Paaiškinimai dėl balsavimo
Sakytiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Hubert Pirker
(DE) Pone Pirmininke, iš pradžių jūsų nesupratau. Balsavau už šį pranešimą, nes šiuo nauju reglamentu siūloma pusiausvyra tarp griežtų antiteroristinių priemonių ir keleivio teisių.
Norėčiau atkreipti dėmesį į klausimą, kuris nebuvo sėkmingai išspręstas. Jis susijęs su skysčių vežimo taisyklėmis. Žinome, kad turi būti taikomos terorizmo prevencijos priemonės, bet šios priemonės sukelia keleivių pyktį, o atskiri oro uostai labai skirtingai interpretuoja taikomas taisykles. Taip ir neaišku, ar tokia priemonyra efektyvi. Labai dėl to abejoju, nes teroristai jau seniai kuria naujas strategijas ir ieško kitų būdų.
Tikiuosi, kad bus priimtas toks pataisymas: arba kontrolės procedūros standartizuojamos, arba tokios priemonės nebus taikomos siekiant neversti keleivių laikytis priemonių, kurios yra visiškai neefektyvios.
Bernard Wojciechowski
(PL) Pone Pirmininke, balsavau už Costa pranešimą. Nuo Reglamento (EB) Nr. 2320/2002 priėmimo praėjo beveik šešeri metai. Du su puse metų praėjo nuo jo įsigaliojimo. Rūpestis dėl keleivių saugos oro uostuose ir pačiuose lėktuvuose vis dar yra labai svarbus klausimas. Civilinės aviacijos apsauga labai padidina skrydžių kainą ir sumažina kelionės patogumą. Išlaidos apsaugai yra kitas klausimas, šios išlaidos turi būti kaip įmanoma skaidresnės, o vartotojai privalo žinoti, kur ir kaip leidžiami jų pinigai, sumokėti už lėktuvo bilietą. Lėšos, skirtos apsaugai turėtų būti leidžiamos tik apsaugai. Šie pinigai neturi būti naudojami jokiais kitais tikslais.
Jan Bųezina
(CS) Pone Pirmininke, balsuodamas dėl bendrųjų taisyklių reglamento pasiūlymo aš susilaikiau, nes manau, kad jis turi silpnų vietų. Pati rimčiausia iš jų yra skrydžio įgulos patikimumo nustatymas, kuris reglamente nėra apibrėžtas ir vėliau bus reglamentuojamas atskirai. Atsižvelgiant į patvirtintą formuluotę, įsigaliojus reglamentui jis bus slaptas ES dokumentas ir jo informacija nebus viešai pasiekiama. Gali nutikti taip, kad net asmenys, kurių pareigos apibūdinamos šiame dokumente, negalės gauti prie jo prieigos. Taip būtų pažeistas teisinio aiškumo principas. Tai taikoma ir patariamosios grupės veiklai, kurią nustatys Komisija ir Komitetas. Patariamąją grupę sudarys Europos organizacijos, tiesiogiai susijusios su aviacijos sauga. Komitetui nedera vien tik informuoti susijusius asmenis, bet nesuteikti jiems prieigos prie informacijos. Kviečiu priimti atvirumo ir skaidrumo principus gerbiantį sprendimą.
Hubert Pirker
(DE) Kiek tai susiję su naujojo instituto tikslais man jis atrodo visiškai pateisinamas ir pagrįstas, todėl aš palaikau pranešimą ir tokio instituto įkūrimą.
Europos Sąjunga, kaip ir mes, privalo sunkiai dirbti, kad galėtų sėkmingai dalyvauti technologijų konkurencijos kovoje su kitomis ekonominėmis sritimis, bet - manau šis punktas yra svarbiausias - norėčiau paprašyti Komisijos dar kartą patikrinti 32 agentūrų paskirtį ir efektyvumą ir uždaryti tas, kurios nebėra naudingos ir dirba neefektyviai atsižvelgiant į mokesčių mokėtojų pinigus.
Tikiuosi - ir tai yra pageidavimas Komisijai, kuri susirinks šią popietę ir į kurios darbotvarkę įtrauktas šis klausimas - kad Komisija šiandien susikaups ir pagaliau patvirtins šiuos efektyvumo patikrinimus.
Zuzana Roithová
(CS) Sveikinu faktą, kad praėjus trims metams mes įkursime Europos inovacijų ir technologijų institutą. Džiaugiuosi, kad institutas nebus "superuniversitetas", bet sudarys inovacijų plėtros tinklą, kuris padės aktyviau taikyti mokslinius tyrimus pramonės ir sveikatos apsaugos srityse. Tokie ryšiai turėtų smarkiai padidinti verslo sektoriaus investicijas į mokslą. Pradėjus augti Europos registruojamų patentų skaičiui ir besivejant JAV bei Japoniją žinosime, kad mums pavyko. institutas turėtų būti įkurtas naujoje valstybėje narėje. Čekijos Respublika yra geriausiai pasiruošusi valstybkandidatė: joje jau įrengtas konferencijų centras, skirtas mokslininkams ir verslo atstovams. Charles universitetas yra senosios ir naujosios Europos bendrojo švietimo šaknų simbolis.
Tomáš Zatloukal
(CS) Balsavau už Europos inovacijų ir technologijų instituto įsteigimą. Tvirtai tikiu, kad jis padės skatinti valstybių narių konkurencingumą įtraukdamas bendradarbiaujančias organizacijas į integruotą veiklą inovacijų, plėtros ir mokslinių tyrimų srityse aukščiausiu tarptautiniu lygiu. Tikiuosi, kad EIT taps pavyzdiniu inovacijų valdymo centru ir skatins naujas bendradarbiavimo formas tarp dalyvaujančių organizacijų, universitetų ir privataus sektoriaus atstovų, įsitraukusių į mokslinių tyrimų žinių trikampį. Įsivaizduoju, kad EIT įgaus pasaulinę šlovę ir pasiūlys patrauklią aplinką patiems talentingiausiems asmenims š viso pasaulio.
Hannu Takkula
(FI) Pone Pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjui Paasilinna už jo puikų darbą.
Balsavau už šį pasiūlymą. Kai tik šis pasiūlymas buvo įtrauktas į diskusijų temų sąrašą, turėjau kelias progas aptarti jį su Komisijos Pirmininku ir vis dar manau, kad yra svarbu, jog pagrindinis prioritetas yra stiprinti esamus universitetus ir jų galimybes pasitelkiant tinklus. Institutai neturėtų būti kuriami vien tik dėl jų pačių. Labai svarbu užtikrinti, kad Institutas būtų koordinuojančia institucija ir kad mokslinių tyrimų galimybės nebūtų atimtos iš esamų universitetų bei mokslinių tyrimų institutų, kurie gali pasigirti puikiais darbo rezultatais.
Naujasis institutas galėtų koordinuoti Europos inovacijas ir technologijas bei kurti papildomą vertę. Instituto reikia, bet, kaip jau sakiau, svarbiausiu klausimu turėtų būti jo turinys, o ne organizavimas. Manau, kad jį galima būtų kurti Lenkijoje ar kur nors kitus, bet tikrai nederėtų pamiršti jo turinio.
Syed Kamall
Pone Pirmininke, aš atstovauju Londonui, puikiausiam pasaulio miestui ir nuostabiausios pasaulio valstybės sostinei. Mano mieste veikia keli novatoriški universitetai, todėl, tikriausiai, manote, kad balsavau už šį pranešimą, bet iš tikrųjų aš balsavau prieš jį. Norėčiau paaiškinti, kodėl.
Thomas Dolby, dainų kūrėjas, kartą dainavo, "Ji apakino mane mokslu". Kaip sakgrupės "2 Unlimited" nariai, "skaitmeninrevoliucija ir techniniai sprendimai pridaro vis daugiau nesusipratimų". Manau, kad ir kokie vertingi būtų šie žodžiai, jie tinka EIT. Komisija teisi sakydama, kad moksliniai tyrimai Europoje yra sėkmingi, bet trūksta inovacijų. Bet kur gimsta inovacijos?
Negalima sukurti inovacijų steigiant daugiau struktūrų ir daugiau pastatų. Nepavyks sukurti inovacijų ir dubliuojant esamas pastangas. Aiškiai matome, kad EIT sieks kartoti Masačiusetso technologijų instituto, esančio JAV, sėkmę neišstudijavus MIT verslo sėkmės modelio. Todėl aš balsavau prieš.
Christopher Heaton-Harris
Pone Pirmininke, visų pirma norėčiau apibūdinti istorinį EIT kontekstą. Kai pirmą kartą išgirdau apie EIT, mes kalbėjome apie tai, ką būtų galima daryti su tokiu pastatu, nes Parlamentas įsikūręs dviejuose rūmuose ir jei mes atlaisvintume šį pastatą, kokiais tikslais jis būtų naudojamas Strasbūre? Pagrindinmintis buvo įkurti Strasbūre pasaulinio lygio universitetą.
Deja, Strasbūre jau veikia pakankamai geras universitetas ir jiems ši mintis nelabai patiko. Strasbūras nenorėjo prarasti šios institucijos. Daug apie tai diskutavome, nors Parlamentas pats turėtų priimti sprendimą šiuo klausimu.
Tačiau mintis užgimir mes skyrėme tą milžinišką šimtų milijonų eurų, kuriuos ruošiamės išleisti, biudžetą, dubliuodami jau atliekamus darbus. Tai priverčia susimąstyti apie tokio projekto prasmę. Ar Europa bando įkurti tai, ko jai nereikia, nes jau turi tokią instituciją? Ar Europai reikia tokios patirties? Ar mes norime išleisti daugybę pinigų naujam pastatui, nors galėtume koordinuoti veiksmus panaudodami puikius Oksfordo, Kembridžo ir kitų gerų visame žemyne esančių universitetų pavyzdžius?
Zuzana Roithová
(CS) Dėkoju, pone Pirmininke. Nors neatstovauju JK, remiu 162 milijonų eurų paramos skyrimą JK vykusio potvynio padariniams, kurie siek4,6 milijardo eurų, šalinti.
Tačiau man kyla dvi abejonės. Visų pirma, mes priimame šį sprendimą tik praėjus devyniems mėnesiams. Antra - atsižvelgiant į susijusias taisykles, paramos siekia ir kitos Europos šalys, pavyzdžiui, Graikija. Manau, reikia įkurti du fondus: vieną skirtą ES poreikiams ir vieną kitoms šalims, kad išvengtume situacijos kai nebeturėsime lėšų padėti neturtingoms šalims. Antra, pagal fondų taisykles pirmenybteikiama didelio masto nelaimėms. Tačiau turėtume padėti ir mažesniems regionams. Solidarumas neteikia pirmenybės dydžiui. Ponios ir ponai, norėčiau, kad būtų peržiūrėtos taisyklės.
