Bulgariens tiltrædelse - Rumæniens tiltrædelse (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Geoffrey Van Orden for Udenrigsudvalget om Bulgariens tiltrædelse og
betænkning af Pierre Moscovici for Udenrigsudvalget om om Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
Geoffrey Van Orden 
ordfører. - (EN) Hr. formand! Bulgarien ansøgte om tiltrædelse af EU for 11 år siden, i 1995, og forhandlingerne gik i gang fem år senere. Siden da er der sket bemærkelsesværdige ændringer. På den økonomiske front er BNP fordoblet, udenlandske investeringer er steget fra mindre end 100 millioner amerikanske dollars til mere end 1,7 milliarder amerikanske dollars, reallønningerne er steget fra år til år, og arbejdsløsheden er halveret.
Siden forhandlingerne gik i gang, har der været tre regeringsændringer, der har spændt over en bred vifte af det politiske spektrum: fra Ivan Kostovs UDF-regering over ekskong Simeons tilbagekomst for at lede sin National Movement-regering fra 2001 til 2005 til den nuværende koalition ledet af socialisterne under Sergej Stanisjev. Alle har spillet en stor rolle i reformprocessen og fremmet Bulgariens adgang til tiltrædelse af EU.
Denne fremgang har fundet sted på trods af en meget vanskelig situation i regionen med konflikter ved Bulgariens grænser. Operationerne mod Serbien under ledelse af NATO begyndte i marts 1999 med luftangreb, der ødelagde broerne over Donau, hvorved besejlingen mellem den øvre og nedre del af Donau adskiltes igennem to år. Ud over dette økonomiske afbræk hærgedes dele af Bulgarien af oversvømmelser i 2005, med mange døde og tusinder gjort hjemløse.
At Bulgarien tiltrådte NATO i marts 2004 og nu står over for tiltrædelse af EU er en tribut til den beslutsomhed og det hårde arbejde, som så mange har udvist og udført på alle niveauer og fra alle regeringsafskygninger, og ikke mindst en tribut til det bulgarske folk. De har oplevet, at deres land er blevet endevendt, undersøgt og kritiseret i et stadigt højere tempo. De har fundet sig i dramatiske ændringer såvel som generaliserede og uberettigede fornærmelser, men de har vist overbærenhed og vilje til at fortsætte desuagtet, måske fordi de husker det gamle bulgarske ordsprog: "Et venligt ord åbner jerndøre".
Jeg har altid sagt, at modernisering bør ses som en fordel i sig selv og ikke kun som en betingelse for tiltrædelse af EU, et synspunkt, som afspejles i min betænkning i dag. Samtidig erkender vi alle, at denne proces vil fortsætte mange år efter tiltrædelsen.
Mange iblandt Dem ved, at jeg er kritisk over for så mange af EU's sider, men jeg finder, at udvidelsesprocessen er en flot bedrift, hvorigennem området for demokrati, stabilitet, sikkerhed og fremgang, med stor økonomisk støtte, yderligere udvides. Forudsat at midlerne målrettes, forvaltes hensigtsmæssigt og bruges godt, er dette i sidste ende til gavn for alle borgere, ikke mindst det bulgarske folk.
Lad mig fokusere på to specifikke spørgsmål. Politi- og retsreformer har været et væsentligt anliggende under tiltrædelsesprocessen. Der er sket mange fremskridt, men der er stadig lang vej igen. Gamle vaner er svære at slå ihjel, og der er så mange krav, der konkurrerer om de offentlige udgifter. Der er imidlertid ikke noget, der er vigtigere for borgernes tillid til deres regering og offentlige system i det daglige end et professionelt, kompetent og fair retssystem. Jeg opfordrer de bulgarske myndigheder til at handle endnu mere håndgribeligt og synligt i håndteringen af alvorlig kriminalitet.
Lad mig også berøre emnet Kosloduj, som har været meget i fokus. Bulgarien er ét af mange lande i Europa, der står over for en energikløft i de kommende år, med stigende afhængighed af energiimport fra Rusland og ustabile områder. Jeg går stærkt ind for sikre og vedvarende energikilder, der minimerer udledning af CO2, såvel som for en mangfoldighed af og sikkerhed i forsyningerne. Stemningen er vendt, og der er en bred erkendelse af, at atomenergi skal spille en større rolle. Dette er i særlig grad gældende for Bulgarien, som har produceret elektricitet ved hjælp af atomkraftværker, både til at dække egne behov og til andre lande i regionen.
Man er for indeværende forpligtet til at lukke to reaktorer, unit tre og fire, i år og efterfølgende tage dem ud af drift. Vi har gentaget opfordringen til at vise lidt fleksibilitet i stedet for unødvendig dogmatisme. Det vil give mere tid til overvejelser af, hvordan de økonomiske konsekvenser ved en overilet lukning kan afhjælpes, og til at gøre fremskridt med hensyn til at skabe yderligere energiforsyningskilder.
Lad mig kort berøre et andet brændende spørgsmål. Vi mangler stadig at sikre løsladelse af de bulgarske sygeplejersker fra deres varetægtsfængsling i Libyen. De har nu været uretmæssigt indespærret i syv år. Hvilken gestus det ville være, om de kunne komme hjem til jul! Jeg håber, at beskeden til de libyske myndigheder vil få endnu mere magt med Bulgariens snarlige tiltrædelse af EU. Jeg vil gerne opfordre Dem, hr. formand, Rådet og Kommissionen til endnu en gang at appellere til præsident Gaddafi.
Lad mig også benytte lejligheden til at hylde de mange velgørende institutioner, der har arbejdet hårdt i Bulgarien i årenes løb, herunder Save the Children, ARK og Harvest for the Hungry, som har base i min egen valgkreds i Chelmsford.
Jeg vil gerne takke de bulgarske observatører for deres samarbejde og assistance. Jeg ser frem til at arbejde tæt sammen med bulgarske parlamentsmedlemmer næste år, efter valget til foråret, og jeg vil også gerne takke Parlamentet for det privilegium, det har været at være dets ordfører igennem de forgangne seks år. I særdeleshed takker jeg de skiftende bulgarske regeringer og det bulgarske folk for deres stoicisme og venskab. Vi ønsker dem hjertelig velkommen i klubben.
(Bifald)
Pierre Moscovici 
Hr. formand, mine damer og herrer! Kommissionen fremlagde den 26. september 2006 sin rapport om Rumæniens fremskridt hen imod tiltrædelse. Det er nu op til Parlamentet at udtale sig. Det er et vigtigt øjeblik, da vi er ved at nå til ende med en proces, der betyder afslutningen på den sidste bølge af udvidelser. Det er ikke begyndelsen på den næste bølge, men i virkeligheden afslutningen på den femte. Det er et øjeblik med stor historisk betydning, da det markerer genforeningen af det europæiske kontinent.
Jeg vil benytte denne lejlighed til at takke Kommissionen og først og fremmest kommissær Rehn, som under hele processen har leveret et meget omhyggeligt og gennemført stykke arbejde, og med hvem vi har haft et gnidningsfrit og fremragende samarbejde de sidste to år. Jeg nævner det for øvrigt også i betænkningen. Jeg takker ligeledes oprigtigt de medlemmer, der i høj grad har bidraget til at forbedre og supplere mine tidligere betænkninger. Jeg takker særlig mine kolleger i Udenrigsudvalget, men også andre instanser i Parlamentet for deres ofte relevante bemærkninger og forslag.
