Tarybos pateiktas bendrojo biudžeto projektas - 2010 finansiniai metai (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos pateiktas bendrojo biudžeto projektas - 2010 finansiniai metai.
Hans Lindblad
Gerb. pirmininke, man didžiulgarbšiandien dalyvauti čia. Tai verčia mane jaustis labai nedrąsiai, tačiau esu patenkintas, kad turiu galimybę jums pristatyti Tarybos bendrojo biudžeto projektą.
Europa susiduria su dideliais sunkumais. Prieš šešis mėnesius ekonominpadėtis atrodkelianti kur kas daugiau nerimo, tačiau atrodo, kad ji jau stabilizavosi. Rizikos scenarijus - labiau subalansuotas, o rizika būti įtrauktiems į besileidžiančią žemyn spiralę - sumažėjo.
Tačiau mes susiduriame su tokiomis svarbiomis problemomis kaip didėjantis nedarbas, didėjantis biudžeto deficitas ir didėjantis įsiskolinimas. Atsižvelgiant į tai, labai reikia palaikyti viešuosius finansus, kad ilgainiui jie taptų tvarūs. Daugelis šalių turi nueiti ilgą kelią, kad subalansuotų savo viešuosius finansus.
Demografiniai rodikliai darys didžiulį poveikį viešiesiems finansams. Uždaviniams, iškylantiems klimato srityje, prireiks naujų išteklių ir perskirstyti esamus išteklius. Apskritai, mūsų nuomone, tai reiškia, jog biudžetas, dėl kurio turime susitarti, turėtų atspindėti didžiulį santūrumą, kad liktų vietos ateities poreikiams, jame daugiausia dėmesio skiriant Europos pridėtinei vertei ir investicijoms, kurios per trumpą laiką galėtų išvesti mus iš ekonomikos krizės, o ilgainiui taip pat galėtų padidinti mūsų konkurencingumą.
Tarybos projekte, kuris buvo priimtas vienbalsiai, šie uždaviniai ne tik sprendžiami, bet ir padedama juos išspręsti. Valstybės finansų požiūriu tai yra metodiškai parengtas ir patikimas biudžetas. Jis skatins mokslinius tyrimus, švietimą, konkurencingumą, naujoves ir infrastruktūrų statybą ir taip skatins sanglaudą. Tarybos projekte taip pat numatoma atsarga susidoroti su nenumatytais atvejais.
Mūsų bendrojo biudžeto projekto logika gana paprasta. Vadovėliuose sakoma, kad jeigu norime skatinti augimą, užimtumą ir klestėjimą, turėtume ne tik vykdyti nuoseklią, patikimą ir apdairią politiką, bet ir numatyti investicijas į švietimą, mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą, taip pat į darbo užmokesčio skirtumų išlyginimą visoje ES. Kaip tik tai mes mėginome daryti.
Tarybos projektas yra subalansuotas, tačiau vis dar yra plataus užmojo. Palyginti su 2009 m. biudžetu, mūsų įsipareigojimai padidėjo 1,1 proc., o mokėjimų asignavimai - beveik 4 proc. Mūsų projektas ir susitarimas, kurį norime pasiekti, turi atitikti nurodytus pagrindinius reikalavimus, kurie taip pat buvo taikomi per pirmąjį svarstymą Taryboje. Biudžetas turi užtikrinti, kad įvairūs 2010 m. ES politiniai prioritetai būtų pakankamai finansuojami. Mes Europos Sąjungoje turime sugebėti greitai reaguoti į mūsų laukiančius uždavinius. Daug dėmesio turi būti skiriama Europos pridėtinės vertės kūrimui. Reikalingi biudžetindrausmir patikimas ekonominis valdymas. Kitaip ir vėl negalėsime imtis laipsniškų priemonių viešiesiems finansams subalansuoti.
