Dezvoltarea iniţiativei cetăţeneşti europene în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană (dezbatere)
Preşedinte
Punctul următor este Declaraţia Consiliului şi a Comisiei privind dezvoltarea iniţiativei cetăţenilor europeni pe baza articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană.
Permiteţi-mi să adresez un salut foarte călduros unui grup de raportori din regiunea mea, Castile-La-Mancha din Spania, care s-au aflat în galeria presei şi vizitează în prezent instituţiile UE.
Diego López Garrido
Dle preşedinte, sunt recunoscător Parlamentului pentru că a avut iniţiativa de a organiza această dezbatere cu privire la, mi se pare, unul dintre cele mai importante, mai relevante aspecte din punct de vedere democratic, dezvoltarea Uniunii Europene şi a europenismului în rândul publicului european. Acest subiect se referă la o problemă foarte relevantă, care începe o nouă etapă în Uniunea Europeană. după cum ştiţi, desigur, se referă la iniţiativa cetăţenilor. Cu alte cuvinte, posibilitatea pentru cel puţin un milion de cetăţeni europeni, atât bărbaţi, cât şi femei, din diferite state membre, să poată să semneze o iniţiativă legislativă.
O iniţiativă legislativă care este, de înţeles, adresată şi prezentată Comisiei, organismul UE care deţine competenţă în ceea ce priveşte iniţiativele legislative.
Iniţiativa cetăţenilor este o prioritate foarte clară pentru Preşedinţia Consiliului. Foarte clară. Este o prioritate deoarece considerăm că este o prioritate pentru Europa. Atunci când o ţară prezidează Consiliul Uniunii Europene, considerăm că aceasta nu trebuie să pună în aplicare propriile sale priorităţi, propriile obiective, pur şi simplu ca o ţară în timpul respectivei Preşedinţii, ci trebuie să meargă mai departe şi să poată să fie capabilă să reprezinte obiectivele Europei.
Iniţiativa cetăţenilor, cu posibilităţile sale, cu acele drepturi pe care le oferă cetăţenilor - celor aproximativ cinci milioane de cetăţeni europeni - reprezintă un obiectiv esenţial al Europei şi din acest motiv, este una dintre priorităţile Preşedinţiei spaniole, nu numai prin faptul că este o prioritate a Spaniei, ci prin faptul că este o prioritate a Europei.
Cetăţenii speră că Tratatul de la Lisabona va fi pus în aplicare, cât mai rapid posibil, după opt ani de pierdere de timp prin incertitudinile instituţionale.
Trebuie să refacem acel timp pierdut şi, în primul rând, participarea este răspunsul pentru cetăţeni, pentru ceea ce doresc aceştia. Cu alte cuvinte, trebuie să restabilim treptat echilibrul între Europa care a fost construită în secolul al 20-lea mai mult de jos - dar o Europă democratică - şi o Europă care este, de asemenea, construită de jos în sus.
De aceea, considerăm că iniţiativa cetăţenilor trebuie să funcţioneze cât mai rapid posibil, întrucât va fi dovada voinţei politice a statelor membre, a Parlamentului şi a instituţiilor Uniunii de oferi oamenilor şansa de a se exprima şi de a permite cetăţenilor să participe la viaţa Uniunii.
De asemenea, aceasta va contracara ceva ce, din păcate, se întâmplă şi în Uniunea Europeană: faptul că dezbaterea politică, în majoritatea cazurilor, se poate să fie la nivel naţional; dezbatere firească. Aici la Bruxelles, sau în Parlament, are loc o dezbatere europeană, însă în fiecare din ţările Uniunii predomină dezbaterea naţională, nu dezbaterea europeană.
Iniţiativa cetăţenilor reprezintă un instrument extraordinar pentru lansarea reuşită a unei adevărate dezbateri europene în societatea civilă. Iniţiativele prezentate de cetăţeni diferitelor ţări vor declanşa o dezbatere europeană în fiecare ţară, nu doar o dezbatere pur naţională.
De aceea, dle preşedinte, am considerat că iniţiativa cetăţenilor este o prioritate. De îndată ce Comisia va prezenta proiectul său de regulament - am dori să mulţumim Comisiei şi trebuie să spun, în special Preşedintelui Barroso şi vicepreşedintelui Šefčovič, pentru preocuparea de a acorda prioritate acestei chestiuni în programul de lucru al Comisiei; de asemenea, suntem recunoscători că acest lucru va avea loc iminent şi foarte rapid, după cum dl Šefčovič ne va spune în câteva cuvinte - vom avea un text care să ne permită, alături de Consiliu şi Parlament, să stabilim moţiunea pe care cetăţenii europeni o aşteaptă, fără îndoială, înainte ca aceste şase luni să se termine.
