Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Belgija - tekstilni sektor in Irska - Dell - Selitev podjetij znotraj EU in vloga finančnih instrumentov EU (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o
poročilu, ki ga je v imenu Odbora za proračun pripravil Reimer Böge, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
vprašanju Komisiji za ustni odgovor o selitvi podjetij znotraj EU in vlogi finančnih instrumentov EU, ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve postavila Pervenche Berès - B7-0226/2009)
Reimer Böge
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, kot poročevalec Odbora za proračun bom danes predstavil predlog o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v zvezi z dvema primeroma, izmed katerih eden temelji na vlogi iz Belgije, drugi pa na vlogi iz Irske. Za začetek bi ponovno poudaril, da je naloga Odbora za proračun, da preveri, ali so pogoji za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji izpolnjeni, in tu bi izpostavil, da je bilo v zadnjih mesecih sodelovanje, tudi v podobnih primerih, med Odborom za proračun in Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve odlično. Prizadevali smo si tudi upoštevati pripombe in kritične predloge Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, ob upoštevanju tega pa je tudi prav, da glede na nujnost vprašanj v zvezi s to temo obravnavamo vprašanje za ustni odgovor Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve
Veste, da ima Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji letno na voljo sredstva v višini 500 milijonov EUR in da je namenjen izključno zagotavljanju dodatne podpore tistim zaposlenim, ki jih je prizadela globalizacija in so zato izgubili svoje delovno mesto ter so nanje vplivale daljnosežne strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih. V resoluciji smo ponovno pojasnili, da še naprej nasprotujemo nenehni uporabi sredstev iz Evropskega socialnega sklada za financiranje Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in vztrajam, komisar, da danes potrdite, da to nazadnje ne bo na škodo plačil iz Evropskega socialnega sklada.
Še enkrat bi pozval Komisijo, naj danes še enkrat poudari nalogo, ki jo je namenila Odboru za proračun - in sicer, da se v prihodnje vlog za uporabo sklada ne predloži skupaj, ampak ločeno, saj ima vsak primer nekoliko drugačno podlago in se je treba izogniti možnosti, da zapleten primer zadržuje odobritev drugega primera. Upam, da lahko to danes ponovno potrdite.
Ko gre za okoliščine obeh primerov, celo na podlagi spremenjenih predpisov - če sta bili vlogi predloženi po 1. maju 2009 - govorimo o uporabi skupno 24 milijonov EUR. Ti so namenjeni za kritje izgub delovnih mest v tekstilni industriji v Belgiji in v proizvodnji računalnikov na Irskem. V Belgiji je prišlo do izgube 2 199 delovnih mest v 46 podjetjih v tekstilni industriji, ki se vsa nahajajo v dveh regijah na ravni NUTS II v vzhodni in zahodni Flandriji ter v eni regiji na ravni NUTS II v Limburgu. Belgijski organi so zaprosili za sredstva iz sklada v višini 9,2 milijona EUR. V zvezi z vlogo Irske so se pojavila upravičena dodatna vprašanja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, o katerih se razpravlja ali pa so že bila delno pojasnjena z dodatnimi informacijami. Vloga obravnava 2 840 presežnih delavcev v podjetju Dell v okrožjih Limerick, Clare in North Tipperary ter mesto Limerick, pomoč pa zadeva 2 400 delavcev. Za to je predvidenih skupno 14,8 milijonov EUR. Po intenzivni razpravi v Odboru za proračun imamo zeleno luč za uporabo sklada v obeh primerih. Vendar pa bi vas spomnil na mojo uvodno pripombo, v kateri sem zaprosil, naj Komisija zavzame jasno stališče, in zelo pozdravljam dejstvo, da je Odbor za proračun na današnji dnevni red dal najosnovnejša vprašanja uporabe finančnih instrumentov iz evropskega proračuna.
Plenarno zasedanje bi prosil, naj podpre to poročilo.
Pervenche Berès
Gospod predsednik, komisar, Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve je želel združiti vprašanje za ustni odgovor o selitvah, zlasti multinacionalk, s preučitvijo teh dveh vlog za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ker smo v primeru Irske prepoznali težave in protislovja, ki bi lahko nastala zaradi uporabe tega sklada. Člani Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve niso nikoli poskušali izsiljevati ali groziti z odrekanjem pomoči irskim delavcem, ki so danes v kritičnem položaju zaradi industrijske strategije in selitve podjetja Dell.
Ugotovili smo, da je v zadevnem primeru, čeprav je predsednik Barroso 19. septembra naznanil odobritev svežnja pomoči v višini 19 milijonov EUR - o katerem razpravljamo danes - podjetju Dell oziroma odpuščenim delavcem podjetja Dell, da bi se spopadli z obdobjem preusposabljanja, ki je pred njimi, podjetje Dell v New Yorku odkupilo podjetje Perot Systems, kar je prvemu omogočilo povečati ceno svojih delnic. Nekaj dni kasneje, 23. septembra, je komisarka Kroes odobrila več kot 54 milijonov EUR državne pomoči za izgradnjo tovarne Dell na Poljskem.
O tem smo povprašali komisarja Špidlo in komisarko Kroes. V dolgem pismu nam sporočata, da sta sama načrtovala dva kraja proizvodnje podjetja Dell za oskrbo evropskega trga. Moje mnenje je, da nismo spremenili ničesar v zvezi s splošno oceno strategije podjetja, brž ko je podjetje Dell opustilo enega izmed krajev proizvodnje.
