Frågetimme med kommissionens ordförande
Talmannen
Nästa punkt är frågetimmen med kommissionens ordförande.
Martin Schulz
för S&D-gruppen. - (DE) Herr talman! Jag ser att våra kolleger från Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) fortfarande är på lunch. Det gläder mig att du ler åt mig, herr talman. Du var lite hetsig i dina kommentarer om mig tidigare, men du har tydligen lugnat ner dig lite under lunchpausen.
Kommissionsledamot Günther Oettinger, som jag tror du känner väl, har sagt att det ska göras stresstester - där är han ju - jag såg honom inte. Günther Oettinger, det är trevligt att se dig här. Günther Oettinger är en av Angela Merkels lydiga elever och han är nu också kärnkraftsmotståndare. Men Fukushima var en Damaskusvandring för honom och precis som en modern Saul har han nu, i likhet med så många andra, sett den lysande stjärnan på himlen. Han har åtminstone avslöjat att han anser att det var ett par kärnkraftsanläggningar som inte skulle klara stresstesterna. Det tycker jag är mycket intressant.
Günther Oettinger, om du nu misstänker att det finns stresstester som inte kommer att ge det önskade resultatet eftersom de system som ska testas kanske inte klarar testet, varför ingriper inte kommissionen direkt för att stänga de anläggningarna? Om stresstesterna liknar de som användes för bankerna, där vi efter stresstesterna upptäckte för det första att de inte var tillräckligt tydliga och för det andra att resultaten inte återspeglade den faktiska situationen, så kommer kärnkraftsfrågan att bli mycket farligare än bankfrågan.
Min fråga är därför följande: Hur kan du vara medveten om att vissa system inte kommer att klara stresstesterna och ändå inte göra något åt saken?
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) För det första: för att får reda på resultatet av testet måste vi först genomföra det. Om en viss anläggning inte skulle klara testet är det fortfarande en öppen fråga vilka åtgärder som bör vidtas. Om en uppgradering inte är tekniskt eller ekonomiskt rimlig kommer reaktorer att behöva stängas och avvecklas. Man kan emellertid tänka sig situationer där säkerhetsuppgraderingar är ekonomiskt meningsfulla och tekniskt genomförbara, så det är vad vi kan lova i det här stadiet.
Martin Schulz, jag tycker det var viktigt att rådet efter intensiva diskussioner kom överens om kommissionens roll. Jag kan säga att diskussionerna till en början enbart handlade om samordningen av nationella tillsynsmyndigheter, och efter påtryckningar från mig uppmanades kommissionen att lägga fram förslag på omfattning och metoder och fick även uppdraget att före årets slut lägga fram en fullständig rapport om resultaten.
Detta ska vi göra för samtliga kärnkraftsanläggningar i EU. Vi ska göra det med full insyn. Det är viktigt att man inser det. Jag anser att detta är ett framsteg i fråga om kärnsäkerhet.
Martin Schulz
för S&D-gruppen. - (DE) Herr Barroso! Du är en mycket intelligent person, men du besvarade inte min fråga. Jag måste därför fråga dig en gång till: När Günther Oettinger säger att han förväntar sig att några av de anläggningar som för närvarande är knutna till nätet inte kommer att klara stresstesterna tolkar jag det som att ni är medvetna om att säkerheten vid de anläggningarna är så dålig att de inte kommer att klara att uppfylla kriterierna. Men varför inte ingripa direkt? Jag tycker att detta är en högst påtaglig fara i dagsläget.
José Manuel Barroso
Kommissionsledamot Günther Oettingers uttalande var mycket försiktigt. Det kan inträffa, men för att kontrollera om det inträffar eller inte måste vi göra seriösa, trovärdiga tester. Det är just det vi ska göra, med full insyn och baserat på bästa tillgängliga expertis.
Som du vet har kommissionen inte behörighet att stänga några kärnkraftverk. Det faller inom den nationella behörigheten. Det vi tänker göra - och till skillnad från före Europeiska rådets senaste möte har vi ett tydligt mandat att göra det - är att arbeta med nationella oberoende tillsynsmyndigheter för att genomföra mycket seriösa, trovärdiga stresstester. Vi håller nu på att utarbeta metoder och omfattning för de stresstesterna.
Låt mig också säga till Martin Schulz att vi måste vara oerhört ansvarsfulla och inte skapa panik när det gäller dessa mycket känsliga frågor. Vi måste gå metodiskt tillväga, baserat på bästa tänkbara vetenskapliga expertis.
Guy Verhofstadt
för ALDE-gruppen. - (EN) Vi är alla överens om att EU är mer än bara en inre marknad och att det även är ett politiskt projekt för att se till att det finns demokrati på kontinenten och att rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna skyddas, främjas och stärks.
Om det inte var så tror jag att skillnaden mellan oss och Kina skulle vara obetydlig. Detta gäller för samtliga medlemsstater, inklusive Ungern. Regeringen där har nu utarbetat ett förslag till ny konstitution som ska antas i mitten av april. Det innehåller enligt min mening en del oroväckande hänvisningar till rösträtt för minoriteter, förbud mot aborter och enkönade äktenskap, återföreningssträvanden och restriktioner för institutionerna för att se till att de gör som regeringen vill.
José Manuel Barroso, vad tänker kommissionen göra för att försvara de gemensamma konstitutionella principerna demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter enligt artikel 2 i fördraget, när de äventyras i medlemsstaterna på det sätt som i dag sker i Ungern?
José Manuel Barroso
Vi håller verkligen med om att EU inte bara är en inre marknad. EU handlar om värden och för att en viss stat ska få bli medlem av EU måste den respektera de värdena Ett av värdena är rättsstatsprincipen, och vi måste respektera våra lagar. Som du vet är antagandet av en nationell konstitution ett viktigt steg för varje medlemsstat, en avgörande process som befolkningen och institutionerna i den aktuella medlemsstaten bestämmer över helt på egen hand.
