Doba vyhrazená pro otázky (otázky Radě) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B7-0006/2010).
Následující otázky jsou určeny Radě.
Předmět: Vytváření vnitřního trhu s energií
Ve smlouvě a dlouhodobé strategii Trojky složené ze Španělska, Belgie a Maďarska se o vytvoření jednotného vnitřního trhu s energií hovoří jako o politické prioritě. Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, je třeba do evropského energetického trhu lépe integrovat nejizolovanější regiony Společenství, jako například Pobaltí. Strategie pro Baltské moře obsahuje řadu projektů propojení sítí pro rozvod plynu a elektřiny, které v případě uskutečnění umožní pobaltským státům zbavit se závislosti na jediném dodavateli. S přihlédnutím k jejich přeshraniční povaze je pro úspěšné uskutečnění těchto projektů zapotřebí nejenom finančních prostředků, ale i politické vůle a snahy dotyčných členských států. Při vytváření vnitřního trhu s energií si na sebe Společenství vzalo závazek mluvit jednotným hlsem.
Chopí se Španělsko, které nyní zastává předsednictví Rady, vedoucí úlohy a bude podporovat členské státy, aby jednaly jednotně při realizaci energetických projektů v Pobaltí, jako jsou AmberLitPol, Swedlink a další, které přinesou vyšší energetickou bezpečnost nejen na regionální úrovni, ale i ve Společenství?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, vnitřní trh s energií a bezpečnost zásobování energií jsou dvě nerozlučně spjaté otázky. V Evropské unii jsme si tuto skutečnost postupně uvědomili a energetická bezpečnost se stala jednou ze strategických priorit. Skutečně kritický význam dostala tato otázka zhruba před rokem během krize mezi Ruskem a Ukrajinou.
V ten okamžik jsme poznali, že podmínkou pro zabezpečení dodávek energie v Evropě je vnitřní trh s energií, trh plně funkční, vzájemně propojený a účinný.
Zabezpečení dodávek proto představuje klíčový strategický prvek, jehož zlepšení lze dosáhnout zvýšením energetické účinnosti, diverzifikací dodavatelů, zdrojů a distribučních kanálů, prosazováním energetických zájmů Unie ve vztahu k třetím zemím a rovněž vytvořením skutečně společného trhu s energií, který nám dosud schází. K dosažení tohoto cíle budeme mít podporu Lisabonské smlouvy, ve které je tato pravomoc Unie poprvé výslovně uvedena na primární legislativní úrovni.
Unie proto musí být průbojnější ve vztahu k třetím zemím a musí v těchto vztazích mluvit společným hlasem. Španělský ministr průmyslu, turismu a obchodu to vyjádřil zcela jasně, když dne 27. ledna 2010 představoval příslušným výborům Evropského parlamentu priority španělského předsednictví.
Následně se v rámci druhého strategického přezkumu energetiky stalo jedním z klíčových cílů Evropské unie to, co lze nazvat připojováním energetických ostrovů Unie k vnitřnímu trhu.
Když Komise v červenci roku 2009 předložila akční plán na propojení energetických trhů Pobaltí, iniciativu, která usiluje o podporu propojení energetického trhu a rozvoj energetické infrastruktury v Pobaltí, přivítala ho Evropská rada, což cituji doslova, jako významný příspěvek ke zvýšení energetické bezpečnosti Unie.
Iniciativa pro rozvoj pobaltského trhu s energií nyní spadá do širšího rámce strategie Evropské unie pro Baltské moře, která byla jednou z hlavních priorit švédského předsednictví. V říjnu 2009 Evropská rada iniciativu schválila a uvítala pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti energetické infrastruktury a propojení energetických sítí v Pobaltí, čímž podpořila informace obsažené ve zprávě Komise.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pane ministře, rád bych vám znovu poděkoval za vaše myšlenky a odpověď. Jedna část mé otázky se však netýkala pouze třetích zemí, ale samotné Evropské unie, konkrétně skutečnosti, že některé členské státy Evropské unie nemají ani hospodářský ani politický zájem přispívat tak či onak ke společným projektům. Moje otázka tedy zní, zda se během svého předsednictví Španělsko chopí politické úlohy mluvit jménem Evropské unie, aby byla zajištěna realizace zmíněných budoucích projektů?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, jsme přesvědčeni, že to tvoří součást společné energetické politiky a že zrovna tak, jako nechceme mít energetické ostrovy z technického hlediska, tak je nechceme mít ani z hlediska politického.
