Nadzor nad uporabo prava Skupnosti (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru nad izvajanjem zakonodaje Skupnosti (2005), ki ga je v imenu odbora za pravne zadeve pripravila gospa Frassoni .
Monica Frassoni
Gospod predsednik, gospe in gospodje, uporaba prava Skupnosti je ključni del programa za "boljše pravno urejanje", ki ga je začela Barrosova komisija. Že nekaj časa je bila zanemarjena ter izgubljena med priljubljenimi ocenami učinkov in zmanjšanjem stroškov.
Danes je Komisija začela to stanje popravljati, delno tudi pod pritiskom Parlamenta. Gre za postopek, ki je bil več let in v veliko primerih le nekakšno birokratsko garanje, pri katerem si kršitve sledijo brez posebnih neprijetnosti, vendar je to še vedno bistven postopek.
Številke so zelo jasne. Do zdaj se je začelo približno 2 518 postopkov za ugotavljanje kršitev v zelo različnih sektorjih, zlasti glede okolja in notranjega trga. Poleg tega Parlament vsako leto prejme več sto ali celo tisoč peticij, ki so pogosto povezane s posebnimi kršitvami prava Skupnosti, zaradi katerih se državljani počutijo nemočne in zato poiščejo pomoč pri Parlamentu.
Vprašanje pa je: kakšne so njihove možnosti, da bo krivica popravljena? Postopek za ugotavljanje kršitev je opisan v členih 226 in 228 pogodbe, zato ustvarjalnost skoraj ni možna. Zaradi veljavnih pravil smo prisiljeni k počasnim, zmedenim postopkom, pri katerih se najučinkovitejši ukrep, tj. denarna kazen, uporablja redko in šele po dolgem času, včasih celo po več desetletjih.
Vendar lahko naredimo veliko, celo zelo veliko, in ob tem se zahvaljujem Komisiji, ker je v zadnjih letih in potem lani septembra v posebnem sporočilu predlagala več ukrepov, ki so analizirani in ocenjeni v mojem poročilu in o katerih imam nekaj pripomb.
Vendar mi dovolite, da najprej opozorim na zadevo, ki je po mojem mnenju pri tej razpravi bistvena, saj je lahko izvajanje zakonodaje zelo politična stvar ter odlično orodje za izboljšanje verodostojnosti in prepoznavnosti institucij Skupnosti.
Omenila bi primera, v katerih je Komisija ravnala različno: krizo z odpadki v Neaplju in avtocesto Via Baltica v dolini Rospuda na Poljskem.
Kriza z odpadki v Neaplju je bila neposredna posledica večletnih kršitev skoraj vseh pravil Skupnosti o odpadkih. Zoper Italijo se je v zadnjih letih začelo veliko postopkov za ugotavljanje kršitev in sodišče je pogosto odločilo v škodo Italije. Vendar se je šele zdaj, ko je stanje po več letih postalo nevzdržno za vse in ga ni mogoče skriti, Komisija odločila, da bo ravnala bolj odločno. Obiski Komisije zbujajo veliko zanimanje in prebivalci, ki se pritožujejo zaradi nezakonitega odlaganja odpadkov, po televiziji pogosto izjavijo, da pošiljajo peticije Evropskemu parlamentu. Pri tem se sprašujem, ali tega ne bi mogli narediti prej? Ali res ne bi mogli z drugačnim odnosom preprečiti takšnega stanja? Da, to bi lahko storili.
Prav to je komisar Dimas naredil v primeru doline Rospuda na Poljskem, ki ji je grozilo uničenje zaradi infrastrukture za avtocesto Via Baltica. Komisar je prvič zahteval odlog, ki ga je sodišče odobrilo. To je zelo pomemben precedens z zelo jasnim sporočilom: Komisija je lahko in mora biti odločna in temeljita, kadar države članice ravnajo, kot da se ne bi nič zgodilo, ter mora uporabiti vsa orodja, ki jih omogoča demokratični sistem: medije in javno mnenje.
Ena od najpomembnejših novosti, ki jo je Komisija predstavila v sporočilu, je povezana z "novo" delovno metodo. Predstavili smo veliko pomislekov o tej novi delovni metodi, pri kateri gre predvsem za to, da se pritožbe pošljejo neposredno državi članici, zoper katero je predložena pritožba, da bi poskušali rešiti težavo. Te pomisleke smo tudi predstavili in Komisija nam je dala nekaj zagotovil, ki jih bomo, upam, slišali tudi danes, vendar bomo zelo pozorno spremljali zadevo in upali, da bomo pri vprašanjih postopkov za ugotavljanje kršitev s preglednostjo, zmožnostjo "imenovanja in osramotitve" držav članic ter sodelovanjem s Parlamentom napredovali.
Gospod predsednik, na koncu razprave bom ponovno imela dvominutni govor, da končam svoj čas za govor.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa gospod predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci.
Spoštovana poslanka Frassoni, v imenu Sveta bi rad pozdravil vaše poročilo, poročilo o letnem poročilu Komisije o nadzoru nad izvajanjem zakonodaje Skupnosti, prav tako tudi dodatno analizo, ki jo predvideva komunikacija Komisije Evropa rezultatov - uporaba prava Skupnosti. Po našem mnenju je poročilo Evropskega parlamenta zelo koristen prispevek k našemu skupnemu cilju, ki je zagotavljanje pravočasne in pravilne uporabe prava Skupnosti.
