Doba vyhrazená pro otázky (Komise) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B7-0212/2009).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
Část první

Předmět: Zastoupení žen ve vedoucích funkcích na pracovním trhu
Nedávné statistické údaje ukazují, že zastoupení žen ve vedoucích funkcích je i nadále na evropském pracovním trhu nedostatečné: v největších evropských podnicích připadá v průměru na každých deset členů správní rady pouze jedna žena.
Jak hodnotí Komise iniciativy členských států, jejichž cílem je podporovat větší účast žen ve vedoucích funkcích s finanční odpovědností? Jaké osvědčené postupy byly určeny zejména v souvislosti s fungováním evropské sítě žen v politickém a ekonomickém rozhodování? Je Komise nakloněna návrhům směřujícím ke stanovení minimálního počtu žen ve správních radách velkých podniků? Jaké má Komise v úmyslu předložit návrhy a iniciativy, pokud jde o konečné hodnocení plánu v oblasti rovného postavení mužů a žen a pokud jde o revizi pokynů Lisabonské strategie v roce 2010?
Vladimír Špidla
Vážený pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, počet žen, které se podílejí na rozhodování, se sice během posledních několika let zvýšil, avšak moc v politické a hospodářské oblasti stále pevně spočívá v mužských rukou. Stereotypy spojené s představami o úloze žen a mužů a problémy se zajištěním rovnováhy mezi pracovními a rodinnými povinnostmi představují vedle dalších zjevných či skrytých diskriminačních postupů překážku, která brání přístupu žen k odpovědným a vedoucím pozicím.
Za posledních deset let došlo k většímu zapojení žen do politického rozhodování ve většině zemí Evropské unie. Tempo těchto změn je pomalé a celkový podíl žen v rozhodujících pozicích bohužel zůstává nízký. Velmi nedostatečné je zastoupení žen na pozicích s rozhodovacími pravomocemi v ekonomické oblasti. V soukromém sektoru představují muži devět z deseti členů řídících či správních orgánů nejlepších evropských společností. Pouze 3 % těchto společností mají nejvyšší rozhodovací orgány, v jejichž čele je žena.
Komisi velmi záleží na podpoře lepšího zastoupení žen ve vedoucích funkcích a podporuje činnosti členských států v tomto ohledu pomocí sběru, analýzy a šíření srovnatelných údajů v této oblasti, podpory sítí mezi zúčastněnými stranami, výměny zkušeností a osvědčených postupů na evropské úrovni. Evropská síť na podporu žen ve vedoucích pozicích, kterou Komise zavedla v červnu 2008, zdůraznila význam opatření, jejichž cílem je podporovat mentorství, rozvíjet sítě zaměřené na podporu žen, zviditelnit ženy zaujímající důležitá místa, povzbuzovat ženy, aby se ucházely o vedoucí pozice. Komise bude během roku 2010 pořádat informační aktivity a výměny osvědčených postupů.
Komise s uspokojením konstatuje, že mnoho členských států zahájilo iniciativy na podporu přístupu žen k vedoucím funkcím, a to zejména prostřednictvím osvětových akcí v soukromém sektoru, vzdělávacích programů pro ženy, které mají zájem o kariéru na nejvyšší úrovni, rozvoje chart nebo značek pro podniky, které podporují rovnost žen a mužů, zavedení kodexů správné praxe v podnicích a akcí na podporu sladění rodinného a profesního života a boje proti předsudkům ohledně pohlaví.
Otázky kvót pro ženy ve správních radách velkých podniků se diskutují. V tomto směru je po mém soudu velmi potřebné studovat norské zkušenosti, kde k tomuto radikálnímu přístupu přistoupili. Je však zcela na členských státech, aby rozhodly o strategii, již zvolí podle své konkrétní situace. Připomínám, že čl. 141 odst. 4 Smlouvy umožňuje členským státům přijmout "pozitivní opatření". Evropský soudní dvůr však tuto možnost vykládá restriktivně a zakazuje, aby se tato opatření přijímala automaticky, a vyžaduje, aby se každý případ přezkoumal individuálně podle objektivních kritérií.
Komise hodlá v polovině roku 2010 předložit nový strategický rámec pro rovnost žen a mužů, který bude doplněn podrobnou analýzou dopadů a jenž přihlédne k výsledkům provádění stávajícího plánu na období 2006-2010. Podpora větší účasti žen ve vedoucích pozicích by měla být jednou z priorit Komise. V neposlední řadě Komise začátkem příštího roku předloží návrh nové strategie růstu a zaměstnanosti po roce 2010. Otázka rovnosti žen a mužů by měla být ústředním prvkem této nové strategie.
Dámy a pánové, chtěl bych zdůraznit, že rovné zastoupení žen a mužů je nejenom otázka politického principu, demokracie a etického přístupu, ale je v podstatě zásadní otázkou ekonomickou. Protože nevyužije-li tato společnost všech svých talentů optimálním způsobem, nemá naději na účinný rozvoj v budoucnosti. Proto tedy musím jasně prohlásit, že rovnost žen a jejich odpovídající zastoupení ve vedoucích pozicích je aktivní součástí konkurenceschopnosti Evropy jako takové.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Pane komisaři, ještě jednou děkuji za úsilí, které věnujete podpoře zastoupení žen ve vedoucích funkcích. Musím ale říct, že moje otázka byla konkrétnější. S ohledem na revizi lisabonských cílů a hodnotící zprávu plánu navrhne Evropská komise konkrétní opatření pro boj proti nedostatečnému zastoupení žen ve vedoucích funkcích na pracovním trhu.
Zmínil jste se o modelech - o norských zkušenostech. Měly by být inspirací, sloužit jako vodítko? Jak s tím souvisí postup Evropského soudního dvoru, o němž jste mluvil? Máte jakožto Evropská komise odvahu zaujmout pozici ve prospěch jednoho směru, nebo vás tato představa spíše odrazuje?
Vladimír Špidla
Děkuji za doplňující otázku. Vyjádřil jsem to po mém soudu zřetelně, ale přesto si myslím, že je třeba být ještě jasnější. Komise považuje rovnost příležitostí obecně za podstatnou součást evropské konkurenceschopnosti, když už odhlédnu od morálních závazků, které s tím jsou spojeny. Proto tato rovnost bude velmi významně zdůrazněnou součástí v následujících strategiích stejně tak, jako navrhneme ve všech příslušných dokumentech odpovídající opatření, která mohou věci prospět. Chci konstatovat, že se samozřejmě musíme vždy držet v rámci Smlouvy, ale tento rámec jsme připraveni využít naplno.
Jörg Leichtfried
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, to, co jste právě řekl, nevyznělo zrovna dobře, ale politici musí mít vždy na paměti, aby jejich slova byla v souladu s činy. Chci se vás zejména zeptat, jak je možné, že všichni vysoce postavení zástupci Komise, s nimiž jsem měl možnost za posledních pět let spolupracovat, byli muži? Jak je možné, že složení Komise neodpovídá principu rovnosti pohlaví? Zdá se, že ani v budoucnu nebude složení Komise vyvážené, co se týče rovnosti pohlaví. Nebylo by dobré pro tentokrát jít příkladem, a být tak při provádění dalších kroků důvěryhodnější?
Vladimír Špidla
Myslím si, že je vhodné zdůraznit, že tato Komise má největší zastoupení žen, které kdy Komise měla. Je také vhodné upozornit na to, že moje kolegyně zastávaly a zastávají ta nejdůležitější portfolia. O tom není nejmenších pochyb. Můžu zmínit Neelie Kroes, Daliu Grybauskaite atd., prostě každá komisařka má portfolio, jehož význam je podstatný. Takže z tohoto hlediska Komise šla příkladem, ale je zřejmé, že rozhodnutí o komisaři je v rukou členského státu a jestliže členský stát nepředloží ženskou kandidaturu, pochopitelně se to odrazí ve složení Komise. Pokud jde o struktury evropské administrativy, víte dobře, že existují plány Komise tuto situaci zlepšit a zlepšovat, protože jsme ještě daleko od odpovídajícího zastoupení mužů a žen a mohu celkem rád konstatovat, že díky úsilí mého kolegy Siima Kallase jsme, pokud porovnáte čísla na začátku a stav v současné době, postoupili docela zřetelně kupředu. Ale máte pravdu, jsme ještě daleko od stavu, který by člověk mohl považovat za uspokojující.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, tuto debatu vedeme každý rok a mne napadá, že je potřeba změnit politiku, pokud chceme mít v Komisi, Radě a Parlamentu více lidí - zejména žen, protože Parlament to zřejmě nechce. Způsob, jakým Parlament funguje, nevyhovuje rodičům - ženám i mužům - s dětmi, a člověk si pak musí vybrat. Já jsem si vybrala kariéru, ale mám vedle sebe člověka, který si zvolil být doma. Myslím, že musíme být v tom, co je reálné, v diskusích realističtí.
