Industrijske emisije (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Krahmerja v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) - C6-0002/2008 -.
Holger Krahmer
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, kmalu bomo glasovali o direktivi o preprečevanju industrijskih emisij. Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane je z veliko večinjo sprejel številne kompromise. Upam, da bo tudi nam to uspelo, saj bodo ta pravila omogočila uskladitev okoljskih zahtev za industrijske obrate v EU. S tem se bo izboljšalo varovanje okolja, istočasno pa bo zagotovljena poštena konkurenca.
Kompromisi temeljijo predvsem na evropskem varnostnem omrežju. Ta koncept uvaja mejne vrednosti emisij onesnaževal v industriji, ki veljajo za celotno Skupnost. Te opredeljujejo jasne zahteve glede izdajanja dovoljenj za industrijske obrate. Če želijo pridobiti dovoljenje, morajo biti boljši od specifikacij varnostnega omrežja. Ta pristop omogoča dovolj prostora za manevriranje pri določanju posameznih zahtev. Hkrati pa bo zaradi odstopanja odpravljena možnost zlorabljanja prostora za manevriranje in delovanja obratov s slabimi emisijskimi ocenami. Z varnostnim omrežjem bomo zagotovili jasnost skupaj s potrebno prilagodljivostjo. Popolnoma nobene potrebe ne bo po prilagodljivih odstopanjih, ki dopuščajo različno tolmačenje.
Ko sem podal ta predlog, so me obtožili, da sem "aktivist zelenih". To - se bom izrazil nekoliko previdneje - je pretiravanje. Gre za izboljšanje izvajanja predpisov EU, ki so v veljavi že več let. Najboljše razpoložljive tehnologije - to je tudi glavni namen varnostnega omrežja - bi morale predstavljati standard v vseh industrijskih obratih v EU že od lanske jeseni, vendar temu še zdaleč ni tako. Najboljše razpoložljive tehnologije se trenutno na razumen način uporabljajo v treh državah članicah.
Pri industrijskem onesnaževanju okolja eno izmed glavnih vprašanj predstavljajo oksidi dušika in žvepla. Ob doslednem izvajanju najboljših razpoložljivih tehnologij obstaja možnost za zmanjšanje od 60 % do 80 %. To so vrednosti Evropske agencije za okolje. Te tehnologije niso znanstvena fantastika. Ne gre za nekaj, kar bi nastalo v laboratoriju, niti v fazi laboratorijskega testiranja, je na voljo, je cenovno dostopno in deluje. Kljub temu številne države članice ne vlagajo preveč truda v to, saj je veliko denarja tudi v obratih, ki močno onesnažujejo. Nekatere države članice so več let enostavno zanemarjale naložbe v posodobitev svojih obratov. To izkrivlja konkurenco in škoduje našemu okolju, zaradi tega zagovarjam nov pristop za izboljšano izvajanje najboljših razpoložljivih tehnologij.
Kompromisni paketi bodo zmanjšali stroške birokracije, ki predstavljajo samo tratenje denarja, nikakor pa ne pripomorejo k čistejšemu okolju. Zaradi tega povezujemo številna poročila, ki jih morajo upravljavci obratov predložiti organom v zvezi s tveganjem, ki jih njihovi obrati predstavljajo in ali upravljavci delujejo v skladu z zahtevami, ki se nanje nanašajo. Enako velja tudi za inšpekcijske preglede, ki jih izvajajo organi oblasti. Kjer bi lahko obstajala nevarnost, je treba opraviti natančnejši pregled. Tam, kjer se ne zgodi nič, stalno spremljanje ni potrebno.
Varstvo tal je za številne v tem parlamentu boleča točka. Žal konstruktivna razprava o tej zadevi ni več mogoča, čeprav bi lahko dosegli kompromise. Obseg poročila o statusu tal zmanjšujejo le na bistvene stvari - ni treba, da je poročilo o statusu zapleteno, prav tako ni treba, da se vedno pripravi. Namesto tega smo osredotočeni na dejansko tveganje, ki ga predstavlja posamezen obrat. Analize so potrebne, kadar se dejansko ravna z določenimi količinami nevarnih snovi.
Prav tako je nerealno čiščenje in vračanje mest v njihovo prvotno stanje in prav zaradi tega kompromis sedaj govori o čiščenju do zadovoljivega stanja. To v ničemer ne spreminja mojega osebnega videnja, da varstvo tal ni področje, ki bi moralo biti urejeno na ravni EU. Bolje bi bilo, če bi to prepustili državam članicam.
IPPC vpliva skoraj na vse industrijske sektorje. Zaradi tega je v minulih letih prihajalo do intenzivnega lobiranja. Na nekaterih področjih so bile izboljšave prvotnih kompromisov resnično potrebne, na primer v zvezi s kmetijstvom. Izračunavanje mejnih vrednosti za perutnino je preveč birokratsko. Namesto da razlikujemo po različnih vrstah med purani, racami in brojlerji, bi morali ohraniti mejno vrednost 40 000 mest za perutnino.
Poleg tega tudi proizvodnja naravnega gnoja in gnojnice ne spada v področje uporabe te direktive. Gre za pomembno temo, uredba služi svojemu namenu, vendar prosim, ne v tem pravnem aktu. Kmetovo polje ni industrijski obrat. Kmetje imajo na svojem seznamu želja še več točk, odločitev o teh dveh točkah pa je primerna. Zaradi tega sem se nekoliko potrudil in v zvezi s to točko pridobil soglasje poročevalcev v senci.
Isto velja za pridobivanje električne energije iz odpadnih plinov v proizvodnji jekla. Ta proces je zelo učinkovit in proizvaja energijo iz sicer neuporabnega stranskega proizvoda. Majhno zmanjšanje emisij onesnaževal, ki je bilo zaželeno, je mogoče doseči le z velikimi finančnimi izdatki. Šlo je za ohranjanje sorazmerja med različnimi stvarmi.
Obnašanje skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, ko se skušajo izogniti kompromisu in ponovno obravnavajo celotno poročilo ter pri tem vsepovprek predlagajo spremembe, je moteče in obžalovanja vredno. Takšen pristop ni konstruktiven. Za doseganje političnih odločitev je potrebna vsaj minimalna raven medsebojnega zaupanja in skupinskega dela. Razumem, da skupina PPE-DE ni popolnoma zadovoljna z različnimi kompromisi. Vse, kar lahko povem v zvezi s tem je, da bi z veseljem obravnaval njihov predlog, vendar v času pogajanj glede kompromisov s poročevalci v senci ni bil podan noben takšen predlog. Njihova neusklajena dejanja v zadnjem hipu predstavljajo nevarnost, da se bo zgodilo ravno nasprotno - ogroženi so razumni in pravi predlogi.
Ob tej priložnosti bi se rad iskreno zahvalil drugim poročevalcem v senci, predvsem gospodu Turmesu, gospodu Hegyiju in gospodu Bloklandu, ki so se pri pogajanjih izkazali za zanesljive partnerje, kljub razhajanjem v vsebini.
Danes nam je dana priložnost, da podpremo tako boljšo varstvo okolja, kot tudi pošteno konkurenco. Upam, da bomo to priložnost izkoristili in pripravili načrt, ki ga bodo podprle večje gospodarske in okoljske skupine. Prosim vas, da podprete kompromise! Hvala.
Stavros Dimas
Gospa predsednica, vesel sem, da danes poteka razprava glede predloga o reformi direktive o industrijskih emisijah in ob tej priložnosti bi se rad še posebej zahvalil poročevalcu, gospodu Krahmerju in Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane za njihovo odlično delo pri pripravi tega dokumenta. Prav tako bi se rad zahvalil Odboru za pravne zadeve za njegov pozitiven prispevek.