Glyn Ford
Pone Pirmininke, man labai džiugu, kad Parlamentas iš Europos solidarumo fondo nori skirti 162 milijonus eurų skirtų praeitų metų vasarą mano regione ir kitur vykusio potvynio padariniams šalinti.
Kaip žinome, šie pinigai skiriami infrastruktūros projektams, kelių, tiltų, geležinkelių, ligoninių ir kitų institucijų taisymui, bet tuo pačiu, jungtinės karalystės vyriausybei bus sudaryta galimybskirti pinigų kitoms sritims. Tūkstančiai žmonių vis dar gyvena laikinojo prieglobsčio sąlygomis, o daug parduotuvių ir gamyklų vis dar uždarytos.
Todėl labai džiaugiuosi, kad buvo skirta pinigų iš Europos Sąjungos solidarumo fondo ir tikiuosi, kad Gloucestershire ir kitų vietų gyventojams tai bus naudinga pagalba.
Pirmininkas
Noriu raštu pateikti paaiškinimą dėl balsavimo Yorkshire ir Humber gyventojų vardu, taip kaip jį žodžiu pateikponas Ford.
Zuzana Roithová
(CS) Aš rėmiau biudžeto, skirto Galileo programai, skyrimą - administracinio valdymo išlaidų biudžeto, kaip pateikiama peržiūrėtame Komisijos pasiūlyme. Dar rėmiau priedą, pagal kurį, atsižvelgiant į Galileo biudžetą, 2 milijonai eurų iš vykdymo srities skiriami administracinio pobūdžio sričiai.
Pinigai skirti finansuoti tolesnės rizikos valdymo schemas, Intelektinės nuosavybės teisių strategijos apibrėžimą ir šiuolaikiškos navigacijos rinkas. Tvirtai remiu šį pasiūlymą. Nerimą kelia tai, kad sausio 29 d. Pramonės, mokslinių tyrimų ir energijos komitetas didele dauguma patvirtino aštuonis priedus, pagal kuriuos Galileo priežiūros institucija neteko teisinio pagrindo dėl priimto Galileo ir EGNOS programų pasiūlymo. Norėčiau plenarinio posėdžio metu išgirsti rimtas diskusijas šiuo klausimu.
Bernard Wojciechowski
(PL) Pone Pirmininke, apie šį pranešimą kalbėsiu labai trumpai. Balsavau už jį, nes neatsižvelgiant į valstybės dydį, nviena iš jų nėra apdrausta nuo nenugalimosios jėgos. Papildomo finansavimo skyrimas ištikus nelaimei padeda valstybei šalinti atmosferinių sąlygų ar gamtos nelaimių nuostolius. Tai akivaizdu.
Christopher Heaton-Harris
Pone Pirmininke, šiame pranešime minimas ES solidarumo fondo, apie kurį kalbėjome anksčiau, lėšų mobilizavimas. Paskyrus šiuos pinigus dalis mano regiono jau patyrarba patirs naudą, ypač North Linclnshire, kur vyko didelis potvynis.
Bet man įdomu, ar Lincolnshire gyventojai manys, kad pinigai naudojami tinkamai. Mes tiek daug pinigų mokame Europos Sąjungai, o tada turime maldauti lėšų, kai jų prireikia mums patiems. Už kiekvienus 2 svarus, kuriuos gauname, mes įnešame į tą katilą 5 svarus. Galvoju, ar negalėtume tų pinigų panaudoti geriau?
Dar man kelia susirūpinimą, kaip jau sakiau prieš paaiškinimus apie balsavimą, šių redaguotų biudžetų paskyrimas. Didelės pinigų sumos skirstomos tarp skirtingų biudžetinių sričių ir šį procesą prižiūri labai mažai žmonių.
Dabar mes pervedame kelis milijonus eurų Galileo projektui ir porą milijonų, skirtų kitai sričiai, bet anksčiau pervesdavome šimtus milijonų eurų. Abejoju, ar Europos mokesčių mokėtojų pinigų palikimas be priežiūros yra teisinga parlamentinpraktika.
Christopher Heaton-Harris
Pone Pirmininke, aš visada balsuoju prieš žuvininkystės sutartis, kurias paruošia šių Rūmų nariai ir Komisija. Tikiu, kad elgiuosi teisingai. Pateiksiu citatą iš pranešimo.
Komisijos pataisa dėl Bisau-Gvinėjos atgaivino Bendrijos žvejybinių tralerių ir tuno pramonės šakas Atlanto vandenyne bei suteikBendrijos laivams ir pramonės šakoms, kurios priklauso nuo stabilios teisinės aplinkos ir vidutinio ilgio laikotarpių, didesnio skaidrumo. bet iš tikrųjų padar"didelę įtaką" Bisau-Gvinėjos biudžetui ir politiniam stabilumui. Nesvarbu, kur tvarkome šias žuvininkystės sutartis, iš esmės mes vagiame žuvį iš tų, kurie jas galėtų sugauti vietoje ir ten pat jas parduoti, vietoje paleisti pinigus į apyvartą ir pakelti save iš skurdo. Mes priimame sprendimą, pagal kurį mokame Europos žvejams už tai, kad jie nuplauktų ir žvejotų tuose vandenyse, ištrauktų tonas žuvies ir žlugdytų pajūrio šalių žvejybos pramonę.
Dramblio Kaulo Kranto dokumentuose minimos mūsų išleidžiamos sumos. Mes kalbame apie beveik 600 000 eurų, kuriuos skiriame ES laivams, kad jie galėtų sugauti daugiau negu 7000 tonų tuno. Jei pakalbėtumėte su paprastu Ispanijos gyventoju ir paklaustumėte, kiek žmonių atvyksta iš dramblio Kaulo Krašto - taip yra todėl, kad žvejybiniais laivais, kuriais į Ispaniją buvo plukdoma žuvis, dabar plukdomi šimtai, jei ne tūkstančiai, emigrantų į Kanarų salas ir kitas šalis - suprastumėte, kad kuriame dar didesnę problemą ir nepriimame rinka pagrįsto sprendimo, kurį galėtume priimti, jei leistume žvejybos teisę turinčioms šalims žvejoti pačioms ir taip skatintume jų ekonomiką.
Christopher Heaton-Harris
Pone Pirmininke, niekas manęs taip nedžiugina, kaip diskusijos apie Europos darnios transporto plėtros sistemą.
Priežastis, dėl kurios susilaikiau balsuodamas dėl šio pranešimo yra ta, nors jis ir apima nemažai pagrįstos Europos politikos, kad man atrodo, jog geriau palikti tokius klausimus, pavyzdžiui, kaip išspręsti transporto kamščių problemas Londone, palikti spręsti valstybėms narėms. Sunku patikėti, kad Europos bendradarbiavimas ir koordinavimo strategija padės išspręsti mašinų stovėjimo vietų problemas Nottingham ar Leicester. Geriausios patirties šioje srityje taikymas galėtų padėti, bet mes čia kalbame apie dideles į katilą metamas pinigų sumas ir paskiriant komitetus, kurie rinksis Komisijos ir Tarybos lygiu bei bandys sukurti strategiją.
Manau, tokias strategijas geriau kurti vietos lygiu. Todėl susilaikiau dėl viso pranešimo.
Richard Seeber
(DE) Pone Pirmininke, balsavau už pranešimą, nes tikiu, kad jis yra teisingas ir nukreiptas reikiama kryptimi. Transporto sektorius turi prisiimti visą atsakomybę, ypač atsižvelgiant į aplinkosaugos tikslus ir į Lisabonos tikslų įgyvendinimą.
Man ypač džiugu, kad 5 pakeitimas, kuriuo reikalaujama, kad Europos Sąjunga pagaliau ratifikuotų Alpių konvenciją, o ne tik ją pasirašytų. Labai džiugu, kad buvo atmestas 1 pakeitimas ir paliktas pradinis tekstas, t. y., kad turėtume pradėti įvertinti kelių eismo išorines išlaidas. Tačiau gaila, kad buvo atmestas 7 pakeitimas. Tai būtų reiškę, kad Septintoji mokslinių tyrimų programa turėtų būti veiksmingiau integruota ir skirta transportui.
Ir pagaliau, norėčiau patarti savo kolegoms iš Jungtinės Karalystės, kurie taip smarkiai pasisako prieš Sąjungą, skaityti tekstus šiek tiek atidžiau, nes juose dažnai vartojama tariamoji nuosaka. Tai diskretiniai punktai ir juose minimų priemonių įgyvendinimas, ypač atsižvelgiant į tokią didelę šalį, kaip JungtinKaralystė, priklauso nuo pačios valstybės.
Zuzana Roithová
(CS) Vakar vakaro diskusija neįtikino manęs, kad Europos Komisija ir valstybės narės yra pasiruošusios artimoje ateityje skirti lėšų transporto infrastruktūros kokybės tobulinimui naujosiose valstybėse narėse.
Vakarykščių diskusijų pabaigoje Komisaras buvo visai teisus sakydamas, kad mums reikia modalinių pakeitimų. Norėčiau paraginti Komisarą pateikti praktiškų planų dėl greitkelių ir geležinkelių infrastruktūros naujosiose valstybėse narėse. Neturėdami tokių planų negalime praktiškai diskutuoti apie darnios transporto plėtros strategiją. Bent jau atsižvelgiant į aplinkos taršą. Parėmiau ir "Eurovinjetės" pataisą. Jos peržiūra neturėtų atitraukti mūsų nuo darnios transporto plėtros strategijos.
Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Balsavau už pranešimą apie konsultavimo procedūras, kurį skaitvokiečių kolega Böge ir kuris remia Tarybos pasiūlymą papildyti Sprendimą 2003/77/EB, pateikiantį kelių metų finansines gaires, skirtas Europos anglies ir plieno bendrijos (EAPB) aktyvų valdymui, kurie likviduojamas nuo 2002 m. ir Anglies bei plieno mokslinių tyrimų fondo aktyvų likvidavimo pabaigai. Atsižvelgiant į galimybę šiuolaikiškai valdyti šį kapitalą ir tuo pačiu metu išlaikyti saugą bei ilgalaikį stabilumą, buvo teisinga atsižvelgti į besikeičiančias rinkas ir finansinius produktus.
