Praktiniai aspektai, susiję su ES MVĮ finansavimui skirtų paramos priemonių peržiūra ateinančiu programavimo laikotarpiu (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas dėl praktinių aspektų, susijusių su ES MVĮ finansavimui skirtų paramos priemonių peržiūra ateinančiu programavimo laikotarpiu.
Antonio Tajani
Pone pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, nagrinėjame klausimą "Kaip Komisija ketina padėti mažosioms įmonėms gauti jų augimui reikalingą finansavimą?" Strategijoje "Europa 2020" Komisija pažadėjo dėmesį sutelkti į žiniomis ir inovacijomis grindžiamą ekonomikos augimą. Verslininkai, kurie įsteigia įmones ir įgyvendina naujas idėjas, kuria darbo vietas ir kelia ekonomiką. Turime atitinkamai nukreipti savo pastangas taip, kad tokios įmonės turėtų galimybę gauti reikiamus išteklius, įskaitant, žinoma, finansavimą, visų pirma inovacijoms skirtas priemones. Iš tikrųjų man niekada neturėtų pabosti kartoti: be inovacijų nėra ekonomikos ir konkurencingumo.
Pirmiausia Komisija savo pasiūlymuose siekia pabrėžti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Kaip matyti iš praėjusią savaitę Komisijos patvirtintos žaliosios knygos dėl ateities mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo, Komisija bandys supaprastinti šių programų valdymą pasinaudodama bendromis priemonėmis. Tokio pobūdžio bendros priemonės supaprastins valdymą ir santykius su mūsų partneriais ir, be to, bus didesnio rinkos skaidrumo garantas. Todėl supaprastinimas ir lankstumas turės būti pagrindinės sritys ateities veikloje, kurioje daugiausia dėmesio bus skiriama ekonomikos augimo skatinimui ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) paramai.
Programos ir bendras finansavimas turi būti lengvai pasiekiami visoms Europos įmonėms, o svarbiausia, toms įmonėms, kurios turi augimo potencialą. Esu tikras, kad norint pasiekti šį tikslą MVĮ skirtos programos turi būti pertvarkytos į vieną bendrą ekonomikos augimo ir konkurencingumo programą, atsižvelgiant į iki šiol sukauptą patirtį, visų pirma siekiant suteikti tam tikrą lankstumą, kuris reikalingas reaguojant į rinkos ir mūsų ekonomikos pokyčius per būsimą programavimo laikotarpį.
Antra, savo pasiūlymuose Komisija siekia daugiau dėmesio skirti finansavimo priemonėms, t. y. pereiti nuo subsidijomis grindžiamos praktikos prie praktikos, orientuotos į paskolas įmonėms. Šis požiūris, žinoma, bus palankesnis toms įmonėms, kurios galės pateikti gerai pagrįstą verslo planą. Pasiekimas, kuris gali būti naudojamas kaip atskaitos taškas, žinoma, yra rizikos kapitalo garantijos ir investicijos į jį, kurie numatyti Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programoje (KIBP). Šios priemonės įgyvendintos labai sėkmingai. Iki šiol pagalbą suteikėme daugiau kaip 100 000 MVĮ ir iki programos pabaigos pagalbą turėtume būti suteikę daugiau kaip 300 000 MVĮ.
Be to, norėčiau pabrėžti, kad pirmosios kartos Europos Sąjungos investicijos į rizikos kapitalą sudaro 98 proc. kapitalo investicijų, kurios tampa dar svarbesnės, kai atsižvelgiama į tai, kad su vos 2 proc. siekiančiu finansavimu galėjome padėti augti daugybei Europos MVĮ. Be to, kitas svarbus aspektas yra tai, kad kalbame ne apie biurokratines priemones. Tai bankų ir rizikos kapitalo fondų teikiamos priemonės. Trumpai tariant, dėl jų nebūtina kreiptis į Briuselį. Žinome, kad MVĮ vertina šių priemonių lankstumą ir lengvą jų prieinamumą.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad prieš kelias dienas Europos Vadovų Taryba pakvietKomisiją sukurti visos ES rizikos kapitalo sistemą. Komisija ketina tai padaryti. Iš tikrųjų mums taip pat rūpi Tarybai rūpestį keliantys trūkimai rizikos kapitalo rinkose. Be to, puikiai žinome, kokios naudingos yra paskolų garantijų schemos, kurios suteiks pagalbą daugybei mažųjų įmonių. Galiu jus patikinti, kad Komisija yra tvirtai įsitikinusi, jog paskolų garantijos reikalingos, neatsižvelgiant į tai, ar kalbame apie Europos, ar apie regioninį lygmenį. Todėl Komisija įgyvendins visapusiškas priemones, skirtas MVĮ. Todėl kviečiame valstybes nares, kurios struktūrinių fondų taikymo srityje yra partneriai bendro sprendimo procedūroje, prisidėti prie mūsų siekiant įgyvendinti šį tikslą. Tokie darbai atlikti būsimo finansinio programavimo srityje.
Vis dėlto norėčiau paaiškinti, kad iki šiol Komisija netinginiavo. Praėjusių metų spalio 28 d. inicijavau MVĮ finansinį forumą siekiant stebėti MVĮ finansavimo pažangą, skleidžiant geriausiąją patirtį ir skatinant naujus sprendimus. Šis nuolatinis forumas reguliariai suteikia galimybę mažosioms ir vidutinėms įmonėms susitikti su paskolas teikiančioms institucijoms. Yra peržiūrima padėtis rinkoje ir teisinsistema, pagal kurią MVĮ gauna paramą. Taip pat vyko diskusijos dėl Europos rinkos vystymo tarpinio finansavimo srityje būdų, ir džiaugiuosi galėdamas jums pranešti, kad šiuo požiūriu darome pažangą.
Galiausiai taip pat svarbu dar kartą išnagrinėti reguliavimo sistemą. Šiuo atveju norėčiau išskirtinai padėkoti kolegai Michaeliui Barnier, kurio komunikate "Kuriamas Bendrosios rinkos aktas" siūlomos svarbios iniciatyvos, kurios racionalizuoja mūsų teisės aktus, įskaitant teisės aktus dėl bendrosios rizikos kapitalo rinkos. Mūsų bendras tikslas yra būtent toks: skatinti bendrąją rinką ir sukurti geriausias sąlygas ekonomikos augimui, konkurencingumui ir verslumui.
2011 m. birželio mėn. Komisija pateiks pasiūlymą dėl teisės akto, susijusio su bankų kapitalo reikalavimais - susitarimo "Bazelis III". Komisijos pasiūlyme bus išsamiai įvertintas mikroekonominis ir makroekonominis tokių priemonių poveikis, o tai užtikrins, kad mūsų pasiūlymai bus gerai apgalvoti trukmės ir poveikio požiūriu, taip pat bus atsižvelgta į faktines aplinkybes kitose pasaulio dalyse.
