel on Ameerika Ühendriikide ees eriline tänuvõlg. Me saime Atlandi-ülese kogukonna liikmeteks mitu aastat enne Euroopa Liidu liikmeteks saamist. Poola on oma tänu väljendanud valmisolekuga Ameerika Ühendriike vajadusel toetada, sealhulgas sõjalistes operatsioonides Iraagis ja Afganistanis. Ma kutsun uut administratsiooni mitte pidama seda toetust täiesti iseenesestmõistetavaks. Demokraatia tingimustes üles kasvanud noorem poolakate põlvkond on selle tänuvõla kiiresti unustanud. Oma laiemate eesmärkide poole liikudes ei tohiks Ameerika Ühendriigid unustada, et ka neil ustavatel liitlastel on oma tundlikud kohad, eriti seoses Ameerika Ühendriikide ja Venemaa suhetega.
Geoffrey Van Orden
- Härra juhataja, ma tahaksin oma sõnavõtuga kutsuda ettevaatusele, eriti seoses Obama uue administratsiooniga. Viimase 60 aasta jooksul on Ameerika Ühendriigid Euroopa integratsiooni mitmeti suhtunud. Loomulikult vaatavad Ameerika Ühendriigid seda kõrvalseisja silmadega ja võivad koguni ette kujutada - minu arvates ekslikult -, et see sarnaneb Ameerika enda ajaloolise kogemusega. Seda arusaama toidavad valitsevad föderalistlikud meeleolud Euroopa Liidu institutsioonides. Oht peitub selles, et Ameerika Ühendriikides peetakse Euroopa Liidu juttu faktiks, mitte aga looks, mida esitatakse tõe pähe, ent mis sisaldab palju eksitavaid ja väljamõeldud seiku.
Ameerika Ühendriigid peaksid mõistma, et meist paljude arvates liigub Euroopa Liit vales suunas ja et püüd luua riik nimega Euroopa, ei peegelda meie kodanike soove, kes peavad õigustatult kalliks meie rahvaste suveräänsust ning oma õigust valitsusi valida ja tagandada.
Samuti ei ole see Ameerika Ühendriikide huvides, kui paljude Euroopa riikide poolt vabatahtlikult võetud liitlaskohustuse usurpeeriks teisiti meelestatud Euroopa Liit.
Ma pean ütlema, et ma austan väga härra Millán Moni ja kiidan heaks nii mõnedki tema raportis väljendatud seisukohad, kuid ma ei saa nõustuda selle raporti põhisõnumiga ehk sooviga suurendada Euroopa Liidu kui institutsiooni ja suhetes Ameerika Ühendriikidega meie ainukese eestkõneleja rolli.
Ioan Mircea Paşcu
- Härra juhataja, tänu Lääne ühtsusele saavutasime me iseseisvuse ja lõppes külm sõda, kuid selleks ajaks, kui meie riigid ühinesid NATO ja Euroopa Liiduga, ei olnud Atlandi-ülesed suhted enam oma parimas vormis.
Praegune kriis ja sellega kaasnevad ühised ülemaailmsed probleemid, näiteks julgeolekuolukorra halvenemine, energiaprobleemid, kliimamuutus, tuumarelvade levik ja uued võimukeskused, ning piirkondlikud probleemid, nagu Lähis-Ida, Afganistan, Pakistan, Iraan ja Aafrika, nõuavad Atlandi-ülese koostöö maksimaalset tõhustamist.
Selles kontekstis annab käsitletav raport positiivse panuse, eelkõige tänu soovitustele selle kohta, kuidas viia need suhted institutsioonide tasandile, kuidas ühiselt suhelda Venemaaga ja kuue Ida-Euroopa riigiga, luua ühtne Atlandi-ülene turg, järk-järgult integreerida meie finantsturud ja laiendada Ameerika Ühendriikide viisavabaduse programmi kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele.
Me ei saa endale lubada ebaõnnestumist. Hind, mida läänemaailm selle eest peaks maksma, oleks initsiatiivi kaotus maailmaasjades, võimalik, et pikaks ajaks.
Alexandru Nazare
. - (RO) Pidades silmas viimastel aastatel Euroopa Liidus, Ameerika Ühendriikide valitsustasandil ja kogu maailmas toimunut, arvan ma, et on aeg Atlandi-ülene partnerlus üle vaadata ja kohandada seda uuele olukorrale.