V zadnjih tednih je Komisija primerjala zanesljive dokaze, ki kažejo na to, da se trenutna direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ne izvaja v ustrezni meri in da so industrijske emisije ostale na izjemno visoki ravni. Ta okoliščina je resno vplivala na okolje in na zdravje evropskih državljanov. Poleg tega izkrivlja konkurenčnost med evropskimi industrijami.
Te nesprejemljive razmere je treba odpraviti. Glavno komponento celostnega pristopa na katerem temelji direktiva, predstavljajo najboljše razpoložljive tehnologije. Te tehnologije prinašajo znatne okoljske in ekonomske prednosti.
V prvi vrsti zmanjšujejo emisije in omejujejo rabo virov ter s tem prispevajo k dolgoročnemu izboljšanju varnosti oskrbe z energijo v Evropski uniji. Prav tako zagotavljajo spodbude za ekološke inovacije, s pomočjo katerih se bo evropska industrija lahko odzvala na prihodnje globalno povpraševanje po okoljskih tehnologijah
Da bi lahko ustrezno izkoristili prednosti, ki jih ponujajo najboljše razpoložljive tehnologije, moramo okrepiti in izboljšati njihovo področje uporabe. Prav to je cilj predloga Komisije. Pojasnjuje in nadgrajuje vlogo referenčnih dokumentih NRT (BREF) pri izvajanju zakonodaje. S tem bodo pogoji za pridobivanje dovoljenja po celi Evropski uniji med seboj bolj podobni, z razširitvijo pa bo mogoče doseči večjo konvergenco pogojev konkurenčnosti.
BREF se pripravljajo s pomočjo preglednega postopka s širokim sodelovanjem držav članic, industrije in drugih ustreznih agencij. Za njihov pripravo in odobritev je treba vložiti veliko napora. Podpreti moramo postopek za odobritev in inštitut BREF na splošno. Na ta način bodo imeli BREF pomembnejšo vlogo pri določevanju pogojev, pod katerimi bo mogoče industrijskim podjetjem izdati dovoljenje za obratovanje, zaradi česar bodo naši industrijski obrati izpolnjevali najvišje možne okoljske zahteve, ki izhajajo iz zakonodaje Evropske unije.
Predlog Komisije zagotavlja potrebno prilagodljivost pri odstopanjih od BREF, seveda če je to potrebno zaradi trenutnih lokalnih pogojev. Vendar pa je za vsako odstopanje potrebno pripraviti podrobno izjavo o razlogih in utemeljitev, da bi tako bilo mogoče preprečiti zlorabo. Istočasno je treba za nekatere industrijske sektorje s posebej resnim vplivom na okolje določiti minimalne obvezne pogoje na ravni Evropske unije. Poleg tega so že bili sprejeti ustrezni minimalni standardi za sektorje, kot so velike kurilne naprave ali sežigalnice komunalnih odpadkov.
Kot veste, je to vprašanje še posebej povzročalo zaskrbljenost pri poročevalcu Evropskemu parlamentu. Čeprav lahko minimalne obvezne zahteve štejemo kot uporabne z zvezi z nekaterimi industrijskimi sektorji, ni jasno ali je primerno in potrebno opredeliti minimalne standarde za vse sektorje. Minimalne standarde je treba sprejeti le takrat in v takšnem obsegu, kot so potrebni z okoljskega vidika.
Tipičen primer so velike kurilne naprave, ki so v veliki meri odgovorne za onesnaženost zraka. Najboljše razpoložljive tehnologije v tem sektorju se nikakor ne uporabljajo pravilno. Prav zaradi tega je Komisija predlagala nove minimalne zahteve za velike kurilne naprave, ki temeljijo na zaključkih ustreznega BREF. Pripravljena je določba, v skladu s katero bodo uveljavljene leta 2016.
Gre za ukrepe, ki bodo znatno pomagali pri uresničevanju ustreznih ciljev tematske strategije o onesnaževanju okolja na ekonomsko sprejemljiv način. Poleg tega čista korist, ki izhaja iz zadevnih zahtev, tako na ravni Evropske unije, kot tudi na nacionalni ravni, pokriva nastale stroške.
Poleg izboljšanja uporabe direktive, je osnovni namen reforme poenostaviti zakonodajo in zmanjšati administrativne stroške tako v industriji, kot tudi za pristojne organe, in sicer kot vedno v skladu z načeli programa za boljšo pripravo zakonodaje Evropske unije.
Zaradi tega predlog združuje sedem trenutno veljavnih zakonodajnih aktov v eno direktivo. S tem se bo povečala jasnost in kohezija zakonodaje, tako za države članice, kot tudi za podjetja. Ta poenostavitev prinaša številne koristi.
Zmanjšanje onesnaženja, ki ga povzročajo industrijski obrati, je osnovna prednostna naloga tako zaradi okoljskih, kot tudi gospodarskih razlogov. Predloženi predlog bo poenostavil trenutno veljavno zakonodajo, istočasno pa bo okrepil področje uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij. To bo še dodatno prispevalo k izboljšanju varstva okolja in učinkovitosti evropske industrije. Zato pričakujem vaša stališča glede tega pomembnega predloga in konstruktivno razpravo, ki bo temu sledila.
Marcello Vernola
Gospa predsednica, gospe in gospodje, kot je bilo že povedano, ta direktiva predstavlja najpomembnejše orodje za nadzor onesnaženosti, o katerem je razpravljal Parlament vse od podnebnega in energetskega svežnja.
Mogoče ni bil pripravljen ob najboljšem času, glede na finančno krizo, zaradi katere je industrijski sistem pod pritiskom in je zaradi tega pri parlamentarnih skupinah povzročil nesorazmerno lobiranje teh podjetij, ki jih skrbijo finančne posledice te direktive, kot se je to zgodilo v primeru podnebnega in energetskega svežnja. Dejstvo, da smo še vedno pri prvi obravnavi nam vliva upanje in bomo zaradi tega mogoče pri drugi obravnavi lahko nekoliko pridobili s popravki in izboljšavami.
Poročevalcu, gospodu Krahmerju moramo povedati, da pot do sem ni bila enostavna. Gospod Krahmer je bil kritičen do stališča skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, ki je podvomila v nekatere kompromise. Rad bi izpostavil, da je bilo predloženih vsaj 60 sprememb, od tega jih je bilo vsaj tretjina od poslancev skupine PPE-DE. V Parlamentu obstaja splošna želja po ponovnem pregledu nekaterih ključnih točk te direktive, žal pa v zadnjih dneh ni prišlo do nobenega srečanja med poročevalcem in poročevalcem v senci, da bi obravnavala 60 sprememb. Ne smemo pozabiti, da je direktiva nastala kot posledica dejstva, da predhodnih direktiv ni bilo mogoče enostavno izvajati v državah članicah. Sistem nadzora in preskušanja je postal preveč raznolik. Kot je povedal gospod Krahmer, ga je treba spremeniti. Več napora v to pa mora vložiti tudi Evropska komisija.
Za pripravo referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BREF) je potrebnega preveč časa in tako ni mogoče zagotoviti, da bi se direktiva uporabljala na pregleden način. Res je, da poteka zelo aktiven proces sodelovanja, kamor so vključeni tudi industrialci, vendar pa bo do izboljšav na področju varovanja javnega zdravstva prišlo le, če se bodo dokumenti BREF sprejemali redno in hitreje. Prav tako bi rad dodal, da so industrialci vsekakor izvedli nekaj naložb v preteklosti: potrebna je večja zavezanost in verjamem, da moramo uvesti ustrezne čistilne ukrepe in strog sistem spremljanja in preskušanja, saj preveč ljudi v Evropi zboleva zaradi onesnaženosti zraka, ki je posledica industrijskih emisij.
