Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
Az eljárási szabályzat 144. cikke alapján a következő napirendi pont az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Timothy Kirkhope
Elnök úr, nagyra értékeljük a kedves szavait Nicholas Bethelről. Két héttel ezelőtti halála rengeteg részvétnyilvánítást váltott ki a politikai paletta minden részéről. Mivel az emberi jogokat tárgyaljuk, egy olyan dolgot, ami ránk nehezedik és mindig is nehezedett, emlékeznünk kell az ő óriási erőfeszítéseire. Emlékszünk, és büszkék vagyunk a Schuman-díj elnyerésére 2003-ban, amikor rossz egészségi állapota ellenére egy megindító és meggyőző beszédet tartott a képviselőcsoportunk tagjainak. Sokak számára Nelson Mandela és Andrej Szaharov ügye melletti síkra szállása olyasmit jelentett, amit nem szabad elfelednünk.
Elena Bonner, Andrej Szaharov özvegye, néhány napja levelet írt Nicholas Bethel családjának, amelyben elismerte, hogy Lord Bethel segítsége nélkül Szaharov és sok más, az akkori Szovjetunióban lévő disszidens ügyét - és az elnyomó rezsim valódi természetét - nem ismerték volna megfelelően a külvilágban.
A brit konzervatív küldöttség nevében büszke vagyok, hogy leróhatom tiszteletemet egy bátor embernek. Azok közülünk, akik csütörtökön ott voltak a temetésén Londonban, látták és hallották a mérhetetlen büszkeséget és szeretetet, amellyel sok barátja és kollégája a politika világán kívül és belül tekintett reá. Gondolataink és imáink a családjával vannak most.
Kiváltság volt számomra és sok képviselőtársam számára ebben a Parlamentben vele, egy ilyen kiváló és humánus emberrel dolgozni.
(Taps)
Marianne Mikko
(ET) Hölgyeim és uraim, Oroszország számos módon jelezte, hogy nézőpontja szerint hol kellene húzódnia az Európai Unió határainak.
Augusztus óta szülőföldemen, Észtországban autók végtelen sora áll a narvai határátkelőnél. A legrosszabb napokon több mint 100 órába telik átkelni a határon, ahol több mint 400 teherautó áll sorban. A helyzet az Oroszország és Lettország közti határon még rosszabb.
A Kreml beleegyezett, hogy megbeszélést kezdeményezzen a témában november 16-án Moszkvában, de addig még két hónap van hátra.
Bátorítani szeretném az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy foglalkozzon a kérdéssel sokkal korábban, a következő, Portugáliában tartandó csúcstalálkozón, egy hónap múlva, október 26-án.
Úgy tűnik, hogy a feleknek kitűnő alkalmuk nyílik a kapcsolatok javítására azáltal, hogy figyelmüket gyakorlati kérdésekre irányítják, mint amilyen például a problémamentes határátkelés.
Az áruk szabad mozgása Európa egyik alapvető szabadsága. Oroszország, amely a WTO tagjává kíván válni, nem engedheti meg magának, hogy így viselkedjen. Elvégre a mi Uniónk támogatását is akarja.
Marco Pannella
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, 1985. október 30-án Altiero Spinelli, attól tartva, hogy a nemzetek Európája - nem pedig az európai nemzet - nagyon gyorsan aláásná az Európai Parlament 1984-es reformját, ránk bízta, erre a Házra, az európai forradalom folytatásának feladatát. Szeretnék tőle idézni, hogy mit mondott december 31-én: "Az Európai Parlament bírálhatja a Bizottságot, felvetheti annak elmozdítását, elutasíthatja a költségvetést, megszavazhat egy a Tanácsétól eltérő költségvetést, de az Európai Parlamentnek elsősorban a Tanácsnak kell benyújtania véleményeit. E vélemények nélkül a Tanács nem tud döntéseket hozni”. Spinelli, aki a témában több tucat ülést szervezett különböző európai országokban, azt a következtetést vonta le, hogy "az Európai Parlamentben meg kell, hogy legyen a bátorság, hogy a véleménye alátámasztása érdekében odacsapjon.”
Elnök úr, egy új struktúra, Európa új szervezetének kialakítása céljából inkább a harcias utat választottuk a parlamentáris helyett. Úgy tűnik, a közvélemény-kutatások megmutatják számunkra, hogy Európa polgárai mit gondolnak minderről, és a nemzetek bürokratikus Európájáról, amely nem az európai nemzet.