Andreas Mölzer  
raštu. - (DE) Gali būti tikrai nuovoku ieškoti naujų technologijų, kurios būtų remiamos Bendrijos lygiu ir finansiškai bei kurias naudojant plieno gamybos metu būtų sumažinamas CO2 išskyrimas. Dėl vis didėjančio besivystančių šalių plieno poreikio ir kelių stichinių nelaimių, dėl kurių tapo neįmanoma sumažinti anglies dvideginio išskyrimą, buvo nuolat jaučiamas šios žaliavos stygius bei augo anglies ir plieno kainos. Dabar pats laikas ieškoti anglies išteklių, kurie pradeda sekti, alternatyvų.
Labai keista, kaip buvę konsorciumai, pavyzdžiui, Europos anglies ir plieno bendrija (EAPB) ir "Euratom", kurie seniai buvo visiškai įtraukti į ES struktūras, vis dar turi atskirus fondus, programas ir t. t., ypač atsižvelgiant į valstybes nares, kurios pasisako prieš atominę energiją, bet privalo finansuoti jų mokslinius tyrimus. Privalome gerai apie tai pagalvoti.
Bogusław Liberadzki  
raštu. - (PL) Sutinku su pasiūlymu pakeisti tam tikras dvišales sutartis Bendrijos sutartimis.
Kiek tai susiję su oro transporto paslaugų mokesčiais ir tarifais, pranešėjas Paolo Costa yra teisus pateikdamas pasiūlymą, kuriuo trečiųjų šalių vežėjams draudžiama siūlyti mažiausias paslaugų kainas Bendrijoje.
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Aš balsavau už kolegos iš Britanijos Parish pranešimą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pataisos, kuria siūloma įkurti bendrą žemės ūkio rinkos organizaciją ir tam tikrų pakeitimų, susijusių su žemės ūkio produktais, kurie buvo priimti atsižvelgiant į 2006 m. gruodžio 31 d. susidariusią situaciją. Apjungus 21 reglamentą, taikomą bendrai žemės ūkio rinkų organizacijai į vieną visaapimantį reglamentą, skirtą supaprastinti rinkos strategijų teisinį pagrindą, pavyzdžiui, intervencijos, privataus saugojimo, importo tarifų, eksporto išlaidų padengimo, apsaugos priemonių, valstybinės pagalbos ir konkurencijos taisyklių bei duomenų apsikeitimo bei atskaitomybės strategijų teisinį pagrindą, tapo būtina atnaujinti šį tekstą ir atsižvelgti į nuo 2006 m. priimtus sprendimus cukraus, vaisių ir daržovių, apdorotų vaisių ir daržovių, sėklų, jautienos ir pieno bei pieno produktų sektoriuose.
Hélčne Goudin ir Nils Lundgren  
raštu. - (SV) Mes prieštaraujame dabartinei bendrajai žemės ūkio politikai ir nesutinkame su mažareikšmiais esamos sistemos pakeitimais. Reikalaujame išsamiai peržiūrėti ir pakartotinai įvertinti visą bendrąją žemės ūkio politiką.
Šiuose dviejuose pranešimuose išsaugomos esamos bendrosios žemės ūkio politikos struktūros. Todėl mes negalime jų remti. Visa bendroji žemės ūkio politika yra absurdiška išmonir jos turi būti atsisakyta.
David Martin  
raštu. - Pritariu pono Parish pranešimui įkurti bendrą žemės ūkio rinkų organizaciją ir priimti konkrečias pataisas dėl tam tikrų žemės ūkio produktų. Pasiūlymai pateikti suderintų taisyklių rinkinį įvairiose pramonės srityse, pavyzdžiui, privataus saugojimo, importo muito tarifų ir apsaugos priemonių srityse, yra teigiamas žingsnis siekiant nuskaidrinti Europos žemės ūkio politiką. Šių sektorių reglamentų skaidrumo ir paprastumo padidinimas yra labai pageidaujamas ir turės tiesioginės teigiamos įtakos Škotijos ūkininkams. Todėl aš balsavau už šį pranešimą.
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Balsavau už kolegos iš Britanijos, Parish, pranešimą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pataisos, kuria siūloma įkurti bendrąją žemės ūkio rinkų organizaciją ir už konkrečias pataisas linų ir kanapių sektoriuose. Europos Komisija, kuri turės pateikti pranešimą apie pagalbą gaminant trumpąjį linų ir kanapių pluoštą 2008/2009 prekybiniais metais, siūlo pratęsti pagalbos teikimą tol, kol laukiama 2008 m. politinių pranešimų apie Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimą. Remiu šį pasiūlymą, kuris yra labai nuovokus.
David Martin  
raštu. - Pasiūlymas pratęsti subsidijas linų ir kanapių auginimo srityje yra procedūrinbūtinybsiekiant įgyvendinti galimų reformas įvertinus esamą Bendrąją žemės ūkio politiką. Todėl aš palaikau pranešimo rekomendacijas ir balsavau atitinkamai.
Andrzej Jan Szejna  
raštu. - (PL) Balsavau už ponios Geringer de Oedenberg pranešimą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo apie Europos Bendrijos ekonominės veiklos statistinį klasifikavimą.
Man buvo ypač įdomu skaityti kolegos pranešimą. Remiu šį pranešimą, nes manau, kad Bendrijos įstatymai turėtų būti aiškesni ir suprantamesni, todėl ir skaidresni bei geriau suprantami kiekvienam piliečiui.
Mūsų tikslas - susisteminti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 dėl statistinio ekonominės veiklos klasifikavimo Europos Bendrijoje, kuris buvo priimtas 1990 m. spalio 9 d.
Kaip teisininkas norėčiau akcentuoti sisteminimo, kuris yra labai svarbus didelio teisinių reglamentų rinkinio apjungimo į vieną sisteminį rinkinį, pagal kurį gali būti aiškinamos pagrindinės teisinės normos, reikšmę. Manau, kad Bendrijos įstatymų paprastinimas ir tvarkymas yra labai svarbus procesas.
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Balsavau už kolegos Costa pranešimą dėl bendrojo teksto, kurį patvirtino Taikinamoji Komisija, apie bendrųjų taisyklių aviacijos saugos srityje Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą ir dėl Reglamento (EB) Nr. 2320/2002 panaikinimo, kuris buvo priimtas po 2001 m. rugsėjo 11 d. atakų Jungtinėse Amerikos Valstijose ir kurio taikymas turėjo būti peržiūrėtas. Laimei buvo surastas kompromisas dėl apsaugos priemonių finansavimo, kurių bendrai laikysis valstybių narių oro uostų valdžios institucijos, oro transporto bendrovės ir keleiviai.
Džiaugiuosi, kad Europos Parlamentui pavyko įtikinti Tarybą ir Komisiją naudoti reguliacinę procedūrą taikant visą priemonių rinkinį, apibrėžiantį bendruosius pagrindinius standartus, skirtus aviacijos saugai, pavyzdžiui, keleivius skenavimą ir draudžiamus produktų, pavyzdžiui skysčių, gabenimą.
Pedro Guerreiro  
Šiuo reglamentu skatinama bendrųjų taisyklių darna civilinės aviacijos saugos srityje ES lygiu ir apima keleivių ir rankinio bagažo skenavimą, prieigos kontrolę ir lėktuvų saugos patikras panaikinus 2002 m. reglamentą, kuris buvo priimtas po 2001 m. spalio 11 d. įvykių Jungtinėse Amerikos Valstijose.
Mūsų kritikos susilaukir tai, kad nebuvo jokių garantijų, jog saugos priemonių išlaidos nebus perkeltos ant tokių paslaugų vartotojų pečių, nes tokios paslaugos yra visuomeninės paslaugos. Kai nebuvo garantijų, kad vartotojams nereikės mokėti papildomų mokesčių siekiant padengti taikomų priemonių išlaidas. Be to, nepaaiškinama, kaip bus panaikinamos visos tos saugos priemonės, kurios buvo griežtai kritikuojamos dėl efektyvumo.
Mane stulbina ir tai, kad saugumo sumetimais taikomi darbuotojų prieigos prie oro uosto teritorijos apribojimai buvo naudojami siekiant apriboti darbuotojų teisę formuoti profesines sąjungas. Dabartinis tekstas negarantuoja, kad bus užkirstas kelias tokiam išnaudojimui arba bus saugomos darbuotojų teisės. Ir pagaliau, reglamentas akivaizdžiai atveria duris ginkluotų pareigūnų dalyvavimui skrydžių metu. Mes manome, kad tokia priemonyra netinkama net saugos sumetimais.
Stanisław Jałowiecki  
raštu. - (PL) Nepaisant nieko balsavau už šį pranešimą. Norėčiau keliais žodžiais paaiškinti savo apsisprendimą. Kaip sakoma, laikinos priemontrunka ilgiausiai. Per metus tikrai galėjome įsitikinti tokio teiginio teisingumu. Priėmus draudimą įsinešti į lėktuvą gėrimus ir kitus skysčius mes galvojome, kad tai tik trumpalaikis reikalavimas. Neilgai trukus turėjo būti peržiūrėtos procedūros ir įrengta speciali įranga, kurią naudojant turėjo būti aptinkami neleistini daiktai.
Tačiau taip neatsitiko. O kaipgi keleiviai? Keleiviai tiesiog priprato prie šių nepatogumų. Jiems atrodo, kad tokios priemonės buvo taikomos visada ir yra labai svarbios. Atkreipkite dėmesį, kad būtent taip palaipsniui ir beveik nejuntamai apribojamos mūsų laisvės bei teisės ir kitose srityse, ne tik civilinės aviacijos sektoriuje.
Tačiau Parlamento ir ypač Parlamento atstovų Taikinamojoje Komisijoje pastangos ginant šiuos principus tikrai vertos pagyrimo. Jų sėkmnebuvo visapusė, bet tikrai verta paminėti pasiekimus.
Jörg Leichtfried  
Balsavau už naująjį oro saugos reglamentą, kuriuo padidinama oro transporto sauga.
Ryžtingai skatinu bendrai balsuoti dėl standartų ir reglamentų Europos lygiu, nes tik efektyvus ir greitas naujųjų direktyvų patvirtinimas apsaugos oro transporto priemonių keleivius ir jų teises. Visiškai pritariu galimam saugos pareigūnų, oro maršalų, dalyvavimui skrydžių metu, ypač atsižvelgiant į esamą tarptautinio terorizmo grėsmę Be to, remiu saugos taisykles, pagal kurias valstybei išdavus leidimą išimtinais atvejais leidžiama nešioti ginklą.
