Hude posledice nevihte "Klaus" na jugu Evrope (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o hudih posledicah nevihte "Klaus" na jugu Evrope.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, Evropska komisija želi izraziti obžalovanje zaradi velikega števila življenj, ki jih je terjala nevihta Klaus, hkrati pa pošilja sožalje francoskim, italijanskim in španskim družinam, ki so izgubile ljubljene osebe. To je res človeška tragedija, ki zelo uničujoče vpliva na življenja, domove in delo ljudi. Poleg tega pa je tudi ekološka katastrofa.
Čeprav je bila nevihta izjemno huda, je prizadela le ozek pas območja, zato so lahko nacionalne oblasti takoj poskrbele za krizno situacijo.
Zaradi tega tudi ni bil aktiviran mehanizem Skupnosti za civilno zaščito. Center za nadzor in informiranje Komisije je bil ves čas v stiku s prizadetimi državami članicami, že od takrat, ko je bila nevihta napovedana.
Druge države članice so bile seznanjene s situacijo in so se pripravljale, da bodo nudile pomoč prizadetim regijam. Na primer, Češka republika je spontano ponudila pomoč.
Komisija sedaj sodeluje z oblastmi prizadetih držav članic, s katerimi proučuje možnost zagotovitve podpore EU. Te možnosti lahko vključujejo Solidarnostni sklad EU ali reprogramiranje strukturnih skladov ter skladov za razvoj podeželja.
Nevihta Klaus je bila neprijetno opozorilo, da državam članicam EU grozijo vedno pogostejše naravne katastrofe. Uničujoče poplave so prizadele srednjo Evropo v letih 2000 in 2002, ter Združeno kraljestvo leta 2007, lani pa Romunijo in sosede. Leta 2003 je vročinski val terjal na desettisoče življenj. V letih 2003 in 2007 so na Portugalskem in v Grčiji divjali gozdni požari. Ti dogodki nam dajejo idejo, kako bodo podnebne spremembe najverjetneje vplivale na prihodnost EU, saj lahko v teh podnebnih spremembah pričakujemo skrajnejše vremenske razmere.
Države članice in Skupnost morajo združiti moči in preprečiti katastrofe, da bi s tem omejili in izboljšali sposobnost Unije za odzivanje v nujnih primerih.
Komisija bo b kratkem sprejela Sporočilo o "pristopu Skupnosti pri preprečevanju naravnih in nesrečah, ki jih je povzročil človek. Veselimo se povratnih informacij Parlamenta o predstavljenih idejah.
Komisija želi tudi poudariti pomembnost napredka na področju ponovnega pregleda ureditve Solidarnostnega sklada. Predlog bo pomagal pospešiti odzivnost, s tem ko bo omogočil predplačila in zagotovil poenostavljene kriterije za sprostitev Sklada v krajšem času. Medtem ko Parlament z veliko večino podpira predlog Komisije, Svet ni dosegel nobenega napredka.
Te pobude pomagajo oblikovati pristno evropsko politiko vodenja v primeru nesreč, Komisija pa upa, da bo Evropski parlament še naprej podpiral prizadevanja za okrepitev zmožnosti EU za preprečevanje naravnih in nesreč, ki jih je povzročil človek.
Christine De Veyrac
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospoda predsednica, govorim v imenu svojega kolega Alaina Lamassoureja. Novembra 1999 sem v tem Parlamentu spregovorila po nevihti, ki je razdejala jugozahodni del Francije, da bi prosila za evropsko solidarnost v primerih, ko hude naravne nesreče prizadenejo naše države. Pred desetimi leti so mi povedali, da ni evropskega sklada, ki bi našim sodržavljanom pomagal v takšnih hudih časih.
Od leta 1999, ko so naravne katastrofe povzročale smrt in masovno uničenje po vsej Evropi, je bilo delovanje EU na srečo okrepljeno, ko je bil leta 2002 ustanovljen Solidarnostni sklad EU na pobudo Komisije in gospoda Barnierja. Ta sklad nam omogoča hitro in učinkovito ukrepanje v prilagodljivem okviru.
Glede na trenutno stanje menim, da moramo ta sklad čim prej mobilizirati in pomagati prizadetim območjem, zato s tega vidika podpiram pozive francoske vlade, naj čim prej pomagamo. Gospa Vassiliou, zabeležila sem željo Komisije, naj se stvari pospešijo. Prav zares obstaja nujna potreba po obnovi poškodovane infrastrukture.