Kaj lahko sklepamo iz tega? Da se znotraj podjetja Dell ne spoštuje nobenega evropskega prava, o katerem govorimo vsak dan in ki zadeva pravice delavcev ali sindikatov. Zato je resnično težko gledati, kako se proračun Evropske unije porablja in na koncu - ko se zavemo težave v proračunskem postopku, težave pri financiranju načrta za oživitev gospodarstva - konča v tej protislovni situaciji, v kateri pomagamo povečati donos naložbe za ameriške družbenike, irske delavce v Evropski uniji pa postavljamo v vlogo poljskih delavcev. To zagotovo ni filozofija, ki smo jo podprli, ko smo podprli izvajanje Sklada za prilagoditev globalizaciji.
Komisar Špidla vsekakor ni edini, ki se moti, toda menim, da nas ta primer zavezuje, da zelo natančno preučimo pogoje, pod katerimi se uporablja proračun Skupnosti za podporo strategij velikih podjetij. To še toliko bolj velja, ker je bil v načrtu za oživitev gospodarstva, ki je bil sestavljen pod trenutnim predsednikom Komisije gospodom Barrosom, eden izmed ključnih ukrepov, izpostavljen v zvezi z zaposlovanjem, ukrep zagotavljanja, da delavci, ki imajo delovno mesto, to delovno mesto tudi obdržijo, kar je prednostna naloga.
Ker je bila Komisija obveščena o strategiji podjetja Dell v zvezi z dvema krajema proizvodnje, ko se je pokazala možnost izbire med njima, menim, da bi morala dejavnejša strategija Komisije voditi k pogajanjem s podjetjem Dell, katerih cilj bi bilo preoblikovanje kraja proizvodnje na Irskem, če je bila strategija podjetja, da kraj proizvodnje osebnih računalnikov, kakršen je obstajal na Irskem, spremeni v kraj proizvodnje osebnih računalnikov, kakršen trenutno obstaja na Poljskem. Menimo, da bi morali, če Komisija na takšen način pomaga multinacionalkam, imeti doslednejšo pravico do izražanja mnenja.
Glede na vse menim, da bi morali ti pomisleki naslednjo Komisijo - in predvsem gospoda Montija, z nalogo, ki mu je zaupana - spodbuditi, da sestavi precej dejavnejše predloge o načinu, na katerega porabljamo sredstva Skupnosti, ko gre za selitve, ki delavce, zaposlene ene države članice ščuvajo proti zaposlenim druge države članice, vse to pa kot del strategije multinacionalke, ki ne spoštuje duha socialne zakonodaje, kot jo želimo izvajati v okviru socialnega tržnega gospodarstva.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi se rad zahvalil poročevalcu za podporo predlogu Komisije za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot odziv na odpuščanje v tekstilnem sektorju v Belgiji in v proizvodnji računalnikov na Irskem. Podporo poročevalca spremljajo številne pripombe, tu pa bi se omejil na vprašanja proračunske narave, ker bomo kasneje imeli priložnost razpravljati o drugih zadevah, ki jih izpostavljate v poročilu.
Vaša prva pripomba glede proračuna se nanaša na vire financiranja. Pravite, da Evropski socialni sklad ne more biti edini vir financiranja. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je s proračunskega vidika poseben instrument, saj nima svojih virov. Uporablja se v obračunskih obdobjih, čeprav zajema predvsem določitev razpoložljivih proračunskih postavk, poleg tega pa nalogo predlaganja uporabe denarja proračunskemu organu z revizijami proračuna. Delo se opravlja za vsak primer posebej v skladu s potrebami. Res je, da je bil Evropski socialni sklad doslej tehnično glavni vir financiranja. Tu želim jasno poudariti besedo "tehnično", saj Evropski socialni sklad na koncu obračunskega obdobja ne bo kakor koli zmanjšan. To je načelno vprašanje.
Druga vaša pripomba ni povezana izključno s proračunom, temveč bolj s sprejemanjem odločitev, saj zahtevate, da Komisija svoje predloge za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji poda v ločenih dokumentih. Komisija se dobro zaveda prednosti takšnega individualnega pristopa, ki povsem odpravi tveganje spora ali uporabe sklada kot poroka.
Vendar pa je treba upoštevati nova merila za upravičenost, o katerih smo razpravljali letos in ki ste jih odobrili. Glede na ta nova merila bo treba v prihodnjih mesecih pričakovati znaten porast števila vlog in ni gotovo, da bodo pogajanja o zadevnih dokumentih hitrejša, če bodo predloženi posamezno. Vendar pa bi Komisija rada izjavila, da je ugodnejši pristop, s katerim se je mogoče izogniti tveganju določenih tehničnih težav pri delu, pristop, ki obravnava vsak primer posamezno, saj zagotavlja večjo kakovost. Komisija bo zato upoštevala vaše zanimanje in se povsem strinja s prilagoditvijo svojih postopkov v prihodnjih obračunskih obdobjih. Menim, da sem v obeh primerih podal jasno izjavo.
Glede drugega vprašanja je Komisija zadovoljna, da je Parlament sprejel sklep o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v podporo delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi presežnih zmogljivosti v tekstilnem sektorju v Belgiji in računalniškem sektorju na Irskem. V zvezi s tem je bilo zastavljeno vprašanje o morebitni povezavi med selitvijo podjetij znotraj EU, vlogo finančnih instrumentov EU in nadzora, ki ga Komisija izvaja nad državno podporo.
