Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad (projekti, ki ustvarjajo prihodek) (razprava) 
Predsednik
- Naslednja točka je poročilo o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi projekti, ki ustvarjajo dohodek (13874/2008 - C6-0387/2008 -, ki ga je v imenu Odbora za regionalni razvoj predložil gospod Arnaoutakis.
Stavros Arnaoutakis
poročevalec. - (EL) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, nova pravila o finančnem poslovodenju v splošni Uredbi (ES) št. 1083/2006 vsebujejo določbe o finančnem prispevku skladov in zlasti projektih, ki ustvarjajo prihodek (člen 55), projektih, za katere je zaradi jasne nevarnosti, da bi se jih prekomerno financiralo, potrebna posebna obravnava, da bi ob izračunu maksimalnega odstotka financiranja Skupnosti upoštevali prihodke. Zato je treba opredeliti metodo za izračun prihodka od takšnih projektov. V predhodnem obdobju se je to načelo uporabljalo v praksi ob uporabi standardne metode. V novem programskem obdobju je v skladu s predlogom Komisije, ki ga je Svet sprejel, uporabljen natančnejši in strožji pristop za izračun financiranja Skupnosti projektov, ki ustvarjajo prihodek. Ta novi pristop temelji na izračunu najvišjih upravičenih stroškov namesto standardnega zmanjšanja odstotka sofinanciranja. Za obdobje 2007-2013 v skladu s členom 55 je projekt, ki ustvarja prihodek, vsak projekt, ki vključuje naložbo v infrastrukturo, za katere uporabo se plačujejo pristojbine, ki jih neposredno krijejo uporabniki, ali vsak projekt, ki vključuje prodajo ali oddajo zemlje ali zgradb, ali kakršne koli druge storitve proti plačilu. Pomembna razlika v novem obdobju je torej, da se v skladu z opredelitvijo v odstavku [...] določbe člena 55 nanašajo na široko paleto projektov, ki se kvalificirajo kot projekti, ki ustvarjajo prihodek, in ne samo na projekte za naložbe v infrastrukturo, ki ustvarjajo velike neto prihodke, kot je bilo v obdobju 2000-2006.
Glede na izid neformalnega posvetovanja držav članic z Evropsko komisijo so določbe člena 55 vsekakor neprimerne za projekte, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada, ki v glavnem financira neopredmetene operacije in ne infrastrukturnih projektov. Enako velja za manjše projekte, ki se izvajajo s sofinanciranjem iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Za te projekte so pravila spremljanja, ki jih je treba upoštevati, kot na primer dejstvo, da se lahko prihodke upošteva tri leta po zaključku operativnega programa, nesorazmerno upravno breme glede na pričakovane zneske in predstavljajo resno tveganje pri izvajanju programa. Zato se Komisija po posvetovanju z državami članicami menila, da je treba pridobiti soglasje glede spremembe Uredbe (ES) št. 1083/2006, ki je omejena na člen 55(5) in se nanaša samo na naslednji dve točki: izključitev operacij, ki jih sofinancira Evropski socialni sklad, iz določb člena 55 in določitev praga, dogovorjenega v višini 1 milijon EUR, pod katerim bodo projekti, sofinancirani iz ESRR ali Kohezijskega sklada, izključeni iz istega člena za izračun najvišjih upravičenih stroškov in spremljanja. Druge določbe člena 55 niso bile spremenjene.
Poleg tega je bila, ker je pomembno zaščititi uvedbo skupnih izvedbenih pravil v celotnem programskem obdobju, vključena klavzula, ki določa, da revidirani člen prične veljati za nazaj, in sicer od 1. avgusta 2006. Ta tehnična sprememba bo, kolikor je to mogoče, poenostavila upravljanje projektov, ki ustvarjajo dohodek, in sicer z zmanjšanjem upravnega bremena z upoštevanjem načela sorazmernosti.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, 15. novembra je Komisija sprejela predlog revizije člena 55 splošne uredbe o strukturnih skladih, ki se nanaša na pogoje upoštevanja projektov, ki ustvarjajo dohodek, v okviru programa kohezijske politike. Razlog za spremembo je bila poenostavitev upravnih postopkov. Prva operacija, izvedena v skladu s členom 55, je pokazala resne težave pri učinkovitem izvajanju. Te težave so, kot so poročale države članice, pokazale, da je pri uporabi postopkov za določitev najvišjega upravičenega zneska tako imenovane vrzeli v financiranju in pri projektih spremljanja pomanjkljiva sorazmernost.
