Demografski izzivi in medgeneracijska solidarnost (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti, ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve predložil Thomas Mann.
Thomas Mann
Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve je poslal pomembno sporočilo v zvezi z vprašanjem demografskih sprememb. Prvič, sestavili smo skupen sveženj za mlade in stare. Zanj je potreben nov, inovativen pristop, ki temelji na medgeneracijski pravičnosti. Pri tem ne mislimo, da bi morale generacije obstajati ena ob drugi, temveč da se morajo povezati. Da bi ta razprava temeljila na trdni podlagi, morajo države članice uvesti generacijsko računovodstvo. S tem bo mogoče oblikovati zanesljive prikaze in napovedi plačilnih tokov med generacijami. Statistični uradi bodo brez težav lahko izračunali, kako visoki so davčni prihodki, prispevki za socialno zavarovanje in pokojnine. Namen "pregleda generaciji" je predvsem uvesti zakonsko oceno želenih učinkov in neželenih stranskih učinkov v zvezi z obremenitvijo generacij. Ta ocena naj bi bila obvezna v vseh naših državah članicah in na ravni EU.
Evropski komisiji in Svetu pošiljamo jasno sporočilo tudi v zvezi s pokojninami. Ne potrebujemo enotne evropske starostne meje za upokojitev. Namesto tega je treba upoštevati nacionalno določene starostne meje. Starejših delavcev ne smejo biti prisiljeni, da bi prenehali delati zaradi poljubno določene obvezne starostne meje za upokojitev. Evropsko sodišče je v svoji oktobrski odločitvi tudi jasno zavrnilo prisilno upokojitev pri doseženi upokojitveni starosti. Upokojenci imajo vso možnost, da se prijavljajo na prosta delovna mesta, in zaradi svoje starosti ne smejo biti v neugodnejšem položaju. V zvezi s starejšimi državljani pozivamo k pobudi za evropski pakt za starejše od 50 let. Cilje je treba doseči do leta 2020. Prvič, odstotek delavcev, starejših od 50 let, se mora povečati za več kot 55 %. Drugič, predčasno upokojitev in finančne spodbude zanjo je treba odpraviti po vsej Evropi. Tretjič, v državah članicah bodo za ljudi, starejše od 60 let, na voljo sredstva, s pomočjo katerih bodo lahko dalj časa ostali na trgu dela.
Na drugi strani pa so mladi. Pozivamo k pobudi o evropskem jamstvu za mlade. Vsem mladim ljudem je treba po največ štirimesečnem obdobju brezposelnosti ponuditi možnosti za zaposlitev, vajeništvo ali druge oblike usposabljanja. Tu mora svojo vlogo odigrati načelo "podpore in izziva". Vendar pa podpora ne gre enosmerno. Če mladi nimajo zadostnih kvalifikacij, morajo imeti priložnost, da jih pridobijo in da s tem postanejo zaposljivi. Zelo sem bil vesel, ko sem videl, da je Evropska komisija že sprejela eno izmed mojih pobud, ki jih navajam v poročilu. Pred nekaj tedni je leto 2012 razglasila za evropsko leto aktivnega staranja. To je pravo sporočilo, ki prihaja v pravem času.
Edini problem je odločitev večine v odboru, da zahteva dodatne protidiskriminacijske predpise. S tem se bodo določila nova merila za starejše v zvezi s sklepanjem zavarovalnih polic, rezervacijo počitnic in najemi avtomobilov. To pa bo samo povečalo birokracijo in ustvarilo visoke finančne izdatke, kar ne ustreza osnovni zamisli glede učinkovite zaščite ljudi pred izključenostjo. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) je zato vložila alternativni predlog resolucije, ki te zahteve ne vsebuje. Sicer pa smo se z Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve strinjali. S številnimi skupnimi predlogi in 22 kompromisi smo dosegli široko soglasje.
Želel bi se zahvaliti svojim kolegom in kolegom poslancem za njihovo konstruktivno sodelovanje. Mlade in stare lahko povežemo in jih tudi bomo povezali. Upam, da smo s tem poročilom o medgeneracijski pravičnosti skupaj naredili pomemben korak naprej.
Seán Kelly
Gospod predsednik, gospodu Mannu se zahvaljujem, ker nam je opisal te zelo pomembne predloge. Mislim, da je v zvezi s starejšimi najpomembnejše to, da moramo spremeniti naš odnos do upokojevanja in tudi do dela. V najboljšem primeru bi morali namesto obveznega upokojevanja imeti postopno in prostovoljno upokojevanje. Pred dvema tednoma me je obiskal moški, ki mi je povedal, da se je upokojil. Vprašal sem ga, ali je star 65 let, in odgovoril mi je: "Ne, če bi čakal do naslednjega leta, bi moral oditi. Zdaj odhajam prostovoljno." Če bi lahko odšel v 67. ali 70. letu, bi to tudi storil. Mislim, da je to zelo pomembna točka, ki bi jo morali upoštevati.