Baigdamas pasakysiu, kad biudžeto valdymo institucijai, Europos Parlamentui ir Tarybai, tenka atsakomybnuspręsti, kaip Europos lygmeniu naudoti turimus ribotus išteklius. Dabar, kai finansavimas ribotas, aišku, kad vis svarbiau tampa šiuos išteklius išnaudoti išmintingiau. Esu įsitikinęs, kad finansinės priemonės padės kaupti Europos Sąjungos išteklius ir sutelkti privačias investicijas.
Galite būti tikri, kad Komisija, įsitikinusi, kaip ir mes, kad per artimiausius kelis mėnesius imantis bet kokių veiksmų, įskaitant svarbiausių pramonės sektorių pertvarkymą, kad krizgaliausiai būtų įveikta, turės būti atsižvelgta į galimą mažųjų ir vidutinių įmonių vaidmenį, toliau dės pastangas, siekdama užtikrinti, kad mūsų pasiūlymuose visada būtų skiriamas didžiausias dėmesys MVĮ svarbai Europos ateities atžvilgiu, ir,. mano nuomone, tik jos galės sukurti naujas darbo vietas ir, vadinasi, spręsti finansų krizės sukeltas socialines problemas ir jos bus svarbi varomoji jėga pradedant naują etapą po ekonomikos krizės.
Bendt Bendtsen
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos nariui A. Tajani už jo pareiškimą. Nusprendėme šį klausimą nagrinėti dabar, nes labiau nei kada nors anksčiau svarbu sutelkti dėmesį į finansinės pagalbos teikimą Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Negalima abejoti tuo, kad ribotos MVĮ galimybės gauti finansavimą yra didelkliūtis ekonomikos augimui ir naujų įmonių steigimui ir per dabartinę ekonomikos krizę ši padėtis pablogėjo. Tapo daug sunkiau gauti pakankamą finansavimą iš Europos bankų. Europos MVĮ labai priklausomos nuo bankų teikiamo finansavimo - pvz., palyginti su Amerikos įmonėmis.
Be to, susitarime "Bazelis III" išdėstytos taisyklės netrukus bus įgyvendintos; kitaip tariant, turime naują direktyvą dėl kapitalo poreikio, kurią reikia įgyvendinti. Yra grėsmė, kad dėl to kils dar daugiau sunkumų teikiant rizikos kapitalą mūsų mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Susirūpinimą kelia tai, kad kapitalui ir rizikai vis jautresnis bankų sektorius dabar reikalauja didesnio užstato ir didesnių rizikos priedų. Abu šie veiksniai lems nepakankamą finansavimą ir dėl jų bus prarastos verslo galimybės, o tai galiausiai vėl reikš darbo vietų praradimą.
Europa turi tapti konkurencingesnė. Todėl turime stiprinti tas ES priemones, kurios gali padėti padidinti investicijas, inovacijų mastą ir MVĮ plėtrą, ir norėčiau paraginti daugiau biudžeto lėšų, skirtų inovacijoms finansuoti, skirti ir jau įgyvendinamoms priemonėms. Komisija, žinoma, turi užtikrinti, kad atnaujintose programose būtų skirtas kur kas didesnis dėmesys tarpiniam finansavimui ir užtikrinamas geresnis esamų MVĮ paramos priemonių, kitaip tariant, tokių programų, kaip Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programa (KIBP), struktūriniai fondai, Septintoji bendroji mokslinių tyrimų programa ir kitos programos, nuoseklumą. Tačiau man telieka pasakyti, kad tai klausimas, kuriam šiame Parlamente per artimiausius mėnesius bus skiriama daug dėmesio.
Edit Herczog
Pone pirmininke, pone Komisijos nary, šįvakar aš taip pat norėčiau kalbėti savo gimtąja kalba, kad mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atstovai galėtų klausytis mano pastabų. Kadaise teisės aktų pakete dėl mažųjų ir vidutinių įmonių jam buvo iškelti trys pagrindiniai tikslai. Pirmasis buvo padėti didesnes pajamas gaunančioms MVĮ patekti į Europos rinką ir rinkai pateikti inovatyvių produktų. Antruoju buvo siekiama sumažinti išlaidas mažinant biurokratiją. Puikus to pavyzdys yra Paslaugų direktyva. Trečiuoju mūsų tikslu siekta supaprastinti ir palengvinti finansinių priemonių naudojimą MVĮ sektoriaus subjektams.
Europos Sąjungoje mažosios ir vidutinės įmonės pagamina trečdalį BVP. Jeigu skaičiuosime taip, MVĮ sektorius taip pat prisideda maždaug trečdaliu Europos biudžeto. Priešingai, pažvelgę į Europos Sąjungos biudžeto dalį, susijusią su MVĮ, negalime būti patenkinti. Galime matyti, kad iki 2010 m. pabaigos maždaug 100 000 MVĮ gavo kokią nors banko garantiją pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIBP), o tai yra labai daug, tačiau 23 mln. įmonių tai yra labai mažas skaičius. Šis skaičius tikriausiai padidės iki 200 000 MVĮ, tačiau netgi tuo atveju, palyginti su 23 mln., tai nėra daug. Mums pavyko sutelkti 1,3 mlrd. lėšų, tačiau vėlgi tai, palyginti su 23 mln. įmonių ir jų ekonomine verte, tikrai labai mažai. Pone Komisijos nary, mums turi pavykti Europos Sąjungoje sugalvoti procedūrų sistemą, kuri, viena vertus, leistų daug lengviau ir veiksmingiau nei dabar naudoti EIB priskirtas priemones. Kita vertus, metinių pranešimų rėmimu mums turi pavykti užtikrinti, kad pačios valstybės narės remtų mažųjų ir vidutinių įmonių sektorių ne tik žodžiais, bet ir darbais.
Pone Komisijos nary, penkių frakcijų vardu siūlomu prašymu, savo laišku, kuriuo į kreipiamės į jus, norime paprašyti paisyti šios verslumo srities, kuri, dėl ribojamųjų priemonių patekusi į labai sunkią padėtį, bando išlikti. Ekonomikos augimo pirmiausia galima tikėtis šioje srityje ir čia taip pat galima tikėtis darbo vietų augimo. Šį pasiūlymą mes paremsime Parlamente.
Olle Schmidt
Pone pirmininke, pone Komisijos nary, Komisija visiškai pagrįstai gali kelti aukštus tikslus, atsižvelgiant į tai, kad jūs, mes taip pat, susidūrėte su labai didele problema. Suskaičiuojama 20 mln. mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios kartu sudaro 99 proc. visų Europos įmonių. Dažnai sakome, kad mažosios įmonės yra Europos ekonomikos pagrindas. Tai tiesa, tačiau tai neturi reikšti, kad mažosioms įmonėms neleidžiama plėstis iki didelių. Todėl mums būtinos finansinės priemonės, kurias minėjo kolegos Parlamento nariai ir apie kurias užsiminėte jūs, pone A. Tajani, užsiminėte pats. Be kita ko, turėtume pasinaudoti šiuo metu turimomis finansavimo priemonėmis, ir raginčiau, pvz., geriau išnaudoti struktūrinius fondus.
