Predstavitev letnega poročila Računskega sodišča - Leto 2009 (razprava)
Predsednik
Prva točka je predstavitev letnega poročila Računskega sodišča za leto 2009.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predsednik Računskega sodišča. - Gospod predsednik, v čast mi je sodelovati v današnji razpravi o letnem poročilu Računskega sodišča za finančno leto 2009, ki sem ga že predložil vam in Odboru za proračunski nadzor.
Parlamentu bi rad predstavil štiri ključna sporočila v letošnjem letnem poročilu. Prvič, Računsko sodišče ugotavlja, da računovodski izkazi Evropske unije dejansko ponazarjajo in dajejo resnično in pošteno sliko o finančnem stanju ter rezultate njihovih transakcij in finančne tokove. To je že tretje zaporedno leto, ko Računsko sodišče ugotavlja, da v računovodskih izkazih ni napačnih navedb in so ti zanesljivi.
Glede zakonitosti in pravilnosti Računsko sodišče tako kot v prejšnjih letih podaja mnenje brez pridržka za prihodke in prevzete obveznosti. Vendar pa, in to je že drugo ključno sporočilo letošnjega letnega poročila, na plačila iz proračuna še vedno pomembno vplivajo napake, kar ne velja za dve področji. Ti izjemi sta upravni izdatki in gospodarske in finančne zadeve.
Na vseh drugih področjih izdatkov je Računsko sodišče ugotovilo pomembne stopnje napak. Osredotočil se bom na glavni področji izdatkov: kmetijstvo in kohezijo.
Računsko sodišče ocenjuje, da je stopnja napak na področju kmetijstva in naravnih virov nekoliko višja kot v letu 2008. Vendar pa so rezultati v obeh letih skladni z oceno Računskega sodišča, da so sistemi le delno učinkoviti. Računsko sodišče priporoča, da se tveganje za napake zmanjša z izboljšanjem kakovosti podatkov v podatkovnih zbirkah, ki se uporabljajo za ugotavljanje upravičenosti in izračun plačil, in z uveljavljanjem pravil o rabi in vzdrževanju zemljišč.
Kohezija, ki predstavlja skoraj tretjino proračuna, ostaja proračunsko področje, kjer ocenjena stopnja napak presega 5 %. Večina ugotovljenih napak je povezanih z nacionalnimi organi in njihovim hudim nespoštovanjem pravil javnega naročanja in povrnitvijo neupravičenih stroškov. Države članice bi številne napake lahko in morale odkriti in jih popraviti, še preden izdatke potrdijo Komisiji, saj je revizija pokazala, da so imele podatke, ki to omogočajo.
Če razčlenimo letošnje rezultate in jih primerjamo z lanskoletnimi, ugotovimo, da so največje spremembe na področju kohezije. S tem sem že pri tretjem ključnem sporočilu. Ocena najverjetnejše napake pri odhodkih za kohezijo je bila znatno nižja kot v prejšnjih letih, pa tudi ocena Računskega sodišča glede obsega napak za proračun v celoti je v zadnjih letih padla.
Vendar pa je pred sprejemanjem kakršnih koli zaključkov glede gibanj na tem področju potrebno nekaj previdnosti; zaradi spremenjenih vzorcev porabe se lahko obseg plačil iz leta v leto znatno spremeni - leto 2009 je bilo bistveno drugačno od leta 2008. Poleg tega ni zagotovila, da se bo splošni padec ocene obsega napak iz zadnjih let še naprej nadaljeval, dokler so sistemi, ki zajemajo veliko večino izplačil, zgolj delno učinkoviti.
S tem pridem do zadnjega ključnega sporočila. Informacije, ki jih je Komisija zagotovila o izterjavah in popravkih, še niso povsem zanesljive in jih ni mogoče smiselno primerjati z oceno stopnje napak Računskega sodišča.
Pred nami so številne pobude, ki predstavljajo pomembno priložnost za izboljšanje finančnega poslovodenja Evropske unije. Letošnje letno poročilo potrjuje sklepe in priporočila, ki jih je Računsko sodišče opredelilo v mnenju o tveganjih in izzivih za izboljšanje finančnega poslovodenja Evropske unije. Izboljšanje kakovosti porabe mora biti pomembna prednostna naloga. K temu cilju naj bi prispevali poenostavitev zakonodajnega okvira in uvedba stroškovno učinkovitega nadzora za zmanjšanje tveganja napak.
Na začetku tega leta je Komisija predstavila osnutek prenovljene finančne uredbe. Računsko sodišče v svojem nedavnem mnenju ugotavlja, da ta uredba vsebuje številne predloge, ki Komisiji zagotavljajo priložnosti za izboljšanje preglednosti in finančnega poslovodenja. Poenostavitev sektorske zakonodaje ostaja pomembna pot k znatnemu izboljšanju kakovosti porabe.
Naslednje leto bo Komisija predstavila zakonodajne predloge politik in programov, ki bodo zajeli glavna področja izdatkov v naslednjem programskem obdobju. Računsko sodišče predlaga, da se pri spreminjanju programov izdatkov uporabi sklop načel, s katerim se zagotovi, da je evropska dodana vrednost verjetna, da so cilji jasni, da so sheme za zagotovitev realne in preproste, kolikor je mogoče, in je prav tako jasna odgovornost.
Zagotavljanje optimalne porabe evropskih sredstev nam vsem nalaga veliko odgovornosti: Komisiji pri predlaganju zakonodaje in izvajanju proračuna; državam članicam pri vsakdanjem upravljanju kakšnih 80 % evropskega proračuna; Parlamentu in Svetu kot zakonodajalcu in organu, ki daje razrešnico; in Računskemu sodišču kot zunanjemu revizorju Unije.
Računsko sodišče se veseli, da bo v celoti odigralo svojo vlogo v prizadevanjih za zagotovitev pravilne in dobre porabe sredstev.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Gospod predsednik, pred dvema dnevoma sva s predsednikom Caldeirom že imela priložnost izmenjati stališča in s člani Odbora za proračunski nadzor razpravljati o letnem poročilu Računskega sodišča. Rad bi predstavil glavne točke razprave in prve sklepe.
Preden preidemo k bistvu zadeve, bi vas rad spomnil na ploden dialog med revizorjem, Računskim sodiščem in revizijsko ekipo na Komisiji in se predsedniku Caldeiru zahvalil za to odlično sodelovanje. Vesel sem priznanja Računskega sodišča glede doseženega napredka; zares je mogoče zaznati številna pozitivna sporočila; prav tako opažam nekaj kritike, Komisija pa je zavezana, da bo podrobno upoštevala priporočila Računskega sodišča.
Glavna sporočila v poročilu Sodišča so ključna za oceno Komisije o načinu prevzemanja odgovornosti za upravljanje proračuna EU.
