Забрана за използването на цианид в минните технологии (разискване) 
Председател
Следващата точка е разискване по въпрос, изискващ устен отговор, зададен от г-н Áder и г-н Tőkés, от името на групата на Европейската народна партия (Християндемократи), към Комисията относно забраната за използване на цианид в минните технологии - B7-0206/2010).
János Áder
автор. - (HU) Колеги, много важни решения бяха взети в Европейския съюз през последните няколко години, насочени към опазване на нашата околна среда. Ще спомена само решението относно биологичното многообразие или Рамковата директива за водите. Рамковата директива за водите на ЕС прави държавите-членки отговорни за опазването на качеството на водите и предотвратяване на замърсяването. Ценна ли е тази цел? Да. Наша отговорност ли е да направим всичко, което можем, за да постигнем тази цел? Очевидно да. Има ли минни технологии, които застрашават нашите води и нашата околна среда? За съжаление, има. Нещо повече, съществува по-специално една изключително опасна и същевременно остаряла технология. Заедно с доста колеги искам тази технология да бъде забранена в целия Европейски съюз. Бедствието от разлива на цианид в река Тиса преди десет години, както и авариите, възникнали след това, също служат като примери за този проблем.
Госпожи и господа, настоящият момент е и щастлив, и неотложен. Щастлив, защото според информацията, получена от Комисията, днес само три държави все още използват тази базирана на цианид минна технология, щастлив, и защото има три други държави, които са забранили използването на цианид в минните технологии, с което дават пример за другите държави-членки на ЕС. Същевременно е и неотложен, защото поради нарастващата цена на златото има планове за откриване на нови рудници в цяла Европа, които ще използват тази опасна и остаряла технология. Това представлява сериозна опасност за нашата околна среда.
Госпожи и господа, ако сме сериозни за необходимостта да опазваме нашите води, не можем да създаваме отровени с цианид езера в съседство с нашите реки и езера. И все пак това е резултатът от остарялата технология. Ако сме сериозни за опазването на биологичното многообразие, не можем да позволим използването на технологии, които могат да убият всякаква форма на живот в нашите реки от микроорганизми до раци и риба. Настъпило е времето, уважаеми колеги, да предприемем действия. Нека не чакаме нова катастрофа да ни предупреждава за това.
Накрая, позволете ми да благодаря на всички онези колеги, които присъстват и които ще участват в разискването, но които не могат да присъстват тук поради изригването на вулкана, които направиха много да подготвят предложението за решение и благодарение на които ние бяхме в състояние да представим пред Парламента съвместно предложение за текст, който е плод на компромис и е подкрепян не само от групата на Европейската народна партия (Християндемократи), но и от групата на Зелените/Европейски свободен алианс, групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, групата на Алианса на либералите и демократите за Европа и Европейските консерватори и реформисти. Считам, че предвид сериозността на въпроса, това е абсолютно оправдано. Бих помолил колегите да продължат своята подкрепа през заключителния етап на процеса на вземане на решение.
Сесилия Малмстрьом
Г-жо председател, уважаеми членове на Парламента, моят колега, членът на Комисията Пиебалгс, се извинява. За съжаление, не може да бъде тук с вас днес, затова ми повери задачата да проведа разискването с вас. Благодаря ви за възможността да обясня позицията на Комисията относно използването на цианид за добиване на злато в Европейския съюз.
Първо, както знае уважаемият колега, проведохме внимателно и много задълбочено проучване на драматичната авария и причините за нея в Бая Маре в Румъния през 2000 г., когато се срути резервоар, съдържащ токсични вещества. Заключенията от това проучване бяха взети предвид, когато през 2006 г. Европейският съюз прие конкретна директива за управлението на отпадъчните продукти при добива.
Крайният срок за транспонирането на директивата от държавите-членки беше само преди две години и тя все още се счита за актуална, пропорционална и уместна като подход към риска от използване на цианид.
Директивата включва няколко изисквания за подобряване на безопасността на съоръженията за управление на отпадъците от добивния процес и за ограничаване на въздействието им върху околната среда.
Установени са изрични и точни изисквания за изграждането на съоръжения за отпадъците, които трябва да бъдат експлоатирани, като се използва концепцията за "най-добрата налична техника".
Изисква се цялостна политика за предотвратяване на аварии в съоръженията, в които се преработват или съхраняват токсичните вещества. Трябва да има изготвени планове за действие при аварийни ситуации не само от страна на оператора, но и от компетентните органи. В директивата са включени ясни изисквания за информация за случаите, когато се очакват трансгранични въздействия.
Законодателството включва и изисквания за затваряне на съоръжения за добив, и за времето след затварянето им. В тях е включено задължение за представяне на подписана финансова гаранция за всяка инсталация преди започване на експлоатацията. Директивата включва стриктни максимални ограничителни стойности за концентрация на цианид преди това вещество да бъде складирано в басейни за разлагане на остатъците чрез окисляване, слънчева светлина или бактерии.
На практика, за да бъдат спазени тези строги гранични стойности, е необходимо инсталирането на специфично оборудване, унищожаващо повечето от цианида преди съхранението му в басейна.
Доколкото знаем, за съжаление, на пазара не съществуват адекватни алтернативи на използването на цианид за извличане на злато. В повечето европейски залежи златото е свързано с други метали, което означава, че е необходим метод за сепарация. Пълната забрана на използването на цианид би означавала да се спре извличането на злато в Европа и впоследствие да се увеличи вносът на злато, често пъти от държави с по-ниски екологични и социални стандарти.
Независимо от това Комисията следи развитието на технологиите в отрасъла и ако през следващите години се появят алтернативни техники, разискването би могло да бъде открито отново.