Takový postoj se nedá označit za proevropský, a ve skutečnosti se tak ani nedělo. Pokud si dobře vzpomínám, tak během rozpravy o nařízení o opatřeních pro zaručení bezpečnosti dodávek energií došlo ke schválení evropského závazku v této oblasti. Mám konkrétně na mysli energetické projekty schválené jako součást programu pomoci pro hospodářskou obnovu prováděného během českého předsednictví v loňském roce. Celkem 425 miliónů EUR bylo vyčleněno na tři projekty zaměřené na propojení Pobaltí: plynovod Skanled/Baltic, propojení elektrických sítí Estlink-2 a propojení Švédska a pobaltských států.
Španělské předsednictví proto bude naléhat na členské státy, aby tyto projekty v Pobaltí podpořily, přestože posléze bude záležet na samotných členských státech, zda budou konkrétní projekty v souladu se svou národní a evropskou legislativou realizovat. Dotyčné členské státy by měly v této záležitosti postupovat jednotně.
Předsedající
Než budeme pokračovat, rád bych všem přítomným ve sněmovně ujasnil, že pan ministr je připraven zde zůstat až do 19:20, takže bude moci zodpovědět více otázek, než by bylo možné stihnout do 19:00.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane ministře, ráda bych obrátila pozornost k otázce důležitosti zapojení obnovitelných zdrojů energie do národních rozvodných sítí, jelikož se evropská rozvodná síť skládá z rozvodných sítí členských států.
Pobaltské státy poskytují příklad dobrého přístupu k využívání obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti budov. Vnitřní trh s energií vyžaduje lepší propojení národních rozvodných sítí.
Ráda bych se vás zeptala, zda máte spolu s členskými státy nějaký akční plán zaměřený na využívání obnovitelných zdrojů energie?
Franz Obermayr
(DE) Proces integrace trhu s elektřinou v pobaltských státech by měl zahrnovat neomezenou deregulaci trhu pro soukromé zákazníky a společnou výměnu energie. Pobaltské státy byly velmi tvrdě zasaženy hospodářskou krizí.
Proto bych rád věděl, jak lze v této velmi křehké hospodářské situaci realisticky dosáhnout úplné deregulace trhu s energiemi. Mám na mysli zejména nestálost cen. Jaký je plán, co se týká infrastruktury pobaltských států, a co se bude dít ve věci diverzifikace přepravních tras energie a energetických zdrojů?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, souhlasíme s názory, které byly vyjádřeny ohledně problému obnovitelných zdrojů energie a jejich integrace do evropských energetických sítí. Domníváme se rovněž, že jde o jeden z hlavních cílů strategie Evropské unie pro boj se změnami klimatu, již jsme prosazovali na kodaňské konferenci. Doufáme, že do roku 2020 bude energie z obnovitelných zdrojů představovat 20 % celkové produkce energie v Evropě, a rádi bychom, aby byl tento přístup zařazen do druhého akčního plánu pro energii pro období 2010-2014, který bude doufejme schválen během španělského předsednictví.
Tento cíl akčního plánu je tedy zjevně na programu španělského předsednictví a sdílí ho samozřejmě i Belgie a Maďarsko, protože jde o cíl strategický.
Co se týká poznámky pana Obermayra, i my se domníváme, jak jsem již dříve prohlásil, že diverzifikace zdrojů je bezpochyby strategickým cílem.