Denne betænkning er i ånd med de tidligere betænkninger, da den er affattet i vendinger, der skal opfattes som positive, opmuntrende og åbne, samtidig med at den forhåbentlig er krævende og dog afvejet. Den ligger også tæt op ad Kommissionens konklusioner i dens rapport fra september 2006. Efter min mening står det klart, at Rumænien ikke var rede i 2004. Det har siden gjort en betydelig indsats ved at iværksætte en imponerende række moderniseringsreformer. Det var vigtigt at understrege dette, og ligesom hr. Van Orden ønskede Bulgarien velkommen, vil jeg for mit vedkommende ønske Rumænien velkommen.
Indholdet i den korte betænkning drejer sig særlig om to punkter, nemlig tiltrædelsesdatoen og de ledsagende foranstaltninger samt Kommissionens planlagte opfølgning. Betænkningen er bygget op omkring seks væsentlige spørgsmål. I betænkningen roses de rumænske myndigheder først og fremmest for de store fremskridt, de har gjort siden processens start. Den rumænske regering og de rumænske myndigheder har gjort en meget stor reformindsats. Det er alle enige om, og det var derfor nødvendigt at understrege det i Parlamentets beslutningsforslag.
Kommissionen anbefalede i september 2006, at Rumænien skulle optages den 1. januar 2007. Vi støtter dette i betænkningen, og jeg har for øvrigt ønsket det i et stykke tid. Det understreges endvidere, at der er sket store fremskridt på de områder, der blev påvist som problematiske i Kommissionens rapport fra maj. Det påpeges også, at Kommissionen i september udpegede tre områder, hvor der var behov for yderligere fremskridt. Det drejer sig om en reform af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption og - efter min mening i mindre omfang - om absorption af EU-støtte på landbrugsområdet og fra strukturfondene samt gennemførelse af acquis communautaire på visse områder inden for fødevaresikkerhed.
Som det femte punkt støtter betænkningen Kommissionens forslag om at gennemføre ledsagende foranstaltninger og at følge op på udviklingen på disse områder ud fra en liste over fastsatte mål. Sådanne foranstaltninger blev anvendt under den tidligere udvidelse til gavn for alle parter. Der er således ikke tale om at stemple eller isolere Rumænien, men om at støtte det i forbindelse med konsolideringen af igangværende reformer.
Som det sidste punkt opfordres den rumænske regering i betænkningen indtrængende til at træffe de nødvendige foranstaltninger og til at udnytte den resterende tid inden tiltrædelsen, således at man kan undgå at anvende beskyttelsesklausulerne igen.
Dette er den generelle struktur i betænkningen. Der er kun stillet fem ændringsforslag til plenarforsamlingen, og jeg tror, at det er udtryk for den brede enighed om denne tekst - en enighed vi har arbejdet på i de forskellige udvalg.
Jeg vil nu gå over til nogle af Den Socialdemokratiske Gruppes holdninger. Gruppen råder ikke medlemmer til at stemme for ændringsforslag 1 og 2 stillet af fru Gibault og hr. Cavada. Disse ændringsforslag afspejler dog en skriftlig erklæring, som over 400 medlemmer, heri blandt jeg selv, har underskrevet. Jeg stemmer således personligt for dem, men PSE-Gruppens holdning kommer til udtryk gennem en fri afstemning. Vi støtter ændringsforslag 5 fra Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre om Rumæniens fremskridt hen imod tiltrædelse og vil stemme mod ændringsforslag 4 fra samme gruppe, som betænkningen allerede dækker. Hvad angår ændringsforslag 3, stemmer min gruppe hverken for eller imod.
Dette er resultatet af et arbejde, som jeg ikke har deltaget i lige så længe som hr. Van Orden, nemlig kun i to år, og som for øvrigt er blevet påbegyndt af andre, særlig af fru Nicholson, der var ordfører før mig. Jeg overlader Dem resultaterne af dette arbejde med en vis tilfredshed, da jeg i det store og hele i alle disse år har haft den samme holdning. Vi har en fælles skæbne. Rumæniens og Bulgariens plads er i EU. Vi skal gøre fremskridt, så det var nødvendigt at være både forstående og bestemt.
Jeg tror, at Parlamentets holdning, som ligger tæt på Kommissionens holdning, var den rigtige holdning, fordi den har gjort det muligt at gennemføre de reformer, som var nødvendige, og fordi den samtidig gør det muligt at gennemføre vores fælles mål, nemlig at optage Rumænien og Bulgarien på den fastsatte dato. Vi skal glæde os over denne begivenhed som yderligere en mellemstation på vejen til genforeningen af Europa. Jeg håber, at den enighed, vi alle har arbejdet for, vil komme til udtryk i en entydig afstemning her i Parlamentet. Jeg ønsker, at det budskab, der når frem til Rumænien i morgen, bliver et positivt budskab, der leveres højt og tydeligt og om muligt af et stort antal mennesker, hvorefter Rumænien burde få en varm og oprigtig modtagelse.
(Bifald)
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Den 12. oktober bifaldt Rådet Kommissionens overvågningsrapport vedrørende status for Bulgariens og Rumæniens parathed til medlemskab af EU. Ifølge Kommissionen har Bulgarien og Rumænien i kraft af deres fremskridt vist, at de vil være parate til at acceptere medlemskabets rettigheder og forpligtelser den 1. januar 2007. Rådet har gennemgået overvågningsrapporten meget grundigt og er nået til samme konklusion som Kommissionen. Vi har også anerkendt de reformer, som begge lande har gennemført, og opfordret dem indtrængende til at afslutte de sidste forberedelser til medlemskabet.
Rådet har udtrykt sin støtte til samarbejds- og verifikationsmekanismen for retsreformen og til kampen mod organiseret kriminalitet og korruption. Ved hjælp af denne mekanisme bliver det også muligt at vedtage eventuelt nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. Rådet støtter også de andre foranstaltninger, Kommissionen har nævnt som metoder til sikring af, at EU's politikker gennemføres på rette måde, og at institutionernes arbejde skrider frem uden mangler, efter at Bulgarien og Rumænien har tiltrådt Unionen. Rådet understreger, at begge lande skal fortsætte deres politiske forpligtelse for at løse udestående spørgsmål.
Bulgarien og Rumænien skal aflægge regelmæssige rapporter om de fremskridt, de gør med hensyn til at overholde kriterierne. Den første rapport skal indgives til Kommissionen inden udgangen af marts næste år. Kommissionen vil derefter inden juni næste år rapportere til Parlamentet og Rådet om fremskridtene set i relation til kriterierne. Rådet vil igen undersøge situationen i juni 2007, når det har modtaget Kommissionens rapport.
Man har taget Parlamentets synspunkter i betragtning under hele tiltrædelsesforløbet for Bulgarien og Rumænien. Som fungerende formand ønsker jeg at takke medlemmerne af Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Bulgarien og af Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Rumænien, såvel som alle parlamentsmedlemmerne, for deres vigtige bidrag til Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU. Vi vil naturligvis også tage skyldigt hensyn til de betænkninger, der drøftes her i dag.
Ratifikationsproceduren i medlemslandene i forbindelse med tiltrædelsestraktaten er næsten tilendebragt. Vi forventer at kunne byde Bulgarien og Rumænien velkommen som medlemmer af Unionen den 1. januar 2007. Med deres tiltrædelse af EU vil denne historiske, femte udvidelse af EU blive afsluttet, og indtil nu har den været en stor succes.
Olli Rehn
Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordførerne, hr. Van Orden og hr. Moscovici, for deres afbalancerede og omfattende betænkninger, hvori de som i Kommissionens rapporter roser fremskridtene, men også sætter fokus på udestående problemer, der fortsat resterer for begge lande. Begge vores institutioner støtter tiltrædelsesdatoen den 1. januar 2007.