Cilj spremembe zadevne uredbe je z uporabo člena 55 izvzeti vse operacije, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada, in manjše projekte s skupnimi stroški manj kot 1 milijon EUR, sofinancirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Odločitev o uvedbi zgornje meje 1 milijon EUR izhaja iz predhodnih študij in je bila namenjena ohranitvi splošne narave člena 55.
Upamo, da nam bo zaradi te poenostavitve, ki predstavlja obliko klavzule de minimis, uspelo pospešiti uporabo skladov za države članice in njihove regije, predvsem v zvezi z najbolj inovativnimi operacijami na področjih, kot so raziskave in podpora obnovljivih virov energije in drugi.
Kljub temu je bilo pomembno, da se izognemo pravni negotovosti, ki bi nepravično odložila postopek plačila. Negotovost bi projektne vodje lahko vodila k temu, da prekinejo delovanje operativnih programov, čemur se je bilo potrebno za vsako ceno izogniti.
Glede na to se je Komisija odločila predlagati samo eno spremembo tehnične narave. Ta odločitev je vodila k uspehu, saj smo revizijski postopek zaradi dela Sveta in parlamentarnih odborov za regionalni razvoj in zaposlovanje zaključili v samo treh mesecih. V imenu Komisije bi želel izraziti hvaležnost vašemu poročevalcu gospodu Arnaoutakisu. Zaradi našega produktivnega sodelovanja upam, da bo mogoče zagotoviti dogovor z Evropskim parlamentom, zaradi česar bo mogoče revizijo zaključiti do konca leta. To bo organom upravljanja omogočilo, da nadaljujejo s svojim delom, kar je spodbuden vidik poenostavitve.
Revizija člena 55 je pokazala tudi kakovost dela, opravljenega v sodelovanju z Generalnim direktoratom za regionalno politiko in Generalnim direktoratom za zaposlovanje, kar koristi politični koheziji. To sodelovanje nikoli ni oslabelo. Dokaz za to je, da smo v okviru načrta za pomoč evropski gospodarski obnovi združili moči s komisarjem Hübnerjem glede predloga o treh novih temeljnih spremembah predpisov o strukturnih skladih. Tudi o teh spremembah bomo razpravljali.
Jan Olbrycht
Gospod predsednik, pred sabo imamo nekaj, kar je v bistvu zelo kratka in jedrnata uredba. Vendar pa je zelo pomembna. Njena pomembnost se nanaša na vsebino spremembe.
Prvič, s to spremembo so evropske institucije pokazale, da so se sposobne prožno odzvati na težave, ki nastale med izvajanjem določene politike. Pripravljenost resnično poenostaviti in olajšati postopke za upravičence kaže, da je Evropska komisija v povezavi z Evropskim parlamentom in Svetom resnično pripravljena prilagoditi določbe prevladujočim okoliščinam.
Drugič, ta uredba je pomembna tudi zato, ker vključuje spremembo ureditve med programskim obdobjem. To je še posebno pomembno, ker to ni končna sprememba in bodo razprave o spremembi te uredbe zelo pomembne v okviru priprave svežnja sprememb, povezanega s krizo.
Tretjič, Evropska komisija je bila večkrat kritizirana zaradi načina, na katerega spremlja dodelitev sredstev. Kritika Računskega sodišča je v glavnem zadevala preveč zapletene postopke.