V imenu Sveta bi želel predvsem pozdraviti ugotovitev iz poročila gospe Frassoni, ki je po našem mnenju bistvenega pomena. In sicer, da je zagotavljanje pozitivnega učinka prava Skupnosti na vsakodnevno življenje državljanov Evropske unije odvisno predvsem od učinkovitosti politik Evropske unije in predvsem od nadzora in spremljanja, kako države članice spoštujejo pravo Skupnosti.
Kot pozitivno ocenjujemo tudi zavzemanje Evropskega parlamenta za spodbujanje izmenjave najboljših praks med državami članicami. Menimo, da bi tovrstne izmenjave lahko pomembno prispevale k učinkovitejši in enotnejši uporabi prava Skupnosti.
Pri vsem tem pa moram izpostaviti naslednje:predsedstvo Sveta ne more komentirati večine vprašanj in predlogov, ki so podani v tem dragocenem poročilu. Znano je namreč, da je upravno izvajanje zakonodaje Skupnosti načeloma odgovornost držav članic v skladu z njihovimi ustavnimi pravili ter Komisije, ki je kot skrbnik pogodb odgovorna za nadzor enotne uporabe prava Skupnosti.
Günter Verheugen
komisar. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsedujoči Svetu, gospe in gospodje poslanci, Komisija je hvaležna za priložnost, da lahko danes z Evropskim parlamentom razpravlja o teh pomembnih vprašanjih, in zelo sem hvaležen gospe Frassoni za poročilo in prispevek, ki vsebuje pomembna stališča. Zagotavljam vam, gospa Frassoni, da Komisija vaša stališča jemlje zelo resno.
Evropska unija je skupnost z načelom pravne države in je kot taka edina na svetu. Samo z zakonodajo se lahko za državljane zagotovijo svoboščine, ki jim pripadajo, in samo z zakonodajo se lahko oblikuje tržno gospodarstvo, ki deluje v korist vseh.
Evropska komisija je varuh pogodb. Njena vloga je, da povsod zagotovi izvajanje prava Skupnosti in da se v vseh območjih pravilno uporablja. Dokler obstaja samo na papirju, niti najboljša zakonodaja nima nobene vrednosti. Zato se vsak odbor strinja, da je ena njegovih najpomembnejših nalog zagotoviti, da naše zakonodaje ne sestavljajo samo prazne besede.
Postopki za ugotavljanje kršitev pogodbe in Sodišče Evropskih skupnosti so naše vplivno orožje. To orožje moramo uporabiti, kadar za odpravo kršitev zakonodaje ni nobene druge poti. Vendar to ni cilj sam po sebi in se lahko s prepogosto uporabo preveč obrabi.
Komisija meni, da število postopkov za ugotavljanje kršitev pogodbe ne more biti merilo za njeno resnost in odločnost pri nadzoru upoštevanja prava Skupnosti. Po njenem mnenju gre bolj za to, kako ji uspeva reševati probleme. Resnično merilo je, koliko težav v zvezi z uporabo prava Skupnosti smo rešili, in kako hitro.
Resnično smo kritično pregledali način našega dela in prišli do naslednjih zaključkov: ko se težave odkrijejo, jih je treba obravnavati hitro in učinkovito. Državljani in poslovneži so upravičeni do hitrih odgovorov. Zato, gospa Frassoni, bom Komisiji posredoval, kar ste dejali o odpadkih v Kampanji, in o tej temi se bo moralo razpravljati. Popolnoma se strinjam, da je k očitnemu neupoštevanju prava Skupnosti nujen strožji, odločen in takojšnji pristop.
Načeloma je boljši pristop, ki temelji na partnerstvu, kot tisti, ki temelji na nasprotovanju. Komisija zato pri teh vprašanjih želi več dialoga in večjo preglednost. Prav tako želimo določiti jasne prednostne naloge: najprej in hitro se obravnavajo pomembne zadeve ter uporabljajo ustrezni ukrepi. Prav tako moramo imeti na razpolago potrebna sredstva.
Naj ob tem dodam še nekaj. Če se težave v zvezi z uporabo prava Skupnosti v določenih zadevah kopičijo, to morda pomeni, da je zakonodaja sama nejasna ali vsebuje nasprotujoče si določbe. Ne smemo takoj predpostavljati, da je države članice ne upoštevajo pravilno.
Zaradi teh domnev smo izvedli vrsto ukrepov in že od začetka želim povedati, da bomo še naprej uporabljali postopke za ugotavljanje kršitev pogodbe in jih izvedli takoj, ko bomo imeli potrebne podatke. Kakor koli, predlagamo nov način dela, s katerim upamo, da bo pridobivanje potrebnih podatkov potekalo hitreje.
Ta metoda temelji na izboljšanju sodelovanja z državami članicami preden pride do stopnje, ko se morajo izvesti uradni postopki, razen seveda, in to je zelo pomembno, gospa Frassoni, v primeru, ko je že od začetka jasno, da se pogodba po vsej verjetnosti krši. V takšnih primerih je naš prvi korak ukrepanje in ne razpravljanje z državami članicami.
To ni popolnoma nov proces, ampak predhodni postopek, v katerem zahtevamo dodatne postopke, če pa želimo hitreje priti do rešitve, se nadaljnjih postopkov za ugotavljanje kršitev pogodbe ne izvede.
Na vsa vprašanja in pritožbe se odgovori neposredno in hitro, ter se na njihovi podlagi lahko sprožijo postopki za ugotavljanje kršitev pogodbe, če je to ustrezno. To pomeni, da je vsaka takšna predložitev zabeležena in obravnavana. Če je v obliki pritožbe ali bi lahko bila pritožba, se kot takšna tudi obravnava, in Komisija ustrezno ukrepa.
