Evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost (Progress) (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem mikrofinančnem instrumentu za zaposlovanje in socialno vključenost (mikrofinančni instrument Progress), ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in finančne zadeve predložila gospa Göncz - C7-0053/2009 -.
Pervenche Berès
(FR) Gospa predsednica, opažam, da ste v teku prejšnje razprave, o tej razpravi, ki je na vrsti zdaj, govorili kot o razpravi o programu Progress.
Vendar pa je Parlament sprejel odločitev, kar je potrdila tudi konferenca predsednikov, da bomo glasovali samo o "mikrofinančnem" instrumentu. Zato mislim, da je to pojasnilo pomembno. To je razprava o mikrofinanciranju in ne o programu Progress.
Kinga Göncz
poročevalka. - (HU) Zahvaljujem se za besedo, gospa predsednica, in obenem sem tudi zelo hvaležna za tole pojasnilo, saj je to, da bomo zdaj govorili o mikrofinančnem instrumentu, zelo pomembno. Želela bi pozdraviti tudi gospoda komisarja Špidla na tej razpravi. Dovolite mi, da na začetku povem, da sem, ko sem prevzela nalogo poročevalke tega programa, mislila, da je pred mano zelo lahka naloga glede na široko soglasje in podporo pri tem vprašanju, kar se je pokazalo tudi na razpravi. Ta podpora je bila široka v mnogih vidikih. Na eni strani bo kot instrument za obvladovanje tveganja program pomagal prav tistim, ki so se znašli v najtežjem položaju, ki so zaradi finančne krize izgubili službo in ki tudi ne morejo pridobiti kredita ali pomoči.
Na drugi strani pa je za ta instrument značilno prav to, da ljudem ne daje rib, temveč jih uči, kako jih uloviti. Sproža natanko tisto vrsto kreativnosti, ki jo najbolj potrebujemo pri zagotavljanju, da se bo ta kriza končala s pozitivnim izidom. Tretji vidik, ki je prejel in še vedno prejema široko podporo, je dejstvo, da se sredstva Evropske unije večajo, kar so po mojem mnenju sanje finančnih ministrov. Nekaj teh sredstev prispeva Evropska investicijska banka, druga pa prihajajo iz drugih komercialnih bank, saj bo Evropska unija predvsem krila tveganje, kar drugim udeležencem omogoča, da ga lažje sprejemajo.
Kot sem že povedala, je široka podpora namenjena vsebini programa. Mislim, da je zaradi teh vidikov pri tem vprašanju, ki je sprožilo polemiko na razpravah s Svetom in Komisijo, šlo za to, katera sredstva bo Evropska unija uporabila za financiranje tega posebnega temeljnega tveganja, ki je bilo sprejeto. Druga sporna točka je bil obseg sredstev, ki bi lahko pomagala pri začetku izvajanja instrumenta in od katerih se lahko pričakuje, da bodo dejansko pritegnila druga pomembna sredstva. Svet in Komisija sta sprva predlagala, da naj 100 milijonov EUR zagotovi program Progress, ki se v prvi vrsti uporablja za oblikovanje politik za boj proti socialni izključenosti in podporo enakim možnostim.
Že na samem začetku smo povedali, da se programa Progress nikakor ne sme ogroziti, saj ga v času sedanje krize potrebujemo bolj kot kdaj koli prej. Prav tako je nesprejemljivo, da bi se s programom Progress poigravali do te mere, da bi ga s tem dejansko ogrozili. Parlament je med razpravo pokazal izredno pripravljenost za kompromis. Imeli smo tudi tri neformalne trialoge, izmed katerih je eden trajal do zgodnjih jutranjih ur, kjer smo predlagali, da se lahko s programom Progress poigravamo le toliko, kolikor to ne ogroža njegove funkcije. Ob upoštevanju prvotnega predloga smo rekli, da si začetek izvajanja programa lahko zamislimo tudi s 100 milijoni EUR namesto s 150 milijoni EUR.
Parlament je v svojem predlogu proračuna za leto 2010 našel sredstva v višini 25 milijonov EUR, ki mu bodo omogočila, da začne izvajati program v samem začetku leta 2010, hkrati pa je uspel najti ta sredstva, ne da bi se v letu 2010 dotaknil programa Progress. Prosili smo tudi, da se ta točka umakne z današnjega dnevnega reda, ker o tem nismo uspeli skleniti dogovora. Druga zadeva, ki je po našem mnenju problematična, je, da je Parlament v vseh treh primerih prišel na trialog brez kakršnega koli mandata, kar ga je močno oviralo pri tem, da bi naše predloge ustrezno preučil.
Da bi lahko ta projekt pričeli izvajati v začetku leta 2010 s sredstvi v višini 100 milijonov EUR, se mi zdi pomembno, da Parlament o tem čim prej glasuje, najbolje že ta teden, saj bo s tem poslal sporočilo, da je to instrument za obvladovanje tveganja, kjer je hitrost še posebej pomemben element. Iskreno upam, da nam bo komisar Špidla lahko pomagal prepričati Komisijo, naj umakne svoj prvotni predlog o prerazporeditvi 100 milijonov EUR iz programa Progress, da bi ga lahko začeli čim prej izvajati.
Vladimír Špidla
Gospe in gospodje, na začetku bi želel poudariti pomen te pobude na področju mikrofinanciranja. Sedanja kriza povzroča velik porast brezposelnosti v vseh državah članicah, posledice tega pa bodo najbolj trpeli najranljivejši člani naše družbe. Mikrofinančni instrument je predvsem usmerjen v pomoč tem skupinam državljanov, da poiščejo drugo obliko zaposlitve in tudi sami postanejo mikro podjetniki.
Odboru za zaposlovanje bi želel čestitati za izjemno delo, ki ga je opravil na tem področju, predvsem pa bi čestital gospe Göncz za prispevek k tej pobudi. Dobro vem, koliko truda je bilo vloženo v pogajanja med Parlamentom in Svetom, da bi se dosegel dogovor že na prvi obravnavi. Glede na to, da obe telesi podpirata mikrofinančni instrument, je bilo mogoče pri temeljnem besedilu predloga doseči precejšen napredek. Ta napredek se v veliki meri kaže v predlogih sprememb, ki so bili vloženi danes. Najtežje vprašanje je seveda proračun. Čeprav bosta obe telesi verjetno potrdili skupni proračun v višini 100 milijonov EUR za ta instrument, je opredelitev virov financiranja še vedno glavna ovira.
Kot veste, je predlog o mikrofinančnem instrumentu del svežnja, ki vključuje tudi predlog o prenosu 100 milijonov EUR iz programa Progress. Odločili ste se, da ta teden o tem drugem predlogu ne boste glasovali. Prenos sredstev iz programa Progress je Svet podprl, za mnoge države članice pa ta program predstavlja temeljni element celotnega svežnja. Če se ne bomo dogovorili o viru financiranja na tem področju, ne bomo dosegli našega cilja, to pa je hiter začetek izvajanja novega instrumenta. Vendar pa danes razpravljamo o besedilu sklepa, na podlagi katerega naj bi bil instrument vzpostavljen.
Na koncu bi želel še enkrat čestitati poročevalki za delo, ki ga je opravila pri predložitvi poročila in predlogov sprememb, ki bodo obema zakonodajnima telesoma omogočili, da se osredotočita na glavni problem, ki ga je treba še rešiti, in sicer na financiranje.
Olle Schmidt
poročevalec mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (ECON). - (SV) Gospa predsednica, če želimo zmanjšati brezposelnost, potem morajo tako EU kot države članice prevzeti večjo odgovornost. Predlog o mikrofinanciranju je pobuda, ki jo je zahteval Parlament. Gre za to, da se brezposelnim omogoči nov začetek in da se odprejo vrata v podjetništvo nekaterim najranljivejšim skupinam v EU, vključno z mladimi. Namen predloga je spodbuditi male naložbe in dati priložnost mikro podjetjem za rast.
Po nekaterih manjših predlogih sprememb in pojasnilih je predlog dobil široko podporo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Razprava je potekala o vprašanju financiranja, kar je bilo omenjeno tudi tukaj. Komisija je predlagala, da se namesto omogočanja dodatnih sredstev, slednja vzamejo iz programa Progress. Trditev, da se temu mnenju pridružuje tudi vodilni odbor, ne drži.
Takšno je stanje. Reči moram, da se mi zdi nenavadno, da Svet tako trmasto zavrača naše predloge za 150 milijonov EUR v teku obdobja - kar je v teh težkih časih zares stiskaško!
Csaba Őry
v imenu skupine PPE. - (HU) Gospod komisar, gospe in gospodje, tudi na prejšnjih razpravah smo lahko občutili, da sta gospodarska kriza in vprašanje, kako se iz nje izvleči, glavna skrb vsakega izmed nas in da jima posvečamo ogromno pozornost. Kot koordinator iz Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve bi samo želel potrditi, da v vseh danes predloženih dokumentih podpiramo tisto točko, ki je za nas najpomembnejša, in sicer zaščito delovnih mest in ustvarjanje novih delovnih mest.