Seetõttu olen ma rahul kolleeg Millán Moni raportiga ning ma tahaksin kasutada võimalust ja teda õnnitleda. Sellesse väga kasulikku dokumenti on koondatud Euroopa peamised prioriteedid suhetes Ameerika Ühendriikidega. Mul on ka hea meel, et minu esitatud muudatusettepanekud on raportisse lisatud.
Ma tahaksin teha mõned tähelepanekud.
Esiteks, koostöö julgeoleku valdkonnas peab jätkuma. On aeg, et Euroopa suurendaks oma panust Afganistanis, kus käib otsustav sõda selle piirkonna tuleviku nimel. Ma tahaksin ka mainida, et minu kodumaa Rumeenia on toetanud Ameerika Ühendriikide jõupingutusi nii Iraagis kui ka Afganistanis.
Teiseks, mis puudutab energeetikat, siis minu arvates on koostöö vajalik selleks, et kooskõlastada teadustegevust ja leida uusi keskkonnahoidlikke energiaallikaid.
Seoses suhetega Venemaaga tahaksin öelda, et minu arvates on praegu hea aeg leppida kokku järjepidevas lähenemisviisis ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ja Euroopa ning teiselt poolt Venemaa vahelistele suhetele.
Lõpetuseks tahaksin väljendada heameelt erakordselt konstruktiivse ettepaneku üle, mis puudutab Atlandi-üleste konsultatiivorganite loomist, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitilistes küsimustes.
Luis Yañez-Barnuevo García
- (ES) Härra juhataja, me peaksime rõõmustama! President Obama on korda saatnud veel ühe ime, ühendades pärast paljusid aastaid Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu ühise eesmärgi nimel ehk Atlandi-üleste suhete tugevdamise nimel.
Samasugune hetk oli minevikus siis, kui Bill Clinton ja Felipe González allkirjastasid 1995. aastal Atlandi-ülese tegevuskava; tollal oldi tuleviku suhtes väga optimistlikud. Siis saabusid kaheksa masendavat aastat, mil presidendiks oli Bush. Bush tekitas sügava lõhe Euroopa riikide valitsuste vahel, ehkki avalik arvamus jäi üsna üksmeelseks. Tema valitsus loobus järjepidevalt Euroopa Liidu jaoks olulistest põhimõtetest, milleks on näiteks mitmepoolsus, ÜRO toetamine ja rahvusvahelise õiguse järgimine.
Kõik see taastatakse nüüd ning meil on põhjendatud lootused Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete tuleviku suhtes. Seetõttu õnnitlen ma härra Millán Moni selle hiilgava raporti puhul, mis on koostatud kahe mandri vaheliste suhete tugevdamise seisukohalt nii õigel ajal.
Íñigo Méndez de Vigo
- (ES) Härra juhataja, minagi ühineksin kolleeg Yañez-Barnuevo García rõõmuhüüetega, sest minu arvates tähistab see raport pöördepunkti suhetes Ameerika Ühendriikidega.
Üks hea sõber ütles mulle hiljuti, et kui ta viibis Ameerika Ühendriikides, siis üllatas teda see, kui vähe teatakse uute institutsioonide ja uue korra kohta, mis Lissaboni lepingust tulenevad.
Kui ma peaksin midagi konkreetset kiitma ja andma väga positiivse hinnangu hr Millán Moni suurepärase raporti mõnele üksikaspektile, siis ma rõhutaksin just seda, et selles raportis seatakse Atlandi-ülesed suhted Lissaboni lepingu konteksti ja esitatakse kõik peamised Lissaboni lepinguga loodavad mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Liidul säilitada tihedad ja avatud suhted Ameerika Ühendriikidega.
See annab meile, eurooplastele, vahendid, et väljendada seda Euroopa soovi, mis oli väga vajalik minevikus, on vajalik tänapäeval ja on seda kahtlemata ka tulevikus.
Ka mina tunnustan kolleeg Millán Moni selle suurepärase raporti eest, mille ta on koostanud.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, ma olen tänulik kõigi sõnavõttude ja tänases arutelus esitatud seisukohtade eest. Mul on väga hea meel, et Euroopa Parlament, komisjon ja eesistujariik on täiesti ühel meelel selle äärmiselt olulise teema suhtes, mis puudutab strateegilist dialoogi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel. Mul oli hea meel kuulda tugevaid toetusavaldusi nende teemade suhtes, mida me oleme otsustanud käsitleda esimesel mitteametlikul kohtumisel president Obamaga ning mis hõlmavad esiteks energiavarustuse kindlust ja kliimamuutust, teiseks majanduskoostööd ja kolmandaks koostööd julgeoleku- ja välispoliitilistes küsimustes.
