Integruota jūrų politika (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - G. Meissner pranešimas Transporto ir turizmo komiteto vardu dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai -.
Gesine Meissner
Pone pirmininke, M. Geoghegan-Quinn, ponios ir ponai, norėčiau, kad ši salbūtų visiškai pilna, žinoma, ne dėl savęs ar dėl to, kad šis pranešimas - pirmasis mano parengtas pranešimas, o dėl to, kad šio pranešimo tema, nors daugumai žmonių nėra gerai žinoma, vis dėlto labai svarbi.
Vargu ar kas nors girdėjo apie integruotą jūrų politiką, tačiau šis klausimas labai svarbus mums visiems, nes, reikia pripažinti, mūsų ateitis priklauso nuo jūros. Vanduo sudaro 70 proc. viso žemės paviršiaus. Gyventojų skaičius didėja ne tik Europoje, bet ir visame likusiame pasaulyje ir iki 2050 m. pasieks 9 mlrd. Žemtampa per maža, ir daug ekspertų jau nustatė, kad vandenynuose esama labai didelių ateities galimybių. Dabar turime siekti išsaugoti jūrų išteklius ateities kartoms panaudodami integruotą jūrų politiką.
Iki šiol ištirta tik 10 proc. vandenynų ir jų išteklių, tačiau jau vartojame 50 000 iš jūros gaunamų produktų. Dabar stengiamasi gaminti energiją pasitelkiant jūrų pajėgumus ir išgauti žaliavas, kurias būtų galima naudoti medicinos, kosmetikos ir pramonės srityse. Nors plėtojame savo bendrąją jūrų politiką, svarbu užtikrinti, kad jūra "nesmogtų mums atgal", kaip aprašyta pribloškiamame populiaraus rašytojo Franko Schätzingo romane. Turime galimybę paversti jūrų ekonomiką didžiausia visos mūsų ekonomikos augimo sritimi. Todėl žmonės šiandien kalba ne tik apie ekologiškas, bet ir apie vadinamąsias "mėlynąsias" darbo vietas ir "mėlynąjį" augimą. ES pakrantės ilgis - 23 000 km, be to, jūrų pakrantėse gyvena trečdalis jos gyventojų. Ekologiška laivyba ir atviros jūros energija - tai sritys, kuriose Europa turi sukaupusi didelę patirtį, kurią galima kaupti toliau. Todėl mums reikia integruoto požiūrio, kuriuo vadovaudamiesi galėtume labai kruopščiai pasiekti visus šiuos tikslus.
Kurioms pavienėms sritims taikytina integruota jūrų politika? Pirmoji šių sričių - transportas. Laivybą galima laikyti Europos transporto varomąja jėga, nes prekybos srautai jūromis per uostus, turinčius jungtį su nutolusiais nuo pakrantės regionais, ir pasitelkus logistiką sudaro 95 proc. pasaulinės prekybos ir 40 proc. Europos vidaus prekybos srautų. Numatoma, kad ši sritis augs toliau, todėl visų pirma privalome užtikrinti, kad kurdami ekologiškesnius laivus galėtume sumažinti oro teršalų kiekį. Kita sritis - laivų statyba. Kaip jau minėjau, šioje srityje turime daug patirties. Privalome užtikrinti našų šios patirties pritaikymą esamoms darbo vietoms išsaugoti ir naujoms kurti.
Žinoma, jūrų politikai taip pat priskiriama žuvininkystir akvakultūra. Žuvys - ne tik maisto šaltinis. Be to, akvakultūra yra sparčiausiai auganti žemės ūkio ir žuvininkystės sritis. Svarbu, kad tai žinotume.
Dėl energetikos srities, čia daug dalykų vyksta jūroje ir aplink ją. Turime naftos ir dujų vamzdynų, naftos platformų ir jūros vėjo jėgainių, be to, jau kuriami planai pritvirtinti tanklaiviams bures, kad jie, naudodami vėjo energiją, galėtų 20 proc. sumažinti savo suvartojamą energiją. Bangų energija - tai sritis, kurioje esama ateities galimybių, o mikrodumbliai, kuriuos galima naudoti kaip biomasę, yra beveik beribis energijos šaltinis.
Mokslinių tyrimų srityje dėmesys sutelktas į "mėlynųjų" biotechnologijų taikymą kuriant vaistus. Jau sukurta vaistų nuo skausmo ir vaistų nuo maliarijos, be to, šiuo metu kuriami vaistai nuo vėžio.
Mūsų pakrančių apsauga - svarbus klausimas, taip pat įtrauktas į integruotą jūrų politiką. Mūsų pakrantėms kyla audrų keliamų potvynių pavojus, todėl turime apsaugoti jas ne tik nuo potvynių, bet ir nuo naftos išsiliejimo, piratavimo ir kontrabandos. Be to, turime spręsti prieglobsčio prašytojų Italijoje problemą.
Galiausiai mūsų pakrantės, žinoma, yra labai mėgiamos lankytinos turistinės vietos, todėl šiuo metu plėtojame tvaraus pakrančių turizmo sampratą.
Matote, kad į integruotą jūrų politiką įtraukta daug pavienių sričių, kurios visos susijusios su vandeniu. Integruotos jūrų politikos tikslas - atidžiai ir darniai bendradarbiaujant vystyti šias sritis. Dauguma žmonių nežino apie integruotą jūrų politiką, tačiau ji labai svarbi.
Europos Sąjungos pasiekimai šioje srityje gana nemaži, tačiau reikia nuveikti dar daugiau. Todėl šiame pranešime daugiau dėmesio skyriau ne pavienėms sritims, o visų pirma tam, kas įvyko per pastaruosius kelerius metus, nuo tada, kai 2007 m. buvo paskelbta mėlynoji knyga, ką dar reikia nuveikti ir kokius darbus reikia tęsti toliau. Šias sritis dar kartą trumpai paminėsiu tardama galutinį žodį.
Máire Geoghegan-Quinn
Pone pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad mano kolegM. Damanaki šiandien lankosi Portugalijoje, kur Komisijos Pirmininko J. M. Barroso vardu dalyvauja svarbioje konferencijoje jūrų reikalų ir jūrų politikos klausimais, ir ji apgailestauja, kad negali būti čia.
, Komisijos narė. -Tačiau pirmiausia leiskite pasakyti, kad šios diskusijos - tai įrodymas, kad jūrų politika iš tikrųjų svarbi. Norėčiau pasveikinti pranešėją G. Meissner parengus šį labai gerą pranešimą.
Komisija labai palankiai vertina šį puikų pranešimą ir jame išreikštą palankią nuomonę apie mūsų integruotą jūrų politiką. Šis pranešimas - kur kas daugiau nei tik rezultatų apžvalga. Jame taip pat nustatyta plataus užmojo, visapusiška ir išsami jūrų politikos ateities vizija. Ne pirmą kartą svarstant integruotą jūrų politiką Parlamentas rodo pavyzdį. Šis pranešimas - puikaus komitetų bendradarbiavimo, dėl kurio mūsų politika įgyja daugiau demokratinio teisėtumo, rezultatas. Be to, juo suteikiama naujų galimybių - ypač prisijungus valstybių narių ir regionų parlamentams ir valdžios institucijoms, kurių dalyvavimas kuriant politiką labai pageidaujamas - kurti mūsų integruotą jūrų politiką, kad ji taptų iš tikrųjų svarbi ir veiksminga politika, padedanti sukurti daugiau ir geros kokybės darbo vietų.
Komisija įsitikinusi, kad šiame pranešime išdėstyti politikos poreikiai turės teigiamą poveikį būsimai jūrų politikai dėl trijų svarbių priežasčių.
Pirmiausia, bus vadovaujamasi į ateitį orientuotu požiūriu į strategijos "Europa 2020" jūrų aspektą ir skatinama užtikrinti tvarų jūrų sektorių ir pakrantės regionų augimą.
Antra, įvardijus šiuos politikos poreikius bus galima apibrėžti politikos tikslus, prie kurių Komisija ir Parlamentas turėtų dirbti kartu. Šie tikslai - tai Europos požiūrio į klimato kaitos poveikio švelninimą pakrantės regionuose ir į tausų pakrančių turizmą formavimas, parama ekologiškesnei, saugesnei ir konkurencingesnei laivybai naudojantis bendrąja jūrų erdve be sienų ir tolesni veiksmai jūrų saugumo ir nelaimingų atsitikimų prevencijos srityse.
Trečia, šiame pranešime pateikiama nuoseklių ir dalykiškų pasiūlymų dėl tolesnių veiksmų.
Labai nekantrauju išgirsti jūsų nuomones, kurias išsakysite per šias diskusijas.
Werner Kuhn
Žuvininkystės komiteto nuomonės referentas. - (DE) Pone pirmininke, M. Geoghegan-Quinn, pirmiausia norėčiau padėkoti G. Meissner už integruotą - tikrąja šio žodžio prasme - darbą ne tik todėl, kad jis susijęs su integruota jūrų politika, bet ir todėl, kad į jį įtrauktos visos dalykinės sritys. Dėl žuvininkystės, norėčiau pakartoti, kad žuvininkystir akvakultūra, be abejonės, sudaro labai didelę integruotos jūrų politikos dalį. Labai svarbu dar kartą paminėti ir tai, kad Europos Sąjungoje pagaminame apie 2 mln. tonų žuvininkystės, žuvų ir akvakultūros produktų, tačiau suvartojame 8 mln. tonų.
Esame vienas didžiausių žuvininkystės produktų eksporto regionų pasaulyje. Todėl, norėdami apsaugoti savo išteklius, turime spręsti ypatingus uždavinius. Vienas pirmiau minėtas aspektas, kuris šiuo požiūriu labai svarbus, - jūrų erdvės planavimas. Labai svarbu nustatyti, kam teikiame pirmenybę. Žinoma, žvejybos plotams ir saugomoms teritorijoms teikiama išskirtinpirmenybė, taip pat laivybos maršrutams ir, be abejonės, atsižvelgiant į šias aplinkybes, jūrų saugumui. Ypač daug dėmesio reikia skirti laivybos keliams, kuriais vyksta itin intensyvus jūrų eismas.
Nemažai kalbėjome apie atsinaujinančiąją energiją. Ir žuvininkystės, ir jūrų saugumo požiūriu nederėtų pamiršti jūros vėjo jėgainių, kurių daug statoma energijai gaminti. Tai - labai svarbus uždavinys. Atsižvelgdamas į šias aplinkybes norėčiau paminėti dar vieną dalyką. Turime skatinti žuvininkystės metodų srities mokslinius tyrimus ir plėtrą. Komisijos skirtų 50 mln. EUR nepakaks. Ponia M. Geoghegan-Quinn, norėčiau jūsų paprašyti pranešti šią žinią savo kolegoms.
Žinoma, integruota jūrų politika nesibaigia prie Europos sienų. Turime bendradarbiauti su savo kaimynais. Tereikia pagalvoti apie Islandiją, Farerų salas ir apie tai, kas ten įvyko pastaraisiais metais, taip pat apie Viduržemio jūros regioną, Libiją ir Egiptą, - šie klausimai yra didelis iššūkis.
Georgios Stavrakakis
Pone pirmininke, Komisijos nare, siekiant užtikrinti visos Europos, ypač šalių, kurių ekonomika tiesiogiai susieta su jūra, tvarumą ir augimą, labai svarbu yra tausus jūrų aplinkos naudojimas.