Vladimír Špidla
Ve svém úvodu jsem upozornil na to, že existuje celá řada situací, které jsou buď příznivé nebo nepříznivé. Je zřejmé, že základní rozhodnutí nakonec činí každý člověk sám za sebe, přesto je ale zjevné, že určité instituce, určité politiky a určitá uspořádání dávají lidem daleko větší svobodu volby než jiná. Proto mimojiné považuji za naprosto zřejmé, že je třeba se ustavičně zasazovat za rovnost příležitostí, za odstraňování všech typů znevýhodnění, ať přímých nebo nepřímých, protože v tento okamžik není pravda, že možnost volby je stejná pro muže i ženy. Bohužel ženy jsou stále ještě v méně výhodné pozici, což se mimojiné také veřejně projevuje na tom, jak se přibližují místům, ve kterých se politicky nebo ekonomicky rozhoduje.
Předsedající
Otázka 22 a 23 se nebere v potaz, protože tazatelé nejsou přítomni.
Část druhá

Předmět: Jazyková výuka v příhraničních regionech
Jsou podle názoru Komise v členských státech a na úrovni EU přijímána dostatečná opatření k tomu, aby se mladí lidé v příhraničních regionech členských států mohli lépe naučit jazyku svých sousedů, a mohou zde sehrát konkrétní pozitivní úlohu národnostní menšiny a přeshraniční euroregiony?
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Podle článku 149 Smlouvy o ES je obsah výuky a organizace vzdělávacích systémů výhradně v odpovědnosti členských států. Jak je v příslušném článku uvedeno, EU bude přispívat k rozvoji kvalitního vzdělávání povzbuzováním spolupráce mezi členskými státy a v případě potřeby podporou jejich činností. Na druhou stranu se Komise domnívá, že výběr jazyků, které jsou vyučovány ve školách členských států, musí zohledňovat geografickou polohu a přítomnost národnostních menšin.
Tento fakt byl zdůrazněn ve sdělení Komise ze září 2008 nazvaném "Mnohojazyčnost: přínos pro Evropu i společný závazek", v němž se konstatuje, že je stále třeba vyvíjet úsilí o zvýšení počtu vyučovaných jazyků, zvláště pokud jde o výběr druhého cizího jazyka, a to s ohledem na místní podmínky. Komise navrhuje, aby byl v rámci rozšiřování výběru vyučovaných jazyků zahájen dialog mezi vzdělávacími orgány a poskytovateli vzdělání, jenž bude podporován například prostřednictvím programu Comenius Regio, a aby byla zřízena partnerství s místními zúčastněnými stranami a partnerství se zahraničními institucemi.
Programy EU pro vzdělávání, odbornou přípravu a mladé lidi podporují výuku všech jazyků, jimiž se v Evropské unii hovoří, včetně jazyků menšin, mimo jiné tím, že podporují mladé lidi v cestování do zahraničí, aby se těmto jazykům naučili.
Činnosti související s odbornou přípravou a sociálním začleněním, včetně studia jazyků, mohou podporovat také programy pro evropskou přeshraniční územní spolupráci. Například záměrem projektu Avenir éducatif commun podporovaného přeshraničním programem Francie a Spojeného království na období 2007-2013 je vytvořit přeshraniční síť škol, zvláště pro studium jazyků a zahájení podnikání. Celkové náklady jsou 2,2 milionů EUR, přičemž jsou zapojeni partneři na obou stranách Lamanšského průlivu.
Další příklad z jiné části Evropy představuje projekt, který probíhá jako tři přeshraniční programy, jichž se účastní Vídeň: Rakousko-Česká republika, Rakousko-Slovensko a Rakousko-Maďarsko. Projekt připravuje mladé lidi na život v přeshraničním regionu střední Evropy, zejména tím, že jim poskytuje vzdělání zaměřené na získání celé škály dovedností: jazykových, mezikulturních, komunikačních a znalostních. Celkové náklady projektu činí 791 000 EUR.
Předsedající
Rád bych se zeptal pana Posselta, zda má doplňující otázku.
Bernd Posselt
(DE) Pane předsedající, jste působivým příkladem mnohojazyčnosti. Nejprve bych se chtěl pana komisaře zeptat, zda by podobný projekt, o jakém jste zmínil, totiž mezi Rakouskem a Maďarskem a mezi Rakouskem, Českou republikou a Slovenskem, nemohl být zaveden mezi Maďarskem a Slovenskem? Bylo by to z politického hlediska určitě velmi přínosné a užitečné. Za druhé se domnívám, že by se lidé v příhraničních regionech opravdu měli více učit jazyky sousedních zemí, například ve východním Bavorsku češtinu, a to nejenom ve škole. Například v Schirndingu máme německo-českou mateřskou školku. Mohli byste podporovat také školky? Zajímám se také o vzdělávání dospělých - celoživotní učení -, které poskytuje příležitost naučit se sousednímu jazyku i starším generacím v příhraničních regionech.
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Děkuji vám za doplňující otázky. Pokud jde o první záležitost ohledně případného projektu mezi Maďarskem a Slovenskem, pokud bude takový projekt Evropské komisi předložen, určitě mu věnujeme maximální pozornost. Chceme tímto způsobem přispívat k nalézání řešení, na nichž mají oba státy vzájemný zájem.
Pokud jde o druhou otázku, nejprve bych chtěl zdůraznit, že jsme v září zahájili iniciativu související s výukou cizích jazyků v raném věku. Tato iniciativa bude trvat několik let a již se těší značnému úspěchu. V členských státech probíhá jako součást této iniciativy také kampaň na povzbuzování rodičů dětí ve věku od 2 do 6 let, aby své děti motivovali k učení cizích jazyků.
Pokud jde o druhou část otázky, tedy o celoživotní učení, je hlavním cílem politiky, kterou podporujeme. Máme velký počet projektů zaměřených na výuku cizích jazyků a také na získávání mezikulturních dovedností pro osoby mimo vzdělávací systém, včetně těch, kteří navštěvují vyšší odborné školy, které mají tak říkajíc méně příležitostí, stejně jako pro důchodce a nezaměstnané. Tato situace se odráží nejen ve způsobu, jakým financujeme různé projekty, ale je také velice jasně zdůrazněna ve strategii Evropské komise přijaté roku 2008.
Chceme, aby všichni občané Evropské unie, nejen mladí lidé, měli prostředky a příležitost, aby se mohli naučit alespoň dva cizí jazyky.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane komisaři, chtěl bych vám poděkovat za tuto zajímavou informaci, nicméně jste se ve své odpovědi soustředil na školy, zatímco v několika příhraničních městech byly učiněny také pokusy o založení univerzity. Takový typ univerzity byl zřízen například na pomezí Polska a Německa ve Frankfurtu - Evropská univerzita Viadrina. Chtěl bych se zeptat: počítá se v rámci různých škol, o nichž jste hovořil, také s podporou pro tento druh institucí vysokoškolského vzdělání, totiž pro univerzity, které vznikly v různých městech nacházejících se na státních hranicích vevnitř Evropské unie?
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Jestliže budou univerzity s to předložit projekty splňující požadavky programu celoživotního učení na období 2007-2013, Evropská komise je připravena je rovněž financovat. Vlastně vám chci připomenout, že celé řady projektů, které Evropská komise již financovala, se účastní jako partneři i mnohé univerzity z celé Evropské unie. Proto je moje odpověď určitě "ano". Záleží na kvalitě projektu, který různí zástupci předloží.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, máme četné programy Erasmus pro studenty, mladé podnikatele a nyní pro novináře. Myslíte, že by bylo možné využít programy Erasmus také ke zlepšení komunikace v příhraničních regionech? Na co byste se v tomto ohledu soustředil nejvíce?
Leonard Orban
člen Komise. - (RO) Moje odpověď na tuto otázku je určitě "ano". Program Erasmus, který byl zahájen asi před dvaceti lety a různé subjekty v EU jej neviděly v příliš pozitivním světle, dnes patří v Evropské unii k nejúspěšnějším programům.
Při svých častých návštěvách nejen v hlavních městech členských států, ale také ve velmi mnoha regionech Evropské unie jsem mohl vidět jeho mimořádně pozitivní dopad. Téma univerzit v Polsku a Německu již bylo zmíněno dříve. Rád vzpomínám na svou návštěvu Varšavské univerzity, kde jsem mohl vidět, že v Polsku je velký počet německých studentů, kteří měli díky programu Erasmus příležitost naučit se trochu polsky a také poznat polskou kulturu, jinými slovy získat to, co bychom nazvali jako mezikulturní znalosti.