Evropská unie a její orgány jsou velmi aktivní a poskytují veškerou politickou podporu projektům jako je Nabucco, Nord Stream a South Stream. Všechny tyto projekty mají velmi jasný cíl: diverzifikovat druhy energie, diverzifikovat dodavatele energií a diverzifikovat různé kanály, jejichž prostřednictvím je energie dodávána. Jsou samozřejmě součástí strategie, jak se stát Evropou se skutečně společným trhem s energií, který nám doposud chybí. Vše toto je nezbytné pro vytvoření takového trhu a pro dosažení energetické bezpečnosti, která je základem všeho.
Předmět: Přístupy k rozvoji, jeho cíle a akce v rámci strategie EU pro udržitelný rozvoj do roku 2020.
Hospodářská krize, změny klimatu a demografické změny mají hluboký vliv na život evropských občanů. Zdravotní péče, vzdělávání, zemědělství, rozvoj dopravní a energetické infrastruktury a investice do výzkumu a inovací, jakož i do modernizace veřejných služeb musí být prioritami členských států i Evropské unie. Je tu společná povinnost zaručovat základní práva a svobody evropských občanů, včetně volného pohybu pracovníků. Evropský sociální model zajišťuje nezbytnou podporu zaměstnancům, kteří přišli o práci, starým i mladým lidem, jakož i migrujícím pracovníkům. Na neformálním zasedání Evropské rady v únoru 2010 má být předložena strategie EU pro udržitelný rozvoj do roku 2020.
Může španělské předsednictví naznačit, jaké hlavní přístupy k rozvoji, rozvojové cíle a akce bude strategie obsahovat a jaké zdroje budou odhadem zapotřebí pro její úspěšné provedení?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, není pochyb o tom, že strategie do roku 2020 je pravděpodobně nejvíce ambiciózním a nejdůležitějším cílem nejbližší budoucnosti, který bude ústředním tématem rozprav, jež se budou odehrávat zítra na neformálním zasedání Evropské rady v Bruselu a jež během španělského předsednictví probíhají na nejvyšší politické úrovni.
Jejich cílem je navrhnout a schválit program podpory růstu a vytváření kvalitních pracovních příležitostí, který nahradí Lisabonskou strategii a zaměří se na jedné straně na posílení určitých nepostradatelných aspektů nezbytných pro zvýšení konkurenceschopnosti a produktivity evropského hospodářství: investice do informačních technologií, vytváření prostoru pro informační společnost v Evropě, a který na druhé straně rovněž zdůrazní sociální aspekty, což znamená, že zaměstnanost by měla být založena na specializaci a odborné přípravě; usilujeme rovněž o zelené hospodářství s nízkými emisemi oxidu uhličitého, jak jsme již zmínili v dřívější diskuzi.
Dalším základním prvkem - který bezpochyby povede k polarizaci zítřejších rozprav v Bruselu - je otázka správy. Na zmíněném neformálním zasedání Evropské rady předloží předseda Evropské rady první návrh k rozpravě o správě, jinými slovy k posunu směrem k hospodářské, nejenom měnové, unii uvnitř Evropy. Základním prvkem bude to - jak stanovuje Lisabonská smlouva - že hospodářská politika států, politika v oblasti zaměstnanosti a sociální politika musí konvergovat s politikou Evropské unie.
Tento prvek strategie pro udržitelný rozvoj a pro vytváření kvalitních pracovních příležitostí je proto klíčovým cílem španělského předsednictví a celé Evropy. Důkazem může být skutečnost, že jsme již záležitost začali řešit na nejvyšší úrovni tím, že zítra v Bruselu pořádáme neformální zasedání Rady.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Máme nyní k dispozici i vyjádření zúčastněných stran. Veřejná konzultace o strategii EU do roku 2020 na internetových stránkách Komise byla ukončena. V Evropské unii však v současnosti máme 10% nezaměstnanost, ve Španělsku a Lotyšsku dosáhla nezaměstnanost 20 %. Proto bych se vás ráda zeptala, jaká opatření činíme pro občany Evropské unie, abychom zachovali jejich pracovní příležitosti, vytvořili nové a především jim zlepšili kvalitu života?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Domnívám se, paní Ticăuová, že jádrem budoucí strategie do roku 2020 musí být právě ty body, které jste zmínila, a abych byl přesný, pracovní příležitosti nesmí být tak nejisté, prchavé a nestabilní, jak tomu dosud v Evropské unii bylo. Zmínila jste případ Španělska, které bylo skutečně vážně postiženo v oblasti trhu s nemovitostmi.