Suderinus tokių pagrindinių sektorių kaip žuvininkystė, akvakultūra, energetika, transportas ir turizmas augimą galima užtikrinti profesinę piliečių ateitį ir gaunamas pajamas. Regioninės plėtros požiūriu labai svarbu naudotis teritorine sanglauda kaip nauju tolesnio vidaus rinkos integravimo pagrindu. Siejant su jūrų sektoriumi, tai reiškia, kad reikia toliau skatinti trumpųjų nuotolių jūrų laivybą ir užtikrinti geresnį pakraščio jūrų regionų ir salų tarpusavio susisiekimą, taip pat geresnį jų susisiekimą su pagrindinėmis valstybių teritorijomis ir ekonominiais centrais. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą.
Labai svarbu ir naujoviškas šia integruota jūrų politika pagrįstas požiūris, kuriuo pakeistas nenuoseklus požiūris į jūrų politikos kryptis. Naudodamiesi sąveikomis Europos Sąjungos piliečiai gauna dvejopos naudos: gerinami pasiekti rezultatai ir sutaupoma pinigų.
Georgios Koumoutsakos
Pone pirmininke, integruota jūrų politika labai svarbi Europos Sąjungai. Mums reikia jos, kad galėtume visapusiškai išnaudoti vieną svarbiausių Europos pranašumų - gilias jos laivybos tradicijas. Strateginis integruotos jūrų politikos tikslas - geriau koordinuojant su jūra susijusią politiką stiprinti Europos pirmavimą jūrininkystės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse, tokiuose sektoriuose kaip laivų statyba, jūrų išteklių naudojimas ir jūros vėjo energijos išteklių vystymas.
Įgyvendinant integruotą jūrų politiką privalu remti Europos laivybos sektorių, kuris yra nepralenkiamas pasauliniu mastu, kad jo vaidmuo tarptautiniu lygmeniu būtų svarbiausias. Todėl turime apsaugoti savo laivybos konkurencingumą kaip didelę vertybę; tai labai svarbu Europai. Todėl Tarptautinės jūrų organizacijos, kurios vaidmuo turi būti labai svarbus, patvirtintus tarptautinius sprendimus reikia taikyti pasauliniu mastu.
G. Meissner parengtame pranešime visiškai teisingai pabrėžiama ir nagrinėjama jūrų valdymo, jūrų priežiūros ir jūrų erdvės planavimo svarba. Tačiau visam tam taikytina sine qua non: turi būti laikomasi JT jūrų teisės konvencijos nuostatų. Todėl labai svarbi šio pranešimo 25 dalis, kurioje Europos Parlamentas prašo visų jūrų, ypač Viduržemio jūros, baseinų pakrančių valstybių spręsti delimitacijos klausimus remiantis jūrų teisės konvencijos nuostatomis. Šiame pranešime pabrėžiama labai didelišskirtinių ekonominių zonų svarba Europai. Norėčiau pasidžiaugti, kad G. Meissner parengpuikų pranešimą ir bendradarbiavo su mumis, taip pat padėkoti visiems šešėliniams pranešėjams už jų įdėtas pastangas. Vis dėlto man, kaip atkakliam Europos laivybos sektoriaus konkurencingumo gynėjui, taip pat kyla rimtų abejonių dėl prieš kelias dienas G. Meissner pateikto pakeitimo, todėl esu labai dėl jo sunerimęs.
Knut Fleckenstein
S&D frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasveikinti G. Meissner parengus puikų pranešimą ir padėkoti už jos sunkų darbą. Pritariame šiame pranešime išdėstytam požiūriui, kai nesiekiama susitelkti į pavienių valstybių narių jūrų politikos sektorių struktūrą, o pabrėžiama, kaip svarbu koordinuoti visų valstybių narių vidaus ir tarpusavio jūrų politiką.
Jei pažvelgtume į ateitį, pamatytume, kad mūsų jūrų ir vandenynų erdvė, kuria galime naudotis, tampa vis ribotesnė. Vandenynai - transporto maršrutai, žaliavų ir energijos šaltiniai, maisto produktų tiekėjai ir vandens telkiniai. Vandenynai vis labiau išnaudojami ekonomikos požiūriu, todėl didėja ir jų aplinkai daromas poveikis. Interesų konfliktų kils ir ateityje, todėl turėsime juos spręsti pasitelkdami veiksmingą valstybių vidaus ir tarpvalstybinį koordinavimą.
Neįmanoma pateikti pastabų kiekvienu klausimu, tačiau norėčiau trumpai paminėti sieros išmetimo kontrolės zonas. Nesiekiau sušvelninti apribojimų. Kai Komisija pateiks savo atlikto tyrimo rezultatus, galėsime pasakyti, kokiu mastu apribojimai lėmperėjimą nuo jūrų prie kelių transporto, visų pirma Šiaurės ir Baltijos jūrose. Tuomet galėsime plačiau aptarti šį klausimą. Vis dėlto pagrindinės Europos Sąjungos šiaurės ir pietų regionų konkurencijos sąlygos turi likti vienodos. Šių sąlygų nustatymas taip pat turi būti vienas Komisijos tikslų.
Vienu aspektu nesame visiškai patenkinti. Jau ilgai kalbame apie strateginę laivų statybos pramonės svarbą Europai. Taip pat sakėme, kad labai svarbu diegti inovacijas šiame sektoriuje, nes tai - vienintelis šios pramonės šakos išlikimo būdas. Mums reikia nuoseklios mūsų laivų statybos pramonės politikos strategijos. Manau, valstybių narių raginimas numatyti laivų statybai skirtą finansavimą taip pat buvo labai svarbus, tačiau liberalai ir konservatoriai jo nepalaikė. Ponios ir ponai, kaip, jūsų manymu, turėtume remti laivų statybos pramonę Europoje? Europos laivų statyklų darbuotojams, nerimaujantiems dėl darbo vietų, paprasčiausiai nepakanka tuščių kalbų ir gerų ketinimų. Mes, socialdemokratai, tikimės, kad šioje srityje bus imtasi geresnių priemonių ir bus pateikta geresnių pasiūlymų.
Izaskun Bilbao Barandica
Pone pirmininke, trečdalis Europos piliečių gyvena pakrantės regionuose. ES - įtakingiausia pasaulyje jūrų sektoriaus veikėja. Įgyvendinus integruotą politiką, suderintą su strategijos "Europa 2020" tikslais, mūsų vadovaujamasis vaidmuo bus tvirtesnis.
Tačiau norint pasiekti šį tikslą reikia įgyvendinti visuotinę įvairius sektorius apimančią politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į visus pilietinės visuomenės veikėjus, taip pat įgyvendinti strategijas pakrantės srityse ir užtikrinti, kad šių sričių vietos ir regionų valdžios institucijos prisiimtų atsakomybę. Turime ir toliau vertinti savo pakrantes ir jūras kaip mums suteiktą galimybę.
Todėl reikia skatinti savo tausios žuvininkystės politiką atsižvelgiant į sunkumus, kurių patiria iš jūros pragyvenimui užsidirbantys žmonės, kurie, beje, yra labai atsakingi. Turime stiprinti saugos politiką, kad būtų galima apsaugoti žvejybos laivus, vykdančius veiklą pagal Europos susitarimų nuostatas. Tai reiškia, kad turime kovoti su piratavimu, taigi ir užtikrinti didesnį operacijos "Atalanta" veiksmingumą.
Turime prisiimti visapusišką įsipareigojimą remti strategiškai svarbią laivų statybos pramonę, kurios padėtis šiuo metu dėl Pietryčių Azijos konkurencijos nelengva, todėl jai reikia ir ji tikisi tvirtos Europos paramos, kuri šiuo metu iš esmės neteikiama.
Turime kurti jūrų greitkelius, kad sumažintume išmetamo CO2 kiekį, ir toliau vystyti atsinaujinančiuosius energijos išteklius.
Diegdami inovacijas kiekviename susijusiame sektoriuje, užtikrindami tarpinstitucinį koordinavimą, suteikdami atitinkamų finansinių priemonių ir aiškiai apibrėžę Europos strategiją galėsime pasiekti tokį ekonominės ir techninės plėtros bei tvaraus vystymosi ir mokslinių tyrimų lygį, kai gebėsime kurti aukštos kvalifikacijos darbo vietas ir apsaugoti jūrą, kuri mums visiems rūpi ir kurią visi norime išsaugoti gyvą.
Keith Taylor
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Verts/ALE frakcijos vardu norėčiau padėkoti pranešėjai G. Meissner už tai, kad kartu su kitomis frakcijomis parengir išplėtšį pranešimą.
Kadangi 71 proc. žemės paviršiaus padengta vandeniu, iš tikrųjų prasminga pasistengti sukurti integruotą jūrų politiką. Europos pakrantės ilgis - 305 000 km.
2009 m. Komisija ketino patvirtinti integruotą jūrų politiką pristačiusi horizontalesnį politinį požiūrį į tokias sritis kaip jūrų transportas, jūrų aplinka ir regionų bei žuvininkystės politika.
Šiandien Transporto ir turizmo komitetas pateikį šią naują kryptį orientuotą atsaką - G. Meissner pranešimą. Palaikysime jį. Šis pranešimas - naudingas žingsnis, žengiamas teigiama linkme siekiant rūpintis savo jūrų ištekliais ir tausiai juos naudoti.
Vis dėlto manome, kad dar daug reikia nuveikti. Palankiai vertiname šiame pranešime pateiktus pasiūlymus dėl jūrų valdymo, jūrų baseino iniciatyvų ir strategijų, jūrų erdvės planavimo ir jūrų priežiūros, taip pat mokslinių tyrimų pagrindų programą ir stebėjimą, duomenų tinklo sukūrimą ir jūrų infrastruktūrai skirto fondo įsteigimą.
Labai džiaugiuosi, kad dabar į pranešimą įtraukta išmetamo anglies dvideginio kiekio mažinimo tikslai ir skatinama laivuose naudoti atsinaujinančiąją saulės ir vėjo energiją.
Dėl balsavimo, kuris vyks šiandien, vėliau, labai norėčiau paprašyti Parlamento narių palaikyti pranešėjos pateiktą pakeitimą, kuriuo skatinama numatyti galimybę įtraukti į ES ir TJO taisykles nuostatas, susijusias su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemomis.
Svarstant šį klausimą Transporto komitete, jo narių balsai pasidalijo po lygiai: 20 "už" ir 20 "prieš", todėl G. Meissner sprendimas pateikti jį šiandien per plenarinį posėdį ir dėl jo balsuoti yra visiškai teisingas.
Norėčiau paprašyti Parlamento narių turėti aiškią viziją ir balsuoti už pranešėjos pateiktą pakeitimą, kuriame pripažįstama, kad šios priemonės visiškai atitinka mūsų platesnio masto strateginius CO2 kiekio mažinimo ir projekto "Europa 2020" tikslus.
Struan Stevenson
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad plėtojama integruota jūrų politika, pagal kurią puoselėjami ir stiprinami subsidiarumo, konkurencingumo ir tausaus jūrų išteklių naudojimo principai. Vis dėlto nepritariu pasiūlymui vėl atgaivinti Europos pakrančių apsaugos tarnybos koncepciją. Šis pasiūlymas jau kartą buvo atmestas. Nemanau, kad tokia tarnyba būtina. Mano manymu, įsteigti tokią tarnybą finansinio nepritekliaus laikais būtų pernelyg brangu.
Taip pat manau, kad direktyva dėl jūrų erdvės planavimo būtų nereikalingos prabangos dalykas, kuris, mano manymu, neduotų papildomos naudos dabartiniam valstybių narių bendradarbiavimui.
