Implicaţiile asupra agriculturii UE ale reluării negocierilor cu Mercosur în vederea încheierii unui acord de asociere - Pregătirile pentru viitorul summit UE-Brazilia din 14 iulie 2010 de la Brasilia (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea privind:
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de către dna McGuinness, dl Deß, dl Papastamkos, dna Mathieu, dna Nedelcheva, dl Dantin, dl La Via, dna Jeggle, dl Jahr, dna Klaß, dna Köstinger, dna De Lange, dl Silvestris, dna Lulling, dl Glattfelder, dna Herranz García, dl Mato Adrover, dl Dorfmann, dl Kalinowski, dl Daul, dna Patrão Neves, dl Siekierski, dl Béchu, dl Niculescu, dl Mayer şi dl Audy, în numele Partidului Popular European (Creştin Democrat), dl Nicholson şi dl Wojciechowski, în numele Grupului Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni, dl Bové în numele Grupului Verts/ALE, dl Lyon, în numele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, dl Capoulas Santos şi dna Kadenbach, în numele Grupului Alianţei Progresive a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, referitoare la implicaţiile asupra agriculturii UE ale reluării negocierilor cu Mercosur în vederea încheierii unui acord de asociere, (O-0079/2010/rev.2 - B7-0315/2010),şi
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de către dl YáñezBarnuevo García, în numele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, referitoare la pregătirile pentru reuniunea la nivel înalt UE-Brazilia din 14 iulie 2010 din Brasilia - B7-0317/2010).-
Mairead McGuinness
autor. - Dle preşedinte, vă mulţumesc pentru clarificarea referitoare la timpul de un minut, dar permiteţi-mi să profit de această ocazie: o solicitare de respectare a Regulamentului de procedură. Am fost unul dintre autorii primei întrebări cu solicitare de răspuns oral. Nu sunt de loc fericită că avem acum o dezbatere comună care combină cele două întrebări. Am încercat încă din mai să introduc întrebarea referitoare la Mercosur pe ordinea de zi. Nu cred că ar trebui să fie o întrebare comună şi doresc să îmi exprim opoziţia absolută faţă de ceea ce s-a întâmplat în această dimineaţă. Nu ştiu cum ori de ce s-a întâmplat acest lucru. Sunt foarte nemulţumită de această situaţie. Pot să mă refer din nou la acest subiect în cadrul dezbaterii? Aş dori, vă rog, o lămurire şi sper că alţi colegi mă vor sprijini.
Preşedinte
Doamnă McGuinness, sunteţi un deputat cu vechime al acestui Parlament şi, după cum știți, Conferinţa preşedinţilor este cea care a decis că această dezbatere trebuie să fie organizată în acest mod şi de aceea se procedează astfel. Am luat în mod firesc notă de insatisfacţia dvs. în privinţa acestui subiect, dar v-aş ruga să înţelegeţi că nu vom începe acum o dezbatere despre acest lucru, deoarece în caz contrar niciunul dintre deputaţii care ar trebui să ia cuvântul nu vor mai putea să o facă.
James Nicholson
autor. - Dle preşedinte, cred că avem neplăceri aici în această dimineaţă din cauza lipsei de consultare. Aş fi crezut că, în calitate de autori ai întrebării referitoare la Mercosur, ar fi trebuit să existe decenţa de a fi consultaţi în privinţa motivelor pentru care acest lucru s-a întâmplat. Conferinţa preşedinţilor este cea mai importantă dar, dle preşedinte, sunteţi un foarte distins membru al Biroului acestui Parlament şi sper că veţi transmite Biroului mesajul că atunci când agricultura este subiectul dezbaterii în acest Parlament trebuie să oferiţi suficient timp pentru aceasta.
Cu certitudine, în această dimineaţă nu a fost destul timp. Aţi văzut cererea şi aţi văzut problema. Putem face ca acest Parlament să lucreze pentru deputaţii săi şi nu pentru administraţia Parlamentului? Noi suntem aleşi aici pentru a-i reprezenta pe cei care ne-au ales şi nu administraţia care este plătită cu salarii mari şi grase...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Preşedinte
Dle Nicholson, am notat cuvintele dvs. şi în mod firesc vom transmite îngrijorările dvs. către Biroul Parlamentului. Nu administraţia organizează dezbaterile. Administraţia ajută organismele politice să organizeze dezbateri.
Mairead McGuinness
autor. - Dle preşedinte, nu este vorba despre faptul că este vară şi suntem cu toţii obosiţi. Este vorba despre faptul că facem observaţii foarte pertinente şi ne luăm în serios atribuţiile. Va dura 30 de secunde pentru că am două coli albe. Am adresat cinci întrebări Comisiei. Nu intenţionez să vorbesc înainte de a auzi răspunsurile. Voi reveni la finalul dezbaterii.
Preşedinte
Vă mulţumesc foarte mult, dnă McGuinness. Vă voi acorda ulterior timpul pe care nu l-aţi folosit acum.
James Nicholson
autor. - Dle preşedinte, cred că mulţi au fost luaţi prin surprindere de recenta decizie a Comisiei de a redeschide negocierile cu Mercosur asupra unui acord de liber schimb. Pentru că intrăm într-o perioadă în care vom fi martorii reformei PAC, pe care tocmai am dezbătut-o, fiecare ştie că agricultura va constitui o parte importantă a acelui acord.
Deşi sunt de acord că serviciile din cadrul Comisiei au competenţa de a redeschide discuţiile, ar fi fost mult mai înţelept să informeze Parlamentul cu privire la intenţiile lor. Subiectul poate deschide cutia Pandorei în multe dintre sectoarele industriei agriculturii din Europa şi de aceea pun serios sub semnul întrebării înţelepciunea deciziei de a avansa un acord viitor.
Există în prezent probleme serioase în Argentina şi Brazilia referitoare la provenienţa animalelor şi la alte subiecte privind sănătatea şi siguranţa. Cel mai recent raport al misiunii FAO în statul Santa Catarina a concluzionat că acolo au existat foarte puţine controale asupra bovinelor care trec din Argentina în Brazilia sau chiar asupra acelora care trec dintr-un stat în altul în Brazilia. Conform aceloraşi date, regulile de marcare a urechilor nu erau puse în aplicare. Acestea sunt doar câteva exemple dintre cele multe pe care le-aş putea enumera din raportul FAO din octombrie trecut.
Trebuie să îi spun direct şi deschis dlui comisar că, dacă persistă în această direcţie, ne vom opune la fiecare pas al acestui drum. Pot să înţeleg într-o oarecare măsură de ce acest lucru ar putea să pară o opţiune atrăgătoare, pentru că discuţiile OMC stagnează, dar cred cu adevărat că există potenţialul distrugerii OMC. Dacă Mercosur reuşeşte să realizeze un acord cu UE, de ce ar mai trebui ca aceste ţări să continue să participe la negocierile din cadrul OMC?
Trebuie să înţelegeţi că nu va exista nici o reducere a nivelului standardelor referitoare la provenienţa sau starea de sănătate a animalelor. Consumatorii şi producătorii din Uniunea Europeană trebuie protejaţi iar eu nu cred că un acord comercial cu Mercosur va atinge acest scop. Va avea, cu adevărat, efectul complet opus.
José Bové
Dle preşedinte, dle comisar, redeschiderea negocierilor cu Mercosur atunci când Uniunea Europeană se pregăteşte să îşi redefinească politica agricolă relevă o periculoasă lipsă de coerenţă din partea Comisiei. Europa importă deja 500 000 de tone de carne de vită. Deschiderea în continuare a pieţei noastre ar fi în dezavantajul crescătorilor de vite din zonele mai puţin favorizate ale Europei, fără nici o garanţie a respectului pentru sănătate şi standarde sociale. Nu putem accepta acest lucru.
Europa cumpără 38 de milioane de tone de soia şi furaje pentru vite. Aceste importuri din Brazilia şi Argentina monopolizează mai mult de 19 milioane de hectare. Ele sunt concentrate în mâinile a trei întreprinderi: Cargill, ADM şi Bunch. Între 2001 şi 2004 soia a distrus mai mult de 1.2 milioane de hectare de pădure tropicală şi ecuatorială. Este una dintre cauzele principale ale creşterii emisiilor de gaze cu efect de seră şi ale pierderii biodiversităţii.
Parlamentul European a decis să întocmească un raport referitor la redobândirea autonomiei cu privire la proteinele vegetale pentru hrana animalelor. Această decizie este motivată de necesitatea de a avea o agricultură ecologică şi de a combate schimbările climatice. Aceste eforturi vor deveni total inutile din cauza acestui proiect de acord bilateral. Încă o dată, Comisia Europeană îşi vinde pe nimic agricultura şi fermierii pentru a obţine câştiguri potenţiale pentru întreprinderile din servicii. Aceste concesii nu vor servi familiilor de agricultori din Mercosur, ci doar pe acelea ale grupurilor agroindustriale. Dovezi convingătoare în acest sens pot fi găsite în cadrul raportului întocmit de grupul Tyson, o corporaţie din SUA cu greutate pe piaţa internaţională a cărnii, care a anunţat că a investit în Brazilia - eu citez din raportul acesteia - pentru a folosi această ţară ca pe o platformă pentru a exporta în Europa.
Alte întreprinderi, precum Doux Group, au anticipat deja această mişcare prin preluarea în 1998 a grupului brazilian Frangosul. Mulţi avicultori, în special din Brittany, au plătit preţul acestui acord.