Dette er et historisk resultat for Bulgarien og Rumænien, og jeg vil gerne sige et stort tillykke til dem. Nøglen til deres succes var en kombination af deres egne bestræbelser med kraftige tilskyndelser og opbakning fra alle Unionens institutioner, ikke mindst Parlamentet. Deres tiltrædelse vil markere færdiggørelsen af den femte udvidelsesrunde.
Jeg er glad for at kunne meddele Dem, at ratifikationsproceduren i alle 27 parlamenter nu er afsluttet som planlagt - jeg vil gerne tilføje Europa-Parlamentet til den liste. Kommissionen ser frem til at byde Bulgarien og Rumænien velkommen som fuldgyldige medlemmer af EU den 1. januar.
Bulgarien og Rumænien har fortsat gjort fremskridt efter offentliggørelsen af rapporten i september. Bulgarien rapporterede, at grænsekontrol og administration af grænserne nu er omfattet af et forstærket samarbejde mellem forskellige instanser, hvilket fører til flere anholdelser for smugling af varer og mennesker. Samarbejdet mellem anklagemyndigheden og politiet er blevet forbedret, hvilket har ført til, at der er rejst tiltaler, og at kriminelle grupper er blevet optrevlet.
Rumænien har gjort yderligere fremskridt med moderniseringen af landets fængsler og har iværksat en ny bevidstgørelseskampagne imod korruption. Der er rejst formelle sigtelser mod parter, der var involveret i privatiseringer inden for energisektoren. Indtil videre er udsigterne på andre områder, som var kritiske i september, såsom flysikkerhed i Bulgarien og motorkøretøjsforsikringssystemerne i begge lande, forholdsvis positive. De endelige beslutninger om disse spørgsmål vil blive truffet i december 2006 - meget snart.
På nogle områder har man for nylig indført specifikke foranstaltninger med henblik på at garantere fødevaresikkerheden på det indre marked. Produkter fra svin og levende svin må ikke eksporteres til det indre marked fra Bulgarien og Rumænien, fordi der findes klassisk svinepest i landene. Listerne over agro-fødevarevirksomheder, der har tilladelse til kun at producere til det nationale marked i maksimalt tre år, er blevet opdateret.
Kommissionen er i færd med at etablere en mekanisme for samarbejde og kontrol af fremskridtene inden for områderne reform af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. Denne mekanisme vil give Kommissionen mulighed for at holde øje med udviklingen inden for disse meget vigtige områder. Kommissionen har identificeret benchmarks for begge lande, som de skal opfylde inden for disse kritiske områder. Forberedelserne til Kommissionens beslutning om de nærmere bestemmelser for denne mekanisme er i gang. Den vil blive vedtaget inden udgangen af 2006. Den vil give Kommissionen mulighed for at blive behørigt informeret om de kommende reformer og foranstaltninger inden for disse vigtige områder.
Der er et spørgsmål, som jeg ved er af særlig betydning for Europa-Parlamentet: brugen af sikkerhedsklausulerne. Jeg kan forsikre Dem om, at Kommissionen vil anvende de relevante sikkerhedsklausuler, hvis et af landene ikke opfylder disse benchmarks korrekt. Kommissionen kan til enhver tid beslutte at anvende sikkerhedsklausuler inden for retlige og indre anliggender, hvis det er nødvendigt.
Bulgarien og Rumænien vil bestemt berige Unionen uden at kompromittere vores fælles politikkers og institutioners funktion.
Jeg vil gerne takke Dem for Deres støtte - navnlig ordførerne, hr. Van Orden og hr. Moscovici, Udenrigsudvalget og Parlamentet som helhed - og for Deres konstruktive og omfattende indfaldsvinkel gennem de senere år i forbindelse med dette vigtige skridt for vores fælles europæiske projekt, som nu vil fortsætte med to vigtige nye medlemsstater.
(Bifald)
Kinga Gál 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (HU) Hr. formand! Den rumænske regering fortjener vores lykønskninger for den indsats, den har gjort i forbindelse med integrationsprocessen i Rumænien. Den rumænske befolkning fortjener at se sin tiltrædelse blive virkeliggjort langt om længe. I den udtalelse, der er enstemmigt vedtaget af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, og hvor jeg har været ordfører, har jeg, ud over Kommissionens spørgsmål, lagt vægt på børns og nationale minoriteters rettigheder. De fleste af disse spørgsmål er også kommet med i vores betænkning, i form af en kompromisløsning, takket være hr. Moscovicis velvillige indstilling. Hvorfor er dette så vigtigt? Fordi forventninger hos mindtretalsgrupper om f.eks. autonomi, selv om alt ser ud til at være i sin skønneste orden, reelt behandles som tabubelagte spørgsmål.
Imidlertid har regioner med ungarske indbyggere ikke lige mulighed for at få adgang til EU-midler. Det multikulturelle på de højere læreanstalter betyder i dag i virkeligheden, i rumænsk sammenhæng, at fakultetsmedlemmer på det tresprogede universitet i Cluj/Kolozsvár, som sætter "rygning forbudt"skilte op på ungarsk, afskediges fra universitetet.
Jeg håber, at den 1. januar vil indebære en ændring for hele befolkningen i landet, inklusive den ungarske del, og at denne uundgåelige ændring vil medføre en mentalitetsændring. Jeg håber, at de væsentlige spørgsmål, inklusive minoritetsspørgsmålene, ikke bliver redskaber for en rent politisk opvisning.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. - (EL) Hr. formand! Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder om Rumæniens tiltrædelse vil jeg gerne udtrykke tilfredshed med Rumæniens udvikling - forvandling kunne vi kalde det - og med de fremskridt, som ses overalt, ikke kun på det økonomiske område og på jobskabelsesområdet, men også på områder, der har afgørende betydning for demokrati og livskvalitet i EU.
Myndighederne og samfundet har indset betydningen af uddannelse, gennemsigtighed, retsvæsen, beskyttelse af mindretal og sunde udviklingsvilkår for børn og har skabt fremskridt i denne retning, sådan som betænkningen også gør opmærksom på.
Udvalget om Kvinders Rettigheder udtrykker tilfredshed med, at en væsentlig del af acquis communautaire vedrørende kønnenes ligestilling er indarbejdet, og opfordrer regeringen til at fortsætte i denne retning og samarbejde både med myndighederne og med civilsamfundet om gennemførelsen af dette regelværk.
Vi finder det også vigtigt, at der er oprettet institutioner som det parlamentariske ligestillingsudvalg og den nationale ligestillingsorganisation, og påpeger nødvendigheden af at sikre midlerne og det nødvendige og egnede personale, for at de kan fungere.
Vi har navnlig beskæftiget os med vold mod kvinder, både i hjemmet og i dens udmøntning i seksuel udnyttelse. Vi har også gjort opmærksom på statistik, der viser, at dette fænomen er af foruroligende omfang. Og her vil jeg gerne præcisere en ting: I vores betænkning, hvor De vedrørende det pågældende punkt iværksatte en intern afstemning, tales om 800.000 kvinder årligt. Jeg vil gerne præcisere, at der er tale om tal, som vi har fra rumænske organisationer for et enkelt år, nemlig 2002-2003. Det betyder ikke, at der er det samme antal ofre hvert år. Under alle omstændigheder er fænomenet foruroligende, og jeg tror, at både regering og samfund vil arbejde i denne retning.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. - (PL) Hr. formand! Den femte udvidelse af EU vil finde sted i januar 2007, når Bulgarien og Rumænien kommer med. Vi ser alle frem til denne begivenhed med forventning og anerkender den enorme indsats, disse to lande har gjort og gør som forberedelse til medlemskabet.