Drugič, mislim, da so mladi v še posebej neugodnem položaju, mladi v moji državi, na Irskem, pa so najbolj prikrajšana skupina vseh časov, saj so se znašli pred hudim dolgom, ki je posledica bančne krize, in čeprav imajo visoko izobrazbo, imajo samo eno izbiro: da odidejo v tujino, če hočejo delati. Doma zanje ni dela.
V načinu zaposlovanja mladih potrebujemo nove rešitve. Predvsem pozdravljam predlog gospoda Manna, ki pravi, da jim je treba po nekajmesečni brezposelnosti ponuditi vsaj neko delo. To so zelo pozitivni predlogi, ki jih pozdravljam.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Poročevalcu se želim zares zahvaliti, ker se močno strinjam z mnogimi določba v zvezi z demografskimi izzivi in povečanjem medgeneracijske solidarnosti. Vendar pa se, kar zadeva starejše, ne morem strinjati z odpravo določbe o upokojevanju v času pred običajno upokojitveno starostjo. Starejši ljudje so pogosto prisiljeni v predčasno upokojitev zaradi določenih okoliščin in pogosto ne po lastni izbiri. A zaradi posledic gospodarske krize je predčasna upokojitev pogosto edina možnost preživetja za starejše, ki so bili odpuščeni. Zato moramo upoštevati prakse vseh držav in ne samo nekaterih, saj se nacionalni pokojninski sistemi držav članic med seboj razlikujejo.
Elizabeth Lynne
Gospod predsednik, dovolite mi, da se iskreno zahvalim Thomasu Mannu za njegovo delo in dobro sodelovanje v odboru. Vesela sem, da so bili v odboru sprejeti mnogi izmed mojih predlogov sprememb. Sprejeti moramo dejstvo, da se s številnimi starejšimi ljudmi v mnogih državah članicah še vedno neprimerno ravna, najhujši primer tega pa je seveda grdo ravnanje s starejšimi.
Obstajajo pa še drugi primeri neprimernega ravnanja s starejšimi, med drugim diskriminacija na delovnem mestu na podlagi starosti, zato sem vesela, da v tem poročilu pozivamo k ustreznemu izvajanju direktive o zaposlovanju iz leta 2000 in k temu, da morajo starejši biti seznanjeni s svojimi pravicami.
Veseli me tudi, da je bil sprejet moj predlog spremembe, ki poziva k odpravi starostne meje za obvezno upokojitev in ohranitvi fiksne starostne meje za upokojitev na ravni držav članic. Narobe je, da starejše ljudi silimo, da nehajo delati, če pa sami vendarle želijo nadaljevati in so tudi sposobni nadaljevati.
Prav tako moramo še naprej pritiskati na Svet, naj odpravi blokado horizontalne direktive o dostopu do blaga in storitev, ki med drugim obravnava tudi diskriminacijo na podlagi starosti. Čas je, da tudi starejši uživajo v enakih pravicah kot vsi drugi. Prosila bi vas, da podprete izvirno poročilo in ne spremembe EPP.
Peter Jahr
(DE) Gospod predsednik, želel bi čestitati poročevalcu, gospodu Mannu, za odlično poročilo. Mislim, da je medgeneracijska pravičnost pomembna značilnost razvite družbe. V temelju to samo pomeni, da nobena generacija ne sme živeti na račun druge. Kar je logično in samoumevno v zasebnem življenju posameznika in v družini je težje prikazati v družbi. Če država sprejme posojilo, ki ga ne more odplačati, bo s tem obremenila naslednjo generacijo. Vsak, ki čezmerno izkorišča surovine, povzroča škodo naslednji generaciji. Trditev, da smo si planet samo sposodili od naših vnukov, je mogoče najboljši način, da pojasnimo to navzkrižje. Zame to pomeni, da moramo preučiti vsak zakon, vsako uredbo in vsako direktivo, da bi zagotovili, da upoštevajo medgeneracijsko pravičnost. Po mojem mnenju je to poročilo pomemben korak v pravo smer.
Olga Sehnalová
(CS) Vprašanje medgeneracijske solidarnosti ima veliko različnih vidikov, kar v svojem dokumentu dobro prikazuje gospod Mann. Ena izmed najpomembnejših stvari je vprašanje varnosti v starosti, predvsem trajnostnega in stabilnega financiranja starosti, ki na dolgoročni ravni zagotavlja dostojno višino pokojnin. Zato menim, da se v tem poročilu pojavlja problem v točki 99, v kateri poročevalec med drugim navaja, da je treba sistem financiranja pokojnin iz tekočih prispevkov nadomestiti s sistemom, ki temelji na kapitalskih skladih.
