Ratifikacija in izvajanje dopolnjenih konvencij Mednarodne organizacije dela (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je vprašanje za ustni odgovor Komisiji o ratifikaciji in izvajanju dopolnjenih konvencij Mednarodne organizacije dela, ki so ga predložili Alejandro Cercas v imenu skupine S&D, Marian Harkin v imenu skupine ALDE, Jean Lambert v imenu skupine VERTS/ALE ter Gabriele Zimmer in Ilda Figueiredo v imenu skupine GUE/NGL - B7-0228/2009).
Alejandro Cercas
predlagatelj. - (ES) Gospa predsednica, kolegi poslanci, člani Komisije, vsi vemo, da je treba globalizacijo gospodarstva, mednarodno finančno krizo in vse prihodnje izzive reševati na svetovni ravni. Teh problemov ne moremo več obravnavati na nacionalni ali celo regionalni ravni. Sodelovanje med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo dela (ILO) mora zato postati ključna točka našega dnevnega reda.
ILO s svojo tristransko metodo opravlja neprecenljivo delo pri zagotavljanju skladnosti in racionalnosti v našem svetu. Naše vrednote so tiste, na katerih je bila ILO utemeljena. Skupaj z ILO si prizadevamo za socialni model, ki spoštuje dostojanstvo ljudi, in prepričani smo, da lahko sodelujemo. Jasno je, da Evropa potrebuje ILO, da bi ta socialni model ohranila - tega ne bi mogli storiti v krivičnem svetu -, in da nam ILO nudi priložnost, da prevzamemo vlogo svetovnega akterja v mednarodnih odnosih.
Evropska unija in njene države članice trdijo, da zelo tesno sodelujejo z ILO in da spodbujajo program o dostojnem delu za vse ter globalni pakt o zaposlovanju z ILO na čelu. Vendar pa, gospe in gospodje iz Komisije, med našimi besedami in našimi dejanji je premalo doslednosti. Zato je ključnega pomena, da nocoj govorimo o ratifikaciji konvencij ILO in da jutri potrdimo resolucijo o tem vprašanju, da bi lahko ponudili ILO in našemu lastnemu projektu nekakšna zagotovila.
V svojem sporočilu o prenovljeni socialni agendi ste ponovno pozvali države članice, ki pa se niso odzvale. Pozvali ste jih, naj ratificirajo in izvajajo konvencije, vendar brez veliko uspeha. Kaže, da boste morali bolj vztrajati. Nesmiselno je govoriti, da so države članice že ratificirale glavne konvencije ILO. ILO je dopolnila 70 izmed svojih konvencij in celo nekatere države tretjega sveta in nastajajoča gospodarstva napredujejo hitreje kot Evropska unija. Preostali svet to težko razume, Evropa pa izgublja verodostojnost in priložnosti.
Zato, gospe in gospodje iz Komisije, je do neke mere nezaslišano, da Evropa izraža takšno podporo dostojnemu delu in ILO, nato pa ne ratificira konvencij ILO in se preprosto zadovolji z retoriko.
Tu se pojavlja vprašanje. Zato vse skupine v tej dvorani jutri od vas pričakujejo, da boste naredili korak naprej in izdalo sporočilo, v katerem boste zahtevali, naj države članice ratificirajo konvencije, da bi naše besede in naša dejanja lahko uskladili. Pomanjkanje te skladnosti v politiki je eden izmed razlogov, zakaj izgubljamo verodostojnost pri naših državljanih in zakaj tudi Evropa izgublja verodostojnost v ostalih delih sveta.
Marian Harkin
predlagateljica. - Gospa predsednica, zelo sem vesela, da lahko podprem poziv k ratifikaciji in izvajanju dopolnjenih konvencij ILO v državah članicah. Zagotovo je vredno reči, da je bil razlog za ustanovitev ILO leta 1919 po Versajskem sporazumu, s katero se je končala prva svetovna vojna, pokazati prepričanje, da je svetoven in trajen mir mogoče doseči samo, če temelji na socialni pravičnosti. V vmesnih osemdesetih letih se je ILO po vsem svetu odzivala na potrebe ljudi po dostojnem delu, preživetju in dostojanstvu.