Prvič, treba je povedati, da se Komisija zaveda in upošteva negativne posledice selitve podjetij za delavce, njihove družine in regije. Vendar pa poseganje v sprejemanje odločitev podjetij, pri katerih ne gre za kršitev prava Skupnosti, ni stvar Komisije. Komisija prav tako opozarja, da nima pristojnosti za oviranje posameznih podjetij pri njihovem sprejemanju odločitev ali zavlačevanje odločitev, podjetja pa nimajo splošne obveznosti obveščanja Komisije o zakonitosti svojih odločitev. V okviru tega se Komisija zaveda tudi nelagodja zaradi dejstva, da bi se regionalno državno podporo, vključno z morebitnimi prispevki strukturnih skladov, morda lahko uporabilo kot sredstvo za to, da se pridobi gospodarske naložbe iz drugih regij.
Komisija opozarja, da je cilj predpisov Skupnosti, ki zadevajo državno podporo, med drugim zagotavljanje, da se pomoč, namenjeno vplivanju na odločitve podjetij glede lokacije naložb, zagotovi samo prikrajšanim regijam, in da se takšne pomoči ne sme uporabljati v škodo drugih regij. Ta problem je obravnavan tudi v uredbi o splošnih določbah za strukturne sklade in kohezijski sklad ter v smernicah za regionalno podporo v obdobju 2007-2013, namenjene zagotavljanju, da je prispevek teh naložb k regionalnemu razvoju učinkovit in trajnosten.
V skladu s členom 57 splošne uredbe o strukturnih skladih morajo države članice zagotoviti, da projekti ohranijo naložbo, za katero se odobri podpora, za obdobje petih let po njihovem zaključku in za obdobje treh let v primeru malih in srednje velikih podjetij. V primeru spremembe projekta zaradi spremembe narave lastništva posameznega dela infrastrukture ali zaradi prenehanja proizvodne dejavnosti in če ta sprememba vpliva na naravo projekta ali pogoje, pod katerimi se izvaja, ali če ima podjetje ali javni organ zaradi sprememb nepošteno prednost, je treba podporo vrniti. Države članice morajo vsako leto v poročilih o izvajanju operativnih programov Komisijo obvestiti o takšnih temeljnih spremembah. Komisija obvesti druge države članice.
Poleg tega je bila v programskem obdobju 2007-2013 uvedena posebna pravna določba, ki naj bi zagotovila, da podjetja, za katera velja postopek vrnitve denarja, ki je bil nezakonito izplačan po preselitvi proizvodnih dejavnosti v državi članici ali v drugo državo članico, ne morejo pridobiti prispevkov iz skladov. Podobno točka 40 smernic o regionalni podpori določa, da mora biti podpora pogojena z ohranitvijo danega instrumenta v zadevni regiji za obdobje najmanj petih let od datuma zaključka. Če se podporo izračuna na podlagi stroškov plače, je treba delovna mesta ohraniti še tri leta po datumu zaključka projekta. Vsa delovna mesta, ustvarjena z naložbo, je treba ohraniti znotraj zadevne regije za obdobje petih let od datuma, ko je bilo delovno mesto prvič ustvarjeno. V primeru malih in srednje velikih podjetij lahko države članice to obdobje omejijo na tri leta.
Namen te določbe je izogniti se pehanju za subvencijami in zaprtju tovarn samo na podlagi višje ravni javne podpore nekje drugje ob upoštevanju dejstva, da državna podpora predstavlja samo enega izmed dejavnikov, ki vplivajo na odločitve podjetij v zvezi s selitvami, in da drugi dejavniki, kot so na primer plače, znanje in spretnosti, davki in geografska lokacija, pogosto igrajo pomembnejšo vlogo.
Gospe in gospodje, po mojem mnenju je povsem pravilno in naravno razpravljati o vprašanjih, ki zadevajo uporabo evropskih skladov na strateški ravni: o tem ne sme biti nobenega dvoma. Za zaključek bi rad povedal, da gredo sredstva, ki so bila ali bodo uporabljena v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, v korist oseb, ki so doživele negativen vpliv, ali posameznih delavcev, kot so tisti v Belgiji in na Irskem ali kateri koli drugi državi, in zagotovo ne v korist podjetjem. To so sredstva, namenjena podpori oseb, posameznikov, in ne podjetij.
Elisabeth Morin-Chartier
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, vrniti se želim k primerom, ki jih moramo obravnavati v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. V zvezi s tem seveda delamo v interesu delavcev, da bi postali bolj zaposljivi, ko jih prizadene brezposelnost v njihovem gospodarskem sektorju.
Toda vrnimo se k primeru podjetja Dell, o katerem je bila prisiljena govoriti gospa Berès. Tovarna na Irskem se osredotoča na proizvodnjo osebnih računalnikov. Trenutek, ko je Komisija podprla gradnjo tovarne istega podjetja na Poljskem, osredotočeno na proizvodnjo prenosnih računalnikov, je bil trenutek - ker je trg narejen tako in ker obstaja večje povpraševanje po prenosnih računalnikih -, ki je signaliziral propad irske tovarne.
Odločitev o tem, na katerem izmed obeh krajev proizvajati, je kazala težave, s katerimi se bomo morali soočiti v imenu irskih delavcev. Zato smo po preučitvi vsakega posameznega primera v delovni skupini za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pozvali Komisijo, naj skrbno spremlja vso odobreno pomoč vsaki tovarni na ravni evropske ali regionalne pomoči, ker se evropskih politik za podporo, ki jih razvijamo, ne sme uporabljati na neuravnotežen način in ne smejo škodovati delavcem.
Zato želimo, da se tem problemom že na začetku posveti večjo pozornost, da se delavcem ne bo treba spopadati z njimi.
Alan Kelly
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, 8. januarja 2009 so regija Irske Mid-West in zlasti Limerick, Tipperary in North Kerry doživeli gospodarski pretres, v katerem se doslej še nikoli niso znašli. Napoved, da bo več kot 2 000 delovnih mest iz podjetja Dell zapustilo regijo skupaj s tisoči pomožnih delovnih mest, je pomenila izgubo zgodovinskih razsežnosti.
