Yhteinen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelma (BONUS-169) (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana Lena Ek'in teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen Itämeren tutkimusohjelmaan (BONUS-169) - C7-0263/2009 -.
Lena Ek
Arvoisa puhemies, 150 vuodessa Itämeri on muuttunut koskemattomasta, kirkkaasta, niukkaravinteisesta arktisesta merestä pysyvästi kriisitilassa olevaksi mereksi. Ongelmat kuten rehevöityminen, leväkukinnot, myrkylliset jätteet ja biologisen monimuotoisuuden vaarantuminen pahenevat entisestään. Itämeren tilanne on erittäin vakava. Huolimatta 1990- ja 2000-luvun onnistuneista yrityksistä vähentää typpi- ja fosforipäästöjä lähes koko Itämeri kärsii nykyisin rehevöitymisen seurauksista. Samoin ympäristömyrkky- ja raskasmetallipitoisuudet ovat korkeita huolimatta esimerkiksi lyijy-, elohopea- ja DDT-päästöjen onnistuneesta vähentämisestä.
En tiedä, onko kukaan teistä nähnyt leväkukintoja tällä aavalla ja aikaisemmin terveellä sisämerellä. Kun kesällä lähtee veneilemään suurenmoiseen saaristoon, vastassa on kymmenen senttimetrin paksuinen vihreä, pahanhajuinen leväkerros. Jos koirat juovat tätä vettä, ne kuolevat, ja jos lapset uivat siinä, he oksentavat ja kärsivät vatsavaivoista. Tämä on nykytilanne monin paikoin Itämeren ympäristössä. Jotta voidaan turvata kasvu ja maaseutuyhteisöt voivat vaurastua tulevaisuudessakin, on tärkeää parantaa tietämystä Itämereen kohdistuvista vaikutuksista.
Itämeren alueen ekosysteemi on monimutkainen, ja sitä on mahdotonta ymmärtää, elleivät tutkijat tee valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kautta koko tämän sisämeren valuma-alueen. Tämänsuuntaista tutkimusta tehdään jo runsaasti, mutta sitä ei useinkaan koordinoida asianmukaisesti. Tänään käsittelemämme ehdotuksen - sitä kutsutaan lyhyesti nimellä BONUS - tavoitteena on saada tässä aikaan muutos. Toimia toteutetaan Itämeren alueen valtioiden yhteisen tutkimusohjelman puitteissa, ja siihen osallistuu tutkijoita myös Venäjältä, jotta voidaan vastata tämän alueen ympäristöhaasteisiin. BONUS muodostaa strategisen suunnitelman, jossa kahdeksasta Itämeren alueen valtiosta tulevalle yli 500 tutkijalle asetetaan yhteinen tavoite. EU ja Itämeren alueen valtiot investoivat siten yhdessä lähes 1 miljardi Ruotsin kruunua ympäristötutkimukseen.
Itämeren alueella elää 85 miljoonaa ihmistä maissa, joiden talous on monin tavoin riippuvainen merestä. Samanaikaisesti yhteiskuntamme ovat syypäitä ongelman pahenemiseen päästöjen ja jätteiden kulkeutuessa veteen. Parempi kokonaisnäkemys tutkimuksesta on tarpeen, jotta Itämeri olisi mahdollista pelastaa. Alan tutkimus on pirstaloitunutta ja aivan liian riippuvaista niukoista paikallisista, alueellisista ja kansallisista tutkimusmäärärahoista.
BONUS rakentuu sen sijaan EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmista saatujen kokemusten varaan. BONUS-ohjelman ansiosta osallistuvien valtioiden kansalliset tutkimusohjelmat ja -toimet yhdistetään ensimmäisen kerran yhteiseen strategiseen ohjelmaan, jolla on selkeä tavoite.