Elnök
Tisztában vagyunk az Ön forradalmi lelkesedésével, Pannella úr. Mégis tartani kell magunkat a szabályzathoz, amely egyperces beszédre ad lehetőséget. Ön majdnem két percig beszélt.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Elnök úr, Lengyelország egyik katolikus felsőoktatási intézménye jelenleg európai uniós támogatásra pályázik. Az országunk történelmében a katolikus vallás fontos szerepet játszott a szabadságért folytatott harcban a kommunizmus alatt, és általánosságban is a demokrácia fejlődését képviselte. Hasonlíthatnánk a szocializmus által betöltött szerephez Franco Spanyolországában. A lengyel katolicizmus soha semmi kárt nem okozott a zsidóknak. Mégis, úgy hallottam, hogy a zsidók megpróbálják meggátolni ezt a támogatást és már megkeresték az Európai Bizottság elnökét. Ez beavatkozás a lengyel ügyekbe, és sérti az Európával kapcsolatos lengyel nemzeti érzékenységet, a lengyel nemzetet és vallást. Az Európai Uniónak bíznia kellene a lengyelekben, és nem meghajolni a lobbicsoportok nyomása alatt.
Milan Horáček
(DE) Elnök úr, Angela Merkel tegnap a kancellári hivatalában fogadta a Dalai Lámát. Kína, a Dalai Lámát a nemzetközi szinten elszigetelő stratégiájának értelmében arra kérte Merkelt, hogy ne találkozzon vele. Peking korábban számos más alkalommal felszólította a szövetségi kormányt, hogy tagadja meg a Láma belépési engedélyét. Ez a szégyentelen beavatkozás még figyelemreméltóbb, ha arra gondolunk, hogy jövőre Kína akarja az olimpiai játékok barátságos házigazdáját játszani. Ezt a fajta pimasz nyomásgyakorlási kísérletet tapasztalhattuk nem csak a tibetiekkel, hanem általában az emberi jogokkal kapcsolatban is. Ezért támogatom a kínai jelöltet az idei Szaharov-díjra. Komolyan szeretném tudni, hogy mire számíthatunk még az elkövetkező évben, és még minek kell történnie, mielőtt Európa abbahagyja az értékrendjének mindennapi eladását a gazdasági érdekekért cserébe. Ez teszi Merkel asszony tegnapi cselekedetét még bátorítóbbá!
(Taps)
Pedro Guerreiro
(PT) - Szeretném megragadni a lehetőséget, hogy kifejezzem szolidaritásunkat a fegyveres erők tagjait képviselő szervezetek katonái és vezetői felé, akiket fegyelmi eljárás alá vontak az ilyen szövetségekben való részvételük miatt, hogy gyakorolták és támogatták a portugál fegyveres erők tagjainak törvényes jogait, különösképpen a szociális és szakmai ügyek széles körében, amelyeket ezek a szövetségek javítani igyekeznek, mivel ez szükséges a katonai élet méltóságának javításához.
Befejezésképpen szeretném emlékeztetni önöket az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2006. április 11-i ajánlására a fegyveres erők tagjainak emberi jogairól, amely kimondja, hogy a fegyveres erők tagjai egyenruhás polgárok, akiknek ugyanazokat az alapvető szabadságokat - beleértve az emberi jogokról szóló európai egyezményben és az Európai Szociális Chartában meghatározottakat is -, jogaiknak és méltóságuknak pedig ugyanolyan védelmét kell élvezniük, mint bármely más polgárnak.
Bernard Wojciechowski
Augusztusban az Európai Parlament elnöke részt vett a német Landsmannschaft kongresszuson. A döntése, hogy támogatja ezt a szervezetet, példa arra, hogy az elnök nem képes semlegesen cselekedni, amikor saját országa is érdekelt a történelem átírásában.
Az ilyen szervezetek és a félrevezetett támogatóik miatt a németek valószínűleg elhihetik azt a hazugságot, hogy Lengyelország bűnt követett el azzal, hogy elfogadta a nagyhatalmaktól a történelmileg lengyel Odera és Nysa-menti nyugati felségterületeket. Egy lengyel politikus egyszer azt írta, hogy a Potsdami Szerződés angolszász aláírói egy olyan megoldást javasoltak, amely szerint a nyugati felségterületeket a keleti felségterületek elvesztése miatti kompenzációként ítélték nekünk. A lengyel nemzet elutasította ezt a megoldást, és nem kezeli ezeket a területeket úgy, mint Oroszország kompenzációját szülőföldünk keleti részéért. Nemzetünk úgy hiszi, hogy a nyugati területek a németek által elkövetett bűntettek miatti bűntudat kompenzációja, olyan kompenzáció, amelynek semmi köze Lvivhez és Vilniushoz.
