ELi põllumajandus ja kliimamuutused (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmiseks punktiks on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel koostatud Stéphane Le Folli raport ELi põllumajanduse ja kliimamuutuste kohta (SEK(2009)0417 -.
Stéphane Le Foll
raportöör. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Raport, mille parlamendile esitan, selgitab, et põllumajandussektoril on globaalse soojenemise vastases võitluses oma koht ning roll.
Sellel nädalal on loodus meile - seekord siis vulkaanilise tegevuse vormis - meenutanud, et sellel on inimtegevusele ja kliimale suur mõju. Siiski tähendab see, et vaatamata kõigele, peavad inimesed ning eriti Euroopa võtma vastutuse nn globaalse soojenemise vastu võitlemise eest.
Minu raporti eesmärgiks on näidata, et põllumajandussektor saab jätkata nii süsinikdioksiidi heitkoguste kui ka fossiilkütuste tarbimise vähendamist. Samal ajal saab sektor eelkõige panustada süsinikdioksiidi sidumisse nii, et saame saavutada maailma tasemel madalamad süsinikdioksiidi heitkogused, ning kindlustada, et veelgi suurem osa süsinikdioksiidist kogutaks ja säilitataks.
Raport proovib illustreerida põllumajanduse vajadust eemalduda omavahel eraldatud lähenemistest, mille hulka kuulub uute pinnase, vee, pestitsiidide jne teemaliste direktiivide kasutuselevõtmine alati, kui tekib mingi probleem, ning hakata käsitlema põllumajandusküsimust palju laiahaardelisemalt ja süsteemsemalt.
Seda liiki lähenemist kasutades peame määratlema teed, mis, nagu eelnevalt mainitud, kindlustavad, et põllumajandussektor mitte ainult ei vähenda oma energiatarbimist, vaid samal ajal ka osaleb aktiivselt süsinikdioksiidi sidumises. Eriti on see roll seotud fotosünteesi, biomassi ja mulle väga südamelähedase teemaga - pinnasega ning Euroopa pinnaste võimega ladustada orgaanilist süsinikdioksiidi.
Usun, et lähenemine, mille üle antud raportis arutlen ning millest ma loodan, et see Brüsseli osaistungjärgul toimuval hääletusel heaks kiidetakse, võimaldab Euroopa põllumajandusel liikuda uude jätkusuutlikkuse etappi ning muutuda enam keskkonnateadlikumaks. See asetaks Euroopa põllumajanduse teistest kontinentidest ning põllumajandussüsteemidest ettepoole. Niiviisi oleks põllumajandusel positiivsem mõju nii majanduslikult kui ka keskkonna tasandil ning lõpuks ka sotsiaalselt.
Raportis tegeletakse põllumajanduse konkreetse probleemiga - võitlusega globaalse soojenemise vastu. Raportis tahetakse ka - igatahes loodan, et see on nii - uurida teisi viise, et hoida üleval arutelusid põllumajanduspoliitika 2013. aasta järgse perioodi kohta.
Pöördun komisjoni poole, pöördun ka põllumajanduskomiteede poole, nagu ma sageli teinud olen. Pöördun võimaluse korral ka eri ministrite poole. Usun, et vajame suunamuutust! 2013. aasta ÜPP peab olema ambitsioonikas. See peab põhinema eesmärkidel, mis aitavad kodanikel mõista, miks vajame ühist põllumajanduspoliitikat.
Vajame seda, sest Euroopa põllumajanduskogukonnal on tarvis tagada nii toiduga kindlustatus kui ka asumine jätkusuutlikkuse teele. See on suund, mida ma oma raportis soovitan ja seoses millega suurem osa parlamendist minuga loodetavasti ühel meelel on.
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja! Suured tänud raportöörile tema raporti eest! Põllumajandus on majandussektor, mis teeb juba keskkonna kaitseks kõige enam ja saab veelgi enam teha. Meil on põllumajanduses õnnestunud juba vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20%. Lisaks sellele seovad põllumajandusmaad ja -taimed suure hulga süsinikdioksiidi atmosfäärist. Põllumajandus on seega osa kliimamuutuste probleemi lahendusest. Teisest küljest peab toidu tootmine 500 miljonile ELi kodanikule olema prioriteet. Samal ajal tuleb kasutada ressursse nii tõhusalt kui võimalik ning tagada keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kõige kõrgem võimalik tase.