Междувременно, доброто прилагане на директивата е от съществено значение за гарантирането на безопасността на съоръженията и за свеждане до минимум на риска, свързан с управлението им. Позволете да изтъкна също така, че държавите-членки са отговорни за вземането на решения дали да откриват рудници за добив на злато на своята територия.
Ролята на Комисията е да осигури пълно изпълнение на директивата, като доброто изпълнение и прилагане са приоритет.
Съгласно директивата държавите-членки са задължени да предоставят на Комисията информация за изпълнението не по-късно от 2012 г., а ние, на свой ред, сме задължени да анализираме и докладваме на базата на тази информация.
Това очевидно ще бъде подходящо време за нас да оценим ефективността на подхода и ако в този момент бъде установено, че настоящият подход е неефективен, не бива да изключваме възможността за пълна забрана.
В заключение, искам да подчертая значението на осигуряването на висока степен на рециклиране на отпадъците и подобряване на ефективността на ресурсите в добивния отрасъл. Дори без използването на цианид добивът на злато съвсем не е безвреден за околната среда.
За извличането на 1 г злато е необходимо да бъдат транспортирани и преработени средно 5000 кг руда. Същото количество може да бъде получено чрез рециклиране на приблизително 5 кг стари мобилни телефони. Този пример илюстрира значението на увеличаването на разделното събиране и рециклиране на отпадъци - в този случай електронни и електрически отпадъци, които могат да съдържат злато и други подобни ценни метали. Ето защо ефективността на ресурсите е приоритет за Комисията.
Richard Seeber
Г-жо председател, доволен съм, че членът на Комисията Малмстрьом е тук, но в този случай по-скоро бих се радвал да видя колегата й г-н Поточник, членът на Комисията, който отговаря за тези въпроси, тъй като това е проблем, който той трябва да реши.
Първо искам да кажа, че Европа произвежда 0,73% от златото на света и това злато понастоящем се добива в България, Финландия, Унгария, Италия, Румъния и Швеция. Не всички използват тези опасни технологии с цианид. Искам да изтъкна също така, че специалната група, която беше сформирана за разследване на аварията в Бая Маре, установи, че проектът на завода е бил неподходящ за съхранение и преработка на минни отпадъци, разрешението за този проект не е било проверено от надзорните органи и че не е имало достатъчен мониторинг на експлоатацията на басейна и завода, така че е имало много грешки от страна на оператора на завода. Както правилно установи членът на Комисията, извлякохме поуки от тази авария. Считам обаче, че Комисията трябва да направи допълнителни заключения с оглед на тази много опасна технология.
Тъй като, доколкото знам, алтернативните технологии, предлагани на пазара, все още не дават действително желаните от нас резултати, трябва да помислим какво можем да направим в областта на научно-изследователската и развойна дейност, за да осигурим бъдещето на производството на злато, но същевременно да гарантираме безопасността на заводите. В много случаи Европа се е ангажирала да се придържа към високи стандарти за опазване на околната среда. Бих Ви напомнил за Рамковата директива за водите, която е ясно насочена за предотвратяване на тези опасности, но също така и за ангажименти в областта на биологичното разнообразие. Затова Ви моля, г-жо Малмстрьом, да предадете на члена на Комисията Поточник нашето ясно искане за осъществяване на напредък в областта на производството на злато от страна на Комисията, европейския законодател.
Csaba Sándor Tabajdi
Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент подкрепя безрезервно забраната за използването на цианид в минните технологии, защото, искам да призова вниманието на Комисията към факта, не е достатъчно Комисията да действа след събитието. За съжаление, в опазването на околната среда в Европа - и по-конкретно в комисията по петиции - има множество примери, в които замърсяването на околната среда започва и продължава, без да можем да го предотвратим; затова оттук нататък Европейският съюз трябва да превърне превенцията в своя цел. Моите колеги, г-н Áder и г-н Seeber, споменаха също цианидното бедствие в мината в Бая Маре. Като призоваваме за забрана на използването на цианид в минните технологии, ние правим това въз основа на опита от конкретна, много тъжна екологична катастрофа.
Що се отнася до настоящите инвестиции в Роша Монтана, плановете включват експоненциално по-голяма златна мина. Има множество проблеми във връзка с инвестициите. Няма гаранции, че откритият добив, придружаващ инвестициите, няма да промени ландшафта. В околната среда ще бъдат изпуснати големи количества отрови. Очакваният експлоатационен живот на мината е само 20 години и едва ли ще създаде някакви работни места. Няма гаранция, че инвеститорът ще възстанови околната среда след приключване на добива. Поради всички тези причини групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, заедно с групата на Зелените/Европейски свободен алианс и Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица, не само стартират инициатива, но и искат Комисията да изготви законодателство до 2010 или 2011 година за пълна забрана на използването на цианид в минните технологии в рамките на Европейския съюз, защото замърсяването на околната среда не спира на националните граници. Дори ако няколко страни забранят използването на цианид при добиването на злато, това е безполезно, ако не решим проблема на равнището на ЕС.
Michail Tremopoulos
Г-жо председател, това е много важна тема, която разискваме, защото цианидът е изключително опасно вещество. Ние не приемаме това, което каза представителят на Комисията, че няма безопасни техники. Считаме, че спрямо трите настоящи инвестиционни плана за добив на злато с използване на цианид в Гърция трябва да се подходи чрез забрана на тази техника. В Еврос, в Родопи и в Халкидики има силна реакция от местните общности и Върховният административен съд на Гърция, Държавният съвет, е издал решения.