Usilujeme proto o vytvoření výrobního modelu, který sám vytváří silnější, pevnější, stabilnější pracovní příležitosti založené na specializaci.
Musíme pracovat na opatřeních v tomto směru, na opatřeních, která zvýší specializaci a odbornou přípravu zaměstnanců, aby pracovníci nalezli svá místa ve znalostní společnosti, v pracovních příležitostech v oblasti informačních technologií a specializovaných sociálních zaměstnáních, na nichž by měla být založena budoucí výroba a model rozvoje zaměstnanosti.
Domníváme se, že tuto myšlenku by měl realizovat každý stát; my však musíme zajistit její koordinaci mezi všemi evropskými státy. Evropská unie musí rovněž poskytovat podporu, například prostřednictvím pobídek či stimulů, jako je využívání konkrétních strukturálních fondů, například Evropského sociálního fondu, čímž dochází k podpoře států, které skutečně investují do tohoto výrobního modelu s cílem vytvořit kvalitní pracovní příležitosti.
Domnívám se, že tato myšlenka by měla být jádrem, srdcem naší strategie, kterou všichni musíme provést během několika následujících měsíců před červnovým zasedáním Evropské rady, kde dojde k nahrazení neadekvátní Lisabonské strategie.
Předmět: Svoboda vyznání v Číně
Jaké kroky zamýšlí Rada podniknout pro zlepšení situace náboženských společenství, zejména křesťanských církví, a pro uskutečnění práva na svobodu vyznání v Číně?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Paní předsedající, pane Posselte, jistě dobře víte, že jedním z našich hlavních nástrojů, co se týká otázky lidských práv ve vztazích s Čínou, je dialog o lidských právech konaný dvakrát ročně, který byl ustanoven před více než patnácti lety. Jedná se proto o strukturovaný dialog, který nám poskytuje příležitost k výměně názorů ve věcech, které nám leží na srdci.
V listopadu loňského roku schválila Rada závěry o svobodě vyznání, které nám umožnily znovu velmi jasnými slovy vyjádřit postoj Evropské unie v této otázce. Respektování svobody vyznání, tak jak je definována v mezinárodních nástrojích pro ochranu lidských práv, tvoří součást doložky o lidských právech, která je součástí smluv uzavíraných mezi Evropskou unií a třetími státy.
V posledních pěti letech Evropská unie opakovaně vznášela otázku svobody náboženství a vyznání v rozhovorech na téma lidských práv a v konzultacích se třetími zeměmi. Učinila řadu prohlášení týkajících se této otázky a proběhla jednání vztahující se k lidem, kteří se kvůli svému vyznání ocitli v ohrožení. Evropská unie hrála v celosvětovém měřítku velmi aktivní roli při podpoře svobody vyznání na mezinárodních fórech, jako je Valné shromáždění Organizace spojených národů a Rada pro lidská práva.
Co se týká Číny, Rada v roce 2001 stanovila určitá referenční kritéria pro dialog o lidských právech. Mohu vás, pane Posselte, ubezpečit, že svoboda vyznání tvoří neodlučnou součást těchto kritérií. V poslední době jsme o této otázce několikrát hovořili s našimi čínskými protějšky, setkali jsme se s příslušnými orgány v Pekingu a osoby zodpovědné za náboženské otázky navštívily Evropu s úmyslem vést dialog a seznámit se s postupy, které jsou uplatňovány v řadě členských států.
Bernd Posselt
(DE) Pane Garrido, velmi vám děkuji za podrobnou odpověď. Mám dvě krátké doplňující otázky. Za prvé, kdy budete mít další příležitost hovořit s Čínou o těchto záležitostech? Za druhé, mohli byste vyžadovat, aby byl vypracován seznam kněží, jeptišek a biskupů, kteří byli zatčeni?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Již jsem řekl, že existuje strukturovaný dialog, a proto na toto téma s Čínou probíhají rozhovory pravidelně.
