Europos darbo taryba (nauja redakcija) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra P. Bushillo-Matthewso pranešimas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Europos darbo tarybų steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (nauja redakcija) - C6-0258/2008 -
Philip Bushill-Matthews
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, manau, kad šis dokumentas bus ne toks prieštaringas kaip ankstesnis ir, be abejo, kalbėtojų sąrašas yra trumpesnis. Bet pamatysime. Gyvenimas kupinas netikėtumų.
Iš pradžių norėčiau padėkoti Komisijai ir iš tikrųjų Tarybai už tai, kad esame šiandien čia. Ne taip, kaip ankstesniojo dokumento atveju, tai pirmasis šio dokumento svarstymas, bet mes kol kas turime neoficialų per trišales derybas pasiektą susitarimą, o tai reiškia, kad tai pirmojo svarstymo susitarimas tariant, kad rytoj per balsavimą kolegos jam pritars. Kolegos gali nesutarti dėl to, kad per trišales derybas pasiektas tekstas - tai pirminio pranešimo patobulintas variantas, bet bent jau turime trišalį susitarimą, todėl geriausias teisėjas bus istorija. Aš su malonumu išklausysiu bet kurias kolegų turimas pastabas ir pabaigoje apibendrinsiu.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, Europos darbo tarybos yra socialinės Europos pradininkės. Jos pagyvina daugiau kaip 820 bendrovių administracijos ir darbuotojų socialinį dialogą. Jos teikia galimybę informuoti ir konsultuotis su beveik 15 mln. darbuotojų ne tik vietos lygmeniu, bet taip pat Europos ir net pasaulio lygmeniu. Jos teikia galimybę susieti visos Europos mastu veikiančių bendrovių ekonominius ir socialinius aspektus. Galime didžiuoti tuo, kas pasiekta, nes direktyva buvo priimta prieš penkiolika metų. Tačiau senoji direktyva jau nebeatitinka darbo reikalavimų, todėl dabar mūsų reikalavimai yra pagrįstai didesni.
Todėl liepos mėn. Komisija pasiūlvisapusiškai kruopščiai persvarstyti Europos darbo tarybų teisinį pagrindą. Siekiama didinti jų skaičių ir paveikumą, stiprinti teisinį tikrumą ir gerinti konsultacijų koordinavimą vidaus ir Europos lygmeniu, ypač restruktūrizavimo srityje. Todėl Komisija pasiūlaiškesnes "darbuotojų informavimo" ir "konsultavimosi su darbuotojais" sampratų apibrėžtis ir išaiškinimą, kaip ši veikla siejasi įvairiais lygmenimis. Joje taip pat siūloma pripažinti socialinių partnerių vaidmenį steigiant naujas Europos darbo tarybas, o esamoms darbo taryboms sudaryti galimybes prisitaikyti ir išlikti. Joje pasiūlyta aiškesnneišvengiamai įsteigtų tarybų koordinavimo ir konsultavimosi galimybių apibrėžtis. Ir galiausiai ne mažiau svarbu, kad joje pasiūlyta aiškesnEuropos darbo tarybų narių, ypač informacijos perdavimo darbuotojų, vaidmens ir kvalifikacijos kėlimo galimybių srities apibrėžtis.
Šią vasarą pirmininkaujančios Prancūzijos paraginti Europos socialiniai partneriai, darbdaviai ir profesinių sąjungų organizacijos sutardėl bendros pozicijos, pagal kurią jos pritarKomisijos pasiūlymui kaip pagrindui diskusijoms pradėti. Jos pateikdaugybę pasiūlymo pakeitimų, kurių tikslas iš esmės yra išaiškinti žodžių "informuoti" ir "konsultuotis" apibrėžtis ir nustatyti dvejų metų laikotarpį, per kurį būtų galima steigti naujas Europos darbo tarybas ar, netaikant naujų taisyklių, atnaujinti esamas.