Nocoj prosimo vse države članice EU, da ratificirajo in izvajajo dopolnjene konvencije ILO; vendar tega ne prosijo samo predlagatelji tega vprašanja - pridružujejo se nam tudi mnoge agencije in organi. Če si pogledate kodeks ravnanja Združenih narodov za ponudnike, boste videli, da so konvencije ILO predstavljale temelj, iz katerega izhaja večji del kodeksa ravnanja, ZN pa pričakuje, da bodo vsi ponudniki blaga in storitev Združenim narodom ravnali v skladu z načeli kodeksa poslovanja. Zato je treba te konvencije ratificirati in izvajati po vsem svetu, da bi jih lahko upoštevali vsi ponudniki. Zagotovo nam lahko to uspe v EU.
Evropska komisija v svojem sporočilu o prenovljeni socialni agendi navaja: "Komisija poziva vse države članice, naj bodo za vzgled ter ratificirajo in izvajajo konvencije ILO, ki jih ILO uvršča med aktualne". V resoluciji o prenovljeni socialni agendi, ki jo je maja letos potrdil zadnji Evropski parlament, ponovno navajamo, da mora po našem mnenju povečanje izvajanja in izvrševanja obstoječega delovnega prava v okviru nacionalnega prava in prava Skupnosti in v okviru konvencij ILO biti prednostna naloga institucij EU in držav članic. Zato nocoj v Parlamentu k temu še glasneje pozivamo. Predsedstvo prosimo, naj se za to zadevo čim bolj zavzame, države članice pozivamo, naj preučijo močne socialne argumente za ratifikacijo in izvajanje teh konvencij, Komisijo pa prosimo, naj preuči sprejetje priporočila, s katerim bi države članice spodbudila k ratifikaciji konvencij, ki so aktualne.
Menimo tudi, da mora EU zagotoviti skladnost med svojo notranjo in zunanjo politiko. V Parlamentu znova in znova poslušamo o izmenjavi najboljše prakse med državami članicami. To je zagotovo najboljši primer tega, kako lahko ustvarimo najboljšo prakso pri nas: da države članice ratificirajo ustrezne konvencije in spodbujajo najboljšo prakso na zunanji ali svetovni ravni, tako da, kot predlaga Komisija, bodo postavile vzgled z ratifikacijo aktualnih konvencij. Danes, 25. novembra, je na svetu ratificiranih 7 650 konvencij ILO, 47 pa jih je bilo ratificiranih samo v zadnjih 12 mesecih. Pričakujemo, da bo Evropa prevzela vodilno vlogo na področju podnebnih sprememb v Københavnu; podobno dobro delo bi lahko opravili z ratifikacijo konvencij ILO.
Emilie Turunen
Gospa predsednica, v imenu Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze bi želela poudariti, da so sporočila v tem sklepu o ratifikaciji in izvajanju konvencij ILO po našem mnenju zelo potrebna in izredno nujna. Zakaj? Iz dveh razlogov. Prvič, EU bi morala prevzeti vodilno vlogo v boju za dostojno delo. Pri spodbujanju dobrih delovnih pogojev in dostojnega dela bi morali prevzeti vodilno mesto na svetu.
Drugič, kot je bilo danes tukaj že omenjeno, med našimi besedami in našimi dejanji, ali z drugimi besedami, med notranjimi in zunanjimi odzivi EU, se odpira prepad. Če EU ali če države članice EU pozabijo oziroma če se odločijo, da ne bodo ratificirale in izvajale dopolnjenih konvencij, potem to ne bo slabo samo za delavce Evrope. To bo tudi zelo slab signal, ki bi ga poslali državam zunaj EU, od katerih zahtevamo, naj ratificirajo prav te iste konvencije. Zgled bi morali dajati s svojimi dejanji.
