Švedijos pirmininkavimo veiklos programos pristatymas (diskusijos)
Pirmininkas
Kita tema yra pareigas einančio Tarybos pirmininko pareiškimas dėl Švedijos pirmininkavimo programos pristatymo.
Fredrik Reinfeldt
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (SV) Gerb. pirmininke, garbingieji nariai, leiskite man pirmiausia pasveikinti jus, išsirinkusius naują pirmininką. Džiaugiuosi galėdamas dirbti su Jerziu Buzeku Švedijos pirmininkavimo metu, ir, žinoma, pasibaigus jai.
Man garbkreiptis į Europos Parlamentą kaip Tarybos pirmininko pareigas einančiam asmeniui. Žinau, kad beveik pusjūsų į Europos Parlamentą buvote išrinkti pirmą kartą. Visi kartu jūs atstovaujate 500 milijonų europiečių balsams. Iš jūsų tikimasi labai daug.
Kreipiuosi į jus iššūkių laiku. Mažai kada ES bendradarbiavimas buvo susidūręs su žiauresniais išbandymais, kurie savo prigimtimi yra tokie skirtingi. Trumpos kadencijos metu mes siekiame užtikrinti švelnų perėjimą prie naujosios sutarties - Lisabonos sutarties. Dabar ir netolimoje ateityje mes privalome tęsti ekonominės ir finansinės krizės valdymo programą. Taip pat tebėra auganti klimato krizės grėsmė, kuri, iš ilgalaikių pozicijų, yra didžiausias iššūkis, su kuriuo susiduriame.
Viena yra aišku. Norint, kad Švedijos pirmininkavimas būtų sėkmingas dėl daugelio iššūkių, su kuriais jis susiduria, privalome dirbti greta jūsų - jūsų, kurie dirba Europos demokratijos širdyje. Tikimės jūsų paramos ir bendradarbiavimo bei viliamės, kad esate pasirengę priimti šiuos iššūkius kartu su mumis.
Kalbėdami apie ES istoriją, teigiame, kad bendradarbiavimas sukūrpagrindą taikai Europoje, kuri taip dažnai buvo pristatoma priešingai. Mano senelis buvo Švedijos karys, dislokuotas prie sienos su Norvegija Antrojo pasaulinio karo metais - karo, kuriame Švedija laikėsi neutralios pozicijos. Arčiausiai, kiek mano seneliui teko susidurti su karu, tai pamatyti jį iš saugaus atstumo. Ilgą laiką tokie buvo ir Švedijos santykiai su Europa: stebint per atstumą.
Tuo metu, kai iš Europos liko griuvėsiai po Antrojo pasaulinio karo, Švedija buvo nepaliesta. Mes buvome turtingesni ekonomiškai, tačiau skurdūs Europos bendruomeniškumo atžvilgiu. Prieš dvidešimt metų buvo nukirpta spygliuota viela, skyrusi Austriją ir Vengriją. Berlyno siela griuvo, ir Europa pasikeitbeveik per naktį. Daugelis šalių tuomet pradėjo savo kelionę, kurios rezultatas yra 27 valstybių atstovai šiandien sėdintys šioje salėje. Švedija buvo viena iš tų šalių.
Jei vėlai pradedate, jums reikia laiko pasivyti. Devintojo dešimtmečio pabaigoje Švedijoje pradėjo bręsti politinis įsipareigojimas Europai. Lėtai augo Švedijos artumas ir priklausomybnuo Europos. Švedijos užsienio reikalų ministras Carlas Bildtas suvaidino lemiamą vaidmenį procese, kuris atvedŠvediją į Europos bendriją - kitais žodžiais tariant, priimant atvirumą, globalizaciją ir laisvą prekybą. Jį vedtvirtas įsitikinimas, kad Švedija priklauso Europai.
Prieš aštuoniolika metų pateikėme narystės Europos Sąjungoje prašymą. Mes pribrendome supratimui, kad žmonių gyvenimus ir mūsų ateitį geriausiai užtikrins bendradarbiavimas ir bendrystsu kitais, kad ir mes turime kuo prisidėti, ir, kad turime daug ko pasimokyti. Mes nebebijojome bendradarbiavimo. Mes išdrįsome tapti Europos dalimi.
Per šiuos metus, nuo devintojo dešimtmečio vidurio, kurie Švedijai buvo kupini iššūkių,, gilėjo ir mūsų politinis įsipareigojimas. Jaučiau didelį ilgesį Europai, kaip ir daugelis mano kartos Švedijos politikų. Pamenu, kaip, būdamas dar jaunas ir ką tik išrinktas Švedijos parlamento narys, buvau pakviestas apsilankyti Europos Parlamente. Tai buvo Parlamento atvirumo ir prieinamumo ženklas - nepaisant to, kad tuomet Švedija nebuvo Sąjungos narė.
Po kelerių metų, 1997-aisiais, po to, kai Švedija prisijungprie Sąjungos, buvau įtrauktas į PPE frakcijos jaunimo organizacijos "PPE jaunimas" subūrimą ir pats tapau pirmuoju jos pirmininku. Tai man leido pamatyti, kaip Europos bendradarbiavimas veikia iš tikrųjų. Kartu mes siekėme europinių problemų europinio sprendimo. Mes susipažinome ne tik vieni su kitais, bet ir su vienas kito istorija bei kultūra. Tai man leido pažinti Europos sostines - ir sunkiai begaliu suskaičiuoti, kiek Europos bažnyčių aplankiau šio proceso metu.
Per dvidešimt metų Švedija nuėjo ilgą kelią nuo stebėjimo per atstumą aktyvaus dalyvavimo Europos bendradarbiavime link. Tai turėjo įtakos ir Švedijos gyventojams. Prieš dešimt metų vienas iš trijų švedų manė, kad ES narystšaliai yra teigiama, tačiau lygiai tiek pat manpriešingai. Šiandien viskas apsivertė. Beveik du iš trijų švedų tiki, kad narystES Švedijai yra gera. Rinkimuose į Europos Parlamentą birželio mėnesį balsavo daugiau nei 45 proc. rinkėjų. Tai aštuoniais procentais daugiau nei 2004-aisiais ir viršija Europos vidurkį. Šiandien Švedija yra valstybė, vertinanti ir teigiamai žiūrinti į narystę ES. Mes nubudome truputį per vėlai, tačiau sunkiai dirbome, kad pasivytume. Tai visų mūsų, tikinčių Europos bendradarbiavimu, pergalė.
(Plojimai)
Gerb. pirmininke, garbingieji nariai, mes susiduriame su mūsų kartos likimo klausimu - socialine problema, kuri, skirtingai nei daugelis kitų, auga iš lėto - ir tik bloga kryptimi. Mūsų planeta karščiuoja. Jos temperatūra kyla - ir tik nuo mūsų priklauso, kaip reaguosime. Grenlandijos ledynai mažėja daugiau nei 100 kubinių kilometrų kasmet. Vakarų Antarktidos ledynai tirpsta didėjančiu greičiu. Žinome, kad vien tik tirpstantys Grenlandijos ledynai gali sukelti jūros lygio pakilimą iki dviejų metrų. Padariniai bus dramatiški. Jei jūros lygis visame pasaulyje pakils bent vienu metru, šimtai milijonų žmonių vien Azijoje bus priversti palikti namus. Labiausiai pažeidžiami yra Bangladešo, rytinės Kinijos dalies ir Vietnamo gyventojai.
Būtų ir kitokių padarinių. Pasikeistų oras, o tai sukeltų pavojų, kad daugelis floros ir faunos rūšių atsidurs ties išnykimo riba. Tai atsitiks net jei laikysimės JT nustatyto 2 °C tikslo, kurį palaikpraeitą savaitę tiek G8, tiek Didžiųjų ekonomikų forumas Akviloje. Mūsų klimatui iškilusi grėsmdėl mūsų priklausomybės nuo iškastinio kuro. Tai bloga naujiena. O kokia yra gera naujiena?
Nors laiko liko mažai, jis vis dar mūsų pusėje. Tačiau privalome veikti dabar. Jau viskas parengta tam, kad pradėtume atsinaujinančios energijos ir technologijų, kurios pagerintų energijos efektyvumą, plėtojimą. Remiantis Tarptautinės energijos agentūros (TEA) duomenimis, daugiau nei pusės priemonių, reikalingų norint neviršyti 2 °C tikslo, galima imtis su ta technologija, kuria turime jau dabar.
Dar daugiau, priemonės kovai su klimato kaita turi labai naudingų šalutinių padarinių - padarinių, kurie patys pateisina priemones. Jei suvartosime mažiau energijos, sutaupysime pinigų. Pagerinsime viešuosius finansus ir tuo pat metu namų ūkiai turės didesnius energijos resursus. Jei investuosime į atsinaujinančią energiją ir energijos efektyvumą, pagerinsime savo energetinį saugumą. Tapsime mažiau priklausomi nuo importo iš valstybių, kurios kartais yra tiek politiškai, tiek ekonomiškai nestabilios. Mūsų investicijos į žaliąją ekonomiką sukurs naujas darbo vietų galimybes ir paskatins augimą dešimtmečiams į priekį.
Leiskite pateikti konkretų pavyzdį. Sausio mėnesį ES šalis palietdujų krizUkrainoje. Praeitą savaitę kalbėjau su Prezidentu Viktoru Juščenka, kaip galime išvengti panašaus dalyko pasikartojimo ateityje. Tuo pat metu svarbu yra sugebėti pasukti požiūrį nauju kampu. Jei Ukraina investuotų į energijos efektyvumą tiek, kad pasiektų tokį patį lygį kaip Čekija ar Slovėnija, sutaupytos energijos kiekis būtų lygus visam kiekiui dujų importo savoms reikmėms iš Rusijos. Tuomet Ukraina galėtų tapti visiškai nepriklausoma nuo dujų importo iš Rusijos ir sutaupytų didžiules sumas pinigų - paprasčiausiai gerinant savo pačios gaunamos energijos efektyvumą. Štai kur turime ieškoti atsakymų į klimato kaitos keliamus klausimus.
(Plojimai)
Prieš dvylika metų norinčiųjų pagelbėti koalicija buvo suformuota Kiote. Savanoriškų susitarimų nebepakanka. Jei norime pasiekti konkretų susitarimą dėl klimato kaitos, tuomet kelionnuo Kioto iki Kopenhagos privalo tapti ne norinčiųjų koalicijos, o kiekvieno atsakomybės reikalas.
O kaip ten nusigauti? Europa privalo veikti kartu ir kolektyviai. Privalome vadovauti ir laikytis pažadų. Europa vaidina lemiamą vaidmenį, norint, kad kiti prisijungtų prie tarptautinio susitarimo. Visame pasaulyje privalome nustatyti mokestį emisijoms. Privalome įvesti nacionalinius anglies mokesčius ir emisijoms. Tuomet iškils palankios aplinkai alternatyvos. Jei sumos už naudojimąsi iškastiniais degalais bus nustatomos neatsižvelgiant į įtaką klimatui, visuotinis atšilimas tęsis. Neatsiras alternatyvų. Priemonės, padedančios užtikrinti energijos efektyvumą, netaps ekonomiškai vertingomis.
Tačiau to neužtenka. Privalome rasti platesnį atsakymą į klausimą "kaip?" . Nepakanka apriboti emisijas šalyse, kurios savanoriškai sutinka sumažinti dujų išmetimą, tačiau kuriose visose kartu dujų emisija sudaro vos 30 proc. Nepakanka ieškoti ir sprendimų, kurie būtų pagrįsti tik apribojimais labiausiai išsivysčiusiose šalyse. Net jei vadinamojo Priedo I šalys sumažins savo emisijų kiekį iki nulio, sparčiai augantis išmetamų dujų kiekis besivystančiose valstybėse vis dar neleis mums laikytis 2 °C tikslo.
Dėl to privalome aptarti investicijų į besivystančias šalis finansavimą. Turime užtikrinti greitą technologijos pakeitimą ir privalome užtikrinti, kad besivystančios šalys taip pat įsipareigotų tikrinti vystymąsi, kurio jos šiuo metu siekia. Be to, mums reikia ir valstybių, esančių už Europos ribų, įsipareigojimo. Keleto atsakomybprivalo tapti visų atsakomybe.
Žinau, kad Europos Parlamentas prisiims atsakomybę. Pirmininkaujanti Švedija į jus žvelgia kaip į savo sąjungininkus. Mes norime parašyti istoriją, kaip klimato grėsmbuvo įveikta, ir norime parašyti ją kartu su jumis.
Gerb. pirmininke, garbingieji nariai, ekonominir finansinkrizišplito kaip nekontroliuojamas gaisras visame pasaulyje per keletą savaičių. Kai kurie buvo perspėti, tačiau daugeliui žmonių tai buvo siurprizas - ypač dėl jos išplitimo ir gylio. Globaliame pasaulyje problemos taip pat greitai plinta. Nuosmukio galia yra tokia, kad niekas neturi stebuklingo vaisto, kad jos būtų įmanoma greitai atsikratyti. Suderinti ES veiksmai yra geriausia priemonė, kokią tik turime, norint atremti krizės iššūkius. Dar daugiau, vis dar egzistuoja daugelis dalykų, kurie gali pakrypti bloga linkme. Tokiomis aplinkybėmis ES pavyko pademonstruoti savo vadovavimą šiais išbandymų laikais. Mes sutarėme dėl paramos bankams garantijų ir taisyklių. Mes sutarėme dėl bendro atkūrimo plano, kuris atgaivintų ekonomiką.
Prezidentas N. Sarkozy ir Prancūzijos pirmininkavimas suvaidino svarbų vaidmenį šiame darbe, tačiau noriu pabrėžti, kad varomoji galia buvo Europos Parlamentas. Turime paskirti visą rudenį diskusijoms apie tęstines priemones, kurios išvestų mus iš šios krizės. Ekonominsituacija išlieka sudėtinga, o viešieji finansai dabar paskirstyti į visas valstybes nares.
Remiantis komisijos prognozėmis, deficitas kitais metais ES viduje viršys 80 procentų BVP. Negalime užsimerkti ir apsimesti, kad tai nėra problema. Neturime pamiršti ir to, kad už šių skaičių yra žmonės, kurie nerimauja dėl savo darbo vietų ir nežino, ar sugebės susimokėti už namus ir išlaikyti pragyvenimo standartus. Mūsų užduotis yra jiems atsakyti.
Kai milijonai europiečių praras darbus ir taps atskirti, mūsų gerovei iškils grėsmė, ir tai vyksta tuo metu, kai mūsų gerovei ir taip daromas didžiulis spaudimas. Mes gyvename ilgiau, nors tuo pat metu dirbame mažiau ir auginame mažiau vaikų. Jei tokia tendencija tęsis, po 50 metų Europoje bus dvigubai daugiau pagyvenusių žmonių negu vaikų. Ką galime padaryti?
Privalome atkurti pasitikėjimą finansinėmis rinkomis. Privalome greitai sukurti efektyvią priežiūros sistemą, kad ateityje išvengtume panašių krizių. Pirmininkaudama Švedija stengsis pasiekti susitarimą šiuo klausimu Taryboje iki šių metų pabaigos. Tikimės jūsų pagalbos, kad galėtume tai pasiekti greitai ir galutinai. Mūsų piliečiai nesutiks su besikartojančiu mokesčių pajamų skyrimu gelbėti finansines institucijas, kurios elgėsi neatsakingai.
Privalome greitai išsikapstyti iš augančio viešojo deficito, pasitelkdami koordinuotą išeities strategiją ir galutinį grįžimą prie Stabilumo pakto taisyklių. Antraip trumpalaikis nestabilumas virs chronišku deficitu. Mūsų laukia dideli apkarpymai, kurie jau iš dalies egzistuoja kai kuriose ES dalyse, o mes Švedijoje turime patirties šioje srityje. Masinis nedarbas, socialiniai neramumai ir augantis mokesčių spaudimas tuomet laukia mūsų visų.
Privalome užtikrinti socialinę Europos politikos kryptį, kuri būtų paremta sveikais viešaisiais finansais ir galimybe įtraukti kuo daugiau žmonių į darbo rinką. Tai kol kas yra geriausias būdas apsaugoti mūsų gerovės sistemą. Žinau, kad tai svarbus klausimas ir čia, Europos Parlamente.
Nepriimtina, kad trys iš dešimties darbingo amžiaus europiečių išmetami iš darbo rinkos. Mūsų tikslas turi būti aktyvi darbo rinkos politika, kuri, kartu su gerai veikiančiomis socialinio saugumo sistemomis, sugeba suvaldyti pokyčius. Privalome sustiprinti asmens darbingumą ir galimybę jam ar jai įsitvirtinti darbo rinkoje. Be to, privalome sukurti darbo vietas bedarbiams. Jei dirbs daugiau žmonių, bus daugiau paramos tiems, kurie nedirba. Taip pat turime susitelkti ties reformomis, modernizacija ir prisitaikymu prie naujos realybės. Pasaulis už ES ribų nestovi vietoje. Jis juda į priekį neįtikėtinu greičiu. Tai kažkas, ką privalome suprasti ir priimti.
Atsižvelgimas į ES Lisabonos strategiją, gali prisidėti prie reikalingos reformų darbotvarkės. Mes pradėsime šią diskusiją rudenį.
Ekonominės krizės metu pastebime padidėjusio protekcionizmo idėjų. PPO patvirtina, kad prekybą ribojančių priemonių skaičius žymiai išaugo per pastaruosius tris mėnesius. Dėl to palaikau Akvilos susitarimą dėl Dohos etapo atnaujinimo tam, kad pasaulio šalys dar kartą pasirinktų laisvą, prekybai palankų kelią, kuris, kaip žinome, ilgainiui duoda naudos. Tikslas turi būti iš krizės išbrendanti stipresnES.
Gerb. pirmininke, gerbiamieji nariai, kai keliauju po Švediją ir kalbu apie ES bendradarbiavimą, sulaukiu mažai klausimų apie ES institucijas. Klausimai daugiau sukasi apie kreivus agurkus, uostomąjį tabaką ir kitus kasdienius reikalus.
Nepaisant to, instituciniai rėmai yra svarbūs, nes jie nustato, ką galime daryti kuriose srityse. Štai kodėl Lisabonos sutarties ratifikavimas yra toks svarbus. Sutartis padarys ES labiau demokratiška, skaidresne, efektyvesne ir įtakingesne tarptautinėje scenoje. Svarbiausia, kad patvirtinta Lisabonos sutartis galiausiai baigs į vidų orientuoto ES bendradarbiavimo fazę. Laikas nuo šiol ES žvelgti į priekį ir tolyn. Pirmininkaujanti Švedija yra pasirengusi vykdyti pasirengimo darbus, kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas prie naujos Sutarties, tačiau, žinoma, tam reikia, kad visos valstybės narės patvirtintų Sutartį. Tikėkimės, kad tai taps realybe per kelis ateinančius mėnesius.