Trenutna kriza je pokazala tudi na nevarnosti, povezane z zmanjšanjem solventnosti nekaterih zasebnih pokojninskih skladov, ki sta jih padec obresti in upad vrednosti naložb najbolj prizadela. Na primer, leta 2008 so zasebni pokojninski skladi izgubili več kot 20 % svoje vrednosti. Zaradi upada svoje solventnosti so bili tudi prisiljeni prodati svoja sredstva, pri čemer so ustvarili izgubo. Mnogi izmed njih še vedno životarijo na robu solventnosti. Kapitalski pokojninski skladi ne morejo biti odgovor na demografske trende. So zgolj finančni produkti z nezanemarljivimi tveganji. Zato se mi ne zdi smiselno, da takšno temeljno socialno nalogo, kot je zagotavljanje dostojanstva v starosti, izpostavimo takšnim tveganjem.
Miroslav Mikolášik
(SK) Demografske spremembe postopoma in v veliki meri spreminjajo strukturo prebivalstva in starostno piramido. Povprečna rodnost v Evropski uniji je 1,5 otroka, torej je očitno med najnižjimi v svetu. Zaradi tega lahko pričakujemo resne probleme, povezane z demografski staranjem evropske družbe.
Eden izmed razlogov za to je po mojem mnenju ta, da so nekatere strukture ustvarile zelo omejen razvoj, kar je mnogim družinam onemogočilo, da sprejmejo dodatne člane. Politike, usmerjene v uskladitev dela in družinskega življenja, kakor tudi v zagotavljanje davčnih olajšav in drugih dodatkov, so temeljni predpogoj za povečanje rodnosti. Na drugi strani pa moramo sprejeti pravne ukrepe za izboljšanje vključevanja starejših ljudi v aktivno življenje, kar mora v praksi spremljati tudi aktivno odpravljanje nepoštene diskriminacije na podlagi starosti.
Pozdravljam in v celoti podpiram tako imenovano politiko aktivnega staranja, katere cilj je omogočiti ljudem, da ohranijo zdravje tudi v višji starosti, da bodo vključeni v družbenem življenju in da izboljšajo kakovost ne samo svojega življenja, temveč tudi življenja družbe v celoti v duhu medgeneracijske solidarnosti.
Elena Băsescu
(RO) Trenutni problem je ta, da se mladi in stari soočajo s težavami, ko iščejo zaposlitev. Doseganje medgeneracijske pravičnosti bo zato eden izmed glavnih socialnih izzivov evropske in nacionalne politike v prihodnjih letih. Mislim, da sta spodbujanje pojma prožne varnosti in cilj strategije EU 2020, po katerem naj bi stopnja zaposlenosti znašala 75 %, glavni korak v to smer. Po mojem mnenju bi morala Evropska komisija in Svet uvesti popis generacij za namen pridobivanja informacij. Treba je tudi povečati kazalnike Eurostata za trajnosti razvoj, in sicer prav v vseh državah članicah.
Na koncu bi želela čestitati gospodu Mannu, ker je v svojem poročilu uspešno opredelil nekaj izredno privlačnih rešitev. Med njimi sta tudi pobuda o evropskem jamstvu za mlade in pobuda za evropski pakt za starejše od 50 let.
Petru Constantin Luhan
(RO) V prihodnjih letih se bo razen z vplivom krize treba soočiti s številnimi drugimi velikimi izzivi. Eden največjih med njimi so demografske spremembe in naknadno odseljevanje iz nekaterih regij. Države članice bodo igrale pomembno vlogo pri zagotavljanju pogojev, ki bodo prispevali k ohranjanju kar najmanjšega vpliva na državljane. Za svoje določene zahteve bodo potrebovale močno podporo, predvsem prek uporabe ustreznih finančnih instrumentov EU, kot so strukturni skladi.
Da bi se spopadli s temi prihodnjimi izzivi, je treba po mojem mnenju posebno pozornost nameniti predvsem mladim, tako da jih vključimo v družbeno življenje. V mlade moramo vlagati in jim ponuditi dostop do ustreznega izobraževanja, čemur sledi priložnost za ustrezno zaposlitev ali spodbujanje, da svojo poklicno pot nadaljujejo kot podjetniki. To nam bo omogočilo, da zagotovimo socialno vključenost mladih in, po mojem mnenju, da se spopademo z enim izmed glavnih dejavnikov, ki povzročajo čedalje nižjo rodnost ter socialno-ekonomske neenakosti med generacijami.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, na začetku bi se želela zahvaliti gospodu Mannu in mu čestitati za zelo dobro poročilo. Slednje predstavlja zelo izčrpno in celovito analizo izzivov, s katerimi se soočamo na tem demografskem področju. Komisija je zelo zadovoljna, da poročilo poudarja strategije, ki bodo državam članicam in Evropski uniji omogočile, da se pripravijo na staranje prebivalstva, ter nam pomagale, da se bolje spopademo s temi posledicami.
V tej zvezi vaše poročilo nudi cel niz praktičnih rešitev: akcijski program za starejše, evropsko jamstvo za mlade, pobuda za evropski pakt za starejše od 50 let, pobuda za upravljanje staranja, pobuda za medgeneracijski tandem itd. Ponuja tudi precej zanimivih predlogov za opredelitev in uporabo pojma medgeneracijske solidarnosti, saj je to, kot ste tudi sami dejali, cilj Evropske unije po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe.
