Galimybvisuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) - C6-0184/2008 - - Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas. Pranešėjas: Michael Cashman.
Michael Cashman
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, laukiau šių diskusijų, ypač norėdamas išklausyti tuos, kurie nelinkę pritarti didesniam skaidrumui ir galimybei visuomenei susipažinti su dokumentais.
Norėčiau iš pradžių padėkoti septyniems ES ministrams, palaikiusiems mano pranešimą. Cituoju jų žodžius: "todėl džiaugiamės, kad Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas 2009 m. vasario 17 d. priėmpranešimą, kuris dalijasi mūsų bendra vizija dėl skaidresnės Europos Sąjungos."
Mane stebina tai, kad mėginant vėl užmegzti ryšį su mūsų piliečiais, kai kurie asmenys nepalaiko skaidrumo ir atvirumo. Mane lygiai taip pat stebina tai, kad mėginant priartinti institucijas prie visuomenės, stokojama ryžto gerinti visuomenės priežiūrą ir atskaitingumą jai.
Kai kurie nariai iškėlabejonių, ar visi mano pranešime pasiūlyti pakeitimai atitinka teisinį reglamento pagrindą - EB sutarties 255 straipsnį. Norėčiau juos nuraminti: Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 tikslas - "suteikti visuomenei kaip galima platesnę teisę susipažinti su institucijos dokumentais. Ši visuomenės teissusipažinti su institucijos dokumentais susijusi su demokratine tų institucijų prigimtimi." Nepasikliaukite vien mano žodžiais - pažodžiui cituoju Teisingumo Teismo sprendimą M. Turco byloje. Šio sprendimo dvasia turime aiškinti EB sutarties 255 straipsnį.
Paanalizuokime 44 pakeitimą dėl slaptų dokumentų. Tiesiog nesąžininga sakyti, kaip padarKomisija, kad dokumentų klasifikavimas į slaptus nėra susijęs su visuomenės galimybe susipažinti su tokiais dokumentais. Pagal galiojančią Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 redakciją, dokumentai gali būti įslaptini tik siekiant apsaugoti pagrindinius interesus, numatytus 4(1) straipsnyje. Taigi sąsaja egzistuoja. Mes padarėme logiškas išvadas iš šios sąsajos ir perkėlėme taisykles dėl dokumentų įslaptinimo į patį reglamentą. Šios taisyklės, kurios yra rūpestingai sukurtos pagal Tarybos ir Komisijos jau taikomas taisykles, apibrėžia visuomenės teisės susipažinti su dokumentais apribojimus, kaip to reikalauja 255 straipsnis, ir niekas EB sutartyje neužkerta kelio institucijoms įtraukti tokių taisyklių į reglamentą.
24 pakeitime kalbama apie agentūras ir įstaigas, kurias įsteigšios institucijos. Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 su pakeitimais išdėstytų principus, sąlygas ir apribojimus visuomenei susipažinti su tų agentūrų dokumentais, tačiau pats savaime nesukurtų įsipareigojimų toms agentūroms.
Pvz., 29 pakeitime numatyta, kad reglamentas taikomas tik institucijos turimiems dokumentams, nors jis nustato standartus, kuriais, kaip tikimasi, vadovausis agentūros, priimdamos taisykles dėl galimybės visuomenei susipažinti su jų dokumentais, ir aš pridurčiau - pagal Tarybos, Komisijos ir Parlamento 2001 m. gegužės 30 d. priimtą bendrą deklaraciją.
Be to, apgailestauju, kad Taryba šiandien nedalyvauja diskusijose, nes taip ji galėtų suteikti deramą reikšmę šiam nepaprastai svarbiam pranešimui.
Žinau, kad kai kurie iš jūsų nerimavote, kad nuėjome per toli, siekdami užtikrinti, jog valstybės narės nepažeistų reglamente numatyto skaidrumo lygio. Manau, labai stengiausi, siekdamas išsklaidyti šį susirūpinimą, ir tai atsispindi kompromiso pakeitimuose, kurie primena valstybėms narėms laikytis pareigos pagal EB sutarties 10 straipsnį netrukdyti siekti Bendrijos tikslų, įskaitant skaidrumą ir demokratiją.
Hartmuto Nassauerio pasiūlyti pakeitimai galėtų šiek tiek nuraminti šią frakciją ir kitus EP narius, susirūpinusius, kad asmenininformacija nepatektų į visuomenės akiratį. Pagal mano pranešimą tai nevyks ir negali vykti. Yra pagrindo manyti, kad asmeniniai ir privatūs duomenys liks apsaugoti, taigi man labai įdomu būtų išgirsti, kodėl kai kurie asmenys nepritaria šiam reglamentui.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, dėkoju už svarbų pranešimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl naujos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 redakcijos, susijusios su galimybei visuomenei susipažinti su dokumentais. Tai labai svarbi ir brangi tema, ir aš vertinu didžiulį darbą, kurį atliko M. Cashman kaip pranešėjas ir dauguma kitų aktyvių, suinteresuotų ir patyrusių asmenų, esančių šioje salėje.
Tai tema, susijusi su pagrindinėmis ir neretai viena kitoms prieštaraujančiomis piliečių, asociacijų ir įmonių teisėmis. Privalome labai atidžiai žiūrėti į būtinus šio reglamento pakeitimus, ir turime siekti atvirumo. Visos trys institucijos pritarė, kad apskritai Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 pakankamai gerai veikbeveik aštuonerius metus. Dabar Parlamentas, Taryba ir Komisijos yra kur kas atviresnės nei anksčiau. Galima sakyti, kad taisyklių pakeitimas paskatino pakeisti praktiką, mąstymą ir požiūrį.
Tuo pačiu Parlamentas, Taryba ir Komisija sutinka, kad teisėti interesai sulauktinkamos apsaugos. Nepamirškime, kad ES institucijos leido susipažinti su didesniu skaičiumi dokumentų, tačiau užregistruotas mažesnis skaičius atsisakymų leisti susipažinti su tokiais dokumentais. Taigi, tikiuosi, pritarsite, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 vertingas. Dėl to nereikia jo nuodugniai tikrinti.
Tačiau net ir gera priemonvisada gali būti patobulinta. Teisinis pagrindas, kurį taikome kaip pradinį tašką, yra EB sutarties 255 straipsnis, kaip jau minėjo pranešėjas. Toliau Reglamentas apibrėžia piliečių teisės susipažinti su dokumentais principus ir apribojimus. Dėl mūsų turimo pranešimo turiu pastebėti, kad kai kurie jo pakeitimai nepatenka į EB sutarties 255 straipsnio taikymo sritį, todėl šie pakeitimai negali būti priimti. Tačiau - ir šis "tačiau" svarbus - jie nurodo reikšmingus klausimus, kuriuos galėtume spręsti kitomis aplinkybėmis. Komisija, be abejo, pažiūrės į tai dalykiškai, praktiškai ir atvirai.
Būtų gerai retkarčiais įvertinti, ar įstatymų leidyba veikia gerai ir pasiekia savo tikslus, ir būtent su tokiu nusistatymu Komisija parengpasiūlymą dėl naujos reglamento redakcijos. Šio teisės aktų išdėstymo nauja redakcija metodo naudojimas atitinka geresnės teisėkūros tikslą. Kadangi šis reglamentas susijęs su pagrindinėmis piliečių teisėmis, svarbiausia priimti vientisą, aiškų ir lengvai skaitomą teisinį tekstą.