Tito studenti jasně ukazují, jak účinné a efektivní takové znalosti jsou. Na závěr své odpovědi vám chci připomenout, že se předseda Komise pan Barroso zmínil, že má v úmyslu ve svém příštím funkčním období podporovat iniciativy, jež souvisejí s posilováním a urychlováním pohybu mladých lidí, aby mohli získat právě tyto stále potřebnější dovednosti.
Předmět: Nezájem Komise o vyšetřování skandálu firmy Siemens
Skandál firmy Siemens je nejzávažnější korupční aférou, jaká otřásla Evropskou unií za posledních pět let. Ze soudního vyšetřování, z rozsudků soudů, z přiznání zúčastněných osob a z veřejných prohlášení samotného podniku vyplývá, že politické strany a vysoce postavení vedoucí pracovníci v různých zemích, včetně Řecka, byli podpláceni, aby byl tento podnik zvýhodněn při přidělování zakázek na práce a dodávky pro veřejný sektor a veřejnoprávní podniky, z nichž mnohé využívají v rámci spolufinancování finanční prostředky Společenství.
Vzhledem k tomu, že od té doby, co skandál firmy Siemens vyšel najevo, komisař odpovědný za boj proti podvodům pan Siim Kallas v rámci parlamentní kontroly odpovídá, že vyšetřování není součástí pravomocí Evropské unie a že členské státy nepožádaly o pomoc Úřad pro boj proti podvodům (OLAF), mohla by Komise odpovědět, jakým způsobem ona a Úřad pro boj proti podvodům, který je pověřen vyšetřováním případů podvodů v neprospěch rozpočtu Společenství, dbaly na ochranu financí evropských občanů? Jaký byl přínos Komise a úřadu OLAF ve vztahu k tomuto závažnému případu, který vyžaduje naprostou transparentnost? Jaké jsou závěry Komise a úřadu OLAF v této věci?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Komise věnuje velkou pozornost všem korupčním aférám po celé Evropě, ale musím říci, že počet současných případů, které přímo či nepřímo souvisejí se společností Siemens a jsou do nich zapleteny finanční prostředky Společenství, je docela skromný. Budu pokračovat přehledem čtyř případů, jichž se to týká.
Předmětem soudních opatření v Německu je případ související s vnější pomocí, který úřad OLAF vyšetřoval a uzavřel jej v posledním čtvrtletí roku 2003. Úřad OLAF soudní řízení v této zemi pozorně sleduje.
Druhý případ úřadu OLAF související s projekty financovanými Evropskou investiční bankou je právě vyšetřován. Týká se zadávání veřejných zakázek.
Další, třetí záležitost související s projekty financovanými Evropskou investiční bankou a se zadáváním veřejných zakázek úřad OLAF právě posuzuje, aby zjistil, zda jde o dostatečně vážné podezření z podvodu nebo nesrovnalosti poškozující finanční zájmy EU. Na základě výsledku tohoto hodnocení rozhodne, zda je třeba, aby byl v této záležitosti otevřen případ.
A konečně za čtvrté, španělský Nejvyšší soud vydal dne 4. listopadu 2008 rozsudek ve věci vztahující se ke strukturálním fondům, do kterého byl původně zapleten Siemens. Vnitrostátní orgány tento případ vyšetřovaly v polovině devadesátých let minulého století a Útvar pro koordinaci předcházení podvodům (UCLAF) a následně úřad OLAF pozorně sledovaly soudní řízení, které následovalo. Tento rozsudek mimo jiné odsoudil několik osob k uvěznění a uložil pokuty za padělání. Mělo by se však také konstatovat, že Siemens byl v tomto případě zproštěn viny ve věci, jež byla předmětem prvního rozsudku madridského trestního soudu vydaného dne 22. června 2006.
Pokud jde o všechny tyto druhy případů, obecné stanovisko je, že úřad OLAF není donucovacím orgánem. Úzce spolupracuje s členskými státy, které mají povinnost jej informovat, načež OLAF samozřejmě podniká následné kroky a vážně se věnuje veškerým případům, které se nějak vztahují k finančním prostředkům EU nebo byly vyšetřovány.
To je obecný pohled. Úřad OLAF se také intenzivně účastní mezinárodní spolupráce se všemi dalšími mezinárodními orgány v rámci boje proti zneužívání finančních prostředků uvolněných na humanitární pomoc a jiné projekty.
Pokud jde o možné konkrétní prvky případu, pokud vážený pan poslanec vlastní materiál, jenž by mohl být v takových záležitostech relevantní, Komise by pana poslance vybídla, aby jej předal úřadu OLAF, který materiál posoudí a přiměřeně o něm podle svého pověření rozhodne.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, skandál společnosti Siemens je v Řecku pociťován v podstatě tak, jak se píše v tisku. Jinými slovy, je to pocit, že tento skandál - největší v poválečném Řecku - po druhém rozsudku Nejvyššího ústavního soudu v Německu, který stanoví, že pan Christoforakos, bývalý výkonný ředitel společnosti Siemens Hellas a velekněz korupce, nemůže být z Německa vydán do Řecka, definitivně povede k vymezení hranic.
Takový je dojem z toho, jak se skandál v Řecku vyvíjí, skandál, do něhož byli podle přiznání a usvědčení u německých soudů zapleteni státní úředníci a týkal se úředníků, kteří byli špinavými penězi celé roky upláceni, aby přidělili společnosti Siemens veřejné zakázky a práce, jejichž počet ani neznáme.
Ptám se tedy znovu, pane komisaři; zatímco všichni vědí, že většina těchto veřejných zakázek byly spolufinancované práce, jenom vaše útvary předstírají - a bohužel vaše odpověď potvrzuje, jak moc -, že to nevědí, a hledají útočiště v ustanoveních Společenství, podle mého názoru náhodně vybraných. Byly položeny otázky a odpovědi znějí: dejte nám informace, my záležitost vyšetříme, sledujeme ji. Já chci konkrétní odpověď. Pane komisaři, vy máte povinnost chránit peníze evropských daňových poplatníků. Co Komise udělá, aby přivedla k soudu osoby, jimž bylo prokázáno, že porušují právní předpisy Společenství pro zadávání veřejných zakázek?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Zanedlouho se objevím před Parlamentem a Výborem pro rozpočtovou kontrolu ve své oblasti příslušnosti pro udělování absolutoria za rozpočet, abych vysvětlil, co by se mělo udělat na ochranu a zajištění řádného využívání evropských peněz; jsou to velice rozsáhlá témata.
Opakuji, jestliže máte nějakou informaci týkající se zneužívání peněz ve spolufinancovaných projektech, byli bychom velice rádi - tak jako generální ředitelství pro regionální politiku a další útvary -, kdybychom takovou informaci dostali. Mohu vás ujistit, že bude velice vážně zpracována.
Pokud však jde o vydání jednotlivce z jednoho členského státu do druhého, toto je záležitost, kterou mají v rukou pouze členské státy, a žádné generální ředitelství v mé oblasti příslušnosti nemůže udělat nic, aby usnadnilo požadované vydání osoby.
Předmět: Pašování cigaret a zisky z této činnosti
Evropský úřad pro boj proti podvodům informoval v srpnu ve svém tiskovém prohlášení o odsouzení významného pašeráka cigaret v USA. Přestože je tato zpráva vítána, nadále zůstává skutečností, že kvůli nezákonnému obchodu s cigaretami přichází Evropská unie ročně o 9,5 miliardy EUR v důsledku ztrát ze zisku a že získané peníze mají k dispozici zločinci a jsou používány na financování teroristických organizací, jako je Pravá irská republikánská armáda (IRA).
Jakou strategii míní Komise uplatnit k řešení skutečnosti, že u 97 % nezákonně prodávaných cigaret dochází k úniku zákonem stanovené daně na úkor evropských daňových poplatníků, což následně ohrožuje evropskou bezpečnost?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Rád bych poděkoval váženému panu poslanci za jeho otázku, která mi umožňuje opět se věnovat tomuto rozsáhlému tématu, jež poškozuje rozpočty členských států. Je to opět záležitost, v níž členské státy jednají, v níž je však nezbytná jejich spolupráce a kde je také velice aktivní naše služba OLAF, která sehrává v boji proti mezinárodnímu pašování cigaret významnou úlohu.