Ikke desto mindre skal Bulgarien og Rumænien fortsætte deres reformer, især hvad angår bekæmpelse af korruption, organiseret kriminalitet, narkotikahandel og menneskesmugling. Det er også absolut nødvendigt for de to lande at forbedre deres offentlige administrationer med hensyn til både gennemsigtighed i aktiviteter og procedurer og evne til at absorbere ressourcer, så de kan blive i stand til at forvalte struktur- og landbrugsstøtten fra EU korrekt. De dårlige levevilkår, der stadig hersker på børnehjem og institutioner for handicappede i begge lande, giver anledning til bekymring. Man har også noteret begge landes beklagelige mangel på lovbestemmelser, der skulle beskytte etniske minoriteters rettigheder og fremme deres integration gennem adgang til undervisning og uddannelse.
Det er imidlertid vigtigt at anerkende omfanget af det arbejde, der allerede er udført, og dets umiskendelige virkninger, og at byde velkommen til næsten 31 millioner nye borgere i EU den 1. januar 2007. Vi må sikre, at disse mennesker fra begyndelsen mærker, at man har savnet dem længe som medlemmer af vores fælles, europæiske familie.
Francisco José Millán Mon
for PPE-DE-Gruppen. - (ES) Hr. formand! Den 1. januar indtræder Rumænien i EU. Dette er en historisk begivenhed for Rumænien og for hele Unionen. Den fuldstændiggør den femte udvidelse, som altid har været støttet af Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater.
Nu er det tid for lykønskninger, for at ønske tillykke til det rumænske folk, dets myndigheder og også Kommissionen, som har spillet en afgørende rolle under overvågning og stimulering af processen. Det har så sandelig ikke været nogen nem rejse. Der har været mange reformer. Jeg husker, at da jeg begyndte at følge processen for min gruppe for toogethalvt år siden, var der stadig tvivl om, hvorvidt Rumæniens tiltrædelse kunne finde sted i 2007. De betænkninger, Parlamentet regelmæssigt har godkendt, viser den udvikling, Rumænien har gennemgået de seneste år.
Ikke desto mindre er der stadig visse opgaver, der skal løses, for at Rumænien kan få fuld fordel af integrationen, sådan som det pointeres i Moscovicis betænkning, der bliver godkendt her i morgen.
I dag har vi hyldet velkendte fortalere for denne reform: fru justitsminister Macovei, hr. indenrigsminister Blaga og minister for europæiske anliggender, fru Boagiu, såvel som andre fremtrædende politiske ledere.
Jeg var i Rumænien for nogle få dage siden. Jeg ved, at det rumænske folk er overordentlig interesseret i den tiltrædelse, der er så tæt på. I Craiova, Ploiesti og Filiasi så jeg for mig selv, hvilken interesse rumænerne har i tiltrædelsen, og hvilken indflydelse integrationen vil få på deres dagligdag.
Jeg er sikker på, at indflydelsen vil være til gavn, som den var det for mit land, Spanien.
Udvidelsesprocesser er også til gavn for EU i kraft af deres politiske og økonomiske konsekvenser, fordi friheden fremmes og konsolideres og velfærden udbredes til vores nærmeste naboer gennem det, der er blevet kaldt Unionens forandringsorienterede magt. Desuden forøges Europas rolle i verden gennem udvidelser.
Som anført i den betænkning, vi godkender i morgen, vil Unionens politiske og kulturelle dimension blive udvidet ved Rumæniens tiltrædelse. Det er landet, hvor intellektuelle og kunstnere har været ledende blandt Europas avantgarde, som f.eks. Brancusi, Ionesco, Tristan Tzara og Enescu.
Der er mange historiske forbindelser mellem mit land, Spanien, og Rumænien. Det ses af det store antal rumænere, der bor og arbejder i Spanien. Jeg bifalder derfor også som spanier Rumæniens historiske tiltrædelse.
Jan Marinus Wiersma
Hr. formand! Dette er en meget vigtig, historisk forhandling her i Parlamentet. Jeg vil gerne takke ordførerne for det store arbejde, de har udført, og kommissær Rehn for hans intelligente og effektive måde at forberede processen, der nu vil føre til Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af EU den 1. januar 2007. Dette er også en lejlighed til at byde begge landene endeligt velkommen som medlemmer af EU.
Det har været en lang og anstrengende proces, men det har været umagen værd i sidste ende, navnlig for de to lande, som ikke kom med i 2004. De kan nu slutte sig til de øvrige central- og østeuropæiske medlemsstater som fuldgyldige medlemmer af Unionen.
Vi har stillet store krav til disse lande, og vi kan se resultaterne af deres bestræbelser, navnlig gennem det seneste år. Jeg vil gerne lykønske begge lande med resultatet. Gennem hele processen har vores gruppe i høj grad bakket op om, at begge lande kunne blive medlemmer så tidligt som muligt.
Jeg vil også gerne byde vores bulgarske og rumænske kolleger velkommen. De har hidtil været observatører, men bliver fuldgyldige medlemmer af Parlamentet den 1. januar. Jeg er overbevist om, at de vil fortsætte deres konstruktive arbejde efter denne dato.
Personligt er jeg også glad af en anden grund: Jeg har deltaget i så mange forhandlinger om Rumænien og Bulgarien, og det glæder mig, at denne byrde nu vil overgå til andre udvalg i Parlamentet! Dette er den sidste forhandling om Rumænien og Bulgarien, der er forberedt af Udenrigsudvalget. Det er også godt.
Ikke desto mindre vil Parlamentet fortsat være involveret på grundlag af vores betænkninger og på grundlag af den statusrapport, som Kommissionen skal fremlægge på et senere tidspunkt om det hjemmearbejde, de to lande fortsat vil skulle lave. Jeg er imidlertid helt overbevist om, at både regeringer og parlamenter er ganske klar over, hvad der skal gøres.
Endelig vil jeg som min sidste bemærkning om Rumænien og Bulgarien byde Dem alle velkommen, og jeg er helt sikker på, at begge lande kommer til at spille en konstruktiv rolle i EU's fremtidige udvikling.
Nicholson of Winterbourne
Hr. formand! Det er mig en stor glæde på ALDE-Gruppens vegne at kunne byde begge lande velkommen i EU.
Hr. Lambsdorff har givet mig mulighed for at takke hr. Van Orden for hans engagerede og seriøse arbejde, som har hjulpet Bulgarien kolossalt på vej mod landets kommende indtræden i Unionen.
Bulgariens tiltrædelsesproces har ikke altid været lige let. Hr. Lambsdorff har givet mig lov til at antyde, at det ikke udelukkende er Bulgariens egen fejl. Måske burde Rådet og Kommissionen indføre nogle reformer med henblik på kommende tiltrædelser. Han anbefaler, at reformen af retsvæsenet skal observeres mere energisk lige fra begyndelsen af tiltrædelsesprocessen. Den samme anbefaling gælder kampen mod korruption. Disse er de eneste mekanismer, vi kan anvende til at garantere effektivitet og gennemsigtighed på dette vanskelige område, før fremtidige kandidater kommer med i Unionen.