Kot veste je Komisija že sprejela dve glavni pobudi na tem področju: zeleno knjigo o pokojninah, ki ji bo naslednje leto sledila še bela knjiga, v kateri bodo opisane prihodnje dejavnosti, ter predlog - na podlagi vašega predloga, gospod Mann -, da leto 2012 razglasimo za evropsko leto aktivnega staranja.
Komisija bo kmalu predstavila svoje tretje evropsko demografsko poročilo, v katerem bodo opisane zadnje demografske spremembe. To poročilo pa bo tudi pokazalo, kako je gospodarska kriza vplivala na sposobnost držav članic, da se pripravijo na staranje prebivalstva.
Naslednje desetletje bo desetletje korenitih demografskih sprememb za Evropsko unijo. Cele vojske rojenih otrok baby boom generacije se bliža upokojitvi, medtem ko so nove vojske, ki prihajajo na trg dela, precej manjše. Mlajše generacije Evropejcev bodo na primer tudi veliko verjetneje prihajale iz različnih priseljenskih okolij, ta sprememba pa predstavlja izziv za oblikovalce politik v državah članicah.
Če ne bomo uspeli uporabiti svojega premalo izkoriščenega demografskega potenciala, bo to velika ovira pri izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020. Zato si je treba prizadevati za spodbujanje aktivnega staranja, da bi se izboljšal položaj mladih na trgu dela, da bi se bolje vključili priseljenci in njihovi potomci in da bi se tudi spodbujalo priseljevanje zaradi dela ter olajšalo združevanje delovnih in družinskih nalog. Pri vsem tem ogromnem delu se v Komisiji veselimo aktivnega sodelovanja z Evropskim parlamentom.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v četrtek, 11. novembra 2010 ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Giovanni Collino
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v zgodovini človeštva so velike spremembe v družbah bile posledica delovanja dveh spremenljivk: demografskega dejavnika in verskega dejavnika. V naši dobi sta se ta dejavnika nevarno približala. Medtem ko se že dolgo govori o "trku civilizacij" in pomenu tega, da mora Evropa predstavljati primer civilnega sobivanja med navidezno nasprotujočimi kulturami, napredujoče staranje evropskega prebivalstva in padajoča rodnost pomenita, da moramo preučiti tudi dejavnik plodnosti. Vse dokler bodo naši starejši morali financirati naše mlade, ki ne morejo najti dela in katerih število se čedalje veča, bosta pred nami samo dve možni poti: dovolimo drugim ljudem, neevropejcem, da poženejo našo rast, ali pa se prepustimo vztrajniku mednarodnih financ, ki lahko zagotovi produktivnost našega kapitala. Samo če bo vsaka od generacij postala vir za drugo in če si bosta skupaj prizadevali za skupen razvojni načrt, bomo lahko končno začeli govoriti o procesu evropske rasti. Poročevalca, vas, gospod predsednik, in kolege poslance pozivam, da preučijo možnost obravnave o novi evropski politiki za gospodarski razvoj, ki bo temeljila na generacijskem prispevku, da bi se prispevek mladih in starih k rasti Evropske unije kar najbolj povečal.
Corina Creţu
v pisni obliki. - (RO) Rada bi izrazila podporo pobudi za evropski pakt za starejše od 50 let, ki bo dopolnil cilje strategije Evropa 2020, katerih namen je spodbuditi starejše k aktivni udeležbi na trgu dela. Predvideno je, da se bo delovna sila v prihodnjem desetletju skrčila za 3 milijone, ravno v času, ko ima EU eno izmed najnižjih ravni rodnosti v svetu. Delež državljanov na trgu dela, starejših od 55 let, je nižji od 50-odstotne ciljne ravni, določene v lizbonski strategiji. V času, ko na starostni piramidi čedalje bolj prevladujejo starejši, menim, da potrebujemo konkretne ukrepe, da bi vzpostavili ravnovesje med potrebo po družbeni solidarnosti ter neučinkovitostjo sistemov socialnega varstva, ki se spopadajo z novimi gospodarskimi in demografskimi izzivi. Mislim, da potrebujemo izkušnje starejših, ki se trenutno ne izkoriščajo dovolj zaradi diskriminatornih predsodkov, s katerimi se je treba učinkoviteje spopasti.
Nenazadnje želim poudariti tudi, da so starejše ženske že vedno žrtve številnih oblik diskriminacije na podlagi spola in starosti. Večjo pozornost je treba nameniti položaju starejših, samskih žensk, ki zaradi svoje daljše pričakovane življenjske dobe predstavljajo čedalje večji delež prebivalstva.