Komisija visuomet pritarsocialinių partnerių dialogui ir todėl šią iniciatyvą įvertino palankiai. Komisija džiaugiasi konstruktyviu Parlamento ir Tarybos požiūriu, kuris, remiantis Komisijos pasiūlymu ir bendra socialinių partnerių pozicija, leido sukurti priemonių rinkinį tvirtam ir nešališkam sprendimui pasiekti. Ieškodama sprendimo Komisija aktyviai bendradarbiavo su abiem organizacijomis. Parlamento ir Tarybos pasiektame kompromise aiškiau apibrėžiamos viršnacionalinės Europos darbo tarybų galios ir poveikio priemonės, nors nenustatoma minimalaus dalyvaujančių darbuotojų skaičius. Kompromise išlaikoma Komisijos pasiūlymo esmė. Todėl Komisija kompromisui gali pritarti.
Valérie Létard
einanti Tarybos pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, P. Bushillai-Matthewsai, ponios ir ponai, dabar susirinkome apsvarstyti pasiūlymą dėl direktyvos, kuri turės tiesioginį poveikį 880 Europos įmonių ir 15 mln. Europos darbuotojų. Todėl atsakomybyra labai didelir šioje diskusijoje mums visiems derėtų dalyvauti gerai suprantant savo pareigas. Kaip žinote, pasiūlymas dėl direktyvos, kurį mes svarstome šįvakar, keičia 1994 m. direktyvą dėl darbo tarybų.
Europos Parlamentui pateiktas dokumentas yra visų Europos suinteresuotųjų šalių bendrų pastangų rezultatas. Aš, be abejo, turiu galvoje Komisiją, kuri 2008 m. liepos 2 d. pateikpasiūlymą dėl naujos redakcijos; aš taip pat turiu galvoje Europos socialinius partnerius, kurie 2008 m. vasarą pateikaštuonis bendrus pasiūlymus pagal bendrą nuomonę, ir neabejotinai turiu omenyje Europos Parlamentą ir jo paskirtą pranešėją šiam dokumentui rengti - P. Bushillą-Matthewsą, kuriam dėkoju už kokybišką darbą. Jie visi bendradarbiavo su Tarybai pirmininkaujančia šalimi, kad būtų kuo skubiau pasiektas visiems priimtinas dokumentas. Šių bendrų pastangų rezultatas tas, kad šįvakar turime galimybę per pirmąjį svarstymą priimti pasiūlymą, keičiantį 1994 m. direktyvą.
Kiek man žinoma, socialinėje srityje jau seniai nebūta tokių aplinkybių. Tai suteikia drąsos ateičiai; tai skatina ir toliau dirbti drauge. Šįvakar jums pateiktas dokumentas yra suderintas kompromisas, kuris sudarys galimybę Europos įmonėse skatinti glaudesnį socialinį dialogą ir 27 valstybių narių darbuotojams duoti naujas garantijas.
Priimdami šį dokumentą, ypač nustatydami ilgai lauktas naujas konsultavimosi ir informavimo apibrėžtis, mes didiname išimtines Europos darbo tarybų teises.
Pagal šį dokumentą skatinama steigti naujas Europos darbo tarybas, nes, kaip ir 1994 metais, suteikiamas dvejų metų laikotarpis, per kurį sudaryti susitarimai galės nukrypti nuo naujų direktyvos nuostatų.
Pagaliau šiuo dokumentu šalindami bet kurias abejones, kurios galėjo turėti svarbių padarinių, didinamas darbuotojų ir įmonių teisinis tikrumas.
Galiojant dabartinei direktyvai, bet siekiant teisinio tikrumo, pateiktame dokumente išsaugomi per ankstesnį 1994-1996 m. laikotarpį sudaryti susitarimai.
Šiandien kompromisas, prie kurio dirbo visi su tuo susiję dalyviai, pateikiamas balsuoti Europos Parlamente ir svarbu, kad jis būtų priimtas. Svarbu, nes dabartinės krizės sąlygomis įmonėms kyla didesnis restruktūrizacijos pavojus, todėl Europos darbuotojai tikisi, kad tokiomis aplinkybėmis mes jiems suteiksime papildomų garantijų, kurios vėl jiems užtikrins ateitį.