Trenutno preizkušamo pilotno fazo te nove metode. V pilotnem projektu, katerega namen je zagotoviti, da dejansko napredujemo, sodeluje petnajst držav članic. Seveda bomo Parlament obveščali o rezultatih pilotne faze in z njim razpravljali o vseh nadaljnjih korakih.
Kljub temu smo že sposobni rešiti 90 % vseh težav, na katere smo opozorjeni, ne da bi o njih moralo odločati sodišče. Vendar se strinjamo z vami, da je treba to opravljati hitreje. K temu bo pripomoglo mesečno odločanje, ki se je začelo januarja. S tem se bodo lahko postopki za ugotavljanje kršitev pogodbe izvajali hitreje in učinkoviteje.
Vsekakor si prizadevamo, za čim večjo preglednost celotnega postopka, pri čemer se ohrani ustrezna mera zaupnosti, kot to od nas zahteva Sodišče Evropskih skupnosti. Prek spleta bodo javnosti dostopni redno posodobljeni povzetki postopkov za ugotavljanje kršitev pogodbe, ki jih trenutno obravnava sodišče.
Za doseganje preglednosti in pravne varnosti moramo tudi vedeti, kako države članice uporabljajo pravo Skupnosti v svojih zadevnih nacionalnih kontekstih. Za to potrebujemo primerjalne tabele, ki so bile predlagane v poročilu in ki jasno pokažejo stanje izvajanja v vsaki državi članici.
Gospe in gospodje, menim, da imamo isti cilj. Želimo, da državljani EU pravu Skupnosti popolnoma zaupajo.
Diana Wallis
pripravljavka mnenja odbora za peticije. - Gospod predsednik, v tej minuti časa, ki ga imam v imenu odbora za peticije, želim izraziti tri stvari. Najprej se zahvaljujem gospe Frassoni za sodelovanje v tem letnem poročilu, zlasti pa želim pojasniti pomembno vlogo odbora za peticije pri tem nadzoru in postopku izvajanja.
Menim, da se Komisija te pomembne vloge zdaj končno zaveda. Za to se komisarju zahvaljujem, ker v delovanju naših dveh institucij zares potrebujemo partnerstvo in zlasti sodelovanje odbora za peticije, ki za nas kot zakonodajalce dejansko predstavlja stališča naših državljanov, ki se obračajo na nas, kadar opazijo neposredne težave.
Da imajo naši državljani takšno možnost, me pripelje do naslednje točke. Gospod komisar, dejali ste, da je naša zakonodaja živa. Da je lahko zakonodaja živa, jo morajo naši državljani dojeti in razumeti. Z vašo kolegico gospo Wallström sva dolgo razpravljali o povzetkih zakonodaje, da jo bodo državljani razumeli. Večkrat nam je obljubila, da se bodo povzetki oblikovali za vsak zakonodajni instrument. Še vedno čakamo, da se to dejansko zgodi.
Na koncu se obračam na svoje kolege, namreč odbor za peticije se mora v Parlamentu bolj upoštevati in potrebuje več sredstev. Ni le odbor, ki se vmešava v Parlament in ga ovira. Opravlja dejansko nalogo povezovanja z našimi državljani v tem območju.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospod komisar, imate popolnoma prav: pravna država je temelj EU. Pravilno ste opozorili, da je zakonodaja Skupnosti način za doseganje ciljev pogodb EU, in njeno splošno vodilo so interesi evropskih državljanov, ki imajo pravico, da zahtevajo njeno izvajanje.
Njen obseg, širina in kompleksnost se stalno povečujejo. Poslanci Evropske ljudske stranke izražamo zadovoljstvo: s 23. letnim poročilom o nadzoru izvajanja zakonodaje Skupnosti in prav tako z objavo izidov v Evropi Komisija izraža svojo željo, da bi bila skrbnik pogodb in prizadevanje, da zagotovi izvajanje zakonodaje.
Popolnoma se strinjamo z vašo izjavo, da potrebujemo primerjalne tabele, o katerih je danes Svet sprejel sklep. Poročevalec je tesno sodeloval z vami pri pripravi poročila gospe Frassoni, o katerem smo imeli v Parlamentu zanimivo obravnavo. Želimo, da tudi Parlament sodeluje v postopkih nadzora in da nas redno obveščate o svojih dejavnostih. Želimo, da ste z našimi odbori v stiku, kot ste z odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Želimo biti obveščeni o vašem napredku.
Vsekakor želimo, da peticije, ki jih prejmemo, upoštevate, kakor ste poudarili v svojem poročilu. Prav tako poudarjamo, da za zagotovitev upoštevanja naših odločitev o imuniteti želimo, da posredujete pri nacionalnih sodiščih.
Izvajanje prava Skupnosti omogoča evropskim državljanom upanje, da se bodo demokracija ter javni red in mir okrepili, ter da bodo bolj v stiku z organi EU. Danes po resoluciji nove reformne lizbonske pogodbe si vsi želimo boljšo prihodnost za EU.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v imenu skupine PSE. - (PL) Gospod predsednik, eden od ciljev zakonodaje Skupnosti je izvajanje različnih političnih strategij EU. Izvajanje te zakonodaje mora biti prednostna naloga vseh držav članic, ki jih bo pri tem nadzirala Komisija in ki bodo obenem zagotavljale, da bo imela za državljane Evrope pozitivne rezultate.
V zadnjih letih se je število postopkov za obravnavo kršitev pravnih ureditev, ki jih je predlagala Komisija, ves čas povečevalo in leta 2005 jih je bilo skoraj 2 700. Kljub priključitvi 10 novih držav k EU se od takrat število kršitev na splošno ni povečalo. Vendar obstaja nevarnost, da je to zaradi premajhnega števila registracij pritožb ali zaradi upravnih težav institucij, ki so odgovorne za obravnavo kršitev.