Det är de ungerska institutionerna som ska avgöra innehållet i och förfarandet för antagande av den nya konstitutionen i enlighet med sina egna nationella regler och, om det är relevant, internationella regler och EU:s bestämmelser. Vi kommer att bevaka den här frågan ur EU:s synvinkel, men naturligtvis hoppas vi att de ungerska myndigheterna ska se till att den nya konstitution som slutligen antas ska återspegla de värden som EU vilar på.
Guy Verhofstadt
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr kommissionsordförande! Jag förstår ditt svar. Men du vet ju att samtliga 27 medlemsstater måste ändra sina konstitutioner så de överensstämmer med europeiska värderingar. Ungern gjorde det innan landet blev medlem av EU. Det finns till och med länder som gjort det efter det att de blev medlemmar. Polen gör det just nu, Frankrike gör det också eftersom det finns saker i den franska konstitutionen som inte stämmer med Lissabonfördraget.
Det är viktigt att se till att Ungern tillämpar dessa principer, även efter antagandet av den nya konstitutionen. Det är viktigt att kommissionen tittar på detta.
José Manuel Barroso
Samtliga medlemsstaters konstitutioner måste återspegla och överensstämma med EU:s värderingar, de grundläggande europeiska värdena demokrati, rättsstatsprincipen, mänsklig värdighet och respekt för de grundläggande rättigheterna. Detta är en fråga som inte ens har diskuterats. Jag har fortfarande inte sett en konstitution i någon av EU:s medlemsstater som strider mot de värderingarna. Men om det skulle inträffa skulle vi behöva agera.
Som du vet, Guy Verhofstadt, så har vi mycket goda meriter i frågan. Vi agerade nyligen i mycket känsliga frågor som gällde bland annat de ungerska medielagarna. Den ungerska regeringen sade direkt att om kommissionen kunde hitta något som stred mot EU:s regelverk så skulle de ändra lagen, vilket de också gjorde.
I andra medlemsstater där det har förekommit problem gällande icke-diskriminering har kommissionen också klart tagit ställning. Ur den synpunkten kan du vara säker på att kommissionen kommer att följa de här frågorna mycket noggrant.
Marian-Jean Marinescu
för PPE-gruppen. - (EN) Den europeiska planeringsterminen, som börjar tillämpas i år, kommer att bidra till att stärka budgetdisciplinen, den makroekonomiska stabiliteten och tillväxten, och den kommer att tvinga medlemsstaterna att ändra sin ekonomiska politik och budgetpolitik. På kort sikt kommer dessa nya politiska strategier att få stor betydelse för EU-medborgarnas liv i de flesta medlemsstater.
Har kommissionen identifierat, eller planerar den att genomföra en utvärdering av, de konsekvenser de nödvändiga nationella förfarandena kommer att få för Europas ekonomiska, sociala och politiska landskap i framtiden?
José Manuel Barroso
Vi tar mycket allvarligt på den processen. Det var mycket viktigt att komma överens om vad vi kallar den europeiska planeringsterminen, eftersom medlemsstaterna nu enhälligt har kommit överens om att frågor som gäller den ekonomiska politiken i en medlemsstat kan påverka alla de andra, och att alla de andras frågor påverkar den egna politiken. Vi kommer att lämna rekommendationer i frågan, också beroende på de program som medlemsstaterna lägger fram för oss. Men syftet med detta är att göra livet för våra medborgare bättre.
Vi gör klart att målet för alla insatser för att konsolidera statsfinanserna, alla ansträngningar för att göra strukturreformer, är att skapa tillväxt, hållbar tillväxt, tillväxt för alla, vilket är huvudmålet för EU. Detta var den övergripande överenskommelsen om vad vi har kallat Europa 2020-strategin. Det är mot bakgrund av dessa prioriteringar som vi ska bedöma de nationella program som nu ska redovisas och som vi nu ska samarbeta kring i partnerskap med våra medlemsstater.
Marian-Jean Marinescu
för PPE-gruppen. - (EN) Den viktigaste aspekten av denna politik är disciplinen. Om samtliga medlemsstater tillämpar kraven kommer resultatet att bli positivt. Om det råder skillnader mellan medlemsstaterna kommer resultatet inte att bli som vi alla hoppas.
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Jag instämmer helt, Marian-Jean Marinescu. Det är just därför institutionerna måste vara oberoende och göra sitt jobb helt självständigt och i äkta gemenskapsanda, för vi har tidigare sett att det ibland kan vara lockande att inte fatta beslut eller genomföra dem på ett enhetligt, konsekvent och trovärdigt sätt.
Därför kommer kommissionen att göra sitt bästa för att garantera lika villkor och rättviseprinciper. Disciplin, dvs. respekt för ingångna avtal, är verkligen grundläggande för att EU ska bli framgångsrikt.
Rebecca Harms
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr kommissionsordförande! Under förra veckan fastställde kommissionen gränsvärden utifrån en förordning som alltid ska tillämpas när det uppkommer problem i samband med radioaktivitet som påverkar livsmedelsimport, i detta fall från Japan. Förvånande nog är de gränsvärden ni har infört för produkter från Japan betydligt högre än de som tillämpas för samma produkter i Japan. De är också högre än de gränsvärden som anges i sådana fall för livsmedel från till exempel Förenta staterna, ett land där kärnkraft används i stor utsträckning. Dessa gränsvärden är också högre än de som tillämpas för EU och för de länder från vilka vi importerade varor efter katastrofen i Tjernobyl och som fortfarande gäller för cesium i vissa fall. Varför ska det vara på det viset? Varför har vi fastställt så höga gränsvärden?
José Manuel Barroso
Herr talman! Jag besvarar naturligtvis gärna Rebecca Harms fråga, även om jag trodde att vi hade kommit överens om att diskussionen i dag skulle bestå av två delar - en allmän del och sedan en del om Japan.
Rebecca Harms tar upp en mycket viktig fråga. För det första garanterar de nödåtgärder som vidtogs den 25 mars för importen av foder och livsmedel från Japan de europeiska konsumenternas säkerhet och en enhetlig tillämpning i hela EU. Vi anser att åtgärderna är proportionella i förhållande till risken och att de har ett bredare syfte än de åtgärder som vidtagits i andra delar av världen, såsom Förenta staterna och Kanada. Såvitt jag vet och baserat på de vetenskapliga rön som står till vårt förfogande, är detta en säker strategi.