Haluan kiittää kaikkia - kollegojani, puheenjohtajavaltio Espanjaa sekä tutkimus-, innovointi- ja tiedeasioista vastaavaa komission jäsentä - jotka ovat olleet mukana saamassa tämän aikaan. Tämäntyyppiset koordinoidut investoinnit ympäristötutkimukseen ovat yksi tekijä kestävän, dynaamisen ja resurssitehokkaan Euroopan luomisessa. Itämeri on hyvin elävä osa kaikkien tätä sisämerta ympäröivien kahdeksan maan kulttuuria: niiden kirjallisuutta, musiikkia ja taidetta. Haluamme säilyttää sen vielä lapsenlapsillemmekin. BONUS-ohjelmasta tulee myöhemmin osa tätä investointiperustaa.
Máire Geoghegan-Quinn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kiitokseni Euroopan parlamentille ja erityisesti esittelijä Lena Ek'ille yhteistä Itämeren tutkimusohjelmaa (BONUS) koskevien Euroopan komission ehdotusten tukemisesta. Haluan kiittää myös teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan varjoesittelijöitä heidän rakentavasta tuestaan ja huomioida Euroopan parlamentin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan BONUS-ohjelmasta antaman myönteisen lausunnon.
Yhdeksästä Itämeren rannikkovaltiosta kahdeksan on Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja olemme kaikki tietoisia Itämerta koskevista erittäin monimutkaisista ja kiireellisistä ympäristöongelmista, joita Lena Ek hetki sitten hyvin vaikuttavasti esitteli. Nämä alati kasvavat paineet uhkaavat nyt Itämeren alueen valmiuksia jatkaa niiden erilaisten tuotteiden ja palvelujen toimittamista, joihin olemme tottuneet luottamaan. Tieteellä on erittäin suuri merkitys tutkimus- ja ympäristöpolitiikan alan julkisten toimien tukemisessa. Eurooppalaisen tutkimusjärjestelmän hajanaisuus ja sen kansallisten osien koordinoinnin ja johdonmukaisuuden puute kuitenkin heikentävät sen taloudellista kannattavuutta ja kokonaistehoa.
Tämä on todellakin haaste, joka meidän on ratkaistava Itämeren alueella. On selvää, ettei mikään yksittäinen Itämeren valtio voi omin voimin onnistua ratkaisemaan kyseisen alueen monimutkaisia ympäristöongelmia. Itämeren ympäristöongelmien ratkaisemiseksi on nyt kiireesti kehitettävä aluetta koskeva merkittävä yhdennetty tutkimusstrategia, mahdollistettava valtioiden rajat ylittävät synergiaedut, yhdistettävä voimavarat, jaettava tietoa ja lisättävä tutkijoiden rajatylittävää liikkuvuutta. Siten voimme varmistaa Itämeren alueen kestävän tulevaisuuden. BONUS-aloite ja Itämeren aluetta koskevan EU-strategian yhteydessä toteutetut toimet tarjoavat rakenteen ja keinot näiden haasteiden ratkaisemiseksi tehokkaasti ja koordinoidusti.
Olen tyytyväinen toimielinten sopimukseen, joka tehtiin viime huhtikuun 27. päivänä BONUS-aloitteen täytäntöönpanosta. Lisäksi haluan korostaa olevani pahoillani siitä, että jäsenvaltiot eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen Euroopan komission alkuperäisen ehdotuksen mukaisesta mallista, joka perustuu tosiasialliseen yhteisbudjettiin. Ellei käytössä ole yhteisbudjettiin perustuvaa rahoitusjärjestelmää, ei yksinomaan tieteelliseen huippuosaamiseen perustuvien, valtioiden välisten parhaiden tutkimussuunnitelmien valintaa, konsortion laatua ja ennakoitua vaikutusta voida täysin taata. Etujen täysimääräinen hyödyntäminen, lisäarvon tuottaminen ja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla saavutettavat tehokkuusedut eivät ole mahdollisia. Tästä syystä Euroopan komissio haluaa korostaa, että tämän päätöksen seurauksia ei pidä käyttää ennakkotapauksena tulevia ehdotuksia ajatellen. Jäsenvaltioiden on sitouduttava rajat ylittävää rahoitusta ja yhteistyötä koskevaan tosiasialliseen yhteisbudjettiin ennen Lissabonin sopimuksen 185 artiklaan perustuvien uusien aloitteiden tekemistä.