Vasilica Viorica Dăncilă
v pisni obliki. - (RO) Evropa, ki so jo prizadele demografske spremembe, se sooča s pravim izzivom pri ohranjanju ravnovesja med spoštovanjem socialnih pravic in storitev ter načelom "družbe za vse". Mislim, da bi bilo koristno za celotno družbo, da bi izkoristili znanje ljudi na koncu njihove poklicne poti. Zato je treba spodbuditi javne organe, zasebne družbe ali nevladne organizacije, ki razvijajo inovativne programe, da vključijo starejše v različne dejavnosti. Glavna instrumenta za vzpostavitev medgeneracijske solidarnosti sta še vedno socialni dialog in obravnavanje tega vprašanja s prizadetimi skupinami. Za ta namen je mogoče tudi znotraj sistemov izobraževanja oblikovati programe, ki bodo na ta problem opozorili mlade in ki bodo omogočili dialog s starejšimi. Na drugi strani je koristno podpreti delovne skupine mešane starosti ter spodbuditi podporo družbam, ki sprejemajo takšne pobude, saj različna porazdelitev generacij povečuje konkurenčnost in pomaga doseči bolj usklajeno gospodarsko rast. Socialna ekonomija in finančna podpora iz Evropskega socialnega sklada nudita sredstvo za zasnovo in razvoj posebnih programov, usmerjenih v aktivno staranje in spodbujanje medgeneracijske solidarnosti.
Robert Dušek
Poročilo o demografskih izzivih obravnava različne socialno ekonomske probleme, ki so posledica dejstva, da se delež starajočega prebivalstva veča, s tem pa tudi visoko finančno breme za prihodnje generacije. Zagotavljanje medgeneracijske pravičnosti je eden izmed glavnih ciljev evropske socialne politike. Evropsko prebivalstvo se stara. Rodnost v državah EU je še vedno nizka. Čeprav je priseljevanje nekoliko ublažilo posledice prenizke rodnosti, tega v mnogih državah ne moremo šteti za uspeh. Velik odstotek otrok iz priseljenskih družin ima samo nizko stopnjo izobrazbe in se zato spopadajo z brezposelnostjo. Večina priseljencev oblikuje svoje lastne socialne mreže in se ne vključuje v družbo. Strinjam se s poročevalcem, da sta pripravljenost priseljencev na prilagajanje in pripravljenost gostiteljev, da jih sprejme, pogoj za priseljevanje. Še en prikrit problem je socialna sestava rojenih otrok. Večino, po odstotkih, razen priseljencev, predstavljajo otroci iz socialno ranljivih in najšibkejših plasti družbe. Na žalost je danes že pravilom, da imajo ljudje z izobrazbo in odgovornim pristopom do življenja pogosto samo enega otroka, tisti, ki se slabo prilagajajo in so socialno ranljivi, pa imajo v povprečju štiri otroke. Svoje trenutne finančne težave torej pogosto rešujejo z rojevanjem. Zaradi tega in zaradi metod, ki jih zahteva poročevalec, pozdravljam podporni program za povečanje rodnosti med izobraženimi ljudmi, ki imajo odgovoren pristop do življenja, namesto med slabo prilagojenimi, čemur smo priča zdaj.
Edite Estrela
(PT) Demografske spremembe so eden izmed glavnih izzivov, s katerimi se sooča Evropa. Pred stotimi leti je delež prebivalstva Evrope v svetovnem prebivalstvu znašal 15 %. Leta 2050 naj bi znašal samo 5 %. Te resne razmere že negativno vplivajo na gospodarstvo, sisteme socialnega varstva in samo družbeno sestavo. Zato so ukrepi za spodbujanje povečanja rodnosti nujno potrebni. Glede na razpoložljive študije obstaja velik razkorak med številom otrok, ki si jih družine želijo, ter številom otrok, ki jih dejansko imajo: gre za 2,3 oziroma 1,5 otroka. Da bi se odzvala na izziv, ki ga predstavlja starajoče se prebivalstvo, se mora Evropa prilagoditi politikam, ki podpirajo zaposlovanje žensk vseh starostnih skupin, ter v celoti izkoristiti zaposlitveni potencial žensk in priseljencev. Obstajajo najboljše prakse, posebej na Portugalskem, v zvezi z jaslimi in vrtci, ki izboljšujejo sisteme porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta, kakor tudi politike, ki usklajujejo družinsko življenje in delo.
José Manuel Fernandes
Če se demografski trendi ne bodo spremenili, bomo čez nekaj let priča koreniti spremembi v strukturi prebivalstva in starostni piramidi. Število mladih od 0 do 14 let naj bi se po predvidevanjih zmanjšalo s 100 milijonov (številka iz leta 1975) na 66 milijonov v letu 2050, število delovno aktivnih prebivalcev pa naj bi se s sedanjih 331 milijonov zmanjšalo na 268 milijonov v letu 2050. Poleg tega se bo delež ljudi, starejših od 80 let, povečal s 4,1 % v letu 2005 na 11,4 % v letu 2050. Staranje prebivalstva je eden izmed največjih izzivov, s katerimi se sooča EU. EU in države članice morajo torej nujno in usklajeno ukrepati nenazadnje tudi zato, ker smo danes že priča visoki stopnji brezposelnosti med mladimi in ker se sistemi financiranja pokojnin že spopadajo s težavami. Spodbujanje temeljnih vrednost medgeneracijske pravičnosti in solidarnosti bo zato moralo potekati tako, da se bodo povezali pokojninski sistemi, proračun, dolg, zdravstvo in rehabilitacija, spodbujanje rodnosti, zaščita za družine ter protidiskriminacijske politike. To je treba storiti z uresničevanjem pametne, trajnostne in vključujoče rasti v skladu s strategijo Evropa 2020.