Úřad OLAF má jasnou strategii. Za prvé pomáhá donucovacím orgánům v Evropské unii s případy, podporuje je a také organizuje a koordinuje celoevropské operace: Operace Diabolo z roku 2007 byla zaměřena na padělané výrobky z Číny pašované do EU lodními kontejnery; operace Mudan z roku 2008 na řešení rostoucího problému pašování cigaret poštou; operace Diabolo II měla stejný cíl jako první operace Diabolo a proběhla v září roku 2009.
Úřad OLAF poskytuje svým partnerům informace o vznikajících hrozbách a spolupracuje s členskými státy, takže toto je skutečně oblast mezinárodní spolupráce. Práce úřadu OLAF ukazuje, že by tato spolupráce měla být podporována, a ovšem musím také říci, že v pětiletém funkčním období této Komise došlo ke dvěma velmi důležitým událostem, v nichž byl úřad OLAF mimořádně užitečný.
Jde o dohodu se společností Philip Morris a následně o dohodu se společností Japan Tobacco z prosince 2007. Největší tabákové korporace připustily, že v jejich provozování spravedlivého obchodu s cigaretami byly určité nedostatky a zaplatily značné částky peněz do rozpočtu EU; také velice úzce spolupracují v boji proti pašování cigaret, které také není v jejich zájmu.
Toto jsou velice významné úspěchy a všechny členské státy podepsaly nejnovější dohodu se společností Japan Tobacco.
Pokračujeme ve spolupráci v této obtížné oblasti, nicméně si myslím, že tyto dvě dohody trochu změnily situaci a my zaznamenáváme mírný pokrok.
Případ, o kterém se zmínil vážený pan poslanec, a sice stíhání a uvěznění státního příslušníka třetí země, je velice důležitý. Šlo zde o jedno z mnoha mezinárodních vyšetřování, která úřad koordinoval na základě takové dohody. V EU proběhlo mnoho stíhání vycházejících z práce úřadu OLAF.
Toto je první stíhání související přímo s pašováním cigaret do EU, které proběhlo ve třetí zemi a týkalo se státního příslušníka země, jež není v EU, takže to také dokládá celosvětovou spolupráci. Mohu uvést několik dalších podrobností od styčných úředníků v Číně a na dalších místech. My všichni máme zájem na posílení této spolupráce a boji proti pašování cigaret.
Gay Mitchell
Když ponecháme stranou pracovní místa v podnicích povinných platit DPH, která byla ohrožena, tak má tato záležitost mimořádné důsledky pro zdravotnictví. Polovina všech pacientů v největší nemocnici v Irsku, St James's Hospital, byla přijata kvůli nemocem souvisejícím s kouřením. Když budete mít zájem ověřit si situaci ve všech ostatních členských státech, zjistíte, že je obdobná. Tyto cigarety k tomuto problému přispívají, ale nepřispívají nijak na náklady na jeho řešení.
Vím, že se do souvislosti s nezákonným obchodem s cigaretami pašovanými do Evropské unie dává částka 9,5 miliard EUR, přičemž jich 97 % zůstává neodhaleno. Nenastal čas na komplexní přístup Komise, včetně toho, aby například posoudila možnost, že by se tímto problémem zabývala pobřežní stráž?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Nedávno jsem navštívil zemi mimo Evropskou unii, kde kouření není zakázáno, a skutečně jsem si všiml, jak velký to je rozdíl oproti Evropské unii, kde alespoň na veřejných místech nemůžete ucítit zápach cigaret. Domnívám se, že to je nejdůležitější krok, jak se vyhnout veškerým zdravotním rizikům.
Pokud jde o boj proti pašování cigaret, musíme použít všechny své donucovací orgány. Je to zjevně nejvyšší priorita, nicméně je opět povinností pohraničních stráží v členských státech, aby nelegální cigarety zabavily.
Já sám jsem navštívil přístav, který měl velice propracované vybavení na odhalování lodních zásilek nezákonných cigaret, nicméně toto je v oblasti působnosti jednotlivých členských států. My můžeme pouze pomáhat, my můžeme jenom poskytovat informace a dělat vše, co je v našich silách, abychom členským státům pomohli. Je na jejich pohraničních službách, aby takové zásilky zabavily a zastavily je na hranicích.
Paul Rübig
(DE) Pane komisaři, pašování cigaret lze rozdělit do tří proudů: finance, zboží a konečně průvodní dokumentace. Umíte si představit zavedení vyhrazeného zdanění nebo poplatků pro finanční toky, o kterých se konec konců ví a které sem skutečně proudí?
Jsme již přece obeznámeni s tímto druhem daně z finančních transakcí, kde není výrazně zdaněno zboží ani dokumentace, ale finanční transakce. Je přitažlivá výzva to projednat se zeměmi, jako je Švýcarsko.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Souhlasím, že to je velice důležitá záležitost pro daňové orgány. My v Evropě máme celkem značnou spotřební daň z tabákových výrobků, nicméně jak vím ze zkušeností s dohodami uzavřenými společnostmi Philip Morris a Japan Tobacco, týká se do značné míry stejných korporací, jaké jsou našimi hlavními výrobci tabáku. To je tedy výsledek: že spolupracují. Ohledně Švýcarska nemám informace; nevidíme žádné náznaky, že by se Švýcarsko chovalo v této oblasti v Evropě celkově problematicky. Všechny státy chápou hrozby plynoucí z nezákonného obchodu s cigaretami, takže když uvidíme nějaké náznaky, určitě se se švýcarskými orgány spojíme.
Předsedající
Protože autor otázky není přítomen, otázka č. 27 odpadá.

Předmět: Vzdělávání v rámci nové evropské politické strategie
V souvislosti s nynější hospodářskou recesí zaznělo mnoho výzev k nové evropské strategii pro zaměstnanost a udržitelný a rozumný růst. V nejrůznějších oblastech byla v tomto ohledu poskytnuta řada doporučení, ale žádný náznak, co by se mělo udělat v oblasti vzdělávání, a Komise ani členské státy nepřijaly žádné aktuální iniciativy.
S ohledem na potřebu dokončit provádění Boloňského procesu, který se potýká se spoustou obtíží s modernizací univerzit a jiných institucí vysokoškolského vzdělávání, s posílením trojúhelníku vzdělávání/inovace/výzkum a podporování akreditace odborného vzdělávání po celé Evropě má Komise v úmyslu přijmout v této oblasti opatření nebo iniciativy v rámci nové evropské strategie, aby byl do roku 2010 vytvořen plně integrovaný a prvotřídní Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání, jenž bude konkurenceschopný v celosvětovém měřítku a bude podporovat sociální začlenění?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Děkuji vám za tuto otázku, protože je v těchto dnech velice aktuální. Rád bych zdůraznil, že Komise několik let provádí pod záštitou Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost svůj program modernizace evropského vysokoškolského vzdělávání.
Tento program se zaměřuje zvláště na tři specifické oblasti - výukové programy, správa a financování. Reformy v oblasti studijních plánů jsou prováděny z velké části v rámci Boloňského procesu, který se pokouší vytvořit do roku 2010 Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání.
Jak víte, Boloňský proces není iniciativa Komise, ale mezivládní proces 46 evropských zemí. Komise si je však vědoma svého maximálního významu, připojila se k procesu a plně jej podporuje kvůli jeho důležitosti pro její vlastní program modernizace vysokoškolského vzdělávání.
Abych vyzdvihl některé související iniciativy z minulých let, zmínil bych se o podporování znalostního trojúhelníku vytvořením Evropského inovačního a technologického institutu, o podpoře uznávání vzdělání a odborné přípravy napříč Evropou, o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení, o evropském systému pro převod a kumulaci kreditů, o dodatcích k diplomu a evropských kreditech pro odborné vzdělávání a přípravu.
K cílům také patří učinit evropské vysokoškolské vzdělávání transparentnějším a schopným srovnání, a proto probíhají projekty zařazení a klasifikace institucí vysokoškolského vzdělávání.
Komise si také uvědomuje, jak velký význam mají dnešní a zítřejší trhy práce a jaké výzvy s sebou nesou, zvláště pro mladou generaci, a proto přicházíme s iniciativou "Novými dovednostmi k novým povoláním" a zřizujeme fórum pro spolupráci mezi univerzitami a podniky, v jehož rámci probíhají důležité výměny názorů, stanovisek a zkušeností, a to jak na akademické půdě, tak v podnicích.
Pokud jde o Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání, účastnické země se shodují na tom, že ačkoli toho bylo od roku 1999 do dneška hodně dosaženo, projekt nebude roku 2010 ukončen, ale bude pokračovat alespoň do roku 2020.