Guido Sacconi
v imenu skupine PSE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej želim pojasniti, da govorim v imenu našega poročevalca v senci, ki žal danes ne more biti prisoten, vseeno pa bom lahko podal skupno stališče naše skupine. Popolnoma podpiramo kompromis, ki je rezultat več kot enoletnega dela. Zahvaljujemo se gospodu Krahmerju, ki je imel zelo pomembno vlogo pri tem, je pazljivo poslušal in celo spremenil svoja prvotna stališča. Ta kompromis bo prinesel večjo zaščito in podporo prizadevanjem evropske industrije, delno tudi z uvedbo prilagodljivosti.
Kot sem že povedal, ključna točka tega konsenza, tega sporazuma, konsolidira in razširja področje uporabe NRT ali najboljših razpoložljivih tehnologij, krepi pravila in zagotavlja večjo preglednost le teh. Da bi bilo mogoče uporabiti NRT in merila kakovosti zraka za ta sektor, morajo biti izpolnjene minimalne zahteve, predlagane za velike kurilne naprave.Zaradi tega trdimo, da spremembe, ki so bile predložene na plenarnem zasedanju, ne smejo biti izvedene. Slabijo kompromis, predvsem tiste, ki so namenjene krčenju področja uporabe IPPC, uporabe NRT in zahtev za velike kurilne naprave.
Poudariti moram, da se je naša skupina, po živahni interni razpravi, odločila, da ne bo predložila nobene spremembe. Tudi druge pozivam, da storijo isto in da ne podprejo sprememb, ki so bile predložene, da bi tako dali jasno, močno sporočilo že na prvi obravnavi.
Chris Davies
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, namen direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC) je bil doseči največje možne koristi za okolje ob minimalnih stroških, ter s tem industriji in državam članicam zagotoviti prilagodljivost. Vendar pa se, kot je izpostavil komisar, to načelo zlorablja: številne države članice so tolmačile najboljše razpoložljive tehnologije na načine, ki jih Komisija ni predvidela.
Zato močno podpiram idejo poročevalca o določitvi minimalnega standarda. Mogoče na to vpliva tudi dejstvo, da je naš poročevalec Nemec; Nemčija je na tem področju naredila že velik napredek. Ne razumem, zakaj bi morala biti država članica, ki je z naložbami zagotovila, da njena industrija postavlja visoke okoljevarstvene standarde, ogrožena z gospodarskega in okoljskega vidika s strani držav članic, ki niso pripravljene izvesti podobnih naložb.
Prav tako bi se rad dotaknil priložnosti, ki nam jo ponuja ta prenovljena direktiva, da spremenimo direktivo o velikih kurilnih napravah. Z veseljem pričakujem standarde emisijskih vrednosti za velike elektrarne na premog in plin zaradi velikih količin emisij CO2. Zaradi skrbi, ki jih povzroča globalno segrevanje, skrbi, ki se v času uveljavitve te direktive niso zdele tako pereče, potekajo številne razprave. Med starimi, tradicionalnimi onesnaževali in novimi skrbmi, ki jih povzročajo toplogredni plini, obstaja neke vrste uravnoteženost.
Zelo verjetno je, da se bomo v moji državi ob koncu leta 2015 srečevali s hudim pomanjkanjem elektrike zaradi zaprtja številnih starih termoelektrarn na premog, ki niso bile posodobljene v skladu z zahtevami za velike kurilne naprave.
Osebno pričakujem, da bo prišlo do neke srednje rešitve. Na drugi obravnavi sem pripravljen na pogajanja o odstopanju - razširitev zahtev za velike kurilne naprave -, da bi tako lahko stare elektrarne obratovale še naprej, samo da ne bi začeli z izgradnjo novih termoelektrarn na premog, s čimer se visokih emisij CO2 ne bi mogli znebiti še več desetletij. Vendar pa moramo doseči ustrezno srednjo rešitev: Države članice se morajo resno zavezati, da bodo opravile vse potrebne spremembe, da bi zmanjšale emisije CO2, na osnovi česar bi bilo dovoljeno onesnaževanje, ki ga povzročajo obstoječi obrati, še za nekaj let.
Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, najprej zahvala gospodu Krahmerju, ki je bil pri pripravi te direktive zelo konstruktiven in dobro organiziran poročevalec.
Kaj sploh poskušamo doseči? Spodbujamo najboljše razpoložljive tehnologije v Evropi zaradi zdravja, zaradi okolja, pa tudi zaradi konkurenčnosti evropske industrije. Zavedati se moramo, da so danes v velikem delu industrijske proizvodnje v Evropi stroški dela nižji od stroškov surovin, stroškov elektrike, vode in drugih virov. Zaradi tega nam bo ta direktiva prinesla izjemne prednosti, s tem pa se bomo odmaknili od obravnavanja zgolj tehnologij na koncu proizvodne verige pri pripravi najboljših razpoložljivih dokumentov in tehnologij, ki se v industriji že uporabljajo. Delovati moramo ravno v tej smeri. S tem se bo okrepil tudi položaj naših dobaviteljev zelene tehnologije v Evropi. Obstaja velik svetovni trg zelenih predelovanih tehnologij, mi pa moramo poskrbeti za prepoznavnost Evrope na tem področju.
Kot Zeleni smo zadovoljni z evropskim varnostnim omrežjem, ki bo zmanjšalo možnosti za damping nekaterih vlad, prav tako pa smo izboljšali spremljanje in dostop državljanov do dokumentov.
Šlo je za zelo dober proces vendar na žalost ne razumem gospoda Vernole. O teh kompromisih ste se z nami pogajali na dober način. Življenje temelji na zaupanju - tako kot politika - zato ne razumem, zakaj sedaj na samem koncu in ob tako dobrem poznavanju tega dokumenta, popuščate politikom, kot je gospod Jackson in drugim politikom, ki jih zdravje ali konkurenčnost ne zanimata. Mislim, da je to napaka. Obžalovanja vredno je, da največja politična skupina v tem Parlamentu ni več zanesljiva pogajalska partnerica. Ni dobro, da se pogajamo več tednov, potem pa je na koncu kompromis ogrožen. Ob tako pomembnem dokumentu politične igre niso dobrodošle.
Roberto Musacchio
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čeprav gre za usklajevanje številnih direktiv in je zaradi tega spreminjanje zakonodajnega besedila precej omejeno, je ta nova direktiva IPPC potrebno in uporabno orodje za spodbujanje znatnega zmanjšanja emisij z izkoriščanjem najboljših razpoložljivih tehnologij in za uvajanje novih smernic v industrijskih naložbah.
Popolno preglednost pri sprejemanju NRT, izmenjavi informacij in objavljanju operativnih sklepov teh dokumentov na internetu, nam je uspelo ohraniti s posvečanjem pozornosti podrobnostim in doprinosu vseh poročevalcev v senci, predvsem pa osebja in poročevalca, gospoda Krahmerja, ki bi se mu rad zahvalil za njegovo odkritost in potrpljenje, Zagotovili smo, da se bo participativni posvetovalni postopek, vzpostavljen na forumu v Sevilli, nadaljeval. Pomembno je, da ostanemo na tej poti in vse poročevalce bi rad pozval, da ohranijo doslednost, ki smo jo pokazali v večmesečni odprti razpravi.
Sam sem delal na direktivi o varstvu tal. Žal še vedno čakamo na mnenje Sveta glede te direktive, ki je ključnega pomena za ohranjanja naravnega ravnovesja pri spuščanju ogljika v zrak, kot je pred kratkim povedal komisar Dimas. Nekatere spremembe, vključno z osnutkom direktive IPPC, negativno vplivajo na obvezne zahteve glede obnavljanja v zvezi z industrijskim zemljiščem, ki ni več v uporabi. V njih ni predvidena povezava določb z drugimi zahtevami, ki bodo uvedene z direktivo o varstvu tal. Menim, da je vse to nesprejemljivo in se ne izvaja zaradi okoljevarstvenih razlogov, ampak z namenom varstva zdravja ljudi in preprečevanja vseh zlorab javnih virov pri razvoju podjetij in življenja državljanov EU. V preteklosti je bilo preveč takšnih primerov kršitev dovoljenj, določenih v s prejšnjo direktivo IPPC, tudi v Italiji, kar je vodilo v neskladja, tako z okoljskega vidika, kot tudi z vidika pravil trga in industrije. V moji državi smo že plačali visoko ceno za nenadzorovan industrijski razvoj, vključno s primeri Seveso, Eternit in drugimi, ki so pustili posledice na krajini in lokalnem prebivalstvu.