Prvič, za zaključni račun smo že tretje leto po vrsti dobili pozitivno mnenje brez pridržka. Sodišče je ocenilo, da računovodski izkazi EU dajejo resnično in pošteno sliko, in ni imelo zadržkov. Komisija je z rezultatom seveda zelo zadovoljna, saj potrjuje trajne učinke naše reforme računovodenja. Vendar pa Sodišče upravičeno poudarja nekatere slabosti. Čeprav nobena od teh slabosti ni vplivala na mnenje Sodišča brez pridržka, se jim je Komisija odločena posvetiti in tako še naprej izboljšati svoje vsakdanje računovodske prakse. Glede zakonitosti in pravilnosti transakcij sem vesel, da se je pozitivno gibanje v smeri zmanjšanja skupne stopnje napak nadaljevalo tudi leta 2009.
Prihodki in obveznosti za celotni proračun so zakoniti in pravilni v vseh pomembnih vidikih. Pri več kot 95 % plačil iz proračuna EU ni nobenih napak. Ta presoja je pozitiven znak, da imajo naša prizadevanja za nadaljnje izboljšanje nadzora konkretne učinke. To je bilo doseženo predvsem zaradi znatnega zmanjšanja stopnje napak v koheziji; ta napredek odraža okrepljeno nadzorno vlogo Komisije prek predhodne ocene sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah. Odraža tudi prednosti strogega pristopa, pri katerem so se plačila ob zaznanih problemih bodisi prekinila ali odložila.
Nadalje, sodišče v svojem poročilu ugotavlja višjo kakovost informacij o terjatvah, ki jih zagotavlja Komisija, kot je izkazano v računovodskih izkazih. Povečanje vrednosti sredstev, vrnjenih s projektov, kjer so bile odkrite napake, ali s strani odgovornih nacionalnih organov, je res še naslednji znak odločenosti Komisije. Tako kot Sodišče menim, da poročanje držav članic še ni zadovoljivo, Komisija pa si bo še naprej prizadevala popraviti to stanje pri obstoječih programih in pri naslednji generaciji programov ter skupnem upravljanju.
V celoti se strinjam glede previdnosti predsednika Caldeire, ko opozarja na morebitna nihanja stopnje napak v prihodnje, še zlasti v koheziji. Prav tako se strinjam z Računskim sodiščem, ko poudarja slabosti sistemov držav članic in nekatera druga vprašanja, povezana s skupnim upravljanjem. Po mojem mnenju vključuje naslednji korak zasnovo stroškovno učinkovitih mehanizmov, poenostavitev pravil o upravičenosti, kjer je njihova zapletenost očiten vir napak, in izboljšanje kakovosti informacij, ki jih države članice zagotavljajo o finančnih popravkih in terjatvah.
Vendar seznam še ni popoln. Naša razprava v torek je pokazala, da so pred nami še drugi izzivi, na primer večja odgovornost glavnih finančnih akterjev, še zlasti držav članic, in stroškovno učinkovita politika nadzora, ki temelji na tveganjih in uspešnosti. Pri pripravi pregleda proračuna sem spodbujal, naj bi po novem pozornost z opredelitvijo jasnih in merljivih ciljev in ključnih kazalcev uspešnosti usmerili bolj na učinke kot prispevke. Maja sem v Parlamentu Odboru za nadzor proračuna predstavil svoj program razrešnice, presoje in boja proti goljufiji za obdobje 2010-2014. Ta program je opredelil ključne strateške cilje in konkretne korake, ki jih bo Komisija naredila, da bo mnenje Računskega sodišča še naprej pozitivno. Ta program glede na poročilo Računskega sodišča za leto 2009 v celoti ustreza našim ukrepom v prihodnje.
Za konec naj povem, da sem zadovoljen, da letno poročilo za leto 2009 potrjuje učinkovitost naših prizadevanj. Predstavlja pomemben in pravočasen prispevek k našemu razmišljanju o tem, kako doseči učinkovitejše in uspešnejše finančno upravljanje proračuna EU, kar naj bi nas vodilo pri pripravi programov naslednje generacije.
Ingeborg Gräßle
Gospod predsednik, gospod Caldeira, gospod Šemeta, gospe in gospodje, pred nami je zelo dober dan, saj lahko prvič pričakujemo, da bo Barrosova II. Komisija prekoračila raven 2 %. Sprejemljivega tveganja napak res ne potrebujemo. Zato poročilo Računskega sodišča, ki so nam ga predložili, za vse tiste, ki delajo na tem področju, zagotovo pomeni zelo dobro novico. Jasno je, da prizadevanja Komisije, ki so pristna in odločna, lahko prinesejo rezultate.
Če si te rezultate podrobneje pogledamo, je očitno, da so ti delno posledica sprememb predpisov. To vsekakor drži in to je pot, ki se je moramo držati v prihodnje. Če bi Komisija revidirala direktivo o javnem naročanju in zadevo resnično poenostavila za javne organe v državah članicah, bi bil to za nas največji korak za zagotavljanje pozitivnega mnenja.
Vsem, ki nenehno zatrjujejo, da je evropski proračun izpostavljen velikim tveganjem, bi rada rekla, da drži, da je treba evropsko porabo zagotovo bolj dosledno nadzirati kot nacionalno porabo. Evropski denar se spremlja bolj dosledno in zanj velja večja odgovornost kot na številnih področjih nacionalnih proračunov, saj se ob obiskih držav članic vedno izkaže, da se nacionalni predpisi vzpostavijo kot posledica evropskih predpisov. Zato moramo države članice preprosto spodbuditi in jih pozvati, naj za domačo porabo uporabijo enak nadzor kot za evropsko porabo in obratno.
Rada bi se zahvalila Računskemu sodišču, prav tako pa bi želela povedati, da me je letno poročilo razočaralo. Omenila sem že, da letno poročilo vsebuje bistveno manj informacij kot v preteklosti. Potrebujemo podrobnosti o stopnjah napak. Za strukturne sklade smo te informacije vedno dobili, letos pa teh podatkov ni. Saj vendar nismo v otroškem vrtcu. V Parlamentu se zanašamo na te informacije. Ko pomislim na obravnave, kjer so bili tudi člani Računskega sodišča, se spomnim, da so obljubili tesno sodelovanje s Parlamentom. Menim, da niso držali besede.
Georgios Stavrakakis
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, rad bi pozdravil letno poročilo in predsedniku Caldeiru in vsem članom Računskega sodišča čestital za odlično delo. Dovolite mi, da se zahvalim predvsem gospodu O'Sheau za odlično sodelovanje glede agencij.
Parlament je odgovoren do državljanov, zato moramo skrbeti, da se denar davkoplačevalcev porabi ustrezno, pregledno in učinkovito. Pričakujem, da bodo ugotovitve letnih poročil glede agencij, ki bodo objavljene pozneje, sledile gibanjem v zadnjih letih. Stanje se izboljšuje, še vedno pa je treba izpopolniti sisteme nadzora, se lotiti problemov in najti rešitve.