Tunne Kelam
v pisni obliki. - Človeška družba lahko deluje samo na načeli medgeneracijske pravičnosti in solidarnosti. Brez solidarnosti ne more biti pravičnosti. Evropa se mora spopasti z dvema problemoma - visoko stopnjo brezposelnosti pri mladi generaciji in negotovostjo glede zmogljivosti financiranja pokojninskih skladov. Delež prebivalcev, starejših od 60 let, se bo vsako leto povečal za dva milijona (od leta 2015 naprej). Temeljno vprašanje, ki ga je treba obravnavati, pa je tudi upadajoča rodnost - proces, ki se dogaja že več desetletij. To bo čedalje močneje obremenilo mlado generacijo, katere delež je vedno manjši, kar lahko pripelje do spora glede delitve bremena. Starejše moramo šteti za bogastvo. Njihove izkušnje in pripravljenost na aktivno udeležbo v družbi je treba spodbujati na vseh ravneh. Države članice morajo ceniti in priznati neformalne dejavnosti pri krepitvi medgeneracijske solidarnosti s strani več milijonov starejših družinskih članov, ki skrbijo tako za mlajše kot starejše člane družbe. Ena izmed ključnih rešitev je boljše vključevanje civilne družbe, ki ima dolgo tradicijo organiziranja socialne podpore. Podpiram tudi pobudo platforme AGE, da se leto 2012 razglasi za leto medgeneracijske solidarnosti.
Elisabeth Köstinger
v pisni obliki. - (DE) Poročilo gospoda Manna jasno ponazarja probleme, ki bi jim morali posvetiti večjo pozornost. Daljnosežne spremembe strukture evropskega prebivalstva postajajo očitne. Rodnost po vsej EU je trenutno 1,5 otroka na žensko. To je nekaj, čemur moramo nameniti ustrezno pozornost v naših politikah. Na eni strani moramo poudariti pomen pripravništev in delovnih mest za mlade. Poziv k evropskemu jamstvu za mlade, s katerim bi se mladim po določenem številu mesecev brezposelnosti ponudila služba, vajeništvo ali druga priložnost za usposabljanje, je zanimiv predlog, ki ga moramo podrobneje preučiti. Na drugi strani pa se je treba dotakniti tudi pomena "aktivnega staranja" in medgeneracijske pravičnosti. Tudi na tem področju moramo poskrbeti, da bo prišlo do sprememb. Poročilo gospoda Manna podpiram.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Gospe in gospodje, demografske spremembe, čedalje manjše številno delovno aktivnega prebivalstva in upadanje rodnosti pomenijo, da je starost nov vzrok delitve v svetu. Zdi se, da je treba nujno oblikovati medgeneracijsko pobudo, usmerjeno v starejše, ter izboljšati odnose med njimi in ostalo družbo. Posebno pozornost je treba nameniti tudi izboljšanju stanovanjskih pogojev in zdravja starejših, predvsem v regijah, v katerih prebivalstva upada za 20-30 %. Na primer, povprečna pokojnina v Bolgariji znaša približno 100 EUR, zato je treba upokojencem zagotoviti boljše in dostojnejše življenje. Opozorila bi na dejstvo, da je treba oblikovati popis najresnejših problemov, ki bo omogočil pripravo specifičnih rešitev. Treba je tudi poiskati in dobro izkoristiti primere dobre prakse v regijah, ki dobro rešujejo problem staranja družbe in njegovih učinkov, predvsem v okviru evropskega leta aktivnega staranja. Hvala.
Iosif Matula
Demografski problem je ključni izziv za države in regije Evrope, in sicer zaradi upadanja in staranja prebivalstva, s čimer se spopada večina držav članic. S tem povezana demografska tveganja so na prvem mestu socialnih politik na ravni EU. V času, ko se staranje prebivalstva nadaljuje, ko je rodnost čedalje nižja, demografske neenakosti pa prevladujejo, morajo te politike opredeliti ukrepe za spopadanje z nastalimi vplivi. V zadnjih dvajsetih letih je precej upadel delež prebivalcev podeželja v konvergenčnih regijah, zlasti med mladimi. Mladi imajo pomembno vlogo pri manjšanju neenakosti med mesti in podeželjem ter vzpostavljanju ravnovesja med demografskimi neenakostmi, kar je pomemben cilj kohezijske politike. Uresničevati moramo koristi podeželja, pri čemer lahko pomaga vse od podpore vlagateljem do uvedbe širokopasovnega interneta. Po navedbah Eurostata se bo povprečna delovna starost povečala za 7 % do leta 2060. Države članice morajo oblikovati jasno, dosledno politiko za ustvarjanje medgeneracijske solidarnosti in vključevanje prebivalcev na trg dela pri precej višjih starostih, kot se to dogaja zdaj.