Ma kuulasin tähelepanelikult teie teisi märkusi, mis puudutasid näiteks vajadust koostada uus Atlandi-ülene tegevuskava, süvendada koostööd välisabi- ja arengupoliitika vallas, teha koostööd justiits- ja siseküsimustes, hoogustada Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevust, uurida Atlandi-ülese poliitikanõukogu loomise võimalusi jne. Me võtame neid märkusi arvesse juunis toimuva regulaarse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tippkohtumise ettevalmistamisel.
Teie, kes te tõstatasite muid küsimusi, näiteks küsimuse viisavabadusest, mis ei laiene kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele, mäletate ehk, kuidas minu kodumaa eelmisel aastal selleteemaliste jõupingutuste eestvedajaks oli. See oli ka Euroopa Parlamendis toimunud arutelu teema ja ma võin teile kinnitada, et me tõstatame selle teema edaspidigi kohtumistel Ameerika Ühendriikide valitsusega.
Lõpetuseks tahaksin lisada järgmised tähelepanekud. Tundub, et Ameerika Ühendriikide uus administratsiooni on kuulda võtnud mitmeid sõnumeid, mida me talle viimastel kuudel ja aastatel Atlandi-üleste suhete kohta oleme edastanud. Nüüd vastatakse neile sõnumitele. Näiteks palutakse meil nüüd suurendada oma strateegilist panust Afganistanis. Samuti on selge, et selle strateegilise panusega peavad kaasnema väga praktilised kohustused, nii et loodetavasti peate te seda meeles, kui me arutame meie konkreetset panust tulevasse missiooni Afganistanis. See ei tohiks tulla meile üllatusena, kui me hakkame reaalselt seda teemat sügavuti ja tõsiselt arutama. Kui president Obama ütles möödunud aastal Berliinis, et Euroopa on Ameerikale parim partner, siis ei olnud see lihtsalt põhimõtteline avaldus, vaid ka üleskutse Euroopale seda tõestada.
Teiseks on meile kõigile selge, et probleemid, millega meil tegeleda tuleb, muutuvad üha rohkearvulisemaks ja keerulisemaks. Ma kordaksin veel kord seda, mida ma ütlesin oma avakõnes: kui Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on ühel meelel, siis saame me kaasa rääkida maailmas toimuva üle otsustamisel. See tähendab ka seda, et me osaleme juhtimises ja kutsume teisi üles andma omapoolset toetust ja tagama vahendeid seatud eesmärkide saavutamiseks. Et seda kõike suuta ja olla Ameerika Ühendriikidele usaldusväärne partner, peab Euroopa Liit olema võimalikult üksmeelne.
Tšehhi kui eesistujariik kavatseb jätkuvalt tagada, et Atlandi-ülene partnerlus jääks Euroopa Liidu välispoliitika üheks nurgakiviks. Nüüd, mil meie ees seisavad uued probleemid, loodan ma, et meievahelised suhted arenevad veelgi edasi ja et jätkub ka selleteemaline koostöö Euroopa Parlamendiga.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, nagu paljud on öelnud, näitab tänane arutelu seda, et küsimus on selles, kuidas me saaksime praktiliselt lahendada kõige olulisemaid küsimusi koos sellise tähtsa strateegilise partneriga nagu Ameerika Ühendriigid.
Kuna ma esitasin alguses päris palju väga selgeid ja praktilisi märkusi, siis peatuksin ma nüüd ainult mõnel konkreetsel punktil.
Esiteks: Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste institutsionaalsete suhete ülesehitus ning seadusandjate roll selles ülesehituses on väga olulised. Põhimõtteliselt toetame me üheselt tugevamaid sidemeid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide seadusandjate vahel. Muidugi peab esmane tõuge selleks tulema seadusandjatelt endilt. Ma tean, et Euroopa Parlament on selleks valmis, ent seda valmisolekut peaks väljendama ka Kongress. Sellele vaatamata leian ma, et Euroopa Liidu seadusandjatel tasuks arendada tihedamaid sidemeid Senatiga, mille ametiaeg on pikem, ja nende kongresmenidega, kelle valdkondlikud eriteadmised võiksid Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevusele kasuks tulla.