V sedanji večji gospodarski in finančni krizi je pomen spremljanja še večji kot kdaj koli prej in mi v Parlamentu in Računsko sodišče smo skupaj zavezani obravnavanju in reševanju problemov, zato da bomo dosegali boljše rezultate.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, gospod Šemeta, gospod Caldeira, Računskemu sodišču bi se rad zahvalil za to poročilo Vaša organizacija, gospod Caldeira, zagotavlja evropskim davkoplačevalcem bistvene storitve. Dobro je, da se je to leto nadaljevalo zmanjševanje stopnje napak. To je rezultat reforme Komisije, ki jo je izpeljal liberalni komisar, gospod Kallas. Na področju kohezije je bilo v preteklem letu kar nekaj večjih izboljšav, v kmetijstvu pa le rahlo poslabšanje. Vendar pa Komisija zdaj ne sme zgolj sedeti prekrižanih rok. Jasno moramo povedati, da te velike izboljšave temeljijo na zelo srečni izbiri vzorcev. Zato me skrbi, da se ta pozitiven trend naslednje leto ne bo nadaljeval. Zagon prve razrešnice proračuna v skladu z Lizbonsko pogodbo bi morali izkoristiti za uvedbo odločne preusmeritve.
Še enkrat bi rad jasno povedal, da je letošnje poročilo Računskega sodišča šestnajsto po vrsti, ki nima pozitivnih končnih rezultatov. Kako bomo končno prekinili z neučinkovitim in potratnim dodeljevanjem sredstev in političnim prizanašanjem na tem področju?
Kot poročevalec imam naslednje predloge: Prvič, Komisija mora okrepiti posredovanje v primeru očitnih napak, če pa se napake ponovijo, mora ukiniti financiranje. Kako to, da država članica, kot je Grčija, po večletnem vztrajanju na mestu, v desetih letih ni bila kaznovana kljub dejstvu, da očitno krši določbe integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IACS)?
Drugič, davkoplačevalcem ne smemo več nalagati dvojne kazni. Upravičenci do sredstev EU, ki so bila dodeljena nezakonito, bodo morali vrniti le 10 %. Države članice v skladu s pravilom 50:50 prispevajo polovico zneska iz nacionalnih proračunov. To je žalitev davkoplačevalcev. Naj navedem nekaj številk. Med letoma 1994 in 2006 je bilo državam članicam na področju kohezijske politike napačno dodeljenih sijajnih 7,7 milijarde EUR. Komisija je ravnokar objavila to dejstvo. Le 709 milijonov EUR je bilo vrnjenih, kar zelo jasno kaže razliko v teh okoliščinah. To je verjetno pravilno, saj države članice ne morejo podati natančnih izračunov. Računsko sodišče je to potrdilo.
Tretjič, vse države članice morajo končno podpisati in poslati nacionalne izjave o upravljanju. Četrtič, Komisija mora biti politično odgovorna. Zato hočemo podpise, vsaj podpis gospoda Barrosa na zbirnem poročilu o letnih dejavnostih. Prav tako želimo ocenjevalno poročilo, ki ga določa Lizbonska pogodba.
Še vedno je nekaj stvari, ki jih je treba izboljšati. Na koncu bi se rad Računskemu sodišču toplo zahvalil za to poročilo.
Bart Staes
Gospod predsednik, gospe in gospodje, ko sem prebral poročilo, sem doživel občutek déjà lu, občutek, da sem še enkrat prebral nekaj, kar sem bral že vrsto let. Prvič, pojavlja se predvsem preveč pomembnih napak na področjih kmetijstva, Kohezijskega sklada, raziskav in razvoja, zunanje pomoči, razvojnega sodelovanja in izobraževanja. Drugič, nadzorni in kontrolni sistemi so le delno učinkoviti pri zavračanju in popravljanju zahtevkov za vračilo prekomernih ali neupravičenih stroškov.
Gospe in gospodje, še vedno se spopadamo s temeljnim problemom, da države članice ne počnejo tega, kar bi morale, to pa je pravilno spremljanje denarja, ki ga izplačujejo upravičencem. Pri tem govorimo o 80 % evropskega proračuna. Naslednji temeljni problem, ki ostaja, je, da si Komisija pri spremljanju dejavnosti držav članic v zvezi s tem ne prizadeva dovolj.
Zato podpiram strategijo poročevalca, ki bo na eni strani imela za posledico, če bomo to zahtevali, nacionalne izjave o upravljanju, ki jo bodo podpisali ministri za finance, na drugi strani pa se bo zagotovilo, da bo Komisija končno ukrepala proti vsem državam članicam, ki so v prekršku, in če bo potrebno, uvedla stroge sankcije: finančne narave - zadržanje črpanja subvencij. Po mojem mnenju je to pot, ki ji moramo slediti.
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, Računsko sodišče je neke vrste véliki nadzornik, lahko bi rekli policist, prijazen policist, čeprav imam včasih občutek, da včasih zamiži na eno oko in je predober in preveč dobrodušen do institucij, ki jih nadzira. Sklep tega poročila, sklep dela Računskega sodišča je, kot sledi: "dobro, ne pa popolno".
Občutek imam, da so številni ljudje v Evropi bolj črnogledi kot je Računsko sodišče. Sodišče mora imeti večjo vlogo, Sodišče mora biti verodostojno, da bodo v očeh davkoplačevalcev in volivcev verodostojne tudi evropske institucije. Če pa naj bo Sodišče verodostojno, mora resnično biti zelo dosledno, ker pa nam sodišče danes pravi, da je zadovoljno, da je kozarec 9 % poln, mislim, da bodo številni davkoplačevalci vprašali: "ampak zakaj je 5 % prazen?" Še bolj zato, ker gre za široko razširjeno prepričanje, da gre za več kot le 5 %. Strinjam se z naslednjim sklepom - nadzor na evropski ravni je včasih morda podrobnejši kot v državah članicah, in Sodišče pozivam, da izvaja okrepljen nadzor v državah članicah, kjer denar pogosto preprosto mečejo skozi okno.
Søren Bo Søndergaard
v imenu skupine GUE/NGL. - (DA) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil Računskemu sodišču za odlično poročilo Kot smo slišali, je na splošno prišlo do zmanjšanja števila napak. Kaj naj s tem počnemo? Po mojem je to odvisno od dveh stvari: izhodiščne točke in naših pričakovanj. Izhodiščna točka je bila strašno slaba. Leta 2008 so se v nasprotju s pravili izplačale milijarde. Zato naša pričakovanja ne zajemajo le izboljšav, ampak bistvene izboljšave na vseh področjih.
Se je to zgodilo? Da, v koheziji so se zmanjšala zmotna plačila, kar je dobro, čeprav je stopnja napak še vedno nesprejemljiva. Na drugih področjih pa je dejansko prišlo do dviga, kar preprosto ni dovolj dobro.
Komisar Šemeta je zadnjič v Odboru za proračunski nadzor in ponovno danes zatrdil, da je celotno zmanjšanje števila napak rezultat prizadevanj Komisije. Meni to ustreza. Komisiji z veseljem priznam zasluge. Vendar je v tem primeru prav tako jasno, kdo bo odgovoren, če se bo naslednje leto stopnja napak dvignila. Vzemite to kot povabilo.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, v zadnjih 16 letih so revizorji leto za letom zavračali obračun 90 % ali več proračuna, in letošnje leto ni nobena izjema. Govorijo o napakah, vendar te nepravilnosti po svoji naravi močno presegajo napake. Naj zadostuje, če povem, da bi takšne razmere povzročile zaprtje podjetja v zasebnem sektorju in obsodbo njegovih direktorjev.