Заплахата от участието на Международния валутен фонд, като резултат от кризата в моята страна, предизвиква опасения от възможен натиск за разхлабване на законодателството за опазване на околната среда и контролите. Съществуват практики и опит на други държави с трагични резултати. В Гърция опасността идва от експлоатацията на златни залежи в България, които попадат във водосборния басейн Еврос.
Също така съществува въпросът за турските брегове и съответните заплахи за Егейско море. Има подобни планове и в други страни. Обаче Унгария, както вече знаем, реши миналия декември да забрани всякаква миннодобивна дейност с използване на цианид.
Трябва да има подкрепа и от европейското законодателство, с пълна забрана и едновременно с това създаване на предпазна мрежа за икономически уязвимите страни като Гърция. Призоваваме слабото законодателство на Европейския съюз да стане по решително и различните равнища на разрешените замърсители в отделните държави-членки да бъдат премахнати.
Nikolaos Chountis
Г-жо председател, от името на Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица искам да кажа, че считаме въпроса за изключително сериозен; необходими са незабавни действия и сега не е време за обструкции.
Комисията и позицията, която тя заема, не е дейна, директивата е пълна с пропуски и не предотвратява опасностите, споменати от другите членове. Значението и последствията от използването на цианид в минната дейност за добив на метали са добре документирани и видяхме какво стана в Румъния. Един колега спомена по-рано за минни програми, подготвяни понастоящем в Гърция. Когато попитах Комисията за създаването на златни мини с използване на цианид в България, отговорът на Комисията засили моите опасения и необходимостта законодателството да бъде по-стриктно и да бъде прилагано по-решително. Сигурни сме, че гражданите очевидно ще реагират, но ние също трябва да реагираме. Затова присъединяваме нашия глас към тези на всички, които призовават за пълна забрана на използването на цианид при добива на метали и всяка държава трябва да се ангажира с такава забрана, както направи Унгария неотдавна.
Jaroslav Paška
Представителите на органите на ЕС често обичат да подчертават публично опазването на здравето на нашите граждани и опазването на природата и околната среда. Затова е учудващо, че европейските разпоредби са почти подозрително непоследователни, когато става въпрос за използването на силно токсично химическо вещество, цианид, при добива на ценни метали.
Сред професионалистите е добре известно, че цианидът е едно от най-токсичните от всички химически вещества. Той прониква в организма чрез вдишване през неувредена кожа или след употреба. При достатъчни концентрации смъртта настъпва след няколко секунди или минути.
Аргументите на миннодобивните компании, че могат да осигурят условия за добив на злато, които предотвратяват риска от увреждане на здравето или околната среда, винаги са се оказвали безполезни. Понякога има човешка грешка, а понякога природата поднася изненада. Това може да се види от десетки сериозни аварии по цял свят, които са довели до значителни природни разрушения, увреждане на здравето, а също и загуба на живот.
Нека си припомним само няколко от последните години: Summitville в Колорадо, Carson Hill в Калифорния, Brewer в Южна Каролина, Harmony в Южна Африка, Omai в Гвиана, Gold Quarry в Невада, Zortman-Landusky в Монтана, Kumtor в Киргизстан, Homestake в Южна Дакота, Placer във Филипините, Бая Маре в Румъния и Tolukuma в Папуа-Нова Гвинея. На всички тези места и населението, и природата платиха скъпо за алчността на съвременните златотърсачи, улеснени от безразличието на органите.
Г-жо член на Комисията, дошло е времето да покажете на народите на ЕС какво наистина е от значение за Вас: околната среда и здравето и живота на хората или печалбите на миннодобивните компании.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Трябва да се съгласим, че забраната за използване на цианид в минните технологии ще стане приоритетен въпрос не само в Румъния, но и в цяла Европа. Повече от 25 големи аварии и разливи са възникнали по света между 1998 г. и 2006 г. и става все по-ясно, че цианидът представлява постоянна опасност за околната среда от десетилетия. Минните аварии повдигат редица въпроси за практиките и прилагането на разпоредби, уреждащи управлението на цианида, дори когато засегнатите компании са с добри намерения.
Освен това трудностите при управлението на транспортирането, съхранението и използването на цианида, съчетани с недостатъците при експлоатацията и поддържането на хвостовите басейни, да не говорим за неблагоприятните метеорологични условия, могат да доведат до експлозивни ситуации с унищожителен ефект върху околната среда. Съществуват алтернативи на използването на цианид в минните технологии, но те не се популяризират от минната промишленост, въпреки че се прилагат разпоредби на равнището на Европейския съюз за активно подпомагане на нововъзникващи технологии, които са безопасни.
През ноември 2005 г. членове на Европейския парламент и държавите-членки приеха директива относно отпадъците от миннодобивните индустрии. Тази директива е неефективен законодателен инструмент в резултат от големия натиск, оказван от минната промишленост, и загрижеността, изразена от държавите в Централна и Източна Европа по отношение на отказа на всякакви искания, и отговорността за почистване на стари, изоставени минни обекти. Някои от "вратичките" в директивата стават очевидни, ако вземем предвид например, че тя не споменава емисиите на цианид във въздуха.
Да вземем примера с минните разработки в Роша Монтана в окръг Алба. Ако започне експлоатация, според изчисленията всеки ден във въздуха ще се изпускат 134,2 кг цианид, което ще става през всеки ден на нормална експлоатация. Това означава годишен обем от 48 983 кг емисии или 783 728 кг за срока на експлоатационния живот на мината от 16 години. Освен това дори няма никакво европейско законодателство относно качеството на въздуха с оглед на такива емисии. В този контекст наш морален дълг пред бъдещите поколения, и с оглед на глобалните тенденции за забрана на използването на цианид в минните технологии, е да подкрепим това законодателно предложение.