Ključnega pomena je, da EU prevzame vodilno vlogo na svetovni ravni, da pokažemo, da smo regija, ki uspešno združuje dobre delovne pogoje z visoko ravnjo konkurenčnosti. ILO je naša svetovna akterka, ko govorimo o ureditvi na mednarodni ravni. Temeljnega pomena je, da EU podpre ILO kot institucijo in da konvencije ILO jemljemo resno. Zato Skupina Zelenih v celoti podpira sporočila v tem sklepu, pristojne organe EU pa pozivamo, naj državam članicam poudarijo, da bi jo morale jemati prav tako resno, kot to nocoj počnemo mi.
Ilda Figueiredo
predlagateljica. - (PT) Gospa predsednica, podpiramo poziv državam članicam, da naj preučijo socialne argumente za ratifikacijo in izvajanje konvencij, ki jih ILO uvršča med aktualne.
Mednarodna organizacija dela od leta 1919 ohranja in razvija sistem mednarodnih delovnih standardov, ki pokrivajo širok niz področij, od dela, zaposlovanja, socialne varnosti, socialne politike in s tem povezanih človekovih pravic.
Zato smo podprli prvotni osnutek skupne resolucije, ki je bil tu predložen. Na žalost pa so zaradi pritiska Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) druge podpisnice dovolile, da vključitev sklicevanja na lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta oslabila pomembnost resolucije in zmanjšala njeno moč.
A vendar, kot se vsi zavedamo, je Evropska komisija prav v imenu lizbonske strategije temu Parlamentu predstavila nekatere izmed najslabših predlogov, ki so s svojim poudarjanjem prožnosti in deregulacije dela bili usmerjeni proti pravicam delavcev in socialnim pravicam.
Kdo lahko pozabi predlog spremembe Direktive o delovnem času, s katerim se je želelo razvrednotiti delo in ga potisniti v še bolj negotov položaj, podaljšati delovni dan in zmanjšati pomen kolektivnih pogajanj ter vloge sindikatov, kar je ravno nasprotno temu, kar zagovarjajo konvencije ILO?
Prav zaradi tega obžalovanja vrednega sklicevanja na lizbonsko strategijo smo umaknili našo podporo tej resoluciji.
Vendar pa v imenu Konfederalne skupine Evropske združene levice - Zelene nordijske levice pozivamo države članice, da ratificirajo konvencije ILO, Evropsko komisijo pa prosimo, da preuči naše predloge.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospa predsednica, v zadnjih nekaj letih je Komisija večkrat poudarila svojo zavezo mednarodno sprejeti Agendi za dostojno delo in hkrati podpori konvencijam ILO.
Komisija je aktivno podpirala države članice in tesno sodelovala z ILO z namenom sprejetja velikopoteznih pravnih standardov, ki odgovarjajo na izzive globaliziranega gospodarstva in prispevajo k izvajanju Agende ILO za dostojno delo. Svet in Evropski parlament sta v tej zvezi poudarila pomen Agende za dostojno delo in dejavnosti Komisije.
Države članice so že ratificirale vse konvencije ILO, ki obravnavajo osrednje delovne standarde, ter veliko število drugih konvencij ILO. Komisija je v okviru prenovljene socialne agende ponovno potrdila svojo zavezo Agendi za dostojno delo. Komisija predvsem poziva vse države članice, naj bodo za vzgled ter ratificirajo in izvajajo konvencije ILO, ki jih ILO uvršča med "aktualne". S tem poudarja tako notranjo kot zunanjo razsežnost Agende za dostojno delo. Poleg tega je Komisija, kadar so konvencije ILO vključevale izključne pristojnosti Skupnosti, skupaj s pozivom k čimprejšnji ratifikaciji standardov izdala pravočasne predloge sklepov Sveta o pooblastitvi držav članic, da ratificirajo ustrezne konvencije, predvsem Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu in Konvencijo na področju ribolova.