Põllumehed ei tule sellega üksi toime. Nad vajavad Euroopa põllumajanduspoliitika suurt tuge. Vaid nii suudame toota piisavalt toitu kasvavale inimkonnale, kaitstes samal ajal keskkonda, et kliimamuutustega võidelda.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja! Stéphane Le Folli raport on äärmiselt oluline, sest Euroopa toidutootmine ja põllumajandus on olulised teemad.
Euroopa peab olema sõltumatu. See on oluline ka kliimamuutuste vältimiseks, sest lühikesed transpordikaugused ja kohalik toit on parimaks viisiks, kuidas kliimamuutusi vältida.
Põllumajandus peab olema ökoloogiliselt jätkusuutlik ja sellega on meil vaja veel palju tööd teha. Euroopa Liidu liikmesriigid saavad siin juhtivat rolli mängida. Nad on selles osas ka heas positsioonis, sest meil on võimalus sellealaseid teadusuuringuid rahastada.
Martin Häusling
(DE) Lugupeetud juhataja! Soovin Stéphane Le Folli tema raporti eest tänada. Raport sisaldab väga olulisi punkte, mille suhtes on vaja tulevikus tähelepanelik olla. Ka kliima kaitsmine peab olema uue põllumajandusreformi osa. See tuleb reformi kaasata! Tulevikus vajame jätkusuutlikke ja ökoloogiliselt mõistlikke menetlusi, mis kindlustavad, et keskkond on kaitstud. Põllumajandus ei ole vaid kliima kaitsmise ohver - see on ka oluline osa põhjusest. 10% kasvuhoonegaasidest pärinevad ikka veel põllumajandusest. Neid tuleb kärpida!
Meil tuleb tähele panna veel üht teemat Stéphane Le Folli raportist. Nimelt impordime palju sojat näiteks Brasiiliast. Euroopa põllumajandus on osaliselt vastutav tõsiasja eest, et teiste riikide looduslikult tekkinud metsaalad muudetakse väga intensiivselt viljeldavateks põllumajandimaadeks, mis lõpuks mõjutab ka Euroopat. Sellega tuleb tulevikus arvestada. Tulevikus tuleb meil püüelda ka oma valkainetega varustatuse taasloomise suunas. Ka see on osa lahendusest kliima kaitsega seotud probleemidele.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Stéphane Le Folli raporti ülimalt oluliseks aspektiks on see, et ilma põllumajanduseta ei oleks meil isegi mitte võimalust globaalse kliimamuutuse vastu võitlemiseks. Samal ajal mõtlen siin ka metsandusele, mis ei ole siiani piisavat toestust saanud. Nõustun täielikult, et tulevikus peab põllumajandus olema rohelisem ja keskkonnasõbralikum. Ühest küljest on see väga oluline. Teisest küljest toodab põllumajandus palju keskkondlikke avalikke hüvesid, milleks on bioloogiline mitmekesisus, maapiirkondade ja vee puhtuse kaitsmine jne. Ei turg ega ka ühine põllumajanduspoliitika ei tasu nende hüvede eest piisavalt. Seetõttu peab meie põllumajanduspoliitika alates 2013. aastast looma turu keskkondlikele avalikele hüvedele nii, et põllumehed võiksid nende lisateenuste eest saada kompensatsiooni.
Sari Essayah
(FI) Austatud juhataja! Selles omaalgatuslikus raportis tegeletakse äärmiselt olulise teemaga, sest põllumajanduse roll tulevikus ainult kasvab. Nõudmine toidu järele kasvab kiiresti üle kogu maailma. Samal ajal vähendab kliimamuutus üle kogu maailma põllumajanduseks sobivaid alasid. Lisaks eelnevale tõusevad tarbijate nõudmised toidu kvaliteedile.
Euroopa peab lisaks enda toiduga kindlustatusele mängima ka rolli toiduga varustatuse säilitamises teistel kontinentidel.
ELi kliimapoliitika olulise osana tuleb näha ka jätkusuutlikusse metsandusse investeerimist ja metsade paremat kasutamist. Seetõttu olin pisut pettunud, et ELi 2020. aasta strateegias oli pühendatud vaid tibatilluke osa põllumajandusele ja metsandusele. Lõppude lõpuks mängivad põllumajandus ja metsandus äärmiselt olulist rolli Euroopa toiduga kindlustatuses, tõhusamas bioenergia tootmises ning maapiirkodade elujõulisuses.
