Forslag til det almindelige budget 2007, modificeret af Rådet (alle sektioner) - Finansforordningen vedrørende det almindelige budget - Ændringsbudget nr. 6/2006 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét
betænkning af James Elles og Louis Grech for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2007, modificeret af Rådet (alle sektioner) (15637/2006 - C6-0442/2006 - -
og og ændringsskrivelse nr. 1/2007 (SEC(2006)0762), 2/2007 (13886/2006 - C6-0341/2006) e 3/2007 (15636/2006 - C6-0443/2006) til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2007,
Sektion I, Europa-Parlamentet
Sektion II, Rådet
Sektion III, Kommissionen
Sektion IV, Domstolen
Sektion V, Revisionsretten
Sektion VI, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
Sektion VII, Regionsudvalget
Sektion VIII(A), Ombudsmanden
Sektion VIII(B), Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og
betænkning af Ingeborg Gräßle for Budgetudvalget om Rådets fælles indstilling med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget - C6-0207/2006 - og
betænkning af Giovanni Pittella for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2006 for regnskabsåret 2006, Sektion III - Kommissionen (15635/2006 - C6-0441/2006 -.
James Elles 
Hr. formand! Jeg vil gerne samle trådene under denne forhåbentlig sidste forhandling om budgettet for 2007. Jeg ønsker endvidere at byde velkommen til Rådet og Rådets repræsentanter, der har været noget forvirrede over nogle af punkterne i vores procedure. Det har ført til et par misforståelser, som vi håber at klarlægge inden den endelige afstemning.
Jeg ønsker at takke kommissæren for al den støtte, som hun har givet til langt de fleste af Parlamentets idéer. Kommissærens støtte har været en stor hjælp i forbindelse med denne procedure. Jeg ønsker at takke mine kolleger i Budgetudvalget, som har gjort det hele muligt. Uden dem tror jeg ikke, at vi ville være kommet så langt i forhandlingerne.
Jeg ønsker på dette tidspunkt at klarlægge et par punkter som generel ordfører. Det er ikke blot lykkedes os at gennemføre den dybtgående forhandling om finansforordningen - og det vil fremgå tydeligt - som min kollega, fru Gräßle, vil tale om lige om lidt, men det er med vores indgangsvinkel til budgettet for 2007 lykkedes os at fastlægge en meget klog tilgang til betalinger under 1 %, hovedsageligt fordi vi befinder os på det trin, hvor vi har nye programmer for det finansielle overslag. Der er ingen særlige anmodninger eller krav fra grupperne eller udvalgene. Det er noget, vi uden tvivl kan forvente i de kommende år. Vi reetablerer således grundlæggende det foreløbige budgetforslag, men med vægt på vores politiske prioriteter vedrørende innovation i forskning, hvor vi har haft ekstra bevillinger.
Dernæst har vi valgt det, jeg vil kalde en fornuftig tilgang til anvendelsen af reserven. Vi har ofte i Parlamentet kunnet opføre særlige midler i reserven under førstebehandlingen, men betingelserne for overførsel eller håndteringen deraf har muligvis ikke altid været hensigtsmæssige eller konsekvente. Jeg ønsker i denne sammenhæng at nævne tre eksempler, hvor jeg mener, at betingelserne for overførsel og politikken for reserven faktisk har medvirket til at styrke Parlamentets position i budgetprocessen.
Jeg ønsker for det første at nævne den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, hvor vi har en langt mere klar og tydelig definition af det, vi har opnået i den interinstitutionelle aftale. Vi håber meget, at Rådet vil følge denne, da vi har haft en udførlig udveksling af skrivelser, og så er der mulighed for at undgå den samme fejlfortolkning som i forbindelse med budgettet for 2008.
For det andet har Parlamentet vedrørende spørgsmålet om personale også her været i stand til at håndtere processen fornuftigt frem for det, der kunne have været en umiddelbar stigning i produktivitet - som Rådet ønskede - men måske uden at opnå noget særligt. Vi har kunnet anmode Kommissionen - som har givet sit tilsagn - om en fast screening-proces, der vil træde i kraft den 30. april 2007, således at vi har et tilstrækkeligt grundlag for at udvide personalet i løbet af de næste par år. Det vil være særdeles hensigtsmæssigt, da en del af betingelserne for frigørelse af midler i reserven til personale vil være en erklæring fra Kommissionen i februar 2007. Så vi vil i februar 2007 vide præcis, hvordan EU's lovgivningsprogram vil være.
Sidst, men ikke mindst, er der i forbindelse med anvendelsen af reserven spørgsmålet om at opnå value for money. Vi havde en udbytterig drøftelse og forhandling den 15. november på vores sidste møde med kommissæren og generalsekretæren, som deltog for at vise, hvor vi havde sat budgetposter i reserve, og hvor det nu var muligt at overføre dem. Vi har meget få af disse poster til rådighed nu. Det har været en meget nyttig proces, som har givet et større overblik over, hvor posterne er svage, og hvor gennemførelsen halter. Vi bifalder Kommissionens deltagelse heri.
Hvad angår fremtiden skal vi efter min opfattelse gennemføre beslutningen om hensigtsmæssig gennemførelse af budgettet. Rådet kan eventuelt inddrages og undertegne beslutningen med henblik på value for money. Hvis Rådet ikke gør det nu, vil det forhåbentlig gøre det under det tyske formandskab.
Vi skal holde fast i vores prioriteter. Det har vi understreget. Vi har fokuseret på prioriteterne fra det finansielle overslag. Hvis vi ser yderligere frem til budgetterne for 2008 og 2009, er der meget, som skal gøres.
Vi kan ikke komme uden om den stigende globalisering. Det var det vigtigste punkt, da vi gennemgik den årlige politikstrategi i maj. Vi skal tilpasse programmerne for finansiering og overveje, hvor vores midler kan bruges bedst.
(Formanden fratog taleren ordet)
Louis Grech 
Hr. formand! I år blev budgetanmodninger behandlet ud fra deres egen fortjeneste, og der blev taget hensyn til institutionernes faktiske behov og prioriteringer. Samtidig blev alle former for udgifter kritisk gennemgået for at mindske spild og dårlig praksis. Det var imidlertid lige så vigtigt for mig at sikre, at institutionerne fik de nødvendige redskaber og midler til at fungere og operere effektivt.
Som en generel bemærkning vil jeg sige, at institutionerne ikke gør tilstrækkeligt for at præsentere tydeligere, mere præcise og mere analytiske skøn. Hvis de gjorde det, ville der blive afsat markant lavere beløb i reserve, og det ville ikke være nødvendigt med overdrevent oppustede margener, der betyder, at vi ved årets udgang ender med at annullere bevillinger eller foretage overførsler i sidste øjeblik. Jeg vil atter understrege behovet for, at alle institutioner hvert år præsenterer mere detaljerede og informative rapporter om deres aktiviteter, hvor de angiver, om deres mål er nået, og hvordan de bevilgede midler er anvendt.
Et andet vigtigt punkt i denne budgetprocedure var politikken vedrørende rekrutteringstjenesten, der skal forbedres. Både Parlamentet og Rådet har i princippet godkendt enhver anmodning om stillinger vedrørende EU's udvidelse. Det bliver imidlertid stadigt vanskeligere at forstå eller retfærdiggøre forsinkelsen i personaleudvælgelsesprocessen vedrørende 2004-udvidelsen. Denne fejl skal udbedres, og institutionerne skal sammen med EPSO løse det presserende problem med besættelsen af de ledige stillinger. Derfor er det en nødvendig beslutning, som Parlamentet og Rådet har truffet om at føre nøje tilsyn med rekrutteringsprocessen.