Pozdravljam omejitev in vključitev določb za sežigalnice. Uredba na tem področju ne sme razvodeneti, tako da bomo sposobni preseči to prakso in preiti na družbo, ki ne proizvaja odpadkov. Upravičene so tudi spremembe, ki so jih obravnavale vse skupine, s katerimi bi omogočili strožji nadzor nad emisijami dioksina in furana. Menim, da bi v tej luči morali tudi zaključiti to razpravo in glasovati. Gre za pomembno direktivo in upam, da bo sprejeta.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM.- (NL) Gospod predsednik, industrija je pomembna za naše gospodarstvo, vendar pogosto tudi onesnažuje zrak, vodo in tla. Evropska unija je obravnavala tovrstno onesnaževanje okolja več desetletij, v zadnjem času pa je bila celotna pozornost na okoljskem področju usmerjena na CO2 in podnebne spremembe. Včasih se zdi, da je to edini okoljski problem. Al Gore je nedvomno pustil močan pečat.
Vendar pa obstaja nevarnost, da bodo vsi okoljski problemi omejeni le na podnebne spremembe, kljub temu, da se soočamo s številnimi drugimi izzivi okoljske politike. Emisije onesnaževal zraka, od katerih jih 40-80 % proizvedejo veliki industrijski obrati, ogrožajo tudi ustvarjanje. Preudarno varstvo okolja s pomočjo te direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (direktiva IPPC) poskušamo zagotoviti iz dobrega razloga.
V Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane smo podrobno preučili ta predlog in dosegli sprejemljiv kompromis glede številnih točk. Menim, da v poročilu manjkajo le še emisijski standardi za velike kurilne naprave. Prav na tem področju je mogoče doseči največji okoljski napredek.
Zaradi tega sem predložil nekaj dodatnih sprememb. Na primer, emisijski standardi za elektrarne morajo biti primerljivi s standardi za sežigalnice komunalnih odpadkov glede strogosti, predvsem če upoštevamo, da so elektrarne sosežigalnice odpadkov. Poleg tega predlagam odpravo vrzeli v zakonodaji: uplinjanje, ki ga je mogoče primerjati z običajnim zgorevanjem, mora ustrezati enakim emisijskim standardom. Nedavna sodna praksa kaže, da temu ni tako. Zaradi tega je treba zakonodajo popraviti.
Christa Klaß
(DE) Gospod predsednik, komisar Dimas, gospe in gospodje, jasen cilj te direktive je poenostavitev trenutnih predpisov na področju industrijskih emisij in njihova združitev v eno samo direktivo, kar bo zmanjšalo birokracijo. Vendar pa je v specifičnem predlogu Komisije mogoče zaslediti le malo tega.
Zame zmanjševanje birokracije ne pomeni vzpostavljanje novih obveznosti poročanja in zapletenih postopkov, ampak predvsem izogibanje podvajanju predpisov in nepotrebnim bremenom. Predvsem na področju kmetijstva bo predlog Komisije povzročil pravo poplavo nove birokracije. Razširitev področja uporabe bi pomenila, da bi bili vključeni tudi živinoreja in vzreja živali, ki nikakor nista primerljivi z industrijskimi obrati, katerim je ta direktiva dejansko namenjena.
Še več, Komisija predlaga pravila, ki jih že vsebuje direktiva o nitratih, okvirna direktiva o vodah ali direktiva o podtalnici. Pozivam vas, da podprete naše spremembe, da bi tako preprečili takšno podvajanje določb. Tudi izračunavanje zgornjih omejitev v živinoreji mora biti razumno in primerljivo v povezavi s perutnino. Prosim, glasujte skupaj z mano proti ločevanju piščancev na piščance za pitanje, kokoši nesnice in purane za pitanje. V Nemčiji pravimo takšni prekomerni doslednosti "dlakocepstvo". Prav tako se te direktive ne sme uporabljati za ponovno prikrito uvajanje teme o varstvu tal. Varstvo tal je pomembno. Temu mora biti namenjena učinkovita nacionalna zakonodaja.
Poročevalcu želim povedati, da skupaj z drugimi člani moje skupine, močno pozdravljam koncept Evropskega varnostnega omrežja. Predstavlja dober kompromis. Z določitvijo mejnih vrednosti emisij, ki jih morajo države članice upoštevati kot absolutne mejne vrednosti pri izdajanju dovoljenj velikim industrijskim obratom, bomo zaustavili prepogosto uporabo odstopanj v nekaterih državah članicah. S tem bomo zagotovili poenoteno visoko raven varnosti. Države članice tako ne bodo mogle ustvarjati konkurenčne prednosti na račun okolja.
Åsa Westlund
(SV) Gospod predsednik, gre za zelo pomemben del zakonodaje. Skupaj z drugimi stvarmi je pripeljala do izboljšanja zelo perečega problema zakisanih jezer, s katerim smo se soočali na Švedskem. Prav tako je pomembno, da v tej direktivi ne dovolimo dodatnih odstopanj ali daljših časovnih omejitev, saj bomo tako lahko nadaljevali s pozitivnim razvojem na področju zmanjševanja škodljivih emisij v Evropi. Zaradi tega želimo odpraviti možnosti za nadaljnje podaljševanje odstopanj.
Prav tako želimo, da se določi jasna omejitev emisij ogljikovega dioksida. Trgovanje z emisijami ni ustrezno orodje za obvladovanje podnebne krize, s katero smo soočeni. To bomo občutili sedaj, ko vstopamo v recesijo in bo na voljo znatno število pravic do emisije. Prodane bodo po zelo nizki ceni, kar pomeni, da bomo izgubili več let pri prehodu, potrebnem za dolgoročno reševanje tega problema, prav tako pa bomo po tej recesiji slabše pripravljeni in manj usposobljeni za soočanje s tem potekom, če ne bomo vzpostavili takšnih dodatnih ukrepov, kot so emisijske zahteve za večje kurilne naprave. Neprimerno je, da o teh spremembah ni dovoljeno glasovati.
Fiona Hall
Gospod predsednik, podpiram ta ukrep in njegov namen spodbujanja najboljših razpoložljivih tehnologij, namenjenih varstvu okolja, vendar pa imam nekaj pomislekov glede metodologije parlamenta v zvezi z njim. V osnovi gre za direktivo za urejanje težke industrije, v besedilu in prilogi pa so prisotni številni odstavki, ki neposredno vplivajo na kmete.
Odbor za kmetijstvo ni imel nobene možnosti, da bi podal svoje mnenje, žal pa so nekateri izmed predlogov, ki se nanašajo na kmete, precej neprimerni. Predvsem zahteve o gnojevki in gnoju podvajajo direktivo o nitratih in okvirno direktivo o vodah. Zaradi nižjih spodnjih vrednosti za perutnino so se majhne družinske kmetije znašle v zapletenem regulativnem okviru, ki je namenjen nadzoru globalnih industrijskih velikanov. Ta direktiva ni primerna za urejanje majhnih kmetij.
Urszula Krupa
(PL) Gospod predsednik, v osnutku zakonodajne resolucije o industrijskih emisijah se pojavlja močna težnja po omejevanju pomembnih okoljskih vidikov trenutno veljavne direktive, istočasno pa se poskuša spraviti skozi proceduro razširjene sklice na učinek tople grede.