Marit Paulsen
(SV) Austatud juhataja! Sooviksin tänada raportööri värskendava uue lähenemise eest. Isiklikult olen veendunud, et põllumajandus ja metsandus on kindlasti kõige olulisemad faktorid meie püüdlustes vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid, eriti kui seome süsinikdioksiidi puudes, taimedes ja juurtes ning säilitame seda pinnases. See tegevus ei nõua uue tehnoloogia tundmaõppimist või uurimisprojektide teostamist, sest meil on juba vajalikud teadmised ja vahendid olemas.
Kuna võtsin just sõna loomade ja nende heaolu kaitseks, sooviksin küsida radikaalse küsimuse: kas mitte ühine põllumajanduspoliitika ise ei ole see, mida meil on vaja muuta? Kui maksame põllumeestele kõigi hüvede eest, mida nad toodavad ja mis on kogu ühiskonnale eluks vajalikud - nagu praegusel juhul -, siis kas pigem ei maksa me inimestele selle eest, mida nad teevad, mitte selle eest, mis neil on.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Tahan kõigepealt tänada raportööri kõikehõlmava lähenemise eest, mida ta kasutas, kui tegeles praeguse hetke ühe kõige pakilisema probleemiga! Kliimamuutus ei ole üheks kõige suurem ohuks mitte ainult keskkonnale, vaid ka majandusele ja ühiskonnale. Saakide suurus muutub aastast aastasse ning seda mõjutab tugevalt ekstreemsete kliimatingimuste vaheldumine, millel on kaudne mõju igale majandussektorile, kuigi põllumajandus jääb siiski kõige haavatavamaks.
Kõige eelneva taustal peavad Euroopa Komisjoni strateegiad arvestama Euroopa Liidu põllumajandust mõjutavate ebasoodsate tingimuste vältimise ja leevendamisega, võttes kasutusele tegevuskava kõige enam mõjutatud alade jaoks. Siinkohal viitan põllumajandustegevuste kohandamisele uute tingimustega: metsastamismeetmed, veeressursside majandamine põllumajanduses ning saastunud pinnase tervendamine.
Teiseks meetmeks peab olema tulevikuplaan, mis pühendub kliimamuutuse põhjuste kõrvaldamisele, milles nähakse ette vähese CO2-heitega maailmamajanduse edendamine kombineerituna panustamisega energiavarustuse kindlusesse. Euroopa Liit peab kliimamuutustega võitluses säilitama oma juhtpositsiooni. See ei tohi muutuda teisejärguliseks praeguste majandusraskuste juures.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Raporti kõikehõlmav lähenemine jättis mulle sügava mulje. Siiski on mul lihtne küsimus: milline on põllumajanduse tegelik vastutus kliimamuutuse ees ning mõju ja tagajärjed sellele? Pean silmas nii positiivseid kui ka negatiivseid külgi. Kas saab väita, et teaduslik seisukoht ning meie uuringute tulemused on piisavalt tugevad argumendid, et eeldada niivõrd suurt kulutuste kasvu seoses kliimamuutusega, mis ei ole isegi veel mitte täielikult määratletud? Lõppude lõpuks on olemas suur vajadus võidelda majanduskriisi, töötuse ja teiste keeruliste probleemide mõjudega, mis on tingitud liidus valitsevast sotsiaalmajanduslikust olukorrast.
Millises ulatuses on ühine põllumajanduspoliitika juba võtnud kasutusele kliimakaitse nõuded ja milliseid vahendeid saab ÜPP raames sellel alal tulevikus kasutusele võtta?
Chris Davies
Austatud juhataja! Tahan rääkida oma kodust. Olen õnnelik, et elan Saddleworthi nõmme äärel, mis jääb Manchesteri ja Leedsi vahele. See on Inglismaalt otse Šotimaale ulatuva turbaraba lõunapoolne ots.
See on Euroopa piires väga haruldane elupaik, kuid see on ka ala, mida on viimase 250 aasta tööstusliku reostamise käigus paljandatud, mille tulemusena on laastatud paljusid liike, mis selles elupaigas elutsevad. Sellele on lisandunud ülekarjatamine, võimalik, et lammaste karjatamine ja tulekahjud. Kui turbaraba kuivab, vallandab see otseloomulikult globaalset soojenemist põhjustavaid gaase. Potentsiaalselt tohutu hulk globaalset soojenemist põhjustavaid gaase vabaneb alalt, mis peaks tegelikult olema suurepärases seisundis.