Rareş-Lucian Niculescu
v pisni obliki. - (RO) Rad bi pozdravil poročil gospoda Thomasa Manna. Demografski problemi, s katerimi se sooča Evropska unija, postajajo čedalje očitnejši, predvsem pa so prizadeli podeželje. Statistični podatki kažejo, da je samo 7 % evropskih kmetovalcev mlajših od 35 let, obenem pa se bo v naslednjih 10 letih upokojilo 4,5 milijona kmetovalcev. Grozi nam nevarnost, da bo na podeželju prišlo do upada deleža delovno aktivnega prebivalstva, to pa bo imelo negativen vpliv na kmetijsko produktivnost v prihodnosti.
Potrebni so novi instrumenti za reševanje demografskih problemov na podeželju. Eno izmed temeljnih vprašanj je zagotavljanje dostopa do izobraževanja, da bi se mladim na podeželju zagotovilo poklicno usposabljanje in se jih privabilo v kmetijski sektor. Drug pomemben vidik za vse države članic pa bi bil, da začnejo izvajati ukrepe v zvezi s predčasnim upokojevanjem kmetovalcev, skupaj z ukrepi za usposabljanje mladih kmetovalcev. Izvajanje obeh sklopov ukrepov bi z obnovitvijo generacije upravnikov kmetij v veliki meri izboljšalo upravljanje kmetijskih gospodarstev. Še en ključni vidik pa je nenazadnje tudi zagotavljanje podpore podjetnikom pri dostopu do sredstev za kmetijske projekte, ki jih je treba šteti za spodbudo zlasti za vključevanje mladih v kmetijstvo.
Kristiina Ojuland
v pisni obliki. - Gospod predsednik, rada bi pozdravila poročilo mojega kolega Thomasa Manna, ki obravnava več ključnih vprašanj, s katerimi se bo Evropska unija soočila v bližnji prihodnosti, če ne že zdaj. Nedavni protesti v Franciji proti zvišanju starostne meje za upokojitev kažejo na izrazit razkol med pričakovanji evropskih državljanov in splošnimi demografskimi težnjami. Pričakovana življenjska doba se v Evropi počasi veča, medtem ko prebivalstvo upada. Ko se bosta oba trenda združila, bosta neizogibno povečala davčno breme prihodnjih generacij, če ne bo prišlo do celovitih reform pokojninskih sistemov. Nasprotovanja, ki jih je sprožila pokojninska reforma v Franciji, je s čustvenega vidika mogoče razumeti, a če pomislimo na demografske razmere v Evropi, je treba reči, da sta predlog francoske vlade in končna odločitev parlamenta edini primeren odgovor, da bi se izognili osiromašeni prihodnosti tako delovno aktivnih kot upokojenih ljudi v Franciji. Vlade držav članic Evropske unije morajo nadaljevati dialog z državljani, da bi jih bolj seznanile z demografskimi spremembami in socialno ekonomskimi izzivi, ki jih te spremembe povzročajo. Oblikovanje soglasja je ključnega pomena, da se upravičijo te potrebne, toda nepriljubljene reforme.
Siiri Oviir
Prebivalstvo Evrope se stara iz leta v leto kljub velikemu priseljevanju in nekoliko višji rodnosti, zaradi tega pa se soočamo z novimi problemi in izzivi. Če si ogledamo evropsko demografsko piramido, je jasno, da bomo v prihodnosti morali posvetiti več pozornosti trgu dela za starejše; strinjam se s poročilom, ki navaja, da staranje prebivalstva nudi tudi velike priložnosti za izboljšanje konkurenčnosti in zmogljivosti za inovacije in s tem za povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja. Povečanje zaposlovanja med starejšimi je nedvomno zelo pomembno, vendar se moramo predvsem lotiti vzrokov in ne posledic, pri čemer bi mogoče morali dati prednost povečanju rodnosti. Izkušnje Evrope pri vključevanju priseljencev so pokazale, da rešitev ni v spodbujanju priseljevanja, temveč ravno obratno. Velik val priseljevanja v Evropo je avtohtono prebivalstvo prestrašil, da bodo postali manjšina v lastni državi in da se priseljenci ne bodo prilagodili lokalnemu jeziku in kulturi. Zato so, številni Evropejci začeli podpirati skrajno desnico, katere načela so v nasprotju z evropskimi vrednotami, to pa je zaskrbljujoče. Po oceni starajočih se demografskih razmer v Evropi lahko rečemo, da je obžalovanja vredno in protislovno, da stopnja brezposelnosti med mladimi precej visoka, zlasti v vzhodni Evropi, in da mladih nismo sposobni dovolj ceniti. Zagotavljanje medgeneracijske pravičnosti je zagotovo temeljno vprašanje, ki ga je treba obravnavati, da bi preprečili navzkrižja v zvezi z delitvijo bremen.