Tarptautinis nusikalstamumas vis stiprėja. Nusikalstami tinklai nebeapsiriboja valstybinėmis sienomis. Galime stebėti, kaip plinta narkotikų prekyba ir prekyba žmonėmis. Tai kelia grėsmę mūsų demokratinėms vertybėms ir mūsų piliečiams. Tuo pat metu laisvlaisvai judėti per sienas yra svarbiausias mūsų bendrijos principas - mokytis, dirbti ir gyventi kitoje ES šalyje. Nauji laikai reikalauja naujų atsakymų. Dėl to šį rudenį parengsime naują programą šiai sričiai, kurią pavadinsime Stokholmo programa. Stokholmo programa išgrynins instrumentus, kurie užtikrintų saugumą ES ir kovotų su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu.
Tuo pat metu sukursime geresnę pusiausvyrą tarp šių instrumentų ir priemonių, kurios užtikrina teisinį tikrumą ir gina žmonių teises. Tai taip pat užtikrins, kad prieglobsčio ES siekiantiems asmenims bus garantuota bendra, teisiškai aiški sistema - su didesniu nuoseklumu atsižvelgiant į tai, kaip prašymai buvo gauti, ir tai, kaip jie nagrinėjami bei paremta nuoseklesne repatriacijos politika.
Europos ateities svajondaugeliui žmonių yra svarbi. Tuo pat metu Europos gyventojai vis labiau sensta. Lanksti darbo imigracijos sistema galėtų sujungti šias dvi tikroves.
Gerb. pirmininke, garbingieji nariai, vos prieš 50 metų šešios valstybės padėjo pamatus Europos bendradarbiavimui. Dabar mūsų yra 27. Išaugo mūsų galia ir įtaka, išaugo klestėjimas ir įvairovė. Europa tapo turtinga. Todėl esame geriau pasirengę priimti tiek globalizacijos teikiamas galimybes, tiek atremti jos iššūkius. Kartu mes esame stiprūs.
Kalbame apie derybas dėl narystės. Vis dėlto narystyra dalijimasis bendromis vertybėmis ir vienodų taisyklių laikymasis. Jas dabar svarsto šalys, esančios už ES ribų - nuo Reikjaviko iki Ankaros per vakarinę Balkanų dalį. Du Kipro lyderiai turi istorinę progą susitarti dėl sprendimo, kuris suvienytų salą, nes ji per ilgai buvo padalinta.
Toms šalims, kurios yra viduje, narystės procesas gali suteikti galimybę išspręsti seniai kilusius nesutarimus. Tokiu atveju privalome rasti sprendimą, kuris patenkintų abi puses ir atvertų kelią į priekį. Kitaip sukelsime pavojų mūsų tęstinės Europos integracijos procesui. Pirmininkaudama Švedija dirbs tam, kad paskatintų plėtros procesą, atitinkantį įsipareigojimus, kuriuos prisiėmES, ir griežtai remdamasi galiojančiais kriterijais. Mes veiksime kaip sąžiningas brokeris.
Gerb. pirmininke, garbingieji nariai, kartu su galia ir įtaka ateina ir tarptautinatsakomybė, kurią vis dar bandome prisiimti. Ją lydi pareiga naudotis šia atsakomybe kiekvieno labui. ES turi dirbti už taiką, laisvę ir demokratiją bei žmogaus teises. Mūsų atsakomybyra remti skurdžiausias ir labiausiai pažeidžiamas valstybes pasaulyje, atsakomybgyventi laikantis JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Mūsų atsakomybtaip pat yra remti JT darbą ir kitose srityse, dirbti kartu su strateginiais partneriais, įsitraukti į krizių pasaulio karštuosiuose taškuose sprendimą, ar tai būtų taikos procesas Artimuosiuose Rytuose, Irane, Afganistane, Pakistane, Šiaurės Korėjoje, ar didieji iššūkiai Afrikos žemyne.
Vis dėlto esame atsakingi už regionines iniciatyvas, tokias kaip Viduržemio sąjunga ir rytinpartnerystė, kurios sukuria stabilumą ir bendradarbiavimą tarp kaimyninių valstybių įvairiomis aplinkybėmis.
Esu ypač dėkingas Europos Parlamentui už jo vaidmenį Baltijos jūros reikaluose. Parlamentas pristatstrategijos projektą regionui dar 2005-aisiais. Dabar tikimės, kad šią iniciatyvą vainikuos Baltijos jūros strategijos patvirtinimas Europos Tarybos susitikimo metu spalio mėnesį.
Konfliktai Balkanuose dešimtajame dešimtmetyje suteikprogą ES imtis krizės sprendėjos vaidmens. Šis įsitraukimas dabar nuolat auga. Šiandien ES įsitraukusi į 10 krizių sprendimo iniciatyvų visame pasaulyje.
Šiomis dienomis pasaulio problemos beldžiasi į ES duris. Visame pasaulyje - įskaitant ir vietas aplink mus - daugelio žmonių viltys dėl jų ateities siejamos su mūsų bendradarbiavimu. Išpildykime jų viltis.
(Plojimai)
Gerb. pirmininke, garbūs nariai, Europos bendradarbiavimo rezultatas yra tas, kad šiandien mūsų žemynas išgyvena taiką ir klestėjimą, laisvę ir stabilumą. Turime atviras sienas ir socialinį modelį, kuriame derinama rinkos ekonomika ir pagarba vieni kitiems. Tai mūsų bendra Europa. Mūsų piliečiai taip pat nori žinoti, kokios yra ateities idėjos, kad mūsų bendradarbiavimas turi ne tik istorinę reikšmę, bet ir žvelgia į priekį. Štai dėl ko mes, kaip jų išrinkti atstovai, esame atsakingi už tai, kad pasakytume, ką norime daryti su Europa. Leiskite jums pasakyti, kaip aš įsivaizduoju Europą ateityje.
Noriu matyti Europą, kuri veikia demokratijos, taikos, laisvės ir žmogaus teisių vardan tarptautinėje scenoje ir kuri drįsta veikti užsienio politikoje. Nes tarp mūsų yra žmonių, žinančių, ką reiškia gyventi be demokratijos ir laisvės, o tai suteikia mums teisę veikti.
Noriu matyti Europą, kuri imasi lyderio pozicijos kovoje su klimato krize, kuri priešinasi pagundai varžytis pramonėje, nemokančioje už emisijas, niokojančias mūsų klimatą ir kuri užtikrina stimulą, suteikiantį žaliosioms technologijoms vertę, kad mūsų vaikai ir mūsų vaikų vaikai galėtų džiaugtis tokia gamta, kokią pažįstame mes.
Noriu matyti Europą, kuri prisiima atsakomybę už ekonomiką. "Skolinimas išlaidoms" negali būti vieninteliu šūkiu. Lygiai taip pat juo negali būti "pelnas yra privatus, o nuostoliai nacionaliniai". Atkurkime savo viešuosius finansus, reglamentuokime teisėtas finansines rinkas ir užtikrinkime ekonominių reformų, kurios mums reikalingos augimui ir pramonei, kad ši išliktų konkurencinga ateityje, saugumą.
Noriu matyti Europą, kuri toliau tobulina savo socialinį modelį, Europą, kuri suderina puikiai veikiančią gerovės sistemą su augimu - su socialine sąsaja, Europą, kuri, remdamasi darbu, verslu ir teisėtais viešaisiais finansais sukuria erdvę mūsų gerovės modelių, atstovaujančių geriausiems mūsų interesams, išlaikymui ir vystymui.
Noriu matyti Europą, kuri neleidžia sau susivilioti trumpalaikiais protekcionizmo kryžiaus žygiais, Europą, kuri garantuoja vidaus rinkos, sukurtos remiantis ES bendradarbiavimo pagrindu, saugumą bei leidžiančios prekėms ir paslaugoms laisvai tekėti per mūsų sienas, o tai garantuotų mūsų pačių ir likusio pasaulio pelną.
Noriu matyti Europą, paklūstančią skirtingumui, atvirą kitų argumentams ir turinčią tvirtą valią rasti kompromisus, kurie visi pasitarnautų bendriems interesams. Tokia Europa bus stipri bet kokiu metu.
(Plojimai)
Gerb. pirmininke, gerbiamieji nariai, man garbstovėti čia kartu su jumis ir atstovauti Europos demokratijai. Daugelis žmonių mane tikino, jog tai bus sunkiausias pirmininkavimas per daugelį metų. Laukia daugelis iššūkių, ir mes turime pasiruošti nelauktiems siurprizams. Daugelis klausia, ar tokio dydžio šalis kaip Švedija gali pakelti šią atsakomybę. Ne viena -kartu mes galime atremti iššūkius. Taip ir padarykime, turėdami viziją ir polėkį, turėdami iniciatyvą ir drąsą. Europai to reikia. Europos gyventojams to reikia. Europos projektas - tai troškimas spręsti žmonių problemas kartu. Šis troškimas daro Europą stiprią. Šie metai, 2009-ieji, yra lemiami Europos bendradarbiavimui. Turime galimybę žengti kitą žingsnį. Švedija pasirengusi priimti šį iššūkį, priimkime jį kartu!
(Garsūs plojimai)
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Gerb. pirmininke, tai neeiliniai laikai ir tai nebus eilinis pirmininkavimas. Be įprastinio įstatyminio darbo, pirmininkaujančiai Švedijai teks priimti kitus politinius iššūkius, ir niekas geriau negalėtų su jais kovoti kaip ministras pirmininkas F. Reinfeldtas bei pirmininkaujančios Švedijos komanda.
Šiandien noriu papasakoti apie du didžiausius iššūkius, laukiančius Europos Sąjungos per ateinančius pusę metų: ekonominės krizės sprendimas ir derybos dėl ambicingo tarptautinio susitarimo dėl klimato kaitos Kopenhagoje.
Žiauriausia finansinir ekonominkrizmūsų atmintyje ir toliau kylant nedarbo lygiui žlugdo mūsų bendruomenes ir šeimas. Ekonomikos grąžinimas į vėžes ir toliau išlieka mūsų didžiausiu prioritetu. Europos Sąjungos bendri veiksmai leido biudžetines pastangas, kurios duoda konkrečių rezultatų.
Valstybėms narėms taip pat parodėme solidarumą, pavyzdžiui, padvigubindami išmokų paramą ne euro zonos narėms iki 50 milijardų eurų. Dabar mums reikia įgyvendinti atstatymo paketą visose jo sferose ir įsitikinti, kad jis prisideda prie darbo vietų sukūrimo bei ekonominės veiklos skatinimo.
Manau, kad svarbiausia yra suteikti pirmenybę toms priemonėms, kurios mažina nedarbą ir grąžina žmonėms darbo vietas. Čia galime įtvirtinti įdarbinimo susitikimo, surengto iš dalies Komisijos iniciatyva kartu su Čekijos, Švedijos ir Ispanijos atstovais gegužės mėnesį, rezultatus. Privalome praktiškai įgyvendinti bendrą įsipareigojimą jaunimui ir įdarbinimui.
Žinoma, atsakomybuž darbo rinkos politiką glūdi valstybių narių viduje, tačiau galime naudotis esamais europietiškais instrumentais, kad padėtume išlaikyti žmones darbo vietose ir mokyti juos kito darbo specifikos. Štai kodėl Europos Komisija ketina pateikti siūlymą supaprastinti struktūrinių fondų procedūras ir atsisakyti nacionalinio dalinio finansavimo būtinybės iš Europos socialinio fondo 2009-iesiems ir 2010-iesiems metams. Taip pat naujai paskirstysime resursus tam, kad finansuotume naują mikrokreditų paslaugą, skatinančią darbingumą ir socialinį įsitraukimą. Tikiuosi, kad Parlamentas šiuos pasiūlymus palaikys.
Komisijos pasiūlymai, paremti Jaques'o de Larosiere pranešimu, kurį užsakiau parengti pernai spalio mėnesį, suformuos sustiprintą finansinių rinkų priežiūros ir reglamentavimo pagrindą. Kartu su jau pateiktais pasiūlymais - daugelis jų jau buvo patvirtinti Parlamente ir Taryboje, kai kurie jų vis dar apsisprendimo stadijoje - mes imamės globalaus lyderio pozicijos reformuojant finansinę tarptautinę sistemą. Mes ir toliau tai darysime, neabejoju, G20 susitikimo Pitsburge rugsėjo mėnesį metu.
Perkeliant visus šiuos aplankus į viršų per ateinančius šešis mėnesius yra būtina sąlyga sukurti naują ekonomiką, nes, nesuklyskime, pokrizinekonomika negali ir nebus tokia pati kaip ikikrizinė.
Mes turime atkurti ekonominį modelį ir sugrąžinti vertybes į mūsų socialinės rinkos ekonomikos širdį, kur joms ir vieta. Turime sukurti ekonomiką ir visuomenę, paremtas galimybėmis, atsakomybe ir solidarumu. Ekonomiką, kuri turės iš naujo surasti naujus augimo šaltinius, nes negalime amžinai pasikliauti valiuta ir iždu. Europą, kuri turėtų atviras ir puikiai veikiančias rinkas, išradingu ir žaliu augimu paremtą Europą, Europą, turinčią efektyvesnį finansinių rinkų reglamentavimą ir priežiūrą, Europą, kuri gilintų savo vieningą rinką ir naudotų savo potencialą, Europą, kuri atsilaikytų prieš protekcionizmo ar skilimo pavojus.
Kalbant apie klimato kaitą, Europa jau dabar yra pirmasis pasaulio regionas, kuriame įgyvendinamos ilgalaikės, įstatymiškai įpareigojančios klimato ir energijos užduotys. Didžiuojuosi tuo, kaip Komisija dirbo kartu su Parlamentu ir Taryba, kad įtvirtintų šį nutarimą, ir noriu, ruošiantis susitikimui Kopenhagoje, artimai dirbti tiek su jumis, tiek su Taryba.
Mūsų vadovaujantis vaidmuo buvo labai teigiamai įvertintas praeitos savaitės G8 susitikimuose Akviloje ir Didžiųjų ekonomikų forume. Būsite girdėję apie šiuose susitikimuose pasiektą pažangą. Pirmą kartą visi dalyviai įsipareigojo apriboti temperatūros pakilimą iki 2°C. Tai neabejotinai yra sveikintinas žingsnis, tačiau neturime apsigauti: mūsų ambicijų ir mūsų įsipareigojimo pavyzdžiu dar nepasekkiti. Europa pirmauja lyginant su kitomis pasaulio dalimis, ir tai, tiesą sakant, likus 145 dienoms iki Kopenhagos susitikimo, mane jaudina.
Per ateinančias savaites pradėsime darbą su tarptautiniais partneriais, kad užtikrintume aiškius įsipareigojimus Kopenhagoje. Mums taip pat reikia pasiekti pažangą dėl būtinų priemonių, leisiančių paremti besivystančias šalis ir paskatinti technologijų perėjimą. Rugsėjo mėnesį Komisija pateiks savo pasiūlymus finansavimui ant stalo, kad galėtume pasiekti europietišką susitarimą ir pradėtume derybas su kitais.
Klimato kaitos darbotvarkyra, žinoma, artimai susijusi su kitu prioritetu: energetiniu saugumu. Šiandien Komisija parengs siūlymus, leisiančius sustiprinti mūsų taisykles valdant dujų išteklius ir sustiprinant vienybę tarp valstybių narių, ko, tikiuosi, pirmininkaujanti Švedija imsis su jūsų parama.
Tokie yra pagrindiniai prioritetai, ir jie yra teisingi. Tačiau yra ir daugiau svarbių darbų, kuriuos reikia padaryti per ateinančius šešis mėnesius. Leiskite paminėti Stokholmo programą, jai Komisija neseniai pateikviziją, kurioje piliečiai atsiduria mūsų teisingumo, laisvės ir saugumo politikos centre, kuriame vyrauja pusiausvyra tarp saugumo ir pilietinių laisvių bei teisių apsaugos.
Didžiąją šio dešimtmečio dalį Europos Sąjunga buvo įsitraukusi į vidines institucines diskusijas. Mus valdančios Sutarties pokyčiai yra absoliučiai būtini, norint pakviesti padidėjusią Europą demokratiniam ir efektyviam darbui. Tikiuosi, kad galėsime išvysti Lisabonos sutarties ratifikavimą per ateinančius mėnesius, kad galėtume įgyvendinti jos nuostatas ir žengti tolyn politikos darbotvarkėje, kurią ką tik apibrėžiau.
Svarbu aptarti procedūrą, tačiau tikiu, kad dar labiau svarbu aptarti turinį. Pirmininkaujanti Švedija, kaip ir kita pirmininkausianti Ispanija, turės numatyti, tikėtina, sudėtingą perėjimą prie naujos Sutarties, kuri leis Komisijai ir Parlamentui suvaidinti savo vaidmenį.
Europos Sąjunga nuolat iš naujo save atrasdavo, pradedant pašaukimu išgydyti karo sudraskytą žemyną, baigiant vidaus rinkos sukūrimu ir tuomet Europos suvienijimu. Per pastaruosius 50 metų Europa vis viršydavo viltis, išsklaidydama abejones. Neabejoju, kad pakilsime į kovą su naujais mums gresiančiais iššūkiais: padėdami pagrindus protingai, žaliai ateities ekonomikai. Mums pavyks, jei gerbsime pusės amžiaus senumo Europos integracijos pamoką: Europos Sąjunga yra sėkminga, kai visos jos dalys bendradarbiauja atvirumo, pasitikėjimo ir partnerystės dvasia. Švedijos pirmininkavimo programoje tai pripažįstama. Europos Komisija yra pasirengusi vaidinti savo vaidmenį, ir esu tikras, kad taip pat pasirengęs yra šis Parlamentas.
(Plojimai)
Joseph Daul
Gerb. pirmininke, nedažnai kreipiuosi į jus, tačiau pirmą kartą šiandien paskirsiu vieną minutę jums.
Pirmiausia, gerb. J. Buzekai, sveikinu jus kaip pasipriešinimo žmogų ir vieną iš Solidarumo judėjimo įkūrėjų, kaip vyrą iš Silezijos, kuris niekada nepamiršo savo šaknų, savo istorijos ar savo vertybių. Europos žmonių partijos (Krikščionių demokratų) frakcija taip pat didžiuojasi tuo, kad jai pavyko įtikinti Parlamento narių daugumą iš visų politinių partijų - įskaitant M. Schulzą - paskirti jus 500 milijonų piliečių delegatu. Taip, gerb. pirmininke, jūsų išrinkimas yra šios atviros Europos, šios tolerantiškos Europos, šios politinės Europos, kurią gina PPE frakcija ir mūsų kolegų, esančių čia, dauguma, simbolis.
Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininke, ko tikimės iš jūsų? Ogi to, kad jūs pagrindinę Švedijos pirmininkavimo idėją paversite veiksmais per ateinančius šešis mėnesius - kitais žodžiais tariant, susiduriant su dvigubu ekonomikos ir klimato kaitos iššūkiu, mes teigiame, kad mums reikia daugiau ir greičiau veikti tam, kad išbristume iš krizės, perkeldami mūsų socialinės rinkos ekonomikos modelį į realybę. Tvirtai tikiu, kad tai yra būtina ekonomikai, kad tai leis mus vykdyti tikrą socialinę politiką, kokios mums reikia.