Šis teisės aktų išdėstymo nauja redakcija metodas nesuriša rankų įstatymų leidėjui labiau nei įprastas teisės aktų keitimo metodas. Nepriklausomai nuo teisės aktų leidimo metodo, Bendrijos įstatymų leidėjas negali nukrypti nuo pasiūlymo tikslo.
Mes įsipareigoję toliau gerinti skaidrumą ir atvirumą, ir tvirtai tikiu, kad pasirinkome tinkamą kelią. Tačiau šiuo požiūriu norėčiau atkreipti dėmesį, kad dauguma pakeitimų susiję su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatomis, kurių Komisija nesiūlkeisti. Mes nesame pasirengę jiems pritarti, nes jie nepatenka į Komisijos pasiūlymo taikymo sritį.
Priėmusi tokią poziciją, Komisija, be abejo, yra pasiruošusi pritarti geroms idėjoms, nors šiuo metu esame ankstyvoje šios procedūros stadijoje. Norėčiau patvirtinti, kad Komisija pasiryžusi diskutuoti su dviem teisės aktų leidėjais ir pamėginti surasti bendrą pagrindą, kad pasiektume suderintą ir veiksmingą pasiūlymą, kai du teisės aktų leidėjai išsakys savo nuomonę. Negalime iš anksto nuspręsti, ar užbėgti už akių diskusijoms ar deryboms.
Be to, turime nepamiršti pakeitimų šiuo svarbiu klausimu, kuriuos reikės priimti, jeigu įsigalios Lisabonos sutartis ir po to, kai ji įsigalios. Tada Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 bus taikomas visoms Europos Sąjungos institucijoms, įstaigoms, agentūros ir biurams, taip pat, nors ir ribota apimtimi, Teisingumo Teismui, Europos centriniam bankui ir Europos investicijų bankui. Piliečiams Lisabonos sutartis reikš tikrą pažangą, kai visos ES institucijos pradės taikyti bendrą taisyklių rinkinį dėl galimybės susipažinti su dokumentais. Toks vientisas taisyklių rinkinys užtikrina nuoseklumą, tačiau taip pat jis turi būti pritaikytas daugeliui institucijų su labai skirtingais įgaliojimais ir kompetencija.
Taip pat norėčiau pakartoti tai, ką minėjau ankstesnėse diskusijose, ir ne tik šioje salėje. Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 - kertinis skaidrumo politikos akmuo, tačiau turime galvoti ir apie tai, ką galime iniciatyviai nuveikti už formalios įstatymų leidybos ribų. Todėl bendrame Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto susirinkime sausio 20 d. pareiškiau, kad imuosi iniciatyvos parengti atvirumo veiksmų planą. Tobulesni registrai, didesnis palankumas vartotojams ir platesnprieigos galimybė, aktyvus dokumentų platinimas ir greitesnis jų leidimas - tai veiksmų, kuriuos norėčiau įtraukti į šį veiksmų planą ir kuriuos, be abejo, aptariu su kitomis ES institucijomis, pavyzdžiai. Tai - praktiškas ir veiksmingas kelias į būtiną skaidrumą visose mūsų politikos kryptyse. Mes turime vadovauti pagal pavyzdį.
Šiuo atžvilgiu turėtume taip pat ieškoti būdų, kaip padaryti mūsų institucijas ir jų veikimo būdus suprantamesnius piliečiams. Mums reikia aktyvios piliečių informavimo politikos, kad jie suvoktų, kaip politikos kryptys Europos mastu daro įtaką jų kasdieniam gyvenimui. Be abejo, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 - svarbi priemonė, tačiau esminę reikšmę turi tai, kaip praktiškai įgyvendinsime tai, kas slypi už teisinio teksto.
Apibendrindama Komisijos poziciją dėl M. Cashmano pranešimo šioje procedūros stadijoje, norėčiau pasakyti štai ką: yra pakeitimų, kuriems Komisija negali pritarti, nes jie neatitinka teisinio EB sutarties 255 straipsnio pagrindo. Yra kitų pakeitimų, kuriems nepritariame, nes jie neatitinka Komisijos pasiūlytų pakeitimų taikymo srities, tačiau tam tikrais atvejais tokie pakeitimai atkreipia dėmesį į svarbius klausimus, kuriuos galima išspręsti kitomis aplinkybėmis. Be to, Komisija visada pasiruošusi pritarti geroms idėjoms, neatsižvelgdama į aplinkybes. Kai turėsime Parlamento ir Tarybos pozicijas, pateiksime poziciją iš trečiojo "institucinio trikampio" kampo.
Laukiu įdomių ir verčiančių susimąstyti diskusijų. Ši tema jų nusipelno, o mūsų piliečiai turi teisę tikėtis aiškaus ir gerai veikiančio teisės akto, numatančio galimybę visuomenei susipažinti su mūsų dokumentais.
Monica Frassoni
Teisės reikalų komiteto nuomonės sudarytoja. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, po vieną minutę turiu pasisakymui už Teisės reikalų komitetą ir Žaliųjų frakciją/Europos laisvąjį aljansą. Norėčiau sujungti šiuos pasisakymus, nes jie turi daug ką bendra šiuo klausimu.
Gerb. pirmininke, Teisės reikalų komitete išsamiai aptarėme teisės akto pakeitimus. Atvirai pripažinsiu, kad nesame patenkinti: manome, kad teisės akto išdėstymo nauja redakcija procedūra šios rūšies teisės aktui nebuvo ypač protingas sprendimas, iš dalies dėl to, kad, kaip sakKomisijos narė, tikroji užduotis - suvokti, kaip pakankamai gerai veikęs reglamentas, kurį galima patobulinti, galėtų būti iš tiesų patobulintas. Taigi, rezultatas, be abejonės, yra žingsnis atgal lyginant su dabartine padėtimi, nesvarbu, ar taikyta ši procedūra, ar remtasi pateiktais praktiniais pasiūlymais. Todėl reikia kažkaip spręsti šią situaciją, ir tą padaryti sunkiau, taikant teisės akto išdėstymo nauja redakcija procedūrą, o ne visus įgaliojimus teisės aktų leidybos srityje.
Antra, norėčiau pasakyti, kad nėra prasmės kalbėti užuolankomis: džiaugiuosi, kad Komisijos narskelbia sveikintinas iniciatyvas dėl skaidrumo ir atvirumo, tačiau esmta, kad Komisijos pasiūlyme iš šio teisės akto taikymo srities pašalinti dokumentai, kurie šiuo metu yra visuomenei atviri ir skaidrūs. Štai kur slypi tiesa. Tiesa ir tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant jos šalį, pakankamai aiškiai pabrėžė, jog tai nepriimtina.
Šiandien problema yra ta, kad jeigu norime patobulinti teisės aktą, negalime visi paprasčiausiai ginti status quo, nes taip elgdamiesi rizikuojame būti ne tokie skaidrūs, ne tokie suprantami, ir netgi, sakyčiau, ne tokie demokratiški, kokie siekiame būti.