Svarbu, kad šis pasiūlymas būtų priimtas dar ir todėl, kad Europos žmonėms reikia paveikių žinių, bylojančių, kad 2008 m. socialinEuropa atsiplėšia nuo žemės - tai ne tik žodžiai, nes ji geba imtis konkrečių kasdienį gyvenimą gerinančių veiksmų.
Pagaliau šį pasiūlymą svarbu priimti dėl tos priežasties, kad Europoje reikia skatinti socialinį dialogą, priklausantį nuo naujų darbo tarybų įgyvendinimo ir bendrų veiksmų, kurių imasi Europos socialiniai partneriai apskritai, kaip kad būta šiuo klausimu, plėtotės.
Jan Cremers
PSE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, sakoma, kad kompromisai niekada nepadeda laimėti grožio konkurso. Iš pirmo žvilgsnio taip galima būtų pasakyti dėl visų derybų dėl Europos darbo tarybų direktyvos naujos redakcijos rezultatų. Remdamasi prieš šešerius metus šiuose Rūmuose patvirtintu W. Menrado pranešimu, jurisprudencija ir pastarųjų dvylikos metų valdymo bei darbo patirtimi, PSE frakcija visuomet reikalavo drąsios naujos direktyvos redakcijos.
Pernelyg dažnai paminamos darbuotojų atstovų teisės į pagrindinę informaciją ir konsultacijas, nes jų darbdavys atsisako suteikti šias teises. Tačiau mes manome, kad šios teisės yra neatsiejama visų pramonės santykių kūrimo dalis. Darbuotojo, kaip nuolatinės suinteresuotosios šalies, kuri lieka bendrovėje, padėtis, lyginant su darbo vietas keičiančia administracija ir naujo pobūdžio finansų investuotojo neįpareigojančiu požiūriu, turi būti matoma iš bendro mūsų bendrovių valdymo. Kadangi į direktyvą įtraukti socialinių partnerių patarimai ir per mūsų derybas pasiekti papildomi pakeitimai, PSE frakcija viliasi prisidėti prie naujos varomosios jėgos.
Oficiali politinprocedūra beveik baigta. Dabar viskas priklauso nuo administracijos ir darbo jėgos. Dabar direktyvos nuostatų laikomasi 40 proc., o tai vis dėlto pernelyg mažai. PSE frakcija mano, kad tai ne pabaiga, bet nauja pradžia. Europos socialiniai partneriai turi milžinišką užduotį įtikinti tas bendroves, kurios vis dar atsisako laikytis direktyvos nuostatų.
Mes raginame Europos Komisiją prisidėti prie šios užduoties. Reikalinga nauja kampanija. Neseniai atlikti moksliniai tyrimai parodė, kad bendrovės, kuriose darbuotojai gali gauti tinkamos informacijos, su jais konsultuojamasi ir jie dalyvauja bendrovės veikloje, pasižymi geresniais rezultatais, ypač sunkmečiu. Dėl ekonomikos krizės ir pertvarkų, su kuriomis susidursime artimojoje ateityje, darbuotojų dalyvavimas taps kaip niekada anksčiau aktualus.
Norėčiau padėkoti savo oponentui P. Bushillui-Matthewsui už profesionalų pirmininkavimą derybose, savo kolegoms iš kitų frakcijų už politinę paramą ir pirmininkaujančiai Prancūzijai už išmintingą požiūrį. Taigi imkimės darbo.
Bernard Lehideux
ALDE frakcijos vardu. - (FR) Gerb., pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, su Taryba pasiektas susitarimas dėl darbo tarybų rodo, kad socialinEuropa, kuri mums taip reikalinga, po truputį kuriama. Susitarimas patvirtina, kad šioje besikuriančioje socialinėje Europoje savo vietą randa ir socialinis dialogas.