Komise zastává názor, že by se měl Boloňský proces v nadcházejících letech zaměřit na to, jak dále podporovat mobilitu ve vysokoškolském vzdělávání, posilovat sociální rozměr prostřednictvím spravedlivého přístupu k vysokoškolskému vzdělání a rozvíjet celosvětový rozměr tohoto procesu, tedy spolupráci mezi evropskými vysokoškolskými institucemi a jejich partnery na celém světě.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Pane předsedající, pane komisaři, dnes mám již podruhé to potěšení vám pokládat otázky a poslouchat vaše odpovědi. Děkuji vám za vaše slova. My samozřejmě souhlasíme s hodnocením všeho, co se odehrává v rámci Boloňského procesu.
Moje otázka souvisela spíše s bezprostřední budoucností a s méně bezprostřední budoucností, protože v důsledku hospodářské krize, která nás postihla, nebudou celé řady odvětví, i některá plně rozvinutá odvětví, vytvářet pracovní místa. A my hovoříme vedle mnoha dalších věcí o nových pracovních místech v novém hospodářství, které nazýváme "ekologickým".
Proto se ptám, jak se tato nová situace, toto nové hospodářství, které se pokoušíme nastartovat, promítne do plánů a studií, a to jak na univerzitách, tak v rámci odborné přípravy, zvláště nyní, kdy jsme již začali provádět Kodaňský proces zaměřený na odborné vzdělávání, jak dobře víte?
Ráda bych slyšela více o vašich názorech na tuto záležitost.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Myslím, že jste opět upozornila na velice důležitou záležitost. Již jsme dnes dopoledne diskutovali o tom, že v Evropské unii nyní žije 78 milionů lidí se základní nebo s nižší kvalifikací, a je zcela jasné, že do roku 2020, který jsme si stanovili jako lhůtu, rozhodně nebudeme mít pro tyto osoby se základní nebo nižší kvalifikací stejný počet pracovních míst.
Proto je naprosto nutné, abychom se na tuto dobu připravili: musíme zdokonalit a modernizovat náš vzdělávací systém, musíme pokročit s analyzováním a zjistit, jaké nové kvalifikace a pracovní místa mohou vzniknout. Musíme na to připravit obzvláště mladší generaci, ale i generaci středního věku.
Proto bychom chtěli pokračovat v probíhajícím výzkumu podle strategického rámce pro politickou spolupráci a vzájemné učení "Vzdělávání a odborná příprava 2020". Je to jen jeden z rámců, v nichž bychom chtěli pokračovat a spolupracovat se vzdělávacími institucemi a s podniky ohledně budoucích požadavků na nejširší a nejpodstatnější kombinaci dovedností, které budou do roku 2020 naši občané potřebovat.
Gay Mitchell
Vzdělání je samozřejmě z velké části záležitostí vlád členských států, ale jednou z věcí, které by pan komisař mohl pomoci koordinovat, je ukončení toho, co bych nazval "rasovou segregací" ve vzdělávacím systému. Občané v celých částech našeho společenství nemají k vysokoškolskému vzdělání přístup.
Například v Dublinu bych mohl vymezit pět oblastí, které ze 75 % tvoří rodiny vězňů z věznice v Mountjoy Jail, což je naše naší největší věznice. Nemusím se zmiňovat o tom, že přístup k vysokoškolskému vzdělání je právě v těchto komunitách v 21. století stále na historicky nejnižší úrovni. Předpokládám, že taková situace je v celé Evropě. Nemohl byste prosazovat normy, které by tuto segregaci ukončily a otevřely přístup k vysokoškolskému vzdělání všem?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Začal jste svoji otázku velice jasnou analýzou, že existuje oddělení práce a oddělení příslušností, ale je samozřejmé, že Komise silně podporuje veškeré úsilí o zvýšení podílu obyvatel s nejvyšší možnou úrovní vzdělání. Je zcela jasné, že inovativní evropské hospodářství a prosperitu a vysokou životní úroveň, jíž se v Evropě těšíme, můžeme chránit jedině zlepšením úrovně vzdělanosti, rozšířením přístupu ke kvalitnímu terciárnímu vzdělávání, o němž jste se zmínil.
Proto si myslím, že Komise a členské státy musí v tomto směru velice úzce spolupracovat, aby byly vytvořeny podmínky, jež dají studentům nebo žákům pocházející z nesnadných socioekonomických poměrů spravedlivou šanci a umožní jim spravedlivý přístup k vyššímu a univerzitnímu vzdělání.
Silvia-Adriana Ţicău
V dnešní době zanechá školy 19 % mladých lidí v Evropě. Evropská unie nemůže dosáhnout udržitelného hospodářského rozvoje, jestliže nebude investovat do vzdělávání a výzkumu. Dosud investovalo do výzkumu a inovace více než 2 % HDP jenom pět členských států.
Jak HDP členských států, tak rozpočet Společenství se zmenšují v důsledku hospodářské krize. Takže vzniká riziko, že rozpočty určené na vzdělávání a výzkum budou v nadcházejících letech sníženy. Nicméně my musíme do vzdělávání a inovací investovat, aby si Evropská unie mohla udržet svou hospodářskou konkurenceschopnost a vytvářet nová pracovní místa.
Jaká opatření může Komise společně s členskými státy přijmout, aby byla v příštích letech zaručena minimální úroveň investic do výzkumu a vzdělávání?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Máte naprostou pravdu, že procento studentů nebo žáků, kteří předčasně opouštějí školu, je v Evropě velmi vysoké. Stanovili jsme si úroveň 10 %, jíž má být dosaženo do roku 2010. Je zcela zjevné, že tohoto mezníku nedosáhneme, protože v současné době předčasně opouští školu kolem 15 % studentů nebo žáků, a máte zcela pravdu, že nepříznivě odráží na potřebě kvality našich vzdělávacích systémů v celé Evropě.
Také máte pravdu, že za současných okolností - kdy jsou vnitrostátní vlády pod různými tlaky, pokud jde o veřejné finance a financování stimulačních balíčků, a velice často provádějí strategie k překonání krize namířené k podpoře obnovy zdravého základu ve veřejném financování v příštích letech - se velice diskutuje o rozpočtu.
Jaké by měly být priority? Na co bychom se měli soustředit? Myslím, že jste se již zmínila o tom, že ze strany Komise vždy zaznívá silný hlas zdůrazňující potřebu zachovat přiměřenou úroveň financování výzkumu a inovací v odvětvích vzdělávání, protože věříme, že takto budeme chránit a zvyšovat svou konkurenceschopnost a připravovat své budoucí výzkumné pracovníky a své budoucí zaměstnance ve vysoce konkurenceschopných oblastech na lepší výkon v budoucnosti.
Určitě z Komise uslyšíte hlasy jasně se přimlouvající za to, aby financování činností souvisejících se vzděláváním a podpora pro výzkum a inovace byly ponechány na co nejvyšší úrovni i za těchto velice náročných hospodářských tlaků.
Předmět: Opatření, jejichž účelem je zajistit mladým lidem přístup ke kvalitnímu vzdělávání, pobízet je k dalšímu studiu a poskytovat jim při tom pomoc a usnadnit jim vstup na pracovní trh
V EU žije 96 milionů mladých lidí ve věku mezi 15 a 29 lety, což představuje zhruba 20 % celkového počtu obyvatel. Podle statistických údajů Eurostatu za rok 2007 je 20 % mladých lidí mladších 25 let vystaveno riziku chudoby. Kvůli hospodářské a finanční krizi je navíc stále obtížnější najít stálé zaměstnání. Přibližně 15 % mladých Evropanů zanechává svého studia. V únoru 2009 nemělo zaměstnání asi 17,5 % Evropanů mladších 25 let, což představuje více než dvojnásobek celkové míry nezaměstnanosti v EU, která v tomtéž období dosahovala 7,9 % Mnoho mladých Evropanů je obdobně nuceno přijmout dočasnou práci, protože nemohou najít stálé pracovní místo.
Vzhledem k tomu, že budoucnost Evropy závisí na mladé generaci, mohla by Komise uvést, jaká hodlá přijmout opatření, aby mladým lidem zajistila přístup ke kvalitnímu vzdělávání, aby je pobízela k dalšímu studiu a poskytovala jim při tom pomoc a usnadnila jim vstup na pracovní trh, čímž by zajistila jejich lepší začlenění do společnosti?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Pane předsedající, již jsem ve své předchozí odpovědi některé argumenty uvedl, nicméně toto je samozřejmě velice důležitá oblast a pokusím se v odpovědi na tuto otázku zdůraznit některé další informace.
Jak víte, odpovědnost za obsah a organizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy mají podle článků 149 a 150 Smlouvy o ES členské státy. Je skutečně na nich, aby rozhodovaly o obsahu svých vzdělávacích programů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy.