I budgetrammen for 2007 fokuseres der også på et andet vigtigt punkt, nemlig et samarbejde mellem Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. I det kommende budgetår skal der gennemføres en realistisk analyse for at sikre, at aftalen mellem dem fornyes, uden at der ses bort fra andre former for samarbejde. Udgangspunktet for enhver øvelse skal være et samarbejde, der respekterer særskilte identiteter. Man skal også sikre en mere ligelig fordeling af forvaltningen af den fælles tjeneste. I lyset af dette vil det være tilrådeligt at nedsætte et arbejdsudvalg, der kan tage sig af denne sag og undersøge effekten af disse to udvalgs udtalelser samt af deres øvrige arbejde. I 2007 skulle vi få færre problemer med hensyn til bistand til medlemmer og besøgsprogrammet. Efter min mening gjorde vi konkrete fremskridt med hensyn til disse to tjenester, og effekten heraf skulle kunne mærkes i 2007 og 2008. Det skal imidlertid siges, at oplysningerne til medlemmerne om de tilgængelige tjenester skal være mere effektive.
Næste år forventer vi en opgradering af den institutionelle struktur for at skabe større rationalisering og en mere determineret gennemførelse af udgiftsomlægningspolitikken, som efter min mening vil have en positiv effekt i de nærmeste par år. På den anden side har flersprogetheden været skuffende. I denne henseende gentager vi vores støtte til Præsidiets initiativ om at skabe en vejledning for god praksis, der skal omfatte sanktioner og straffe. God forvaltning af denne nyttige, men dyre tjeneste næste år skal være på dagsordenen for alle institutioner.
Der er ikke tid nok til at tale om andre prioriteringer i dette budget som f.eks. informationspolitikken, hvor vi forventer yderligere fremskridt i 2007, samt erhvervelsen af ejendomme - specielt ejendomme i fællesskab med Kommissionen - i forhold til hvilken vi forventer større fremskridt, samt informationsvidenskab, sikkerhed, uddannelse, en forenklet lovgivning og mange andre emner. Det skal pointeres, at vi i budgettets planlægnings- og udviklingsfase følte et behov for at bevare kontakten med alle institutionerne.
Det sidste budgetniveau, der blev skabt under førstebehandlingen, var et resultat af denne proces. Faktisk gjorde Parlamentets repræsentanter under forligsproceduren med Rådet og Kommissionen deres yderste for at finde en afbalanceret formel, og vi antager, at alle parter inklusive Rådet vil respektere de aftaler, der er indgået under disse møder. Ellers vil det primære mål med trilogerne og forsoningsmøderne gå tabt. Vi kan ikke acceptere en situation, hvor procedurerne ikke længere giver mening eller er ufrugtbare for Parlamentet. Under disse omstændigheder mener jeg, at Budgetudvalget skal hastebehandle disse spørgsmål i de kommende måneder.
Ingeborg Gräßle 
Hr. formand, fru formand for Rådet, fru kommissær, mine damer og herrer! Dagen i dag er en stor dag for Parlamentet. I hele to år har vi i fællesskab arbejdet på finansforordningen, på det sidste i et fremragende samarbejde med Kommissionen.
Parlamentet har gjort det klart for alle, at vi opfatter finansforordningen som en vigtig lovgivningsprocedure. Vores mål har været at forbedre gennemførelsen af budgettet, at korrigere vildskud fra reformen i 2002 og optage berettiget kritik af stærkt bureaukratiske procedurer og tunge afviklinger. Vi har nået dette mål. Det har medlemmerne af Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget medvirket til, frem for alle min kære kollega hr. Pahor, medlemmerne af vores arbejdsgruppe, sekretariaterne og min personlige assistent. Jeg takker dem alle varmt. Generaldirektoratet (budget) under ledelse af kommissær Grybauskaithar spillet en yderst heldig og forstående rolle. Også mange tak for det.
Også Rådet spillede godt med i starten, men blev så forskrækket over sit eget mod. Det er faktisk ærgerligt. Sådan bør De ikke behandle Deres venner. Frisk mod med gennemførelsesbestemmelserne. Europa har brug for et større engagement fra Rådets side, når det gælder det konstante spørgsmål om at forbedre kontrolkvaliteten i medlemsstaterne. Fru minister Wideroos, jeg vil bede Dem erklære, at Rådet accepterer det forligsresultat, der blev opnået med Parlamentet den 21. november. Hvis det ikke er tilfældet, vil Parlamentet ikke stemme om budgettet for 2007 på torsdag.
De har uagtsomt og uovervejet grebet ind i den interinstitutionelle balance. Det finske formandskab efterlader en virkelig bitter eftersmag i Parlamentet og snyder sig selv for en virkelig stor succes for sit formandskab, som kunne bestå i at opnå en virkelig afbureaukratisering i Europa, som for størstedelens vedkommende bygger på vores ændringsforslag. Vi er imidlertid også meget taknemmelige for, at Rådet har støttet og fremmet dem, især hvad spørgsmålet om større nærhed til kunderne i forvaltningen angår, spørgsmålet om større gennemsigtighed, bedre kontrolbetingelser til beskyttelse af EU's penge og databasen, hvor kriminelle, der har handlet til skade for EU, bliver registreret og i 10 år udelukkes fra at modtage EU-midler. Det er milepæle på vejen til en bedre forvaltning af EU-midlerne, og det kan De egentlig være stolt af sammen med os.
I forbindelse med gennemførelsesbestemmelserne vil vi konkretisere disse punkter, så de kan håndteres i praksis. Her følger vi finansforordningen og behovet for at behandle disse helt nye punkter detaljeret. Jeg vil gerne præcisere, at det alene påhviler Kommissionen at udstede gennemførelsesforordningen. Parlamentet og Rådet bliver kun hørt. Det er uacceptabelt for os, at Kommissionen sættes under pres på en så billig måde, som De har forsøgt det i de seneste dage, for dermed beskærer De i sidste ende Parlamentets ret til at blive hørt. Det er kun, fordi kontrol med EU-midler, tilbagebetaling og gennemførelse af fælles gennemsigtighedsbestemmelser er et problem, at vi har formuleret ændringsforslag om det til finansforordningen.
Mine damer og herrer fra medlemsstaterne! Kom nu med nogle svar på disse problemer i stedet for at følge abernes eksempel - ikke høre, ikke tale, ikke se. Parlamentet vil ikke lade sig fratage sin ret til at udtale sig. For os handler det om en konstruktiv rolle i behandlingen af EU-midler. Vi har lært vores lektie af fortiden og rækker hånden frem til alle, som vil gøre os det efter.
Ulla-Maj Wideroos
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er mig en ære at være her i Parlamentet og diskutere budgettet for 2007, i en situation, hvor modellen for en meget lang udarbejdelsesproces er i sigte. Jeg er lettet over, at budgetmyndighederne er nået til enighed om budgettet for 2007. Det er Rådets og Parlamentets opgave.
Jeg vil gerne takke parlamentsmedlemmerne for deres samarbejde gennem de sidste seks måneder. Der har været mere åben dialog mellem budgetmyndighederne end før, og det gør det lettere for os at forlige vores divergerende meninger. En særlig tak vil jeg rette til formanden for budgetudvalget, hr. Lewandowski, og til ordførerne, hr. Elles og hr. Grech.
Når det er sagt, mener jeg kun det er rimeligt, at jeg bedømmer pakken fra Rådets synspunkt.
Væksten i budgettet for 2007 svarer meget godt til medlemslandenes mål og placerer ikke nogen voldsom stor byrde på skatteborgerne. Heldigvis nåede Rådet og Parlamentet til enighed om et realistisk tal for betalingsbevillingerne. En streng budgetdisciplin er derfor nu blevet gjort til nøgleprincip. Denne fremgangsmåde skal fortsat benyttes i årene fremover.
Som helhed har det været en betydelig bedrift at få vedtaget en ændring af finansforordningen i en situation, hvor der er et stadig voksende pres for at få effektiviseret den finansielle administration. I forbindelse med finansforordningen kan jeg sige, at Rådet i morges indledte en skriftlig procedure. Således kan Rådets forordning godkendes på onsdag, dvs. den 13. december, når Parlamentet er kommet med sin udtalelse om den. I den forbindelse ville jeg gerne have hørt Kommissionens tilsagn til det brev, der i går blev sendt af generaldirektøren fra Generaldirektoratet for Budget om reglerne for gennemførelse af finansforordningen.