Nazadnje, Poročilo o dostojnem delu iz leta 2008 predvideva spremljanje dosežkov na področju politike v zvezi s procesom ratifikacije. Pričakujemo, da bo rezultat te analize predstavljen v naslednjem Poročilu o dostojnem delu, ki bo objavljeno leta 2011.
Csaba Őry
v imenu skupine PPE. - (HU) Najprej bi želel pozdraviti dejstvo, da so skupine uspele doseči soglasje o besedilu resolucije, ki bo pripravljeno na temo ratifikacije in izvajanja konvencij, ki jih je popravila Mednarodna organizacija dela. Zato bomo tudi mi to podprli.
Dobro znano je, da je Mednarodna organizacija dela eno izmed najstarejših mednarodnih teles. Ustanovljena je bila leta 1919 s temeljnim cilje ustvariti delovne predpise, ki bodo urejali ustvarjanje delovnih razmer in težka delovna okolja, da bi se borila proti izkoriščanju. Kasneje je precej razširila svoje dejavnosti in vključila socialno politiko ter sistem tehničnega sodelovanja.
V Skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) menimo, da delovni standardi, ki jih je razvila Mednarodna organizacija dela, pomagajo zmanjševati škodljive učinke konkurence na mednarodnem trgu, s tem pa povečujejo možnosti za doseganje uravnotežene gospodarske rasti. To ima poseben pomen v času, ko mogoče že stopamo proti izhodu iz trenutne krize, zagotovo pa se s tem veča legitimnost teh standardov in potrjuje dejstvo, da so se pojavili ob koncu tristranskega procesa in da izhajajo iz ločenega demokratičnega procesa, v katerem so sodelovali vlade, delodajalci in sindikati. Zato se v tem primeru ukvarjamo s pravicami in zavezami na delovnem mestu ter celovitim sistemom, ki jih zajema in ki ga morajo države, ki sprejmejo in ratificirajo konvencije, tudi upoštevati. Obenem ne moremo zanemariti dejstva, da Evropska unija kot skupnost ne more ratificirati sporazumov. To lahko storijo samo posamezne države članice. S tem se vsekakor postavlja vprašanje ustrezne uporabe sodne pristojnosti Skupnosti in subsidiarnosti. Zato besedilo v celoti primerno poziva EU, da natančno opredeli, katera pravna področja in predpisi, ki se nanašajo nanjo, spadajo v sodno pristojnost Skupnosti, in katera v sodno pristojnost posameznih držav članic. To pomeni, da bomo, če bomo lahko upoštevali načelo subsidiarnosti, podprli pripravo poročila, s tem pa čim prej omogočili ratifikacijo konvencije.
Ole Christensen
Gospa predsednica, v EU imamo notranji trg, na katerem lahko na prostem trgu prodajamo blago drug drugemu. Zagotavljamo svobodno konkurenco in poceni blago in vse to je zelo lepo in krasno. Vendar pa je treba vključiti tudi druga področja. Temeljne pravice delavcev je treba zagotoviti in spoštovati po vsej EU. Države članice EU ne smejo konkurirati pod slabimi delovnimi pogoji, delovna sila v vseh državah članicah pa si mora zagotoviti enako plačilo za enako delo. Temeljna pravica je tudi pravica do stavke.
Zato je pomembno, da imamo tesno sodelovanje med EU in Mednarodno organizacijo dela, ILO. Imamo nekatere skupne vrednote in konvencije ILO lahko uporabimo kot podlago za nadaljnji razvoj evropskega socialnega modela. Na žalost to trenutno ni mogoče, saj Komisija šteje konvencije za zavezujoče samo, če jih je ratificirala več kot polovica držav članic. Začeli bi lahko tako, da bi zagotovili, da bo najmanj vsaka država članica EU ratificirala in izvajala konvencije, ki jih ILO uvršča med aktualne. Dovolj je bilo besed; kar potrebujemo, so dejanja. Kako naj sicer zahtevamo od drugih držav sveta, da ratificirajo in izvajajo konvencije ILO, in kako naj od STO zahtevamo, da v vse svoje trgovinske sporazume vključi temeljne pravice delavcev?