Anneli Jäätteenmäki
Gerb. pirmininke, skaidrumas - demokratijos pagrindas. Deja, Europos Sąjunga vargu, ar gali pasigirti tokiu skaidrumu. Reikia keisti ne tik direktyvas, bet ir požiūrį. Ką galėtumėte pasakyti apie Tarybos pareiškimą, kad pašaliniams asmenims neturėtų būti pateikiami dokumentai, susiję su teisinėmis konsultacijomis dėl teisės aktų leidybos procedūros? Vadinasi, jie neturi būti pateikiami pašaliniams asmenims, šiuo atveju - piliečiams. Negaliu suprasti, kaip Europos Sąjungos piliečiai gali būti pašaliniai asmenys.
Todėl turime pakeisti požiūrį. Teisės aktų leidyba turi būti pakeista taip, kad Tarybos, Parlamento ir Komisijos leidybos dokumentai taptų skaidrūs, ir čia pabrėžiu teisės aktų leidybos dokumentus. Pvz., mano šalyje ir Suomijos Parlamente neįmanoma įsivaizduoti, kad Konstitucinės teisės komitetas galėtų būti slaptas. Tai reikštų, kad nuo žmonių slepiamos priežastys, kodėl išleidžiamas vienas ar kitas įstatymas, o Taryba tvirtina, kad neturėtume teikti šios informacijos, nes visuomen- pašaliniai asmenys.
Leisdami teisės aktus, rengdami direktyvas ir kitus teisės aktus, turime dirbti su prielaida, kad reikia didinti skaidrumą, taip pat būtų galima patobulinti balsavimo procedūras. Vertėtų įdiegti elektroninio balsavimo sistemą...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
David Hammerstein
Gerb. pirmininke, Komisijos nare, neturėtume praleisti progos, kurią numato pristatytas pranešimas, pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą - t. y. per šią Parlamento kadenciją - kad sukurtume teisės aktą, užtikrinantį didesnį skaidrumą dėl galimybės susipažinti su dokumentais. Nepriimtini jokie pasiteisinimai, ir tikiuosi, kad pakaks laiko ir sveiko proto tokiam susitarimui pasiekti, remiantis šiuo puikiu pranešimu.
Peticijų komitetas susirūpinęs dėl pasiūlymo, numatančio, kad, jeigu pagal piliečių pateiktą peticiją prieš valstybę narę pradedama pažeidimo procedūra, valstybnarturi teisę neleisti susipažinti su viešais dokumentais, naudojamais tokioje pažeidimo procedūroje, taip neleisdama piliečiui dalyvauti procedūroje.
Taip pat esame labai susirūpinę dėl suderinamumo stokos ir techninių kliūčių Europos Parlamente naudotis suderinamaisiais dokumentais, kitaip sakant, tais atvirojo standarto dokumentais, kurie nėra suderinami su vienos bendrovės taikoma programine įranga ir informacinių technologijų (IT) platforma, kuria šiuo metu naudojasi Parlamentas.
Aišku, kad Europos institucijos neužtikrina piliečiams realios galimybės susipažinti su dokumentų turiniu be techninio pobūdžio diskriminacijos. Tai nepriimtina, nes žmonės neturi galimybės susipažinti su mūsų kuriamais dokumentais. Čia kalbėdamas žinau, kad nvienas asmuo negali susipažinti su mano pasakytais žodžiais, neturėdamas techninės platformos, kurią taiko speciali firma, turinti šios informacijos monopolį. Tai iš tiesų prieštarauja skaidrumui ir teisei susipažinti su informacija.
Charlotte Cederschiöld
Gerb. pirmininke, mes visiškai pritariame M. Cashmano tikslams ir įsipareigojimams skaidrumui, tačiau turime nepamiršti, kad čia svarstomas reglamento pakeitimas. Mes visi kartu siekiame iki galo išspręsti šiuo metu galiojančio skaidrumą reglamentuojančio teisės akto klausimą. Keturios Šiaurės valstybės paraškomitetui, pareikšdamos, kad šis reglamentas didina piliečių pasitikėjimą Europos Sąjunga ir sukuria didžiausią galimą skaidrumo lygį. Aš ir M. Cashman visada gerai sutarėme darbo klausimais, tačiau šį kartą nepakako laiko visiems neaiškiems klausimams išspręsti. Kitaip tariant, dar anksti kalbėti apie šio proceso rezultatus, tačiau sveikinu daugelį pasiūlymų ir tikiuosi tolesnio bendradarbiavimo.
Kai buvo priimtas Skaidrumo reglamentas, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos balsai "už" nulėmbalsavimo rezultatą. Ir šį kartą PPE-DE balsai tikriausiai bus reikšmingi galutiniam rezultatui, kuris, tikėtina, bus pasiektas per naująją Parlamento kadenciją. PPE-DE frakcija savo balsus skirs teisiniam tikrumui, nuspėjamumui ir aiškumui stiprinti, kad taisyklės būtų kuriamos, tebesitęsiant procesui. Mes siekiame didesnio skaidrumo, o piliečiai turi turėti galimybę stebėti demokratines diskusijas. Mes manome, kad šiam klausimui reikia geriau pasiruošti, pvz., įvertinti institucijų atliekamo darbo bendrą poveikį.
Apie 40-50 pakeitimų, susijusių su Komisijos iniciatyvos teise, sukėldiskusijų. Vienintelis dalykas, kurį norėčiau pridurti, yra tai, kad rezultatas neturėtų būti didesnis aiškumo trūkumas, nes tai prieštaraus pakeitimo tikslui. Tai, ką šiandien svarstome, tikriausiai bus pakeista po rinkimų. Taigi PPE-DE frakcija pageidauja pasiekti tokį skaidrumo lygį, kuris sulauktų visų ES piliečių ir valstybių narių pritarimo. Tam reikia, kad visi dalyvaujantieji žinotų, kokios yra taisyklės - tai pasiūlymo tikslas. Negalima naudoti ir sankcijų, jeigu nėra aiškių nurodymų. Dėl sankcijų norėčiau pasakyti, kad jau yra teisės aktas, į kurį reikia atsižvelgti. Todėl į pasiūlymą žvelgiame kaip dar į nebaigtą projektą, tačiau visiškai pritariame M. Cashmanui, kad jis turi užtikrinti didesnį skaidrumą, ir būtent tai nurodėme pakeitimuose. Skaidrumas - svarbi demokratijos dalis.
PPE-DE frakcijai skirtos penkios minutės, taigi ar galėčiau pasakyti kelis paskutinius žodžius?
(SV) Mes pritariame skaidrumui, tačiau norime išvengti naivumo, kuris gali pastatyti žmones į pavojų ar sukelti piktnaudžiavimą.
Ar PPE-DE frakcija praras tris minutes?
Pirmininkas
Nežinau, ką pasakyti. Darbotvarkėje numatytos dvi minutės, tačiau esu įsitikinęs, kad dar turėsite galimybę pasisakyti.
Costas Botopoulos
PSE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, kalbėsiu anglų kalba mūsų pranešėjo garbei. Šiuo įdomiu pranešimu Parlamentas atskleidžia tris aspektus. Pirma, jis atsižvelgia į tikrovę. Dabar kalbame apie privatumą interneto amžiuje, o ne privatumą kaip abstrakčią sąvoką. Mes svarstome Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kuris tam tikrą laiką buvo taikomas problemoms spręsti, ir šis taikymas buvo naudingas.
