Време за въпроси (въпроси към Комисията) 
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0203/2009).
Следните въпроси са зададени към Комисията.
Първа част

Относно: Опазване на промишленостите от сектора на текстила и облеклото в международната търговия
Сериозното положение, в което се намират промишленостите от сектора на текстила и облеклото в някои държави-членки на Европейския съюз като например Португалия, изисква последователна и съгласувана стратегия от обществени политики, които имат за цел да подкрепят инвестирането в иновации, диверсификация, професионално обучение и преквалификация.
Но тези мерки предполагат също така в контекста на международната търговия да бъдат предприети необходимите действия за опазване на промишленостите в държавите-членки на Европейския съюз, преди всичко на най-чувствителните сектори, каквито са текстилът и облеклото.
Какви мерки ще предприеме Комисията за опазване на сектора на текстила и облеклото в държавите-членки на Европейския съюз при сключването на нови споразумения за свободна търговия с трети държави, по-специално от Азия, като например Южна Корея?
Какви мерки ще предприеме Комисията, за да вземе под внимание необходимото и спешно регулиране на търговския пазар в световен план, а не единствено регулирането на финансовия пазар?
Катрин Аштън
Следим отблизо последствията от финансовата криза за нашите промишлени сектори в това число, разбира се, и сектора на текстила и облеклото, който е важен и силен отрасъл в Европейския съюз.
Реагирахме на кризата чрез разработването на Европейския план за възстановяване, допълнен от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията и Временната общностна рамка за мерките за държавна помощ. Тези мерки се отнасят и за отрасъла на текстила и облеклото: например Европейският фонд за приспособяване към глобализацията се използва за повторното приобщаване на съкратените работници предимно в малки и средни предприятия от сектора в Италия, Малта, Испания, Португалия, Литва и Белгия.
Секторът на текстила и облеклото от десетилетия се развива в условията на управлявана търговия. От началото на 2009 г. търговията в този сектор е напълно либерализирана. Секторът отговори на предизвикателството на либерализацията и започна процес на преструктуриране и модернизация, което не е лесно.
Той намали масовото производство и се концентрира върху изделия с висока добавена стойност и технологично съдържание. Днес европейските текстилни изделия са известни по света със своите иновации и техническо изпълнение. Секторът се развива успешно и поддържа експортния потенциал на световно равнище. Затова проблемите на достъпа до пазари са приоритет за него и аз съм доволна, че нашата обновена стратегия за достъп до пазари е възприета от този отрасъл и доведе до положителни резултати.
Разбира се, при нашите търговски преговори, като например споразумението за свободна търговия с Корея или при многостранните търговски преговори, ние наистина вземаме под внимание особеностите на различните промишлени сектори, включително и текстилния сектор, и се стремим към постигането на балансирани договорености.
Ilda Figueiredo
(PT) Едва вчера разговаряхме тук за проблема със споразумението за свободна търговия с Южна Корея и членът на Комисията знае, че има нужда от търговски организации. Искам да й кажа, че аз самата се срещнах с различни търговски организации в Португалия и те споделиха с мен своята огромна загриженост във връзка с клаузите на споразумението за свободна търговия с Южна Корея. Съществува и сериозна загриженост в цяла Европа.
Профсъюзите също имат своите опасения и всеки, който познава държавите от Южна Европа, като например Португалия и Испания, и районите, където този промишлен сектор преобладава, добре знае колко сериозен е станал проблемът с безработицата. В някои общини, г-жо член на Комисията, тя е над 20%, особено в северната част на Португалия. Има общини с текстилни фабрики, където безработицата е над 20%. Ние се опасяваме, че положението може да се влоши и то в държава, в която съществува значителна бедност. Затова искам да Ви попитам какво конкретно ще бъде направено...
(Председателят отнема думата на оратора)
David Martin
(EN) Прави чест на г-жа Figueiredo, че демонстрира подобна загриженост за социалните последствия от затварянето на текстилните фабрики и щетите, които търпи отрасълът. Но ще се съгласи ли с мен членът на Комисията, че споразумението за свободна търговия с Южна Корея създава възможности за европейските производители на текстил, но крие и опасности - всъщност осигурява достъп на нашия качествен текстил до корейския пазар?
Катрин Аштън
Много добре разбирам силните страсти. Това е изключително важен отрасъл и аз съм напълно съгласна с David Martin, който подробно е проучил споразумението с Южна Корея.
Няма съмнение, че изнасяме много повече облекло в Корея, отколкото те внасят у нас - следователно на пазара съществуват реални възможности. Вярно е, че когато мислим за всичко, което правим по отношение на търговията, трябва да сме много внимателни с въздействието върху различните отрасли, а ние правим точно това.
Много ще се радвам да продължа този диалог и да предоставя повече информация за нашия подход в случая, защото аз съм напълно съгласна с мнението, че ние следва да подкрепяме своята индустрия по време на икономическата рецесия, да сме внимателни към бедността, която възниква в резултат на това, и да създаваме нови възможности за търговия, които всъщност ще помогнат да се даде тласък на съответните икономики и сектори. Точно това се стремим да направим.

Относно: Приоритетите на ЕС по отношение на Междуправителствената конференция по изменението на климата
Какви ще бъдат специфичните приоритети на Европейския съюз в контекста на Междуправителствената конференция на ООН по изменението на климата, която ще се състои в Копенхаген през декември?
Ставрос Димас
член на Комисията. - Това е много навременен въпрос и аз мога да отговоря съвсем кратко. Приоритетите са: споразумението в Копенхаген относно задълженията за намаляване на емисиите в развитите страни; подходящи за съответните национални условия дейности за смекчаване на въздействието върху климата в развиващите се страни; и финансирането.
Обаче искам да кажа и още нещо. Остават по-малко от три месеца до Копенхаген като преговорите за борба с изменението на климата вече са навлезли в решаващ етап.
С 250 страници текст за преговори на масата те все още не са набрали достатъчна инерция, за да се стигне до споразумение, което да бъде достатъчно амбициозно и детайлно. Повечето страни обаче осъзнават неотложността на решенията и имат желание да се фокусират върху областите, където има сближаване на позициите. Крайната цел е споразумението за изменение на климата да поддържа глобалното затопляне под два градуса по Целзий - цел, която беше одобрена на последната среща на върха на Г-8 и Форума на големите икономики.