Zuzana Roithová
(CS) Госпожи и господа, по времето, когато отбелязваме десетата годишнина на мащабната екологична катастрофа, свързана с изпускането на цианид в европейските реки от румънска златна мина, ние гласуваме резолюция, в която искаме забрана в целия ЕС на извличането на злато с използване на цианид. Това е изключително опасна техника не само в случаи на аварии, които заплашват обширни области, но и защото налага екологично бреме в процеса на извличане, което не може повече да бъде толерирано. От всеки тон скали, замърсени със силно токсичен материал, който се разгражда много трудно в околната среда, се извличат само няколко грама злато. Същевременно се създават изключително много тонове такива токсични скали. Освен това възраженията на повечето чуждестранни собственици на мини срещу нашите действия са неоснователни, тъй като има други по-безопасни, макар и по-скъпи методи за извличане.
Искам да помоля за вашата подкрепа при гласуването на нашата съвместна резолюция, чрез която призоваваме Европейската комисия да забрани базираните на цианид технологии в рамките на ЕС от 2012 г., а също така и Комисията, и държавите-членки да не подкрепят минни проекти, които използват цианид в ЕС или в трети страни. Забраната вече се прилага понастоящем в Чешката република, Германия и Унгария и други държави трябва също да забранят тази минна технология. Считам, че е важно миннодобивните компании да имат задължително застрахователно покритие срещу щети, предизвикани от аварии, включително за разходите по възстановяване на области, засегнати от аварии, до първоначалното им състояние. Искам да завърша като подчертая, че незначителните печалби, получавани чрез по-евтино извличане на злато с използване на цианид, не могат да ни освободят от отговорността за функционираща екосистема и за запазване на екосистемата за бъдещи поколения.
Kriton Arsenis
(EL) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, след Чернобил всички разбираме атомния риск. През 2000 г. обаче второто по големина екологично бедствие в историята на Европа - може би в историята на света - беше причинено от аварията в Бая Маре в Румъния, спомената от множество колеги. Сто хиляди кубични метра вода с много високо съдържание на цианид и други тежки метали изтекоха от златна мина в река Тиса и от там в река Дунав, засягайки Унгария и Сърбия, както и Румъния, убивайки десетки хиляди риби и отравяйки питейната вода.
Замърсяването на хранителната верига в областите, засегнати пряко, беше дългосрочно. Унгария съобщи за 1367 тона мъртва риба. Повече от 100 души, главно деца, бяха отровени от ядене на замърсена риба и бяха подложени на незабавно лечение.
Въпреки това не само добиването на злато с използване на цианидни разтворители продължава, не само, че не е забранено на европейско равнище; напротив, въпросните инвестиции се субсидират от държавите-членки и Европейския съюз. Миннодобивната дейност продължава или се планира такава в Швеция, Финландия, Словакия, Румъния, България и Гърция, докато същевременно се забранява със закон в Унгария и Чешката република и от прецедентното право в Германия.
Времето, когато жертвахме местната околна среда и здравето на нашите граждани заради работни места, е отдавна отминало. Дори икономическата целесъобразност на тази конкретна дейност би се сринала, ако се прилагаха принципът на превенция и принципът "замърсителят плаща".
Всяка стопанска дейност е добре дошла, при условие че съответства на изискванията за опазване на околната среда и опазването на здравето на нашите граждани. Обаче, когато използваме цианид, ние излагаме и околната среда, и здравето на нашите граждани на опасността от непоправима загуба.
Г-жо член на Комисията Малмстрьом, в състояние ли сте да ни уверите, че ще имаме адекватно и силно законодателство и че Бая Маре няма да се повтори този път в Швеция, Финландия, България или Гърция? Призовавам Комисията да докаже, че изпълнява ангажиментите, които пое само преди два месеца пред Европейския парламент.
Добавям моя глас към тези на местните общности, които първи страдат от последствията и се присъединяват към борбата на екологичните движения, като същевременно призовавам за незабавна забрана на използването на цианид в добива на злато в Европейския съюз.
Theodoros Skylakakis
(EL) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, златото си седи там, то не може да избяга. Ние сме призовани да разискваме кога, как и с какво въздействие върху околната среда ще го извлечем.
Ако една инвестиция се реализира с използване на цианид, последствията са необратими, защото златото си отива, а разтворът, който съдържа опасни токсични цианиди, както признава самата директива, остава в големи количества в областта на минната разработка. Въпросът засяга не само въпросните държави-членки, защото има и държави-членки, които са надолу по течението и чиито инсталации са разположени на реките.
Съществуващата директива има един недостатък: предвидената финансова гаранция не покрива всички последствия в случай на авария, особено след закриване на въпросните инсталации. Затова основният принцип "замърсителят плаща" е нарушен, особено с оглед на това, че компаниите, които използват тази техника, в основни линии се намират извън Европа, и след като миннодобивната дейност приключи, те си вадят кърпичката и ни махат за сбогом.
Затова е необходимо сериозно да проучим отново алтернативни методи за добив и да възстановим основния принцип "замърсителят плаща" с пълно и надеждно застрахователно покритие в случай на авария, от настоящия момент и докато тези опасни вещества остават в почвата. До прилагането на тези предварителни условия считам, че трябва да има пълна забрана на тази технология, която вероятно ще мотивира компаниите да проведат сериозно проучване на алтернативни, по-малко замърсяващи технологии, защото, ако имате евтин метод и не плащате за замърсяването, което причинява, нямате основание да проучвате алтернативи.