Palatakseni nykyiseen aloitteeseen, Euroopan komissio luottaa täysin siihen, että BONUS-ohjelmalla pystytään saamaan paras mahdollinen hyöty Itämeren alueen ympäristötutkimusohjelmista, parantamaan alueen tieteellisiä valmiuksia, helpottamaan tutkijoiden rajat ylittävää liikkuvuutta, edistämään synergiaetuja ja estämään tutkimushankkeiden turha päällekkäisyys. Siten varmistetaan Itämeren kestävä tulevaisuus.
Anna Rosbach
Arvoisa puhemies, BONUS-169 on merkittävä kokeiluhanke, ja siinä on kyse määrätyn alueen ympäristöongelmia koskevasta yhteistyöstä. Kaikki Itämeren alueen valtiot tukevat ohjelmaa yleisesti. Ohjelmaan on tarkoitus ottaa mukaan myös EU:n ulkopuolisia maita, jotka saastuttavat Itämerta laskemalla jätevetensä siihen. Itämerta pidetään yhtenä maailman saastuneimmista meristä. BONUS-ohjelmalla on valtava työ tuoda päivänvaloon Itämeren monet ympäristöongelmat. Itämerta uhkaavat kaikki maailman erityyppiset saasteet alkaen paperitehtaiden ja samankaltaisten teollisuudenalojen saasteista kalakantojen romahtamiseen, eivätkä suutariksi jääneet sinappikaasupommit ja Venäjän kaasuputket auta edistämään ekosysteemin hyvinvointia. Siksi kannatan varauksetta BONUS-ohjelmaa. Se ei kuitenkaan saa jäädä ainoaksi, vaan sitä on täydennettävä valtioiden ympäristötietoisuudella ja niiden toteuttamilla toimilla sekä myöntämällä rahoitusvaroja.
Lambert van Nistelrooij
PPE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Máire Geoghegan-Quinn, hyvä esittelijä Lena Ek, Itämeren erityisongelmat ja sen konkreettinen tilanne edellyttävät erityistä lähestymistapaa. Siksi olen iloinen siitä, että voimme tässä vaiheessa saattaa asiat päätökseen sopimuksella ja että työt voivat alkaa. Haluan silti esittää muutamia ajatuksia.
Kuten komission jäsen jo totesi, tavoitteenamme on ensisijaisesti ollut tosiasiallinen yhteisbudjetti, yhteinen rahasto, johon sovelletaan huippuosaamisen ja monitieteisen lähestymistavan kaltaisia arviointiperusteita. Kuulemisten tuloksena päädyttiin melko käytännölliseen lähestymistapaan, joka antaa maille mahdollisuuden tehdä itse valintoja hankeluettelon perusteella saadakseen omat yliopistonsa ja oppilaitoksensa mukaan. Minulla ei sinänsä ole mitään tätä lähestymistapaa vastaan - hyväksyn sen ehdottomasti - mutta meidän on arvioitava se. Se on tehtävä tehokkaasti, ja jos se tehdään oikein ja yhteistyö onnistuu paremmin kuin ennen, se voi hyvin olla esimerkki siitä, mihin pyrimme Eurooppa 2020 -strategialla. EU maksaa hieman lisää ja jäsenvaltiot maksavat lisämaksun. Kyse ei ole ainoastaan varsinaisesta tutkimuksesta vaan myös myöhemmästä täytäntöönpanosta. Ympäristön laatu on myös palautettava ennalleen tehokkaasti, joten seuratkaamme sitä tarkasti.
Esitän vielä kaksi huomautusta. Ensinnäkin Itämerta koskeva lähestymistapa voi myös toimia esimerkkinä muille makroalueille, kuten Tonavan alueelle. Kysyisin komission jäseneltä, onko tällä perusteella pohdittu kyseistä aluetta...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Adam Gierek
S&D-ryhmän puolesta. - (PL) Komission ehdotukseen sisältyvissä Itämeren hyvinvoinnin tutkimista koskevissa määräyksissä tuodaan esiin eräs tärkeä näkökohta: strategisen suunnittelun vaihe. Ilman tätä vaihetta kyse olisi vain tämän tutkimuksen laaja-alaisesta kehittämisestä. Tarvitsemmekin laajemman toimintasuunnitelman, paremman strategian, joka meren lisäksi käsittää sen valuma-alueen, joka parhaillaan tulvii pahasti, kuten tiedämme.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös asiantuntijoiden valintaan, sillä ehdotettua monipuolista tutkimustyötä ei voida pelkistää laboratoriossa jäljiteltäviksi ilmiöiksi. Tässä tapauksessa kenttätutkimukset liittyvät tiiviisti alueisiin, jotka kuuluvat määrättyjen jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan. Siksi EU:n lainsäädäntö on sovitettava yhteen kansallisen lainsäädännön kanssa. Komission on otettava tämä seikka huomioon riippumattomien asiantuntijoiden valinnassa.