Komise si však je vědoma významu této záležitosti, kterou nadnesla vážená paní poslankyně, a podporuje členské státy v provádění jejich reforem prostřednictvím otevřené metody koordinace.
Doporučení z roku 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení vymezuje, jaké klíčové schopnosti by měli mladí lidé při svém počátečním vzdělávání a odborné přípravě rozvíjet na úroveň, která je připraví na dospělost a umožní jim rozvíjet si velmi dobré pracovní dovednosti v budoucnosti. Měli bychom se z této perspektivy podívat i na výše zmíněný strategický rámec pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy ("ET 2020"). Rád bych zdůraznil, že v rámci prioritních oblastí v prvním cyklu tohoto programu má Komise za cíl rozvíjet mezi členskými státy spolupráci na zlepšování základních dovedností ve čtení, matematice a přírodních vědách a zintenzivnit úsilí o snížení počtu žáků a studentů, kteří předčasně zanechávají svého studia nebo odborné přípravy.
Členské státy s narůstající měrou spolupracují v rámci Kodaňského procesu na sdílení zkušeností a zlepšování spojení mezi odborným vzděláváním a přípravou a trhem práce, aby mladým lidem pomohly vstoupit na trh práce za lepších podmínek. Podpora přitažlivosti a kvality odborného vzdělávání a přípravy je stejně jako zvyšování povědomí o celoživotním učení a související politiky hlavní prioritou, aby byla evropská pracovní síla flexibilní a schopná se přizpůsobovat změnám podmínek na trhu práce.
Abych uvedl některé další programy, tak velice účinným nástrojem na pomoc mladým lidem s přístupem na trh práce je program Leonardo da Vinci. Tento program se zabývá především učni a dalšími mladými lidmi na trhu práce. Díky němu mohou absolvovat část své přípravy v jiné zemi. Výsledky byly dosud velice pozitivní, protože tato umístění v zahraničí zlepšila dovednosti, které jsou pro zaměstnavatele užitečné. Žáci si zlepšili jazykové schopnosti i mezikulturní dovednosti.
Měl bych se zmínit také o programu Erasmus, ale v trochu jiném ohledu, protože jsme dosud hovořili hlavně o výměnách studentů mezi univerzitami. Program Erasmus však od roku 2007 podporuje také umisťování studentů v podnicích. Tento program je od svého počátku velice úspěšný, protože jen v prvním roce jeho fungování se zúčastnilo stáží v zahraničí 20 000 studentů a podílelo se na něm více než 15 000 podniků. Toto je jeden příklad toho, jak můžeme zvyšovat zaměstnatelnost absolventů vysokých škol a podporovat lepší spolupráci mezi vysokými školami a podniky.
Již jsme hovořili o pozitivním vlivu Boloňského procesu na mobilitu studentů a na spolupráci mezi univerzitami a institucemi vysokoškolského vzdělávání, takže nebudu opakovat, co jsem řekl již před několika minutami.
Na závěr bych rád zdůraznil, že Komise si je vědoma obzvláštních potíží, s nimiž se setkávají mladí lidé, když vstupují na trh práce. Jak Komise, tak i Evropská rada se zvláště soustředily na zlepšení situace zaměstnanosti mladých lidí v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a vytváření více a lepších pracovních míst. Členské státy roku 2005 přijaly Evropský pakt mládeže, čímž se zavázaly, že věnují větší pozornost začlenění mladých lidí do vzdělávání, zaměstnanosti a do společnosti obecně, ale původně velice slibný pokrok se zastavil kvůli současné hospodářské krizi. Je pravda, že mladí lidé byli postiženi zvláště tvrdě, protože byli první, kdo v nynějších podmínkách ztratil pracovní místo. Komise ve svém sdělení "Společný závazek v oblasti zaměstnanosti" z června 2009 vyzvala členské státy a sociální partnery, aby zajistili, že mladí lidé budou mít navzdory složitému hospodářskému prostředí přístup ke kvalitnímu vzdělání a odborné přípravě a zejména k vysoce kvalitním učňovským programům a stážím.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hrozí, že kvůli hospodářské krizi bude pro mladé lidi těžší najít práci, že budou muset přijímat práci, která je pod úrovní jejich kvalifikace, nebo že budou nuceni být dlouhá období nezaměstnaní. Komise by měla zajistit, aby tito mladí lidé dostali v době, kdy jsou nezaměstnaní, příležitost se školit, a aby nebyli znevýhodňováni podmínkami zaměstnavatelů, kteří vyžadují minimální dobu praxe, někdy 5-10 let. Jaká opatření Komise zamýšlí v tomto ohledu přijmout?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Máte naprostou pravdu, že za současných okolností musí být Komise a členské státy velmi tvůrčí ve zlepšování podmínek pro mladé lidi, aby si mohli buď udržet práci, nebo se přeškolit, pokud ji ztratí, a lépe se připravit na příští příležitost, na příští možné zaměstnání. Komise velmi úzce spolupracuje s členskými státy a odborníky a v současné situaci se soustředí na tři oblasti: jak využít toto období, aby bylo zajištěno, že mladí lidé získají správné základní schopnosti a klíčové dovednosti, jak učinit vysoce kvalitní vzdělávání více spravedlivým a jak zajistit kvalitu vyučování a učení se na školách. Domnívám se, že to jsou základní podmínky pro to, aby byli mladí lidé připraveni na překonání tohoto velice nesnadného období a aby byli lépe připraveni na další vlnu pracovních míst, která - doufejme - budou vytvořena, jakmile krize pomine.
Předmět: Dobrovolná práce ve sportu
Může Komise nastínit iniciativy, které hodlá ve větším měřítku vyvíjet na podporu dobrovolné práce ve sportu v Evropě?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Dobrovolnictví v aktivitách terciárního sektoru hraje důležitou úlohu při přípravě politik EU, neboť poskytuje společnosti takový užitek, jako je soudržnost, začlenění, demokracie a občanství a přináší nám velmi zřetelnou a neodmyslitelnou ekonomickou hodnotu. Dobrovolnictví poskytuje mnoho příležitostí pro neformální výchovu a zaslouží si odpovídající uznání. I když dobrovolnictví existuje v mnoha odvětvích, oblast sportu má své strukturální zvláštnosti.
Dobrovolná činnost ve sportu tvoří základ organizování, řízení a provádění sportovních činností v nových členských státech a hraje zásadní úlohu při podpoře celkové struktury sportu. Tento význam dobrovolné činnosti ve sportu byl opakovaně uznán na politické úrovni EU: ve své bílé knize o sportu z roku 2007 Komise výslovně uznala úlohu dobrovolné činnosti jako jednoho ze společných prvků evropského přístupu ke sportu. V akčním plánu "Pierre de Coubertin" se proto bílá kniha snaží podporovat dobrovolnou činnost ve sportu a v neziskových sportovních organizacích prostřednictvím konkrétních činností, včetně studie o dobrovolné práci a výměny osvědčených postupů v neformální pracovní skupině EU pro "neziskové sportovní organizace".
Projekty související s dobrovolnou prací ve sportu jsou navíc financovány prostřednictvím programů "Evropa pro občany" a "Mládež v akci". Na jaře 2009 byla zahájena nová studie o dobrovolné práci, která popsala dobrovolnou práci a popíše dobrovolnou práci ve všech 27 členských státech. To přinese hloubkovou analýzu nejdůležitějších možností a problémů, kterou bude následovat doporučení členským státům, občanské společnosti a sportovním organizacím v Evropské unii. Výsledky studie se očekávají do konce roku 2009, takže je v následujících týdnech jistě obdržíme.
Věříme, že tato studie přispěje k lepšímu pochopení dobrovolné práce ve sportu z hlediska společenského i hospodářského a bude základem odpovědi na politický požadavek, jímž je propagace dobrovolnických činností ve sportu a v jeho výchozích strukturách v kontextu EU.
Jak je uvedeno v návrhu, který stále ještě prochází legislativním postupem, Komise má rovněž v úmyslu podporovat dobrovolnou práci ve sportu v rámci evropského roku dobrovolnictví 2011. Vstoupí-li v platnost Lisabonská smlouva, bude třeba náležitě vykazovat provádění nových ustanovení o sportu, mezi něž patří konkrétní odkazy na propagaci sportovních struktur založených na dobrovolné práci na úrovni EU. V takovém případě povede Komise konzultace se všemi zúčastněnými subjekty s cílem vypracovat politiku a vhodné iniciativy s jasnou přidanou hodnotou EU.