Mes atsižvelgiame į Pagrindinių teisių chartiją, ombudsmeno ir kitų agentūrų pasiūlymus bei precedentinę teisę. Be to, atsižvelgiame į realų Komisijos pasiūlymą su jo galimybėmis ir trūkumais - manau, kad jis iš tiesų turi tam tikrų trūkumų.
Antra - tai labai įdomu - šis pranešimas paremtas principais, o ne techniniais formalumais; pusiausvyra tarp galimybės susipažinti su dokumentais ir privataus gyvenimo apsauga; bendra galimybe susipažinti su dokumentais, tačiau vadovaujantis aiškiomis taisyklėmis; labai svarbiu viešųjų ir privačiųjų interesų atskyrimu ir Europos viešojo intereso samprata, kuri ypač svarbi mylintiems Europą; teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusių procedūrų atskyrimu, kuris taip pat įdomus; ES skaidrumo ir valstybių narių skaidrumo lygiavertiškumu.
Ir svarbiausia, kad šiuo pranešimu mėginama sukurti išsamią skaidrumo sistemą - ne skaidrumą, skirtą atskirai kiekvienai institucijai, o skaidrumą tarpinstituciniu pagrindu, atsižvelgiant į visas institucijas ir gero administravimo principus bei Pagrindinių teisių chartiją. Čia pateiktas ir bendras slaptos informacijos rinkinys, nors ir su pavadinimais iš filmų apie slaptuosius agentus, pvz., "ES konfidenciali", "ES visiškai slapta", tačiau ir šiuo klausimu svarbu turėti bendrą taisyklių rinkinį.
Čia siekiame skaidrumo ne kaip bendrojo pobūdžio taisyklės su išimtimis, kurias pagrindžia kitų teisių apsauga, o bendro taisyklių rinkinio, kuriame skaidrumas - svarbiausia taisyklė, tačiau galioja ir tam tikros išimtys.
Marco Cappato
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, atleiskite, kad negaliu pasilikti ir išklausyti Komisijos narės atsakymo. Manau, kad šioms diskusijoms trūksta kažko labai svarbaus, ir tai - Taryba, kuri, tiesą pasakius, nedalyvavo nvienose diskusijose, įskaitant svarstymo komitetuose stadiją. Be to, esminis dalykas yra šis: ypač Taryboje taikoma Europos kaip nacionalinių valstybių vyriausybių visumos koncepcija. Taigi, kai šios vyriausybės susitinka kaip įstatymų leidėjai, šie reikalai, sakykime, tampa konfidencialūs; tada piliečiai turi laukti galutinių rezultatų.
To paprasčiausiai negalima toleruoti, nes Europos Sąjunga turi teisėkūros galią, o piliečiai turi teisę susipažinti su informacija visame teisėkūros procese. Kaip patvirtina ir atskleidžia Maurizio Turco byla, piliečiai turi teisę į informaciją apie šalies delegacijų pozicijas Taryboje, taip pat teisinę nuomonę. Todėl visiškai pritariame M. Cashmano pranešimui, nes jis įkūnija kitokią Europos idėją - demokratiškos Europos idėją.
Manau, kad reikėtų palaikyti M. Cashmano pastangas iškelti pasiūlymus, geresnius už Komisijos pateiktus pasiūlymus. Europos Komisija būtų neteisi, jeigu reikalautų iš Europos Parlamento, teisėkūros institucijos, riboti savo veiklą Komisijos pateiktų pasiūlymų atžvilgiu. Manau, kad mūsų teisišplėsti mandatą numatyta netgi tarptautinėse sutartyse. Tikiuosi, kad M. Cashman pritars mūsų pasiūlytiems pakeitimams, ypač dėl didesnio finansinio skaidrumo, ir manau, kad Europos Parlamentas taip parodys gerą pavyzdį.
Šiandien spaudoje skaičiau, kad mūsų sprendimas paskelbti apie Parlamento posėdžių lankomumą - tai neturi nieko bendra su šiuo pranešimu - kurį priėmėme šioje salėje, susidūrsu techninėmis kliūtimis, ir jis negalės būti įgyvendintas iki Europos rinkimų. Nėra jokių techninių kliūčių, šį darbą galima atlikti greitai ir lengvai, ir viliuosi, kad Parlamentas parodys gerą pavyzdį ir čia, kaip ir dėl pranešėjo nurodytų būtinų ir teigiamų Komisijos pasiūlymo pakeitimų, susijusių su geresne galimybe susipažinti su dokumentais. Anksčiau ar vėliau tikimės išgirsti pasisakymus iš tuščių Tarybai skirtų suolų, bent jau viešą paaiškinimą, kodėl ji nepritaria mūsų pasiūlymams. Ji privalo turėti drąsos viešai apginti Europos, kuri turi slaptai priimti sprendimus teisėkūros procese, idėją - man ši mintis visiškai nepriimtina.
Eva-Britt Svensson
Gerb. pirmininke, skaidrumas ir galimybvisuomenei susipažinti su dokumentais, susijusiais su teisėkūra, ir politiniais sprendimais - tai vienas svarbiausių veiksnių, nulemiančių demokratinę visuomenę. Skaidrumas ir galimybvisuomenei susipažinti su dokumentais sukuria dalyvavimo ir pasitikėjimo politine sistema jausmą. Ir priešingai, slaptumas ir neleidimas susipažinti su dokumentais sukuria nepasitikėjimo ir nedalyvavimo jausmą, ir neretai dėl to gali atsirasti korupciją bei piktnaudžiavimą galia.
Šiuo metu vis daugiau valstybių narių teisės aktų pagal galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais principą, pvz., Švedijoje, kuriami ES lygmeniu. Sprendimai perkeliami į ES lygmenį, tačiau ne skaidrumas ir teisvisuomenei su jais susipažinti. Mūsų piliečiai, be abejo, tai pastebi, ir tai yra viena iš priežasčių, kodėl jie negausiai dalyvauja rinkimuose į Europos Parlamentą. Piliečiams sunku perprasti ir suvokti sprendimų priėmimo procesą ES sistemoje; jie visiškai teisingai mano, kad sprendimai priimami, ir teisės aktai kuriami ES lygmeniu, nesuteikiant jiems realios galimybės išanalizuoti visų dokumentų. Todėl jie netenka galimybės aptarti, diskutuoti ar daryti įtaką sprendimų priėmėjams.
Visi siekiame gausesnio dalyvavimo rinkimuose į Europos Parlamentą, tačiau jeigu norime, kad mums tikrai pavyktų, nepakanka kampanijų ir raginimų ateiti ir balsuoti. Tam, kad šis procesas būtų prasmingas, turime daryti viską, kad suteiktume piliečiams informacijos ir keltume jų sąmoningumą. Turime užmegzti dialogą su piliečiais, o ne vienpusiškai teikti informaciją iš viršaus. Galimybvisuomenei susipažinti su dokumentais turi būti pagrindiniu principu, o slaptumas - išimtimi. Turime sukurti specialų metodą ir taikyti slaptumą konkrečiais atvejais, esant griežtiems pagrindams, jeigu toks slaptumas būtinas.