EU je s Skladom za prilagoditev globalizaciji namenila sklad, ki bo neposredno pomagal gospodarsko ranljivim na tem področju. Ko bomo jutri glasovali, bo 14,8 milijonov EUR predstavljalo izročitev in ne razdelitve več kot 2 400 ljudem za pomoč za nov začetek. To bo zelo dobrodošlo.
Denar se bo uporabil za preusposabljanje delavcev, pomoč pri zagonu podjetij in zagotavljanje delovnih mest, ki so nujno potrebna. Dejstvo, da so danes tu prisotni predstavniki sveta delavcev podjetja Dell, kaže, kako globoko se je ta sklad dotaknil delavcev podjetja Dell in zakaj so ga tako močno pozdravili.
Vendar pa moram poudariti, da smo samo na pol poti. Zdaj imamo 18 mesecev, da ga porabimo, našega lokalnega ministra na Irskem, ministra za podjetništvo Coughlana pa danes pozivam, da osebno posreduje in se prepriča, da obstaja načrt za porabo denarja. Gre za enkratno pomoč v denarju za običajne delovne ljudi in takšne priložnost ne bodo več dobili. Minister Coughlan, prosim, prosim, organizirajte se in zagotovite to enkratno priložnost za irsko regijo Mid-West.
Zahvaliti se želim poslancem in še zlasti svojim kolegom za podporo pri vlogi podjetja Dell ter jih prositi, naj podprejo nadaljnje vloge, ki jih bosta v podobnih okoliščinah predložili podjetji Waterford Crystal in SR Technics.
Marian Harkin
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, moja prva pripomba zadeva Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki je pravi izraz solidarnosti med državljani in državami EU. Drugič, kot irska poslanka sem zelo zadovoljna, da imajo odpuščeni delavci podjetja Dell vsaj zdaj priložnost veseliti se in načrtovati prihodnost. Toda kot je povedal Alan Kelly, je zelo pomembno zagotoviti, da so vsi programi ali usposabljanja, ki bodo organizirana, oblikovana po meri potreb delavcev in da je možnost ponovnega vstopa na trg dela ali ustanovitev lastnega podjetja jasen cilj kakršne koli podpore.
Nazadnje bi pohvalila še vlogo Parlamenta pri odobritvi sredstev za delavce podjetja Dell. Kljub nekaterim zelo resnim vprašanjem, ki so bila danes zvečer zastavljena tu, delavcev nismo imeli za talce in smo odobrili vlogo za 14,8 milijonov EUR. Vendar pa mora Komisija zagotoviti skladnost industrijske politike EU in da se proračuna EU ne izkorišča za povečanje vrednosti družbenikov v nekaterih podjetjih na škodo delavcev EU.
Marije Cornelissen
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Vloga Irske za evropska sredstva za tiste, ki so ostali brezposelni potem ko je podjetje Dell zaprlo svojo tovarno na Irskem, je sprožila številna vprašanja, na katera je treba odgovoriti.
Da podjetje, kot je Dell, zapre tovarno v eni državi in jo odpre v drugi, je načeloma rezultat običajnih tržnih sil. Vendar pa različne vrste državne pomoči, ki so vključene v to, spremenijo zadevo. Podjetje Dell je bilo na Irskem ustanovljeno pred mnogimi leti s pomočjo državne pomoči. Zdaj tam zapira tovarno in jo odpira na Poljskem, in sicer ponovno z državno pomočjo. Namesto k socialnemu načrtu, ki bi ga plačalo podjetje Dell, za delavce, ki so zaradi njega brezposelni, se ti ljudje zatekajo k Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji. Po mojem mnenju to odraža resno nedoslednost v industrijski politiki in politiki zaposlovanja. Koliko delovnih mest je bilo na koncu ustvarjenih z državno pomočjo, ki so jo podjetju Dell namenile Irska, Poljska in Evropska unija?
Zato se zastavlja vprašanje, kako bodo Komisija in države članice skupaj zagotovile doslednost svoje politike. Kako lahko poleg tega zagotovimo, da Sklad za prilagoditev globalizaciji podpira prizadevanja podjetja v korist svojim delavcem, namesto da jih v velikem obsegu nadomešča?
Ilda Figueiredo
Gospod predsednik, vedno smo se zavzemali za pregled politike EU o selitvi podjetij, in vedno smo verjeli, da je Sklad za prilagoditev globalizaciji zgolj blažilni ukrep za delavce, ki so žrtve strategij multinacionalk ali odsotnosti ustrezne industrijske politike, katere cilj so proizvodnja in dobra delovna mesta s pravicami. Zato se zavzemamo za nove politike o socialnem razvoju in napredku.
Vendar pa smo tudi prepričani, da irski delavci ne bi smeli biti dvojno prizadeti zaradi strategije dobička in socialnega dampinga večnacionalnega podjetja Dell, ki je zaprlo tovarno na Irskem in prejelo podporo za ustanovitev na Poljskem.
Zato podpiramo to poročilo.
Vendar pa od Evropske komisije hočemo nekaj odgovorov glede prihodnosti. Hočemo radikalno spremembo politik, učinkovit nadzor podpore večnacionalnim podjetjem, pravo industrijsko politiko in močne naložbe v ustvarjanje delovnih mest s pravicami.
Seán Kelly
(GA) Gospod predsednik, najprej bi se rad iskreno zahvalil Komisiji, da je zagotovila ta radodarna sredstva za brezposelne delavce podjetja Dell. Posebej bi pozdravil Gerryja in Denisa, ki sta danes z nami.