Va trebui să lucrăm la diferitele aspecte implicate, unele mai tehnice, altele mai politice, dar trebuie să încurajăm acest lucru să se întâmple.
Din acest motiv, din momentul reuniunii informale a miniştrilor pentru afaceri externe la La Granja de San IIdefonso, după cum dl Šefčovič şi dna Malmström - încă în exerciţiu, deoarece noua Comisie încă nu a intrat în funcţie - ne amintesc, până la prima reuniune pe care am organizat-o cu Comisia la Madrid, când noul colegiu de comisari şi-a preluat mandatul, şi acum, în această după-amiază în Parlament, suntem nerăbdători să accelerăm această iniţiativă. Le-aş solicita - acesta ar fi mesajul care aş dori să ajungă la dvs., onorabili deputaţi - să demonstreze cea mai mare preocupare pentru această iniţiativă.
Ştiu că vor face acest lucru. În plus, le-aş solicita să grăbească ceea ce consider că uneşte destul de uşor consensul general în diferitele sale aspecte, prin dezbaterile care au loc în Consiliu, Comisie şi Parlament, în comisia în care am participat, Comisia pentru afaceri instituţionale, de exemplu. Prin urmare, consider că putem pune acest lucru în practică, deoarece este unul dintre aspectele noii etape care începe, în prezent, în Uniunea Europeană, ceea ce este cel mai interesant pentru public.
Maroš Šefčovič
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, aş dori foarte mult să mulţumesc Parlamentului pentru că a introdus această chestiune foarte importantă pe ordinea de zi. Aş dori să mulţumesc personal, dragului meu prieten, Diego López Garrido şi Preşedinţiei spaniole, pentru păstrarea acestui punct printre priorităţile ordinii de zi a Preşedinţiei spaniole, deoarece cred că instrumentul pe care îl vom avea va schimba cu adevărat modul în care facem politică în Uniunea Europeană.
Până în prezent, construcţia europeană s-a bazat pe democraţia reprezentativă. Cred că acest lucru a fost foarte bine reflectat, de asemenea, în Tratatul de la Lisabona, în care este foarte clar că puterile Parlamentului sunt consolidate foarte mult şi când vom implica parlamentele naţionale mai mult în procesul legislativ european. Şi a trebuit să completăm cu includerea mai mare a cetăţenilor în acest proces, prin acest instrument al democraţiei participative.
A existat dezbaterea, cu ceva timp în urmă, privind două situaţii: fie unul îl anulează pe altul, fie este un joc de sumă nulă. Nu prea cred aşa ceva, deoarece consider că ambele elemente ale democraţiei reprezentative şi participative sunt reciproce, ambele contribuind la crearea spaţiului european politic şi public real.
De asemenea, consider că, datorită acestui instrument, vom sublinia chiar mai mult importanţa cetăţeniei europene pentru europeni. După cum Diego a spus deja, sunt convins şi eu că acest lucru ar duce la dezbateri transfrontaliere la nivel european mai intense, mai bune, axate mai mult pe subiecte europene, şi nu doar pe subiecte naţionale, pe care le observăm atât de des în capitalele statelor noastre membre.
Comisia a fost şi este foarte recunoscătoare pentru activitatea pe care Parlamentul European a desfăşurat-o deja privind iniţiativa cetăţenilor europeni. Pentru noi, rezoluţia pe care aţi adoptat-o la 7 mai anul trecut a fost o îndrumare politică importantă şi un indicator foarte important al modului în care trebuie să pregătim această iniţiativă.
După cum ştiţi, Comisia, când pregăteşte asemenea acte legislative importante cum este acesta, doreşte să angajeze publicul european într-o dezbatere cât mai amplă posibil. Prin urmare, am organizat o dezbatere publică pe această temă, pe baza Cărţii verzi pe care am elaborat-o în decembrie anul trecut.
Trebuie să spun că am fost surprinşi pozitiv de răspunsurile pe care le-am obţinut. Am obţinut mai mult de 300 de răspunsuri care au venit din partea unor participanţi: cetăţeni individuali, organizaţii, autorităţi publice şi chiar unele parlamente naţionale.