Atsižvelgiant į finansavimo klausimą, aš remiu kompromisą, kad kiekviena valstybnarturėtų pati priimti sprendimą, pagal kurį saugos priemonių išlaidos tektų oro uosto institucijoms, oro linijų bendrovėms ir patiems klientams. Išsiaiškinome, kad būtų padengiamos tik tiesioginės saugos išlaidos. Finansinių metų pabaigoje Komisija dar raginama pateikti išlaidų ataskaitą ir, jei taikoma, įstatyminių aktų pasiūlymą.
David Martin  
raštu. - Kaip šalies, kurioje buvo neseniai įvykdytas teroristinis aktas, atstovas, manau, kad Costa pranešimas apie bendrąsias taisykles civilinės aviacijos saugos srityje yra tikrai sveikintinas. Civilinės aviacijos sauga rūpi visoms valstybėms narėms, todėl būtina visoje ES priimti bendruosius pagrindinius standartus. Atsižvelgiant į saugos priemonių finansavimo patobulinimus, manau, kad buvo pasiektas tinkamas kompromisas, pagal kurį valstybės narės ir klientai galėtų dalytis išlaidomis. Lanksčios finansinės taisyklės ne tik leidžia įgyvendinti Europoje pagrindines saugos priemones, bet ir suteikia galimybę oro uostams, kuriems labiausiai gresia terorizmo grėsmė, imtis papildomų saugos užtikrinimo priemonių. Be to, pritariu pasiūlymui mažinti keleivių, atvykstančių iš trečiųjų šalių, skenavimą ir taikyti atitinkamus ES saugos standartus. Balsavau už šį pranešimą.
Dimitrios Papadimoulis  
raštu. - (EL) Atsisakiau balsuoti už Europos Parlamento ir Tarybos sutarimą finansiniais klausimais, nes, atsižvelgdamas į papildomus aukšto lygio patikrinimus, kuriuos keleiviai patiria prieš įlipdami į lėktuvą, aš prieštarauju prieš ginkluotų asmenų dalyvavimą skrydžių metu. Man atrodo, kad šios priemonės perdėtos. Dėl skrydžio saugumo aukojamos keleivių teisės, taip nesilaikoma proporcingumo principo, o finansinnašta tenka piliečių, kitaip sakant keleivių, pečiams. Mes raginame valstybių narių vyriausybes ir, ypač, Graikijos vyriausybę nesiimti tokių priemonių ir naudoti esamas saugos priemones.
Luís Queiró  
Paskutiniais metais civilinės aviacijos sauga susiduria su tikrais, mirtinais ir neturinčiais precedento iššūkiais. Visomis išgalėmis stengiamasi tinkamai reaguoti į keleivių ir įgulos narių grėsmę gyvybei, tačiau pamatome, kad sukurtos taisyklės nespėja koja kojon su nusikaltėlių kūrybingumu. Negalime ilgiau delsti ar gaišti laiko diskutuodami apie tariamos saugos jausmą.
Teisės aktai, dėl kurių šiandien balsuojame, yra įstatyminių veiksmų dalis, kuriuos Sąjunga kuria siekdama užtikrinti didesnę ir akivaizdesnę savo piliečių saugą. Aviacijos saugos srityje labai svarbu apsiginkluoti lanksčiomis priemonėmis, kurios teiktų galimybę sukurti maksimalią piliečių saugą ir kurias būtų galima paprastai ir tiksliai įvertinti. Todėl balsuosiu už šią kompromisine Parlamento sutartį, kuri garantuos piliečių apsaugą, civilinės aviacijos saugą ir nuolatinį saugos grėsmių, demokratinių institucijų ir įstatymų taikymo stebėjimą.
Luca Romagnoli  
raštu. - (IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, balsavau už pono Costa pranešimą dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos saugos srityje, anuliuojantį Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002.
Tiesą sakant, tikiu, kad, jei lygintume su ankstesnėmis per daug išsamiomis priemonėmis, svarbiausia yra kurti paprastesnį ir lankstesnį teisinį pagrindą, kuriuo būtų išplečiamos laisvės ir skatinama sprendimų priėmimo galia įgyvendinant įstatymus,
Manau, kad teisinga aiškiai išskirti kelis dalykus, ypač oro uostų mokesčių susiejimą su siūlomų paslaugų išlaidomis. Atsižvelgdamas į tai norėčiau paraginti Komisiją kuo greičiau imtis iniciatyvos sprendžiant Europos oro uostų saugos priemonių finansavimo ir saugos išlaidų skaidrumo klausimus, kad būtų galima užkirsti kelią galimai konkurencijai.
Brian Simpson  
raštu. - Balsuosiu už kompromisinę sutartį, nors turiu šiokių tokių abejonių ne tik dėl teisės aktų finansavimo, bet ir dėl Ministrų Tarybos požiūrio visos šios procedūros metu.
Visų pirma reikia paminėti, kad vyriausybės tiki savo galimybėmis taikyti sustiprintos saugos priemones civilinės aviacijos srityje ir tikėtis, kad pramonės atstovai ir keleiviai už jas sumokės. Mano, kaip, beje, ir Parlamento nuomone, jei valstybės narės reikalaus sustiprintos saugos priemonių, jos turėtų būti pasiruošusios padengti išlaidas.
Antra, kompromisą aš suprantu kaip dviejų šalių sutarimą dėl pažiūrų. Šiuo atveju Taryba ne tik nebandpasiekti kompromiso ar susitarti, bet puolarogantiškai kaltinti Parlamento dėl grėsmės keleivių saugumui kėlimo. Tai nepriimtina ir verčia rimtai galvoti apie būsimus susitarimus. Galų gale, jaučiu, kad Taryba šantažuoja mane balsuoti už šią sutartį, kad pagaliau galėtume padidinti saugos priemones ir apsaugoti keleivius. Bet aš balsuoju nenoriai ir pykdamas.
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Džiaugiuosi, kad antruoju svarstymu patvirtinome pranešimą, kurį skaitmano kolega iš Suomijos ponas Paasilinna, apie bendrąja Tarybos poziciją priimant Europos Parlamento reglamentą ir Tarybos sprendimą įkurti Europos inovacijų ir technologijų institutą. Šią mintį 2005 m. vasarį pasiūlEuropos Komisijos Pirmininkas José-Manuel Barroso, bet jos atžvilgiu girdėjome skeptiškų nuomonių dėl galimos tokios institucijos pridėtinės vertės.
Pritariu tokio pobūdžio projekto finansavimo klausimams, bet manau, kad labai svarbu sukurti tokią instituciją ir padaryti žinias pagrindiniu Europos siekiu, nes tik žinių troškimas, o ne ignoravimo požiūris skatins mūsų humanistinės Europos civilizacijos pažangą. Turėčiau paminėti didėjančius prieštaravimus dėl Europos Sąjungos biudžeto struktūros, ypač finansuojant tokius didelius projektus (arba, pavyzdžiui, Galileo projektą). Baigdamas noriu pasakyti, kad negaliu suprasti, kodėl Žaliųjų frakcija / laisvasis Europos aljansas pateikpataisą, prieš kurią balsavau aš ir mano politingrupė, kad būtų atmestas ir uždelstas bendrosios pozicijos įgyvendinimas.
Alessandro Battilocchio  
raštu. - (IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, remiu savo kolegos Paasilinna pranešimą, kuris skirtas ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo skatinimui vystant naujas inovacijos formas įkūrus Europos inovacijų ir technologijų institutą (EIT).
EIT tikslas - remti pagrindinį konkurencingumo galimybių veiksnį: žinias. Žinios pačios savaime nėra statiškas dalykas, todėl jos gali egzistuoti tik dinamiško ir struktūrizuoto mokslinių tyrimų ir naujų atradimų proceso vyksmo metu. Tikroji pažanga įgyvendinama tik pasitelkus inovacijas.
Dabartinės pasaulinės rinkos senųjų ir naujųjų žinių ekonomikų konkurentės, pavyzdžiui Jungtinės Valstijos, Indija ir Japonija, nesnaudžia. Tai šalys, kurių ekonomikos vystimosi pagrindinis veiksnys visuomet buvo inovacijos ir kurios nuolat didžiuodavosi konkurencingumo pranašumu prieš ES.
EIT sustiprins žinių mainus, skatins minčių sklaidą ir vienoje vietoje kaups visos Europos mokslinių tyrimų rezultatus, kurie yra būtini norint didinti ES konkurencingumą.
Mūsų rinkos konkurencingumo sistemos plėtros galimybės beveik neribotos. Mes turėsime užtikrinti tinkamą 2,4 milijardo eurų panaudojimą ir Europos Sąjunga galės aktyviau kovoti su pasaulio rinkos iššūkiais.
Ilda Figueiredo  
Kaip minėjome pirmojo svarstymo metu, mes labai kritiškai žiūrime į Europos technologijų instituto įkūrimą, ypač dėl įvairių mokslinių tyrimų organizacijų požiūrio.
Atsižvelgdami į mokslinių organizacijų, kurios kritikuoja šį pasiūlymą dėl Europos inovacijų ir technologijų instituto, poziciją, mes balsavome už pasiūlymą atmesti bendrąją Tarybos poziciją, tačiau, deja, šis pasiūlymas buvo atmestas. Visų pirma, trūksta lėšų. Viena iš finansavimo galimybių yra Bendrijos biudžeto lėšos, įskaitant moksliniams tyrimams skiriamas lėšas, kas gali būti tik dar vienu būdu remti pažangesnes šalis ir taip skatinti nelygybę.
Atsižvelgiant į įvairių šalių, kurios pageidavo, kad jose būtų įkurtas Institutas, spaudimą, tapo akivaizdu, kad norima konsultuotis su skirtingų sričių mokslinėmis bendrijomis. Europos Parlamentas priėmkelias pataisas dėl Komisijos pasiūlymo, bet mes manome, kad jų tikrai nepakanka.
Genowefa Grabowska  
raštu. - (PL) Visiškai palaikau kolegos Paasilinna pranešimą. Esu įsitikinusi, kad šios institucijos labai reikia Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms. Toks institutas patrauklus ne tik Europos mokslinių tyrimų vykdytojams ir mokslininkų grupėms atskirose valstybėse, bet ir kitiems žmonėms - daugiausia verslo žmonėms. Manau, kad Institutas turėtų atlikti visos ES mobilizavimo funkciją, o jo sudedamųjų dalių vystymas turėtų įtraukti visas valstybes nares.