Liam Aylward
Chtěl bych poděkovat panu komisaři zejména za jeho odkazy na bílou knihu o sportu, což vítám.
Chtěl bych se zmínit o obesitě, která je v současnosti jedním z nejzávažnějších problémů v oblasti veřejného zdraví v Evropě. Odhaduje se, že v Evropské unii je 22 milionů dětí s nadváhou, z nichž 5,1 milionu je považováno za obézní. Nárůst dětské obezity je mimořádně varující. Jelikož dětská obezita je také úzce spojena s obezitou v dospělosti, je nejlepší zabývat se tímto problémem v mladém věku.
Jak chce Komise propojit dobrovolnou práci ve sportu a koncepci "sport pro všechny" s bojem proti narůstající obezitě mezi dětmi v Evropské unii a v členských státech? Existuje nějaká možnost, že by váš útvar vedl výchovný program, který by zajistil, že toto poselství pronikne do celé Evropy a do každého členského státu?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Děkuji vám, že jste otevřel toto velmi závažné téma, které je určitým způsobem spojeno s následující otázkou. Stoprocentně s vámi souhlasím, že dětská obezita a později obezita dospělých je jedním z nejnaléhavějších problémů, kterým v Evropské unii čelíme. Později budu hovořit o studiích, které jsme na toto téma provedli a které jsme vyhodnotili, a je naprosto zřejmé, že mince má dvě strany. Na jedné straně musíme vyvinout velké úsilí při zkvalitňování sportovních aktivit ve školách a při podpoře sportovních aktivit u dospělých; na druhé straně musíme postupovat velmi opatrně, co se týče nutričních návodů.
Jak jistě všichni víte, v nejnovějších studiích bylo jasně zjištěno, že v padesátých letech 20. století jsme pravděpodobně měli vyšší energetický příjem. V té době jsme jedli více tuků, ale neměli jsme problém s obezitou. Naprosto jasnou odpovědí je, že lidé se tehdy mnohem více hýbali a vyvíjeli více fyzické aktivity. Jedním ze závěrů proto je, že bitvu s obezitou nemůžeme vyhrát jen pomocí dietních doporučení, ale tato doporučení musí být kombinována s odpovídající fyzickou aktivitou.
V tomto ohledu Evropská unie stále čeká na skutečné pravomoci v oblasti sportu. Čekáme na dokončení procesu ratifikace Lisabonské smlouvy a poté Komise zahájí široké konzultace se všemi zúčastněnými stranami tak, abychom mohli připravit kvalitní a pozitivní iniciativy, které bude přijímat široká veřejnost. To bude jedno z témat, na něž bychom se měli soustředit, neboť jedna z možností, jak jednoznačně zlepšit situaci mezi dětmi, je zvýšit počet hodin věnovaných ve škole fyzické aktivitě. Nebude tak obtížné to zavést a jsem si jist, že to přinese velmi významné a kladné výsledky.
Marian Harkin
V odpovědi panu Aylwardovi jste uvedl, že dobrovolná práce přináší jasnou ekonomickou hodnotu. To skutečně přináší, a přináší i společenskou hodnotu. Jelikož jste ve své odpovědi zmínil mimo jiné i rok 2011 jako rok dobrovolnictví, chtěla bych se zeptat, proč Komise na ten rok navrhla rozpočet jen ve výši 6 milionů EUR; rozpočet pro rok 2010 dosáhně výše 18 milionů EUR.
Dobrovolná práce je bezplatná v tom smyslu, že je poskytována bezplatně, ale to není pro Evropskou komisi dostatečným důvodem, aby neinvestovala do 100 milionů dobrovolníků po celé EU. Proto by mě zajímal váš názor na výši finančních prostředků, které byly na ten rok vyčleněny, neboť se skutečně domnívám, že nejsou dostatečné.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Abych vám dal co nejpřesnější odpověď, radil jsem se s vedoucím svého kabinetu. Podle mých informací bylo na celý rok dobrovolnictví vyčleněno 8 milionů EUR. Věřím, že za pomoci vhodného plánování - s nímž, doufám, budeme moci začít brzy, jakmile rozhodnutí bude přijato- a s touto finanční částkou můžeme skutečně podtrhnout význam dobrovolné práce, jejího prospěchu pro společenský život a úspor, které přináší při organizování společenských, kulturních a jiných činností. Doufám, že s touto částkou rozhodně můžeme dosáhnout cílů, které jste zmínila ve svém dotazu.
Předmět: Bílá kniha o sportu
Jaké programy zavádí Evropská komise, aby upozornila na výhody lepších stravovacích návyků v Evropě v souladu s cíli politiky bílé knihy EU o sportu?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Tato otázka do určité míry souvisí opět s mou předchozí odpovědí na téma, jak můžeme kombinovat lepší stravovací návyky, jak můžeme propagovat zdravější životní styl a jak můžeme vnést evropskou přidanou hodnotu do vnitrostátních politik v těchto oblastech.
V první řadě bych měl uvést, že bílá kniha Komise "Strategie pro Evropu týkající se zdravotních problémů souvisejících s výživou, nadváhou a obezitou" zdůraznila význam proaktivních kroků, jejichž cílem je zvrátit pokles fyzické aktivity. Činnosti navrhované pro oblast fyzické aktivity v této bílé knize a v bílé knize o sportu se vzájemně posilují a doplňují.
Komise vytvořila skupinu na vysoké úrovni pro výživu a fyzickou aktivitu, kde úředníci ze všech členských států mohou sdílet nápady a osvědčené postupy z oblasti politiky a získávat přehled o všech vládních politikách v této oblasti. Jak pravděpodobně víte, tato skupina na vysoké úrovni se setkává nejméně třikrát ročně.
Prostřednictvím programu veřejného zdraví Komise podporuje mimo jiné takové iniciativy, jako je vytváření sítí v oblasti místního partnerství, které se soustředí na fyzickou aktivitu mezi mladými lidmi.
Vrátíme-li se k bílé knize o výživě, musím zdůraznit, že tato kniha upozorňuje na významnou úlohu soukromého sektoru a nevládních organizací, kteří nám pomáhají zajistit skutečný pokles míry obezity.
Práce Evropské platformy pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví pokračuje a členové platformy se zavazují, že ve svých oblastech budou usilovat o zvrácení trendu.
V oblasti sportu zůstává bílá kniha jediným důležitým referenčním bodem. Předznamenává několik kroků v oblasti sportu a zdraví, známých jako součást koncepce "zdraví upevňující tělesné aktivity" (HEPA), mezi něž patří podpora sítě HEPA. Navrhuje i více možností financování u projektů v této oblasti, zejména v souvislosti se sedmým rámcovým programem pro výzkum a technologický rozvoj, s programem EU v oblasti veřejného zdraví, s programy pro mládež a státní příslušnost a s programem celoživotního učení.
Pokyny EU týkající se fyzické aktivity, přijaté v roce 2008, také mohou být nahlíženy jako příspěvek k informování občanů o prospěšnosti fyzické aktivity a zachování odpovídající rovnováhy mezi výživou a fyzickou aktivitou.
Komise provádí v současné době přípravné kroky v oblasti sportu s cílem nachystat budoucí kroky EU v souladu s rozpočtovými rozhodnutími Parlamentu a přípravné kroky v roce 2009 již jasně naznačily velký zájem o oblast HEPA, neboť 64 % žádostí o opatření spadá do této oblasti.
Brian Crowley
Pane předsedající, rád bych poděkoval panu komisaři za odpověď. Ve skutečnosti se můj dotaz netýkal předchozí otázky, pohlížel jsem na problematiku z jiného úhlu.
Pan komisař se dotkl dvou bodů, na které jsem chtěl upozornit: především, co se týče skupiny pro výživu a zdraví, která se schází k problematice různých druhů potravin a dietních opatření, ale i co se týče klamavé reklamy, která poškodila mnoho lidí, kteří tvrdí, že sport je spojen s jistými druhy produktů a doplňkových výrobků, jež mohou být velmi škodlivé pro zdraví. Místo toho, aby se používaly přírodní produkty a vytvářelo se tak lepší a zdravější prostředí pro lidi, kteří chtějí trénovat nějaký sport, používají tito lidé náhražky, jako jsou růstové hormony, které ve vysoké koncentraci obsahují některé nápoje a drinky pro vysokou výkonnost, prodávané jako prostředky, jež vás mimořádně vzpruží a dodají vám energii, ale ve skutečnosti způsobí velké zdravotní problémy. Proto jsem chtěl spojit to nejhezčí ze sportu s tím, co sportovci a sportovkyně dělají, aby se dostali do formy, v jaké jsou, a přitom dodat odvahu těm, kdo jsou na nižších sportovních příčkách, aby pochopili, že vypití výkonnostního nápoje z nich neudělá nejlepšího sportovce na světě.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Myslím si, že váš úhel pohledu je naprosto správný, neboť jdete-li dnes do fitness centra, ještě před tím, než se dostanete ke cvičebním strojům, procházíte kolem polic plných nejrůznějších produktů, potravních doplňků, energetických nápojů atd. Máte úplnou pravdu, že tato oblast představuje i velký obchod a že bychom se měli velmi pečlivě zamyslet, jak k ní přistupovat a jak nalézt odpovídající rovnováhu mezi nabídkou kvalitních produktů pro sportovce, ale zároveň zajistit, aby měli řádné informace o tom, jaké produkty používají.