Europa pare să dorească să urmeze politica sa de relocare prin intensificarea atacurilor sale împotriva fermierilor. Trebuie să oprim acest proces nebunesc oferind cetăţenilor noştri hrană de calitate produsă la nivel local.
George Lyon
autor. - Dle preşedinte, voi încerca să fiu concis. Există îngrijorări reale în privinţa redeschiderii negocierilor cu Mercosur.
Reprezint Scoţia care este un producător major de carne de vită. Acesta este un sistem ce presupune costuri ridicate şi este vital ca acest sistem de producţie să continue, pentru ca Scoţia să nu fie martora abandonării unei mari părţi din terenurile sale din cauza importurilor ieftine care inundă piaţa. Există o îngrijorare reală că industria noastră scoţiană de carne de vită ar putea fi sacrificată din cauza necesităţii de a negocia şi de a ajunge la un acord cu ţările din Mercosur.
De aceea, aş dori să ridic o serie de întrebări referitoare la acest subiect, care nu este unul relevant doar pentru Scoţia, ci şi pentru Irlanda ori Franţa sau pentru Europa întreagă. Aş dori în special să vă întreb de ce pare să nu fi existat nici un fel de consultări cu acest Parlament ori cu Comisia pentru agricultură a acestui Parlament, înainte ca anunţul să fi fost făcut. Cu siguranţă că, măcar din considerente de curtoazie, informarea noastră înainte de a face anunţul ar fi ajutat în încercarea de a asigura relaţii rezonabile între Parlament şi dvs. în această chestiune.
În al doilea rând, care este mandatul negociatorilor în privinţa produselor agricole? Poate vă rog să-mi spună cineva ce sunt aceştia mandataţi să negocieze? Câte tone de carne de vită? Cât de mult acces? Există tarife minime sau nu există niciun fel de tarif? Vă rog, poate să ne spună cineva care este mandatul?
Alte două aspecte. Când se va face un studiu de impact pentru a se afla care ar putea fi impactul oricărui posibil acord, independent de dimensiunea acestuia? Ar trebui măcar să ştim care este impactul înainte de a ne angaja la ceva, în special în momentul în care noi renegociem PAC şi decidem cum va fi decis sprijinul viitor pentru ferme. Cele două aspecte sunt interdependente şi de aceea trebuie să înţelegem care va fi impactul.
În final, care este implicarea comisarului pentru agricultură în această chestiune? Am auzit până acum foarte puţin atât despre rolul său în această negociere cât şi despre faptul dacă el este cel responsabil pentru stabilirea mandatului negociatorilor. Va fi acest Parlament consultat înainte ca orice acord final să fie realizat? Doresc să aud câteva răspunsuri la aceste întrebări.
Preşedinte
Doresc să atrag atenţia tuturor asupra faptului că vorbitorii care au intervenit până acum, inclusiv dl Capoulas Santos, sunt autorii primei întrebări pe care o dezbatem şi că vorbitorul următor, dl. YáñezBarnuevo García, este autorul celei de a doua întrebări.
Luis Manuel Capoulas Santos
autor. - (PT) Dle preşedinte, dle comisar, doamnelor şi domnilor, America Latină ca întreg şi în special ţările din Mercosur sunt parteneri strategici ai Uniunii Europene. Împărtăşim o istorie comună şi valori sociale. Mai mult, este o zonă geopolitică în care libertatea, democraţia şi respectul pentru drepturile omului au evoluat într-un mod remarcabil. Aprofundarea legăturilor politice şi culturale şi maximizarea beneficiilor economice reciproce sunt, din această perspectivă, perfect logice.
De aceea, salut decizia europeană de redeschidere a negocierilor asupra unui acord de asociere cu Mercosur, deşi regret şi condamn acţiunile recente cu caracter protecţionist ale Argentinei care se află în totală contradicţie cu spiritul de deschidere arătat de partea europeană.
Cu toate acestea, trebuie să alertez Comisia în privinţa consecinţelor potenţial negative pentru sectorul agricol european pe care le-ar putea avea o eventuală negociere neglijentă. Cunoaştem cu toţii atât măsura dezechilibrului din comerţul nostru cu Mercosur, cât şi cerinţele şi condiţiile de producţie corespunzătoare pentru fermierii de pe ambele maluri ale Atlanticului.
Din acest motiv, pe lângă întrebările care au fost în mod oficial înaintate în scris, în special cea prin care se solicită Comisiei să explice cum intenţionează să trateze subiectul produselor sensibile, doresc să ştiu cum intenţionează aceasta să reacţioneze la acţiunea uşor de înţeles a Argentinei.
Luis Yáñez-Barnuevo García
autor. - (ES) Dle preşedinte, este ziua felicitărilor: prima dintre ele o datorăm ministrului de externe spaniol, dl Moratinos, care a reuşit să aducă un număr de prizonieri politici cubanezi în Spania, sau este pe cale să facă acest lucru; de asemenea, dlui Guillermo Fariñas, prizonierul politic care prin greva foamei, tenacitatea şi sacrificiul său, a obţinut libertatea pentru aceşti prizonieri.
Mai presus de toate, întorcându-mă acum la subiectul care ne aduce aici, doresc să felicit Consiliul pentru începerea negocierilor asupra unui acord comercial major, care este şi unul politic şi se referă la cooperarea dintre Uniunea Europeană şi Mercosur, asupra căruia s-a decis la reuniunea la nivel înalt de la Madrid în data de 18 mai a acestui an. Contrar a ceea ce se spune, Parlamentul şi-a exprimat în mod repetat sprijinul pentru aceste negocieri în cadrul Delegaţiei pentru relaţiile cu ţările Mercosur, a Delegaţiei la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană (EuroLat) şi chiar la şedinţele plenare ale câtorva sesiuni parlamentare. Discutăm despre ceea ce ar putea şi ar trebui să fie cel mai cuprinzător acord comercial existent în lume, care va genera dezvoltare, bunăstare, progres şi ocupare a forţei de muncă pentru mai mult de 800 de milioane de persoane şi care măreşte în mod spectaculos schimburile de bunuri, mărfuri şi servicii între cele două regiuni.
Agricultura este doar o parte a acestui macro-acord. Pe parcursul negocierilor vor trebui gândite acorduri echilibrate, dar nu cu o mentalitate protecţionistă care este inamicul dezvoltării şi al bunăstării; protecţionismul european dar şi protecţionismul unora dintre ţările Mercosur. În orice caz, industria şi serviciile reprezintă 97 % din produsul intern brut european, iar agricultura doar 2,1 %. Temerile trebuie de aceea înfruntate în funcţie de proporţiile şi justificarea lor.
Dle comisar, următoarea reuniune la nivel înalt Uniunea Europeană-Brazilia din 14 iulie ar trebui în consecinţă să servească promovării şi accelerării acestor negocieri a căror încheiere a dobândit chiar şi mai multă importanţă pe parcursul crizei economice pe care o traversăm; acest acord va contribui la găsirea unei soluţii pentru această criză.
Karel De Gucht
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, pentru că este o dezbatere comună şi cu acordul preşedintelui doresc să mă refer la începutul sesiunii atât la implicaţiile asupra agriculturii ale unui acord de asociere cu Mercosur cât şi la apropiata reuniune la nivel înalt. De aceea, sunt fericit să răspund oricare ar fi formatul decis de preşedinte.
Începând cu Mercosur, relansarea negocierilor pentru un acord de asociere cu Mercosur este de cea mai mare importanţă pentru UE, atât din punct de vedere politic cât şi din punct de vedere economic. Din perspectivă politică, Mercosur este cel mai mare proiect de integrare din America Latină, ceea ce face inutil să mai insist asupra importanţei geopolitice a strângerii legăturilor noastre cu acest continent. Avem acorduri încheiate cu Chile şi Mexic şi am finalizat recent negocierile cu Columbia, Peru şi America Centrală, fiind deci logic să abordăm şi Mercosur.
Din perspectivă economică, un acord încununat de succes ar putea aduce beneficii considerabile atât pentru UE cât şi pentru Mercosur. În aceste timpuri dificile din punct de vedere economic nu ne putem permite să neglijăm potenţialul acestui acord pentru ambele noastre regiuni din perspectiva locurilor de muncă şi a creşterii economice.
Mercosur este o entitate economică mare şi dinamică cu un PIB combinat de 1300 miliarde şi cu o rată de creştere a PIB care se aşteaptă să se ridice la aproximativ 5 % în 2010 şi 4 % în 2011. Este un partener din ce în ce mai important al UE. În ceea ce priveşte exporturile UE, se clasifică la egalitate cu India şi înaintea unor ţări cum sunt Canada şi Coreea. În ultimii patru ani, până la declanşarea crizei, exporturile UE în Mercosur au crescut cu mai mult de 15 % pe an.
În privinţa investiţiilor străine directe, Mercosur este din nou un partener important. Investiţiile UE în Mercosur se ridică la mai mult de 165 de miliarde - mai mult decât investiţiile UE în China, India şi Rusia laolaltă. Datorită dimensiunii şi potenţialului său şi a faptului că Mercosur este încă o piaţă relativ protejată, câştigurile economice pentru afacerile UE ar putea fi printre cele mai importante dintre cele ale acordurilor de liber schimb încheiate recent sau aflate în curs de negociere de către UE cu parteneri comerciali majori cum sunt Coreea sau India.
