Cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (prezentare succintă) 
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de Christian Ehler, în numele Comisiei pentru afaceri externe, referitor la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare.
Christian Ehler
Dnă președintă, dnă comisar, doamnelor și domnilor, la nivel internațional statele membre ale Uniunii Europene și-au propus să aducă o contribuție semnificativă la capacitățile civile și militare de gestionare a crizei din întreaga lume. Totuși, în multe cazuri, nu facem decât să ne lăudăm cu acest angajament luat, care este formulat de mai multe ori în Obiectivul global de la Helsinki și în alte documente. Voi spune lucrurilor pe nume: 25 % dintre posturile aprobate de statele membre pentru actualele misiuni civile ale Uniunii Europene, ca de exemplu EULEX sau EUPOL, nu sunt ocupate. Obiectivele și structurile pentru capacitățile civile și militare ale Uniunii Europene formulate în mod repetat de către statele membre sunt foarte departe de realitate. Acesta este motivul pentru care Parlamentul European a decis să elaboreze un raport din proprie inițiativă referitor la dezvoltarea de structuri civile și militare și dezvoltarea coordonării în Uniunea Europeană.
Mai precis: Parlamentul afirmă din nou în acest raport faptul că astfel de capacități civile și militare specifice ale Uniunii Europene reprezintă unul dintre cele mai importante instrumente din cadrul politicii sale externe și al politicii de securitate și apărare comună. Am ales o cale neobișnuită de abordare a responsabilităților Parlamentului în contextul procesului de la Lisabona. Nu am început cu un raport, ci am început prin construirea bazei empirice pentru acest raport. Am formulat propuneri foarte specifice pe baza acestor cifre și de aceea ne bucurăm de susținerea majorității largi din Comisia pentru afaceri externe; la nivel strategic, am elaborat propuneri concrete pentru înființarea unei structuri de parteneriat egal între latura militară și cea civilă ale noului Serviciu european pentru acțiune externă; în timp ce, la nivel operativ, am hotărât să înființăm un comandament european permanent, unde să lucreze personal venit din statele membre, care să se ocupe de problema creării unui sistem atractiv de stimulente pentru ca experții naționali să participe la astfel de operațiuni și să contribuie la formarea rezervelor de personal pentru viitor.
Am făcut propuneri specifice pentru pregătirea personalului civil și militar. Există propuneri concrete cu privire la felul în care urmează să fie finanțate misiunile inițiale, ca de pildă crearea unui fond inițial, potrivit prevederilor articolului 41 din tratat. Au fost prezentate propuneri pentru instrumente de gestionare a crizei și s-a pus în special problema unei mai bune cooperări viitoare între poliție și forțele militare. Un exemplu în acest sens este detașamentul european de menținere a ordinii. Totuși, se pune problema cum pot fi aceste două instrumente conectate în situații operative specifice și cum putem gestiona problema separării operațiunilor pur militare și a celor civile.
Am făcut propuneri pentru viitorul grupurilor tactice de luptă. Solicităm o nouă abordare a acestei chestiuni. Dorim să vedem că grupurile tactice de luptă sunt finanțate în conformitate cu prevederile mecanismului de la Atena. Solicităm o și mai mare dezvoltare a capacităților grupurilor tactice de luptă, în acord cu directivele de la Oslo, întărirea capacității grupurilor tactice de luptă de a asigura misiuni civile și o lărgire a definiției date misiunilor grupurilor tactice de luptă. Avem în vedere problema cercetării și tehnologiei, problema dublei utilizări și includerea misiunilor civile și militare în programul de cercetare în domeniul securității ca parte a programului de cercetare al Uniunii Europene. Ne ocupăm de chestiuni concrete legate de echipamente și stocuri, precum și de cooperarea internațională cu Națiunile Unite și cu NATO. Principalele noastre preocupări în acest sens sunt evitarea duplicatelor, o utilizare îmbunătățită a structurilor existente, problema consolidării capacităților comune de transport aerian și problema punerii în aplicare a acordurilor Berlin Plus pentru o mai bună cooperare între cele două organizații în caz de criză.
Cu alte cuvinte, Parlamentul s-a ridicat la nivelul așteptărilor în ceea ce privește noile sale sarcini și obligații. Raportul a fost susținut de o majoritate largă din toate grupurile din Comisia pentru afaceri externe și îl considerăm drept o contribuție importantă la înființarea pe viitor a unor structuri civile și militare în Uniunea Europeană.