Naj vas spomnim, da skupina PPE že dolgo časa podpira vprašanje o mikro kreditih. Prav moj nekdanji kolega Zsolt Becsey je leta 2009 to temo prvi predstavil v tem Parlamentu v okviru svojega samoiniciativnega poročila. To je izhajalo iz prejšnjih in obstoječih izkušenj Madžarske pri tem instrumentu, ki se je imenoval Széchenyi plan in katerega namen je bil enak kot v tem primeru: mikro podjetjem zagotoviti male, kratkoročne kredite. Pomislimo samo na mesarje, peke, prodajalce zelenjave ali celo lekarnarje. Kriza je prizadela tudi njih. To so ljudje, ki zaposlujejo ogromno število ljudi. V nekaterih državah ta sektor obsega več kot 90 % zaposlenih. To na primer na Madžarskem velja za več kot 90 % podjetij in družb. Ne potrebujejo velikih zneskov denarja in prav tako ne želijo plačevati visokih obresti. V nekaterih primerih potrebujejo samo začasen ustrezen kredit in začasno pomoč.
Predlog Komisije se loteva prav tega problema in, kot je dejala poročevalka, ima zares široko podporo in soglasje. Zato mislim, da je tudi pomembno, da se čim prej dogovorimo o vprašanju financiranja. Podpiramo tudi 35 predlogov, ki so jih skupaj vložili Skupina PPE ter socialisti, liberalci in konzervativci, saj menimo, da nam to nudi zagotovilo, da bomo lahko ta instrument potrdili že na prvi obravnavi in da ga bomo začeli čim prej izvajati.
Pervenche Berès
Gospa predsednica, zelo sem presenečena. Sprejemamo instrument, ki predstavlja inovativno orodje, pomembno orodje, ki bo vsem tistim, ki so v tej krizi najranljivejši, omogočila, da se z njo soočijo in si v prihodnosti priskrbijo delo. Ta instrument bi morali sprejeti s postopkom soodločanja, vendar Sveta ni tukaj. To je gotovo zato, ker nam Svet nima ničesar povedati o tem vprašanju in ker meni, da ga stališče Evropskega parlamenta ne zavezuje. To je v vsakem primeru vtis, ki smo ga včasih dobili tudi v teku pogajanj.
Evropski parlament bo prevzel odgovornost. Zahvaljujoč sodelovanju in konstruktivnemu razumevanju med vsemi skupinami, bo sprejel mikrofinančni instrument, kar je skladno z vsemi njegovimi ukrepi številnih preteklih let, kot nas je spomnil gospod Őry. Vendar pa bi želela opozoriti tudi na pilotne projekte, ki smo jih sprožili. Vemo, da lahko v teh kriznih okoliščinah najranljivejši ljudje - tisti, ki nimajo dostopa do velikih bank, da bi dobili kredite za financiranje svojih pobud - s pomočjo tega orodja začnejo izvajati svoje lastne strategije in si na nek način sami ustvarijo službo.
Ne bom se vračala k vsebini, razvoju in obsegu pogajanj, ki smo jih imeli. Pogajanja so potekala v ustreznih pogojih. Vprašanje financiranja je bolj resno. Če si ogledate pobudo za organiziranje oživitve evropskega gospodarstva, ki jo je gospod Barroso dal jeseni 2008, boste videli, da je bilo to orodje opredeljeno kot pomembno orodje, ki ga je treba uporabiti za izpolnitev strategije Evropske unije.
Komisija pa nam predlaga, naj nove projekte preprosto financiramo tako, da oropamo drug koristen projekt, ki je bil že sprejet. Imeli smo projekt, ki naj bi prinesel ugodnosti podpornim mrežam za najranljivejše - projekt Progress - in ki mu je bil Evropski parlament zelo predan; Komisija pa nam zdaj predlaga, da sredstva za mikrofinanciranje pridobimo tako, da jih preprosto izčrpamo iz sredstev, ki so bila dodeljena za program Progress.
Ta Parlament tega trika ne sprejema, zato tudi nismo zaključili pogajanj. Zaradi tega z odgovornostjo sporočamo, da smo pripravljeni preučiti naš predlog s španskim predsedstvom v začetku januarja. 40 milijonov EUR iz proračunskih rezerv, 60 milijonov EUR iz programa Progress, s prerazporejenimi 20 milijoni EUR, kar omogoča pravično porazdelitev bremena. Nato bomo v okviru Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve prevzeli našo dolžnost in preverili, kako se program izvaja v vsaki posamezni državi članici, da bi ustvarili sinergijo med različnimi poskusi, ki jih bo treba v državah članicah opraviti - v to smo prepričani - ko bo januarja sprejet celoten sveženj.
Marian Harkin
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, vesela sem, da imam priložnost povedati nekaj besed o predlaganem mikrofinančnem instrumentu. Prej smo govorili o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji in o tem, kako lahko pomaga presežnim delavcem v nekaterih sektorjih. Mikrofinančni instrument je še en košček sestavljanke, s katerim EU v tem primeru poskuša zagotoviti dostop do mikro kredita vsem tistim, ki ga ne bi mogli dobiti pri, kot bi mi temu rekli, normalnih ali običajnih finančnih institucijah. To jim bo omogočilo, da odprejo svoje lastno podjetje in spodbujajo podjetništvo.
Zato sem vesela, ko vidim, da lahko sklad upravljajo kreditne zadruge, kooperativne banke in druge vzajemne finančne institucije, saj so te pogosto bližje tistim, ki bodo mogoče želeli dobiti dostop prav do tega instrumenta. Sicer res ne vem, kako je drugje, a na Irskem je edina finančna institucija, ki je obstala in za svojo ohranitev ni zahtevala denarja davkoplačevalcev prav kreditna zadruga, neprofitna institucija, ki jo vodijo njeni člani.
Ko govorimo o socialni vključenosti kot o delu socialne politike EU, moramo z našimi dejanji zagotoviti, da bo socialna vključenost sestavni del odločitev, ki jih sprejemamo, v tem programu pa je socialna vključenost več kot očitna. Zato želim izraziti svoje skrajno razočaranje, da se po treh trialogih nismo mogli dogovoriti o viru financiranja tega instrumenta.
Po mojem mnenju švedsko predsedstvo ni bilo sposobno za kakršna koli plodna pogajanja o tej zadevi. Ne vem, kako na to gledate vi, a kot sem rekla, zelo sem razočarana, da je do razdora med nami prišlo zaradi največ 40 milijonov EUR, ki bi jih 27 držav članic skupaj porabilo v obdobju treh let. Kaže, da mnogi finančni ministri niso dali podpore pravemu pogajanju. Ne morem si kaj, da ne bi mislila, da so mnogi od teh istih ministrov dodelili na milijarde za podporo bankam, niso pa mogli podpreti drugih finančnih institucij, ki bi lahko zagotovile mikro kredite tistim, ki so izgubili službo in ki bodo imeli težave pri pridobivanju kreditov pri istih bankah, ki so bile rešene.
Elisabeth Schroedter
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, mikro krediti ali mali krediti lahko pomagajo ljudem, ki ne morajo dobiti kreditov v okviru običajnih tržnih mehanizmov. Kot je bilo že povedano, tem ljudem lahko pomagajo tudi pri odpiranju podjetij in ustvarjanju delovnih mest z njihovimi zamislimi. Takšni krediti lahko pomagajo ljudem, da se rešijo iz krize, če so to zmožni storiti.
Mikro krediti so tudi pomemben instrument za podpiranje socialne ekonomije. S svojimi raznolikimi vidiki in običaji vse od leta 2009 predstavljajo instrument lokalne politike zaposlovanja v EU. Zaradi tega je ta Parlament leta 2006 po treznem preudarku ugotovil, da se sredstva iz Evropskega socialnega sklada lahko izplačajo tudi v obliki mikro kreditov ali subvencioniranih kreditov, kot je določeno v členu 11 Uredbe o Evropskem socialnem skladu.
Vendar pa ima Evropski socialni sklad na voljo 76 milijard EUR, s sofinanciranjem pa je to 118 milijard EUR! Samo ena desetina tega bi pomenila, da lahko države članice uporabijo 11 milijard EUR. Vendar pa tega denarja ne uporabljajo za mikro kredite. Zato je Komisija pripravila preizkusno fazo za mikro kredite, in sicer z instrumentom JASMINE - ki se tudi financira iz evropskih strukturnih skladov; in ker je bilo to tako uspešno, bo temu sledil nov instrument. Slednji pa ne bo več črpal iz strukturnih skladov, v okviru katerih imamo na voljo več milijard evrov, temveč iz najmanjšega od vseh programov Evropske unije, programa Progress za revščino, ki ima za obdobje sedmih let na voljo zgolj 743 milijonov EUR. Namenjen je za NVO, ki v državah članicah vzpostavljajo mreže, ki naj bi imele funkcijo lobijev za najrevnejše izmed revnih. 50 % svojih sredstev iz programa Progress dobi samo evropski romski informativni center. Ta ustanavlja nacionalne in regionalne informativne in svetovalne centre in daje glas romski manjšini, predvsem v državah vzhodne Evrope.
Če bo ta Parlament sledil Svetu in ta instrument imenoval Progress, kot je predlagano v kompromisih, ki so jih predložile Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu in Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, potem Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze tega instrumenta ne bo podprla. Ne moremo dopustiti takšnih čarovniških trikov, ki na eni strani jemljejo denar revnim in ga na drugi izplačujejo...