Tullen ser till att livsmedel och foder enbart kan komma in på EU:s marknader om det finns garantier för att de är säkra att konsumera. Enligt det nuvarande arrangemanget har de japanska myndigheterna själva - och det är sant som Rebecca Harms säger - infört ännu striktare krav för livsmedelsprodukter för inhemsk konsumtion och export.
Till följd av de strängare regler som införts i Japan har vi i kommissionen beslutat att det skulle vara korrekt att som en ytterligare säkerhetsåtgärd ändra de nuvarande nivåerna, som gäller sedan den 25 mars, i avvaktan på ytterligare vetenskapliga analyser av halterna enligt förordning (Euratom) nr 3954/87. Den analysen kommer att göras av kommissionen, tillsammans med lämplig vetenskaplig expertis, före den 30 juni för att vi ska komma fram till enhetliga normer för importen.
Låt mig understryka att samtliga kontroller som medlemsstaterna hittills har utfört av den japanska livsmedelsimporten visar på försumbara nivåer av radioaktivitet, som ligger betydligt under de nuvarande europeiska eller japanska normerna. Låt mig upplysa om att kommissionen nästa fredag kommer att föreslå för ständiga kommittén för livsmedelskedjan att en översyn av våra normer görs för att anpassa dem till de japanska normerna. De kommer sedan att träda i kraft från och med nästa vecka. Jag vill också på nytt understryka att detta är en ren säkerhetsåtgärd som gör det möjligt att påbörja den nödvändiga vetenskapliga utvärderingen av de halter som för närvarande tillåts i hela världen, så att EU än en gång kan visa att unionen tillämpar de striktaste normerna.
Rebecca Harms
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr Barroso! Om jag förstått er rätt innebär detta att strängare gränser gäller för fisk som fått i sig radioaktiva ämnen från Tjernobyl och importerats från Norge än för importerad radioaktiv fisk som fångats nära Japan? Det tycker jag är fel och oansvarigt, och jag vill veta om ni är beredda att korrigera dessa gränser, som är extremt höga med internationella mått mätt.
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Fru Harms! Vi måste fatta beslut i dessa frågor utifrån vetenskapliga fakta. Jag kan inte fatta beslut enbart utifrån personliga åsikter. Vi har bestämmelser som fastställdes efter Tjernobyl. De gjordes utifrån främsta vetenskapliga fakta. Japan befinner sig i en mycket känslig situation när det gäller livsmedelssäkerhet, vilket det finns många orsaker till. Landet har gränser som skiljer sig från de vi har i EU. Det är just på grund av dessa olika normer som vi har beslutat att vi under en övergångsperiod ska tillämpa de japanska normerna.
De tillåtna nivåerna är lägre, vilket innebär att deras normer är högre. Vi ska tillämpa detta för Japan. Under tiden ska vi konsultera den nationella expertkommittén och EU:s expertkommitté, så att vi vid behov kan fastställa gemensamma och enhetliga regler för all import. Jag tror att det är det bästa, mest proportionerliga och vetenskapliga tillvägagångssättet. Jag tror inte att något annat tillvägagångssätt skulle vara lämpligt i nuläget.
Jan Zahradil
för ECR-gruppen. - (EN) Till skillnad från mina kolleger anser jag fortfarande att EU främst är ett ekonomiskt projekt och att den gemensamma marknaden är dess kärna. Vi har hört mycket om ekonomisk styrning de senaste dagarna och veckorna, kanske för mycket för min smak, men lite om tillväxt och konkurrenskraft.
José Manuel Barroso, som du vet utgör British Conservative Party den största delen av min grupp, och Storbritanniens premiärminister David Cameron och åtta andra EU:s stats- och regeringschefer skickade en skrivelse till dig och Herman Van Rompuy med förslag på hur vi kan få i gång EU:s tillväxt igen efter finanskrisen. Förra veckan publicerade David Cameron även en broschyr med titeln ”Let us choose growth”, som jag kan rekommendera samtliga parlamentsledamöter att läsa.
Hur ser dina planer ut för den närmaste framtiden vad gäller tillväxt, konkurrenskraft och fullbordande av EU:s inre marknad? Vilka praktiska åtgärder tänker du vidta för att nå dessa mål?
José Manuel Barroso
Det är svårt att på en minut göra den inre marknaden rättvisa. Jag kan dock försäkra Jan Zahradil att vi denna månad kommer att presentera inremarknadsakten, som är en mycket ambitiös samling förslag för att genomföra och fördjupa den inre marknaden, och avskaffa hinder när det gäller tjänster och de många administrativa bördor som drabbar främst små och medelstora företag.
Följande konkreta insatser kan jag tillkännage i dag: konkreta åtgärder för att små och medelstora företag ska få tillgång till finansiering och minskad administrativ börda för våra företag, i synnerhet små och medelstora företag.
Låt mig också säga att skrivelsen jag fick var undertecknad av nio av EU:s premiärministrar och statsöverhuvuden och är ett mycket viktigt dokument. Just nu när våra budgetar är så ansträngda är det viktigt att frigöra den inre marknadens fulla potential. Den är tvivelsutan en tillväxtmöjlighet för EU.
Jan Zahradil
för ECR-gruppen. - (EN) Herr Barroso! Jag vill inte hamna i någon kontroversiell debatt, och jag har full tillit till era goda intentioner. Men du kan den institution du styr. Europeiska kommissionen är ibland svår att styra. Skulle du kunna berätta för oss hur du ska se till att kommissionen under ditt ordförandeskap kan undvika tendensen - som ibland är alltför uppenbar - att överreglera snarare än att avreglera eller reglera på ett bättre sätt?
José Manuel Barroso
Låt oss inte ha förutfattade meningar om kommissionen. Kommissionen har gjort bra ifrån sig. Vi har redan gjort vissa förbättringar: en 31-procentig minskning av kommissionens administration, varav 22 procent redan godkänts av rådet och parlamentet. I själva verket motsätter sig rådet vissa åtgärder för att minska bördan.
