3. Burma
Elnök
A következő napirendi pont a Burmával kapcsolatos hat állásfoglalásra irányuló indítványról szóló vita.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Elnök úr, a burmai katonai junta nem tartotta be a nemzetközi közösségnek az ún. "sáfrány forradalmat” követően tett ígéreteit, és kudarcot vallott a társadalom helyzetének javításában is, amelynek tagjai lázonganak és legitim jogaikat követelik. Az idén szeptemberben tartott nagyszabású tüntetések brutális elnyomása és a tömeges bebörtönzések nem tudják eltiporni a demokráciát és a fejlődést.
Burmának el kell mozdulnia a demokratikus elvek betartásának irányába, és garantálnia kell a szólásszabadságot, az egyesülési és gyülekezési szabadságot, a többpárti rendszert és a politikai foglyok szabadon engedését. Továbbá független igazságszolgáltatást kell létrehoznia, és véget kell vetnie az etnikai tisztogatásoknak. Ennek érdekében nagyobb szerepvállalásra van szükség az Egyesült Nemzetek és főtitkára, a Nemzetközi Vöröskereszt, az Európai Bizottság, valamint a burmai hatóságokra befolyással bíró országok kormányainak részéről. A Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportjának nevében, akiknek nevében szót kértem, valamint a szerzők nevében szeretném támogatni ezt az állásfoglalást, amelyet a képviselők figyelmébe ajánlok.
Marios Matsakis
szerző. - Elnök úr, az elmúlt két év során ez az Európai Parlament hatodik Burmával kapcsolatos állásfoglalása, de úgy tűnik, hogy a szörnyűséges burmai katonai junta egyáltalán nem vesz tudomást arról, hogy az EU mit gondol vagy mond. Eközben az egyszerű burmai polgárok továbbra is szenvednek az elnyomástól, az üldöztetéstől és a szegénységtől, amelyek mind az országot uraló, esztelen katonai rezsim brutális, anakronisztikus és szégyenletes magatartásából fakadnak. A diktátorok persze polgáraik szenvedése árán tovább gazdagszanak és élik fényűző életüket.
Szemmel látható, hogy az állásfoglalásoknak csekély hatásuk van ezekre a katonai bűnözőkre, és ennek, úgy vélem, legjelentősebb oka az, hogy az olyan országok, mint Kína, India és Oroszország gazdaságilag és politikailag továbbra is támogatják Burmát. Úgy tűnik számomra, hogy figyelmünket most nem is közvetlenül Burmára kellene irányítanunk, hanem erre a három másik országra. Világossá kellene tenni számukra, hogy fel kell hagyniuk a kegyetlen és esztelen burmai tábornokok támogatásával, különben az EU-hoz fűződő viszonyuk komoly és visszafordíthatatlan károkat fog szenvedni.
Józef Pinior
szerző. - (PL) Elnök úr, Burma már-már állandó vitatémává vált ebben a Házban. Az Európai Parlament minden egyes strasbourgi ülésén visszatérünk a burmai helyzetre.
A közelgő ASEM csúcstalálkozó jó alkalmat kínál a francia soros elnökség által képviselt Európai Unió számára, hogy néhány alapvető gondolatot vessen fel a burmai hatóságoknak. Az első kérdés a politikai foglyok szabadon bocsátása. Az Amnesty International szerint jelenleg 2100 politikai fogoly van Burmában. A második pont, hogy szűnjön meg a börtönben fogva tartottak kínzása. Burmában jelenleg folyamatosan fennáll a kínzás veszélye. A harmadik pont, hogy a burmai hadseregnek professzionálisan kell eljárnia. Tiszteletben kell tartania az emberi jogokat, amikor katonailag lép fel az etnikai kisebbségek, jelen esetben mindenekelőtt a karen nép ellen. Az Európai Unió nem tűrheti a polgárok elleni erőszakot és az emberiségellenes bűntetteket.