Rovana Plumb
v pisni obliki. - (RO) Evropa se stara hitreje kot druge celine. Zaskrbljujoče dejstvo pa je, da naj bi se razmerje med prebivalstvom, starejšim od 65 let, in delovno aktivnim prebivalstvom (v starosti od 15 in 64 let) do leta 2060 podvojilo (s 25,4 % na 53,5 %). Rast tega razmerja v Romuniji je zastrašujoča, saj naj bi se z 21,3 %, kolikor je znašalo leta 2008, v letu 2060 povečala na 65,3 %.
Glede na razsežnost in hitrost staranja prebivalstva morajo države članice v okviru svojih zaposlitvenih politik upoštevati dejavnik spola, nove načine organizacije dela v družbah, kakor tudi metode za omogočanje prožnih formul, ki postopoma vodijo k upokojitvi, izboljšanju delovnih pogojev in podpiranju protidiskriminatornih praks v zvezi z zaposlovanjem in poklicnim usposabljanjem.
Obenem pozivam države članice, naj:
podprejo kulturo, ki bo zagotavljala upravljanje staranja v družbah in ga prilagodila svojim različnim vidikom, predvsem z možnostjo postopnega upokojevanja ob upoštevanju zahtevnosti dela ter delovnih, zdravstvenih in varnostnih razmer;
še naprej ohranjajo možnost predčasne upokojitve za nekatere skupine delavcev v skladu z delovnimi pogoji in v posebnih okoliščinah, kot je odpuščanje ali prestrukturiranje.
Joanna Senyszyn
To je zelo pomembno poročilo, ki ga mora Evropska komisija uporabiti pri opredelitvi svojih prednostnih nalog in načrtovanju svojega dela za leto 2012, ki bo razglašeno za evropsko leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti. V Parlamentu sem že večkrat odprla vprašanje o aktivnem staranju, ki mora v prihodnjih letih biti prednostna naloga za Evropsko unijo in vse države članice.
Demografija se ne sme spremeniti. Bistveno je, da se glede na staranje evropske družbe doseže poklicno aktiviranje ljudi, ki so dosegli upokojitveno starost. Ne smemo zavreči njihovih izkušenj ali odsloviti njihove želje, da bi delali še naprej. Zato podpiram pobude, ki jih predlaga poročevalec, predvsem pa pobudo za evropski pakt za starejše od 50 let ter pobudo "za aktivno staranje". Izjemno pomembna je tudi pobuda "za dostojno pokojnino". V skladu s poročilom pozivam Svet in države članice, naj hitro poskrbijo, da bodo vsi Evropejci prejemali ustrezne pokojnine, ki jim bodo zagotovile dostojno življenje in ne samo zvišale raven revščine. Boriti se moramo proti vsem številnim oblikam diskriminacije proti starejšim ljudem. Mnogi napačno mislijo, da imajo starejši manj potreb. Težave, s katerimi se srečujejo starejši državljani pri dostopu do posojil, ter diskriminacija starejših na trgu dela so nekaj povsem vsakdanjega. Pogost pojav je absurdna situacija, v kateri 40 let stara ženska velja za prestaro za delo, obenem pa se od diplomirancev pričakuje, da bodo imeli več let strokovnih izkušenj.
Anna Záborská
v pisni obliki. - (SK) Izhod iz demografske krize je v družini, saj je prav oslabitev vloge tradicionalne družine tista, ki nas je spravil v to krizo. Povečanje deleža starejših delavcev in žensk v aktivnem zaposlovanju je samo kratkoročna rešitev. Daje nam nekaj časa, ki ga moramo izkoristiti, da bi predvsem mlade ljudi spodbudili, da ustvarijo družino in vzgajajo otroke. Vendar pa naša kratkoročna strategija ne sme priti v neposredno navzkrižje z našim dolgoročnim ciljem. Da bi se matere majhnih otrok lahko vrnile na delo, moramo zgraditi dovolj vrtcev. Pozabljamo pa, da se otroci učijo socialnega vedenja v svojih prvih treh letih življenja; da se v jaslih otroci naučijo postavljati zase s kričanjem, namesto da bi se učili spoštovanja drugih ljudi; da bodo otroci vse življenje uporabljali vedenjske vzorce, ki se jih naučijo v tem obdobju. Starševska skrb za otroka ni luksuz, temveč naraven standard. Jasli in vrtci so in bodo vedno kompromis. In tako kot velja za vse kompromise, gre tudi pri tem za to, da bodo posledice, če bojo sprejemljive meje prekoračene, hujše, kot si jih lahko danes predstavljamo. Ali smo lahko prepričani, da bo generacija otrok, ki preživi več časa s tujci kot z lastnimi starši, nekega dne prav tako pripravljena prevzeti odgovornost za stare in bolehne ljudi ter invalide, kot to počnemo danes?