Svarbu laikytis viršutinių ribų. ES turi būti pakankamai lanksti, kad galėtų susidoroti su ateities poreikiais ir nenumatytais atvejais. Nepaprastai svarbu, kad ES biudžeto viršutinės ribos būtų pakankamos. Mūsų pateikiamame bendrojo biudžeto projekte pateikiami 138 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 121 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Sumažinimai, kuriuos Taryba padarKomisijos pateiktame preliminariame biudžeto projekte, pagrįsti išsamiu biudžeto vykdymo tyrimu, biudžeto prognozės perspėjimais ir veiklos deklaracijomis, o mes tikriname pajėgumą įgyvendinti programas ir priemones. Mūsų tyrime pagrindiniai veiksniai buvo įgyvendinimo laipsnis ir gebėjimas įsisavinti lėšas.
Dabar trumpai apžvelgsiu atskiras išlaidų kategorijas. 1A subkategorija, moksliniai tyrimai ir inovacijos, yra svarbiausia dalis, todėl jai mūsų biudžeto projekte numatytos pakankamos lėšos. Kita sritis, kuriai turi būti skirta daugiau išteklių, yra energetikos ir infrastruktūros sektorių projektai. Jeigu mes prisiderinsime, kad apskaitytume ekonomikos atgaivinimo plano poveikį, padidėjimas šioje srityje bus apytikriai 8 proc. Aštuoni procentai! Tai yra labai daug; todėl, kaip visi žinote, Europos ekonomikos atgaivinimo plano finansavimas bus viena iš tų temų, kurias mums reikės apsvarstyti rudenį.
Pagal 1B išlaidų subkategoriją Taryba patvirtino Komisijos siūlomus įsipareigojimų asignavimus. Dėl mokėjimų Taryba mano, kad būtų galima preliminariame biudžeto projekte padaryti tam tikrus sumažinimus, tačiau aš noriu pabrėžti, kad, nepaisant to, mūsų projekte numatomas mokėjimų asignavimų 3,2 proc. padidėjimas, palyginti su 2009 m. mokėjimų asignavimais.
Pagal 2 išlaidų kategoriją Taryba siūlo gerokai padidinti sumas tiek įsipareigojimų asignavimams, tiek mokėjimų asignavimams, palyginti su 2009 m., t. y. atitinkamai 4,5 ir 9,5 proc., jeigu prisiderinsime, kad apskaitytume ekonomikos atgaivinimo plano poveikį.
Kalbant apie 3 išlaidų kategoriją, Taryba Komisijos preliminariame biudžeto projekte padartik keletą nedidelių pakeitimų. Pakankamai lėšų bus skiriama migracijos politikai, įskaitant Frontex.
Dėl 4 išlaidų kategorijos nepaprastai svarbu šioje išlaidų kategorijoje palikti nemažą viršutinės ribos atsargą, kad būtų galima kuo geriau susitvarkyti su nenumatytais poreikiais. Todėl Taryba per savo pirmąjį svarstymą užtikrino apytikriai 310 mln. EUR atsargą. Tai ypač pateisinama atsižvelgiant į taisomąjį raštą, kuriame išdėstyti papildomi poreikiai šioje srityje. Dėl neatidėliotinos pagalbos rezervo Taryba priėmKomisijos pasiūlymą dėl įsipareigojimų asignavimų. Didėja bendros užsienio ir saugumo politikos svarba, todėl Taryba užtikrins, kad tam būtų numatyta pakankamai lėšų.
Kalbant apie administravimą, Taryba, atsižvelgdama į ekonominę padėtį ir kiekvienos institucijos specifiką, atliko tam tikrus tikslinius sumų sumažinimus. Tikslas - užtikrinti, kad administracinės išlaidos nedidėtų greičiau nei infliacija. Nebuvo priimti institucijų prašymai dėl papildomų postų naujai veiklai, išskyrus naujas agentūras, kurios planuojamos įsteigti 2010 m., ir Frontex.
Mūsų taikinimo posėdyje liepos mėn. dar kartą buvo pabrėžta, kaip svarbu, kad būtų atlikta darbuotojų atranka, susijusi su 2004 ir 2007 m. plėtra, todėl mes pritarėme bendram pareiškimui. Ta pačia proga jūsų atstovai pažymėjo, kad nori pabandyti nustatyti bendrą požiūrį į ES institucijų ir įstaigų kūrimo politiką. Esu tikras, kad toks pareiškimas sėkmingai pasirodys vėliau, rudenį.