A Parlamentnek, egy 27 nemzetet képviselő intézménynek az elnökétől elvárt, hogy objektivitást mutasson, és a közös érdekeket képviselje. Ha az elnök úrnak problémája van ezzel, akkor maradjon csöndben. Európának nincs szüksége több érzelgő, moralizáló túlbuzgó vallásos személyre, akik békéről és együttműködésről beszélnek.
Elnök
Wojciechowski úr, mivel Ön személyesen engem szólított meg, hadd mondjam el Önnek, hogy az Európai Unió elvei a dolgok együttes megbeszélésén, párbeszéd lefolytatásán alapulnak. A beszédemben megbékélésről beszéltem, és Lengyelországban senki nem kritizálhatta a beszédem egyetlen mondatát sem, mert a beszéd megbékélésről szólt, és az Ön nézetei is megjelennek benne. Meg kell mondanom, nem értem, hogy hogyan kritizálhatja a párbeszéd tényét és a meggyőzésre tett erőfeszítéseket. Arra kérem, hogy legyen elfogulatlan és vegye ki a részét abból, hogy megbékélést hozzunk létre Európában!
(Taps)
Martin Schulz
(DE) Elnök úr, kifejezetten ügyrendi szempontból sajnálom, hogy éppen most válaszolt személyesen. Megértem, de teljesen tűrhetetlennek találom, hogy a levezető elnöknek személyesen kell megvédenie magát egy ilyen ésszerűtlen és helytelen támadással szemben. Ezért mondom azt, hogy - és remélem, hogy a Ház minden józan gondolkodású képviselője nevében beszélek - ebben a beszédben és más, korábbi beszédekben Ön kiváló módon fenntartotta ennek a háznak a méltóságát, és minden szempontból méltósággal védte az Európai Unió alapértékeit. Köszönöm ezt Önnek, és köszönöm a lengyelországi beszédét is!
(Taps)
Elnök
Nagyon köszönöm, Schulz úr. Megindító ilyen szavakat hallani egy nagy képviselőcsoport elnökétől. Hálás köszönetem!
Petre Popeangă
(RO) Elnök úr, mint köztudott, 2007. november 25-én európai parlamenti választások lesznek Romániában, az első ilyen típusúak országunk történelmében.
Egy ilyen politikai, társadalmi és - mint említettem - történelmi fontosságú eseménynek az egész társadalmat mozgósítania kellene, hogy az esemény a legjobb feltételek között mehessen végbe. Sajnos ez nem így történik, mivel Romániában a politikai helyzetet végtelen viták kavarják fel, amely helyzet véleményem szerint nem kedvez annak a stabilitásnak, amely szükséges a választások szabályos alakulásához.
Továbbá, ha a ma benyújtott bizalmatlansági indítványt két hónappal a választások előtt elfogadják, és minden esély megvan rá, hogy elfogadják, figyelembe véve, hogy a legnagyobb ellenzéki párt indítványozta, akkor a politikai helyzet még rosszabbá válhat, amelynek fő hatása az, hogy a lakosság érdeklődése csökken az európai parlamenti választások iránt.
Ebben a helyzetben időszerűnek és talán szükségesnek is érzem, hogy a politikai erők az Európai Parlamentben csatlakozzanak a romániaiakhoz, hogy normalizálják a választások lebonyolításának feltételeit.
Joseph Daul
(FR) Elnök úr, csak azt szeretném hozzáfűzni, hogy most tértem vissza egy négynapos lengyelországi látogatásról.
Sokfelé jártam, és beszéltem lengyel emberekkel, és örömmel jelenhetem, hogy egy olyannal sem találkoztam, aki ugyanezt a hangot ütötte volna meg, mint itt a képviselőtársunk. A lengyeleket teljesen európainak találtam. Elhelyeztem egy koszorút is Auschwitz-Birkenauban: Hiszem, hogy az emberek Európa minden országából jártak ott, és hiszem, hogy mi mindannyian - különösképpen beleértve Önt, elnök úr - eltökéltek vagyunk, hogy olyan dolgok soha többé ne történjenek meg újra!