Jan Zahradil, jag tror att du håller med om att 27 olika byråkratier är värre än en byråkrati. Så kommissionen gör mycket för att underlätta för företag runtom i Europa, genom att genomföra den inre marknaden. I själva verket kommer motståndet ofta från nationella myndigheter i form av till exempel ”gold plating” av direktiv och så vidare. Vi kommer att var noga med genomförandet av agendan för bättre lagstiftning, som jag tror att vi kan vara överens om.
Lothar Bisky
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Min fråga liknar den som Martin Schulz ställde. Därför vill jag fokusera på en särskild aspekt. Som du förstår har vi utifrån vår erfarenhet av stresstester för banker blivit mer försiktiga när det gäller stresstester, även de för kärnkraft. Min fråga gäller Euratom.
Jag vill inte sätta mig till doms över de enorma summor som Euratom slukar när det gäller forskning. Min åsikt är att dessa forskningsanslag går till en teknik som innebär enorma risker. Jag tror inte att dessa risker kontrolleras som sig bör, och jag tror inte heller att det finns tillräckligt utrymme för gemensamt beslutsfattande i frågan. Kärnkraft tar inte hänsyn till nationella gränser. Däri ligger problemet. Borde inte beslut om kärnkraft fattas gemensamt eftersom strålning inte tar hänsyn till gränser?
José Manuel Barroso
Som det fastställs i Lissabonfördraget, Lothar Bisky, är energimixen medlemsstaternas ansvarsområde. Det är inte upp till EU:s institutioner att besluta vilka energikällor varje land ska ha.
Slutsatserna från Europeiska rådets senaste möte var dock ett framsteg eftersom man kom överens om att testa alla kärnkraftverk i EU. Detta kommer att ske under ledning av den europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter på kärnsäkerhetens område och kommissionen. Kommissionen kommer även att lägga fram en rapport som ska offentliggöras.
Vi befinner oss nu i en situation där både de som är för och emot kärnkraft - eftersom medlemsstaterna har olika ståndpunkter - åtminstone är överens om att vi måste skärpa villkoren när det gäller kärnsäkerhet. Det genomförs troligtvis lättare på EU-nivå än på nationell nivå.
Lothar Bisky
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Herr Barroso! Vad tycker du om idén att inrätta en EU-institution för främjande av förnybar energi, miljövänlig energi och energisparande inom ramen för EU-fördraget? Anser du att förslaget är värt ert stöd då det skulle kunna hjälpa oss att snabbare undanröja riskerna med kärnkraften?
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Vi har redan lagt fram förslag om detta, nämligen den så kallade 20-20-20-agendan, där medlemsstaterna till exempel enhälligt - för enhällighet krävs i frågan - kom överens om målen på 20 procent för förnybara energikällor till år 2020. Vi är på god väg att nå detta mål. Så det finns redan EU-lagstiftning som är bindande för medlemsstaterna.
Är medlemsstaterna redo att gå vidare? Det kan vi diskutera, men jag kan berätta att de såvitt jag förstår, utifrån mina samtal, tycker att de bör arbeta mot att nå detta mål först. Så vi behöver antagligen inte inrätta en ny institutionell ram på gemenskapsnivå. Men vi måste arbeta med stor beslutsamhet mot de mål som vi har enats om och även, om så beslutas, fastställa ambitiösare mål.
Nigel Farage
för EFD-gruppen. - (EN) Herr Barroso! Jag är förvirrad. Hjälp mig. Vad har EU för linje i fråga om Libyen? Jag fick en skrivelse den 1 april från Catherine Ashton där hon berättade att EU hade gett mer än 75 miljoner euro i humanitärt bistånd, och att EU trots den osäkra situationen har erbjudit sig att bidra till att främja dialog. Detta skrev hon ändå många dagar efter det att bombningarna börjat. Det är vad hon har sagt.
Å andra sidan har vi tuffingen Herman Van Rompuy, som har gjort det tydligt att målet med aktionerna i Libyen är ett regimskifte. Han sade även att insatsen i Libyen inte kunnat genomföras utan EU, samt att Frankrike och Tyskland inte kunnat göra en militär insats utan att först ha fått stöd av Europeiska rådet. Vi har alltså två ledare inom EU som säger emot varandra. Skulle du kunna förklara detta och berätta hur EU ställer sig till Gaddafi och Libyen?
José Manuel Barroso
Medlemsstaterna har enhälligt kommit överens om att Gaddafi bör avgå. Det finns ingen motsägelse i att föra en dialog med människor som vi anser att vi bör tala med. Det var antagligen vad Catherine Ashton syftade på. Vi har till exempel haft besök av två företrädare för Gaddafis motståndare.
Den militära insatsen var emellertid inte EU:s beslut. Vissa medlemsstater i FN:s säkerhetsråd beslutade, på grundval av ett samförstånd som nåtts i Europeiska rådet, att införa en flygförbudszon. Men det var inte EU:s beslut eftersom det fanns olika uppfattningar om hur situationen skulle lösas. Det måste vi förstå. Verkligheten är att det rådde olika uppfattningar om hur vi skulle hantera situationen i Libyen.
Jag håller dock också med Herman Van Rompuy om att säkerhetsrådet inte hade kunnat fatta dessa beslut om Europeiska rådet inte intagit denna ståndpunkt. Besluten var historiska såtillvida att de innebär ett fullgörande av ansvaret att skydda.
Nigel Farage
för EFD-gruppen. - (EN) Det finns sannerligen många olika åsikter här. Jag undrar om ordförande Barroso skulle hålla med mig om att det inte var ett av EU:s bästa beslut att utse en kvinna som tillhört extremvänstern, en pacifist och före detta kassör för den brittiska kampanjen för kärnvapennedrustning, som har visat sig inkompetent, till chef för er nya utrikestjänst och ansvarig för den yttre säkerheten. Jag kan bara tacka Gud för Catherine Ashton. Utan henne skulle vi antagligen vara ännu mer inblandade i Libyen.
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Medlemsstaternas beslut att, med mitt stöd, utse Catherine Ashton till EU:s utrikesrepresentant var ett bra beslut, anser jag.