Iš tiesų visi žino, kad šis dokumentas pirmiausia yra našaus profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų darbo rezultatas. Dabartindirektyva akivaizdžiai išsisėmė, nes praėjus 14 metų po jos priėmimo, tarybos buvo įsteigtos tik trečdalyje su tuo susijusių įmonių, o teisinis tikrumas buvo toks, kad keletą kartų turėjo įsikišti Teisingumo Teismas. Tačiau taisykles nustato ne teisėjai; savo pareigų turi imtis politikai. Be to, dabartinės aplinkybės nemaloniai primena tai, kad dar labiau reikia konsultuotis su tarybomis, o restruktūrizavimo atveju tai reikia padaryti kiek galima anksčiau.
Todėl mes turime eiti pirmyn ir, padėkoję pranešėjui už kokybišką darbą ir gebėjimą klausytis, susitarimą patvirtinti per pirmąjį svarstymą.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, Tarybos pirmininke, kai "Nokios" bendrovės Suomijoje valdyba nusprenduždaryti "Nokios" gamyklą Bochume (Vokietijoje) ir perkelti ją į Rumuniją, su tuo susiję darbuotojai (du tūkstančiai prarado darbą) apie tai sužinojo perskaitę laikraštį.
Siekiant, kad tokia padėtis nepasikartotų, reikia, kad skubiai (ypač pabrėžčiau skubos svarbą) įsigaliotų pakeista Europos darbo tarybų direktyva, kurioje yra nauja daugiašalių įmonių apibrėžtis. Labai liūdna, kad tai padaryti Komisijai prireiktiek daug metų ir kad ji iki šiol boikotavo šį kompromisą.
Vis dėlto tai dar kartą parodo, kad socialinės Europos klausimas yra Komisijos darbotvarkės apačioje. Jei pakeitimai būtų buvę pateikti anksčiau, nebūtų susidariusi toki padėtis kaip "Nokios" atveju.
Šie pakeitimai skubiai reikalingi siekiant atitaisyti ankstesnes nesėkmes, o atsižvelgiant į naujas šalies sienas kertančių įmonių struktūras ir jų veiklą, jie iš tiesų yra pavėluoti. Dėl šio kompromiso džiaugiuosi santūriai. Vis dėlto, kaip Parlamento derybų komiteto narė, aš palankiai vertinu šį kompromisą, nes šios direktyvos mums reikia dabar.
Aš dar kartą kreipiuosi į visus tuos, kurie dabar vėl mėginate narplioti šį kompromisą. Jūs žaidžiate su ugnimi, turiu galvoje tai, kad mes amžiams liktume prie derybų stalo ir vėl kartotųsi "Nokios" atvejai. Todėl būtina iš tikrųjų įgyvendinti šį minimalų direktyvoje numatytą demokratijos reikalavimą.
Politiniu požiūriu, direktyvos persvarstymas vis dar lieka darbotvarkės klausimas. Komisijai dar kartą norėčiau pakartoti, kad čia vyksta derinimas. Direktyvą dar turime persvarstyti ir manome, kad reikia persvarstyti tinkamai, nes tai suteiks darbo taryboms ir tai, ko joms iš tiesų reikia ilgalaikiam darbui. Tai, kas vyksta, tėra tik derinimas.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL frakcijos vardu. - (EL) Gerb. pirmininke, mes, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji, nenorime pradėti džiaugtis, nes labai gerai žinome, kad socialinEuropa nėra vienas iš Komisijos ar Tarybos prioritetų. Ponios ir ponai, bendras "Europos Inc." ir profesinių sąjungų susitarimas toli gražu ne tai, ką mes svarstėme Parlamente 2001 m. Be to, pakeitimo procedūra riboja Parlamento vaidmenį. Mes teiksime pakeitimus, kurie pritaria ir skatina per derybas profesinių sąjungų pateiktus reikalavimus, t. y. kad darbuotojams būtų teikiama tiksli, skubi ir svarbi informacija, būtų užtikrintas susitarimų viešumas ir skaidrumas ir kad dalyvautų daugiau profesinių sąjungų organizacijų ekspertų. Deja, mes prarandame galimybę iš esmės labiau tobulinti direktyvą, nes pasitelkę šią persvarstytąją realpolitik (realiąją politiką), mes priimame kur kas mažiau nei tai, ko reikia darbuotojams.