Csanád Szegedi
(HU) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, primul și cel mai important lucru pe care trebuie să îl clarificăm este dacă noi considerăm că este important ca forțele civile și cele militare să lucreze împreună în mod oportun. Pentru mine personal și pentru partidul meu, Jobbik - Mișcarea pentru o Ungarie mai bună - răspunsul este în mod clar da: noi suntem de părere că este important ca autoritățile civile și militare să coopereze. Un exemplu foarte bun în acest sens în Ungaria l-a reprezentat Magyar Gárda (Garda Maghiară), care a fost fondată în 2007 și care a reușit să lucreze bine - dacă doriți - cu autoritățile militare, fie că a fost vorba de apărare în timpul inundațiilor, ajutorarea victimelor inundațiilor cu noroi roșu, donarea de sânge sau distribuirea de pâine, cu alte cuvinte, în acțiuni sociale. Ați putea întreba, pe bună dreptate, ce recompensă au primit - poate decorații sau recunoaștere? Nu au primit nimic, iar în loc să le mulțumească acestor oameni pentru sacrificiile pe care le-au făcut, guvernul ungar a luat ciudata hotărâre de a desființa Garda Maghiară. Din acest motiv, pentru a putea începe cooperarea între forțele civile și cele militare, este nevoie să îi onorăm pe aceia care fac parte din organizații precum Garda Maghiară. Oamenii care doresc să facă parte din astfel de organizații din iubire pentru țara și națiunea lor sau din dorința de a proteja mediul trebuie să fie lăsați să acționeze și trebuie să fie prețuiți de membrii societății.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dnă președintă, ideea de a combina puterile civile și pe cele militare nu este una nouă. Iată, de exemplu, Centrul de comandă, care funcționează în Consiliu de ceva timp. Informații militare și civile au fost deja adunate aici. Centrul de situații urmează să se mute acum la Serviciul pentru acțiune externă. Cred că este important să subliniem, mai presus de orice, faptul că Uniunea Europeană și-a câștigat o poziție importantă pe frontul internațional grație mecanismelor sale civile, un lucru datorită căruia Uniunea Europeană a obținut foarte multă recunoaștere pozitivă. Totuși, cred că este nevoie să facem o distincție clară între puterile civile și cele militare.
Doresc acum să revin la un lucru pe care dl Szegedi tocmai l-a menționat. Doresc să îmi exprim îndoielile cu privire la corectitudinea marșului organizat recent de partidul ungar Jobbik în provincia austriacă Burgenland, eveniment în timpul căruia au fost folosite arme de foc și arme albe. Cred că astfel de lucruri nu sunt acceptabile. Doresc să îmi exprim dezacordul clar față de astfel de acțiuni. Nu există niciun dubiu că ele sunt împotriva spiritului european.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Csanád Szegedi
(HU) Dnă președintă, doresc un răspuns foarte, foarte scurt. Ceea ce spune colegul meu deputat este o minciună. Nici Jobbik - Mișcarea pentru o Ungarie mai bună - și nici Garda Maghiară nu a comis vreodată vreo infracțiune - acest lucru se poate verifica foarte ușor - și nu a sfidat niciodată vreo lege, prin urmare aceste afirmații fac parte dintr-o propagandă politică neoliberală, care încearcă să le pună într-o lumină proastă, întrucât nici Garda Maghiară și nici membri ai Jobbik nu au intrat vreodată în conflict cu legea și intenționăm să continuăm să acționăm în conformitate cu prevederile legii.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dnă președintă, nu am sugerat niciodată faptul că partidul Jobbik s-ar face vinovat de comiterea de infracțiuni. Totuși, am susținut într-adevăr că a avut loc o mobilizare cu arme de foc și arme albe în Burgenland. Nu ați negat că așa s-au petrecut într-adevăr lucrurile.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dnă președintă, mă voi concentra pe raport, întrucât este un raport extrem de util și important. Doresc să îi mulțumesc dlui Ehrenhauser pentru contribuția sa.
Raportul este util pentru că se concentrează în mod corect pe elementul cheie al cooperării civilo-militare, care este exact prioritatea Comisiei. Are în vedere principalele aspecte legate de abordarea cuprinzătoare a UE pentru gestionarea crizei. Înființarea Serviciului european pentru acțiune externă este întocmai expresia acestei priorități. Chiar conceptul de serviciu pe care Înaltul Reprezentant îl pune în aplicare indică aceeași direcție ca cea sugerată în raport, în special prin includerea structurilor politicii de securitate și apărare comună în Serviciul pentru acțiune externă.