Atsižvelgdamas į tai, taip pat norėčiau paminėti jūros vėjo, bangų ir potvynių gaminamos energijos projektų ir saugomų jūrų teritorijų (SJT) poveikį pakrančių ir mėgėjiškai žvejybai. Negalime paprasčiausiai žemėlapiuose nubrėžti linijų, kuriomis didelės pakrantės vandenų teritorijos priskiriamos SJT ar atsinaujinančiosios energijos vietovių kategorijoms. Negalima išsamiai nepasitarus savavališkai išstumti smulkiųjų žvejų. Tokioms teritorijoms nuorodas privalu suteikti vadovaujantis požiūriu ne "iš viršaus į apačią", o "iš apačios į viršų", be to, būtina konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis.
Jaromír Kohlíček
GUE/NGL frakcijos vardu. - (CS) Ne pirmą kartą integruota jūrų politika svarstoma atsižvelgiant į su Europos Sąjunga susijusias aplinkybes, tačiau tebėra labai sudėtinga derinti aplinkos apsaugos, žuvininkystės, transporto, energetikos, pramonės, mokslo ir mokslinių tyrimų sritis ir įtraukti įvairius vystymosi aspektus į vieną planą. Komisijos ataskaitoje atsakoma į klausimą, kaip turi būti įgyvendinamas 2007 m. mėlynojoje knygoje nustatytas veiksmų planas Iš ataskaitos matyti, kad 56 iš 65 pasiūlytų priemonių pradėtos įgyvendinti ar visiškai įgyvendintos, daugiausia kaip Komisijos ar Tarybos teisės aktai.
Tačiau, atsižvelgiant į sausumos regionus, labiausiai reikia susieti jūrų politiką ir geresnio, racionalesnio pagrindinių Europos vandens kelių naudojimo politiką; žr. šio pranešimo 40 dalį. Tokiu atveju įprasta sutelkti dėmesį į Reiną, Masą ir susijusią vandens kelių sistemą Prancūzijoje, Belgijoje, Nyderlanduose ir Vokietijoje, įskaitant Reino-Maino-Dunojaus jungtį. Deja, šios pastangos neaprėpia centrinės Dunojaus dalies, prasidedančios nuo Vienos, ir Elbės intakų, įtekančių į šią upę iki Magdeburgo. Šių vandens kelių naudojimas transporto tikslais aptariamas pernelyg retai, o investavimą į tinkamumo plaukioti šiais vandens keliais gerinimą Europos Komisija ir Taryba vertina kaip antraeilės svarbos dalyką. Dėl to belieka apgailestauti, nes neišnaudojamos labai didelės energetinės šių vandens kelių galimybės ir kartu daromas nereikalingas spaudimas plėsti uostamiesčių terminalus, kuriuose kroviniai perkeliami iš laivų į geležinkelių ir kelių eismo transporto priemones, o upių uostų galimybės lieka nepanaudotos.
Žinoma, būtina ne tik susieti laivų, geležinkelių ir kelių transportą, bet ir iš esmės spręsti gamtos apsaugos ir energijos vartojimo pakrantės regionuose klausimus. Šiuo atveju be G. Meissner pranešime iškeltų klausimų, tikslinga pateikti papildomų klausimų dėl kitų dviejų aspektų: jūrų ir upių transporto ryšio ir šių transporto sričių susiejimo.
Palankiai vertinu daugumą pranešime pateiktų priemonių. Norėčiau pabrėžti būtinybę nuosekliai taikyti "trečiojo jūrų paketo" priemones. Manau, pranešimo 21 dalyje pateiktas pasiūlymas surasti ekologiškų sprendimų, kaip būtų galima valyti naftos tanklaivius ir išardyti senus laivus, turėtų būti svarbiausia taršos prevencijos iniciatyva. Dabartinsu šiuo klausimu susijusi padėtis apgailėtina. Pritariu Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų parengtam pranešimui.
Anna Rosbach
EFD frakcijos vardu. - (DA) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti G. Meissner už gerai apgalvotą ir išsamų pranešimą, prie kurio vargu ar galima ką nors pridurti. Kaip ir G. Meissner, tvirtai palaikau politikos sričių, įvairias sritis apimančių mokslinių tyrimų programų ir naujų uždavinių sąsajas, tačiau mane labiausiai jaudina su mūsų jūrų tarša susijusios problemos.
Šiame Parlamente patvirtiname tiek daug pranešimų, kad jie, deja, pamirštami iš karto vos juos patvirtinus. Todėl norėčiau priminti Komisijai papildomą protokolą, kurį Parlamentas patvirtino šių metų sausio 26 d., kitaip tariant, beveik prieš devynis mėnesius. Jame buvo kalbama apie ES valstybių narių bendradarbiavimą siekiant kovoti su nelaimėmis Šiaurės Rytų Atlante. Šis klausimas taip pat minimas G. Meissner pranešimo 4 dalyje. Iki šiol iš Komisijos negavau jokios informacijos šiuo klausimu, nei apie tai, ar imtasi kokių nors veiksmų siekiant pradėti tokį bendradarbiavimą arba apie valstybių narių pasirengimą kovoti su nelaimėmis, nei apie tai, kad galbūt pati Komisija ketina nustatyti ES kovos su nelaimėmis parengties lygį. Tai vyksta nepaisant naftos išsiliejimo Meksikos įlankoje, nelaimės, kurios padarinius ką tik pašalinome, ir pernelyg senų ir surūdijusių naftos gręžinių įrenginių Šiaurės jūroje keliamos grėsmės. Taigi dabar norėčiau dar kartą paklausti Komisijos: kokia mūsų reagavimo į nelaimes, įvykstančias mūsų jūrose, parengties būklė? Ar turėsime laukti ko nors rimto, kad Europa pabustų?
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, laikas, kiek tai sietina su mūsų vandenynais, baigiasi. Jei ir toliau taip pat greitai juos naikinsime, galiausiai susinaikinsime ir patys, nes jūrų flora gamina 70 proc. pasaulio deguonies. Nepakanka skatinti saugoti aplinką ES, - ką visuomet labai trokštame daryti, - nes visiems gerai žinoma, kad vėjas ir bangos nepaiso jokių sienų.
Todėl iš tikrųjų nesuprantu, kodėl nenustatome aiškių taisyklių, kai turtingos pramoninės valstybės gali primesti besivystančioms šalims savo su aplinka susijusias problemas. Manau, turime nustatyti konkrečias laivų ardymo taisykles. Laivai, kurių sudėtyje esama tonų asbestu užterštų atliekų, iš Europos siunčiami į Indiją, Bangladešą ir Pakistaną, kad būtų išardyti, kur jų atliekomis užteršiama visa pakrantė. Tačiau visi teršalai grįžta mums kaip užterštos jūrų gėrybės, kurios per maisto grandinę patenka į mūsų lėkštes. O ką jau kalbėti apie šių šalių darbuotojus, kurie dėl nepakankamų saugos reikalavimų rizikuoja savo gyvybėmis. Viena diena, vienas laivas, viena mirtis. Taip Indijos Alango miesto laivų ardytojai apibūdina savo pavojingą darbą.
Taip pat neturime aiškių giliai jūros dugne gręžiamų gręžinių reguliavimo taisyklių. Šiuo požiūriu norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į labai teigiamus G. Öettingerio, kuris siekia nustatyti gręžinių platformų saugos reglamentavimo taisykles, veiksmus.
Nėra taisyklių, kuriomis būtų reglamentuojami intensyvūs laivybos keliai, pvz., Bosforo sąsiaurio kelias, kuriame iki šiol netaikomi privalomosios laivavedybos reikalavimai. Dideli tanklaiviai kasdien plaukia šiuo sąsiauriu.
Kitas teigiamas aspektas, kurį norėčiau paminėti - aktyvus laivybos bendrovių dalyvavimas saugant aplinką ir jūrų gyvūnus. Pvz., Italijos laivybos įmonįdiegsistemą, kuri padės jos laivams išvengti susidūrimo su banginiais. Europos parama teigiamoms tokio pobūdžio priemonėms, kurių imasi privačios bendrovės, būtų labai palankiai vertintinas sumanymas.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjai už jos puikų darbą ir ypač už tai, kad ji teisingai vertina Tarptautinės jūrų organizacijos sprendimą dėl sieringų teršalų išmetimo. Tikiuosi, Komisija iš tikrųjų atsižvelgs į šį sprendimą, kurį Parlamentas šiandien turi vieningai priimti.
TJO sprendimas priimtas skubotai, neatlikus poveikio aplinkai vertinimo ir neapskaičiavus sąnaudų. ES neturėtų kartoti TJO klaidos. Jei šiaurės ir pietų šalims bus nustatytos skirtingos išmetamųjų teršalų ribos, bus iškraipyta konkurencija, taip pat ir ES taisyklės. Išmetamųjų teršalų ribos turi būti vienodos. Esu visiškai įsitikinęs, kad jei šis sprendimas bus patvirtintas, tai prieštaraus ES konkurencijos teisės aktams.
Kokį poveikį tai turės, pvz., mano šaliai? Pramonės įmonės kasmet turės apmokėti papildomą apie 1 mlrd. EUR vertės sąskaitą. Suomijos darbo vietoms kyla pavojus, nors darome viską, ką galime, kad didintume darbo vietų skaičių ES. Kalbame apie strategiją "Europa 2020", tačiau priimame kitokius sprendimus, kuriais šios darbo vietos naikinamos.
Suomijai skirti kroviniai perduodami Rusijos laivams, o tada prekės į Suomiją vežamos sunkvežimiais, nes Rusija neketina ratifikuoti šio TJO sprendimo. Vargu ar ES to nori. Švedai sakė, kad jie krovinius, kuriuos dabar plukdo laivais, ims vežti sunkvežimiais. Todėl pritardami šiam sumanymui priimtume aplinkos ir būsimų Europos darbo vietų požiūriu prastą sprendimą. Tikiuosi, Komisija iš tikrųjų suvokia šio sprendimo, dėl kurio šiandien Parlamente sutariama vieningai, reikšmę.
Guido Milana
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjai. Dėl integruotos jūrų politikos, turime labiau stengtis ne tik skelbti gerus ketinimus, bet ir suteikti naują postūmį strategijai, kuri taps nauju keliu, vedančiu Europos Sąjungos augimo ir vystymosi link ir padedančiu atitaisyti itin didelį delsimą imtis veiksmų su aplinka susijusių nelaimių prevencijos ir kovos su klimato kaita ir tarša srityse.
Šįryt M. Pirillo priminParlamentui apie dar vieną pražūtingą nelaimę, prieš kelias dienas įvykusią Paolos mieste, Kalabrijoje. Komisija privalo įrodyti, kad ji iš tikrųjų stengiasi, kad ne tik taiko savo valdymo priemones, bet ir iš tikrųjų įgyvendina tikslines teisėkūros priemones ir tinkamai mokosi iš praeities klaidų, kurių padaryta dėl labai dažnai pernelyg į sektorius orientuoto požiūrio.
Puikiai suprantame, kad šis procesas labai sudėtingas, tačiau atsidūrėme sunkioje ir daug pastangų reikalaujančioje padėtyje, kai negalima pateisinti jokių dėmesio spragų ir kai reikia tinkamai investuoti ir įdiegti atitinkamus pasidalijamojo valdymo mechanizmus ir tarpinstituciniu lygmeniu, ir regionų baseinų, iš kurių dėl jurisdikcijos sudėtingumo būtų galima išskirti Viduržemio jūros baseiną, tarptautinio bendradarbiavimo srityje.
Todėl bus labai svarbu laikyti Viduržemio jūros baseino valdymą visoms pajūrio valstybėms bendra vertybe remiantis res communis omnium, arba bendro paveldo, principu. Kitaip vis dažniau vienašališkai priskiriant Viduržemio jūros teritorijas prie išskirtinių ekonominių zonų ar pan. kategorijų arba nesilaikant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų bus pakenkta veiksmingo pasidalijamojo valdymo sumanymui.