Itämeren alueella sijaitsevien uusien jäsenvaltioiden tutkimusvalmiuksien parantamisessa on otettava huomioon ensinnäkin se, että tutkimuspotentiaali näissä maissa vaihtelee ja että tutkimushenkilökunnan yleisesti hyviä valmiuksia haittaa huonompi laboratoriovälineistö. Siksi olen yllättynyt siitä, että yhteisbudjetin infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten enimmäismääräksi vahvistetaan 25 prosenttia. Toiseksi "yhteisbudjettia" ei monissa maissa sallita sekä oikeudellisista syistä että sillä perusteella, että se voisi haitata niissä parhaillaan toteutettavia tutkimussuunnitelmia. Kolmanneksi ohjelman strateginen vaihe tarvitsee aikaa. Tätä vaihetta pitäisi hyödyntää paremmin.
Näin ollen on ensinnäkin välttämätöntä määritellä Itämeren ja sen valuma-alueiden tutkimusprioriteetit, ja sen jälkeen hankkeiden osallistujien on investoitava tutkimuslaitoksiinsa, jotta ne saavat valmiudet työstää näitä prioriteetteja. Venäjän ottaminen tasapuolisesti mukaan tähän tutkimukseen Itäisen kumppanuuden pohjalta on tärkeää.
Satu Hassi
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, suuri kiitos mietinnön esittelijälle Ek'ille aivan erinomaisesta työstä. Tämä BONUS-tutkimusohjelma, joka on hyvin kannatettava ja hyvä aloite, on seurausta EU:n Itämeri-strategiasta.
Pidän myös itse strategiaa erittäin merkittävänä edistysaskeleena. Itämerestähän tuli käytännöllisesti katsoen EU:n sisämeri kuutisen vuotta sitten laajenemisen yhteydessä. Tämä asia on tiedostettu liian hitaasti. Kuten esittelijä Ek totesi, Itämerta on tutkittu paljon, mutta liian vähän on koordinoitua tutkimusta, joka mm. luo tietopohjaa EU:n politiikkojen kehittämiselle paremmiksi ja älykkäämmiksi.
Toivon, että koordinoitu tutkimus auttaa meitä tiedostamaan ainakin kaksi asiaa. Ensinnäkin Itämeren ekologinen tila on hälyttävä. Se on yksi maailman saastuneimmista meristä. Maailman suurin hapeton - siis kuollut - merenpohja-alue on Itämeressä. On sanottu, että Euroopan suurin autiomaa on Itämeren pohjassa.
Toinen asia, jota tutkimus toivottavasti auttaa ymmärtämään paremmin on se, että syypäitä Itämeren tilaan olemme me itse. Pääongelma on rehevöityminen, jonka seurauksia mietinnön esittelijä myös hyvin kuvasi. Rehevöittävien ravinteiden - typen ja fosforin - suurin lähde on maatalous. Se tarkoittaa pääasiassa EU-maataloutta Itämeren valuma-alueella.
Toivon siis, että yhteinen koordinoitu tutkimus auttaa tiedostamaan nämä asiat riittävän laajasti, ja että se auttaa meitä myös kehittämään parempia ja älykkäämpiä menetelmiä kaikille toimialoille, mutta erityisesti maatalouteen, sillä ovathan jokiin ja meriin valuvat lannoitteet viljelijöiden kannalta silkkaa resurssien tuhlausta.
