Koordinēta stratēģija, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts darba kārtībā ir Bowles kundzes, kura pārstāv Ekonomikas un monetāro komiteju, ziņojums par koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
Sharon Bowles
referente. - Priekšsēdētāja kungs, vai es vispirms varu izmantot šo izdevību, lai pateiktos kolēģiem par viņu ieguldījumu, jo īpaši attiecībā uz vienu vai diviem tematiem, par kuriem mums joprojām ir atšķirīgi viedokļi. Es domāju, ka mums ir vairāk kopīgā nekā tā, kas mūs šķir, un ka mēs varam panākt apmierinošu iznākumu, pārāk nenovirzoties no pamatjautājuma.
Šā ziņojuma, kas ir par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, vispārējie principi ir vienkārši, un tam nepiekristu tikai paši krāpnieki. Zaudējumus, kas rodas saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, ir grūti novērtēt. Krāpnieki un nodokļu nemaksātāji rūpējas par to, lai slēptu savu darbību no nodokļu iestādēm, bet novērtējumos minēts krāpniecības līmenis EUR 200-250 miljardu apmērā jeb 2-2,5 % no ES kopējā IKP.
Mans jautājums ir, vai mēs pieliekam 2-2,5 % no mūsu kopējiem pūliņiem, lai to atrisinātu? Tā kā atbilde uz šo jautājumu ir skaidrs "nē”, tad šeit var tikai būt viens secinājums. Ir jāpieliek vairāk pūliņu, jāpievērš vairāk uzmanības un - jo īpaši - jāpievērš vairāk dalībvalstu kopējās kooperatīvās uzmanības.
Pašreiz krāpšana PVN jomā, jo īpaši trūkstošā tirdzniecība vai "karuseļveida” krāpšana var būt lielākais iemesls nodokļu zaudējumiem. Tā notiek vienkārši tāpēc, ka pastāv nepilnības PVN noteikumos, saskaņā ar kuriem tas neattiecas uz pārrobežu Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tāpēc var tikt pārdotas preces bez PVN, PVN iebāzts kabatā, un tad tirgotājs pazūd. Sarežģītos "karuseļveida” krāpšanas gadījumos var tikt iejaukti nevainīgi tirgotāji, un pasākumi dalībvalstīs, lai apkarotu krāpšanu, piemēram, atlaižu iesaldēšana, var kaitēt godīgai uzņēmējdarbībai. Tā ir labi zināma problēma manā valstī, Apvienotajā Karalistē. Tāpēc ir vēl jo vairāk iemeslu risināt šo problēmu tās saknē.
Praktiski PVN joprojām būs jābūt patēriņa nodoklim, kuru uzkrās galamērķa nodokļu iestāde. Ar šo ziņojumu ierosināts, ka PVN ir jāiekasē no Kopienas iekšējām preču piegādēm ar minimālo likmi 15 % apmērā ar importējošās dalībvalsts starpniecību, pēc tam vēlākos posmos iekasējot tās pašmāju likmi.
Tādā gadījumā izcelsmes dalībvalsts iekasētie 15 % ir jānodod galapatēriņa valstij ar kādu mijieskaita vai norēķinu metodi. Tagad tas ir tehniski iespējams, vēl jo vairāk tāpēc, ka mēs neizbēgami virzāmies uz darījumu reģistrēšanu reālā laikā. Un tam nav jābūt centralizēti, to var paveikt decentralizēti vai divpusēji.
Attiecībā uz citiem krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas apkarošanas veidiem, būtiskākā lieta ir informācijas apmaiņa un sadarbība, un, uzdrošinos teikt, ka "naudu tagad” attieksme, kas rodas no "kas man no tā būs?” dažās aprindās neveicina progresu un ir tuvredzīga. Par to nāksies samaksāt citreiz, kad būsiet prasītāju pusē.
Nodokļu iestādēm ir jāzina par aktīviem, lai palīdzētu izsekot slēptos ienākumus, kas var būt neuzrādīti vai iegūti no noziedzīgas darbības. Tas ir apdraudēts, ja informācijas apmaiņa starp iestādēm ir ierobežota. Arī šeit, lai būtu visefektīvāk, mums ir jārīkojas starptautiskajā dimensijā.
Visbeidzot, tas mani noved pie Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli pārskatīšanas. Ir atbilstoši no jauna izskatīt šo direktīvu, piemēram, lai novērstu tādas nepilnības kā alternatīvu juridisko personu, piemēram, fondu izmantošanu, lai izvairītos no tās noteikumu ievērošanas. Nodokļu ieturēšana nav ideāla, bet šeit mums ir atšķirīgi viedokļi par to, vai to var izdarīt bez nevēlamām sekām.