Kaip minėjo B. Bendtsen, padaugėjo problemų, su kuriomis susiduria Europos mažosios ir vidutinės įmonės. Parlamentas sukūrdaug finansų rinkos taisyklių, daugelis kurių buvo reikalingos. Vis dėlto šios taisyklės mažosioms ir vidutinėms įmonėms padidino paskolų sąnaudas. Turėtume apie tai žinoti ir skirtingas taisykles turėtume siūlyti atsargiai. Bet kuriuo atveju turėtume žinoti, kokios galiausiai bus jų sąnaudos.
B. Bendtsen taip pat kalbėjo apie Bazelio kriterijus, kuriuos visi žinome. Pone Komisijos nary A. Tajani, kalbėjote apie paprastumą ir manote, kad šie požymiai turėtų būti būdingi ES programoms ir finansavimo priemonėms. Norite, kad atsisakytume biurokratijos ir sudėtingų procedūrų. Tačiau ar tikrai manote, kad, mažųjų įmonių ir jų darbuotojų nuomone, Europos Sąjunga daro būtent tai? Ar nėra taip, kad mes veikiau didiname biurokratiją ir kuriame daugiau sudėtingų procedūrų? Manau, kad šiuo atžvilgiu turime visiškai pakeisti savo elgesį.
Kaip sakiau, Europoje yra 20 mln. mažųjų įmonių, tačiau taip pat Europoje yra daugiau kaip 20 mln. bedarbių. Žinome, kad didėja socialinatskirtis ir skurdas, ir, siekdami kovoti su šiomis problemomis, mes, taip pat Komisija, turime galėti veikti ryžtingai, kad suteiktume finansavimo priemones mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes būtent jose bus kuriamos Europos darbo vietos.
Ryszard Czarnecki
Pone pirmininke, kalbame apie tikrai itin svarbų ekonomikos sektorių, nes mažosios įmonės kartu su vidutinėmis įmonėmis įdarbina daugiausia Europos Sąjungos darbuotojų. Jos sukuria kur kas daugiau darbo vietų negu didesnės įmonės. Be to, MVĮ, kurios dažnai yra šeimos valdomos įmonės, nuo ekonomikos krizės nukentėjo labiausiai. Pakalbėsiu netgi plačiau ir pasakysiu, kad šio sektoriaus tvirtybės praradimo socialinkaina yra tikrai labai svarbi. Žinoma, gali būti, kad didesnės įmonės ir didžiausi pramonės subjektai veiksmingiau gina savo interesus, tačiau MVĮ turėtų būti apsaugotos, nes iš tikrųjų taip apsaugomi ES valstybių narių piliečiai ir mokesčių mokėtojai. Norėčiau pateikti dar vieną pastabą - norėčiau labai aiškiai pabrėžti, kad ES valstybės narės neturėtų atsakomybės visais klausimais perkelti pačiai Europos Sąjungai. Jos pačios turėtų pasirūpinti MVĮ, tačiau dažniausiai jos to nedaro. Šiuo klausimu pritariu E. Herczog išsakytai nuomonei.
Claudio Morganti
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pastaruosius kelerius metus mažosioms ir vidutinėms įmonėms tapo sunkiau nei kada nors anksčiau gauti paskolas ir lengvai skolintis, kai to labai reikia, ir šiuo atveju reikšmės taip pat turėjo pasaulio finansų krizė.
Iki šiol pagal 2007-2013 m. finansinę programą Europos Sąjungos naudotos priemonės kai kuriose srityse turėjo didelių trūkumų, pvz., išteklių trūkumas ir nedideltaikymo apimtis, dideli administracinio pobūdžio apribojimai, o ką jau kalbėti apie tai, kad jos išbarstytos daugybėje ir skirtingų veiklos krypčių. Naujoje finansinėje programoje turime sutelkti dėmesį į mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomų taisyklių - kurios buvo didžiausia kliūtis mažosioms ir vidutinėms įmonėms - supaprastinamą, ir turiu omenyje, pvz., vieną bendrą informacinį punktą dėl Europos finansavimo skyrimo.
Reikės skatinti naudotis naujomis finansavimo priemonėmis, kurios sudarys sąlygas lengviau gauti lėšų, sukurs tikslias paskolų garantijų schemas ir pirmenybę teiks realiai pagalbai sunkiu pradiniu įmonių, kurios visų pirma daugiausia užsiima inovacijomis ir technologijomis, vystymosi laikotarpiu. Todėl turime visų pirma sudaryti palankiausias sąlygas sektoriui, kuriame dirba daugiau kaip 100 mln. žmonių ir kuris neabejotinai yra svarbiausia ekonomikos augimo ir vystymosi varomoji jėga.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pone pirmininke, pritarsiu bendrai, mano nuomone, Parlamente susiformavusiai nuomonei dėl mažųjų ir vidutinių įmonių ir visiškai pritarsiu išsakytoms mintims, kitaip tariant, kad nuo ekonomikos krizės labiausiai nukentėjo MVĮ.
Taip pat pritariu R. Czarneckiui, kuris sakė, kad tai dažnai mažos, šeimų valdomos įmonės, iš kurių šeimos gauna didžiąją pajamų dalį. Kai nukenčia didelkorporacija, - nes jos taip pat nukentėjo dėl krizės, - tik sumažėja jų pelnas. Tačiau kai nukenčia mažoji įmonė, įmonę valdanti šeima praranda gyvybiškai svarbų pajamų šaltinį.
Todėl norėčiau pasakyti, kad pokyčius turime daryti atsargiai, nes tiek kairiųjų, tiek dešiniųjų pažiūrų priemonės gali pakenkti MVĮ, atsižvelgiant į tai, kur jos nukreipiamos.
Norėčiau pasakyti, kad vien finansinių ir bankų garantijų teikimo nepakaks ir kad mums reikia labiau išplėtoto teisėkūros proceso, - galima sakyti, geresnio bankų sektoriaus reguliavimo, - kad mažosioms įmonėms būtų užtikrintas finansavimas, ir galiausiai nebekelti kažkokių neegzistuojančių lygių sąlygų klausimo, - nes mažos įmonės niekada negali prilygti didelėms įmonėms, - o padėti joms būti išties konkurencingoms, kai susiduria su didele įmone.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, pirmiausia norėčiau padėkoti B. Bendtsenui, nes KIBP programa yra vienas svarbiausių ramsčių įmonių ir finansavimo šioje srityje atžvilgiu. JEREMIE ir JASMINE programos, taip pat jauniems verslininkams skirta Erasmus programa yra itin svarbūs teikiant pagalbą žmonėms, kad šie susipažintų su rinka. Norėčiau padėkoti E. Herczog už jos paramą dėl EIB ir EIF, Europos investicijų fondo ir už jos raginimą didinti finansavimą. Vis dėlto norėčiau paraginti Komisijos narį A. Tajani užtikrinti, kad į 2020 m. keliamus tikslus būtų įtrauktas privalomas reikalavimas dėl 20 proc. dydžio MVĮ kapitalo bazės. Šis reikalavimas bankams jau nustatytas, taigi tas pats turėtų būti taikoma MVĮ. Tai svarbu abiem sektoriams.