Hon är en mycket hängiven EU-medborgare. Hon delar absolut inte dina åsikter, men det tror jag inte är något verkligt problem. Jag tycker att hon bidrar till våra mål på ett ärligt och bestämt sätt, men låt oss vara uppriktiga. Hon har ett mycket svårt och krävande arbete. Det hon gör nu gjordes tidigare av minst tre eller fyra personer. Dessutom har hon behövt inrätta den Europeiska utrikestjänsten.
Jag tycker att de av er som inte sympatiserar med hennes idéer bör ge henne en ärlig chans. Jag tycker att det är en förbättring att vi nu har en hög representant som samtidigt är ordförande för kommissionen. Jag kan intyga att hon är entusiastisk och målmedveten och hanterar alla dessa frågor i sann EU-anda.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! Kan kommissionens ordförande tänka sig ett scenario där alla medlemsstater, även Storbritannien, tvingas införa euron, i strid med medborgarnas vilja - som kanske uttryckts i en folkomröstning - och i strid med regeringens uttryckta önskan? Enligt Lissabonfördragets ingress är medlemsstaterna förpliktade att inrätta en ekonomisk och monetär union: en gemensam, stabil, valuta. Ordet ”gemensam” antyder att det inte ska finnas andra valutor jämte denna.
Det finns givetvis ett protokoll till fördraget där det fastställs att Storbritannien är förpliktat att införa euron endast om det till rådet anmäler sin avsikt att göra detta. Men frågan är om protokollet kommer att skydda Storbritannien mot fördragets bestämmelser. Andra länder utanför euroområdet verkar ha en mindre privilegierad situation. I artikel 140 i fördraget fastställs att medlemsstater med undantag vartannat år ska granskas med avseende på hur de förverkligar den ekonomiska och monetära unionen.
José Manuel Barroso
Jag förstod inte frågan, men om frågan är huruvida Storbritannien kommer att tvingas ansluta sig till euron är svaret nej.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! Vi vet att Storbritannien skyddas av protokollet, men protokollens giltighet är en fråga som omfattar mer än den gemensamma valutan.
Det finns ett protokoll som ger Storbritannien och två andra länder undantag från stadgan om de grundläggande rättigheterna, men kommissionens rättstjänst har sagt att undantagen i bästa fall har en begränsad tillämpning. Är kanske även protokollet som ger Storbritannien undantag från den gemensamma valutan begränsat?
José Manuel Barroso
Om du vill ha en fullständig rättslig analys skickar jag gärna den analys som genomförts av kommissionens rättstjänst. Men så mycket kan jag säga - jag är ledsen om det gör dig besviken - att Storbritannien inte kommer att tvingas ansluta sig till euron.
Talmannen
Nästa punkt är EU:s insatser i samband med tragedin i Japan. Det är många kolleger på listan. Jag får be er att inte visa ett blått kort om ni vill vara med på listan för ögonkontaktsförfarandet, eftersom det är en annan sak. Var snälla visa ett vitt kort - eller något annat. Det blå kortet är för ett annat förfarande.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Herr talman, ordförande Barroso! Efter den allvarliga olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima har kommissionens reaktioner, med undantag av någon liten miss, präglats av den hängivenhet, försiktighet och noggrannhet som är nödvändig.
Den fruktansvärda händelsen har dock gett upphov till kraftig motvilja mot denna energikälla. För att minska risken för negativa följder vid valurnorna har vissa regeringar plötsligt ändrat ståndpunkt och lagt ned planerna på att bygga nya kärnkraftverk eller bestämt sig för att inte underhålla de befintliga.
Kärnkraft står för 14 procent av vår energiförbrukning, det finns ett konstant och förutsägbart ökande behov av elektricitet och vi har som mål att minska koldioxidutsläppen med 85 procent till 2050. Därför är det många, däribland jag själv, som undrar, i denna troligtvis kortvariga situation, om kommissionen planerar några lagstiftningsmässiga eller politiska åtgärder för att förhindra att denna stämning hotar vår energistrategi på längre sikt.
José Manuel Barroso
Som jag redan sagt i svaret till en annan kollega tillhör beslut om energimix medlemsstaternas ansvarsområde. Som du vet finns det medlemsstater som använder kärnkraft, däribland ditt land Spanien, och länder som inte använder kärnkraft, däribland mitt land Portugal. Det är inte upp till kommissionen att bestämma om medlemsstaterna ska ha kärnkraft. Vi måste hålla oss till våra ansvarsområden.
Vi har fått nya mandat för säkerhetsfrågor som rör kärnkraft. Jag anser att vi kan och bör nå de mål som vi satt upp för minskning av växthusgasutsläppen. Det går att nå det enhälligt överenskomna målet på 20 procent om medlemsstaterna verkligen anstränger sig och tillämpar alla tänkbara åtgärder för att nå ett mål som är oerhört viktigt för både EU och resten av världen.
Sandra Kalniete
(LV) Herr talman! Omvärlden har nu i flera veckor följt händelserna i Japan med oro och medkänsla. Jag vill än en gång uttrycka min respekt för den japanska befolkningen. Vi är i tanken med de människor som arbetar dag och natt i kärnkraftsreaktorerna i Fukushima för att förhindra en kärnkraftskatastrof. De är verkliga hjältar som offrar hälsa och liv för Japan och mänskligheten. Japan står inför den enorma uppgiften att återuppbygga de förstörda områdena, vilket kommer att kräva väldiga resurser och inhemska investeringar. Därför måste EU inleda förhandlingar om ett frihandelsavtal med Japan. Då Japan har som princip att ingå förhandlingar endast när det finns en fast beslutsamhet att slutföra dem och nå resultat, är jag övertygad om att de befintliga grå områdena kommer att klaras upp under förhandlingarna och att vi kan sluta ett frihandelsavtal som båda parter kan godta.
Jag skulle vilja fråga ordförande Barroso om kommissionen stöder ett inledande av förhandlingar om ett frihandelsavtal under det kommande toppmötet mellan Japan och EU den 25 maj, och om inte, varför inte och när kan förhandlingarna inledas?