Tie ir jautājumi, kurus mēs aplūkojam šajā ziņojumā. Es nododu to jums un ar interesi gaidu nākamās debates.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlētos pateikties Eiropas Parlamentam un jo īpaši referentei Bowles kundzei par ļoti konstruktīvo ziņojumu par koordinēto stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
2006. gada maijā Komisija iepazīstināja ar paziņojumu, kura mērķis bija uzsākt plašas debates par dažādiem elementiem, kuri ir jāņem vērā krāpšanas apkarošanas stratēģijā Kopienā.
Es esmu gandarīts, ka Eiropas Parlaments atzīst un atbalsta īstenotās iniciatīvas un Komisijas izvēlēto pieeju tās paziņojumā. Tāpat es esmu gandarīts, redzot, ka Eiropas Parlaments aicina Komisiju iesniegt turpmākos priekšlikumus.
Šis ziņojums ir ļoti noderīgs, un tas ir visaptverošs ieguldījums notiekošajā diskusijā par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija pilnībā piekrīt tam, ka krāpniecība nav problēma, kura var tikt veiksmīgi apkarota tikai dalībvalstu līmenī.
Komisija ņems vērā daudzos komentārus un ieteikumus, kurus ir sniedzis Eiropas Parlaments saistībā ar tā darbu pie pašreizējiem un gaidāmajiem tiesību aktu priekšlikumiem par parastiem pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā.
Kas attiecas uz 2008. gadā paredzētajiem pasākumiem, es varu apstiprināt, ka Komisija plāno iesniegt trīs tiesību aktu priekšlikumu paketes - vienu oktobrī, otro novembrī un trešo 2008. gada decembrī. Šie pasākumu kopumi ietver uzlabotas PVN maksātāju reģistrācijas un reģistrācijas atcelšanas procedūras, lai nodrošinātu ātru fiktīvo nodokļu maksātāju atklāšanu un to reģistrācijas atcelšanu un lai nodrošinātu lielāku drošību godīgajiem uzņēmumiem. Tiesību aktu priekšlikumi arī ietvers tirgotāju kopīgo un individuālo atbildību, Eiropas tīkla (EUROFISC) izveidi, kura mērķis ir uzlabot sadarbību, lai atklātu krāpniekus agrīnā posmā, nosacījumu noteikšanu atbrīvošanai no PVN, importējot preces, savstarpēju palīdzību nodokļu iekasēšanā, automātisku piekļuvi datiem, nodokļu maksātāju vārda un adreses apstiprināšanu PVN informācijas apmaiņas sistēmas datubāzē un dalītu atbildību, lai aizsargātu visu dalībvalstu ieņēmumus.
Līdz oktobrim Komisija iesniegs paziņojumu, kurā izklāstīs to konsekvento pieeju, ko tā ierosina kopā ar turpmāko pasākumu laika grafiku. Šajā paziņojumā arī tiks aplūkoti jautājumi saistībā ar ilgtermiņa pieeju, īpaši nepieciešamība izvērtēt moderno tehnoloģiju labāka pielietojuma iespējas, kas arī ir uzsvērts jūsu ziņojumā.
Komisija joprojām ir atvērta pašreizējai PVN sistēmai alternatīvu sistēmu izvērtēšanai, ja ir izpildīti zināmi nosacījumi. Ziņojumā šajā saistībā ir minēts apgrieztās nodokļu iekasēšanas mehānisms un Kopienas iekšējo preču piegāžu aplikšana ar nodokļiem. Komisija ir piedāvājusi abas šīs radikālās iespējas izskatīt ECOFIN padomē, bet līdz šim dalībvalstis nav izrādījušas politisko gribu veikt šādus tālejošus pasākumus.
Attiecībā uz tiešajiem nodokļiem Komisija strādā pie Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli pārskatīšanas un plāno iesniegt ziņojumu par direktīvas darbību pirms septembra beigām, kā to ir pieprasījusi 2008. gada 14. maija ECOFIN padome. Pārskatīšanas procesā mēs esam rūpīgi analizējuši direktīvas pašreizējo darbības jomu un nepieciešamību pēc grozījumiem, lai palielinātu tās efektivitāti. Šim ziņojumam sekos priekšlikums par tādiem grozījumiem Direktīvai par uzkrājumu procentu nodokli, kas izrādījušies nepieciešami un atbilstoši. Komisija ir arī uzmanīgi ņēmusi vērā tās pašas dienas ECOFIN padomes secinājumus, ar kuriem uzsver labas pārvaldības principu nodokļu jomā veicināšanas nozīmi - tie ir pārredzamība, informācijas apmaiņa un godīga nodokļu konkurence - un saistīto noteikumu iekļaušanu nolīgumos ar trešām valstīm un trešo valstu grupām.