Végezetül, az Európai Unió politikájának kézzelfogható eredményekkel kell járnia. Mérlegelnünk kell, hogy a szankciók Burma vezetőit vagy polgárait sújtják-e leginkább. Bölcs stratégiát kell választanunk. Az Európai Uniónak felül kell vizsgálnia a Burmával szembeni szankciókkal kapcsolatos politikáját. Ezért egyrészt ragaszkodnunk kell az emberi jogok és a demokratikus szabadságok tiszteletben tartásához, másrészt a nemzetközi közösségnek hatékony politikát kell folytatnia Burmával szemben.
Raül Romeva i Rueda
szerző. - (ES) Elnök úr, a holnap Pekingben megrendezésre kerülő Ázsia-Európa Találkozó (ASEM) kiváló alkalmat kínál az Európai Unió részéről jelen lévő állam- és kormányfőknek arra, hogy ismételten felhívják a figyelmet az emberi jogok aggasztó helyzetére Burmában.
Amint azt az Amnesty International levelében már kérte, nagyon is helyénvaló lenne, ha a Tanács soros elnöke, Nicolas Sarkozy az ASEM társelnökeként kifejezné Európának a több mint 2100 politikai fogollyal kapcsolatos mély aggodalmát és azonnali szabadon bocsátásukat kérné.
További aggodalomra ad okot a karen lakosság ellen folyó katonai offenzíva az ország keleti részében, ahol az elmúlt évtized legnagyobb szabású hadműveletére került sor. Az offenzíva közvetlenül a polgári lakosságot célozza, s ennek következményeként 150 000 embernek kellett elhagynia lakhelyét. 2006 júniusában az Amnesty International bebizonyította, hogy ez az eljárás valóban az emberiség ellen elkövetett bűntettek közé sorolható.
Továbbá a Burma Campaign Spain, a Burma Campaign International és mások kérése nyomán az alapvető politikai problémák most először az Egyesült Nemzetek főtitkárának decemberre tervezett látogatása idején kerülnek majd megvitatásra. A főtitkár a Nargis ciklont követően, amely az év korábbi részében sújtott le Burmára, nemrégiben két alkalommal is az országba látogatott.
Egészen biztosan nem tapasztalhattunk még ilyen széles körű - látszólagos - egyetértést európaiak és ázsiaiak között arra nézve, hogy erőiket egyesítve nyomást gyakoroljanak a rezsimre annak érdekében, hogy engedjenek szabadon minden politikai foglyot. Ezért is olyan kulcsfontosságú a holnap kezdődő találkozó.
Sajnálatos, hogy az ENSZ ilyen sokáig figyelmen kívül hagyta, illetve néha elhitte a rezsim hazugságait, amit az a tény is jól mutat, hogy az ENSZ-küldöttek 37 látogatását követően sem tapasztalható jelentős előrelépés.
Ezért csatlakozom azokhoz, akik arra szólítják fel az európai állam- és kormányfőket - köztük nyilvánvalóan a spanyol miniszterelnököt, José Luis Rodríguez Zapaterót is -, valamint az Egyesült Nemzeteket, hogy bizonyítsák, hogy valóban támogatják a változást Burmában. Ezért is nagyon fontos, hogy követeljék a fogvatartottak azonnali szabadon bocsátását.
Nem szabad a holnap nyíló lehetőséget elszalasztani, és az állam- és kormányfőknek az elvárásoknak megfelelően kell fellépniük.
Bízom abban, hogy az állam- és kormányfők, legfőképpen Sarkozy elnök úr, képesek lesz felnőni a feladathoz, kiváltképpen tudatában lesznek a helyzet súlyosságának és annak megfelelően fognak eljárni. Ha az Európai Unió valóban hiteles politikai szereplővé kíván válni és olyan külpolitikát kíván követni, amelynek alapját az emberi jogok védelme és előremozdítása képezi, és ha nem akar úgy tűnni, mint már oly sokszor, mintha csupán olyan nagy vállalatok gazdasági érdekeit szolgálná ki, mint a Total és a Chevron, akkor itt az alkalom, hogy bizonyítson. Pontosan az ilyen helyzetekben válhatunk hitelessé.
Sok élet függ ezektől a lépésektől.
