"Произведено в" (отбелязване на произход) (разискване) 
Председател
Следващата точка е изявлението на Комисията относно "произведено в" (отбелязване на произход).
Катрин Аштън
Г-н председател, доволна съм, че имам възможността днес да се обърна към вас по време на пленарното заседание относно предложението за регламентиране на отбелязване на произход. Това предложение, което, както някои уважавани колеги могат да си спомнят, получи широката подкрепа на Парламента след приемането му от колегията през декември 2005 г. Ясно си спомням вашата резолюция от юли 2006 г. и писмената декларация от септември 2007 г. Имах привилегията да обсъдя настоящия въпрос преди месец в Страсбург с група членове на ЕП, които подчертаха необходимостта от бързото придвижване на процедурата за приемане на настоящия регламент.
Смятам, че уважаемите колеги ще се съгласят, че е изключително важно политиката за търговия не само да укрепва възможностите, които може да предложи отвореният пазар, но също така да се отнася до проблемите, които поражда глобализацията не само за потребителите, но, и може би най-вече, за малките предприятия.
Ето защо отбелязването на произхода трябва да бъде разгледано в рамките на всичко това. В декларацията от 2007 г. вие подчертахте правото на европейските потребители да получават непосредствено ясна информация за техните покупки. Именно за това се отнася настоящият регламент. Той цели да даде възможност на потребителите на ЕС да бъдат напълно наясно със страната на произход на закупените от тях продукти.
Комисията предложи задължителното посочване на страната на произход на някои продукти, внасяни в ЕС от трети страни. Не се покриват всички продукти - след провеждането на мащабна консултация с потребители и производители се съсредоточихме върху тези от най-голям интерес.
Трябва да добавя, че отбелязването на произхода е в пълно съответствие с настоящите правила и принципи на Световната търговска организация и е нещо, което съществува почти навсякъде по света. Вносът в САЩ, Канада, Китай и Япония подлежи на отбелязване на страната на произход. Всъщност повечето продукти, които можете да закупите днес в магазините в Европейския съюз, вече имат знак за страната на произход, тъй като сега това е изискване на повечето правни системи. Разбира се, това означава, че за голяма част от предприятията задължението да отбелязват продуктите за износ в ЕС ще наложи допълнителни разходи.
От 2006 г. насам обсъжданията се провеждаха в Съвета с оглед постигането на споразумение относно предложението на Комисията. Остава да убедим в това известен брой държави-членки. Те се тревожат, че административното утежняване и допълнителните разходи за проектирането на отбелязване на произхода могат да надвишат ползите от него.
Обърнахме дължимото внимание на проблемите и съвсем скоро предложихме конкретни варианти по темата. Това не е ново официално предложение, а опит да намерим обща почва за постигането на споразумение. С държавите-членки бе обсъден документ за вариантите на Комисията, изготвен от комитета по член 133 на 23 октомври 2009 г.
Най-напред Комисията призова държавите-членки да разгледат възможността за стесняване на обхвата от стоки, така че да бъдат включени продукти на крайния потребител. Първоначалният списък съдържаше някои междинни продукти, като необработена кожа и някои видове текстил, които не представляват пряк интерес за потребителите. Сега Комисията предлага да бъдат включени само онези стоки, които потребителите могат да закупуват в магазините за продажби на дребно.
На второ място, Комисията предложи схемата да бъде пусната в ход като пилотен проект. Всяко продължение ще подлежи на оценка на въздействието на предложената схема. Това ще бъде предпоставка за оценяване на въздействието на разходите и цените, както и ще може да се установи как можем да променим обхвата на продуктите в настоящия регламент.
Доволна съм да заявя, че държавите-членки приеха с интерес нашия документ относно вариантите. Въпреки че не всички съмнения са изгладени и макар няколко държави-членки да продължават да се противопоставят на настоящото предложение, те са готови да разгледат въпроса по-задълбочено и работата ще продължи през следващите няколко седмици както на експертно равнище, така и в комитета по член 133. Искрено се надявам това да бъде предпоставка за намирането на компромисно решение.