Jean Louis Cottigny
(FR) Gerb. Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, pirmiausia norėčiau pasveikinti P. Bushillą-Matthewsą, kuris, kaip Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto žinios pranešėjas, per trišales derybas mus gerai pamokdemokratijos. Šiandien įvyko trišalės derybos. Partneriai mėgino pasiekti susitarimą.
Aš taip pat norėčiau pasveikinti jus, Komisijos nary, nes šiuo metu sugebėjote užtikrinti, kad Parlamento, kaip teisės aktų leidėjo, vaidmuo buvo stengtis mūsų kokiu nors būdu atsisakyti, nes pasitelkęs socialinių partnerių pasiektą susitarimą, jūs leidote mums suprasti, kad galime svarstyti tik jų iškeltus klausimus.
Dabar svarbu, kad šios trišalės derybos pavyktų. Jos įvyko, ir dabar turime užtikrinti, kad šis dokumentas būtų priimtas per pirmąjį svarstymą. Tačiau tai neturi reikšti, kad persvarstymas atmetamas, tai neturi reikšti, kad mums neleidžiama vėliau galvoti apie tai, kaip pritariant visiems ar beveik visiems socialiniams partneriams, mums pasiekti naują redakciją.
Manau, kad turime veikti būtent taip nusiteikę. Be abejo, rytoj per pirmąjį svarstymą turime pasiekti pergalę, bet akivaizdu ir tai, kad mums reikia pagalvoti, kaip visa tai taikoma ir kaip mes galėsime užsitikrinti galimybę persvarstyti.
Siiri Oviir
(ET) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, ponios ir ponai. Pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui už konstruktyvų požiūrį į direktyvos persvarstymą.
Svarstomos direktyvos formuluočių keitimas taip pat sukėltam tikrų teisinių klausimų dėl mūsų veiklos galimybių. Regis, kad pranešėjui talkinant, jie jau išspręsti.
Vis dėlto Europos darbo tarybų direktyvos persvarstymas ir bendrovėms, ir profesinėms sąjungoms ilgai buvo aktualus klausimas. Pagirtina, kad šią vasarą darbo rinkos šalys pasieksusitarimą. Dėl to Parlamente mums paprasčiau sėkmingai užbaigti nagrinėti šį klausimą.
Nekeldamas abejonių dėl to, ar šiuo metu ir šiomis aplinkybėmis reikia keisti direktyvos formuluotę, vis dėlto manau, kad pervarstytą ir atnaujintą direktyvos tekstą ateityje, kitaip tariant, per kito Europos Parlamento kadenciją, derėtų pateikti teisėkūros procedūrai.
Tačiau šiandien, kaip mažos šalies atstovas, negaliu pritarti Komisijos teiginiui, kad narystypatingoje komisijoje priklausytų nuo bendrovės darbuotojų skaičiaus. Šis reikalavimas galėtų sudaryti tokias aplinkybes, kad kai kurios valstybės narės neturėtų kam atstovauti jų interesams derybose.
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, aš palankiai vertinu pirmojo svarstymo susitarimą dėl Europos darbo tarybų direktyvos naujos redakcijos, kuri nemaža dalimi priklausnuo mūsų šešėlinio pranešėjo J. Cremerso sumanumo. Mes išgyvename vis gilėjančią ekonomikos krizę, kuri yra sistemos krizė, o ne tik krizsistemoje.
Daugiau nebus taip, kaip buvo, todėl ir darbdaviai, ir vyriausybės turi susitaikyti su tuo, kad per krizę darbuotojai privalo turėti svaresnį žodį dėl to, kas vyksta jų darbo vietoje. Bet kuris kitas požiūris bus nepriimtinas.