Pateicoties ciešajai sadarbībai ar dalībvalstīm Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģijas ekspertu grupā, ideja par krāpšanas apkarošanas stratēģiju ES līmenī iegūst konkrētu apveidu. Norādītie pasākumi būs liels solis uz priekšu, pat ja būs jāveic papildu centieni.
Saistībā ar jūsu diskusiju par nodokļu konkurenci jums būs zināms tas, ka mēs Rīcības kodeksa grupā strādājam pie nelabvēlīgu uzņēmējdarbības nodokļu režīmu ES atcelšanas. Kopumā Rīcības kodeksa grupa novērtēja vairāk nekā 400 pašreizējo 27 dalībvalstu un to piederīgo un aizjūras teritoriju pasākumus, no kuriem vairāk nekā simts tika uzskatīti par nelabvēlīgiem. Gandrīz visi no šiem simts pasākumiem jau ir atcelti, un par atlikušajiem ir noteikts, ka tie jāatceļ, ievērojot pārejas noteikumus. Darbs, kas paveikts saskaņā ar attiecīgo kodeksu, ir bijis veiksmīgs. Tas ir novedis pie gandrīz visu nelabvēlīgo nodokļu pasākumu atcelšanas dalībvalstīs un to piederīgajās vai saistītajās teritorijās.
Noslēgumā es vēlētos pateikties Eiropas Parlamentam par tā konstruktīvo ieguldījumu šajās debatēs par koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
Othmar Karas
Juridiskās komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, referente! Paldies jums par labo sadarbību un jūsu ziņojumu!
Man ir jāuzsver četras lietas. Pirmkārt, mēs uzskatām, ka mums ir jāuzsver tas, ka krāpšana nodokļu jomā nav kaut kas tāds, ko var apkarot izolācijā, un ka koordinēta pieeja ir būtiska gan starp atsevišķām dalībvalstīm, gan ar trešām valstīm. Otrkārt, plānotie izmēģinājuma projekti, lai cīnītos pret "karuseļveida” krāpšanu, ir laba ideja un mēs tos ņemam vērā, bet mēs uzsvērtu to, ka tas nevar novest pie jebkādas pamatnosacījumu pasliktināšanās maziem un vidējiem uzņēmumiem. Treškārt, mēs neapšaubāmi atbalstām Komisijas priekšlikumus par PVN direktīvas un Padomes regulas par administratīvo sadarbību šajā jomā grozīšanu. Ceturtkārt, es esmu gandarīts, ka diskusija par bankas pakalpojumu slepenības vispārēju atcelšanu ir kaut kas tāds, kas neieguva vairākuma atbalstu nevienā komitejā, un ka tagad to ar milzīgu pārsvaru ir noraidījis lielais vairākums.
Werner Langen
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pievienoties tiem apsveikumiem, kas izteikti referentei. Krāpšanas nodokļu jomā apkarošana gadiem ilgi ir bijis pastāvīgs jautājums šim Parlamentam, un diemžēl, neraugoties uz daudzām iniciatīvām un vispārēju atbalstu no Parlamenta, komisāram joprojām trūkst, ko parādīt kā panākumus, lai gan tie ir steidzami nepieciešami kavēšanas dēļ, ko lielākā vai mazākā mērā veic dalībvalstis. Varētu domāt, ka tas būtu dalībvalstu interesēs - panākt progresu cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, ņemot vērā, ka mēs runājam par tādas summas ieturēšanu, kas pārsniedz EUR 200 miljardus gadā - citiem vārdiem, vairāk nekā ES budžets - bez jebkādas vajadzības palielināt nodokļu likmes godīgajiem nodokļu maksātājiem. Tādā gadījumā jebkurā diskusijā par šo jautājumu ir būtiski uzsvērt to, ka daļa no atbildības ir arī pašām dalībvalstīm.
Šā ziņojuma pieņemšana izrādījās diezgan grūta, jo problēmas sākotnēji radās saistībā ar vienu konkrētu jautājumu komitejā, bet tagad šis jautājums ir atrisināts. Bowles kundze izrādīja lielu gatavību sadarboties. Mūsu skatījumā tas bija sarežģīts ziņojums, jo tas ietvēra vienu grozījumu, kuru mēs nevaram atbalstīt. Pat tagad ir priekšlikumi izspiest pēdējo no nodokļu maksātājiem un nodokļu ieņēmumu avotiem. Vēl ir jāredz, vai tā ir saprātīga izvēle, vai arī tas tikai novedīs pie jauniem pārkāpumiem. Galvenokārt grozījums Nr. 4, kuru ierosināja divi mūsu kolēģi - deputāti no Sociāldemokrātu grupas - un kura mērķis ir Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli atcelšana, nav tas, ko mēs varam atbalstīt.