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji pateikpakeitimus siekdami, be kitų dalykų, išplėsti dokumentų sąvoką, suteikti galimybę visuomenei susipažinti su daugiau dokumentų ir užkirsi kelią atskirai valstybei narei taikyti "veto" teisę. Komisijos narMargot Wallström teigė, kad net gera priemonvisada gali būti patobulinta. Deja, šis pranešimas nepadarys pažangos, o iš tiesų tik viską pablogins. Kita vertus, jį galima patobulinti pritariant mano ir GUE/NGL frakcijos pasiūlytiems pakeitimams. Todėl demokratijos vardu balsuokite už GUE/NGL frakcijos pakeitimus ir išplėskite piliečių galimybę dalyvauti priimant sprendimus.
Hanne Dahl
Dėkoju, gerb. pirmininke, M. Cashman pristatpuikų pranešimą, kuriam norėčiau pritarti. Komisijos persvarstoma 2008 m. Skaidrumo iniciatyva tik apribos galimybę visuomenei susipažinti su ES dokumentais. Šio pranešimo priėmimas labai padėtų ištaisyti šią padėtį. Tačiau mums trūksta konsultavimosi su patariamosiomis darbo grupėmis Komisijoje. Remiantis Lobizmo skaidrumo ir etikos reglamentavimo aljanso (ALTER-EU) pareiškimu, padarytu prieš Kalėdas, į sąrašą galėjome įtraukti tik apie du trečdalius darbo grupių narių, dalyvavusių rengiant teisėkūros pasiūlymus Europos Sąjungoje. Tai visiškai nepriimtina. Kaip pilietis turiu žinoti, tabako pramonės lobistai ar sveikatos organizacijos pataria Komisijai, kai rengiama iniciatyva visuomenės sveikatai gerinti. Taip pat turiu žinoti, cheminių medžiagų pramonar aplinkosaugos organizacijos susirenka prie apskritojo stalo, kai rengiamas vandens aplinkos planas.
Hans-Peter Martin
(DE) Gerb. pirmininke, viena iš priežasčių, kodėl patekome į globalizacijos spąstus, yra ta, kad mums nepavyko išvengti Europos spąstų. Europos spąstus iš esmės nulėmtai, kad mums taip ir nepavyko veikti pagal išmėgintus ir patikrintus Skandinavijos ir kitų šalių skaidrumo principus.
Šio Parlamento nariu esu jau 10 metų, ir visai ne per atsitiktinumą čia atvykęs - neturėdamas tokio ketinimo, tačiau visai netikėtai - tariau: "ak, patikėkite, skaidrumas - esminis dalykas", todėl 2000 m. pradėjau rengti Europos skaidrumo iniciatyvą. Komisija priėmšią iniciatyvą pažodžiui; problema ta, kad jos esmės atžvilgiu pasiekta dar mažai.
Komisijos nare, galite pasimokyti iš to, ką pasakiau šiuo klausimu jūsų kolegei Swere Annai Lindh, sakydamas ilgą kalbą Nicos viršūnių susitikime. Jūs, kaip švedė, suprantate, apie ką kalbu. Jūs tikrai žinote, ko iš tiesų reikėtų imtis šioje srityje.
Tačiau Europos Sąjungoje tikrovyra kitokia, kai paliečiami skaidrumo klausimai: užduotis, su kuria susiduriame, yra tarsi mėginimas nukasti sniegą po sniego griūties. Mes nepasistūmėjame į priekį, o naujas sniegas krinta ir krinta. Yra vienintelis kelias išgelbėti Europos Sąjungą - tai tikras skaidrumas, nedelsiant įgyvendintas pagal Švedijos modelį ir JAV informacijos laisvės aktą. Be šio skaidrumo sulauksime tik dar daugiau griūčių, ir šį kartą jos užgrius tankiai apgyvendintas vietoves.
Manfred Weber
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, mes sprendžiame, kokius teisės aktus priimti Europos lygmeniu už kelis šimtus milijonų žmonių; todėl reikia skaidrumo. Mes visi pritariame, kad reikia siekti skaidrumo - skaidrumas yra svarbus, ir aš manau, kad mes, kaip Europos Parlamentas, neturime slėptis. Esame žiniasklaidos dėmesio centre, mus stebi žurnalistai, mūsų darbas jau yra skaidrus.
Mes visi pritariame tikslui siekti skaidrumo, tačiau mums turi būti leista svarstyti dėl metodų, kurie padėtų pasiekti šį skaidrumą, ir vien tai, kad kažkas ginčijasi ir siekia išsiaiškinti tų metodų esmę, dar nereiškia, kad jis ar ji pageidauja, kad viskas būtų atliekama už uždarų durų. Priešingai, tai dažnai yra asmenys, užduodantys klausimus. Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijoje kyla gausybesminių klausimų, pvz., dėl konkurencijos procedūros Taryboje, dėl to, ar turime paviešinti visus Teisės tarnybos dokumentus, ar asmeniniai Europos Parlamento narių reikalai turėtų tapti viešų diskusijų tema. Mes siekiame duomenų apsaugos mūsų piliečiams, tuo tarpu iš EP narių tikimasi visiško viešumo. Užduoti tokius klausimus nėra uždrausta.
Pagrindinpriežastis, kodėl mūsų frakcijoje yra ir tiek skepticizmo - tai teisėkūros proceso klausimas. Kai balsuojame, visi gali sužinoti, už ką balsavo atskiras EP narys. Visi EP nariai turi prisiimti atsakomybę, už ką balsuoja. Tai jau būna akivaizdu iš įvykių eigos. Tačiau teisėkūros procese, trišalėse derybose, kai diskutuojame tarpusavyje, turi likti vietos ir deryboms.
Mes žinome, kad jeigu viskas būtų vieša, šiandieninderybų forma nebeegzistuotų, nes kaišiotume galvą iš apkaso kiekvieną kartą, kai stengtumės ieškoti politinių kompromisų. Todėl šioje frakcijoje vis dar yra daug skepticizmo šio pasiūlymo atžvilgiu. Galutinę mūsų frakcijos poziciją pateiksime šį vakarą.
Tačiau frakcijos vardu norėčiau aiškiai pasakyti, kad mes tikrai norime skaidrumo, tačiau jo siekimo metodai turi būti toliau svarstomi. Visi pritariame šiam tikslui. Vertinant Europos institucijas individualiai, matyti, kad problema - ne Parlamentas. Problemų kelia Taryba, kuriai niekas neatstovauja šiandienos diskusijose, kadangi mes, deja, nnenutuokiame, kas vyksta Tarybos darbo grupėse.
Inger Segelström
(SV) Gerb. pirmininke, Komisijos nare M. Wallström, pirmiausia norėčiau padėkoti M. Cashmanui ir kitiems, prisidėjusiems prie naujo ir ilgai laukto žingsnio, kurį netrukus žengsime, kad ES piliečiai turėtų didesnę galimybę susipažinti su mūsų darbu. Pirmininko pavaduotoja ir Komisijos narM. Wallström taip pat ilgai ir sunkiai dirbo siekdama šio tikslo.