Colm Burke
szerző. - Elnök úr, holnap lesz 13 éve, hogy igazságtalanul bebörtönözték Aung Szan Szú Dzsí asszonyt, Burma legnagyobb tiszteletnek örvendő politikai foglyát. Az aktuális parlamenti állásfoglalás elítéli folyamatos fogságban tartását és ragaszkodik azonnali szabadon bocsátásához.
Aung Szan Szú Dzsí legutóbbi, öt évig tartó házi őrizetét májusban további egy évvel meghosszabbították. Az 1975-ös burmai államvédelmi törvény 10b cikkének értelmében, ha egy személyt az állam biztonságára és szuverenitására, valamint a nép békéjére nézve veszélyesnek ítélnek, akkor legfeljebb öt évig tartható fogva. Éppen ezért a meghosszabbított fogva tartás nem jogszerű. Szú Dzsít az elmúlt 19 évben több mint 13 éven át tartották fogva ranguni otthonában.
Sajnálatos az a tény is, hogy a politikai foglyok száma Burmában a 2007. szeptemberi "sáfrány forradalom” óta 1300-ról 2100-ra emelkedett. A katonai junta egyértelműen kudarcot vallott abban, hogy betartsa a nemzetközi közösségnek tett erre vonatkozó ígéreteit.
Miközben a veterán újságíró és a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) szervezet főtitkára, U Win Tin és hat másik vezető múlt hónapban történt szabadon bocsátása helyes irányba mutató gesztus volt, további lépésekre van szükség ahhoz, hogy Burmában kiszabaduljanak a politikai másként gondolkodók.
Felszólítom az Egyesült Nemzetek főtitkárát, hogy a fennálló körülményektől függetlenül decemberben látogasson el másodszor is Burmába, és hogy sürgős személyes felhívásban szólítson fel a politikai foglyok szabadon bocsátására és a Nemzeti Liga a Demokráciáért mozgalomnak a 2010-es választások előkészületeibe történő teljes körű bevonására.
Végezetül felszólítom a Kínában holnap, Szú Dzsí asszony őrizetbe vételének 13. évfordulóján kezdődő ASEM csúcstalálkozón részt vevő vezetőket, hogy ismerjék fel felelősségüket az egyik szomszédos országban zajló folyamatos elnyomással kapcsolatban, és tegyenek ennek megfelelő határozott lépéseket annak érdekében, hogy elítéljék a burmai katonai juntát a politikai másként gondolkodók állandó elnyomásáért.
Esko Seppänen
szerző. - (FI) Elnök úr, biztos úr, Burma nem tartja tiszteletben az emberi jogokat és a polgári szabadságokat. Ahogyan itt már sokan elmondták, nem ez az első alkalom, hogy közös álláspontot fogadunk el a szólásszabadság hiányával, az információáramlás meggátolásával, a gyülekezési szabadság megvonásával, a jogállamiság alapelveinek megsértésével és az ellenzék betiltásával kapcsolatban.
A burmai nemzet legfőbb ellensége saját országának vezetése, amely a hadsereg támogatásával, fegyveres erővel és erőszakkal az állami monopólium ellenőrzése alá kényszeríti a népet. A junta börtöneiben a politikai foglyok száma magasabb, mint valaha. A junta saját népe ellen is dolgozik, amikor megakadályozza a nemzetközi segélyek eljutását a természeti katasztrófa által sújtott területekre. A nemzetközi közösség tehetetlenül nézi, amint a burmaiak saját vezetőik miatt vesztik életüket, mert azok elnyomják őket, ugyanakkor semmit sem tesznek értük.
Állásfoglalásunkban az ASEM találkozóhoz fordulunk annak érdekében, hogy a régió más országai gyakoroljanak nyomást a juntára, hogy mozduljon el a politikai foglyok szabadon engedésének irányába. Természetesen kissé álszentek vagyunk, amikor ehhez ragaszkodunk, hiszen tudjuk, hogy nem Burma az egyetlen ország ebben a régióban, ahol az emberi jogokat sárba tiporják. Képviselőcsoportunk támogatja a közös állásfoglalást.