Današnja uredba nakazuje, da je na mestu pogumno in odločno ukrepanje, da bi izboljšali učinkovitost in pokazali, da je mogoče evropske sklade dodeliti na hiter, učinkovit in uspešen način.
Jean Marie Beaupuy
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, komisar, kot je pravkar dejal moj kolega gospod Olbrycht, je to najprej poenostavitev - tako vsaj upamo. Nedvomno nas bližnji Božič navdihuje za ta napredek, da Evropejcem ponudimo to darilo.
Toda, kot je pravkar dejal gospod Olbrycht, upamo predvsem, da to darilo ni edino in bomo marca naslednje leto morali podati sodbo o načrtu za oživitev gospodarstva, tako da bomo soočeni s finančno krizo imeli več produktivnih pobud, s katerimi se bomo veselili vseevropske oživitve gospodarstva.
Prepričani smo, da bo Komisija v teh predlogih, o katerih bomo morali glasovati marca, predlagala tudi nova orodja za poenostavitev, predvsem glede naših "majhnih akterjev", naših MSP. To je resnično ključnega pomena, če naj bodo politike, o katerih razpravljamo in na katerih smo delali mesece in leta, resnično učinkovite, saj potem te volje, te dinamičnosti, ki si jo želimo, ne bodo onemogočili odvračalni upravni vidiki.
Komisar, pravkar ste poudarili to dobro delo, ki ga je opravil predvsem Odbor Parlamenta za regionalni razvoj. Veste, da si tudi mi, drugi poslanci tega Parlamenta, zelo prizadevamo za sodelovanje s Komisijo. Zato bi še enkrat poudaril, da upamo na trden napredek v smeri novih poenostavitev v naslednjem letu.
Če odmislimo delo, ki ga opravljamo, pa upamo, da bodo na evropski ravni predvsem zaradi vas v Komisiji države članice prevzele svoj del odgovornosti . Vsi vemo, da na ravni ESRR in ESS ter sredstev SKP in tako dalje države članice še dodatno zapletajo že tako zapletene evropske upravne zadeve.
Z našim ukrepanjem in razpravo danes zvečer upamo ne samo, da se bo upoštevalo pobudo Evropske unije na evropski ravni, ampak tudi, da se nas bo slišalo na ravni držav članic in da si bodo tudi one prizadevale za poenostavitev.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, v bistvu je resolucija Evropskega parlamenta, o kateri danes razpravljamo, formalne in tehnične narave. Kljub temu se nanaša na pomembna vprašanja v zvezi z uporabo pomoči Unije. Predlagana uredba zadeva člen 55 Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu. Trenutno besedilo odstavka 5, ki se nanaša na znesek 200 tisoč EUR kot najvišji strošek za postopek spremljanja, se nadomesti z besedilom, na podlagi katerega se bo določbe, ki zadevajo projekte, ki ustvarjajo prihodek, uporabljalo samo za operacije, ki jih financirata Evropski sklad za regionalni razvoj ali Kohezijski sklad, če njihovi stroški ne presegajo 1 milijona EUR.
V zvezi s tem bi rad zastavil naslednje vprašanje. Je navedeni znesek ustrezen? Je previsok ali prenizek? Prepričan sem, da je to lahko način za to, da se izognemo nepotrebnemu birokratskemu bremenu v zvezi z veliko skupino manjših operacij. Voditi bi moral k bolj operativnemu upravljanju projektov, ki pogosto vključujejo lokalne oblasti in zadevajo na primer varstvo okolja, inovacije in energijo. Za primer bi lahko navedel, da imamo na Poljskem več kot sto različnih vrst institucij, ki upravljajo izvajanje skladov Skupnosti. Uspešna uporaba te pomoči je odvisna od učinkovitega delovanja teh institucij.