Relansarea acestor negocieri este de asemenea un semn al hotărârii ambelor regiuni de a continua să promoveze comerţul liber şi să respingă protecţionismul. Comisia a luat această decizie după o examinare şi o dezbatere internă aprofundată. Pentru a ajunge la această decizie, Comisia a evaluat pozitiv indicaţiile oferite de Mercosur pe parcursul dialogului neoficial la nivel tehnic referitoare la subiecte ca schimbul de mărfuri, achiziţiile publice sau câteva sectoare ale serviciilor.
Permiteţi-mi să adaug că imediat după ce Colegiul a luat decizia am venit la Comisia INTA şi am discutat aprofundat relansarea negocierilor. Aş putea chiar să adaug că opinia Consiliului este că am tratat Parlamentul European mult mai bine decât i-am tratat pe ei, astfel că nu au fost deloc mulţumiţi. Am făcut acest lucru în baza mandatului pe care îl avem, astfel încât nu avem nevoie de un nou mandat. Aceasta a fost o decizie adecvată a Colegiului şi Parlamentul a fost informat în mod extensiv imediat după aceea.
Cu toate acestea, trebuie să fie foarte clar că atitudinea amabilă a partenerilor din Mercosur permite cu siguranţă relansarea negocierilor dar bineînţeles că nu este o garanţie a încheierii lor cu succes. Acesta este un lucru destul de diferit. Pentru a încheia, va trebui să negociem un acord ambiţios în special în sectoare cum sunt comerţul cu bunuri şi serviciile, sau proprietatea intelectuală, inclusiv indicaţiile geografice.
Prima întâlnire cu Mercosur a avut loc săptămâna trecută în Buenos Aires. A fost mai degrabă o rundă tehnică după mai mult de cinci ani de suspendare pentru a discuta, identificând unde au fost părăsite negocierile în anul 2004, asupra subiectelor legate de procesul de negociere şi modalităţile de a avansa în cadrul acestora. Bineînţeles că vom informa pe deplin atât Parlamentul European, cât şi Consiliul în privinţa evoluţiei negocierilor.
În ceea ce priveşte întrebările dvs specifice, Comisia lucrează pe baza directivelor de negociere adoptate de Consiliu în 1999. Aceste directive însărcinează Comisia cu negocierea unui acord echilibrat şi cuprinzător cu Mercosur, în scopul liberalizării substanţiale a tuturor schimburilor comerciale conform angajamentelor UE în cadrul OMC. Aceasta se aplică tuturor domeniilor cărora acordul li se va aplica, incluzând agricultura.
Comisia este conştientă pe deplin de sensibilitatea pe care subiectul agriculturii îl are în cadrul acestor negocieri şi va ţine seama de acest element atunci când va negocia cu Mercosur. Permiteţi-ne să ne gândim de asemenea şi că avem interese agricole ofensive importante în Mercosur, cum sunt vinul, brânzeturile, fructele şi legumele şi indicaţiile geografice. În acest context, suntem conştienţi că măsuri asociate ar putea deveni necesare în sectoarele cele mai sensibile. Este, cu toate acestea, mult prea devreme pentru a discuta la ce s-ar putea referi aceste măsuri. Ne aflăm în faza de început a negocierilor şi nu am intrat încă în discuţii de fond.
Nu am avansat oferte referitoare la agricultură până în acest moment şi a existat o întrebare - nu mai ştiu cine a adresat-o - despre poziţia comisarului pentru agricultură în această privinţă. Nu comisarul pentru comerţ decide ce oferte referitoare la agricultură se discută la masa negocierilor. Acest lucru trebuie convenit între comisarul pentru agricultură şi mine, iar dacă noi nu ne putem pune de acord, subiectul merge la colegiul comisarilor şi acesta este cel care ia decizia. Acesta este modul în care totul se petrece, astfel încât dl Dacian Cioloş este pe deplin inclus în aceste discuţii.
Ştim, de asemenea, că va trebui să luăm în considerare ofertele anterioare referitoare la agricultură făcute de UE în cadrul Rundei Doha, fiind de aşteptat ca unul din principalii beneficiari ai acestora să fie Mercosur. În acest context, permiteţi-mi să clarific faptul că relansarea negocierilor cu Mercosur nu subminează în nici un fel hotărârea noastră de a încheia cu succes DDA. De principiu, noi negociem doar acele acorduri de liber schimb care sunt compatibile cu normele OMC şi care, bazându-se pe acquis-ulOMC, merg mult mai departe decât Runda de la Doha, din punctul de vedere al sferei de aplicare. Cred că dacă facem alegerile corecte este posibil să încheiem cu succes ambele negocieri.
În ceea ce priveşte siguranţa alimentară, este de la sine înţeles că importurile trebuie să respecte în totalitate cerinţele de siguranţă alimentară ale UE. Să fie foarte clar că nu există nici o intenţie de a negocia sănătatea noastră şi cerinţele de siguranţă; nu cu Mercosur şi nici cu altcineva! Abordarea UE în cadrul tuturor negocierilor nu este cu certitudine aceea de a scădea nivelul de protecţie al UE. Normele OMC ne dau dreptul de a stabili propriul nivel de protecţie cu condiţia ca acesta să se bazeze pe probe ştiinţifice recunoscute - acesta este un drept inviolabil.
În final, referitor la impactul unui posibil acord, o evaluare sustenabilă de impact a unui acord comercial între UE şi Mercosur a fost deja efectuată şi se află la dispoziţia publicului începând din 2009. În plus, Comisia va completa această evaluare de impact cu un studiu economic mai aprofundat, în lunile care urmează.
Permiteţi-mi acum să mă refer la reuniunea la nivel înalt UE-Brazilia şi să încep cu o scurtă descriere a relaţiilor noastre. Brazilia are o statură internaţională de necontestat, corespunzătoare teritoriului său, populaţiei sale şi performanţei sale economice. Sprijină multilateralismul, este un membru al G20 şi un jucător cheie în dezbaterile globale asupra schimbării climatice, guvernanţei economice, reformei ONU, subiectelor comerciale şi eradicării sărăciei. Mai mult, Brazilia acţionează des ca o punte informală între ţările vestice şi cele emergente şi în curs de dezvoltare. Brazilia este una dintre cele nouă ţări cu care UE a intrat într-un parteneriat strategic. Parteneriatul datează din anul 2007 şi planul de acţiune comună, care transpune parteneriatul în acţiuni concrete, datează din anul 2008.
Multiplele iniţiative comune, nivelul înţelegerii reciproce şi consolidarea relaţiei care include 18 dialoguri aflate în desfăşurare, stă mărturie pentru satisfacţia noastră referitoare la implementarea planului de acţiune comună. Aceasta va fi cea de a patra reuniune la nivel înalt UE-Brazilia la care vom căuta să facem bilanţul progresului din relaţiile noastre şi să discutăm principalele provocări globale. Momentul unei asemenea evaluări este cu atât mai potrivit cu cât mandatul preşedintelui Lula se apropie de sfârşit.
În privinţa chestiunilor legate de mediul înconjurător, la cea de a treia reuniune la nivel înalt din Stockholm am plănuit atât cooperarea în vederea reuniunii la nivel înalt de la Copenhaga din decembrie, cât şi o iniţiativă în domeniul bioenergiei care să implice Brazilia, UE şi Uniunea Africană. Conferinţele de la Cancún şi Nagoya care se apropie asupra schimbărilor climatice şi biodiversităţii se află printre primele pe agenda reuniunii la nivel înalt, deoarece o coordonare îmbunătăţită cu Brazilia este crucială pentru obţinerea unui rezultat de succes.
Ca urmare a unei sugestii a preşedintelui Lula făcută la reuniunea la nivel înalt UE-Mercosur de la Madrid, urmărim o poziţie comună cu cea a Braziliei pentru Cancún. Comisia Uniunii Africane a primit propunerea noastră comună referitoare la cooperarea trilaterală în privinţa bioenergiei şi sperăm să avem un răspuns de la aceştia în curând.
În ceea ce priveşte cooperarea în forurile internaţionale, urmărim coordonarea înainte de reuniunea la nivel înalt de la Seoul a G20, pentru a câştiga sprijinul Braziliei în obţinerea unei reprezentări adecvate a UE în sistemul ONU şi pentru a ne angaja către o încheiere a Rundei de la Doha. Brazilia caută să îşi consolideze influența în sistemul de guvernanţă globală şi are nevoie de sprijinul nostru pentru un loc permanent în Consiliul de Securitate al ONU. Fiind o economie emergentă avansată, adoptă o poziţie foarte diferită de cea a UE în relaţie cu reforma Băncii Mondiale şi a FMI.
Per ansamblu, ceea ce este cu certitudine clar este că, în calitate de parteneri cu relevanţă la nivel global, avem o agendă comună şi trebuie să găsim modalităţile de a înlătura diferenţele dintre noi şi de a căuta convergenţa. La reuniunea la nivel înalt vom confirma hotărârea noastră de a întări neproliferarea nucleară şi de a încuraja o cooperare mai strânsă. Brazilia s-a opus sancţiunilor împotriva Iranului adoptate în luna iunie a anului curent de către Consiliul de Securitate al ONU. Cu toate acestea, UE a salutat eforturile făcute de Brazilia şi Turcia care au condus la Declaraţia de la Teheran, arătând insuficienţele acesteia dar accentuându-i valoarea ca instrument potenţial de clădire a încrederii şi invitând Iranul să profite de şansa de a reîncepe negocieri serioase. Deşi din punct de vedere tactic diferim, ceea ce ne apropie sunt principiile aflate la baza Tratatului de neproliferare nucleară şi necesitatea ca Iranul să demonstreze natura paşnică a programului său nuclear.