Institutas turi vaidinti lyginamąjį vaidmenį atsižvelgiant į galimybes ir ES ekonomikų vienijimą naujosiose valstybėse narėse. Tik suvieniję mokslinių tyrimų galimybes ir mokslininkų ir senosios ir naujosios Europos pajėgumus galėsime pašalinti esamus skirtumus ir žengti į priekį įgyvendindami Lisabonos strategijos tikslus. Atsižvelgdama į tai norėčiau, kad pagrindininstituto būstin(valdančioji taryba) įsikurtų mano šalies, Lenkijos, mieste - Vroclave.
Tai miestas įkurtas senosios ir naujosios Europos kultūrų susitikimo vietoje, šalia kurios yra trys valstybės narės: Vokietija, Austrija ir Čekijos Respublika. Jame sukurtas puikus mokslinis ir mokslinių tyrimų paramos pagrindas, daug aukštojo mokslo institucijų ir įsikūrusi didžiulė, beveik 200 000 narių apimanti, studentų bendruomenė. Neabejoju, kad Vroclavas yra geriausia vieta Europos inovacijų ir technologijų institutui.
David Martin  
raštu. - Pono Paasilinna pranešimas apie Europos inovacijų ir technologijų instituto įkūrimą yra svarbus įnašas įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus. Mintis apjungti privačiojo sektoriaus, mokslinių tyrimų organizacijų ir aukštojo mokslo institucijų patirtį yra tikrai puiki. Tačiau privalome užtikrinti, kad EIT valdančiosios tarybos nariai būtų skaidriai išrinkti ir dirbtų atsakingai. Parlamentas ir Taryba turėtų užtikrinti EIT skaidrumą ir žinių bei inovacijų bendrijų autonomiškumą. Aš remių šį pranešimą.
Luís Queiró  
Atsižvelgdamas į Tarybos ir Parlamento susitarimą, kuriam pritarEuropos Komisija, manau, kad antrojo svarstymo metu priimtos rekomendacijos dėl Europos inovacijų ir technologijų instituto yra labai svarbios, nes jos simbolizuoja šio naujo projekto gimimą.
Jau prieš kelis metus Europos Sąjunga identifikavo inovacijas ir žinias kaip pagrindinius aspektus kovojant su globalizacijos iššūkiais ir naujų didžiųjų ekonomikų atsiradimo padariniais. Šiuo atžvilgiu konkreti mokslinių tyrimų ir plėtros parama yra ekonominis ginklas ir tokią iniciatyvą reikia remti visomis išgalėmis.
Ar geriau įkurti vieną universiteto miestelį, ar įgyvendinti bendrijų sprendimą mums gali parodyti tik laikas. Tačiau labai svarbu lanksčiai pritaikyti modelį atsižvelgiant į geriausius sprendimus. Nes kitaip neišnaudosime inovacijų plėtros galimybių, o tai būtų nedovanotina klaida, jei mes siekiame sukurti efektyvų modelį.
Bart Staes  
Iš pradžių norėjau remti pasiūlymą dėl Europos technologijų instituto, nes taip būtų užpildytas esama aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų spraga, o tai svarbu atsižvelgiant į ekonomiką ir vidaus rinką. EIT būtų puikus projektas, jei tam netrukdytų netinkamas finansinis pasiruošimas.
Todėl aš negaliu remti esamo pasiūlymo ar bendrosios Tarybos pozicijos šiuo klausimu, nes manau, kad biudžetas yra neadekvatus. Komisija pasiūlpagrįstą sumą, kurią panaudojus būtų galima patenkinti šešerių metų KIC (žinių ir inovacijų bendrijų) poreikius. Taryba taip sumažino biudžetą, kad tai tapo neįmanoma. Tačiau EIT įtakos įvertinimas parodė, kad pagrindinis sėkmės veiksnys yra patikimas finansavimas.
Pagal dabartinį pasiūlymą KIC privalės ieškoti išorinių rėmėjų pagal kitas Bendrijos programas, kurios tikrai neskirtos šiam tikslui. Todėl valstybės narės turi prisiimti atsakomybę dėl finansavimo, lyg mes galėtume taip paprastai pasitikėti privačiais rėmėjais. Šis pasiūlymas reikštų, kad projektas buvo pasmerktas nesėkmei.
Ir pagaliau faktas, kad klimato pokyčiai, kaip pirmųjų KIC dėmesio centras, buvo pašalinti iš pasiūlymo reiškia, kad aš nebenoriu remti pranešimo.
Derek Roland Clark, Nigel Farage ir John Whittaker  
raštu. - Mes pritariame, kad Europos Sąjunga skirtų Britanijai lėšų kaip išmoką dėl praėjusių metų potvynių. Mes remiame šį pasiūlymą.
Tačiau norime pasinaudoti proga ir pranešti, kad nepritariame susitarimui, pagal kurį Britanija privalo prašyti Europos Sąjungos pagalbos.
JK yra didelių įmokų į ES biudžetą mokėtoja. Vietoj to, kad prašytume nedidelės sumos ištikus nelaimei, mes geriau pasiliktume savo lėšas ir patys nuspręstume, kaip jas leisti.
Richard Corbett  
raštu. - Labai džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas patvirtino 170 mln. eurų skyrimą iš ES Solidarumo fondo, skirtų padėti nuo praėjusių metų potvynių nukentėjusiems mano šalies ir ypač mano regiono žmonėms. Potvyniai padaržalos šimtams namų ir verslų, bei sukėlrūpesčių tūkstančiams žmonių. Faktas, kad tai yra antra pagal dydį kada nors mokėta ES Solidarumo fondo išmoka rodo, kad potvynio aukoms buvo padaryta daug asmeninių ir finansinių nuostolių. Tikiuosi, šie pinigai padengs tam tikras išlaidas.
Kaip vieno iš labiausiai nukentėjusių regionų atstovas Europos Parlamente, noriu pasakyti, kad visi įnašai yra sveikintini. Mano rinkimų apygardos rinkėjai labai vertina šį likusios Europos solidarumo gestą.
Pedro Guerreiro  
Šiandien patvirtintas dokumentas patvirtina lėšų skyrimą iš Solidarumo fondo Jungtinės Karalystės gyventojams, nukentėjusiems nuo 2007 m. pavasarį siautusių potvynių.
Paskelbta žala viršijo paramos skyrimo Jungtinei Karalystei aktyvavimo mechanizmo slenkstį ir sudar4 612 000 000 eurų, todėl potvynio pasekmės buvo paskelbtos "didele nelaime" ir Komisija pasiūlskirti iš Solidarumo fondo 162 387 986 eurų sumą.
Europos Parlamento Regionų plėtros komiteto nuomonskatina tarybą priimti sprendimą dėl Komisijos pasiūlytų pataisų dėl šio fondo, kurio ji nesugebėjo priimti nuo tada, kai EP patvirtino savo poziciją 2006 m. gegužės 18 d. vykusio pirmojo svarstymo metu.
Mūsų nuomone EP pozicija neužtikrina regioninių nelaimių patvirtinimo tinkamumo ir net nesuteikia galimybės nustatyti konkretaus Viduržemio jūros regione vykstančių stichinių nelaimių pobūdžio ar skirstyti fondo lėšas, atsižvelgiant į laiko apribojimus ir pageidaujamus veiksmus dėl konkretaus stichinių nelaimių, pavyzdžiui sausros ar gaisro, pobūdžio. Šie aspektai turėtų būti užtikrinti.
Janusz Lewandowski  
raštu. - (PL) Pone Pirmininke, Solidarumo fondas yra vadovaujasi solidarumo principu, kuris yra vienas iš kertinių Europos Bendrijos akmenų. Jo plėtros kriterijai buvo nustatyti per kelis veikimo metus ir nesikišant į savarankišką fondo valdymą. Tai buvo pirmasis bandymas įkurti antiglobalizacijos fondą, kuris būtų naujoji Europos Sąjungos biudžetininstitucija, įkurta pagal 2007-2013 m. finansinę perspektyvą. Vienas didelis Solidarumo fondo trūkumas buvo ilgas jo veiklos pradžios laukimas, kurį akcentavo nuo stichinių nelaimių nukentėjusios šalys. Paradoksalu, tačiau ES sugebėdavo greičiau reaguoti į trečiųjų šalių pagalbos prašymus negu į savo valstybių narių pageidavimus.
Pasiūlymas mobilizuoti fondą ir skirti pagalbą Didžiajai Britanijai ir Šiaurės Airijai, kurios nukentėjo nuo 2007 m. birželio ir liepos mėnesių potvynių, atitinka visus oficialius reikalavimus. Reikia pripažinti Regionų plėtros komiteto, kuris paspartino Parlamento procedūras, reakciją. Nors sudėtinga įvertinti Europos Komisijos vilkinimą. Trumpai tariant, 2008 m. sausio 18 d. suėjo šeši mėnesiai nuo stichinės nelaimės ir Jungtinės Karalystės pagalbos prašymo. Tai rodo prastą Solidarumo fondo administravimą ir poreikį atnaujinti vykdomąją atsakomybę, ko Parlamentas pageidauja nuo 2006 m. gegužės 18 d.
David Martin  
raštu. - Atsižvelgdamas į praėjusiais metais Britaniją niokojusius potvynius, norėčiau pasveikinti poną Böge dėl pranešimo apie Europos Sąjungos Solidarumo fondo mobilizavimą. Pateikti pinigai padės visiems nukentėjusiems, įskaitant verslo atstovus. Todėl aš remiu pranešimo rekomendacijas.
Andreas Mölzer  
raštu. - (DE) Praūžus stichinei nelaimei turi būti greitai teikiamas laikinasis prieglobstis ir nedelsiant pradedama atkurti infrastruktūra, pavyzdžiui, elektros tiekimo linijos, keliai, tiltai ir t. t., kad vėl galėtų veikti ligoninės, todėl Solidarumo fondo parama galėtų būti puiki pagalba. Tačiau negalima atlyginti už tūkstančius neapmokamo arbo valandų, kurį atliko pagalbos grupės. Kaip ir negalima kompensuoti nukentėjusiųjų kančių.
Būtina išlaikyti pusiausvyrą tarp greito ir nebiurokratiško Solidarumo fondo pinigų panaudojimo ir užtikrinimo, kad lėšos naudojamos tiems tikslams, kuriems buvo skirtos. Prevencija ir glaudesnis tarpvyriausybinis bendradarbiavimas ypač svarbūs pasiruošiant būsimoms stichinėms nelaimėms. Tačiau jokiais būdais negalima naudoti šių priemonių siekiant sukurti ES civilinės gynybos tarnybą ar ES greito reagavimo nelaimių metu tarnybą, nes jos nesugebėtų teikti efektyvios apsaugos nuo stichinių nelaimių ir tik padidintų išlaidas bei sudarytų biurokratinių kliūčių.