Taip pat norėčiau pasiūlyti pelno mokestį nustatyti tik tada, kai pajamos būtų išnešamos iš įmonės. Kitaip tariant, turėtų būti galima pakartotinai investuoti pelną akcinio kapitalo finansavimo forma. Vis dėlto jeigu verslininkas arba darbuotojas pinigus iš įmonės išsineša, toks mokestis turėtų būti taikomas įprasta tvarka.
Galiausiai, mano nuomone, itin svarbi yra galimybnurašyti 5 000 EUR viršijančią skolą. Manome, kad teisskaičiuoti nusidėvėjimą turėtų būti suteikta, jei pelnas nesiekia 5 000 EUR. Siekiant tvarkingo paskolų finansavimo tai būtų geriausias pagrindas nustatyti pusiausvyrą tarp rizikos kapitalo ir akcinio kapitalo.
George Sabin Cutaş
(RO) Pone pirmininke, principas "visų pirma galvokime apie mažuosius", kuriuo grindžiama Europos Komisijos politika verslumo srityje, yra svarbus. Privalome nepamiršti, kad MVĮ sukuria du trečdalius Europos Sąjungos darbo vietų. Vis dėlto dabartinės krizės laikotarpiu MVĮ susiduria su sunkumais, kai nori gauti paskolą, nes bankai jas laiko rizikingomis įmonėmis. Iš tikrųjų, siekiant sumažinti finansavimo apribojimus, reikia kontroliuoti valstybės garantijų schemos naudojimo skatinimą valstybėse narėse ir galimybės gauti Europos investicijų banko grupės teikiamas garantijas suteikimą.
Taip pat pastebime, kad kyla sunkumų teikiant informaciją apie lėšų skyrimo sąlygas ir kai kuriais atvejais - kad nėra administracinių gebėjimų, kurie būtini vietinės reikšmės tarpininkavimui dėl paskolų suteikimo.
2014-2020 m. laikotarpiu Europos Komisija dėmesį turi sutelkti į didesnį donorų ir įmonių santykių skaidrumą ir į galimybę pasinaudoti konsultavimo paslaugomis siekiant suteikti informaciją apie MVĮ skolinimosi galimybes ir joms taikomas sąlygas. Kartu Europos investicijų bankas, kaip ES politikos šalininkas, turi pareigą teikti techninio pobūdžio pagalbą nacionalinėms ir vietos administracijoms, kad verslininkams būtų paprasčiau gauti finansavimą.
Elisabetta Gardini
(IT) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, labai svarbu sutvirtinti visos Europos įsipareigojimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes, kaip buvo minėta anksčiau, jų reikšmir vaidmuo Europos Sąjungos socialinei struktūrai yra labai didelir jos yra tikroji ekonomikos atsigavimo varomoji jėga. Šiomis aplinkybėmis norėčiau priminti, kad 2002-2008 m. 27 šalyse smarkiai augdamos jos sukūr9 400 000 naujų darbo vietų ir jau buvo tapusios varomąja užimtumo jėga. Šiuo metu dėl krizės jos prarado trečdalį darbo vietų, kurias buvo sukūrusios.
Todėl reikia sukurti konkrečias priemones, kuriomis bus sugrąžintas mažųjų ir vidutinių įmonių gebėjimas gaminti ir kurti naujas darbo vietas, nes tai bus naudinga visai visuomenei. Žinoma, viena pagrindinių problemų yra paskolų suteikimas, kurį verslininkai vertina labiausiai. 2010 m. pirmojoje pusėje 18 proc. mažųjų ir vidutinių įmonių bankai atsisaksuteikti paskolas. Ankstesniais metais ši proporcija atitinkamai siek12 proc.; tai Europos centrinio banko atliktos apklausos duomenys.
Būtent galimybgauti paskolą, taip pat administracinio pobūdžio supaprastinimas ir patekimas į rinką bus svarbiausi prioritetai, kurie bus nustatyti Smulkiojo verslo akte, kurį kitą savaitę Romoje pateiks Komisijos narys A. Tajani ir kuriuo mes labai džiaugiamės. Galiausiai norėčiau paminėti, kad esu kilęs iš tos Italijos dalies, - Šiaurės rytų, - kurios išsivystymas ir ekonomikos augimas buvo itin pastebimi būtent dėl sumanios paskolų teikimo tvarkos, kuri galėjo būti pritaikoma atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių augimą. Sekime šiuo pavyzdžiu.
Zoran Thaler
(SL) Pone pirmininke, norėčiau pritarti kolegų Parlamento narių pasiūlymui, kad politikai, valstybės narės ir Europos Sąjunga, dėdami pastangas ekonomikos atsigavimo srityje, didžiausią dėmesį skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
99 proc. visų įmonių Europos Sąjungoje priskiriamos šiai kategorijai ir jos sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų. Taigi, kas kelia susirūpinimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms Europos Sąjungoje? Nepamirškime šio klausimo šiandienos diskusijoje.
Pirmiausia tokioms įmonėms susirūpinimą kelia sąskaitų nesumokėjimas, apmokėjimų drausmės nebuvimas. 90 arba 120 dienų neapmokamos įmonių išrašytos sąskaitos arba, iš tikrųjų, jos neapmokamos niekada. Finansų ir ekonomikos krizšią problemą dar padidino ir, susidūrusios su tokiais sunkumais, MVĮ yra bejėgiškiausios.
Europos Sąjungoje priėmėme naujus teisės aktus. Todėl dabar laikas valstybėms narėms labiau laikytis drausmės, drausmės apmokėjimų srityje. Būtent čia viskas prasideda ir keliauja grandine toliau.
Antra, šioms įmonėms, MVĮ, susirūpinimą taip pat kelia finansų klausimas. Daugelis jų neturėtų jokių finansinių problemų, jeigu būtų apmokamos jų išrašytos sąskaitos. Bankai pasislėpir neatlieka savo funkcijos. Todėl Europos Sąjungos ekonomika auga kur kas lėčiau negu galėtų. Pritariu Komisijos priemonėms, kurias gina A. Tajani, ir raginu Komisiją vykdant savo veiklą sutelkti dėmesį į mažąsias ir vidutines įmones. Atėjo laikas mums bendrai įgyvendinti Smulkiojo verslo akte pateiktas rekomendacijas.