Šiuo požiūriu norėčiau pabrėžti, kad dėl tokio Libijos aiškinimo vos prieš mėnesį įvyko tikras ginkluotas Europos žvejybos laivo užpuolimas, ir būtų klaidinga tvirtinti, kad tai - tik Italijos ir Libijos reikalas.
Corinne Lepage
(FR) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau labai padėkoti mūsų pranešėjai G. Meissner už jos puikų pranešimą ir visų pirma už jos puikų bendradarbiavimą su Jungtine jūrų ir pakrančių reikalų frakcijų grupe, kurios pirmininkesu ir kuri, tarpininkaujat G. Meissner, sugebėjo užtikrinti, kad būtų patvirtinti pakeitimai, susiję su jos nariams labai svarbiais klausimais. Šiuo pranešimu mums suteikiama galimybpersikelti mintimis į ateitį, o tai, atsižvelgiant į šiandienos padėtį, yra labai svarbu.
Labai norėtume, kad į integruotą jūrų politiką (IJP) būtų įtraukta du dalykai. Pirmiausia, kad pirmenybbūtų teikiama jūrų ir pakrančių aplinkos apsaugai. Jau turime pagrindų direktyvą, tačiau reikia stiprinti kitas priemones, ypač susijusias su integruotu pakrančių zonų valdymu ir jūrų erdvės planavimu.
Privalome pasinaudoti ateinančių trejų metų pranašumu, kad sukurtume tikrą Bendrijos politiką šioje srityje, leisiančią įveikti šį dirbtinį žemei ir jūrai skirtų priemonių atotrūkį, kitaip mūsų piliečiai mūsų nesupras. Todėl šiuo požiūriu labai daug tikimės iš Komisijos narės M. Damanaki.
Antrasis aspektas - "mėlynasis" augimas. Šiuo požiūriu mūsų įsipareigojimai labai dideli, todėl tikimės, kad Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato pradėtame tyrime bus išaiškinti veiklos ir užimtumo, kurių galime tikėtis, šaltiniai.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į jūrų regionuose pradėtą įgyvendinti vadinamąjį "Vasco de Gama" projektą ir dėkoju G. Meissner, kad į jį atsižvelgė.
Isabella Lövin
(SV) Integruota jūrų politika - labai palankiai vertintina strategija, nes mūsų jūros tarpusavyje susijusios ir visi sektoriai, kurie naudojasi jūrų ištekliais, daro bendrą poveikį jūrų aplinkai. Tai reiškia, kad būtų pražūtinga ir neatsakinga toliau priimti sprendimus dėl jūrų aplinkos neatsižvelgiant į didesnį žuvininkystės, jūros dugno gilinimo, laivybos, vėjo ir bangų energijos, turizmo ir kitokios veiklos poveikį jūrų aplinkai.
Jūrų strategijos pagrindų direktyva - integruotos jūrų politikos aplinkosaugos ramstis, be to, joje nurodyta, kad visos valstybės narės iki 2020 m. turi užtikrinti gerą mūsų jūrų aplinkos būklę. Norėdamos pasiekti šį tikslą, valstybės narės privalo kuo greičiau praktiškai įgyvendinti integruotą jūrų valdymą ir nustatyti vieną sprendimų priėmimo centrą.
Pateiksiu jums pavyzdį, kaip padėtis gali suprastėti, kai įvairiems laivybos veiklos vykdytojams vadovauja skirtingos institucijos ir kai jų veikla reglamentuojama skirtingais teisės aktais. Švedija ir Danija sutarapsaugoti menkių nerštavietes, esančias pietų Kategate, Švedijoje, nes tai buvo paskutinis mėginimas išsaugoti likusius menkių išteklius. Neseniai kita Švedijos valdžios institucija nusprendė, kad Falkenbergo savivaldybei turėtų būti leista išversti iš uostų į jūrą - būtent į menkių nerštavietes - labai didelį kiekį po pakrantės gilinimo darbų likusių atliekų.
Dabar valstybės narės privalo iki 2020 m. užtikrinti gerą jūrų aplinkos būklę. Pasiekti šį tikslą bus įmanoma tik suderinus sprendimus, galinčius daryti poveikį jūroms, ir ėmusis planuoti jūrų erdvę.
Jūrų erdvės planavimas suteiks galimybę aiškiau suvokti, kas turi su jūromis susijusių interesų ir kas nori pasinaudoti jūromis, be to, galėsime aiškiai pasakyti, kad visiems turi būti taikomos vienodos taisyklės. Vykdant žvejybos operacijas taip pat privalu atlikti poveikio aplinkai vertinimus, be to, jų vykdytojai turi vadovautis geriausios patirties principu. Jie, kaip ir jūros dugnu tiesiamų dujotiekių ar vėjo jėgainių atvejais, taip pat turi laikytis atsargumo principo.
Tai būtų labai svarbus žingsnis teisinga kryptimi.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Pranešimu dėl integruotos jūrų politikos siekiama paskatinti mus išsamiau apsvarstyti nagrinėjamą klausimą ir skirti jam daugiau dėmesio. Mūsų optimizmą ir viltis, kad integruotos jūrų politikos klausimas Transporto ir turizmo komitete bus vertinamas visapusiškai atsakingai, prislopino tai, kad pranešimas pristatytas trumpai pagal Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, kad suteikta mažiau galimybių pateikti pakeitimus, - o tai prieštarauja taisyklėms - ir tai, kad atmesta dauguma Europos Komisijos pateiktų pakeitimų.
Nepamirškime, kad Europos Sąjungos jūrų pramonatsidūrlabai gilioje krizėje. Pramonnyksta dėl dempingo ir Tolimųjų Rytų konkurencijos, be to, žemas kainas siūlantys veiklos vykdytojai perima laivybos bendroves. Taip yra todėl, kad pasigendama integruotos Europos jūrų politikos. Laivų statybos pramonėje kilo krizė. Norėčiau pridurti, kad mano šalyje neseniai uždarytos dvi didžiausios laivų statyklos, ir tai įvyko dėl Europos Komisijos daromo spaudimo ir dėl neefektyvių Lenkijos vyriausybės veiksmų. Dėl to prasidėjo didelio masto ekonominmigracija ir padidėjo nedarbo lygis. Todėl prašau skirti deramą dėmesį integruotai jūrų politikai ir vadovautis visapusiškai atsakingu požiūriu į šį klausimą.
João Ferreira
(PT) Kadangi imamasi įvairios veiklos, susijusios su jūrų aplinka, ir plėtojama įvairių sektorių - nuo žuvininkystės iki jūrų transporto, įskaitant, be kita ko, turizmą, energetiką, mokslą ir technologijas - jūrų aplinkos politika, reikia integruotos politikos, kuri padėtų skatinti naudingas visų šių sričių sąsajas atsižvelgiant į jūrų aplinkos tvarumą ir į susijusių ekosistemų apsaugą. Taip yra todėl, kad vietos ir regionų ypatumai labai svarbūs šių ryšių požiūriu, o šios integruotos politikos poveikis bus juntamas ir šiuo lygmeniu. Privalu ne tik tiesiog įgyvendinti šią politiką, bet ir apibrėžti ją šiuo lygmeniu, įtraukiant pakrantės regiono bendruomenes, kurių veikla susijusi su jūrų aplinka, kurios prikelia ją gyvenimui ir kurios priklauso nuo jos. Taip pat reikia nepamiršti būtinos bendros vizijos arba bendradarbiavimo, kuris labai svarbus atsižvelgiant į tai, kad vandenynai ir jūros tarpusavyje susiję ir abipusiškai priklausomi.
Imantis bet kokios Europos Sąjungos iniciatyvos šioje srityje privalu išsaugoti kiekvienos valstybės narės suverenitetą ir įgaliojimus valdyti savo teritorines jūras ir išskirtines ekonomines zonas ir kartu skatinti naudoti valstybėse narėse esančius išteklius kaip dalį jų vidaus galimybių ir lyginamųjų pranašumų.
Be kitų dalykų - skatinimo atlikti daugiau jūrų mokslinių tyrimų ir įvairių jūrininkystės technologijų ir inžinerijos aspektų, pvz., laivų statybos, plėtros - į visapusę integruotos jūrų politikos viziją turėtų būti įtrauktos šios sritys: skatinimas naudotis aplinkos požiūriu tausesniu jūrų transportu ir valdžios institucijų valdomų uostų infrastruktūra; žvejyba, leidžianti užtikrinti sektoriaus modernizavimą, jo tvarumą aplinkos požiūriu ir socialinį bei ekonominį gyvybingumą; pakankamas ir nepriklausomas finansavimas, kurį skyrus nepanaikinama galimybnaudotis Europos žuvininkystės fondo lėšomis ir galiausiai atokiausių regionų ir jų ypatumų vaidmuo.
Nick Griffin
Pone pirmininke, prieš klausiant bet kokio specialisto patarimo būtų tikslinga išnagrinėti atsiliepimus apie jį ir patikrinti jo kompetenciją. Pranešimas dėl integruotos jūrų politikos - iš dalies Žuvininkystės komitete atliktas darbas, todėl prieš besąlygiškai patikint didingais jo projektais verta kritiškai išnagrinėti Europos Sąjungos kompetenciją jūrų valdymo srityje. Kaip ir reikėjo tikėtis, tai reiškia, kad reikės įvertinti anksčiau nepriklausomų JK vandenų padėtį, kurie 1973 m. slapta perduoti valdyti Europos biurokratijai, nes beveik 70 proc. vadinamųjų ES žvejybos išteklių iš tikrųjų yra britų žvejybos ištekliai.
Kokia mūsų žuvų būklir žvejų padėtis įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką (BŽP)? Iš skaičių matyti daugiau nei iš visų gražių šio pranešimo žodžių. Pereikvota 88 proc. visų ES žuvų išteklių, o pasaulio vidurkis šiuo požiūriu - apie 27 proc. 30 proc. mūsų žuvų rūšių populiacija dabar mažesnnei mažiausias biologiniu požiūriu saugus ištekliaus dydis, nes liko pernelyg mažai subrendusių žuvų, galinčių daugintis normaliomis sąlygomis. Pagal netinkamą BŽP kvotų sistemą kasmet į Šiaurės jūrą išmetama beveik milijonas tonų negyvos žuvies. Kartu dėl besaikio tokių rūšių kaip mažieji tobiai vartojimo pramonės tikslais smarkiai sumažėjo kai kurių rūšių paukščių, pvz., pufinų populiacijos.
Europos pietuose padėtis tokia pat prasta. Vakarų Afrikos žvejai, kurių gyvenimo būdas buvo perduodamas iš kartos į kartą, priversti verstis prekyba žmonėmis, nes dėl ES įregistruotų laivų išnyko jų vandenyse besiveisiančios žuvys.
Atėjo laikas ES pripažinti, kad jos kompetencija jūrų valdymo srityje prasčiausia visame pasaulyje, - būdingas bendruomenių tragizmo pavyzdys, kai bendri ištekliai visuomet išnaudojami be saiko, nes bet kuris, besilaikantis apribojimų, visuomet atsiduria prastesnėje padėtyje nei nesąžiningieji.
Atėjo laikas grąžinti jūrų ir žvejybos plotų kontrolę nepriklausomoms valstybėms, iš kurių pasiekimų šioje srityje matyti, kad jos pajėgia atlikti tokias valdymo užduotis. Dviejų trečdalių ES vandenų, kuriuose ES pereikvojo žuvų išteklius, atveju - britų tautai ir britų žvejams.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, manau, reikėtų pasveikinti pranešėją G. Meissner. Mūsų požiūriai buvo skirtingi, net prieštaringi, tačiau ji rado kompromisinių sprendimų, kuriuos priėmus šiandien galime laikytis bendros pozicijos šiuo svarbiu klausimu.