Carl Schlyter  
raštu. - (SV) Balsuoju prieš šį pranešimą, nes juo siūloma didinti ES biudžetą. Lėšos už 2007 m. Britaniją niokojusius potvynius turi būti skiriamos iš esamo biudžeto, nes galime iš naujo paskirstyti prioritetus, pavyzdžiui, nedidinti Galileo projekto biudžeto.
Hélène Goudin  
raštu. - (SV) Iš patirties matome, kad ES nesugeba efektyviai skirti pagalbos įvykus stichinėms nelaimėms. "Birželio judėjimo" (Junilistan) nariai mano, kad fondo išmokos dažnai gali sumažinti valstybių narių iniciatyvas padėti nelaimės atveju.
Atsižvelgiant į biudžeto punktą dėl išlaidų išimtinėmis aplinkybėmis, "Birželio judėjimo" (Junilistan) nariai mano, kad šis dokumentas sudaro įspūdį, jog ES siekia tapti supergalia ir daryti įtaką viskam, kas vyksta pasaulyje. "Birželio judėjimas" (Junilistan) tam prieštarauja.
"Frontex" agentūra per daug kišasi į valstybių narių sienų kontrolės koordinavimą ir imigracijos politiką. "Birželio judėjimas" (Junilistan) prieštarauja bet kokiai jos veiklos plėtrai.
Dėl išvardytų priežasčių negalėjau remti biudžeto pakeitimo projekto, todėl nusprendžiau balsuoti prieš pranešimą.
Pedro Guerreiro  
raštu. - (PT) Pirmasis 2008 m. Bendrijos biudžeto pakeitimas apima ES Solidarumo fondo mobilizavimą siekiant skirti maždaug 162,4 milijono eurų Jungtinei Karalystei atsižvelgiant į 2007 m. potvynius ir naujų biudžeto apribojimų taikymą ir biudžeto apribojimų, nedarančių įtakos bendrajam biudžetui, perskirstymą.
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros ("Frontex") etatų planas pakilo 25 punktais nuo 69 iki 94. Atsižvelgiant į šios agentūros biudžeto padidinimą - maždaug 30 milijonų eurų, - kuris buvo patvirtintas 2008 m. diskusijų dėl Bendrijos biudžeto metu. Agentūros veiksmai palaipsniui konsoliduojami ir jai suteikiami nacionalinio suvereniteto lygio įgaliojimai. Tai agentūra, kuri, be kitų pavyzdžių, "Apsaugo Europą" ir teikia paramą vykdant imigracijos politiką atsižvelgdama į ES nustatytą apsaugos lygį.
Būtina išskirti pavadinimą "Išlaidos išimtinių krizių atveju", nors nėra aišku, ką šiuo atveju reiškia "krizės".
Janusz Lewandowski  
raštu. - (PL) Pone Pirmininke, pirmasis 2008 m. biudžeto projekto pakeitimo projektas apima elementus, kurie priskirti sąvokai "neišvengiamos, išimtinės ar nenumatytos aplinkybės".
1 punktas visiškai atitinka Solidarumo fondo mobilizavimo dėl Didžiosios Britanijos reikalavimus, kurią praėjusių metų vasarą nusiaubaudros ir potvyniai. Galima pridurti tik tiek, kad fondo mobilizavimo vėlavimas dėl pavėluoto Europos Komisijos pareiškimo tampa gėdinga tradicija. 5 punktas, siūlantis sukurti 27 01 11 biudžeto straipsnį: Išimtinių krizių išlaidos, siekiant įgalinti išimtinių išlaidų finansavimą, susijusį su paskelbta krize, yra panašaus pobūdžio. Trys likusieji punktai, kurie buvo įtraukti į biudžeto pakeitimo projektą, yra skirtingo pobūdžio.
Aš pritariu pranešėjo abejonėms dėl Mokslinių tyrimų vykdomosios agentūros ir ERCEA finansavimo bei ne visai susijusios išvados dėl 06 01 04 12 biudžeto straipsnio - Galileo programos. "Frontex" pakeistas etatų planas nusipelnbūti priimtas.
Visos išvados analizę ir tinkamas sąsajas su ja komplikuoja įvairialypis AM 1/2008 pateikiamų biudžeto straipsnių pobūdis
Nils Lundgren  
raštu. - (SV) Iš patirties matome, kad ES nesugeba efektyviai skirti pagalbos įvykus stichinėms nelaimėms. Birželio judėjimo (Junilistan) nariai mano, kad fondo išmokos dažnai gali sumažinti valstybių narių iniciatyvas padėti nelaimės atveju.
Atsižvelgiant į biudžeto punktą dėl išlaidų išimtinėmis aplinkybėmis, "Birželio judėjimo" nariai mano, kad šis dokumentas sudaro įspūdį, jog ES siekia tapti supergalia ir daryti įtaką viskam, kas vyksta pasaulyje. "Birželio judėjimas" (Junilistan) tam prieštarauja.
"Frontex" agentūra per daug kišasi į valstybių narių sienų kontrolės koordinavimą ir imigracijos politiką. "Biržėlio judėjimas" (Junilistan) prieštarauja bet kokiai jos veiklos plėtrai.
Tačiau pranešime sakoma, kad kol kas nereikia perskirstyti išteklių iš eksploatacinės į administracinę Galileo programos veiklos rūšį. Pranešimas remia Mokslinių tyrimų vykdomosios agentūros ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios agentūros biudžetinių struktūrų kūrimą.
Manau, kad šie klausimai yra svarbūs, todėl balsavau už šį pranešimą, neatsižvelgdamas į principinius prieštaravimus dėl kitų pranešime siūlomų pakeitimų.
David Martin  
raštu. - Kyösti Virrankoski pranešime "Nr.1/2008 biudžeto pakeitimo projektas" dėl Solidarumo fondo, galime pastebėti, kad ES yra pasiruošusi skirti pinigų Solidarumo fondo Jungtinėje Karalystėje mobilizavimui. Tikiuosi, kad taip bus pasielgta ir su kitomis valstybėmis narėmis, nukentėjusiomis nuo stichinių nelaimių, pavyzdžiui, Graikija. Balsavau už šį pranešimą.
Rareŗ-Lucian Niculescu  
raštu. - (RO) Kaip Rumunijos atstovas, aš sveikinu Europos Parlemento rezoliucijos projektą dėl Europos Sąjungos biudžeto pakeitimo projekto Nr. 1/2008. Šis biudžeto pakeitimas susijęs su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) darbuotojų chartijos pakeitimu. Rumunijai priklauso Europos Sąjungos rytinišorės siena, kuri yra viena ilgiausių sausumos sienų Sąjungoje.
Atsižvelgiant į tai Rumunija privalo visada remti bendradarbiavimo skatinimą, kuris įgalina efektyvesnį sienų valdymą ir teikia FRONTEX priemones, kurias naudodama agentūra gali vystyti savo veiklą geriausiomis sąlygomis, tiek finansinėmis, tiek darbuotojų ar įrangos. Straipsnio pavadinimas "išimtinės išlaidos krizių metu" irgi vertinamas labai teigiamai: negalima per gerai pasiruošti tokiems nepageidaujamiems įvykiams.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Inger Segelström ir Åsa Westlund  
raštu. - (SV) Mes pasirinkome balsuoti už sutartį, nes, deja, šalis dabar ekonomiškai labai priklausoma nuo ES žuvininkystės sutarties. Jei dabar būtų nutraukta ES partnerystės sutartis, tai turėtų didelių neigiamų pasekmių mūsų šaliai. Mes gavome mokslinių ataskaitų, kuriose skelbiama, kad jūrose labai sparčiai mažėja žuvies. Todėl manome, kad ES žuvininkystės sutartys nėra perspektyvios kovos su skurdu ir plėtros palaikymo priemonės.
Mes norime pakeisti ES žuvininkystės politiką, kad joje atsispindėtų žuvų populiacijų atkūrimas. Pakeisdami ES prekybos ir pagalbos politiką ir pasitelkę įvairias partnerystės formas mes dar norime paremti darnią plėtrą tose šalyse, kuriose dabartinės žuvininkystės sutartys su ES yra pagrindinis pajamų šaltinis.
Laivų savininkai turi būti atsakingi už išlaidas, patiriamas dėl sutarčių, pagal kurias jie patys patiria naudą. Mes pageidaujame pokyčių šioje srityje. Todėl mes balsavome už 8 pataisą, nors manome, kad pokyčiai turėtų būti didesni.
Bisau-Gvinėja yra viena iš vargingiausių Afrikos šalių. Norime pabrėžti, kad ES labai svarbu rasti kitų ilgalaikių ir nuoseklių būdų remti Bisau-Gvinėją, nes pagal žuvininkystės sutartis su ES šalis gauna 30 % savo BNP.
Edite Estrela  
Balsavau už pono Capoulas Santos pranešimą dėl Tarybos reglamento pasiūlymo apie Žuvininkystės partnerystės sutartį tarp Europos Bendrijos ir Bisau-Gvinėjos Respublikos, nes manau, kad tai yra suderinta sutartis užtikrinanti nuoseklų žuvininkystės vykdymą ir ginanti abiejų šalių - Europos Sąjungos ir Bisau-Gvinėjos -. interesus.
Manau, kad pranešėjo pakeitimais siekiama stiprinti ES žuvininkystės politiką, nes juose atspindima Parlamento vaidmens padidinimo svarba ir atitinkama informacija.
Pedro Guerreiro  
Pagal sutartį tarp EB ir Bisau-Gvinėjos Respublikos, apimančią 2007 m. liepos mėn. - 2011 m. liepos mėn. laikotarpį, suteikiamos 37 žvejybos licencijos ir keturios iš jų suteikiamos Portugalijai.
Iš viso 35 % EB finansinės paramos skiriama palaikant iniciatyvas, kurios vykdomos pagal sektorinės žvejybos politiką, kurią įgyvendina Bisau-Gvinėja. Didžiausias dėmesys tenka žvejybos produktų higienos sąlygų gerinimui ir žvejybinės veiklos stebėjimui, kontrolei bei priežiūrai. Tai labai svarbi veiklos sritis, nes pagal tarptautinių institucijų duomenis tos šalies žuvų ištekliai labai sumažėjo dėl nelegalios ir nereguliuojamos žvejybos.