Nagu juba öeldud, annab ka Lissaboni leping, kui see jõustub, Euroopa Parlamendile tugevama rolli Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise dialoogi kujundamisel, eriti regulatiivküsimustes; samuti mainiti siin juba seda, et eksperdirühmad on kindlasti samuti väga olulised ja need ei peaks olema üksnes Ameerika Ühendriikide eksperdirühmad, kes tulevad Euroopasse, vaid liikumine peaks olema kahesuunaline.
Seoses Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide institutsioonidega tahaksin ma kõigepealt hoiatada, et Atlandi-ülese tegevuskava puhul peaks sisu olema protsessist tähtsam. Seetõttu on meie esimestel kohtumistel president Obamaga oluline näidata, et me suudame keskenduda tulemustele, nagu ma juba varem ütlesin.
Ma võtsin siiski hoolikalt teadmiseks teie üleskutsed uuendada praegust tegevuskorda uue Atlandi-ülese tegevuskava raames. Ma kavatsen algatada struktuuride läbivaatamise, et aidata neil edaspidi saavutada paremaid tulemusi, ja komisjon esitab vastavad ettepanekud.
Lubage mul lühidalt peatuda ka Atlandi-ülesel majandusnõukogul. 23. märtsil 2009 kohtus volinik Verheugen juba oma uue Ameerika Ühendriikide kolleegi, härra Fromaniga. Peamised küsimused, millega Atlandi-ülene majandusnõukogu pärast uue administratsiooni ametisseastumist tegeleb, on järgmised. Esiteks, strateegiliste poliitiliste küsimuste tähtsustamine, samal ajal vähendades tehnilisemate küsimuste koormust tippkohtumiste päevakorrale. Teiseks, tulevase tööplaani ajakava määratlemine: härra Verheugen soovib panna paika väga pika perspektiivi, kuid seejuures tuleb arvestada komisjoni selle koosseisu ametiajaga ja meil tuleb saavutada mõningaid tulemusi ka lühemas plaanis. Samuti käsitletakse seda, kuidas tulla toime survega, mida suuremas ulatuses Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevusse kaasamiseks avaldavad liikmesriigid, kellele me oleme lubanud keskpika perioodi kava, ent ei ole seda veel esitanud.
Teiseks: ma tahaksin rõhutada, et me esindame ühendust, millel on Ameerika Ühendriikidega sarnased väärtushinnangud, kuid on veel asju, mis tuleb ära teha. Seepärast peame me Ameerika Ühendriike jätkuvalt üles kutsuma järgima peamisi inimõigustealaseid ÜRO konventsioone, muu hulgas neid, mis käsitlevad naiste diskrimineerimist ja laste õigusi. Siia kuulub ka meie seisukoht Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, mida rõhutati korduvalt ka Bushi administratsioonile; see teema võetakse uuesti üles.
Kolmandaks viisavabadus ja viisarežiimi vastastikkus, mida paljud teist mainisid: me teame, et tänu märkimisväärsetele jõupingutustele liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandil kaasati seitse liikmesriiki viisavabaduse programmi 2008. aasta novembris-detsembris. Siiski on veel viis liikmesriiki, mille kodanikud ei saa Ameerika Ühendriikidesse viisavabalt reisida. Seetõttu tõstatame me selle küsimuse edaspidigi.
Ma võin teile öelda, et asepresident Barrot ja Tšehhi minister Langer tõstatasid selle küsimuse uuesti eelmisel nädalal Washingtonis ning Ameerika Ühendriikide pool on üldiselt ilmutanud meie seisukoha suhtes mõistmist, rõhutades samas, et föderaalvalitsuse tegevus põhineb seadusest tulenevatel nõuetel, millega on selgelt paika pandud viisavabaduse programmi edaspidise laiendamise raamistik ja mille täitmist jälgib Kongress. Minister Napolitano teatas meile, et veel üks liikmesriik on jõudmas väga lähedale viisavabaduse programmiga liitumisele.
Lõpuks, mis puudutab Afganistani: me oleme minevikus juba palju ära teinud, kuid - nagu ma enne ütlesin - me oleme valmis andma oma panust tsiviilvaldkonnas ning me leiame oma Aasia-eelarvest mõningaid täiendavaid rahalisi vahendeid valimiste, politsei ja kõige tõenäolisemalt põllumajanduse tarbeks, sest on tähtis tagada täiendavaid alternatiive elatise teenimiseks.