Dejstvo je, da je bil denar davkoplačevalcev nezakonito porabljen. Letos revizorji trdijo, da pri vsaj 6 milijonih GBP do izplačila ne bi smelo priti. Kaj je bistvo tega problema? Pomanjkanje odgovornosti.
Komisija in revizorji bodo kot običajno krivili države članice, vendar ostaja dejstvo, da je za neuspeh kriva Komisija zaradi pomanjkanja ustreznih nadzorov. Komisija najlažje vzpostavi pravila in kaznuje tiste, ki jih kršijo, vendar je povsem razočarala, odgovornost pa nosi tudi ta parlament, saj je vsako leto dopustil takšne razmere in še naprej prosi za povečanje proračuna.
Nobenega upanja ni več, da bodo revizorji sploh kdaj pojasnili proračun. Na tej točki je edini način zaščite davkoplačevalskega denarja drastično zmanjšanje proračuna EU.
Zdaj pa se obračam na britanskega predsednika vlade. Gospod Cameron, ko ste sprejeli 2,9-odstotno povečanje proračuna EU za leto 2011, ste dramatično odpovedali. V imenu britanskih davkoplačevalcev vas na tem mestu prosim, da podate zahtevo po znatnem zmanjšanju proračuna za leto 2011.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, res je, da je stopnja napak v koheziji padla s 54 % v letu 2007 na 36 % v letu 2009. To drži. To je dejstvo in tudi sam moram to priznati. Kot je že povedal poročevalec, je ob podrobnejšem pregledu načina priprave teh številk jasno, da jih je treba jemati v relativnem smislu. Vendar je prav tako dejstvo, da sistemi nadzora na tem področju glede na poročilo Računskega sodišča niso učinkoviti. Poleg tega je dejstvo, da vsaj 3 % denarja sploh ne bi smeli izplačati. To pomeni, da bo imel gospod Hahn še veliko dela, med drugim bo moral urediti to delovno področje.
Po mojem mnenju je povečanje stopnje napak na področju kmetijstva očitno korak nazaj. Zapravljivost, na primer, ko se subvencije za rudarje izplačujejo milijarderjem, pa se ne šteje kot napaka.
Že v odboru sem omenil, da od Računskega sodišča ali Komisije še nisem dobil odgovora v zvezi s socialnovarnostnimi dajatvami, ki so bile izplačane dvakrat. Zato se moje vprašanje še enkrat glasi: Kdo je v tem primeru zagrešil napako? Bo denar vrnjen in o kolikšnem znesku govorimo? Na koncu bi rad dejal, da je pomembno, da bo Računsko sodišče v prihodnje ne le preverjalo, ali so bila plačila zakonito izvedena, ampak bo tudi zagotavljalo, da so ta stroškovno in na splošno učinkovita.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Najprej bi se rad zahvalil Victorju Caldeiri za to jasno poročilo, ki je pomembno za dejavnosti Komisije in izvajanje proračuna za leto 2009. Drugič, na začetku bi rad pojasnil nekaj, kar je za nas izjemno pomembno: državljani Evrope, ljudje, ki plačujejo davke in dajatve in ustvarjajo ta proračun, nas enkrat vsakih pet let izvolijo in pošljejo v Evropski parlament. Na podlagi dejstva, da se redno vračamo domov in se z njimi srečujemo, vam povem, da po njihovem izvajanje proračuna za leto 2009 ne moremo jemati kot uspešno. Naj vam za to podam samo dva razloga.
Prvič, nacionalne izjave o upravljanju nimajo politične podpore. Drugače povedano, izjave ne podpiše niti minister za finance niti predsednik vlade. Posledično ne vemo, kdo je odgovoren za te nacionalne izjave o upravljanju in v kolikšni meri so razumljive in natančne. To v praksi utrjuje pot netočnemu poročanju in če ni netočno, je vsaj nepopolno.
Drugič, če so se napake pojavile pri upravljanju evropskih sredstev, mora vsaka država denar vrniti Komisiji. Z drugimi besedami, državljani Evrope plačajo enkrat, da se oblikuje evropski proračun, na drugi strani pa morajo kot tisti, ki izgubljajo, pokriti še izgubo v nacionalnem proračunu. Državljani Evrope tako dvakrat plačajo za napake, zmote ali celo goljufije, ki se zakrivijo pri upravljanju evropskih sredstev.
Tretjič, podpiram Komisijo in Evropsko računsko sodišče. Tudi jaz sem za tesnejše povezave med to institucijo in nacionalnimi revizijskimi organi v vseh državah članicah. Verjamem, da, če želimo v proračunu več denarja, moramo predvsem bolje porabiti tega, ki ga imamo. Da pa bi ga bolje porabili, moramo najprej vedeti, kje so težave in kako jih lahko rešimo.
Luigi de Magistris
(IT) Gospa predsednica, prepričan sem, da se zdaj lahko pogovarjamo o zmanjšanju napak, ker nam je to omogočilo Računsko sodišče s svojimi veščinami, neodvisnostjo in strokovnostjo, in prosim predsednika Caldeiro, da to upošteva.
Mislim, da sta Komisija in Parlament igrala pomembno vlogo pri izboljšanju, zlasti Odbor za proračunski nadzor, ki velik pomen pripisuje preglednosti in učinkoviti ter uspešni porabi javnih sredstev.
Ugotoviti moramo, kaj je še treba izboljšati, ker je še vedno veliko stvari, ki niso pravilne, zlasti v občutljivih sektorjih, kot sta kmetijstvo in kohezija, s pogosto zaskrbljujočimi stopnjami napak v sektorjih, kjer so na področjih, kot so naročila in prekomerno zaračunavanje, razširjene goljufije. Mislim, da je treba znižati stopnjo birokracije in zmanjšati nesmiselne birokratske postopke, namesto tega pa uvesti nekaj jasnih pravil, s katerim bomo poslali jasen in odločen "ne" vsem oblikam goljufije v sektorjih, kjer je korupcija močno razširjena.
Naslednji pomemben dejavnik je povečanje vloge Urada za boj proti goljufijam, OLAF, da se bo boril proti vsem oblikam goljufije in korupcije. Drugi vidik, ki ga moramo prav tako izpostaviti - to smo se naučili tudi ob nedavnem obisku Odbora za proračunski nadzor v Italiji -, je, da pri javnih sredstvih obstaja tudi tveganje močnega pritiska organiziranega kriminala in oblik korupcije. Vloga Urada za boj proti goljufijam, OLAF, bi bila lahko pri tem bistvena ob večjem sodelovanju med državami članicami, Komisijo in Parlamentom.
Naslednja povsem bistvena točka je, da mora Komisija okrepiti svojo neodvisnost od držav članic. Prepričan sem, da je treba sredstva blokirati, da se prepreči ponovitev takšnega vedenja, zlasti v državah, kjer se že leta pojavljajo hude napake - ne govorim o majhnih napakah - in masovne goljufije.
Raven verodostojnosti Evropskega parlamenta in evropskih institucij se v veliki meri določa glede na raven preglednosti in pravilnosti porabe javnih sredstev. Zato menim, da je še veliko možnosti, da stvari izboljšamo.