På vegne af Rådet vil jeg gerne takke Parlamentet for at tillade, at begge budgetmyndigheder nu bestemmer i fællesskab ved pilotprojekter. Rådet vil optræde ansvarligt i de kommende år. På samme måde må man takke for overholdelsen af den nye interinstitutionelle aftale, specielt med hensyn til bevillingerne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Budgetmyndighederne viser ansvarsfølelse og realisme ved ikke at udnytte fleksibilitetsinstrumentet i 2007. Det giver et solidt grundlag for budgetdisciplinen i de kommende år. Budgetter skal udarbejdes inden for de opstillede rammer.
Budgettet for 2007 indeholder klare prioriteter. En styrkelse af konkurrenceevnen, oprettelse og kontrol med embeder relateret til udvidelsen og iværksættelse af nye generationsprogrammer er praktiske eksempler på dette.
Denne budgetproces indeholder dog også nogle bekymrende fremtidsperspektiver. Vi har ikke opnået tilstrækkelige fremskridt inden for effektivisering af administrationen. Kommissionen og Rådet kan ikke komme uden om deres forpligtelse til at effektivisere Unionens administration. Hvis borgerne i medlemslandene går stærkt op i nedskæringer i antallet af stillinger, hvorfor vedtager man så ikke de samme foranstaltninger på unionsplan - uden at det går ud over nogen personligt? Det er et spørgsmål om troværdigheden af hele EU's arbejde set fra befolkningens side, og dvs. budgettet, som borgerne i medlemslandene har ansvaret for at finansiere.
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er vigtigt, at Rådet og Kommissionen har fået færdiggjort denne pakke, som er blevet vedtaget i fællesskab inden for rammerne af budgetproceduren. Jeg vil gentage, at jeg er glad for, at det budget, der er godkendt for 2007, indeholder en passende margen inden for næsten alle udgiftsområder.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Vi afslutter i dag vores arbejde og drøftelserne om budgettet for 2007. Det er meget vigtigt for os alle, da det er det første budget for det nye Europa med 27 medlemsstater. Det er budgettet for en ny finansiel ramme. Det er budgettet for den nye finansforordning. Det er budgettet for en ny finansiel lovgivningspakke, som vi besluttede at iværksætte fuldt ud den 1. januar. Det betyder, at budgettet ikke blot er et budget med tal og beløb, men et budget med mange af de resultater, som vi har opnået i år i samarbejde med Parlamentet og Rådet.
Budgettet for 2007 har under forhandlingerne i dag krævet en stor indsats og indgåelse af mange kompromiser fra alle sider. Resultatet blev opnået på en uge, da vi mødtes den 21. november til forligsforhandlinger. Kommissionen har i forbindelse med denne pakke hele tiden holdt ord og aldrig ændret de punkter, der blev vedtaget under forligsforhandlingerne.
Jeg ønsker at takke det hold, der forhandlede på Parlamentets vegne, samt holdets personale for at bidrage til fastlæggelsen af en løsning, og jeg ønsker endvidere at takke alle medlemmer, især Budgetudvalgets ordførere, for at hjælpe os med at udarbejde denne pakke. Jeg taler ikke blot om pakken for 2007-budgettet, men også om pakken i relation til finansforordningen. Jeg ønsker derudover at takke ordføreren, hr. Pittella, som ikke er til stede lige nu, og som hjalp os med gennemførelsen af budgettet for 2006.
Jeg ønsker at understrege, at forhandlingen i dag er meget væsentlig som sidste trin inden torsdagens afstemning, og jeg hilser den indsats, som alle har ydet i forbindelse med forhandlingen i dag, velkommen. Jeg ønsker alle en god forhandling og en udbytterig og positiv afstemning på torsdag om budgettet for 2007.
Borut Pahor 
Hr. formand! Skønt jeg kun har ét kort minut til rådighed, er jeg nødt til at give udtryk for en oprigtig beundring for fru Gräßles bidrag til budgetforhandlingen. Hvorfor?
Efter min mening er der mindst tre store problemer med EU-budgettet. I lyset af Lissabon-strategien er budgettet: for det første dårligt struktureret; for det andet for lille; og for det tredje uden tilstrækkelig praktisk effekt. Fru Gräßles bidrag har fjernet mindst et af disse problemer, nemlig det tredje vedrørende den minimale effektivitet.
De foreslåede reformer i betænkningen vil gøre finansprocedurerne mindre bureaukratiske, mere letforståelige, enklere og først og fremmest brugervenlige. Af disse grunde fortjener fru Gräßle stor tak for sit bidrag.
Ville Itälä
Hr. formand! Først vil jeg gerne takke begge ordførere, hr. Elles og hr. Grech for deres udmærkede arbejde og for deres gode samarbejde. For hr. Elles' vedkommende vil jeg gerne kort sige, at jeg er specielt glad for hans value for money-idé. Den bliver også et yderst vigtigt arbejdsredskab i de kommende år og vil hjælpe os, når vi skal udarbejde budgettet. For Louis Grechs vedkommende vil jeg sige, at hans samarbejde har været upåklageligt, og at vi til sidst blev enige om alle hovedlinjer i budgettet.
Jeg vil gerne lige tage en sag op, som handler om den rapport, vi bad Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om. Der er ikke noget ønske her om at kritisere dem, men de må ikke sidde denne value for money-tanke overhørig. Vi får så se, hvad rapporten siger, når den engang kommer.
Hvad der er særlig vigtigt ved denne budgetpakke som helhed, er, at vi kan vedtage den finansforordning, som Ingeborg Gräßle har gjort så stort et arbejde for. Det er faktisk, som hun sagde: forebyggelse af kriminelt misbrug af midler, gennemsigtighed og mange andre gode ting vil følge med, hvis denne finansforordning kan godkendes samlet. Det vil være et stort skridt fremad i beslutningen om dette års budget.
Fru Lehtomäki! Som det er blevet nævnt, har processen her måske været lidt forvirrende i Parlamentet. Nu er det vigtigt at finde konsensus, således at Budgettet kan underskrives på torsdag. Forslaget om personalereduktioner var imidlertid urealistisk. Jeg mener personligt altid, det er godt at sætte spørgsmålstegn ved institutioner og bureaukrati, og hvad alle laver. Ideen var ikke dårlig, men måske var det forslag, som Finland stillede, bare for generelt af natur. Men hovedsagen er, at der har været et godt samarbejde, og at budgettet bliver skrevet under på torsdag.
Catherine Guy-Quint
for PSE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, fru Grybauskaitė, fru Wideroos, mine damer og herrer! Allerførst vil jeg gerne sende en stor tak til alle dem, der har været involveret i denne budgetprocedure, især vores ordførere, hr. Grech, hr. Elles, fru Gräßle og hr. Pittella samt vores sekretariater. Takket være dem har vi været i stand til at opstille et budget, der overordnet set er i overensstemmelse med Parlamentets budgetbeføjelser.
Dette forslag til budget om de finansielle overslag er særdeles følsomt. Vi har taget hensyn til den tid, det tager at lancere de nye programmer, og samtidig prioriteret de aktioner, de europæiske socialdemokrater tillægger stor betydning, nemlig politikkerne inden for områderne forskning, transport, innovation, det sociale Europa, miljøets Europa, det videnbaserede Europa, kort sagt borgernes Europa. Med Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen indføres et nyt europæisk solidaritetsinstrument.
Hvad angår de eksterne forbindelser, følger vi retningslinjerne fra de kompetente udvalg, som respekterer balancen mellem den tematiske og den geografiske tilgang. Vi håber, at vi med de nye finansielle overslag kan opnå et bedre interinstitutionelt forhold, og jeg skal ikke skjule, at jeg er dybt skuffet på dette område. Selv vores forhold til Rådet forværres.
Fru Wideroos! De har netop forsikret os om Rådets forpligtelser med hensyn til forsoningen. Vi lægger stor vægt på denne aftale om finansforordningen. De har imidlertid ofte glemt Parlamentets beføjelser, og vi har ofte haft indtryk af, at vores rettigheder ikke blev overholdt. Vi har det i øvrigt dårligt med den foragt, de nye medlemsstater behandles med. De havde til hensigt at nægte dem midler til rekruttering og strukturpolitikker. Vi stødte således på en del vanskeligheder, inden vi nåede frem til en passende programmering for 2007.