Seán Kelly
Pone pirmininke, atsižvelgiant į aptariamus klausimus, kurie turi realų poveikį ekonomikai, galima sakyti, kad tai gera popietEuropos Parlamentui ir Europos Sąjungai. Aptarėme Paslaugų direktyvą, bendrą patentą ir dabar aptariame naujas paramos MVĮ priemones. Buvo pasakyta, kad MVĮ yra tikrai gyvybiškai svarbios ir kad jeigu kiekviena MVĮ sukurtų po vieną papildomą darbo vietą, Europoje dingtų nedarbas. Daugeliui jų vienos papildomos darbo vietos sukūrimas nesukeltų pernelyg didelių sunkumų, ypač jeigu jos gauna paskolų, tačiau akivaizdu, kad jos negali gauti paskolų.
Kiekvieną savaitgalį susitinku su negalinčiais gauti paskolos verslininkais, visų pirma mano šalyje. Praėjusį savaitgalį susitikau su asmeniu, kuris norėjo MVĮ pasiskolinti 4 000 EUR grynaisiais ir negalėjo paskolos gauti. Taigi mano šalyje padėtis įprastinė. Nepaisant to, kad ECB kapitalizavo bankus, tuo viskas ir baigiasi. Šį klausimą, žinoma, reikia išnagrinėti. To nepakanka.
Girdėjome, jog bankų sistema pernelyg didelė, kad žlugtų. Turėtume pakeisti šį posakį ir sakyti, jog MVĮ sistema pernelyg didelė, kad žlugtų. Jeigu joms suteiksime paskolų ir paramą, kiekviena jų tikrai gali sukurti vieną papildomą darbo vietą ir dėl vienos papildomos darbo vietos mums pavyks išbristi iš ekonomikos nuosmukio, kurį patiriame. Tai nėra pernelyg didelis prašymas ir šį vakarą aptardami naujas paramos MVĮ priemones imdamiesi šių veiksmų galime daug pasiekti.
Elena Băsescu
(RO) Pone pirmininke, paramos teikimas MVĮ ir verslininkams yra būdas išsikapstyti iš finansų krizės. Patekimo į bendrąją rinką užtikrinimas ir Smulkiojo verslo akto įgyvendinimo pagerinimas turi būti prioritetai nacionaliniu ir ES lygmenimis. Norėčiau pasakyti, kad dabartinėmis priemonėmis dar nebuvo išspręstos problemos, trukdančios MVĮ plėtrai. Iš tikrųjų 23 mln. Europos MVĮ tikisi teigiamų Komisijos veiksmų.
Dar vienas svarbus aspektas taip pat yra alternatyvių finansavimo šaltinių sukūrimas. Turi būti patvirtintos iniciatyvos, kuriomis siekiama pagerinti galimybes pasinaudoti kapitalo rinka ir sukurti geresnes mokesčių paskatas investuotojams. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į inovatyvioms įmonėms skirtą plataus masto finansavimą. Rumunijos vyriausybturi priimti programą, skatinančią jaunus verslininkus kurti ir plėtoti labai mažas įmones. Tai nauja specifinpriemonė, numatyta vyriausybės iniciatyvų pakete, kuriomis siekiama paskatinti verslo sektorių.
Zigmantas Balčytis
(LT) Smulkaus ir vidutinio verslo finansavimas išlieka labai didelproblema. Nepaisant priemonių, kurių buvo imtasi, padėtis šiame svarbiame sektoriuje ir šiandien yra kritiška.
Manau jūs esate susipažinę su tarptautinės organizacijos "Bankwatch" tyrimo ataskaita, kurioje analizuojamas Europos investicijų banko paskolų skirstymas keturiose valstybėse narėse. Iš ataskaitos matyti, kad iki šiol Europos investicijų banko suteiktos paskolos iš esmės buvo naudingos tik patiems bankams, jiems buvo skirta 15 mlrd. eurų ir duotas terminas surasti įmones, kurioms reikalinga ši parama.
Nerimą kelia tai, kad nors pinigai iš Europos investicijų banko buvo gauti, tačiau komerciniai bankai sugriežtino kreditų išdavimo sąlygas smulkioms įmonėms, o tais pinigais daugiausiai buvo finansuojamos stambios ir klestinčios įmonės.
Manau, kad tokia situacija parodo, jog šioje srityje yra reikalinga daug griežtesnkomercinių bankų priežiūra ir kontrolir Europos Komisijos vaidmuo taip pat turi būti didesnis, kad šia pagalba nebūtų piktnaudžiaujama.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, norėčiau pasidžiaugti Komisijos pareiškimu dėl ES priemonių peržiūros siekiant suteikti pagalbą MVĮ finansų srityje. Akivaizdu, kad paskolų sąnaudos, iš tikrųjų galimybjas gauti, išlieka vieninteldidžiausia problema, su kuria MVĮ sektorius susiduria Europoje ir iš tikrųjų mano paties šalyje, Airijoje.
Daugelis gyvybingų įmonių ir toliau susiduria su sunkumais, norėdamos priimtina kaina gauti bankų paskolą. Tai nepriimtina. Galiu kalbėti tik apie savo šalį, tačiau atsižvelgus į paramą, kurią MVĮ sektorius gavo iš mokesčių mokėtojų Airijoje, galima sakyti, kad tai sektorius, kuris yra ekonomikos augimo varomoji jėga. Būtent privačiajame sektoriuje kuriamos darbo vietos. Komisijoje, Parlamente ir Taryboje mes tik sukuriame investavimui palankią ekonominę aplinką ir turime tai daryti toliau.
Džiaugiuosi, kad Komisijos narys kalbėjo apie lankstumą ir tvirtino, kad prieiga prie kapitalo neturėtų būti biurokratinė, tačiau jis tiesiog perteikia Komisijos Pirmininko teiginį, išsakytą jo pranešime apie Sąjungos padėtį. Turime atidžiai stebėti, kas vyksta, nes Pirmininkas nurodė, kad Europos įmonių dėka pert metus sutaupysime 38 mlrd. EUR. Turime užtikrinti, kad šioms mažosioms įmonėms būtų teikiama pagalba, nes jos padės sukurti darbo vietas ir sumažinti nedarbą.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, daugelyje Europos Sąjungos šalių daugelio labai mažų įmonių ir smulkiųjų įmonių padėtis yra kritinė, nes dėl ekonomikos krizės ir neoliberalios politikos priemonių jos nukentėjo labiausiai. Portugalijoje dešimtys tūkstančių mažųjų, šeimų valdomų, įmonių, t. y. mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), įvairiuose sektoriuose - pramonės, prekybos, paslaugų ir žemės ūkio sektoriuose - nutraukia veiklą, taip padidindamos nedarbą ir skurdą.