Nedvomno gredo zasluge za pomoč delavcem v podjetju Dell Evropski uniji in predvsem Komisiji, za kar bi se jima rad zahvalil. Zahvalil bi se tudi nekdanjim kolegom, izmed katerih sta dva danes tu, Marian Harkin in Brianu Crowleyu, ter mojemu neposrednemu predhodniku Colmu Burkeu, ki so maja predložili vlogo za sredstva.
Komisija je uvedla dve pomembni spremembi, ki sta bili za nas zelo pomembni: zmanjšanje financiranja 50/50 s 35 za nacionalno vlado in 65 za Komisijo in tudi zmanjšanje številk s 1 000 na 500, zaradi česar bo financiranje verjetno pravočasno na razpolago za ljudi v Waterford Crystal in SR Technics.
Dodal bi še dve opozorili. Prvo je, da bi bilo treba dvoletno podaljšanje obdobja podaljšati na tri, ker bodo mnogi ljudje delali usposabljanja tretje stopnje, ki običajno trajajo tri leta; drugo pa je, da datum začetka ne bi smel biti datum vloge, ampak datum potrditve tu v Parlamentu in v Svetu.
Imam še dve pripombi. Ljudje so zelo hvaležni za to, kar se je zgodilo. Zbudili ste upanje, kjer je vladal brezup. Pokazali ste solidarnost namesto izolacije, ta sklad pa bo dobro uporabljen in ne dvomim, da je to morda najboljši sklad in najboljše financiranje, kar ga je kdaj koli omogočila Evropska komisija. Res najlepša hvala.
Frédéric Daerden
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, načete so bile številne teme, uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pa v meni vzbuja dva občutka.
Prvič, vesel sem, da obstaja. Evropski delavci morajo vedeti, da jih bo Evropa podprla v težkih časih, v kakršnih smo zdaj. Drugič, vesel sem, da je bila Belgija pohvaljena zaradi kakovosti sodelovanja med socialnimi partnerji pri pripravi te zadeve.
Žal nekoliko obžalujem tudi način dela ESPG. Prvič, njegov uspeh odraža težko gospodarsko situacijo v Evropi z vse preveč znanimi posledicami za družbo.
Drugič, v primeru podjetja Dell se je začelo dvomiti v usklajenost sklada z drugimi instrumenti pomoči. V zvezi s tem popolnoma podpiram pripombe, ki jih je predhodno podala moja kolegica gospa Berès.
Nazadnje, v smislu proračuna se odobritve plačil za izvrševanje dodeljevanja finančnih sredstev iz tega sklada prenese iz drugih proračunskih postavk, kolikor vem, pa se sistematično prenesejo iz Evropskega socialnega sklada. Čeprav to omogoča stopnja plačil strukturnih skladov, ki ni tako visoka, kot bi si želeli, je treba strukturne sklade uporabljati skladno z njihovim namenom.
Za zaključek pozivam k skrbnemu premisleku o financiranju ESPG in menim, da Komisija dopušča, čeprav ne neposredno, da se ESPG dodeli polno finančno osnovo, izenačeno z drugimi skladi, ali pa vsaj zagotovi, da se ga ne financira več izključno na račun socialnih strukturnih skladov.
Ivo Belet
(NL) Podati želim kratko pripombo na strukturne učinke sklada. Seveda smo navdušeni nad danes predloženimi projekti, ki čakajo na jutrišnjo odobritev. Seveda jih je mogoče izboljšati, kar je tudi razlog za mojo kratko pripombo.
Gospe in gospodje, sklad včasih zgreši cilj iz preprostega razloga, ker je postopek preokoren, komisar. Konec koncev je osrednji cilj sklada delavcem, ki so prizadeti in izgubijo delovno mesto, zagotoviti hitro podporo in jim pomagati pri iskanju novega delovnega mesta. To trenutno ne deluje vedno, saj ne moremo ukrepati dovolj hitro, kar je zelo mučno, še posebno za starejše delavce. Nadomestno zaposlovanje in podpora zahtevata hiter, dosleden pristop, ki ga trenutno sploh ni.
Poleg tega Sklad za prilagoditev globalizaciji trpi zaradi pomanjkanja prožnosti, in če je človek odpuščen delavec, ki na nesrečo prihaja iz podjetja, ki ni na seznamu, enostavno ne bo upravičen do podpore. Vsak dan se soočamo s takšnimi zgodbami delavcev, ki so bili prizadeti, vendar niso upravičeni do podpore, in trudimo se razložiti - ker je tako zapleteno -, zakaj ne.
Po mojem mnenju je treba čim prej najti praktične rešitve, komisar, potrebujemo tudi precej hitrejši pristop in tudi, če je mogoče, formulo, ki nam bo omogočila sprejeti na porabo osredotočen način dela. Menim, da je treba v zvezi s tem ukrepati v naslednjih nekaj tednih in mesecih.
Markus Pieper
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, Sklad za prilagoditev globalizaciji ljudem pomaga do nadaljnjega izobraževanja in kvalifikacij. To je socialna stran Evrope in to je dobra stran. Vendar pa je Komisija preučila tudi subvencije, ki jih je prejelo podjetje Dell na Poljskem, v smislu skladnosti vloge s pravili o državni pomoči. Podjetju Dell je odobrila 54 milijonov EUR poljske državne pomoči, saj naj bi ta pomoč služila regionalnemu gospodarskemu razvoju.
Zaradi tega se najprej zastavlja vprašanje, ali mora med nami v Evropi res vladati konkurenca, ko gre za javni denar. Odgovor je "ne"! Spremeniti moramo pravila o državni pomoči, tako da se ne bo več izplačevalo subvencij za selitve, tudi ne s strani držav članic.