EU mora prevzeti vodilno vlogo. Samo takrat bomo lahko rekli drugim državam, da morajo vse ratificirati in izvajati te konvencije. Dostojno delo v EU in svetu moramo prikazati kot trajnosten, odločen odziv na svetovno krizo, s katero smo soočeni.
Elisabeth Schroedter
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, res je, gospe in gospodje, da v obdobjih krize svetovni minimalni standardi ščitijo delavce pred nečloveškimi delovnimi pogoji. EU vedno podpira osrednje standarde Mednarodne organizacije dela (ILO) v improviziranih govorih in v okviru svojih stikov s tretjimi državami, kar je pravilno, saj ti standardi ščitijo delavce pred diskriminacijo in socialnim dumpingom.
Na žalost pa se v Evropski uniji vse skupaj ustavi prav pri teh improviziranih govorih. Države članice EU in tudi sama EU se ne menijo za konvencije ILO. Ne ratificirajo jih in jih ne izvajajo. To državam članicam in EU omogoča, da se izognejo svojim odgovornostim. Na primer, Sodišče Evropskih skupnosti je odpravilo pravico do stavke in Komisija je to potezo pozdravila. Konvencijo o varstvu pravic vseh delavcev migrantov so ratificirale samo tri od 27 držav članic. To je nezaslišano in to stanje se mora 90 let po ustanovitvi ILO spremeniti.
Elisabeth Morin-Chartier
Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej bi se želela svojim kolegom iz Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in drugim političnim skupinam našega Evropskega parlamenta zahvaliti, ker smo pri tem vprašanju dostojnega dela vsi skupaj zavzeli isto stališče in predložili skupno resolucijo, pogajanja zadnjih nekaj dni pa so bila izredno pozitivna.
Mednarodna organizacija dela od leta 1919 uspešno zagotavlja in razvija sistem mednarodnih delovnih standardov, ki pokrivajo širok niz področij od dela, zaposlovanja, socialne politike in človekovih pravic. Tega, predvsem v tem času krize, ne smemo pozabiti.
Zato je izredno pomembno, da je ILO uvrstila konvencije med aktualne po tristranskem procesu, v katerem so sodelovali delodajalci, delavci in vlade. To je razlog našega priporočila državam članicam, v katerem jih spodbujamo, da ratificirajo konvencije, ki jih je uvrstila ILO, in jih pozivamo, da aktivno prispevajo k njihovemu učinkovitemu izvajanju za namen razvoja in napredka socialne Evrope. Upamo, da se bo to zgodilo čim prej. Pozorni bomo na roke za uporabo teh konvencij ob seveda sočasnem spoštovanju načela subsidiarnosti.
Skupina PPE bo posebej pozorno spremljala uporabo teh konvencij v državah članicah. Tu gre za boj proti nezakonitemu delu, posodobitev socialnega napredka in izgradnjo prave socialne Evrope, ki bo svetu kazala pot, zato moramo res pomagati, da se to ne ustavi.
Sylvana Rapti
(EL) Gospa predsednica, ena izmed najpomembnejših lastnosti Evropske unije je pomen, ki ga pripisuje socialni politiki in temeljnim pravicam. Zelo dobro se zavedamo, da je uporaba teh pravic predpogoj za članstvo v Evropski uniji. Vemo tudi, da je obveznost Evropske unije, da predpiše kazni, kadar so te pravice kršene.