Prieš baigdamas noriu paminėti ir iš tikrųjų pabrėžti, kad mūsų posėdžiuose su Europos Parlamentu vyravo pozityvi atmosfera. Mano nuomone, konstruktyvus bendradarbiavimas - vienintelis būdas pasiekti, kad biudžetas būtų patikimas.
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, man labai malonu turėti galimybę šįryt kalbėti jums. Žinau, kad šios biudžeto procedūros pirmieji etapai, ypač liepos mėn. taikinimo, vyko labai pozityvioje atmosferoje, ir tikiuosi, kad mes galime per ateinančias savaites sustiprinti šį bendradarbiavimą. Mes vis dar turime nemažai padaryti atlikdami 2010 m. biudžeto procedūras, taip pat yra kitų svarbių klausimų, dėl kurių reikia susitarti, pvz., Europos ekonomikos atgaivinimo plano antro etapo, todėl nepaprastai svarbu, kad visos trys institucijos glaudžiai bendradarbiautų.
Imdamasi nagrinėti faktinę padėtį po pirmojo svarstymo Taryboje ir 2010 m. biudžeto projekto sudarymo Komisija pripažįsta, kad Tarybos siūlomi mažinimai yra ne tokie dideli, kokie buvo ankstesniais metais. Tačiau yra keletas konkrečių problemų, kurias norėčiau pabrėžti. Komisija apgailestauja, kad Taryba mokėjimų asignavimus sumažino 1,8 mlrd. EUR. Šie mažinimai yra proporcingai svarbesni 1A ir 4 išlaidų kategorijoms ir neigiamas signalas prioritetinėms darbo vietų kūrimo ir ES tarptautinio vaidmens, iš dalies susijusio su pasirengimo narystei pagalba, sritims.
Siūlomi administracinės paramos išlaidų išmokų ir administracinių išmokų moksliniams tyrimams ir agentūroms mažinimai ypač dideli. Užuot atsižvelgus į konkrečią kiekvienos agentūros padėtį, mažinimai - su keliomis išimtimis - buvo bendri, nepaisant konkrečios agentūros vystymosi etapo arba uždavinių. Administracinės paramos išlaidų mažinimai trukdys įgyvendinti programas, visų pirma vykdomas mokslinių tyrimų srityje ir skirtas išorės veiksmams. Turiu vilčių, kad, ruošdamasis savo pirmajam svarstymui, Parlamentas stengsis ištaisyti šią padėtį.
Nors liūdina 1B ir 2 išlaidų kategorijų mažinimai, mane iš dalies ramina Tarybos pasiūlyta deklaracija dėl mokėjimų ir suteikta antra galimybišnagrinėti žemės ūkio reikmes būsimame taisomajame rašte, kurį Komisija pateiks spalio mėn. pabaigoje.
Kaip buvo pranešta, dabar Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikraštą dėl biudžeto pakeitimų, siekdama atnaujinti poreikius pagal 4 išlaidų kategoriją. Kiti svarbūs šios problemos aspektai: papildomi 95 mln. EUR įsipareigojimų ir 60 mln. EUR mokėjimų asignavimų Palestinos savivaldai ir atstatymo darbams Gazoje remti; būtinybapsvarstyti papildomas bananų prekybos priemones, atsižvelgiant į galimą prekybos susitarimą, kuris turės poveikį bananus tiekiančių AKR šalių lengvatiniam režimui. Be to, yra papildomi 50 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 20 mln. EUR mokėjimų asignavimų, kurie skirti padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita. Tai turėtų padėti siekti sėkmingos gruodžio mėn. vyksiančios Kopenhagos klimato kaitos konferencijos baigties.
Pagal 5 išlaidų kategoriją (Administravimas) savo PBP pageidavimuose Komisija buvo ypač kukli ir pasiūlpadidinti Komisijos administracines išlaidas tik 0,9 proc., palyginti su 2009 m. išlaidomis. Nors Tarybai pirmininkaujanti valstybšį punktą patvirtino, šiek tiek liūdina tai, kad Taryba pasiūltoliau mažinti Komisijos administracinį biudžetą.