Tad mūsu nostāja ir šāda: mēs pilnībā atbalstām Bowles kundzes ziņojumu visos pārējos aspektos, bet, ja grozījums Nr. 4 par Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli atcelšanu iegūs vairākuma atbalstu, mēs šo ziņojumu noraidīsim pilnībā.
Benoît Hamon
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Es arī vēlos pateikties Bowles kundzei par viņas darba kvalitāti un par to rezultātu, kuru mēs varējām sasniegt Ekonomikas un monetārajā komitejā par tik svarīgu dokumenta tekstu kā šis. Es vēlos atgādināt maniem kolēģiem deputātiem, ka valsts finanses pašlaik zaudē no 200 līdz 250 miljardiem eiro krāpšanas nodokļu jomā iekšējā tirgū dēļ. Šie iztrūkstošie miljardi nozīmē mazākus valsts ieguldījumus, mazāk skolu, mazāk sabiedrisko pakalpojumu, vairāk to sociālo vajadzību, kuras nevar tikt apmierinātas un, protams, bieži, lai to kompensētu, lielākus nodokļus tiem godīgajiem un vienkāršajiem nodokļu maksātājiem, kuriem nav laika izvairīties no nodokļu maksāšanas un samazināt tos, izmantojot valstu noslēgtās vienošanās nodokļu jomā.
Es priecājos, redzot, ka PVN jautājumā šajā Parlamentā ir plaša vienprātība par krāpšanas un prakšu, ar kurām izmanto 1993. gadā izveidotās pārejas sistēmas vājumu, izbeigšanu. Kopš Lihtenšteinas skandāla mums visiem ir labi zināms, ka vislielāko krāpšanu nodokļu jomā veic tie lielie noguldītāji, kuri nogulda ievērojamas naudas summas trešās valstīs, bieži "nodokļu paradīzēs”, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas.
Eiropas Savienībai ir instruments, lai cīnītos pret šo krāpšanu: Direktīva par uzkrājumu procentu nodokli. Tomēr, kā uzsvēra Bowles kundze, šajā direktīvā ir pārāk daudz nepilnību, un tā attiecas tikai uz ienākumiem, kas gūti kā fiziskām personām izmaksājami procenti par uzkrājumiem. Tāpēc pašlaik ir pārāk viegli mākslīgi izveidot organizāciju ar juridiskas personas statusu, dažkārt ar vienu partneri vai akcionāru, vai arī izdomāt finanšu ienākumus, kas nav tikai procenti, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas.
Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi paplašināt šīs direktīvas darbības jomu, kā tas ierosināts ar šo ziņojumu, lai beidzot krāpšana nodokļu jomā nebūtu tik viegli īstenojama. Patiesībā tas ir morāls pienākums.
Man ir jāpauž mans izbrīns un vilšanās par PPE-DE grupas iesniegto grozījumu, ar kuru gan tā nedrošības, gan tā ievirzes dēļ ierosina, ka nekas nav jāmaina un ka attiecībā uz krāpšanu nodokļu jomā mums ir jāsaglabā pašreizējā situācija.
Iepazīstināsim ar šīm nostājām Eiropas Savienības iedzīvotājus, jo īpaši Vācijas iedzīvotājus, un redzēsim, kā Eiropas Savienības un Vācijas iedzīvotāji vērtē šeit izdarītās izvēles. Es esmu dzirdējis skaļus paziņojumus plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši Vācijas plašsaziņas līdzekļos, par šo jautājumu saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā. Šeit, Eiropas Parlamenta klusumā, tiek izdarītas citas izvēles. Es ceru, ka Eiropas Savienības iedzīvotāji būs tie, kuri spriedīs par šīm izvēlēm.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es vēlos izcelt trīs jautājumus šajās debatēs. Pirmkārt, ir novērtēts, ka zaudējumi, kas rodas saistībā ar krāpšanu PVN un akcīzes nodokļa jomā, veido vairāk nekā 2 % no Eiropas Savienības IKP. Kopā šie zaudējumi ir no 200 līdz 250 miljardiem eiro. Tās ir milzīgas naudas summas. Valstu ieņēmumi ir samazināti, un tam ir arī iespaids uz Eiropas Savienības budžeta ieņēmumu struktūru, tā kā proporcionālā daļa no pašu ieņēmumiem, kuru pamatā ir NKI, ir pieaugusi.