Problemos dėl bankų paskolų, biurokratijos ir sunkumų norint gauti ES paramą, kurias visų pirma patiria šios labai mažos įmonės ir mažosios įmonės, slopina didelių vietovių ekonominį vystymąsi ir trukdo didėti užimtumui. Todėl būtina visiškai pakeisti politiką šiose vietovėse, kad šioms MVĮ parama būtų teikiama veiksmingai, ir turi būti užtikrinta, kad finansų sistemoje nedelsiant būtų sudarytos sąlygos MVĮ gauti paskolas bei pakankamą ES paramą.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Europos Sąjungoje visada pernelyg daug giriamasi mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis kaip ekonomikos varomąja jėga ir kaip pagrindiniu užimtumą užtikrinančiu veiksniu visų pirma todėl, kad darbdaviai neatleidžia savo darbuotojų iš karto net ir ekonomikos nuosmukio laikotarpiais. Kartu šios įmonės dešimtmečius yra pernelyg alinamos biurokratizmo ir taip pat susiduria su sunkumais visoje ES teikiamų subsidijų atžvilgiu. Popieriuje matome daug iniciatyvų dėl MVĮ. Tačiau praktikoje mažosios ir vidutinės įmonės negali prieiti prie kapitalo dėl sistemos "Bazelis II", o dabar ir dėl sistemos "Bazelis III".
Inovacijos yra gyvybiškai svarbios MVĮ išgyvenimui ateityje. Vis dėlto inovacijoms reikia pinigų ir mokslinių tyrimų. Žinoma, pagirtina, kad pagal ES viešųjų pirkimų taisykles MVĮ ateityje bus skiriamas didesnis dėmesys ir kad joms bus sudarytos geresnės sąlygos gauti ES finansavimą mokslinių tyrimų srityje. Vis dėlto faktas tas, kad daugelis MVĮ gali nesulaukti, kol šios ilgai aptarinėtos priemonės duos naudos, nes jos bus priverstos dėl finansavimo trūkumo nutraukti veiklą.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pone pirmininke, kaip žinote, Rumunijoje MVĮ susiduria su maždaug panašiomis problemomis, kokių šiuo specifiniu ir sunkiu laikotarpiu kyla ir kitose valstybėse narėse. Vis dėlto tai aspektai, susiję su MVĮ galimybių gauti finansinę paramą pagerinimu, kurios pirmiausia susijusios su techninio pobūdžio pagalbos, skirtos galimybėms pasinaudoti finansinėmis priemonėmis, teikimu, visų pirma finansinėmis priemonėmis, skirtomis gebėjimams mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje pagerinti.
Manau, kad reikia suteikti daugiau galimybių gauti kokybišką informaciją ir kompetentingas paslaugas. Norėčiau jums priminti, kad per praėjusį rugsėjo mėn. vykusį plenarinį posėdį Europos Komisijos atstovas tvirtinto, jog 2011 m. planuojama internete sukurti mokymosi platformą, specialiai skirtą MVĮ. Taip siekiama sudaryti geresnes galimybes MVĮ dalyvauti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektuose ir pasinaudoti jų rezultatais internete teikiant nemokamus mokymus, konkrečiam vartotojui pritaikytą informaciją ir sukuriant bendravimo forumą. MVĮ vadovų mokymas, kaip naudotis finansinėmis priemonėmis, gali ne tik paremti atitinkamas procedūras ir mažinti biurokratiją, bet ir padėti pasiekti veiksmingesnius rezultatus.
Giovanni Collino
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos nario A. Tajani kalba labai nudžiugino. Jis dar kartą pabrėžypatingos svarbos aspektą: kad mažosios ir vidutinės įmonės yra laikomos ir naudojamos kaip gamybos modelis, taigi, kaip socialinis modelis, nes jos laikomos pagrindiniu veiksniu užimtumo srityje.
Ekonomikos krizė, kurią išgyvename, yra ne laikina, bet struktūrinio pobūdžio ir yra susijusi su rinkų pokyčiais, kurie yra dar vienas globalizacijos pavyzdys. Mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. Europos pramonės visos struktūros. Rezoliucijos projekte atkreipiamas dėmesys į kai kuriuos neišvengiamus reikalavimus, t. y.: kokybiškesninformacija, geresnprieiga prie kapitalo ir mažesnbiurokratija, kad būtų galima lengviau orientuotis su galimybėmis gauti Europos Sąjungos paramą susijusiais klausimais.
Kaip ką tik patvirtino pats Komisijos narys, būtinas didesnis supaprastinimas ir lankstumas, taip pat būtina skirti daugiau lėšų inovacijoms ir moksliniams tyrimams; būtina, kad Europos Komisija parengtų naujas gaires, kurios būtų aiškesnės ir suprantamesnės, kad mažosios ir vidutinės įmonės galėtų lengviau susipažinti su naudinga informacija; ir būtina nauja perspektyva dėl skolinimo. Krizės laikotarpiu nesąžininga, kad nukentėtų tik mažosios ir vidutinės įmonės, o bankų sistema ir toliau dirbtų pelningai ir pelną didintų.
Svarbu užtikrinti, kad naujoje Europos Komisijos programoje būtų atsižvelgta į šiuos reikalavimus, kad strategija "Europa 2020" nebūtų tiesiog bevertpriemonė, o joje būtų numatytos priemonės, tinkamos savo išsikeltiems tikslams pasiekti.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Pone pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad vis dar nepašalintos kliūtys, trukdančios MVĮ vystytis, kurti darbo vietas ir vykdyti inovacijas Europoje. Todėl manau, kad turi būti patobulintos Europos Komisijos specifinės strategijos, priemonės ir veiksmų planai. 23 mln. MVĮ laukia teigiamų pokyčių tokiose srityse, kaip viešieji pirkimai, vėluojančių mokėjimų problemos sprendimas, profesinio mokymo prieinamumas, parama verslumui ir patobulinimams mokesčių ir finansavimo srityse.
Paramos MVĮ ir verslininkams teikimas yra būdas išbristi iš finansų krizės. Nacionalinio ir ES lygmens prioritetais turėtų būti laikomas reglamentų ir MVĮ galimybių patekti į bendrąją rinką ir gauti finansavimą pagerinimas, taip pat geresnio Smulkiojo verslo akto įgyvendinimo užtikrinimas.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pone pirmininke, pagrindinsąlyga, būtina sėkmingai politikai įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, atžvilgiu, yra tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas. Laisvas prekių judėjimas reiškia, kad įmonės turi prieigą prie didesnio skaičiaus galimų vartotojų, tačiau jos taip pat turi būti pasirengusios didesnei konkurencijai. Bendrąją rinką reglamentuojančius teisės aktus reikia nuolat atnaujinti, siekiant užtikrinti, kad visoms Europos Sąjungos įmonėms būtų sudaromos vienodos sąlygos. Labai svarbu stebėti valstybių narių ketinimus apsaugoti savo pačių nacionalinę pramonę.