Baigdamas viliuosi, kad Europos Parlamentas grąžins Tarybos sumažintus asignavimus, ir esu įsitikinęs, kad vykstančios mūsų trijų institucijų derybos bus konstruktyvios ir kad pasieksime patenkinamą šios biudžeto sudarymo procedūros rezultatą.
Pirmininkas
Ačiū, pone A. Šemeta, už Komisijos pozicijos pristatymą ir už tai, kad laikėtės skirto laiko, nes tai labai svarbu. Norėčiau pasakyti, kad tai yra pradindiskusija. Dabar ketiname tai apsvarstyti Biudžeto komitete ir kituose komitetuose, o pagrindindiskusija vyks po keleto savaičių.
László Surján
pranešėjas. - (HU) Kalbėsiu savo gimtąja kalba, nes tikiu Europa, kurioje šis veiksmas yra įprasta teiskiekviename parlamente, o ką jau kalbėti apie kitas visuomenės gyvenimo sritis. Šioje Europoje nėra įstatymo, neleidžiančio kam nors vartoti savo gimtosios kalbos, netgi Slovakijoje. Be to, tikėjausi, kad dabartinfinansų krizne tik sumažins gamybą ir padidins nedarbą, bet ir suteiks mums galimybę pagerinti Europos Sąjungos biudžetą reformos priemonėmis.
Parlamentas savo požiūrį jau išreiškvasario mėn. Drąsino tai, kad Europos Komisija ir Taryba išreišksavo pritarimą jam. Dėl to, ką žinau apie projektą, man liūdna pasakyti, kad bandymas puikius žodžius paversti skaičių kalba nevisiškai pasisekė. Laikas pripažinti, kad niekas nėra patenkintas Europos Sąjungos biudžetu. Biudžeto įplaukos - didžiulnašta valstybėms narėms, o gaunamos sumos joms nepakanka savo tikslams pasiekti. Esame labai toli nuo visiško užimtumo ir žinių visuomenės sukūrimo tikslo. Išleidome didžiules pinigų sumas žemės ūkiui, tačiau, pvz., pienininkystės ūkininkams poveikį daro sunkiai suvaldoma krizė. Didžiausias išlaidų straipsnis - sanglaudos politika, tačiau atotrūkiai tarp regionų didėja, o ne mažėja.
Europoje gimę ir išsilavinę mokslo darbuotojai dirba ne Europos Sąjungoje. Todėl, kalbant apie naujoves, mes taip pat atsiliekame. Mes tikėjomės, kad krizmums taip pat suteiks galimybę atlikti restruktūrizaciją ir galimybę pasiekti, kad Europos Sąjungos biudžetas būtų labiau pavykęs ir būtų juntamas jos piliečiams. Be to, tikėjomės, kad biudžetas bus naudojamas ne tik pagal taisykles ir be jokios korupcijos, bet ir atsižvelgiant į išlaidas bei įvertinant, kurios programos iš tikrųjų užtikrina naudingą ir sėkmingą mūsų pinigų panaudojimą.
Ką galime padaryti dabar? Parlamentas stengsis sudaryti biudžetą taip, kad jis būtų suprantamesnis ES piliečiams. Norime padidinti tuos straipsnius, kurie padeda įveikti krizę. Atsižvelgdami į tai, pateikiame savo sumanymus dėl ekonomikos skatinimo planų įgyvendinimo. Taip pat norime tiesiogiai spręsti problemas, kurias kelia klimato kaita. Mes tik norėtume, kad įveikti finansų krizę būtų veiksmingai imamasi ne tik panaudojant keletą milijardų eurų iš šiam tikslui skirto plano, bet ir panaudojant kiekvieną biudžeto straipsnį, kad europiečiai suprastų, jog Europos Sąjunga yra ne nereikalingos išlaidos, o veiksminga priemonjų problemoms spręsti. Aš raginu savo kolegas narius, Tarybą ir Komisiją pritarti tam.