Aklas tikėjimas nevaržomoma rinka ir konkurencija visiškai nepasiteisino ir dabar atėjo laikas Europai drąsiau kurti naują darbuotojų ir įmonių socialinę sutartį, o valstybėms narėms ir Europai kurti Lisabonos sutartyje numatytą naują socialinę rinkos ekonomiką.
Harald Ettl
(DE) Gerb. pirmininke, Europos darbo tarybų direktyvą derėjo persvarstyti nuo 1999 m. Todėl buvo pradėta keitimo procedūra, o tai pernelyg mažai sparčiai besikeičiančios pramonės aplinkos požiūriu. Savaime suprantama, kad reikia tobulinti informavimą ir konsultavimąsi, kuriuos pasitelkiant kuriama ne tokia priešiška verslo kultūra. Tai labai svarbu. Daugiašalius sprendimus turi priimti Europos darbo tarybų patariamasis komitetas. Šios iš esmės neveiksmingos direktyvos įgyvendinimą privalu stiprinti teisiškai, susiejant su poveikio priemonėmis, siekiant užtikrinti galimybę ją įgyvendinti. Tai privalu padaryti, kad ETT sprendimai daugiau nebūtų tiesiog ignoruojami.
Nepaisant pasiektos nedidelės pažangos, ne vėliau kaip po trejų metų direktyvą reikės persvarstyti. Siekdami prisitaikyti prie pramonės ir politikos tikrosios padėties ir šių sparčiai kintančių aplinkybių, tai galėtume ir turėtume padaryti dabar. Tačiau bent jau kažkas vyksta, o tai svarbu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos darbo tarybos ir įmonių ar įmonių grupių darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais procedūra yra labai svarbios priemonės darbuotojams apsaugoti.
Darbo tarybos turi būti nepaprastai aktyvios, ypač tada, kai bendrovės restruktūrizuojamos. Daugiašalėse bendrovėse ar bendrovių grupėse svarbu, kad valstybės narės bendrovėje, kurioje mažinamas etatų skaičius, su darbuotojais taip pat būtų konsultuojamasi ir jie galėtų sėdėti prie derybų stalo. Tuomet, kai bendrovių gruppriima svarbius sprendimus dėl bendrovės ir jos darbuotojų ateities, bendrovės darbuotojai valstybėje narėje, kurioje vyksta restruktūrizavimas, privalo būti informuojami ir turėti galimybę dalyvauti ir daryti įtaką priimant sprendimus.
Iki šiol Europos bendrija finansinę paramą teiktik toms bendrovėms, kurios vykdrestruktūrizavimą. Aš manau, kad šią paramą reikia teikti ir dėl etatų mažinimo atleistiems darbuotojams.
Stephen Hughes
Gerb. pirmininke, pirmiausia labai dėkoju pranešėjui. Nors pakeitimai, kuriems buvo pritarta komitete, buvo ne tai, ko buvo norima (tiesą sakant, jis nenorėjo jokių pakeitimų), vis dėlto buvo apginta komiteto pozicija per derybas, kurios sudarsąlygas per pirmąjį svarstymą pasiekti susitarimą.
Labai dėkoju ir J. Cremersui - šešėliniam pranešėjui, kuris buvo tikrasis susitarimo rengėjas. Trys priedai prie klausimų, dėl kurių sutarsocialiniai partneriai avizoje: dėl poveikio priemonių, daugiašališkumo ir ribos specialiam derybų organui panaikinimo yra savaime svarbūs, bet daugelis iš mūsų, kaip jau sakyta, vis dėlto mano esą šios naujos redakcijos apgauti.
Beveik prieš dešimt metų mums buvo pažadėta išsamiai persvarstyti šią direktyvą. Reikia atkreipti dėmesį į kitus didelius trūkumus, todėl primygtinai reikalaujame, kad Komisija per kitą kadenciją pasiūlytų išsamiai persvarstyti direktyvą.