Komisiji bi rad neposredno zastavil še eno vprašanje: ali poljskih 54 milijonov EUR za podjetje Dell vključuje tudi denar iz evropskih strukturnih skladov? Komisar, zakaj Komisija ni izrazila jasnega mnenja v zvezi s tem? Komisijo pozivam, naj resno vzame svojo obveznost nadzora, ki izhaja iz uredb o strukturnih skladih. Evropskega denarja se ne bi smelo plačevati za selitev podjetij znotraj Evropske unije. Kar ste nam dali danes, komisar, je bil dvoumen odgovor. Skrivate se za poročili poljske vlade. Vendar pa niste neposredno preučili, ali je bila resnično upoštevana uredba o evropskem strukturnem skladu.
Dosezimo končno preglednost in objavimo vsako posamezno subvencijo iz strukturnih skladov, kot se dela v kmetijski politiki. To je edini način za vzpostavitev zaupanja v evropsko strukturno politiko.
Csaba Őry
(HU) Dobro se spomnim vzpostavitve Sklada za prilagoditev globalizaciji, in celo takrat se je veliko razpravljalo o tem, kako ne bi bila dobra zamisel, če bi se pomoč, plačano iz sklada, namesto za ublažitev izgub uporabljalo za pomoč odpuščenim delavcem pri ponovnem vključevanju na trg dela, s čimer bi se podjetja spodbudilo, da prikladno izkoristijo možnost selitve in torej sklad pokrije stroške stranke, ki je v izgubi.
Primer podjetja Dell je značilen primer tega, saj naše izkušnje kažejo, da gre namesto za ublažitev izgub in solidarnost, za spodbudo, ker podjetje Dell dobi pomoč za presežne delavce in za selitev. Tu gre zgolj za pomanjkanje ustreznega usklajevanja evropskih skladov. Sklad za prilagoditev globalizaciji je del politike konkurence in strukturnih skladov. Nima smisla in ni mogoče imeti kakršnih koli koristi, da ne omenjam, da je v nasprotju z namenom sklada, če te vire uporabimo na protisloven način, brez usklajevanja. Zato bi pozornost Komisije pritegnil k dejstvu, da mora v takšnem primeru razmisliti o uporabi evropskih javnih sredstev na usklajen način, da bi se v prihodnosti izognila takšni zmedi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, komisar, gospodarska in finančna kriza je prizadela in bo še naprej močno vplivala na železarsko in jeklarsko industrija in ladjedelništvo. Galaţi, mesto, od koder prihajam, je prizadela izguba na tisoče delovnih mest v metalurški in ladjedelniški industriji.
Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji je kratkoročna in srednjeročna rešitev za podporo delavcem, ki so se po izgubi delovnega mesta znašli v težki situaciji. Poudariti želim potrebo po naložbah v modernizacijo podjetij iz sektorja težke industrije, da bi lahko ta v prihodnosti zmanjšala svojo raven onesnaževanja. To nam bo omogočilo ohraniti delovna mesta in tako dolgoročno zaščititi delavce.
Brian Crowley
Gospod predsednik, tako kot kolegi bi se tudi jaz zahvalil komisarju in poročevalcu za njuno delo. Komisija se bo spomnila, da sva se januarja skupaj z nekdanjim kolegom Colmom Burkeom sestala z njim, da bi poskusila zagnati Sklad za prilagoditev globalizaciji za delavce v podjetju Dell.
Menim, da je jasno, koliko na ravni Evropske unije vlagamo v prednostno obravnavanje ljudi, zagotavljanje, da so ljudje v središču vseh politik, si prizadevamo zagotoviti, da so njihova življenja zaščitena, in da se lahko, ko se pojavijo stiske ali težave, Evropska unija hitro odzove.
Osebno se želim zahvaliti komisarju za njegovo aktivno vključenost v celotno zadevo, ne samo tu v Parlamentu ali osebno z mano, ampak tudi za to, da je odpotoval v Limerick in se sestal z delavci.
Drugim kolegom, ki občasno poskušajo preusmeriti pozornost glede drugih zadev, želim povedati, da je Sklad za prilagoditev globalizaciji kljub vsem svojim napakam pozitivna pobuda Evropske unije in tudi takšna, ki bi jo morali spodbujati, da se razvije in raste, pri tem pa bi se morali vrniti k staremu pregovoru: daj človeku ribo in si ga nahranil za en dan, nauči ga, kako se ribe lovi, in si ga nahranil za vse življenje. To nam omogoča Sklad za prilagoditev globalizaciji.
Elisabeth Schroedter
(DE) Gospod predsednik, vrniti se želim k drugi izjavi komisarja Špidle. Rekel je, da ne moremo vplivati na poslovne odločitve. To enostavno ni res. Seveda vplivamo na poslovne odločitve z izplačevanjem subvencij, plačili iz evropskega strukturnega sklada in plačilom pomoči.
Prav zato je Parlament med pogajanji o uredbi razpravljal o tem vprašanju selitev. Nazadnje je Parlament popustil, saj je skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) žal tudi glasovala za, gospod Pieper, in v uredbi o strukturnih skladih določil samo pet let, kar glede na raven subvencij vsekakor ni ustrezno. Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze je bila edina skupina, ki je takrat rekla, da potrebujemo vsaj deset let za del uredbe, ki ga je navedel komisar in ki se nanaša na vračilo sredstev s strani podjetij, ki odidejo. Vse, kar lahko tu rečem, je, da ta primer kaže, da je imela skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze prav.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Gospod predsednik, z uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji se Evropska unija ponovno združena sooča z gospodarskimi težavami. Tokrat gre za težave, ki so posledica strukturnih sprememb svetovne trgovine. Kot v primeru finančne krize je lahko tudi v primeru boja proti učinkov globalizacije učinkovito samo celovito ukrepanje.