My, Rada, si jsme vědomi skutečnosti, že určité množství lidí provozující své náboženství bylo v Číně vystaveno hrozbám či pronásledování. To je případ určitých tibetských buddhistů, kteří praktikují fa-lun kung, stalo se to rovněž křesťanům, kněžím a věřícím i právníkům, kteří je v některých případech zastupovali. Rada tyto případy prošetřila a upozornila na ně čínské orgány.
Ve všech případech jsme prohlásili, že klidné provozování náboženství je právo a nemělo by nikdy být považováno za hrozbu státu.
Vážení poslanci, samozřejmě vás musím ujistit, že co se týká uplatňování svobody vyznání v Číně a hodnotícího procesu dialogu o lidských právech, prozkoumáme všechny způsoby, kterými můžeme maximalizovat svou schopnost dosáhnout v této oblasti pozitivních změn.
Jim Higgins
Děkuji Radě za odpověď. Hodně se udělalo, ještě víc je udělat třeba. Skutečností je, že co se týká svobody náboženského vyznání v Číně, uvádí článek 36 ústavy Čínské lidové republiky přesně, o co jde. Je formulován velmi opatrně. "Náboženské vyznání" je zaručeno, ale co praktikování náboženství? Co představuje "normální náboženské aktivity"? A co se týká "cizí převahy", pokud přijde kazatel z vnějšku, je to považováno za "cizí převahu". A na buddhismus, katolické křesťanství, deismus, islám a protestantské křesťanství je pohlíženo s obzvláštním podezříváním.
Hodně se udělalo, ale strašná spousta práce je před námi - tak jen dál.
Franz Obermayr
- (DE) Děkuji vám za přesné odpovědi, pane Garrido. Chtěl bych vás však požádat o další ještě podrobnější informace. Existuje v současné bilaterální smlouvě s Čínou doložka, která má poskytnout křesťanským církvím zvláštní ochranu, či zamýšlí Rada takovou doložku zavést?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Vážené poslankyně a poslanci, je třeba vykonat ještě hodně práce, ale my rozhodně věříme v dialog a v to, co bychom mohli nazvat dopadem dialogu a jeho účinky. Jak před nedávnem v Evropském parlamentu prohlásila baronka Ashtonová: dialog o lidských právech má nepopiratelné účinky a samozřejmě existují různá místa, kde ho lze vést. Můžeme ho vést s konkrétními osobami, jako například v případě známého bojovníka za lidská práva Liou Siao-poa, nebo ho můžeme rovněž vést na jiných úrovních, na politické úrovni v politickém dialogu. V každém případě v něm budeme s odhodláním pokračovat, abychom hájili všechna lidská práva, každé jednotlivé z nich. Nesmíme podporovat některá více než jiná, protože lidská práva jsou nedělitelná a my budeme usilovat o to, aby v Číně došlo k jejich posílení a ke zlepšení situace v oblasti lidských práv.
Dialog má zásadní význam a je samozřejmě důležité sledovat, jak v této oblasti probíhají změny, a my jsme si jistí, že si čínské orgány, naše protějšky v tomto dialogu, jeho důležitost uvědomují.
Předmět: CIA - tajná vězení a tajné lety
Nedávné zprávy v tisku odhalily, že v Litvě existovalo tajné vězení umístěné v bývalé jezdecké škole, kterého od roku 2004 využívala CIA a v němž bylo mučeno množství "osob podezřelých z terorismu".
Italský soud shledal více než 20 amerických agentů a dva italské úředníky vinnými z únosu Abu Omara v Miláně; Abu Omar byl posléze mučen v Egyptě. Probíhá řada dalších soudních procesů, zejména v Polsku a ve Spojeném království.
Existují důkazy, že další vlády a zejména Portugalsko (v rámci tajné dohody NATO) věděly o využívání svého vzdušného prostoru a letišť k udržování sítě pro věznění, unášení a mučení osob, kterou řídily Spojené státy.