Jei siekiame atsigavimo, ir jei norime, kad jis ateitų iš Europos, o ne iš Azijos, kaip spėjama, tuomet turime pagreitinti reikalus šiandien. Pasibaigus krizei, nugalėtojai bus tie, kurie lošinovacijomis, žmonių mokymu - trumpai tariant, veiksmais.
PPE frakcija siūlo, be kitų dalykų, padidinti paramą, teikiamą mažoms ir vidutinio dydžio kompanijoms, kurios yra svarbiausios, norint išlaikyti ir sukurti naujas darbo vietas. Dar daugiau, ekonominkrizė, neabejoju tuo, reikalauja ne nacionalinio, o europinio atsako. Be to, mūsų piliečiai tuo įsitikinę, užtenka pažvelgti į apklausų rezultatus įvairiose valstybėse: daugiau nei 66 proc. vokiečių ir daugiau nei 70 proc. europiečių tuo įsitikinę.
Efektyvesnių ir greitesnių veiksmų, gerb. F. Reinfeldtai, gerb. J. M. Barroso, būtent to tikisi ir PPE frakcija iš jūsų, kai kalbame apie kovą su visuotiniu klimato atšilimu. Tai Europos atsakomybjums vadovaujant vesti pasaulį veiksmų, kuriuos kiekvienas čia pripažįsta kaip skubius ir prioritetinius, link. Ar gali būti geresngalimybveikti ir pagreitinti reikalus negu klimato kaitos konferencija, kuri gruodžio mėnesį vyks Kopenhagoje, kitaip tariant, mūsų pačių teritorijoje!
Kalbant apie klimato kaitą, Europa įrodė, be jokios abejonės, kad ji gali imtis veiksmų, kai to nori. Užduotis dabar yra sureikšminti tai, paskatinti kitas pasaulio jėgas prisijungti prie mūsų. Žinoma, mąstau apie JAV, kuri privalo paversti savo žodžius veiksmais, tačiau taip pat mąstau ir apie kylančias valstybes, ar tai būtų Kinija, ar Indija, ar Brazilija, kurios nebegali toliau ignoruoti fakto, kad yra atsakingos už visuotinį atšilimą. Dėl to Švedijos pirmininkavimą vertinsime pagal tai, kaip jai pavyks susitvarkyti su krize, kokių rezultatų jai pavyks pasiekti aplinkos apsaugos srityje.
Baigsiu teigdamas, kad, norėdama tvirtai veikti šiuose dviejuose frontuose, Europa privalo turėti tinkamas institucijas. Pastarieji metai parodė, kad su ta pačia sutartimi, su tuo pačiu vienbalsiškumo pasenusiu principu taip pat įmanoma pasiekti progresą, tačiau kad taip pat įmanoma pasiekti ir aklavietę. Tai politinės valios klausimas, gerb. F. Reinfeldtai, gerb. J. M. Barroso. Pagreitinkite reikalus: štai ką padaryti jūsų prašo PPE frakcija per ateinančius šešis mėnesius, ir mes tikime Švedijos pirmininkavimu. Paspartinkite reikalus: to prašir europiečiai, išrinkdami šį Parlamentą, ir būtent tai mes jiems turime suteikti, po penkerių metų norime išvysti daugiau balsuojančiųjų rinkimuose.
(Plojimai)
Martin Schulz
S&D frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, pone F. Reinfeldtai, ponios ir ponai, Švedijos pirmininkavimas prasideda nauju institucijoms metu. Ne tik šis Parlamentas naujai pradeda darbą, Europoje prasidėjo pereinamasis laikotarpis nuo Nicos prie Lisabonos sutarties, ir, kaip visi žinome, tai neaiškumo metas, per kurį, nepaisant nieko, reikalinga aiškiai kalbėti apie ekonomikos, finansų ir darbo rinkų bei klimato politikos sprendimus Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse.
Kalbėjote apie tai, ir sutinku su daug kuo, ką pasakėte. Klimato kaita yra, žinoma, svarbiausias klausimas ir suteikėte jam tinkamą svarbos lygmenį. Taip pat ir darbo vietų krizreikalauja neatidėliotino bei tinkamo sprendimo. Dėl to prašome jūsų pirmininkavimo metu paraginti valstybes nares imtis investavimo ir ekonominio atkūrimo planų rimčiau negu iki šiol tai darė.
Mums visų pirma reikia darbo vietų apsaugos - dabar, ne kitąmet, nes darbo vietoms grėsmiškilusi čia ir dabar. Darbo vietų saugumas yra gyvybiškai svarbus visuomenės vidaus stabilumui. Dėl to tikimės, kad jūs darbo vietas ir jų saugumą paversite savo didžiausiu prioritetu, bet kokia forma, pavyzdžiui, derinant aplinkos apsaugą ir pramonės politiką, ir tai būtų itin protingas sprendimas.
Kalbant apie darbo vietų saugumą, norėčiau pasakyti jums, gerb. F. Reinfeldtai: tai, kas kelią pavojų darbo vietoms ir netgi kelia didesnę grėsmę socialiniam susitelkimui, yra precedentinEuropos teisingumo teismo teisė. Kaip jūs ką tik sakėte, jūs daug keliaujate po Švediją ir Europą. Tą darome ir mes, ir girdime iš žmonių, kad jie nenori Europos, kurioje kompanijos keliasi iš vienos valstybės į kitą mažindamos atlyginimų lygį. Dėl to mums reikia Europos Sąjungos iniciatyvų.
(Plojimai)
Mums reikalingos šios iniciatyvos, kaip Europos teisingumo teismo sprendimų Lavalio, Vikingo, Rufferto ir Liuksemburgo bylose, pasekmė. Su tuo jūs, ir ypač jūs, nes Švediją tiesiogiai palietši klaidinga politika ir klaidinga precedentinteisė, turite kovoti pirmininkavimo metu.
Jums taip pat reikia spręsti dar vieną institucinį klausimą, o tiksliau, kaip kita Komisija bus paskirta. Turiu pasakyti, kad man susidaro įspūdis, kad ne tik jus, bet taip pat ir jūsų kolegas Taryboje palietnaujos institucinės taisyklės ir netikrumas dėl to, kuria Sutartimi turėtume vadovautis ir grįsti savo veiksmus, o niekas tikrai nežino, kur dabar esame. Tai truputį primena Astridos Lidgren Pepės Ilgakojinės gyvenimą Vilekulos viloje - paversiu pasaulį tokiu, kokį noriu jį matyti. Nuostabu!
Jei Komisijos pirmininką skirsime remdamiesi Nicos sutartimi, iš viso turėsime dvidešimt Komisijos narių. Tokiu atveju norėčiau sužinoti, kuri valstybneturės Komisijos nario. Tokiam skyrimui Taryba natūraliai sakys "ne", mes tikrai nenorime pradėti kraujo kovos už uždarų durų. Taigi, turime puikų sprendimą - paskirsime narius iš pradžių remdamiesi Nicos sutartimi. Komisijai prireiks kelių mėnesių įsibėgėti, o iki to laiko Airijos gyventojai jau bus nubalsavę ir turėsime Lisabonos sutartį. Tuomet galėsime dėl viso kito balsuoti remdamiesi Lisabonos sutartimi. Puiku!
Esame įstatymu paremta bendrija - ar bent jau taip manėme iki šiol, - kurioje remiamasi galiojančiu įstatymu. Galiojantis įstatymas yra Nicos sutartis. Lygiai taip pat egzistuoja kažkas, kas saugo Sutartis, ir jis privalo paaiškinti, kuriuo teisiniu pagrindu remiantis reikia veikti. Tai yra Komisijos pirmininkas, tačiau iš jo apie tai neišgirdau nžodžio.
Dėl šios priežasties norėčiau aiškiai pabrėžti, ko mes tikimės. Siūlau, ministre pirmininke, nesiimti formalaus sprendimo iškart, pirmiausia atsiųsti savo kandidatą į Parlamentą, kad jis mums galėtų papasakoti, ką nori padaryti, kad atkurtų ekonomiką, užtikrintų darbo vietas, kaip kovotų su klimato kaita, pasiūlytų darbingumo paktą, viešųjų paslaugų direktyvos iniciatyvą bei iniciatyvą, kuri patobulintų Darbininkų direktyvos paskyrimą ir įtvirtintų garantiją tarp Komisijos ir Parlamento, numatančią Komisijos iniciatyvų keliamų socialinių pasekmių vertinimą. Jau galėjome būti aptarę viską su kandidatu prieš savaites, kad sužinotume, ar jis susilauks daugumos palaikymo šiuose rūmuose dėl pateiktų pasiūlymų. Tuomet galėjote priimti sprendimą.
Jūs pasirinkote kitą kelią. Jūs pareiškėte, "ne, mes imsimės formalaus sprendimo pirmiausia, o tuomet pasiųsime atstovą". Bijau, kad tai dar viena klaida, ir taip pat baiminuosi, kad šis kandidatas, nebent jis itin pasistengs, negaus daugumos balsų šiuose rūmuose.
(Plojimai)
Norėčiau itin pabrėžti, kad tai bus bene labiausiai ginčytinas klausimas jūsų pirmininkavimo metu, tai mums aišku nuo pat pradžių. Tikimės institucinio aiškumo, tikimės sociopolitinio įsipareigojimo, ir tikiu, kad palaikysime jus klimato kaitos politikos srityje.
Gerb. pirmininke, tik dėl jūsų tiksliai laikiausi savo kalbėjimo laiko. Pamatysite, kad per keletą sekundžių mano šešios minutės baigsis. Jums neprireiks manęs peikti - žinojau, kad būtent tai ir ketinote daryti, ir nenorėjau suteikti jums šio malonumo.
(Plojimai)
Guy Verhofstadt
Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti gerb. F. Reinfeldtui, kad mūsų Liberalų ir demokratų už Europą aljanso frakcija rems Švedijos pirmininkavimo prioritetus, kitaip sakant, Lisabonos sutarties ratifikavimą, kuri, kaip tikimasi, bus įgyvendinta greitai ir iki galo; pasirengimą klimato kaitos susitikimui Kopenhagoje, kuris jau buvo paminėtas ir kuris yra tas prioritetas, kurį taip pat remiame; bei, galiausiai, Stokholmo darbotvarkę.
Be to, ir tai bus mano kalbos tema, noriu pasisakyti dėl dar vieną klausimo, kuris minimas kiekvienoje kalboje šiuose rūmuose - dėl kovos su finansine ir ekonomine krize - ir pasakyti jums, kad imatės pirmininkavimo Europos Tarybai itin svarbiu metu. Puiku, kad Tarybai pirmininkauja Švedija, nes jūs turite patirties šioje srityje. Dešimtajame dešimtmetyje Švedija išgyveno lygiai tą patį, ką dabar išgyvena Europa ir pasaulis. Jūs išgyvenote finansinę krizę ir išsprendėte visas šias problemas tiesiogiai kovodami su finansinio sektoriaus problemomis.
Noriu jums pasakyti, kad privalote elgtis lygiai taip pat šiandien europiniu lygmeniu, nes būtent to mums ir trūksta. Mes bandome kovoti su ekonomine ir finansine krize, remdamiesi 27 skirtingomis strategijomis įvairiose šalyse, o tai niekada neveiks.
Mes tikimės, kad jūs, gerb. F. Reinfeldtai, pasinaudosite Švedijoje gauta patirtimi, nes ji davsėkmę, skirtingai nei Japonijoje, kuri ilgą laiką buvo ekonomiškai sustingusi. Švedija išbrido iš krizės, nes jūs nedelsdami ėmėtės finansinio sektoriaus problemų sprendimo, o to iki šiol nedaroma Europoje. Mąstoma, kad JungtinKaralystgali nacionalizuoti bankus, kol kitos šalys, ypač Prancūzija, siekia jais pasinaudoti. Vokietijoje bandoma sukurti "blogus bankus"; Beneliukso šalyse daroma visko po truputį. Todėl nėra vieno projekto. Jungtinės Valstijos stabilizuoja savo bankus ir šalina nuodingus produktus, o mes ir toliau susiduriame su problemomis.
Dėl to prašau jūsų pasinaudoti savo patirtimi tam, kad pasiūlytume Europos finansinio sektoriaus išgebėjimo planą, kuris padės pagrindus ekonominiam atsigavimui. Be jo niekuomet nebus ekonominio pakilimo, bankai nepradės skolinti pinigų ir taip toliau. Tai turi būti jūsų absoliutus prioritetas.
Tikimės, kad jūs, kartu su Komisija, galėsite pristatyti naują atsigavimo planą, nes 27 skirtingi planai neduos reikalingų rezultatų per ateinančius metus. Būtina, kad Taryba ir Komisija šiuo atveju imtųsi lyderio vaidmens. Žinau, kad dabar nacionaliniu lygmeniu egzistuoja 27 atsigavimo planai, tačiau tuose planuose matoma protekcionizmo apraiškų. Tai jūsų atsakomybė, gerb. F. Reinfeldtai, pasakyti savo kolegoms, kad yra geresnis būdas kovoti su tuo, ir su Komisijos pagalba sukurti vieną atsigavimo planą bei investuoti į atsinaujinančią energiją ir naują ekonomiką.
Manau, kad su jūsų patirtimi Švedijoje dešimtajame dešimtmetyje jūs esate tinkamas asmuo tinkamoje vietoje daryti tai, kas reikalinga: sukurti strategiją Europos Sąjungoje kovai su ekonomine ir finansine krize.
(Plojimai)
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, gerb. F. Reinfeldtai, gerb. J. M. Barroso, mano kolega gerb. M. Schulzas pasakviską, ką galima pasakyti apie mano frakcijos nerimą, atsižvelgiant į artėjančius Komisijos pirmininko rinkimus. Mes sutinkame su tuo, ką jis sakė. Norime, kad visa Komisija ir visi aukščiausieji Europos Sąjungos pareigūnai būtų išrinkti remiantis Lisabonos sutarties sąlygomis ir nkiek dėl to nenusileisime. Vis dėlto, gerb. J. M. Barroso, norėčiau paaiškinti, kokios yra politinės mano frakcijos abejonių priežastys, kodėl, žvelgiant politiškai, jūs nesugebėsite atlikti to, kas dabartinėje situacijoje yra reikalinga Europai.
Pažvelkime, pavyzdžiui, į jau minėtą naujo finansinių rinkų reglamentavimo poreikį. Vyko G8 susitikimai, G20 susitikimai, pratęsti G8 susitikimai, Europos susitikimai. Kiek pažengėme? Jei šiandien pažvelgtume į dabartinį paveikslą ir palygintume jį su "Monopolio" žaidimu, kuris visiems mums pažįstamas, pamatytume, kad bankai atsikūrė, praleido ėjimą ir neatsidūrkalėjime, jie paėmšimtus milijonų su viešu palaiminimu ir tuomet paprasčiausiai pradėjo žaidimą iš naujo. Nemanau, kad žmonės yra likimo spėliotojai, kai teigia, kad to rezultatas yra neišvengiamas naujas žlugimas. Gerb. J. M. Barroso, kas nutiko jūsų galingam įsikišimui? Kur yra jūsų tikri rezultatai? Mes nematėme jokių jų įrodymų.
(Plojimai)
Kalbant apie klimato politiką, žinote, kad visos europinės kampanijos metu mes Žaliųjų Europos laisvo aljanso frakcijoje pasisakėme už naują žalią susitarimą. Esame absoliučiai įsitikinę, kad yra blogai veikti taip, kaip jūs veikėte pastaruosius penkerius metus, gerb. J. M. Barroso, tai yra, supriešinti ekonomikos strategijas su aplinkos apsaugos ir klimato strategijomis. Neabejojame, kad tai labai įsišakniję praeityje ir turi baigtis. Mums reikia mąstyti apie ekonomikos vystymąsi ir privalome greta sudėti klimato apsaugos ir aplinkos apsaugos tikslus. Tai duos pelną ekonomikai ir prisidės prie šimtų ar net tūkstančių naujų darbo vietų atsiradimo. Andris Piebalgs dar kartą pademonstravo savo pastarųjų mėnesių apžvalgoje, kad tai yra energetikos sektoriaus reikalas. Remdamiesi savo patirtimi, gerb. J. M. Barroso, manome, kad jūs nesate tinkamas kandidatas atverti kelią naujam žaliam susitarimui.
Apibendrindama galiu pasakyti tik tiek, kad atsižvelgiant į klimato apsaugą, europiečiai pastaruoju metu tarptautinėje arenoje elgėsi taip dėl naujos abejonės, kiek toli mes norime eiti mažindami skaičius, ir dėl naujo šykštumo sindromo, kuriuo, deja, pasižymėjo ir Švedija. Tarptautinio klimato apsaugos fondo sukūrimas skurdesnėms valstybėms pasisuko labai bloga linkme. Faktas, kad vis dar paslaptyje laikomas Švedijos noras pasiimti pinigus iš vystymosi puodų, pavyzdžiui, tam, kad perkeltų juos į klimato apsaugos puodą, o tai yra žaidimas su nulinėmis sumomis, ir, atsižvelgiant į skurdesnių valstybių situaciją, yra visiškai nepriimtinas. Turime kuo greičiau nutraukti šį šykštumą ir naujas abejones Europos Sąjungoje.
(Plojimai)
Galiausiai, gerb. F. Reinfeldtai, galiu pasakyti šį tą teigiamo. Esame pasirengę grumtis su jumis dėl naujos Lisabonos sutarties ir dirbti su jumis šiuo klausimu. Teigėte, jog tai padarysite iki metų pabaigos. Mes jums padėsime. Mes taip pat paremsime jus, jei norėsite daryti daugiau Rytų Europos ir Rusijos atžvilgiu, tačiau dėmesys klimato politikai turi būti ne tik antraštėse, bet turi būti pataisytas ir Švedijos programos spausdintame leidime.
(Plojimai)
Michał Tomasz Kamiński
ECR frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai pasveikinti jus su vakarykščiu išrinkimu - nuostabaus pirmininko ir naujo Parlamento vadovo išrinkimu. Darau tai, kaip jūs puikiai žinote, gerb. pirmininke, kaip Lenkijos politikas, tačiau taip pat ir kaip žmogus. Žinote, kad jūsų dėka susipažinau su savo žmona, o tai iki šiol yra didžiausias pasiekimas mano gyvenime. Sveikinu, ir linkiu jums didelės sėkmės jūsų darbe.
Europos konservatorių ir reformatorių frakcija įdėmiai klausėsi jūsų kalbos, ir džiaugiuosi galėdamas pasakyti, kad mes palaikome jūsų požiūrį į daugelį klausimų. Jūsų pranešimą apie efektyvias priemones kovai su krize aš laikau itin svarbiu. Ekonominkrizė, kuri yra blogiausia kriznuo ketvirtojo dešimtmečio, kokią tik išgyveno mūsų civilizacija, kelia susirūpinimą visoje Europoje - skurdesnėse valstybėse ir turtingesnėse, pietinėse ir šiaurinėse valstybėse. Džiaugiuosi, kad paskelbėte apie aktyvią kovą su krize ir džiaugiuosi, kad jūs įžvelgiate tokius pat prioritetus, kuriuos iškėlėme ir mes: didesnrinkos laisvė, mažiau reglamentų, daugiau ekonominės laisvės, didesnis atvirumas laisvai prekybai. Tai yra ekonominio augimo receptas mūsų žemynui, mūsų Europos Sąjungai.