Filip Kaczmarek
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, biztos úr, egy évvel a buddhista szerzetesek tiltakozásának brutális leverése után a nemzetközi közösség továbbra is megosztott azt illetően, hogyan viselkedjen a világ egyik legelnyomóbb rendszerével szemben. Az Egyesült Államok és Európa szigorúbb szankciókat vezet be és hangosan kinyilvánítja az emberi jogok megsértése feletti felháborodását, amint azt tesszük ma is ebben a teremben. Másrészről Burma szomszédai a régióban - vagyis az ASEAN-országok Kínával, Indiával és Oroszországgal együtt - nem illetik nyílt kritikával a burmai rendszert, arra hivatkozva, hogy nem avatkoznak be az ország belügyeibe. Ezért kívánom támogatni, amit Matsakis úr korábban mondott. Az Európai Bizottságnak határozottabban kell fellépnie és nyíltabban fel kell hoznia ezt a kérdést a Kínával, Oroszországgal és az ASEAN-országokkal folytatott tárgyalásai során.
További nehézséget jelent az ENSZ-szintű intézkedés, amely teljességgel hatástalannak bizonyult. A legutóbbi Közgyűlés előtt áttörést jósoltak Burma kérdését illetően, ez azonban nem történt meg. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak határozottan kell fellépniük annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi szinten több előrelépés történjen a burmai kérdés terén.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
a PSE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, kevesebb mint négy hónap telt el az Európai Parlamentnek a Burmában fennálló drámai belügyi helyzetről szóló utolsó állásfoglalása óta. A hatalmon levő katonai rezsim nem tartotta be egyetlen olyan ígéretét sem, amelyet a tavalyi felkelést követően a nemzetközi közösségnek tett. Ha a helyzet Burmában nem javul, fennáll a veszélye, hogy az ENSZ főtitkára lemondja decemberi látogatását. A politikai foglyok száma kétezerre emelkedett. Még mindig embertelen körülmények között tartják őket és nem biztosítanak számukra orvosi ellátást. Aung Szan Szú Dzsí asszony 17 éve van letartóztatásban. Megkapta már mind a Nobel-, mind a Szaharov-díjat. A burmai rendszer továbbra is korlátozza az alapvető emberi jogokat és szabadságjogokat, köztük a független információforrásokhoz való hozzáférést. A karen kisebbség tagjait a hatóságok üldözik, ezért ők Thaiföldön kerestek menedéket, ahol a nyomor határán tengődnek. Ugyanez igaz a hurrikánok áldozataira is. A rezsim nem engedte eljutni hozzájuk a humanitárius segélyeket, s emiatt jelenleg több ezer saját állampolgára életét fenyegeti éhhalál.
Követelnünk kell a burmai hatóságoktól, hogy szüntessék meg a humanitárius segélyekre vonatkozó valamennyi korlátozást, és hogy az országban állítsák helyre az alapvető szabadságjogokat. Határozott erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az ENSZ főtitkárának burmai látogatására sor kerüljön, és hogy a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) párt részt vehessen a 2010-es választások előkészületeiben. Kínának és Indiának politikai és gazdasági nyomást kell gyakorolnia a rezsimre azáltal, hogy nem nyújt segítséget a burmai hadseregnek. A nemzetközi közösségnek gazdasági szankciókat kell kivetnie, valamint be kell fagyasztania a kormánytagok és a velük kapcsolatban állók pénzeszközeit.
Kathy Sinnott
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, Burma korrupcióba süllyedt. 2000 politikai fogoly van letartóztatásban, a hatóságok megakadályozzák a szabad médiához való hozzáférést és az iparban egyre terjed a rabszolgaság jelensége: az ország népének komoly segítségre van szüksége.