Pravice, ki so bile vzpostavljene vzporedno z oblikovanjem in delovanjem Unije, se širijo tudi na delovno mesto. Pomen, ki ga Unija pripisuje varstvu pravic delavcev, se ne kaže samo takrat, ko pripravlja notranjo zakonodajo, temveč je razviden tudi iz njene zunanje politike. Zelo dobro vemo, da je eden izmed opredeljenih predpogojev za sklepanje sporazumov s tretjimi državami ta , da je treba pravice delavcev spoštovati. Zato Unija mora biti ena izmed prvih, ki podpirajo potrebno sistematično dopolnitev konvencij Mednarodne organizacije dela (ILO).
ILO je pred kratki dopolnila svoje konvencije po pogajanjih z delavci, delodajalci in vladami. Medtem ko so pri zadevnem dopolnjevanju sodelovale vlade držav članic in Unija, smo soočeni s protislovjem. To je v tem, da mnoge države članice Evropske unije, ki so sprejele povezovalne direktive, ki predpisujejo naprednejše pravice delavcev, kot so tiste iz konvencij ILO, kljub temu podcenjujejo pomen uradnega vprašanja o ratifikaciji teh konvencij na nacionalni ravni.
Ker je podoba, ki se zaradi tega kaže tretjemu svetu, predvsem pa državam v razvoju, popačena, bi bilo smiselno, da spremenimo svoj odnos in da tiste države članice, ki tega še niso storile, opravijo ustrezne ratifikacije. Kakor koli že, Evropska komisija se ne bi smela obotavljati, da bi bila bolj vztrajna v pozivih državam članicam, da naj spoštujejo svoje obveznosti, da bi se s spodbujanjem dostojnih delovnih pogojev, predvsem v času današnje finančne krize, povečala verodostojnost Unije.
Patrick Le Hyaric
(FR) Gospa predsednica, gospod komisar, jasno moramo poudariti pomen izvajanja konvencij Mednarodne organizacije dela, vendar se na žalost bojim, da sistem, ki nas ureja, tj. sistem svobodne konkurence, trg in s tem blago prikrajša za delovno silo. To vsepovsod ogroža
V Franciji imamo primer podjetja, ki izdeluje kroglične ležaje in ki se je zaprlo, da bi se lahko preselilo v Bolgarijo, od delavcem tega podjetja pa se zahteva, da naj o delu poučijo bolgarske delavce. Jasno torej lahko vidite, da ta pritisk navzdol na stroške dela vodi k preselitvam, k pritisku navzdol in k čedalje manjšem spoštovanju socialnih pravic povsod. Zato bi morali ustvariti sistem usklajevanja navzgor v smislu socialnih pravic in ravni socialnega varstva, da med zaposlenimi ne bi bilo več tako silovite konkurence, ki jo ustvarjajo podjetja in tudi naše institucije.
Podobno ne bi smeli biti več usmerjeni k temu, kar ta Parlament in Komisija imenujeta prožna varnost, temveč bi se morali ravno nasprotno osredotočiti na poklicni sistem socialne varnosti na področju dela in zaposlovanja, skupaj z obdobji usposabljanja, ki so potrebna. S tem bi uspeli najti izhod iz krize in usposobiti delavce, da bi jim pomagali pri približevanju poklicnim potem, ki jih je treba izumiti za jutri.
Olle Ludvigsson
(SV) Gospa predsednica, zdaj ko je Lizbonska pogodba sprejeta in je Listina EU o temeljnih pravicah postala pravno obvezujoča, imamo priložnost, da okrepimo socialno razsežnost evropskega sodelovanja. Da bi to storili, moramo biti zmožni prepoznati te priložnosti tudi v praksi. Dober začetek za države članice EU bi bil, če bi čim prej ratificirale vse dopolnjene konvencije ILO.
To pa ima tudi svojo zunanjo razsežnost. Če EU želi postati resna partnerka v mednarodnih prizadevanjih za izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev, potem je nujno, da tudi države članice EU sprejmejo konvencije ILO. Če hočemo vplivati na razmere v tretjih držav, moramo najprej sami postaviti zgled. Zato bi želel pozvati Komisijo in švedsko predsedstvo, da naj ukrepata progresivno in naj storita vse, kar je v njuni moči, da bi države članice sprejele vse aktualne konvencije ILO.