To poročilo si zasluži pohvalo zlasti, ker vključuje natančne preiskave primerov kršitev, povezanih s peticijami, in ker navaja podatke o pripravljenosti generalnih direktoratov za splošno sodelovanje v teh zadevah. Prav tako moramo pozdraviti izčrpno sporočilo Komisije "Evropa rezultatov - uporaba prava Skupnosti". Vendar mora Komisija vprašanja razpoložljivih finančnih sredstev za primere kršitev, dolžine postopkov v teh primerih, omejenega izvajanja člena 228 pogodbe in ocene izvajanja prednostnih meril še podrobneje obravnavati.
Predlagana nova metoda dela, ki se uvaja v letu 2008 kot pilotni projekt, v katerega je vključenih več držav članic, in katere cilj je učinkoviteje izvajanje obstoječih postopkov, si zasluži priznanje. Vendar nas ta postopek skrbi na stopnji, na kateri se primer pošlje državi članici, ki jo to zanima in ki je zlasti odgovorna za nepravilno uporabo prava Skupnosti: zaradi tega se lahko zmanjša vloga varuha pogodb, ki jo ima Komisija.
Težave državljanov mora pravo Skupnosti reševati z omogočanjem hitrih odgovorov na njihova vprašanja in pritožbe, s čimer bodo bolje razumeli in uporabljali svoje pravice, obenem pa učinkovito zmanjševati število postopkov v zvezi s kršitvijo zakonodaje. Na koncu iskreno čestitam gospe Frassoni za zelo dobro pripravljen dokument.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, opozarjam na naše tri institucije in poudarjam, kako pomembno je, da ima vsaka od njih svojo vlogo pri izvajanju in nadzoru.
Pred nami je poročilo Komisije. Seveda ima glavno odgovornost glede izvajanja in izvrševanja Komisija in v to ne nameravamo posegati. Vendar menim, da lahko Komisij pričakuje, da bomo njeno delo v prihodnosti pozorneje spremljali.
Hvaležni smo, da so se upoštevale mnoge lekcije iz našega poročila o propadu zavarovalnice Equitable Life. Vendar moramo biti zdaj, ko se začenja novo obdobje in bomo mogoče preizkusili nekaj novih zamisli, zelo previdni.
Vesel sem, da je komisar omenil, da Svet še ni sprejel zamisli o primerjalnih tabelah za čisto vsak del zakonodaje, s čimer bi vsi lahko natančno spremljali, kaj se zgodi na ravni držav članic in za katera področja se uporabljajo določeni deli zakonodaje.
Pilotni projekt je odlična zamisel. To je vse lepo in prav, torej počakajmo na izide. Vendar pa sem nekoliko skeptičen glede, dejstva, da se mu je pridružilo tako veliko držav članic. Upam, da ga ne dojemajo kot neke vrste enostavno možnost in da jih bo Komisija seznanila, da sploh ni tako.
Na koncu se navezujem na naš Parlament. Jasno je, da moramo v obdobju po lizbonski pogodbi imeti veliko pomembnejšo vlogo pri nadzoru. Ne moremo pričakovati, da bo potem, ko končamo s tem delom zakonodaje, vsega konec. Naš odbori bodo morali imeti precej večjo vlogo pri preverjanju. Eno ali dva poročila o izvajanju že nastajata in jih bo vedno več, zato bomo skupaj z drugimi institucijami morali prevzeti svoje odgovornosti.
Dodajam še, in to je zelo pomembno, da moramo pozornost nameniti tudi izobraževanju našega sodstva v nacionalnih sodiščih, s čimer bomo zagotovili, da bodo pravilno izvajali pravo Skupnosti.
Alyn Smith
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, čestitam svoji skupinski kolegici in sopredsednici skupine gospe Frassoni za pravočasno in dobro premišljeno poročilo. Prav tako poudarjam pripombe gospe Wallis, s katerimi se v celoti strinjam.
Izglasovanje zakonov nas zaposluje, vendar je za ljudi pomembno, da se ti zakoni dejansko spoštujejo, in če nam to ne uspe, resnično izgledamo kot bedaki. Komisiji čestitam za številne ukrepe, ki so bili zelo pozitivni. Vendar mora to resnično postati en glavnih tem našega dnevnega reda v tem Parlamentu, ker še vedno vlada mnenje, da ne veljajo enaki zakoni za vse države, kar se prav gotovo občuti na Škotskem. Popolnoma se zavedam, da za to ni v celoti odgovorna Komisija, vendar moramo vsi opraviti svoje delo, da izboljšamo takšne razmere, če smo enotna Evropa.
Zato sem vesel, da pri tem, ko svoji skupinski kolegici izrekam čestitke, slišim, da bo komisar obravnaval veliko teh vprašanj. Poudarjam še eno stvar, ki se navezuje zlasti na zelo sporno okoljsko zakonodajo: veliko zelo pomembnih ciljev posameznih delov zakonodaje je spornih in s tem se moramo soočiti, ko jih pripravljamo. Navodila za lokalne organe v zvezi z izvajanjem spornih ciljev, ki so pogosto zelo ustrezni, so pomanjkljiva. V energetskem paketu ste nam obljubili revizijo teh navodil, zato bi bil našemu komisarju zelo hvaležen, če bi nam povedal, kako ta postopek poteka.