Ponios ir ponai, Transporto ir turizmo komitetas nusprendė, kad visas jūras reikia saugoti laikantis panašių principų ir teigia, kad priėmus bet kokį kitą sprendimą prasidėtų nesąžininga konkurencija.
Pritariame daugumos pozicijai, kad reikėtų nustatyti teisinę padėtį ir patvirtinti visoje Europos Sąjungoje vienodas taisykles, tačiau nepagailėsiu Parlamento narių ir pasakysiu, kad toks sprendimas - taip pat aiškus tam tikro nesąžiningumo įrodymas.
Akivaizdu, kad Baltijos jūra, Šiaurės jūra ir Lamanšo sąsiauris labiau užteršti, todėl, mano manymu, šiais atvejais reikia griežčiau kontroliuoti išmetamos sieros kiekį.
Priemonės, skirtos vežimo laikui sutrumpinti ir uostuose teikiamų paslaugų išlaidoms mažinti, - be abejo, teigiamai vertintinos iniciatyvos. Nepaisydamas to, nuolat kartosiu: šiuo klausimu dar turime daug nuveikti. Jei tvirtai apsisprendę neliberalizuosime savo uostų, jie negalės atlikti įvairiapusiškesnio vaidmens, kurio iš jų reikalaujama veiksmingo atskirų transporto rūšių ir jų derinių naudojimo srityje.
Taip pat palankiai vertintinas skatinimas patvirtinti CO2 kiekio mažinimo strategiją, kuria siekiama švelninti konkrečius klimato kaitos padarinius.
Manau, šis pranešimas geras ir turi būti patvirtintas. Tačiau privalome nepamiršti, kad jis parengtas atsižvelgiant į rimtos nelaimės, kurios poveikį patiria Meksikos įlanka, aplinkybes.
Šiuo požiūriu Komisija raginama įvertinti, ar būtina persvarstant Europos jūrų saugumo agentūros reglamentą stiprinti šios agentūros vaidmenį srityse, susijusiose su atliekamomis prevencinėmis patikromis ir su išsiliejusių angliavandenilių valymo užduotimis. Ponia Komisijos nare, manau, ši reforma būtina, tad siekiant atlikti šias užduotis reikia naudotis būtinais įgaliojimais.
Saïd El Khadraoui
(NL) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, norėčiau pradėti savo kalbą padėkodamas G. Meissner už jos puikų darbą ir už tai, kaip jai pavyko pasiekti bendrą sutarimą dėl savo parengto pranešimo. Kaip savo frakcijos koordinatorius taip pat norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir pagerbti, deja, prieš dvejus metus mirusį buvusį mūsų kolegą W. Piecyką, kuris šiame Parlamente atliko novatorišką darbą - išplėtojo integruotą Europos jūrų politiką, kuria šiandien galime remtis.
Akivaizdu, kad šis sektorius sudėtingas ir įvairiapusis, todėl norėdami pasiekti savo tikslą turėsime daug nuveikti. Visų pirma, turime suteikti šiam sektoriui daugiau dinamiškumo įdiegdami veiksmingas struktūras ir nustatydami atitinkamas priemones; juk šiame sektoriuje visoje Europoje ir tiesiogiai, ir netiesiogiai sukurta daug darbo vietų, be to, jis labai svarbus mūsų pakrančių ir uostų sričių plėtrai.
Apie struktūrą jau buvo minėta, šiuo atveju reikia kalbėti ir apie Europos struktūras. Reikia iš tikrųjų stiprinti Europos jūrų saugumo agentūrą (angl. EMSA) ir užtikrinti, kad jos vaidmuo būtų svarbesnis, be to, jai turi būti suteikta tinkama kompetencija ir skirta tinkamų išteklių. Taip pat iškeltas su naftos išsiliejimu susijusių nelaimių ir naftos gręžinių klausimas. Manau, šiuo požiūriu turėtų būti aišku, kad bet kokiu tolesniu sprendimu dėl kompetencijos pakeitimo turėtų būti siekiama stiprinti Europos jūrų saugumo agentūros poziciją. Europos jūrų saugumo agentūros vaidmuo taip pat turėtų būti svarbus skatinant valstybių narių nacionalinių tikrinimo tarnybų, pakrančių kontrolės tarnybų ir pan. bendradarbiavimą.
Be to, savaime aišku, dar reikia išspręsti keletą labai svarbių aplinkos apsaugos uždavinių. Laivybos keliama tarša didesnnei turėtų būti. Taigi dar yra daug galimybių tobulėti. Kalbame apie sieringų teršalų ribas, kurios visur turėtų būti vienodos, ir apie prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą, - šiuo atveju raginu Komisiją toliau daryti spaudimą šioje srityje Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO). Be to, žinoma, būtina veiksmingai planuoti jūrų erdvę.
Paskutinis dalykas, kurį norėčiau pasakyti: manau, taip pat svarbu imtis priemonių socialiniu lygmeniu, kad su jūrininkyste siejamos profesijos taptų patrauklios jaunimui.
Britta Reimers
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, integruota jūrų politika gali būti sėkmingai plėtojama ateityje. Vandenynai vis dažniau intensyviai naudojami transporto sektoriuje, su jūra susijusios ekonomikos veiklos srityse, atviros jūros energijos gamybos ir žvejybos sektoriuje, todėl reikia koordinuoti šių sričių vystymąsi. Turima erdvribota, todėl įvairūs jūrininkystės sektoriai turi vadovautis atsakingu ir apmąstytu požiūriu į bendradarbiavimą. Jūrų išteklių naudojimas ir jūrų apsauga neturi prieštarauti vienas kitam. Šios dvi sritys glaudžiai tarpusavyje susijusios, nes tik neužteršti vandenynai mums gali duoti naudos. Norėčiau pabrėžti naudingą šalių, besiribojančių su Baltijos jūra, bendradarbiavimą bendru darbu siekiant skatinti dinamišką žuvininkystės, aplinkos, infrastruktūros ir turizmo raidą pakrantės regionuose. Privalome ir toliau skirti dėmesį žuvininkystės pramonei, kurios padėtis prasta ir kuri neretai laikoma mažesnės svarbos, tačiau turime nepamiršti, kad ji, kaip maisto šaltinis, yra labai svarbi pakrantės regionų ekonomikos grandis.
Norėčiau pasveikinti G. Meissner parengus šį teigiamai vertintiną pranešimą.
Elie Hoarau
(FR) Pone pirmininke, manau, šiame pranešime aiškiai išdėstyti uždaviniai, kurių kyla jūrų aplinkai žuvininkystės, akvakultūros, transporto, turizmo, energetikos, kasybos, biologinių išteklių ir su klimato kaita susijusių mokslinių tyrimų srityse. Esama didelių tolesnio vystymosi galimybių, kurios turėtų būti tvariai išsaugotos, apsaugotos ir stiprinamos, nes nuo jų priklauso žmonijos ateitis. Pranešime taip pat teisingai pažymima, kad Europos Sąjunga turi didžiausią įtaką pasaulyje jūrų srityje ir kad jos atokiausi regionai padeda užtikrinti, kad jai priklausytų didžiausia pasaulyje išskirtinekonominzona.
Todėl, atsižvelgiant į šią išvadą, Europos Sąjunga privalo įgyvendinti plataus užmojo politiką, pagrindinę jūrų politiką. Kas tai padarys, jeigu ne turintis didžiausią įtaką pasaulyje jūrų srityje? Vis dėlto privalu pasakyti, kad šioje rezoliucijoje ne itin pabrėžiamas šis tikslas. Niekas negali tvirtinti esąs svarbiausias pasaulio politikos kūrėjas, turėdamas tik 50 mln. EUR.
Galiausiai, nors atokiausiems regionams dėl to, kad jie išsibarstę kiekviename vandenyne, skirta deramai pripažinta strateginvieta, būtų buvę tikslinga užtikrinti svarbiausią jų vaidmenį pagrindinėje vandenynams skirtoje strategijoje. Deja, pranešėja nepalaikšio pasiūlymo, ir man dėl to labai gaila.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, vandenynai ir jūros sudaro 70 proc. mūsų planetos paviršiaus, jie yra gyvybės lopšys, o per visą žmonijos istoriją žvejyba suteikgalimybių apsirūpinti maistu, be to, per jūrų prekybą buvo galima užtikrinti žmonių ir kultūrų ryšį. Žvejyba ir transportas - tradicinės jūrininkystės veiklos sąvokos ištakos.
Šiuo metu pasaulyje jūrai suteikiamas naujas vaidmuo - geostrateginės ir geopolitinės arenos, ir Europai pagal jį skirta svarbiausia vieta. Be to, šiuo metu gyvename vadinamuoju naujo vandenynų naudojimo laikotarpiu, kai vartojama jų pagaminta energija, mineralinių medžiagų ir genetiniai ištekliai, todėl, kartu atsižvelgiant į žuvininkystės ir jūrų transportą, reikia numatyti visapusišką perspektyvą ir imtis suderintų veiksmų; iš esmės G. Meissner siekė, kad susidarytume tokį įspūdį, todėl norėčiau už tai jai nuoširdžiai padėkoti.
Labai svarbu, ypač pakrantės regionams, o dar svarbiau atokiausiems regionams, kad Europos Sąjunga planuotų Europos jūrų erdvę ir naudojimąsi ja. Stengiantis, kad integruota jūrų politika turėtų didesnį poveikį nei pavienių jos dalių suma - šiuo požiūriu reikia sutelkti dėmesį į žvejybą, - labai svarbu užtikrinti, kad šiai veiklai būtų atstovaujama su jūromis susijusios veiklos grupėse, taigi, kad bendradarbiaujant būtų galima įtraukti į šią strategiją suinteresuotųjų šalių siekius ir kad būtų galima įveikti sunkumus, kurių kyla dėl sutampančių naudojimosi jūrų erdve interesų.
Šioje srityje, siekiant įgyvendinti per 2002 m. Johanesburge vykusį aukščiausiojo lygio susitikimą priimtus sprendimus, būtina apsaugoti biologiniu požiūriu pažeidžiamiausius jūrų biogeografinius regionus ir skatinti tausią žuvininkystę taikant vis atrankesnius metodus. Todėl svarbu užtikrinti, kad būtų sukurta įvairių sektorių politinių priemonių, padedančių suburti skirtingų įvairią jūrų srities veiklą vykdančių sektorių veikėjus ir apginti jų atitinkamus jūrų srities išteklių naudojimo reikalavimus bei ypatumus.
Vandenynų apsauga - moralinis įsipareigojimas sau ir ateities kartoms.
Spyros Danellis
(EL) Ponia Komisijos nare, Europos istorijoje beveik kiekvienos civilizacijos raida buvo paremta jūra. Šiandien, siekiant apsaugoti aplinką ir kurti darbo vietas, Lisabonos sutartyje nustatyta nauja politika ir priemonės konfliktų tikimybei mažinti, dinamiškoms sąveikoms skatinti ir nesąžiningai konkurencijai panaikinti. Norint vykdyti integruotą jūrų politiką reikia nustatyti ne vieną sektorių apimančią visuotinę tvaraus pakrančių ir salų vietovių bei jūrų vystymosi strategiją.
Tarpvalstybinis jūrų erdvės planavimas - pagrindinpriemontikslingo naudojimosi jūra riboms atskirti. Turime skatinti patvirtinti bendras integruoto jūrų valdymo struktūras regionų lygmeniu ir plėtoti Europos Sąjungos jūrų makroregionų strategijas. Reikia apsvarstyti galimybę įsteigti Europos pakrančių apsaugos tarnybą, kad būtų užtikrinta veiksminga integruota jūrų priežiūra.