Naturligvis er det nu vigtigt for Bulgarien at koncentrere sig om perioden efter tiltrædelsen. Bulgarien skal bevise, at landet er i stand til at opfylde de krav, som Kommissionen har opstillet i sin statusrapport, for at undgå enhver aktivering af sikkerhedsklausulerne. Det står imidlertid klart, at Bulgarien er et proeuropæisk land, hvilket det beviste ved valget for nylig, og nu er det op til de bulgarske beslutningstagere at fortsætte deres bestræbelser og følge op på deres løfter med konkrete og troværdige handlinger.
Jeg vil nu gå videre til Rumænien, et land, hvis befolkning længe har stået mine tanker og mit hjerte nær. Det har været en stor fornøjelse at kunne yde sit lille bidrag til Rumænien i landets bevægelse i retning af dette skønne øjeblik, tiltrædelsen. Jeg vil gerne lykønske min medordfører, og nu den eneste ordfører, med hans endelige betænkning og med hans tidligere arbejde. Det har også været en fornøjelse at arbejde sammen med ham. Tiden er inde til at feste for alle rumænere. Landets indtræden i Unionen bør føre til udenlandske direkte investeringer, hvilket Rumænien har hårdt brug for. Det vil forbedre arbejdstagernes rettigheder og med tiden bringe fremgang inden for rækkevidde af hele Rumæniens befolkning: virkelig et øjeblik, der bør festligholdes.
Det er en fornøjelse at se Theodora Bertzi, minister for adoptioner, Alina Mandroiu fra gruppen på højt plan for rumænske børn, og minister Bogdan Panait, som er ansvarlig for beskyttelse af børn, på tilhørerpladserne i dag. Jeg opfordrer de medlemmer, der er interesseret i børns beskyttelse og adoptioner i Rumænien, til at gå ovenpå og tale med disse eksperter. De har alle sagerne, alle oplysningerne, og De vil blive behageligt overrasket. De vil kunne se, at børns sundhed og velfærd er forbedret drastisk siden starten af 1990'erne. Som premierministeren sagde i sit brev, er Rumænien gået energisk ind i dette spørgsmål.
Som den anerkendte børnebogsforfatter J.K. Rowling sagde for nylig: "Når man ser, hvor langt Rumænien er kommet, er det svært ikke at indrømme, at der er sket et lille mirakel". Rumænien er en model for andre lande, der håber på reformer. Rumænien var et land, der erkendte, at der var et problem, og satte sig for at gøre noget ved det.
Stem for hele hr. Moscovicis betænkning, men forkast ændringsforslagene. I Udenrigsudvalget forkastede vi ikke kun disse ændringsforslag, men også de fornærmende udtalelser i udtalelserne fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Udvalget om Borgernes Rettigheder. Rumænien har forandret sig. Disse ændringsforslag afspejler fortiden og ikke virkeligheden.
(Bifald)
Milan Horáček
Hr. formand! Vi er ikke helt tilfredse med disse betænkninger. Jeg vil kun sige, at vores gruppe har stillet to ændringsforslag til Van Orden-betænkningen. Det ene gælder opfyldelsen af Københavnskriterierne med hensyn til beskyttelse af mindretal og det andet atomkraftværket Kosloduj. Det er hævet over enhver tvivl, at den såkaldte fleksibilitet i forbindelse med lukningen af atomkraftværket er i strid med tiltrædelsestraktatens artikel 30. Selv energikommissæren Andris Piebalgs er imod at sætte de traktatsmæssige aftaler ud af kraft.
Det er atomlobbyen, der på lumsk vis sniger sig gennem bagdøren. Skal forsinkelsen af nedlukningen af de to blokke være en test for andre aftaler om løbetiden og udvandingen af disse aftaler? Kosloduj er et af de meste usikre og farlige anlæg i Europa. Det var og er en forudsætning for tiltrædelsen, at blok 3 og 4 skulle lukkes ned endnu i år. Den bulgarske regering må holde sig til traktaterne, og fra europæisk side må der heller ikke opstå det indtryk, at Parlamentet udtaler sig mod eksisterende traktater.
Det sætter Parlamentet i en vanskelig og pinlig situation over for Rådet og Kommissionen, og det ville være skæbnesvangert for kommende tiltrædelser, hvis der opstod det indtryk, at medlemmer ikke behøver overholde indgåede aftaler, når først de er blevet optaget.
Jan Tadeusz Masiel
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Unionen den 1. januar 2007 er en succes for os alle og et håb for fremtiden for vores fælles Europa, der er baseret på kristne værdier. Med disse værdier vil integrationen fremmes, og vi kan glæde os over at finde sammen igen.
På samme måde, som andre tidligere kommunistiske lande før er blevet budt velkommen, vil vi byde disse to lande velkommen blandt os, på trods af at deres økonomier endnu er bagud i forhold til gennemsnittet i resten af Unionen. Man bør huske, at EU, som navnet siger, står for noget mere end det tidligere Europæiske Økonomiske Fællesskab. De værdier, der står på spil nu, er mere end blot økonomiske værdier. Desværre bliver disse lande imidlertid ikke godkendt på basis af ens regler for alle. Der er fri bevægelighed for kapital, men ikke for arbejdskraft, og jeg frygter, at den umiddelbare eftervirkning af denne ubalance efter indtrædelsen vil være en unødvendig vækst i euroskepticismen i disse lande. På vegne af Gruppen Union for Nationernes Europa byder jeg Bulgarien og Rumænien hjerteligt velkommen i Unionen.
Nigel Farage
Hr. formand! Der er en vis uafvendelighed ved forhandlingen i dag og afstemningen i morgen. EU ønsker jo trods alt at blive en global magt, så argumentet går på, at jo større den er, jo bedre, og at der hersker en rar, hyggelig enighed her i salen.
Men det gælder ikke os! I 2004 var UKIP det eneste britiske parti, der stemte imod udvidelsen af EU, ud fra argumentet om, at fri bevægelighed for varer og tjenester er en ting, men fri bevægelighed for mennesker mellem lande med fuldstændig forskelligt BNP er intet mindre end totalt uansvarligt. Vi forudsagde en massiv indvandring: Selv om vi blev fordømt dengang, har det vist sig, at vi havde ret; over en halv million i Storbritannien er registreret som arbejdstagere, men ingen er i tvivl om, at det sande tal er langt tættere på en million.
Og det koster skrækkeligt mange penge. Vi har allerede 55.000, der kræver en eller anden form for overførselsindkomst. Arbejdsløsheden i Det Forenede Kongerige er steget med over en kvart million sidste år. Vi har en kolossal overforsyning på vores marked for ufaglært arbejdskraft. Selv OECD sagde i går, at EU-udvidelsen havde ført til meget store udgifter for Storbritannien.
Og hvad er vores løsning på alt dette? At lade to lande, der er endnu fattigere end dem, der kom med for to år siden, komme ind med det uundgåelige resultat, procentuelt, der hedder endnu større indvandring! Jeg ved, at alle afviser det: Vi har haft den bulgarske premierminister her, den rumænske premierminister har været her; og de siger alle, at det ikke vil ske, at der ikke kommer store flokke af mennesker, men naturligvis vil der det.
Der findes en langt bedre måde at gøre dette på. Vi må have en egentlig, efterspørgselsstyret ordning for arbejdstilladelser, navnlig for faglært arbejdskraft. Vi har intet imod, at folk fra Østeuropa ønsker at komme videre, men vi kan simpelthen ikke have den åbne dørs indvandringspolitik. Sandheden er, at vi ikke kan rumme dem alle. Det giver ikke mening, og hvis vi fortsætter ad den vej, er jeg bange for, at der bliver ondt blod og negative følelser i mange større og mindre byer over hele Det Forenede Kongerige.