Osebno meni, da je nekoliko žalostno, da moja lastna država Švedska ni ratificirala temeljnih konvencij, kot je Konvencija št. 94 o javnih naročilih. Zato bi žele pozvati predsedstvo, da ukrepa tudi na nacionalni ravni in zagotovi, da se bo to zgodilo. To bi skupaj z dejstvom, da bo Listina o temeljnih pravicah postala zavezujoča, zmanjšalo tveganje, da bi na Sodišču Evropskih skupnosti prihajalo še naprej do takšnih odločitev, kot je bila sprejeta v zadevi Rüffert. Ne moremo si privoščiti, da bi imeli zakonodajo EU, ki bi bila v nasprotju s temeljnimi konvencijami ILO.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, kot so dejali kolegi, je ILO med nami že dolgo časa - od leta 1919: 90 let obstoja in še vedno dela na Agendi za dostojno delo. Zlasti v času gospodarske krize, ko so delavci pod pritiskom, je pomembno, da države članice, kot so povedali drugi, ratificirajo vse konvencije. Mislim pa, da je tudi pomembno, da v okviru te razprave priznamo vlogo ILO v svetu v razvoju ter njegove povezave z nevladnimi organizacijami in številnimi programi, ki jih vodi in ki so predvsem usmerjeni v najranljivejše, na primer v delo z invalidi, ki brez teh programov ne bi nikoli imeli nobenih priložnosti. Še dve pomembni vprašanji, o katerih govorimo v tem Parlamentu: prisilno delo in delo otrok. Zato če od ILO pričakujemo, da bo še naprej opravljala dobro delo v svetu v razvoju, potem je najmanj, kar lahko države članice Evropske unije storijo, to, da v celoti ratificirajo konvencije in tako postavijo zgled.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, v dolgih letih svojega delovanja je Mednarodna organizacija dela sprejela in v ratifikacijo v državah članicah EU predložila niz mednarodnih konvencij in direktiv o zadevah s področja zaposlovanja, svobode sindikatov, socialne politike in socialnega zavarovanja, pa tudi kolektivnih delovnih razmerij in delovnih pogojev. Države članice bi morale ratificirati in izvajati konvencije, ki jih ILO trenutno šteje za veljavne. Evropska unija bi morala odločno in aktivno prispevati k tem izredno pomembnem vprašanju varstva pravic delavcev v globaliziranem svetu.
Poudariti je treba, da ima vsak državljan, ne glede na izvor, vero ali raso, pravico do izboljšanja materialnega napredka, do duhovnega razvoja v okviru svobode in do dostojanstva, gospodarske varnosti in enakih možnosti. Ne smemo pozabiti, da je revščina ne glede na to, kje jo najdemo, resna grožnja za vse nas.
Karel De Gucht
Gospa predsednica, spoštovani poslanci, med govorniki iz Evropskega parlamenta in Komisije je opaziti precejšnja zbliževanja mnenj o koristi in potrebi po ratifikaciji konvencij ILO. Kljub temu, kot je dejal gospod Őry, lahko Komisija posega samo na področjih, na katerih ima izključno pristojnost, in to je, kot sem rekel, tudi storila.
Kar zadeva vlogo sindikatov, je Sodišče Evropskih skupnosti v svoji nedavni odločitvi pravico do kolektivnih ukrepov priznalo kot temeljno pravico. Vendar pa je to pravico mogoče urediti, to pa je skladno z drugimi mednarodnimi instrumenti. Kljub vsemu bom vaše pomisleke predstavil mojemu kolegu, ki je zadolžen za socialno politiko, da bi se ta zadeva lahko temeljito spremljala.
Predsednica
Prejela sem tri predloge resolucije, predložene v skladu s členom 110(2) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 26. novembra 2009.