În prima parte a luării mele de cuvânt m-am referit în mod cuprinzător la negocierile cu Mercosur, dar acestea vor face bineînţeles obiectul discuţiilor din cadrul reuniunii la nivel înalt. Din nefericire, nu mă voi afla în Brazilia dar, având în vedere faptul că ne-am întâlnit doar de curând după o lungă pauză pentru a avea primele discuţii de ordin tehnic, este destul de improbabil ca în cadrul reuniunii la nivel înalt să se ia decizii ferme referitoare la această negociere. Reuniunea la nivel înalt se va referi de asemenea la subiectele regionale: Cuba, Honduras, Paraguay şi Venezuela. Rolul Braziliei în sprijinirea eforturilor de stabilizare din Paraguay, refuzul acesteia de a recunoaşte noul guvern din Honduras, angajamentul ei cu Cuba şi Venezuela, se află toate pe ordinea de zi.
În cele din urmă, se lucrează încă intens la anumite subiecte pe care ne aşteptăm ca reuniunea la nivel înalt să le ia în considerare. Primul este semnarea acordului orizontal privind aviaţia civilă şi a acordului privind siguranţa aeriană. Al doilea, anunţarea programului de lucru comun referitor la cooperarea tripartită cu ţările în curs de dezvoltare. Al treilea, o scrisoare de intenţie între Comisie şi Consiliul Naţional de Justiţie din Brazilia pentru a avansa cooperarea trilaterală în sprijinul electoral şi reforma justiţiei, care va fi semnată la Bruxelles în data de 14 iulie.
Relaţia noastră cu Brazilia nu se încheie odată cu reuniunea la nivel înalt; avem în paralel alte iniţiative care ajută la conferirea unei dimensiuni plenare angajamentelor noastre bilaterale, regionale sau globale, dar am epuizat de mult timpul alocat intervenţiei mele. Voi încerca să dau exemple suplimentare în cadrul răspunsurilor la întrebările dvs.
Georgios Papastamkos
Dle preşedinte, în ceea ce priveşte ţările Mercosur, aş dori să scot în evidenţă importantul deficit al balanţei comerciale defavorabil Uniunii Europene în sectorul producţiei agricole. Argentina încă blochează importurile de alimente din state terţe, afectând negativ şi într-o măsură importantă exporturile europene de produse agroalimentare, inclusiv pe cele de gem de piersici grecesc. Doresc să-l întreb pe dl comisar dacă s-a referit la această chestiune săptămâna trecută în cadrul primei runde de negocieri în Buenos Aires. De asemenea, ridică poziţia Argentinei întrebări privind incompatibilitatea măsurilor luate de aceasta cu normele şi obligaţiile Organizaţiei Mondiale a Comerţului?
O scurtă divagaţie: dle comisar, negocierile cu ţările din Anzi şi America Centrală au fost finalizate. Ca să fiu sincer, concesiile făcute de Europa în sectorul agricol cauzează îngrijorări întemeiate şi ridică întrebări punctuale: ce justificare există pentru cotele acordate de către Europa în sectorul zahărului şi al orezului, cote care exced capacitatea de producţie a acestor state? Includ aceste acorduri o clauză a exportatorului net pentru a preveni dezvoltarea unui triunghi comercial? Poate Comisia să ne asigure că preţurile importurilor din sectorul fructelor şi legumelor vor fi menţinute?
Dle comisar, doresc să mă alătur colegilor mei deputaţi care au vorbit despre necesitatea unei cooperări interinstituţionale mai strânse între Comisie şi Parlamentul European. Comisia trebuie să realizeze că, în temeiul Tratatul de la Lisabona, termenii cooperării interinstituţionale s-au schimbat, astfel cum s-a întâmplat şi cu cultura interinstituţională. Cu cât vă veţi îndrepta mai rapid în această direcţie, cu atât mai productivă şi corectă va fi cooperarea dintre cele două instituţii.
Edite Estrela
în numele Grupului S&D. - (PT) Dle preşedinte, prima întâlnire la nivel înalt UE-Brazilia, care a fost promovată de preşedinţia portugheză în 2007, a eliminat o inexplicabilă lacună. Brazilia era singura ţară BRIC cu care Europa nu avea un parteneriat strategic.
Consolidarea dialogului dintre UE şi Brazilia este foarte logică pentru că ne permite să aprofundăm cooperarea în domenii esenţiale cum sunt securitatea energetică, dezvoltarea durabilă, biodiversitatea şi schimbările climatice, etc.
Populaţia numeroasă a Braziliei, dezvoltarea sa economică şi stabilitatea politică fac ca această ţară să fie un jucător strategic pe scena internaţională.
În acest moment premergător celei de a patra reuniuni la vârf UE-Brazilia, este important să ajungem la un echilibru între celebrarea progreselor obţinute şi examinarea modalităţilor de dezvoltare a acestui parteneriat, astfel încât să putem face faţă provocărilor comune şi să ne armonizăm poziţiile, în vederea, de exemplu, a conferinţei ONU privind schimbările climatice care va avea loc la sfârşitul acestui an în Mexic. Această reuniune la vârf este de asemenea o oportunitate de a avansa în negocierile cu Mercosur pentru a ajunge la o concluzie asupra acordului de asociere şi pentru a depăşi divergenţele actuale.
Marielle De Sarnez
Dle preşedinte, tocmai am avut o dezbatere în acest Parlament asupra politicii agricole comune în care am reiterat importanţa sprijinirii unui model european, unic în lume.
Cu toate acestea, Comisia a decis în acelaşi timp, fără nici o dezbatere publică premergătoare, să redeschidă negocierile cu Mercosur, consecinţele acestui fapt riscând să fie dezastruoase pentru agricultura noastră în general, şi pentru zootehnia europeană în particular, care se zbate să supravieţuiască. Importurile de carne de vită vor creşte cu 70 % iar cele de carne de pasăre cu 25 %. Ele se vor revărsa în Europa la un cost mai scăzut, deoarece nu sunt produse conform aceluiaşi nivel al cerinţelor sociale, de sănătate şi de mediu.
Dle comisar, aş dori în consecinţă să vă împărtăşesc îngrijorarea mea. Agricultura noastră se află într-o mare dificultate. Destabilizarea ei în continuare va produce consecinţe serioase. Nu putem dezvolta politica comercială europeană fără a lua în considerare şi a apăra unul din atuurile noastre principale. Comisia trebuie să audă acest mesaj şi această solicitare.
Elie Hoarau
Dle preşedinte, mulţi colegi deputaţi sunt îngrijoraţi din cauza implicaţiilor pe care redeschiderea negocierilor cu Mercosur în vederea încheierii unui acord de asociere le-ar putea avea asupra agriculturii europene.
Atât eu, cât şi grupul din care fac parte, împărtăşim aceste îngrijorări. Există cu adevărat temeri - şi ca membru al Parlamentului European reprezentând o regiune ultraperiferică am experienţa acordurilor referitoare la banane - că un acord cu Mercosur va da o lovitură puternică multor sectoare agricole europene. Din aceste motive, o evaluare de impact este absolut esenţială. Există, de asemenea, temeri că agricultura Mercosur-ului va deveni prin acest acord o agricultură condusă într-o mai mare măsură de considerente productive - poate într-o prea mare măsură - în detrimentul exploatărilor agricole mici din aceste ţări. În consecinţă, trebuie găsit un echilibru astfel încât acest acord să nu transforme cele două continente, Europa şi America Latină, în superputeri definite în mod esenţial de o dogmă mercantilistă.
Andreas Mölzer
(DE) Dle preşedinte, intervenţiile Chinei în America Centrală şi în America Latină au dat un nou impuls negocierilor UE. Reprezentând mai mult de 200 de milioane de consumatori şi împărtăşind multe dintre interesele şi valorile noastre, ţările Mercosur sunt cea mai importantă piaţă din America Latină pentru produsele noastre. Avem în vedere cea mai extinsă zonă de liber schimb din lume, cu un total de 700 de milioane de locuitori şi un volum comercial de 100 de miliarde de euro.
Acesta este în mod firesc un argument major în favoarea unui acord de liber schimb care ar putea în principiu să fie sprijinit. Cu toate acestea, rămâne întrebarea de ce în locul unui acord unic, avem acorduri separate cu Mexic,Chile, Mercosur, Peru şi Columbia. De asemenea, dacă trebuie încheiate acorduri individuale atunci şi statele mai mici trebuie incluse, nu doar prin intermediul asociaţiilor comerciale. Există în mod clar o lipsă de consecvenţă aici.
Nu trebuie însă nici să pierdem din vedere ezitările sectorului agricol în relaţie cu importurile de carne ieftină. În cele din urmă, în timp ce impunem fermierilor noştri reguli birocratice şi reglementări pentru standarde de calitate, de protecţie a mediului înconjurător şi a animalelor, acestea nu se aplică cărnii produse în ţările Mercosur. Nu trebuie să subminăm în continuare autosuficienţa UE care deja nu mai este absolută şi trebuie să evităm mărirea numărului de fermieri din Europa care îşi părăsesc pământul.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Dle preşedinte, suntem cu toţii mulţumiţi de eliberarea deţinuţilor politici din Cuba. Cu toate acestea, referitor la subiectul felicitărilor, nu am auzit niciuna care să fie adresată bisericii catolice şi în special Parlamentului pentru rolul pe care l-au jucat, rol care a fost esenţial în apărarea cu hotărâre a tuturor acelora care luptă pentru libertate şi demnitate în Cuba.
