Prezentarea de către Consiliu a proiectului de buget general - Exerciţiul 2010 (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este prezentarea proiectului de buget general aferent exerciţiului financiar 2010 de către Consiliu.
Hans Lindblad
Domnule Preşedinte, este un privilegiu imens pentru mine să fiu prezent aici astăzi. Acest lucru mă onorează şi mă bucur că mi s-a oferit posibilitatea de a vă prezenta proiectul de buget general al Consiliului.
Europa se confruntă cu provocări considerabile. Situaţia economică părea mult mai îngrijorătoare în urmă cu şase luni, dar acum pare să se fi stabilizat. Scenariul de risc este mai echilibrat şi a fost redus riscul accentuării căderii într-o spirală descendentă.
Totuşi, ne confruntăm cu probleme importante reprezentate de creşterea şomajului, a deficitelor bugetare şi a datoriilor. Având în vedere aceste considerente, este extrem de necesar să menţinem finanţele publice care sunt durabile pe termen lung. Multe ţări au de străbătut un drum lung pentru a-şi echilibra finanţele publice.
Datele demografice vor exercita o presiune imensă asupra finanţelor publice. Provocările legate de climă cărora trebuie să le facem faţă vor necesita resurse noi şi redistribuirea resurselor existente. În general, aceasta înseamnă, după părerea noastră, că bugetul asupra căruia vom conveni trebuie să reflecte un grad ridicat de restricţie pentru a lăsa loc nevoilor viitoare, punând accent pe valoarea adăugată europeană şi investiţiile europene care, pe termen scurt, pot să ne scoată din criza economică şi, pe termen lung, pot, de asemenea, consolida competitivitatea noastră.
Proiectul Consiliului, care a fost adoptat în unanimitate, tratează aceste provocări şi contribuie la rezolvarea lor. Este un buget disciplinat şi solid din punct de vedere al finanţelor statului. Va promova cercetarea, educaţia, competitivitatea, inovarea şi construirea infrastructurilor şi va promova coeziunea. Proiectul Consiliului conţine şi măsurile de protecţie pentru a face faţă evenimentelor neprevăzute.
Logica care stă la baza proiectului nostru de buget general este destul de simplă. Dacă dorim să stimulăm dezvoltarea, ocuparea forţei de muncă şi prosperitatea, cărţile de specialitate spun că trebuie să urmăm o politică durabilă, credibilă şi prudentă, dar cu investiţii în educaţie, cercetare şi infrastructură şi în eliminarea diferenţelor uriaşe de la nivelul salariilor din cadrul UE. Exact acest lucru am încercat să facem.
Proiectul Consiliului este echilibrat, dar este şi ambiţios. În comparaţie cu bugetul aferent exerciţiului financiar 2009, angajamentele noastre au crescut cu 1,1% şi creditele de plată cu aproape 4%. Proiectul pe care l-am întocmit şi acordul pe care dorim să îl atingem trebuie să îndeplinească următoarele cerinţe fundamentale, care au fost, de asemenea, aplicate în timpul primei lecturi a Consiliului. Bugetul trebuie să garanteze că diversele priorităţi politice ale UE pentru 2010 sunt finanţate adecvat. Noi, cetăţenii UE, trebuie să putem reacţiona rapid la provocările care ni se pregătesc. Trebuie să se pună accent pe asigurarea valorii adăugate europene. Sunt necesare o disciplină bugetară şi o gestiune economică solidă. În caz contrar, ne vom afla din nou în imposibilitatea de a lua măsurile treptate pentru echilibrarea finanţelor publice.