Galiausiai visi pritars, kad laivybos pramonturi padėti mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį. Turime daryti suderintą spaudimą patvirtinti TJO taisykles pasaulio mastu atsižvelgiant į tai, kad vienašalis Europoje priimtas sprendimas sukurti laivybos sektoriui taikytiną šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą galėtų turėti pražūtingų padarinių Europos laivybos sektoriui, nes būtų panaikintas tinkamas sprendimas, t. y. nebūtų taikomos tarptautinės taisyklės, be to, nederėtų pamiršti, kad laivyba yra tarptautinio pobūdžio veikla par excellence.
Debora Serracchiani
(IT) Pone pirmininke, dėkoju G. Meissner už jos parengtą pranešimą dėl integruotos jūrų politikos ir pritariu jos požiūriui, kad būtina stiprinti jūrų transporto sektorių ir laivų statybos pramonę, apsaugoti pakrantės regionus ir skatinti diegti inovacijas bei atlikti mokslinius tyrimus.
Šiandien jūrų transporto vaidmuo prekybos srityje labai svarbus. Todėl turime skatinti bendradarbiauti mažus ir didelius vienos jūros baseino uostus, galinčius užtikrinti sklandesnę prekybą. Be to, norėdami užtikrinti naudojimąsi įvairių rūšių transportu, turime investuoti į uostų ir sausumos uostų, keliais ar geležinkeliais sujungtų su jūrų uostais, infrastruktūrą, ypač tuose uostuose, kuriuos galima sujungti Europos koridoriais.
Galiausiai, mano manymu, svarbu nepamiršti dar vieno klausimo, t. y. uostų saugumo. Privalu suderinti visas priemones, susijusias su visų Europos uostų saugumu, kad būtų galima geriau apsaugoti jūrų transporto sektorių ir užtikrinti, kad dėl nesąžiningos konkurencijos nebūtų pakenkta tiems uostams, kurie, siekdami užtikrinti aukštesnį saugumo lygį, patiria daugiau tikrųjų išlaidų.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Integruotos jūrų politikos kūrimas - neišvengiama būtinybė, nes dėl suskaidyto anksčiau patvirtinto požiūrio ji buvo neveiksminga, be to, šioje srityje kilo konfliktų. G. Meissner parengtame pranešime pakartojamas Europos Parlamento ketinimas sukurti integruotą, nuoseklią ir bendrą sprendimų, susijusių su vandenynų, jūrų, pakrantės sričių ir jūrų sektoriais, priėmimo procedūrą. Plėtojant integruotą jūrų politiką galimas paprastesnis sektorinis požiūris į jūrų valdymą, nes suteikiama galimybių nustatyti ir panaudoti šiai sričiai taikomų Europos Sąjungos politikos krypčių sąveikos sritis.
Pasiūlyme dėl reglamento numatyta įgyvendinti programą, kurioje bus nustatytas tvirtas tolesnės paramos šios srities iniciatyvoms teikimo pagrindas, todėl bus užtikrinama, kad lėšos, skirtos jūrų ir pakrančių sričių vystymuisi, būtų naudojamos nuosekliau. Deja, dabartinėmis ekonomikos sąlygomis nedidelis ES finansinis įnašas buvo vienintelis įmanomas ir įgyvendinamas finansavimo sprendimas. Vis dėlto tikiuosi, kad šis finansavimo būdas padės pasiekti integruotos politikos tikslus ir trumpuoju, ir vidutinės trukmės laikotarpiu.
Luís Paulo Alves
(PT) Pone pirmininke, pasiekti strategijoje "Europa 2020" įtvirtintą pažangų augimą bus galima tik pradėjus tikslingai naudoti daugeriopas Europos įvairovės teikiamas galimybes.
Europos Sąjungai priklauso didžiausia pasaulyje išskirtinekonominzona, kurios plotas - 25 mln. km2. Mūsų pakrantės, kurioje gyvena trečdalis mūsų gyventojų, ilgis - 32 000 km; pakrantėje pagaminama 40 proc. mūsų bendrojo vidaus produkto, be to, pakrantės prekybos srautai sudaro 95 proc. užsienio prekybos srautų. Atsižvelgdamos į šiuos pastaruosius skaičius, Komisija ir Taryba turėtų imtis veiksmų, nes norint įgyvendinti pažangų augimą, kuris labai svarbus siekiant užtikrinti strategijos "Europa 2020" sėkmę, tokių procentinių dydžių negalima pasiekti neįgyvendinus integruotos Europos jūrų politikos.
Norėčiau atkreipti ypatingą dėmesį į galimus jūrų gelmėse ir dugne slypinčius biogenetinius ir mineralinius turtus, apie kuriuos šiuo metu žinome nedaug; norėčiau atkeipti jūsų dėmesį į būtinybę labiau stengtis atlikti daugiau šių sričių mokslinių tyrimų ir užtikrinti jų plėtrą.
Michael Theurer
(DE) Pone pirmininke, M. Geoghegan-Quinn, ponios ir ponai, privalome išsaugoti pasaulio vandenynus kaip ekosistemą. Tačiau vandenynai ir globalizacijos sąvoka nėra tarpusavyje nesuderinami. Laivybos maršrutai labai svarbūs siekiant užtikrinti mūsų gerovę, nes jie - pasaulio prekybos arterijos. Šioje srityje dar daug reikia nuveikti siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą ir mūsų transporto maršrutų saugumą.
Ateityje taip pat turėsime užtikrinti mūsų žaliavų tiekimą. Mokslininkai mano, kad jūros dugne ir pačioje jūroje galima rasti vertingų žaliavų. Svarbu apsvarstyti, kaip būtų galima juos išgauti nekenkiant aplinkai.
Trečiasis aspektas, kurį norėčiau aptarti, - vandenynų ir vidaus vandens kelių sąsaja. Manau, svarbu sukurti jungtį su vidaus vandens kelių transportu. Šiuo požiūriu labai reikšmingas Dunojaus vystymas. Dunojus, kaip ilgiausia ES upkartu su Reino-Maino-Dunojaus kanalu, gali padėti sujungti Juodąją jūrą ir Šiaurės jūrą. Turėtume sukurti integruotos jūrų politikos ir vidaus vandens kelių jungtį.
Gerard Batten
Pone pirmininke, nieko neturėtų nustebinti ES noras integruoti jūrų politiką, kaip ir jos ketinimai integruoti visas kitas visos Europos sritis kiekvieno ir gyvenimo, ir viešosios politikos aspekto požiūriu.
2007 m. teiravausi JK Jūrų ir žuvininkystės agentūros, kiek žuvų pagaunama Britanijos vandenyse. Man atsakė: "Negalime nustatyti JK vandenų ribų. Dabar jie - dalis EB vandenų". Taigi JK nebeturi savo teritorinės jūros.
Galbūt šiandien - tinkamas laikas apie tai kalbėti, nes, esu įsitikinęs, kad visi žinote, jog šiandien yra 205-osios Trafalgaro mūšio, įvykusio 1805 m. spalio 21 d., metinės, tuomet miradmirolas lordas H. Nelsonas ir daug kitų drąsių vyrų, kad Britanija galėtų būti laisva ir nepriklausoma šalis. Paskutiniai jo žodžiai buvo: "Ačiū Dievui, atlikau savo pareigą". Šią popietę Jungtinės Karalystės Nepriklausomybės partijai priklausantys Europos Parlamento nariai atliks savo pareigą ir balsuos prieš šį pranešimą.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, vis dar pernelyg mažai žinome apie jūrų ekosistemas ir dauguma sričių, visų pirma jūros gelmės sričių, mūsų žemėlapiuose tėra tik baltos vietos. Vis dėlto jūrų ir vandenynų klausimas yra vienas svarbiausių šio amžiaus iššūkių, ne tik todėl, kad jie yra mūsų maisto ir baltymų šaltinis. Nederėtų nuvertinti jų vaidmens mūsų klimato sistemoje, taigi ir indėlio į žmonijos gerovę.
Iš Didžiojo barjerinio rifo pavyzdžio matyti, kad pradėjus naudoti būtinas aplinkos apsaugos priemones galima atkurti jūrų ekosistemas. Vos per dvejus metus žuvų populiacija saugomose rifo srityse padidėjo nuo 30 iki 75 proc. Atsižvelgdamas į tai, kad daugiau kaip 40 proc. pasaulio gyventojų gyvena arčiau kaip už 100 km nuo jūros ir todėl gali nukentėti nuo cunamių, labai palankiai vertinu planą įgyvendinti bendrą nelaimių Europoje prevencijos strategiją mūsų pakrantės regionuose. Vis dėlto pasiūlymas nustatyti skirtingas išmetamųjų teršalų ribas ES vandenyse prieštarauja integruotos jūrų politikos, kuria siekiama atsižvelgti į visus veiksnius, sampratai. Mūsų veiksmai šioje srityje turi būti nuoseklūs.
Petru Constantin Luhan
(RO) Integruotos jūrų politikos svarba neginčijama, nes Europos Sąjunga turi didžiausią įtaką pasaulyje jūrų srityje, be to, 40 proc. ES BVP sukuriama jūrose ir pakrantės srityje. Įgyvendinant šios politikos tikslus reikia itin daug dėmesio skirti aplink Europą esančių jūrų regioniniams ypatumams. Kiekviena jūrų sritis unikali, todėl, siekiant užtikrinti tvarią jų naudojimo pusiausvyrą, reikia kiekvieną atvejį apsvarstyti atskirai.
Kartu turime užtikrinti, kad per kitą programavimo laikotarpį šiai politikai būtų skirtas tinkamas finansavimas ir taip sukurti naują visiems jūrų baseinams taikytiną požiūrį, kuriuo būtų siekiama skatinti tvariai ir tinkamiausiai plėtoti visų rūšių jūrininkystės veiklą. Taip galėsime gauti daug didesnės naudos ir kartu padėsime sumažinti poveikį aplinkai.
Kriton Arsenis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nare, pranešėjai ir Parlamento nariai išsamiai aptarintegruotos jūrų politikos turinį. Norėčiau sutelkti dėmesį į laivybos sektoriaus išmetamų teršalų problemą. Privalome įtraukti laivybos sektoriaus išmetamuosius tešalus į planus mažinti bendrą išmetamų teršalų kiekį, nors ši užduotis iš tikrųjų bus nelengva. Siekiant užtikrinti, kad šis sumanymas būtų veiksmingas, jam reikia teikti pirmenybę ir sudaryti tarptautinį TJO susitarimą. Jei nebus įmanoma sudaryti tokio susitarimo, tada, žinoma, turėsime išsamiai apsvarstyti galimybę patvirtinti regionines priemones ES lygmeniu. Kaip sakS. Danellis, ši užduotis nebus lengva, ir jei norime, kad šis sumanymas pavyktų, turime vadovautis aviacijos pramonės pavyzdžiu.
Šias priemones reikia taikyti remiantis prekybos laivų įplaukimo uosto padėtimi, be to, turime priimti sprendimą dėl išmetamųjų teršalų apmokestinimo. Kaip paaiškėjo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gana sudėtingos ir neveiksmingos; turime rasti paprastą, bet veiksmingą sprendimą; galbūt nustatyti anglies dioksido mokestį ar taikyti kitus paprastus ir veiksmingus įvairiarūšius būdus.