(Predsednica je prekinila govornico)
Milan Cabrnoch
Gospe in gospodje, v času trajajoče finančne in gospodarske krize je treba podpreti ne samo banke in velike družbe, temveč tudi mala podjetja in samozaposlene. Vsi vemo, da prav ta mala podjetja, vključno s podjetji v družinski lasti, ustvarjajo in ohranjajo veliko število delovnih mest. Podpiramo oblikovanje novega finančnega instrumenta mikrofinančnega programa za zaposlovanje in socialno vključenost, ki bo v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko omogočil, da bodo posojila v večji meri na voljo prav samozaposlenim ljudem in malim podjetjem v zagonu ter družinskim podjetjem.
Strinjamo se, da je za zagotavljanje teh malih posojil treba sprostiti sredstva v višini 100 milijonov EUR. Menimo, da je ta program dober in učinkovit instrument aktivne politike zaposlovanja in da predstavlja dober način porabe tako imenovanega evropskega denarja, z drugimi besedami, našega denarja. V celoti podpiramo predlog, da se potrebna sredstva za ta finančni instrument, sprostijo iz sredstev, ki so bila prvotno namenjena za program Progress. Ne strinjamo se s tem, da bi se sredstva za mikrofinančni instrument pridobila iz rezerv ali drugih proračunskih poglavij. Sredstva programa Progress, ki znašajo, če sem prav obveščen, 700 milijonov EUR, se uporabljajo za vzpostavitev mrež za izvajanje študij in analiz. Niti en del teh sredstev ni namenjen za neposredno podporo ljudi, ki iščejo delo ali ustvarjajo delovna mesta. Ne dvomim, da je treba vzpostaviti mreže in izvajati analize in študije. Vendar pa v tem obdobju, ki za podjetnike in zaposlene ni lahko, dajem prednost uporabi sredstev iz proračuna EU za programe, ki so neposredno namenjena delodajalcem in zaposlenim.
Thomas Händel
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, mikrofinančni instrument za brezposelne, tiste, ki jim grozi, da bodo ostali brez dela, in predvsem za ljudi, ki nimajo dostopa do običajnih kreditnih trgov, je dokaz dobrih namer in je načeloma nekaj, kar naša skupina podpira. Vendar pa je to, kar sta Komisija in Svet do zdaj dosegla v tem procesu, preprosto neustrezno in v nekaterih ozirih napačno, zato ga naša skupina ne more podpreti.
Naša prva kritika se nanaša na vprašanje o skupnih proračunskih sredstvih. Kar se tukaj predlaga v smislu skupnih proračunskih sredstev, ne ustreza programu za boj proti brezposelnosti, in se še zdaleč ne more imenovati mikrofinančni program - v najboljšem primeru je to nanofinančni program!
Drugič, načelno nasprotujemo tem vrstam čarovniških trikov, ki nimajo niti najmanjšega učinka in ki se financirajo na račun drugih programov ter se zato preprosto sfižijo.
Tretjič, menimo, da sta za uspeh in trajnost takšnega programa izredno pomembna mentorstvo in trening. Mnoga nova podjetja v zagonu propadejo predvsem v mikrofinančnem sektorju, zato je to treba v programu upoštevati.
Četrtič, zagotoviti je treba, da se prispevki za socialno varstvo v državah članicah ne bodo ukinili, če bo nekdo izkoristil ta program, sicer ne bo imel nobenega učinka. Brezposelnosti se na tak način ne da za vedno premagati. Program bomo v tej obliki zavrnili.
Jaroslav Paška
Gospa predsednica, gospe in gospodje, osnutek sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem mikrofinančnem instrumentu za zaposlovanje in socialno vključenost je v osnovi osnutek, ki izvirni program Progress prilagaja sedanji gospodarski resničnosti Evrope, za katerega je značilna finančna in gospodarska kriza.
Komisija predlaga podporo v obliki mikro kreditov za mala podjetja, s čimer ustvarja spodbudo za ohranjanje in razvoj zaposlovanja v regijah, ki jih je prizadela kriza. A če želimo doseči ta cilj, moramo poskrbeti, da se zagotovljena finančna sredstva ne bodo porabila za socialne dodatke ali potrošnjo. Prejeti jih morajo samo preudarne, trajnostne poslovne dejavnosti z uporabo objektivno merljivih meril in preglednih postopkov.
Zato je zelo pomembno, da od končnih posojilodajalcev zahtevamo, da temeljito preučijo poslovne načrte prosilcev, tveganja predloženih poslovnih projektov in tudi dobiček od vloženih sredstev. Menim, da je izredno pomembno, da se podprejo in dokončajo predlogi sprememb Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, ki zagotavljajo ustrezen okvir za predlog Komisije.
Sari Essayah
(FI) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, zdi se nenavadno, da je v tem Parlamentu toliko nasprotovanja temu odličnemu in pomembnemu programu glede na čedalje slabši položaj na področju zaposlovanja.
Po napovedih bomo naslednje leto v Evropi imeli naslednjih 10 milijonov brezposelnih, tiste, ki imajo slabši položaj pri delu, pa čakajo še težji časi. Ti podatki poudarjajo pomen vlaganja v podjetništvo.
Največje težave pri pridobivanju bančnih posojil imajo vedno prav podjetja, ki so šele v zagonu. Na primer, 93 % podjetij na Finskem tvorijo mikro podjetja z manj kot 10 zaposlenimi, in prav mala podjetja so tista, ki nudijo zaposlitev 46 % delovnega prebivalstva. Zato je edino pravilno, da EU oblikuje mikrofinančni instrument, da bi se odzvala na to krizo zaposlovanja in na ta način podprla tudi tiste programe v posameznih državah članicah, ki si prizadevajo doseči isti cilj.
Vendar bi želela poudariti, da bo za ta program potreben celovit pristop. V malih podjetjih je treba v skladu z drugimi sektorji razviti tudi sistem socialnih dodatkov, sistem dopustov in pokojninski sistem. Evropi predvsem primanjkuje visoko tveganih financ in tistih posameznikov, poslovnih angelov, ki so pripravljeni vložiti v podjetje v začetnih fazah. Na vseh stopnjah izobraževanja je treba podpreti tudi izobraževanje o podjetništvu in povezave do dela in zaposlovanja, v delavnicah in podjetniških inkubatorjih pa bi moralo biti več mladih ljudi in zanje bi moralo biti na voljo več sredstev.
Mikrofinance imajo lahko učinek samo kot takšen sestavni del celovitega pristopa, v katerem bodo razmere novih malih podjetnikov in celotnega okolja, v katerem poslujejo, zagotavljale prave priložnosti za uspešno in donosno nadaljevanje poslovanja.
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, to pobudo zelo pozdravljam. Brezposelnost je največji socialni problem, s katerim smo zdaj soočeni, in za blaginjo naših družb je pomembno vse, kar lahko storimo, da bi ublažili njen vpliv.
Vendar pa glede na rast brezposelnosti predlogu za 100 milijonov EUR za triletno obdobje po mojem mnenju primanjkuje ambicij. Prav tako sem presenečen, da predlagan denar ni nov denar in da ga bomo v resnici vzeli tam, kjer je potreben, kot je bilo že povedano, ko bi vendar ves denar, ki ga lahko pridobimo, morali uporabiti za program Progress, za obstoječe programe.
Storiti moramo vse, kar je v naši moči, da bi s španskim predsedstvom hitro sklenili dogovor in da bi se program lahko začel čim prej izvajati. Enako pomembno je, da se Svet vzame v roke in se sooči s Parlamentom v zvezi z našimi pomisleki. Zdaj ni čas, da bi Svet barantal okrog tako majhnega denarnega zneska.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8).)
William
Gospod De Rossa, ali ste kdaj pomislili, da ima brezposelnost na Irskem ogromno opraviti s trajajočim članstvom Irske v evrskem območju, kar pomeni, da Irska ne more devalvirati, ne more znižati obrestnih meri niti izpeljati nikakršnega kvantitativnega lajšanja?
Ali ste kdaj pomislili, da bi mogoče bilo bolje, če bi Irska izstopila iz evrskega območja, namesto da izteguje svojo beraško roko k država Evropske unije, ki prispevajo sredstva?
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, brez vsakih težav lahko odgovorim na te stalne nesmisle s skrajne desnice tega Parlamenta. Brez evra bi Irska v tem trenutku bila v peklu.
Kot sem rekel, zdaj ni čas, da bi Svet barantal okrog tako majhnega denarnega zneska, če pomislimo na razsežnost krize pri zaposlovanju, na obseg skupnega proračuna in seveda tudi na podporo, ki so jo države članice in tudi Evropska centralna banka, zagotovile bančnemu sektorju - bančnemu sektorju, ki, mimogrede, ne bo posodil denarja ljudem, ki jim mi želimo pomagati. Če bo Svet pokazal dobro voljo, potem sem prepričan, da lahko dosežemo dogovor, ki bo temeljil na pragmatičnem pristopu naše poročevalke. Iskreno upam, da bodo to hitro storili.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Gospa predsednica, gospod komisar, v luči te razprave je treba opozoriti na dejstvo, da se strategija, ki jo izvaja Evropska komisija, prav nič ne meni za zaposlovanje v pomorskem gospodarstvu. Pomanjkanje celovite pomorske politike je že veliko let vzrok sistematičnega razpadanja tega sektorja v Evropski uniji, zavedati pa se moramo, da je to ogromen trg dela.