Ministre pirmininke, mes taip pat pritariame jūsų įsitikinimui, kad kova su klimato kaita yra svarbus reikalas. Žinau, kad jūs turite drąsių idėjų šiuo klausimu, ir noriu padrąsinti jus šioje srityje elgtis drąsiai. Klimato kaitos problema rodo, kad šiandien gyvename ne tik vienoje Europoje, bet ir viename pasaulyje, kuriame pavojai yra bendri visiems, ir su jais turi būti kovojama.
Itin džiaugiuosi, kad jūs paminėjote kovą su nusikalstamumu, kaip vieną iš mūsų Europos Sąjungos problemų. Esu įsitikinęs, kad mums pavyks pasiekti pažangą kovoje su nusikalstamumu vadovaujant jums, nes Švedija yra galinga jėga kriminalinių romanų srityje.
Itin svarbu, ir džiaugiuosi, kad tiek jūs, tiek jūsų Užsienio reikalų ministras paminėjote, kad norite atidžiai žvelgti į mūsų kaimynus ir pradėti tai, kas tikiuosi, bus palankus požiūris į ES plėtros idėją. Neturime pamiršti, kad už rytinių ES sienų yra valstybių, kurios turi teisę tapti demokratijos ir klestėjimo teritorijos, kurioje šiandien esame mes, dalimi.
Apgailestauju sakydamas, kad yra vienas punktas, dėl kurio mano frakcija su jumis nesutinka. Tai Lisabonos sutarties ratifikavimo klausimas. Kalbėjote apie demokratiją Lisabonos sutarties kontekste ir buvote teisus. Turime prisiminti, kad būtent demokratinio referendumo metu Airijos gyventojai atmetLisabonos sutartį. Jei gerbiame demokratiją, turime gerbti ir airių rinkėjų sprendimą.
Ministre pirmininke, tikiuosi, kad jūsų prioritetai, kurie atitinka ECR frakcijos prioritetus, taps galimybe, leidžiančia jums vadovauti Europos Sąjungai ir efektyviai kovoti su krize, kuri šiandien yra didžiausia mūsų problema.
(Plojimai)
Lothar Bisky
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, ministre pirmininke F. Reinfeldtai, ponios ir ponai, pirmininkaujanti Švedija pristatambicingą darbo programą, kurioje pateikiamas didesnio skaidrumo pasiūlymas. Skaidrumas reikalingas ypač kovojant su krize, kurią šiuo metu išgyvename.
Daugelis tiki, kad krizkilo tolimoje JAV ir ją sukėlkeletas bankininkų, kurie, kaip manoma, buvo gobšūs. ES valstybių narių vyriausybių vadovai, atrodo, neturi nieko bendro su krize. Jie yra nekaltosios pusės. Tie, kurie palaiko nekaltumo idėja, nedaro nieko, kad prisidėtų prie kovos su krize. Tikiu, kad skaidrumas turi būti ir kalbant apie nesėkmes politikoje, kurios prisidėjo prie krizės, ir, žinoma, kalbant apie bankininkus. Skaidrumas yra madingas kazino kapitalizme.
Mums įdomu pamatyti, kas įvyks su Baltijos jūros strategija, ir palaikyčiau Tarybos pirmininką, jei jis nuspręstų susitelkti į dialogą su Rusija. Taip pat norėtume, kad Europos Sąjunga paremtų prezidento B.Obamos ir prezidento Dmitrijaus Medvedevo įsipareigojimus atsisakyti branduolinių ginklų. Europos Sąjunga turėtų pasinaudoti šia nauja nusiginklavimo galimybe.
Pirmininkaujanti Švedija nori tobulinti prieglobsčio įstatymą ir paversti Europos Sąjungą patrauklesne imigrantams darbininkams. Prieglobsčio politika turi būti glaudžiai susijusi su vystymosi politika. Tai, mūsų požiūriu, yra teigiamas dalykas, tačiau prie itin saugomų išorinių Europos Sąjungos sienų, ypač esančių Viduržemio jūros regione, kasmet miršta tūkstančiai žmonių, ieškodami prieglobsčio nuo persekiojimų, skurdo, gamtos nelaimių ir karų. Nepaisant brangiai kainuojančios sienų apsaugos, stebėsenos ir duomenų gavimo sistemų, užkertančių kelią nelegaliai imigracijai, JungtinEuropos kairiųjų ir Šiaurės žaliųjų kairiųjų frakcija ragina žmogiškai elgtis su pabėgėliais ir migrantais ir pakeisti ekonominę bei prekybos politiką, kad galima būtų efektyviai kovoti pirmiausia su tomis priežastimis, kurios verčia žmones tapti pabėgėliais,
Pirmininkaudama Švedija ketina sutelkti dėmesį į daugiau apimančias darbo rinkas, kad sukurtų visokeriopą įdarbinimą, ir dėl to nori iniciuoti darbo rinkos reformas bei lyčių lygybės priemones. Mes taip pat palaikome darbingumo strategiją, kuri prisidės prie atlyginimų augimo ir pateiks privalomą minimalaus atlyginimo sumą visose 27 valstybėse. Norime, kad Europa sutartų dėl minimalaus atlyginimo, kuris sudarytų ne mažiau nei 60 proc. vidutinio šalies atlyginimo sumos, norint apsaugoti žmones nuo skurdo, kuriame jie atsiduria net dirbdami.
Ypač džiaugiuosi dėl to, ką pasakėte apie Kiprą, linkiu visokeriopos sėkmės jums, įgyvendinant ambicingus tikslus klimato srityje.
Francesco Enrico Speroni
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, džiaugiuosi, kad pirmininkaujanti Švedija pabrėžtikslus, kurie jaudina mūsų piliečius, mūsų rinkėjus, o tiksliau aplinkos ir klimato kaitą, finansinę krizę, darbo vietų užtikrinimą ir kovą su nusikalstamumu, nes, norint atlikti gerą darbą, turime būti vieningi su tais, kurie už mus balsavo. Nesame nei geresni, nei blogesni už rinkėjus, tačiau neabejoju, kad svarbu yra elgtis taip, kaip jie norėtų, o šie tikslai, atrodo, atitinka tai, ką minėjau.
Kalbant toliau, privalome, žinoma, paversti pasiūlymus konkrečiais veiksmais, ir čia susidursime vieni su kitais, ypač priimdami sprendimus bendro sprendimų priėmimo procedūros metu, nes mes, Parlamentas, ir jūs, Taryba, nustatysime tas taisykles, kurios valdys mūsų rinkėjų gyvenimus, reikalus, interesus, ir tikiu, kad tai yra mūsų, kaip įstatymo leidybos institucijos, svarbiausia užduotis.
Privalome įveikti neabejotinai esančią pasitikėjimo krizę. Skurdus rinkėjų dalyvavimas rinkimuose į Parlamentą rodo pasitikėjimo krizę, o norint ją įveikti, reikia veikti visiškai remiantis mūsų rinkėjų valia. Privalome taip pat vengti palyginimų: jūsų šalis ribojasi su Norvegija, aš gyvenu Šveicarijoje. Jos yra už Europos Sąjungos ribų, tačiau gyvena visiškai taip pat, turi tokias pačias problemas, tačiau jos nėra blogesnės ar geresnės už mus, todėl čia svarbu pamatyti ir parodyti tai, dėl ko verta turėti Europos Sąjungą.
Manau, kad tai yra didžiulis iššūkis, tačiau taip pat tikiu, kad kiekvienam padedant mes įrodysime, kad Europa turi būti ne pakenčiama, o kaip tik turėtų tapti galimybe kiekvienam, kuris čia gyvena ir yra jos pilietis.
Barry Madlener
(NL) Olandų partija už laisvę pateko į šį Parlamentą tam, kad kovotų už Nyderlandų piliečių teises ir dėl to, kad išplėštų pinigus, kuriuos Nyderlandai permokėjo šiai pinigų godžiai ir biurokratinei Europai. Olandai išrinko Partiją už laisvę tam, kad parodytų aiškiai, jog Europos Sąjungos plėtra jau nužengper toli.
Gerb. pirmininke, šis Parlamentas leidžia laiką reguliuodamas dalykus, kurie turėtų būti sprendžiami pačiose valstybėse narėse. Kiek tai liečia mūsų partiją, manome, kad Europos Sąjunga turėtų spręsti reikalus, susijusius su ekonominiu ir finansiniu bendradarbiavimu. Olandams pirmiausia naudinga, kad stebėtume Švedijos pirmininkavimą, kuris nieko neduos olandams. Galite toliau stumtis į priekį su Europos Konstitucija, kurią Nyderlandų piliečiai atmetė, ir kuri yra 99 proc. identiška Lisabonos sutarčiai. Tačiau jūs nieko nedarote dėl milžiniškai kainuojančio kasmėnesinio persikėlinėjimo iš Briuselio į Strasbūrą. Dar daugiau, jūs šio klausimo net neįtraukėte į darbotvarkę. Kodėl? Tai kainuoja tūkstančius milijonų eurų, ir vieninteliai, kuriems galbūt ši idėja patinka, yra kompanijos "Ikea" darbuotojai, kurie gauna progą parduoti persikėlimui reikalingas dėžes ir papildomas lentynas.
Taip pat norime, kad derybos su Turkija būtų baigtos nedelsiant. Turkija yra islamiška valstybė, o islamo kultūra visiškai skiriasi nuo vakarietiškos kultūros. Turkija, be to, yra ne Europos, o Azijos valstybė, tačiau Turkijos narystolandams vėl kainuotų maišus pinigų. Turkija gali būti gera kaimynė, tačiau ji nepriklauso Europos šeimai. Partija už laisvę palaiko suverenių valstybių Europos idėją, tačiau pirmininkaujant Švedijai bus einama tolimesnio federacinės supervalstybės sukūrimo, kurioje valstybės narės turės vis mažiau ir mažiau galimybių spręsti savo pačių reikalus, link. Dėl to tikimės, kad Airijos gyventojai turės drąsos pasakyti dar kartą "ne" Lisabonos sutarčiai. Airijos gyventojai turi galimybę veikti kaip Europos gyventojų atstovai, ir norėčiau jūsų paklausti, Partijos už laisvę vardu, kokias išvadas iš Airijos referendumo padarys pirmininkaujanti Švedija.
Fredrik Reinfeldt
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (SV) Gerb. pirmininke, leiskite man visų pirma pasveikinti visus jus su tuo, kad buvote išrinkti frakcijų lyderiais. Žinau, kad daugelis iš jūsų buvote remiami didžios daugumos. Žinau, pavyzdžiui, kad Martinas Schulzas turėjo labai tvirtą paramą ir buvo perrinktas atstovauti socialdemokratų frakcijai dauguma balsų. Itin svarbu yra sugebėti tinkamai atstovauti savo garbingoms frakcijoms.
Labai džiaugiuosi dėl dialogo, kurį užmezgėme ir konsultacijų, kurias paprašiau birželio mėnesį iniciuoti Europos Tarybos. Tai atliko Cecilia Malmstrom. Taip pat tuo užsiėmiau ir aš pats, tiek telefonu, tiek susitikimo, kuris vyko laive, plaukiojančiame aplink Švedijos vandenyse esančius salynus, kur mes diskutavome apie susidariusią situaciją, metu. Manęs buvo paprašyta išsiaiškinti, kokios yra galimybės J. M. Barroso, paskirtam Europos Tarybos, būti išrinktam Komisijos pirmininku antrai kadencijai.
Daugelis temų, kurias palietėme, yra pagrindinės, su jomis noriu dirbti Švedijos pirmininkavimo laikotarpiu. Leiskite pasakyti, kad į pirmą vietą iškeliame darbo vietų kūrimą. Norime matyti Europą, kurioje daugiau žmonių turi darbus. Diskusija turi prasidėti nuo to, kaip to galime pasiekti. Kaip pabrėžJosephas Daulas, tikiu, kad inovacijomis ir mokymais galime to pasiekti. Kitaip tariant, tų dalykų, kurie yra varomoji kompanijų jėga ir padaro žmones tinkamus užimti vieną ar kitą postą. Manau, kad Martinas Schulzas buvo teisus teigdamas, kad neturime leisti Europai virsti tokia, kurioje galėtume varžytis tik skurdžiame lygyje. Apie tai diskutuojame Švedijoje ir visoje Europoje. Maži ar visiškai jokių atlyginimų yra prastas varžybų startas. Tik turėdami geras sąlygas galime žvelgti ateities varžyboms į akis.
Leiskite paminėti keletą kitų dalykų, kurie, kaip manau, yra labai svarbūs išvedant Europą iš krizės. Mačiau, kaip Komisija, ir asmeniškai manau, kad tai labai svarbu, sugebėjo apginti vidaus rinkos principą tuo metu, kai daugelis bando jį sukompromituoti ir atverti kelią protekcionizmui. Labai lengva klausytis tų, kurie teigia: "Kodėl neišsaugojote darbo vietų toje konkrečioje valstybėje?", nesusimąstydami apie pasekmes, kas būtų, jei visi imtų taip elgtis. Jei mes tai būtume padarę, būtume paprasčiausiai sunaikinę laisvą ir tarpvalstybinę prekybą. Tai, kas iš esmės sukūrgerovę ir klestėjimą, būtų labai greit prarasta, jei nebūtume atsilaikę prieš protekcionizmo kvietimą. Tikiu, kad vidaus rinkos užtikrinimas ir laisvas judėjimas yra kur kas svarbesnstarto pozicija negu darbo vietų garantavimas.
Taip pat tikiu ir kitais, kai kuriais jūsų paminėtais dalykais, tokiais kaip investavimas į žmogiškuosius sugebėjimus ir mobilumo darbo rinkoje užtikrinimas. Manau, kad, pavyzdžiui, vienas iš būdų pajungti tai, yra būtent laisvas judėjimas, įskaitant ir judėjimą per sienas.
Lygiai kaip teigMartinas Schultzas, Rebecca Harms ir Josephas Daulas, tikiu, kad kovoti su tuo padėtų ir žalioji politika, galimybsukurti tokią mažų emisijų ekonomiką, apie kurią kalbame, visame pasaulyje. Tai taip pat būtų dar vienas kovos su krize būdas. Kaip mums pavyksta finansuoti ir investuoti, taip pat labai svarbu. Dar noriu pridurti, jog sutinku su Guy Verhofstadtu, kad krizės valdymo srityje Švedijos patirtis dešimtajame dešimtmetyje parodė, jog to galima pasiekti tik kontroliuojant viešuosius finansus. Suvokiau, kad tuomet, kai deficitai yra itin dideli ir raginama imtis racionalizacijos, būtent mažas pajamas turintys žmonės ir tie, kurie yra priklausomi nuo socialinio aprūpinimo institucijų, paliekami nuošalyje. Politika, kuri išmintingai elgiasi su viešaisiais finansais, yra gera politika žmonėms, kurie skursta ar gauna nedideles pajamas.
Kalbant apie klimato klausimą, kuris bus pagrindinis, su juo dirbsime prieš Kopenhagos susitikimą, noriu pabrėžti, kad tikrai tiesa, jog dar daug ką reikia padaryti. Laiko yra mažai.
Noriu pasakyti Rebeccai Harms, kad mums Švedijoje yra neįprasta susilaukti kritikos dėl įsipareigojimų pagalbai. Europos išlaidų tokiems įsipareigojimams vidurkis yra 0,4 proc. bendrojo vidaus produkto. Švedija šiuo atveju yra unikali, nes skiria vieną procentą savo bendrojo vidaus produkto vystymosi pagalbai. Man šie dalykai yra susiję. Mes parengėme asmenišką ataskaitą, remdamiesi JT iniciatyvomis, vadovaujant pagalbos ministrui. Šio proceso metu detaliai analizavome, kaip turėtume žvelgti į klimato kaitą. Neįmanoma vykdyti vystymosi užduočių tuo pat metu nežvelgiant į klimato kaitą ir tai, kaip ji jau dabar veikia skurdžias pasaulio dalis. Negalime atskirti šių temų ir teigti, kad tai yra vystymosi politika, o tai yra klimato politika, jos yra abi susijusios ir su jomis turi būti dirbama bendrai.
Kalbant apie Lisabonos sutartį, norėčiau Martinui Schulzui pasakyti, kad mano vaidmuo yra užtikrinti, jog sunkiu periodu egzistuotų veiksminga Europos vadovybė. Turime būti pasirengę rasti atsakymą piliečiams, kurie nori, kad imtumėmės veiksmų kovai su finansine krize ir su klimato problemomis. Esame politiškai aktyvūs ir žinome, kad politinsistema, kurioje žvelgiame vidun ir diskutuojame dėl vardų bei vadovavimo, verčia mūsų piliečius tai priimti taip, lyg būtume atsukę jiems nugaras. O mes žiūrime vidun.
Dėl to darysiu viską, ką galėsiu. Man Europos Taryba patikėjo užduotį garantuoti, kad mūsų bendradarbiavimas ir pagarba Europos Parlamento integralumui būtų lydina aiškumo - ar tai būtų remiantis Nicos, ar Lisabonos sutartimi - skiriant kandidatą užimti Komisijos pirmininko postą. Kalbant apie Jose Manuelį Barroso, svarbu pabrėžti, kad jis puikiai kaip kandidatas yra pažįstamas ir jau buvo pristatytas elektoratui prieš rinkimus. Natūralu, kad tai man suteikdaugiau veiksmų laisvės, gerbiant faktą, kad Europos Parlamentui bus suteikta galimybtuomet, kai būsite pasirengę priimti sprendimą, sutikti arba ne su Europos Tarybos siūloma kandidatūra. Tuo tarpu turime laiko diskusijoms, kurias, kiek žinau, pabrėžir Jose Manuelis Barroso, turime laiko rengti diskusijas apie tai, kaip turėtų vystytis Europos politika ateityje. Tikiuosi, kad pavyks susitarti, remiantis jau pasiektu susitarimu. Štai ko dabar tikisi Europos rinkėjai, ir tai suteiks mums jėgų tvirtai veikti kartu.
José Manuel Barroso
Gerb. pirmininke, buvo paliesti kai kurie svarbūs klausimai, todėl norėčiau į juos trumpai atsakyti.
Pirmiausia M. Schulzo svarbus klausimas dėl sutarčių. Jis kalbėjo daugiausiai apie Komisijos, kaip sutarčių saugotojos vaidmenį. Mes Komisijoje tikime, kad galiojančios sutartys turi būti gerbiamos. Galiojanti sutartis yra Nicos sutartis. Visi jūs, kurie šiandien sėdite čia, esate išrinkti remiantis Nicos sutartimi. Aišku, jei Komisijos pirmininkas bus išrinktas dabar, jis bus išrinktas kaip ir jūs, remiantis Nicos sutartimi.