Bert Doorn
(NL) Gospod predsednik, tudi jaz bi pohvalil poročilo gospe Frassoni. Veliko je že poročil o izvajanju in lahko se opazi, da imajo skupno nit. Zato se bo izvajanju namenila večja pozornost, kar bo storil tudi Evropski parlament. Zdaj se lahko sklicujemo na poročila o izvajanju. Tudi sam bom julija predstavil poročilo o izvajanju osme direktive o nadzoru računovodij. Prav je, da Parlament resno obravnava tudi prenos zakonodaje v državah članicah.
Pri tem opozarjam na vprašanje nadzornikov. Govorimo o prenosu, ki ga izvajajo organi držav članic, in o sodnikih, ki uporabljajo zakonodajo. Vendar ima še vedno veliko držav članic neodvisne nadzornike, ki uporabljajo in dopolnjujejo zakonodajo. V praksi so se pojavile velike razlike med različnimi državami članicami in med nadzorniki. Vedno večkrat se podjetja, ki delujejo na mednarodni ravni v več državah članicah, soočajo z različnimi zahtevami, ki jih postavljajo različni nadzorniki v različnih državah članicah. To je izredno moteče in ovira delovanje notranjega trga.
Navajam še eno pomembno točko. Poleg tega se ne moremo izogniti nadaljnjemu preučevanju zakonodajnih instrumentov, ki se uporabljajo v Evropi. Do zdaj smo predvsem obravnavali direktive v zvezi z usklajevanjem. Komisar Verheugen je že nekajkrat dejal, da bi bilo v prihodnosti mogoče smiselno bolj uporabljati instrument uredb za zakonodajo notranjega trga, da se med prenosom direktiv preprečijo najrazličnejši problemi, kot so izbiranje najboljšega in čezmerno urejanje. Zavedam se, da se tudi v nacionalnih parlamentih, zlasti v nizozemskem, realizacija počasi, a zanesljivo manjša, ker je lahko za delovanje notranjega trga, pa tudi za domače gospodarstvo, izvajanje z izbiranjem najboljšega in čezmernim urejanjem škodljivo. Zato možen napredek v zvezi s predpisi ni več tako zelo velik.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, zavedamo se pomembnosti vaše naloge, da nadzirate uporabo prava Skupnosti. Gre za odnose med nadnacionalno institucijo in nacionalnimi vladami. Nacionalne vlade imajo veliko moč in so zelo vplivne, ker so javni organi. Običajno je varuh zakonodaje EU Komisija, in velikokrat je edina, ki državljanom zagotavlja, da se bo ta zakonodaja, kar pravo Skupnosti dejansko je, pravilno uporabljala.
Cilj poročila gospe Frassoni je okrepitev tega, čemur bi rekel hrbtenica Komisije, ki se bo s tem zavedala pomembnosti te naloge in bo, čeprav želimo predhodno fazo pogajanj z vladami glede težav, ki lahko nastanejo, v trenutku resnice z ukrepanjem pokazala moč in sposobnost pri uporabi prava Skupnosti, kot to od nje pričakujejo državljani.
Zaskrbljujoče je, da bi po širitvi dobili vtis, da Komisija za nove države članice uporablja manj stroga merila, kot jih je za stare. To bi negativno vplivalo na utrjevanje Evropske unije in njen lastni ugled v teh državah članicah. Spremljal sem veliko postopkov ugotavljanja kršitev, ki jih je izvedla Komisija, in lahko ji zagotovim, da se ob njenem posredovanju na tem področju državljani, in celo javni organi, počutijo okrepljeni.
Z drugimi besedami, menim, da poročilo Evropskega parlamenta, predlog gospe Frassoni in mnenje gospe Wallis poskušajo podpreti Komisijo, da se v položaju proti vladam ne bo počutila osamljeno in brez podpore, zato je Evropski parlament okrepil njeno vlogo spremljanja in nadzora v zvezi z uporabo prava Skupnosti.
Margrete Auken
- (DA) Gospod predsednik, državljani Evrope so za zakonodajo EU izredno pomembni. Ne morejo biti samo žrtve pri ugotavljanju kršitev, kot na primer v Neaplju. V veliko okoljskih vprašanjih so večkrat imeli ključno vlogo. Pazijo, da se zakoni izvajajo pravilno v vsej Evropi, pri čemer so velikokrat edini, ki to počnejo. Zato jih mora EU tudi podpreti, tako da jim zagotovi trden položaj. Kadar opozarjajo na kršitve zakonodaje Skupnosti, se morajo njihove pritožbe upoštevati in resno obravnavati. Iskreno upam, da Komisija ne poskuša preprečiti veliko teh pritožb, ker bi to bila slaba praksa. Zato se gospe Frassoni zahvaljujem, da je opozorila na takšno nevarnost. Njeno odlično poročilo bo omogočilo pomemben splošen korak v pravo smer. Državljani EU bodo z lizbonsko pogodbo pridobili trdnejši položaj, vendar, če naj ta ne bo le navidezen, se mora njihovo prispevanje k EU resno upoštevati.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospod predsednik, tudi jaz čestitam gospe Frassoni za odlično pripravljeno poročilo. Prav tako sem zelo vesel, da po podatkih statistike o številu postopkov v zvezi s kršitvijo zakonodaje EU, ki jo je predstavila Evropska komisija, pristop 10 novih držav članic ni vplival na zabeleženo število kršitev. Vendar statistika ne vključuje vsega. Eden od najpomembnejših mehanizmov, s katerimi lahko preverjamo dejansko izvajanje evropske zakonodaje, je sistem predsodnih sklicevanj, katerih cilj je nacionalnim sodiščem omogočiti možnost, da oblikujejo enotno razlago izvajanja evropske zakonodaje v vseh državah članicah. Temeljni problem tega postopka je čas, ki je potreben za odgovor sodišča in ki še vedno traja zelo dolgo (okoli 20 mesecev). Glavni razlog za to je čas za prevod, ki traja okoli devet mesecev. Zaskrbljujoče je dejstvo, da v veliko nacionalnih parlamentih zahtevajo omejitev proračuna, zlasti za pisne prevode.