Am evaluat răspunsurile pe care le-am primit şi am completat procesul de consultare cu o dezbatere publică la Bruxelles, unde au fost prezente mai mult de 150 de părţi interesate, inclusiv reprezentanţi onorabili din Parlament.
Dacă ar trebui să rezum această dezbatere, aş spune că au fost multe sugestii inovatoare, interesante şi pozitive care ajung la Comisie. Care au fost concluziile majore? Că cetăţenii sunt foarte mult interesaţi să pună în practică această iniţiativă, cât mai repede posibil, că aceasta ar dori să fie cât mai uşor de utilizat, că ar dori ca ea să fie simplă, directă, inteligibilă şi, mai presus de toate, accesibilă.
Şi, după cum aţi conveni, aceştia sunt parametri foarte clari şi importanţi pentru ca această legislaţie să fie pregătită în acest fel, deoarece doar aceşti parametri ar garanta că cetăţenii ar folosi acest instrument pentru o comunicare mai bună cu Comisia şi cu instituţiile europene.
Pe baza rezultatelor consultărilor şi, de asemenea, pe baza propunerilor făcute de Parlamentul European, Comisia finalizează, în prezent, propunerea sa. Sper că acest Colegiu va adopta propunerile la care lucrăm la 31 martie. De asemenea, pot să vă spun că acest lucru nu ar fi posibil fără încurajarea puternică din partea Preşedinţiei spaniole. Este foarte clar că o astfel de prioritate principală pentru Preşedinţie trebuie să fie respectată, şi ştiu că este angajamentul puternic din partea Spaniei de a încerca să facă progrese cu privire la această iniţiativă în timpul mandatului Preşedinţiei sale.
Aşadar, sunt foarte încrezător că, datorită abordării constructive a Preşedinţiei, Consiliului şi Parlamentului, vom avea acest instrument nou şi foarte important înainte de prima aniversare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona.
Íñigo Méndez de Vigo
Dle preşedinte, în acest Parlament, cu aproximativ şapte ani în urmă, la finalul convenţiei instituţionale, noi, deputaţii din Parlamentul European şi deputaţii parlamentelor naţionale am reuşit să prezentăm o propunere care a fost acceptată de Prezidiu. Eu am avut onoarea de a o înainta Prezidiumului şi noi am aprobat-o. În plus, doresc să amintesc aici numele dlui Lamassoure şi al dlui Mayer, deoarece aceştia au fost cei care au elaborat propunerea iniţiativei cetăţenilor, o iniţiativă populară care este, în prezent, încorporată în tratate.
O iniţiativă populară care este un exemplu al democraţiei participative - dl Šefčovič a explicat acest lucru foarte bine - şi democraţia europeană, deoarece problemele care trebuie acoperite de această iniţiativă trebuie să fie probleme europene, nu probleme locale. Participarea cetăţenilor, prin urmare, şi problemele abordate la nivel european.
Dl Šefčovič, care pregăteşte această propunere, nu ne-a spus ce implică aceasta. Ne-a stârnit pofta. În numele grupului meu, dl Šefčovič, aş solicita ca iniţiativa să conţină cel puţin trei idei.
În primul rând, aceasta ar trebui să fie clară şi simplă. Cu alte cuvinte, nu ne lăsaţi să complicăm lucrurile. Trebuie să fie un lucru accesibil persoanelor, astfel încât aceştia să poată participa fără a trebui să frecventeze universitatea.
În al doilea rând, trebuie să asigure cooperarea dintre autorităţile europene şi autorităţile naţionale, deoarece, în opinia mea, autorităţile naţionale trebuie să joace un rol importat în modul de organizare al semnăturilor.
În al treilea rând, putem educa cetăţenii, prin intermediul Comisiei Europene şi al Parlamentului, precum şi oferind explicaţii cu privire la modul în care această iniţiativă legislativă poate fi folosită pentru a evita dezamăgirile. Vă voi oferi un exemplu pe care l-am văzut pe Internet. O petiţie online a fost deja lansată pentru a folosi iniţiativa populară care să permită schimbarea sediului Parlamentului, astfel încât să existe doar unul.
Acest lucru este imposibil şi trebuie să spunem acest lucru de la început; se face apel la reformă în tratate şi nu poate fi soluţionată prin iniţiativa populară.