Werner Kuhn
(DE) Pone pirmininke, norėčiau dar kartą atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos transporto politiką. Mūsų tikslas - perkelti krovinių vežimą iš kelių į jūras ir aprūpinti veiksmingomis ir aplinkai nekenkiančiomis transporto priemonėmis. Tačiau tam tikrose laivybos srityse negalime nustatyti tokių aukštų aplinkos apsaugos tikslų kaip sieros išmetimo kontrolės zonos Baltijos ir Šiaurės jūrose, nes tokiu atveju labai padidėtų transporto sąnaudos. V. Itälä ir K. Fleckenstein jau minėjo šį aspektą. Norėčiau paraginti M. Geoghegan-Quinn labai atidžiai įvertinti šiuo metu rengiamo tyrimo rezultatus. Nenorime, kad kroviniai vėl būtų vežami ne jūromis, o keliais, norime užtikrinti sąžiningą konkurenciją šiaurės Europoje, Europos Sąjungoje ir Viduržemio jūros regione. Tai - vienas iš pagrindinių reikalavimų.
Dėl jūrų saugumo klausimo, taip pat norėčiau pasakyti, kad jūrų saugumo vaidmuo integruotoje jūrų politikoje, kiek tai sietina su laivybos kelių ir sąsiaurių, kuriais vykdomas itin intensyvus jūrų eismas, atvejais, turėtų būti svarbesnis. Pvz., Kadetų įdubos ir vieno mano kolegos Parlamento nario minėto Bosforo sąsiaurio atvejais ateityje reikėtų nustatyti privalomosios laivavedybos reikalavimus. Nustačius privalomosios laivavedybos reikalavimus tose vietovėse, kuriose plaukioja dideli tanklaiviai ir vežami stambūs kroviniai, būtų užtikrintas aukštesnis jūrų saugumo lygis.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Laivyba ir laivų statybos pramondaro didelį teigiamą poveikį ES valstybių ekonomikos klestėjimui ir teikia vertingų paslaugų Europos ir pasaulio pramonei, taip pat vartotojams.
Sveikinu G. Meissner parengus šį pranešimą. Norėčiau pabrėžti jūrų erdvės be kliūčių svarbą. Kartu raginame Komisiją ir valstybes nares vertinti ir išsaugoti mažus jūrų uostus, plėsti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos tinklą siekiant kuo labiau sutrumpinti sausumos transporto priemonėmis vežamų krovinių atstumus, remti mokslinius tyrimus ir naujoves krovinių vežimo būdų, krovinių tvarkymo ir logistikos sprendimų srityse, siekiant rasti sprendimus, kuriuos priėmus būtų galima mažinti vežimo trukmę ir tvarkymo sąnaudas, remti uostų infrastruktūros plėtrą ir užtikrinti vežimą įvairių rūšių transporto priemonėmis.
Europos Vadovų Taryba, pabrėždama geostrateginę Juodosios jūros svarbą, turėtų paprašyti Europos Komisijos parengti Europos Sąjungos Juodosios jūros regiono strategiją. Deja, iki šiol Juodajai jūrai, kuri labai svarbi Europos Sąjungai geostrateginiu požiūriu, skiriama pernelyg mažai dėmesio.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, integruotos jūrų politikos plėtojimas labai svarbus Airijos, Europos ir iš tikrųjų pasaulio ekonomikai. Jūrų transportas, kaip salų ekonomikos rūšis, - kertinis Airijos pramonės akmuo.
Daugiau kaip 99 proc. - kartoju, 99 proc. - visos Airijos prekybos yra jūrų prekyba. Apskaičiuota, kad Airijos jūrų pramonės srityje dirba apie 8 000 žmonių, kurie kasmet sukuria daugiau kaip 1,5 mln. EUR vertės paslaugų ir produktų.
Šiuo sektoriumi Airijos ekonomika susiejama su visos Europos ir viso pasaulio ekonomika. Jūrininkystės sektorius strategiškai svarbus mano valstybei ir Airijos ekonomikos atkūrimui. Atsižvelgiant į sparčiai kintantį jūrininkystės sektoriaus pobūdį reikia nustatyti vieningą požiūrį Europos lygmeniu, o plečiantis tokioms jūrų srities veiklos rūšims kaip jūrų transportas, plėtra, akvakultūra ir turizmas, taip pat atsižvelgiant į naujus naudojimosi jūra būdus, pvz., povandenines technologijas, atsinaujinančiąją jūros vėjo energiją ir "mėlynąsias" biotechnologijas, didėja spaudimas naudotis ir taip ribota jūrų erdve.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, integruota jūrų politika yra kompleksinregionų ir sektorių politika, todėl žuvininkystės ir akvakultūros politika turi būti kitų politikos krypčių interesams nepavaldi integruotos jūrų politikos dalis. Visi turime spręsti aplinkos ir ekonomikos problemas, turinčias įtakos visai visuomenei ir ypač žuvininkystės sektoriui: naujųjų technologijų, žvejybos įrangos, rūšių išsaugojimo, jūrų ekonomikos programos, skirtos daugiau ir geresnėms darbo vietoms kurti, kokybiško tiekimo, tarptautinių ryšių, kuriais siekiama užkirsti kelią piratavimui ir remti jūrų valdymą be kliūčių, ir užtikrinimo, kad nekiltų jokių su tvarumu susijusių problemų, kaip įvyko Islandijos atveju, klausimus.
Reikia išspręsti šiuos klausimus, jeigu ketiname įgyvendinti integruotą jūrų politiką ir dirbti aplinkos ir tvarumo labui.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, integruotos jūrų politikos vaidmuo horizontalus: ji apima įvairius aspektus nuo aplinkos iki jūrų ir jūrų srities mokslinių tyrimų.
Įgyvendinant integruotą jūrų politiką nenumatoma galimybstebėti, ar laikomasi tarptautinių teritorinių jūrų ribų, kad būtų galima užkirsti kelią neteisėtai žvejybai, ir ar šios ribos neperžengiamos. Tikiuosi, kad šis aspektas bus atsakingai apsvarstytas atsižvelgiant į lėšas, skirtas šiai politikai įgyvendinti, ir kad naudojantis naujoviškomis stebėjimo sistemomis, pvz., Pasauline aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (angl. GMES) šios lėšos padės atlikti geresnę kontrolę.
Tikiuosi, kad horizontalusis aspektas, kuris yra ypatingas integruoto jūrų transporto aspektas, bus finansuojamas - viliuosi, iš kitų skiriamų lėšų - ne žuvininkystės lėšomis, kurios naudojamos konkretiems veiksmams, o ES biudžeto lėšomis. Dėkoju pranešėjai, kad parengšį svarbų dokumentą, ir tikiuosi, kad Komisija ir Taryba visiškai patenkins mūsų prašymus.
Pirmininkas
Labai ačiū, pone M. Pirillo. Neįtraukiau jūsų pradinių pastabų į jūsų kalbėjimo laiką, nes tai, ką sakėte, yra svarbu. Tačiau galiu jus patikinti, kad visi pirmininko pavaduotojai labai stengiasi šiuo požiūriu. Norėčiau pakviesti jus parungtyniauti su manimi. Trauksime iš skrybėlės užrašus su šio Parlamento narių pavardėmis ir žiūrėsime, kas jas geriau ištars. Vis dėlto kartais susijaudinus klaidų iš tikrųjų nepavyksta išvengti, todėl norėčiau paprašyti jūsų būti pakantesniems.
Inés Ayala Sender
(ES) Pone pirmininke, dėkoju, kad leidote kalbėti. Norėčiau labai nuoširdžiai pasveikinti G. Meissner parengus puikų pranešimą ir pasidžiaugti, kad jai pavyko sujungti į visumą mūsų kolegų pateiktus prašymus ir pakeitimus.
Ypač džiaugiuosi dviem konkrečiais pakeitimais. Pirmuoju Komisija raginama gerinti jūrininkų darbo sąlygas ir galiausiai perkelti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas į ES teisę. Į pakeitimą taip pat įtrauktas pasiūlymas sukurti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymo programą, kuri padėtų siekiant įdarbinti jaunimą ir įtraukti trečiąsias šalis.
Taip pat džiaugiuosi, kad pateiktas pakeitimas, kuriuo raginame Komisiją padėti valstybėms narėms įgyvendinti nuskendusių laivų ir relikvijų, kurie yra Europos istorinio ir kultūrinio paveldo dalis, vietos nustatymo ir žymėjimo programą, - esu kilusi iš Ispanijos, šalies, kurios pakrantėje yra daug relikvijų. Įgyvendinus šią programą bus galima daugiau sužinoti apie šį povandeninį paveldą ir jį ištirti, taip pat užkirsti kelią turto grobstymui, taigi ir deramai jį išsaugoti.
Manau, šie du aspektai kartu su puikiais G. Meissner pateiktais pasiūlymais bus labai svarbūs kuriant naują jūrininkystės sampratą, kurios reikia Europai.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijos narė. - Pone pirmininke, prieš prasidedant šioms diskusijoms G. Meissner apgailestavo, kad šioje salėje yra nedaug Parlamento narių. Manau, jai turėtų būti labai malonu, kad per šias diskusijos kalbėjo 37 Parlamento nariai.
Iš tikrųjų diskusijos buvo itin aktyvios, per jas pateikta naujų sumanymų, kaip būtų galima paskatinanti mus siekti platesnio užmojo mūsų įgyvendinamos jūrų politikos krypčių tikslų. Turime valdyti ES finansus, susijusius su jūrų klausimais, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl integruotos jūrų politikos finansavimo 2011, 2012 ir 2013 m. Pateikus pasiūlymą dėl finansavimo, būtent dėl 50 mln. EUR skyrimo, buvo siekiama tęsti darbus, kuriuos įsipareigota atlikti 2007 m., - panaikinti politines kliūtis ir susiejus visas politikos sritis, kurios daro poveikį jūroms, pvz., transporto, žuvininkystės, muitinės ir jūrų aplinkos apsaugos sritis, atskleisti sąsajas.
Komisija tikisi, kad laiku įsigaliojus šiam reglamentui ji dirbs kartu su Parlamentu, kad galėtų atlikti veiksmus, susijusius su mūsų būsima integruota jūrų politika. Be to, jūrų priežiūra yra svarbi nauja iniciatyva, kurios imtasi siekiant pradėti vykdyti labai didelius laivybos institucijų atliekamus su visais būsimais veiksmais jūrose susijusius pokyčius ir sudaryti bendras sąlygas ES keistis su jūromis susijusia informacija.
Komisijos komunikatas dėl šios iniciatyvos paskelbtas tik vakar. Tai - intensyvaus darbo, kurį atlikus parengtas šešių žingsnių planas, kaip per trumpą laiką užtikrinti jūrų stebėsenos integravimą, pabaiga, nors vos prieš kelis mėnesius manyta, kad pasiekti šį tikslą bus labai sunku.
Dabar aptarsiu konkrečius iškeltus klausimus. Dėl sieros išmetimo, Komisija visiškai supranta pramonės grupių išreikštą susirūpinimą dėl poveikio, kuris gali kilti dėl 2008 m. TJO patvirtintų naujųjų jūrinio kuro kokybės standartų. Todėl Komisija paragino sudaryti ir vėliau paskelbšiuo metu vertinamą TJO susitarimą, kuriuo siekiama 90 proc. sumažinti išmetamo sieros dioksido kiekį ir svarbiausia 80 proc. sumažinti išmetamų antrinių kietųjų dalelių kiekį.
Per ateinančius kelis mėnesius Komisija pateiks pasiūlymą suderinti ES teisės aktus ir TJO sprendimą. Prie šio pasiūlymo bus pridėta išsami ataskaita, į kurią taip pat bus įtraukti mūsų atlikto TJO sprendimo ex post poveikio vertinimo rezultatai, taip pat bus pasiūlyta priemonių, kurių Komisija galėtų imtis siekdama sušvelninti nepageidaujamą poveikį sektoriui.