Ние искаме сравними и по-амбициозни цели за намаляване на емисиите за групата на развитите страни, които днес общо предлагат 15% по-малко ограничаване на емисиите в сравнение с 1990 г. Това е по-малко от намалението от 25-40%, което се изисква от науката. Приветстваме факта, че Япония ще увеличи своя ангажимент. Европейският съюз предложи да постави цел за намаляване на емисиите с 30%, ако другите участници поемат съответни ангажименти.
Развиващите се страни следва да предприемат подходящи действия за смекчаване нарастването на своите емисии до 15-30% под обичайното равнище за периода до 2020 г. ЕС предлага те (освен най-слабо развитите) да изработят и приложат планове за растеж, които съдържат основните действия за смекчаване на въздействието върху климата и са основани на внедряването на нисковъглеродни технологии. Тези планове ще очертаят основата за целева финансова и друга помощ.
Адекватното международно финансиране ще бъде от критична важност за постигането на ефективно споразумение в Копенхаген. Парите ще решат съдбата на споразумението. Трябва да мобилизираме частни инвестиции и да подпомогнем създаването на стабилен международен пазар на емисии от въглероден диоксид, но ще е необходимо и сериозно публично финансиране. В това отношение си струва да се отбележи партньорството в областта на технологиите в световен мащаб, което има за цел да удвои инвестициите в нисковъглеродни технологии. Освен това трябва да увеличим помощта за най-бедните и най-уязвими страни, за да могат те да се приспособят към нарастващите неблагоприятни последствия от изменението на климата.
Миналата седмица, на 10 септември 2009 г., Комисията прие съобщение за увеличаване на международното финансиране за борба с изменението на климата, което има за цел да ускори международните преговори. Пред нас стои една нелека задача, свързана с интензивни преговори през идните месеци, и не можем да си позволим неуспех.
Brian Crowley
(EN) Г-н Председател, бих искал за благодаря на члена на Комисията г-н Димас за неговия отговор.
Накратко, знаем ли каква е истинската позиция на Съединените американски щати, сега при новата администрация и дали те използват същите проценти за намаляване на емисиите, които предлага ЕС? Второ, по отношение на Бразилия, Русия, Индия и Китай, които са големи производители на емисии на CO2, както и на други вредни вещества, каква роля ще играят те и какъв натиск можем ние, от Европейския съюз, да окажем върху тях, за да ги накараме да приемат същите стандарти, които ние сме си поставили?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Г-н председател, г-н член на Комисията, винаги когато говорим за изменение на климата, говорим за мерки за приспособяване към изменението на климата, както и за намаляване на причините, водещи до такова изменение. Искам да задам следния въпрос по повод на конференцията в Копенхаген: какъв приоритет е даден на растежа на енергийната ефективност, включително и за развиващите се страни, и също така, какви обсъждания провеждате по повод на кризата с питейната вода и, очевидно, на продоволствената криза?
Paul Rübig
(DE) Има ли оценка на въздействието на промените върху конкурентоспособността на Европейския съюз при намаление на вредните емисии от 20% или 30% и как това ще се отрази на малките и средните предприятия и, най-вече, върху заетостта?
Ставрос Димас
По отношение на Съединените щати, новата администрация е поела задължение за намалениe на вредните емисии, които са значително по-амбициозни, отколкото обещаното от предишната администрация. Те обаче все още не са толкова амбициозни, колкото задълженията, поети от Европейския съюз, и са под равнището, препоръчвано от учените, за да се задържи глобалното затопляне под 2° C, както беше договорено от ръководителите на водещите икономики през юли 2009 г. в Акуила, включително американците, китайците и ръководителите на другите държави, които споменахте.
Но обсъжданията в Съединените щати продължават. Законът "Марки-Уаксмън" вече е гласуван в Камарата и сега предстои да бъде гласуван в Сената. В този закон се съдържат доста разпоредби, които се нуждаят от изясняване, и трябва да видим какъв ще бъде крайният резултат, защото този закон може да се окаже по-амбициозен, отколкото изглежда сега.
Например изчисляването на намалението на емисиите включва и намалението, постигнато чрез инвестиране в "предотвратяване на обезлесяването" - в зависимост от това дали горното ще бъде взето предвид при изчисляването на целите за намаляване на емисиите в Съединените американски щати или при финансирането, или някъде другаде - е необходимо да се изясни, за да се определи сравнимостта между целите на Съединените щати и Европейския съюз и други развити страни.
В действителност ние срещаме много положително отношение от страна на администрацията на САЩ, работим в тясно сътрудничество с тях и се надяваме, че заедно ще постигнем добър резултат в Копенхаген, а именно, споразумение, съдържащо елементите, които описах по-рано.
По отношение на Бразилия, Китай, Индия, Мексико и други развиващи се страни, очакваме от тях, разбира се, намаление на темпа на растеж на вредните емисии в размер на 15% до 30% под обичайните равнища. Тук отново се придържаме към това, което учените казват, че е необходимо да се направи, за да се задържи глобалното затопляне под 2° C. Намалението на емисиите само от страна на развитите държави няма да бъде достатъчно.
Някои от тези държави вече са предприели национални мерки, които ще доведат до намаление на емисиите или чрез прилагане на мерки за енергийна ефективност, или чрез инвестиране във възобновяеми източници на енергия, но ние следва да засилим сътрудничеството си с тях по отношение на обмена на информация, технологиите и трансфера на технологии, за да постигнем намаленията, от които се нуждаем.
Относно намаляването на разходите и, както посочихте, енергийната ефективност, можем да кажем, че всички инвестиции в енергийна ефективност са определено печеливша стратегия. Например чрез намаляването на потреблението на вносен нефт не само се спестяват пари, които не се плащат на държавите производителки на нефт, но също така се намаляват емисиите на CO2.
В много държави, особено развиващи се, където има проблеми със замърсяването на въздуха (например, проблемът със замърсяването на въздуха в Китай е широко известен), ще има и допълнителни ползи като подобряването на качеството на въздуха.
По отношение на свързаните с изменението на климата проблеми, а именно водоснабдяването и продоволствието, мажем да кажем, че и двата проблема са част от целите на политиките на Европейския съюз. Наистина подкрепяме политики, които ще подобрят санитарното качество и снабдяването с вода, особено в най-бедните държави. Във връзка с продоволствието бяхме много внимателни например, когато проучвахме Директивата за биогоривата, за да не допуснем конкуренция между суровините за производство на храни и на биогорива. Винаги взимаме под внимание тези важни въпроси.