Peter van Dalen
(NL) Gospa predsednica, čeprav Računsko sodišče izjavlja, da se je stanje glede odgovornosti pri evropskih izdatkih izboljšalo, pa nam za izdatke ni zagotovilo popolne izjave o zanesljivosti. To je delno zato, ker se kljub nekaterim izboljšavam pri drugi največji postavki, koheziji, še vedno pojavljajo napake pri približno 40 % projektov. Tako za 2 milijardi EUR od skupnega proračuna v višini 35 milijard EUR ni mogoče zagotoviti izjave o zanesljivosti. To se mi zdi nesprejemljivo, zato bi morala predvsem Komisija temeljito preučiti, kako je prišlo do teh napak in kako bi jih lahko zmanjšali. To je še zlasti pomembno ob upoštevanju razrešnice za proračun za leto 2009.
Včeraj je gospod Engwirda, član Računskega sodišča, izjavil, da je do napak prišlo predvsem zaradi zapletenosti postopkov. To še enkrat kaže na to, da mora Evropa nujno postati preprostejša in preglednejša. Če se to ne bo zgodilo, bodo naši državljani Evropo še naprej imeli za zapleteno in pretirano oddaljeno.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Jens Geier
(DE) Gospa predsednica, gospoda van Dalena bi rad vprašal, ali se zaveda, da se visoki odstotki nanašajo le za vzorec. Drugače povedano, napake se niso pojavile pri 36 % vseh plačil, ampak gre za 36 % plačil v vzorcu. Če to ekstrapoliramo, je v primeru Kohezijskega sklada rezultat vsaj 5 %. Zato milijarde, ki ste jih omenjali, ne predstavljajo natančnih zneskov. Ste se tega zavedali?
Peter van Dalen
(NL) Gospa predsednica, to sem popolnoma razumel. Zame je resnična težava v tem, da za milijarde evrov ne moremo dobiti izjave o zanesljivosti, zato sem prosil Komisijo, naj temeljito preuči in preveri, kako je mogoče stanje izboljšati. Na srečo, je komisar v svojem govoru pred minuto že navedel, da bo sprožil takšno preiskavo in zadevo vzel zelo resno.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, ocene Evropskega računskega sodišča kažejo, da je zaradi površnosti, slabega upravljanja, goljufije, nepoznavanja in pomanjkanja kontrol iz evropskega proračuna za leto 2009 izginilo 6 milijard EUR. Računsko sodišče je razkrilo škandalozno dejstvo, da okrog 40 % uradnikov EU prejema družinske dodatke, ki so dvakratni običajni prejemki. Grčija spet povzroča težave. Ne gre le za to, da so jo ostale države članice rešile z reševalnim svežnjem v višini več milijard evrov, Grčija je v prvi vrsti tudi, ko gre za goljufije s subvencijami. Pogledati je treba le z gozdom poraščena območja, za katera je Grčija uveljavljala subvencije za zelene površine, pa vidite skrajno predrznost njenega delovanja.
Razmere so še slabše v zvezi z regionalnimi subvencijami. Kot je dejal prejšnji govornik, bi bilo dovolj slabo že, če bi bile napake le pri 36 % plačil, ki so jih preverili. Zato pozivamo gospoda Hahna, naj glede svojega pomembnega delovnega področja sprejme drastične ukrepe. Nimamo denarja, ki bi ga lahko kar razdajali.
Na koncu bi se rad čestital zavzetim zaposlenim na Računskem sodišču. Izredno so motivirani, mi, politiki, pa bi jih morali spodbujati, da naj bodo pri preverjanjih še natančnejši. Kot politiki lahko pripravimo in izvajamo smernice.
Jan Olbrycht
(PL) Gospe in gospodje, menim, da moramo biti med razpravo o tem poročilu dovolj natančni v svojih izjavah, kajti pri tem se pogosto pogovarjamo o napakah, nepravilnostih in poneverbah. Poročilo jasno kaže, da se je stopnja napak v kohezijski politiki razločno zmanjšala. Stopnja znaša okrog 5 % in s tem v zvezi se ne moremo hkrati pogovarjati o stopnjah napak, ki so 20, 30 ali 40 %, ker nam to zmede celotno sliko. Gre za jasno izboljšanje nečesa, kar lahko zagotovo imenujemo zelo zapletena politika, saj se jo upravlja skupaj z državami članicami. Problem za vse nas je, kako izboljšati to politiko, ki ima zelo zahtevno in zapleteno strukturo, vendar ima veliko dodano vrednost. Stanje se spreminja in to je treba sprejeti z zadovoljstvom in pozitivnimi izjavami.
Vendar bi rad vašo pozornost usmeril k določenemu motečemu delu poročila in pri tem navajam: "Ob upoštevanju tega Sodišče sklepa, da ni mogoče izvesti smiselne primerjave med svojo oceno stopenj napak in podatki o finančnih popravkih in izterjavah, ki jih je zagotovila Komisija". Mislim, da je ta izjava zelo tehtna in pomembna za prihodnost, kajti ne želimo si razmer, kjer bi Sodišče ugotovilo, da s Komisijo ne more doseči sporazuma o rezultatih. Več dela je potrebnega in te stvari je treba pojasniti.
Christel Schaldemose
(DA) Gospa predsednica, rada bi se zahvalila Računskemu sodišču, da so nam še enkrat zagotovili odlično orodje za oceno naše porabe denarja v EU. Na srečo lahko potrdimo, da se premikamo v pravo smer, čeprav je še vedno veliko težav. Ker pa se stvari odvijajo v pravo smer, mislim, da bi morali izkoristiti ta čas in si dobro pogledati, kaj naj bi bil naslednji korak. Če si pogledamo stanje v zvezi z upravnimi izdatki, na primer, ugotovimo, da imamo učinkovit sistem nadzora in malo napak. Vendar po mojem mnenju to ni dovolj. Prav tako si moramo vzeti čas in preveriti, ali dejansko pravilno uporabljamo ta denar.
Upravni izdatki so izdatki za naše plače, stavbe in podobno. V zvezi s tem se moramo vprašati, ali res dobimo dovolj za denar, ki ga namenjamo za plače. Ali denar pravilno uporabljamo glede na način upravljanja zgradb, itd.? Prepričana sem, da moramo razpravo zdaj premakniti korak naprej, da se bomo pogovarjali o tem, ali je to dovolj učinkovito, in bomo hkrati zagotovili večjo preglednost. Zato pozivam ne le Evropski parlament, ampak tudi Komisijo, da pokažeta precejšnjo pripravljenost, da zagotovita večjo preglednost in se vključita v to razpravo.
Andrea Češková
(CS) Med sedanjim zasedanjem se je zaključni račun Evropske unije zdaj že drugič pojavil v razpravi. Najprej bi se rada iskreno zahvalila gospodu da Silvi Caldeiri in njegovi ekipi za opravljeno delo. Na drugi strani pa sem presenečena nad stopnjo napak, ki se spet pojavlja pri 92 % proračunskih izdatkov in velja za vsa poglavja, razen za upravne izdatke in gospodarske zadeve. Rada bi vprašala, v kolikšni meri so za te napake odgovorne države članice in kolikšna je odgovornost Komisije.