Otrkārt, par spīti šim secinājumam, šajā ziņojumā ierosinātie risinājumi var nodarīt vairāk ļaunuma, nekā labuma. Es atsaucos, piemēram, uz risinājumiem attiecībā uz Kopienas iekšējiem darījumiem, kā, piemēram, apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēma, ar kuru nodokļus maksā saņēmējs, nevis piegādātājs. Es esmu arī noraizējies par priekšlikumu vienādot PVN likmes, kas būtībā nozīmē samazināto nodokļu likmju izskaušanu, kā arī par priekšlikumu izveidot starpniecības centra sistēmu, lai sadalītu nodokļus starp dalībvalstīm.
Treškārt, šķiet, ka tas, kas patiešām ir vajadzīgs, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā, ir ciešāka sadarbība starp dalībvalstu nodokļu iestādēm. Tai ir jāietver ātrāka informācijas apmaiņa un, iespējams, pat automātiska piekļuve noteiktiem datiem saistībā ar PVN un akcīzes nodokļa maksātājiem.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es uzstājos divu iemeslu dēļ: pirmkārt, tāpēc, ka šis ir jautājums - kā to minēja Langen kungs - kas ir bijis mūsu darba kārtībā daudzus gadus un mums patiešām būtu jāvaicā, kāpēc netiek sasniegts nekāds progress, jo īpaši, kad runa ir izvairīšanos no PVN maksāšanas. Otrkārt, lielākajai daļai no eiropiešiem nav pieņemams tas, ka mēs apspriežam izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu - nodokļu maksātāju naudu - tik liekulīgi, bez šo problēmu risināšanas šeit, mūsu vidū.
Eiropas Parlaments, kā to ir parādījuši daudzi Eiropas Parlamenta deputāti, ir krāpniecības perēklis. Mēs par to varam lasīt Galvin ziņojumā un citur, bet tiek veikti centieni to noklusēt. Man ir tikai jāmin G. Chichester, J. Purvis vai atsevišķi liberāļus pārstāvošie Eiropas Parlamenta deputāti. Tas ir skandalozi. Kamēr mēs nepievērsīsimies krāpšanās gadījumiem mūsu rindās, mums trūks jebkuras uzticamības un mums nebūs nekādu tiesību kritizēt citus.
Es mudinu OLAF, bet jo īpaši Parlamenta administrāciju un parlamentārās grupas viest šeit skaidrību. Tas ir briesmīgi, ka tiek veikti mēģinājumi noklusēt lietas šeit, no visām vietām.
Zsolt László Becsey
(HU) Paldies jums, priekšsēdētāja kungs! Es esmu ļoti gandarīts, ka parādās Kopienas stratēģija šā jautājuma risināšanai, lai gan lēni, iespējams, pārāk lēni. No vienas puses, es piekrītu tam, ka cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir jāiekļauj dalībvalstu individuālajos pienākumos, bet tā ir arī jāiekļauj Kopienas Lisabonas programmā.
Mani novērojumi ir šādi: pirmkārt, es nepiekrītu formulējumam Parlamenta ziņojumā, saskaņā ar kuru nodokļu konkurences nostiprināšana nevajadzīgi izkropļotu iekšējo tirgu un grautu sociālo modeli. Tas atspoguļo uzmācīgu vēlmi paredzēt minimālo nodokļu līmeni katrai pastāvošajai nodokļu jomai, kas patiesībā radītu netaisnību papildus inflācijas iespaidam, tā kā tas skartu tos, kuri citādi būtu nokārtojuši savas nodokļu saistības un kuri ir spējīgi samazināt nodokļus. Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, kas arī ir Kopienas kompetencē, politika, kas attiektos vienīgi uz minimālajām vērtībām, mums neregulējot maksimālās, ir nepieņemama. Es gribētu, lai tiek ņemts vērā tas, ka krāpšanos, kas notiek ar akcīzes nodokli, ir veicinājusi minimālo līmeņu palielināšana, jo tas stimulē melnā tirgus ekonomikas izplatību un mājās izgatavotu produktu ražošanu, kas ir pretrunā visiem Kopienas politikas virzieniem. Nākamais - PVN jomā es esmu gandarīts par politiku, ar kuru paredz veikt lēnus soļus, un par eksperimentālo ideju par apgriezto nodokļu iekasēšanu, bet šeit ir arī nepieciešams veikt apņēmīgus soļus uz priekšu. Manuprāt, ņemot vērā to tehnoloģiju līmeni, kurš mums ir pašlaik, tas būtu vienkārši paveicams attiecībā uz pārrobežu darījumiem iekšējā tirgū, un piegādātāja PVN mērķa valstij varētu tikt viegli iekasēts un pārskaitīts uz mērķa valsti. Lai to izdarītu, protams, starp dalībvalstu nodokļu iestādēm ir jābūt lielākai gatavībai sadarboties, kuras joprojām trūkst, un mēs varam ievilkt dziļi elpu un tagad sasniegt to, ka tiek ieviests eiro un īstenota Maksājumu direktīva. Visbeidzot, es uzskatu, ka ir svarīgi rīkoties attiecībā uz galvenokārt ārzonu uzņēmumu ārpus Eiropas Savienības darbībām, tā kā nodokļu bāze bieži tiek novirzīta uz turieni pirms nodokļu iekasēšanas un pēc tam no turienes tiek atgriezta uzņēmumiem Savienībā, izmantojot netīrus darījumus, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, un tas nav tajās interesēs, lai izraudzītos labvēlīgu nodokļu zonu. Paldies jums!