По отношение на оценката на въздействието и въпросите на конкурентоспособността: те бяха подробно обсъдени, когато приемахме пакета от мерки в областта на енергетиката и климата. Бяха направени редица проучвания не само от Комисията, но също и от представители на промишлеността и от различните отрасли. Разпоредбите от нашите законодателни актове ще дадат необходимите гаранции за запазването на конкурентоспособността на другите промишлености в Европейския съюз, особено на малките и средните предприятия например чрез предоставянето на безплатни квоти, в много от случаите, в размер до 100% от техните емисии.
Така че ние взимаме това предвид и, разбира се, същото важи и когато искаме да постигнем 30% намаление. В допълнение, ако постигнем 30%, това ще означава, че ние ще имаме амбициозно споразумение в Копенхаген, благодарение на което всички развити страни ще предприемат сходни, сравними с Европейския съюз цели за намаляване на емисиите, а развиващите се страни ще започнат действия за смекчаване и това ще създаде равни условия за целия свят. Тогава ние ще сме поели сравними задължения за намаляване на емисиите, което ще означава, че проблемът с конкурентоспособността няма да съществува.

Относно: Мерки за стимулиране на инвестициите за увеличаване на енергийната ефективност и за използване на възобновяеми енергийни източници
Европейската агенция за околна среда представи неотдавна неокончателни данни за 2008 г. относно намаляването на емисиите на парникови газове. Според предоставените данни емисиите от ЕС-15 са спаднали с 1,3%, а тези на ЕС-27 - с 1,5% спрямо равнището от 2007 г., което представлява значителна стъпка с оглед постигането целите на Протокола от Киото за намаляване на емисиите на парникови газове до 2012 г. с 8% спрямо референтната 1990 г.
Като имаме предвид, че намаляването на емисиите на CO2 се дължи основно на увеличаването на енергийната ефективност и на използването на възобновяеми източници на енергия в областта на транспорта и жилищата, както и в промишлените сектори, използващи интензивно енергия, бих искала да попитам Европейската комисия кои са конкретните мерки, които предвиждате, за да подкрепите държавите-членки да стимулират инвестициите в увеличаване на енергийната ефективност и използването на възобновяеми енергийни източници?
Ставрос Димас
Г-н председател, уважаемата колега правилно открои съществуващите подобрения по отношение на намалението на емисиите на парникови газове, което отчасти се дължи на мерките за енергийна ефективност и интензивното използване на възобновяеми източници на енергия в секторите на транспорта и жилищното строителство.
Комисията би посочила, че енергийната ефективност и възобновяемите източници на енергия също така служат и за постигането на някои политически цели, като например подобряването на сигурността на енергийните доставки за Европейския съюз, подобряването на неговата конкурентоспособност, създаването на работни места и повишаването на стандарта на живот на гражданите.
Във връзка с всички тези ползи Комисията продължава да усъвършенства законодателството и програмите на Европейския съюз в този конкретен сектор и да осигурява финансова подкрепа.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Предвид това, че разполагаме с времева рамка от 10 години до 2020 г., че могат да бъдат постигнати забележими резултати по отношение на намалението на емисиите от парникови газове в областта на енергийните характеристики на сградите и в транспортния сектор и че сме в разгара на икономическа криза и хората губят работните си места, трябва особено да подчертаем, че "зелената" икономика може да създаде милиони работни места. Трябва да изработваме конкретни решения за конкретни ситуации. Ето защо се надявам, че решението в случая ще бъде следното: вие, Европейската комисия, ще обедините усилията си с Парламента и ще можем да намерим иновационни решения за увеличаване на инвестициите в енергийна ефективност. Парламентът предложи интересни решения: увеличение на размера на Европейския фонд за регионално развитие от 2014 г., създаване на нов, специален фонд, стартиращ от 2014 г. и възможност да се кандидатства за намалена ставка по ДДС за енергийна ефективност и използване на възобновяеми източници на енергия. Може би ще ни кажете нещо повече по този въпрос.
Seán Kelly
(EN) Един лесен въпрос: как според Комисията държавите-членки следва да балансират увеличената употреба на възобновяеми източници на енергия и необходимостта да се поддържат ниски цени на електроенергията с оглед на конкуренцията?
Andreas Mölzer
(DE) Какви стимули за инвестиране следва да се приложат, за да се ускори преминаването към възобновяеми източници на енергия в частните домове, а не само в промишлените и търговски предприятия?
Ставрос Димас
Г-н председател, в отговор на въпроса на г-н Kelly, очаква се търговията с емисии на парникови газове да генерира много парични средства за министерствата на финансите на държавите-членки и мерките, които правителствата могат да предприемат, включват използването на част от тези пари за подпомагане на хора с ниски доходи или на хора, които са "енергийно бедни". Следователно има начини и парите за налице, наред с всичко останало, за да отговоря на въпроса на г-н Kelly.
Новата Директива относно възобновяемите източници на енергия изисква държавите-членки да подпомагат и да въвеждат реформи на административно равнище и по отношение на инфраструктурата с цел да улеснят развитието на възобновяемите източници на енергия. Всяка държава-членка си е поставила определени цели, които трябва да постигне до 2020 г. и е длъжна да представи национален план за действие до юни следващата година във връзка с възобновяемите източници на енергия, който да включва анализ на начина на постигане на целите.
Що се отнася до преразглеждането на Директивата относно енергийните характеристики на сградите, Комисията реши също да предостави допълнително финансиране от страна на Общността и да предложи ново финансиране, за да подкрепи прилагането на тази директива. Комисията вече отпуска директно финансиране за различни проекти, свързани с енергийната ефективност и възобновяемите източници на енергия, като например:
редица начинания в областта на научноизследователската и развойна дейност, основани на рамковата програма за научноизследователска дейност и технологично развитие;
предоставя 727 млн. евро за периода 2007-2013 по програмата под название "Интелигентна енергия - Европа" с цел премахване на пречките пред развитието на възобновяемите източници на енергия, подобряване на бизнес средата и повишаване на осведомеността на населението;
предоставя над 500 млн. евро за проекти, свързани с разположени в морето вятърни генератори по европейската програма за икономическо възстановяване, за да се даде тласък на частните инвестиции в този конкретен сектор;
предлага инициатива за финансиране на устойчива енергетика, която се управлява съвместно от Комисията и Европейската инвестиционна банка, с бюджет от 15 млн. евро за 2009 г. и има за цел мобилизирането на средства от капиталовите пазари и фонд Marguerite (Европейския фонд за енергетика, изменение на климата и инфраструктури), който се управлява от Европейската инвестиционна банка.