Este important să respectăm limitele. UE trebuie să dispună de suficientă flexibilitate pentru a face faţă nevoilor viitoare şi evenimentelor neprevăzute. Este vital ca bugetul UE să aibă limite adecvate. Proiectul de buget general pe care îl propunem reprezintă 138 de miliarde de euro în credite de angajament şi 121 de miliarde de euro în credite de plată. Reducerile operate de Consiliu în privinţa proiectului preliminar de buget prezentat de către Comisie se bazează pe o analiză detaliată a aplicării bugetului, pe previziunile bugetare şi declaraţiile privind activităţile şi noi examinăm capacitatea disponibilă de a pune în aplicare programe şi măsuri. Gradul de aplicare şi capacitatea de absorbţie au reprezentat factorii-cheie ai analizei noastre.
În continuare voi prezenta pe scurt rubricile individuale. Subrubrica 1A, cercetare şi inovaţie, este cel mai important element, iar fondurile adecvate sunt garantate în cadrul proiectului nostru de buget. Alt domeniu către care vor fi direcţionate mai multe resurse este reprezentat de proiectele din sectorul energetic şi din domeniul infrastructurii. Dacă ţinem cont de efectele contabile ale planului de redresare economică, în acest domeniu se înregistrează o creştere de aproximativ 8%. Opt procente! Este vorba de o creştere mare şi, după cum ştiţi cu toţii, finanţarea Planului european de redresare economică va fi unul dintre subiectele pe care va trebui să le discutăm în această toamnă.
La subrubrica 1B, Consiliul a acceptat creditele de angajament propuse de către Comisie. În privinţa plăţilor, Consiliul crede că pot fi făcute anumite reduceri în privinţa proiectului preliminar de buget, dar aş dori să subliniez faptul că, cu toate acestea, proiectul nostru implică o creştere a creditelor de plată de 3,2% în comparaţie cu 2009.
La rubrica 2, Consiliul propune creşteri substanţiale atât ale creditelor de angajament, cât şi ale creditelor de plată în comparaţie cu 2009, cu 4,5% şi respectiv 9,5%, dacă ţinem cont de efectele contabile ale planului de redresare.
Cu privire la rubrica 3, Consiliul a făcut doar câteva rectificări mici ale proiectului preliminar de buget al Comisiei. Pentru politica de migraţie, incluzând Frontex, vor fi disponibile resurse suficiente.
În privinţa rubricii 4, este extrem de important să lăsăm o marjă substanţială a plafonului din această rubrică pentru a putea face faţă nevoilor neprevăzute în cel mai corespunzător mod posibil. În consecinţă, Consiliul a garantat o marjă de aproximativ 310 milioane de euro în prima sa lectură. Acest lucru este justificat mai ales în lumina scrisorii rectificative, care include nevoile suplimentare în acest domeniu. În ceea ce priveşte rezerva pentru ajutorul de urgenţă, Consiliul a acceptat propunerea Comisiei privind creditele de angajament. Politica externă şi de securitate comună devine mai importantă şi, prin urmare, Consiliul va garanta că fondurile adecvate sunt disponibile în acest domeniu.
În ceea ce priveşte administraţia, Consiliul a făcut anumite reduceri cu obiective bine stabilite având în vedere situaţia economică şi caracteristicile fiecărei instituţii. Se urmăreşte să se garanteze că cheltuielile administrative nu cresc mai repede decât inflaţia. Cererile instituţiilor de posturi suplimentare pentru activităţi noi nu au fost acceptate, cu excepţia agenţiilor noi care sunt planificate pentru 2010 şi pentru Frontex.
La reuniunea noastră de conciliere din luna iulie, a fost subliniată încă o dată importanţa efectuării recrutării asociate extinderile din 2004 şi 2007 şi am convenit asupra unei declaraţii comune. Cu aceeaşi ocazie, reprezentanţii noştri au afirmat că sunt dornici să încerce să găsească o abordare comună în privinţa politicii imobiliare a instituţiilor şi organismelor UE. Sunt sigur că se va ajunge la o astfel de declaraţie, din fericire, mai târziu în această toamnă.
Înainte de a încheia, aş dori să menţionez şi să subliniez atmosfera pozitivă care a predominat în timpul reuniunilor noastre cu Parlamentul European. Cred că o cooperare constructivă este singurul mod de a obţine un buget solid.