Nujno pa je treba ukrepati tudi na področju gozdov. To sem želela poudariti, saj je nevihta uničila med 60 % in 70 % gozdov na jugu območij Gironde in Landes, medtem ko si je ta gozd, eden največjih v Evropi, komaj opomogel od škode, ki jo je utrpel v letih 1996 in 1999. Zavedate se, da ni zavarovanja za tovrstno škodo in da so gozdarji popolnoma obubožali zaradi te nesreče. Pokazati moramo solidarnost in jim pomagati ponovno zgraditi naravno bogastvo teh regij.
Pred koncem mi še dovolite, da spomnim na žrtve nevihte Klaus v Franciji, Španiji in Italiji ter izrazim podporo njihovim družinam.
Kader Arif
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospa predsednica, gospa Vassiliou, gospe in gospodje, podobe pravkar omenjene nevihte iz leta 1999, ki je prizadela jugozahod Francije in povzročila ogromno škodo, so še vedno žive v našem spominu.
Ni dovolj le, da rečemo, da Evropa ni bila pripravljena na to, da se v tako kratkem času ponovno spopade s takšno tragedijo. Nekateri na to gledajo kot na udarec usode, sama pa menim, da je to strašen primer podnebne spremembe, katero ste pravkar omenili, gospa Vassiliou, in za katere le predlagamo okvirne rešitve, namesto da bi poskrbeli za nujne ukrepe. To situacijo moramo rešiti odgovorno. Na žalost pa moramo biti pripravljeni, da se bomo v prihodnje soočali s še hujšimi nesrečami.
24. in 25. januarja letos je v nevihti Klaus, ki je prizadela južno Evropo, umrlo 11 ljudi v Franciji, 14 v Španiji in 3 v Italiji. Povzročila je ogromno škodo, uničila šole in številne domove, prekinila oskrbo številnih gospodinjstev z elektriko, ogrevanjem, pitno vodo in telefonom in nekatere sektorje, kot je na primer lesna industrija, potisnila v kritično situacijo.
Poleg tega, da želim izraziti solidarnost družinam žrtev in vsem prizadetim ter podporo lokalnim svetovalcem, bi želel izkoristiti ta forum in pozvati Evropsko skupnost, saj je treba povedati, da takšna situacija zahteva evropski odziv in zlasti evropsko solidarnost.
V Franciji je bilo razglašeno izredno stanje naravne katastrofe, kar bo pomagalo žrtvam katastrofe, vendar pa to ne zmanjša potrebe po usklajenem evropskem ukrepanju in okrepitvi prizadevanj držav članic, da bi zaščitile ljudi, okolje in lastnino v krajih in regijah, ki jih je prizadela nesreča.
V praksi to pomeni zlasti centralizacijo informacij na evropski ravni, da bi s tem zagotovili natančno oceno škode. Nato moramo sprostiti potrebna sredstva in zagotoviti podporo lokalnim oblastem, ki se srečujejo z velikimi izzivi. Zlasti moramo podpreti javne službe, ki se izjemno trudijo in ki jih močno potrebujemo, če želimo popraviti infrastrukturo in opremo v sektorjih oskrbe z energijo, vodo, komunalnimi storitvami, prevoza in telekomunikacij, zdravja in izobraževanja.
Nesreče v preteklosti so pokazale, da je nujno ukrepanje na evropski ravni, saj je le tako mogoče preprečiti naravne nevarnosti, to pa mora biti vključeno kot eden od ciljev Evropskega sklada za razvoj podeželja. Evropa mora od v prihodnosti dokazati svojo sposobnost, da se odzove in svojo solidarnost spremeni v praktične ukrepe. Zato upam, čeprav ste to pravkar povedali, da bo Komisija upoštevala to sporočilo in mobilizirala vsa potrebna sredstva za ukrepanje v te nujni situaciji, zlasti preko Solidarnostnega sklada EU in Finančnega instrumenta za civilno zaščito.
Za konec pa naj povem še, da je podobno kot pri požarih leta 2007 v Grčiji ta nevihta pokazala na potrebo po enotah za civilno zaščito, ki jih bo mogoče takoj mobilizirati na vseh kriznih območjih. Zanima me vaše mnenje o tej zadevi, gospa Vassiliou, pa tudi odziv na zahtevo Parlamenta, ki jo je predstavil v Resoluciji z dne 27. aprila 2006 glede ustanovitve Evropskega observatorija za naravne nesreče, s čimer bi zagotovili učinkovitejši evropski odziv v primeru tovrstnih nesreč.