Številni predlogi za spremembe so znatno izboljšali standarde glede emisij termoelektrarn, ki neposredno niso strupene, medtem ko drugi, bolj liberalni osnutki sprememb, le malo prispevajo k izboljšanju predpisov o sežigu in sosežigu odpadkov.
Emisije ogljikovega dioksida niso strupene, medtem ko dioksin, furan, vodikov klorid, vodikov fluorid, težke kovine in druge zelo nevarne spojine dejansko in neposredno ogrožajo zdravje ljudi in okolje.
Pomemben pogoj za varno termično izkoriščanje odpadkov predstavlja budno spremljanje tako vrst odpadkov, ki se sežigajo, kot tudi škodljivih spojin, ki nastajajo pri procesu. Uvedba manj strogih mejnih vrednosti, pri katerih je potrebno izvajanje preventivnih ukrepov, kadar so emisije presežene, lahko škodi okolju in zdravju ljudi.
Predlagani pristop kaže na neenako obravnavo obratov posebnih razredov, s posebej omejevalnim pristopom za termoelektrarne, kjer se uporabljajo konvencionalna goriva.
Caroline Jackson
Gospod predsednik, bistvo te direktive predstavlja problem nadzora in razčlenitev stroškov. Kako naj zagotovimo, da bodo zakoni, ki jih sprejme EU, uveljavljeni v celoti, in kako lahko pripravljamo predpise, ne da bi poznali stroške tega, kar želimo doseči? Poročevalec želi uveljaviti splošen sistem poenotenih mejnih vrednosti emisij, katerega priprava bi predstavljala izjemen birokratski zalogaj, ki bi trajal vsaj osem let. Nihče ne ve, koliko bi to stalo - imenuje se Evropsko varnostno omrežje.
Predložila sem spremembo 134, v skladu s katero industrija z velikimi emisijami ne bi bila zajeta v standarde, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih tehnologijah, izvajanje takšnih ukrepov pa bi bilo prepuščeno državam članicam. To je realno in cenovno izvedljivo, hkrati pa je s tem zadoščeno načelu subsidiarnosti.
Če bo Evropsko varnostno omrežje sprejeto, upam, da bosta Svet in Komisija zahtevala od Parlamenta, da poskrbi za izvedbo ocene učinka te ideje. Vprašanje je, ali imamo dovolj volje, da zagotovimo delovanje poenotenega sistema, ki bi veljal za celotno Evropsko unijo - Evropsko varnostno omrežje. Vsi dosedanji dokazi kažejo, da države članice na to niso pripravljene. Ne bodo podprle Evropskega okoljskega inšpektorata: ostati želijo pri nacionalnih organih pregona. Pravi odgovor na našo težavo ni izumljanje ogromne nove birokracije, ki ne bo nikoli zaživela, ampak uporaba našega denarja za pripravo standardov obnašanja nacionalnih organov pregona, ki s svojim delom pomagajo pri prenosu zakonodaje EU v prakso.
Rada bi pohvalila spremembo 129, ki pomožne generatorje v zdravstvenih ustanovah izvzema iz nadzora onesnaževanja, v skladu s katerim bi bili obravnavani, kot da obratujejo 100 % časa. Ta sprememba bo pomenila prihranek denarja za zdravstvene proračune v kritičnem času. Čestitam za spremembe o velikih kurilnih napravah: če teh ne bomo umestili v direktivo, se bo moja država soočala s pomanjkanjem elektrike. Ljudje imajo že brez tega dovolj razlogov, da obsojajo EU!
Moja zadnja pripomba se nanaša na kompromise in napad gospoda Turmesa name: prva obravnava ni čas za kompromise, ampak čas, ko predložimo vse naše spremembe in ideje ter o njih razpravljamo. Ne moremo imeti kompromisov, ki onemogočajo razpravo.
Naslednji Parlament opozarjam na trenutni člen 55, ki nam bo omogočal, da bomo lahko za to zelo pomembno direktivo ponovili prvo obravnavo. Ni dobro, da imamo prvo obravnavo v sklopu starega Parlamenta, drugo obravnavo pa, brez prve obravnave, v novem Parlamentu.
Dorette Corbey
(NL) Gospod predsednik, nova direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (direktiva IPPC) bo zagotovila, da bodo morala podjetja opremiti vse velike obrate z najboljšo razpoložljivo tehnologijo. V nekaterih državah je to že obvezno in prišel je čas, da uskladimo našo usmeritev in vzpostavimo enakopravne pogoje. Do sem vse lepo in prav.
Vendar bi vas rada, gospe in gospodje, prosila, da podprete spremembe, katerih namen je določitev zahtev za elektrarne na premog. Za te elektrarne mora biti uvedena zgornja meja emisij, to pa lahko dosežemo z zajemanjem in skladiščenjem ogljikovega dioksida (CCS) ali s sočasnim sežigom 40-50 % trajnostne biomase. Zgornja omejitev emisij CO2 je edini način za nadaljnjo uporabo premoga ob istočasnem uresničevanjem podnebnih ciljev.
Nekateri poslanci v Evropskem parlamentu menijo, da elektroenergetski sektor spada pod nov sistem trgovanja z emisijami in zaradi tega niso potrebne nove zahteve. Vendar je takšno razmišljanje napačno, saj ETS ne dopušča le izjeme za elektrarne na premog, ampak tudi dovoljuje, da energijsko potratna industrija prejema nadomestila za povečane stroške električne energije. To odpravlja stroškovne spodbude za zmanjševanje CO2.
Vsem tistim, ki verjamejo, da shema trgovanja z emisijami (ETS) predstavlja odgovor na vse, ni treba postavljati zahtev za avtomobile ali prepovedati žarnic in ne potrebujejo direktive o trajnostni energiji. Biti moramo dosledni. Če postavimo zahteve za avtomobile in razsvetljavo, moramo vsekakor določiti tudi zahteve za elektrarne na premog, saj so te prave onesnaževalke. Prav tako drži, da če želimo enostavno pot za zmanjšanje CO2, je ne smemo iskati v industrijah jekla in cementa, ampak v energetskem sektorju.
Avril Doyle
Gospod predsednik, edina pomanjkljivost direktive o nitratih in okvirne direktive o vodah je v tem, da se ne nanašata na vprašanja, povezana s pridelavo mleka, vzrejo prašičev in perutnine. Menim, da bi bili stroški zagotavljanja skladnosti večji od koristi, ki bi jih prineslo vključevanje v ta konkretni del zakonodaje. Vendar obstajajo druge zakonodajne rešitve za obravnavo teh posameznih sektorjev in nanje je treba gledati s tega vidika.
Glede vprašanja o velikih kurilnih napravah izvajanje EU ETS danes ne zagotavlja, da ne bo prišlo do vključevanja nepotrebnega onesnaževanja med načrtovanjem številnih dragih obratov z velikimi emisijami, predvsem v novih elektrarnah na premog, za katere se med izgradnjo pričakuje, da bodo obratovale več kot 40 let, kar otežuje in draži uresničevanje celostnih podnebnih ciljev.
S standardi emisijskih vrednosti CO2 bi bilo mogoče zagotoviti, da se emisije CO2 v elektroenergetskem sektorju odpravijo glede na časovni razpored, ki je skladen tako z omejitvijo porasta povprečne globalne temperature za 2 °C, kot tudi z zagonovm novih, čistejših tehnologij. Industrija potrebuje predvsem stabilno zakonodajo za sprejemanje odločitev o naložbah v te velike, drage in pomembne projekte. Omejitev na 350 g bi zagotovila, da bi se gradile le najučinkovitejše, najsodobnejše elektrarne na plin. Standardi glede CO2, ki bi recimo veljali od 2020, bi pomenili, da bi bilo mogoče elektrarne na premog graditi šele po uveljavitvi tega predloga, če uporabljajo opremo za zajem CO2 od 2020 dalje, ko pričakujemo, da bo CCS že na tržišču. Za obstoječe obrate bi veljala daljša obdobja za zagotavljanje skladnosti s standardom, in sicer z dodajanjem tehnologije za zajem CO2 ali s prenehanjem obratovanja. Obrati lahko zagotovijo skladnost s standardom tudi na drugačne načine, na primer s sosežigom biomase ali z uporabo toplote, pridobljene s tehnologijo soproizvodnje.