Odgovor, naveden v poročilu, pravi, da so v sedanjih sistemih nadzora v državah članicah številne pomanjkljivosti. Mislim, da za preprečevanje tako obsežnih napak potrebujemo predvsem več sodelovanja in odprtost držav članic.
Tamás Deutsch
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kolegi, Računsko sodišče je s pripravo poročila o reviziji proračuna EU za leto 2009 odlično opravilo delo in gospod Caldeira in člani Računskega sodišča si zaslužijo čestitke za svoje delo. Strinjam se s tistimi govorniki, ki so dejali, da poročilo jasno in nedvoumno kaže, da gre pri uporabi sredstev EU za trend izboljšanja in da splošna stopnja napak pada. Vendar pa je treba na podlagi poročila ugotoviti jasne in očitne posledice in kaj je treba narediti tu v Parlamentu, Komisiji in drugih institucijah EU.
Padajoča stopnja napak pomeni nič manj kot to, da je Računsko sodišče ugotovilo, da se je več milijard evrov sredstev EU porabilo nepravilno ali nezakonito, kar lahko celo sproži sum o kaznivem dejanju. To pomeni, da je treba ukrepati. Omenila bi predvsem naslednji ukrep, in sicer bi bilo zelo pomembno, da Računsko sodišče v naslednjem obdobju pripravi razčlenitev po državah članicah in pokaže obseg napak pri uporabi sredstev EU in standard delovanja nadzornega mehanizma v vsaki državi. Tudi to lahko prispeva k nadaljnjemu znižanju stopnje napak.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospa predsednica, še enkrat pozdravljam izboljšave, ki so bile uvedene prek intenzivnega dialoga med Računskim sodiščem, Komisijo in seveda Parlamentom. Letošnje poročilo prav tako kaže, da ne moremo počivati na lovorikah in moramo ostati na budni.
Menim tudi, da je predlog gospoda da Silve Caldeire o prihodnjem sodelovanju za izboljšanje in poenostavitev pomembnih vidikov finančne uredbe zelo pozitiven, tako kot novi zakonodajni predlogi, s katerimi bi se morda lahko ukvarjali skupaj, da bi dosegli dober rezultat.
Glede drugih institucij pa bom podrobno spremljala vse vidike, povezane z odhodki pri poslovanju Sveta, predvsem varni evropski sistem samodejnih sporočil v okolju z več ponudniki, kjer se izrecno omenjajo potreba po izboljšavah napovedi za proračun Sveta, in posamezni vidiki, ki se navezujejo na Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, pri katerih se zdi, da so jima proračun močno zmanjšali. Prav tako me zanima dejstvo o prejemu informacije, da je bil primer, povezan z Ekonomsko-socialnim odborom, posredovan Evropskemu uradu za boj proti goljufijam. Poleg tega bi rada dobila mnenje glede precejšnjega povečanja osebja v Odboru regij med letoma 2009 in 2010.
Iliana Ivanova
(BG) Gospe in gospodje, izredno pomembno je, da poudarimo dejstvo, da sklepi Računskega sodišča izpostavljajo napredek, ki ga je pri nadzoru črpanja evropskih sredstev dosegla Komisija. Upam, da bodo obenem dejansko upoštevani priporočila in predlogi, ki jih Evropski parlament že leta dolgo ponavlja v poročilih, zlasti glede področij, kjer je raven nepravilnosti še vedno visoka. Kakovost informacij, ki jih zagotavlja Računsko sodišče, naj bi se tudi še izboljšala. Prepričana sem, da bi res morali prejeti natančne številke in podatek o ravni nepravilnosti, s katerimi moramo biti seznanjeni.
V zvezi z letom 2009 je dobra novica, da je raven nepravilnosti na področju kohezijske politike v primerjavi z letom prej močno padla. Vendar pa ostaja še pomembno vprašanje, ali se bo to zmanjšanje sčasoma ustalilo ali pa gre le za srečno naključje in je razlog v izbiri držav, ki so bile revidirane.
Vsekakor ostajajo na programu nerešena vprašanja, povezana z nepravilnostmi na področjih zunanje pomoči, razvoja in širitve, kmetijstva, raziskav, energije in prometa, izobraževanja in državljanstva.
Računskemu sodišču, Komisiji in Svetu želim zagotoviti, da se bomo pri našem delu v Odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor v prihodnjih mesecih veliko in predvsem osredotočili na to, kako naj bo upravljanje evropskih sredstev učinkovitejše.
Še naprej bomo poudarjali odgovornosti, ki jih morajo v zvezi s tem prevzeti Evropska komisija in države članice in se jih strogo držati, in ukrepe, ki naj bi jih sprejeli proti kršiteljem, da bomo pri zaščiti interesov evropskih državljanov res uspešni.
Jens Geier
(DE) Gospa predsednica, gospod Caldeira, gospod Šemeta, kohezijska politika je bolehni del proračuna EU. Lani je bil ta bolnik na intenzivni negi in letos okreva. Vendar je še daleč od popolne ozdravitve in bolezen se lahko vsak trenutek vrne. Pri več kot 5 % vseh plačil v okviru kohezijske politike so se pojavile napake, 3 % plačil pa sploh ne bi smeli izvesti. To znaša približno 700 milijonov EUR. Velik del teh zmotnih plačil bi lahko preprečile države članice. Napake se kljub obstoječim sistemom nadzora, ki jih je odobrila Komisija, pojavljajo v javnem naročanju in pri izplačilih kohezijskih sredstev. Te sisteme nadzora moramo še enkrat podrobno pregledati. V moji domovini, Nemčiji, so vzorci pokazali, da so vsi sistemi, ki smo jih preizkusili, le delno učinkoviti.
Za upravljanje proračuna je odgovorna Komisija. Lahko bi razpravljali o tem protislovju - napake v državah članicah, za katere je odgovorna Komisija -, v domačih državah to lahko pojasnimo medijem in o tem lahko obvestimo državljane. V političnem smislu pa je naloga Komisije, da reši ta problem v državah članicah. Gospod Šemeta, na tem področju morate prevzeti nadzor, pri čemer boste imeli našo podporo.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, predstavniki Komisije in Računskega sodišča, oglašam se kot koordinator za regionalno politiko v Skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov).
Če si pogledam stopnjo napak, ugotovim, da je bilo v koheziji doseženo očitno izboljšanje. Zdaj lahko vidimo vpliv novih predpisov, ki smo jih sprejeli za obdobje 2007-2013, in akcijskih načrtov, ki jih je močno zagovarjal ne le Parlament, ampak tudi sedanja in prejšnja Komisija. Večino problemov ali napak je mogoče najti v dokumentaciji o javnem naročanju. Prenos evropske zakonodaje v zakone številnih držav članic in s tem povezano izvajanje sta stopnjo napak potisnila navzgor do sedanje zelo visoke ravni.
Zato zahtevam, da komisarji pripravijo akcijski načrt, ki bo med drugim v zvezi z javnim naročanjem pritisnil na države članice ali pa jih podprl. Prejšnji teden sem imel priložnost voditi delegacijo Evropskega parlamenta v Romunijo in tam smo lahko videli, kako se borijo s tem in s kakšnimi težavami se srečujejo. Tu bi lahko dosegli še veliko napredka.