Buvo pasakyta, kad turėsime, tikiuosi, Lisabonos sutartį. Būtini pataisymai turės būti atliekami tiek kalbant apie Parlamento sudėtį, kuris jau nebebus toks pat įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, nes atsiras pokyčių, tiek kalbant apie Komisiją. Nepaisant to, Europos Taryba liko ištikima kiekvienam jūsų pranešimo - Stanislaso Dehaene'o pranešimo, - kuris buvo priimtas didžios daugumos, aspektui. Kalbant apie Europos Tarybą, prieš nuspręsdama ji rengkonsultacijas, kurių metu atsižvelgpirmą kartą ir į Parlamento rinkimų rezultatus, jau nekalbu apie tai, kad buvo ir kandidatas, kurį rėmpolitinjėga.
Dabar reikia gauti Europos Parlamento palaiminimą. Norėčiau šiandien pakartoti tai, ką jau rašiau laiške Europos Parlamento pirmininkui: esu pasirengęs diskutuoti dėl rekomendacijų kitai Komisijai su bet kuria politine frakcija, kuri nori diskutuoti. Bet kokiu atveju, tokia yra mano pozicija, kalbant apie institucinius reikalus.
Politiniu lygmeniu norėčiau pabrėžti vieną labai svarbų punktą. Tikiu, kad labai svarbu yra jungti Komisijos pirmininko išrinkimą su demokratiniais rinkimais, jūsų rinkimais. Jūs buvote išrinkti vadovaujantis Nicos sutartimi, ir, mano požiūriu, Komisijos pirmininkas taip pat turėtų turėti tokią pačią įstatymų teisę, kuri vienu ar kitu būdu būtų susijęs su demokratiniais rinkimais.
Be to, ekonominės ir finansinės krizės akivaizdoje - ir manau, kad visi tie, kurie palankiai žiūri į stiprią Europą ir nori stiprios Komisijos, be abejo, sutiks - Komisijos pirmininkavimo klausimas neturėtų būti paliktas neišspręstas, laukiant galutinės Lisabonos sutarties ratifikacijos, kurios norime visi, ar bent jau dauguma mūsų, nežinant, kada ši sutartis įsigalios. Palikti Europos Komisiją ir pirmininkavimą jai nežinioje, egzistuojant ekonominei krizei ir tuomet, kai mūsų laukia labai svarbios derybos Kopenhagoje, man neatrodo labai protingas sprendimas. Tačiau tai priklauso nuo Europos Parlamento sprendimo, ir esu pasirengęs pradėti demokratines diskusijas lygiai taip pat, kaip tai dariau ir prieš penkerius metus.
Kalbant apie antrąjį klausimą dėl finansų ir ekonomikos ir to, ką G. Verhofstadtas pareiškė: mes visi turime daugiau ambicijų, ir šiuo klausimu mano ambicijos atitinka jūsiškes. Tačiau mes negalime teigti, kad nepatvirtinome Europos ekonominio atsigavimo plano, tai buvo svarbiausia, ką priėmmūsų valstybės narės.
Europos Komisija siūldaugiau, tačiau tik tiek mūsų valstybės narės priėmė. Noriu atkreipti jūsų dėmesį į tą faktą, kad kai kurios valstybės narės - ne mažiau įtakingos krizės pradžioje - pasiūlnerengti koordinavimo plano. Kai kurios kitos siūlfinansinį 1 proc. stimulą, o Europos Komisija nedelsiant pasiūl1,5 proc. ir, tiesą sakant, automatiniai stabilizatoriai sudarapie 5 proc. Be to, priėmėme svarbių sprendimų dėl išmokų pusiausvyros paramos kai kurioms ne euro zonos narėms, taip pat ir keletą svarbių iniciatyvų visuotiniu lygmeniu.
Tad galite pasikliauti tuo, kad Komisija darys viską, ką gali, kad sustiprintų europietišką lygmenį ir bendrą priėjimą, neturėkime dėl to abejonių. Tačiau taip pat būkime sąžiningi sau: mes nesame Jungtinės Amerikos Valstijos, mes nesame integruota nacionalinvalstybė, todėl mūsų situacija yra kitokia. Negalite prašyti, kad Vokietija ir Latvija darytų tą patį. Europoje yra valstybių, kurioms teikiama parama išmokų pusiausvyrai palaikyti, tad, žinoma, mes negalime džiaugtis "vienas dydis tinka visiems" požiūriu. Mums reikalingas bendras priėjimas, tačiau turintis specifinių nacionalinių ypatumų, nes tokia yra Europos dabartinsituacija, ir ji tokia išliks artimoje ateityje.
Daugiausia turime nacionalinius biudžetus. Taigi, aš pritariu jūsų požiūriui dėl labiau koordinuoto Europos plano tam, kad išbristume iš krizės ir sukurtume tokį žaliojo pobūdžio augimą, apie kurį svajojame. Tačiau tuo pat metu turime sutikti, kad turime 27 biudžetus, 27 finansų ministrus, 27 valstybinius bankus, neskaitant Europos centrinio banko, tad labai svarbu stiprinti eurą bei vykdyti neprieštaringą ekonominę ir finansinę politiką. Jei ne, euras, kuris yra vienas iš didžiųjų Europos integracijos sėkmių, atsidurs pavojuje.
Kalbėdami apie klimato kaitą taip pat galime turėti daugiau ambicijų. Tačiau man labai svarbu buvo tai, kad ministras pirmininkas F. Reinfeldtas buvo kartu su manimi Akviloje, kur iš Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus išgirdome: "Esate pasaulio lokomotyvas". Visuomet galime turėti daugiau ambicijų, tačiau Europos Sąjunga lyderiauja kovoje su klimato kaita pasaulyje.
Niekas neturi daugiau ambicijų nei mes, tad, žinoma, tikėčiausi bent vieno pripažinimo žodžio apie darbą, kurį atlieka ši Komisija, kartu su valstybės narės, skindama kelią ambicingiems pasiūlymams. Dabar pasistenkime įtikinti kitus, nes mums reikia kitų, nes klimato kaita yra ne tik Europos, bet ir visos mūsų planetos problema. Su jūsų pagalba, tikiu, kad galime tikėtis sėkmės Kopenhagos konferencijos metu.
(Plojimai)
Gunnar Hökmark
(SV) Gerb. pirmininke, kaip švedas galiu pasakyti, kad man garbklausytis, kokie yra Švedijos pirmininkavimo prioritetai, taip pat didžiuojuosi, kad galiu čia pasveikinti Švedijos ministrą pirmininką.
Iššūkiai, su kuriais susiduriame, yra labai rimti. Mes galime džiaugtis 20 metų fantastiškų ir stebuklingų pokyčių Europoje, dėl ko dabar vienas iš pirmųjų Solidarumo judėjimo už laisvę atstovų šiandien yra mūsų Parlamento pirmininkas. Tokie idealai kaip demokratija, laisvė, įstatymo galia ir rinkos ekonomika suteikmums šiuos 20 fantastiško vystymosi metų.
Dabar gyvename pokyčių laikais su nauja sutartimi, klimato problema, kuri reikalauja nuoseklios politikos, turinčios visuotinę įtaką, ir ekonomikos krize. Dėl to svarbu, kad turėtume ne tik pirmininkaujančią valstybę, bet ir parlamentą, kuris būtų pajėgus užtikrinti, kad bus pasiektas stabilumas viešųjų finansų, vidaus rinkos, atvirumo prekybai ir judėjimo tarp sienų srityse, nes tai padėtų mums išbristi iš krizės.
Norėčiau pažvelgti šiek tiek giliau į šią perspektyvą. Sprendimas, kuriam Švedijos pirmininkavimo metu ir šiame Parlamente ruošiame dirvą, lems, kokią formą Europa ir Europos Sąjunga įgaus krizei pasibaigus - kokios varomosios jėgos veikia mūsų finansines rinkas, kokiu patikimumu bei pasitikėjimu jos gali didžiuotis ir kiek vietos mes turime naujovėms ir verslui, investicijoms ir naujoms darbo vietoms.
Jei rinkimai į Europos Parlamentą ką nors ir parodė, tai tiek, kad Europos piliečiai nori kuo mažiau biurokratijos ir taisyklių, bet didesnio atvirumo - tarp kaimynų ir visame pasaulyje. Būtent atvirumas lems Europos sugebėjimą būti varomąja jėga tų vertybių, kurios prieš 20 metų pradėjo keisti Europą ir kurias galime perduoti pasauliui.
(Plojimai)
Marita Ulvskog
(SV) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Švedijos ministrui pirmininkui už tai, kad jis pristatė, ką pats ir jo vyriausybketina veikti per ateinančius šešis mėnesius.
Mes žinome, kad pradžia bus sunki, nes krizyra gili. Svarbiausia yra darbo vietos, dramatiškai didėjanti bedugnė, jaunų žmonių, kurie iškart tampa bedarbiais, karta, ir, žinoma, aplinkosaugos ir klimato krizė.
Visa tai apibūdino ponas F. Reinfeldtas, tačiau būtent išvados yra stebinančios. Kaip pagrindinŠvedijos pirmininkavimo aktualija, tai ne darbo vietos ar investicijos, bet valstybių narių sugebėjimas išlaikyti biudžetinę discipliną. Artėjant prie 27 milijonų bedarbių skaičiaus ES, aiškiausias Švedijos pirmininkavimo tikslas tėra biudžetindisciplina. Tai ne tik klaidinga, bet ir kelia nerimą.
Čia F. Reinfeldto partija, skirtingai nei buvo sakyta anksčiau, atkeliauja su dideliu istoriniu vidaus politikos bagažu. PaskutinŠvedijos konservatorių vyriausybsukėlšalyje ekonominį susiskaldymą, o būtent socialdemokratų vyriausybturėjo paskirti 10 metų tvarkydama mūsų viešuosius finansus. Vis dėlto negalime leisti, kad seni vidaus politikos trūkumai sudarytų darbotvarkę visai ES šiais krizės laikais. Mums reikia, kad didelių investicijų į darbo rinką, mokymų ir žaliųjų pokyčių, o ne biudžetinės disciplinos priemonėmis versti anoreksiškas ekonomikas laikytis dietos.
Johnas Monksas, generalinis Europos profesinių sąjungų konfederacijos sekretorius, išsaksavo susirūpinimą tuo, kad socialiniams aspektams Švedijos pirmininkavimo metu suteikiama tokia žema vieta. Daugiausia gražūs žodžiai, kaip teigia gerb. J. Monksas, tačiau labai mažai realių planų. Mano frakcija pritaria šiam susirūpinimui, prie kurio prisideda nerimas dėl darbininkų profesinių sąjungų teisių, tą Martinas Schulzas pabrėžsavo kalboje. Požiūrį į darbininkus nuvertino Lavalio, o vėliau ir Vikingo, Rufferto bei Liuksemburgo bylų nagrinėjimas. Jų teisės buvo susilpnintos.
Ko aš ir mano frakcija norime iš Švedijos pirmininkavimo? Konkretaus įsipareigojimo tam, kad ES darbininkų profesinių sąjungų teisės bus atkurtos. Profesinių sąjungų teisės turi būti aukščiau už laisvo judėjimo teisę. Tai turi būti labai aišku. Nenorime gyventi Europoje, kur su krize kovojama biudžetine disciplina ir konfrontacija. Ar tai apskritai įtraukta į darbotvarkę, norėčiau paklausti naujojo Tarybos pirmininko, F. Reinfeldto.
Marielle De Sarnez
(FR) Gerb. pirmininke, mes susiduriame su dviem aktualijomis. Pirmoji aktualija yra krizė. Kaip visi žinome, mums reikia konkretaus ir bendro atsako į ekonominę ir socialinę krizę, o kartu ir Europos atsigavimo plano, kuris leistų padidinti investicijas ir paskatintų įdarbinimą. Europa šiandien privalo parodyti, kad ji yra dėmesingesnir artimesnsavo piliečiams, kalbant apie sunkumus, su kuriais jie susiduria. Ji privalo labiau stengtis, kad padėtų tiems, kuriuos palietkrizė. Žvelgiant iš šios perspektyvos, situacija yra neatidėliotina.
Antroji aktualija yra naujas vystymosi modelis, kuris turi atsirasti tuomet, kai baigsis krizė. Jis turi būti paprastesnis, skaidresnis ir gyvybingesnis modelis, kuris užtikrintų, kad finansai tarnauja tikrai ekonomikai, kuri vysto naujas europiečių bendrumo formas, atsižvelgia į socialinius ir aplinkos iššūkius tarptautiniame versle, kuri radikaliai keičia mūsų santykius su skurdžiausiomis pasaulio valstybėmis, šiuo atveju kalbu konkrečiai apie Afriką.
Be to, prie šių dviejų didžiųjų aktualijų prisideda ir demokratinis reikalavimas, kuris liečia procesą, už kurį jūs, pirmininkaujanti Švedija, esate atsakinga. Cecilia Malmstrom - kurią džiaugiuosi galėdama šiandien pasveikinti - žino geriau nei bet kas kitas, kad tarp Nicos ir Lisabonos sutarčių yra keletas svarbių skirtumų, kalbant apie paskyrimo procedūrą: paprasta dauguma vienoje pusėje, o kitoje - kompetentinga dauguma; vienoje - paskyrimas, o kitoje - iškėlimas kandidatu; ir skirtingas Komisijos narių skaičius, priklausomai nuo sutarties. Nuoširdžiai prašau jūsų užtikrinti, kad bus gerbiama sutarčių dvasia ir tekstas. Tai tenka jūsų kompetencijai ir labai svarbu, kad būtų išlaikytas institucijų patikimumas. Dėkoju iš anksto.
Carl Schlyter
(SV) Gerb. pirmininke, sveikinu jus paskyrimo proga. Pirmiausia norėčiau pagirti vyriausybę už jos tikrą įsipareigojimą Baltijos jūros regionui ir tikiuosi, kad čia mums pavyks pasiekti progresą. Jūs taip pat pasižymėjote labai įspūdinga retorika kalbėdamas apie klimato kaitą. Ko dabar laukiu? Žinoma, kad ši retorika virstų veiksmais. Jūs dažnai kartojate, kad Europa ir Švedija tik maža dalimi atsakingos už dujų emisiją pasaulyje, tačiau, jei ES valstybės narės sudaro vos aštuonis procentus pasaulio gyventojų ir yra atsakingos už 30 proc. dujų emisijos, tuomet tai tikrai yra mūsų atsakomybaktyviai ir rimtai įsitraukti į darbą dėl klimato. Man čia trūksta konkrečios informacijos.
Kaip ketinate elgtis su TIPK direktyva dėl pramoninių emisijų? Kaip ketinate elgtis su neteisėtu medžių kirtimu? Kaip elgsitės su pastatų energijos efektyvumo standartais, ir kaip reaguosite į tai, kad oro transporto pramonir toliau tokiais kiekiais didina dujų emisiją ir už tai leidžia sau nemokėti 14 milijardų eurų energijos mokesčių, kuriuos turėtų mokėti?
Tuomet norėčiau pakalbėti apie Stokholmo programą ir ACTA. Turime čia garantuoti atvirumą. Vokietijos Konstitucinis Teismas pareiškė, kad šalys privalo turėti daugiau įtakos, kad parlamentai privalo turėti daugiau įtakos. Mums reikia atvirumo ACTA derybose. Negalime vienašališkai rinktis priežiūrą. Tas pats galioja ir mano gimtajam miestui bei Stokholmo programai. Tegu tai tampa pavadinimu, kuris sietųsi su ES perėjimu nuo teroro paranojos prie žmogaus teisių ir laisvių politikos, siejamos su prieglobsčio teisės stiprinimu, apsauga ir privatumu. Tuomet būsime pasiekę pažangą.
Vicky Ford
Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti pirmininkaujančią Švediją už tai, kad ji ekonominius iššūkius pasirinko savo pagrindiniu prioritetu. Kol egzistuoja ekonominis nestabilumas, mūsų galimybės susidurti su kitais iššūkiais yra gana ribotos. Jūs teisūs dėl to, kad norite atkurti viešuosius finansus: neįtikėtinai didelės visuomenės skolos kelia didžiulę ir ilgalaikę grėsmę, ir, jei to nepaisysime, situacija gali išlikti tokia pati dešimtmečiais. Tačiau finansinių institucijų sveikatos atkūrimas taip pat reikšmingas norint atgauti vartotojų pasitikėjimą ir grąžinti ekonominį augimą, jau nekalbant apie mokesčių mokėtojų pinigus.
Savo prioritetuose kalbate apie priežiūros struktūrizavimo reikšmę. Pridurčiau, kad gyvybiškai svarbus yra ir reglamentuotas skaidrumas. Šios pramonės yra, kaip visi žinome, visuotinės pramonės. Kapitalo, talentų ir individualios įmonės yra itin nenusistovėjusios. Joms reikalingi veiksmingi ir tikslūs įstatyminiai grafikai, teisėtumo ir tinkamų konsultacijų prioritetai.
Sveikinu jūsų įsipareigojimą dirbti kartu su G20, nes jei pasitrauksime iš kelio ir pereisime vienašališkai tik į ES, rizikuojame ne tik sukelti skolintojams ir investuotojams konkurencinius nepatogumus, bet ir priversti pramonės įmones persikelti už ES ribų...
(Pirmininkas nutraukia kalbėtoją.)
Eva-Britt Svensson
(SV) Gerb. pirmininke, pirmiausia, žinoma, norėčiau pasveikinti jus paskyrimo proga ir tuo pat metu padėkoti už įdomų apsikeitimą nuomonėmis, kurį turėjome rinkimų periodo metu. Ministre pirmininke ir kolegos nariai, ačiū jums už jūsų dėmesį pirmininkavimo programai. Esu įsitikinusi, kad Švedijos pirmininkavimas bus itin sėkmingas, kad juo nuoširdžiai rūpinsis kompetentinga Švedijos valstybinadministracija.
Politiškai aš pritariu Tarybos pirmininko nuomonei dėl dviejų pagrindinių krizių - ekonominės ir klimato krizių ir, žinoma, jos yra prioritetinės temos. Bet kur analizė? Ekonominkrizir klimato kriznebuvo iš anksto lemtos likimo. Krizės kyla iš priimtų politinių sprendimų. Tai teigiamas dalykas, nes reiškia, kad galime jas spręsti, remdamiesi politiniais sprendimais, tačiau nematau jokio pokyčio ženklų iš Tarybos pusės. Tai ta pati ekonominpolitika, kuri nesivadovauja socialiniais ar aplinkosauginiais svarstymais.
Ko aš ir daugelis mūsų piliečių ieškome programoje? Darbininkų teisės, kurios susilaukdėmesio dėl teismo sprendimų, ir socialiniai aspektai, tačiau joje nėra jokių atsakymų. Neteko taip pat išgirsti nieko apie garsią ir progresyvią lygybės politiką. Kalbant apie Stokholmo programą, teigiama, kad ji garantuos saugumą, tačiau realybėje iškyla "didžiojo brolio" valstybė, kuri kelia grėsmę asmeniniam privatumui. Niekuomet neturime taikstytis su prieglobsčio teisės apribojimais, mūsų kaip laisvų piliečių teisių apribojimais, esančiais šioje programoje. Mums reikia žmogiškos prieglobsčio ir imigracijos politikos.