Referitor la Mercosur, trebuie făcute câteva clarificări. Astfel cum a explicat dl comisar De Gucht, Comisia a avansat câteva directive de negociere în scopul încheierii unui acord de asociere între UE şi Mercosur, care au fost adoptate de către Consiliu şi de către Parlament. Negocierile au fost oprite în totalitate timp de şase ani şi este clar că acestea au fost redeschise în cadrul oferit de reuniunea la nivel înalt a şefilor de stat şi de guvern din Uniunea Europeană, America Latină şi Caraibe, inclusiv cu sprijinul Parlamentului.
Obiectivul în acest moment este obţinerea unui acord echilibrat care să dovedească luarea în considerare a tuturor sectoarelor din cadrul Uniunii Europene. Nu înţeleg de ce anumite sectoare sau grupuri de interese trebuie să iasă dezavantajate din această negociere. Nu a fost astfel în ultimii 10 ani şi nu există nici un motiv pentru care ar trebui să fie astfel în viitor. Acest lucru va depinde de fermitatea negociatorilor noştri. În orice caz, dacă această situaţie ar interveni, este clar că Comisia va trebui să vină cu măsuri compensatorii pentru sectoarele afectate.
Acest lucru s-a făcut cu ţările terţe, cu ţările din Africa, zona Caraibelor şi Pacificului şi cu cele mai recente acorduri încheiate cu ţările din Comunitatea Andină. Principalul motiv pentru care s-a procedat astfel cu aceste ţări este necesitatea de a îi apăra pe producătorii din Uniunea Europeană, în acest caz pe producătorii de banane.
Marc Tarabella
(FR) Dle președinte, dle comisar, pe parcursul reuniunii din 4 mai 2010, Colegiul comisarilor a hotărât să redeschidă negocierile privind un acord de asociere între Uniunea Europeană și țările Mercosur. Toate aspectele ne determină să credem că, dacă aceste negocieri conduc la un acord, producătorii agricoli europeni se vor confrunta cu probleme semnificative, în special în sectoarele cărnii de vită, cărnii de pasăre, cerealelor, fructelor și legumelor. De asemenea, pot urma efecte negative dezastruoase pentru alte sectoare, precum, de exemplu, sectorul cărnii de porc. În acest caz trebuie să vă avertizez cu privire la concurența neloială pe care această piață, cea de-a treia piață integrată din lume, ar putea să o genereze.
Într-adevăr, în timp ce Europa dorește să fie privită drept pionier în ceea ce privește cerințele legate de sănătate, igienă, trasabilitate, respect pentru mediu și în special standarde sociale, impunând un sistem foarte restrictiv de ecocondiționalitate asupra producătorilor săi, producția de carne de vită - și în special producția de vită din Brazilia - încă nu îndeplinește pe deplin standardele veterinare și de sănătate.
Acceptând importuri din țările Mercosur care nu îndeplinesc standardele europene, riscăm să fim obligaţi să ne asumăm o responsabilitate grea în apărarea intereselor consumatorilor noștri și riscăm sancționarea producătorilor europeni prin aplicarea unor standarde duble.
Dle comisar, aș dori să vă solicit cea mai mare prudenţă în această privință.
Liam Aylward
Dle președinte, accesul tot mai mare la piața UE pentru Mercosur ar decima industriile naționale, în special - în cazul meu - în privința preocupării mele principale: industria cărnii de vită din Irlanda și din alte părți. Acest lucru nu este o exagerare menită să stârnească panică. Irlanda exportă aproximativ 90 % din producția sa de carne de vită, iar cota de carne de vită pe care Mercosur dorește să o atingă va fi în concurență directă cu industria irlandeză a cărnii de vită.
Agricultorii europeni își desfășoară activitatea conform unor criterii foarte stricte privind sănătatea și siguranța. Aceștia respectă toate standardele impuse pentru ei și garantează produse sigure, de înaltă calitate pentru consumatori.
În trecut, Comisia i-a asigurat continuu pe consumatorii europeni și pe deputații din Parlament de calitatea importurilor în Uniunea Europeană. Cu toate acestea, organizațiile agricultorilor și deputații din Parlamentul European au fost cei care au dovedit că poziția greşită a Comisiei în ceea ce priveşte echivalența calității și standardelor între importuri și produsele UE, ceea ce a condus la reducerea numărului de unități exportate în Brazilia de la 3000 la sub 1000.
Așadar, dle comisar, întrebarea mea este: având în vedere experiența anterioară și actuala natură sporadică a misiunilor OAV, cum poate Comisia să garanteze consumatorilor că toate importurile care pătrund în Uniunea Europeană au o calitate similară și respectă standardele Uniunii Europene? Aș dori să adaug, dle comisar, că situația din trecut nu îmi oferă mari speranțe sau multă încredere pentru viitor.
Daniel Caspary
(DE) Dle președinte, doamnelor și domnilor, s-au redeschis negocierile cu țările Mercosur și, dacă interpretez corect criticile de astăzi, principala problemă este neinformarea Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală. Sunt de acord că trebuie să îmbunătățim coordonarea tuturor acestor subiecte în cadrul Parlamentului European.
Firește, deschiderea negocierilor Mercosur este un aspect extrem de important pentru colegii noștri deputați din Comisia pentru agricultură. Cu toate acestea, așa cum a existat un deficit de informare în legătură cu această problemă în cadrul Comisiei pentru agricultură, colegii mei din Comisia pentru comerţ internaţional nu au fost informați cu privire la depunerea întrebării cu solicitare de răspuns oral de astăzi. Consider că noi, Biroul și grupurile din Parlament, trebuie să avem mai multă grijă pentru a ne asigura că urmărim într-adevăr politici coerente și că toate comisiile relevante sunt implicate în mod periodic.
Aş dori să subliniez în special un aspect. De fapt, sunt recunoscător pentru redeschiderea negocierilor de către Comisie. La 5 mai anul curent, acest Parlament a susținut redeschiderea negocierilor în cadrul raportului Salafranca. Cu alte cuvinte, Comisia face exact ce a hotărât Parlamentul cu o largă majoritate. Cu toate acestea, aș susține că nu dorim un acord cu orice preț. Fără îndoială, interesele agriculturii, industriei și sectorului serviciilor trebuie luate în considerare în ansamblu. Faptul că putem reuși să luăm în considerare interesele sectorului agricol în acordurile de liber schimb este subliniat de acordul de liber schimb cu Coreea de Sud, de exemplu, unde răspunsul din partea sectorului agricol a fost foarte pozitiv și unde sunt identificate noi oportunități de piață.
De asemenea, am primit reacții pozitive în ceea ce privește acordul comercial cu America Centrală, unde, de asemenea, apar noi piețe, de exemplu în sectorul lactatelor. Aș fi recunoscător dacă în săptămânile următoare Comisia și-ar intensifica eforturile de a lua în calcul toate interesele, și anume cele din sectorul industriei și serviciilor, precum și de cele din agricultură.
Iratxe García Pérez
(ES) Dle președinte, redeschiderea negocierilor Uniunea Europeană-Mercosur survine într-un context pozitiv care va permite restabilirea dialogului privind legăturile comerciale.
Până în prezent, au fost reluate numai discuțiile și este bine că dezbaterea de astăzi a determinat Comisia să ia notă în mod corespunzător de opiniile noastre.
Deși Uniunea Europeană poate câștiga în sectoare precum vinul, uleiul de măsline, specialități din carne și fructe și legume conservate, este logic să presupunem să acestea nu vor compensa în niciun caz impactul care poate fi anticipat asupra creşterii animalelor și a producției agricole din UE, precum zahărul sau cerealele.
Aș solicita Comisiei să depună eforturi pentru a ajunge la un acord echilibrat în ansamblu, care ține cont de sensibilitatea anumitor produse. Acesta ar trebui să cuprindă mecanismele necesare în vederea prevenirii oricăror eșecuri, precum controale stricte privind sănătatea și nivelurile de calitate fitosanitară a produselor importate.
Un alt aspect important ar fi prevenirea suprapunerii rezultatelor cu Runda de la Doha și dublarea alocațiilor în domeniul agriculturii de către Uniunea Europeană. Acestea fiind spuse, mă raliez criticilor aduse măsurilor restrictive adoptate de Argentina împotriva anumitor produse europene și sper ca, pentru a soluționa în curând situația, Comisia să acționeze ferm.
Albert Deß
(DE) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, în mod clar țările Mercosur sunt parteneri comerciali importanți pentru noi. Cu toate acestea, dle comisar, nu trebuie permis ca acest comerț cu țările Mercosur să devină o stradă cu sens unic. Afirmațiile frecvente făcute în public, potrivit cărora Europa se închide în piețele agricole, sunt destul de eronate. Cumpărăm peste 90 % din exporturile agricole africane și 45 % din exporturile agricole din America Centrală și de Sud. Fără îndoială, Europa nu este închisă față de comerțul extern.
Aș dori să critic, dle comisar, politica practicată în domeniul informării. Nu a fost o politică bună. În calitate de factor de decizie politică în domeniul agricol, am aflat că aceste negocieri au început când am deschis ziarele. În viitor, nu ar trebui să fim nevoiți să ne bazăm pe presă pentru informații. Vă îndemn să informați sectorul agricol reprezentat aici în Parlament cu privire la progresele negocierilor.