Hyvät kollegat, on kuitenkin muistettava, että tutkimus ei voi ratkaista kaikkea. Meidän on myös ymmärrettävä, että Itämeren pelastaminen edellyttää todellisia muutoksia myös politiikassa, ennen kaikkea maataloudessa, mutta myös muilla aloilla. Toivon, että teemme Itämerestä, joka on nyt yksi maailman saastuneimmista meristä, ja sen pelastamisesta menestystarinan, josta muu maailma voi ottaa oppia.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kannatan Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaa (BONUS-169), jolla yhdennetään Itämeren ympäristöä ja meren luonnonvarojen hallinnointia koskevat jäsenvaltioiden kansalliset ja Euroopan komission tutkimustoimet. BONUS-169-ohjelma on innovatiivinen malli ja näyttää esimerkkiä muuntyyppiselle alueyhteistyölle tieteellisen tutkimuksen alalla.
Itämeren alueen tavoin muut alueet, kuten Kaakkois-Eurooppa, hyötyisivät jäsenvaltioiden ja komission yhteisistä toimista, joilla ratkaistaan yhteisiä haasteita ja tuetaan kestävää kehitystä niiden alueilla.
Siksi kehotan parlamenttia ja komissiota harkitsemaan mahdollisuutta laatia Kaakkois-Eurooppaa koskeva yhteinen tutkimusohjelma, jossa keskityttäisiin erittäin tärkeisiin aloihin kuten meriin, biologiseen monimuotoisuuteen ja mereen perustuvaan energiantuotantoon sekä otettaisiin huomioon EU:n Atlantin akseli ja sen naapurialueet.
Petru Constantin Luhan
(RO) EU:n osallistuminen yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan on osoitus siitä, että EU:n toimielimet pyrkivät lisäämään politiikanalojen, ohjelmien ja muiden tutkimusalan yhteydessä mainittujen toimien yhdenmukaisuutta. EU:n tason yhteiset toimet ovat edellytys haasteiden ratkaisemiselle sekä ohjelmasuunnittelun tulosten ja vaikutusten tehostamiselle siten, että kaikki tutkimustoimet sisällytetään yhtenäiseen, hyvin koordinoituun ohjelmaan, jolla edistetään alueen kestävää kehitystä.
BONUS-ohjelmalla on erityinen merkitys Itämeren alueelle. Sen merkitys ei kuitenkaan saisi rajoittua vain kyseiselle alueelle. Toivoisin, että BONUS-ohjelmaa hyödynnettäisiin tulevaisuudessa mallina muille EU:n alueellisen yhteistyön muodoille esimerkiksi Tonavan tai Välimeren alueilla. Tämän ansiosta Euroopan unionista voi tulla voimakas, dynaaminen ja kilpailukykyinen.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Yhteisen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelman (BONUS-169) toteuttaminen on paljastanut Itämeren katastrofaalisen tilan etenkin niillä alueilla, joissa paitsi Euroopan unionin jäsenvaltioilla myös EU:n rajanaapurivaltioilla on suunnitteilla tai käynnissä laajoja energiainfrastruktuurihankkeita. Joissakin paikoissa genotoksisuus on lisääntynyt monisatakertaisesti. BONUS-ohjelma on jo osoittanut mahdollisuutensa edistää Itämeren ympäristöseurantaa, ja siksi on välttämätöntä jatkaa Itämeren tilaa koskevia aktiivisia tutkimuksia. Jotta voidaan varmistaa mahdollisimman perusteelliset ja puolueettomat tutkimukset, on erittäin tärkeää saada kaikkien Itämeren rannikkovaltioiden tutkijat tasapuolisesti mukaan tutkimuksiin. BONUS-ohjelma on niin kutsuttu ennaltaehkäisevä toimi, jossa kiinnitetään huomiota Itämeren monimutkaiseen ekologiseen tilaan. Ainoastaan rahoittamalla tutkimusta asianmukaisesti ja ottamalla uhkat ajoissa huomioon pysäytämme luonnonkatastrofit, ja luotan siihen, että huolehdimme Itämeren...