Kuninglik Linnukaitseühing tegeleb praegu sealse elupaiga taastamisega ning üritab panna turbaraba algselt moodustanud turbasammalt uuesti kasvama. Nad ei vaja rahastamist miljonites, vaid kümnetes, võib-olla sadades tuhandetes. See on väike summa, mis aitaks kaasa nii bioloogilise mitmekesisuse taastamisele ja kaitsele kui ka selle nõmme elupaiga kaitsele, mis kindlustab, et globaalset soojenemist põhjustavad gaasid jäävad vabanemata. Ühise põllumajanduspoliitika reformi käsitledes peame seda meeles pidama.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Põllumajandus tekitab olulise osa süsinikdioksiidi heitkoguste koguhulgast. Sel põhjusel rõhutame sektori energiatõhususe tõstmise vajadust. Nõuan, et komisjon kontrolliks pidevalt seost kõrgete toiduainete hindade ja kasvavate energiahindade vahel, eriti seoses kasutatavate kütustega.
Tuletan meelde, et stiimulid energiataimede jätkusuutliku kasvatamise edendamiseks ei tohi ohustada toiduainete tootmist. Sel põhjusel kutsume komisjoni üles jälgima kasvava biokütuste tootmise mõju Euroopa Liidus ja kolmandates riikides seoses muutustega maakasutuses, toiduainete hinnas ja toidule juurdepääsus.
Kutsume komisjoni ja liikmesriike üles edendama teadusuuringuid ja arendustegevust, mis käsitlevad kliimamuutuste ärahoidmist ja kliimamuutustega kohanemist. Pean siinkohal ennekõike silmas teadusuuringuid seoses uue põlvkonna biokütustega.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan raportööri Stéphane Le Folli väga huvitava põllumajandust ja kliimamuutusi käsitleva raporti eest!
Võitlus kliimamuutustega on ülemaailmselt absoluutselt esmatähtis teema. EL annab omalt poolt suure panuse ja ka põllumajandussektor aitab juba kaasa võitlusele kliimamuutustega. Meil on olemas poliitika kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks. Põllumajandus pakub meile ka taastuvenergiaallikaid, aidates kasutada paremini kogu tsüklit ja põllumajandusest saadavaid tooteid. ELi põllumajanduspoliitika raames töötatakse ka põllumajandusmaa süsiniku talletamise funktsiooni optimeerimisega.
Alates 1992. aasta reformist on tehtud seoses keskkonnaküsimuste integreerimisega ühisesse põllumajanduspoliitikasse märkimisväärseid edusamme. Hiljutine läbivaatamise reform, milles rõhutati just kliimamuutuste leevendamist ja nendele kohandumist, oli edasiseks sammuks selles suunas.
Praegune ühine põllumajanduspoliitika raamistik annab meile tasakaalustatud lähenemise ühelt poolt siduvate nõuetega, mida tugevdab nõuetele vastavuse süsteem, mis piirab mõningaid põllumajandustavasid ning teiselt poolt positiivsete stiimulitega kliimasõbralike põllumajandustavade jaoks, mida pakub maaelu arendamine.
Komisjon jagab täielikult seisukohta, et kliimamuutustega tuleb tegeleda ülemaailmsel tasandil ja väga oluline on, et teised meist eeskuju võtaksid. Peame ühest küljest aitama ELi põllumajandusel vähendada kliimamuutuste leevandamise nimel kasvuhoonegaaside heitkoguseid, täiustama CO2 säilitamist mullas ning kasutama muid taastuvenergiaallikaid. Teisest küljest peame aitama kaasa põllumajanduse tootlikkuse tõstmisele ja suurendama põllumajanduse tõhusust seoses toiduainete tootmisega. Sellega näitame, et nii toiduainetega kindlustatus kui ka keskkondlik jätkusuutlikkus on mõlemad saavutatavad eesmärgid.