Kai Švedija įstojo į Europos Sąjungą, daugelis žmonių buvo susirūpinę, kad dokumentai "nutekės" toje šalyje, kurioje galioja tvirtas galimybės visuomenei susipažinti su informacija principas, tačiau to neįvyko. M. Cashman gali apie tai papasakoti, nes jeigu asmuo palaiko skaidrumą ir prieinamumą, tas asmuo žino ir tai, kur yra darbinės medžiagos, slaptumo ir uždarumo ribos.
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija susilaiknuo balsavimo. Viliuosi, kad dabar pritariate didesnei galimybei visuomenei susipažinti su informacija Europos Sąjungoje siekiant, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija kartu su visais mumis galėtų toliau spręsti šį svarbų ir pagrindinį demokratinį klausimą už visus ES piliečius. Kita vertus, galiu suprasti PPE-DE frakcijos dvejones - galų gale, tai buvo jūsų frakcija, kuri tikino, kad turime įvesti slaptą balsavimą, kai Turkija pradėjo derybas dėl stojimo. Ar iš tiesų to norite? Tikiuosi, kad Parlamentas dabar bus vieningas ir kad galėsime išdidžiai sakyti mūsų rinkėjams ES rinkimuose, vyksiančiuose birželio mėn., kad ES taps vis labiau atvira - kad neturime slaptų darbotvarkių ir norime, jog mūsų darbas būtų peržiūrimas ir vertinamas, atsižvelgiant į tai, ką nuveikėme - ir su skaidrumu, kuriuo galėtume didžiuotis. Mes daug nuveikėme, ir būtų gerai, jeigu piliečiai turėtų didesnę galimybę stebėti mūsų darbą.
Bogusław Rogalski
(PL) Gerb. pirmininke, visiems aišku, kad sprendimų priėmimo procesas Bendrijos institucijose ir įstaigose turi vykti atvirai ir viešai. Tai - demokratijos pagrindas. Remiantis šiuo principu, piliečiai ir išrinktos institucijos turi turėti plačiausią galimybę susipažinti su dokumentais, kuriuos turi Europos institucijos, įskaitant šį Parlamentą. Tai leis piliečiams iš tiesų dalyvauti politiniame procese ir užduoti klausimus viešoms institucijoms, jeigu jiems iškils neaiškumų.
Nepaisant Europos institucijų pastangų didinti atvirumą ir skaidrumą, padėtis, deja, visai nėra patenkinama. Peticijų komitetas pareiškė, kad piliečiai žino apie trūkumus ir nepavykusį mėginimą įgyvendinti šią teisę. Ypač svarbu, kad teisių pažeidimo procedūrose, kurios dažnai pradedamos gavus piliečių peticijas, piliečiams būtų užtikrinta visiška galimybsusipažinti su visais dokumentais kiekvienoje jų teisių įgyvendinimo stadijoje. Tai turėtų būti taikoma ir dokumentams, kuriuos Europos institucijoms pateikia valstybės narės. Tai - pagrindinproblema, su kuria susidūrnet Komisija Vokietijos vaikų teisių tarnybos ("Jugendamt") byloje, kurią nagrinėjant galimybsusipažinti su informacija buvo labai ribojama net tais atvejais, kai ta informacija buvo vieša.
Norėčiau dar kartą pabrėžti, kad lengva peticijų teikėjų prieiga prie jiems reikalingos informacijos turi būti Europos Skaidrumo iniciatyvos sėkmės pagrindas. To reikalauja demokratijos principai.
Andreas Mölzer
(DE) Gerb. pirmininke, visuomenės atitolimo nuo Europos Sąjungos politikų problema gerai visiems žinoma, todėl mes vis stengiamės parodyti draugiškumą mūsų piliečiams. Tai apima nuolat kuriamas iniciatyvas, siekiant supaprastinti prieigą prie Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentų.
Be abejonės, internetas - pigi ir paprasta priemonšiam tikslui pasiekti. ES tinklalapis buvo atnaujintas ir logiškiau išdėstytas, todėl dabar lengviau po jį naršyti nei anksčiau. Interneto atžvilgiu ES pabrėžir daugiakalbiškumo svarbą kaip reikšmingą veiksnį siekiant didesnio skaidrumo, teisėtumo ir veiksmingumo Europos Sąjungoje. Tačiau visos jo teikiamos galimybės dar neišnaudotos. Praktiškai, nuolatinis trijų darbinių kalbų - vokiečių, anglų ir prancūzų - naudojimas iš tiesų suteiktų galimybę jam tapti prieinamu daugumai gyventojų.
Net dabartinės Tarybai pirmininkaujančios šalies interneto tinklalapyje, parengtame anglų, prancūzų ir čekų kalbomis, neatsižvelgiama į tai, kad vokiečių kalba, kuria, kaip gimtąja, kalba 18 proc. gyventojų Europos Sąjungoje, yra kalba, turinti daugiausia šia kalba, kaip gimtąja, kalbančiųjų Europos Sąjungoje; be to, 14 proc. Europos Sąjungos piliečių ja kalba kaip užsienio kalba. Man regis, metas daugiau dėmesio skirti šiam klausimui.
Sirpa Pietikäinen
Gerb. pirmininke, galimybsusipažinti su informacija - vienas iš kertinių demokratijos akmenų. Žmonėms reikia turėti didžiausią galimybę susipažinti su visa informacija ankstyvose institucijų sprendimų priėmimo stadijose arba prieš priimant šiuos sprendimus, kad jie galėtų visapusiškai dalyvauti kuriant politikos kryptis.
Europos Sąjunga siekia tapti demokratiškesne ir labiau prieinama savo piliečiams, taigi didžiausios įmanomos galimybės susipažinti su ES dokumentais suteikimas yra lemiamai svarbus ES pastangoms didinti piliečių pasitikėjimą jos institucijomis ir visu šios institucijos teisėtumu. Todėl jaučiausi pakankamai nusivylęs Komisijos pasiūlymu dėl šio reglamento, nors norėčiau pasveikinti pranešėją už puikų, pasišventusį ir prityrusį darbą šioje srityje.
Be to, norėčiau padėkoti Anneli Jäätteenmäki už dideles pastangas šioje srityje. Jie abu laikėsi pagrindinių atvirumo ir skaidrumo principų, kur atsisakymas suteikti galimybę susipažinti su institucijos turimais dokumentais yra aiški išimtis. Tokios išimtys kai kuriais atvejais būtinos, tačiau jų turi būti kaip įmanoma mažiau, nustatant joms aiškiai apibrėžtą pagrindą.
Aš taip pat pritariu iniciatyvoms atkakliai siekti iniciatyvaus ir aiškaus dokumentų atskleidimo patobulintose Interneto duomenų bazėse. Prieiga prie dokumentų - tai ir jų suradimo klausimas. Dažnai internete yra informacija, tačiau ji slepiasi sudėtingose duomenų bazėse, todėl šioje srityje reikia daugiau pažangos.
Mieli kolegos, esame demokratijos gynėjai, todėl jau anksčiau turėjome būti aktyvesni. Turime labai drąsiai ginti didesnę galimybę susipažinti su dokumentais ir skaidrumą. Manau, ne laikas pradėti ieškoti kompromisų, nes taip galime prarasti mūsų kaip gerų sprendimų priėmėjų reputaciją rinkėjų akyse.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti Michaelą Cashmaną su nuostabiu pranešimu, kuriame aptariamas vienas svarbiausių Europos demokratijos aspektų.