Fru Grybauskaitė! Parlamentet stiller alle de midler til Deres rådighed, som De har anmodet om. Korrekte forpligtelsesbevillinger, et lavt betalingsniveau - 0,99 % af BNP - som De alligevel finder tilstrækkeligt, og især meget små reserver. Til gengæld vil vi holde et meget vågent øje med, at det, vi vedtager, ikke fordrejes under udøvelsen. Det betyder med andre ord, at det er udelukket, at Parlamentet vedtager så store globale overførsler eller TÆB'er som tidligere. Vi vil ikke stikke en kæp i Kommissionens hjul med hensyn til dens udøvelse af dens fortrinsrettigheder.
Vi bør i stedet overveje overensstemmelsen mellem personaleressourcerne og gennemførelsen af de politikker, vi forsøger at fremme. Hvis vi skærer for meget i budgettet, vil vi for fremtiden ikke længere være i stand til at udvikle disse politikker, som borgerne venter på. Unionens projekt har fået en hård medfart. Unionen er en stor syg skikkelse, og vi giver den et særdeles beskedent budget for 2007. I forbindelse med de kommende budgetter bliver vi nødt til at indtage en konstruktiv, fremadrettet holdning og ikke en defensiv holdning, der har til formål at dæmme op for den nationale egoisme. For Parlamentet, for socialdemokraterne består det europæiske projekt af reel og finansiel solidaritet, hvilket Rådet desværre glemmer gang på gang.
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - Hr. formand, fru kommissær, fru formand for Rådet! Denne budgetproces har som udgangspunkt været ukompliceret. Det er mindre end et år siden, at vi blev enige om aftalen for budgettet for de kommende syv år. Og det budget, som vi stemmer om på torsdag, holder sig smukt inden for de aftalte rammer. Vi har nået gode resultater med denne budgetaftale. Vi har fået sikret en finansforordning med mindre bureaukrati, med mere åbenhed om, hvem der modtager landbrugsstøtte, og med en fælles sortlistning af de virksomheder, der har svindlet med EU-midler. Og vi har sikret et budget, der inden for de givne rammer opfylder vores politiske ønsker.
Budgettet 2007 er det første budget i den nye syvårige ramme, og det præges af, at de mange nye programmer for strukturfonde, forskning, uddannelse osv. skal løbes i gang. Dette er det første budget, hvor den egentlige landbrugsstøtte er lavere end bevillingerne til udvikling af fattige regioner. Landbrugsstøtten udgør ca. en tredjedel af budgettets knap 126 milliarder euro. Hovedparten af 2007-budgettet går dermed til at sikre vækst og solidaritet i EU. Vi har sikret flere midler til den fælles flygtningepolitik og til udenrigspolitikken og mere åbenhed omkring den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. På det administrative område var vi i Parlamentet mere villige til at bevilge de fornødne midler, end Rådet var, men vi er selvfølgelig enige i, at EU's administration skal effektiviseres, være fleksibel og tilpasses nye behov.
Jeg beklager, at vi endnu ikke har fået en forklaring fra Rådet og Kommissionen, der gør det muligt at fjerne reserven på bevillingen til udvikling af landdistrikter. Den frivillige modulation må ikke gribe ind i Parlamentets budgetmæssige beføjelser - det skal understreges.
Til sidst vil jeg takke ordførerne, hr. James Elles, hr. Louis Grech, hr. Giovanni Pittella og fru Ingeborg Gräßle for et stort, godt og seriøst arbejde, som jeg synes er kronet med et godt resultat.
Gérard Onesta
for Verts/ALE-Gruppen. - (FR) Hr. formand! Efter at have lyttet til Kommissionen og Rådet glæder det mig, at der er udsigt til en aftale. Jeg skal minde om, at Parlamentet er klar til at øge bevillingerne til FUSP fra 102 til 159 millioner, men det er det klar til, fordi Rådet accepterer dets ændringsforslag vedrørende finansforordningen, eller i det mindste en stor del af disse. Det er en samlet pakke, som vi ikke må trævle op i sidste øjeblik!
Hvad angår de finansielle overslag, ved De, at vores gruppe har stemt imod dem, da vi mener, at rammen er for snæver. Vi skal nu på bedst mulig vis forsøge at tilføre dem nye ændringer. Blandt disse nye ændringer finder vi støtten til undersøgelser af programmernes merværdi, men vi for vores vedkommende tager allerede udgangspunkt i den varslede kulegravning for 2008 og 2009. Pas på! Efter vores mening er det at gøre bedre ikke at gøre mindre! Vi tager ikke vores ord tilbage, ikke tale om. Det er derfor, vi er for afskaffelsen af reserverne.
Hvad angår finansforordningen, er vi ligeledes enige i, at procedurerne skal forenkles, så alle kan blive mere involveret i det europæiske projekt, og vi mener godt, man kan forenkle procedurerne og samtidig bevare gennemsigtigheden og kontrollen, hvis man udviser stor disciplin. Begge dele er efter vores opfattelse mulige.
Endelig har vores gruppe fremlagt en alternativ pakke med forhøjelser til de udenrigspolitiske programmer, da vi mener, at stabilitetsinstrumentet, som omfatter et forebyggelsesaspekt, har lidt alt for meget under nedskæringerne i de finansielle overslag. Vi skal passe på, at vi ikke kun fokuserer på de højaktuelle brændpunkter. Mellemøsten er ganske vist hårdt ramt for øjeblikket, men i Balkan ulmer ilden stadig ...
Jeg skal slutte af med at takke Budgetudvalgets fire musketerer, hr. Elles, hr. Grech, fru Gräβle og hr. Pittella, uden hvem intet af alt dette havde været muligt.
Esko Seppänen
Hr. formand, fru kommissær, fru Lehtomäki! Næste års budget er på mindre end 1 % af det samlede BNP. Størstedelen af vores gruppe er utilfreds med dette tal og med det faktum, at Rådet ikke ønsker at skabe et mere socialt Europa. I stedet ønsker det at militarisere EU, og foreslår ekstra udgifter til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Under budgetforhandlingerne indvilligede Parlamentet i at forøge udgifterne til militarisering, da Rådet indvilligede i at gå på kompromis med formuleringen af den nye finansforordning.
Det finske formandskab viste manglende evner under forligsprocessen, og man nåede først til enighed om budgettet efter yderligere forhandlinger. Forhåbentlig bliver Parlamentet ikke vidne til endnu en fiasko for formandskabets side, da resultatet af forliget endnu ikke er blevet godkendt af Rådet, hvad angår finansforordningen. Det er forblevet uklart, om det bliver godkendt. Under disse omstændigheder ville det passe vores gruppe rigtig godt, hvis Parlamentet ville udnytte sin budgetkompetence og skære ned på udgifterne til militarisering, som Rådet har opstillet som hovedprioritet.
Der er nogle særlige omstændigheder, der gør sig gældende til næste år. Det er det første år med de nye finansielle rammer, og ikke alle struktur- og øvrige programmer er endnu færdige. De nye medlemslande er måske heller ikke parate til at anvende alle de midler, der er blevet allokeret til dem. Hvis det lave niveau for budgetudgifter bliver vedtaget, vil det ikke være acceptabelt, hvis Kommissionen igen forsømmer at anvende 7 milliarder euro, som det skete i år. Vi håber på en bedre gennemførelse af budgettet, Kommission!
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Hr. formand! Jeg tager ordet i forhandlingen om 2007-budgettet på vegne af UEN-Gruppen, og jeg vil gerne minde Dem om, at dette budget er en utrolig vigtig finansieringsplan for EU af mindst to årsager. For det første er det det første budget under de finansielle overslag for 2007-2013, hvilket er særligt vigtigt for de nye medlemsstater. For det andet er det det første budget for et udvidet EU med 27 medlemsstater. Disse to fakta alene betyder, at det foreslåede udgiftsniveau i budgettet skal være så højt som muligt.