Annak ellenére, hogy az elmúlt 20 évben az ENSZ küldöttei több mint 37 látogatást tettek az országban és e Ház hat állásfoglalást hozott, a katonai junta egyetlen reformot sem hajtott végre. Egyetértek Matsakis úrral abban, hogy nem elég Burmára ujjal mutogatni: Burma támogatóira és fő támogatóira is hatni kell, főként Kínára, amely az ország legerősebb gazdasági és katonai szövetségese. Az idei pekingi nyári olimpiai játékokon mégis egy mosolygó Nicolas Sarkozy képviselte az Európai Tanácsot. Vajon sikerült-e nyomást gyakorolnia Kína mellette álló vezető tisztviselőire az üldözött burmai, szudáni, tibeti és kínai emberek ügyében?
Kiemelten meg kívánom említeni a Burmába áramló segélyekkel való visszaélést, mivel bár még mindig az egyszerű burmai embereket próbáljuk elérni, ezeket a segélyeket mégis gyakran a burmai kormány kegyeltjei kapják meg, hogy magasabb áron újraértékesítsék azokat.
Paulo Casaca
(PT) Elnök úr, biztos úr, holnap lesz a burmai vezető, Aung Szan Szú Dzsí jogtalan bebörtönzésének 13. évfordulója. Alkalmas tehát az idő arra, hogy az Európai Unió és a Tanács soros elnöke, aki az Ázsia-Európa Találkozó miatt jelenleg épp Pekingben tartózkodik, hivatalosan kijelentse, hogy a burmai helyzet elfogadhatatlan, és hogy -- amint már több képviselő is javasolta - mindenekelőtt megfelelő nyomást gyakoroljon Kínára, hogy kövesse az Egyesült Államok 2003-as példáját, és ne legyen hajlandó tovább nyomorúságos, rabszolgai körülmények között előállított ruházati cikkeket importálni. Ezenkívül teljesen egyértelmű és következetes szankciókat kell kivetni. Ha ez megtörténne, azt hiszem, végre némi változást láthatnánk a burmai helyzet terén.
Peter Skinner
Elnök úr, köszönöm a biztos úrnak, hogy meghallgatott minket. Többek között Glenys Kinnock képviselőtársammal együtt régóta várunk arra a napra, amikor a Parlamentben nem kell már olyan állásfoglalásokkal foglalkoznunk, amelyek az emberi jogok helyzetét vizsgálják Burmában és másutt, de úgy tűnik, folyton vissza kell térnünk e kérdésre.
Csak egyetérteni tudok képviselőtársaimmal, hogy amikor szemügyre vesszük az időnként megvalósuló kísérleteket arra, hogy valami változzon Burmában, csak kudarcokkal szembesülünk. Le kell rántanunk a leplet azokról az országokról, amelyek e korrupt rezsimet segítik és a kereskedelem segítségével megpróbálják kihúzni a bajból. Nyilvánosságra hoztuk néhány ilyen ország nevét, de európai szinten még többet kellene tenni, hogy leleplezésük valódi változáshoz vezessen. Burmában olyan változásra van szükség, amely a gyülekezés és az egyesülés szabadságához, a politikai foglyok szabadon bocsátásához és a többpárti demokráciába való teljes átmenethez vezet. Európában megszabadultunk a juntáktól. Most a világnak kell megszabadulnia a burmai juntától.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Elnök úr, ha csak egyetlen ember száll szembe a hatóságokkal, aligha lehet hallani a hangját. Ha azonban a tisztelt Ház minden képviselője felemeli a szavát, és más országokból is csatlakoznak hozzájuk, akkor az elnyomás alatt álló országok ráébrednek, hogy érdemes elmondani az igazságot és szembenézni az elnyomó rezsimekkel. Ráébrednek, hogy erőfeszítéseik végül gyümölcsöt hoznak és moráljuk is megerősödik. Mindazonáltal az is igaz, hogy a puszta szavakon túl konkrét intézkedésekre is szükség van, hogy a junta lássa, nem éri meg a végsőkig kitartani az elnyomás mellett, főként annak a nemzetre és magukra a hatóságokra gyakorolt hatása miatt. Két határozott intézkedést kell tehát meghozni és végigvinni. Meg vagyok róla győződve, hogy az igazság győzedelmeskedni fog, hogy egyre többen mondják majd ki az igazságot Burmában, s ezáltal egyre erősebbek lesznek.