Visi teigiame, kad mažosios ir vidutinės įmonės yra šiuolaikinės Europos ekonomikos pagrindas, kad jos yra pagrindinis ekonomikos augimo veiksnys, kad šiame sektoriuje dirba du trečdaliai Europos Sąjungos dirbančių asmenų ir kad šiame sektoriuje sukuriama trečdalis ES BVP. Turėkime omenyje, kad sunki MVĮ padėtis pirmiausia turi įtakos jose dirbančių žmonių turtui, nes daugiausia tai yra šeimos įmonės. Šios įmonės veiklą nutraukia tik vėliau, tad atrodo, kad daugelis jų į krizę reaguoja lėtai, tačiau tai nereiškia, kad krizneturėjo poveikio jų ekonominei būklei.
Galiausiai norėčiau pasakyti, kad šiam sektoriui reikia teikti ypatingą paramą siekiant paskatinti diegti novatoriškus metodus - ir šią paramą turėtų teikti Europos Sąjunga.
Antonio Tajani
Pone pirmininke, šio vakaro diskusija pabrėžė, kaip buvo galima numanyti pagal rezoliucijos projekto tekstą, puikų Parlamento ir Komisijos ketinimų derėjimą - tikrajai ekonomikai skirti daugiausia dėmesio ekonomikos politikos srityje, siekiant išbristi iš ekonomikos krizės, ir ypatingą dėmesį skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios yra mūsų ekonomikos šerdis.
Europos Komisija yra visiškai įsipareigojusi bandyti politinius sprendimus paversti konkrečiais darbais ir visiškai neatsitiktinai su Parlamento ir Tarybos parama priėmėme direktyvą dėl kovos su pavėluotais mokėjimais, kuri itin svarbi mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Dabar turime paraginti valstybes nares sparčiau perkelti direktyvą į savo nacionalinę teisę (tam jos turi 24 mėnesius nuo šio spalio mėn.), nors aš norėčiau, kad valstybės narės į nacionalinę teisę sparčiau perkeltų direktyvą, kuri taip pat turi tiesioginį poveikį galimybėms atgauti negrąžintas skolas, kad šios galėtų būti panaudojamos inovacijoms. Įsigaliojus direktyvai į apyvartą bus paleista maždaug 180 mlrd. EUR.
Tačiau to nepakanka. Vasario 23 d. Komisija priims peržiūrėtą Smulkiojo verslo aktą, susijusį su parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kuriame numatytos tam tikros priemonės, įskaitant bendrą informacinį punktą dėl finansavimo skyrimo, kuris bus vienas iš valstybėms narėms teiktinų pasiūlymų. Be to, pakviesime valstybes nares ir visas vietos valdžios institucijas pasiūlyti poną arba ponią MVĮ.
Vasario 16 d. į naujas generalinio direktoriaus pavaduotojo pareigas Europos Komisijoje paskirsiu Danielį Calleją. Jis bus atsakingas už Smulkiojo verslo akto taikymo stebėseną ir tikrinimą ir Europos MVĮ bus kontaktinis asmuo Komisijos politikos klausimais. Smulkiojo verslo akte, kurį, įsidėmėkite, turėtume priimti 23 d., visos valstybės narės raginamos padaryti tą patį ir tą patį pakviesime padaryti visas teisėkūros teisę turinčias vietos bendruomenes.
Kalbant apie finansavimą, nesumokėtų skolų likučio atgavimo problemą, apie kurią jau kalbėjome nagrinėdami direktyvą dėl kovos su pavėluotais mokėjimais, ir mažųjų arba vidutinių įmonių galimybių gauti prašomas arba norimas paskolas problemą galima išspręsti tik intensyvinant paskolas teikiančių institucijų ir įmonių, taip pat Europos investicijų banko, bendravimą. Todėl pritariu siūlymams tų, kurie pritaria, kad šiuos santykius reikia plėtoti, taip pat pašalinti kliūtis, dėl kurių praeityje, visų pirma krizės laikotarpiu, buvo atidėta garsiųjų 30 mlrd. EUR išmoka, skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir kurią dėl problemų atliekant pervedimus nacionalinėms kredito įstaigoms MVĮ gavo vėliau.
Norėčiau pasakyti, kad pirmajame susitikime MVĮ finansiniame forume buvo atkreiptas dėmesys būtent į šias kliūtis tarp Europos investicijų banko ir nacionalinių kredito įstaigų. Šerpai dirba ir kitame susitikime bus pateikti tam tikri pasiūlymai siekiant pabandyti mažosioms įmonėms sudaryti lengvesnes sąlygas gauti kreditus.
Žinoma, pastangos jau dedamos siekiant supaprastinti konkrečius klausimus, ir norėčiau pateikti vieną tokį pavyzdį. Kalbant apie REACH reglamentą, pasirūpinau, kad į kiekvieną Europos Sąjungos kalbą būtų išverstos taikymo taisyklės, kurios yra gana techniškos. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms tai buvo aiškus ženklas, kad joms nereikia samdyti techninės anglų kalbos arba chemijos technologijų eksperto. Iš esmės panaikinome registracijos mokestį: labai mažoms įmonėms REACH registracijos mokestį sumažinome 90 proc. ir 60 proc. mokestį sumažinome mažosioms įmonėms. Tai konkretūs dalykai, kurie taip pat susiję su paprastinimu.
Žinoma, mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomas testas, kuris įsigaliojo kartu su Smulkiojo verslo aktu, yra ir toliau taikomas. Jį turėtume palikti ir griežtai taikyti. Konkurencingumo testas, žinomas kaip tinkamumo patikrinimas, kurį įvedėme dokumentu dėl pramonės politikos, kuris taip pat susijęs su konkurencingumu ir galiojančiais teisės aktais, taip pat akivaizdžiai ir tikrai padės mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Norėčiau pasveikinti P. Rübigą ir džiaugiuosi Parlamento kvietimu ir parama dėl didesnio finansavimo skyrimo kitai KIBP II.
Galiausiai galiu jus tik patikinti dėl savo įsipareigojimo, kadangi pritariu visoms išsakytoms mintims. Kaip ir sakydavau pasitaikius progai išsakyti savo nuomonę MVĮ politikos klausimu, galiu patvirtinti, kad svarbiausias mano prioritetas bus siekti, kad biurokratinės kliūtys, kreditų prieinamumas ir paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms politika būtų pagrindiniai Komisijos nario, atsakingo už pramonę ir verslumą, darbotvarkės klausimai artimiausius kelerius metus, t. y. iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos. Mano nuomone, Europos Parlamento parama itin svarbi yra ir dėl to, kad, kaip jau sakiau pradėdamas atsakymą, jūsų ir mano nuomonės visiškai sutampa.