Algirdas Šemeta
membru al Comisiei. - Dle Preşedinte, sunt încântat de faptul că mi s-a acordat şansa de a mă adresa dumneavoastră în această dimineaţă. Ştiu că primele etape ale acestei proceduri bugetare - în special concilierea din luna iulie - s-au derulat într-o atmosferă pozitivă şi sper că ne vom putea baza pe această cooperare pe parcursul săptămânilor următoare. Încă mai avem un drum lung de parcurs în cadrul procedurilor bugetare pentru 2010 şi mai sunt alte probleme importante de convenit, cum ar fi a doua etapă a planului european de redresare economică, astfel, este crucial ca toate cele trei instituţii să colaboreze strâns.
Dacă ne întoarcem la situaţia prezentă, în urma primei lecturi a Consiliului şi stabilirii a proiectului de buget aferent exerciţiului financiar 2010, Comisia recunoaşte că reducerile propuse de către Consiliu sunt mai puţin drastice decât în anii anteriori. Cu toate acestea, aş dori să subliniez unele probleme aparte. Comisia regretă reducerea efectuată de Consiliu, în valoare de 1,8 miliarde de euro, a creditelor de plată. Proporţional, aceste reduceri sunt mai importante pentru rubricile 1A şi 4 şi au transmis un mesaj negativ în domeniile prioritare ale creşterii numărului de locuri de muncă şi ale rolului internaţional jucat de UE, nu în ultimul rând în ceea ce priveşte asistenţa de preaderare.
Reducerile propuse în ceea ce priveşte alocarea cheltuielilor de sprijin administrativ, a cheltuielilor administrative pentru cercetare şi pentru agenţii sunt deosebit de drastice. În loc să ia în considerare situaţia specifică a fiecărei agenţii, reducerile - cu mici excepţii - au fost generale, fără a ţine seama de etapa dezvoltării sau misiunile agenţiei în cauză. Reducerile cheltuielilor de sprijin administrativ vor împiedica punerea în aplicare a programelor, în special în domeniul cercetării şi pentru acţiunile externe. Sper că, în pregătirea primei sale lecturi, Parlamentul va căuta să remedieze situaţia.
Deşi reducerile de la rubricile 1B şi 2 sunt regretabile, sunt oarecum liniştit de declaraţia propusă de Consiliu asupra plăţilor şi de a doua oportunitate de examinare a nevoilor pentru agricultură în viitoarea scrisoare rectificativă pe care o va prezenta Comisia la sfârşitul lunii octombrie.
Astfel cum s-a anunţat, Comisia a prezentat acum autorităţii bugetare o scrisoare rectificativă prin care solicită actualizarea nevoilor pentru rubrica 4. Elementele-cheie ale acestui aspect: un supliment de 95 de milioane de euro în credite de angajament şi 60 de milioane de euro în credite de plată pentru sprijinirea Autorităţii Palestiniene şi eforturile de reconstrucţie din Gaza; şi nevoia de a lua în considerare stabilirea măsurilor complementare în ceea ce priveşte comerţul de banane în vederea unui posibil acord comercial care va afecta regimul preferenţial al ţărilor producătoare de banane din ACP. De asemenea, a fost acordat un supliment de 50 de milioane de euro sub formă de credite de angajament şi de 20 de milioane de euro sub formă de credite de plată pentru a oferi asistenţă ţărilor în curs de dezvoltare în combaterea schimbărilor climatice, fapt ce ar putea veni în sprijinul promovării unui rezultat reuşit al Conferinţei privind schimbările climatice de la Copenhaga, din luna decembrie.
În cadrul rubricii 5 (Administraţie), cererile Comisiei din cadrul proiectului preliminar de buget au fost deosebit de modeste, propunând o creştere a cheltuielilor administrative ale Comisiei de numai 0,9% în comparaţie cu 2009. În timp ce acest punct a fost admis de către Preşedinţie, introducerea de către Consiliu a unor reduceri suplimentare ale bugetului administrativ al Comisiei este mai degrabă decepţionantă.