Így örülök, hogy azt mondhatom, hogy amit az imént hallottunk, az nem Lengyelország hangja volt, nem is az átlag lengyel állampolgáré; veszélyes emberek hangja volt, akiknek a veszélyes gondolkodása képes lenne visszavinni minket a koncentrációs táborok korába.
Nem fogom itt szépítgetni a szavaimat. Soha többet! És legfőképp soha többet ne halljuk ezt a fajta gyűlöletet megnyilvánulni az Európai Parlamentben!
(Taps)
Vladimír Maňka
(SK) Előfordulhat, hogy a későbbiekben vita alakul ki azzal kapcsolatban, amit mondani szeretnék. 2002-ben a korábbi magyar miniszterelnök, Orbán Viktor megjelent az Európai Parlament Külügyi Bizottsága előtt. Azt állította, hogy Beneš elnök úr dekrétumai nem egyeztethetők össze az uniós joggal.
Az Európai Bizottság ezt követően elvégezte az ügy elemzését. A következtetés az volt, hogy az Európai Bizottság Beneš elnök úr dekrétumainak kérdését tisztázandó és lezárandó kérdésnek tekinti. A dekrétumok felülbírálására irányuló kísérletek eredményeképpen a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa állásfoglalást fogadott el a múlt héten a háború utáni dokumentumok sérthetetlenségéről. Az állásfoglalást, amely kifogásolja a kollektív bűnösség elvét, a koalíció és az ellenzéki pártok is támogatták.
A történelmet nem lehet visszaforgatni vagy megváltoztatni. Egy olyan helyzetet, amely kivételes körülmények között merült fel, annak az időszaknak a kontextusában kell értelmezni, amelyben történt. A háború utáni Európa rendjének kétségbe vonása és felülvizsgálata nem az, amit a progresszív és pozitív gondolkodású európaiak többsége elvár tőlünk. A mi közös célunk a béke, az együttműködés és azoknak a problémáknak a megoldása, amelyekkel az itt és most élő emberek szembesülnek.
Markus Ferber
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, szeretném felhívni a figyelmüket arra az állásfoglalásra, amelyet múlt csütörtökön fogadott el a Szlovák Parlament. Az állásfoglalás nem az európai szellemiséget tükrözi, nem a megbékélés és megértés szellemét, hanem helyette azt mondja, hogy a második világháború után érvénybe lépett rendeletek, a Beneš-dekrétumok még mindig teljes mértékben alkalmazhatóak. Az indoklás a magyar és német kisebbséget árulókkal és ellenségekkel teszi egyenlővé. Szeretnék rámutatni, hogy nekünk, az Európai Parlamentnek - és már írtam az elnöknek is - egyértelműen jeleznünk kell, hogy nem ennek a szellemnek kellene inspirálnia minket Európában, hanem együtt kellene dolgoznunk Európa és egy közös jövő felépítésén.
(Taps)
Martin Schulz
(DE) Elnök úr, gyűlölök erről a témáról beszélni, de minden részt vevő képviselőhöz van egy kérésem, legyen az Ferber úr, vagy Maňka úr, aki az én képviselőcsoportomba tartozik. Ami néhány európai uniós tagállamban és a parlamentjeikben történt az elmúlt hetekben, aggodalomra ad okot.
Ebben a Házban mindannyian tudjuk, hogy még ha a Szlovák Parlament el is fogad egy ilyen állásfoglalást, a Beneš-dekrétumoknak nem lehet többé semmilyen joghatása. Az Európai Unióhoz való csatlakozásukkor minden csatlakozó tagállam elkötelezte magát az olyan alapértékek mellett, amelyek szükségtelenné teszik a Ferber úr által felvetett téma további megbeszélését. Ez felveti azt a kérdést, hogy mit teszünk mi, az Európai Parlament, hogy csillapítsuk a helyzetet?
Véleményem szerint nem kellene elkezdenünk értelmezni a szöveget - mellékesen megjegyezve, nem találtam az Ön által használt mondatokat a szövegben -, hanem egy másfajta megközelítést kellene alkalmaznunk. Az Európai Parlament ahelyett, hogy, megkérdőjelezhető vitákkal szítja a feszültséget, úgy is dönthetne, hogy egy másfajta megközelítést követ, és ebben az esetben is alkalmazza azokat az eljárásokat a viták megoldására, amelyeket a mindennapi munkánkban használunk. Ez azt jelentené, hogy azt mondjuk, hogy ennek a Parlamentnek a küldetése 60 évvel a háború vége után nem 1945 szellemeinek a megidézése, hanem a 2007-es együttműködés szellemének az átadása.