Poleg tega na rob potisnjen ladjedelniški sektor, ki ga je iz Evrope učinkovito odpravila dumpinška politika držav Daljnega vzhoda, ni dobil niti podpore Evropske komisije. Samo v moji državi, na Poljskem, so ukrepi Evropske komisije povzročili propad ladjedelniškega sektorja, zaradi česar je službo izgubilo neposredno več tisoč ljudi, medtem ko ocene kažejo, da je skoraj 80 000 ljudi izgubilo službo posredno. Vendar pa ta sektor ne bo izginil iz svetovnega gospodarstva. Glede na vzorec iz zadnjih let, se bo preselil v države na Daljnem vzhodu, in sicer na račun trga dela v Evropi. To, da nimamo strategije, da bi ladjam vrnili nacionalne barve, je izredno nevarno. Zaradi takšne politike Evropa ustvarja nenadomestljivo izgubo ogromnih dohodkov, ki bodo zdaj odtekali v davčne oaze.
Drug zelo pomemben element politike Evropske komisije je ribolov, ki je, prav nič neobičajno, edini sektor, ki spodbuja neindustrializirana območja Evropske unije. Komisija se predvsem osredotoča na zmanjšanje flot, obenem pa ne uspe zajeziti množičnega uvoza na evropski trg, ki prihaja z Daljnega vzhoda, na primer uvoza izredno škodljive pange. V času krize mora Evropska komisija ustvariti temelj za razvoj gospodarstva in ne prenagljeno popravljati učinke napačne strategije.
Regina Bastos
(PT) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, čestitam poročevalki za delo, ki ga je opravila pri tem poročilo in za njen govor tukaj.
Ta nov mikrofinančni instrument bo omogočil, da bodo mikro krediti odobreni malim podjetjem in ljudem, ki so izgubili službo in ki želijo ustanoviti lastno podjetje in si sami ustvariti službo. To je zelo pomembno v času, ko kaže, da bo zaradi gospodarske krize samo v Evropski uniji izgubljenih 3,5 milijona delovnih mest.
Zaradi gospodarskega upada so banke ustavile posojila za zagon podjetij in ustvarjanje delovnih mest, dostop do kreditov pa je še težji, čeprav bi morali v teh časih krediti biti dostopnejši. Ta nov mikrofinančni program pa se bo temu trendu omejevanja dostopa do kreditov zoperstavil tako, da bo omogočil lažje pridobivanje sredstev za zagon novih podjetij in ustvarjanje delovnih mest.
Komisija predlaga, da se 100 milijonov EUR za ta finančni instrument prerazporedi iz proračuna za program Progress. S tem predlogom se ne moremo strinjati. Finančna in gospodarska kriza je tudi socialna kriza. Preusmeritev sredstev iz programa Progress, ki je namenjen najranljivejšim skupinam, zagotovo ni najprimernejša rešitev. Zaradi tega podpiramo oblikovanje ločene proračunske vrstice za financiranje tega instrumenta, kakor tudi povečanje teh proračunskih sredstev na 150 milijonov EUR.
Strinjamo se tudi s tem, da je treba s samo zakonodajo pojasniti, da ciljno skupino predstavljajo vse ranljive skupine, ki imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile in ki jim grozi socialna izključenost. Zato je treba sklicevanje na posebne skupine črtati.
Na koncu bi želela poudariti, da je pomembno, da se ljudem, ki prejmejo finančno podporo, ponudi tudi ustrezno usposabljanje.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v razmerah resne gospodarske krize, za katero so značilni močno negativni učinki na zaposlovanje in v kateri mnogi delavci izgubljajo službo, nešteto mladih ljudi pa obenem ne more prvič vstopiti na trg dela, je zelo pomembno, da Evropska unija in države članice začnejo ukrepati tako s svetovnimi strategijami kot z usmerjenimi instrumenti.
Mikrofinančni instrument je prav tisti instrument, ki je usmerjen v ljudi in katerega cilj je podati roko vsem tistim posameznikom, ki kljub temu, da so izključeni iz trga bančnih kreditov in da s težavo vstopajo na trg dela, nameravajo začeti projekt, gospodarsko dejavnost, ki lahko kljub vsemu ustvari posamezen prihodek in tako prispeva k skupni rasti. Če želimo, da bi instrument mikro kreditov bil učinkovit in da bi ustvaril rezultate, se morajo države članice predvsem dovolj dobro pripraviti, med drugim tudi z vzpostavljanjem povezav na lokalni upravni ravni, ki ima bolj neposreden stik z okoliščinami socialne krize, ter s sprejemanjem aktivne vloge pri zagotavljanju neoviranega dostopa do tega novega sredstva.
Treba je poudariti, da sta dolgoročna učinkovitost dejavnosti, ki se financirajo z instrumenti mikro kreditov, ter možnosti doseganja polne socialne vključenosti v veliki meri odvisni od sočasnih programov svetovanja, mentorstva in usposabljanja, ki morajo spremljati mikrofinanciranje. Glede na cilje, ki naj bi jih instrument mikro kreditov dosegel, je obenem tudi pomembno, da poudarimo en ključen ukrep, tj. aktivno spodbujanje enakih možnosti za moške in ženske pri dostopu do programov mikrofinanciranja. Ženske so namreč tiste, ki so v smislu dostopa do trga dela in konvencionalnega kreditnega trga še posebej diskriminirane in prikrajšane.
Na splošno je pomirjujoče, ko vidimo, da je Evropski parlament enoten in da se strinja o vprašanju mikro kreditov ter da nasprotuje takšnim socialno-ekonomskim okvirom. Svet in države članice pa morajo pokazati, da so resne in predane in da bodo utirale pot, da bi se finančne razmere lahko popravile.
Siiri Oviir
(ET) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, Komisija je podala predlog za oblikovanje novega načina financiranja - financiranja mikro kreditov. Pobuda je dobra in pomembna, a dejstvo, da naj bi se sredstva, ki so za to potrebna, vzela iz že delujočega programa Progress, je nesprejemljivo. Svet in Komisijo bi želela spomniti, da nas ljudje niso izvolili v to dvorano, da bi samo kimali. Konec leta 2006, ko smo tukaj sprejeli program Progress, so države članice opredelila vsaka svoje cilje in se lotile dela. Rezultati programa so bili uspešno uresničeni in nobenega razloga nimamo, da bi mislili, da se to ne bo nadaljevalo do leta 2013, ko se bo program zaključil.
Program je bil in je usmerjen v vse tiste skupine ljudi, ki so se znašli v neugodnem položaju, in s tem programom jim je bila zagotovljena pomoč. Gospodarska kriza danes prerašča v socialno krizo. Brezposelnost je iz meseca v mesec večja, ukrepi programa Progress pa so še naprej pomembni. Komisija pa obenem sili naprej s svojo željo, da zmanjša sredstva za te ukrepe, ki se še vedno izvajajo. Takšen pristop je neodgovoren in nesprejemljiv. Prepričana sem, da tukaj prisotni ne moremo odobriti financiranja mikro kreditov, dokler ne bo jasno, od kod bo prišel denar za te ukrepe - torej dokler ne bo jasno, da se bodo sredstva vzela nekje drugje in ne iz načrtov, ki so namenjeni vsem tistim ljudem, ki trpijo.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospa predsednica, gospodarstva v država EU še vedno čutijo učinke svetovne gospodarske krize, vendar pa je kriza najbolj udarila mlade podjetnike in vodje malih podjetij, ki za svoje podjetniške zamisli trenutno ne dobijo podpore pri posojilodajalcih. Gospodarska rast se dogaja, ko se ustvarjajo nova delovna mesta. Nova delovna mesta se ustvarjajo, ko podjetja lahko pridobijo denarna sredstva, da bi uresničili svoje zamisli. Na žalost v teh kriznih časih banke ne želijo posojati denarja podjetjem, ker se bojijo tveganja. Izsušil se je tudi zasebni kapital. V teh okoliščinah so prav mikro podjetja in mladi podjetniki tisti, ki najbolj trpijo. So polni zamisli o razvoju, vendar nimajo denarnih sredstev, jasno pa je, da ne bo novih delovnih mest, če se ta podjetja ne bodo mogla razviti; ustvarjanje delovnih mest pa je predpogoj za reševanje iz gospodarske krize.
Ena rešitev tega problema je Evropski mikrofinančni instrument, ki namerava 100 milijonov EUR nameniti za razvoj mikro podjetij in novih podjetij, pri čemer bo ta sredstva prerazporedil iz obstoječih virov denarja. V nasprotju z velikimi svežnji spodbud, ki so bili lansko leto oblikovani predvsem za reševanje finančnega sistema kot takšnega, je ta program namenjen neposredno podjetnikom, ne bankam. To pomeni, da bo ta denar na najbolj neposreden način pomagal pri ustvarjanju novih delovnih mest in bo spodbujal realno ekonomijo. Kolege poslance pozivam, naj odločno sprejmejo odločitev o vzpostavitvi tega mikrofinančnega programa. Države Evropske unije prav zdaj prestajajo krizo; Evropa prav zdaj potrebuje nova delovna mesta; podporo novim podjetniškim pobudam je treba dati takoj.