Europa-Parlamentet har vist sig opgaven værdig og har foreslået bevillinger på 122 milliarder euro eller med andre ord 1,04 af det udvidede EU's BNP. Trods lange forhandlinger med Kommissionen og Rådet gik sidstnævnte desværre kun med til et tal på 115,5 milliarder eller 0,99 % af EU's BNP. På denne måde er de rigeste medlemsstaters ønsker - den såkaldte "en procent klub" - blevet opfyldt. Denne gruppe ønskede ikke, at budgetudgifterne skulle overstige 1 % af EU's BNP.
Heldigvis har de uundgåelige finansielle nedskæringer som følge af Rådets sænkning af udgiftsniveauet kun i begrænset omfang påvirket de nye medlemsstater. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at udtrykke håb om, at Europa-Parlamentets løsningsforslag om at flytte 30 % af finansieringen for mange budgetposter, hvilket beløber sig til 400 millioner euro i alt, i høj grad vil bidrage til at rationalisere budgetudgifterne. Europa-Parlamentets aftale om at bringe finansieringen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik tilbage på omkring 160 millioner euro skulle betyde, at Rådet og Kommissionen i højere grad end hidtil tager højde for Parlamentets forslag vedrørende udenrigspolitikkens retning og gennemførelse.
Nils Lundgren
for IND/DEM-Gruppen. - (SV) Hr. formand! Der kommer en lind strøm af formaninger fra forskellige EU-institutioner til medlemsstaterne om vigtigheden af, at de reducerer deres offentlige udgifter. Samtidig kræver Parlamentet til stadighed øgede udgifter på EU-niveau. Det er en fuldstændig barok situation. Medlemsstaternes offentlige udgifter går til skoler, sygehusvæsen, forskning, infrastruktur og støtte til udsatte grupper i samfundet. EU's udgifter går for størstedelens vedkommende til en vanvittig landbrugspolitik, forkert anvendte strukturfonde og til finansiering af EU-institutioner, som burde have været nedlagt for længe siden.
Medlemsstaternes udgifter er underlagt kontinuerlig demokratisk kontrol. Tjenestemænd, som gør sig skyldige i ineffektivitet, sløseri, bedrageri eller korruption, bliver ikke bevilliget ansvarsfrihed og bliver ofte afskediget. Politikere, som ikke opfylder borgernes krav om hæderlighed og effektivitet, afsættes i demokratiske valg. EU's udgifter granskes af Revisionsretten, som dog endnu ikke har kunnet afgive en ren revisionsberetning. Når OLAF afslører forbrydelser, bliver der ikke gennemført en retlig prøvning heraf. Parlamentet bevilliger i princippet ansvarsfrihed, uanset hvad der kommer for dagens lys om, hvordan EU's budgetmidler bliver anvendt, og politikere taber aldrig valg i hjemlandet på grund af dårlig forvaltning af EU's penge. Kort sagt har medlemsstaterne nogenlunde demokratisk og effektiv kontrol over, hvordan skatteydernes penge bruges, hvilket imidlertid ikke er tilfældet for EU's institutioner og Parlamentet.
Sergej Kozlík
(SK) Hr. formand! Det er i det store hele sandt, at det, der vedtages i demokratisk enighed med et stort flertal af stemmerne, ofte er godt. Jeg antager, at denne præmis også gælder efter afstemningen på torsdag om EU's almindelige budget for 2007. I denne forbindelse vil jeg på forhånd lykønske ordførerne og hele holdet, der har forhandlet om budgettet.
På den anden side antyder budgetparametrene, at der er fortsatte problemer. Kløften mellem forpligtelser og betalingsbevillinger samt forholdet mellem de tilgængelige midler og planlagte udgifter er fortsat for stor. Det antyder, at ordningerne for lånudbetaling og anvendelse af bevillinger kan forbedres meget, og det gælder paradoksalt nok specielt for lande, der kræver de fleste udviklingsmidler. Det gælder også for de nye medlemsstater, hvor de aktuelle lånudbetalinger nu ligger på 20-30 %.
Når lande rapporterer om, at den tilgængelige finansiering til dem fuldt ud svarer til godkendte projekter, tyder det på, at det grundlæggende problem i øjeblikket er gennemførelsen af disse projekter og betalingen af deres omkostninger. EU-medlemsstaternes regeringer har de vigtigste instrumenter til håndtering af situationen. Hvis ikke udviklingen vendes, vil de begrænse deres potentiale for økonomisk udvikling, og målene for den langsigtede finansielle ramme vil fortsat kun være papiraffald.
Giovanni Pittella 
Hr. formand, mine damer og herrer! De skal have tak, fordi De gav mig lov til at tale, selv om jeg ikke var til stede i starten af forhandlingen. Jeg vil gerne takke kommissæren, fru Guy-Quint og fru Jensen for deres venlige ord, og jeg vil gerne takke hr. Elles og hr. Grech for deres positive måde at lede denne budgetprocedure på.
Med dette ændringsbudget giver vi medlemsstaterne over 7 milliarder euro tilbage. Dette beløb skyldes til dels opførelsen på budgettet af nogle betydeligt større forventede indtægter og til dels en høj underudnyttelse af de vedtagne bevillinger, der er til rådighed på budgettet, navnlig 4 milliarder euro. Denne underudnyttelse vedrører især udgiftsområder som landbruget, strukturfondene og førtiltrædelsesstrategien.
Vi ønskede netop at medtage denne forhandling under forhandlingen om det almindelige budget, fordi tilbagebetalingen af 7 milliarder euro ikke er en bagatel, men et spørgsmål, der bør give anledning til bekymring.
Problemet er dobbelt. For det første undervurderer medlemsstaterne konstant deres indtægter, og dette skævvrider opfattelsen af, hvilken procentdel af ressourcerne medlemsstaterne skal betale til Europa. I lyset af disse tal og de tidligere ændringsbudgetter står det nemlig klart, at den andel af ressourcerne, som medlemsstaterne skal betale til EU-kassen, stadig er mindre end den 1 %, som man har fravristet de nærige nationale bogholdere. Det svarer til, at jeg går med til at give 1 % af 100 euro om året til en god sag, men i virkeligheden systematisk har en større indtægt ved årets udgang. Derfor vil De sikkert give mig ret i, at medlemsstaterne er mindre gavmilde, end det ser ud til.
For det andet bliver heller ikke de ressourcer, der konkret står til rådighed, udnyttet fuldt ud. Hvis man ser på, hvilken type ressourcer der er underudnyttet, kan vi se, at det altid er medlemsstaterne og ikke Kommissionen, der er ansvarlig for underudnyttelsen. Jeg giver normalt ikke ved dørene, når det gælder Barroso-Kommissionen, men her må jeg i sandhedens navn sige, at Kommissionen ikke har noget direkte ansvar i dette spørgsmål. Det er derimod medlemsstaterne, som har et alvorligt hovedansvar. Vi skal benytte den lejlighed, som denne forhandling giver os, til at bede medlemsstaterne om en bedre overvågning, en bedre kontrol og en mere opmærksom indsats for at sørge for, at de bevilgede midler udnyttes bedre.
I stedet for at begrænse os til de efterhånden kedelige anklager mod EU's bureaukratiske maskineri - det såkaldte "eurokrati" i Bruxelles - bør vi således også kigge lidt på vores egen nationale situation. Hvis vi ser nærmere på vores offentlige forvaltningers funktion og opfordrer regeringerne til at gøre en fælles indsats for at forbedre de offentlige forvaltningers effektivitet, står vi måske ikke næste år med 7 milliarder euro, der skal betales tilbage.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand! Det er tolvte gang, at jeg deltager i budgetforhandlingerne, og jeg har aldrig set en parlamentsformand, der har frataget hovedordføreren ordet. Jeg synes ikke, at formanden har handlet særlig heldigt i dette tilfælde.
Jeg vil gerne lykønske de fire ordførere med deres betænkninger og den konsensus, de har opnået under særdeles vanskelige omstændigheder.
Min politiske gruppe lagde særlig vægt på udgifternes kvalitet - value for money-princippet - og på den parallelle forhandling af en revision af finansforordningen. På begge områder forventer vi en tilfredsstillende beslutning efter afstemningen på torsdag.