Prepričan sem tudi, da bo sprejetje te pobude v prihodnosti vodilo k nadaljnji poenostavitvi, kot je prijazno omenil komisar. V imeni skupine Združenje za Evropo narodov bi želel izraziti priznanje temu ustvarjalnemu pristopu k določbam, ki omogočajo, da se sredstva Skupnosti uporablja na najbolj racionalen način.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, komisar, predlog gospoda Arnaoutakisa jasno kaže, da je poenostavitev mogoča, o tem pa je Parlament spraševal ob številnih priložnostih. V mnogih primerih traja zelo dolgo časa, da se projekte dokonča v državah članicah, in za skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov je to dober primer učinkovite poenostavitve.
Tokrat so željo po spremembi izrazile države članice in Komisija, toda storiti je mogoče več. Slučajno vem, da je bila v Odboru za regije ustanovljena delovna skupina za regije in mesta, katere naloga je opredeliti in spopasti se z ozkimi grli in ki namerava s tem v zvezi predložiti predloge. Menim, da bi morali dejansko izkoristiti te izkušnje in nadaljevati s spremembami v letu 2009.
Poleg tega je Komisija predstavila celotni sveženj, vključno z načrtom za oživitev gospodarstva, v katerem je mogoče med drugim povezana sredstva porabiti hitreje. V Parlamentu bomo ta teden v okviru proračuna razpravljali o poročilu gospe Haug, v katerem je izražena želja o nadaljevanju dela v tej smeri in pospešitvi glede preučitve drugih vidikov nadzora in upravljanja.
Nazadnje se želim dotakniti še teme, ki jo je načel že gospod Beaupuy: države članice lahko veliko storijo na primer z izjavo o finančnem poslovodenju ali prevzemom politične odgovornosti za izvajanje skladov. Posledično bi lahko v svojih resolucijah še bolj poenostavili postopke. Ljudje odločno pozivajo k spremembam. Glede na volitve prihodnje leto bi vsekakor morali biti sposobni reči, da Evropa dela dobre stvari, vendar bi jih morala delati tudi ustrezno. Izjave držav članic so korak v to smer.
Gábor Harangozó
(HU) Namen predpisov o uporabi sredstev EU je zagotoviti, da se ta sredstva uporabi na najboljši možni način in se jih dodeli najustreznejši stvari. Z drugimi besedami, sredstev ni treba zgolj potrošiti, temveč jih je treba potrošiti za prave naložbe, ki ustvarjajo prihodek. Vendar pa v ta namen pogosto vzpostavimo takšen birokratski sistem predpisov, da so bolj ovira za učinkovito uporabo in predstavljajo nepotrebno breme za podjetja in upravljanje.
Poenostavitev predpisov o projektih, ki ustvarjajo prihodek, ima dvojne koristi. Večje število malih in srednje velikih podjetij ima lahko hitrejši dostop do sredstev EU za gospodarsko spodbudo, uprava pa lahko hitreje in enostavneje ugotovi, ali se ta sredstva ustrezno porablja. Zaupati moramo našim podjetnikom, tistim, ki omogočajo delovanje gospodarstva; iz te krize se lahko izvlečemo samo, če se združimo in pomagamo drug drugemu. Podpiram predlog, hkrati pa Komisijo pozivam, naj nadaljuje po isti poti in iz programa pomoči odstrani nepotrebne upravne ovire. Iskreno upam, da bodo temu začetnemu programu sledile druge podobno dobre pobude.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Gospod predsednik, pozornost bi želel pritegniti k štirim vprašanjem o razpravi o spremembah predpisov Sveta, ki zadevajo strukturne sklade.
Prvič, pravne določbe, ki se nanašajo na pridobitev finančne pomoči iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, so pogosto tako zapletene, da morebitne upravičence odvrnejo od vložitve prošnje za dodelitev teh sredstev. Omenjene pravne določbe lahko ovirajo tudi izvajanje projekta in obračun.
Drugič, zato je povsem ustrezno, da je Evropska komisija podala predlog o spremembi člena 55 Uredbe. Eden izmed učinkov spremembe bi bila izključitev projektov, ki ustvarjajo prihodke in se jih financira iz Kohezijskega sklada, iz področja uporabe člena 55. Ta sprememba bi olajšala izvajanje ukrepov, kot so projekti, namenjeni na primer socialnemu vključevanju ali zagotavljanju storitev oskrbe.