Elena Oana Antonescu
(RO) Joidenkin alueiden ympäristöongelmat voitaisiin hoitaa paljon tuloksekkaammin, jos yksittäiset maat yhdistäisivät toteuttamansa tutkimustoimet. Siksi kannatan komission ehdotusta ja esittelijän ehdotusta tuen myöntämisestä Itämeren aluetta koskevalle BONUS-ohjelmalle.
Mielestäni oli hyvä ajatus sisällyttää ehdotukseen johdanto-osan kappale, jossa pyydetään komissiota toteuttamaan BONUS-ohjelman loppuarviointi tämänkaltaisten ohjelmien täytäntöönpanon laadun ja tehokkuuden selvittämiseksi erityisesti määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Nämä tulokset on julkaistava ohjelman internetsivustolla, jotta kansalaiset saavat tietoa ohjelman kulusta ja toimivuudesta. Yritysten edustajat voivat myös laatia liiketoimintasuunnitelmansa niiden suositusten ja mahdollisuuksien perusteella, jotka tulevat esiin tätä aluetta koskevissa tutkimustuloksissa.
Meidän kannaltamme on tärkeää saada tietää, mitä konkreettista hyötyä BONUS-ohjelman tuloksista on ympäristölle, kansalaisille ja Itämeren alueen kehittämiselle etenkin nykyisen talouskriisin aikana.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, kannatan varauksetta Itämeren yhteisen tutkimus- ja kehitysohjelman (BONUS) perustamista. Olen varma siitä, että rajat ylittävään keskinäiseen yhteistyöhön ja kokemustenvaihtoon perustuvan yhdennetyn ylikansallisen tutkimusohjelman perustaminen edistää tehokkaampia Itämeren suojelutoimia ja saa alueella aikaan kestävää kehitystä. Kahdeksan jäsenvaltiota käynnisti BONUS-ohjelman. Itämeren maihin on otettu mukaan yksi maa lisää: Venäjä. Siksi on perusteltua, että venäläiset tutkijat osallistuvat ohjelmaan. Tutkimusohjelman pitäisi täydentää joitakin ehdotuksia, jotka koskevat unionin tätä aluetta varten kehittämää strategiaa ja makroalueiden asemaa tulevassa koheesiopolitiikassa, josta parlamentissa keskusteltiin kaksi kuukautta sitten. On sääli, että emme pystyneet keskustelemaan avoimesti ja selvittämään, mitä seurauksia ja vaaroja Itämerelle aiheutuu rakentamisesta ja käytöstä (...).
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, paljon kiitoksia tästä puheenvuorosta.
Toteaisin, että koko Itämeren alaan liittyvä nykytutkimus olisi nähtävä osana Euroopan unionin valtaisaa alueellista yhteenkuuluvuutta. Keskittykäämme tänään useisiin merkittäviin rinnakkaisstrategioihin: Itämeri-strategiaan, Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuteen ja Tonavan aluetta koskevaan EU:n strategiaan. On kuitenkin muistettava, että näiden alueiden välille on luotava yhteydet.
Nyt tavarakauppaa käydään edelleen pääasiassa Indokiinan kanssa, ja siksi on erittäin tärkeää keskittyä varmistamaan, että myös Itämeri-strategiaan sisältyy mahdollisuus hyödyntää TNT-verkon pohjois-eteläsuuntaisia yhteyksiä. Onneksi kyseinen strategia on nykyisin julkisesti käytettävissä, ja toivon, että myös Itämeren alue liitetään tiiviisti eteläiseen Eurooppaan useisiin rinnakkaisratkaisuihin perustuvan TNT-verkon avulla.
Máire Geoghegan-Quinn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kiitokseni esittelijä Lena Ek'ille ja niille kymmenelle Euroopan parlamentin jäsenelle, jotka varasivat näin myöhään illalla aikaa keskustellakseen tästä asiasta parlamentissa.
Olen erittäin tyytyväinen siihen, että kaikki 185 artiklassa tarkoitetut aloitteet, joista ilmoitettiin EU:n seitsemännen puiteohjelman yhteistyötä koskevassa osiossa, on nyt hyväksytty. Tämä on poliittinen saavutus kaikille Euroopan unionin toimielimille. On selvää, että BONUS-aloite auttaisi Itämeren alueen maita ratkaisemaan tehokkaammin tämän alueen erittäin monimutkaiset ja kiireelliset ympäristöongelmat edistämällä synergiaa ja torjumalla yksinomaan kansallisten tutkimustoimien turhaa päällekkäisyyttä.