Jan Březina
(CS) Госпожи и господа, реших да говоря по настоящата тема, защото следих в детайли събитията, свързани с проучването и откриването на залежите Мокрско и Кашперске Хори в Чешката република, където фино диспергирано злато следваше да се извлича чрез цианидиране. По това време, в средата на 1990-те години, ние взехме предвид въздействието върху околната среда на използваните химически вещества и факта, че цианидирането включва преработване на огромни обеми руда, в добавка към което бяха вредните въздействия не само на цианида, но и на веществата, използвани за така нареченото децианидиране, които са хлор и калциев оксид. Съществува също и допълнително непреодолимият факт, че вредни съпътстващи елементи могат да бъдат активирани при използването на тези процеси. Тези елементи обикновено включват арсеник, който е много опасен и често се съдържа под формата на арсенопирит, много често срещан съпътстващ минерал. В много случаи аз лично съм поддръжник на минното дело като предварително условие за технологичен напредък, но когато става въпрос за цианидиране на залежи от златна руда, съм против тази технология и съм доволен, че през 2000 г. едно изменение на Закона за минното дело в Чешката република го изключи от допустимите методи за преработка на злато. С оглед на големите рискове, свързани с цианидирането, би било добре да се изключи тази технология не само в ЕС, но и в цял свят. Това е така, защото рисковете при цианидирането са непропорционално високи по-специално в страните от третия свят, където има по-ниско равнище на опазване на околната среда. Г-жо член на Комисията, сигурна ли сте, че правилно са обмислени нови алтернативни технологии и нови видове сепарация и флотационна сепарация?
Alajos Mészáros
(SK) Първо, искам да благодаря на инициаторите, а именно на г-н Áder и г-н Tőkés, за повдигането на този много сериозен въпрос. Искам да подкрепя колкото е възможно по-силно проекта за резолюция за обща забрана на минните технологии с използване на цианид в целия Европейски съюз.
Всеки, който изпита и види резултатите от екологичната катастрофа, предизвикана от отказ на технологията в Бая Маре и последвалото изтичане на токсични цианидни отпадъчни води във водните течения, със значително въздействие върху фауната в река Тиса в Унгария, както и в река Дунав в България, би направил всичко възможно, за да осигури подобно нещо да не се случва никога повече в Европейския съюз.
Моята страна, Словакия, беше сериозно засегната от катастрофата, тъй като тя стана по протежение на нашите граници. Освен това съществува подобна заплаха в Словакия от отварянето наново на няколко стари рудника за ценни метали, където се обмисля използването на технология с цианид поради ниската концентрация на ценните метали.
Би било напълно погрешно и неправилно да се характеризира този процес като двустранен въпрос между две държави-членки на ЕС. Надявам се, че Комисията ще заеме по-решителна позиция от показаната тук от члена на Комисията.
Чрез приемането на резолюцията ние трябва да застанем в обща и широка защита на европейските ценности в нашата политика по отношение на околната среда.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Искам да започна като благодаря на члена на Комисията за балансираната позиция, която тя представи при откриването на разискването. Технологиите, които използват цианид, са опасни. Обаче съществуват и други технологии, които са не по-малко опасни, например производството на атомни технологии. Съществуват разпоредби, стандарти и норми за предотвратяване на аварии. Не е необходимо да прилагаме забрана; просто трябва да спазваме правилата. В резолюцията се споменават 30 аварии през последните 25 години. Не се посочва колко от тях са възникнали в Европа, защото е имало много малко, главно в държави, които не са били членове на Европейския съюз по времето на аварията. Всъщност Комисията затегна разпоредбите в резултат от злощастната авария, която възникна през 2000 г.
Технологии с цианид се използват за получаване на различни продукти, включително дори фармацевтични продукти и витамини. Резолюцията разглежда само минните технологии, и по-специално производството на злато. Защо? Причината е, че проблемът всъщност не е в цианида, а в златото. Има искане не само за забрана на тази технология, но също и за спиране на всички изпълнявани проекти към датата на предполагаемата забрана. Единственият бъдещ проект за добив на злато, за който ми е известно в Европа, е в Румъния.
Колеги, искам да ви помоля да прочетете текста на резолюцията много внимателно; по-специално твърдения като: "проливните валежи в бъдеще ще увеличат риска от течове", "минното дело създава малко на брой работни места, при това само с ограничена перспектива от 16 години" или "възможно е да възникне човешка небрежност, тъй като някои държави-членки не могат да прилагат законодателството" - не мисля, че подобни твърдения имат място в текст на Европейския парламент.
Затова, колеги, моля преценете и причините за, и последствията от гласуване против резолюция, която намалява доверието ни пред Комисията и намалява шансовете предложения за резолюции, одобрени от Европейския парламент, да бъдат взети под внимание не само в сегашния случай, но и изобщо.
Мария Неделчева
Уважаеми г-н Председател, уважаеми колеги, използването на цианиди в добивната промишленост очевидно е въпрос, който не оставя никого безразличен. Познаваме законовите мерки, които Европейският съюз е предприел. Те имат ясно послание - да продължим да гарантираме високо ниво на защита на здравето на човека и на околната среда чрез подходящи средства, структури, механизми на контрол и системи на управление. Да продължаваме да активираме общественото мнение в Европа е част от нашата мисия. Но когато това става чрез игра със страховете на хората и използване на екологичната карта в защита на друг тип интереси, достойнството на позицията изчезва.
Според доклад на SRE Consulting, по-голямата част от цианидите, които понастоящем се употребяват в промишлен мащаб, се използват за целите на химическата промишленост и повърхностна обработка на метали. Това означава, че дори да ги забраним за употреба при добива на злато - те ще продължат да се използват за други цели и нашата забрана няма да доведе до значително намаляване на употребата им като цяло. Аз абсолютно подкрепям задължителната необходимост от оценка за въздействието върху околната среда, както и упражняването на предварителен и последващ контрол както от страна на операторите, така и от страна на контролните органи в нашите държави.