José Manuel Barroso
Låt mig också börja med att, på kommissionens vägnar, uttrycka vår stora beundran, respekt och solidaritet med Japans befolkning. Jag skickade ett personligt meddelande till premiärminister Naoto Kan direkt efter katastrofen. Jag talade med honom i telefon i går igen för att få reda på den senaste utvecklingen, och han uttryckte sin tacksamhet över EU:s solidaritet.
När det gäller handel kom man under toppmötet mellan EU och Japan förra året överens om att man skulle undersöka hur man bäst kan gå tillväga för att förbättra våra förbindelser. Ett alternativ på den ekonomiska sidan är att EU och Japan inrättar ett gemensamt livsmedelsorgan. Det skulle kräva stort engagemang från båda sidor och villighet att tackla bland annat icke-tariffära åtgärder och avlägsna sådant som står i vägen för de europeiska företagens tillgång till den japanska marknaden för offentlig upphandling. EU har upprepade gånger framfört krav i samtalen med Japan. Det gläder mig att Europeiska rådet nu har tydliggjort sin ståndpunkt. I går sade jag igen till Japans premiärminister att vi är beredda att samarbeta med Japan, förutsatt att Japan hanterar detta på ett konstruktivt sätt. Han lovade att man från Japans sida kommer att vara konstruktiv i hanteringen av frågor som även berör EU.
Edit Herczog
(EN) Herr talman! I nyhetsinslag om olyckan i Fukushima och debatter om följderna syns inte aktieägarna. Vi ser varken investerare eller politiker, men vi ser de anställda: arbetarna som kämpar i olycksområdet. Jag stöder helt striktare normer för kärnsäkerhet, men är ni beredda att bjuda in företrädare för de anställda, det vill säga fackföreningarna, till aktieägarnas samtal för att stärka och upprätta normer, och är ni beredda att på ett globalt plan främja dessa kärnsäkerhetsnormer? Om ja, hur föreslår du att detta ska göras?
José Manuel Barroso
Europeiska rådet har beslutat att försöka främja högsta möjliga normer, både i EU och med våra partner. Günther Oettinger har till exempel redan varit i kontakt med ryska partner. Ryssland och Ukraina har sagt att de är intresserade av att samarbeta med oss. Vi försöker även se om vi kan nå samma samarbete med Schweiz och, även om det samarbetet inte är så omfattande än, med Turkiet och Armenien.
I går när jag talade med Japans premiärminister sade han att han också vill samarbeta med oss, och även delta i de internationella insatserna i G8 och G20, för att åstadkomma bättra kärnsäkerhet i världen. Vi har nu förutsättningar att göra stora insatser, både på EU-nivå - vilket är säkert nu - och globalt, i samarbete med Internationella atomenergiorganet och andra internationella organ.
Sarah Ludford
(EN) Herr talman! För ett år sedan i Haiti framstod EU som trögt i sin katastrofhjälp och sitt humanitära bistånd. Är du nöjd med den operativa samordningen mellan EU och medlemsstaterna under den senaste tidens katastrofer, och då särskilt i Japan?
Vad har hänt sedan kommissionens meddelande för tre år sedan om stärkande av unionens katastrofinsatser, där man efterlyste mer enhetlighet och effektivitet för att EU:s katastrofinsatser skulle bli mer samordnade?
Har den senaste tidens erfarenheter i Japan, och även de i Nordafrika som dock var av annan natur, bidragit till kommissionens reflexion över huruvida vi behöver en effektiv EU-mekanism för humanitärt katastrof- och återuppbyggnadsbistånd ?
José Manuel Barroso
Jag är stolt över att kommissionen, företrädd av Kristalina Georgieva som är med oss i dag, var först med att skicka en specialistdelegation till Japan efter de tragiska händelserna.
Jag kan försäkra er att Japan verkligen uppskattade denna insats. Vi har gett Japan både politiskt och moraliskt stöd: vårt system har varit effektivt. Det var faktiskt de japanska myndigheterna som först bad oss samordna medlemsstaternas insatser eftersom de föredrog samordnat stöd, snarare än bilateralt stöd, från de olika medlemsstaterna.
Även om Japan är ett mycket rikt land som klarar att hantera kriser av detta slag, visar vi vår solidaritet genom att ge humanitärt bistånd på 15 miljoner euro. Av dessa kommer 10 miljoner euro från EU:s budget efter beslut av kommissionen, och omkring 5 miljoner från medlemsstaterna.
Vi är i grunden nöjda med de samordnade insatserna i humanitärt avseende, men det stämmer att vi alltid kan bli bättre om medlemsstaterna är beredda att godta en samordnad och enhetlig metod för att skydda civilbefolkningen och ingripa vid kriser.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(EN) Herr talman! Vid Europeiska rådets möte i mars bekräftades EU:s roll som främjare av högsta möjliga kärnkraftnormer i världen och EU:s grannskap.
Minst två nya kärnkraftsprojekt vid EU:s yttre gränser ger upphov till stor oro, på grund brist på insyn och samråd med de länder som berörs. Nya kärnkraftverk som innehåller experimentella reaktorer kommer att byggas i Kaliningradenklaven mellan två medlemsstater, endast 23 kilometer från EU:s östra gräns i Vitryssland. EU bör, i samarbete med lämpliga internationella organ, se till att man tillämpar högsta normer för kärnsäkerhet och miljö redan från det att projektet inleds och ge internationella kärnkraftsexperter möjlighet att bedöma båda projekten, i synnerhet urvalskriterierna när det gäller platsen.
EU skulle kunna förhindra en osäker kärnkraftsutveckling genom att inte köpa energi som producerats på bristfälliga kärnkraftverk. Hur ser kommissionen på sin roll när det gäller att förhindra en osäker kärnkraftsutveckling vid EU:s yttre gränser? Vilka åtgärder kan ni vidta?
José Manuel Barroso
Ett bra exempel är våra förbindelser med Ukraina. Jag kommer att närvara vid kärnkraftsmötet i Kiev den 19 april 2011, som anordnas av Ukrainas regering, och jag kommer att vara där med FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon. Vi har varit en av de största givarna - kanske rentav den största - till Tjernobyl för att det ska kunna repareras.