Timo Soini
(FI) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Švedija visuomet gerbžmogaus teises ir demokratiją.
Prieš kurį laiką Švedijos gyventojai balsavo prieš eurą, ir jūs gerbėte šį sprendimą, nors patys eurą vertinote labai teigiamai. Štai kodėl keista, kad Airija dabar turi naujai balsuoti dėl visiškai tos pačios sutarties.
Šiaurės šalys ir Švedija tradiciškai gerbia savo gyventojų balsus. Linkiu jums sėkmės ir pasisekimo tame iššūkyje, kuris jūsų laukia. Tikiuosi, kad laikysitės geriausių Šiaurės šalių demokratijos vertybių: ne prievartos būdu, o bendradarbiavimu.
Labai džiaugiuosi, kad paminėjote Baltijos jūrą, ir palaikau jus šiuo klausimu. Baltijos jūros regionas susidūrsu sunkumais, miršta ir turi būti išgelbėtas. Visame tame trūksta Šiaurės aspekto, tikiuosi, kad jums pavyks daug pasiekti garsinant jį, nors apie tai neužsimenate.
Hans-Peter Martin
(DE) Gerb. pirmininke, mums reikia revoliucijos demokratijoje. Mums reikia drąsių demokratų ir, šiuo nauju periodu, mums skubiai reikia įdomios, demokratinės ir tikrai efektyvios Europos.
Meniški dailininkai ir ypač laisvai samdomi rašytojai, vaidins vaidmenį įvardijant naujos Europos vertybes. Nekontroliuojama vaizduotgali grąžinti biurokratinį džiną, kuris nori sugriauti demokratiją, atgal į butelį. Būtent įdomios idėjos slypi už socialinių pokyčių atsiradimo. Tie, kurie gali pasiūlyti savo vilties vizijas, leidžiančias jiems suvokti žmogaus mąstymą - švedams praeityje tai itin gerai sekėsi, ir dėl to pasitikiu savo buvusia kolege Cecilia Malmstrom - gali taip pat įkvėpti susidomėjimą sociopolitiniais reikalais.
Būtent taip viską išdėsčiau savo paskutiniame naujos knygos skyriuje per rinkimų kampaniją, kuri sukėlpokyčių ir kuri siejama su didžiuliu gurkšniu vilties, kurią jūs, ypač kilę iš Švedijos, su jos didžia demokratijos tradicija ir skaidrumu dabar pažinsite kaip laikmečiui būdingą reiškinį. Mes ne tik žvelgiame į ekonominę krizę - ir čia švedai parodsavo sumanumą, didžia dalimi jos išvengdami - bet turime susitvarkyti su nerimą keliančiu posūkiu į dešinę. Dėl to tvirtai tikiu, kad kartu mes, demokratai, turime pakilti vardan tikro skaidrumo ir ypač turime pakilti į kovą su dešiniaisiais ekstremistais.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Nuoširdžiai dėkoju už jūsų ambicingus planus kitiems šešiems mėnesiams. Turiu pripažinti, kad iš jūsų daug tikėjomės, nes nuo pat pradžių jūs pasisakėte už Europos integraciją ir mūsų europietiškas vertybes. Svarbu tai, kad mūsų priimami sprendimai ir tai, kad jūs stengiatės ištraukti mus visus iš krizės liūno, stiprina mūsų socialinės rinkos ekonomiką.
Taip pat svarbu, kad šie sprendimai mūsų piliečiams naudingi ne tik čia ir dabar, bet ir jų vaikų ateičiai. Todėl taip svarbu ir toliau siekti tvarios ekonomikos ir sustabdyti klimato kaitą. Puiku, kad šiam klausimui savo programoje skiriate tiek daug dėmesio. Nuoširdžiai tikiu, kad jūsų pastangos šiose srityse padės suartinti valstybes nares ir ruošdamiesi Kopenhagos konferencijai sugebėsite įtikinti svarbiausius pasaulinės arenos veikėjus atlikti savo pareigą ieškant klimato kaitos problemos sprendimo.
Gerb. pirmininke, socialinės rinkos ekonomika svarbi ir kalbant apie tvarius vyriausybės finansus, nes vyriausybės deficitai taps našta ateities kartoms. Todėl labai svarbu laikytis Stabilumo ir augimo pakto ir labai gerai, kad jūs tai aiškiai išsakėte.
Gerb. pirmininke, ironiška, tačiau finansinkrizpriartino Islandiją prie Europos Sąjungos. Tikiuosi, kad pirmininkaujanti Švedija palankiai nusiteikusi Islandijos atžvilgiu, bet tuo pat metu yra griežta siekiant užtikrinti, kad Islandija atitiktų visus stojimo reikalavimus ir įvykdytų visus įsipareigojimus valstybėms narėms, įsipareigojimus, susijusius su Europos Sąjungos įstatymais.
Hannes Swoboda
(DE) Gerb. pirmininke, ministre pirmininke, tikiuosi leisite man šiuo klausimu kalbėti būtent su Carlu Bildtu, nes pirmiausia norėčiau paliesti plėtros klausimą, ypač Balkanuose.
Minėjote, kad šis procesas bus lėtesnis nei norėtų visi veikėjai abejose barikadų pusėse. Vis dėlto labai svarbu duoti aiškius ženklus. Iš pirmininkaujančios Švedijos tikiuosi, kad ši padės žmonėms, ypač pietryčių Europoje, nugalėti iškilusias problemas, įskaitant nesklandumus vyriausybių viduje, ir suteiks jiems viltį, kad kelias į Europą nebus užtvertas, kad ir toliau galima to siekti, net jei tai ir užtruks šiek tiek ilgiau. Tačiau atitinkamų pasiruošimo veiksmų turi imtis ir pačios šalys.
Antra, norėčiau grįžti prie dar vieno jūsų paminėto klausimo, t.y. ekonomikos restruktūrizacijos ir sąsajų tarp ekonominės politikos ir aplinkos kūrimo. Jau buvo minėta, kad šiais klausimais galite būti tikras dėl visiško palaikymo iš mūsų pusės. Mano nuomone, Europai tai labai svarbi užduotis. Tiesa, kad šioje srityje mes pirmaujame, tačiau dar daug ką turime padaryti. O tuo tarpu nedarbas auga. Nedarbo lygis Europoje dar nepasiekaukščiausio taško. Deja, ateityje situacija dar labiau pablogės.
Todėl labai svarbu paminėti socialinį aspektą -restruktūrizuodami ekonomiką aplinkai palankiu būdu ir tuo pat metu labai rimtai atsižvelgdami į žmonių socialinius poreikius ir reikalavimus, mes sulauksime tik palankaus vertinimo.
Šiaurės Europos šalys turi itin daug aktyvios darbo rinkos politikos pavyzdžių. Nei kaip ES, nei kaip atskirti Parlamento nariai, mes negalime sukurti darbo vietų, tačiau galime padėti darbo netekusiems žmonėms vėl kaip galima greičiau rasti darbą. Ši aktyvi darbo rinkos politika, reikalinga visose valstybėse narėse, ir yra socialinės Europos esmir tai Europos Sąjunga ir Taryba privalo aiškiai parodyti. Aplinkai palanki ekonomikos restruktūrizacija galiausiai sumažins, o ne padidins nedarbo lygį. To mes ir siekiame.
Olle Schmidt
(SV) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, malonu jus matyti! Šiais neramiais laikais susiduriame su daug sunkumų: smarkus ekonomikos nuosmukis, nežinomybdėl Lisabonos sutarties ir derybų prieš konferenciją klimato kaitos tema Kopenhagoje. Problemų turime iki kaklo.
Ministre pirmininke, norėčiau paminėti dar keletą svarbių aspektų. Jūs taip pat privalote įtikinti savo kolegas Taryboje, kad protekcionizmas yra pasibjaurėtinas reiškinys. ES stiprybyra jos atviros sienos ir laisva prekyba. Valstybinės subsidijos automobilių pramonei gelbėti nėra problemos sprendimas. Finansinkrizreikalauja naujos pasaulinės tvarkos, tačiau naujos taisyklės turi būti gerai apgalvotos ir neperdėtos. Kaip jau minėta, šį rudenį ES privalo dar labiau priartėti prie priimtinos prieglobsčio teikimo politikos. Formuojant energijos politiką reikia, kaip kai kurie jau yra sakę, būti realistais ir išlaikyti solidarumą. Jokios naujos dujų krizės, jokios vienašališkos priklausomybės. Internetas rinkimų kampanijos metu buvo gana svarbus klausimas. Šiuo atveju Švedija yra atsakinga už sėkmingą vadinamojo Telekomunikacijų paketo patvirtinimą. Teisinviršenybturi galioti ir virtualiame pasaulyje.
Tikėjausi, kad šios sesijos metu Parlamentas patvirtins José Manuelio Barroso paskyrimą Komisijos pirmininku dar vienai penkerių metų kadencijai. Deja, taip nenutiks ir dėl to man labai gaila. Dabar ne laikas ES gaišti laiką kovoms dėl valdžios savo institucijose. Dabar reikia politinės lyderystės ir varomosios jėgos.
Euras įrodsavo tvirtumą. Kada, ministro pirmininko nuomone, mes, Švedijos atstovai, būsime pasirengę tapti tikrais ES nariais ir savo kišenėse taip pat nešiosimės eurus? Ačiū ir, kaip sakome savo frakcijoje, sėkmės!
Satu Hassi
(FI) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, ant Švedijos pečių krinta didžiulatsakomybuž žmonijos ateitį. Ministre pirmininke Reinfeldtai, jūsų pasisakymas apie klimato krizę buvo teisingas.
Žinome, kad reikiama technologija egzistuoja ir jos kaina gana priimtina, tačiau daugiausiai abejonių keliantis klausimas - ar žmonės sugebės kartu užtikrinti klimato apsaugą. Deja, šiuo metu vykstančios derybos labiau primena slėpynių ir savigyros varžybų derinį.
Europos Sąjunga privalo išdrįsti pateikti pasiūlymą ne tik dėl ES anglies dvideginio išmetimo mažinimo, bet ir dėl naštos pasidalijimo principo, kuriuo vadovaujantis visos pramoninės šalys sumažintų emisijas vadovaujantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos tyrimų specialistų grupės (IPCC) nurodymais. Svarbiausia, kad pasiektume 2020 metams nustatytus emisijų mažinimo tikslus. Antra, būtina suvokti, kad besivystančios šalys nesugebės prisitaikyti prie atitinkamų emisijų ribų sistemos be mūsų finansinės pagalbos visiškai naujame lygmenyje ir ES turi sugebėti šiuo klausimu pateikti tam tikrus siūlymus.
Ryszard Antoni Legutko
(PL) Ministre pirmininke, labai atidžiai klausėmės jūsų kalbos ir norėčiau pasakyti, kad labai tikiuosi, jog patys svarbiausi programos punktai bus sėkmingai įgyvendinti.
Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į tris nerimą keliančius klausimus. Pirmasis susijęs su Europos solidarumu, kuris ypač svarbus finansinės krizės metu. Negalime leisti, kad tam tikromis situacijomis kai kurios Europos šalys būtų vertinamos nevienodai. Negalime leisti, kad vienoms šalims būtų leidžiama subsidijuoti savo bankininkystės sektorių, o kitos būtų pasmerktos stiprinti savo laivų statybos sektorių. Tai ne solidarumas, tai - veidmainystė.
Antra, džiaugiamės, kad Baltijos jūros strategija yra vienas iš pirmininkaujančios Švedijos prioritetų. Tai svarbi makroregioninio bendradarbiavimo sritis. Baltijos ekosistema turi būti apsaugota nuo tokių pavojų kaip itin nesaugus ir finansiškai absurdiškas projektas "Nord Stream". Taip pat reikėtų paminėti energijos šaltinių diversifikavimo poreikį.
Trečia, leiskite priminti, kad, kaip jau patyrGruzija, Maskva neapsiriboja vien tik kranelio užsukimu. Tikiuosi, kad kai Švedija perims Europos Sąjungos vairą kitiems šešiems mėnesiams, jis bus tokia pat ryžtinga kaip ministras Carl Bildt, pasmerkęs Rusijos agresiją prieš Gruziją. Esu įsitikinęs, kad pirmininkaujanti Švedija bus teisinga. Galiu pasikliauti jūsų pagalba.
Morten Messerschmidt
(DA) Gerb. pirmininke, skaitant Švedijos pirmininkavimo darbo programą mano dėmesį patraukdu dalykai. Pirmasis - tai pažadai, kaip ES bus panaudota kuriant geresnę ekonomiką ir sprendžiant klimato kaitos ir kitas problemas, net neužsimenant apie problemas, kurias sukūrpati ES, t.y. ES sukurtos problemos mūsų darbo rinkose, žuvininkystės sektoriuose, kovoje su nusikalstamumu, - ir taip galėčiau vardinti be galo. Tai pirmasis dalykas, kurį pastebėjau skaitydamas Švedijos pirmininkavimo darbo programą, - neva ES yra vien tik sprendimų generatorius, nekuriantis jokių problemų. Tai daugiau pasako apie Švediją kaip apie pirmininkaujančią valstybę negu apie ES. Antra, neminima ir tai, kad spalio 2 d. bus viena svarbiausių dienų visoje ES istorijoje ir ji bus Švedijos pirmininkavimo kadencijos metu. Aš, žinoma, kalbu apie antrąjį referendumą. Nžodžio nėra apie tai, ką pirmininkaujanti Švedija ketina daryti, kad užtikrintų, kad vadinamosios garantijos, suteiktos Airijos piliečiams, būtų suprantamos atitinkamai. Jau anksčiau esame matę, kaip referendumų metu ir prisidengiant demokratija buvo klaidinami žmonės. Ką ketina daryti pirmininkaujanti Švedija, kad taip nenutiktų ir vėl?
Werner Langen
(DE) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininke, norėčiau pasveikinti Švedijos atstovus, kurie, kaip minėjo ministras pirmininkas, po ilgo laiko pagaliau priėjo prie Europos vairo. Labai malonu matyti švedus tarp geriausių europiečių.
Pateikėte savo programą, ji yra labai ambicinga. Tačiau norėčiau paklausti, ar Švedija išdrįs žengti tokį svarbų žingsnį, ypač finansinės rinkos krizės metu, ir prisijungs prie euro zonos, ypač po to, kai paminėjote, jog reikia laikytis Stabilumo ir augimo pakto. Žinoma, jūsų atveju netaikomos jokios išimtys, kaip kad Jungtinei Karalystei ar Danijai, ir jau dabar atitinkate visas iškeltas sąlygas. Ar išdrįsite savo pirmininkavimo kadencijos metu dar labiau stabilizuoti Europą ir papildyti euro zoną dar vienu nariu?
Ministre pirmininke, palaikau jūsų sprendimą pirmenybę teikti klimato politikai ir Baltijos jūros strategijai, tačiau kalbant apie rašytinį jūsų programos variantą turiu vieną prašymą: prašau daugiau dėmesio skirti kovai su finansinės rinkos krize. Jokių kitų projektų nebus įmanoma įgyvendinti, jei nesugebėsime įveikti krizės finansinėje rinkoje ir ekonomikoje. Tam turime nustatyti aiškias taisykles. Nepakanka vien pakartotinai nustatyti Londonui veiksmų eigos. Socialinėje rinkos ekonomikoje privalome nustatyti aiškias taisykles, nes rinkos ekonomika negali funkcionuoti be taisyklių ir be jų ji nesugebės gauti didelės dalies paramos. Todėl, nors ir visiškai pritariame jūsų programai, dar kartą turėtume apsvarstyti, ar nereikėtų kovai su finansinės rinkos krize skirti daugiau dėmesio nei skiriama dabar. Ačiū ir sėkmės šiais neramiais laikais.
(Plojimai)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, visi išklausėme Švedijos pirmininkavimo programą su didžiuliu susidomėjimu. Aiškūs programos prioritetai ekonomika ir energija, nes vieni svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų yra atgaivinti ekonomiką ir paskatinti darbo vietų kūrimą, pažaboti nedarbą bei užtikrinti sėkmingą susitikimo Kopenhagoje 2009 m. gruodį sėkmę.
Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į politinį, civilinį ir demokratinį tikslą: pakeisti Hagos programą kita programa, pavadinta Švedijos sostinės vardu, - Stokholmo programa. Programoje suderinti pastarųjų penkerių metų pasiekimai laisvės, saugumo ir teisingumo srityse, kurie yra labai reikšmingi kalbant apie harmonizavimą, abipusį pripažinimą ir pasitikėjimo principą pagrindinių teisių ir teisinės apsaugos srityse, taip pat aktyvaus bendradarbiavimo metu.
Kviečiu jus šioje srityje būti ryžtingus. Pirma, visose srityse, susijusiose su išorinių sienų valdymu, imigracija, prieglobsčio teikimu, pabėgėliais, kova su nelegalia prekyba, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, labai lengva nukrypti reakcinių pozicijų, prieštaraujančių pamatinių teisių acquis, kurios turėtų būti ypač būdingos Europos Sąjungai ir, su kuriomis taip susitapatina tokia skaidrumą ir demokratinius principus gerbianti valstybkaip Švedija, link.
Antra, taip pat kviečiu būti ryžtingus ir formos atžvilgiu, nes labai tikėtina, kad pirmininkaujanti Švedija ketina duodi kelią Lisabonai, o tai pirmiausia reiškia, jog nebeliks dvigubų procedūrų, kurios dažnai kelia sumaištį. Tačiau tai taip pat reikštų, kad Parlamentas turės daugiau galimybių kontroliuoti teisines iniciatyvas, kurias pirmininkaujanti Švedijos valstybįdiegtų kaip Stokholmo programos dalį.
Tai reiškia, kad tai, kas iki šiol buvo laikoma Briuselio ar Tarybos trūkumu, taip pat taps Parlamento atsakomybe.
Lena Ek
(SV) Gerb. pirmininke, akivaizdu, kad esu patenkintas ir didžiuojuosi matydamas pirmininkaujančią savo valstybę ir taip pat manau, kad programoje yra daug naudingų punktų, susijusių su sprendimais dėl klimato kaitos, darbo vietų, finansinės krizės, Kopenhagos konferencijos, Baltijos jūros strategijos, Bendrijos politikos, plėtros, Islandijos, Kroatijos, Turkijos ir t.t. Vis dėlto matau dar vieną ateičiai svarbų klausimą - atvira Europa, privatumas ir žodžio laisvė.