Un alt aspect pe care aș dori să îl critic este faptul că aici obiectivul este liberul schimb care nu se bazează pe standarde. Cum este posibil să solicităm standarde înalte de protecție a consumatorului, protecție animală și protecție a mediului în Europa, și să nu solicităm aceleași standarde pentru importuri? Aș dori să ofer un singur exemplu în această privință. Anul trecut, Parlamentul a adoptat cea mai severă legislație din lume privind produsele de protecția plantelor. Numeroase ingrediente active sunt interzise în Europa. Dle comisar, nu putem permite ca în viitor să ne confruntăm cu o situație în care în Europa sunt furnizate alimente din țări în care sunt utilizate ingrediente active care sunt interzise în Europa din motive legate de protecția consumatorului. Protecția consumatorului este inviolabilă și ar trebui să ne amintim acest lucru în cadrul negocierilor. Doar în aceste condiţii nu trebuie să ne temem de concurenții noștri, iar noi, agricultorii europeni, ne vom apăra drepturile împotriva acestei concurențe.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dle comisar, în Ungaria există un proverb potrivit căruia cu cât explicația este mai mare, cu atât este mai posibil ca persoana care o oferă să mintă. Nu spuneți adevărul! Comisia Europeană a avut un singur comisar sincer, dl Dacian Cioloş, care a spus că trebuie să alegem între OMC și Mercosur; dacă nu, vom distruge agricultura europeană. Acesta este adevărul, dle De Gucht. În ceea ce vă privește, președinția spaniolă și Comisia au încălcat Tratatul de la Lisabona deoarece Parlamentul European a fost exclus. Dl Gaspari poate să afirme că autorizația a fost acordată de Comisia pentru afaceri externe, însă Parlamentului nu i s-a acordat un mandat. Acesta este celălalt motiv al întrebării mele. Întâmplător, aș adăuga că noile state membre pot avea doar de pierdut. Favorizăm liberalizarea, însă dacă Spania și Portugalia au interese speciale, acestea nu ar trebui să implice Uniunea Europeană. Ar trebui să își rezolve singure problemele. Nu este nevoie să furnizăm un cadru UE pentru acest lucru.
Béla Glattfelder
- (HU) Comisia Europeană a definit mandatele de negociere acum aproximativ 11 ani. Lumea s-a schimbat în ultimii 11 ani. Protecția mediului și protecția climei au devenit aspecte majore, iar Uniunea Europeană însăși s-a schimbat pe măsură ce numărul statelor membre a crescut de la 15 la 27. Comisia Europeană nu a ținut cont de aceste evoluții. Nu a solicitat un nou mandat. Este o greșeală gravă. Negocierile bazate pe mandate vechi de 11 ani nu pot continua; trebuie să li se pună capăt. Trebuia creat un nou mandat, ținând cont de interesele celor 12 state membre care au aderat la UE în ultimii ani, precum și de considerațiile mondiale privind protecția climei, protecția mediului și bunăstarea animală. Fără un mandat corespunzător, nu putem ajunge decât la acorduri inacceptabile.
Mairead McGuinness
autor. - Dle președinte, decizia mea de a mă abține de la a interveni până când primesc ceea ce speram că vor fi răspunsuri a fost înțeleaptă. Am observat cât de mult timp i-a trebuit Comisiei - mai mult decât oricăruia dintre noi în Parlament - și regret că nu am obținut răspunsuri specifice la cinci întrebări foarte directe.
În ceea ce privește mandatul, aș dori să spun că un mandat care datează din 1999 este mult prea învechit și, într-adevăr, majoritatea deputaților din actualul Parlament nu au fost prezenți în 1999. Să revenim la proiect. Ultimul vorbitor a abordat unele dintre aspectele pe care aș dori să le menționez.
Întrucât nu ați abordat evaluarea impactului, şi ne-aţi spus doar că ați efectuat o evaluare, aș dori să vă vorbesc despre unele dintre efectele asupra producătorilor noștri agricoli. Forumul Mercosur al cărnii, care reprezintă Brazilia, Argentina, Uruguay și Paraguay, le-a solicitat de urgență negociatorilor să nu irosească o oportunitate extraordinară pentru ei. Să comparăm acest lucru cu încântarea, sau mai degrabă cu teama, tulburarea și furia din rândul producătorilor din UE.
Urmarea va fi pierderea locurilor de muncă în întreaga Europă rurală și reducerea capacității noastre de producție alimentară. Să analizăm efectele acestui lucru asupra mediului, domeniu în care Europa se consideră lider în privința schimbărilor climatice, asupra problemelor privind proprietatea funciară din aceste țări, tăierea pădurilor, impactul asupra populațiilor indigene și a muncii forțate și în special asupra cărnii de vită.
Pentru cei dintre dvs. care nu își dau seama, acesta este un atac asupra calității înalte a pieței noastre a cărnii de vită. Dacă subminăm această parte a pieței, vom distruge producția de carne de vită și această piață din Uniunea Europeană. SUA și Japonia nu vor încheia un acord deoarece își protejează producătorii și standardele înalte pe care le prețuiesc.
Acest Parlament impune producătorilor noștri standarde înalte ale producției alimentare. În trecut, nu am reușit să îi apărăm. Comisia nu și-a îndeplinit datoria și nu putem permite ca un astfel de acord să fie încheiat în detrimentul producției UE într-o perioadă în care ne reformăm politica agricolă. Nu există o coerenţă între politica agricolă și politica comercială. Parlamentul trebuie să insiste asupra asigurării acestei coerenţe.
Christophe Béchu
(FR) Dle președinte, aș dori să spun numai că este posibil să nu fi organizat foarte bine ordinea de zi de astăzi.
Dacă acordurile de liber schimb înseamnă că permitem să pătrundă în Europa produse care nu ne respectă nici standardele sociale, nici standardele ecologice, reforma politicii agricole comune va fi inutilă.
În mod clar, nu putem continua să adoptăm această abordare ipocrită prin care, pe de o parte, le impunem fermierilor noştri restricții ecologice legate de sănătatea și trasabilitatea de siguranță, pe motiv că trebuie să protejăm consumatorii și, pe de altă parte, permitem ca produse care nu respectă aceste standarde să pătrundă liber pe continentul nostru.
Acesta este tocmai aspectul care se discută în spatele cortinei în cadrul negocierilor cu Mercosur. Deși ni se spune că Parlamentul a fost foarte bine informat și că aspectele au fost cât mai transparente și clare, modul în care au fost inițiate lucrurile nu ne oferă o impresie bună asupra unei negocieri care se desfășoară în același timp ca alte negocieri în cadrul OMC. Din motive de consecvență și pentru a ne proteja consumatorii și agricultorii, consider că nu putem continua în această direcție.
Spyros Danellis
(EL) Dle președinte, deși încheierea unui acord comercial cu Mercosur va fi în avantajul reciproc al ambelor părți, acesta va antrena repercusiuni majore asupra sectorului agricol. Chiar și președintele Comisiei, dl Barroso, a recunoscut această dimensiune, când a menționat intenția Comisiei de a lua măsuri specifice pentru a combate repercusiunile negative care vor afecta în special agricultura.
Pentru a fi sinceri, anumite sectoare agricole sunt deja afectate de acordurile bilaterale și, în plus, specificațiile mai ridicate pentru producția agricolă în Uniunea Europeană nu îi protejează calitatea superioară comparativ cu producția mai ieftină din țări terțe.
Dle comisar, cum aveți de gând să abordați această problemă și ce tip de criterii obiective intenționează să aplice Comisia pentru a asigura că această discriminare împotriva diferitor sectoare agricole nu este consolidată?
Marian Harkin
Dle președinte, în această dimineață, după cum știți, discutăm despre PAC post 2013 și totuși, o mare marte din discuțiile noastre este subminată de redeschiderea negocierilor cu Mercosur. Vă întreb, unde este consecvența?
Acum câteva săptămâni, după ce s-a anunțat că veți redeschide negocierile cu Mercosur, am avut o scurtă întâlnire cu dvs. Pe parcursul acelei întâlniri, ați spus că, dacă va exista un acord ambițios, probabil vor fi necesare concesii privind agricultura. De aceea sunt extrem de îngrijorat. Deja vorbim despre posibile concesii privind agricultura și aș dori să clarificați acest lucru.
În răspunsul dvs., ați menționat reuniunile la nivel înalt privind schimbările climatice. Efectuați evaluări în domenii precum relocarea emisiilor de carbon, despăduririle, pierderea biodiversității în contextul importurilor suplimentare de produse agricole din țările Mercosur? Eu vin din Irlanda, unde exportăm 90 % din carnea de vită. Cercetările recente au arătat că emisiile braziliene sunt între trei și opt ori mai mari decât echivalentul irlandez. Veți lua în considerare unele dintre aceste aspecte în evaluările de impact?
Giancarlo Scottà
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, președinția spaniolă a hotărât să semneze acest acord. Această decizie a produs unele îngrijorări, după cum am auzit, iar adresând această întrebare, colegii mei deputați solicită clarificări în privința impactului pe care l-ar putea avea negocierile asupra producătorilor și produselor europene.
Am dorit să subliniez că stabilirea unei relații de liber schimb între cele două părți permite importurile în Europa de produse animale care conțin activatori de creștere antibiotici care nu au fost testați suficient și de produse agricole modificate genetic care ar putea pune în pericol siguranța alimentară asigurată de agricultori. Prin urmare, solicit Comisiei să adopte o poziție autoritară pentru a proteja producția europeană de calitate. De asemenea, Comisia trebuie să se angajeze să garanteze că standardele înalte de producție europene sunt recunoscute la nivel internațional și că aceleași standarde sunt cerute pentru toate produsele importate.