В момента в моята родина - България, няма изрична забрана за употреба на цианиди при добив на злато. В този случай, използването на други технологии, и то във време на криза, не е с доказанo по-голяма ефективност. Това не значи да правим компромиси, а да послушаме гласа на разума и да не се поддаваме на крайности. Защото пътят от едната група на отрицателите към групата на хората с друго виждане минава през Вас - това е мост, който, призовавам Ви, не трябва да изгаряме.
Sari Essayah
(EN) Г-н председател, съгласна съм, че хвостови басейни като този, който предизвика аварията в Бая Маре през 2000 г., не бива да се създават. Финландия е голям производител на злато по европейски стандарти. Новата мина в Kittilä е най-голямата в Европа с годишно производство 5000 кг злато. Сега трябва да си припомним един научен факт; златото не се разтваря в течности освен в цианид. Затова процесът на извличане в Kittilä също използва цианид, но в затворен цикъл. Цианидът използван за преработване на обогатения шлам се използва отново и остатъците от цианид се унищожават след процеса. Дори остатъците от цианид във водите от хвостовите басейни се пречистват. Извличането с използване на бактерии би било по-благоприятно за природата, но все още не се използва за злато.
Първата мина в света, в която се използва микробно извличане от табани никелова руда, е в Talvivaara, също във Финландия. Микробното пречистване на остатъчния цианид се разработва с добри резултати и силно препоръчвам движение в тази посока. Затова не подкрепям предложение за забрана на цианида изцяло, но със сигурност бих насърчила стриктни екологични контроли с най-добрата налична техника и процес със затворен цикъл.
Cristian Dan Preda
(RO) Считам, че инициативата за забрана на технологии с използване на цианид в извличането на злато е неоправдана. Съществуват редица действащи европейски законодателни актове в тази област, както вече беше споменато, които все повече затягат разпоредбите относно условията за използване на цианид, като се започне от времето на злощастната авария, спомената по-рано, възникнала в Бая Маре и за съжаление довела до замърсяване.
Затова усилията ни трябва да се съсредоточат върху стриктното прилагане на законодателната рамка на национално равнище във всяка държава-членка при това положение. Технологии с използване на цианид се използват за извличане на злато в продължение на повече от 100 години при условия, които гарантират безопасност на околната среда и като част от ефективен процес за извличане на злато. Всъщност 90% от извлеченото злато в цял свят през последните 20 години е извлечено с използване на тази технология, а не на алтернативна такава.
Техническите разпоредби, които уреждат използването и неутрализирането на цианида, помогнаха за свеждане до минимум на риска за околната среда и здравето на работниците. Считам, че трябва също така да подчертая, че правилното прилагане на принципа за предпазливостта не включва емоционална реакция, която би приела формата на забрана на технология, която е доказано изгодна и чиито рискове са известни и контролируеми. Когато се прилага принципът на предпазливостта, трябва да се вземат предвид и рисковете за околната среда, произтичащи от използването на други реагенти, подобни на цианида, като алтернатива. При всички случаи според експертите такива алтернативни реагенти пораждат по-големи рискове, отколкото използването на цианид.
Csaba Sógor
(HU) Разрешаването или забраняването на миннодобивните предприятия, които използват цианид, повдига чувствителни въпроси в определени държави-членки. Преди всичко трябва да установим, че решаването на проблема не може да бъде залог на политически намерения и интереси. Преценяването на опасността от замърсяване е въпрос за експерти и ако има такава опасност, тогава е работа на политическите лидери да защитят интересите на гражданите. По този пункт въпросът се простира отвъд загрижеността за опазване на околната среда, тъй като замърсяването може да застраши здравето на хората в противоречие с правото на гражданите на ЕС на високо равнище на здравеопазване (член 35 от Хартата на основните права). В тази област не може да става въпрос за малък или голям риск. Ако здравето на гражданите е изложено на риск, политическият дебат е безсмислен и органите трябва да предприемат действия срещу евентуалния замърсител. Въпреки че използването на цианид е забранено в определени държави-членки и е разрешено в други, държавите-членки трябва да се консултират помежду си и да се стремят да формират партньорства. Комисията, от своя страна, трябва да заеме позиция по въпроса и да даде инициатива за приемане на разпоредби, които изключват възможността за увреждане на здравето на граждани на ЕС.
Hannu Takkula
(FI) Г-н председател, тъй като идвам от златната страна Северна Лапландия, искам да дам своя принос за това разискване. Точно както каза г-жа Essayah в нейното отлично изказване, златото се разтваря с използване на цианид и това става в процеси със затворен цикъл във Финландия.
В златната мина Kittilä, която е доста близо до мястото, където живея, се произвеждат повече от 5000 килограма злато за една година. Не е имало проблеми, защото въпросите, свързани с околната среда, са решени по такъв начин, че законодателството е актуално, процесите за затворени и остатъците се унищожават. Технологията също е важна. По този въпрос определено има значителен брой различия между европейските страни и считам, че е необходимо да си сътрудничим и да обменяме най-добри практики.
Друг важен въпрос е използването на микроби, което е нововъведение. Трябва да инвестираме в това и в бъдеще, за да можем да преминем към още по-екосъобразна и ефективна процедура за разтваряне на злато. Трябва да предприемем съгласувани действия в цяла Европа, за да може да продължи минното дело, като същевременно се съобразяваме с околната среда по един устойчив начин.