Så har vi den ekstraordinære rolle, som spilles af ordføreren for Bulgarien, hr. Geoffrey Van Orden. I Chelmsford er han indædt euroskeptiker, vores tapre general, der kæmper for Storbritannien, ånden fra 1940, vi kan alle sove trygt i vores senge! Men det er ikke helt det samme her i Bruxelles, er det Geoffrey? I Bruxelles er du Kommissionens mand. Du er gået Kommissionens ærinde, du har gjort alt, hvad du kan, for at få Bulgarien ind i EU, og det vil føre til masseindvandring. Du minder faktisk om Alec Guinness i filmen Broen over floden Kwai. Du gør det helt forkerte ud fra det, du mener er den rette begrundelse.
Jeg håber blot, at alle der har stemt konservativt i Østengland - især dem, der snart mister deres arbejde - ved, hvad du og dit parti har gjort hernede.
(Bifald fra IND/DEM-Gruppen)
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Det er altid spændende at opleve, hvor mangfoldigt man kan argumentere og så nå frem til forskellige konklusioner.
Også jeg hører til modstanderne af denne udvidelse, omend af helt andre grunde, for jeg er fast overbevist om, at De, hr. kommissær, og de beslutningstagere, som jo i virkeligheden satte alt dette i gang allerede for fem år siden uden den nødvendige gennemsigtighed og demokratiske legitimering, vælger den forkerte strategi i dette spørgsmål. Med disse overilede udvidelsesrunder får vi nemlig ikke det bæredygtige EU og ikke det resultat, som man til stadig besværger her, og som jeg som proeuropæer indholdsmæssigt også fortsat støtter.
Det forlyder, at mit eget hjemland Østrig skal være et af de lande, der får størst gavn af de aktuelle udvidelser. Her skal man imidlertid huske, at det i de sidste 10 år kun er den øverste procent af lønmodtagerne, der har oplevet en reallønsstigning, top 10 har så nogenlunde kunnet bevare niveauet, og hele middelklassen er blevet jaget på flugt. Det skyldes i høj grad, at der ud over den proces, som den forrige taler nævnte, også finder en anden proces sted, nemlig outsourcing, og dermed skabes der netop ikke de sociale grundlag i landene, som kunne hjælpe os frem til en egentlig fornuftig social model for et stærkt Europa.
Jeg tror, historien vil dømme Dem, hr. kommissær, og også dem, som træffer en forkert beslutning i morgen.
Elmar Brok
(DE) Hr. formand, fru formand for Rådet, hr. kommissær! Her få uger før Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse vil jeg gerne ønske de to lande tillykke. De er velkomne! Dette er en del af overvindelsen af Europas deling, det er en sejr for demokratiet og retsstaten over diktaturet, det er det demokratiske Europas sejr over forrige århundredes voldsmænd, over Hitler og Stalin, over Zhivkov og Ceauşescu. Det er den ramme, vi bør se det i, men håndværket skal alligevel gøres ordentligt, så det fungerer.
Derfor er det vigtigt at minde om, at der er overgangsbestemmelser. Hertil hører også arbejdstagernes frie bevægelighed med en proces, som svarer til den, der også var gængs i de andre udvidelsestraktater. Sådanne overgangsbestemmelser er ikke udtryk for en diskriminering af de pågældende lande. Overgangsbestemmelser er altid til begge parters fordel, det er det mest normale i verden, og i dette tilfælde har man desuden indført sikkerhedsklausulerne.
Jeg vil gerne takke kommissæren, fordi han over for Parlamentet har erklæret, at disse sikkerhedsklausuler også vil blive anvendt på de nævnte områder. På nogle områder som f.eks. mælk og kød er de allerede blevet anvendt, og hvis det skulle blive nødvendigt inden for rets- og indenrigspolitikken eller anvendelsen af midlerne, så kan sikkerhedsklausulerne anvendes omgående, som kommissæren sagde. Vi vil tage Dem på ordet. Dette er ikke udtryk for mistillid til de to lande, det er en helt normal procedure.
Derfor vil Parlamentet følge den overvågningsproces, som der er mulighed for i op til tre år efter tiltrædelsen, og på denne måde vil det bestemt lykkes os at skabe et stærkt EU.
Her vil jeg gerne endnu en gang minde om, at diskussionen om EU's udvidelsesevne bliver helt afgørende efter disse to landes tiltrædelse. Vi vil tage denne diskussion alvorligt, så vi også kan gennemføre det politiske projekt med at skabe handleevne.
Alexandra Dobolyi
(EN) Hr. formand! I dag diskuterer vi de seneste betænkninger fra Parlamentet om Bulgarien og Rumænien. Kun tre måneder inden festligholdelsen af Rom-traktatens 50-årsdag byder vi endnu to medlemmer velkommen i vores familie. Vi ved, at de stadig mangler at gennemføre nogle reformer, men jeg er overbevist om, at begge landes regeringer er besluttet på at videreføre deres bestræbelser på at opfylde kravene, der beskrives i disse betænkninger.
Jeg vil gerne rose hr. Moscovici og hr. Van Orden for deres enestående arbejde og takke dem for det fremragende samarbejde, vi har haft om begge betænkninger gennem de seneste to et halvt år. Jeg vil gerne tilføje, at jeg er meget glad for, at Meglena Kuneva er blevet valgt som Bulgariens kommissær, og for hendes portefølje, der dækker et meget vigtigt politikområde.
Jeg vil også gerne fremsætte en særlig bemærkning om spørgsmålet om mindretalslovgivning i Rumænien. Det er velkendt, at denne mindretalslovgivning i dag, næsten to år efter, stadig kører frem og tilbage mellem udvalgene i det rumænske parlament. Jeg forventer, at den rumænske regering holder sit løfte, og håber, at loven bliver vedtaget meget snart.
Sammenfattende vil jeg gerne byde befolkningerne i Bulgarien og Rumænien velkommen til et sted, hvor de altid har hørt til. Deres tiltrædelse markerer afslutningen på deres kunstige fravær fra vores familie og åbner nye horisonter for fremtiden.
(Bifald)
Jean-Marie Cavada
(FR) Hr. formand! Jeg vil ikke tilslutte mig holdningen hos dem, der vil se Rumænien inde fra officielle biler med farvede ruder. Jeg vil derfor læse et brev for Dem, som jeg har udvalgt tilfældigt blandt de breve, vi har modtaget fra børn på rumænske børnehjem, som ikke har kunnet finde rumænske adoptivforældre, og som derfor stadig er på disse børnehjem på grund af mangel på midler. "Hvorfor", skriver Marianne på ni et halvt år og Catalin, der er seks et halvt år, "kommer vores far og mor ikke og henter os? Vi vil hellere dø end blive ved med at vente. For øvrigt har vi ikke lyst til at spise mere, da det ikke tjener noget formål". Jeg har en halv snes breve som dette, som jeg vil skåne Dem for at læse op.
Hvorfor læste jeg dette brev højt? Fordi der er to synspunkter. Jeg hører til dem - og på dette punkt støtter jeg hr. Moscovicis betænkning - der siger, at det er vigtigt at få et stort flertal, hvis Rumænien og Bulgarien skal blive medlem af EU. Det er nødvendigt, at de bliver medlem, da det er et led i Europas skæbne, og at sige det modsatte giver ikke mening. Derfor skal vi rulle de farvede ruder i vores biler ned. I betragtning af de begrænsninger, som løbende dukker op i betænkningen, og som ordføreren for øvrigt selv har fastsat sammen med kompromisændringsforslag, opfordrer jeg til at støtte betænkningen, herunder artikel 16, i hvilken det foreslås, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender overvåger udviklingen i situationen vedrørende international adoption. Jeg opfordrer Dem også til at støtte ændringsforslag 1 og 2, som minder Rumænien - og for øvrigt også lidt EU, hr. kommissær - om dets forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers pagt og Haag-konventionen.