Som Europeiska rådet uppgav i sina slutsatser får inte prioriteringen att säkerställa kärnkraftverkens säkerhet upphöra vid våra gränser. EU kommer att kräva att liknande stresstester utförs i grannländerna och i hela världen, både vid befintliga och planerade anläggningar. Relevanta internationella organisationer bör utnyttjas i full utsträckning.
Så vi kommer verkligen att prioritera kärnsäkerhet i våra förbindelser med tredjeländer, däribland de som du nämnt.
Elisa Ferreira
(PT) Herr talman! Krisen i Japan har gett än mer mening till vårt gemensamma åtagande att ta fram en 20-20-20-strategi. Vi fortsätter emellertid att vänta, om det så är på 20-20-20 eller 2020-strategin, och på meningsfulla och kraftfulla instrument för att få EU på rätt väg och komma ifrån åtstramningsåtgärder, arbetslöshet och otillräcklig tillväxt samt problemet med statsskulderna som man inte fått bukt med. Är det inte dags att EU hittar nya finansieringskällor och genomför effektiva tillväxt- och sammanhållningsåtgärder utifrån ett annat förhållningssätt till problemen med energi och hållbar tillväxt? Det är min fråga.
José Manuel Barroso
Det är med största nöje som jag svarar dig, Elisa Ferreira, även om det inte direkt gäller ”krisen i Japan”. När det gäller att hitta finansiering har jag nu under förmiddagens debatt sagt att vi i kommissionen kommer att lägga fram förslag i kommande budgetramar för det vi kallar finansiering av EU-projekt genom obligationer: det vill säga obligationer för investeringar i särskilda projekt, strukturprojekt, såsom projekt för europeiska nät, som helt säkert kommer att omfatta energi. Jag hoppas, Elisa Ferreira, att du kommer att stödja dessa förslag, och skulle även vilja ha de olika regeringarnas stöd. Vi måste alla ställa oss bakom detta. Bristen på resurser i många medlemsstater på grund av nedskärningar i investeringsbudgetarna innebär att EU inte får sluta investera i Europas tillväxt i denna omfattning. Det finns många områden där jag tror att en euro som investeras på EU-nivå ger bättre avkastning än en euro som investeras på nationell nivå, som till exempel när det gäller energi.
Michèle Rivasi
(FR) Herr talman! Först något positivt. Jag välkomnar att ni ska anpassa EU:s maxnivåer till Japans nivåer, eftersom vi vid tiden för kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 insåg att de nivåer som kommissionen föreslagit var alldeles för höga. Jag välkomnar därför detta, och jag skulle vilja att det införlivades i denna förordning.
Min andra punkt gäller import av livsmedel från Japan. Frågan är av grundläggande betydelse. Kommer vi att tvingas ha förorenad mat, även om föroreningsnivån understiger maxnivåerna, för att hjälpa Japans ekonomi? Du har säkert barn själv. Jag undrar, ska jag ge mina barn mjölk som innehåller 500 Bq jod, när det finns mjölk som har 0 Bq jod? Jag undrar om kommissionen inte borde överväga att förbjuda livsmedel och foder som importeras från Japan på grund av föroreningsrisken, och i stället hjälpa och stödja japanerna ekonomiskt eller med oförorenade livsmedel.
Till sist måste jag vädja till dig, José Manuel Barroso. Jag har kontaktats av Areva, som har rest till Japan där deras utrustning har beslagtagits och förvaras på flygplatsen. Det är mycket viktigt för dig att, om möjligt, kräva att den japanska regeringen lämnar ifrån sig all utrustning - masker, robotar och så vidare - som har beslagtagits på flygplatsen.
Talmannen
Bästa kollega, du tar andra ledamöters talartid. Listan över väntande ledamöter är lång.
José Manuel Barroso
Det sista kände jag inte till. Om jag kan få lite mer information hjälper jag gärna till.
Angående mjölken har du rätt, Michèle Rivasi. Jag har tre barn, och dessutom har jag ett barnbarn som just nu bara dricker mjölk. Det är det enda han kan äta, så jag är lika angelägen som du om att den mat och mjölk som vi importerar till EU är av bra kvalitet.
Den information vi har, som är baserad på de expertrapporter vi har fått, säger att de åtgärder vi har vidtagit räcker för att hantera riskerna som de ser ut i nuläget. Vi har ännu inte fått några rapporter om smittade livsmedel innehållande halter som skulle kunna utgöra en hälsorisk för våra konsumenter, och vi kommer att fortsätta tillämpa de högsta normerna.
Niki Tzavela
(EL) Herr talman! Jag skulle vilja be ordförandena för kommissionen och rådet att på något sätt hylla de drygt 50 anonyma japanska arbetare som arbetar med vetskapen att de ska dö. Här i parlamentet hyllar vi de aktivister som kämpar med att rädda brunbjörnen, till exempel i Himalaya. Med all respekt, har ingen här tänkt tanken att vi borde säga något om de människor som, trots att de vet att de kommer dö, har arbetat flera dagar i sträck?
Jag skulle vilja läsa upp orden från en japansk arbetare som lyckades ge en kort intervju. Han sade: ”Jag känner starkt att det bara är vi som kan göra detta jobb och vi kan inte åka hem förrän vi är klara”. Tepcos skyddsdräkter tog snabbt slut. Han och hans kolleger fick göra vad de kunde med lösa delar.
(Talmannen avbröt talaren.)
Talmannen
Fru Tzavela! Du har talat i nästan två minuter trots att du bara hade en minut, även om allt du sagt är viktigt för oss.
José Manuel Barroso
Jag stöder dina synpunkter, Niki Tzavela. Jag tycker att det du sade är oerhört viktigt. Jag ser dessa män som riktiga hjältar; vi hyser den största respekt och beundran för deras mod och generositet. Och låt mig säga något om det japanska folket också. Kommissionsledamot Kristalina Georgieva var där nyligen, inte långt från olycksområdet, och en av de saker som hon imponerades av var japanernas tålighet, värdighet och ödmjuka sätt. Så jag tycker att det är på sin plats att vi från Europaparlamentet i Strasbourg sänder ett budskap av respekt och beundran till Japans befolkning, i synnerhet de hjältar som offrar sina liv för resten av befolkningen.