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisār Kovács kungs, dāmas un kungi! Saskaņā ar dažiem novērtējumiem, krāpniecība nodokļu jomā Eiropā pārsniedz 6 % no nodokļu ieņēmumiem. Tam ir postoša ietekme uz uzticību nodokļu sistēmām, uz valsts kases dienestu spēju un godīgumu, kā arī uz pilsoņu labklājību. Tā ir auglīga augsne ēnu ekonomikai un organizētajai noziedzībai.
Eiropas Savienībā tas ietekmē pienācīgu iekšējā tirgus darbību, izkropļo konkurenci un kaitē ES finansiālajām interesēm, kā arī Lisabonas stratēģijas izpildei.
Ja tiktu nomaksāti nodokļi par vienu ceturtdaļu no tās globālās bagātības, kas ir apslēpta "nodokļu paradīzēs”, saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda datiem Apvienotās Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu varētu finansēt ar atlicināto naudu.
Eiropas Savienībai ir jābūt neatlaidīgai tās cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tas var tikt paveikts droši un atbildīgi bez pārmērīga sloga mūsu ekonomikai. Pārrobežu tirdzniecības pieaugums un globalizācijas ietekme prasa to, lai mēs esam apņēmīgi, veicinot Eiropas Savienības stratēģiju krāpšanas nodokļu jomā apkarošanai. Ar dalībvalstu pasākumiem nepietiek.
Šai stratēģijai ir jābūt iekšējai dimensijai, risinot problēmas, ko rada krāpšana PVN un īpašo nodokļu jomā, un arī ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistītos jautājumus attiecībā uz tiešajiem nodokļiem, kā arī ārējai dimensijai, aizstāvot Eiropas Savienības ekonomisko ietekmi.
Mēs nevaram sagādāt vilšanos tiem mūsu pilsoņiem, kuri pedantiski ievēro savas nodokļu saistības un kuri sagaida iniciatīvu no Eiropas Savienības.
Šajā saistībā mēs prasām, lai to pasākumu pakete, kuri ir vērsti pret krāpšanu PVN jomā, ko Komisija iesniegs nākamajā mēnesī, būtu tālejoša, un lai ziņojums, kuru paredzēts iesniegt līdz šā mēneša beigām par nodokļu piemērošanu uzkrājumiem, būtu noderīgs tam, lai panāktu skaidru progresu cīņā pret krāpšanu šajā jomā Eiropā. Mēs atzinīgi vērtējam Bowles kundzes, kuru mēs apsveicam, sagatavotā ziņojuma vispārējo saturu. Mēs ticam, ka šis ziņojums tiks pieņemts plenārsēdē, un ka, ja netiek veikti uzlabojumi, tad vismaz mēs nevirzāmies atpakaļ.
Desislav Chukolov
(BG) Bowles kundze! Es apbrīnoju jūsu vēlmi uzveikt krāpšanu nodokļu jomā Eiropas Savienības līmenī.
Padomājiet, ko tas izraisīs tiem, kuri pašlaik pārvalda Bulgāriju. Ja Bulgārijā tiktu pārtraukti krāpšanās gadījumi nodokļu jomā, es galvoju jums, ka nākamajās vēlēšanas liberāļi no musulmaņu partijas "Kustība par tiesībām un brīvībām” (MRF) neiegūs pat pusi no tiem procentiem vēlētāju balsu, kas viņiem ir pašlaik. Ja manā valstī reizi par visām reizēm tiktu izbeigta valsts līdzekļu zagšana, sociālisti vairs ilgāk nevarētu sponsorēt savas kampaņas vai attiecīgi savas absurdās iniciatīvas.
Kā Atakas partijas biedrs es atbalstīšu šo jūsu ziņojumu, jo Ataka ir vienīgā partija Bulgārijā, kura strādā, lai apturētu valsts līdzekļu piesavināšanos, un Ataka ir partija, kuras platforma ietver ciešu apņemšanos pārskatīt visus neskaidros un netīros darījumus, kuri radījuši kaitējumu valsts budžetam un no kuriem līdz šim labumu nav guvuši pāris politiskie spēki. Paldies jums!