Prin urmare, trebuie să se facă multă educaţie, doamnelor şi domnilor din Comisie şi din Parlament, în privinţa unei iniţiative pe care Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) o aprobă şi speră că poate să sprijine promovarea sentimentului de apartenenţă la Uniune şi participarea publicului la activitatea Uniunii.
Ramón Jáuregui Atondo
Dle preşedinte, dle Šefčovič, am fost foarte încântat să aflu că această Comisie intenţionează să aprobe acest proiect de regulament săptămâna viitoare, cel târziu la 31 martie. Cred că este o veste mare, consider că este adecvat şi corect să felicit Comisia, pe dl Šefčovič şi Preşedinţia spaniolă pentru susţinerea pe care au acordat-o acestei iniţiative şi pentru acordul de a prezenta o propunere foarte importantă acestui Parlament.
Propunerea este foarte importantă deoarece, în primul rând, consider că aceasta consolidează legitimitatea Parlamentului. Acest lucru se datorează faptului că acordă accesul direct al publicului la Parlament, nu prin partide, ci într-un mod care acordă acces direct aici cu nici mai mult, nici mai puţin decât un proiect de lege.
Este accesul direct al publicului la Parlament care, pe bună dreptate, îi consolidează legitimitatea. Consolidează noţiunea de cetăţenie, care stă la baza proiectului european. De la Maastricht până aici, cetăţeanul a ocupat locul central în proiectul european şi este cel care devine pionul cheie aici.
În al treilea rând, aş spune că este un lucru care încurajează extraordinar legătura dintre instituţii şi cetăţenie, un lucru pe care îl solicităm mereu şi nu îl realizăm niciodată. Este oportunitatea pentru oameni de a se apropia realmente de Parlament şi de a învăţa cum acesta poate fi util. Acest lucru mă determină să fac câteva recomandări care sunt, în mare măsură, în concordanţă cu cele pe care le-a făcut anterior dl Méndez de Vigo.
Consider că este important să se elaboreze un text care este, în primul rând, cu adevărat flexibil. Cu alte cuvinte, textul trebuie să permită exercitarea acest drept; acesta trebuie să fie pus la dispoziţia unui număr cât mai mare de oameni, deoarece trebuie să specificăm câte ţări, câte procente, care sunt sistemele de semnături. Trebuie să fie flexibil, vă rugăm! Simplificaţi accesul la această iniţiativă, dar permiteţi-ne să o clarificăm şi să nu înşelăm aşteptările.
Există o procedură fundamentală, în prealabil, care trebuie să fie efectuată de către Comisie pentru a spune dacă un proiect de iniţiativă va avea succes sau nu, dacă este posibilă realizarea acestuia sau nu. Înainte de adunarea semnăturilor, trebuie să spunem "da” sau "nu”, pentru a nu înşela aşteptările: claritate şi flexibilitate în acest proiect, doamnelor şi domnilor, şi, desigur, un lucru bine făcut.
Anneli Jäätteenmäki
Iniţiativa cetăţenilor europeni este importantă deoarece este una dintre acele rare inovaţii introduse de Tratatul de la Lisabona despre care putem spune, în termeni reali, că va creşte oportunităţile pentru ca publicul să îşi aducă o contribuţie. Acesta este evident un pas mic înainte şi colectarea a milioane de nume va fi o muncă serioasă; chiar şi atunci, putem doar să sugerăm faptul că această Comisie trebuie să acţioneze. Atunci Comisia, cu înţelepciunea sa, va hotărî dacă acţionează sau nu.
Dacă experimentul iniţiativei cetăţenilor are succes, după cum sper că aşa va fi, este foarte posibil ca după aceea să putem progresa pe calea care ne asigură o influenţă directă. Din acest motiv, este foarte important acum, din moment ce stabilim un cadru al iniţiativei cetăţenilor, ca acel cadru să fie definit într-un mod în care iniţiativa să poată fi introdusă uşor şi să fie clară şi inteligibilă. Nu trebuie să ne facem speranţe false sau să creăm neînţelegeri.
O procedură pentru promovarea conformităţii a fost dezbătută. Consider că este un lucru care trebuie să fie luat în considerare cu mare atenţie. Poate avea aspectele sale pozitive, dar nu ştiu dacă este corect să reducem iniţiativele în acest stadiu. Să permitem publicului să aibă un cuvânt de spus.