Комисията също така насърчава държавите-членки да използват голяма част от наличните средствата от фондовете на ЕС за кохезионната политика за подкрепа на проекти, свързани с енергийната ефективност и възобновяемите източници на енергия.

Относно: Помощта за развитие в периода на криза
В настоящия период, когато се борим с икономическата криза, съществува ли реален шанс да бъдат създадени специални условия за държавите, които са най-засегнати от този проблем? Тук става дума преди всичко за най-бедните държави от третия свят. Във връзка с това възможно ли е увеличаване на помощите за развиващите се страни? Ако нашите собствени вътрешни проблеми, като например недостатъчният бюджет или може би твърде краткото време, не ни дават такава възможност, какво се прави за по-ускореното използване на средствата, които вече са разпределени за развиващите се страни? Моят въпрос засяга преди всичко улесняването на процедурата за увеличаване на тези средства.
Карел Де Гухт
В рамките на обхвата си на компетентност Комисията досега е реагирала бързо, за да помогне да се предотвратят пагубните последици в развиващите се страни, и по-конкретно, в най-слабо развитите държави, повечето от които са държави от АКТБ.
Мерките включват спазване на поети ангажименти за оказване на помощ и финансиране на нови ресурси, действия в посока обратна на икономическия цикъл, подобряване на ефективността на помощите, поддържане на устойчива икономическа активност и заетост, съживяване на селското стопанство, инвестиране в "зелен" растеж, стимулиране на търговията и частните инвестиции, съвместна работа за икономическо управление и стабилност и защита на най-уязвимите от развиващите се страни.
Вече са предприети конкретни действия и процедури, които целят да се ускори предоставянето на помощ. Механизмът ad hoc "Vulnerability FLEX" ще мобилизира 500 млн. евро от Европейския фонд за развитие. Този механизъм е допълнение към действията, предприети от Световната банка и МВФ, и ще бъде приложен към най-уязвимите държави с твърде ограничен капацитет за издръжливост, като на тези държави ще се предостави спешна финансова помощ с цел да им се помогне да поддържат приоритетни разходи, предимно в социалните сектори.
Тъй като механизмът "V-FLEX" използва неразпределени предварително резервни средства, той представлява допълнително финансиране за особено уязвимите държави. Също така 80 млн. евро бяха мобилизирани за финансиране по съществуващия механизъм към Европейския фонд за развитие "EDF FLEX" за държави, които са претърпели значителни загуби от износ през 2008 г. В допълнение, в момента се извършва междинен преглед на стратегиите за сътрудничество за страните, финансирани от бюджета на ЕС, а междинният преглед за държавите от АКТБ, финансирани от Европейския фонд за развитие (EDF) е ускорен с цел предефиниране и коригиране на националните стратегии и на сумите, които ще се отпуснат в началото на 2010 г.
Независимо от това, е важно да си припомним, че политиката в областта на развитието е споделена компетентност в рамките на ЕС. Главната отговорност за изпълнението на задълженията по предоставяне на официална помощ за развитие (ОПР) се поема от самите държави-членки. Изразявам твърдо убеждение, че кризата не следва да бъде оправдание за нашите държави-членки да откажат донорска помощ и да не спазят обещанията си. Аз ще настоявам да се спазят поетите задължения и да се предостави помощ в обещания размер както от страна на държавите-членки на ЕС, така и от страна на другите донори. В това отношение, ние съвсем публично наблюдаваме официалната помощ за развитие (ОПР), оказвана от държавите-членки, посредством нашето годишно проучване "Монтерей".
Въз основа на информацията, събрана от държавите-членки, ние предвиждаме ОПР, общо за ЕС, да се увеличи от 49 млрд. евро през 2008 г. до 53,4 млрд. евро за 2009 г. и 58,7 млрд. евро за 2010 г. Това означава също, че ако държавите-членки не предприемат допълнителни мерки за изпълнение на индивидуалните си цели, общите цели за 2010 г. няма да бъдат постигнати. Нещо повече, кризата показа и че трябва да засилим механизмите за предоставяне на ОПР, както посочи и уважаемият член на ЕП.
Програмата за ефективност на международната помощ, заложена в Декларацията от Париж и Програмата за действие от Акра, сега са по-важни от когато и да било. В тези трудни за икономиката времена ние носим особена отговорност пред бедните хора по света, защото трябва да гарантираме, че нашата помощ за развитие се насочва ефективно. Аз лично ще защитавам този подход на заседанието на Съвета по въпросите на развитието през ноември, а световната финансова криза ще бъде в центъра на моята политическа дейност през следващите седмици.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Благодаря Ви за обяснението. Дали не е редно ЕС да бъде по-инициативен на международно равнище? Имам предвид финансовите институции като МВФ и Световната банка, които следва да бъдат по-гъвкави при определяне на размера на помощите и отпускането им по време на криза. Как да елиминираме данъчните нарушения и незаконния трансфер на печалби от бедните държави, който се извършва от страна на различни дружества. И накрая, как бихме могли по справедлив начин да либерализираме търговския обмен, за да бъде той в полза на онези, които заслужават помощ?
Franz Obermayr
(DE) Особено във времена, когато ресурсите са ограничени, е много важно да се действа целенасочено, за да може да се предостави подходящият размер помощ на подходящите хора в подходящото време. Ето защо моят въпрос е: какви бъдещи мерки се планират, за да се оцени ефективността и да се определи количественото измерение на ефекта от икономическата помощ?
Карел Де Гухт
Що се отнася до първия въпрос, сътрудничеството с международните институции - МВФ и Световната банка - ние работим в много тясно сътрудничество с тези институции например във връзка с механизма за уязвимост. Всъщност ние заедно определяме държавите, които първи следва да се възползват от новия инструмент.