Europos Sąjungoje nuolat vyksta permainos ir pasikeitimai. Deja, ryšys tarp Europos Sąjungos ir jos piliečių nesuspėja plėtotis kartu su šiomis permainomis. Padėtis panaši į susiklosčiusią galimybės susipažinti su patiems piliečiams skirtais dokumentais ir informacija srityje.
Skaidrumas - pagrindinis Europos Sąjungos principas, numatytas EB sutarties 255 straipsnyje. Kiekvienas Europos Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar įsikūręs valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais.
Europos piliečių suinteresuotumą ir pasitikėjimą ES institucijomis, Europos Parlamento nariais ir šalių politikais galime skatinti tik teikdami išsamią ir sąžiningą informaciją. Todėl mūsų pareiga - į aukščiausią galimą lygį pakelti Europos Sąjungos institucijų skaidrumą ir veiksmingumą. Mes turime sutelkti dėmesį į lengvesnės prieigos prie informacijos suteikimą vartotojams ir sistemos bei jos priemonių supaprastinimą.
Nors tą galima pasiekti šiek tiek patobulinus ir modernizavus sistemas, reglamentas, apie kurį kalbama šiame pranešime, sukuria tvirtą teisinį pagrindą. Todėl apgailestauju, kad Komisija neatsižvelgį pranešėjo 2006 m. pasiūlymą skaidrumo klausimu.
Mairead McGuinness
Gerb. pirmininke, galimybsusipažinti su dokumentais - tai skaidrumo proceso dalis, tačiau yra daug kitų klausimų. Svarbiausias - dokumentų ir informacijos naudojimas, ir viena iš didžiausių problemų šioje srityje - mes ją pripažįstame, o šioje salėje esanti Komisijos naryra viena iš labiausių prityrusių šiuo klausimu - supažindinti piliečius su ES sprendimų priėmimo procesu, nes žmonės šio proceso nesupranta. Diskusijose dėl Lisabonos sutarties Airijoje žmonės prieidavo prie manęs ir sakydavo: "raginate mus balsuoti "už", nors netrukus prarasite darbą". Jie palaikmane Komisijos nare - sergėk Dieve!
Nepakanka nuspręsti suteikti žmonėms gausybę informacijos, nes, viena vertus, tai atvestų į skaidrumo trūkumą: tai reikštų krūvą popierių, bet ne aiškumą. Man labiau patiktų, jei žmonės gerai suprastų, kaip veikia ši sistema, ir galėtų joje dalyvauti. Drįstu teigti, kad net šioje salėje yra daug asmenų, kurie gerai nesuvokia, kaip veikia ši institucija. Šiais žodžiais baigiu savo kalbą.
DanutBudreikait
(LT) Mėgindama spręsti Baltijos šalių energetinių salų problemą, ypač padidėsiančią grėsmę Lietuvos energetiniam saugumui po Ignalinos atominės jėgainės uždarymo šių metų pabaigoje Europos Komisija parengEuropos Sąjungos Baltijos jūros strategijos projektą. Kreipiausi į Europos Komisijos Energetikos ir Transporto direktoratą, kad jis leistų susipažinti su dokumentu. Man buvo atsakyta, kad su aukšto lygio grupe, rengiančia projektą, nebuvo diskutuota galimybpateikti informaciją ir dokumentus viešai, kaip buvo suformuluota atsakyme: Sharing with outside world. Europos Parlamentas vadinamas išoriniu pasauliu, kuriam informacija neteikiama. Apie kokias galimybes visuomenei susipažinti su Europos institucijų dokumentais mes kalbame nebe pirmą kartą? Jei piliečiams atstovaujantis Parlamentaras neturi tokios teisės? Tai - tiesiog katastrofa.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti visiems nariams už įdomias diskusijas ir naudingas pastabas.
Galima pasakyti, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 atnaujinamas iki "antrosios redakcijos". Svarbu paminėti, kad mes nepradedame nuo pradžios, o turime tvirtą pagrindą, kuriuo remdamiesi patobuliname šį reglamentą. Tai bus ir interneto amžiui skirta redakcija, kaip jau minėta diskusijose. Dar bus įtraukti elektroniniai registrai, kurie kartu su aktyviu platinimu yra šių patobulinimų pavyzdžiai.
Be abejo, būtų idealu, jei informaciją galėtume skleisti taip aktyviai, kad, nepaisant keleto išimčių, nereikėtų pateikti prašymų dėl prieigos prie informacijos, nes visa informacija jau būtų prieinama. Galėčiau pateikti vieną pavyzdį - aš jau paskelbiau savo korespondencijos registrą internete, tad visi gali susipažinti su mano korespondencija ir dokumentais.
Negaliu aptarti visų diskusijose išsakytų pastabų, bet norėčiau trumpai aptarti kelis esminius aspektus, iš kurių vienas - 3 straipsnyje pateiktas dokumentų apibrėžimas. Tai - vienas iš daugiausia diskusijų sukėlusių, ir turiu pripažinti, kad vienas iš labiausiai kritikuotų straipsnių Komisijos pasiūlyme.
Mūsų teigimu, dabartinis apibūdinimas kelia dviprasmiškumą ir nenuspėjamumo bei blogos patirties riziką. Ar lipnūs lapeliai - dokumentas? M. Cashman teigia, kad taip, ir remiantis plačiu Reglamento apibrėžimu iš tikrųjų tai gali būti tiesa, kaip ir kitų mano turimų raštelių atveju. Kartais nenaudinga pateikti pernelyg platų apibrėžimą. Mes ir dabar pritariame plačiam apibrėžimui, tačiau siekiame apriboti dokumentų neatskleidimą savo nuožiūra. Mūsų pasiūlytas apibrėžimas daug platesnis nei dažniausiai nacionalinės teisės oficialiuose dokumentuose naudojamos sąvokos. Labai priartėjama prie informacijos sąvokos, įtvirtintos Informacijos laisvės akte Jungtinėje Karalystėje arba, pvz., Skaidrumo įstatyme Olandijoje. Pagal Komisijos vidaus tvarkos taisykles privaloma registruoti dokumentus, tačiau jos nenumato, ar dokumentas patenka į reglamentavimo sritį. Todėl pateikėme paaiškinimus ir padėjome apibrėžti dokumentų sąvoką. Tai padės piliečiams suprasti, ko galima ir ko reikėtų prašyti siekiant gauti išsamią informaciją. Tikslesnis dokumentų apibrėžimas reiškia saugesnį administravimą ir didesnį aiškumą piliečiams.
Teismas nusprendė, kad dokumentai, susiję su atliekamu tyrimu, neabejotinai priklauso teisės į informaciją išimčiai; tokiu metu šios bylos neprieinamos, bet tai nesukuria papildomų teisės į informaciją apribojimų. Aš tik norėjau dar kartą pabrėžti, kad jokioje valstybėje narėje piliečiai neturi galimybės susipažinti su konkurencijos institucijų duomenimis.
Taip pat pripažįstu, kad galėjome geriau paaiškinti ir išdėstyti 3 straipsnio nuostatas. Manau, kad visi turime bendrą tikslą, todėl turėtume sugebėti jį išdėstyti aiškiai ir nedviprasmiškai. Tai - srities, kurioje turėtume sukurti gerą kompromisinį tekstą, pavyzdys.