Kun otetaan huomioon ne keskeiset maailmanlaajuiset poliittiset ongelmat, joita meillä on ratkaistavana esimerkiksi sellaisilla politiikanaloilla kuin ilmastonmuutos, energia-ala, elintarvikkeet ja terveys, voimavarojen yhdistämisestä ja yhteistyöstä tulee välttämätön edellytys. SEUT 185 artiklassa tarkoitetut aloitteet ovat merkittävässä asemassa joidenkin näiden keskeisten ongelmien ratkaisemisessa. Näistä aloitteista saatujen kokemusten ansiosta pystymme kehittämään vielä parempia ja tehokkaampia tapoja tehdä yhteistyötä EU:n tasolla ja hyödyntää täysimääräisesti sekä kansallisia että yhteisön tutkimusohjelmia.
Kuten totesin nimitykseni vahvistamiseksi pidetyssä Euroopan parlamentin kuulemistilaisuudessa viime tammikuussa, olen vakaasti sitoutunut eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen kokonaisuudessaan, mutta meidän on tehtävä yhteistyötä sovinnollisesti ja yksimielisesti, jos aiomme saavuttaa tämän tavoitteen. Tämä on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin tulevan talouskehityksen kannalta ja jos aiomme varmistaa, että EU saavuttaa maailmanlaajuisen johtoaseman tutkimuksen, innovaatioiden ja tieteen alalla.
Lena Ek
Arvoisa puhemies, BONUS-ohjelma on oikeastaan 185 artiklassa tarkoitettu kokeiluhanke, ja voin vakuuttaa kaikille niille, jotka aikovat työskennellä sen parissa tai tutustua siihen tai joihin se vaikuttaa, ettei se ole helppo hanke. Ei ole helppoa yhdistää Euroopan unionin ja useiden eri jäsenvaltioiden tutkimusvaroja. Haaste on valtava. Ei ole helppoa sovittaa yhteen erilaisia akateemisia tutkimuskäytäntöjä ja -perinteitä, kun 16 laajaa tutkimusryhmää, 500 tutkijaa, kahdeksan maata ja muut EU:n jäsenvaltiot sekä kaikki ne, jotka arvioivat ja tarkastavat toimintamme asianmukaisuuden ja tehokkuuden, seuraavat, miten se käytännössä sujuu.
Tämä vaatii mukana olevilta tutkijoilta paljon. Se vaatii paljon jäsenvaltioilta ja niiden hallituksilta, ja voin vakuuttaa teille, että se vaatii vaikeita poliittisia päätöksiä ja vahvaa poliittista johtajuutta, mutta se on meidän tehtävämme. Tutkimusohjelmamme on arvioitava perusteellisesti, ja meidän on kannettava tämä valtava vastuu, sillä meidän on ratkaistava ongelmat yhdessä Itämeren takia. Meidän on kuitenkin myös kehitettävä malli, jonka avulla voidaan saavuttaa edistystä muualla Euroopassa. Tämä koskee suuria jokia, Välimerta ja sitä, miten yleisesti ottaen käytämme veronmaksajilta saatuja yhteisiä varoja EU:n ohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin.
Itämeri on ollut osa yhteistä historiaamme ja kulttuuriamme jääkauden päättymisestä lähtien ja käynyt läpi viikinkiajan, keskiajan kaupankäynnin ja kylmän sodan aikaisen "vapauden meren", ja nyt se on meri, jota vanhempamme ja lapsemme rakastavat ja jonka hoito on meidän vastuullamme. Kun otetaan huomioon nämä ongelmat ja ratkaistavanamme olevat valtavat haasteet, haluaisin jälleen kerran kiittää kaikkia mukana olleita. Työ ei pääty täällä tekemiimme päätöksiin ja allekirjoittamiimme asiakirjoihin, vaan nyt se vasta alkaa.
Puhemies
(ES) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