Jean Marie Beaupuy
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospa predsednica, gospa Vassiliou, 18. novembra lani sem prav tukaj povedal naslednje: "ne vemo, kje bo udarila naslednja nesreča in v kakšnem obsegu, nedvomno pa smo lahko prepričani v eno stvar, namreč, da se bo kmalu nekje ponovno zgodila nova nesreča. Ko se bo to zgodilo, bodo naši sodržavljani, ki že 50 let živijo v domnevno združeni Evropi, zgrnili okrog nas in nas vprašali: "Kaj ste storili?". Ponavljam, to sem povedal tukaj, novembra lani.
Bolj ali manj enako sem povedal prav tako tukaj novembra 2006, namreč: "področje, na katerem Evropejci pričakujejo učinkovite odzive Skupnosti, je področje naravnih nesreč velikih razsežnosti".
Povedal sem, da je to lahko videl vsak, pri nesrečah, kot je na primer cunami, in nadaljeval: "zato skupaj s svojo skupino podpiram izvedbo preventivnih ukrepov in vzpostavitve zmogljivosti za hitro odzivanje na posledice tragedije. V zvezi s tem bi rad opozoril na kakovost Barnierjevega poročila, ki dobro predstavlja problematiko in predlaga rešitve, ki so konstruktivne ne le z vidika učinkovitosti ampak tudi subsidiarnosti". Gospa Vassiliou, še vedno smo navdušeni nad tem poročilom, saj vsebuje izjemno praktične in konkretne predloge. Vsebuje tudi proračunske postavke in pojasnjuje, da lahko 10 % Solidarnostnega sklada zagotovi financiranje. Na zelo pragmatičen način pojasnjuje, kako ravnati s partnerji v posameznih državah.
Dvanajst predlogov Barnierjevega poročila zagotavlja vse, kar je potrebno za ukrepanje na evropski ravni, kar bi se nekaj tednov pred prihajajočimi junijskimi volitvami zagotovo izkazalo kot dodaten pokazatelj koristnosti in učinkovitosti resnične evropske operativne solidarnosti.
Gospa Vassiliou, pravkar ste nam povedali, da upate na podporo Parlamenta. To podporo ste in boste vedno imeli. Kaj dela Svet, če pravite, da je vprašanje Svet? Sveta nocoj ni tukaj. Upamo, da bo po tej razpravi pozorno prisluhnil našemu pozivu, ki ni klic na pomoč, niti še en izraz presenečenja ob nedavni tragediji, ampak klic, naj prisluhne vprašanju, ki sem ga postavil pred nedavnim: "Kaj ste storili?".
Gérard Onesta
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, gospa Vassiliou, gospe in gospodje, naj se za trenutek ustavim pri naravi nocojšnje tematike. Menim, da to počnemo pogosto, prepogosto. Vsakič, ko se nekje zgodi nesreča, se sestanemo tukaj in skupinsko javkamo, da seveda, kar se je zgodilo je tragedija, nato pa se poklonimo žrtvam.
Seveda tudi sama to počnem, skupaj z vsemi ostalimi, vendar pa menim, da se naša vloga ne konča tukaj. Kot je omenil moj kolega poslanec, je naša vloga načrtovanje prihodnosti, saj bodo vedno nove in nove naravne nesreče. To smo ponovno ponovili danes zjutraj, ko smo glasovali o Florenzovem poročilu. Zavedamo se, da je podnebje vedno bolj nemirno. Stoletna neurja se pojavljajo v desetletnih razmikih, še malo, pa bodo tukaj vsako leto. Kadar pa ni nevihte, je poplava, ko ni poplave, pa hudi gozdni požari.
Upoštevajoč vse to, kaj počne Evrope? Popolnoma se zavedam, da Svet ni sposoben nadnacionalne obravnave. Če damo skupaj 27 narodov, to še ne pomeni, da smo dobili velik celinski projekt. Ob vsaki tragediji zaradi tega trpimo posledice. Pravijo nam, naj "pozovem k solidarnosti", toda, s katerimi sredstvi? Spominjam se Odbora za proračun, kjer smo se pogovarjali o sredstvih, točno za podnebna vprašanja, v višini nekaj deset milijonov evrov. Samo ta nevihta nas je stala 1,4 milijarde EUR. Koliko bomo morali plačati iz naslova zavarovanj, preden se bomo zavedli, da varovanje okolja in podnebje ni breme temveč naložba v prihodnost?