În concluzie, sper că Parlamentul European va restitui fondurile reduse de către Consiliu şi sunt încrezător că negocierile în curs dintre cele trei instituţii vor fi constructive şi că vom obţine un rezultat satisfăcător al prezentei proceduri bugetare.
Preşedintele
Vă mulţumesc, dle Šemeta pentru prezentarea poziţiei Comisiei şi, de asemenea, pentru respectarea timpului acordat, ceea ce este foarte important. Doresc să precizez că aceasta este o discuţie iniţială. Acum vom discuta acest subiect în Comisia pentru bugete şi în alte comisii, iar discuţia principală va avea loc peste câteva săptămâni.
László Surján
Voi vorbi în limba mea maternă pentru că sper într-o Europă în care acest act este un drept natural în fiecare parlament, ca să nu mai vorbesc de alte domenii ale vieţii publice. Într-o astfel de Europă nu există nicio lege care să împiedice pe cineva să îşi folosească limba maternă, nici chiar în Slovacia. De asemenea, mă aşteptam ca actuala criză financiară să nu implice numai o reducere a producţiei şi o creştere a şomajului, ci şi să ne ofere o oportunitate de a ameliora bugetul Uniunii Europene prin măsuri de reformă.
Parlamentul şi-a exprimat deja punctul său de vedere în februarie. A fost încurajator acordul exprimat de către Comisia Europeană şi Consiliul European în această privinţă. Din ceea ce ştiu eu despre proiect, afirm cu părere de rău că încercarea de a traduce cuvinte frumoase în limbajul numerelor nu a înregistrat un succes deplin. Este momentul să ne confruntăm cu nemulţumirea generală în ceea ce priveşte bugetul Uniunii Europene. Partea veniturilor bugetare este o sarcină serioasă pentru statele membre, dar suma disponibilă nu este suficientă pentru atingerea obiectivelor acestora. Suntem departe de a obţine o ocupare deplină a forţei de muncă şi de a crea o societate bazată pe cunoaştere. Cheltuim sume mari în agricultură, dar producătorii de lapte, de exemplu, sunt afectaţi de o criză greu de controlat. Cel mai important aspect al cheltuielilor este politica de coeziune, dar diferenţele dintre regiuni cresc în loc să se diminueze.
Cercetătorii născuţi şi instruiţi în Europa lucrează în afara Uniunii Europene. Prin urmare, suntem în urmă şi în ceea ce priveşte inovaţia. Am sperat că această criză ne va oferi şi o oportunitate de a reorganiza totul şi va face bugetul Uniunii Europene mai tangibil şi mai plin de succes pentru cetăţenii săi. De asemenea, am sperat să folosim bugetul nu numai în conformitate cu regulile şi fără nicio alterare, dar şi să analizăm cheltuielile şi să luăm în considerare programele care fac ca banii noştri să aibă succes şi valoare.
Ce putem face acum? Parlamentul se va strădui să creeze bugetul în aşa fel încât mesajul său să fie mai clar cetăţenilor UE. Dorim să punem accent pe aceste chestiuni care ajută la abordarea crizei. Cu acest lucru în minte, prezentăm părerile noastre privind punerea în aplicare a planului de stimulare economică. De asemenea, dorim să abordăm direct provocările pe care le implică schimbările climatice. Ne dorim ca criza financiară să fie abordată în mod eficient, nu numai prin utilizarea câtorva miliarde de euro din planul alocat în acest scop, dar şi prin intermediul fiecărui articol bugetar, astfel încât europenii să realizeze că Uniunea Europeană nu este o cheltuială inutilă, ci un instrument eficient pentru rezolvarea problemelor lor. Îi invit pe colegii mei deputaţi, Consiliul şi Comisia să sprijine acest punct de vedere.