Kitas aktyviai aptartas klausimas - 5(2) straipsnis, kuriame numatoma galimybsusipažinti su valstybių narių dokumentais. Norėčiau paaiškinti, kad Komisija siekia įgyvendinti Europos Teisingumo Teismo sprendimus, todėl valstybės narės privalo veiksmingai pagrįsti, kodėl jos atsisako suteikti galimybę susipažinti su kai kuriais iš jų dokumentų, kaip ir institucijos - su visais kitais dokumentais. Galutinis taškas bet kuriuo atveju - tai Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatos.
Kita vertus, svarbu ir tai, kad Komisija gali susirašinėti su valstybėmis narėmis, pvz., dėl Europos Sąjungos teisės pažeidimų. Mes privalome turėti galimybę greitai surasti sprendimus, kurie tenkintų tiek Komisijos, tiek ES piliečių interesus, kaip numato ES teisė. Tokie kontaktai turi išlikti konfidencialūs, kaip nusprendir Teismas.
Ir, galiausiai, norėčiau pateikti pastabą dėl "erdvės mąstyti", apie kurią minima 4(3) straipsnyje. Manau, kad daugelis žmonių sutiktų, jog Parlamentui, Komisijai ir Tarybai reikia tam tikros erdvės pamąstymui. Dokumentai, susiję su dar nepriimtais sprendimais, arba atspindintys vidines diskusijas, nėra lygiaverčiai kitiems dokumentams. O kaip su politinių frakcijų susitikimų ar pasiruošimų įrašais? Jūs patys atpažįstate tam tikras problemas ir apribojimus, kurie kyla, kai nebelieka erdvės mąstyti, todėl čia vėl reikėtų atsižvelgti į tai, kas būtų naudingiausia ir reikalingiausia piliečiams.
Vertėtų pasakyti, kad norėjau, jog Taryba dalyvautų diskusijose - tą paminėjo ir daugelis iš jūsų - taip pat džiaugčiausi gausesniu narių dalyvavimu, nes šie reikalai yra be galo svarbūs mums visiems. Mums iškyla svarbi užduotis - per kelias ateinančias savaites ar mėnesius sukurti bendrą pagrindą. Čia kalbu ir apie darbą šioje salėje, nes šiandienos diskusijos parodė, kad tai ne visada taip paprasta. Juo daugiau nesutarimų, tuo sunkiau, nes diskusijose Parlamentas, Taryba ir Komisija turi skirtingus vaidmenis, į kuriuos būtina atsižvelgti, ir tikiuosi, kad Parlamento balsas bus stiprus ir vieningas; tai būtų naudinga mums visiems, galutiniam rezultatui, kuris, viliuosi, bus suderintas ir tinkamas kompromisinis tekstas.
Michael Cashman
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, išgirdome labai įdomių pastabų, bet manau, kad jos labai mažai susijusios su mano pranešimo turiniu.
Pabrėžiu, kad neturime ko būgštauti dėl visuomenės kontrolės, tačiau turime pagrindą būgštauti kaip institucijos, slepiančios informaciją. Mes tampame labiau pažeidžiami. Komisijos nare, oficialūs dokumentai yra prieinami. Grįžkite atgal ir peržvelkite dokumentą. Erdvmąstyti. Oficialūs dokumentai. Jei apibrėžiame "erdvės mąstyti" sąvoką, šie dokumentai jau nebėra oficialūs. Grįžkite prie pranešimo. Pripažinkite mūsų principus.
Tai buvo įdomios diskusijos, tačiau turiu pasakyti, kad naujoji redakcija - kurią jūs palaikote - neatspindi tarpinstitucinio susitarimo dvasios, ir to nepakanka. Tvirtinate, kad ji puikiai veikia, tačiau bijau, jog naujoji redakcija ignoruoja gyvybiškai svarbų teisės mokslą dėl to, ką iš tiesų reikėtų įgyvendinti.
Mano argumentai dėl galutinio balsavimo atidėjimo grindžiami tuo, kad mums reikalingas absoliutus lankstumas derybose su politinėmis partijomis ir institucijomis. Dar norėčiau pridurti, kad nėra nieko, kas galėtų sutrukdyti Komisijai bet kuriuo metu po rytojaus balsavimo pakeisti savo pasiūlymą, išskyrus institucinį ir politinį nepasitenkinimą.
Mums žada pateikti veiksmų planus, tačiau man tai atrodo globėjiška. Komisijos nare, neabejoju jūsų asmeniniais atvirumo ir skaidrumo pažadais, tačiau mūsų piliečiams nereikia veiksmų planų. Jiems reikia teisės aktuose įtvirtintų neatimamų teisių - ne dovanų, o teisių.
Todėl Parlamentas turi daryti politinį spaudimą Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, kad ji derėtųsi; gali nutikti taip, kad turėsime derėtis nedalyvaujant Komisijai. Taip, Komisijos nare, žinau, kad Tarybos čia nėra, tačiau negaliu netekti vilties vien dėl Tarybos. Politikoje dalyvauju pakankamai ilgai ir pastebėjau, kad jūs nuolat kovojate.
Ir, galiausiai, norėčiau pacituoti JAV Prezidento žodžius: "Mano administracija įsipareigoja sukurti beprecedentį atvirumo lygį Vyriausybėje. Mes dirbsime kartu siekdami užsitarnauti visuomenės pasitikėjimą ir sukurti skaidrią sistemą, visuomenės dalyvavimą ir bendradarbiavimą. Atvirumas sustiprins demokratiją ir skatins vyriausybės našumą ir efektyvumą". Taip pasakBarack Obama 2009 m. sausio 21 d. Tikiuosi išgirsti panašų pareiškimą ir iš Europos Komisijos ar jos Prezidento J. Barosso.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2009 m. kovo 11 d., trečiadienį.
(Posėdis buvo sustabdytas 11.45 val. ir atnaujintas 12.50 val.)
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Stavros Lambrinidis  
Reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais pakeitimai, padaryti Europos Parlamento, ypač dokumentų, susijusių su teisėkūros procedūra, atžvilgiu - tai katalizinis žingsnis siekiant apsaugoti skaidrumą ir dalyvavimo demokratiją Europoje.
Mano nuomone, ypač svarbu nustatyti reikalavimą, kad kiekviena iniciatyva ar dokumentas, sukurti siekiant daryti įtaką sprendimų priėmimo procedūrai, būtų paviešinti.
Visi gerai žinome, kad įvairūs lobistai dažnai mėgina daryti įtaką teisėkūros procedūrai, pateikdami savo argumentus. Europos piliečiai turi teisę žinoti, kokie tai argumentai ir įsikišimai. Jie turi gebėti vertinti jų esmę ir galutinę poziciją, kurią priima jų vyriausybės, Europos Komisija ir, be abejonės, jų šaliai atstovaujantys Europos Parlamento nariai.
Be to, valstybės narės turi užtikrinti bent jau tokį patį skaidrumo lygį savo piliečiams šalies lygmeniu, remiantis aiškiu reikalavimu, išdėstytu Europos Parlamento pranešime. Tai kvietimas, kurį, kaip tikimės, labai greitai priims vyriausybės ir šalių parlamentai.