În opinia mea, este important ca pragul pentru diferitele state membre - numărul ţărilor implicate - să nu fie atât de ridicat: un sfert ar fi suficient pentru promovarea iniţiativei şi pentru a face posibilă continuarea sa. Trebuie să garantăm că regulamentul nu creează bariere inutile pentru punerea în aplicare a iniţiativei cetăţenilor, ci o clarifică şi o simplifică. Să sperăm că vor fi multe iniţiative şi Comisia le va continua.
Gerald Häfner
Dle preşedinte, dle López Garrido, dle comisar Šefčovič, doamnelor şi domnilor, cred că avem, în acest moment, o oportunitate majoră pentru Europa, această Europă partajată a noastră, care a început cu tratatele dintre state - instrumentul clasic al politicii externe în care cetăţenii au fost mai mult sau mai puţin spectatori - până acum când aceasta când devine din ce în ce mai mult o Europă a cetăţenilor.
Astăzi discutăm despre primul instrument care oferă participarea directă a cetăţenilor la nivel european. Cred că este clar pentru oricine ce oportunitate oferă acest lucru, în special, pentru crearea, pentru dezvoltarea treptată a preferinţelor publicului european, a unui demos european de care are nevoie această Europă, în timp ce continuăm să dezbatem chestiunile în Franţa, în Italia, în Portugalia, în Germania, etc., astfel, în esenţă mai mult sau mai puţin separat. În ceea ce îi priveşte pe cetăţeni, nu există aproape nicio dezbatere în întreaga Europă. O iniţiativă europeană a cetăţenilor de acest tip ar putea, totuşi, sprijini astfel de dezbateri, şi ar putea contribui la depăşirea, într-o oarecare măsură, a sentimentelor europenilor legate de faptul că Bruxelles-ul este departe şi că ei - cetăţenii - nu au dreptul să-şi exprime opinia la Bruxelles. Ce facem noi aici este să creăm un prim instrument care va permite cetăţenilor să îşi facă auzite vocile lor la Bruxelles. Lucrul crucial, prin urmare, este forma pe care i-o dăm. Doresc să clarific foarte bine faptul că încă nu a fost stabilit dacă această măsură va fi, în cele din urmă, un succes sau o dezamăgire. Aceasta depinde de forma pe care o alegem pentru această măsură.
Pot să înţeleg destul de bine, dle comisar Šefčovič, că nu puteţi să ne prezentaţi detaliile astăzi, pentru că ştiu că încă nu v-aţi hotărât pe deplin. Cu toate acestea, avem o oportunitate aici de a aduna câteva puncte pe scurt. Prin urmare, există un punct foarte special pe care aş dori să îl menţionez.
Pentru mine, succesul acestuia va sta în faptul că propunerea Comisiei sau cel puţin, în cele din urmă, ce se hotărăşte aici ca o propunere legislativă, nu conţine doar obstacole şi stipulări pe care cetăţenii trebuie să le respecte, ci stipulează, de asemenea, faptul că Comisia să lucreze serios la iniţiativa cetăţenilor care a ajuns la ea, pentru că, în opinia mea, ar fi o frustrare extraordinară dacă un milion de cetăţeni au semnat o astfel de iniţiativă şi, în final, întreg lucrul a dispărut, în tăcere şi neceremonios, într-un coş de gunoi. Avem nevoie de trei niveluri de verificare a admisibilităţii. În primul rând, nivelul formal: are semnăturile necesare? În al doilea rând, nivelul legal: este chestiunea la îndemâna uneia dintre competenţele Uniunii Europene, nu încalcă legislaţia actuală? Apoi, în final, avem nevoie de o verificare bazată pe conţinut, şi, în această privinţă, consider să este important ca cetăţenii să fie invitaţi să participe la această examinare, să existe o audiere, pentru ca aceştia să fie evaluaţi şi problemele lor să fie discutate, şi nu doar să primească o scrisoare ex cathedra de la superior. Acest lucru are loc prin încurajare.
Pe scurt, am a doua parte de încurajare de menţionat. O treime, sau nouă state membre, mi se pare mie - şi ni se pare nouă în acest Parlament în mod colectiv - este prea mult. Parlamentul s-a declarat în favoarea unui sfert, şi această cifră trebuie văzută împreună cu al doilea obstacol, şi anume obstacolul din cadrul statelor membre. În discuţiile pe care le-am avut, am propus ca acest lucru să fie divizat în funcţie de mărimea statelor membre, deoarece este o mare diferenţă dacă un stat mare sau mic este implicat, şi observ că există deschidere pentru această propunere.