Mi pa kar naprej razpravljamo o potrebi mobiliziranja evropskih partnerjev, kadar udari nesreča. Toda, o tem smo že govorili, če se prav spomnim, enkrat tukaj, po eksploziji v tovarni AZF v mojem mestu leta 2001. Rekli smo, da moramo preučiti možnost evropskega posredovanja in pokazati, da v primeru humanitarne nesreče v Evropi beseda "solidarnost" ni le koncept brez pomena, ampak da tudi konkretno ukrepamo. Kaj je po vseh teh letih nastalo iz evropskih intervencijskih sil?
Gospe in gospodje, ko je prišla nevihta, sem bil doma, v Toulousu. Sedaj vem, kaj pomeni velika okoljska nesreča. Če sem se moral naučiti, sem zdaj to izkusil na lastni koži, ko mi je uničevalo dom, dvigovalo ploščice in ruvalo okoliška drevesa. Zato zdaj vem, kaj preživljajo ljudje, ki jih doletijo nesreče: ljudje, ki v eni sami noči izgubijo vse, za kar so delali vse življenje.
Vendar pa, dokler se mi tukaj v Parlamentu in vi, gospa Vassiliou, člani Komisije in vsi odsotni, o katerih pričajo vse te obupno prazne klopi, namenjene Svetu, ne bomo zavedli, da moramo zagotoviti resnična proračunska sredstva, s katerimi se bomo borili z nesrečami in da se ne smemo zadovoljiti s praznimi besedami, saj dokler nam ne bo uspelo zagotoviti evropske solidarnosti z dejansko vzpostavitvijo hitrega odzivanja, celinske civilne intervencijske skupine, bomo še naprej, tragedijo za tragedijo, skupinsko javkali.
Pravi odgovor za nevihto Klaus je bil morda dan danes zjutraj, ko smo se pripravljali na Köbenhaven, lahko da bo dan jutri, gospa Vassiliou, ko bodo končno sproščena sredstva in ustanovljena civilna delovna skupina, ki jo tako zelo potrebujemo na evropski ravni.
Jean-Claude Martinez
- (FR) Gospa predsednica, gospa Vassiliou, nevihta, imenovana "Klaus" v nemščini oziroma "Nicolas" v francoščini je opustošila osem departmajev na jugozahodu Francije, kjer sem doma, zlasti na območju Landesa, najhuje so bili prizadeti gozdovi. Na tleh leži količina lesa, ki je enaka šestletni sečnji, torej 50 milijonov kubičnih metrov dreves, ki jih je podrl oziroma polomil veter na več kot 300 000 hektarih.
Najprej moramo počistiti gozd in preprečiti, da bi les zgnil. Potrebno je nadomestilo v višini 5-10 EUR na kubični meter odstranjenega lesa, torej skupaj okrog 500 milijonov EUR, višina pomoči, ki jo je najavila Francija. Potem pa bo treba gozd ponovno zasaditi in zasejati, kar bo predstavljalo 20-letno luknjo v lesni industriji. Ta industrija pa obsega sečnjo, kavarne, v katerih delavci pijejo kavo, prevoznike, prodajalce in tako dalje.
Naslednja prizadeta industrija je reja perutnine, ovc in govedi. Odtrgane so bile strehe, izgubljene živali, uničena skladišča krme. Potreba po evropskem skladu kmetijskega zavarovanja proti podnebnim in zdravstvenim nevarnostim. Francosko predsedstvo je o tem že govorilo in enako bi moralo storiti češko predsedstvo.
Tretja skupina žrtev je tiho, saj te žrtve niso nikoli omenjene: starejši in ljudje v oddaljenih francoskih vasicah, ki še vedno nimajo elektrike. Ustvariti moramo strategijo evropske "četrto življenjsko obdobje-podnebje", podobno kot je strategija "podnebje-energija", kar pomeni, da moramo reševati vpliv milijonov ljudi, starejših od 80, 85 let. Ustvariti moramo moderno gospodarstvo za četrto obdobje, da bi se izkopali iz krize in se izognili geriatrični evropski Ruandi, kakršna postaja, gospodarstvo z moderno gradbeno industrijo, farmacevtskimi in medicinskimi raziskavami in novo mrežo, s katero bomo preprečili, da bi imela Evropa "gabonski" zdravstven sistem. Zlasti pa moramo preprečiti te podnebne incidente in zagotoviti priložnost, da se bomo igrali Darwina in naravno selekcijo, medtem ko bi morali graditi Evropo življenja.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, najprej bi se želela zahvaliti komisarki za solidarnost.
Kot smo že omenili so 24. in 25. januarja številne države na jugu unije čutile posledice hude nevihte, v kateri je veter v mnogih delih iberskega polotoka dosegal hitrost tudi do 200 km na uro, v le nekaj urah pa je padlo do 30 % letne količine padavin.