Както знаят уважаемите колеги, новият член 207 от Договора от Лисабон дава на Парламента нова, по-голяма власт относно законовите мерки в областта на политиката на търговията и има вероятност регламентът "произведено в" да бъде сред първите, които ще се появят на бюрата на уважаемите колеги.
Ето защо съм загрижена да бъдете активно включени в по-нататъшните обсъждания по настоящата важна тема, а сега с нетърпение очаквам нашето кратко разискване.
Cristiana Muscardini
Г-н председател, госпожи и господа, някои въпроси засягат и нас, не само преводачите и тези, които желаят да следят разискването с надеждата да получат конкретни отговори във връзка с проблем, който се разглежда от 2005 г.
Както уважаемият член на Комисията правилно посочи, от доста години главните ни конкуренти и икономически партньори отбелязват произхода на стоките, внасяни на територията им. Европейският съюз обаче, въпреки предложението за регламент от 2005 г., което получи широка подкрепа сред потребителите и гражданското общество, все още не дава мнение, въпреки подкрепата, изразена многократно от Парламента. Липсата на регламент относно посочването на произхода на стоките уронва правото на гражданите и потребителите и нормалното функциониране на пазара, който, за да бъде свободен, трябва да се ръководи от общи, споделени правила.
Комитетът по член 133 проучи през последните дни предложения за намаляване на категориите на продуктите, които ще бъдат включени в регламента, както и основанията за препоръката това да се приложи за пробен период. Имаме въпрос към члена на Комисията: тези компромисни предложения подкрепени ли са поне от няколко държави-членки? Ще бъдат ли преразгледани по-нататък? Възнамерявате ли да продължите подкрепата си относно предложението за регламент от 2005 г. заедно с Парламента и като част от процедурата на съвместно вземане на решение? Какви гаранции и срокове предлага Комисията в края на това трудно и закъсняло разискване? Накрая, уважаема г-жо член на Комисията, докато изказвам благодарност към работата, извършена от Вас с голяма енергия и решителност, можете ли да потвърдите това, което написахте в отговора си на моя въпрос на 5 ноември 2009 г., а именно, че Комисията ще продължи категорично да подкрепя приемането на предложението от 2005 г. и че ще продължи своята отговорност?
Gianluca Susta
Г-н председател, госпожи и господа, в настоящия момент със сигурност не възнамерявам - като се има предвид времето, с което разполагам - да се връщам към всички причини за повторното искане, което отправяме като Парламент. Подчертавам - Вие, г-жо член на Комисията, вече обърнахте внимание на това - че г-н Muscardini и аз сме единствените ветерани от 2006 г. от подписването на резолюцията, с която настоящият Парламент подкрепи инициативата на члена на Комисията Манделсън през декември 2006 г.
Надявахме се, че инициативата, предприета от вас преди няколко седмици за извършването на малки промени с оглед постигането на споразумение, можеше да получи по-силна подкрепа, включително сред комитета по член 133. Освен това изпитваме съжаление, че много държави в този комитет многократно се противопоставяха и имаха опасения, включително Обединеното кралство, чрез своя представител. Всичко, което искаме днес, е да Ви напомним, че това искане не е основано на протекционизъм; не става дума за това, че искаме да защитим различните видове промишленост, които вече не са конкурентоспособни на международния пазар - става дума за потребителите: искаме да повдигнем въпроса за здравето, околната среда и истинската взаимност на световния пазар, която липсва в днешно време. Освен това липсата не е само по отношение на най-слабите в света: не, тя липсва и по отношение на Япония, САЩ, Австралия, Канада, Бразилия, Индия, основните конкуренти на Европейския съюз, чиито дълг в това икономически трудно време е да защитят интересите на Общността, която също застава зад това искане.
Ето защо се надяваме Парламентът да даде цялата си подкрепа на инициативите, предлагани от Комисията, и също така се надяваме отговорностите, поети преди няколко седмици, да бъдат изцяло изпълнени, дори ако настоящата процедура не може да приключи до Коледа, то тогава с новата процедура, заложена в Договора от Лисабон.