Tretjič, področje uporabe člena 5 Uredbe bi bilo omejeno tudi glede manjših projektov, sofinanciranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, v smislu izračuna najvišjega zneska upravičenih odhodkov in spremljanja projektov. Poleg tega bi vsi ti ukrepi veljali za nazaj, in sicer od 1. avgusta 2006.
Četrtič, vsi ti predlogi so pozitiven primer tega, kako je mogoče določbe glede strukturnih sredstev uspešno poenostaviti, s čimer se omogoči njihovo učinkovitejšo uporabo. Menim, da to ne služi samo interesom upravičencev, ampak koristi tudi vsem državljanom Evropske unije.
Jan Březina
- (CS) Predlog, o katerem razpravljamo, obravnava problem projektov, ki ustvarjajo prihodek. Ta problem neposredno učinkuje na mnoge upravičence, ki uporabljajo sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada. Veljavna pravna ureditev je naložila precejšnje upravno breme in ustvarila tudi pravno negotovost, saj dovoljuje, da se lahko prihodke upošteva tri leta po zaključku operativnega programa. Če prihodki presežejo določeno najnižjo raven, obstaja tveganje, da bosta morala upravičenec in nenazadnje tudi država vračati sredstva.
Trdno sem prepričan, da takšen neprožen pristop ni primeren, še posebno za manjše projekte in projekte, financirane iz Evropskega socialnega sklada. V zvezi z drugo kategorijo projektov ni prihodkov tržne narave, samo prihodki lokalnih oblasti in neprofitnih organizacij, ki se jih zaračuna v obliki upravnih in drugih taks. Ker ti prihodki posledično služijo izvajanju ciljev, ki so v javnem interesu, jih nima nobenega smisla vračati EU.
Moje mnenje je, da je naša naloga poenostaviti črpanje denarja iz strukturnih skladov, sočasno pa ohraniti nadzor, ki je potreben za pregledno ravnanje s sredstvi EU. Zato pozdravljam odločitev, da se projekte, financirane iz Evropskega socialnega sklada, izvzame iz mehanizma za spremljanje prihodkov, in odločitev, da se mejo stroškov z 200 tisoč EUR dvigne na 1 milijon EUR v primeru projektov, financiranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Ta korak bo nedvomno poenostavil upravljanje in povečal učinkovitost izvajanja teh projektov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad so instrumenti, ki so bili državam članicam zagotovljeni za podporo gospodarskega razvoja različnih evropskih regij. Vendar pa se zdi, da uporaba teh finančnih instrumentov vključuje veliko birokracije.
Za obdobje 2007-2013 se uporablja pristop, ki temelji na izračunu najvišjih upravičenih stroškov namesto na prisilnem zmanjšanju stopnje sofinanciranja. Namen predloga o spremembi uredbe je nadomestitev ureditve na podlagi sorazmernosti za spremljanje operacij pod 200 000 EUR tako, da se ne uporabljajo določbe člena 55 za operacije, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada, in operacije, sofinancirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj ali Kohezijskega sklada, katerih skupni stroški ne presegajo 1 milijona EUR. Veljavnost te spremembe za nazaj poenostavlja upravljanje sofinanciranih operacij iz strukturnih skladov v smislu izračuna najvišjih upravičenih stroškov in spremljanja.
Zmanjšanje nesorazmernega upravnega bremena bo koristilo predvsem MSP, ki upravljajo projekte na področju okolja, socialnega vključevanja, raziskav, inovacij ali energije. Hvala.
Andrzej Jan Szejna
- (PL) Gospod predsednik, za manjše projekte, sofinancirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, ter tudi za operacije, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada, veljavni mehanizmi spremljanja nedvomno predstavljajo neupravičeno upravno breme, ki ni sorazmerno z zadevnimi zneski in predstavlja pomemben dejavnik tveganja pri izvajanju teh programov. V skladu z mehanizmi spremljanja se lahko prihodke upošteva tri leta po zaključku programa.