Jak se Rada staví k těmto novým informacím a soudním procesům a jaká vysvětlení může poskytnout?
Jaká opatření navrhne, aby se v budoucnu podobná situace neopakovala?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Především bych chtěl zopakovat, že Evropská unie podporuje globální strategii Organizace spojených národů pro boj s terorismem, která shledává, že hospodářský rozvoj, mír, bezpečnost a lidská práva jsou vzájemně propojeny a navzájem se posilují.
Takzvaný program tajného zadržování a převozů prováděný USA, či údajné využívání evropských států ze strany CIA pro převozy a nezákonné zadržování vězňů vzbudily bezpochyby značné obavy u mnohých poslanců tohoto Parlamentu. Stalo se to tématem nedávné rozpravy, která proběhla jen před několika dny, a jak už předsednictví prohlásilo, Rada sdílí názor Parlamentu, že neexistuje jiný pohled; že případná existence těchto tajných zadržovacích zařízení je v rozporu s mezinárodním právem. Náš postoj se nezměnil.
Proto jsme považovali za vhodné, že prezident Obama změnil politiku USA ve vztahu k určitým případům zadržování a k existenci vězení, jako je například Guantánamo. Co je ještě důležitější, domníváme se, že k této změně skutečně došlo a v americké politice dochází k obratu. My jsme vždy využívali příležitostí, abychom Spojeným státům vyjádřili své obavy v této oblasti z pohledu Evropské unie.
Musí nás těšit, že ke změně došlo a že dne 15. června loňského roku bylo oficiálně učiněno společné prohlášení Evropské unie a Spojených států. Věříme proto, že budeme nadále sledovat stejnou politickou linii, a pokud zjistíme takové případy a budeme mít nezvratné důkazy o jejich existenci, pak budeme zastávat jasné stanovisko.
V určitých případech nám takové důkazy chybí, přestože se o nich mluví, nebo se objevily konkrétní odkazy v médiích; v některých případech nám však o existenci těchto skutečností chybí průkazné, důkladné poznatky.
Není však nejmenších pochyb, že Evropská unie v této záležitosti zastávala jasný postoj a vždy byla proti těmto vězeňským zařízením, ať už šlo o známá střediska jako Guantánamo, nebo o údajná tajná střediska, a vždy jsme se snažili velmi otevřeně zjistit, zda tato tajná zařízení skutečně existují.
Ilda Figueiredo
(PT) Paní předsedající, pane ministře, děkuji vám za odpověď. Avšak i po červencovém prohlášení se objevily nové skutečnosti. Je známo, že v listopadu loňského roku jen samotný italský soud odsoudil 23 amerických agentů a dva italské úředníky za únos Abu Omara v Miláně a jeden z odsouzených agentů CIA pro tisk připustil, že porušil zákon a že rozhodnutí byla přijímána ve Washingtonu. Obamova vláda pouze prohlásila, že je rozhodnutím italského soudu zklamána.
Další případy týkající se letů prováděných CIA se v současnosti řeší například v Polsku a ve Spojeném království. Litevský parlament potvrdil, že i v Litvě existovalo tajné vězení a že jeho činnost provázely četné lety CIA a že docházelo k nezákonnému věznění osob. Otázka zní: Odsoudíme porušování lidských práv, které s těmito skutečnostmi souvisí?
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) My jsme obhájci lidských práv, domnívám se, že to můžeme prohlásit jasně a sebevědomě; proto nemáme právo, ale přímo povinnost odsoudit případy porušování lidských práv, ať už k nim dojde kdekoli. Rovněž platí, že Evropská unie musí respektovat kompetence členských států, a proto určité oblasti musí prošetřit právě členské státy; vyšetřování nemůže vést Evropská unie. Lisabonská smlouva například velmi jasně uvádí, že dohled nad výzvědnými službami na území členských států je v kompetenci daných členských států.