Priporočila Evropske komisije državam članicam in državam kandidatkam temeljijo na predpostavki, da se bo zakonodaja EU učinkovito uvedla, če se zaposli kvalificirano osebje in namenijo ustrezna sredstva. Tega stališča ne podpiram v celoti. Število zaposlenih in količina razpoložljivih sredstev nista pravilno merilo. Prav tako sta pri uvajanju evropske zakonodaje potrebna odločnost in sodelovanje. Za pravilno izvajanje nalog, ki so pred državami članicami in državami kandidatkami, so potrebni trije dejavniki: znanje, sposobnost in pripravljenost. Prvi od teh dejavnikov, torej znanje, dandanes ni problem. Drugi dejavnik, sposobnost uvesti, kar je dosegla Skupnost, je povezan z zagotavljanjem ustreznih sredstev in dodatnimi zaposlenimi. Komisija trenutno najbolj poudarja točno ta vidik. Tretji dejavnik, ki je pripravljenost tistih, ki imajo nalogo uvajanja in izvajanja evropske zakonodaje, se najbolj podcenjuje.
Pripravljenost uporabljati pravo Skupnosti v praksi je odvisna od institucij in sistema postopkov, spodbud in prepovedi. Če je bila uvedba zakonodaje EU uspešna ali ne, bo sčasoma pokazal posebni institucijski model. Znanje in sredstva niso vse. Potrebna je tudi volja do ukrepanja.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, gospod podpredsednik, v vašem uvodu ste opozorili, da želi biti Komisija premišljena pri določanju, da je treba ukrepati, in želi o tem razpravljati z državami članicami. Vendar tudi Komisija sama nima vedno jasnega enotnega stališča o nekaterih vprašanjih, čeprav je konec koncev kolegijska institucija.
Menim, da bo na področju prometa v prihajajočih letih ena tema za nas postajala vedno bolj problematična, verjetno pa tudi za Komisijo, in sicer zamisel, da se mora denar z navzkrižnim subvencioniranjem iz denarja, ki se je zaslužil na manj okolju prijaznih področjih (cestnine, parkirnine itd.), preusmeriti na bolj okolju prijazne oblike prometa. To je dejansko subvencija. Ali se je o tem kaj razpravljalo in kakšna je situacija?
Katalin Lévai
(HU) Hvala, gospod predsednik. Kot je dejalo že veliko govornikov pred mano, je uspešno doseganje ciljev, določenih v pogodbah in zakonodajnih aktih, odvisno od tega, kako učinkovite so države članice pri uporabi prava Skupnosti in njenem prenosu v nacionalno okolje.
Težava je, če jim ne uspe pravilno uporabljati ali izvajati zakonodaje. ali se niso sposobne v celoti uskladiti z njenimi cilji. V zadnjih letih se je usklajevanje z zakonodajo izboljšalo in menim, da se desetim novim državam članicam to dobro uspeva. Upam, da to ni zaradi tega, ker bi bila Komisija do novih držav članic popustljivejša, ampak zato, ker se resnično trudimo dosegati merila in izpolnjevati pričakovanja.
Na žalost je še vedno zelo težko obvladovati birokratsko zmešnjavo, vemo, kako veliko je zakonodajnih ukrepov in koliko časa je potrebnega, da se prenesejo v nacionalno in regionalno pravo. Zelo pomembno je, da poenostavimo birokratski jezik in omogočimo širšo uporabo presoje vplivov ter zagotovimo, da bo čas izvajanja pritožbenih postopkov čim krajši. Hvala.
Wiesław Stefan Kuc
- (PL) Gospod predsednik, izvajanje prava Skupnosti v vsaki državi članici je eden temeljnih načel Evropske unije. Zato je cilj mnogih ukrepov, da se to nadzoruje in da se odpravijo odstopanja. Preverjanje posameznih držav in objava rezultatov teh preverjanj bi državljanom omogočila, da sodelujejo pri državnem uvajanju zakonodaje EU.
Medtem na Poljskem na primer klub šesti direktivi in odločbam sodišča še vedno velja nacionalna uvedba davka na dodano vrednost. Enako velja za dvojno obdavčevanje zaslužka. Poznani so primeri davkov na vozila, ki so jih kupili poljski državljani v državah EU, čeprav je Sodišče Evropskih skupnosti odločilo proti temu, in zamud povračil za preveč plačane pristojbine zaradi napačnega izračuna.
Zlasti je neobičajno, da so naši državljani leta pridržani, ne da bi se jim izrekla kakršna koli kazen. Državljani Poljske nestrpno pričakujejo odziv Evropske komisije na navedene kršitve in nezakonite ukrepe, ki jih je izvedla naša vlada.
Na koncu iskreno čestitam gospe Frassoni, škoda je le, da njeno poročilo zadeva nekoliko oddaljeno preteklost namesto leto 2007, kar bi bilo bolje.