Sylvana Rapti
(EL) Gospa predsednica, golo dejstvo, da je Evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost dobil soglasje in privolitev vseh političnih skupin, dokazuje, kako potreben je ta mehanizem.
Zelo pomembno je, da nekdo, ki izgubi službo ali mu grozi, da jo bo izgubil, in ki ne more najti rešitve za svoj problem na konvencionalnih bančnih trgih, pridobi mikro posojilo ali mikro kredit.
Da pa bi zamisel o mikrofinancah delovala v praksi, mora ustrezno delovati in mora začeti delovati takoj, kar pomeni, da moramo v četrtek, ko bomo glasovali o proračunu za leto 2010, reči "da" prvim 25 milijonom EUR, ki bodo prišli iz proračuna. Vendar to ni dovolj. Ostaja še 75 milijonov EUR, ki jih je po mojem mnenju treba najti v proračunu, kajti če ta denar vzamemo iz programa Progress, potem bi to preprosto pomenilo, kot da jemljemo od manj revnih in ranljivih, da bi dali revnejšim in ranljivejšim.
Če bi se to zgodilo, bi pomenilo, da je mehanizem mikrofinanciranja kot koncept dejansko ukinjen. Če upoštevamo, da "Progress" v osnovi pomeni napredek pri vodenju socialne družbe Evrope naprej, in če se to ne zgodi in denar vzamemo iz programa Progress, smo nazadovali. Prav zato meni, da bi Svet moral potrditi stališče Evropskega parlamenta.
Filiz Hakaeva Hjusmenova
(BG) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Evropska unija že več kot eno leto sprejema, niz ukrepov za boj proti gospodarski krizi. Za razliko od drugih ukrepov je mikrofinančni instrument dejansko namenjen kot pomoč za najranljivejše skupine v družbi, ki imajo težave pri vstopanju in ponovnem vstopanju na trg delovne sile.
Solidarnost, ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije, narekuje, da je tem skupinam treba nameniti posebno pozornost. Za ta instrument je zdaj veliko zanimanja, zlasti v Bolgariji, in mislim, da je tako tudi v drugih državah. O tem vprašanju sem vse od samega začetka razprav informirala prek številnih medijev, ki spremljajo njegov razvoj. V interesu evropskih institucij je, da državljanom EU pokažejo, da je naša glavna naloga skrbeti za tiste, ki jih je prizadela kriza, in za najrevnejše člane družbe.
To bo ljudi prepričalo, da so institucije učinkovite in blizu ljudem. Obstaja nekaj dvoma, ali bo ta instrument lahko dosegel vse potencialne stranke in jim tudi koristil. Pomanjkanje kreditov je ogromno in je prispevalo k rasti brezposelnosti. 100 milijonov EUR ne bo dovolj, da pomagamo vsem brezposelnim, ki jim grozi socialna izključenosti. Navsezadnje nimajo vsi ustreznih veščin, da bi razširili poslovanje; in tudi vseh ni mogoče uspešno usposobiti.
Zato je pomembno, da se odločitev sprejme hitreje in da mikrofinančni instrument začne delovati v čim večji meri, da bi tisti, ki imajo zamisli in podjetniško žilico, lahko začeli že zdaj, ko je kriza še huda. Naslednje leto je razglašeno za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, zato sprejmimo ustrezne ukrepe in ne odlašajmo z začetkom procesa obnove.
Horst Schnellhardt
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, jasno lahko vidimo obetajoče znake stabilizacije gospodarstva in finančnih trgov v letu 2010, zato bi vas želel tudi spomniti, da je to bilo mogoče samo, ker je bilo usklajevano na evropski ravni.
Seveda pa vidimo tudi porast v stopnji brezposelnosti in pričakovati je treba, da se bo ta v naslednjem letu še večala. Zato pozdravljam ta nov finančni instrument, ki je namenjen ljudem, ki se želijo samozaposliti. Splošno znano je, seveda, da mala in srednje velika podjetja ustvarjajo delovna mesta. O finančni podpori za ta podjetja razpravljamo že mnoga leta. Vsako leto pa ugotovimo, da sredstva niso odšla tja, kamor bi morala iti.
Prejšnji teden sem lahko spremljala konec pilotnega projekta, vendar ni bilo časa, da bi izkušnje tega projekta vključili v to poročilo. Zato želim to omeniti tukaj. V pilotni projekt so se vključili udeleženci, ki so samozaposleni ali ki se želijo samozaposliti, na tej poti k samozaposlitvi pa so imeli celoletno podporo. To je bilo tako uspešno, da želim pozvati, da se to vključi v ta projekt, z drugimi besedami, da projekt ne bi zagotovil finančnih sredstev samo ljudem, ki se nameravajo samozaposliti, temveč tudi vsem tistim, ki jih pri tem podpirajo. To je potrebno zato, ker banke, ki jim seveda ne bodo dale kredita, pri tem vidijo določeno tveganje. Mislim, da lahko s tem financiranjem to tveganje nevtraliziramo.
Druga točka, ki se je v zvezi s tem nenehno pojavljala v razpravah, je, da ne smemo zniževati spodnje meje teh kreditov. Do zdaj je bilo mogoče pridobiti samo kredite v višini 5 000 EUR ali več. Včasih ljudje ne potrebujejo tolikšnega zneska. V teh primerih zadostujejo precej manjši zneski in to je nekaj, kar moramo pri tem programu upoštevati.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Želela bi poudariti, da je trenutno ena od najpomembnejših nalog Evropske unije, da zajezi množično brezposelnost, ki jo povzročata dolgotrajna neaktivnost in socialna kriza. Žalostno je, da v okviru trialoga ni bilo mogoče skleniti dogovora o virih finančnih sredstev za mikrofinanciranje. V tem težkem socialnem in gospodarskem obdobju bi predlog Komisije o prerazporeditvi 100 milijonov EUR iz programa Progress bil neustrezna rešitev, saj ne bi mogel zmanjšati socialne osamitve najranljivejših skupin. Prepričana sem, da bo mikrofinančni instrument učinkovitejši in da bo dosegel svoj cilj, če bo usklajevan ob upoštevanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih programov in če bo prejel zadostna sredstva.
Upoštevati je treba tudi dejstvo, da je evropska družbena blaginja neposredno povezana z zaposlovanjem in priložnostmi, ki so na voljo za iskanje zaposlitve. Zato Komisiji predlagam, naj ne upošteva samo tistih ljudi, ki jim grozi nevarnost, da bodo ostali brez službe, temveč tudi tiste, ki imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile. Še pred začetkom gospodarske recesije veliko izobraženih in marljivih državljanov ni imelo pravih priložnosti, da bi našli zaposlitev, zato so mnogi odšli iz Evropske unije Kar zadeva socialno prikrajšane ljudi, Komisijo in Svet pozivam, naj upoštevata, da so poleg mladih ljudi tudi druge socialno prikrajšane skupine, ki potrebujejo dodatna zagotovila glede zaposlovanja, in sicer ženske, invalidi in starejši. Zato ni drugega načina, kot da poiščemo dodatna sredstva za mikrofinančne instrumente.
(Govornica se je strinjala, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8).)
Elisabeth Schroedter
(DE) Gospa predsednica, slišali smo že tri ali štiri govornike iz Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, ki so rekli, da se ne strinjajo z jemanjem denarja iz programa Progress. Vendar pa je v predlogih sprememb navedeno, da se bo instrument imenoval Progress in tudi gospa Berès je dejala, da bo 60 milijonov EUR prišlo iz programa Progress. To sta dve tretjini! Rada bi slišala, kakšno je dejansko stališče socialistov. Ali naj se instrument financira iz programa Progress - da ali ne?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Naj odgovorim, da bi najboljša rešitev za nas bila, če bi našli dodatna sredstva, saj je program Progress v osnovi namenjen istim skupinam in to bi pomenilo, da brez dodatnih sredstev rezultat gotovo ne bi bil dosežen. Zato vas pozivam, da se usedemo skupaj in poiščemo rešitev, kajti brezposelnost zaskrbljujoče hitro narašča, to pa dejansko slabo vpliva na mnoge ljudi, ki se že zdaj komaj prebijajo.
Seán Kelly
Gospa predsednica, v preteklem letu je v Evropski uniji službo izgubilo tri in pol milijona ljudi. 100 milijonov EUR tega ne bo spremenilo. Če pomislite, da MSP zaposlujejo sto milijonov ljudi, je to en evro na zaposlenega. Kljub temu je to začetek in treba ga je pozdraviti, saj je financiranje, kot je poudaril gospod komisar Špidla, trenutno največje vprašanje.
Naj ilustriram: Ta konec tedna sem slišal zgodbo o podjetju, ki se je zaradi trimesečnega odloga velikega naročila obrnilo na banko - s katero posluje že 15 let - za premostitvena sredstva. Bilo je zavrnjeno. Direktorju podjetja so rekli, da bodo prošnji ugodili, če bo vzel hipoteko na lastno hišo. To je tudi storil, en teden kasneje pa je prejel obvestilo o preklicu prekoračitve pozitivnega stanja zaradi njihovega visoko tveganega položaja. Podjetje se je na koncu moralo zapreti, 10 ljudi pa je bilo odpuščenih.