Astrid Lulling
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Lūdzu, atļaujiet man vispirms pateikt Hamon kungam, ka viņa šantāža mūs nemaz neiespaido, un man ir žēl par to, ka viņš acīmredzot ir bijis milzīga pārpratuma upuris.
Priekšsēdētāja kungs, lielos vilcienos piekrītot Bowles kundzes ziņojumam, es uzskatu, ka ir jāizceļ divas lietas. Pirmkārt, PVN pārejas sistēma, kura tika izveidota 1993. gadā, tagad parāda savus ierobežojumus. Es neuzskatu, ka mēs varam ilgāk pieļaut šīs pārejas sistēmas turpināšanu. Krāpšana nodokļu jomā, kuru mēs visi nosodām tās tiešās un netiešās ietekmes dēļ, ir daļēji izskaidrojama ar trūkumiem pašreizējā sistēmā, kura tāpēc ir jāmaina. Protams, es esmu informēta par to, ka pastāv zināmas problēmas. Tāpēc es iesaku Komisijai, ka tai jāveicina tas risinājums, kuru sagatavojusi RTvat organizācija, kam ir jāļauj novērst nodokļu zudumu 275 miljonu eiro apmērā dienā, samazinot administratīvās izmaksas MVU.
Otra lieta attiecas uz jautājumu par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saistībā ar Direktīvu par uzkrājumu procentu nodokli. Ziņojumā ir ietvertas nepamatotas piezīmes, kuras mani ir novedušas pie grozījumu iesniegšanas, lai labotu šo situāciju. Leģitīmā un vajadzīgā cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas nedrīkst izraisīt to, ka mēs apšaubām nodokļu konkurences principu. Es to pilnīgi noraidu, tā kā šīs abas lietas nav saistītas. Turklāt pieredze rāda, ka nodokļa atskaitīšanas no pirmavota sistēma, lai apliktu ar nodokļiem uzkrājumus, ir visefektīvākā sistēma, nevis cenšanās ieviest visaptverošu informācijas apmaiņas sistēmu, kurai ir pašai savas problēmas.
Visbeidzot - prasības pārveidot šo direktīvu attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, lai ietvertu visas juridiskās personas un visus citus finanšu ieņēmumu avotus, arī ir ļoti slikti pārdomātas, jo tās tikai veicinās uzkrājumu aizplūšanu no Eiropas Savienības. Tāpēc es vēlos, lai šie ziņojuma punkti tiktu grozīti. Ja tie netiks grozīti, mēs nevarēsim nobalsot par šo ziņojumu.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Krāpšana nodokļu jomā jau kādu laiku ir bijusi globāla problēma. Novērtējumi liecina, ka radītie zaudējumi ir no 2 % līdz 2,5 % no IKP, kas ir no 200 miljardiem līdz 250 miljardiem eiro Eiropas Savienības līmenī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams koordinēt pasākumus Kopienas līmenī un pastiprināt sadarbību starp dalībvalstīm.
Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. un 280. pantu nosaka, ka dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no šā līguma, un koordinē rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Kopienas finanšu intereses. Tomēr ir svarīgi paturēt prātā, ka, lai gan preču un pakalpojumu brīva aprite Kopienas tirgū rada grūtības valstīm vienām pašām cīnīties pret šāda veida krāpšanu, veiktie pasākumi nedrīkst kavēt saimniecisko darbību un radīt nevajadzīgu slogu nodokļu maksātājiem.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties šā Parlamenta deputātiem par viņu komentāriem un viedokļiem, kurus viņi pauda šajās debatēs.
Kā es minēju savās ievada piezīmēs, Komisija ļoti novērtē to ieguldījumu, kuru sniedzis Eiropas Parlaments debatēs par koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija ir uzņēmusies savu atbildību un veiks papildu iniciatīvas, lai nostiprinātu tiesisko regulējumu un administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm. Dalībvalstīm noteikti ir jādara tas pats.
Daži no jums ir atsaukušies uz Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli pārskatīšanu, un es varu jums apliecināt, ka pašlaik notiekošā pārskatīšana ir ļoti rūpīga, kurā mēs detalizēti izvērtējam to, vai pašreizējā darbības joma ir efektīva, un apsvērumus par un pret tās paplašināšanu. Tas ir sarežģīts jautājums, kur vērā ir jāņem daudzi faktori: efektivitāte no nodokļu atbilstības viedokļa, administratīvais slogs tirgus dalībniekiem, kā arī nodokļu iestādēm, nepieciešamība pēc vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem gan Eiropas Savienībā, gan attiecībā uz pārējo pasauli - lai minētu tikai dažus no šiem faktoriem. Kā es minēju iepriekš, mēs drīzumā iesniegsim šo ziņojumu. Tam sekos priekšlikums par Direktīvas par uzkrājumu procentu nodokli grozījumiem, un mēs darīsim visu, kas ir mūsu spēkos, lai panāktu pienācīgu līdzsvaru.