Pagal sutartį būtina įdarbinti vietos, t. y. Bisau-Gvinėjos, jūrininkus atsižvelgiant į bendrąjį laivo tonažą. Kaip ir pagal kitas sutartis, šiems jūrininkams bus taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TBO) deklaracija.
10 sutarties straipsnyje sudaromos galimybės kurti bendras Bisau-Gvinėjos ir Bendrijos įmones, kad jos galėtų bendrai ieškoti išteklių. Ši galimybpalanki Bendrijos laivams, nes jiems nereikės mokėti licencijos mokesčių.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Inger Segelström ir Åsa Westlund  
raštu. - (SV) Jei ES partnerystės sutartį reikėtų nedelsiant nutraukti, tai sukeltų rimtų pasekmių kelioms besivystančioms šalims ir daugeliui susijusių asmenų. Todėl negalime paprasčiausiai pasakyti "ne", kai kalbama apie sutartis, susijusias su žvejyba, sudarytas tarp ES ir kitų šalių. Tačiau, atsižvelgdami į mokslines ataskaitas, turime konstatuoti, kad jūros yra iš tiesų išžvejotos. Todėl norime pakeisti ES žuvininkystės politiką, kad būtų siekiama atnaujinti žvejybos išteklius. Tai turi būti įtraukta į pagrindinę apžvalgą.
Nemanome, kad ES žuvininkystės sutartys yra perspektyvios kovos su skurdu ir vystymosi palaikymo priemonės.
Todėl inicijuodami ES prekybos ir paramos politikos pakeitimus ir kurdami įvairias bendradarbiavimo formas palaikome nuoseklų vystymąsi tose šalyse, kuriose dabartinės žuvininkystės sutartys su ES užtikrina pagrindinį pajamų šaltinį.
Laivų savininkai turi atsiskaityti už išlaidas, susijusias su sutartimis, iš kurių jie patys gauna pelno - norėtume matyti kaitą šia linkme. Todėl balsavome už 8 įstatymo pataisą, tačiau tas pakeitimas turėtų būti taikomas platesniame kontekste.
Carlos Coelho  
raštu. - (PT) Pagrindinis naujos partnerystės sutarties tarp Europos Komisijos ir Dramblio Kaulo Kranto tikslas yra sustiprinti dviejų šalių bendradarbiavimą, kad būtų sukurta partnerystės struktūra, pagal kurią būtų galima plėtoti nuoseklią žuvininkystės politiką ir tinkamai eksploatuoti dabartinius Dramblio kaulo Kranto jūros išteklius, itin didelį dėmesį kreipiant į žuvininkystės politikos palaikymą tame regione.
Dvi šalys turi susitarti dėl prioritetų, kuriais bus grindžiama tokia pagalba, ir nustatyti tikslus, metinę ir kelių metų programas ir kriterijus, pagal kuriuos bus vertinami gaunami rezultatai, nepamiršdamos užtikrinti pastovų ir atsakingą šio sektoriaus valdymą. Sutartyje atsižvelgiama į fundamentalius bendrosios žuvininkystės politikos principus ir garantuojama suteikti penkias žvejybos licencijas penkiems Portugalijos laineriams.
Todėl Portugalijos PSD (Socialdemokratų partijos) nariai balsavo už šį pranešimą.
Pedro Guerreiro  
raštu. - (PT) Pagal šią sutartį 40 žvejybos licencijų suteikiama ES valstybių narių laivams - penkios iš jų Portugalijos, - kurios galios šešerius metus nuo 2007 m. liepos mėn. Palyginus su ankstesne sutartimi, siūloma žymiai mažiau žvejybos galimybių, bet sutartis leidžia pagauti daugiau žuvų. Šalys susitarė, kad visa ES finansinįmoka bus skirta palaikyti iniciatyvas Dramblio Kaulo Krante sudarytos sektorinės žuvininkystės politikos kontekste.
Laivų savininkai, gaunantys pelno iš sutarties, turi darbinti žvejais bent 20 % Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalių gyventojų. Sutartyje numatyta, kad šiems jūreiviams bus garantuoti TDO deklaracijoje nustatyti fundamentalieji principai ir teisės darbe. Deklaracija suteikia privalomą asociacijos laisvę ir efektyvią pripažinimo teisę į kolektyvinius sandėrius, panaikina diskriminacijos, susijusios su įdarbinimu ir pareigomis, galimybę. Jūreivių atlyginimai bus nustatyti metinėje sutartyje tarp laivų savininko ir jūreivio arba jų atstovų, tačiau jie negali būti mažesni už jų kilmės šalyje taikomus standartus, kitaip bus pažeistas vienodo atlygio už tą patį darbą principas.
Lena Ek, Olle Schmidt ir Anders Wijkman  
raštu. - (SV) Bes balsavome prieš dvi partnerystės žvejybos sutartis tarp ES ir Gvinėjos Bisau bei Dramblio Kaulo Kranto. Priežastis ta, kad tokio tipo sutarčių praktika yra labai abejotina. Mažas pajamas gaunančioms šalims suteikiama vienkartinišmoka, o jos atveria savo vandenis ES valstybių narių, dažniausiai Pietų Europos, komercinei prekybai. Perduoti resursai yra juokingai maži, palyginus su pagaunamų žuvų kiekiu, be to, akivaizdu, kad iškyla nenuoseklios žvejybos grėsmė. Kitas argumentas yra tas, kad tai paprastai nepalankiai atsiliepia vietinei pakrantės žvejybai. Tikimės, kad atsižvelgiant į ES tvariosios plėtros strategijos kontekstą, pavyks neatidėliojant įvertinti šias žvejybos sutartis ir pakeisti jas tvariomis schemomis.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Inger Segelström ir Åsa Westlund  
raštu. - (SV) Manome, kad pasiūlymas nustatyti bendrą greičio ribą ES greitkeliuose, gali turėti teigiamos įtakos gamtai, nes greitis bus sumažintas tose valstybėse narėse, kuriose nenustatyta privaloma greičio riba greitkeliuose. Tačiau, svarbu nepamiršti, kad nustatydama aukštesngreičio ribą keliuose valstybnarbus priversta nepaisyti subsidiarumo principo. Valstybėms narėms turi būti leidžiama nustatyti žemesnes nei Europos standartai greičio ribas.
Jean-Pierre Audy  
raštu. - (FR) Balsavau už gero savo kolegos iš Italijos pono Albertini inicijuotą pranešimą, kuriame pateikta nemažai rekomendacijų šio sektoriaus dalyviams, kad pavyktų pagerinti situaciją, kuri blogėja, nes didėja naftos paklausa, senka naftos atsargos, miestuose daugėja transporto, neigiama įtaka daroma žmonių sveikatai ir klimato kaitai.
Palaikau tris pasirinktas viešosios politikos suderinimo sritis: technologijų kūrimą (mašinos, išmetančio ne daugiau kaip 125 g CO2/km), rinka pagrįstų priemonių kūrimą (išmetamųjų teršalų prekybos schema, mokesčių paskatos, poveikiu aplinkai pagrįsti mokesčiai ir t. t.) ir papildomas priemones, užtikrinančias, kad transporto priemonės ir infrastruktūra būtų naudojami kaip galima efektyviau.
Alessandro Battilocchio  
raštu. - (IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, transportas be jokios abejonės veikia socialines ir ekonomines visuomenės sąlygas, be to, daro tiesioginę įtaką aplinkai. Miesto transportas išmeta 40 % CO2, o Europa paverčiama iškastinio kuro, pvz., naftos (sudaro maždaug 70 % viso reikalingo kuro) rinkos įkaitu.
Šių nerimą keliančių duomenų pakanka, norint įrodyti kaip svarbu ir būtina suformuoti naują visapusišką Europos transporto strategiją, kurią iš tiesų galima grįsti šiuo pranešimu.
Transporto taršą būtina greita efektyviai sumažinti, nustatant išmetamųjų teršalų apribojimus, keisti kuro sudėtį, ir toliau skatinti pirkti ir naudoti ekologiškai saugias ir neteršiančias transporto formas.
Todėl ES įsipareigoja vykdyti integruotą planą, kad pavyktų pasiekti šio svarbaus tikslo, skatinti geležinkelių transportą, skyrus atitinkamų investicijų, gali užtikrinti aukštą efektyvumo lygį ir mažą poveikį aplinkai. Europiniai tinklai turi būti baigti kuo galima greičiau, o tam reikia didesnės finansinės paramos iš ES. Kita vertus, valstybės narės turi garantuoti ir stebėti, kad būtų baigti šie statybos darbai, jei tai nedaro žalos aplinkai arba sveikatai.
Sylwester Chruszcz  
raštu. - (PL) 1 pataisa pranešime dėl nuoseklios Europos transporto politikos, pristatyta PPE-DE grupės, sukėlpagrįstą nerimą tiek man, tiek visai transporto sferai. Dėl šios pataisos bus atidėta direktyvos "Eurovignette" peržiūra. Priėmus šią pataisą būtų išsiųstas neigiamas signalas iš Europos Parlamento, be to, tai prieštarauja 2008 m. sausio 28 d. Europos Parlamento Komiteto pranešimui dėl aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto apsaugos. Todėl balsavau prieš įstatymo pataisą ir apskritai nepalaikau pranešimo koncepcijos.
Françoise Grossetête  
raštu. - (FR) Balsavau už šį pranešimą dėl nuoseklios transporto politikos. Jame atsižvelgta į Europos energetikos ir aplinkosaugos strategijas. 70 % ES suvartojamos naftos skiriama transporto sektoriui.
Būtina atsikratyti visiškos priklausomybės nuo iškastinio kuro, derinant įvairias visas transporto rūšis apimančias strategijas. Toks požiūris leis sukurti palankias sąlygas, pvz., diegti technologines naujoves, mažinančias CO2 išmetimą iš mašinų, ir kurti biologinį kurą; diegiant mokesčių sistemos reformą reikia atsižvelgti į poveikį aplinkai, be to, reikia imtis papildomų priemonių, kad būtų efektyviau naudojama infrastruktūra, ir skatinti gyventojus keisti savo įpročius.
Kiekvienas gyventojas gali suvaidinti vaidmenį diegiant nuoseklią transporto politiką - naudodamasis viešuoju transportu, pirmenybę skirti tramvajui, kai tai įmanoma.