Ennek egyik módja a párbeszéden keresztül történhetne, amelynek nem kell itt a plenáris ülésen lezajlania. Ezért felszólítom minden kollégámat a képviselőcsoportomban, mint ahogy az Ön képviselőcsoportjában és a többi képviselőcsoportban is, hogy próbáljuk meg csillapítani a helyzeten, ahelyett, hogy a média számára megtervezett kijelentésekkel súlyosbítanánk azt, mert én úgy gondolom, hogy ezek azok.
Elnök
Nem tartunk most vitát. Ferber úr, nincs olyan rendelkezés, amely szerint a képviselők egymásnak válaszolnak.
(Közbekiabálások.)
Markus Ferber
(DE) Elnök úr, megkérném a képviselőket, hogy vegyék tudomásul, hogy a napirend e pontja valójában miről szól. Ha Schulz úr úgy érzi, hogy minden második vagy harmadik beszédhez hozzá kell szólnia, az az ő baja. De ha érdekelt egy valódi vitában, akkor örömmel venném, ha támogatná a képviselőcsoportunk kérését, amely szerint a lehető legkorábbi alkalommal tartsunk parlamenti vitát a tárgyban.
(Eszmecsere kikapcsolt mikrofonokkal.)
Elnök
Remélem ez az ügy békésen lesz megoldva.
Alojz Peterle
(SL) Nagyon köszönöm, Elnök úr.
Múlt héten számos szlovén tartományt súlyosan érintett egy természeti katasztrófa - a legszörnyűbb árvíz emberemlékezet óta. Hat ember vesztette életét, és az előzetes értékelések az anyagi kárt legalább 200 millió euróra becsülik.
Az emberek megkezdték az újjáépítést az érintett területeken. A kormány és sok önkéntes segíti őket, de a kár olyan arányú, hogy joggal számítunk az Európai Unió szolidaritására is.
Örülök, hogy az Európai Unió már be is jelentette, hogy a támogatást illetően megfelelő figyelmet fog fordítani a problémára.
Köszönöm a figyelmüket.
István Szent-Iványi
(HU) Tisztelt elnök úr! A szlovák nemzeti tanács múlt héten határozatot fogadott el a Beneš-dekrétumok érinthetetlenségéről. Ezek a dekrétumok a kollektív bűnösség elvén alapulva magyarok és németek százezreit fosztotta meg vagyonától, állampolgári jogainak gyakorlásától, sokszor személyes szabadságuktól is.
Ez szégyenteljes dolog volt már akkor is, de különösen szégyenteljes az, hogy egy európai uniós tagállam a 21. században, 60 évvel az események után ezt napirendre tűzi és újból megerősíti. Persze nem csoda, hogy ez történik abban a Szlovákiában, ahol éppen most Hlinkát, a félfasiszta szlovák állam vezetőjét, a szlovák nemzet atyjának kívánják törvénybe foglalni és nevezni. Ahol Ján Slota azt mondja, hogy az a baj, hogy nem tudtak megszabadulni a magyaroktól, és ez okoz minden problémát.
Én azt gondolom, hogy minden demokratának kötelessége - és ezt tisztelettel mondom Schulz úrnak is - elítélni azokat a kísérleteket, amelyek föl akarják támasztani a 60 évvel ezelőtti szörnyű és szégyenteljes eseményeket. Köszönöm.
Irena Belohorská
(SK) Ez év augusztusában egy szélsőjobboldali csoport, a "Magyar Gárda” jött létre meg a Magyar Köztársaságban. A Gárda célja megvédeni Magyarországot a környező országok támadásaitól, de a vezetői kijelentik, hogy soha nem fognak letenni arról a követelésükről, amely szerint minden magyarnak egy országban kellene élnie.
A magyar hatóságok nem kifogásolták ennek a nacionalista csoportnak a ténykedéseit, és engedélyezték a bejegyzését, ezáltal legalizálva a tevékenységét. A csoport első nyilvános eseményén a Magyar Országgyűlés egy fideszes képviselője is részt vett. A csoport megalakulása aggodalmat és félelmet okoz a környező országokban, főként Szlovákiában, Romániában és Szerbiában. Bizonyos magyar politikai körök növekvő radikális nézetei fényében a Szlovák Parlament elfogadott egy nyilatkozatot a háborút lezáró dokumentumok sérthetetlenségéről, amelyek a háború utáni rendet biztosították Közép-Európában.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Elnök úr, ez a vita is mutatja, hogy mi, újonnan jött népek példát vehetnénk az Unió régi tagjairól, ahogy németek és franciák megbékéltek, ahogy olaszok és osztrákok megegyeztek Dél-Tirolról, ahogy hollandok és németek, németek és dánok, németek és belgák évszázados konfliktusokat oldottak meg.