To me pripelje do tega, kar je omenila moja kolegica Marian Harkin, in sicer da bi ta sredstva morala biti, kolikor je to mogoče, namenjena nekomercialnim bankam, kot so kreditne zadruge, ki jih vsaj v moji državi najdete v vsakem mestu in ki opravljajo ogromno delo, medtem ko vsi nepreverjeni dokazi govorijo, da komercialne banke kljub finančnim sredstvom, ki jih dobijo od Evropske investicijske banke, teh sredstev ne dajejo, temveč jih raje zadržujejo, da bi stabilizirale svoj lasten finančni položaj.
Zaradi teh dveh razlogov menim, da bi morali bolj paziti, kam ta denar gre, in ne toliko, od kod prihaja. Če bo šel v roke pravih ljudi, potem bo to najboljši denar, ki ga bomo po dolgem času porabili tukaj na evropski ravni.
Nazadnje bi se želel odzvati še na precej nepremišljene pripombe gospoda (the Earl of) Darthmoutha, ki je omenjal beraško roko. Tu ne gre za beraško roko. Gre za pomoč ljudem, ki pomagajo drugim, da ustvarijo delovno mesto in ostanejo zaposleni. Zelo smo ponosni in veseli, da smo se pridružili evrskemu območju, in tu bomo tudi ostali.
Ilijana Malinova Jotova
(FR) Gospa predsednica, klavzula o socialnih politikah v Lizbonski pogodbi od Evropske unije zahteva, da upošteva zaposlovanje, socialno varstvo in boj proti socialni izključenosti.
Gospodarska in finančna kriza, ki je preplavila Evropo, je povzročila zelo resno človeško in socialno krizo, to pa bo imelo posledice, ki jih je v tem trenutku nemogoče oceniti.
Do zdaj je bilo največ truda vloženega v stabilizacijo bank in preprečevanje stečajev. Poleg ukrepov za preprečevanje brezposelnosti moramo ustvariti mehanizme, ki bodo dali novo spodbudo gospodarski rasti Evropske unije.
Mehanizem, ki ga uporablja Komisija, je oblikovan za namen ustvarjanja infrastrukture, ki bo državljanom omogočila delo. Na praktični ravni se je mogoče z začasne strategije usmeriti na dolgoročno strategijo. Ta mehanizem je treba začeti hitro izvajati, torej januarja 2010. Našo današnjo razpravo in naše odločitve sliši veliko ljudi, ki trpijo zaradi neenakosti, in veliko mladih ljudi, ki želijo vstopiti v svet dela in ki jim moramo samo ponuditi roko pomoči.
Še enkrat bi želela omeniti že podan predlog za oblikovanje ločene proračunske postavke v višini 50 milijonov EUR, namenjenih temu mehanizmu. To bo približno 6 000 evropskim podjetnikom omogočilo, da odprejo svoja podjetja, da jih razvijejo in s tem ustvarijo nova delovna mesta.
Poleg tega, kar je tudi najpomembnejše, je zelo pomembno, da povečamo dostop do sredstev in predvsem zagotovimo boljše informacije državljanom zlasti o projektih, na katere se lahko prijavijo.
Małgorzata Handzlik
(PL) Gospa predsednica, več sto tisoč Evropejcev občuti učinke gospodarske krize, ki jih je najhuje prizadela, saj so izgubili svojo službo. Stopnja brezposelnosti je narasla v vsaki državi Evropske unije, to pa je prihodnost te krize, ki najbolj vznemirja naše državljane. Glavna pomoč je dostop do finančnih institucij. Na žalost pomoč ne prihaja do ljudi, ki jim grozi nevarnost, da bodo sčasoma izgubili službo, prav oni pa so tisti, ki bodo najdlje trpeli zaradi učinkov te krize.
Zato tudi jaz pozdravljam ustanovitev Evropskega mikrofinančnega instrumenta za zaposlovanje in socialno vključenost. Vredno omembe je predvsem združevanje tega instrumenta s splošnim ciljem podpore podjetništvu. Sredstva, ki bodo zagotovljena s pomočjo tega instrumenta, bodo spodbudila ustanovitev novih podjetij. To je dobra novica za naše gospodarstvo, saj so mala in srednje velika podjetja njegov temelj in tista, ki ustvarjajo delovna mesta.
Instrument se odlično ujema z okvirom podpore za podjetništvo, ki je predstavljen v Listini za mala podjetja. Pomembno je, da podjetja dobijo podporo tudi v kasnejši fazi in samo v fazi zagona, saj bodo finančna sredstva iz tega instrumenta ljudem, ki jih bodo uporabili, ter gospodarstvom, prinesla ugodnosti samo, če bodo ustanovljena podjetja lahko preživela na trgu.
Upam tudi, da podjetništvo, predvsem v zvezi z MSP, ne bo predmet naših razprav samo v času krize. Sprejeti moramo celovit pristop za podjetništvo, saj ta podjetja ne ustvarjajo delovnih mest za naše državljane samo v teh kriznih časih.
Silvia Costa
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, za leto 2010, evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, bi bilo zelo pomembno, če bi ga obeležili z rojstvom finančnega instrumenta Skupnosti, ki bi bil namenjen mikrofinanciranju in usmerjen v tiste, ki so prikrajšani za dostop do bančnega sistema, ki pa imajo načrte na področju mikro podjetništva.
Kot vsi vemo, so se mikro krediti izkazali kot izjemno orodje za ustvarjanje priložnosti samostojnega podjetništva in široko razširjene socialne vrednosti v državah v razvoju, predvsem za ženske. To je nova strategija Združenih narodov in Svetovne banke, pozitivne rezultate pa je pokazala tudi v preizkusih v mnogih državah, v mnogih evropskih državah članicah, vključno z Italijo, predvsem za priseljence, ženske in mlade ljudi.
S sprejetjem tega poročila Parlament sredi resne gospodarske in finančne krize ne zagotavlja samo strateške priložnosti za socialno vključenost, temveč tudi pozitiven izziv bančnemu sistemu, saj se s tem razvijajo nov pristop in nove moči v sodelovanju z neprofitnimi telesi ter lokalnimi in nacionalnimi institucijami.
Pozdravljam sprejetje številnih predlogov sprememb, ki jih ne bom še enkrat omenjala, a želela bi povedati, da danes ne prosimo samo za sredstva za mikro kredite, temveč tudi, da bi mikro krediti...
(Predsednica je prekinila govornico)
Christa Klaß
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, prejšnji mesec je Komisija predstavila novo strategijo EU 2020, ki predstavlja nadaljevanje lizbonskih ciljev in med drugim poziva k bolj socialni Evropi.
Če si prizadevamo, da bi državljanom Evrope zagotovili trajno zaposlitev, potem moramo prav zdaj, v tem težkem gospodarskem položaju, poskrbeti, da bodo ljudje lahko sami uresničili svoje dobre zamisli in si tako sami ustvarili prihodek. Namen mikrofinančnega instrumenta EU za zaposlovanje je zagotoviti priložnost za nov začetek in olajšati pot do podjetništva.
Ta pot k samozaposlitvi pogosto poteka v več fazah. Z začetnimi malimi naložbami se je lažje kosati, kot kopičiti velike dolgove. Bolj obvladljivo tveganje za začetek samozaposlovanja je nekaj, kar predvsem potrebujejo ženske, zato pogosto prosijo za začetni kapital, da bi poskrbele za zagon in se kasneje, ko bi poslovanje dobro potekalo, razširile. Ženske želijo rasti s svojimi podjetji. Zato je treba državljanom nuditi kredite, ki so čim manjši. S tem mislim na zneske, ki so precej manjši od 25 000 EUR, kolikor se na splošno ponuja v obliki mikro kreditov.
Potrebno likvidnost je treba prebivalstvu na splošno zagotoviti prav v času gospodarske krize. Če je to način, da obdržimo pogosto visoke obrestne mere in stroške vodenja mikro kreditov na nizki ravni, potem nam to daje priložnost za zagotovitev nove spodbude gospodarstvu.
Zamisel, predstavljeno v predlogu Komisije, pozdravljam. Odbori Evropskega parlamenta se ne strinjajo glede financiranja. Izražanje dvomov o pristojnosti evropske politike je na tem področju zagotovo dopustno. Države članice imajo glavno odgovornost. Vendar pa bodo po mojem mnenju sredstva iz Programa Skupnosti za zaposlovanje in družbeno solidarnost (Progress), predvsem kot se predlaga tukaj, ljudem omogočila, da se samozaposlijo.
Antonio Cancian
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nocoj razpravljamo o vprašanjih, ki zares sodijo v socialno osrčje naše današnje družbe - prej smo govorili o uporabi sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in upajmo, da bomo v prihodnjih dneh govorili tudi o sredstvih iz programa Progress -, ta evropski sklad za mikrofinanciranje pa je popoln in temeljen instrument.
Mislim, da nima smisla ponavljati, da je to tisto, kar rešuje ali poskuša rešiti probleme državljanov z največjimi potrebami, ki jim vliva več samozavesti in daje več upanja glede podjetništva in prihodnosti, zato menim, da pri tem ne razmišljamo o škodi, ki jo je povzročila ta krizna nevihta, temveč preveč govorimo o izhodni strategiji, torej o tem, kako se izvleči iz krize. Iz nje se bomo izvlekli samo, če bomo rešili problem zaposlovanja, ki je naša tragedija, zato bi morali poskušati zagotoviti, da se bodo stvari odvijale čim hitreje in da bodo sprejeta trdna zagotovila v zvezi s sredstvi za ta instrument, saj bi morali uporabiti veliko več sredstev, kot so ta, o katerih razpravljamo nocoj, denarja pa zagotovo ne bi smeli preusmerjati iz enega instrumenta v drugega, saj vsi trije ta denar potrebujejo.