Komisija je zato upravičeno ugotovila, da je potrebno in pomembno sprejeti spremembe člena 55(5) Uredbe 1083/2006. Namen teh sprememb je učinkovita poenostavitev veljavnih določb v zvezi s strukturnimi skladi v interesu državljanov in njim v korist. Spremembe bi veljale na pomembnih področjih kot so naravno okolje, socialno vključevanje, raziskave, konkurenčnost in energija.
Povedati želim, da si v okviru trenutne finančne in gospodarske krize trudi Poljska zelo prizadeva zagotoviti, da se lahko strukturne sklade uporabi kar najhitreje. Cilj je omogočiti, da se sredstva čim prej dodeli. Predvsem za nove države članice je to ena izmed možnih poti za zoperstavljanje gospodarski krizi. Strukturne sklade je treba uporabljati hitro in učinkovito.
Zuzana Roithová  (PPE-DE
). - (CS) Skupaj s številnimi majhnimi podjetniki bi se rada zahvalila za način, na katerega se je Evropska komisija z nepričakovano hitrostjo, odločnostjo in neposrednostjo odzvala na predloge držav članic in poslancev EP v zvezi s predložitvijo te dodatne klavzule za Uredbo 1083. Poenostavitev zakonodaje je skupaj z veljavnostjo za nazaj predvsem dobra novica za veliko večino majhnih podjetij s projekti, vrednimi do 1 milijona EUR, ki lahko prispevajo pomembno dodano vrednost v smislu evropske konkurenčnosti in še zlasti zaposlovanja. Na prožni pristop Komisije gledam kot na znanilca nadaljnjih dobrih novic, ki zadevajo debirokratizacijo zapletenih postopkov za spremljanje manjših projektov.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Zahvaliti se vam želim za razpravo. Menim, da so argumenti v prid predlogu prišli z mnogih strani. Nimam jim nič dodati. Vendar pa je bilo zastavljeno vprašanje o metodi določanja zneska enega milijona. Dovolite mi torej, da se na hitro dotaknem tega. V prvi vrsti smo imeli izkušnje iz predhodnih obdobij, drugič pa je obstajal sorazmerno velik izziv poenostaviti sistem, ne da bi porušili njegovo splošno uravnoteženost. Zato je bila predlagana zamisel o določeni meji, sočasno pa je Komisija izvedla raziskavo teh vprašanj. Na podlagi teh zamisli in tudi priporočil delovne skupine o strukturnih dejavnostih z dne 3. julija 2008 je Komisija v predlogu določila znesek, ki se, kot sem razbral v razpravi, na splošno zdi sprejemljiv.
Stavros Arnaoutakis
poročevalec. - (EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poenostavitev postopkov in zagotavljanje prožnosti mehanizmov sta v tej hudi finančni krizi izredno pomembna. Kohezijska politika mora igrati pomembno vlogo. Sprememba člena 55 je dober primer izvrstnega sodelovanja med institucijami Evropske unije. Zato bi se rad zahvalil še posebno komisarju Hübnerju in predsedniku Evropskega parlamenta za sprejetje predloga, tako da bomo o njem lahko glasovali konec leta. Kot je dejal eden izmed poslancev, je ta odločitev božično darilo.
Poenostavitev bo pozitivna za evropske državljane in danes zvečer pošiljamo sporočilo, da lahko spremenimo kakšne predpise v korist evropskih državljanov. To metodo neposredne spremembe je treba ponovno uporabiti v prihodnosti, saj je bilo dokazano, da je zaradi birokratskih postopkov težko izvajati projekte. Prepričan sem, da bodo nove določbe pomagale izboljšati izvajanje prednostnih nalog kohezijske politike.
Predsednik
- Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 16. decembra 2008.