Rezultat nevihte je bila huda škoda na premoženju, storitvah in javnih objektih, tako v podeželskih kot tudi v urbanih skupnostih, ter številne prekinitve oskrbe z električno energijo. Najhujša posledica pa je bila izguba 11 življenj po vsej Španiji, in sicer zaradi slabe gradnje in nesreč, ki so jih povzročili močni sunki vetra.
Eden najbolj tragičnih dogodkov pa je bila smrt štirih otrok v starosti od 9 do 12 let v kraju Sant Boi de Llobregat v Kataloniji, kjer je veter uničil telovadnico, v kateri so otroci igrali košarko.
Poleg objokovanja izgube tako številnih nenadomestljivih človeških življenj in izražanja solidarnosti z žalostnimi družinami, mora Evropska unija ukrepati, kot je to storila v drugih primerih, z mobilizacijo bodisi Solidarnostnega sklada ali drugega ustreznejšega sklada in odpravo materialne škode, ki jo povzročijo takšne nesreče.
V Kataloniji je bilo prizadetih dvajset tisoč hektarov gozda, od česar je 75 % hudo ali zelo hudo poškodovanega. Potrebni so ukrepi, s katerimi bomo zmanjšali prihodnje tveganje ognja; povsem jasno je, da mora biti ta naloga opravljena do poletja.
Nadalje, v rekah, potokih in drugih vodotokih so ogromne količine raznovrstnih naplavin. Te lahko ovirajo tok vode in obstaja nevarnost lokalnih poplav.
Glede na te in številne druge učinke in ob upoštevanju dejstva, da še nimamo dokončne številke materialne škode, ki jo bo Španija seveda predložila v obliki zahtevka za pomoč iz Sklada, menimo, da bi morala Evropska komisija pomagati tem regijam pri vzpostavitvi normalnega stanja. To bi dopolnilo obsežna prizadevanja javnosti v prizadetih državah članicah in dalo prednost odpravljanju hude škode s ciljem čimprejšnje ponovne vzpostavitve normalnih življenjskih pogojev in gospodarske stabilnosti na tem področju. Prizadete regije se srečujejo z upadanjem gospodarske dejavnosti, slabšanjem stanja okolja, izpadom kmetijske proizvodnje, prenehanjem poslovanja številnih podjetij, masivno izgubo dreves in podobno.
Glede na značilnosti in učinke nevihte Komisijo prosim, naj čim prej zagotovi razpoložljivost teh sredstev. Namenjena so zlasti naravnim nesrečam z resnimi posledicami za življenje, gospodarstvo države članice oziroma regije Unije. Cilji operacije, ki bi bila deležna subvencije, vključujejo ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture, popravilo opreme za oskrbo z elektriko in vodo ter čiščenje prizadetih območij.
Komisarka, iz teh razlogov vas prosim, čim prej mobilizirajte ta sredstva, takoj, ko boste prejeli vse potrebne informacije.
Anne Laperrouze
- (FR) Gospa predsednica, kot so izpostavili moji kolegi poslanci, je ta nevihta terjala ogromen davek. V Franciji in Španiji so mnoge žrtve in nocoj smo v mislih z njimi in njihovimi družinami. Na jugozahodu Francije je bilo uničenih 200 000 hektarov gozdov.
Nevihta je dejansko uničila 60 % gozdov v Landesu. V času divjanja nevihte je bilo brez elektrike 1,7 milijona domov, 3 200 gospodinjstev v območju Landes pa še vedno nima elektrike. Več tisoč jih je ostalo brez telefonskih povezav in z motnjami v preskrbi z vodo. Številne ceste so še vedno neprevozne zaradi ovir, kot so podrta drevesa, električni vodi, poplave ali zemeljski plazovi. Pristojne službe skušajo čim prej ponovno vzpostaviti normalno stanje.
Kljub temu, da sem vesel, da se je francoska vlada uradno zavezala, da bo poskrbela, da bodo prizadeta območja v Franciji prejela pomoč iz tega sklada, obžalujem dejstvo, da se francoskemu predsedstvu ni zdelo vredno zahtevati pregleda tega sklada.
Kot ste vi, komisarka, pa tudi kolegi poslanci dejali, ta sklad še vedno blokira Svet ministrov. Po mnenju Parlamenta gre za kritje velikih naravnih nesreč, ki povzročajo resno škodo prebivalstvu in okolju, kot so poplave, požari in suša. Z vključevanjem pojavov, ki jih povzroči človek, kot so na primer katastrofe zaradi terorističnih napadov, pa smo šli še korak dlje.