Kot poročevalko za zadnji pregled EU EST me skrbi splošna ambicioznost pri vseh naših politikah. Današnja znanost nam kaže, da potrebujemo strožje mejne vrednosti emisij v krajšem časovnem obdobju, če želimo doseči cilj 2 °C, ki smo ga kot Parlament decembra z glasovanjem o energetskem in podnebnem paketu potrdili kot nujno potrebnega za okoljsko, družbeno in gospodarsko prihodnost družbe. Samo ETS ne bo zadostoval za potrebno zmanjševanje emisij v elektroenergetskem sektorju.
Evropsko varnostno omrežje (ESN) ponuja udobje, vseeno pa me skrbi, da gre za pobudo z najmanjšim možnim skupnim imenovalcem in minimalno znižanje emisij - povedano z drugimi besedami, dirka do dna. Prepričajte me v nasprotno.
Glenis Willmott
Gospod predsednik, čeprav podpiram cilje predloga za poenostavitev in pojasnitev zahtev zakonodaje in za zagotavljanje boljšega in enakomernejšega izvajanja, me skrbijo tri stvari. Prvič, Komisija si ni prizadevala le za poenostavitev in boljše izvajanje, ampak je na nekaterih področjih tudi močno razširila obseg uporabe. Poiskati moramo ravnotežje med varstvom okolja na eni strani ter birokracijo in stroški industrije in manjših obratov, kot so kmetje in zdravstvene ustanove, na drugi strani.
Drugič, minimalne zahteve za velike kurilne naprave predstavljajo znatne težave za del energetskega sektorja v Združenem kraljestvu. Če sem prav obveščena, imajo podobne skrbi tudi Poljska, Francija, Italija, Španija in nekatere vzhodne in južne države članice. Zaradi zahtev bi, brez časovno omejenega odstopanja, bila ogrožena možnost za kratkoročno nadaljevanje načrtov za zmanjševanje nacionalnih emisij ali energetska varnost.
In nazadnje, močno me skrbi in nasprotujem Evropskemu varnostnemu omrežju. Menim, da to ni dobra ideja. Minimalne mejne vrednosti emisij bi postale privzete vrednosti, nihče pa se ne bi osredotočal na celovito izvajanje ambicioznejših najboljših razpoložljivih tehnologij, kar bi lahko znatno zmanjšalo varstvo okolja, hkrati pa močno povečalo stroške izvajanja. Pozvala bi vse poslance, da pred glasovanjem razmislijo o tem.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, kot članica Odbora za kmetijstvo bom svoje pripombe omejila le na vpliv, ki ga ima ta predlog na kmetijski sektor v Evropski uniji. Podpiram pripombe drugih kolegov, ki jih skrbi "razpredanje mreže" in vključevanje kmetov, kot da so industrijski onesnaževalci.
V kmetijstvu je treba spremljati emisije, vendar se ne strinjam, da bi morali to početi na takšen način. Opozorila bi, da direktiva o nitratih v trenutni obliki že v veliki meri pokriva to, o čemer govorimo danes. Mogoče bi morali pregledati to direktivo, ki v številnih državah članicah povzroča probleme v zvezi s tem, kako se izvaja in ali se izvaja na učinkovit način.
Poleg tega obstaja tudi nevarnost vključevanja perutnine, saj evropski sektor močno ogroža uvoz iz tretjih držav, kjer takšne omejitve ne veljajo. Podpiram spremembe, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti, da do tega v trenutnih predlogih ne bi prišlo. Prav tako vzbuja skrb vključevanje mlečne živinoreje, pri čemer bi podprla kolege v moji skupini in ostale poslance, ki so predložili spremembe, s katerimi ti sektorji ne bi bili vključeni v trenutni predlog.
Ponavljam moj predlog, da v zvezi s kmetijstvom obstajajo številne direktive, ki se nanašajo na emisije in nadzor onesnaževanja v tem sektorju, in verjetno je napočil čas, da razmislimo o njihovem preoblikovanju, tako da bi jih lahko kmetje, ki jih morajo izvajati, v celoti razumeli in doumeli, čemu so namenjene. Priprava zakonodaje, tako kot počnemo v Parlamentu, je ena stvar, pri tem pa včasih sploh ne razmišljamo, kako se potem izvaja in ali je to izvajanje učinkovito.
Jutta Haug
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, z revizijo direktive o industrijskih emisijah močno zamujamo. Del zakonodaje, pri katerem so vsi pomembnejši ukrepi za zmanjšanje onesnaženja odvisni od najboljše razpoložljive tehnologije, je treba prilagoditi vsaj vsakih pet let in ne šele po 13. V takšnem obdobju pride do znatnega napredka teh tehnologij.
Prav tako je treba pripomniti, da kljub vzponu tehnologije še vedno nismo dosegli ciljev, ki izhajajo iz prejšnje direktive. Prav zaradi tega veliko pričakujem od kompromisa, ki ga je dosegel Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Z izvajanjem tega kompromisa bomo stopili na pravo pot. Histerija v zvezi z varstvom tal ali željami kmetijskih sindikatov se mi zdi nerazumljiva.
Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu želi doseči okoljske cilje, ne da bi pri tem ovirali gospodarske dejavnosti. S tem se predvsem oziramo v prihodnost in ne nazaj v preteklost, kot je to v primeru predlogov skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospod predsednik, v zadnjem letu je bilo vloženega veliko napora v pripravo direktive IPPC (direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja) in čeprav je direktiva v svoji končni obliki zelo pomembna za industrijo in državljane EU, je bila kljub temu potisnjena v ozadje zaradi podnebnega in energetskega svežnja. Žal mi je, da je tako, saj bo direktiva v kombinaciji s podnebnim svežnjem imela znaten gospodarski vpliv na že sprejete ukrepe. Zaradi tega morajo biti ti v pravem sorazmerju s podnebnimi in okoljskimi koristmi, doseženimi s pomočjo direktive.
Ukrepi za izboljšanje, ki so predlagani v skladu s cilji direktive, morajo biti predvsem stroškovno učinkoviti, sicer združevanje sedmih različnih direktiv v eno samo ni smiselno. Zmanjšati moramo trenutne stroške birokracije in ukrepanja, čeprav z razočaranjem ugotavljam, da Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane tega ni zagotovil. Organi, ki izdajajo dovoljenja, morajo imeti možnost neodvisne obravnave predpisov o emisijah za obrate in pri tem upoštevati starost obrata in tehnični standard, njegov vpliv na okolje in stroške ukrepov za izboljšanje. Na ta način bi bilo mogoče zagotoviti ustrezno prožnost, v skladu s katero bi obstoječe elektrarne, predvsem pomožne in zasilne elektrarne, lahko obratovale do konca obratovalne dobe.
Prav tako bi bilo precej težav pri sprejetju sheme Evropskega varnostnega omrežja v obliki, kot jo predlaga poročevalec, zaradi številnih razlogov. Ne vemo kje in kako bi bilo vzpostavljeno omrežje, kar je že samo po sebi nerazumljiva okoliščina. Drugič, lokalni organi, ki izdajajo dovoljenja, lahko bolje upoštevajo prevladujoče okoliščine, kot so starost obrata, lokacija in na primer njegova poraba vode, ter lahko tako v nasprotju s popolnoma neprilagodljivim omrežjem zagotovijo prožnost. Pogoji v dovoljenju so že na splošno zelo strogi. Še strožji pogoji v zvezi z novimi dovoljenji bi povzročili visoke stroške, ne da bi pri tem imeli kakršne koli bistvene koristi za okolje. V praksi bi to celo oviralo standarde varstva okolja. Veseli me, da sprememba, ki jo je predlagala moja skupina, to pojasnjuje.