Vladimír Maňka
Gerb. pirmininke, valstybės sekretoriau, Komisijos nary, tikrai galime sutikti, kad sudarydami Europos Parlamento biudžetą turime sutelkti dėmesį į mūsų pagrindinę misiją - teisėkūros darbą. Iš biudžeto turi būti pašalinta kuo daugiau su tuo nesusijusių klausimų.
Galutinai sudarytą biudžetą šiandien apsvarstysime arbitraže, kuriame dalyvaus Europos Parlamento Pirmininkas ir Biudžeto komitetas. Dabar norėčiau padėkoti politinių frakcijų atstovams. Vakarykščiame Biudžeto komiteto posėdyje jie palaikpasiūlymus, kaip sumažinti biudžetą, ir priemones, kurios suteiks galimybę geriau panaudoti finansinius išteklius.
Mes nuolat susiduriame su daugybe trūkumų, kurie neleidžia mums veiksmingiausiai panaudoti savo išteklių. Vienas iš tokių trūkumų pavyzdžių yra pastatų, kuriuose šiandien vedame šias diskusijas, saugumas. Kaip žinote, keturias dienas per mėnesį praleidžiame Strasbūre. Nepaisant to, nesenai 365 dienas per metus prie abejų durų stovėjo apsaugos darbuotojai. Naujas Europos Parlamento generalinis sekretorius ir jo kolegos tai išsiaiškino ir įgyvendino priemones, kurios per metus leis sutaupyti daugiau nei 2 mln. EUR.
Kitas pavyzdys - verčiamos raštu Audito Rūmų ataskaitos. Dėl nepakankamo planavimo ir nepakankamo susikalbėjimo arba visiško nesusikalbėjimo, susijusio su vertimo raštu ištekliais, negalima jų panaudoti veiksmingai. Organizacija, numatyta vertimo raštu paslaugoms teikti, dažnai išsyk perduoda medžiagą išorės vertėjams raštu, net nepatikrinusi, ar vidaus struktūroje nėra laisvų pajėgumų.
Būtent dėl tos priežasties siūlome 5 proc. rezervą nuo įvairių institucijų biudžetuose vertimui raštu skirtų išteklių. Mes naudosime šį rezervą tada, kai jos įrodys, kad mėgino visiškai išnaudoti vidaus struktūros išteklius. Vien vertimo raštu srityje kasmet galime sutaupyti apytikriai 11 mln. EUR.
Yra daug panašių pavyzdžių. Daugumai jų bendra tai, kad mes mažai naudojamės nepriklausomais išteklių panaudojimo ir darbo organizavimo tyrimais. Mano nuomone, vakar Biudžeto komiteto diskusijose įvairių politinių frakcijų parodyta politinvalia duos rezultatų.
Pastatų įsigijimas, išlaikymas ir nuoma - vienas svarbiausių ES institucijų administracinių išlaidų straipsnių. Praeityje buvo įvairių atvejų, kai institucijos nuosavybę įsigydavo arba išsinuomodavo nevisiškai efektyviais būdais. Audito Rūmų teigimu, institucijos nebendradarbiauja šiose srityse arba netgi neįvertina savo politikos.
Todėl prašome Europos Parlamento administracijos parengti vidutinės trukmės strategijos dokumentą dėl pastatų. Per pirmąjį svarstymą norėjome priimti protingą sprendimą šiuo klausimu. Būtina parengti bendrą politiką dėl pastatų ne tik Europos Parlamente, bet ir visų institucijų sistemoje, ir užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą šioje srityje. Valstybės sektoriau, esu patenkintas, kad, kaip ir mes, Taryba tai pripažino prioritetiniu tikslu, todėl noriu padėkoti už tai.
Alain Lamassoure
Gerb. pirmininke, norėčiau visų pirma pasveikinti A. Šemetą su vakarykščiu jo paskyrimo Komisijos nariu, atsakingu už biudžetą, patvirtinimu.
Esame tikri, kad mūsų santykiai su juo bus tokie pat puikūs, kaip ir tie, kuriuos buvome užmezgę su jo pirmtake, ir linkime jam tokios pat nuostabios politinės karjeros kaip D. Grybauskaitės.