Azt üzenem mindenkinek ebben a házban, hogy nacionalizmusra nem nacionalizmus a válasz, hanem annak elítélése, elsőként és legfőképpen saját nacionalizmusunk elítélése és leküzdése.
Az Európai Unió fél évszázados története a népek és népcsoportok közötti megbékélés története, a népek II. világháború utáni vezeklése, önvizsgálata. Willy Brandt varsói, történelmi erejű térdre ereszkedése vezethetett ahhoz, hogy a német nemzet emelt fővel lehessen újra nagy néppé és megbecsült nemzetté Európában. Más népek, más nemzeti kisebbségek megkövetése, múltunk hibáinak és bűneinek beismerése soha nem tehet, nem tesz egy népet, egy nemzetet kisebbé, ellenkezőleg igazán naggyá csak ez tehet.
Tudjuk jól, hogy a kollektív bűnösség eszméje világégéshez, népek kiirtásához és megnyomorításához vezetett. Azt üzenem, hogy a magyar-szlovák történelmi megbékélésnek nincs alternatívája sem a szlovák többség, sem a szlovákiai magyar közösség, sem Magyarország, sem Szlovákia viszonyában. Köszönöm a figyelmet.
Roberta Alma Anastase
(RO) Elnök úr, szeptember 14-én benyújtottam egy állásfoglalási javaslatot az Európai Parlament elnökének kabinetjéhez, az európai román közösségek nyelvi jogainak biztosítását és a román nyelv megőrzését illetően a soknyelvűség és kulturális sokszínűség támogatásának kontextusában.
Augusztus végén előzmény nélkül álló tanúságtétel volt az Ilaşcu-csoport tagjaival folytatott eszmecsere, amely az Emberi Jogi Albizottságában zajlott le. A román nyelviskolák bezárásáról beszéltek és arról, hogy román nyelven írt könyveket égetnek Moldova Transznisztria régiójában. Számos panaszt is kaptam a képviselői irodámba a szerbiai Valea Timocului román közösségétől a román nyelven való tanulás és imádkozás jogának megtiltásával kapcsolatban. Ugyanezek mondhatóak el a bulgáriai és ukrajnai román közösségekről.
A 2008-as év közeledtével, amely a kultúrák közötti párbeszéd éve lesz, és amikor az Európai Unió figyelmet szentel a kulturális sokszínűség támogatásának, valamint 2007-ben létrehozva a többnyelvűségért felelős biztos pozícióját, úgy hiszem, nem hagyhatjuk figyelmen kívül a román közösségek nyelvi jogainak folyamatos megsértését. Elő kell segítenünk a védelmüket az Európai Unió külpolitikájában és belső politikájában egyaránt, hogy megoldást találjunk a jelenlegi helyzet javítására.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Elnök úr, az európai sajtó az Európai Unió tagállamainak munkadói által az újonnan csatlakozó országokból érkezett idény- és állandó munkások ellen elkövetett túlkapások sorozatáról számolt be, amelyek súlyosan megsértik a munkaügyi jogszabályokat. Az ilyen sajnálatos esetek valószínűleg annak a ténynek köszönhetőek, hogy az újonnan jöttek nem ismerik a munkaerő-piaci jogaikat, a vonatkozó jogszabályokat és főként az őket megvédeni hivatott intézményeket.
Ezért határozottan kérem az Európai Uniót, hogy minden tagállamban sürgősen hozzon létre olyan hivatalokat, ahol ingyenesen jogi tanácsadást lehet kérni a más tagállamokból érkező munkavállalók jogairól. Úgy gondolom, hogy az ilyen helyzetek szabályozására a Bizottságnak is figyelembe kell vennie olyan intézkedéseket, amelyek a munkaerő tagállamok közötti migrációjának ösztönzését és elősegítését szolgálják.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Elnök úr, nekünk, lengyeleknek a gdanski hajógyár nem csak a "Szolidaritás” szülőhelye, hanem azon változások szimbóluma is, amelyek mind nemzeti, mind nemzetközi szinten történtek. A szabadság és partnerség szimbóluma is.