På et tidspunkt med store budgetbegrænsninger og med nogle budgetter på omkring 1% er den eneste måde, Parlamentet kan forbedre fællesskabspolitikkernes effektivitet på, at beslutte en tilbundsgående vurdering af de anvendte midler og de opnåede resultater.
Jeg tror, at vi fremover vil se en meget udbredt anvendelse af value for money-princippet. Som supplement hertil har vi revisionen af finansforordningen, der er nødvendig for at øge udgiftsdisciplinen i medlemsstaterne og i selve Kommissionen.
Hvad angår betalingerne, er jeg nødt til at sige, at dette er et budget, som har været meget billigt for Rådet, og formentligt er det utilstrækkeligt for EU, men det er helt sikkert, at Parlamentet i de kommende år vil stille meget større krav, når der skal opnås et tilstrækkeligt betalingsniveau for at klare forpligtelserne.
Jeg vil slutte med en kommentar til det, som rådsformandskabet har sagt om de enkelte institutioners effektivitet og ansvar, nemlig at vi er effektive og ansvarlige. Vi er en særdeles ansvarlig institution, og derfor har vi fra først færd støttet stillingerne i Kommissionen, og vi har afvist formandskabets tilgang.
Formanden
Jeg beklager at måtte styre forhandlingen på disse stramme vilkår. Jeg vil gerne erindre om, at hr. Elles, hvis der tid sidst i forhandlingen, kan bede om ordet igen.
Da jeg mener, at jeg afbrød ham ved afslutningen af hans indlæg, tror jeg dog, at han fik sagt, hvad han ville.
Jutta Haug
(DE) Hr. formand! Før jeg holder mit indlæg, vil jeg gerne sige følgende til hr. Salvador: Jeg har også allerede 12 års budgetforhandlinger i Parlamentet bag mig, og i disse 12 år har jeg aldrig tidligere set en budgetordfører, som, efter at han havde holdt sit indlæg, rejste sig og ikke lyttede til, hvad medlemmerne havde at sige!
Europa-Parlamentet udkæmper som forsamling af politisk tænkende hoveder adskillige kontroverser i løbet af en budgetprocedure. Med hensyn til agenturerne var der imidlertid ingen forskelle mellem de forskellige grupper. Her er vi enige om, at samarbejdet med agenturerne er blevet forbedret i de seneste to år, men det betyder ikke, at det ikke kan blive endnu bedre. Derfor har vi givet agenturerne lektier for, som de skal lave, før de kan råde over alle de penge, der er tiltænkt dem. De skal sende os deres arbejdsprogram med en opgaveliste og information om, hvad der er ændret ved opgaverne i forhold til det foregående år og hvorfor. De skal også gennemføre de allerede aftalte personalepolitiske retningslinjer. Det er de opgaver for agenturerne, som de selv kan løse.
Der er imidlertid også andre, der skal gøre noget. Det er for det første Kommissionen, som hurtigt - jeg understreger hurtigt - skal afstemme de indsendte personaleplaner og forelægge dem for os. Det er for det andet vores kolleger i fagudvalgene, som opfordres til at vurdere de enkelte agenturers arbejde på grundlag af arbejdsprogrammerne. Også det skal gå ret hurtigt, så agenturerne ikke bliver straffet for noget, som ikke er deres ansvar. Altså venligst ingen smølen! Med hurtigt mener jeg, at det hele bør være gjort i første kvartal næste år!
Kyösti Virrankoski
(FI) Hr. formand, fru kommissær, fru Lehtomäki! Først vil jeg gerne takke hovedordførerne, James Elles og Louis Grech, for et veludført arbejde. Næste års budget udviser budgetdisciplin. Dets udgiftsniveauer er på mindre end 1 % af BNP og klart under de finansielle overslag. I år blev debatten overskygget af visse vanskeligheder med Rådet. Der var ikke stor uenighed om budgetudgifterne. Det handlede ikke så meget om penge som om procedure. Rådet genåbnede debatten om godkendte enkeltposter et par gange. I øjeblikket er beslutningen om den nye finansforordning stadig åben. På et tidspunkt var det aftalt ned til det sidste bogstav, men Rådet har endnu ikke bekræftet det. Den skriftlige procedure til godkendelse af den, som er blevet indledt, vil redde situationen i morgen.
Det er vigtigt, at Rådet gør alt, hvad det kan, for at tillade Parlamentet at godkende næste års budget i den form, det er forhandlet frem til, på torsdag.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Jeg kan fortsætte, hvor den forrige taler slap. Jeg synes virkelig, at budgetforordningen er en vigtig sag. Desuden vil jeg gerne endnu en gang takke det finske formandskab, fordi det har taget fat på et meget prekært emne ved i det mindste at foreslå, at man skal se på, hvor mange arbejdspladser der kunne spares i institutionerne i Bruxelles på baggrund af den udvikling, vi har gennemgået her i EU. At De ikke kunne komme igennem med det, viser desværre, hvor stift systemet er. Men De giver jo stafetten videre til det tyske formandskab, og dermed er der håb om, at det tyske formandskabs løfte om at tage fat på red tape - altså bureaukrati, unødvendige bestemmelser og vanskelighederne til overhovedet at få adgang til støtte - og samtidig reducere embedsmandsstaben kan nyde fremme. Her kan man spare mange penge, og på den måde kan man også genoprette institutionernes troværdighed.
Janusz Lewandowski
(PL) Hr. formand! De vi afsluttede den årlige procedure sidste år, var vi usikre på de flerårige finansielle overslags skæbne. I år er der atter dukket en vis usikkerhed frem om, hvorvidt alle elementer af vores aftale med Rådet bliver gennemført. Her tænker jeg selvfølgelig på finansforordningerne, og jeg vil gerne klart erklære på vegne af Budgetudvalget og i ministerens nærværelse, at vi har brug for en garanti, og at godkendelsen af budgettet på torsdag er betinget af en sådan garanti.
I 2007 får vi en ny generation af flerårige europæiske programmer for de 27 medlemsstater, og dette budget får en række særlige karakteristika. Det første karakteristikon er den betydning, man tillægger finansforordninger, der skal være mere "brugervenlige" og samtidig mere gennemsigtige. Det andet karakteristikon omfatter udnyttelsen af fortsat større informationskilder om brugen af særlige budgetposter for at sikre bedre planlægning og fremover få, hvad James Ellis kalder "value for money".
Det tredje karakteristikon er en omhyggelig planlægning af udgifterne i det kommende år med hensyntagen til mulige forsinkelser. Det fjerde karakteristikon er en indsats for at skabe bedre demokratisk kontrol med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks anvendelsesområde under fortsat hensyntagen til dette områdes specifikke natur. Det femte karakteristikon er et skridt i retning af at afslutte diskussionen vedrørende beskæftigelse i Kommissionen. Efter at have fået yderligere informationer, indvilliger vi i at sætte skub i reserverne til Kommissionens lønninger, men jeg insisterer fortsat på en personalegennemgang. Vi forventer, at det vil lette rekrutteringen af personale fra specielt de nye medlemsstater. Det er de vigtigste punkter for strategien for 2007.
Jeg håber oprigtigt på en vellykket afslutning på denne procedure, der vil gøre en ende på usikkerheden vedrørende finansforordningerne. Jeg vil oprigtigt takke ordførerne, koordinatorerne fra de politiske grupper og sekretariatet. Jeg takker fru Grybauskaitfor hendes samarbejde med Kommissionen, der efter vores mening har været bedre end i fjor, og jeg vil også takke minister Wideroos. Jeg er sikker på at en vellykket afslutning på denne procedure på torsdag vil kompensere for visse forståelige spændinger.
Neena Gill
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker at takke begge ordførere for deres indsats. Man kan dog ikke sige, at Parlamentet har opnået meget efter dette års budgetprocedure. Jeg beklager dybt, at Rådet har vist en bekymrende mangel på respekt for Parlamentets synspunkter under hele forløbet. Vi er den eneste demokratisk valgte institution, som har til opgave at fremme EU-borgernes synspunkter, så jeg spekulerer på, om Rådet overhovedet vil overholde forpligtelserne i forhold til den aftale, som endelig er indgået i forbindelse med den sekundære del af budgettet. Det håber jeg sandelig. Jeg ønsker at komme med et par korte kommentarer, ikke blot i relation til budgettet for 2007, men også til gennemgangen i forbindelse med 2008 i tankerne.