Nazadnje, zelo podpiram nacionalne izjave o upravljanju, to so finančne izjave, ki jih morajo posredovati države članice, kajti prav na ravni držav članic je največ napak.
Derek Vaughan
Gospa predsednica, glede tega poročila bi rad bil čim bolj pozitiven, ker sem vedno prepričan, da bi morali revizije uporabiti za izboljšanje stvari in učenje iz lastnih napak. Veliko je primerov, kjer bi Komisija, države članice in upravičenci to lahko storili, da bi stvari izboljšali, na primer v kmetijstvu. Nenehne spremembe zahtev Komisije povzročajo težave državam članicam in upravičencem; to mi v Walesu nenehno govorijo. Da bi zmanjšali zahtevke kmetov v zvezi z neupravičenimi zemljišči, bi Komisija lahko zagotovila zakonodajo, ki jasno opredeljuje dejavne kmete po vsej EU, to pa bi potem uporabile vse države članice, ki so sedaj nekoliko previdne. In na koncu, skorajšnja reforma SKP je zlata priložnost za poenostavitev procesov, da se zagotovi, da se v Evropi pri porabi za denar zagotavlja ustrezna vrednost, hkrati pa so koristi še naprej deležni posamezniki in skupnosti.
Andrzej Grzyb
(PL) Gospa predsednica, predstavitev rezultatov dela Evropskega računskega sodišča vedno zagotovi odlične informacije, ki omogočajo primerjavo med tem, kakšne so bile stvari v preteklosti in kaj bi bilo treba storiti v prihodnje. Kakšen bi bil splošen zaključek? Zdi se, da povsod, kjer so postopki manj zapleteni in je lažje uporabiti denar, najdemo manj pomembnih napak. Bolj kot je zapletena politika, večji je pomen napak in včasih tudi nepravilnosti. Tak primer je kohezijska politika, ki je prav tako zelo pomembna za Evropsko unijo. Zato je bilo prav tako ugotovljeno, da ima kmetijska politika Unije visoko stopnjo napak, tam pa, kjer so postopke za uporabo sredstev poenostavili, je manj napak kot na področjih, kjer so postopki bolj zapleteni.
Pozornost bi rad usmeril na pomen sodelovanja z nacionalnimi nadzornimi organi, pa tudi - in o tem še nismo govorili - na pomen sodelovanja z nacionalnimi parlamenti in zlasti odbori za evropske zadeve, proračune in proračunski nadzor. Sam sem bil poslanec v poljskem nacionalnem parlamentu v času, ko smo se začeli ukvarjati z informacijami Evropskega računskega sodišča, in poslanci so to zelo dobro sprejeli.
Karin Kadenbach
(DE) Gospa predsednica, iskreno se zahvaljujem Računskemu sodišču. To poročilo jasno kaže, da se nadzor nenehno izboljšuje. Ne skrbijo me toliko stopnje napak, ki so bile posebej navedene, ker menim, da je proces revidiranja učni proces. Vključuje vse bolj natančno preučitev problemov in, hvala bogu, odkrivanje vse večjega števila napak. Naša naloga je, da sodelujemo in preprečujemo, da se bi te napake v prihodnosti ponovile. Zato bi želela vse ponovno opozoriti na peto kohezijsko poročilo, ki je bilo predstavljeno včeraj. Komisija vabi vse vpletene, da izrazijo svoja mnenja o vprašanjih, navedenih v tem dokumentu. To je velika priložnost, da se postavijo temelji za prihodnjo ureditev subvencij, ki bo na eni strani zagotavljala lažjo pridobitev subvencij na tem področju, poenostavljen dostop in manjšo birokracijo, na drugi strani pa potreben strog nadzor za zaščito denarja davkoplačevalcev, ki se uporablja.
Zato pozivam vse vpletene, da izpolnijo to zahtevo Komisije. V Parlamentu bomo to seveda storili.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Gospa predsednica, današnja razprava kaže, da je bil leta 2009 dosežen nadaljnji napredek na področju upravljanja evropskega proračuna. Jasno mnenje Računskega sodišča o računih in najnižja stopnja napak doslej za celoten proračun, kot nam je zadeve predstavil naš zunanji revizor, potrjuje, da je Komisija sprejela pravilne odločitve in predlagala ustrezne ukrepe za izboljšanje izvajanja programov v sedanjem finančnem obdobju.
Toda Računsko sodišče omenja tudi področja, kjer vsi finančni akterji zahtevajo napredek. Pri tem imam seveda v mislih Komisijo in finančne akterje v državah članicah, katerih obveznosti in odgovornosti pri deljenem upravljanju so bile jasno poudarjene v novi Pogodbi o delovanju Evropske unije.
Številni med vami ste tu govorili o uporabi sankcij za države članice in povedati moram, da Komisija sankcije uporablja zelo strogo. Prav sedaj poteka proces zadržanja ali prekinitve 40 kohezijskih programov v višini 1,75 milijarde EUR. To je ogromen znesek, še bolj pomembno pa je, da se je število ukrepov v letu 2010 skoraj podvojilo v primerjavi s številom ukrepov v letu 2009. Prejšnji petek smo tudi sklenili, da bomo zahtevali vrnitev nepravilno porabljenega denarja v kmetijstvu v višini več kot 578 milijonov EUR; te sankcije zares izvajamo strogo in to nameravamo tudi v prihodnje. Iz poročila Računskega sodišča prav tako izhaja, da se je v zadnjih letih raven izterjav in finančnih korekcij znatno zvišala in je letu 2009 znašala 3,3 milijarde EUR. Tudi to je zelo velik znesek in naš namen je, da s to politiko nadaljujemo in po potrebi zelo dosledno izvajamo sankcije.
Poročilo Računskega sodišča in postopki razrešnice, ki se zdaj začenjajo, bodo bistveni ne le pri odpravljanju pomanjkljivosti sedanjih programov, ampak tudi zaradi izkušenj za naslednje generacije programov. Računsko sodišče je pravilno navedlo nadaljnjo pot, ki seveda pomeni poenostavitev in izboljšave pravil javnega naročanja, kajti res je, da je do velike večine napak prišlo zaradi kršitve meril upravičenosti ali pravil javnega naročanja. Iz tega se moramo nekaj naučiti in Komisija je pripravljena, da to stori. Izpolnila bo priporočila Računskega sodišča in se že veseli uspešnega postopka razrešnice.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predsednik Računskega sodišča. - Gospa predsednica, spoštovani poslanci, hvala za različne pripombe, ki ste jih ob tej priložnosti naslovili na Računsko sodišče, kar pomeni tudi priznanje tistim, ki v skladu z najvišjimi strokovnimi in mednarodnimi revizijskimi standardi v naši instituciji vsak dan izvajajo njene pomembne naloge. Priporočilom tega parlamenta namenjamo vso pozornost in dovolite mi, da podam dva primera o tem, kaj smo storili v tem letnem poročilu za leto 2009, da bi obravnavali zahtevo te institucije za več informacij.