Jelenleg konfliktus van a hajógyár vezetősége és az Európai Bizottság között, amely a hajógyár kapacitásának drasztikus csökkentését és két sólya bezárását követeli, vagy pedig az állami támogatás visszafizetését. Szeretném elmondani, hogy a gdanski hajógyár volt az a kedvezményezett, amely a legalacsonyabb támogatást kapta, és ennek ellenére ez volt az egyetlen, amely az idei év első hat hónapjában profitot termelt.
Ha a hajógyár engedne, és elfogadná ezeket a feltételeket, akkor ez tulajdonképpen a végét jelentené annak a szimbolikus hajógyárnak, amely oly sokat tett a támogatás kiérdemléséért. A hajógyár felügyelő bizottsága úgy döntött, hogy 300 millió zlotyival megemeli az indulótőkét, amelyet a további fejlesztésekre szánnának. Ez a hajógyár még mindig megmenthető. Hiszem, hogy ennek a munkahelynek a megmentése dicséretes cselekedet lenne nem csak a lengyelek, hanem az Európai Unió számára is. Ma a munkások és én arra kérjük a képviselőket, hogy írják alá a gdanski hajógyár jövőjére vonatkozó 81. nyilatkozatot.
Továbbá, elnök úr, szólhatnék néhány szót egy formális kérdésben, ha már nálam van a szó? Szeretném megkérdezni, hogy ki adta Schulz úrnak a cenzori munkát? Udvariasság, modor nélkül végzi ezt a munkát, beavatkozik a vitákba, és soron kívül felszólal. Szeretném még hozzáfűzni, hogy a többség biztosan nem áll mellette.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Elnök úr, múlt héten tértünk vissza Palesztinából, ahol a Fejlesztési Bizottság tagjaként szerencsénk volt látni Ciszjordánia és a Gázai-övezet jelenlegi helyzetét.
A Gázai-övezet kritikus ponthoz ért. Ami egykor nyílt börtön volt, ma egy katasztrófa helyszíne, mert az izraeli hatóságok úgy döntöttek, hogy betiltják az árubehozatalt. A kórházaknak például vannak gyógyszereik, de nincsenek pótalkatrészeik a berendezéseikhez.
Az utakon szeméthalmok vannak, és fennáll annak a veszélye, hogy a víztározókat elárasztja a szennyvíz. Röviden szólva, a humanitárius helyzet elkeserítő. Gázában az emberek a létminimumon élnek; a két palesztin terület közötti különbség egyre nyilvánvalóbbá válik.
Ezért nekünk, a Parlamentnek cselekednünk kell, hogy kiszabadítsuk Gázát az elszigeteltségéből, és létrehozzunk egy, az egész nemzet szükségleteire, mintsem az egyik oldal lakóiéra alapozott fenntartható megoldást.
Thomas Mann
(DE) Elnök úr, mint ahogy képviselőtársam és barátom, Milan Horáček, üdvözölni akartam egy tegnap történt eseményt. Angela Merkel kancellár volt az első német kormányfő, aki a Dalai Lámát fogadta Berlinben. Szilárdan kiállt a kínaiak minden verbális támadása és becsmérlő személyes megjegyzése ellen. Megismételte, hogy kész támogatni a tibeti embereket kulturális és vallási identitásuk iránti törekvésükben és azon vágyukban, hogy elérjék a valódi autonómiát. A mi Európai Parlamentünk, amely az emberi jogok hangja a világon mindenütt, szintén helyesli azt az erőszakmentes szemléletet, amelyet a Dalai Láma következetesen képviselt. A tegnapi esemény példát kell, hogy mutasson mindenütt az Európai Unióban. Bátorítania kell tagállamaink kormányait, hogy soha ne adják meg magukat Kínának, még a gazdasági és politikai nyomás hatására se.