Šiandien ministrai susitinka Stokholme aptarti Stokholmo programos. Gerai tai, kad tai strategija, skirta įstatymų rengimui. Vienos siūlymo dalies buvo laukiama ilgai. Pagaliau bus ratifikuota Europos žmogaus teisių konvencija ir, tikiuosi, vaikų bei nusikaltimų aukų teisės sulauks daugiau dėmesio. Iš to galime gauti kai ką tikrai naudingo, tačiau yra ir neigiamų aspektų, pavyzdžiui, Stokholmo programos keliama grėsmatvirai visuomenei.
Grėsmę mūsų atvirai visuomenei reikia nugalėti atviros visuomenės priemonėmis. Kai kurios Stokholmo programoje nurodytos priemonės nėra nei liberalios, nei humaniškos, nei įžvalgios. Kelionių registravimas, masinis asmeninės informacijos saugojimas ir sisteminis ekonominių sandorių fiksavimas nėra nei tolerantiškos nei įžvalgios priemonės. Tegu Stokholmas skatina atvirumą, laisvę ir toleranciją, o ne registravimą, priežiūrą ir netoleranciją. Be to, manau, kad mūsų darbas Strasbūre turi būti nutrauktas.
Pirmininkas
Prieš suteikiant žodį T. D. Stolojanui, norėčiau pasveikinti mūsų jaunąjį svečią, sėdintį 505 vietoje. Man ypač malonu, kai vaikai domisi Europos klausimais ir mūsų institucijomis, nes labai svarbu jau nuo mažų dienų vaikus auginti kaip europiečius.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Linkiu pirmininkaujančiai Švedijai visokeriopos sėkmės ir tikiu, kad nustatyti prioritetai atitinka mūsų lūkesčius. Ateinantys šeši mėnesiai labai svarbūs Europos piliečiams ir visai Europos Sąjungai. Jie itin svarbūs kalbant apie tai, ar mūsų šalys sugebės pakilti iš ekonominės krizės kitais metais, o gal didžiulis klaustukas ir toliau kabos virš mūsų ekonomikos dar vienerius metus.
Svarstyti teikiama daug siūlymų ir programų. Vis dėlto manau, kad pats laikas mums įvertinti, kokį poveikį, jei toks apskritai yra, metų pradžioje turi Europos Komisijos pradėta vykdyti ekonomikos atgaivinimo programa, ir atidžiau panagrinėti Europos Sąjungos biudžetą šiems metams: kokia veikla nutraukta, o kokius išteklius galime ir toliau naudoti pritaikant naujas priemones.
Taip pat planuojami investavimo projektai energijos sektoriui. Jau patvirtinta projektų, kurių suma 3 mlrd. eurų. Šių projektų vykdymui reikės imtis konkrečių priemonių. Norėčiau padėkoti pirmininkui J. M. Barroso už pagalbą įgyvendinant projektą "Nabucco".
Taip pat norėčiau, kad prisimintumėte Europos Sąjungos politinį įsipareigojimą kitoms šalims priimti jas į Europos Sąjungą.
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, kaip nepriklausomoms, protekcionistinėms valstybėms mums nepavyks pažaboti didžiulės finansinės, ekonominės ir darbo vietų krizės, nepavyks išspręsti klimato pokyčių problemos. Be Europos ir euro mes nuskęsime, tačiau ir kaip sąjunga negalime elgtis taip, tarsi nebūtų nieko blogo, išskyrus keletą godžių bankininkų. Tačiau biudžeto drausmproblemos neišspręs.
Sistema netinkama ir ją reikia reformuoti. Tačiau jau dabar finansinės institucijos priešinasi taisyklėms, kurios būtinos norint išvengti nuosmukio ateityje. Turime intensyviau vykdyti savo socialines, ekonomines, klimato ir energijos politikas kartu siekiant išlaikyti ir kurti darbo vietas užtikrinant geras gyvenimo ir darbo sąlygas. Gruodį vyksiančio viršūnių susitikimo metu turime padaryti pažangą klimato pokyčių problemos sprendimo srityje. Labiau nei bet kada reikia grįžti prie Tūkstantmečio plėtros tikslų. Tarybos pirmininke, labai gaila, kad nereikalavote nedelsiant nutraukti Gazos apgultį ir neparodėte jokio noro siekti taikos kartu su Prezidentu B. Obama.
Aš, kaip Parlamento narys iš Airijos, norėčiau priminti Parlamentui, kad politinironija Airijoje itin vertinama savybė. "Guliverio kelionių" autorius Jonathan Swift kartą pasiūlBritanijos vyriausybei skurdo problemą Airijoje spręsti skatinant valgyti savo pačių kūdikius. Na, nemanau, kad airiai nebesikvatos iš istorinės ironijos dėl Jungtinės Karalystės Nepriklausomybės partijos kampanijos Airijoje siekiant Jungtinės Karalystės nepriklausomybės nuo Europos Sąjungos. Smagu būtų pamatyti, kaip gerbiamas Nigel Farage, pasipuošęs Jungtinės karalystės vėliava ir gnomo kepure, petys į petį su buvusiu airių respublikonų armijos vadovu Gerriu Adamsu ir mano kolega Joe Higginsu, kiekvienas turėdamas savo lemingus, simbolizuojančius jų viena kitai prieštaraujančias darbotvarkes. Esu įsitikinęs, kad tokiam cirkui airiai pasakytų tą patį, ką pasakLibertas politinei partijai: "Dink!"
(Plojimai)
Marietta Giannakou
(EL) Gerb. pirmininke, Švedijos pirmininkavimo programa iš tiesų neapima visų svarbių klausimų, kurie aktualūs tiek mūsų dabarčiai, tiek ir ateičiai.
Pradėsiu nuo ekonominio nuosmukio. Manau, kad pirmininkaujančiai Švedijai šiam klausimui reikėtų skirti daugiau dėmesio. Norint padėti socialinės rinkos ekonomikai reikia investuoti į tikrą ekonomiką, o ne į finansinius produktus, ypač tuos, kurie nulėmšiandien susiklosčiusią situaciją.
Akivaizdu, kad klimato kaita ir tvari plėtra, kurie taip pat apima socialinės plėtros ir darbo klausimus, yra itin svarbūs. Tačiau ir čia reikia realių investicijų bei didesnės kontrolės. Rinkos ekonomika, kuria siekiama priartėti prie principo laisser faire - laisser passer, šiandieninei Europai visiškai netinka.
Nusikalstamumas, vidaus reikalai ir teisingumo problemos visiems mums kelia nerimą. Organizuotas nusikalstamumas jau nebe toks, koks buvo kadaise, ir šiandien jis siejamas su terorizmu ir visomis nelegalios veiklos formomis. Todėl ir vertinamas jis turi būti kitaip.
Manau svarbiausia, kad kalbant apie didelį imigrantų iš trečiųjų šalių skaičių, išanalizuotume, ar Europos Sąjungos plėtros politika iš tiesų pasiteisino ir kuriose srityse. Kitaip tariant, reikia atlikti vertinimą ir išanalizuoti, ką reikėtų pakeisti norint tinkamai išspręsti nelegalios imigracijos problemą, nes mes kuriame ir keičiami ne tik politinius ar administracinius aktus, mes keičiame žmonių gyvenimus.
Švedijos pirmininkavimo programa iš tiesų drąsi, ypač kabant apie transatlantinį dialogą. Tačiau nagrinėdami net ir šį klausimą turime išsiaiškinti, ar Europos Sąjungai naudinga rūpintis vien tik plėtra, o Jungtinėms Valstijoms - vien tik saugumu.
Ivari Padar
(ET) Ponios ir ponai, kaip Estijos, Švedijos kaimynės kitapus Baltijos jūros, atstovas, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į vieną iš Švedijos prioritetų - Baltijos jūros strategiją. Ši strategija, kuri buvo inicijuota aktyviai dalyvaujant mano kolegai socialdemokratui, dabartiniam Estijos prezidentui Toomasui Hendrikui Ilvesui, labai svarbi visai Europai ir norėčiau padėkoti pirmininkaujančiai Švedijai už tai, kad skyršiai strategijai tiek daug dėmesio.
Tai puikus pavyzdys, kaip Parlamento narių pasiūlytomis iniciatyvomis galima pasiekti konkrečių tikslų. Norėčiau paskatinti pirmininkaujančią Švediją įgyvendinti Baltijos jūros strategiją, nes tam šiuo metu pasitaikpuiki proga. Norint tai padaryti, reikia finansuoti šiuo metu tuščią ES biudžeto biudžeto liniją. Tikiuosi, kad Švedijos pirmininkavimo metu Europos Taryba patvirtins šią strategiją. Yra dar dvi man itin svarbios sritys: kaip buvusiam finansų ministrui, kova su ekonomine krize ir skaidrumo finansiniame sektoriuje didinimas man atrodo itin svarbūs... (Kalba nutraukta)
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gerb. pirmininke, gerb. Barroso, gerb. Reinfeldtai, pirmiausia norėčiau pasveikinti Švedijos atstovus, nustačiusius savo pirmininkavimo tikslus. Europai šiuo metu nelengva, visi susiduriame su sunkumais. Iš daugelio Švedijos nustatytų prioritetų norėčiau išskirti Europos Sąjungos strategiją Baltijos jūros regionui, ypač jos dalį, susijusią su energijos rinkos apsauga. Bendra Europos energijos rinkos apsauga nebus įmanoma tol, kol Europoje egzistuos susiskaldžiusių ir atsiskyrusių elektros ir dujų rinkų. Dėl istorinių priežasčių ši problema ypač ryški Baltijos jūros regione. Norint išspręsti šią problemą ir pasidalinti su energijos tiekimu susijusią riziką, reikalinga bendra Europos Sąjungos energijos politika. Tokios politikos pagrindas turi būti ne tik energijos efektyvumas ir atsinaujinantys šaltiniai, bet ir bendros elektros ir dujų rinkos sukūrimas. Europos Sąjungos strategija Baltijos jūros regione yra žingsnis teisinga kryptimi. Tokiu būdu siekiama palaipsniui sujungti visas regiono energijos rinkas ir sukurti bendros rinkos mechanizmus. Sovietų Sąjungos okupacijos palikimas Baltijos jūros regione - pasidalijusi ir iš dalies atsiskyrusi rinka, didinanti energijos tiekimo riziką. Mūsų užduotis ateičiai - pakeisti šią situaciją ir tokiu būdu sustiprinti savo bendrą energijos apsaugą. Linkiu pirmininkaujančiai Švedijai sėkmės vykdant šią itin svarbią užduotį. Ačiū už dėmesį.
Åsa Westlund
(SV) Gerb. pirmininke, ministre pirmininke, jei norime pasiekti gerą tarptautinį susitarimą dėl klimato pokyčių, turime išklausyti ir kitų šalių. Taip padarę suprastume, kad visų pirma reikia, kad ES ir kitos šalys imtųsi daugiau atsakomybės ir sumažintų emisijas savo šalyse, o antra, kad ES ir kitos pramoninės šalys konkrečiai išdėstytų, kaip ekonomiškai jos ketina padėti skurdesnėms šalims sumažinti emisijas.
Tai, kad iki šiol Švedijos vyriausybtam priešinosi, deja, sumažino galimybę pasiekti sutarimą Kopenhagoje. Taryba taip pat turi tai suprasti, todėl norėčiau užduoti du klausimus. Ar Švedija pasirengusi prisidėti prie susitarimo dėl klimato pokyčių ir labiau sumažinti ES anglies dvideginio išmetimą į dirvožemį? Kada ji ketina pateikti konkrečius siūlymus finansuoti skurdžių šalių klimato pokyčius, lemiančius veiksnių mažinimo veiklą?
Tunne Kelam
Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti pirmininkaujančią Švediją su šia istorine galimybe užimti vietą prie ES vairo ir nukreipti ją Lisabonos sutarties vykdymo link.
Norėčiau pasakyti tris dalykus. Pirma, labai svarbu, kad kaip įmanoma greičiau savo darbą pradėtų naujoji Komisija. Institucijų neapibrėžtumas negali būti naudojamas kaip pasiteisinimas vilkinant naujos Komisijos formavimą. Šie argumentai nėra svarūs. Norint išbristi iš ekonominės krizės ir kurti naujas darbo vietas, mums labiau nei bet kada reikia nepriklausomos ir novatoriškos Komisijos.
Antra, norėčiau pagirti pirmininkaujančią Švediją už iniciatyvą realizuojant Parlamento inicijuotą Baltijos jūros strategiją. Tačiau šiai strategijai skirta biudžeto eilutvis dar tuščia. Pasikliaudami vien tik šiam tikslui skirtais projektais, negalime tikėtis teigiamų pokyčių Baltijos jūros aplinkos apsaugos srityje. Neabejotinai reikalinga koordinuota parama iš ES biudžeto.
Trečia, Estijai Stokholmo programa yra svarbi. Joje taip pat turėtų būti įtraukta ir šiuolaikiškų IT naudojimo programa. Abejoju, ar specialios didelio masto IT sistemų operacinio valdymo tarnybos įsteigimas padės realizuoti šią strategiją laisvės, apsaugos ir teisingumo srityje.
Alf Svensson
(SV) Gerb. pirmininke, sveikinu su paskyrimu. Taip pat norėčiau padėkoti Fredrikui Reinfeldtui už apžvalgą ir pranešimą. Visi tikimės didelių pasiekimų Kopenhagoje, tačiau reikia pabrėžti, kas šis renginys tarptautinis. Lūkesčiai dideli, tačiau drįsčiau teigti, kad jei rezultatais bus patenkintos ir ne visos frakcijos, tai nebus pasaulio pabaiga.
Žinoma, ekonominkrizsulaukdidelio dėmesio. Didelės frakcijos, didelės bendrovės visuomet sulaukia daug dėmesio. Norėčiau pabrėžti, kad nereiktų akcentuoti smulkių, ištikimų subrangovų, ypač kai aptarinėjami finansiniai reikalai. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į konkrečius Baltijos jūros strategijos privalumus. Aš manau, kad Baltijos jūros strategija galėtų padidinti visos ES patikimumą. Didžiausia Europos vidaus jūra gali ir turi būti išsaugota. Baltijos jūros strategija taip pat gali padėti sustabdyti nusikalstamumą ir nelegalią prekybą. Tai dar vienas aplinkos apsaugos klausimas, kuriam, galima sakyti, reikėtų atskiros Kopenhagos konferencijos.
Džiaugiuosi, kad darbotvarkėje numatytas sienos tarp Kroatijos ir Slovėnijos klausimas, taip pat sprendžiamas Kipro klausimas. Visi nekantraudami laukiame rezultatų. Taip pat manau, kad netrukus pamatysime, kaip palaipsniui ES plečiasi į šiaurės regionus ir pasiekia Islandiją ir, netolimoje ateityje, gal net ir Norvegiją.
Neseniai JAV prezidentas Afrikoje pasakišskirtinę kalbą apie Afriką. Pelnytai galiu pabrėžti, kad Švedija gali didžiuotis savo darbu, ir kad ir ateityje galėsime laikyti aukštai iškėlę solidarumo vėliavą.
Ivo Belet
(NL) Manau, kad šiuo metu ir mes, ir visas Europos projektas atsidūrėme tikroje kryžkelėje. Lisabonos sutartis, Kopenhagos konferencija klimato tema ir arši kova su finansine ir ekonomine krize, - štai kokie trys svarbiausi klausimai, kuriuos turėsite spręsti per ateinančius šešis mėnesius, ir jei pavyks pasiekti gerų rezultatų, Europa tikrai galės žengti žingsnį į priekį.
Be abejonės žinote, kad didžioji dalis Parlamento narių pasirengę padėti šiame kelyje, tačiau norėčiau paraginti į šalį atidėti kritiką ir nekelti nereikalingo triukšmo. Tegu niekas neatitraukia jūsų nuo pagrindinės užduoties ir tikslo. Manau, kad visą savo dėmesį turėtume skirti svarbiausiems klausimams.
Leiskite išsakyti dar vieną mintį, ministre pirmininke Reinfeldtai. Mums visiems labai svarbu susitelkti į svarbiausius prioritetus, t.y. didžiausią dėmesį skirti ambicingam Europos Sąjungos automobilių pramonės ateities planui. Mano nuomone, iki šiol tokio plano neturėjome arba jis buvo nepakankamai geras. Manau šiuo klausimu man pritarsite. Tam dar tikrai nevėlu. "Opel" gelbėjimo planas jau įsisiūbavo, o pasaulis, ir net Europa, dar neatsikratprotekcionizmo demonų. Jie plūduriuoja paviršiuje, o dėl to Švedijos visuomenpaveikta lygiai taip pat kaip ir mes Belgijoje ar žmonės Prancūzijoje, Vokietijoje ir Slovakijoje. Visi esame toje pačioje valtyje.
Mums reikia veikti solidariai ir koordinuotai, o ne laikytis "kiekvienas už save" principo ir nesistengti kišti pagalių vieni kitiems į ratus. Gerb. pirmininke, manau, šiuo metu turite unikalią galimybę dirbti kartu su Komisijos pirmininku (tai skirta ir Komisijai) ir sudaryti bendrą, bendrą, gerb. Barroso, mūsų automobilių gamyklų planą ateičiai, tokiu būdu nukreipiant jas į XXI amžių.
Mes manome, kad energijos atžvilgiu efektyvūs ir aplinkai nekenkiantys automobiliai gali būti gaminami turimose Europos automobilių gamyklose. Mes pasikliaujame jumis, gerb. Barroso, gerb. Reinfeldtai, ir esame jūsų pusėje.
Csaba Sógor
(HU) Mūsų požiūriu, Švedija tolygi Europai. Ši šalis simbolizuoja klestėjimą, saugumą ir laisvę, kur žmogaus teisės ir laisvės yra tokios pat svarbios kaip ir nerimą keliantys ekonominiai ir klimato kaitos klausimai. O štai turime Parlamentą, kurį sudaro nariai iš valstybės narės, 2009 m birželio 30 d. išleidusios kalbos įstatymą, kuriame numatyta, kad jei kas nors, įskaitant ir visus jus, šios šalies sostinės pavadinimą ištars ne tos šalies oficialia kalba - Bratislava, o pasakys jį vokiškai - Presburg ar vengriškai - Pozsony, jie gali būti priversti sumokėti 5 000 eurų baudą. Paaiškinamajame kalbos įstatymo memorandume buvo išdėstyta, kad valstybinkalbos apsauga tam tikrais atvejais prieštarauja žodžio laisvei teisei į privatumą. Europos Sąjunga, priimanti tokį įstatymą nebegali būti vadinama laisvių Europa. Prašau pirmininkaujančios Švedijos padaryti viską, kas įmanoma, kad šis įstatymas būtų atšauktas ir Slovakijos valstybės vadovas jo nepasirašytų.