Ob tej priložnosti bi se rada zahvalila moji kolegici, gospe Jackson, za njeno spremembo 134, ki jo bo moja skupina podprla. Še enkrat bi rada povedala, da gre za praktično modrost, ki je posledica izkušenj. Sprememba predstavlja kompromis za mnoga najtežja vprašanja.
Anders Wijkman
Gospod predsednik, ker je moj čas omejen, bi se rad zahvalil gospodu Krahmerju za delo in osredotočil na spremembe 136-139, v katerih kakšnih 40 kolegov, vključno z mano, predlaga, da bi ta direktiva morala vključevati standard okoljske učinkovitosti za velike kurilne naprave, ki bi omejeval emisije CO2 v prihodnosti. Trenutno še ni jasno, ali bo danes o teh štirih predlogih glasovanje sploh potekalo.
Prenovitev vključuje določbo, v skladu s katero je to mogoče, če imajo novi dogodki za posledico spremembe in predloge, ki presegajo prvotni predlog. Prepričan sem, da je trenutna znanost dovolj oprijemljiv dokaz, da postanemo bolj ambiciozni, kot smo bili še pred enim ali dvema letoma v zvezi z blaženjem podnebnih sprememb.
Sistem trgovanja z emisijami (ETS) po mojem mnenju ne zadostuje, da bi dosegli cilj 2 °C, za katerega se je dogovorila EU. Tako, kot je trenutno oblikovan, bo sistem trgovanja z emisijami pripeljal do energetskega sektorja brez ogljika šele po 60-65 letih. Prav zaradi tega smo predložili te spremembe, v katerih pozivamo, da vse elektrarne, ki bodo zgrajene v prihodnje, od leta 2020 dalje omejijo svoje emisije na 350 g CO2, že zgrajene elektrarne pa morajo biti naknadno opremljene do leta 2025 ali pa jih je treba ustaviti. Predlog je tehnološko nevtralen in ga je mogoče doseči na različne načine. Predsednika pozivam, naj zagotovi glasovanje o teh spremembah, poslance pa spodbujam, da jih celoti podprejo.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, nenehno opažam, kako prekomerni stroški vse višjih okoljskih standardov za evropske proizvajalce zmanjšujejo njihovo konkurenčnost in vplivajo na zaposlovanje in to bo tako, vse dokler podobnih standardov ne bodo sprejeli tudi na Kitajskem, v Braziliji, ZDA in drugih gospodarstvih. Še bolj me moti dejstvo, da Komisija ni opravila študije gospodarskih vplivov na zaposlovanje, da bi tako lahko sprejeli dobro in odgovorno odločitev o novih zahtevah v zvezi s tako zaželenim zmanjšanjem emisij dušikovega oksida. Podpiram prizadevanja za posodobitev tovarn. Sedaj, ko države članice izvajajo krizne ukrepe za zmanjševanje stroškov podjetij in tovarn, moramo prav tako izpostaviti, da je mogoče predloge odbora ENVI uresničiti le z zelo konkurenčnimi podjetji, medtem ko bi se morala manjša podjetja preoblikovati ali zaustaviti obrate in odpustiti delavce. Glasovala bom proti področju uporabe te direktive o zmanjševanju emisij, ki v času krize vključuje gospodinjstva, male obrate, male kmetije ter celo šole in cerkve in podobne ustanove. Gre za nesorazmeren ukrep, ki ni smiseln. Rada bi se zahvalila gospe Jackson za njen predlog spremembe.
Robert Sturdy
Gospod predsednik, dotaknil se bom le kmetijstva. Najprej moram priznati, da sem kmet, vendar nimam prašičev, nimam perutnine, imam pa na vrtu rastlinjak. Važno je, da komisar spozna, kot je bilo že povedano, da je namenjena izključno industriji.
Komisar, pozivam vas, da ponovno razmislite o okoliščinah, ko bomo govorili o direktivah o kmetijstvu. Vsi vemo, da je kmetijstvo pod velikim pritiskom. V tem Parlamentu smo že velikokrat slišali vprašanje o varnosti preskrbe s hrano. Še enkrat razmislite o spremembah, ki so še posebej škodljive zanjo. Menim, da so številne spremembe, ki se ne nanašajo na kmetijstvo, izjemno dobre in čestitam gospodu Vernoli za njegovo poročilo.
Komisar, v svoji predstavitvi ste govorili o izkrivljanju konkurence. Zastavil vam bom enostavno vprašanje in vas prosil, da nanj odgovorite še danes. Ali boste sprejeli predpise za zaustavitev uvoza živil v Evropsko unijo, za katera ne veljajo enaki standardi, kot jih imamo v Evropski uniji?
Stavros Dimas
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil vsem poslancem, ki so sodelovali v današnji razpravi. Šlo je za konstruktivno razpravo. Še posebej bi se rad zahvalil poročevalcu, gospodu Krahmerju, za odlično trdo delo. Preden končam, bi rad spregovoril nekaj besed o nekaterih ključnih spremembah, o katerih je danes tekla razprava.
Pozdravljam vašo široko podporo in zaupanje v predlog Komisije, predvsem pa razširitev uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij (NRT) in statusu dokumentov BREF. Gre za temeljni del predloga Komisije.
Za Komisijo so sprejemljive številne spremembe, vsaj deloma ali načeloma. Številne spremembe predvsem prispevajo k večji jasnosti besedila predloga Komisije ali k izboljšanju preglednosti pri razvoju dokumentov BREF in praks dovoljevanja in izvrševanja držav članic. Boljša informiranost in udeležba javnosti v tej razpravi je zelo dobrodošla.
Tudi mene skrbi, kako se izogniti zlorabljanju prilagodljivosti pri določanju pogojev v dovoljenju. Kot sem že prej omenil, so lahko minimalne zahteve zelo uporabno in potrebno orodje za odpravljanje specifičnih problemov, če posamezni sektorji niso opravili potrebnih korakov za izvajanje NRT. Vendar pa sistematično vzpostavljanje minimalnih zahtev ni potrebno, prav tako pa lahko pripomore k ustvarjanju dodatnega administrativnega bremena ob zelo majhnih koristih za okolje. Zato menim, da je treba minimalne standarde postaviti le tam, kjer so potrebni, da bi bilo mogoče doseči boljše izvajanje NRT.
Pri obravnavi minimalnih zahtev za velike kurilne naprave ne smemo pozabiti na velik vpliv takšnega početja na okolje in zdravje državljanov Evropske unije. NRT za velike kurilne naprave je bila potrjena leta 2006 in stališče Komisije je, da je treba minimalna merila začeti uporabljati od leta 2016. Zagotoviti moramo, da jih bo z ukrepi, vzpostavljenimi za sektor, mogoče čim prej uskladiti z NRT in olajšati izpolnjevanje ciljev, ki so določeni v tematski strategiji o onesnaževanju zraka.
Drug ključni element za zagotavljanje učinkovitosti ciljev zakonodaje so določbe za izvršilne ukrepe in ukrepe za zagotavljanje skladnosti. V preteklosti smo v zvezi s tem ugotovili nekatere pomanjkljivosti in zato je ključnega pomena, da nova zakonodaja vsebuje jasne določbe, s katerimi je mogoče zagotoviti, da se zakon pravilno izvaja. Zaradi tega predlog Komisije uvaja minimalne določbe v zvezi z inšpekcijo, ponovnim preverjanjem pogojev iz dovoljenja in poročanjem o skladnosti. S temi spremembami bo mogoče zagotoviti ustrezno izvajanje NRT in zmanjšati izkrivljanje konkurence. Komisija bo izjemno pozorna na to vprašanje.