Trods de begrænsninger, jeg nævnte, og som er et resultat af vores årvågenhed og bistand - for i en familie hjælper man brødre og søstre, som er i vanskeligheder - glæder jeg mig over at se, at disse lande endelig kommer tilbage i EU's fold efter 70 års isolation, 70 år, hvor vi har set på og været medfølende, men hvor vi intet har gjort. Det er det rumænske folk, som i dag har fået sin frihed og ret til at slutte sig til os.
Bernat Joan i Marí
(EN) Hr. formand! Først vil jeg gerne sige, at min gruppe og jeg selv er tilhængere af Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse. Men jeg vil gerne fokusere på et bestemt problem med situationen for mindretal, navnlig det makedonske mindretal i Bulgarien.
I øjeblikket findes der et politisk parti, OMO Ilinden Pirin, som ikke er blevet legaliseret af den bulgarske stat, fordi adskillige problemer har bremset legaliseringsprocessen. Vi mener, at muligheden for at være repræsenteret og oprette politiske partier og sammenslutninger er et af de vigtigste kendetegn ved et fuldgyldigt demokrati. Respekt for mindretal er et af de vigtigste spørgsmål i forbindelse med opfyldelsen af Københavnskriterierne. Vi har lagt det frem, og vi skal være opmærksomme på dette, ikke fordi vi er imod Bulgarien, men det er vores synspunkt over hele Europa i alle medlemsstaterne og alle stater, der har mulighed for at komme med i Europa, fordi mindretallenes rettigheder skal opretholdes i henhold til disse kriterier.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr. formand! Bulgarien mangler stadig at udføre en masse vanskeligt arbejde. Det omfatter tackling af korruption, organiseret kriminalitet og menneskesmugling, styrkelse af ombudsmandens rolle, forbedring af forholdene på børnehjem og handicapinstitutioner, anerkendelse af nationale minoriteters rettigheder og skabelse af et bedre klima for udenlandske investeringer.
Det er imidlertid vigtigt at anerkende den enorme indsats, der har været gjort for at imødekomme EU's krav med hensyn til økonomi, lovgivning og sociale standarder. Ingen af disse positive ændringer ville nogensinde være blevet realiseret, hvis ikke der med udsigten til et EU-medlemskab havde været et kraftigt incitament. Det bevirkede, at vanskelige og ofte upopulære reformer kunne gennemføres til gavn for det bulgarske samfund og Europa som sådan.
Jeg er overbevist om, at Bulgarien ikke vil hvile på sine laurbær efter den 1. januar, og at landet vil fordoble sine anstrengelser for at realisere sin indre forvandling, idet det drager fuld fordel af den historiske mulighed, som det får med sit medlemskab af EU.
Jeg vil gerne byde vores bulgarske brødre og søstre hjerteligt velkommen i EU.
Gábor Harangozó
(HU) Hr. formand! Jeg for min del er en uforbeholden tilhænger af Rumæniens tiltrædelse. Mange mennesker har imidlertid andre opfattelser, til dels fordi rumænske løfter og forpligtelser ikke altid blev indfriet.
Lad mig give to eksempler. På trods af sine forpligtelser har Rumænien stadig ingen minoritetslovgivning. Det giver også grund til bekymring, at den udpegede, fremtidige kommissær for multikulturelle forhold under Leonard Orban-høringen talte specifikt om Rumæniens flersprogethed, mens to fakultetsmedlemmer samtidig blev afskediget fra universitetet i Cluj/Kolozsvár, fordi de ønskede at overholde universitetets egne forpligtelser, dvs. de satte skilte skrevet på ungarsk op i bygningerne.
Jeg ønsker ikke, at de, der ikke har tillid til, at løfterne og forpligtelserne vil blive indfriet, vil vise sig at få ret. Ud over løfter og forpligtelser på europæisk niveau har vi også brug for håndhævelse på europæisk niveau. For at blive et EU-medlemsland i fuldt omfang må Rumænien vise respekt, respekt for rettighederne for den 1,5 millioner store ungarske minoritetsbefolkning og for deres kulturelle og administrative selvbestemmelse, eftersom problemer skal løses, hvor de opstår.
Selvbestemmelse er nødvendig for livet på universitetet i Cluj/Kolozsvár såvel som i det ungarske samfund, sådan som eksempelvis Sydtyrol og Catalonien også viser det. Desuden mener jeg, at Rumænien vil leve op til den tillid, vi viser landet med vores afstemning, og at der med dets tiltrædelse vil åbnes et nyt kapitel i både EU's og Rumæniens historie.
Panagiotis Beglitis
(EL) Hr. formand, også jeg glæder mig over den store indsats, som Bulgarien og Rumænien har gjort for at blive klar til optagelse i EU den 1. januar 2007. Vi byder begge lande velkommen i EU!
Jeg vil dog gerne gøre opmærksom på et særdeles vigtigt - institutionelt og politisk - problem for Europa-Parlamentet. I betænkningen om Bulgarien, nærmere bestemt i punkt 20, opfordres Rådet til at udvise fleksibilitet og forlænge fristen for Bulgariens opfyldelse af sin forpligtelse til at lukke reaktor 3 og 4 på atomkraftværket i Kosloduj med omkring otte måneder. Jeg vil minde om, at det af tiltrædelsesaktens artikel 30, som medlemsstaterne og deres respektive parlamenter har ratificeret, udtrykkeligt fremgår, at Bulgarien er forpligtet til at lukke reaktorerne inden den 31. januar 2006.
Jeg glæder mig især over den bulgarske udenrigsministers udtalelse, hvori han faktisk lover at overholde denne forpligtelse. Problemet ligger i Europa-Parlamentet. Europa-Parlamentet respekterer ikke medlemsstaternes demokratiske forfatningsorden og de nationale parlamenters afgørelser. Derfor har jeg i samarbejde med hr. Daniel Cohn Bendit stillet ændringsforslag om ændring af punkt 20 i betænkningen om Bulgarien.
Herbert Bösch
(DE) Hr. formand! Som næstformand for Budgetkontroludvalget stod jeg i september i spidsen for en delegationsrejse til Rumænien med det formål at få mere at vide om anvendelsen af EU-midlerne. Både jeg og hele delegationen fik det indtyrk, at Rumænien gør sig stor umage for at anvende pengene fra EU til vores alle sammens fordel. Man arbejder med at bekæmpe korruptionen, og der finder et samarbejde sted inden for retsvæsenet og med myndigheden til bekæmpelse af svig. Det var særligt glædeligt at se, hvordan man med EU-midler virkelig effektivt kan mindske mange børn lidelser og afsavn. Det er et smukt bevis for, hvordan EU-midler kan anvendes på en god måde.
Der opstår kun problemer, hvis man hælder for mange penge i et sådant land. Det er naturligvis Kommissionens problem. Her må vi minde om, at vi skal være parat til at anvende de sikkerhedsklausuler, som vi har indført for at sikre en behørig tiltrædelsesproces, som hr. Brok nævnte før. Jeg tror, at landene - især Rumænien - er godt på vej, så vidt vi kan bedømme det. Vi bør ledsage dem så godt vi kan på denne vej.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Tak for denne mangefacetterede forhandling om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU. Det har været en lang og krævende proces for disse lande, men som det er blevet sagt i mange taler her i dag, og kommissær Rehn har også anerkendt Parlamentets bidrag i denne sag, så er det meget væsentligt og betydningsfuldt, at disse lande har fået massiv opbakning fra EU-institutionerne under tiltrædelsesprocessen.