Kitas didelį susirūpinimą keliantis klausimas, susijęs su šios naujos redakcijos nagrinėjimu, buvo perėjimas nuo socialinio dialogo prie teisinių plėtočių. Su socialiniais partneriais buvo konsultuojamasi pagal 139 straipsnį, kol galiausiai jie parodnegebėjimą ar nepasirengimą derėtis dėl pagrindų susitarimo. Bet kai tik mes pradėjome teisėkūros darbą, jie iš tiesų pranešnorį pradėti derybas. Tada jie pritardėl avizos, kuri sutartyse visiškai nepopuliari, bet tai suteikmūsų pranešėjui P. Bushillui-Matthewsui galimybę sugalvoti dingstį derinti priimant avizos turinį, bet ne daugiau.
Užuot skatinusi mūsų darbą, aviza tapo tramdomaisiais marškiniais. 139 ir 138 straipsnių procedūros turi būti visiškai savarankiškos. Negerai, jei viena menkina ar varžo kitą ir tą savarankiškumą turi užtikrinti Komisija. Netgi kai kalbame, leidžiamas panašus perėjimas siekiant pašalinti teisinį pakeitimą, kurio reikalaujame problemai dėl "sužeidimų nuo adatos dūrio" spręsti.
Kartoju: tai pavojinga ir gali tik skatinti socialinių partnerių ir Parlamento piktinimąsi ir nepasitikėjimą. Vis dėlto darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais požiūriu, padaryta pažanga ir aš jai pritariu.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Gerb. pirmininke, įgyvendinant direktyvą, pagal kurią buvo steigiamos Europos darbo tarybos, socialinio dialogo užmezgimo ekonomikoje požiūriu tai buvo didelpažanga. Tai sudargalimybes didinti našumą ir išlaikyti socialinį sutarimą.
Vadovaudamiesi kelių dešimtmečių patirtimi, socialiniai partneriai dabar nustatbūdus, kaip pakeisti direktyvą ir padaryti ją konkretesnę. Derėtų aiškiau nustatyti Darbo direktyvų narių vaidmenį informuojant darbo jėgą ir su ja konsultuojantis. Socialinių partnerių susitarimas ir gera valia bei patikima informacija grindžiamos derybos, ypač krizės laikais, yra itin pageidaujamos. Socialinio dialogo ir siekio rasti sprendimus diskutuojant ir derantis vertbei kitos šalies interesų ir gerovės suvokimo vert- visa tai byloja apie tai, kad reikia paisyti šio dialogo rezultatų. Todėl raginama pripažinti darbdavių organizacijų ir profesinių sąjungų Europos lygmeniu pasiektus susitarimus.
Aš sveikinu pranešėją ir ateityje, tikiuosi, direktyva bus persvarstyta.
Ilda Figueiredo
(PT) Apgailestauju, kad neišnaudojame galimybės visapusiškai ir iš esmės patobulinti direktyvą dėl Europos darbo tarybų. Tai iš tiesų buvo numatyta 2001 m., kai buvo pritarta J. Menrado pranešimui, aš pati tada dalyvavau. Todėl mes primygtinai reikalavome pateikti ir balsuoti dėl kelių pakeitimų, kurie skirti sustiprinti darbuotojų atstovų teises visais atvejais būti informuojamiems ir kad su jais būtų konsultuojamasi, tarp jų ir veto teisę, kai vykdomas restruktūrizavimas ir siekiama perkelti bendroves, ypač daugiašales, kuriose nepaisoma darbuotojų teisių.
Būtų gerai, jei šie pakeitimai būtų priimti, nes jie sustiprintų Europos darbo tarybų direktyvą.
Karin Jöns
(DE) Gerb. pirmininke, aš ir mano frakcija taip pat norėtume daugiau nei, tai kas dabar yra, bet manau, jog vis dėlto pasiekta daug ir Europos lygmeniu susitarimas pasistūmėjo žingsniu į priekį. Viena aišku: ateityje prieš priimant bet kurį sprendimą dėl restruktūrizavimo, apie kurį daugiau nebesužinosime iš laikraščių, bus privalu informuoti ir konsultuotis su Europos darbo tarybomis; tai svarbus klausimas.