Mislim, da 100 milijonov EUR nikakor ne bi smeli vzeti iz programa Progress, saj ima slednji enake cilje; ta sredstva bi morala predstavljati popolnoma ločeno in posebno proračunsko vrstico, ki bi morala zagotavljati uporabo veliko večjih sredstev.
Pascale Gruny
(FR) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej bi se želel zahvaliti poročevalki za delo, ki ga je opravila, ter našim kolegom poslancem za njihovo prizadevanje pri oblikovanju tega novega mikrofinančnega instrumenta.
Ta evropski instrument bo omogočil mikro kredite za mala podjetja in ljudi, ki so izgubili službo in želijo ustanoviti lastno malo podjetje. V teh časih finančne krize so najbolj prizadeti prav najranljivejši ljudje, predvsem brezposelni in mladi. Letos je bilo v Evropski uniji dejansko zabeleženih 3,5 milijona odpuščanj. Sprejetje tega novega orodja bo tem ljudem olajšalo dostop do kapitala, ki ga potrebujejo za zagon ali razvoj podjetja in uresničitev njihovih podjetniških sanj. Ne smemo pozabiti, da več kot tretjino mikro podjetij ustanovijo brezposelni.
V moji regiji k meni pogosto prihajajo državljani, ki želijo dobiti pomoč za ustanovitev svojega podjetja. Prepričan sem, da bo ta nova pobuda obrodila sadove pri ohranjanju delovnih mest in da bo tudi ustvarila nova delovna mesta. Predlog bo olajšal naložbe nizkih zneskov, mikro podjetjem pa bo dal priložnost za rast.
Gospa predsednica, želel bi pozdraviti pravo dodano vrednost mikro kreditov, ki bo šla v korak z novimi ukrepi podpore, kot sta usposabljanje in mentorstvo, ki bosta najmlajšim ljudem in brezposelnim omogočila, da pridobijo jamstva in pomoč za svoje naložbene načrte. Upam, da bo ta nov instrument za spodbujanje zaposlovanja sprejet čim prej in da se bosta Parlament in Svet dogovorila o oblikovanju tega orodja, ki je ključnega pomena za naše sodržavljane in ki je v teh kriznih časih predvsem trajen.
Gospe in gospodje, ne pozabimo, da so mala in srednje velika podjetja tista, ki ustvarjajo delovna mesta.
Raffaele Baldassarre
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, mikrofinančni instrument za zaposlovanje je del sklopa pobud, ki so bile sprejete na evropski ravni; brezposelnim daje priložnost za nov začetek, nekaterim najbolj prikrajšanim ljudem Evrope, vključno seveda z mladimi, pa odpira vrata v podjetništvo.
Nov instrument bi moral povečati razpon usmerjene finančne podpore za nove podjetnike v sedanjem okviru zmanjšanega zagotavljanja kreditov. Posamezni podjetniki in ustanovitelji mikro podjetij bodo prejeli tudi pomoč v obliki mentorstva, usposabljanj, treningov in izgradnje zmogljivosti, ki bodo dopolnjevali podporo pri obrestnih merah iz Evropskega socialnega sklada.
Jasno je, da je treba glede na današnje zmanjšanje bančnega kreditiranja in današnje težave pri dostopanju do kreditov, vse to močno podpreti, če želimo, da bi najšibkejši sektorji naše družbe, brezposelni in prikrajšani začeli delovati, torej da bi se lotili podjetniške dejavnosti; to je namreč eden izmed instrumentov, ki nam lahko pomaga v boju proti neskončni krizi zaposlovanja, ki je naravni epilog finančne krize. Čeprav že vidimo znake gospodarske obnove, so ti še vedno negativni v zvezi z zaposlovanjem.
Vendar pa je potrebno, da prenos sredstev programa Progress ne spremeni, kar pomeni, da ne moremo dati zelene luči za preusmeritev sredstev iz programa Progress. Ta sredstva je treba iskati pri drugih virih in jih je treba predvsem povezati z drugimi evropskimi pobudami, da bi pokazali dobro sliko in si trdno prizadevali v korist brezposelnih Evrope.
Elisabeth Morin-Chartier
Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, želela bi vas opozoriti na temeljni pomen mikro kreditov v teh časih krize zaposlovanja. Mikro krediti z instrumenti delitve tveganja in financiranja omogočajo brezposelnim nov začetek, s tem pa dostop do podjetništva.
Zaradi finančne krize in velikega padca v številu odobrenih posojil podpiram predlog Evropske komisije o mikrofinančnem instrumentu, ki bo namenjen najranljivejšim skupinam, predvsem ženskam, mladim in brezposelnim.
Želela bi podpreti moje kolege iz Skupine Evropske ljudske stranke, ki so skupaj z drugimi skupinami - socialisti, liberalci in konservativci - vložili kompromisne predloge sprememb, da bi čim prej, z začetkom leta 2010, ustanovili ta mikrofinančni instrument. Pozivam tudi Svet ministrov, naj v sedanjih kriznih časih prevzame odgovornost za iskanje hitre rešitve za premagovanje brezposelnosti in zagotovi trajno rešitev za financiranje teh mikro kreditov.
Artur Zasada
(PL) Gospa predsednica, program Progress je pomembna pobuda, ki naj bi državam članicam pomagala pri učinkovitem izvajanju ciljev na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Prejšnji teden sem imel s člani programskega odbora sestanek o izvajanju programa Progress. Moji zaključki so naslednji: prvič, oglaševalska kampanja, ki bi morala potencialne upravičence programa seznaniti s področjem njegovega delovanja, ne poteka na dovolj opazen način. Drugi, večina informacij o razpisih in natečajih, je na voljo v treh jezikih: angleščini, nemščini in francoščini. To je ovira za ljudi, ki ne govorijo nobenega izmed teh jezikov. Mislim, da je treba spremeniti načela promocijske kampanje. Čim prej moramo povečati prepoznavnost programa Progress in širiti informacije o njem po vsej Uniji.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost podpira in mora podpirati uporabo preprostih postopkov, da bi si tisti, ki so prizadeti, lahko z njim učinkovito pomagali. Vendar pa menim, da bi se moral mikrofinančni instrument bolj osredotočiti na ljudi, ki so izgubili službo in so v neugodnem položaju glede dostopa na tradicionalni kreditni trg, ki pa obenem želijo ustanoviti ali naprej razvijati svoja lastna mikro podjetja, vključno z dejavnostjo samozaposlitve.
Mislim, da je posebno pozornost treba nameniti mladim, ki se na žalost, na podlagi nedavnih evropskih statističnih podatkov, soočajo s čedalje daljšimi obdobji brezposelnosti ali se zaposlujejo za določen čas. Poleg tega bo letno poročilo o uporabi dodeljenih sredstev zagotovilo, da se bo v bližnji prihodnosti opravila resna analiza in da se bodo za ta proračun po potrebi priskrbela tudi dodatna sredstva. Če bomo sredstva prenašali iz enega programa v drugega, bomo tvegali, da spodkopljemo oba.
Karin Kadenbach
(DE) Gospa predsednica, danes smo govorili o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, zdaj pa govorimo o mikro kreditih. Oba instrumenta sta izredno pomembna za premagovanje učinkov finančne in gospodarske krize v EU in za spodbujanje evropskega trga dela.
Potrebujemo oba instrumenta, saj ni vsem namenjeno, da postanejo podjetniki. Cilj politike zaposlovanja prav tako ne bi smel biti ta, da nove samozaposlene podjetnike iz čisto poslovnih razlogov ustvarja iz nekdanjih zaposlenih ali tistih, ki niso samozaposleni. Boljši izraz za te ljudi bi bil "domnevni samozaposleni". Države članice morajo v tem pogledu sprejeti tudi ustrezne previdnostne ukrepe. Vsem tistim, ki želijo sprejeti izziv samozaposlovanja, pa je treba omogočiti, da ustanovijo ali razširijo svoje podjetje. Toda ob tem je treba zagotoviti - in to je naloga Evropskega parlamenta in držav članic - nadaljevanje normalne socialne varnosti. Potrebujemo nov denar za nove zamisli.
Zigmantas Balčytis
(LT) Mislim, da so poslanci Evropskega parlamenta danes popolnoma soglasni, da je ta mikrofinančni instrument podpore v tem trenutku zelo pomemben. Življenjski in delovni pogoji so se bistveno spremenili, nadloga brezposelnosti, ki je prizadela skoraj vsako državo, pa nas sili, da predložimo nekatere predloge o spremembi nekaterih instrumentov podpore. Do zdaj je bil večji del finančne podpore namenjen velikim podjetjem in organizacijam in velikokrat je bilo poudarjeno, da so navadni državljani Evropske unije do zdaj imeli bolj malo ali sploh nobenega upanja, da bodo dobili finančno podporo. Mislim, da je rešitev Komisije, da v prihodnosti išče dogovor skupaj z Evropskim parlamentom, temeljnega pomena. 100 milijonov je začetek. To je prvi poskus in prepričan sem, da je lahko uspešen.