Ir skaidrs, ka nepastāv viens un globāls risinājums krāpšanas nodokļu jomā izskaušanai. Katram atsevišķajam pasākumam ir jārada pievienotā vērtība, bet tā ir tikai šo pasākumu kā kopuma īstenošana, kura nodrošina nodokļu iestādēm labāku sistēmu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļiem un krāpšanu nodokļu jomā.
Sharon Bowles
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Krāpšana nodokļu jomā ir ES lieta, jo krāpnieki izmanto pārrobežu regulējuma nepilnības, un to mēs cenšamies novērst.
Kā min komisārs, jautājumi saistībā ar nodokļiem no uzkrājumiem ir sarežģīti. Es domāju, ka mums ir iespējams panākt vienošanos ar mūsu balsojuma starpniecību, ka mēs priekšlaicīgi pārāk neiesaistāmies detalizētākās diskusijās, kuras mēs plānojam sarīkot par šo jautājumu, kad Komisija būs nākusi klajā ar saviem turpmākajiem priekšlikumiem. Tāpat es uzskatu, ka mēs varam arī izvairīties no atsauces uz nodokļu konkurenci, kur mūsu viedokļi atšķiras, bet kas nav šā ziņojuma pamatā. Tāpēc es domāju, ka mēs varam panākt zināmu saskaņu mūsu vidū.
Attiecībā uz visiem šiem jautājumiem, kolēģi un komisār, es nedomāju, ka kūtrums vai nenoteikta rīcība ir atbilstošs risinājums. Uz spēles ir 2,5 % no IKP. Tā ir milzīga daļa no nodokļu bāzes. Kā norāda mūsu kolēģis Sánchez Presedo kungs, tie, iespējams, ir 5 % no nodokļiem.
Ja kāds politiķis šeit vai kādā dalībvalstī rīkotu kampaņu, pamatojoties uz nodokļu palielināšanu par 5 %, lai maksātu par neko, īpaši tālu viņš netiktu. Tāpēc - un es jo īpaši to saku dalībvalstīm - pretošanās informācijas apmaiņai, paša minimuma izdarīšana un baidīšanās ir tas pats, kas aplikšana ar nodokli 5 % apmērā par neko, jo tieši to tas maksā godīgajiem nodokļu maksātājiem. Tas ir vēstījums, kuru es vēlos nodot šajā ziņojumā, un es ticu, ka tas ir kopējais vēstījums, ko šis Parlaments vēlas nodot šajā ziņojumā, ar kuru atbalsta komisāru viņa centienos un mudina viņu būt drosmīgam.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien.
Rakstiskās deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Siiri Oviir  
rakstiski. - (ET) Krāpšana nodokļu jomā ir problēma gan ES, gan dalībvalstīm, kas izkropļo konkurenci un samazina ES un tāpat arī dalībvalstu ieņēmumu bāzi.
Kā viens no šīs problēmas cēloņiem tiek minēta pašreizējā PVN pārejas sistēma, kas ir sarežģīta un novecojusi. To ir nepieciešams atjaunināt. Šajā saistībā ES priekšlikums, ka Eiropas Komisijai ir jāiesniedz lēmums par jaunu PVN sistēmu 2010. gadā, neapšaubāmi, ir vērtējams atzinīgi.
Jaunas PVN sistēmas izstrādāšana, protams, nozīmē nodrošināt to, lai pašreizējā nodokļu sistēma netiktu aizstāta ar sarežģītāku un birokrātiskāku sistēmu. Ir arī, protams, svarīgi uzsvērt to, ka, pirms tā tiek piemērota Eiropas mērogā, tā ir jāizmēģina, lai nodrošinātu, ka tā darbojas praksē, jo tas novērsīs daudzas problēmas, kas var parādīties vēlāk.
Tikpat svarīgs solis cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir uzlabot starpvalstu informācijas pieejamību, process, kurš ir jāveicina, izveidojot Eiropas mēroga e -nodokļu administrēšanas informācijas centru.
Apstrādājot personas datus, tiks ievērots līdzsvars starp sabiedrības interesēm un indivīda pamattiesībām un brīvībām.
Visbeidzot, termins "nodokļu paradīze”, ņemot vērā šeit risināmo jautājumu, arī ir jāuztver kā svarīgs. Es atzinīgi vērtēju tās idejas, kuras izklāstītas šajā ziņojumā, ka ES ir jānosaka "nodokļu paradīžu” izskaušana pasaules līmenī par prioritāti.