Naš Parlament je tudi izjavil, da podpira znižanje praga pomoči. Če se vprašamo, ali ta Solidarnostni sklad deluje za prizadete regije, lahko vidimo, da tvegamo, da bomo padli pod prag škode. To je situacija, v kateri je konec koncev prizadetih več držav. Zato menim, da bi bilo treba pregledati tudi ta prag in s tem pokazati, da lahko evropska solidarnost dejansko obstaja.
Kot ste dejali, komisarka, in kot so poudarili tudi kolegi poslanci, se bodo takšni dogodki ponavljali zaradi rezultatov klimatskih sprememb. Komisija je že objavila Sporočilo o prilagajanju podnebnim spremembam.
Pomembno je, da Solidarnostni sklad postane pristen evropski instrument za zaščito državljanov. Čas je, da Evropa v tragičnih razmerah pokaže, da lahko zaščiti svoje državljane.
Gilles Savary
- (FR) Gospa predsednica, najprej bi rad seveda izrazil sožalje in sočustvovanje z družinami, ki žalujejo in vsemi žrtvami, ki so bile odrezane in so še vedno brez elektrike, vode ali storitev javnih služb.
Komisarka, poslušal sem vaše obljube - ki se mi zdijo ustrezne -, da bodo ukrepi preprečevanja krize združeni, vendar pa je tema tega večera, če lahko tako rečem, nadomestila za zadnjo krizo.
To je tretja katastrofalna nevihta v 20 letih. Kot se boste spomnili, je bila prva julija 1988 v Brittanyju. Takrat zabeležena hitrost vetra je še vedno rekordna: prek 250 km/h. Druga, ki je bila razsežnosti brez primere, je nevihta, ki je divjala 27. decembra 1999. Ta je prvič podrla večino naših gozdov. Tretja nevihta pa je divjala 24. januarja 2009. To vem zato, ker živim v departmaju Gironde, zelo blizu gozdov.
Najprej se moramo vprašati, kakšno dodano vrednost lahko zagotovi Evropska unija. V gozdarstvu je situacija katastrofalna, grozi nam, da se bodo gozdarji nehali ukvarjati z gozdarstvom, saj nekateri med njimi menijo, da ta poklic ni trajnosten.
Zato moramo vzpostaviti načrt in sam sem med tistimi, ki so bili že pred skoraj desetimi leti pripravljeni na skupno krizno organizacijo, s pomočjo katere bomo lahko prodali ves les, ki ga moramo zdaj dati na trg pod prisilo, brez vpliva na ceno: to bi lahko storili z blokiranjem dobav iz drugih evropskih regij, financiranjem prevoza in zagotavljanjem, da bo možno to zemljo hitro ponovno zasaditi; sicer menim, da bo postal predmet špekulacij ali bo celo zapuščen. Tukaj imamo problem, v katerem ima Evropska unija posreden interes.
Nadalje bi rad omenil gojitelje ostrig. Danes je ta poklic v hudih škripcih. V težavah je bil že leta 2002, po podobni nesreči, ki nikakor ni bila naravnega izvora, namreč potopitev ladje Prestige, zato sedanji gojitelji ostrig v zalivu Arcachon izgubljajo vsakršno upanje, da se bodo zopet pobrali.
Nazadnje pa želim, da se mobilizira Solidarnostni sklad Evropske unije. Seveda se strinjam s tem, kar je povedala gospa Laperrouze. Sveta danes ni tukaj. Nič hudega ne bo in mislim, da nikakor ni dobro, da noče spremeniti pravila, zaradi je danes tako težko mobilizirati ta sklad.
Poleg tega vas tudi sprašujem, ali ga je mobilizirala francoska vlada. Sem med tistimi, ki si bodo prizadevali, da to stori, saj menim, da je zelo pomembno, da volivci nekaj mesecev pred volitvami vedo, da obstaja evropska solidarnost in da v Evropi ne dominira le trg.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Gospa predsednica, komisar, 23. januarja sem bila v Galiciji, ko so vetrovi s skoraj 200 km na uro prizadeli mojo regijo: opustošenih je bilo več kot 40 000 hektarjev gozda, komisarka.
Galicija ima največjo gostoto gozdnih površin v Evropski uniji. Po prenehanju nevihte, je bilo zaradi vetra podrtih na stotisoče dreves, ceste so bile zaprte, pretrganih pa je bilo več kot 500 km visoko- in nizkonapetostnih električnih vodov, ki še vedno niso bili v celoti popravljeni.