Vladimír Špidla
Gospe in gospodje, razprava je jasno pokazala, da Parlament podpira mikrofinančni instrument, in mislim, da bi nobenih bistvenih spornih točk glede same vsebine vprašanja. Mislim tudi, da smo v zvezi z vsebino vprašanja tudi precej blizu stališču Sveta.
Odprto ostaja samo še vprašanje financiranja. Seveda je tudi to vprašanje del procesa soodločanja, kar pomeni, da bo zelo pomembno in zaželeno, da poiščemo kompromis; zato sem vesel, da je razprava pokazal veliko pripravljenost za takojšnje nadaljevanje pogajanj s Svetom. Obenem se je pokazalo tudi, da na nekaterih področjih obstaja možnost za kompromis.
Pogosto se je omenjalo in kritiziralo Komisijo glede programa Progress in njegove uporabe v okviru tega novega instrumenta. Moram reči, da Komisija pri tem ni imela lahke naloge, saj je morala iskati samo v okviru obstoječega proračuna ali v okviru medinstitucionalnega sporazuma. Uporabila je lahko samo denar, ki je bil na voljo. Pri tehtanju naše odločitve o uporabi sredstev programa Progress smo zelo natančno preučili tudi posledice in prišli do zaključka, da je to verjetno ena izmed možnih rešitev, čeprav ni najbolj idealna.
V razpravi ste večkrat omenili, da gre pri tem za nekakšen trik oziroma pretresanje denarja iz enega lonca v drugega. To ne drži, saj vse analize jasno kažejo, da bodo sredstva, ki se uporabljajo v okviru načela mikro kreditov, imela predvidoma petkratni multiplikativni učinek. V drugih programih bi ta sredstva dosegla indeks 1, medtem ko lahko v programu mikro kreditov teoretično dosežejo tudi indeks 5. S tega vidika ne gre zgolj za pretresanje iz enega lonca v drugega, temveč za novo uporabo sredstev. Želim ponoviti, da to gotovo ni bila lahka odločitev in tudi ne mislim, da je bila edina; v razpravi o kompromisu bomo zagotovo našli ustrezno podlago oziroma vsaj upam, da bo tako.
Zamisel o mikro kreditih temelji na jasni izjavi, da sedanji finančni sistem ne zagotavlja dovolj sredstev za mala in predvsem zelo majhna podjetja oziroma da sistem ne izkorišča človeškega kapitala, ki ga predstavljajo ljudje, ki pripadajo tako imenovanim ranljivim skupinam. Mislim, da bi s tem zapravili veliko priložnost, zato sem vesel, da je Komisija predlagala ta instrument in da ga tudi Parlament tako zelo ceni.
Kot sem že dejal, gre za to, da bi izkoristili človeški kapital, ki ga predstavljajo ljudje, ki sicer ne bi mogli izkoristiti svojega kapitala na tako podjetniški način. Vendar pa je zelo pomembno, da izkoristimo tudi čas. Mislim, da bi neupravičeno dolge razprave škodile samemu bistvu tega instrumenta, ki je še posebej potreben v časih krize. Prav tako mislim, da ga bomo potrebovali tudi v časih, ko ne bo nobene krize, in da bo postal stalni sestavni del evropskega trga dela in gospodarske politike.
Kinga Göncz
poročevalka. - (HU) Hvala za vaše besede podpore in za vaše pripombe. Dovolite mi, da se strinjam s tistimi, ki so izrazili razočaranje zaradi pomanjkanja pripravljenosti Komisije na kompromis. Gospodu komisarju moram tudi povedati, da bomo s preusmeritvijo sredstev, ki so izključno namenjena za program Progress, poslali sporočilo, da lahko, ko gre za sredstva za socialno vključenost, podporo za najranljivejše zagotovimo samo, če bomo sredstva jemali iz tistih okvirov, ki služijo istemu namenu. Drugih sredstev nismo sposobni najti. Mislim, da je to nesprejemljivo.
Postopek soodločanja pomeni tudi, da moramo ukrepati vsi, vsaka stranka. Parlament je predstavil številne predloge v zvezi s tem vprašanjem, medtem ko Svet in Komisija nista dala nobenega podobnega predloga, ki bi lahko pripomogel k doseganju dogovora. Gospe Elisabeth Schroeder moram reči, da s tem, ko zagovarjamo program Progress, sporočamo naše prepričanje - skupno prepričanje, da smo pri tem še vedno pripravljeni na kompromis -, da je ta program treba začeti čim prej izvajati.
Zagotovljena pomoč bo učinkovita samo, če bomo lahko instrument začeli izvajati na začetku leta 2010. Če bo Parlament o tem dejansko glasoval naslednji teden, potem bo s svoje strani naredil vse, kar je mogoče, da bi zagotovil, da se ta program začne izvajati na začetku leta 2010. Ker bo Parlament predvidoma potrdil 25 milijonov EUR iz lastnih sredstev za naslednje leto in če bo dejansko glasoval za celoten znesek, bo to dovolj, da bo Komisija lahko podpisala sporazume, ki bodo omogočili začetek izvajanja programa.
Mislim, da se s tem kaže konstruktiven pristop Parlamenta. V vsakem primeru meni, da je ta program izredno pomemben z vidika socialne vključenosti. Kolege poslance, ki so to podrli, bi tudi prosila, da se strinjajo s tem, da iz programa Progress ne vzamemo celotnega zneska, in da tudi pri svojih vladah lobirajo za sredstva glede na to, da so vlade teh držav članice Komisije.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Corina Creţu  
v pisni obliki. - (RO) Gospodarska kriza se je spremenila v bolečo socialno krizo, za katero še nismo našli rešitve. Na žalost je eden izmed kazalnikov, ki bi lahko sprožili obnovo, tj. raven posojil, dosegel rekordno nizko raven v evrskem območju po letu 1991 in doživlja brezprimeren propad v novih državah članicah, kot je Romunija. To je eden od elementov, ki meče senco dvoma na obete za premagovanje recesije. Zato pozdravljam predlog Evropske komisije o mikrofinančnem instrumentu.
Da pa bi zagotovili, da bodo ukrepi socialne vključenosti dejansko učinkoviti, je treba ta instrument vključiti v ločeno proračunsko vrstico. Prerazporeditev sredstev iz programa Progress bi škodil njegovim posebnim smernicam za ukrepanje na ravni Skupnosti ter sprožil alarm v zvezi s socialno odprtostjo evropskega izvršilnega organa, ki je do zdaj na žalost kazal izredno nepripravljenost pri kazanju zadostne vključenosti v družbo.
Kriza je prizadela vse kategorije ranljivih ljudi, pri tem pa ne smemo zanemariti resnosti brezposelnosti mladih. Dejstvo da eden od petih mladih ljudi v Evropi nima zaposlitve, ima lahko številne posledice na gospodarski in socialni ravni, pa tudi z vidika demografije in kaznivih dejanj. Zato mislim, da je prav, da se bolj osredotočimo na povečanje možnosti mladih ljudi pri vstopanju na trg dela.
Vasilica Viorica Dăncilă  
v pisni obliki. - (RO) Od lanske jeseni je izgubilo službo več kot 5 milijonov evropskih državljanov, kar danes skupaj znaša 22,5 milijona brezposelnih v Evropi. Zato ne moremo zanemarjati resne ravni brezposelnosti med mladimi. To, da eden od petih mladih ljudi v Evropi nima zaposlitve, je zelo zaskrbljujoče in ima lahko številne posledice na gospodarski in socialni ravni, pa tudi z vidika demografije in kaznivih dejanj. V nekaterih državah je odstotek brezposelnih mladih ljudi še višji v razmerju do nacionalne stopnje brezposelnosti. Na primer, eden od treh mladih Latvijcev je brezposeln, medtem ko ta problem pesti 43 % španskih državljanov, mlajših od 25 let. Mislim, da je treba več pozornosti nameniti mladim. Zato bo pobuda Evropske komisije o mikrofinančnih programih, ki se bodo vnesli v ločeno proračunsko vrstico, pomagala spodbuditi in motivirati mlade ljudi, da vstopijo na trg dela, s čimer se bo zmanjšala stopnja brezposelnosti, ki v tej skupini sicer narašča.
Iosif Matula  
Trenutna prizadevanja tako na ravni EU kot nacionalni ravni je treba pospešiti, da bi se spodbudila ponudba mikro kreditov. Evropski mikrofinančni instrument mora zagotoviti koristno pomoč brezposelnim in ranljivim ljudem, ki želijo ustanoviti in voditi mikro podjetje. Mislim, da mora Evropski mikrofinančni instrument dobiti ločeno proračunsko vrstico, saj upravičenci tega programa niso isti kot upravičenci programa Progress. Sredstev programa Progress se v času te krize nikakor ne sme zmanjševati, saj so namenjena najranljivejšim ljudem. Mislim tudi, da bi moral Evropski mikrofinančni instrument imeti na voljo dovolj velik proračun, da bi bil zares uspešen pri doseganju svojih ciljev pri zaposlovanju in socialni vključenosti. Države članice in EU v celoti morajo v času svetovne gospodarske krize še naprej uspešno izvajati program Progress.