Niccolò Rinaldi
Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, подкрепяйки коментарите на колегите, изказали се преди мен, и възприемайки исканията, изложени от г-жа Muscardini, искам да ви припомня един образ от книгата на Итало Калвино, озаглавена "Космически комедии", в която големият взрив е описан като неразличима маса от материя, в която не се знае нищо за никого, включително по отношение на произхода. В определен момент една жена казва, че ако има къде, може да приготви спагети и пица за присъстващите. Това създало голямо въодушевление сред масата от материя: настъпил взрив и поисканото пространство се материализирало под формата на днешния свят, изграден от различия, каквато е настоящата вселена.
Смятам, че в нашия глобализиран пазар вървим назад, връщайки се към неразличимата маса от стоки, чиито произход и характеристики на тяхното изработване убягват на потребителите. Като либерали и демократи сме дълбоко съпричастни към системата и принципите на свободната търговия, но също така и с принципите на прозрачност и проследяемост на стоките. Както вече беше казано, настоящият въпрос не засяга толкова международната търговия, колкото защитата на потребителите. Подновяваме подкрепата си за предложението от 2005 г. и - повтарям - подкрепям исканията, направени от г-жа Muscardini.
Carl Schlyter
Г-н председател, благодаря ви, г-жо член на Комисията, за това, че най-накрая внесохте предложение. Смятам, че Комисията Барозу не се е осмелявала често да предизвика Съвета в моменти, когато Съветът търси начини за отстъпление вместо да върви напред, но сега Комисията направи точно това. Благодаря ви. Адам Смит отбелязва, че пазарната икономика не може да функционира, ако потребителите не получават задоволителна информация, за да бъдат способни да избират, когато купуват продукти. Затова е абсолютно наложително да възприемем отбелязването на произхода.
Не трябва да се правят изключения за държавите, които са обвързани със споразумение за свободна търговия или друг вид споразумение с ЕС; правилата трябва да важат за всички. Някои твърдят, че отбелязването е свързано с разходи, но много продукти са вече отбелязани, така че допълнителните разходи ще бъдат минимални. Вече видяхме това при по-подробното отбелязване на говеждо месо в Европа - изобщо не е скъпо. Въпреки това обаче смятам, че списъкът може да се разшири. Изглежда, че обхваща най-вече продукти, които често се копират и които са от всеобщ интерес в промишлеността. Същевременно липсват много продукти важни за потребителите и смятам, че поради това списъкът трябва да бъде разширен.
Helmut Scholz
Г-н председател, моята група GUE/NGL смята, че отбелязването на произхода на внасяните от държави извън ЕС продукти е от спешна необходимост за Европейския съюз. В един предимно глобализиран и дерегулиран свят е крайно необходимо да дадем възможността на потребителите да знаят какъв е произходът на даден продукт и какво точно купуват.
Смятам, че това е област, в която гражданите и потребителите действително разбират какво представлява Европа и как Европа може да допринесе за международната търговия и външния свят. Съгласен съм с колегите ми, че трябва да приемем заложеното през 2005 г. отбелязване на произхода. Според нас, това е най-малкото, което можем да осигурим на европейските граждани и потребители. Освен това тази стъпка ще благоприятства малките и средните предприятия в Европа.
Призоваваме Комисията и Съветът бързо да предложат темата за обсъждане в Европейския парламент. Освен това става дума за цялостен подход при взимането на политически решения и смятам, че в това отношение международната търговия може да допринесе за международния мир.
Lara Comi
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, ние сме част от една промишлена система на европейско ниво, в която доброто име на стоките до голяма степен зависи от целостта на производствената система. Като запазим дори част от нашето производство в Европа, можем наистина да предложим на нашите потребители контролирани и висококачествени стоки. В наш интерес е да продължим да го правим, предоставяйки на потребителите възможността да бъдат напълно наясно с това, което произвеждаме, както и с произхода на предлаганите стоки. За да постигнем тази цел, се нуждаем от нещо много просто, но от решаваща важност: прозрачност, понятие, което подкрепя правилата за отбелязване на произхода, вече одобрени от Парламента през 2006 г., които, както члена на Комисията спомена по-рано, вече са широко навлезли в основните световни пазари като САЩ, Мексико и Китай.