Pirmininkas
Gavau vieną pasiūlymą dėl rezoliucijos, pateiktos pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 punktą.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2011 m. vasario 16 d., trečiadienį, vidurdienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Ioan Enciu
raštu. - Europos Sąjungoje visuotinai sutariama, kad MVĮ reikia geresnių, labiau tiesioginių galimybių gauti finansavimą. Kaip pabrėžta komunikate "Europa 2020", finansų krizsumažino Europos ekonomikos augimo potencialą. Galima sakyti, kad Europoje poveikis realiai ekonominei veiklai pasireišklabiau dėl didelio MVĮ rėmimosi bankų paskolomis. Kad MVĮ išbristų iš krizės, reikia toliau remti bei plėtoti akcijų rinkas ir mažas inovatyvias įmones. Praėjusių metų gegužės mėn. įsteigtas MVĮ finansinis forumas buvo teigiamas žingsnis siekiant pagerinti MVĮ finansines galimybes ir jų gyvybingumą Europoje ateityje. Manau, kad 2009 m. daugiau kaip 1,8 mln. MVĮ buvo suteiktos paskolų garantijos. Nepamirškime, kad MVĮ yra Europos ekonomikos varomoji jėga. Labai svarbu, kad skolinimasis iš bankų nedelsiant būtų sugrąžintas į įprastinį lygį. Europa turi dėti pastangas siekdama prioriteto tvarka sukurti gyvybingą įmonių kapitalo rinką.
Małgorzata Handzlik
Dėl krizės finansų rinkoje sumažėjo mažųjų ir vidutinių įmonių galimybės gauti finansavimą. Su itin dideliais sunkumais norėdamos gauti finansinę paramą susiduria naujos ir inovatyvios įmonės, kurių veikla laikoma rizikinga. Ekonomikos atsigavimas daugiausia priklausys nuo MVĮ, kurios, šiaip ar taip, sudaro 99 proc. visų įmonių, galimybių vystytis. Todėl pritariu šiandienos iniciatyvai dėl ES priemonių peržiūros, siekiant paremti MVĮ finansavimą per kitą programavimo laikotarpį. Visų pirma įmonėms, dirbančioms novatoriškų metodų srityje, finansavimas turėtų būti suteiktas nauja forma. Taip pat manau, kad administracinių procedūrų paprastinimas ir galiojantys reglamentai padės veiksmingiau valdyti Europos programas, sukurtas atsižvelgiant į MVĮ, taip pat padės nemažai sutaupyti pačioms MVĮ, kurios mažiau laiko atiduos administravimui ir daugiau laiko skirs projektams, su kuriais dirba.
Filip Kaczmarek
Labai džiaugiuosi pasiūlymu dėl rezoliucijos ir diskusijomis dėl ES priemonių MVĮ finansinei paramai. Remti MVĮ svarbu, nes šios įmonės svarbios dabartinei ir ateities Europai. MVĮ yra itin reikšmingos siekiant išlaikyti mūsų konkurencingumą, atsigauti po krizės, kurti naujas darbo vietas ir didinti Europos ekonomikos inovatyvumą. Turime remti MVĮ finansavimą, tačiau Europos Sąjunga gali ir turėtų imtis kitų paramos šiam sektoriui veiksmų. Kalbu apie būtinybę sumažinti administracinio pobūdžio ir biurokratinę naštą. MVĮ turi įstengti savo veiklą vykdyti be kliūčių ir greitai veikti. Jungtinėse Valstijose yra vietų, kur įmonės steigimas užtrunka 10 minučių. Jeigu norime išnaudoti europiečių verslumo galimybes, turime pagerinti verslo veiklos sąlygas ir panaikinti apribojimus Europos rinkoje, o tai šiandien reikštų, kad išnaudojame ne visas vystymosi galimybes. MVĮ yra ekonominis modelis, kuris labai veiksmingas ir naudingas socialinio vystymosi atžvilgiu. Daugelyje skurdžių ir besivystančios ekonomikos šalių šio sektoriaus nėra arba ten jis labai silpnas. Tai netiesioginis didelės šio sektoriaus reikšmės visai ekonomikai ir gyvenimo kokybei kai kuriose šalyse įrodymas. Dėkoju.
Vilja Savisaar-Toomast
Gera matyti, kad, ypač atsižvelgdama į kitą programavimo laikotarpį, Europos Komisija svarsto galimybes peržiūrėti ES išteklius mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) remti. Vis dėlto reikia pasakyti, kad visų pirma papildoma pagalba MVĮ buvo reikalinga pastaruosius pustrečių metų, nes daugelis jų dėl ekonomikos nuosmukio susidūrsu likvidumo problemomis. Aiškiai sakant, bankai atsisaksuteikti paskolas MVĮ arba jas suteiktaikydami itin aukštas palūkanų normas, o tai dar labiau pablogino šių įmonių padėtį. Estijoje ir visoje Europos Sąjungoje MVĮ sudaro 99 proc. visų įmonių, o labai mažos įmonės sudaro 83 proc. visų įmonių Estijoje ir maždaug 92 proc. visų įmonių ES. Todėl svarbu, kad konkrečiai šiai daugumai įmonių būtų suteiktos, visų pirma sunkiais krizės metais, finansinės priemonės. Tikrai tikiuosi, kad Europos Sąjunga ir MVĮ greitai atgaivins ekonomiką ir kad būsime geriau pasirengę bet kokiai krizei ateityje. Dabartinės ekonomikos krizės, prieš kurią kilo finansų krizė, poveikį labai padidino dėl bankų pozicijos ekonomikos krizės laikotarpiu sumažėjęs MVĮ likvidumas. Daugiau kaip du trečdaliai verslininkų dirba MVĮ ir du trečdaliai papildomų pajamų sukuriama šiose įmonėse. To pamiršti negalima ir todėl turime kovoti dėl šių įmonių gerovės.
Olga Sehnalová
Visų pirma ES paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) priemonės turėtų būti lanksčios ir kuo mažiau biurokratiškos. Bankai ir toliau nėra linkę finansuoti rizikingesnių verslo planų, įskaitant naujai sukurtas įmones ir novatoriškus produktus. Todėl finansavimo prieinamumas yra viena didžiausių kliūčių, su kuriomis šiandien susiduria MVĮ. Todėl reikia sustiprinti įvairius įmonių mikrofinansų paramos būdus ir užtikrinti geresnį koordinavimą bei atskirų esamų programų tarpusavio sąsajas. Vis dėlto finansavimo prieinamumui taip pat trukdo sudėtingumas ir išlaidos bei pernelyg dideli administracinio pobūdžio reikalavimai, keliami dėl gana nedidelės paramos sumos. Taip pat manau, kad svarbu kelti bendrą informuotumo apie esamas galimybes ir ES MVĮ rėmimo priemones lygį.