Zaradi finančnih sredstev, pridobljenih za ljudi, ki so izgubili svoje delovno mesto, so belgijski tekstilni delavci in delavci iz tovarne Dell na Irskem dobili takojšnjo priložnost za ponovno usposabljanje in iskanje novega delovnega mesta. Sklad je namenjen tudi spodbujanju podjetništva in samozaposlovanja. Ta pomoč za določene sektorje v različnih državah je ustrezen odraz socialne solidarnosti znotraj EU.
Dejstvo je, da je podjetje del, ki je selitev svoje proizvodnje iz Irske upravičilo s potrebo po tem, da najde državo z nižjimi proizvodnimi stroški, našlo takšno državo, ki je še vedno znotraj meja EU, saj je podjetje Dell našlo lokacijo v mestu Łódź na Poljskem. Mesto Łódź je v težavni situaciji v smislu stopnje zaposlenosti, tovarna Dell pa je ustvarila okoli 2 000 novih delovnih mest. Ta naložba bo imela pomemben vpliv na izboljšanje situacije v Łódźu in njegovi okolici ter bo povečala hitrost razvoja v celotnem vojvodstvu.
Pervenche Berès
Gospod predsednik, rada bi pomirila kolega poslanca gospoda Crowley. Noben izmed članov Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ni dvomil v učinkovitost, koristnost Sklada za prilagoditev globalizaciji. Menimo samo, da ga je mogoče bolje uporabljati.
Vrnila bi se tudi k eni izmed pripomb komisarja, v kateri je pravkar dejal, da je treba preprečiti neupravičeno uporabo sklada. In prav s tem problemom se soočamo danes.
Ko se boste pripravili na predajo pristojnosti glede te zadeve, kaj boste dejali naslednjemu komisarju, pristojnemu za Sklad za prilagoditev globalizaciji? V primeru podjetja Dell je mogoče jasno razbrati, da obstaja nevarnost izkrivljanja postopka in zlorabe sredstev Skupnosti ter odobritev v okviru politike konkurence.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospe in gospodje, po mojem mnenju je mogoče razpravo načeloma razdeliti na dve vzporednici. Prva navaja, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji deluje, vendar pa obstajajo razlogi za optimizacijo njegove uporabe. Omenjeno je bilo vprašanje časa, čeprav se je po mojem mnenju glede tega vprašanja v določeni meri pretiravalo, saj je dejstvo, da se lahko države članice odzovejo takoj in dobijo povrnjene stroške. Menim, da gre za zadevo, o kateri moramo razpravljati, in da obstaja tudi potreba po iskanju rešitve v tej smeri.
Pojavilo se je tudi vprašanje glede posameznih proračunskih postavk. Res je, da to v času, ko je bil sklad vzpostavljen, dejansko ni bilo mogoče. Vendar pa lahko sklad kljub temu deluje na takšen način. Po mojem mnenju je zato potrebno predložiti vsa vprašanja, ki jih je mogoče predložiti, in tam, kjer je ustrezno, najti zanje boljšo rešitev kot smo jo našli doslej. Vendar pa nič od tega ne postavlja pod vprašaj temeljnega načela, da sklad v obdobjih krize deluje in resnično zagotavlja pomoč.
Drugo vprašanje, ki se je pojavilo v razpravi, je precej bolj zapleteno. To je vprašanje preselitve, vprašanje morebitnega potegovanja za subvencije in cela vrsta drugih vprašanj, ki so povezana s tem in ki so izredno zapletena. Po mojem mnenju je prav, da obravnavamo ta vprašanja, in prav je tudi, da to storimo na podlagi poglobljenega razumevanja dejstev, in tu bi omenil nekaj dejstev v zvezi s primerom podjetja Dell in tudi v zvezi z nekaterimi našimi razmišljanji o celotnem problemu.
Prvo dejstvo je, da so v nasprotju s prevladujočim mnenjem stroški plač na proizvodno enoto po mnenju OECD na Poljskem znatno višji kot na Irskem. Stroški plač na Irskem tako niso nižji, temveč višji kot na Irskem. Tega ne smemo pozabiti, saj sklepanje iz neposredne primerjave v zapletenih situacijah ni zanesljiva metoda. Poudaril bi, da moramo, če želimo razpravljati o teh vprašanjih, precej poglobiti nekatera naša razumevanja, vsaj v zvezi z nekaterimi vprašanji.
Drugo vprašanje zadeva samo podjetje Dell. Res je, da je podjetje del začelo delovati leta 1991 v Limericku, povedano drugače, pred 18 leti. Res je tudi, da ne obstajajo dokazi o tem, da je za to prejelo podporo iz katerega koli evropskega sklada. O tem ni informacij, čeprav ne morem izključiti možnosti, da je podjetje prejelo podporo iz regionalnih skladov, saj takrat, leta 1990, niso obstajale obveznosti ali načini, ki bi nam omogočili pridobiti te informacije. Dejstvo je tudi, da je podjetje Dell odločitev o selitvi v Łodź sprejelo leta 2007. Prav tako je dejstvo, da je denar, uporabljen kot državna pomoč, poljski denar in da je bila ta pomoč sporočena decembra 2007. Potemtakem ne vključuje sredstev iz evropskih strukturnih skladov. Za takšne primere - in to ne velja za vse primere, ki presegajo 50 milijonov EUR, kot je bilo v tem primeru - poteka zelo podrobna presoja, ki upošteva tudi vprašanja trga dela. Komisija je zaključila, da ti dve dejanji, ki sta časovno tako zelo oddaljeni drugo od drugega, nista povezani. Vendar pa to ne pomeni nič in ne postavlja pod vprašaj dejstva, da je treba večkrat poglobljeno obravnavati vprašanja v zvezi z uporabo evropskih sredstev na podlagi novih informacij in da je nedvomno prav zagotoviti višjo raven skladnosti. Po mojem mnenju je primer podjetja Dell služil kot dobra odskočna deska in je nedvomno prav, da nadaljujemo to razpravo.