Gerb. pirmininke, mes išgyvename pasaulinės krizės, pasirengimo labai svarbiems diplomatiniams įvykiams ir institucinio netikrumo pačioje Europos Sąjungoje laikotarpį. Tokiu laikotarpiu kaip šis Biudžeto komitetas sieks priimti bendradarbiavimo poziciją. Kaip sakmūsų pranešėjas, apgailestaujame, kad Taryba Komisijos pasiūlymuose sumažino išlaidas, tačiau kartu suprantame, kad šiais metais valstybių narių viešųjų finansų padėtis joms neleidžia siekti kur kas daugiau.
Dėl 2010 m. biudžeto, kaip buvo pasakyta, esame įsipareigoję siekti rezultatų - būtent subalansuoti atgaivinimo plano 2010 m. dalies finansavimą. Mes žinome, kad gali būti reikalingi biudžeto perskirstymai, tačiau jie neturi būti orientuoti į kitus politinius prioritetus, dėl kurių anksčiau bendrai apsisprendParlamentas ir Taryba.
Po 2010 m. Parlamentas tikisi kartu su Komisija, Taryba, Tarybai pirmininkaujančia Švedija ir ateityje jai pirmininkausiančia Ispanija imtis darbo trimis ateičiai labai svarbiais klausimais.
Žinoma, jeigu Airijoje reikalai susiklostys taip, kaip tikimės, pirmas klausimas bus procedūrų, planavimo ir darbo metodų, reikalingų taikant Lisabonos sutartį, įgyvendinimas.
Kitas klausimas bus finansinės perspektyvos tarpinperžiūra. Nuo 2006 m. gegužės mėn. priimto bendro sprendimo dėl daugiametės finansinės programos iki šiol patyrėme finansų krizę, labai didelių sunkumų dėl energijos, žaliavų ir net maisto produktų kainos ir vyko derybos dėl klimato kaitos. Be to, patyrėme - apgailestauju, kad turiu tai pasakyti, - Lisabonos strategijos nesėkmę, kaip šiandien akivaizdžiai galime matyti. Todėl mums reikia išsamiai persvarstyti savo daugiametes gaires. Tai bus pirmasis naujos kadencijos Komisijos uždavinys.
Pagaliau trečias ir paskutinis klausimas - Europos biudžetą sudarančių išteklių pertvarkymas. Jau prieš krizę žinojome, kad nviena iš valstybių narių nebenori apmokėti Europos išlaidų. Nuo to laiko, kai prasidėjo krizė, nviena valstybnarnebegali apmokėti šių išlaidų. Mūsų finansinparama ekonomikos gaivinimui sudarys vos 0,03 proc. Europos Sąjungos BVP.
Mes puikiai žinome, kad šis klausimas nepaprastai keblus, tačiau Europos Parlamentas prieš ketverius metus šiuo klausimu pradėjo dirbti su nacionaliniais parlamentais ir ketina pasirinkti poziciją, kuri leistų pasiūlyti tam tikras darbo sritis tam, kad kitais metais būtų galima pradėti diskusiją.
Hans Lindblad
Gerb. pirmininke, tiek iš Komisijos, tiek iš Europos Parlamento girdėjome, kad rudenį turėsime išspręsti keletą sudėtingų klausimų. Tikėkimės, kad taip pat turėsime spręsti keletą paprastų klausimų. Vienas sudėtingiausių klausimų bus atgaivinimo planas ir kaip jis turi būti finansuojamas. Kartu labai tikiuosi, kad mums pasiseks. Aš žinau, kad mums pasiseks. Nėra kito pasirinkimo.
Kita problema, su kuria susidursime tiek artimiausioje, tiek tolimoje ateityje, be abejo, bus klimatas ir klimato politikos finansavimas.
Galiausiai norėčiau pasinaudoti proga padėkoti jums už tai, kad leidote šiandien čia kalbėti.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Noriu pasveikinti Komisijos narį su paskyrimu. Komisijos nary, puiki karjera laukia Komisijos narių iš Lietuvos. Linkime jums daug sėkmės tiek Komisijoje, tiek ateityje. Jūsų pirmtakšiandien yra Lietuvos valstybės vadovė.