Също така ние многократно сме настоявали пред институциите да отпускат повече заеми на развиващите се страни и от 280 млрд. щатски долара права на тираж 8 млрд. щатски долара ще отидат за развиващите се страни. Затова считам, че правим всичко възможно да въздействаме на международните институции в споменатата посока и това ще бъде и позицията на Комисията, на г-н Алмуния и моята на срещите със Световната банка и МВФ през октомври в Истанбул.
Относно втория въпрос аз наистина считам, че това беше темата на първия ми отговор. Подробно говорих за това как нещата следва да се случат, но всичко се свежда до факта, че сме длъжни особено да внимаваме дали помощите се използват по подходящ начин.

Относно: Демографски данни и политика на развитие в Африка
Съгласно проучване на Организацията на обединените нации населението на африканския континент би могло да се удвои до 2050 г., като достигне два милиарда жители. Към тази година населението на Африка ще бъде двойно по-голямо в сравнение с населението на европейския континент. Средният коефициент на плодовитост на африканските жени е пет деца, в сравнение с 1,7 деца в Далечния изток и 1,47 деца в Европейския съюз.
Какви мерки възнамерява да предложи Комисията, включително във връзка с дългосрочните политики в областта на имиграцията и околната среда, за да адаптира политиките в областта на външните работи и сътрудничеството за развитие към тези данни?
Карел Де Гухт
Комисията споделя загрижеността на уважаемия член на ЕП по повод на това, че ръстът на населението в Африка и дългосрочното въздействие на високия коефициент на плодовитост биха могли да окажат значителен натиск върху природните ресурси на Африка и да определят траекторията на развитието на континента.
Коефициентът на плодовитост е важна част от анализа на проблема; по данни на Дирекция "Население" към ООН, цялото население на Африка днес е с 8% по-малко от това, което би трябвало да бъде, ако коефициентът на плодовитост там беше останал на равнището от 1970 г. В действителност се очаква коефициентът на плодовитост на континента да спадне дори под 2,5% до 2050 г. В градските части на континента, появяващата се средна класа има по-малко деца и коефициентът на плодовитост тук е сравним с европейския. Това звучи обещаващо за държавите, които са постигнали политическа стабилност и внушителен икономически растеж.
Като осъзнава тези предизвикателства, Европейската комисия е изработила стратегия, насочена към борбата с бедността, насърчаването на устойчивото развитие и справянето с политическите предизвикателства, за да се насърчи стабилността. В това отношение, Комисията също така е обвързана със стратегията, одобрена от Международната конференция за населението и развитието от 1994 г., като тази стратегия беше преразгледана през 1999 г.
Стратегията разшири концепцията за семейно планиране, като включи в нея и сексуалното и репродуктивно здраве и права. Тя поставя акцент върху правата на човека, увеличаването на правата на жените, важността на инвестирането в здравеопазването и образованието и предоставянето на общодостъпни репродуктивни здравни услуги за всички, които се нуждаят от тях. По-конкретно, степента на образованост на жените влияе на тяхното репродуктивно поведение.
Много проучвания доказаха силната зависимост между образованието и плодовитостта; с подобряването на грамотността коефициентът на плодовитост спада. В рамките на всичките си програми Комисията очаква да отдели за образование около 1,7 млрд. евро за периода от 2007 г. до 2013 г.; най-общо казано, ние сме сериозно ангажирани с увеличаването на размера и ефективността на колективната помощ от страна на ЕС, за да могат здравните системи да покрият изцяло основните здравни услуги, включително и репродуктивното здраве. Във връзка с това по програмата за действие на ЕС, свързана с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), ЕС реши да предостави допълнително 8 млрд. евро, от които 6 млрд. евро ще бъдат предназначени за Африка, за здравеопазване, при условие че всички поети задължения за оказване на помощ са изцяло спазени.
За да се справим с натиска върху околната среда, е от изключителна важност да гарантираме устойчивостта на местните източници на препитание. Това означава да се борим с опустиняването и с влошаването на качеството на почвите и да поощрим аграрната производителност, като спрем свръхексплоатацията на биоразнообразието, горите и другите природни ресурси, включително океаните и вътрешнотериториалните повърхностни води, и накрая, да гарантираме, че изменението на климата остава в определени граници и да подпомагаме населението на Африка да се приспособи към изменението на климата.
Комисията, съвместно с държавите-членки на ЕС, разработва стратегия за интеграция в областта на околната среда, за да гарантира, че усилията относно сътрудничеството за развитие допринасят за постигането на посочените цели. Нашата подготовка за срещата на високо равните по въпросите на изменението на климата в Копенхаген трябва да се разглежда в тази светлина.
Понастоящем, ЕС работи с Африканския съюз и други регионални организации за укрепването на тяхната способност да се справят с проблемите на околната среда и изменението на климата. ЕС насърчава важни инициативи за подобряване на управлението на горите, по-конкретно посредством изработване и прилагане на законодателни актове в областта на горското стопанство, управление и търговия.
Fiorello Provera
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, моят въпрос имаше за цел да подчертае един конкретен аспект, а именно, че ръстът на населението в световен мащаб се отразява както на използването на суровините, така и на замърсяването. В развиващите се страни обаче този демографски ръст е особено голям, а има и социални и икономически последствия. Въпросът ми е: не е ли възможно да приложим политики в областта на помощите за развиващите се страни съвместно с политики, свързани със семейното планиране, може би чрез системата на неправителствените организации?
Andreas Mölzer
(DE) Интересен е фактът, че две трети от населението на Африка живее само в осем от 53-те държави. Проблемът с пренаселеността в Африка се ограничава само до отделни страни. В каква степен тези факти се отразяват на политиката на Европейския съюз в областта на развитието?
Карел Де Гухт
Ние не разполагаме с конкретна политика в областта на семейното планиране, но това може да стане по искане на засегнатите правителства. Голяма част от смъртните случаи сред младите жени са в резултат на аборт в неприемливи условия. Комисията също ще подкрепи тези програми в държавите, където законодателството разрешава абортите. Следователно дали ще приложим или не подобни мерки, зависи от засегнатите държави.