În ultimul rând, consider că Comisia ar trebui să țină cont de preocupările exprimate de diferitele asociații din sector, pentru a asigura negocieri transparente și corecte care nu afectează economia europeană.
Diane Dodds
Dle președinte, sunt extrem de îngrijorată cu privire la hotărârea Comisiei de a continua discuțiile comerciale pe baza unui mandat din 1999, ceea ce, fără îndoială, va avea un impact negativ asupra agriculturii în întreaga UE.
Sacrificarea agriculturii pentru câștiguri în alte domenii este pur și simplu inacceptabilă. Industria cărnii de vită din Regatul Unit se confruntă în prezent cu o scădere a prețurilor de producător. Dacă importurile cresc datorită acestor negocieri, cred că vom fi martorii unui exod al agricultorilor din industrie. Cum îi va susține Europa pe acești oameni? Nu este nedrept că agricultorii noștri trebuie să concureze cu țări ale căror producători nu trebuie să respecte aceleași standarde de referință privind calitatea, siguranța și trasabilitatea ca agricultorii din Uniunea Europeană? O Comisie care pretinde că acționează în interesele cetățenilor săi trebuie să facă acest lucru. Trebuie să punem capăt acestor negocieri și să avem grijă de agricultorii noștri.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Negocierile cu țările Mercosur au fost suspendate în 2004. În acest an, au fost redeschise și se desfășoară pe baza unui mandat care datează din 1999. O astfel de decizie importantă ar fi trebuit precedată de o dezbatere privind politica în Parlamentul European și Consiliu. Înțeleg că mizele din aceste negocieri sunt foarte mari, deoarece țările Mercosur reprezintă o piață enormă, o piață pentru produsele și serviciile industriale ale UE. Cu toate acestea, ar trebui, de asemenea, să protejăm interesele agricultorilor noștri și ale sectorului agricol și alimentar.
Dacă s-ar încheia un acord bilateral privind comerțul preferențial cu țările Mercosur, acesta ar putea avea efecte negative, inclusiv în sectoarele cărnii de pasăre, de vită și de porc, în sectorul zahărului și al produselor lactate și, de asemenea, în sectorul etanolului. Dacă s-ar întâmpla acest lucru, ar fi necesar să se propună anumite forme de compensație pentru agricultori. Experții estimează că încheierea unui astfel de acord ar putea genera pierderi foarte mari ale veniturilor agricultorilor. Acestea vor fi chiar mai mari dacă acordul este încheiat atât bilateral, cât și la nivelul OMC.
Karin Kadenbach
(DE) Dle președinte, dle comisar, în calitate de semnatar al prezentei întrebări, aș dori să revin la un aspect specific, și anume siguranța alimentară.
În observațiile dvs inițiale de astăzi, ne-ați spus că produsele importate în UE trebuie să îndeplinească cerințele noastre și că OMC ne oferă dreptul de a ne susține reglementările, cu condiția ca acestea să se bazeze pe probe științifice. Cu toate acestea, când am în vedere producția noastră agricolă și produsele însele, nu totul poate fi dovedit științific. La fel de importante sunt, de exemplu, condițiile generale în care sunt crescute animalele, precum și condițiile generale în care se desfășoară agricultura.
În Europa avem o legislație excelentă privind viitorul biodiversității. Am dori să primim unele răspunsuri de la dvs privind modul în care aveți de gând să aderați la aceste principii de siguranţă alimentară, protecţia consumatorilor, a animalelor şi a mediului în acest acord comercial. Politicienii trebuie să poată să decidă, chiar dacă probele științifice nu sunt disponibile. Nu dorim carne clonată din țările Mercosur.
Jean-Pierre Audy
(FR) Dle președinte, dle comisar, un politician socialist francez a spus: "Când ești în minoritate politică, acționezi greșit din punct de vedere legal”. Ați înțeles că, în opinia noastră, mandatul nu mai este valabil. Dle comisar, trebuie să reînnoim acest mandat și este regretabil că nu este prezent Consiliul, care ar trebui să ofere instrucțiunile necesare.
De asemenea, aș dori să vă atrag atenţia asupra aspectelor politice ale Mercosur. În domeniul comerțului, elementul cheie este încrederea. Cum este Mercosur calificat, la nivel politic, să negocieze cu Uniunea Europeană? Există trei regiuni în lume: Uniunea Europeană, care dorește un comerț integrat, Acordul Nord-American de Liber Schimb și Mercosur. Mercosur a fost pe cale să fie dizolvat cu ocazia reuniunii la nivel înalt din 2007. Țările nu cad de acord în privinţa aderările. Venezuela a fost pe punctul de a nu adera.
Cum putem negocia într-o regiune atât de instabilă la nivel politic? În primul rând, trebuie să verificăm stabilitatea politică a Mercosur, iar apoi vom încheia acorduri comerciale.
Franz Obermayr
(DE) Dle președinte, consider că am discutat foarte mult despre durabilitate. Discutăm despre acest lucru de două ore, însă există un lucru care sigur nu este durabil și există aceeași problemă cu fiecare președinte: nu știm când să cerem cuvântul pentru ca cererea noastră să fie aprobată.
Acum am fost ignorat pentru a doua oară, deși am solicitat cuvântul cu mult timp înainte. Consider că acest lucru este inacceptabil. În mod clar, trebuie să îi solicităm fiecărui președinte, inclusiv fostului președinte, impunerea unor reguli clare și ca președintele să țină cont de momentul când solicităm cuvântul în cadrul procedurii "catch the eye” (intervenții la cerere).
Este inacceptabil să solicit foarte politicos imediat după o dezbatere, după punctul anterior de pe ordinea de zi, să mi se ofere ocazia să mă exprim, și să fiu ignorat. Vă rog să ne spuneți când veți ignora oamenii. Vă rugăm să ne spuneți dacă nu se dorește să se vorbească despre un subiect important precum durabilitatea. În mod evident, nu există durabilitate dacă trebuie să îi solicităm fiecărui președinte să ne acorde dreptul nostru parlamentar și să ne permită să luăm cuvântul. Aș dori să solicit de urgență clarificări în această privință, deoarece abordarea este incorectă.
Președinte
Stimați colegi, aș dori să vă explic că pe listă se află aproximativ 18 persoane. Înțeleg că toată lumea ar dori să ia cuvântul, însă avem la dispoziţie cinci minute pentru procedura "catch-the-eye” - un minut de fiecare - așa că pot să accept cinci vorbitori. Astăzi au luat cuvântul opt persoane. Am încercat să le distribui în mod egal în funcție de puterea grupului politic așa că, dacă ați observat, au fost trei vorbitori din partea Grupului PPE, doi din partea Grupului PSE, unul din Grupul ALDE, unul din Grupul EFD și unul din partea deputaților neafiliați. Așadar, consider că am făcut tot ce mi-a stat în putință.
Karel De Gucht
membru al Comisiei. - Dle președinte, voi încerca să răspund doar la câteva dintre multele întrebări adresate, întrucât la unele am răspuns deja în declarația mea introductivă.
În primul rând, în ceea ce privește mandatul. Mai mulți deputați au criticat faptul că lucrăm pe baza unui mandat care datează din 1999. Directivele din 1999 ne însărcinează - citez - "cu negocierea unui acord echilibrat și global cu Mercosur, cu scopul de a liberaliza substanțial întreg comerțul, în conformitate cu angajamentul UE în cadrul OMC. Acest lucru se aplică tuturor domeniilor care urmează să fie cuprinse în acord, inclusiv agricultura”. Acest lucru este încă valabil. Încă trebuie să facem aceste lucruri, așa că nu putem adăuga multe la acest mandat.
Între timp, există problema schimbărilor climatice și lumea s-a schimbat de atunci. Da, am observat și acest lucru și vom ține cont de el în negocieri. Acesta nu este un motiv pentru a schimba mandatul.
Un alt deputat a spus că ar trebui să se afle aici și Consiliul și să ne ofere instrucțiuni. Consiliul nu trebuie să ne ofere instrucțiuni. Avem un mandat pentru negocieri și, dacă negocierile se finalizează și ajungem în cele din urmă la un rezultat, noi inițiem propunerea, Consiliul semnează și Parlamentul ratifică. Nu primim instrucțiuni de la Consiliu. Este un lucru pozitiv, deoarece acesta este un aspect comunitar și ține de competența exclusivă a Uniunii Europene, Comisia având competențe foarte clare. Vom respecta acest lucru.
Sunt pregătit să discut în detaliu despre oricare dintre aceste elemente. Am făcut acest lucru cu Comisia INTA și sunt pregătit să revin la Comisia INTA. Veți fi ținuți la curent cu privire la conţinutul negocierilor noastre, la propunerile noastre, însă toată lumea joacă un rol, iar noi vom juca rolul pe care trebuie să îl joace Comisia în această privință.
În ceea ce privește problema măsurilor protecționiste luate recent de Argentina, aceste măsuri și practici reprezintă în mod clar o preocupare pentru UE și i-am solicitat imediat clarificări Argentinei. Directorul general pentru comerț i-a trimis o scrisoare omologului său argentinian la data de 12 mai. Delegația UE în Buenos Aires a lansat un demers oficial și au avut loc mai multe reuniuni cu misiunea Argentinei și ambasadorul acesteia la Bruxelles pentru a ne exprima cele mai puternice preocupări. De asemenea, am insistat ca angajamentul de a respinge protecționismul sub toate formele sale să fie inclus direct în comunicatul comun UE-Mercosur.