Več kot 300 000 naročnikov, vključno z mano, je bilo brez elektrike, v nekaterih primerih tudi več dni, prekinjene pa so bile tudi telefonske storitve.
Nevihta je povzročila veliko škodo in močno poškodovala domove, infrastrukturo, podjetja, tovarne, obrate, športne objekte, kot tudi javne in občinske stavbe.
Vlada v Galiciji se je na najhujšo nevihto vse odkar se beležijo podatki, odzvala s pomočjo v višini 17 milijonov EUR, ki naj bi bila hitro odobrena v obliki začetne pomoči vsem prizadetim in subvencioniranih popravil škode.
Kot vemo in kot je bilo tu že omenjeno, sta 26. januarja dve državi najbolj prizadeti državi članici, Francija in Španija zaprosili za evropsko pomoč za škodo, ki jo je povzročila nevihta. Ker je mogoče škodo, ki smo jo utrpeli, opredeliti kot neobičajno nesrečo v skladu s pogoji prevladujoče uredbe o solidarnostnem skladu, sta vladi teh dveh držav članic najavili, da sta začeli s pripravami za zaprosilo pomoči iz sklada.
Vendar smo, komisarka, ponovno, kot v primeru nedavnih poplav v Romuniji, ugotovili, da so zahteve uredbe tako restriktivne, da dejansko te nesreče ni mogoče obravnavati kot hude.
Rada bi spomnila, kot ste vi sami in drugi poslanci to že storili, da je Komisija predstavila svoj predlog leta 2005 in da je leta 2006 Parlament podprl reformo uredbe o strukturnih skladih. Od takrat je gradivo blokirano v Svetu, ki je zadrževal predlagano reformo več kot dve leti.
Zaradi vseh teh razlogov, komisarka, in glede na to, da gre za izjemne okoliščine, nesreča pa je imela resne negativne posledice na življenjske pogoje in gospodarsko stabilnost prizadetih regij, vas pozivam, da sprostite sklad, kot dokaz solidarnosti s prizadetimi državami članicami, zlasti pa s prizadetimi državljani. Zagotoviti bi jim morali finančno pomoč, saj verjamem, čeprav ne gre za tako velik znesek, da bi to pomenilo neposreden in nujno potreben dokaz evropske solidarnosti.
Flaviu Călin Rus
Najprej bi rad izrekel podporo družinam, ki jih je ta nesreča prizadela. Skupaj z drugimi sem lahko nemo opazoval dramatične posledice nevihte Klaus. Prav tako sem spremljal prvo posredovanje prizadetih držav, kot tudi drugih evropskih držav, na kraju samem.
Ker smo govorili zlasti o posledicah in skladih za vzajemno pomoč, bi rad od Komisije izvedel kaj več o specifičnih projektih, pri katerih je dejansko mogoče izvajati zaščitne mehanizme v primeru takšnih nesreč, da vsaj v prihodnje ne bo več prihajalo do smrtnih žrtev.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, tako kot številni drugi, tudi sama sočustvujem z družinami, ki jih je močno prizadela ta nevihta in naj podprem pozive k večji prilagodljivosti Solidarnostnega sklada.
Vendar pa bi vas hkrati rada opozorila na širši problem. Ni tako resno, kot problem o katerem sedaj teče razprava, vendar v vseh državah članicah občasno prihaja do naravnih nesreč, tu mislim na okraje, ki jih zastopam - Offaly, http://en.wikipedia.org/wiki/County_Laois" \o "County Laois" in Louth -, kjer so nas prizadele zelo nenaravne in nesezonske poplave. Prizadetih je bilo majhno število družin, ne dovolj, da bi to kdor koli opazil, vseeno pa se ne bodo mogli izogniti resnim posledicam. Mogoče bi morali iskati načine financiranja v okviru politike financiranja podeželja ali skupne kmetijske politike ter ustanoviti sklad za težke socialne razmere, predviden za takšne primere, ki obstajajo in kjer je potrebna pomoč.
Kathy Sinnott
Gospa predsednica, komisarka je v svojem uvodnem govoru omenila številne nesreče, med drugim tudi vročinski val v Franciji pred nekaj leti, ki je terjal med 12 000 in 14 000 življenj. Samo da razčistimo stvari, tu ni šlo za nevihto ali hitro poplavo ali katero koli drugo obliko naravne nesreče. Vročinski val je trajal pet do šest tednov in smrtne žrtve smo beležili v obdobju petih do šestih tednih. Večina ljudi, ki je umrla so bili invalidi ali starejši ljudje v domovih za ostarele ali oskrbi na domu, medtem ko so bile njihove družine na počitnicah. Francoska vlada ni pozvala družine ali osebja, naj se vrnejo s počitnic, prav tako ni nikoli pozvala na pomoč vojske ali katere druge reševalne službe. Preprosto je dopustila, da so ljudje umirali, teden za tednom.