Bernd Posselt
(DE) Г-н председател, изказванията на г-жа Roithová, г-н Březina и г-н Mészáros наистина ме убедиха, тъй като те описаха как е съществувала подобна безогледна експлоатация в страната, в която са живеели преди, а именно комунистическа Чехословакия, как се е осъществила промяна в отношението и как днес те са тези, които подкрепят опазването на околната среда и общите европейски стандарти.
Считам, че ни е необходима такава промяна в отношението в цяла Европа. Трябва да осъзнаем факта, че сме в процес на разработване на нови технологии. Защо да не продължим добиването от един резерв, който се изчерпва така или иначе, и преди всичко да развием тези нови технологии? Искам да изясня напълно един момент: ако не сме внимателни, нещо невъзстановимо ще бъде унищожено и бъдещите поколения ще ни проклинат за това.
Затова наистина настоявам за един дългосрочен подход. От решаващо значение е да имаме унифицирани европейски стандарти, тъй като реките пресичат граници, а цианидът, разбира се, също е екологична опасност, която пресича граници.
Elena Băsescu
(RO) Съгласна съм, че трябва да бъдат взети всички мерки на равнището на Европейския съюз, за да бъдат намалени предполагаемите рискове от използване на токсични, опасни вещества като цианида. Обаче забраняването на тези вещества не бива да се разглежда като единствено решение. Токсични, опасни вещества се използват в много промишлени процеси освен в минното дело. Освен аварията в Бая Маре през 2000 г. е имало още две големи аварии в минната промишленост: едната в Испания през 1998 г., а другата в Швеция през 2003 г. и двете в по-голям мащаб. Причините за тях обаче са сходни: хвостови басейни, които са поддали.
Повече от 90% от производството на злато и сребро в света използва технологии с използване на цианид за извличане на металите. Налагането на безусловна забрана върху тази технология и замяната й с технологии, които използват вещества, пораждащи по-малък риск за околната среда, но които са изключително скъпи и дават по-малък добив, означава, че съответната страна всъщност трябва да спре да извлича такива метали със съответните икономически и социални последствия от това.
Michael Theurer
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, както току-що каза г-н Takkula, цианидната технология е общоприлаган метод в минното дело. Обаче, както чухме, той е много опасен. Бедствието, което г-жа Băsescu спомена, замърси река Дунав по онова време и шокира всички ни, а вие знаете, че аз водя решителна кампания за региона на река Дунав. По тази причина, като професионален политик, се чудя какво можем да направим? В Европейския съюз имаме ограничен капацитет за добив на злато. Целта е да бъдем значими в света с технически нововъведения. Ето, съществуват високите технологии, знам. В Германия бяха разработени екологични технологии, които ще помогнат да се избегне цианидът в бъдеще. Трябва да направим тези европейски високи технологии жизнеспособни в търговско отношение и трябва да ги направим достъпни. Виждам голям потенциал за търговия в това. Не бива да се ограничаваме в Европейския съюз, а да осигурим в това отношение също да постигнем пробив в международната търговия в интерес на околната среда и нашата икономика.
Miroslav Mikolášik
(SK) Техниките за извличане с използване на цианид са свързани с висок риск за увреждане на околната среда и затова представляват опасност за живота и здравето на човека. Извличането с цианид на ценни метали като злато е забранено в редица държави-членки, но рисковете от природно бедствие със замърсяването на повърхностните води надхвърлят националните граници.
Прословутата авария в Бая Маре (която е в Румъния, като тук трябва да поправя колегата г-н Posselt: не е възникнала в Чехословакия, а по-скоро в Румъния и след това е замърсила и Унгария, и Словакия, а оттук и бившата Чехословакия) причини неизчислими щети дори на 1000 км и повече от мястото на аварията. Моята страна също беше сред засегнатите.
Въпреки това законите в много европейски държави все още позволяват използването на такива техники. В интерес на опазването на човешкото здраве и околната среда и с оглед на факта, че техниките за извличане с използване на цианид могат да засегнат редица държави при възникването на авария, аз съм твърдо убеден, че е необходимо и всъщност от съществено значение да установим унифицирано законодателство на европейско равнище.
Iosif Matula
(RO) Химическо вещество, което е излязло извън контрол и е изпуснато в околната среда, предизвиква сериозни проблеми, но имаме повече от 10 милиона химически вещества. Бихме могли да обсъждаме в Европейския парламент милиони потенциално опасни сценарии. Цианидите определено са токсични, но аз съм химик и мога да ви кажа, че имаме глобален проблем: по-малко от 18% от цианидите се използват в минните технологии. Останалите цианиди се използват за производство на лекарства, стоки за широко потребление в козметиката, както и в много други области.
Но на нашата планета се използват вещества, които са хиляди пъти по-токсични от цианидите. Общо казано, ако химически вещества попаднат във водата, те унищожават живота. Има много мъртви реки по света, които не са докоснати от цианиди. Няма признаци на живот в Мъртво море, защото съдържа голямо количество натриев хлорид, с други думи готварска сол. Когато се използва някакво химическо вещество, трябва да се спазват всички технологии и разпоредби за опазване на околната среда, приложими през 2010 г. Като европейска държава това е определено пътят, по който Румъния е избрала да върви. Всяка страна по света трябва да направи същото.
Traian Ungureanu
(EN) Г-н председател, с цялото ми уважение мога ли да кажа, че цялото това разискване до голяма степен е в грешна посока. Темата пред нас представлява много любопитен въпрос. Тя подклажда отново една авария, която стана преди 10 години. Защо? Защо е било това дълго мълчание? И защо сега? Защо разискване сега? Ако следваме този модел, можем и трябва да забраним всичко, което може да бъде свързано с авария в миналото. Намирам всичко това за неоправдано. Считам, че се използва околната среда за параван и се основава на масовите страхове, които са толкова модерни в наши дни. По мое мнение, и наистина така мисля, това е един лош политически заговор.