Въпреки това отбелязването на произхода все още не е получило одобрение в някои държави-членки на ЕС. Смятаме, че ако даден продукт е произведен в Китай или в която и да е държава извън Европа, независимо от качеството му - често добро - европейските потребители трябва да имат възможността да знаят къде е произведен продуктът, за да бъдат информирани при своя избор. Някои хора може би разбират необходимостта от прозрачност като краен протекционизъм и смятат, че всичко това ще доведе до нарастване на разходите в промишлеността. Е, изобщо не става въпрос за това.
Липсата на отбелязване на произхода на стоките, внасяни в Европа, за разлика от случващото се в Китай, САЩ и Австралия, създава по-големи трудности за конкурентоспособността на европейските стоки на световния международен пазар. Поради всички изброени причини, защитата на идеята за стоки, произведени от най-доброто, което предлага Европа, е първата решаваща стъпка към разпознаване на ниво на отделна държава-членка.
Kader Arif
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, това не е първото ни разискване по въпроса за отбелязване на произхода, но, тъй като съм убеден, че повторението от своя страна носи полза, ще си позволя да се присъединя към колегите и да подчертая необходимостта от европейско законодателство относно "произведено в" (отбелязване на произход).
Разбира се, въпреки позицията, която изрази Парламентът през 2005 г., както и след това през 2007 г. чрез гласуването на резолюцията на нашия колега, г-н Barón Crespo, липсата на мнозинство в Съвета винаги е възпрепятствало приемането на настоящия регламент.
Въпреки това обаче подобен текст би представлявал сериозен напредък не само за европейските потребители, но и за промишлеността. Посочвайки страната на произход на някои продукти, внесени от трети страни, потребителите трябва да бъдат напълно информирани относно характеристиките на продукта, който купуват. В по-чувствителни сектори като облекло, кожени изделия и мебели създаването на условия за потребителите да бъдат информирани при избора си е сериозен въпрос за предприятията, които са решили да поддържат производства в Европа, съхранявайки европейски търговски тайни и работни места.
Ето защо приветствам предложението, което току що направихте, г-жо член на Комисията, но много искам да подчертая, че настоящото предложение трябва да остане амбициозно. Търсенето на подкрепа сред повечето държави-членки не трябва да се извършва за сметка на нашата крайна цел. Например ще е неприемливо отбелязването на произхода да се отнася единствено за крайните продукти и по този начин да се внасят всички части по отделно, да се сглобяват в Европа и да се ползват с означението "произведено в Европа".
Освен това искам да подкрепя усилията на Комисията да извлече максимална полза от такова споразумение. Ето защо, без да се връщаме към искането за подобряване и опростяване на правилата относно произхода, възможността за създаване на пан-евро-средиземноморска марка ще бъде сериозен напредък по отношение на укрепването на секторите, изградени в Средиземноморието и търговските потоци юг-юг.
Накрая, трябва да подчертая, че като част от стратегията за прилагане на Договора от Лисабон, комисията по международна търговия съществено ще увеличи своите правомощия. Тогава Комисията ще може да разчита - уверявам ви в това, г-жо член на Комисията - на пълната отговорност на членовете на ЕП относно проследяването отблизо на разискванията във връзка с настоящия решаващ регламент за европейските работници и потребители.
Jacky Hénin
(FR) Г-н председател, госпожи и господа, идеята за "произведено в" не бива да се отнася единствено до отбелязване на продуктите. Тя трябва бързо да се превърне в могъщ символ на уважение към най-съвременните правила по отношение на търговската тайна, правата на служителите, устойчивото развитие и защитата на околната среда и да представлява отговорно икономическо поведение.
Докато глобализацията създава за всеки условия за производство, трескавото преследване единствено на печалба означава, че правата на работниците и населението постоянно се нарушават, а тяхната среда бива унищожавана. Копирането на производства, което доскоро засягаше само луксозните марки, вече се отнася до редица сектори като фармацевтичната, автомобилната промишленост и въздухоплаването винаги с идеята за печалба на преден план, а същевременно безопасността на потребителя сериозно се застрашава. В същото време изчезват десетки хиляди работни места.