Vladimír Maňka
Domnule Preşedinte, domnule Secretar de Stat, domnule comisar, cu siguranţă, suntem cu toţii de acord cu faptul că în momentul întocmirii bugetului Parlamentului European, trebuie să ne concentrăm asupra principalei noastre misiuni, reprezentată de activitatea legislativă. Aspectele care nu au legătură cu această misiune trebuie excluse din buget, cât mai mult posibil.
Vom discuta forma finală a bugetului astăzi, într-un proces de arbitraj care implică Preşedinţia Parlamentului European şi Comisia pentru bugete. În momentul de faţă, aş dori să mulţumesc reprezentanţilor grupurilor politice. În cadrul şedinţei Comisiei pentru bugete de ieri, aceştia au sprijinit propunerile de reducere a bugetului şi măsurile care vor determina o mai bună utilizare a resurselor financiare.
Ne confruntăm constant cu numeroase deficienţe care ne împiedică să ne folosim resursele într-un mod pe deplin eficient. Un exemplu este siguranţa clădirilor în care au loc aceste dezbateri astăzi. După cum ştiţi, petrecem patru zile pe lună la Strasbourg. În ciuda acestui fapt, existau agenţi de pază la ambele intrări timp de 365 de zile pe an până de curând. Noul Secretar General al Parlamentului European şi colegii săi au descoperit acest lucru şi au pus în aplicare măsuri care ne vor aduce economii anuale de mai mult de 2 milioane de euro.
Un alt exemplu îl constituie rapoartele Curţii de Conturi referitoare la traduceri. Planificarea insuficientă şi comunicarea insuficientă sau o absenţă totală a comunicării cu privire la disponibilitatea resurselor de traducere împiedică folosirea eficientă a acestor resurse. Organizaţia care oferă serviciile de traducere deseori instruieşte traducători externi în mod automat, fără să verifice dacă este disponibilă vreo capacitatea liberă în interiorul organizaţiei.
Din acest motiv, propunem o rezervă de 5 % din resursele alocate traducerii din bugetele diferitelor instituţii. Vom face disponibilă această rezervă atunci când ne vor demonstra că au încercat să folosească pe deplin resursele lor interne. Numai în domeniul traducerilor putem economisi aproximativ 11 milioane de euro anual.
Există multe exemple similare. Multe dintre acestea au un numitor comun: folosesc prea puţin studiile independente în utilizarea resurselor şi organizarea activităţii. Cred că voinţa politică afişată ieri de reprezentanţii diferitelor grupări politice în timpul discuţiilor Comisiei pentru bugete va aduce roade.
Cheltuielile cu achiziţionarea, întreţinerea şi închirierea clădirilor reprezintă unul din principalele elemente ale cheltuielilor administrative ale instituţiilor UE. În trecut, s-au înregistrat diverse cazuri în care instituţiile au achiziţionat sau închiriat o proprietate folosind metode care nu au fost complet eficiente. Curtea de Conturi a evidenţiat faptul că instituţiile nu cooperează în aceste domenii sau chiar nu reuşesc să îşi evalueze propriile politici.
În consecinţă am cerut administraţiei Parlamentului European să redacteze un document strategic pe termen mediu referitor la clădiri. În această privinţă, am dorit să adoptăm o decizie raţională în prima lectură. Există nevoia de a elabora o politică comună privind clădirile, nu numai în Parlamentul European, ci şi în cadrul tuturor instituţiilor şi de a garanta o cooperare mai bună în acest domeniu. Dle Secretar de Stat, sunt încântat că, asemeni nouă, Consiliul a adoptat această chestiune ca obiectiv prioritar şi aş dori să vă mulţumesc în acest sens.
Alain Lamassoure
Dle Preşedinte, permiteţi-mi, în primul rând, să îl felicit pe dl Šemeta pentru confirmarea de ieri a numirii sale în calitate de comisar responsabil cu bugetul.
Suntem convinşi că ne vom bucura de aceleaşi relaţii de calitate cu domnia sa, precum cele pe care le-am stabilit cu predecesorul său, şi îi dorim o carieră politică la fel de strălucitoare ca a dnei Grybauskaitė.