O tem incidentu sem se pogovarjala s številnimi ljudmi v Franciji, saj sodelujem v projektu za reševanje invalidnih ljudi, ki so v težavah in ga financira Komisija. Šlo je za škandal, za škandal na katerega ni nihče opozoril ali prepoznal. Komisijo bi zaprosila, če lahko preišče ta vročinski val, preišče obseg smrtnih žrtev in ugotovi, da Francija ni storila ničesar, da bi to preprečila, čeprav je bilo v jesen, ko so bili ljudje pokopani, v registru socialnih služb14 000 ljudi manj.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospa predsednica, vsi smo se v svojih državah že kdaj srečali z okoljskimi katastrofami, naravnimi ali katastrofami, ki jih je povzročil človek. Zato z vami popolnoma delim vaše razmišljanje in vaše skrbi.
Solidarnostni sklad je do sedaj zagotovil pomoč 20 državam članicam, med drugim štirikrat Franciji, Nemčiji, Grčiji, Cipru, Portugalski in številnim drugim - skupaj dvajsetim -, kljub temu se zavedam, tu se popolnoma strinjam z vami, da moramo to še izboljšati. Poskrbeti moramo, da bo še bolj praktičen in zagotavljal večjo pomoč državam članicam. Še naprej si moramo prizadevati, da bi te izboljšave potrdil Svet. Veseli me, da je to odobril Parlament, saj bo vaša podpora v veliko pomoč pri naših prizadevanjih.
Kot sem že v uvodu rekla, je Komisija v celoti zavezana, da bo pomagala Franciji in Španiji, ki ju je prizadela zimska nevihta Klaus, ter bo uporabila vse ustrezne evropske instrumente, da bi tako izrazila evropsko solidarnost z njima. Komisija je pripravljena preučiti možnosti črpanja iz Solidarnega sklada, vendar najprej potrebujemo vlogo za to s strani Francije in Španije. Da zaprosita za pomoč, imata na voljo 10 tednov časa.
Postavljeno mi je bilo vprašanje ali imamo v načrtu še druge ukrepe za izboljšanje sistema solidarnosti za države članice v primeru naravnih nesreč, zato bi rada omenila, da poleg ponovnega pregleda Solidarnostnega sklada, pripravljamo tudi sporočilo, katerega namen je opredeliti ukrepe, ki bi jih bilo mogoče vključiti v strategijo Skupnosti za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek.
Če povzamem, Komisija je mnenja, da je Solidarnosti sklad že sedaj zelo uporaben instrument, seveda pa je še prostora za izboljšave in v tej smeri si bomo še naprej prizadevali.
Predsednica
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 142)
Zita Pleštinská  
v pisni obliki. - (SK) Nevihta Klaus je 23. - 25. januarja divjala po jugozahodu Evrope ter povzročila znatno škodo. Med nevihto je veter dosegel hitrosti tudi do 194 km/h. Nevihta je terjala 18 žrtev v Španiji, Franciji in Nemčiji, število žrtev pa bi bilo še večje, če ne bi bil vzpostavljen sistem zgodnjega opozarjanja.
Na Slovaškem smo z občutkom globokega sočustvovanja prek televizijskih zaslonov spremljali potek grozne tragedije v vasi Sant Boi de Llobregat, kjer so življenje izgubili štirje otroci, po tem, ko je odpihnilo streho na športni dvorani. Vsem družinam, ki so zgubili družinske člane, bi rada izrazila iskreno sožalje.
Solidarnostni sklad je uporaben instrument. V EU je bil ustanovljen po poplavah avgusta 2002. Pomoč iz sklada je namenjena državam članicam in pristopnim državam, ki so jih prizadele večje naravne nesreče. To velja za nesreče, ki so povzročile škodo, ocenjeno na več kot 0,6 % BDP-ja prizadete države. Po nevihti novembra 2004, ki je uničila 2,5 milijona kubičnih metrov lesa, je Slovaška iz tega sklada prejela 5.667.578 EUR.
Zaradi podnebnih sprememb v Evropi se število nesreč nenehno povečuje, kar nas sili v to, da sprejmemo pravila, ki ne bodo zagotavljala samo hitre in prilagodljive finančne pomoči, ampak tudi izvajanje preventivnih ukrepov proti različnim naravnim nesrečam.