По отношение на втория въпрос, трябва да кажа, че като погледнем африканския континент и данните за раждаемостта, ще видим, както обясних в моето въведение, че има ясно изразена взаимозависимост между икономическото развитие, степента на урбанизация и коефициента на плодовитост. Това не е ново явление. Наблюдавали сме го в много държави по целия свят. Може да се очаква, че с развитието на урбанизацията в световен мащаб и, да се надяваме, с увеличаването на темпа на растеж, коефициентът на плодовитост вероятно ще върви надолу. Противно на предположението на уважаемия член на ЕП, това не се отнася само за отделни държави. То по-скоро е явление, което е свързано с развитието на съответната държава.

Относно: преустановяването на преговорите по Споразумението за свободна търговия между ЕС и Колумбия
Въз основа на конкретни доказателства относно продължаването на убийствата на профсъюзни активисти в Колумбия и по-конкретно, въз основа на факта, че от 2008 г. се наблюдава увеличаване на тези убийствата с 25%, дали Комисията е готова да препоръча прекратяването на преговорите по Споразумението за свободна търговия между ЕС и Колумбия?
Катрин Аштън
Защитата на правата на човека е сред най-важните приоритети на отношенията на Европейския съюз с Колумбия. По тази причина ние следим ситуацията в Колумбия отблизо.
Добре сме запознати със затрудненията, с които се сблъскват профсъюзите в Колумбия, както и с продължаващите убийства и заплахи към профсъюзни лидери и членове.
Ние знаем това от нашите източници на информация, от докладите и становищата, публикувани от международните структури, наблюдаващи спазването на договорите за правата на човека, както и от моите лични разговори с различни структури, като например Европейската конфедерация на профсъюзите.
Продължаваме да бъдем сериозно загрижени по повод на ефективното приложение на основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) в държавата. Ние непрекъснато призоваваме правителството да засили мерките за защита на най-уязвимите групи от населението и да разследва всички нарушения на правата на човека и да накаже виновните.
Неотдавнашните атаки срещу защитници на правата на човека и профсъюзни активисти бяха повод за демарша на тройката посланици на ЕС в Богота и бяха предмет на обсъждане на срещите на високо равнище между Европейския съюз и високопоставени служители от Колумбия.
Освен това неотдавна ние лансирахме двустранен диалог за правата на човека с правителството на Колумбия, който е средство за по редовен и системен обмен на информация и опит в областта на правата на човека и ще съдейства за засилването на техническото сътрудничество.
Освен това се стремим да включим допълнителни гаранции в планираното многостранно търговско споразумение с цел да подобрим приложението на основните конвенции в областта на труда и околната среда в Колумбия като част от главата за устойчиво развитие. Също така предлагаме институциите на гражданското общество да наблюдават приложението на трудовото законодателство. Надяваме се, че по този начин споразумението ще спомогне за подобряването на положението на защитниците на правата на работниците в Колумбия.
Jim Higgins
(EN) Зная, че правата на човека са важен приоритет и недоумявам защо Европейският съюз, който се гордее с най-големите постижения в света в тази област, може дори да обмисля споразумение с режим като този в Колумбия.
Двадесет и седем профсъюзни активисти и членове са убити от началото на месец януари 2009 г. Тази цифра говори сама за себе си. Вече е доказано, че начинът да се накарат такива държави да разберат за какво става въпрос, е да бъдат уязвени икономически, какъвто беше случаят със санкциите срещу Южна Африка.
Наистина считам, че следва да изпратим делегация в Колумбия, която на място да проучи действителното положение там, а не да провеждаме диалог с тях. Следва да имаме хора там и следва да прекратим всякакви търговски преговори с Колумбия, докато се уверим, че правата на човека там съответстват на стандартите, установени в останалата част от света.
David Martin
(EN) Много се радвам, че г-н Higgins зададе въпроса си. Той е напълно прав за положението, което описа, а и Вие, г-жо член на Комисията, признахте фактите по случая.
Дали в светлината на изложеното Комисията е готова, първо, да прекрати споразумението за ОСП+ (Обща система за преференции) с Колумбия и, второ, да прекрати преговорите за сключване на споразумение за свободна търговия, докато получим уверения от правителството на Колумбия, че профсъюзните членове и активисти, защитниците на правата на човека и всички други могат да се занимават с делата си безопасно в тази държава?
Катрин Аштън
Аз съм благодарна и на двамата и разбирам страстта и силните чувства. Не съм убедена, че прекратяването на преговорите ще доведе до това, което искат двамата уважаеми членове на ЕП. Считам, че сме длъжни да продължим диалога, да продължаваме усилията за включване в нашите дискусии и, което е по-важно, в нашите споразумения на абсолютни гаранции в посоката, за която пледираха двамата уважаеми членове на ЕП.
Това е подходът, който съм избрала. Бързам да добавя, че това не означава, че не съм поканила онези, които вече говориха с мен, да продължат да дават своя принос, за да гарантираме, че се движим в правилната посока и, разбира се, ще продължа да преразглеждам позицията си, но засега съм взела решение за това как да се действа.

Относно: Възстановяване на международната търговия
Темпът на развитие на международната търговия отбеляза значителен спад през 2008 г. и това обемно свиване продължи и през 2009 г., като надхвърли многократно спада на самата икономическа активност. Европейският съвет (Брюксел, 19-20 март 2009 г.), "като признава, че свободната и справедлива търговия е ключов елемент за възстановяването в световен мащаб", поиска "бързо приключване на двустранните търговски преговори и на преговорите в рамките на СТО по Програмата за развитие от Доха".
Би ли могла Комисията да ме уведоми:
Какви инициативи е поела за финансиране на търговията? На какъв етап се намират преговорите по търговски споразумения и как се очаква да се увеличат външните търговски потоци на ЕС?
Катрин Аштън
Истина е, разбира се, че международната търговия беше особено силно засегната от кризата. Секретариатът на Световната търговска организация предвижда спад на световната търговия от 10% за 2009 г., като спадът за развитите страни е 14%, а за нововъзникващите икономики - около 7%. Това изисква амбициозни реакции и ние правим точно това по отношение на финансирането на търговията, многостранните и двустранните преговори.
Съвместно с държавите-членки предприехме няколко важни стъпки в посока на увеличаването на достъпността до средства за финансиране на търговията. Когато страните по търговските споразумения вече нямаха готовност или не можеха да предоставят застраховане на финансирането на износа, държавите-членки се намесиха чрез агенциите за експортен кредит.