Săptămâna trecută la Buenos Aires am ridicat această problemă în mod bilateral cu autoritățile argentiniene relevante, în presă și în contextul primei runde de negocieri UE-Mercosur. Mesajul nostru a fost foarte puternic și foarte clar. Am indicat că aceste măsuri, indiferent dacă au o bază juridică scrisă sau nu, contravin spiritului de negociere a unui acord comercial cu UE și riscă să aibă un impact negativ evident asupra procesului de negociere.
În continuare, avem de gând să discutăm această problemă cu Argentina la 6 iulie în comisia comună, însă Argentina a anunțat săptămâna trecută că va amâna aceste discuții. Vom insista ca această reuniune să aibă loc cât mai repede cu putinţă.
În plus, la prima vedere, acestea par să nu corespundă cu angajamentele Argentinei din cadrul G20 și posibil cu angajamentele în cadrul OMC. Vom continua să monitorizăm îndeaproape acest aspect și, dacă aceste măsuri și practici vor fi menținute, le vom analiza atent înainte de a stabili cea mai bună soluție la această problemă.
Poziția Comisiei rămâne că măsurile protecționiste ar trebui evitate, în special în actualul context economic mondial, iar unul dintre elementele menționate, deficitul cu Argentina, este, fără îndoială, unul bun.
În ceea ce privește zahărul:
membru al Comisiei. - (FR) Comisia este perfect conștientă de sensibilitatea problemei zahărului și de aceea, oferta către Columbia și Peru s-a limitat la contingente tarifare cu taxe vamale zero pentru un volum modest și fără o reducere tarifară peste cotă. Sunt prevăzute cote similare în cadrul negocierilor cu America Centrală. Cantitățile agregate din Columbia, Peru și America Centrală reprezintă sub 2 % din consumul european.
În ceea ce privește sănătatea plantelor, a mediului și alte măsuri...
membru al Comisiei. - În declarațiile mele, am precizat foarte clar că vom respecta cerințele privind siguranța alimentară, iar acestea sunt cele care pot fi aplicate în cadrul OMC. Vom face acest lucru. Dacă analizăm importurile de carne de vită - și acest lucru este, parțial, un răspuns pentru dl Tarabella, care între timp a părăsit ședința plenară - va observa că, în urma problemelor SPS cu carnea de vită din Brazilia, importurile au scăzut considerabil. Așadar, le impunem: le monitorizăm și le impunem și vom continua să facem acest lucru.
Însă ar trebui să ne dăm seama și în Parlamentul European că au fost decise la nivel intern un anumit număr de cerințe europene, care sunt rezultatul unui proces politic în care Parlamentul European a fost foarte implicat și pe care nu le putem impune prin OMC.
Trebuie să le menținem pe cele pe care le putem impune și pe care OMC le poate respecta: fără îndoială vom face acest lucru în cazul siguranţei alimentare. În cazul celorlalți, Uniunea Europeană trebuie să aibă în vedere ce doresc cu adevărat. Trebuie să își dea seama că, dacă impun astfel de cerințe asupra agriculturii noastre, acest lucru are consecinţe economice și financiare. Însă nu acestea sunt cele pe care le putem impune asupra altor țări.
Am încercat să răspund la majoritatea problemelor care au fost reiterate în întrebările adresate de deputați însă, bineînțeles, sunt pregătit pentru continuarea discuțiilor. Presupun că aceasta nu este ultima dată când vom discuta despre Mercosur în cadrul acestei ședințe plenare.
Președinte
Dle comisar, și eu sunt sigur că nu va fi ultima dată.
Dezbaterea comună a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Luís Paulo Alves  
în scris. - (PT) Reluarea negocierilor, în septembrie, dintre Mercosur și UE este un proces foarte important pentru UE. Pe de o parte, într-o lume multipolară în care țările BRIC devin tot mai influente, este esențial ca UE să stabilească o relație privilegiată cu țările din America Latină, unde deține mai multe investiții decât Rusia, India și China la un loc. Alături de o relație comercială specială, acest lucru ar asigura consolidarea unui avantaj economic enorm la nivel mondial. Pe de altă parte, avem un nivel de deschidere comercială față de produsele agricole și definiția sănătății și a normelor privind sănătatea plantelor care sunt necesare pentru schimburile dintre blocuri. Competitivitatea Mercosur pe piețele agricole a fost consolidată și a sporit în ultimii ani, așa că trebuie să existe un studiu al impactului consecințelor unui acord asupra activității agricole europene, care în prezent nu este în măsură să suporte alte șocuri. Acest lucru înseamnă că nu ar trebui să ne lansăm într-un proces care se va încheia prea repede, fără a ține cont de posibilele efecte negative asupra agriculturii europene sau de protecționismul excesiv, care compromite poziția importantă a UE în această zonă a lumii.
Jarosław Kalinowski  
Redeschiderea negocierilor cu țările Mercosur fără a consulta statele membre a fost un joc murdar. Negocierile au fost suspendate în 2004, când s-a realizat că schimburile comerciale dintre UE și membrii Mercosur ar putea avea efecte negative asupra agriculturii noastre. Cele care prezintă cel mai mare risc de pierderi sunt sectoarele cărnii de vită, de porc și de pasăre, precum și sectoarele laptelui, fructelor și legumelor, zahărului și bioetanolului. Se estimează că semnarea acordului va produce pierderi care variază de la câteva miliarde de euro la sume de câteva ori mai mari. Liberalizarea comerțului dintre Uniune și Mercosur trebuie precedată de o analiză exactă a efectului unui astfel de acord asupra pieței comunitare și de consultări atente cu reprezentanții părților implicate. Deschiderea piețelor noastre către importuri nu este o inițiativă întru totul negativă, însă numai dacă în toate țările sunt în vigoare aceleași standarde. Altminteri, costurile concesiilor în temeiul OMC vor fi suportate de agricultorii noștri.
Alan Kelly  
în scris. - Aceste negocieri cu Mercosour reprezintă o evoluție care poate fi cumplită pentru viitorul agriculturii europene. Trebuie să spun că atitudinea Comisiei în această privință a fost groaznică. Se pare că se pregătesc pentru un acord și vor utiliza standardele agricole drept monedă pentru a cumpăra un acord cu țările Mercosur. Consider că această atitudine este groaznică. Se pare că agricultorii sunt primele victime ale acordurilor comerciale, dar și primii care sunt învinuiți atunci când acordurile comerciale nu funcționează. Aș dori o atitudine mai consecventă și mai atentă din partea Comisiei față de viitorul sectorului exploatațiilor agricole familiale. Este încurajator că aici se află atâția deputați agricoli din toate grupurile, care susțin protejarea agriculturii. Dle comisar De Gucht, nu este bine să ignorăm preocupările Parlamentului și v-aș solicita de urgență să ne consultați mai mult dacă doriți ca Parlamentul să semneze un eventual acord.
Elisabeth Köstinger  
Se pare că negocierile cu Mercosur nu urmăresc decât un singur scop: să abandoneze o agricultură europeană lipsită de apărare. Nu vreau să știu cât de ridicat va fi profitul pentru industrie și sectorul serviciilor - doresc să știu cât de mare va fi paguba pentru agricultură. Nimeni nu poate estima acum prejudiciile pe care le-ar putea aduce un eventual acord cu țările Mercosur producătorilor agricoli interni. Sectorul agricol, care este sensibil, nu trebuie abandonat în negocieri. Același lucru este valabil pentru consumatorii europeni, care se confruntă cu alimente care nu sunt fabricate în conformitate cu standardele înalte de producție ale UE. Pe de o parte, acest lucru este riscant pentru sănătatea cetățenilor UE, deoarece condițiile în care sunt produse alimentele importate nu sunt clare și, pe de altă parte, agricultura europeană beneficiază de tratament inegal, deoarece producția UE și standardele de prelucrare nu se aplică importurilor agricole din țările Mercosur. Dacă cineva este pregătit să renunțe la tot pentru un profit sau pentru un avantaj, atunci avem o expresie pentru a-i descrie: "Și-ar vinde și propria mamă”. Sunteți liber să vă vindeți propria mamă, dle comisar, dar nu renunțați la agricultura noastră europeană.
Tokia Saïfi  
Reluarea negocierilor cu Mercosur, hotărâtă unilateral de Comisia Europeană, nu este de bun augur pentru agricultura europeană, care se confruntă cu o criză fără precedent. În afară de faptul că nu a existat o dezbatere politică înainte de redeschiderea acestor negocieri, este evident că acest acord pune în joc interesele agriculturii europene. Sunt excluse orice noi concesii agricole, după ofertele făcute în iulie 2008 în cadrul Rundei de la Doha.
Atunci am ajuns deja la o "limită finală” și depășirea acesteia ar însemna distrugerea agriculturii. Chiar dacă poate că aceasta nu este intenția morbidă a Comisiei, mă întreb dacă se poate asigura că UE nu plătește de două ori. Fără îndoială, când ne confruntăm cu orice încercare de protecționism, cel mai bun răspuns la criza economică este deschiderea comerțului, însă nu cu orice preț și nu în detrimentul UE. În calitate de membru al Comisiei pentru comerț internațional, care este în măsură să aprobe sau să respingă acordul de liber schimb UE-Mercosur, mă opun unui acord bilateral la preț redus, care ar sacrifica agricultura europeană și ar oferi puține progrese satisfăcătoare pentru restul economiei europene.