Reformprocessen og opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af EU-medlemskabet, skal fortsættes i Rumænien og Bulgarien. Det er blevet åbenbart, at da dette vil blive en lang og krævende opgave, er der altid risiko for, at reformprocessen vil gå i stå fra tid til anden. Det er derfor vigtigt, at landene fortsat får opbakning fra EU's institutioner, inklusive Parlamentet, til deres reformprogrammer. Samtidig skal vi sikre, at Rådet også er forpligtet af den opfattelse, at hvis der er behov for at påberåbe sig beskyttelsesklausulerne, så vil vi ikke tøve med at gøre dette.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke Parlamentet for at godkende en valgprocedure for kommissionsmedlemmer fra de nye medlemslande. Det gør det muligt for dem at være på plads i deres job fra den 1. januar, sådan som de bør være det under tiltrædelsestraktaten. Rådet synes, at det er vigtigt, at Kommissionen som forsamling er fuldt kompetent og funktionsdygtig fra udvidelsens dag ét.
(Bifald)
Olli Rehn
Hr. formand! Jeg vil gerne takke medlemmerne for en meget konstruktiv og indholdsrig forhandling. Det er en meget ærefuld måde at byde Bulgarien og Rumænien velkommen til EU i det europæiske demokratis ånd, som er i stadig udvikling.
Jeg vil gerne benytte denne sidste mulighed, i det mindste i år, til at tage et par punkter op, navnlig vedrørende det ungarske mindretal i Rumænien. Vi lægger stor vægt på beskyttelsen af mindretal, multikulturalisme og flersprogethed, som er centrale principper for EU. I årenes løb er situationen for det ungarske mindretal i Rumænien blevet forbedret. Der er altid plads til yderligere forbedringer vedrørende behandlingen af mindretal, og dette gælder både nuværende og fremtidige medlemsstater. I Rumænien vil vi f.eks. bl.a. sætte pris på større fremgang vedrørende interetniske relationer inden for politiet.
Nogle talere var inde på spørgsmålet om vores udvidelsespolitik. Det vil vi diskutere under mødeperioden i december. Jeg vil blot påpege, at Kommissionen i sin rapport fra 8. november 2006 opfordrede til ny enighed om EU's udvidelsespolitik, hvor man kombinerer både den historiske opgave med at udvide området med fred, frihed og demokrati på vores kontinent og samtidig sikrer vores evne til gradvis at integrere nye medlemmer.
Efter min mening er det nødvendigt, at vi begynder at intensivere vores bestræbelser i retning af en institutionel reform. Det er nødvendigt for den nuværende Europæiske Unions funktionsevne, og samtidig vil det også forberede den udvidede Union på senere udvidelser i tide.
Kommissionen har den holdning, at der bør indføres en ny interinstitutionel aftale, inden det næste kandidatland kommer med i EU. Det betyder, at vi har tillid til, som Det Europæiske Råd skitserede i juni, at de fire formandskaber i løbet af de kommende to år - det tyske, portugisiske og slovenske formandskab og det franske formandskab i anden halvdel af 2008 - sammen med medlemsstaterne med støtte fra Parlamentet og Kommissionen - vil kunne indføre en ny interinstitutionel aftale. Det ligger således, at året 2008 kommer før slutningen af årtiet, hvor den 28. medlemsstat, som sandsynligvis bliver Kroatien, kan være klar til at blive medlem af Unionen, hvis landet kan reformere sit retsvæsen, sin økonomi og opfylde alle de øvrige betingelser med beslutsomhed og konkrete resultater.
Jeg glæder mig meget til den forhandling, der skal finde sted i december om vores udvidelsesstrategi og integrationsevne.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 11.00
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Antonio De Blasio
(HU) Hvis vi i én sætning skulle opsummere Phare-rapporten fra Den Europæiske Revisionsret, så ville den lyde omtrent sådan: De 806 millioner euro, som blev bevilget til Rumænien fra den tilgængelige finansiering, var i det store og hele spild af penge.
Resultaterne af Revisionsrettens undersøgelse viser, at projekterne blev udført, men de fleste af dem fungerer på en måde, der afviger fra de oprindelige formål, og i flertallet af de reviderede projekter er det simpelthen ikke muligt at opnå bæredygtighed.
De "tekniske fejl" og "brister", der er anført i rapporten, er desværre kilde til en ikke ringe irritation hos europæiske investorer. Kontrakterne bliver systematisk misfortolket af de rumænske parter, hvilket gør det umuligt at gennemføre EU-investeringer til tiden og at redegøre for udgifterne. Forsinkelser i gennemførelsen af projekter betyder overarbejde og omkostninger ved overarbejde, som den rumænske part ikke er parat til at betale for. I mellemtiden ændrer myndighederne konstant deres beslutninger og den lovgivningsmæssige baggrund såvel som den måde, hvorpå disse fortolkes.
Jeg gad vide, hvem der bærer ansvaret for, at den rumænske stat har brugt pengene, men ikke på den måde og til de formål, de var bestemt?
For nylig blev skilte med ungarsk tekst, der var hængt op på væggene i det tresprogede universitet Babes-Bolyai, taget ned af administrationen og groft brækket i stykker foran de studerende.
Jeg vil gerne vide, hvorfor man ikke må sætte et "rygning forbudt"skilt på ungarsk op, her få dage før Rumænien kommer ind i EU.
Det er mit håb, at en af den rumænske kommissærs første handlinger vil være at opfordre sit lands myndigheder til at genoprette den sproglige frihed så snart som muligt, som tilkendegivelse af sin forpligtelse over for EU.
Katalin Lévai
(HU) Rumæniens tiltrædelse af EU kan betragtes som et historisk set betydningsfuldt skridt fremad, som vil medføre fundamentale ændringer, der vil være til gavn for landets befolkning såvel som EU's udvikling. I de seneste år har Rumænien gennemgået en meget hurtig udvikling på både det økonomiske og det retslige område.
Jeg finder imidlertid, at der stadig er alvorlige forsinkelser i kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, og det er nødvendigt med håndgribelige resultater, hvad angår menneskesmugling og især handel med kvinder.
EU er i dag ikke kun et økonomisk, men også et socialt, politisk og kulturelt fællesskab, hvor der skal lægges eftertryk på beskyttelsen af de grundlæggende menneskerettigheder, såvel som på kampen mod enhver form for intolerance, racisme og diskrimination. Rumænien bør være mere beslutsom og ofre mere opmærksomhed på at beskytte de to befolkningsgrupper, romaerne og ungarerne.
Det er vigtigt at forbedre leveforholdene for romaniminoriteten og gøre dem i stand til at få adgang til job og passende ressourcer. Jeg mener, at der kun kan blive tale om en nultolerancepolitik, hvad angår racisme mod romaerne, mens en større indsats er påkrævet, hvad angår lige adgang til uddannelse af høj kvalitet og sundhedspleje.
En beskyttelse af den ungarske minoritet kan kun sikres via tiltag, der harmonerer med subsidiaritets- og selvstyreprincipperne. Det ville være væsentligt for ungarske studerende på de højere uddannelser at modtage fuld økonomisk støtte.
Jeg bifalder Rumæniens snarlige tiltrædelse af EU og dermed også forbedringen af situationen for de ungarere, der bor i landet. Vi kan ikke tillade, at økonomiske interesser vinder over menneskerettigheder under tiltrædelsesforløbet.