Jens-Peter Bonde
(DA) Gospod predsednik, komitologija je študij, kako omejiti demokracijo, ne da bi se volivci tega zavedali. Prvič, vpliv se prenaša od volivcev in predstavnikov, ki jih izvoli ljudstvo, do vladnih uradnikov in lobistov za zaprtimi vrati v Bruslju. Za glasovanje je se zato uporabljajo zapletena pravila, ki si jih nihče ne more zapomniti, o njih ne piše noben novinar in jih ne razloži noben učbenik. Posledica tega je preprosto, da se bodo v Komisiji odločali neizvoljeni, razen če se proti Komisiji lahko opredeli kvalificirana večina. Zakonodajna pooblastila postajajo izvrševalna; pregledna zakonodaja postaja skrivne uredbe, demokracija večine postaja vladavina manjšine. To še popolna avtokracija, vendar je z namigovanjem na Mussolinijeve poslovne zamisli temu vedno bliže.
Z novim medinstitucionalnim sporazumom lahko Parlament to zadevo uvrsti nazaj na dnevni red, vendar le, če se strinjajo desno in levo usmerjene skupine tega parlamenta, ter lahko predstavljajo absolutno večino poslancev, ki to podpirajo. Raje ovrzite mešanico avtokracije in vladajte z zvitostjo in korporativizmom. Uvedite demokracijo v celotno zakonodajo. Omogočite, da bo temeljno načelo določalo, da za vsakim zakonom stoji večina predstavnikov, ki jih je izvolilo ljudstvo, iz nacionalnih parlamentov ali iz tega Evropskega parlamenta. Zakonodaja, ki jo oblikujejo vladni uradniki in lobisti, bi morala biti stvar preteklosti, vendar jo na žalost lizbonska pogodba še utrjuje. To je torej dodatni razlog, da se o tej pogodbi odloča na referendumu.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Naj poudarim tukaj kot sklepni komentar v imenu predsedstva, da se predsedstvo zaveda, da je učinkovit nadzor nad uporabo prava Skupnosti bistven za spoštovanje prava na splošno, pa tudi za zagotavljanje splošnih pravnih načel, na podlagi katerih deluje Skupnost.
Predvsem pa je pomemben tudi za zagotavljanje pravne varnosti evropskih državljanov. Ti imajo vsekakor pomembno vlogo pri izvajanju prava Skupnosti, na to se ne sme pozabiti, in ta njihova vloga se nenazadnje odraža tudi v številu pritožb državljanov zaradi kršitev prava Skupnosti.
V razpravi, ki sem jo zelo pozorno poslušal, je bilo nekajkrat izraženo začudenje nad dejstvom, da se število kršitev, vsaj zaznanih kršitev, ni znatno povečalo po širitvi Evropske unije. Nekajkrat je bil izražen celo dvom oziroma sum, da morda Komisija ni enako stroga do takoimenovanih novih držav članic.
Naj poudarim, da predsedstvo nima nobenih razlogov ali indicev, ki bi podpirali tovrstne sume. Obstaja pa vsaj ena možna razlaga za to, ki jo lahko ponudim, in sicer pri takoimenovanih novih državah članicah je treba vendarle upoštevati, da so postale članice po dolgoletnem obdobju intenzivnega prenašanja prava Skupnosti v svoj notranji pravni red in jim verjetno od takrat naprej ni več tako težko to početi v zmanjšanem obsegu. Samo kot komentar na večkrat izražen sum, da morda Komisija ni enako stroga do vseh držav članic. Sicer pa se spodobi, da to pokomentira gospod komisar.
Naj za konec še poudarim, da predsedstvo pripisuje veliko pomembnost skupnim zavezam in ciljem, ki so določeni v institucionalnem sporazumu o pripravi boljše zakonodaje. In za konec bi želel spodbuditi vse institucije in države članice, da izpolnijo svoje zaveze na področju prenosa in uporabe prava Skupnosti.
Günter Verheugen
komisar. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot sem že dejal, mora današnja razprava imeti posledice, in to ponovno poudarjam. Povzel bom govor gospoda Junga o vsebini te razprave in prispevek Parlamenta ter bom tudi navedel predloge, ki jih je bilo med to razpravo izrečenih že kar nekaj in so zelo pomembni ter menim, da mora Komisija to razpravo jemati zelo resno.
Naj pripomnim še nekaj o filozofiji prava: skupnost narodov z načelom pravne države temelji na zaupanju. Deluje lahko le, če si njeni udeleženci lahko med seboj zaupajo. Zato morajo v ustavni državi pravni postopki potekati javno in zato se tudi popolnoma strinjam z besedami gospe Wallis. Obveščanje je pri tem ključno in preglednost je nujna.
Pri uporabi in razlagi prava ne sme biti nobene politike tajnosti. Vse mora biti dostopno in javno. Vsaj tako sem razumel sporočilo te razprave in o tem sem bil vedno prepričan. Strinjam se z izjavo gospe Wallis o vlogi odbora za peticije. Kot njena stranka, če se tako izrazim, priznam, da to včasih zahteva veliko dela in truda, vendar državljani od nas upravičeno pričakujejo takšen trud. Poleg tega se iz prejetih peticij lahko veliko naučimo o tem, kako državljani razumejo naše pravo in naše politike.
Gospa Frassoni, komisarka Wallström je že obljubila, da bomo v prihodnosti oblikovali povzetek za državljane. Od takrat je Komisija v zvezi s tem tudi že sprejela uradno resolucijo, torej se bo to dejansko zgodilo in prepričan sem, da boste našli načine in sredstva, s katerimi boste zagotovili, da bomo to res storili. Zgodilo se bo, kar je bilo sklenjeno.
Veliko poslancev je zanimalo vprašanje novih držav članic in kako je mogoče, da kljub večjemu številu poslancev število tožb zaradi kršitev pogodb ni naraslo.