Чрез въвеждането на понятието "произведено в Европа" ще дадем възможност на потребителите да правят информиран избор, да предприемат стъпки за отстояването на нови права. "Да" на уважението към правата на работниците, околната среда, нашите умения и отговорното управление. И накрая най-важното - "да" на поддържането и защитата на работните места в промишлеността в Европа.
Christofer Fjellner
(SV) Г-н председател, протекционистите рядко признават, че техните предложения са с протекционистки характер, по-скоро крият намеренията си зад други доводи. Искам да кажа, че задължителното отбелязване на произхода е ясен пример за това. През юни 2006 г. бях тук в Парламента и сложих край на няколко мита относно същото това предложение и по този повод предложението остана там, където му е мястото - в кофата за смет.
Въпреки това обаче, пазарлъците предхождащи решението относно споразумението за свободна търговия с Корея, отново предизвика разисквания в Парламента, а това не е подходящият начин за третиране на такъв вид споразумение. Три години по-късно виждаме, че някои митове все още витаят, но трябва да бъдат заличени.
Затова нека започнем с първия от тях, използван неведнъж, а именно, че потребителите искат това и юристите тук твърдят, че това се потвърждава от проучването на Комисията по този въпрос по интернет. Въпреки това обаче те пропускат да отбележат, че 96,7% от отговорите на запитването са изпратени от една и съща държава, а именно Италия, където промишлеността и организирани групи със специални интереси са двигателят по темата. Днес всеки, който желае, може да отбележи произхода на своя продукт и бъдете сигурни, че всяко конкурентоспособно предприятие, което цели печеленето на потребители по този начин, вече постига това, така че необходимостта от действието отпада.
Вторият мит е, че отбелязването осигурява на потребителите съответната информация и защита и е ползотворно за околната среда, като че ли става дума за география. Не, това е просто игра с предразсъдъците на хората, а не е в тяхна защита. Третият мит се състои в това, че отбелязването увеличава европейската конкурентоспособност. Въпреки това обаче новите технически пречки в търговията не защитават европейската промишленост. Това няма нищо общо с конкурентоспособността - тя укрепва единствено чрез отворените пазари и добрата стопанска среда.
Ако забраним на държавите-членки да допускат такъв вид законодателство в рамките на ЕС поради това, че е рожба на протекционизъм, защо тогава прилагаме същите правила към останалия свят без да признаваме, че това е протекционизъм? Разделихме се с идеята за въвеждане на задължителен знак "произведено в ЕС", затова сега ще е неразумно да се въвежда такъв знак за останалия свят.
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, в редица случаи върху хранителните и други продукти имаме означение на страната на произход и по тази причина това не е нещо ново. Проблемът с означението на някои хранителни продукти е, че то не винаги е точно, така че, каквото и да решим по отношение на настоящото споразумение, нека имаме възможността да проверяваме достоверността на етикета, т.е. дали това, което е изписано, съответства, за да могат потребителите действително да получат информацията, която търсят.
Един конкретен въпрос: получих обаждане от производител, работещ в рамките на ЕС, който ме попита дали Комисията, Съветът и Парламентът се вглеждат в етикета "произведено в ЕС", който би им позволил да насърчат производството в рамките на Европейския съюз. Може ли члена на Комисията да отговори на този въпрос, моля?
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, настоящият въпрос създаде редица проблеми, особено в земеделския сектор в Ирландия. Почти всеки път щом чуя да говори лидерът на Комитета на професионалните селскостопански организации (COPA) Padraig Walshe, той засяга трудностите, свързани с подходящото и съответстващо отбелязване на продуктите, както каза г-жа McGuinness.
Изглежда, че продуктите могат да бъдат внесени в Ирландия, обработени чрез добавянето на подправки или каквото и да било друго и предлагани като стоки с ирландски произход. Това е огромно разочарование за потребителя и смятам, че всеки има правото да знае страната на произход, а не държавата, в която продуктите биват обработвани.