Podajamo vam celovito presojo stanja; prvič navajamo, kakšno je celovito stanje. Ugotavljamo, da se je v zadnjih letih izboljšalo; zmanjšujejo se najverjetnejše napake za celoten proračun. Prav tako smo vam posredovali več informacij kot lani, zlasti na področju kohezije, kajti lani smo navedli, da najmanj 11 % sredstev ne bi smelo biti izplačanih; letos lahko povemo, da najverjetnejša ocenjena napaka zares presega 5 %, česar lani nismo mogli reči in da najmanj 3 % sredstev ne bi smelo biti povrnjenih. To je merilo za napredek, ki smo ga ugotovili. To so dejstva. Zakaj? Kakšni so razlogi za to? Kakšen napredek smo dosegli? Dejstev si ne izmišljamo; ne dobrikamo se Komisiji ali državam članicam. Računsko sodišče je neodvisna revizijska institucija, ki jo ureja pogodba. Naše ugotovitve temeljijo na dokazih in o tem poročamo tej instituciji, ki ji moramo pomagati pri tem postopku razrešnice.
Pripravljeni smo vam pomagati pri tem delu, glavni razlog pa je, kot smo navedli v našem poročilu, da bi sistemi, vzpostavljeni za upravljanje sredstev za to programsko obdobje 2007-2013, bolje delovali. Drugi razlog je, da izplačila sredstev za programsko obdobje znašajo le 25 %, tako da je po naši evidenci finančno izvajanje za obdobje nižje od pričakovanega. Združitev teh dveh dejavnikov - boljše delovanje sistemov na eni strani in nižje izvrševanje, torej manj dejansko opravljenih izplačil, na drugi strani - je povzročila stanje, v katerem smo sedaj. Zato to opozorilo. Videti moramo, kako se bodo sedaj odvijale stvari s sistemi, ki se dobro obnesejo v vseh 27 državah članicah in z vsemi sredstvi, izplačanimi v prihodnosti. Zato to opozorilo.
Povedal sem, da smo pripravljeni pomagati temu parlamentu, zlasti pa Odboru za proračunski nadzor, pri njegovi razrešnici. Naši člani vam bodo pri tem pomagali in vam posredovali vse informacije, ki jih potrebujete. Pomagamo pa vam tudi z našimi posebnimi poročili. V njih lahko najdete revizije in druge elemente, ki analizirajo vpliv financiranja v resničnem življenju, kako učinkovito so se uporabila sredstva, in menim, da so tudi to zelo dragocene informacije za to institucijo.
Jasno je, da odgovornost za izvrševanje proračuna nosi predvsem Evropska komisija, vendar pa Lizbonska pogodba navaja, da tudi v sodelovanju z državami članicami. Če se ozremo v prihodnost, bi rekel, da imamo edinstveno priložnost za to, da še nadalje izboljšamo upravljanje proračuna Evropske unije. O novi finančni uredbi poteka razprava in kmalu bo sprejeta, kar bo izhodišče za odločanje in usmerjanje upravljanja za prihodnji napredek. Če želimo imeti preprosta pravila in učinkovitejše, gospodarnejše sisteme za njihovo upravljanje v državah članicah in Komisiji, je zdaj trenutek, da obravnavamo ta vprašanja. Naslednje leto bo na vrsti tudi pregled proračuna.
Komisija, Svet in Evropski parlament se tako soočajo z novim obdobjem sprejemanja pomembnih odločitev za izboljšanje stanja v prihodnosti. Predlagam, da bi pomoč Evropskega računskega sodišča pri tem temeljila na priporočilih, ki smo jih že predložili v našem mnenju o najpomembnejših tveganjih in izzivih za izboljšanje finančnega upravljanja Unije.
Ponavljam, da se moramo v zvezi z novo generacijo programov za obdobje po letu 2013 vprašati: Ali lahko programi financiranja zagotovijo dodano vrednost za Evropsko unijo? Ali so predloženi programi preprosti, z jasnimi cilji, uresničljivi in z jasno razmejenimi odgovornostmi? Želimo se izogniti negotovosti, ko včasih trdimo, da ni odgovornosti niti na strani Komisije niti na strani držav članic. Sedaj imamo priložnost in Računsko sodišče se veseli, da vam bo lahko pomagalo pri tej nalogi.
Predsednica
Točka je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Jean-Pierre Audy
Evropsko računsko sodišče je prvič v 16 letih izdalo pozitivno izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. To predstavlja konec cikla, ki se je začel s Santerjevo komisijo, ki je odstopila leta 1999. Tako stanje je zasluga odločnosti Evropskega parlamenta in njegovega Odbora za proračunski nadzor, da Komisijo in države članice - v zadevah glede deljenega upravljanja - prisili, da evropska sredstva pravilno upravljajo. Delo Računskega sodišča pozdravljam. Ne razumem, zakaj Unija v svoje knjige ne vnese zneska v višini 37,2 milijarde EUR, ki ga dolgujejo države članice za pokojnine osebja, zaradi česar ima približno 44 milijard EUR negativnega lastnega kapitala. To ni laskava podoba! Ne vem, kako si bomo lahko izposojali na trgih, da bomo zbrali 60 milijard EUR, potrebnih za načrt stabilnosti. Na koncu menim, da je to poročilo prepozno. V resni organizaciji je treba poslati revizorsko poročilo do 30. junija v letu, ki sledi letu revizije. Pričkanja o zahtevnih vprašanjih in številnih vključenih jezikih niso sprejemljiva.
Zuzana Brzobohatá
Evropsko računsko sodišče predstavlja svoje šestnajsto poročilo, v katerem podaja izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovanja, na katerem temeljijo zaključni računi proračuna EU. Rada bi poudarila, da stopnja napak pri nekaterih transakcijah ostaja visoka. Računsko sodišče na primer navaja, da stopnja napak pri projektih na področju kohezije presega 5 %, kar je po mojem mnenju preveč, čeprav je v zadnjih letih prišlo do izboljšanja. Menim, da bi morala Evropska komisija storiti vse za znižanje stopnje napak na najvišjo sprejemljivo raven 2 %. Seveda pa je treba omeniti, da stopnja napak ne pokaže vedno nepravilnosti pri upravljanju dodeljenih sredstev, ampak gre pogosto za računovodske napake pri vodenju posameznih projektov.
Véronique Mathieu
Računsko sodišče v svojem letnem poročilu o izvrševanju proračuna za leto 2009 v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig ugotavlja, da nekateri konsolidirani subjekti niso posredovali izkazov v zvezi s svojimi konsolidiranimi računovodskimi izkazi ali pa so predložili spremenjen izkaz. Evropska policijska akademija (CEPOL) je eden od subjektov, za katere že več let ni ustreznih informacij. Posledica tega so velike, kajti po podrobni reviziji poslovnih knjig Evropske policijske akademije v juliju 2010 so bili opravljeni popravki računovodskih izkazov. Finančno poročilo za leto 2009 za agencijo je ponovno preučilo računovodsko vodenje v obračunskih letih 2008 in pred njim ter ocenilo, da znaša proračunski vpliv popravkov približno 13 % sedanjega proračuna agencije. Akademija je 1. januarja 2006 postala agencija Skupnosti, zato je Računsko sodišče izdalo mnenje s pridržkom v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig le za obračunsko leto 2007. To ni zadoščalo, da bi ponovno uredili poslovne knjige za obdobje pred letom 2010.