Gerard Batten
Elnök úr, az idei év során korábban már láthattuk, ahogy a burmai kormány nem volt képes megbirkózni az országot sújtó természeti katasztrófa következményeivel. Ha figyelembe vesszük, hogy a katonaság mekkora pénzeket költ saját fenntartására és arra, hogy ilyen erős kézzel tudja irányítani az ország életét, legalább azt el lehetett volna várni, hogy egy humanitárius válság idején képes lesz a saját népe szükségleteinek megfelelni. Nem így történt, éspedig azért nem, mert nincs valódi funkciója azon túl, hogy állandósítani próbálja saját létezését és a markában tartott hatalmat.
Visszautalva arra, amit korábban mondtam Kongóval kapcsolatban, számomra meglepő, hogy a katonai junta milyen sok tagjának van számlája nyugati bankokban és jár bevásárló körutakra Londonba, Párizsba és Rómába. A burmai nép iránti támogatás egyik közvetlen kifejezése az lenne, ha a demokratikus országok nem engednék be őket mindaddig, amíg Burmában nem a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása uralkodik.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Figyelmesen követtem e vitát, és szeretném felhívni a figyelmet két dologra. Úgy vélem, hogy Matsakis úr helyesen emelte ki, hogy a burmai helyzet megoldásához a kulcs Moszkvában, valamint Pekingben és Delhiben keresendő. Nemcsak Burmára kell nagyobb nyomást gyakorolni, hanem ezekre az országokra is. Másodszor, Pinior úr észrevételét nagyon lényegesnek tartom, és teljességgel egyetértek vele abban, hogy meg kell figyelnünk, hogy ez a Burmára nehezedő nyomás és a szankciók milyen hatással vannak a juntára és az egyszerű emberekre. Szeretném megkérni az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyire érintik hátrányosan e lépések a junta intézkedéseit, és mennyire vannak hatással az emberekre. Úgy tűnik nekem, hogy Burmát bátorítani kell, hogy minden lehetséges módon nyisson a világ többi része felé. Csak ekkor lesz képes az ország rálépni a demokrácia felé vezető útra.
Marios Matsakis
Elnök úr, e strasbourgi ülés emberi jogokról folytatott vitájának végéhez közeledve érdemes megjegyezni, hogy az élet kezd visszatérni a normál kerékvágásba: nagyon kevés hűséges és eltökélt képviselőtársam van már csak itt, a Bizottság képviselőivel együtt - köszönjük, hogy a Bizottság mindig elküldi képviselőit e vitákra - és a Tanácsot természetesen nem képviseli senki. Hálásnak kell lennünk, hogy még nem szakadt ránk a plafon. Reméljük, hogy sose fog.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először is szeretném emlékeztetni Önöket, hogy a Bizottság tavaly májusban gyors és alapos választ adott a ciklon jelentette problémára. Humanitárius és élelmiszersegélyt küldtünk a térségbe, és az Unió tagállamaival együtt végigjártuk a polgári védelmi mechanizmus minden lépcsőfokát.
Örülünk, hogy az ASEAN ilyen aktív szerepet vállal a nemzetközi erőfeszítések koordinálásában. A Bizottság finanszírozta az ASEAN, az ENSZ és a burmai kormány által közösen megvalósított szükségletértékelés legnagyobb részét. A humanitárius vészhelyzet még nem múlt el, de most a helyreállítással is foglalkoznunk kell. Egész idő alatt a legfigyelemreméltóbb a polgárok, a helyi nem kormányzati szervezetek és a mianmari Vöröskereszt részéről megnyilvánuló hatalmas mértékű szolidaritás volt. Ez világosan jelzi, hogy a civil társadalomról történő lemondás nem lehet választási lehetőség.
A következő problémák várnak még megoldásra:
Először is csökkenteni kell a burmai nép elszigeteltségét. A civil társadalmat meg kell erősíteni. A Bizottság az egyik házigazdája annak a mianmari civil társadalom szerepét tárgyaló konferenciának, amely október 29-én kerül majd megrendezésre Brüsszelben.