Мога ли да разчитам на това, че тази практика ще бъде прекратена и че можем да имаме ясно и съответстващо обозначение, за да знаем със сигурност от коя държавата идва всеки продукт?
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, прозрачност, прозрачност, прозрачност: това изисква пазарът днес; строги правила, които осигуряват прозрачност с цел защита на потребителя. Свободният пазар също се определя от ясни правила, които, при условие че се прилагат чрез прозрачни способи, предоставят на потребителите възможността да избират. Това искаме да постигнем тук днес; това е нашето изискване.
По италианските телевизионни канали често се излъчват разследващи документални филми, показващи как в някои отдалечени от Европа държави - включително и в културно отношение - производствените съоръжения се основават на употребата на силно замърсяващи стоки, замърсяващи технологии, отровни разтворители, а работниците, в това число и деца, са експлоатирани до крайна степен с абсурдно работно време. Потребителите трябва да имат възможността да избират също така, разполагайки с ясната представа къде са произведени дадени продукти. В това се състои нашето искане. Смятам, че е време да приемем ясно и незабавно правила, които ще дадат възможност на потребителите да избират чрез ясни и прозрачни способи. Трябва да приемем тези правила с голяма решителност и много по-бързо, отколкото досега.
Катрин Аштън
Г-н председател, искам да благодаря на всички, които взеха участие във важното разискване по този въпрос.
Ще започна със засегнатите от г-жа Muscardini въпроси и усещането, че търсенето на решение на настоящия проблем от известно време се забавя. По време на моята длъжност като член на Комисията съм била много съзнателна по отношение на разговорите с държавите-членки относно проблемите от най-голямо значение за тях и съм се опитвала да реагирам щом съм се запознавала със съществен проблем. Но, както казаха и другите колеги, политическата действителност предполага да получавам всяко предложение чрез Съвета. Това означава - когато стане ясно, че няма достатъчно мнозинство относно конкретно предложение - да се помисли отново за това, което ще промени вероятността да се провали дадено начинание, щом има категоричен набор от утвърждаващи мнения.
Според мен, имахме възможността, обобщавайки казаното дотук, да отговорим на проблемите на държавите-членки, за да поставим въпроса още веднъж, тъй като той все още е на равнище Комисия. Особено когато Комисията е към края на своя мандат, а в настоящия момент - както някои биха се изразили - е отвъд него, от решаваща важност е да обърнем поглед към това, което още не е завършено.
Не мога да обещая срокове във времето - искам да го направя, но в това отношение нещата неизбежно зависят от Съвета. Поемам отговорност обаче да продължа в тази насока, защото тук има силна воля. Ще се върна към това, което мисля, и причините, поради които, според мен, това е от решаващо значение.
Редица уважавани колеги повдигнаха въпроса за потребителите и възможността, която настоящото предложение ще даде с оглед прозрачността и яснотата, предоставяйки информация на потребителите. Мисля, че дори Адам Смит беше цитиран в тази връзка. От съществено значение е това, че ако имаме свободна търговия по света, трябва да има яснота и прозрачност за потребителите, за да правят такъв избор, какъвто съответства на свободната търговия. Понятията са взаимосвързани и ще се съглася с този факт. Ето защо смятам, че уважаемите колеги, повдигнали въпроса, всъщност стигат до същината на това, което се опитваме да постигнем.
Това не е протекционизъм. Това се случва по целия свят. В повечето държави, от които бихте закупили продуктите, които изброихме, вече се знае откъде купувате. За мен като потребител е важно да знам къде е произведен продуктът. Смятам, че за голяма част от потребителите това играе съществена роля когато пазаруват. Възможността да заявим, че ще имаме тази прозрачност е от съществено значение. Не трябва да се страхуваме, защото, ако е така, то тогава нещо не е наред. Въпросът за отворената и свободна търговия и прозрачността се състои в това да го приемете и по-точно да се справите с него по подходящ начин.
Г-н Schlyter по-конкретно ме попита за разширяването на списъка. Е, това е предмет на по-нататъшно разискване: списъкът в никакъв случай не е окончателен. Просто се опитахме да предложим един реалистичен списък, според нас, но сме на разположение да го обсъдим по-нататък.