Ma olen alati avatud uutele ideedele ja üks näide, mida teie raportis mainitakse, oleks välisministrite kohtumiste ümberkujundamine Atlandi-üleseks poliitikanõukoguks, milles keskendutaks rohkem strateegilistele teemadele. Nagu ma enne ütlesin, kavatseme me Atlandi-ülese tegevuse seda kõike arvestades läbi vaadata, pidades silmas ka uue Atlandi-ülese tegevuskava 15. aastapäeva 2010. aastal.
Francisco José Millán Mon
raportöör. - (ES) Härra juhataja, ma tahaksin kõigepealt väljendada oma tänu kõikide sõnavõttude ja õnnitluste eest minu aadressil. Minu arvates on selle arutelu juures kõige tähtsam see, et meil on ulatuslik konsensus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete olulisuse osas, aga ka selles, et neid suhteid on vaja tugevdada - ning mitte üksnes tõsiste probleemide ja konfliktide lahendamise ühise tegevuskava, vaid ka uute institutsiooniliste mehhanismide kaudu.
Välja arvatud üks erand, ei täheldanud ma mingeid olulisi vastuväiteid kahe iga-aastase tippkohtumise korraldamise suhtes - Atlandi-ülese poliitikanõukogu loomise suhtes ega ka ettepaneku suhtes kujundada seadusandjate dialoog ümber paremini struktureeritud dialoogiks - omamoodi Atlandi-üleseks assambleeks, nagu soovitatakse raportis.
Sellega seoses on mul hea meel ka selle üle, et voliniku arvates oleks selline seadusandjate vahelise dialoogi tugevdamine väga kasulik ja et ei tema ega nõukogu esindaja ei ole vastu teiste institutsioonide tugevdamisele, mis minu arvates muutub vajalikuks suuresti just Lissaboni lepingu tõttu. See on mõlemale poolele vägagi soovitav ja kasulik.
Mul ei ole ühe minuti jooksul võimalik vastata kõikidele märkustele, mida ma siin kuulsin, kuid seoses Venemaaga tahaksin ma öelda, et - nagu härra Severin teab - raportis soovitatakse teha konstruktiivset koostööd, unustamata seejuures inimõigusi ja rahvusvahelist õigust. Hiina kohta sisaldab raport otseseid ja kaudseid viiteid - seal, kus ma räägin kiiresti arenevate riikide kaasamisest maailma asjade üle otsustamisse. Muidugi ei saa selles raportis käsitleda kõiki teemasid - ja see märkus käib suures osas ka muudatusettepanekute kohta, mis mulle edastati ja mida õnneks ei olnud palju.
Raportis tuleb teha teatud eelistusi - see on juba niigi liiga pikk - ning eelistuste tegemine tähendab valikute tegemist ja mõnest teemast loobumist. Ma ei saa panna väga olulisi teemasid kokku teiste teemadega, mis on küll tähtsad, ent siiski vähem olulised. Raport peab olema loetav. Seega - nagu me Hispaanias ütleme - ei tohiks see olla nii raske, et kukub lugemise ajal käest maha.
Daamid ja härrad, ma usun, et koostöö Ameerika Ühendriikidega on äärmiselt tähtis; peaminister Gordon Brown meenutas seda asjaolu meile siin eile. Ma usun, et võttes selle raporti homme vastu, täidab Euroopa Parlament oma kohust: edastab sõnumi, et me soovime ja taotleme tugevamaid strateegilisi suhteid Ameerika Ühendriikidega. Nagu härra Elles mõni minut tagasi ütles, meenutab see raport meile, et suhted Ameerika Ühendriikidega on Euroopa Liidu jaoks kõige tähtsamad strateegilised suhted.
Olen kindel, loodan ja usun, et komisjon ja nõukogu teevad eelseisvatel olulistel kuudel ja nädalatel kõik võimaliku, et neid suhteid tugevdada, muu hulgas institutsionaalse mõõtme kaudu.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Corina Creţu  
Barack Obama valimine presidendiks võib tähistada uue ajastu algust Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelistes suhetes tingimusel, et kumbki pool muudab head kavatsused ja sõbralikud avaldused konkreetsemateks sammudeks, mille eesmärk on tugevdada sidemeid ja tõhustada koostööd.