Talmannen
Fru Tzavela! Jag håller med kommissionens ordförande.
Georgios Papanikolaou
(EL) Herr talman! Nordöstra Japan kommer att vara förorenat de kommande 300 eller 400 åren, och livet kommer aldrig att bli detsamma. Det är vad specialisterna säger.
Under tiden fortsätter man att planera bygget av ett kärnkraftverk i ett aktivt jordbävningsområde. Det har Turkiet sagt till oss, och om en liknande katastrof skulle inträffa i Turkiet, om man genomför detta, kan hela EU hamna i riskzonen. Det är sunt förnuft.
Vad har kommissionen att säga om allt detta? Hur ser miljönormerna för kärnkraftsanvändning ut i samarbetet med kandidatländerna (du nämnde tre länder tidigare, jag syftar på kandidatländerna),?
José Manuel Barroso
Herr talman! Mitt svar är ja, men detta gäller även kandidatländer. Vissa av de länder som nu är med i EU och som var kandidatländer för en tid sedan var - enligt förhandlingarna - tvungna att omarbeta sina säkerhetsnormer och, i vissa fall, stänga vissa kärnkraftsanläggningar. Vi menar allvar.
Vi kommer att ställa frågan till våra turkiska partner - det nämnde jag redan i mitt tidigare anförande - och inte bara till Turkiet, utan till alla de partner som är nära våra gränser. Jag tycker att vi bör ägna detta extra mycket uppmärksamhet. Samtidigt kommer vi att dela med oss av den information vi har om våra egna kärnkraftsanläggningar. Det är så vi kan lösa detta på ett konstruktivt sätt.
Franz Obermayr
(DE) Som vi alla vet betyder demokrati att folket styr, vilket vi tog fasta på i Österrike 1978. Vi höll en folkomröstning om kärnkraft och det tydliga resultatet var att landet skulle förbli ett kärnkraftsfritt område. Det fick oss att anta lagen om ett kärnkraftsfritt Österrike, som nu ingår i vår konstitution.
Men vad händer på EU-nivå? Det finns planer på att utföra stresstester för kärnkraftsanläggningar och offentliggöra resultaten. Dessa planer är dock inte bindande och inbegriper inte några särskilda krav på att åtgärda brister. Därför stöder jag Österrikes kampanj för avveckling. Jag skulle även vilja se att den spreds till resten av EU. Vi är alla väl medvetna om att detta inte är någon lätt fråga eftersom kärnkraft i huvudsak är medlemsstaternas ansvar.
Därför, ordförande Barroso, vill jag fråga dig följande: Kommer du att yrka på enhetliga, bindande EU-normer, och kommer du att se till att EU:s miljönormer, och då i synnerhet miljökonsekvensbedömningarna, genomförs korrekt samt att sanktioner införs mot dem som bryter mot reglerna?
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Vi kommer att göra allt vi kan enligt gällande fördrag. Som ni vet ger fördragen medlemsstaterna viss nationell behörighet när det gäller energi, men vi använder oss av den behörighet vi har. Europeiska rådets slutsatser, som ger kommissionen - tillsammans med nationella oberoende tillsynsmyndigheter - en viktig roll när det gäller insatser för kärnsäkerhet, är ett framsteg. Vi kommer att göra det offentligt med full insyn. Men jag är säker på att du vet från andra fall att vi ibland har svårt att tillämpa bindande lagstiftning och bindande bestämmelser på EU-nivå. Med det sagt tror jag att de insatser som våra medlemsstater och europeiska partner kommit överens om kommer att bli verkningsfulla.
Linda McAvan
(EN) Herr Barroso! Du har redan delvis besvarat denna fråga, som gäller livsmedelssäkerhetsfrågor och import från Japan. Jag undrar om du kan berätta hur mycket mat vi importerar från Japan, så att vi kan lindra medborgarnas oro.
En annan sak som jag börjar få skrivelser om är att kommissionen har fastställt de rekommenderade gränserna för strålning utifrån två olika förordningar: en för Tjernobyl och en annan allmän. Det skapar förvirring. Jag har läst den fråga och det svar som gäller detta på kommissionens webbplats, men jag måste säga att det är mycket komplicerat. Jag undrar om du kan förklara detta. Varför finns det två olika förordningar?
Om du inte kan förklara detta i dag, kan ni åtminstone vara tydligare på kommissionens webbplats så att mina väljare kan förstå vilka gränsvärden som gäller, varför de har fastställts och varför vissa gränsvärden gäller för Tjernobyl men inte i övrigt?
José Manuel Barroso
Jag ska försöka, men detta är mycket tekniska frågor; jag var själv tvungen att ta en snabbkurs för att förstå en del av språket. Men först, importen av livsmedel och foder är verkligen marginell. EU importerar livsmedel och foder från Japan till ett värde av 216 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 0,4 procent i värde och mindre än 0,1 procent i volym av EU:s totala import av livsmedel och foder. För den japanska ekonomin är det också lite. Jag skulle kunna ge er en lista över de importerade produkterna, men jag har bara en minut så jag kan inte göra det i dag.
När det gäller den andra frågan om anledningen till de olika gränsvärdena fastställdes de värdena efter Tjernobyl. Det gjordes utifrån vetenskapliga fakta, och därför anser vi att de är lämpliga. Nu har vi dock en ny tragedi, långt borta i Japan. Som jag sade har Japan mycket höga livsmedelssäkerhetsnormer. För att undvika att deras normer motsäger våra har vi - som jag meddelade i dag - beslutat att vi ska harmonisera våra normer, åtminstone med Japans normer, medan vi enligt vetenskapliga metoder ser över vilka globala normer vi skulle kunna tillämpa för all import till EU. Det förklarar varför det finns skillnader, men de är förmodligen övergående skillnader.
Talmannen
Ordförande Barroso! Tack för din närvaro här i plenum med oss, och för dina svar, den livliga debatten och framför allt för det du sagt om EU:s viktiga hantering av tragedin i Japan.
Debatten är härmed avslutad.