Смятам, че е важно, ако аз също засегна въпросите, които бяха повдигнати относно това дали сме достатъчно смели. Г-н Arif каза, че не трябва да претупваме нещата. Разбира се - не се опитвам да правя това; опитвам се да бъда реалист. Ако накрая получа предложение, което просто нямам възможността да придвижа през Съвета, смятам, че е мое задължение да попитам дали има нещо, което да направим. Не да отбиваме номера, а да разгледаме по-подробно въпроса и да се уверим дали не можем да придвижим нещата може би като пилотен модел или по-малък модел. Това се отнася до проверката, която твърдя, че е факт, и за да можем по-късно да разширим въпроса, защото всъщност вече сме постигнали разбиране за това, което се опитваме да постигнем.
Освен това разглеждаме въпроса и в рамките на Евромед. Това, както знаете, е част от настоящото разискване. Аз също съм съгласна, че нашата цел е и защита на работните места. Уважаемите колеги знаят, че направих много за отличаването на протекционизма от подкрепата на промишлеността, работните места, потребителите и т.н. Трябва да бъдем ясни по въпроса, че при търговията не можем да пренебрегваме тези неща. Те са взаимосвързани.
Г-н Fjellner, трябва да обърна внимание на вашия конкретен въпрос, защото описахте моя метод на работа като неуместен. Не съм съвсем сигурна какво означава на парламентарен език в Европейския парламент да опишеш нечия дейност като неуместна, но нека ви уверя, че по никакъв начин не се стремя към това - това няма връзка с нищо сторено. Това, което се опитвах да правя в разговорите ми с държавите-членки относно всички изброени аспекти на търговията, беше да подбера чрез работата ми - и особено разговаряйки с малки стопански субекти в Европа, за които смятам, че трябва да имат действителни възможности, така че повече от 3% от тях да започнат да търгуват извън рамките на ЕС - въпроси, които са или изоставени - които не сме решили по една или друга причина - или въпроси от първостепенно значение в държавите-членки.
Настоящият проблем, разбира се, не е единственият, но ми се стори, че това е възможност да опитаме отново да се върнем на темата. Отнася се до равнище на работа. Отнася се за яснота и прозрачност за потребителите. Отнася се за това да заявим, че трябва да продължим напред. Надявам се Парламентът да се заеме със задачата и да помогне за усъвършенстването на материята по-нататък, така че да получим един действително позитивен резултат, който да разгледаме отново.
Накрая, към мен беше отправен въпроса за "произведено в ЕС". Проведохме допитвания с промишлеността и потребителите по въпроса. Те не бяха благосклонни. Имаше загриженост, че това ще струва скъпо. Не целяхме това и затова не продължихме нататък.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе по време на следващата месечна сесия.
Писмени изявления (член 149)
João Ferreira  
Една от последиците от либерализирането на световната търговия са тежките загуби на работни места и влошаването на социалната обстановка в редица региони и държави, включително Португалия, които са по-зависими от някои производствени сектори, като например секторите за производство на текстил и облекло. В сегашната сурова икономическа и социална криза тази ситуация изисква различен подход. Приемането на правила относно обозначаването на произхода може да подпомогне насърчаването на производството в редица държави-членки. Въпреки това обаче изисква се много повече. Необходимо е да защитим производствените сектори чрез пакет от по-широки и по-ефективни мерки, в това число: въвеждане на защитни механизми срещу агресивен износ; поощряване на местното производство; изоставяне на модела, основаващ се на ниско заплащане, ниска квалификация и несигурност на труда; контролиране на продукцията и регулиране на пазарите чрез уместната употреба на обществени инструменти, така че да се поддържа принципа за суверенитет на храните и продоволствената сигурност; ефективно преместване на производствата. Защитата на правото на всяка държава на устойчиво производство е бъдещо изискване. Трябва да направим това в името на една нова икономика, социална, енергийна и екологична рационализация, която неолибералният модел не само не осигурява, но всъщност прави невъзможна.