(Taps)
Ioan Mircea Paşcu
Elnök úr, álláspontom egyszerű: ahogy az energia a nemzetközi politika központi kérdésévé válik, és ahogy az egységes uniós energiapiac létrehozására való törekvéseket folyamatosan visszautasítják a létező nemzeti monopóliumok, ugyanannak az Uniónak a törekvései, hogy tovább integrálja a tagállamainak a külpolitikáját egy közös kül- és biztonságpolitikába, következetesen alá lennének ásva, mivel a behozatal kapcsán a tagállamok továbbra is preferenciális szerződéseket igyekeznek kötni a fő beszállítókkal, az export kapcsán pedig egyoldalú politikák révén a hasznuk maximalizálására törekednek. A következmények már láthatóak: az uniós szinten folyó kemény beszéd ellenére az igazság az, hogy ahelyett, hogy csökkentené a jelenlegi energiafüggőségét, az Európai Unió egyre inkább függővé válik az orosz és/vagy oroszok által ellenőrzött energiakészletektől. Nem mintha egy nyersanyagra épülő kapcsolat Oroszországgal önmagában rossz dolog lenne, de minél inkább nyersanyagokra épülővé lesz, egyben annál kiegyensúlyozatlanabbá is válik. Egy olyan ország állampolgáraként, amelynek elég sok tapasztalata van a témában, tudom, hogy milyen nehéz távol tartani a politikát egy ilyen gazdasági függőség kihasználásának kísérletétől.
Ljudmila Novak
(SL) Elnök úr, számos alkalommal felhívtam a figyelmet az olaszországi és ausztriai szlovén kisebbségre, de ez alkalommal üdvözlöm az olasz kormány múlt évi intézkedéseit, amelyek arra irányulnak, hogy egy törvényt hajtsanak végre a szlovén kisebbség védelme érdekében, nevezetesen a Friuli-Venezia Giulia tartomány 32 önkormányzata listájának létrehozását, és San Pietro al Natisoneban és Slavia Venetaban egy-egy szlovén iskola építésének támogatását. Ezek az intézkedések meg fogják könnyíteni az olaszországi szlovén kisebbség életét, és legalább részben kielégítik a jogaikat és szükségleteiket.
Mindamellett felkérem az osztrák kormányt és osztrák képviselőtársainkat is, hogy tegyék meg a tőlük telhető legtöbbet annak biztosítása érdekében, hogy Ausztria is a lehető legkorábban teljes mértékben teljesítse az osztrák államszerződés 7. cikkét. Különösen a (3) bekezdésre utalok, amely elviekben garantálja a szlovén kisebbség kétnyelvű feliratokhoz való jogát. Ez elő fogja segíteni az együttélést és az érintett országok közötti még jobb kapcsolatot, valamnt az Európai Unión belüli kapcsolatokat is.
Proinsias De Rossa
Elnök úr, tiltakozni szeretnék, és javaslatot is kívánok tenni. Tiltakozom a lengyel kormány intézkedései ellen, amelyek meggátolják a Tanácsot, hogy 2007. október 10-én egy egész Európára kiteredő nyilatkozatot tegyen a halálbüntetés eltörléséről. Azt hiszem, hogy ez nagyon rossz jelzést továbbít a világ azon országainak, amelyek kitartanak a halálbüntetés mellett, és amelyek közül némelyik gyermekeket és szellemi fogyatékkal élő embereket végez ki. Az államok körülbelül 5000 embert végeznek ki minden évben, és 28 000 ember sínylődik siralomházban, tehát megbocsáthatatlan, hogy az Európai Unió egy tagállama bármi módon olyan véleményt közvetítsen, amely a halálbüntetés eltörléséről szóló vitát szándékozik aláásni.
Szeretném javasolni, hogy az elnök úr kezdeményezze a Parlamentnél, hogy október 10-ét jelöljék különleges módon, és ugyanerre bátorítsa az Európai Unió tagállamait és a tagállamok parlamentjeit.
Neil Parish
Elnök úr, egy állatbetegség kapcsán szólok, a kéknyelv-betegség kapcsán, amely Európa-szerte terjed - Franciaországon, Németországon, Luxemburgon és Belgiumon keresztül -, és most már az Egyesült Királyságban is van egy esetünk. Olyan betegségről van szó, amelyet nehéz megtalálni és nehéz diagnosztizálni, a hosszú távú megoldást pedig a védőoltás jelenti.
Azt javaslom a Parlamentnek, a Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy tegyünk meg minden tőlünk telhetőt, hogy legyen védőoltás, mert ez a betegség több mint 1,8 millió marhát és juhot ölt meg Európában az elmúlt 10 évben. Ezért komolyan tennünk kell valamit ezzel kapcsolatban. Szorgalmaznám, hogy gyakoroljon nyomást a Bizottságra, a Tanácsra és a Parlamentre, hogy legyen elérhető védőoltás.
Elnök
A napirendi pontot lezárjuk.