Nüüd otsib komisjon seoses ühise põllumajanduspoliitika ettevalmistamisega 2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks ning jätkuvate kliimamuutusi puudutavate läbirääkimiste valguses uusi võimalusi kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise eesmärkide jätkuvaks ja paremaks integreerimiseks ühise põllumajanduspoliitika vahenditesse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kahe nädala pärast järgmisel osaistungjärgul Brüsselis.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Robert Dušek  
kirjalikult. - (CS) Kliimamuutuste mõju põllumajandusele on vahetu ja jääv, kuna sellega on seotud elusorganismid ja saavutatavat tulemust mõjutavad eelkõige pinnase, vee ja õhu kvaliteet. Õnnetuseks on praegu kasvuhoonegaaside tekkes ka põllumajandusel oma osa (peaaegu 10%). Lämmastikväetistest vabaneb dilämmastikoksiid. Metaan tekib kariloomade seedeprotsessis. Loomulikult on just põllumajanduse abil võimalik võidelda globaalse soojenemise vastu, eelkõige uute maaharimismeetoditega, mille eesmärk on kaitsta pinnast ja vähendada CO2 säilimist metsanduse ja metsandussüsteemide ning mahepõllumajanduse kaudu. Ma tervitan ja toetan täielikult raportööri arvamust tõelise Euroopa metsanduspoliitika kasutuselevõtu kohta, mille abil oleks võimalik toetada metsamajandust ning -tootmist ning mitte kasutada metsi peamiselt majandustegevuseks, mille peamine eesmärk on ärikasumi teenimine kas osaliselt natsionaliseeritud või eraettevõtetele. Teadusuuringud on näidanud, et kõnealune sektor suudab ainulaadselt koguda süsinikdioksiidi loomulikul ja saastevabal kujul. Metsade abil on võimalik lahendada ka pinnaerosiooni ja mulla degradatsiooni, veepuuduse ja saastatuse probleeme ning säilitada taime- ja loomaliikide mitmekesisust. Kõigil neil põhjustel toetan täielikult raporti vastuvõtmist.
Mairead McGuinness  
kirjalikult. - Ma tervitan ajakohast raportit, milles käsitletakse põllumajanduse võimalikku rolli kliimamuutuste mõju leevendamisel. Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni raportis "Toidu ja põllumajanduse olukord 2009. aastal” rõhutatakse kariloomade vajalikkust toiduainete tootmiseks maailmas. Praeguste tootmistasemete säilitamine on hädavajalik, kui soovime rahuldada ülemaailmset nõudlust toidu järele. Meil on siiski vaja leida tasakaal selle vahel, kuidas varustada maailma rahvastikku piisava toiduga ja selle vahel, kuidas toota toiduaineid viisil, mis ei suurenda negatiivset mõju maailma kliimale. Euroopa põllumajandustootjate võimalik roll selles selgub paremini jooksvates aruteludes ühise põllumajanduspoliitika üle pärast 2013. aastat ning on hädavajalik, et EL aitaks meie põllumajandustootjatel seda tasakaalu saavutada.
Toetan täielikult parlamendi raportis sisalduvat üleskutset hüvitada põllumajandustootjatele nende jõupingutused heitkoguste vähendamiseks ning toetada neid leevendamismeetmetega kohanemisel. Raportis tehtud ettepanek töötada välja ELi tasandil strateegia, millega lahendada küsimus halbade ilmastikuolude mõju kohta ELi põllumajandusele, on väga tervitatav ja tõepoolest vägagi asjakohane, kui arvestada erakordselt karme ilmastikutingimusi, mida põllumajandustootjad on viimastel kuudel pidanud taluma.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Kliimamuutustel on põllumajandusele vahetu mõju. Selle kõige rängemad mõjud on eriti ilmsed maapiirkondade elanike seas, kelle elatis sõltub põllumajandusest. Kliimamuutuste suhtes on kõige haavatavamad naised. Põhjus on ühest küljest selles, et need moodustavad paljudes riikides põllumajandustöötajate enamuse ning teisest küljest selles, et neil ei ole meestega võrreldes samasuguseid võimalusi sissetulekut teenida.
Just alanud aastatuhandel on kasutatava põllumajandusmeetodi jaoks tarvis inimtööd, mis peab vastama järgmistele nõudmistele: maailma elanikkonnale (mis 2050. aastaks kasvab eeldatavasti 9 miljardi inimeseni) toidukindluse ja -ohutuse tagamine; meetmete ühtlustamine, millega toetatakse põllumajandustootmise kvantitatiivset ja kvalitatiivset kasvu eesmärgiga toota toiduaineid kooskõlas biokütuste tootmisega seotud arengunõuetega ning seda tehes kaitsta ökosüsteeme ning murda seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel.
Usun, et uus strateegia tuleb vastu võtta uue lähenemisviisi alusel, mis keskendub säästlikele põllumajanduslikele tootmismudelitele, mille puhul on vajalik eesmärkide (nt kohalikud ökomärgistamislepingud) saavutamisega seotud lisakulude eest maksta tasandustoetust, samuti nn roheliste töökohtade loomisele ja naiste tööturule integreerimisele (maapiirkondade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kasvuhooned köögiviljadele ja lilledele).