Kinga Göncz
(HU) Norėčiau atkreipti dėmesį į du pirmininkaujančios Švedijos prioritetus, kuriuos matyti prioritetų sąraše man buvo itin malonu. Pirmasis šių prioritetų - tai aiškus pasipriešinimas diskriminacijai, rasizmui, antisemitizmui, ksenofobijai ir homofobijai. Manau, kad šio klausimo svarba ypač išryškėjo Europos Parlamento rinkimų metu, kai kai kuriose Europos šalyse buvo itin palaikomi kraštutiniai dešinieji. Todėl mes visi, įskaitant Parlamentą ir šiuo metu pirmininkaujančią šalį, esame atsakingi už tai, kad silpniausi neatsidurtų pačioje nepalankiausioje situacijoje. O ypač turime stengtis užkirsti kelią bendradarbiavimui tarp tariamai demokratiškų ir ekstremistinių frakcijų. Puikus pavyzdys - anksčiau keletą kartų minėtas Slovakijos kalbos įstatymas, kuris yra itin diskriminuojantis. Antrasis prioritetas - tai Europos priemonės, skirtos romų bendruomenių integracijai.
Mirosław Piotrowski
(PL) Gerb. pirmininke, tolimesnEuropos Sąjungos plėtra ir Lisabonos sutarties ateitis yra nurodyti tarp pirmininkaujančios Švedijos siekinių. Neseniai Vokietijos konstitucinis teismas nutarė, kad Lisabonos sutartis gali būti priimta tik jei bus išlaikyta Bundestag ir Bundesrat pirmenybė, o tai verčia abejoti Europos federalizmo idėja. Taip Lisabonos sutartis pavirto į teisinį siaubūną, kurį pastebėjo ne tik vokiečiai, bet ir airiai, taip pat Čekijos respublikos ir Lenkijos prezidentai. Susidarius tokiai situacijai, pirmininkaujanti Švedija turėtų inicijuoti debatus dėl visų 27 valstybių narių parlamentų vaidmens visos Europos mastu ir suformuoti naują bendradarbiavimo tarp suverenių Europos tautų modelį.
Todėl reikia tikėtis, kad pirmininkaujanti Švedija, kuriai linkiu daug sėkmės, atidžiau įsiklausys į Europos piliečių nuomonę.
Simon Busuttil
(MT) Aš taip pat norėčiau pagirti ministrą pirmininką už tai, kad pasiliko iki pat diskusijos pabaigos. Nekantriai lauksime, kol pirmininkaujanti šalis įgyvendins šiuos tris prioritetus. Pirmasis susijęs su teisingumu, laisve ir saugumu - Stokholmo programa. Dėl šios programos turime sutarti kaip galima greičiau. Antrasis prioritetas - Imigracijos ir prieglobsčio teikimo pakto priėmimas. Tikimės, kad jūs, ministre pirmininke, patvirtinsite šį paktą, kaip buvo sutarta pernai. Trečia, praėjusį mėnesį Europos Tarybos susitikimo metu buvo sutarta dėl eksperimentinio projekto dėl naštos pasidalijimo imigracijos srityje. Jūsų laukia daug darbo, ministre pirmininke, ir mes, kartu su savo pirmininku, atidžiai jus stebėsime, siekdami užtikrinti, kad šis darbas būtų iš tiesų atliktas.
Ana Gomes
(PT) Nuo Dag Hammarskjöld Švedija vadina save Jungtinių Tautų (JT) nare. Todėl ji turėtų žinoti, kad be visuotinai pripažintų patikimų ir reprezentatyvių institucijų, neturėsime politinės galios ir negalėsime įvykdyti "Kyoto2", "Doha Round" ar Tūkstantmečio plėtros tikslų, reguliuoti pasaulinės ekonomikos, jau nekalbant apie žmogaus teisių gynimą.
Gaila, kad pirmininkaujanti Švedija neprieštarauja neformaliai ir abejotinai Didžiojo dvidešimtuko "G20" struktūrai. Tragiška, kad ES pasaulio varomajai jėgai, kaip cituodamas JT generalinį sekretorių sakA. Barroso, trūksta tvirtos vadovo rankos ir strateginės įžvalgos, tuo tarpu JAV prezidentas B. Obama skelbia apie savo atsidavimą visuotinei valdžiai. O mes sulaukėme tik popiežiaus pasisakymo, kuriame jis kalbėjo apie tai, kad nedelsiant reikia reorganizuoti JT Saugumo tarybą ir Bretton-Woods institucijas.
Gerb. pirmininke, kodėl pirmininkaujanti Švedija nenori paskatinti JT Saugumo tarybos reikalaudama priimti Europos Sąjungą prie derybų stalo ir priimdama Lisabonos sutartį?
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gerb. pirmininke, referendumas dėl Lisabonos sutarties, kuris įvyks Airijoje antrąją šių metų spalio dieną, bus vienas svarbiausių įvykių Švedijos pirmininkavimo metu.
Airija gavo teisines garantijas įvairiose politikos srityse ir tai padės sumažinti Airijos žmonių abejones, kurios buvo iškilusios pernai vykusio referendumo metu. Taigi dabar mūsų, tų, kurie tiki, kad teigiamas balsavimas už šią Sutartį Airijai bus naudingas, pareiga stengtis pasiekti naują susitarimą šioje šalyje.
Jei Lisabonos sutartis bus patvirtinta (ir tikiuosi referendumas pavyks), skirtingos šalys galės skirti savo narius į Komisiją. Sutarčiai pritariantys žmonės jokiais būdais negali nurimti. Turime padaryti viską, ką galime, kad užtikrintume šios sutarties sėkmę.
(Pirmininkas nutraukkalbantįjį)
Jacek Protasiewicz
(PL) Gerb. pirmininke, labai norėčiau padėkoti ministrui pirmininkui Reinfeldui už tai, kad į savo prioritetines sritis įtraukbendradarbiavimo su Rytų kaimynais skatinimą. Taip pat norėčiau jam padėkoti už Švedijos dalyvavimą formuojant Rytų partnerystės politiką.
Atsižvelgiant į visa tai, norėčiau pasakyti, kad per kitus šešis mėnesius Europos Sąjunga ir Švedija, kaip pirmininkaujanti šalis, turės būti pasirengusi spręsti problemas, susijusias su žmogaus teisių nepaisymu Baltarusijoje. Jau šešis mėnesius trys verslininkai Avtukhowich, Leonov ir Osipienko laikomi sulaikyti ir nesulaukia teisingo sprendimo. Iš 12 jaunų aktyvistų, dalyvavusių demonstracijoje 2008 m sausį, 11 skirti įkalinimo terminai, o vienam iš jų neseniai paskelbtas nuosprendis vienerius metus kalėti. Ministre pirmininke, per kitus šešis mėnesius prašau skirti daugiau dėmesio žmogaus teisių pažeidimams Baltarusijoje.
Fredrik Reinfeldt
Tarybos pirmininkas. - (SV) Gerb. pirmininke, tikiuosi, galiu susigrąžinti truputį laiko, kuri buvau paskolinęs anksčiau.
(Pirmininkas trumpam nutraukkalbantįjį)
Žinau, kad laukiate balsavimo. Leiskite padėkoti už puikų atstovavimą savo frakcijai. Pastebėjau jūsų nekantrumą ir su Švedijos pirmininkavimu siejamus lūkesčius, taip pat jūsų norą matyti mus kaip varomąją jėgą derybose klimato klausimais bei kovoje su finansine ir ekonomine krize. Minėjote mūsų Baltijos jūros strategiją, Stokholmo programą, mūsų nuolatines pastangas judėti į priekį plėtros srityje, norėčiau padėkoti už jūsų visų jaučiamą paramą.
Taip pat žinau, kad perėjimas prie Lisabonos sutarties reikš, kad ir vėl susitiksime rudenį, ir vėl turėsime daug darbo. Daug mano kabineto ministrų yra čia su manimi. Mes atidžiai klausėmės jūsų klausimų ir nuomonių. Tikiuosi artimo bendradarbiavimo ir jus vėl pamatyti rudenį.
Pirmininkas
Mes taip pat tikimės bendradarbiauti ir palaikyti artimą ryšį su pirmininkaujančia Švedija. Tai Europos Parlamentui labai svarbu. Dar tik mūsų kadencijos pradžia ir turime atlikti daug darbų, labai geras ir startas - Švedijos pirmininkavimas. Labai ačiū, ministre pirmininke.
Taip pat norėčiau padėkoti Europos Komisijos pirmininkui.
(Plojimai)
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Bairbre de Brún  
Pritariu pirmininkaujančios Švedijos pasiūlymui jos pirmininkavimo metu daugiau dėmesio skirti politikos, o ne konstituciniams klausimams.
Vis dėlto Taryba nusprendignoruoti demokratiškai išreikštą Airijos žmonių valią ir priėmteigiamą sprendimą dėl Lisabonos sutarties.
Deja, siūloma politikos sistema - tai ta pati nevykusi valstybės reguliavimo panaikinimo ir liberalizavimo darbotvarkė. Tai netinkamas būdas spręsti ekonominę krizę. Situacija priešinga, t.y. tęsiamos tos pačios politikos, kurios ir sukėlkrizę, be to, Lisabonos sutartyje jos netgi sustiprinamos.
Mums sakoma, kad Lisabonos sutartis reikalinga, nes jos rengimui skyrėme daug metų. Bet Lisabonos sutarties projektas buvo ruošiamas dar prieš ekonominę krizę ir buvo paremtas būtent krizę paskatinusia politika. Primesti šias pasenusias politikas gali būti pražūtinga, nes tai tik dar labiau paaštrintų krizę.
Naujai erai reikia naujų politikų. Naujai erai reikia naujos Sutarties.
Kalbant apie klimato pokyčius, svarbu, kad pirmininkaujanti Švedija imtųsi visų įmanomų veiksmų, kad Kopenhagoje būtų pasiektas geras sandėris.
Diane Dodds  
raštu. - Kadenciją pradėjusi Švedija susidurs su įvairiais sunkumais, tačiau didžiausias jų - užtikrinti, kad ES gerbtų valstybių narių suverenumą ir nesielgtų despotiškai Europos žmonių demokratinių teisių atžvilgiu.
Pernelyg dažnai ignoruojami mūsų piliečių rūpesčiai ir interesai skubant vykdyti federalistinę darbotvarkę, kurios pavyzdys - Lisabonos sutartis.
O žvelgiant į priekį, pasiruošimas bendros žemės ūkio politikos reformai 2013 m Švedijos pirmininkavimo kadencijos metu sukels daug diskusijų. Diskutuojant žuvininkystės ir kitas politikas, reikia išklausyti, ką mano tų vietovių, kurios priklauso nuo žemės ūkio, pavyzdžiui, Šiaurės Airija, gyventojai.
Šiuo finansiškai sudėtingu laikotarpiu privalome padėti ir apsaugoti savo šalis. ES negali priimti tokių priemonių, kurios kliudytų ekonominiam augimui ir stabilumui.
Ilda Figueiredo  
raštu. - (PT) AntisocialinEuropos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Švedijos programa - pavojingas žingsnis į priekį neoliberalių politikų plėtroje. Jis rodo negailestingą Europos Sąjungos kapitalizmo lyderių, kurie pamiršta pagrindinę ekonominės ir socialinės krizės priežastį, norą vykdyti šias politikas, nepaisant visų kontrargumentų.
Nors pristatydama šią programą pirmininkaujanti Švedija kalbėjo apie naudą žmonėms ir nedarbo problemas, nebuvo paminėta nviena priemonė, kuri galėtų pakeisti krizę sukėlusią politiką. Priešingai. Ypač pabrėžiama laisvos konkurencijos politika įvairiausiose srityse, įskaitant paslaugas ir užsienio prekybą. Rizikuojama viskuo siekiant atgaivinti finansines rinkas, atnaujinti Stabilumo pakto paradigmas ir apginti neoliberalizmą, o tai savo ruožtu paskatins tik dar daugiau socialinių ir darbo teisių pažeidimų.
Taip pat nebuvo pamiršta pareikalauti naujo referendumo Airijoje dėl Lisabonos sutarties, kuris jau suplanuotas spalio 2 d, tokiu būdu toliau šantažuojami Airijos žmonės siekiant dar greičiau naikinti viešąsias paslaugas ir socialines teises net socialinio saugumo, sveikatos, vandens, socialinės apsaugos ir darbuotojų teisių apsaugos srityse. Nesunku numatyti, kad bus siūloma ir naujų direktyvų, kuriose matysime tą patį tekstą kaip ir ankstesniuose siūlymuose, kurie buvo atmesti ankstesnės parlamentinės sesijos metu.
Lívia Járóka  
Sveikinu pradėjus pirmininkauti ir norėčiau išreikšti viltį, kad kaip trečioji Tarybos trejeto narė, Švedija pratęs darbą romų socialinės integracijos srityje, kurį pradėjo Čekija ir Prancūzija savo pirmininkavimo kadencijų metu. Besibaigiant Čekijos pirmininkavimo kadencijai iškilo keletas darbui kliudžiusių problemų, tačiau, nepaisant to, bendra situacija kalbant apie romų klausimus galėtų būti įvertinta gana teigiamai. Tiesą sakant, pirmasis aukščiausiojo lygio susitikimas romų klausimais įvyko balandį Prahoje, o tuo tarpu birželį Europos Taryba sustiprino savo bendruosius tikslus ir pasiūlromams lygias galimybes kviesdama Komisiją ir valstybes nares kovoti su romus kankinančiu skurdu ir socialine atskirtimi.
Tame pačiame dokumente Taryba priėmbendruosius Prahoje išdėstytus socialinės romų integracijos principus, kviesdama viešąsias politikos formavimo institucijas į juos atsižvelgti ir jų laikytis. Remiantis iki šiol pasiektais trejeto rezultatais, tikiuosi, kad pirmininkaujanti Švedija bent jau skirs daugiau dėmesio romų klausimams nei anksčiau. Pavyzdžiui, tikiuosi, kad artėjančios konferencijos dėl bendros darbo rinkos, kuri vyks spalį, ir lapkritį vyksiančio aukščiausiojo lygio susitikimo Lygių galimybių klausimais metu didžiausios Europos tautinės mažumos klausimui bus skirta atitinkamai dėmesio. Iš tiesų, kalbant apie populiacijos dydį, ji kur kas didesnuž Baltijos jūros regione gyvenančių žmonių skaičių, kurie pirmininkaujančios Švedijos prioritetų sąraše užima vieną svarbiausių vietų. Taip pat tikiuosi, kad pirmininkaujanti Švedija imsis ne tik teorinių metodų ir jau patvirtintų organizacinių klausimų, bet ir vykdys konkrečią veiklą bei taikys šias sistemas praktikoje.
Marian-Jean Marinescu  
Stokholmo programa, kuri pirmininkaujančiai Švedijai yra vienas svarbiausių prioritetų, turėtų padėti sustiprinti laisvės, apsaugos ir teisingumo sritį bei paskatinti ekonominę veiklą šiandieninės krizės metu, ypač atsižvelgiant į galimą Lisabonos sutarties įsigaliojimą.
Sėkminga Stokholmo programa padarytų Europą prieinamesnę piliečiams. Ši programa būtų laikoma sėkminga, jei būtų įtvirtinta visų europiečių teisį judėjimo laisvę bei ES lygmeniu civiliniuose ir kriminaliniuose reikaluose būtų nuosekliai įvestas abipusio pripažinimo principas.
Pirmininkaujanti Švedija privalo ir toliau tęsti Prancūzijos ir Čekijos pirmininkavimo metu pradėtus darbus ir stengtis užtikrinti visiems darbininkams ES vienodą priėjimą prie Bendrijos darbo rinkos - laisvę, kuri simbolizuoja Europos pilietybę.
Norint tai padaryti, reikia, kad valstybės narės konkrečiais veiksmais aktyviai dalyvautų naikinant virtualias sienas ES viduje, kurios riboja piliečių judėjimo laisvę, nes gyvenant ir dirbant kitoje valstybėje narėje jiems tenka susidurti su administraciniais ir teisiniais sunkumais.
Visi Europos piliečiai turi turėti teisę laisvai naudotis judėjimo laisve, ypač ekonominės krizės metu, o tai rodo poreikį skatinti neribotą darbo jėgos mobilumą. Toks mobilumas užtikrintų lankstumą bei sumažintų nedeklaruojamo darbo atvejų skaičių bei nedarbo rodiklius.
Silvia-Adriana Ţicău  
Šiuo metu ES išgyvena sunkų laikotarpį: ekonominir finansinkrizė, nerimą keliantis nedarbo augimas ir klimato pokyčiai. Nedarbo lygis ES šiuo metu yra 8,9 proc., o 19 proc. jaunesnių nei 16 metų žmonių ir 19 proc. pagyvenusių žmonių gresia skurdas. Žmonės netenka darbų, verslo įmonės bankrutuoja, auga valstybių narių biudžeto deficitai. ES pirmininkaujanti Švedija neša didžiulę atsakomybę. Ji turi sužadinti žmonių viltis gyventi geriau, suburti visus bendram tikslui ir suformuoti ekonominio atsigavimo pagrindus. Tokios priemonės kaip efektyvaus energijos naudojimo skatinimas naudojant energiją iš atsinaujinančių šaltinių ir ES energetikos saugumo gerinimas - vieni iš svarbiausių pirmininkaujančios Švedijos prioritetų. Tikiuosi, kad ES pirmininkaujanti Švedija pradės klestėjimo amžių ir užtikrins ekonominį augimą kitiems 4 ar 5 metams. Tikiu, kad dabar labiau nei bet kada turime investuoti į švietimą, energijos naudojimo efektyvumą ir, žinoma, žmones. Švedija garsėja savo socialinėmis politikomis ir aukštais gyvenimo standartais. Todėl kartu su kolegomis Parlamento nariais ir visais Europos piliečiais norėčiau palinkėti jums didžiausios sėkmės ir tikiuosi, kad ši kadencija bus žingsnis į naują ateitį.
Georgios Toussas  
raštu. - (EL) Pirmininkaujančios Švedijos prioritetai yra tik dar didesnis ES smūgis liaudžiai, kurio tikslas - apsaugoti viso europinio kapitalo pelną perkeliant kapitalistinio nuosmukio naštą darbininkų klasei ir paprastiems žmonėms. Pirmininkaujanti Švedija per Lisabonos strategiją stengiasi paskubinti kapitalizmo restruktūrizaciją. Šios prieš darbo liaudį nukreiptos atakos epicentre darbo užmokesčio ir pensijų mažinimas, visiškas darbo santykių, darbininkų teisių bei socialinės apsaugos ir draudimo sistemų sunaikinimas ir netgi dar didesnsveikatos bei švietimo komercializacija.
Žalioji ekonomika suformuota taip, kad prisidengiant kova su klimato pokyčiais galima būtų sukurti naujus pelningus kapitalą didinančius sektorius.
Stokholmo programa, prisidengiant kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, stengiamasi dar labiau įtvirtinti buržuazinę politinę sistemą, kad galima būtų nuslopinti liaudies reakciją ir išplėsti represines priemones prieš imigrantus.
Baltijos regiono strategija suformavo pagrindą dar agresyvesniam Europos monopolijų šalyse prie rytinių ES sienų elgesiui siekiant sustiprinti jų pozicijas imperialistės konkurencijos kontekste.
Naudodami "garantijų" priedangą ir akivaizdžią prievartą jie stengiasi iškovoti Airijos balsą ir įtvirtinti prieš liaudį nukreiptą Lisabonos sutartį.