Másodszor, a burmai kormánnyal való kommunikáció valamennyi lehetséges csatornáját nyitva kell tartani. Az ASEM csúcstalálkozón - amelyre október 26-án kerül sor Pekingben - várhatóan beszédet tart majd Barroso elnök úr. Ráadásul a Bizottság jó munkakapcsolatokat alakított ki az egészségügyi, oktatási és megélhetési kérdésekért felelős szakminisztériumokkal.
Harmadszor, meg kell tartanunk és erősítenünk kell az ENSZ szerepét, mint mozgató erőt. Az ENSZ-főtitkár és az ENSZ különmegbízottja, Ibrahim Gambari támogatása nem helyettesíthető mással. A Bizottság határozottan támogatja az emberi jogok burmai helyzetével foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Tomás Ojea Quintana erőfeszítéseit.
A nemzeti megbékülés széles körű párbeszédet igényel. Ez nem valósulhat meg addig, amíg politikai szereplők börtönben vagy házi őrizetben vannak. Továbbra is követeljük, hogy engedjék szabadon az összes politikai foglyot. A Bizottság támogatja az ILO arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a katonai és infrastrukturális programokban véget vessen a kényszermunka alkalmazásának.
A Bizottság minden rendelkezésére álló csatornát felhasznál arra, hogy hangot adjon a kényszermunkával és az alapvető szabadságjogok tiszteletben nem tartásával kapcsolatos aggodalmainak. Mianmar népe megérdemli a figyelmünket és segítségünket, és a Bizottság továbbra is megtesz mindent, ami hatalmában áll.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Sebastian Valentin Bodu  
írásban. - (RO) Az Európai Parlamentnek az emberiség elleni bűncselekmények miatt egységesen el kell ítélnie Mianmart, ahol a helyzet tragikussá vált. Köztiszteletnek örvendő nem kormányzati szervezetek jelentései szerint az elmúlt hat hónap során mintegy 70 000 polgári lakos kényszerült otthona elhagyására, hogy így próbáljon meg elmenekülni a katonai junta rendszeres túlkapásai elől.
Mianmarban mintegy 50 éve van katonai diktatúra, és elítéljük azt, hogy az ottani lakosok közel fél évszázada nem folytathatnak normális életet.
A Mianmarban tapasztalt üldözés, kínzás, kényszermunka, a földek elkobzásának és a szabad mozgáshoz való jog korlátozásának szintje láttán a hatóságok könnyedén vádolhatók emberiség elleni bűncselekmények elkövetésével.
Az Európai Parlament, mint az emberi jogok tiszteletben tartását alapelvének tekintő intézmény képviselőjeként úgy gondolom, hogy a mianmari hatóságoknak nyilvánosan a tudomására kell hozni, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása az országok gazdasági jólétének alapja. Az összes politikai fogoly, közülük elsőként a Nobel-békedíjas Aung Szan Szú Dzsí szabadon bocsátása szimbolikus cselekedet lenne a mianmari hatóságok részéről, jelezné, hogy nyitottak a nemzetközi párbeszédre és nem áll szándékukban teljesen elszigetelődni a világ többi részétől.
Jules Maaten  
írásban. - (NL) A közelgő pekingi ASEM csúcstalálkozó idején, 2008. október 24-én a burmai ellenzék vezetője, a Nobel-békedíjas Aung Szan Szú Dzsí pontosan 13 éve lesz őrizetben. Az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun bejelentette, hogy decemberben Burmába kíván látogatni, de jelezte, hogy csak akkor tesz így, ha az országban jelentős előrelépés történik a politikai és emberi jogok helyzete terén. Ha ez nem következik be, a főtitkár kénytelen lesz elhalasztani látogatását. A közelgő ASEM csúcstalálkozó tökéletes lehetőség arra, hogy intenzív nyomást gyakoroljanak Burmára, hogy haladéktalanul teljesítse az ENSZ feltételeit és ezáltal tegye lehetővé Ban Ki Mun látogatását.