Dle Preşedinte, trecem printr-o perioadă de criză globală, de pregătire pentru evenimente diplomatice majore şi de nesiguranţă instituţională chiar în cadrul Uniunii. Într-o perioadă ca aceasta, Comisia pentru bugete va căuta să adopte o atitudine cooperantă. Astfel cum a declarat raportorul, regretăm reducerile efectuate de Consiliu în ceea ce priveşte propunerile Comisiei, dar, în acelaşi timp, înţelegem că starea finanţelor publice ale statelor membre le împiedică să evolueze în acest an.
Pentru bugetul aferent exerciţiului financiar 2010, după cum s-a declarat, avem obligaţia de a obţine rezultate: şi anume, echilibrarea finanţării secţiunii 2010 a planului de redresare. Ştim că vor fi necesare noi desfăşurări de forţe, dar acestea nu trebuie să se concentreze asupra altor priorităţi politice stabilite anterior împreună de Parlament şi de Consiliu.
După 2010, Parlamentul va spera să întreprindă activitatea în comun cu Comisia, Consiliul, preşedinţia suedeză şi viitoarea preşedinţie spaniolă privind trei chestiuni majore pentru viitor.
Dacă, desigur, lucrurile ies aşa cum sperăm în Irlanda, prima chestiune va fi aplicarea procedurii, a metodelor de planificare şi de lucru necesare aplicării Tratatului de la Lisabona.
A doua chestiune va fi revizuirea intermediară a perspectivei financiare. Între decizia comună privind cadrul financiar multianual luată în mai 2006 şi momentul de faţă, a fost criza financiară, au fost presiuni foarte mari asupra preţului energiei, materialelor brute şi chiar produselor alimentare şi negocierile privind schimbările climatice. De asemenea, a fost - îmi pare rău să spun - eşecul Strategiei de la Lisabona, astfel cum se poate vedea clar în prezent. Prin urmare, avem nevoie de o revizuire detaliată a orientărilor noastre multianuale. Aceasta va fi prima misiune a noii Comisii.
În cele din urmă, cea de-a treia şi ultima chestiune va fi reforma resurselor care alcătuiesc bugetul european. Ştiam dinainte de criză că niciun stat membru nu mai dorea să plătească pentru cheltuielile Europei. De la începutul crizei, niciun stat membru nu mai poate plăti pentru aceste cheltuieli. Contribuţia noastră financiară la redresarea economică va reprezenta abia 0,03% din PIB-ul Uniunii.
Suntem perfect conştienţi de dificultatea extremă a problemei, dar Parlamentul European a început să lucreze în acest sens în urmă cu patru ani cu parlamentele naţionale şi intenţionează să se pună în poziţia de a propune unele domenii de activitate în vederea lansării dezbaterii anul viitor.
Hans Lindblad
Dle Preşedinte, Comisia şi Parlamentul European ne-au informat că vom avea multe probleme dificile de abordat în această toamnă. Sperăm că vor exista şi câteva probleme mai simple de abordat. Una dintre cele mai dificile probleme va fi planul de redresare şi modalitatea de finanţare a acestuia. În acelaşi timp, sunt foarte optimist că vom reuşi. Ştiu că vom reuşi. Nu există nicio alternativă.
O altă problemă cu care ne confruntăm, atât pe termen scurt, cât şi pe termen lung, este reprezentată, desigur, de climă şi finanţarea politicii privind încălzirea climei.
În cele din urmă, aş dori să profit de ocazie pentru a vă mulţumi pentru ocazia oferită de a lua cuvântul aici, astăzi.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Aş dori să îl felicit pe domnule comisar pentru numirea sa. Domnule comisar, comisarii din Lituania vor avea cariere strălucitoare. Vă dorim mult succes, atât în Comisie, cât şi în viitor. Predecesorul dumneavoastră este astăzi şeful de stat în Lituania.