Gospe in gospodje, zahvalil bi se vam za to razpravo in za priložnost, da smo skupaj premleli nekatere vidike v zvezi z uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Za konec bi rad povedal, da v okviru naših politik vsekakor obstaja tveganje uporabe sredstev na načine, ki so neustrezni ali ne povsem optimalni, ter da bo to tveganje vedno prisotno v naših politikah, ko se bodo razvijale. Zato je naša odgovornost, da ne pozabimo na to in da smo dovolj smeli, da z novih vidikov preučimo nekatera ustaljena načela ter da spremenimo te stare, ustaljene in morda zastarele načine, kjer bomo našli intelektualne in tehnične rešitve ter dosegli politično soglasje.
Reimer Böge
Gospod predsednik, ponovno bi rad poudaril, da smo si v sodelovanju med Odborom za proračun in Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve v zadnjih mesecih prizadevali čim prej vzpostaviti in zagnati postopke na podlagi mnenja slednjega odbora - ki je za ta namen celo oblikoval posebno delovno skupino -, da bi po natančni preučitvi čim prej zagotovili sredstva v interesu prizadetih delavcev in njihovih družin.
Nadalje bi rad povedal, da smo morali med preučevanjem večletnega finančnega programa in novih instrumentov med pregledom proračuna in revizijo preučiti tudi delovanje in dodano vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, predvsem glede učinka na upravljanje in vzajemno delovanje institucij na nacionalni in evropski ravni. Razmisliti moramo, kako bi bilo mogoče bolje oblikovati vzajemno delovanje z Evropskim socialnim skladom (ESS). Zato moramo biti odprti za vse morebitne razprave, ki bi lahko vodile k izboljšanju.
Glede virov financiranja, komisar, ste imeli seveda s povsem tehničnega vidika popolnoma prav v zvezi s tem, kar ste rekli o odobritvah plačil iz ESS. Želim si, da bi bila na koncu splošna podoba obveznosti in plačil v skladu z večletnim finančnim okvirom za strukturne sklade in za ESS takšna, kot smo se dogovorili v skupnih zneskih. Ne sme se zgoditi, da bi zaradi pomanjkljivega izvajanja, težav z nadzornimi sistemi in sistemom upravljanja ter pozne uporabe teh sredstev denar morebiti ostal neporabljen in da nato vsako leto vzamemo del tega denarja za to, da plačamo za dodatne programe, kot je ta. To ni v interesu tistega, ki jih je ustvaril.
Zaenkrat bomo upoštevali, kar ste povedali o pravilih državne pomoči. Seveda smo enaka vprašanja zastavljali v zvezi s podjetjem Nokia v Bochumu in njegovo selitvijo v Romunijo. Kljub temu moram povedati, da tu obstaja potreba po natančni preučitvi vzajemnega delovanja med Komisijo in obveznostjo poročanja držav članic. Včasih se mi, ko gre za ta vprašanja, zdi, da se zadeve odvijajo na podoben način kot pri spremljanju ribolovnih kvot: vsaka stran malo popusti in na koncu nimamo učinkovitega sistema. Tozadevno bomo ostali osredotočeni in bomo tudi intenzivno spremljali ta vprašanja v podobnih situacijah in vztrajali pri tem, da Komisija ukrepa v skladu s predpisi in pravili, ki smo jih določili leta 2007.
Nazadnje moja prošnja vsem: prosim, jutri glasujte za to uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji.
Predsednik
Razprava je zaključena. Glasovanje bo potekalo v sredo, 25. novembra 2009.
Pisne izjave (člen 149)
Iosif Matula  
Gospod predsednik, podpiram poročilo kolega Bögeja, saj menim, da mnogi evropski delavci, ki so izgubili delovno mesto, potrebujejo pomoč, vključno s pomočjo iz skladov EU. Leta 2009 je 10 275 delavcev prejelo več kot 37 milijonov EUR, kar niti približno ne dosega najvišje mejne vrednosti v višini 500 milijonov EUR, kot se jih letno zagotovi za ta evropski sklad. Poudariti moram, da so te finance namenjene presežnim delavcem in ne podjetjem. EU ne sme finančno podpirati strategije podjetij, ki se preselijo in katerih delavci postanejo presežni, še zlasti, če se podjetje preseli izven EU ali sočasno prejme pomoč druge države članice.
Ključnega pomena je, da pozorno spremljamo način, na katerega se odvijajo selitve podjetij. Bremena socialnih stroškov, ki nastanejo pri zaprtju ali selitvi tovarn, se ne sme preložiti na ramena evropskih davkoplačevalcev. Ne pozabimo, da je bil sklad vzpostavljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnem poslovnem sektorju, po 1. maju 2009 pa tudi tistim delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Menim, da lahko dostop do evropskih sredstev novim državam članicam zagotovi tudi precejšno podporo in jim omogoči, da prestanejo težave, ki sta jih povzročila gospodarska kriza in prilagajanje konkurenčni strukturi evropskega enotnega trga.