Tačiau Komisijai norėčiau pasakyti labai aiškiai: daugiau nevalia leisti vykti chaosui, kai sprendžiame, kas iš tiesų derasi. Privalu socialinį dialogą aiškiai atskirti nuo Europos Parlamento. Kartais manėme, kad šių rūmų teisės anuliuojamos. Nevalia, kad taip būtų ir ateityje
Valérie Létard
einanti Tarybos pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, nauja Europos darbo tarybų direktyvos redakcija - tai gera žinia.
Ji rodo, kad socialinEuropa daro pažangą ir kad ši pažanga galima, kai gerinamos Europos darbuotojų teisės į informavimą ir konsultavimąsi su jais. Taip pat matyti, koks vertingas yra socialinių partnerių įnašas. Be jo mes tikrai tokio rezultato nebūtume pasiekę. Pagaliau jis rodo trijų institucijų - Komisijos, Parlamento ir Tarybos - darbo kokybę ir bendradarbiavimą, nes jei Parlamentas taip nuspręs rytoj, susitarimą būsime pasiekę per pirmąjį svarstymą, ir tuo tik džiaugsimės.
Jei taip bus, esu jums dėkinga, gerb. pirmininke.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pažangą sunku pasiekti, bet galima. Manau, kad tai įrodo direktyvos projekto dėl darbo tarybų istorija. Šis kelias nebuvo lengvas ir norėčiau ypač pabrėžti socialinių partnerių, pranešėjo P. Bushillo-Matthewso ir taip pat jo kolegos socialisto demokrato J. Cremerso reikšmę. Mano nuomone, diskusija aiškiai parodė, kad įstatymas parengtas balsuoti, ir taip pat manau, jog tai tikrai geras pranešimas dėl socialinės Europos.
Philip Bushill-Matthews
pranešėjas. - Gerb. pirmininke, kaip kolegos žino, aš tvirtai tikiu socialiniu dialogu ir darbo tarybomis ir džiaugiuosi, kad susitarimas buvo pasiektas per pirmąjį svarstymą, visiems socialiniams partneriams turėsiantį užtikrinti teisinį tikrumą.
Manau, kad susitarimą būtume pasiekę per pirmąjį svarstymą, net jei šios konkrečios procedūros ir nebūtų buvę. Kadangi Stephen Hughes nusprendpateikti gana iškreiptą vaizdą to, kaip susitarimas buvo pasiektas, aš tiesiog norėčiau ištaisyti tai, kad rezultatai parodytų, kaip mes pasiekėme tai, ką turime. Socialiniai partneriai visų mūsų aiškiai prašneteikti jokių pakeitimų ir profesinės sąjungos tikrai man patvirtino kad į tai, kas su tuo susiję, kitos frakcijos neabejotinai atsižvelgtų. Aš nesitikėjau ir nežinojauto, kad kol mūsų frakcija buvo raginama neteikti jokių pakeitimų, pakeitimus teikti iš tiesų buvo raginami socialistai. Todėl komitete praradome pusiausvyrą. Jei pirmiausia būtume atėję į Parlamentą ir jei pirmiau mūsų kolegos būtų turėję apsvarstyti klausimą, manau būtume pasiekę susitarimą, bet jis būtų šiek tiek kitoks.
Tai pasakęs, norėčiau kolegas nuraminti: nesiūlau griauti turimo susitarimo. Svarbu, kad susitarimas yra, ir esu tikras, kad rytoj jis bus priimtas. Tačiau nepaprastai ironiška, kad darbuotojo ir darbdavio tarpusavio pasitikėjimo klausimu ir abiejų pramonės šalių sutarimo ir bendradarbiavimo klausimu, vienas iš socialinių partnerių tai gali panorėti spręsti visiškai kitaip.
Viliuosi, kad tai bus atskira dalis, nes socialinis dialogas turi vykti esant apibusiam pasitikėjimui. Tačiau šįkart šiuo atžvilgiu buvo žingsnis atgal, tikiuosi, kad daugiau tai niekada nepasikartos.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks trečiadienį.