Bernd Posselt
(DE) Г-н председател, искам да поясня накратко, тъй като колегата може би не е разбрал заради превода. Познавам Бая Маре много добре и знам, че не е в бивша Чехословакия, а в северната част на Трансилвания. Знам това много добре. Това беше грешка при превода. Просто направих връзка с изказванията на г-н Březina, г-жа Roithová и г-н Mészáros, които споменаваха събития в Кашперске Хори или Bergreichenstein и т.н. Познавам географията на Централна Европа.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, благодаря ви за това разискване. Разбира се, ще се погрижа г-н Поточник да получи пълен отчет за него.
Споделяме вашата загриженост за цианида. Той, разбира се, е много опасен токсин и ние осъзнаваме това. Но позволете да ви уверя, че Комисията си е извлякла поуки от ужасната авария, която се е случила преди 10 години в Бая Маре. Директивата, която съвсем наскоро приехме, включва много ограничения, условия и изисквания, за да осигури максимална защита по отношение въздействието върху околната среда и човешкото здраве. Директивата също така ще намали вероятността такава авария да се случи отново и ако има авария, ще намали евентуалното въздействие в голяма степен. Затова е изключително важно директивата да се прилага надлежно.
Предвид много строгите изисквания на директивата за отпадъците от миннодобивните индустрии и липсата на адекватни алтернативи днес, общата забрана за използването на цианид за извличане на злато за момента не изглежда уместна. Обаче ние следим въпроса, проучваме най-новите технологии, като през 2012 г. ще има оценка. Трябва да увеличим степента на рециклиране в ЕС на продукти, които съдържат ценни метали, за да намалим като цяло зависимостта от добива на злато.
Благодаря ви за разискването. Г-н Поточник, разбира се, ще бъде на ваше разположение, за да отговори на допълнителни въпроси. Комисията приема това много сериозно. Ако проучите директивата, ще видите, че много от вашите тревоги вече са отразени там. Нека помогнем да подтикнем държавите-членки наистина да я прилагат изцяло, защото това значително ще намали рисковете.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе по време на първата месечна сесия през май.
Желая ви безопасно пътуване до дома. Да се надяваме, че няма да бъде прекъснато от вулкан или нещо друго или някой друг.
Писмени изявления (член 149)
Daciana Octavia Sârbu  
На 30 януари 2000 г. язовирната стена, обграждаща хвостовия басейн с отпадъчни води на компанията Aurul в Бая Маре, Румъния, се пропуква и изпуска приблизително 100 000 кубически метра замърсени води, съдържащи 100 тона цианид и тежки метали. Разливът довежда до прекъсване на снабдяването с питейна вода на 2,5 милиона души в три държави. В река Сомес концентрациите на цианид са 700 пъти над допустимите нива. Водният живот е напълно унищожен на разстояние на неколкостотин километра. Не бива да забравяме подробностите на това бедствие, което се превърна в международен синоним на замърсяване. То подчертава пред нас, че въпреки законодателството и контролите такива аварии могат да се случат по всяко време. Опасните вещества нямат място в минното дело, ако искаме да предотвратим бедствията. Намеренията са в Роша Монтана да бъде изграден най-големият открит рудник за добив на злато в Европа на базата на използване на цианиди. Какви ще бъдат последствията от това? Унищожаването на околната среда, изчезването на селото, разселването на жители, преместването на църкви и гробища и смъртна присъда за безценните останки от римско и предримско време. Историята ни дава уроци. Наш дълг е да се учим от тях. Абсолютно наложително е да се наложи пълна забрана на използването на цианид в минните технологии в ЕС, за да се предотвратят трагедии, които засягат хората и околната среда.
László Tőkés
в писмена форма. - (HU) През последните няколко години заявих по няколко повода и на пленарни заседания на Европейския парламент, и на неговите различни форуми опасността от използването на цианид в минните технологии. Освен това написах писмо до Ставрос Димас, член на Комисията, отговарящ за околната среда, по въпроса за миннодобивните предприятия в Румъния (Роша Монтана) и България (Челопеч и Крумовград). Използването на цианид в минните технологии понякога се намира в опасна "химическа атомна бомба" поради ефекта върху живата околна среда. От 1990 г. насам има около тридесет случая в света на сериозно замърсяване, предизвикано от използване на цианид в минните технологии. Бедствието на река Тиса преди десет години се счита за най-сериозното европейско екологично бедствие след Чернобил. Само през последните няколко дни в Румъния река Ариеш, която се влива в Тиса, беше замърсена от златна мина, която е била затворена преди 40 години. Миналата година, по време на посещение в съседна миннодобивна компания (Roşia Poieni), самият президент Траян Бъсеску заяви, че не можем да седим върху такава екологична бомба, това е просто убийство. С оглед на новите планове за минни разработки в Румъния (Роша Монтана, Бая Маре, Certeju de Sus и др.) подчертавам, че забраната на използването на цианид в минните технологии е не просто румънски или по някакъв начин "етнически" проблем, а универсален - европейски - въпрос, по който и държавите-членки на ЕС, и групите в Европейския парламент могат да стигнат до разумно споразумение. Европа не може да бъде безразлична към цианидните бедствия от миналото или заплахата от нови такива в бъдеще. В интерес на всички нас е да защитим хората и нашата околна среда не само от радиоактивност или замърсяване на въздуха, но и от отравяне с цианид. Призовавам уважаемият Парламент да гласува за нашата инициатива.