For det første er vores vigtigste ambition for EU-budgettet, at det skal fokusere på prioriteter, der giver resultater i forhold til de målsætninger, som vi og vores ledere har fastlagt. Det er derfor med beklagelse, at jeg har bemærket, at budgettet ikke er i nærheden af det beløb, som Kommissionen og Parlamentet ønskede, selv om der dog er afsat flere midler til programmerne, f.eks. det syvende forskningsrammeprogram.
Det er et uhyre vigtigt politikområde med en direkte virkning på den måde, hvorpå EU udvikler sin globale økonomi, og hvordan vi opfattes af resten af verden. Rådet er klar over dette og har helt tydeligt talt for en forøgelse af bevillingen til forskning og udvikling. Men vi ligger stadig på 1,5 %. Det er på tide, at Rådet viser, at det mener det alvorligt.
For det andet skal EU, hvis det skal tages alvorligt som global aktør, bakke sin position op med de nødvendige midler for at kunne spille en global rolle - f.eks. i Asien, som er det største og mest befolkede kontinent med 60 % af den globale befolkning i nogle af verdens fattigste lande. Den fortsatte trend med at afsætte mindre støtte til den pågældende region er en katastrofal politik.
Markus Ferber
(DE) Hr. formand, fru formand for Rådet, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg har blot et par stikord til budgettet for 2007, det første budget under de nye finansielle overslag. Jeg tror, vi alvorligt må spørge os selv, om det er klogt, at vi først i en vanskelig bureaukratisk proces med stort besvær trækker pengene op af borgernes og virksomhedernes lommer, med stort bureaukratisk besvær overfører dem til Bruxelles og derefter med endnu større bureaukratisk besvær fordeler dem til medlemsstaterne.
Her gik man glip af en stor chance på grund af beskæringen af de finansielle overslag og omformuleringen af en lang række retsgrundlag, da næsten alle flerårige programmer jo skulle vedtages på ny. Jeg kan kun opfordre især Kommissionen, fru Grybauskaitė, til at tage initiativet i 2008-2009, når vi kan overveje, hvordan vi kan lave et tilsvarende forarbejde til de næste finansielle overslag.
Jeg vil gerne nævne et andet stikord. Kommissionen uddelegerer stadig flere opgaver til agenturer, også til eksekutivagenturer. Jeg venter på, at Kommissionen skal stille forslag, som viser dens vilje til at skære ned på personalet. Vi har nu afsluttet den største udvidelsesrunde i EU's historie. Den 1. januar 2007 vil 12 nye medlemsstater være tiltrådt EU. Da er der brug for mindre personale, eftersom en lang række af Kommissionens hidtidige opgaver er overdraget til agenturer. Også her venter jeg på meget konkrete forslag, når det handler om at afbureaukratisere Europa. Det gør man ikke ved at se på lovene, som hr. Verheugen gør, det gør man ved at reducere personalet, for så opstår bureaukratiet slet ikke.
Til slut vil jeg gerne give os selv en kritisk bemærkning med på vejen. Vi må også gøre os nogle flere tanker om vores egen strategi. Jeg beklager meget, at dette ikke forud for forhandlingerne er sket i Parlamentet i det omfang, som egentlig havde været ønskeligt.
Paulo Casaca
(PT) Hr. formand! Jeg vil gerne takke fru Gräßle, kommissær Grybauskaitog selvfølgelig også Rådet for de vellykkede forhandlinger om en ny finansforordning. Vores tak skal dog i særlig grad lyde til ordføreren for hendes store, vedholdende og stædige indsats. Jeg vil imidlertid gerne sige, at vi i de kommende år må foretage en nøje vurdering af denne finansforordnings effektivitet for at se, om dens regler måtte være for vidtgående, og om de abnormt mange materielle fejl, som Revisionsretten opdager hvert eneste år, kan henføres dertil.
Vi har naturligvis brug for en finansforordning, der fremmer budgetdisciplin og effektiv udnyttelse af budgetmidlerne, men ikke en forordning, der giver anledning til en uendelig række fejl, og som gør, at vi havner i denne særdeles pinlige situation i forbindelse med dechargen, hvor Revisionsretten systematisk nægter at godkende vores regnskab.
Jeg slutter derfor med blot at ønske, at såvel Kommissionen som vores ordfører vil fortsætte det arbejde, som de har udført indtil nu.
Antonis Samaras
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg er stor tilhænger af udvikling. I 2007 vil Fællesskabet budget være på mindre end 1 % af Fællesskabets BNP. Er det et resultat, vi skal være stolte over? Nogle af mine kolleger er. "I det mindste formåede vi at håndhæve budgetdisciplin", siger de. Jeg beklager, at jeg ikke deler den følelse af store bedrifter, der har overvældet dem. Samtidig med at EU udvides, begrænser vi fællesskabsbudgettet, hvilket ikke gør os mere finansielt disciplinerede men mindre synlige i EU-borgernes øjne.
Misforstå mig ikke. Jeg er stor tilhænger af finansiel disciplin. Hvis der forekommer meningsløse udgifter, skal vi standse dem. Meningsløse udgifter findes imidlertid kun i medlemsstaternes nationale budgetter og ikke i vores ganske lille fællesskabsbudget. Ikke desto mindre ligger de nationale udgifter uden for Europa-Parlamentets kompetenceområde, og da vi ikke kan skære i udgifterne på de nationale budgetter, er vi tvunget til at skære i nødvendige udgifter på fællesskabsbudgettet.
Vi bliver imidlertid ikke taget alvorligt i sager om disciplin eller om europæisk integration. Hvordan skal vi kunne nå Lissabon-målene på denne måde? USA bruger mere end 20 % af sin BNP på statsbudgettet. Vi bruger under 1 %! Hvordan skal vi kunne konkurrere med dem? Sandheden er den, at vi ikke kan konkurrere med dem. Et stadigt mindre EU-budget underminerer i alvorlig grad vores status, vores troværdighed og vores evne til at gennemtvinge ændringer.
Det finske formandskabs utilstrækkeligheder, som vi alle så i Budgetudvalget, gjorde kun tingene værre. Derfor frygter jeg, at vi kollektivt set er et godt stykke under 1 % af vores kapacitet som europæere. Jeg er ked af at sige det, men vi bevæger os i den forkerte retning.
Vladimír Maňka
(SK) Fru formand! 2007-budgettet er det første i en syvårig programmeringsperiode, og som sådan har det en ubestridelig strategisk betydning for de kommende år. Det er utroligt vigtigt, at vi træder beslutsomt og fornuftigt ind i den nye regnskabsperiode.
Jeg vil gerne takke ordførerne, medlemmerne af Budgetudvalget og alle forhandlerne for deres arbejde med forhandlingerne om EU's budget for 2007. Jeg glæder mig specielt over opbakningen fra Socialdemokraterne i Europa-Parlamentet til de nye medlemsstaters indsats for at nedbringe den administrative reserve med 50 millioner euro. Dette emne er særligt vigtigt for de nye medlemsstater. Problemets kerne er den, at man ved at have en stor finansiel reserve i høj grad bringer rekrutteringen af nyt personale i fare. Det gælder specielt for de nye medlemsstater, da deres kvoter langtfra er opbrugt.
Under møderne med medlemmerne af Europa-Parlamentet i Budgetudvalget gjorde deres tjenestemænd, fru kommissær, gentagne gange opmærksom på de problemer, der bringer udvælgelsen af personale til EU's institutioner i fare. Takket være deres advarsler og Socialdemokraternes forenede holdning i Europa-Parlamentet, er der gjort fremskridt, og vi er nu tæt på at skære voldsomt ned i denne unødvendige reserve. Den fælles opfyldelse af denne målsætning bliver en udmærket gestus over for de nye medlemsstater i et EU, der nu omfatter Rumænien og Bulgarien.
Borgerne i vores lande holder nøje øje med samspillet mellem ord og handlinger i EU-institutionerne. Må jeg derfor opfordre til Deres støtte til vores indsats for at nå dette fælles mål?