Що се отнася до краткосрочното застраховане, то беше улеснено от решението на Комисията временно да облекчи условията за предлагане на такава помощ. Освен това сме съгласни да облекчим правилата на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за средносрочното и дългосрочното кредитно застраховане.
На многостранно равнище, в контекста на срещата на Г-20, ние одобряваме поетите ангажименти националните агенции за експортен кредит да предоставят достатъчно по размер държавно кредитно застраховане на износа, когато това е необходимо, и също така подкрепяме усилията на многостранните организации за финансиране да предложат нови инструменти за финансиране на търговията или да увеличат пакетите на съществуващите такива.
За да гарантираме консолидирането и увеличаването на износа, ние продължаваме да водим различните търговски преговори, които сме започнали. Уважаемите членове на ЕП знаят, че приоритетът сред многостранните преговори е и си остава амбициозното, балансирано и цялостно приключване на кръга от преговори в Доха, което ще донесе много ползи в световен мащаб и, разбира се, за европейската икономика.
Неотдавнашната среща в Ню Делхи, на която присъствах, даде нов политически тласък в тази област и заедно с предстоящата среща на Г-20 в Питсрбърг най-вероятно ще ни предостави възможност да приключим всичко през 2010 г.
Призоваваме за поемането на реални ангажименти с основните партньори на Световната търговска организация в следващите месеци, за да придвижим преговорите напред въз основа на пакета, за който е постигната предварителна договореност до момента. Както знаят уважаемите членове на ЕП, ние едновременно с това преговаряме по редица двустранни споразумения.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н председател, под натиска на икономическата криза много държави въвеждат мерки за съживяване на промишлеността си. Най-скорошният пример е решението на президента на САЩ, Барак Обама, да наложи мита върху вноса на автомобилни гуми от Китай.
Оценявала ли е Комисията въздействието на политиките на трети страни - наши търговски партньори, като например кампаниите "избери американското" или "избери китайското" върху износа на ЕС?
Катрин Аштън
Аз обсъдих със Съединените американски щати и с Китай - откъдето се върнах миналата седмица - кампаниите "избери американското" и "избери китайското". Това са две много различни програми или поне такива са моите надеждни сведения. Прочетох законодателния акт по повод на "избери американското". Загрижена съм много повече за приложението му от отделните щати, отколкото от това, което всъщност гласи той.
"Избери китайското" е нещо различно. Донякъде бях успокоена от това, което миналата седмица ми казаха министърът на търговията, Чен Деминг и заместник министър-председателят, Тан Цзясюан, по повод на целта на кампанията и на това какво ще бъде отношението към европейските предприятия, но аз оставам нащрек, за да се убедя, че европейският бизнес няма да пострада нито пряко, нито косвено.
По отношение на настоящата позицията във връзка с автомобилните гуми, за която говори уважаемият член на ЕП, ние само наблюдаваме, за да видим какво точно ще се случи. Уважаемият член на ЕП е прав да посочи това като важно решение, което трябва да се следи и да се види какво се случва, и аз определено ще се радвам да държим връзка по този въпрос.
Председател
Въпрос № 27 отпада поради отсъствие на неговия автор г-н Moraes.

Относно: Продажба на европейски продукти от говеждо и агнешко месо
Какви мерки предприема Европейският съюз за подпомагане на продажбата на европейски продукти от говеждо и агнешко месо в трети страни? Възнамерява ли Европейската комисия да представи нови инициативи за подпомагане на този процес?
Катрин Аштън
Ние работим активно по въпроса с много сложните и жизненоважни санитарни пречки и по този начин целим да подпомогнем продажбата на европейски продукти като ирландското говеждо и агнешко месо. Стратегията за достъп до пазари и, по-конкретно, сътрудничеството за достъп до пазари, лансирано през 2007 г., заема централно място в работата на Комисията в това отношение. Стратегията за достъп до пазари установява по-близко сътрудничество между Комисията, държавите-членки и предприятията с цел насърчаване на работата по откриването, анализирането, степенуването по важност и премахването на такива пречки.
Спецификата на тази стратегия се състои в това, че тя се прилага посредством правилното съчетаване на различни инструменти на политиката в областта на търговията. Това означава използване на многостранни и двустранни контакти и допълване на по-формалното средство на дългосрочните инструменти на политиката с политически контакти и съвместна дипломация в областта на търговията.
Нашите усилия, свързани със стратегията за достъп до пазари, значително се подобриха през последните години и вече има няколко успешни примера, които показват, че вървим в правилната посока. Например успяхме да ограничим няколко държави и да вдигнем забраната за износа на месо от ЕС, наложена заради случая със заразата с диоксин и полихлорирани бифенили (PCB) в Ирландия през декември 2008 г. Неотдавна успяхме и да отворим пазара в Саудитска Арабия, Йордания и Филипините за вноса на говеждо месо от ЕС и да решим някои санитарни и фитосанитарни (СФС) въпроси с Египет и Израел в полза на търговията.
Продължаваме да работим настоятелно на различни равнища с държави като Индонезия, Малайзия и Корея, за да могат те да приведат своето законодателство изцяло в съответствие с изискванията на споразумението за санитарните и фитосанитарните (СФС) мерки и международните стандарти на Световната организация за здравето на животните. Ние помолихме представителите на предприятията, които се занимават с търговия на говеждо месо, да споделят конкретни си проблеми и да дадат предложения как да се справим с пречките на основните пазари. Наскоро имахме много положителна обратна връзка и една презентация, направена от ирландска бизнес асоциация ще ни помогне да установим приоритети в това отношение и да продължим работата си.
Liam Aylward
(EN) Мога ли да помоля члена на Комисията да разгледа пълното и цялостно преразглеждане на бюджета за подпомагане на продажбите на храни? Той действа от 70-те години на миналия век, прекалено е рестриктивен и се нуждае от реформиране. Ще се съгласи ли членът на Комисията, че подобряването на хранителния сектор ще помогне на Европейския съюз да излезе от икономическата рецесия?
Seán Kelly
(EN) Добре е известно, че европейските продукти от говеждо и агнешко месо отговарят на най-високите стандарти. Какви мерки предприема Комисията, ако изобщо се прави нещо в това отношение, за да поощрява или изисква същите стандарти да се прилагат към търговските партньори, и по-конкретно, към Бразилия?