Co se týká další záležitosti zmíněné v otázce, my rozhodně nevíme o údajné tajné smlouvě NATO. Každopádně by případná existence takové smlouvy, o níž nemáme nejmenší povědomí, členské státy v žádném případě nezbavovala povinnosti plnit své závazky v souladu s mezinárodním a humanitárním právem. Paní Figueiredová, my se však rozhodně domníváme, že Evropská unie je zřetelně jednou z oblastí světa, kde se lidská práva dodržují, a Evropská unie, za respektování způsobu, jaký si jednotlivé státy zvolí pro svou správu, má a samozřejmě vždy bude mít povinnost odsoudit porušování lidských práv, neboť máme zodpovědnost i vůči lidskému rodu a nikoli jen vůči jednotlivým dotčeným státům. Budeme jednat a postupovat tímto způsobem. Máme nyní navíc nový, velmi důležitý referenční bod, Listinu základních práv evropských občanů.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Pane ministře, o médiích a jejich zdrojích se v otázce mluvilo proto, že to byla právě média, která přinesla zprávu o zřizování tajných vězení v Litvě a na jiných místech. Jak obecně hodnotíte úlohu médií v těchto záležitostech a bylo by možné mobilizovat veřejné mínění, aby se podobné události už neopakovaly?
Bogusław Sonik
(PL) Paní předsedající, chtěl bych poděkovat panu Lópezi Garridovi za jeho prohlášení, ale neřekl nic nového. Před třemi lety byla jmenována zvláštní parlamentní komise pro Guantánamo. Záležitostí se zabývala i Evropská rada, která se k ní stále vrací. Skutečně existují důležitější problémy a je rovněž pravda, jak prohlásil pan López Garrido, že dohled nad dodržováním lidských práv je povinností členských států. Ještě jedna věc - pane Garrido, když jste hovořil o Číně, prohlásil jste, že existují různá lidská práva a že bychom měli podporovat všechna. Základním právem svobody v diktatuře je však svoboda samotná a já se domnívám, že bychom se měli především postavit za právo na svobodu.
Diego López Garrido
úřadující předseda Rady. - (ES) Souhlasím s poznámkami, které učinil předchozí řečník. Domnívám se, že ochrana lidských práv je jedním z klíčových cílů, který musí sledovat kterýkoli demokratický stát a kterákoli demokratická organizace, jako je Evropská unie.
V Evropském parlamentu samozřejmě panuje kultura obrany lidských práv, na niž jsme hrdi, a evropská integrace ve smyslu stavby Evropy je postavena na základech lidských práv. Esencí Evropy a tím, co spojuje Evropany, kteří mluví rozdílnými jazyky a mají rozdílné tradice, je právě skutečnost, že sdílíme hodnoty ve věci ochrany lidských práv.
V tomto ohledu se domnívám, že tisk má životně důležitou úlohu. Je klíčovým rysem ležícím v samém jádru demokracie a bezpochyby představuje nezbytný nástroj sloužící k ochraně lidských práv a k odsuzování případných případů jejich porušování.
Pokud dojde k porušením lidských práv, ale ví se o nich pouze na osobní úrovni, pak je prostě nemožné, abychom se jimi zabývali.
Proto hraje tisk zcela zásadní úlohu a jsem rovněž přesvědčen, že pravá, skutečná novinářská kultura musí být nanejvýš citlivá k ochraně lidských práv a k ochraně všech svobod. Právě díky jim stojí za to život žít a díky jim má koexistence lidských bytostí smysl.
Pronásledování těch, kteří lidská práva porušují, a obrana jejich obětí je bezpochyby jedním z mečů evropské integrace, Evropské unie, a já jsem hrdý, že přísluším k oblasti, kde jsou tyto hodnoty ceněny a kde byly zřízeny nezávislé právní, nadnárodní, soudní nástroje, jako je například Evropský soud pro lidská práva zde ve Štrasburku. Jsem hrdý, že Evropa ve své tradici, kultuře a historii uchovává právě tyto cíle.
Předsedající
Otázky, které nebyly pro nedostatek času zodpovězeny, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Doba vyhrazená pro otázky skončila.
(Zasedání bylo přerušeno v 19:25 a pokračovalo ve 21:00.)