Komisija ima o tem zelo jasno mnenje, za kar obstajata dva razloga: prvič - in pri tem sem nekoliko v zadregi, ker bi v bistvu moral dejati, da je to zaradi učinkovitega dela prejšnjega komisarja za širitev - gre za dejstvo, da so se nove države članice tako natančno pripravile na svoj pravni red, da so ob pridružitvi zahteve izpolnjevale bolje kot stare države članice. To lahko le potrdim. To je popolna resnica. Nikoli ne bi mogli končati pristopnih pogodb, če pravni red ne bi bil izpolnjen v celoti.
Drugi razlog je mogoče nekoliko bolj praktičen: državljani novih držav članic se bodo sčasoma privadili na to, da imajo možnost za pritožbe in naučili, kako se lahko pritožijo. Zato predvidevam, da bo število pritožb naraslo.
Gospod Smith je dejal, da mora biti pravo tudi neposredno in uporabno, zlasti v zvezi z okoljsko zakonodajo. Kot vemo, se Komisija ukvarja s pregledom celotnega prava Skupnosti do konca naslednjega leta, da bi določila dele, ki se lahko poenostavijo in na kakšen način. Pred le nekaj dnevi smo v okviru naše predstavitve napredka v zvezi s projektom za boljšo pravno ureditev obljubili, da bo ta proces dejansko v celoti končan do konca naslednjega leta.
Gospod Medina, vaša skrb, da Komisija pometa pritožbe pod preprogo, je odveč. Kot komisar imam več kot osem let izkušenj in lahko vam zagotovim, da sem večkrat moral umirjati preveliko vnemo v oddelkih Komisije, kot pa pozivati k prizadevnemu delu pri postopku za ugotavljanje kršitev pogodb. Precej večkrat jim moram dejati: "Počakajte, počasi, najprej se z njimi pogovorite in ugotovite, če se zadeva lahko reši na miren način." Nevarnosti, da bi oddelki Komisije običajno potiskali stvari pod preprogo, skoraj ni. Prepričan sem, da se to ne dogaja.
V zvezi z vprašanjem gospoda Racka: sklepi o ugotavljanju kršitev pogodbe, naj gre za pripravo, končni sklep ali kateri koli posamezni korak vmes, zahtevajo uradni sklep kolegija komisarjev. Tako je to organizirano. Trenutno vam ne morem odgovoriti na vprašanje o problemu navzkrižnega subvencioniranja, vendar bo poskrbel, da boste odgovor prejeli do konca tega tedna.
V zvezi s pripombo gospoda Kuca o dolžini pridržanja pred sojenjem priznam, da bi bil škandal, če bi se to dejansko zgodilo, vendar ni v pristojnosti Evropske unije. Za takšne primere je pristojno Evropsko sodišče za človekove pravice.
Gospe in gospodje, hvala za vse vaše predloge in konstruktivno razpravo. Prepričan sem, da bomo dosegli dodatni napredek, ko bomo o tem spet razpravljali prihodnje leto.
Monica Frassoni
poročevalka. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se kolegom poslancem, komisarju in predsedstvu za sodelovanje v tej razpravi, ki se bo, kot je dejal komisar Verheugen, še nadaljevala.
Imam le nekaj pripomb. Najprej glede vprašanja o opredelitvi prednostnih nalog, o katerem je govoril komisar Verheugen. Menim, da je to dejansko lahko tvegano. Vendar se v zvezi s tem do zdaj še ni nič naredilo. Vedno sem bila precej skeptična glede dejanskega opredeljevanja prednostnih nalog. Kakor koli, če to res želite narediti, tvegajte, da boste pri tem pregledni, in zakaj ne bi o teh prednostnih nalogah tudi razpravljali? Sicer se lahko pojavi sum, da ste določene prednostne naloge izbrali zato, ker se želite znebiti nezaželenih kršitev. Mislim, da to ne bi bilo dobro.
Nadalje, kljub dejstvu, da Komisija zanika potrebo po več virih, zlasti človeških virih, za obravnavo kršitev, so mi v resnici na skoraj vsakem srečanju z vašimi kolegi komisarji vsi povedali, da nimajo ustreznih virov in ljudi za takšne obravnave.
Med razpravo se je pojavilo vprašanje o številu kršitev v novih državah članicah in verjetno drži, kar so povedali komisar in predsedstvo. Vendar se moramo tudi zavedati, da so na primer na področju okolja le dva ali morda trije uradniki, ki se ukvarjajo z vsemi desetimi novimi državami članicami, pri čemer je jasno, da imamo težavo s človeškimi viri.
Na koncu še vprašanje vloge Parlamenta. Imamo notranje razprave o tem, kako bi bili v svoji vlogi sozakonodajalcev, ki nadzirajo uporabo direktiv, ki jih sprejmemo, učinkovitejši, Menim, da moramo nujno narediti dve stvari: najprej moramo odločno in s politično odločitvijo okrepiti vlogo odbora za peticije, ki je po besedah gospe Wallis naše okno v svet; nato moramo sistematično organizirati zasedanja o uporabi, ki pa zahtevajo odprto sodelovanje Komisije. Ker, če želimo organizirati zasedanja, na katerih bomo razpravljali o uporabi direktiv in pri tem uradnik Komisije, ki prisostvuje, ostane tiho ali govori o stvareh, ki nas ne zanimajo, mogoče zato, ker ne sme povedati, kar resnično želimo vedeti, potem je vse to nesmiselno.
Kakor koli, hvala in o tem bomo nedvomno še spregovorili.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