Катрин Аштън
Първо, аз не съм запозната с конкретната област, която уважаемият член на ЕП спомена. Затова, ако позволите, ще отговоря по-късно в писмена форма.
Напълно съм съгласна обаче по въпроса за ценността и важността на отрасъла за Европейския съюз и за търговията. Наистина това е област, към която все повече ще насочваме вниманието си. Аз работя в тясно сътрудничество с члена на Комисията г-н Фишер Бойл, когато разглеждаме търговските споразумения, за да гарантираме, че частта от споразуменията, която засяга селското стопанство е истинско предимство и възможност. Надявам се, че в процеса на преговорите уважаемият член на ЕП ще се убеди, че наистина държим на това.
По отношение на принципа за реципрочност, преговаряме и помагаме на служителите от третите държави да разберат какво представлява системата на ЕС, за да затвърдим доверието им в равнището на защита, което се предлага на потребителите в ЕС, както и на потребителите в тези държави.
Настояваме третите държави да спазват международните си задължения, по-конкретно споразумението на Световната търговска организация за санитарните и фитосанитарните (СФС) мерки, за да гарантираме, че когато поставят изисквания, те спазват международните стандарти или се позовават на научни факти.

Subject: Въздействието върху околната среда на мините за добив на кафяви въглища в Чешката република и в Централна Германия
По какъв начин Комисията оценява въздействието върху околната среда на открития добив на кафяви въглища, съответно на работещите с кафяви въглища електрически централи, в Чешката република и в Централна Германия, и как Комисията оценява изпълнението на плановете за извеждане от експлоатация и възстановяване - включително от гледна точка на сигурността?
Ставрос Димас
Г-н председател, щетите върху околната среда, които могат да бъдат причинени от добива на кафяви въглища и използването им в електрически централи е въпрос, който е достатъчно добре разработен и е залегнал в законодателството на Общността.
Според Директивата относно управлението на отпадъците от миннодобивните индустрии съоръженията за преработка на отпадъци от миннодобивните индустрии трябва да имат разрешително, което включва план за управление на отпадъците, план за закриване и съоръжения за рехабилитация. Съоръженията за отпадъци са длъжни да представят финансова гаранция, която следва да покрива разходите по рехабилитация на земята.
Директивата съдържа разпоредби за инспектиране от компетентните органи и включва задължения, свързани с предотвратяване на замърсяването на въздуха, водата и земята. Директивата беше приложена към новите съоръжения след месец май 2008 г. Съоръженията за отпадъци, които са съществували преди това, са длъжни да получат разрешителни в съответствие с директивата до май 1012 г.
До средата на 2012 г. държавите-членки са длъжни да изготвят списък на изоставени и излезли от експлоатация съоръжения, които причиняват или могат да причинят щети на околната среда.
Регулаторната рамка на Европейския съюз включва също и други директиви като Директивата за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (КПЗК) и Директивата за големите горивни инсталации. Що се отнася до отговорността в областта на околната среда, Директивата за земята е представена на Съвета, но по нея още няма напредък. От всички тези най-важна е, разбира се, Директивата за комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (КПЗК), която изисква големите горивни инсталации да получават разрешителни въз основа на прилагането на най-добрите съществуващи практики.
В същото време, Директивата за големите горивни инсталации определя минимални пределни стойности за емисиите от най-важните замърсители на атмосферата. Ако една инсталация прекрати дейността си, Директивата КПЗК изисква от оператора да вземе мерки за предотвратяване на всякакви рискове от замърсяване и за рехабилитация на района.
Законовата рамка гарантира високото равнище на защита на околната среда при причиняване на вероятни щети върху околната среда от работещи с кафяви въглища електрически централи.
Въпросът със закриването на инсталации ще се решава в зависимост от това дали инсталацията съответства на нормативните изисквания.
Bernd Posselt
(DE) Благодаря Ви за точния и изчерпателен отговор. Въпросът ми обаче беше и конкретно за граничните области, а именно Германия и Чешката република, Германия и Полша, Полша и Чешката република. Има много такива случаи в тези области. Бих искал да попитам дали считате, че е налице достатъчно трансгранично сътрудничество между съответните държави и дали Комисията съдейства за прилагането на трансгранични мерки в тези области, по-конкретно като част от регионалните програми.
Ставрос Димас
Г-н председател, има различни източници на финансиране, както за Чешката република след 2007 г., така и за Германия. Искам да Ви припомня също, че с пакета от мерки в областта на енергетиката и климата, одобрен през миналия декември, ще има достатъчно средства от схемата за търговия с емисии от парникови газове, които съгласно постигнатото споразумение следва да се намалят с 50% във връзка с борбата срещу изменението на климата и за други, свързани с това цели.
Тава означава, че съоръженията, особено откритият добив на кафяви въглища, по дефиниция вредят на околната среда и на природата чрез различните проблеми, които създават не само за естественото състояние на почвата, но и за водата посредством други замърсители и, както знаем, чрез генерирането на големи количества въглероден диоксид, като от тази гледна точка кафявите въглища са най-лошото гориво. По скалата от едно до десет те са на последно място по отношение на емисиите от въглероден диоксид. Искам да заявя, че пари могат да се получат и от търговията с емисии, а що се отнася конкретно до Германия, можем да кажем, че тази търговия върви дори и в момента, докато ние тук си говорим. Следователно това е източник и на пари. Освен това обаче, искам да кажа, че съществува и финансиране от Общността, което може също да допринесе за възстановяването на околната среда от щетите, причинени от дейностите, свързани с въгледобива.
Регионалните оперативни програми за периода 2000 г.- 2006 г. финансираха проекти за възстановяване на области, силно засегнати от добива на кафяви въглища, в няколко провинции от бившата Източна Германия, като например Саксония, Саксония-Анхалт и Тюрингия. Има разпоредби този вид подкрепа да бъде продължена в документите по съответните програми за периода 2007 г.- 2013 г.
По отношение на Чешката република, Регионалната оперативна програма за северозападната част на страната за периода 2007 г.- 2013 г. финансира дейности по възстановяването и рехабилитацията на изоставени минни зони. Оперативна програма "Околна среда" предвижда като един от приоритетите си възстановяването на изоставени минни зони и, разбира се, сътрудничеството не само между държавите, но и между регионалните организации, което е в полза и на двете страни.
Председател
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