Susținem în totalitate dezvoltarea de capacități civile pentru a crea un echilibru corespunzător între resurse. Modalitățile oportune de recrutare sunt convenite în prezent, iar expertiza potrivită poate fi adusă în Serviciul pentru acțiune externă. Așa cum știe toată lumea, acest lucru nu era posibil înainte.
Au fost luate în considerare mai multe puncte ale raportului și au fost lansate acțiuni specifice. Acestea se referă, în special, la favorizarea sinergiilor civilo-militare, la o mai mare aplicabilitate a grupurilor tactice de luptă, la instruire, finanțare și cooperare cu parteneri-cheie, în special cu NATO și Națiunile Unite. Susținem, de asemenea, consolidarea relațiilor dintre UE și Națiunile Unite.
Am realizat deja foarte multe împreună. Înaltul Reprezentant s-a întâlnit din nou cu Secretarul General al Națiunilor Unite la Lisabona, sâmbăta trecută. Relația dintre UE și NATO este o chestiune importantă, așa cum s-a menționat chiar ieri la summitul NATO de la Lisabona. Susținem, de asemenea, punerea în aplicare a tuturor măsurilor practice care pot consolida cooperarea concretă dintre UE și NATO și pot asigura cooperarea, în special când ambele mobilizează forțe în același teatru de operațiuni.
Comisia și Înaltul Reprezentant așteaptă cu interes să lucreze împreună cu Parlamentul European la această chestiune importantă legată de cooperarea civilo-militară.
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc marți, 23 noiembrie 2010.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Krzysztof Lisek
Cooperarea civilo-militară și dezvoltarea potențialului civilo-militar reprezintă una dintre cele mai importante componente ale politicii de securitate și apărare comună. Din păcate, multe aspecte legate de aceste chestiuni se află încă la stadiul de proiect. În discuțiile purtate pe această temă, statele membre au convenit că pentru aceste demersuri trebuie alocate resurse semnificative. În realitate, planurile nu au fost puse în aplicare și încă nu avem structuri complet formate. Având în vedere amenințarea crescândă pe care o reprezintă dezastrele naturale, actele de terorism și conflictele de dincolo de granițele UE, sper că acest raport va contribui la exploatarea potențialului civilo-militar și la cooperarea civilo-militară. Raportul conține recomandări practice în acest domeniu, printre altele, cu referiri la crearea de structuri civilo-militare în cadrul Serviciului european pentru acțiune externă, la utilizarea de grupuri tactice de luptă și la Forța europeană de jandarmerie, la optimizarea gestionării crizelor și la utilizarea de fonduri din următorul program cadru. Obiectivul acestora este acela de a utiliza mai bine fondurile, astfel încât cooperarea civilo-militară să poată deveni realitate. Un alt obiectiv semnificativ este acela de a evita duplicarea eforturilor în timpul misiunilor la care NATO participă în tandem cu forțe europene. Sper că raportul va reprezenta un stimulent important pentru a începe lucrul în vederea creării de structuri civilo-militare eficace. Baroneasa Ashton ar trebui să garanteze că sugestiile pe care le conține raportul sunt puse în aplicare cât mai curând posibil.
Petru Constantin Luhan
în scris. - (RO) Uniunea Europeană trebuie să reacționeze rapid în situații de criză, fiind nevoie, în acest sens, de o coordonare mai eficientă a structurilor sale civile și militare. Instituirea unui Comandament Operațional Permanent al UE, plasat în proximitatea Celulei civile de planificare și conducere, ar optimiza beneficiile coordonării civilo-militare. Referitor la solicitarea din raport ca statele membre să pună la dispoziție capacități civile pentru a realiza progrese reale cât mai curând posibil, vreau să subliniez că, în plan civil, România contribuie activ la realizarea Obiectivului Global Civil 2010. Participarea semnificativă a României la misiunile civile ale Uniunii a dus la clasarea țării mele pe locul al treilea, la nivel european, în ceea ce privește participarea la astfel de misiuni, contribuind cu o expertiză solidă și variată - polițiști, jandarmi, militari, diplomați, judecători, experți în domeniul drepturilor omului. Romania are, de asemenea, în stadiu avansat de adoptare o strategie națională în domeniul capacităților civile.