Nekaj besed bi rad spregovoril o mejnih vrednostih za kmetije z intenzivno kmetijsko pridelavo, predvsem perutnino. Enake mejne vrednosti se trenutno uporabljajo za vso perutnino, ne da bi se pri tem upoštevale različne vrste. Vzreja različnih vrst ima za posledico različne okoljske vplive, predvsem zaradi različne teže živali. Predlagane nove mejne vrednosti so bile določene na osnovi okoljskega vpliva zadevnih vrst. Nove mejne vrednosti bi vključevale omejeno število dodatnih kmetij v primerjavi s trenutnim obsegom in bi zmanjšale emisije amoniaka na stroškovno učinkovit način, da bi tako bilo mogoče na določenih področjih doseči cilje tematske strategije o onesnaževanju zraka.
Sekretariatu Parlamenta bom predložil seznam, ki bo vseboval stališče Komisije glede sprememb.
Stališče Komisije o spremembah Parlamenta
Poročilo gospoda Krahmerja
Komisija lahko v celoti, deloma ali načeloma podpre spremembe 1, 5-8, 12-14, 16, 18-21, 27, 34-37, 40, 42-44, 46, 48-56, 58-62, 64-66, 68, 69, 71-73, 75 in 79.
Spremembe, ki jih Komisija ne more podpreti, so spremembe 2-4, 9-11, 15, 17, 22-26, 28-33, 38, 39, 41, 45, 47, 57, 63, 67, 70, 76-78, 80, 93, 97, 114, 115, 117, 129 in 133.
Holger Krahmer
Gospod predsednik, zelo kratek bom. Rad bi se zahvalil za konstruktiven prispevek poslancev na današnji razpravi.
Na koncu bi rad povedal le še nekaj stvari. Prvič, iskreno bi se rad zahvalil komisarju, ker ni kategorično nasprotoval konceptu minimalnih zahtev za varnostno omrežje. Ta predlog ni hudičevo delo, prav tako pa ni birokratska pošast. Je instrument za reševanje problemov, instrument, ki mu moramo dati priložnost. Zaradi tega bi rad izkoristil to priložnost in vas še enkrat pozval, da ga podprete.
Druga stvar, ki jo želim povedati, je namenjena mojim britanskim prijateljem in "vsem strankam". Dragi britanski prijatelji, razumem, Caroline, razumem vaš problem. Dobro razumem, da bo energetska varnost države za določeno časovno obdobje imela večjo prioriteto kot delovanje v skladu z omejitvami glede onesnaževanja zraka. Imam veliko razumevanja za ta problem. Prav tako sem zadnja oseba, ki bi skušala njenemu veličanstvu odreči dodaten čas, potreben v zvezi z izgradnjo novih elektrarn na premog. O tem lahko še veliko razpravljamo. Težava je ravno v tem, ker tega nismo počeli. V zadnjih štirih mesecih ni niti enkrat prišlo do tovrstnega pogovora.
Rad bi vas pozval - pri tem mislim na drugo obravnavo -, da ste še enkrat odprti za vse rešitve in rečete "dogovorimo se glede kompromisa" in se v zvezi s tem nehate upirati - kar je po mojem mišljenju popolnoma nespametno - in že v osnovi nasprotovati minimalnim standardom, kar je neodgovorno z vidika politike konkurence ali okoljske politike. Menim, da lahko dosežemo kompromis glede tega, in upam, da bo ob koncu druge obravnave do tega tudi prišlo. Sam sicer nisem mnenja, da ne bi smeli iskati kompromisov že na prvi obravnavi. Ta zakonodaja je preveč zapletena za kaj takšnega. Tega parlamentarnega obdobja ne želim končati kot poročevalec in predati zakonodaje naslednjemu Parlamentu, če bo besedilo direktive, o kateri razpravljamo, nedosledno, nelogično in nasprotujoče. Zaradi tega vas prosim, da čez eno uro na glasovanju podprete kompromise.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 10. marca 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) Pozdravljam celostni pristop (konsolidacijo sedmih ločenih direktiv o industrijskih emisijah v eno samo besedilo) in strožje določbe, ki urejajo uporabo najboljše razpoložljive tehnologije, namenjene iskanju inovativnih rešitev za zmanjševanje učinkov onesnaževanja proizvodnje. Razvoj nekaterih proizvodov, ki povzročajo manjše onesnaženje, ima za posledico vključevanje različnih strani, kot so podjetja, pristojni organi in nevladne organizacije. Ta direktiva daje možnosti za sodelovanje med različnimi stranmi (lokalnimi upravami in podjetji), ter jim tako omogoča, da spodbujajo inovacije. V zvezi s tem obstajajo dobri primeri na Danskem in Nizozemskem, pa tudi v državah vzhodne Evrope, kot je Romunija.
Predlagana direktiva o industrijskih emisijah, skupaj z vsemi priporočenimi možnostmi, ki izhajajo iz svežnja politik, bo izboljšala učinkovitost zakonodaje pri doseganju okoljskih in zdravstvenih ciljev na stroškovno učinkovit način. Prav tako bo zmanjšala nepotrebne administrativne stroške (pričakuje se neto zmanjšanje med 105 in 225 milijoni EUR letno) in izkrivljanje konkurence znotraj EU, ne da bi pri tem poslabšala konkurenčnost evropske industrije.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Čeprav ima industrijska dejavnost temeljno vlogo pri ohranjanju in povečevanju gospodarske blaginje, ne smemo pozabiti na vpliv, ki ga ima na okolje.
Pri ponovnem pregledu Direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPCC) je bil poudarek namenjen vzpostaviti mejnih vrednosti za nekatere kurilne naprave in uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij (NRT), da bi tako bilo mogoče zagotoviti ustrezno varstvo okolja. Podprla sem uvedbo mejne vrednosti 350 g ogljikovega dioksida od 1. januarja 2020 za kurilne naprave, ki proizvajajo elektriko in so večje od 500 MW, saj te elektrarne povečujejo koncentracijo ogljikovega dioksida v zraku in posledično pospešujejo globalno segrevanje.
Uvedba mejne vrednosti bi služila kot spodbuda z vidika naložb v tehnologije, namenjene zmanjševanju emisij, saj bi do leta 2025 morale vse elektrarne delovati v skladu s to mejno vrednostjo.
Prepričana sem, da bo zmanjšanje onesnaženja, ki je posledica različnih industrijskih virov, pomagalo Evropski uniji pri uresničevanju cilja ohranitve dviga globalne temperature za manj kot 2 ºC. Učinkovitost te direktive bo jasna po inšpekcijah, ki bodo opravljene v vseh kurilnih napravah, prav tako pa se bo odražala v skladnosti s pogoji dovoljenja.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Odločitev o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPCC) predstavlja priložnost, da Evropa dobi poenoteno visoke standarde zaščite. Pomembno je, da je evropskim podjetjem na občutljivem področju industrijskih emisij zagotovljena spodbuda za uvajanje najčistejše in najučinkovitejše razpoložljive tehnologije. V prihodnosti je treba okrepiti načelo "najboljše razpoložljive tehnologije". Vendar pa je pri izvajanju tega načela treba zagotoviti, da ta pionirski projekt direktive IPPC ne bo ponovno preobremenjen z birokracijo, države članice in podjetja pa se bodo znašla pred nalogo, ki je ni mogoče opraviti.
Zaradi tega moramo pazljivo pretehtati, koliko obveznosti poročanja je dejansko potrebno in v kakšnem obsegu bi bilo izvajanje načela, če sploh, škodljivo.
Poleg tega nepotrebno obremenjevanje malih in srednje velikih podjetij prav tako presega namen, kot tudi prekomerno zakonsko urejanje področij, kot je varstvo tal, področja, ki dejansko spada v pristojnost držav članic. Namesto tega se osredotočimo na bistvene stvari, to je usklajevanje okoljskih standardov in utrjevanje visoke ravni varstva okolja pri industrijskih dejavnostih.