Jean-Claude Martinez
(FR) Fru formand! I starten af december annoncerede NASA, at der var blevet vedtaget et budget med henblik på at opføre en rumstation på månen i 2020.
Vi har for vores vedkommende et budgetforslag for 2020, der skal give tog mulighed for at køre fra Hendaye i Frankrig til Irún i Spanien. USA har altså budget til at rejse til månen i en rumraket, mens vi har budget til at rejse gennem Pyrenærerne i tog! Hvordan kan man forklare denne forskel? USA har en budgetpolitik svarende til 2.500 milliarder amerikanske dollars om året, mens vi leger rundt med et budget på 122 milliarder euro. Vi leger med 1.260 ændringsforslag, vi leger med partnerskaber på internationalt plan, med Europalia, Daphne, Plan D - vi spreder os kort sagt over alt for meget.
Vi har kun to seriøse budgetpolitikker, nemlig landbrugspolitikken og regionalpolitikken. Budgettets resterende udgiftsområder, især udgiftsområde 3 "Borgerskab", udgør et kommunikationsbudget for kvinder, unge, forbrugere, arbejdsløse, folk, der er blevet afskediget, folk, der er blevet overfaldet ...
Den egentlige grund til denne situation er ikke manglen på egne indtægter. Der er ganske rigtigt en reel stilstandsperiode, men situationen skyldes ideologien om afbalancerede budgetter, som forhindrer, at ekstraordinære omkostninger finansieres med ekstraordinære indtægter, dvs. lån, lån til de største europæiske netværk, f.eks. jernbanenettet. Den egentlige budgetdebat går ikke på, hvorvidt man er for eller imod en europæisk skat i 2014, men på om man er for eller imod et europæisk lån, som skal finansiere vores fremtidige aktiviteter inden for forskning, transport, sundhed og uddannelse.
Ingeborg Gräßle 
Fru formand! Jeg må nu så at sige "hævne" vores James Elles, og derfor modtager jeg gerne taletiden og vil gerne - også på hans vegne - takke for medlemmernes ros og idéer. Med hensyn til finansforordningen vil jeg gerne bede om, at vi står lige så enigt sammen om at afslutte reformerne, som vi hidtil har gjort. Som ordfører modtager jeg gerne Paulo Cassacas opfordring til at holde fast i emnet. Med hensyn til spørgsmålet om erfaringerne med finansforordningen findes der en hjemmeside, som jeg redigerer, hvor institutionerne eller informanter fra andre EU-institutioner kan give os deres informationer om, hvordan det går med afviklingen af den ændrede finansforordning. Jeg tror, at det med dette budget for første gang er lykkedes os - og det er ordføreren James Elles' store fortjeneste - at skabe en tættere forbindelse mellem planlægning og gennemførelse samt spørgsmålet om kontrol. Det er en opgave, som vi bør tage meget alvorligt i de kommende år.
Formanden
Før jeg giver ordet til kommissæren, vil jeg gerne spørge, om der eventuelt er yderligere spørgsmål til kommissæren, som hun kunne besvare samtidig.
Catherine Guy-Quint
- (FR) Fru formand! Jeg vil blot gerne sige, at vi beklager den måde, denne forhandling om andenbehandlingen er blevet tilrettelagt på. Hver eneste gang udfører Budgetudvalget et kæmpestort stykke arbejde, og så bliver vi straffet med det tidspunkt, vi får tildelt til at fremlægge vores arbejde og forklare, hvordan vi har arbejdet, og hvad vi har opnået.
Det ville have været ekstremt interessant at se andre medlemmer tage del i denne forhandling og at have hørt kommissærens og måske Rådets reaktion herpå. Alt for ofte bliver vi overset, når plenarforsamlingen tilrettelægges. Vi noterer endnu en gang, at der er over 10 minutter tilbage, som flere af vores kolleger kunne have brugt til at skitsere det arbejde, de har udført i det forgangne år.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Det finske rådsformandskab har vist, at finansforordningen kan fungere for det syvende rammeprogram. Derfor vil jeg gerne bede kommissæren om endnu en gang at gå eksplicit ind på budgetbestemmelserne, fordi det har en ganske særlig betydning for os. Der findes meget berettiget kritik af EU. Her vil vi se et tydeligt fremskridt inden for kort tid. Derfor beder jeg Dem tage disse spørgsmål alvorligt især på det tekniske niveau, fordi vi opfatter dem som politisk presserende.
Richard Corbett
(EN) Fru formand! Det er ikke helt relevant lige nu, men jeg ønsker at takke Dem for at praktisere netop det, som jeg foreslog under afstemningen i morges, nemlig at henvise de talere, der beder om ordet, til slutningen af forhandlingen. Jeg mener, at vi skal afsætte et kort tidsrum i slutningen af hver forhandling, men kun hvis der er tid til overs som i dag. Det er et fremragende initiativ, mange tak!
Formanden
Som De ved, kan det kun lade sig gøre, hvis der er lidt tid til overs. Men man kan ikke planlægge debatter i plenum ned til sidste minut.
Dalia Grybauskaitė
Fru formand! Jeg vil takke alle deltagerne i denne forhandling for dagens diskussioner. Det er et meget stort arbejde, der er færdiggjort. Alle politiske grupper og Budgetudvalget har virkelig arbejdet intensivt, så jeg vil også takke dem, da det var en opgave, der krævede politisk ansvarlighed. Man undgik politisk opportunisme, og alle beslutninger blev vedtaget med hensyntagen til Europas interesser og alle Europas indbyggere.
Jeg vil også takke mine folk, mit direktorat, der sidder her, og som ydede en stor indsats for, at vi kan gennemføre dagens diskussioner. Jeg vil også takke sekretariatet, både Budgetudvalget (COBU på fransk) samt Rådets personale, der også formåede at sætte deres personlige ambitioner i baggrunden og overvinde deres fejl, så vi i sidste ende kunne nå frem til den løsning, vi nu har for os.
Jeg vil derfor opfordre alle inklusive Europas budget- og finansledere, der har talt her i dag, til som altid at forsøge at indskærpe over for kollegerne i Europa-Parlamentet, at de skal stemme positivt på torsdag og godkende budgettet for det nye udvidede Europa med 27 lande.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen om Elles- og Grech-betænkningen finder sted på torsdag. Afstemningen om Gräßle- og Pittella- betænkningerne finder sted i morgen.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
László Surján
(HU) Det ser ud til, at vi har forberedt EU's budget for 2007 uden voldsomme konflikter, selv om der f.eks. i juli ikke var skabt enighed om finansforordningen. Budgettet kan ikke fungere uden gyldige forskrifter. Derfor vil Parlamentet ikke underskrive det, hvis ikke den nye finansforordning træder i kraft.
I 2007-budgettet har Parlamentet i enighed med Rådet øget udbetalingerne, og til gengæld vil udgifterne ikke overstige 1 % af EU's BNP. Hvorfor kæmpede vi ikke hårdere? En ny finansiel rammeplan træder i kraft i 2007, og forskellige programmer bliver genlanceret, og derfor er der kun brug for beskedne udbetalinger. Det er nu også kommet frem, at medlemsstaterne ikke har brugt seks milliarder euro af de samlede ressourcer, der blev øget i fjor efter nogle hårde kampe.
I år har Parlamentet introduceret et nyt element i form af en value for money-analyse, der beviser, at EU gør god brug af pengene. Desværre falder solidariteten mellem medlemsstaterne år for år, hvor bidragyderne angiver problemer med deres nationale budgetter, mens de undlader at nævne deres fordele ved et mere åbent marked. Vi skal ikke skære ned på budgettet, men bevilge flere midler, hvor samarbejde går hånd i hånd med merværdi. Det gælder bl.a. områderne forskning og udvikling samt samhørighed. Vi kan kun vinde i det globale konkurrenceprægede miljø, hvis vi samarbejder. Men Parlamentets vilje er ikke nok til, at EU kan udnytte sit potentiale. Vi har brug for statsmænd til at gribe roret i medlemsstaterne i stedet for politikere, der kun lever for nuet.