Majanduskriisi ja praeguse geostrateegilise olukorra tõttu on veelgi enam vaja Atlandi-ülest koostööd parandada: me oleme ühiselt silmitsi tõsiste probleemidega. Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit on omavahel seotud partnerluse kaudu, mis on väga oluline mõlemale poolele ning mis hõlmab kõiki tegevusvaldkondi alates kaubandusest kuni sõjalise liiduni.
Seetõttu leian ma, et on ülimalt oluline kõrvaldada lõplikult viimasedki diskrimineerimise jäänused Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelistes suhetes. Asjaolu, et Euroopa Liidu kuue liikmesriigi kodanike jaoks on Ameerika Ühendriikidesse reisimiseks endiselt vajalik viisa, peab olema komisjoni ja Euroopa Parlamendi ning Ameerika Ühendriikide ametivõimude vahelise dialoogi üks keskseid teemasid, et saavutada kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike võrdne kohtlemine, mille aluseks on täielik vastastikkus. Seetõttu on mul hea meel, et raportisse lisati üleskutse Ameerika Ühendriikidele kaotada viisanõue nende kuue riigi puhul, kellele viisavabaduse programm veel ei laiene.
Daniel Petru Funeriu  
kirjalikult. - "Euroopa on Ameerikale parim partner," kinnitas president Obama Berliinis 2008. aasta juulis. Euroopale omakorda on Ameerika Ühendriigid parimaks partneriks. See on selle suurepärase raporti peamine järeldus ja sõnum.
21. sajandi globaalses maailmas on Euroopa ja Ameerika silmitsi ühesuguste probleemidega, kuid nad jagavad ka samu väärtusi ja võitlevad samade ideaalide eest. Seetõttu ei ole kõik raportis sisalduvad soovitused Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete tõhustamise kohta mitte üksnes teretulnud, vaid ka väga vajalikud.
Nende soovituste seas on minu arvates inimestevahelised kontaktid tõeline võti püsivate suhete ja kestva koostöö saavutamiseks. Seetõttu kordan ma ikka ja jälle ning toetan täielikult üleskutset Ameerika Ühendriikide administratsioonile kaotada võimalikult kiiresti ja täies ulatuses Euroopa Liidu kodanike suhtes kohaldatav viisarežiim. On vastuvõetamatu, et Euroopa Liidu viie liikmesriigi kodanikud kogevad endiselt takistusi ja nad vajavad Ameerikasse reisimiseks viisat. Euroopa on tervik ja seetõttu tuleb ka Euroopa kodanikesse ning nende kõikidesse õigustesse ja kohustustesse suhtuda sarnaselt.
Laskem inimestel suhelda, teadlastel teha koostööd ja ettevõtetel leida praegusele majanduskriisile ühiseid lahendusi. Liikumisvabadus kahe kontinendi vahel on seega muutunud kiireloomuliseks vajaduseks ja see peaks olema prioriteetne teema juba Praha kohtumisel, mis toimub 5. aprillil 2009.
Csaba Sógor  
kirjalikult. - Viimase 18 aasta jooksul on Ameerika Ühendriigid pidanud taluma palju solvanguid - ja eelmise vabariiklaste administratsiooni, president Bushi ajal paljudel juhtudel ka põhjusega.
Tahaksin teile meelde tuletada, et ilma Ameerika Ühendriikide toetuse ja osaluseta oleksid mõningad Euroopa probleemid siiamaani lahenduseta. Ajavahemikul, mida ma mainisin, ilmnes väga sageli, et Euroopa Liit on jõuetu ja võimetu lahendama konflikte, mis leiavad aset meie enda õuel, meie enda mandril.
Ilma Ameerika sekkumise ja Daytona lepinguta võiks Bosnias siiani sõda olla. Ja ilmselt ei vaja rõhutamist, et Kosovo staatus oleks siiani ebaselge ja seetõttu väga heidutav mitte ainult Kosovo rahva jaoks, vaid ka Euroopa valitsuste jaoks.
Vaatamata oma demokraatia paljudele puudustele, on Ameerika saavutanud midagi, millest meie praegu vaid unistada võime: neil on mustanahaline president. Mul on Atlandi-üleste suhete osas suured ootused ning ma loodan siiralt, et olukord läheb paremaks ja see on kasulik nii Euroopa Liidule kui ka Ameerika Ühendriikidele.