Myslím si, že informační kampaň o negativních dopadech tohoto druhu výrobků by byla velmi užitečná. Na úrovni ochrany spotřebitelů musí být tyto výrobky jasně popsány a musí být velmi zřetelně vyznačeno, jaké škodlivé důsledky by jejich konzumace mohla sportovcům přinést. Myslím, že máte naprostou pravdu, jestliže říkáte, že musíme promyslet, jak bychom se mohli vyhnout negativním důsledkům nulové prospěšnosti vyvíjených sportovních aktivit, protože se používají výrobky zdraví škodlivé.
Předmět: Potíže slovinského divadla v Terstu
EU naléhavě potřebuje komisaře pro lidská práva. V EU jsou do očí bijícím způsobem porušována lidská práva. Tady je příklad z Itálie. Jedním z pilířů národní identity a kultury slovinské menšiny v Itálii je slovinské divadlo (Slovensko stalno gledališče) v Terstu, které bylo založeno již v roce 1945 obecními, provinciálními a regionálními italskými orgány.
Divadlo se vždy potýkalo s finančními problémy, neboť italské orgány je pravidelně nefinancují. Divadlo muselo v září zastavit účinkování z důvodu finančních problémů. Italský stát má významnou vnitrostátní i mezinárodní povinnost starat se o ty italské občany, kteří jsou příslušníky slovinské menšiny. Italský stát nerespektuje práva svých vlastních občanů a tím, že divadlu znemožňuje činnost, vykonává politiku aktivní asimilace menšiny. Ve Slovinsku se na toto chování pohlíží jako na do očí bijící porušování povinností Itálie vůči menšině, v tomto případě menšině slovinské.
Co můžete vy, jako evropští komisaři, udělat pro zachování slovinského divadla v Terstu a tím i pro zachování slovinského jazyka?
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Chtěl bych rovněž poděkovat váženému panu poslanci za tuto otázku. Je jasné, že se pokouší prozkoumat všechny cesty, jak pomoci zlepšit situaci v tomto divadle. Nejprve musím zdůraznit, že činnost Společenství v oblasti kultury se opírá o článek 151, který stanoví, že činnost Společenství je zaměřena na podněcování spolupráce mezi členskými státy a v případě potřeby na podporu a doplňování jejich činnosti.
Rozhodování o přidělování vnitrostátních finančních prostředků kulturním institucím však náleží členským státům a žádná pravomoc na úrovni Společenství nedovoluje Komisi, aby tuto volbu ovlivňovala. Mezikulturní dialog a podpora kulturní rozmanitosti jsou však hlavním cílem evropské kulturní agendy a nadnárodní projekty v této oblasti tak mohou využívat podporu Společenství v rámci kulturního programu.
Kulturní program se zejména zaměřuje na podporu tvořivosti a mobility umělců, na přístup veřejnosti ke kultuře, na šíření umění a kultury, na mezikulturní dialog a na znalost historie a kulturního dědictví národů Evropy. Financovány mohou být pouze projekty mající evropskou dimenzi, to znamená, že na projektu se musí podílet nejméně tři, nebo v případě víceletých projektů šest organizací z různých členských států.
Granty na provozní náklady pro jedinou kulturní instituci jsou možné jen v případě, že instituce provozuje činnost na evropské úrovni nejméně v sedmi zemích účastnících se kulturního programu. Bylo by vhodné uvést i to, že Komise vyvinula strategii na podporu mnohojazyčnosti v Evropské unii, do níž spadají úřední, národní, regionální a menšinové jazyky a jazyky přistěhovalců.
Sdělení ze září 2008 "Mnohojazyčnost: přínos pro Evropu i společný závazek" potvrzuje, že Komise podporuje všechny jazyky, jimiž se hovoří ve Společenství, včetně jazyků, jimiž hovoří menšiny. Tato strategie se provádí v úzké spolupráci s členskými státy, které však nakonec rozhodují samy o vnitrostátní jazykové politice. Podpora výuky jazyků a jazykové rozmanitosti je rovněž jedním z obecných cílů program celoživotního učení. V rámci tohoto programu Evropská unie podporuje projekty a sítě propagující všechny jazyky vyskytující se v EU, včetně jazyků, jimiž hovoří menšiny.
Kromě toho je třeba zdůraznit, že ochrana osob náležejících k menšinám je jednou ze zásad, na nichž je Unie založena. Proto je Komise toho názoru, že členské státy musí použít všechny dostupné právní nástroje, aby zaručily práva jednotlivců, včetně osob náležejících k menšinám, a musí proaktivně vystupovat proti všem příčinám diskriminace. Evropská komise znovu potvrzuje své odhodlání chránit základní práva a nediskriminaci.
Jelko Kacin
(SL) Pane komisaři, děkuji vám za odpověď. V zásadě odpovídá na moji otázku, ale tady nejde o problém zásad. Toto je velmi specifický problém a problém, který se týká života lidí. Komise je samozřejmě toho názoru, že jde o záležitost, která patří do pravomoci členských států, ale podle této sněmovny ne všechno v Itálii funguje tak, jak by mělo. A právě z toho důvodu zde budeme zítra hlasovat o usnesení, které je výsledkem rozpravy o svobodě médií v Itálii. Přestože Komise je nepochybně přesvědčena, že v tomto ohledu nemá žádnou pravomoc, většina z nás tady je toho názoru, že Komise je oprávněna zabývat se i takovými záležitostmi.
Otázky týkající se menšin nejsou jen záležitostí občanských práv. Je to problematika, která se dotýká i samotného státu, který zodpovídá za práva menšin a je povinen je dodržovat. Pane komisaři, jsem rád, že jste hovořil o diskriminaci a o boji proti ní, ale skutečností je, že žádná menšina nemůže přežít, nedostane-li se jí pozitivní diskriminace. Menšina potřebuje zvláštní porozumění a pomoc a větší morální, politickou a finanční podporu, má-li přežít. To je pozitivní diskriminace. A v tomto případě, pane komisaři, hovoříme o instituci, která byla zřízena výše uvedeným státem. Toto divadlo existuje a funguje více než čtyřicet nebo padesát let, ale každý rok posloucháme stejnou obehranou písničku. Odmítnutí poskytnout finanční prostředky z grantu až do konce roku je určitou formou politického tlaku a jak sám víte, všichni Slované mají podobné rčení: prázdný pytel nestojí. Potřebujeme konkrétní finanční opatření.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Úplně chápu vaše obavy, ale my v Komisi musíme pracovat podle naprosto jasných stanovených pravidel, zejména v oblasti přidělování financí z rozpočtu a jejich vyplácení.
Proto jsem se ve své odpovědi pokoušel nabídnout možnosti, jak bychom mohli na evropské úrovni pomoci slovinskému divadlu.
Jediná možnost, jak by Komise mohla v tomto ohledu finančně pomoci, by byla v případě, že by vedení divadla navázalo spolupráci se svými kolegy a zapojilo se do kulturního programu za stávajících podmínek. Myslím si, že to by bylo schůdné a možné, a věřím, že by to prospělo nejen divadlům, ale i jiným umělcům a dalším partnerům, s nimiž by slovinské divadlo v budoucnu spolupracovalo, neboť pouze za těchto podmínek může Komise zaujmout pozitivní postoj k financování takových konkrétních činností, které jsou v tomto ohledu velmi jasně charakterizovány prvkem evropské přidané hodnoty a evropské spolupráce.
Jak víte, nemáme-li zvláštní rozpočtovou linii pro tento typ projektů, nemůžeme je financovat. Naprosto chápu, že rozprava o takové věci je často velmi vášnivá, neboť se skutečně týká národů, národností a jazyků. Proto si myslím, že Evropský parlament je velmi vhodným místem na projednávání takové záležitosti, jak jste zdůraznil ve své doplňující otázce.
Předsedající
Tím končí doba vyhrazená pro otázky.
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