Kad naudojant keleivines ir važtos transporto priemones pavyktų sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, būtina plėtoti tokių transporto rūšių, kaip geležinkelis, upių, jūrų ir viešasis transportas, sistemą, siūlyti naujų paslaugų, sumaniau organizuoti sektorių ir kurti įvairius konkrečios infrastruktūros naudojimo būdus.
Pedro Guerreiro  
Kadangi šiame balsavimo paaiškinime neįmanoma pateikti komentarų visais svarbiais klausimai, iškeltais šiame EP inicijuotame pranešime, dėl jo įvairiapusiškumo ir apimties, reikia paminėti, kad dokumente neatsižvelgta arba ne pakankamai atsižvelgta į tuos aspektus, kuriuos mokslininkai laiko esminiais, sprendžiant transporto ir energetikos problemas bei jų poveikį aplinkai. Pavyzdžiui:
nepaminėtos aukštos naftos kainos ir to pasekmės;
nepaminėtas metano naudojimas kelių transporto srityje (kaip CNG, LNG arba biometanas)
nepakankamai nušviestas vandenilio kaip pakaitinio kelių transporto kuro naudojimas;
pastebima pavojinga tendencija naudoti biologinį kurą - to pasekmes jau teko stebėti;
nepaminėti tokie dokumentai kaip programa "Target 2020", palaikanti idėją iki 2020 m. pakeisti maždaug 20 % Europos transporto sektoriuje sunaudojamo benzino ir dyzelio.
Pabaigoje turiu paminėti, kad reikia ne vien konstatuoti jau aiškiai apibrėžtas problemas, bet ir kurti strategijas šioms problemoms spręsti, pvz., kovoti su dabartine kapitalistine globalizacija ir transporto vieta toje struktūroje, dėl kurios ypač padidėjo geografinis atstumas tarp gamybos ir naudojimo vietų, o dėl to vis didėja transporto poreikis. Galima dar daug apie tai kalbėti...
Jim Higgins  
raštu. - Aš ir kolegos iš "Fine Gael" PPE-DE grupėje norime pranešti, kad susilaikėme balsuodami dėl 3 ir 11 įstatymo pataisų, ir viso pranešimo, nes nerimą kelia mokesčių sistema ir kelių mokesčiai. Mes ir toliau manome, kad abi problemas reikia palikti spręsti atskiroms valstybėms narėms, todėl šių klausimų nereikia įtraukti į Parlamento pranešimą.
Timothy Kirkhope  
raštu. - Britanijos konservatorių grupės EP nariai balsavo už pono Albertini inicijuotą pranešimą dėl nuoseklios Europos transporto politikos, nes ji yra aiškios strategijos struktūros pagrindas, leisiantis didinti efektyvumą ir spręsti transporto sektoriaus plėtros poveikį klimato kaitai. Tačiau konservatoriams vis dar kelia nerimą tai, kad pranešimo reikalavimas pateikti tolesnius Komisijos pasiūlymus dėl išorinių išlaidų įtraukimo neturi būti vykdomas, kol poveikis bus įvertintas iki galo, o Parlamente šis klausimas buvo pakankamai apsvarstytas. Mes taip pat norime įsitikinti, kad ši strategijoje numatyta galimybė, jei tokia bus pristatyta, turi būti taikoma visoms transporto rūšims, kad nebūtų iškreipta rinka.
Jörg Leichtfried  
raštu. - (DE) Balsavau už transporto sistemos suvienijimą, Europos Sąjungos aplinkosaugos ir energetikos politiką, nes tik koordinuotos pastangos šiuose trijuose sektoriuose duos ilgalaikės naudos kiekviename iš jų.
Savo balsu ypač noriu palaikyti visuotinai taikomo, aiškaus ir visapusiško visų transporto rūšių išorinių kaštų vertinimo modelio plėtojimą. Todėl balsavau prieš 1 įstatymo pataisą, kuria mano nuomone bus siekiama vidinių kelių transporto kaštų įtraukimo nukėlimo. Priėmus pataisą būtų sunkiau sukurti nuoseklią transporto politiką, be to, būtų sudarytos nelygios transporto rūšių konkurencijos sąlygos.
Dėl nuolat besiplečiančio eismo ir jo poveikio ekologijai visoje Europoje būtina skatinti intensyvų bendradarbiavimą naujų technologijų kūrimo srityje, o pakaitinis kuras turi būti efektyviai propaguojamas, kad pavyktų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir pagerinti gyvenimo sąlygas net tose teritorijose, kuriose nustatytas transporto perteklius. Todėl aš pasisakau už tai, kad skatinant technologijų tobulėjimą transporto sektoriuje ir biologinio kuro naudojimą, vidutinis naujų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis būtų sumažintas iki 125g CO2/km.
David Martin  
raštu. - Mane džiugina Gabriele Albertini pranešime pateiktos rekomendacijos dėl nuoseklios Europos transporto politikos. Saugios ir prieinamos mobilumo priemonės turi būti teisė, suteikta visiems ES gyventojams. Tokio transporto visapusiškumas iš tikrųjų yra labai aktuali problema. Skatinant technologinių naujovių ir rinkos priemonių, pvz., išmetamųjų teršalų prekybos schemos arba mokesčių paskatų, ypač didesniuose miestuose ir ekologiškai pažeidžiamose regionuose, kūrimą, atsiranda galimybužtikrinti efektyvų transporto priemonių ir infrastruktūros naudojimą. Palaikau raginimą daugiau investuoti į infrastruktūrą ir racionalią transporto sistemą, siekiant išspręsti tokias problemas kaip transporto perteklius. Balsavau už pranešime pateiktas rekomendacijas.
Andreas Mölzer  
raštu. - (DE) Nežiūrint į tai, kad skiriame laiko, neatsižvelgdami į daugybę veiksmų planų, automobilių vairuotojai nuo šiol bus priversti sėstis ant dviračių dėl pertekliaus mokesčių, transporto priemonių rinkliavos ir pan., arba mandagiai paprašyti eiti pėsčiomis arba naudotis viešuoju transportu.
Čia būtina šį tą atlikti: tai yra netinkamai koordinuotos, vietinio viešojo transporto sistemos, kuri pernelyg siektaupyti, pasekmė; kalbėti reikia ir apie prekybos centrų, steigiamų miesto pakraščiuose, suklestėjimą, tuo tarpu kai vietinės parduotuvės nyksta, blogėjančią gyvenimo kokybę mieste, didėjantį nusikalstamumo lygį, aplinkinių vietovių, kuriose glaudžiasi nemažai užsieniečių, virtimą kvartalais ir ilgesnes keliones į darbą, susijusias su miestų teritorijų plėtra bei lankstesniu darbo grafiku ir įdarbinimo santykiais bei automobilio, kaip sėkmingo įsidarbinimo garanto, svarba.
Atsižvelgiant į tai, kad automobiliai išmeta tik 10 % teršalų, ES nori - kol kas "tik” nori - prisiimti daugiau teisių ir įtvirtinti beprasmišką priežiūros sistemą. Reikia imti jautį už ragų ir kovoti su priežastimis, o ne su simptomais, t. y. peržiūrėti subsidijų politiką, pvz., stengtis toliau neskatinti sunkių krovinių gabenimo priemonių daugėjimo, nes dėl to išmetamųjų teršalų kiekis yra žymiai didesnis. Nuoseklios transporto sistemos galiausiai turi tapti ekonomiškai pranašios, o privatizavimo entuziastams reikia neleisti menkinti viešojo transporto vaidmens, paverčiant sistemą daugialypiu reiškiniu.
Luís Queiró  
Pastaraisiais dešimtmečiais transporto sektorius sėkmingai investavo į tai, kad būtų efektyviau naudojama energija, be to, rinkai buvo pristatyta racionali technologija, siūlanti aplinkosaugos ir saugumo pranašumų. Vis dėlto šių pastangų nepakanka, nes paraleliai vykstantis ir nuolat didėjanti sektoriaus paklausa jas beveik anuliuoja.
Todėl turime iš naujo pažvelgti į šią sudėtingą lygybę, kad galėtume prisiimti iššūkį. Transporto sektorius yra dinamiškas ekonominis sektorius; jis yra technologiškai tobulėjantis ir vis labiau konkurencingas. Pramonnemažai investavo į tyrimus ir plėtrą, daug konsultavosi su įmonių ir privačiais partneriais. Tačiau būtina didesnkoordinacija, kad pastangos duotų atitinamos naudos. Būtina imtis konkrečių veiksmų, susijusių su gyventojų informavimu ir jų kompetencijos kėlimu. Be to, būtina bendradarbiaujant ir koordinuotai siekti progreso efektyvaus kuro panaudojimo srityje, reguliuojant investicijas, stimuliuojant rinkos dinamiką, kad transporto priemonės būtų saugesnės ir mažiau terštų aplinką, taip pat būtina palaikyti technologines naujoves.
Luca Romagnoli  
raštu. - (IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, balsavau už puikų kolegos nario pono Albertini pranešimą dėl nuoseklios Europos transporto politikos, apimančios Europos energetikos ir aplinkosaugos politikas. Tikiu, kad ES labai svarbu koordinuoti politikas taip, kad pavyktų išplėtoti miesto viešojo transporto tinklą ir pakaitines transporto sistemas, taip būtų saugoma aplinka ir mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas.
Kalbant apie infrastruktūrą, pastebėjau, kad nuolatinis dėmesys skiriamas kelių transporto projektams, o ne geležinkelio projektams. Europinių tinklų sukūrimas vis dar atrodo ne greitai įgyvendinamas, o ES indėlis yra minimalus, palyginus su kiekvienai valstybei narei tenkančia atsakomybės našta. Norint sumažinti išmetamų dujų kiekį ir pagerinti krovinių ir keleivių transporto efektyvumą, reikia atkreipti daugiau dėmesio į ES finansinės paramos, susijusios su prioritetinių europinių tinklų projektų vykdymu, poreikį.
Karin Scheele  
raštu. - (DE) Albertini pranešime teigiama, kad efektyvesnis išorinių kaštų pavertimas vidaus kaštais gali padėti pašalinti pastebimus nukrypimus ir išmetamųjų teršalų didėjimą.
Balsavau prieš 1 įstatymo pataisą, nes jos tikslas yra atidėti kelių eismo išorinių kaštų pavertimą vidaus kaštais. Tai klaidinga mintis, nes kelių eismas visų pirma lemia transporto sektoriaus išmetamų teršalų kiekį. Tikiuosi, kad infrastruktūros mokesčių direktyva, apie kurią paskelbKomisija sukels staigų progresą šiame sektoriuje.