L. de Grandes Pascual iškėljūrų baseinų klausimą. ES žinoma apie skirtingą jūrų baseinų padėtį, todėl kuriamos atitinkamos kiekvieno jūros baseino strategijos, pritaikytos prie konkrečių poreikių.
Galiausiai A. Rosbach ir kiti Parlamento nariai iškėlkovos su nelaimėmis programų klausimą. Už laivybos saugumo stebėseną atsakinga Europos jūrų saugumo agentūra. Šiuo metu ji neturi teisinės kompetencijos reguliuoti ekologinio pobūdžio nelaimių sritį, tačiau dabar, atsižvelgiant į Komisijos svarstymus padidinti ar atnaujinti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus, diskutuojama, ar ateinančiais metais šiai agentūrai turėtų būti suteikta daugiau įgaliojimų. Žinoma, Parlamento vaidmuo sprendžiat šį klausimą bus labai svarbus.
Galiausiai, kaip Europos Komisijos narė, atsakinga už mokslinius tyrimus, inovacijas ir mokslą, labai džiaugiausi, kad keli Parlamento nariai šioje salėje kėljūrų politikos apskritai ir konkrečiai jūrų srities ir jūrų srities politikos mokslinių tyrimų ryšio klausimą. Praėjusią savaitę Ostendėje Tarybai pirmininkaujanti Belgija surenglabai svarbią konferenciją, kurioje buvo nagrinėjamas būtent šis klausimas ir į kurią buvo pakviesti šioje srityje dirbantys mokslininkai. Ši konferencija - labai svarbus mūsų integruotos jūrų politikos ramstis.
Norėčiau dar kartą padėkoti G. Meissner už jos parengtą išsamų ir plataus užmojo pranešimą. Manau, dabar, įgiję pasitikėjimo, galėsime aktyviai siekti įgyvendinti visas būsimas jūrų srities iniciatyvas.
Dėkoju ir atsiprašau vertėjų žodžiu, jeigu kalbėjau pernelyg greitai.
Gesine Meissner
Pone pirmininke, manau, gerai, kad jūs, ponia M. Geoghegan-Quinn, skaičiavote. Nežinau, kiek Parlamento narių kalbėjo, bet 37 iš tikrųjų yra daug. Norėčiau padėkoti visiems, šiandien dalyvavusiems diskusijose. Pradžioje pamiršau padėkoti šešėliniams pranešėjams už jų atliktą darbą. Iš tikrųjų bendradarbiavome labai dalykiškai, ir man tai labai patiko. Į šį pranešimą įtraukiau daug aspektų, nes man labai svarbu užsitikrinti įtikinamą daugumos paramą šioje svarbioje srityje.
Po daugelio kalbų įvairiomis temomis paaiškėjo, kad turime imtis bendrų veiksmų jūrinės veiklos mokslinių tyrimų, planavimo, įgyvendinimo ir kontrolės srityse pasitelkdami bendrą valdymą, erdvės planavimą ir stebėseną. Tai - šio pranešimo esmė. Tačiau ši tema apima įvairius aspektus.
Dabar norėčiau aptarti kelių Parlamento narių kalbas. K. Fleckenstein iškėlišmetamų sieringų teršalų problemos klausimą. Įtraukėme šį klausimą į pranešimą, nes mums buvo svarbu užtikrinti, kad nebūtų konkurencijos iškraipymų, tačiau taip pat turime būti tikri, jog laivyba bus ekologiškesnė. Vis dėlto tai, ką jūs, pone K. Fleckensteinai, sakėte apie laivų statybą, nėra visiškai teisinga. Čia ne tas atvejis, kai liberalai ir konservatoriai nenorėjo įtraukti šio aspekto į pranešimą. Tiesiog kilo klausimas, kaip įgyvendintume pasiūlytas priemones: ar turėtume Europos lygmeniu įsteigti naują fondą seniems laivams remontuoti ir vėl įrengti, ar turėtume nustatyti strategiją. Tokia dabartinformuluotė.
Taip pat iškeltas mano pasiūlyto pakeitimo, kurį pateikiau siekdama įtraukti į šį pranešimą prekybą apyvartiniais taršos leidimais, klausimas. Komitete jis atmestas labai nedideliu balsų skirtumu, tačiau, mano manymu, visi esame įsitikinę, kad turime toliau veikti šia linkme. Todėl tikiuosi sulaukti paramos šiose srityse.
Pone J. Kohlíčekai, sakėte, kad sudėtinga susieti visas sritis, tačiau žinau, kad tai įmanoma. Dukart per metus vyksta visų skirtingų jūrų vietovių suinteresuotųjų šalių ir verslininkų grupės susitikimai, per kuriuos keičiamasi sumanymais. Šie dalyviai - Europos lygmeniu iškilūs veikėjai ir jie visi labai vertina galimybę dirbti kartu.
Paskutinis dalykas, kurį norėčiau paminėti, susijęs su užuomina, kad esama labai daug skirtingų regionų. Pranešime kalbėjau apie salų padėtį, taigi neteisinga teigti, kad apie tai neužsiminta. Šiaurės jūra - vienintelį strategijas neįtraukta vietovė. Gyvenu arčiausiai Šiaurės jūros, todėl norėjau paminėti, kad kalbėdami apie Šiaurės jūrą, Viduržemio jūrą ir Dunojų neturėtume pamiršti ir Šiaurės jūros.
Galiausiai norėčiau padėkoti visų pirma už pastabą, kad turėtume prisiimti moralinę atsakomybę už jūras ir už ateities kartas. Būtent todėl pasirinkau pavadinimą "Mums reikia naujo požiūrio į jūras". Jei ir toliau dirbsime šiuo klausimu, galėsime pasiekti labai didelius tikslus.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, norėčiau iškelti klausimą dėl darbo tvarkos. Norėčiau padėkoti pirmininkui, kad šiandien nusprendbaigti diskusijas likus 15 min. iki balsavimo, nes derėtų taip užbaigti diskusijas, kad Parlamento nariai galėtų ramiai baigti kalbėti ir turėtų pakankamai laiko ateiti balsuoti. Vakar diskusijos vyko visiškai nesklandžiai, o jų organizavimas neatitiko mūsų lūkesčių. Šiandien diskusijos vyksta kaip derėtų, ir, tikiuosi, pirmininkas atsižvelgs į tai ateityje ir paliks pakankamai laiko nuo diskusijų pabaigos iki balsavimo pradžios.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks šiandien 12 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Maria Da Graça Carvalho
Svarbu, kad ES užtikrintų savo pakrančių apsaugą. Taip pat būtina pagal galiojančius teisės aktus užtikrinti aukštesnį naftos žvalgymo ir gavybos lygį.
Lisabonoje įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (angl. EMSA) teikia paramą ir techninę pagalbą rengiant ir taikant Europos Sąjungos teisės aktus dėl jūrų saugumo ir apsaugos, taip pat laivų keliamos taršos klausimais.
Šių metų birželio mėn. pateikiau Komisijos nariams G. Oettingeriui, S. Kallasui ir K. Georgievai raštišką pasiūlymą suteikti Europos jūrų saugumo agentūrai daugiau įgaliojimų kurti priemones dėl Europos naftos platformų, esančių Šiaurės jūroje, Juodojoje jūroje ir Viduržemio jūroje, saugumo priežiūros ir priskirti jai atsakomybę už aplinkos nelaimių, susijusių su naftos žvalgyba, prevenciją. Šiuo pasiūlymu suteikiama galimybįgyvendinti masto ekonomiją finansų, žmogiškųjų išteklių ir technikos išteklių lygmeniu.
Palankiai vertinu Komisijos atsaką, kuriuo ji parodsavo pasirengimą persvarstyti Europos jūrų saugumo agentūros reglamentus ir suteikti jai didesnių įgaliojimų įsikišti įvykus nelaimingiems atsitikimams, po kurių užteršiama jūra. Dar kartą raginu Europos Komisiją suteikti Europos jūrų saugumo agentūrai didesnių įgaliojimų, kad būtų užtikrinta mūsų pakrančių apsauga.
Vilja Savisaar-Toomast
raštu. - (ET) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip gerai žinoma, Tarptautinjūrų organizacija, vadovaudamasi MARPOL konvencijos IV priedu, įvairiuose regionuose nustatskirtingus sieros kiekio reikalavimus. Baltijos jūra, Šiaurės jūra ir Lamanšo sąsiauris paskelbti sieros išmetimo kontrolės zona, todėl, siekiant gerokai sumažinti taršos lygį, šiems regionams nustatyti griežtesni reikalavimai. Nuo 2015 m. šiuose regionuose plaukiojančiuose laivuose bus galima vartoti jūrinį kurą, kuriame sieros kiekis neviršija 0,1 proc., o kitiems regionams taikomas reikalavimas nuo 2020 m. neviršyti nustatyto 0,5 proc. sieros kiekio ribos. Šis klausimas taip pat svarstytas per rugsėjo 27 d. Taline, mano gimtojoje šalyje, vykusią Tarptautinę konferenciją jūrų klausimais. Manau, Europos Sąjungos sumanymas pateikti savo reikalavimus, tačiau netaikyti jų trečiosioms šalims nepadės išspręsti šios problemos; t. y., sudarysime savo atžvilgiu nesąžiningos konkurencijos jūrininkystės sektoriuje sąlygas. Siekiant užtikrinti, kad nustatyti reikalavimai būtų tikroviški ir taikomi ne tik ES valstybių narių, o visiems laivams, plaukiojantiems Baltijos jūra, su šia padėtimi susijusį klausimą reikia spręsti tarptautiniu lygmeniu. Be to, nustačius nelogiškus standartus laivais plukdomos prekės vėl bus vežamos kelių transportu, o šis būdas pavojingesnis ir labiau kenkia aplinkai. Todėl šiuo požiūriu palaikau Estijos ir Suomijos vyriausybių bei Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos poziciją, kad Tarptautinės jūrų organizacijos sprendimas turėtų būti persvarstytas ir kad turėtų būti nustatytos vienodos taisyklės, taikytinos visiems ES regionams ir juose plaukiojantiems laivams.
Traian Ungureanu
raštu. - Kaip pranešėjas dėl ES Juodosios jūros strategijos, apgailestaudamas pažymiu, kad Europos Sąjungos integruotoje jūrų politikoje (IJP) beveik nekreipiama dėmesio į klausimus, susijusius su Juodąja jūra. Nors nuo 2007 m. Juodajai jūrai taikytina IJP koncepcija, atrodo, šiuo požiūriu delsiama imtis konkrečių ES veiksmų. Primygtinai raginu Europos Komisiją labiau stengtis parengti į šią politikos kryptį įtrauktą požiūrį į Juodąją jūrą. IJP - svarbi priemonė, padedanti nuosekliai išnaudoti galimybes ir spręsti su ES jūrų baseinais susijusius uždavinius, kuria siekiama užtikrinti visapusišką pakrantės sričių vystymąsi. Esu tvirtai įsitikinęs, kad Juodojoje jūroje, kuri iš dalies yra ES jūra, ir jos pakrančių valstybėse būtina tinkamai taikyti šią priemonę. Tarptautinis IJP aspektas labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti šią politiką Juodosios jūros regione, kuriam priskiriamos ir septynios ES nepriklausančios valstybės. Šiuo metu Europos Parlamente rengiamas pranešimas dėl ES Juodosios jūros strategijos sukūrimo. Tikiuosi, Komisija vadovausis šia iniciatyva ir laikys būsimą strategiją svarbiu tvirtesnio IJP įgyvendinimo Juodosios jūros regione pagrindu.