Din cauza constrângerilor de timp, nu pot să deschid alte subiecte. Sper că putem să punem în aplicare împreună acest prim instrument al democraţiei transnaţionale.
Syed Kamall
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, cred că mulţi dintre noi trebuie să salute orice iniţiativă care preia puterea din Uniunea Europeană şi de la alte guverne politice şi transmite puterea mai aproape de cetăţean.
Într-un singur sens, aş dori să fac o solicitare pentru a asigura o mai mare flexibilitate. De ce trebuie să definim anticipat chestiunile cu privire la care cetăţenii pot ridica o iniţiativă? Dacă cetăţenii doresc să ridice o chestiune, permiteţi-ne să îi tragem la răspundere şi să ne exprimăm părerea cu privire la orice lucru avut în vedere. Dacă, de exemplu, iniţiativa este cu privire locul în care Parlamentul trebuie să se reunească, trebuie să răspundem. De ce evităm chestiunea? Să abordăm în forţă ceea ce cetăţenii ne solicită.
Este o chestiune pe care aş dori să o clarific, şi aceasta este transparenţa. Va fi dificil pentru orice individ, sau grup de cetăţeni, pe cont propriu să adune numărul necesar de semnături. Prin urmare, trebuie să consultaţi un număr de organizaţii pentru adunarea acestor semnături. Acestea trebuie să fie transparente în legătură cu finanţarea lor, astfel încât să nu aveţi organizaţii care boicotează procesul pentru a solicita de fapt mai multă finanţare pentru iniţiativele în care cred. Să fie cu adevărat o iniţiativă a cetăţenilor şi nu a organizaţiilor societăţii civile şi a ONG-urilor.
Søren Bo Søndergaard
Dle preşedinte, neîncrederea cetăţenilor noştri din Uniunea Europeană este în creştere. Prezenţa redusă la alegerile UE spune foarte multe. Dacă iniţiativa cetăţenilor europeni este interpretată într-un astfel de mod de care doar puţini pot să beneficieze, acest lucru va exacerba situaţia. Grupul nostru, prin urmare, face apel ca normele să nu fie prea stricte. De exemplu, chestiunile pot fi încă relevante pentru Europa ca un întreg, chiar dacă primul milion de semnături provin doar de la foarte puţine ţări. Cu toate acestea, ca Parlament European, putem, de asemenea, face ceva pentru a lua în serios iniţiativa cetăţenilor. Putem lua o decizie în acest Parlament ca de fiecare dată când se aprobă o iniţiativă a cetăţenilor, să ne angajăm să desfăşurăm o dezbatere aici - o dezbatere care poate duce la o declaraţie cu privire la iniţiativa în cauză. În acest fel, vom lua în serios dorinţele cetăţenilor şi sper că grupurile pot coopera pentru a asigura adoptarea unui lucru conform acestor principii, de exemplu, sub forma unui amendament la Regulamentul de procedură.
Frank Vanhecke
(NL) Dle preşedinte, am ascultat tot ce s-a discutat aici până acum cu luciditate, şi foarte mare scepticism. La urma urmelor, propria noastră experienţă - adunată din referendumurile din Olanda, Franţa şi, nu în ultimul rând, Irlanda - ne-a învăţat cum răspunde eurocraţia la voinţa oamenilor şi expresiile acestei voinţe. Ce este iniţiativa cetăţenilor europeni, în esenţă? În esenţă, este doar un paliativ, o amăgire menită să sugere un minimum al implicării cetăţenilor în Tratatul de la Lisabona fără a putea aduce această implicare cu adevărat în procesul de luare a deciziilor. Într-adevăr, acest lucru reiese în mod clar din tot ce am învăţat până acum: proceduri complicate, constrângeri asupra subiectelor şi, dacă ceva ar trebui să apară în cele din urmă, trebuie examinat şi, în special, decis în exact aceleaşi reuniuni eurocratice, mai degrabă nedemocratice, la fel ca înainte. Avem nevoie în Europa de referendumurile obligatorii, de exemplu, cu privire la aderarea Turciei. Acestea sunt necesare pentru a restaura democraţia, dar, din păcate, iniţiativa cetăţenilor europeni este doar un fel de caricatură a acestor lucruri.
Carlo Casini
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, apreciez declaraţiile făcute de dl López Garrido şi de dl Šefčovič.
Noul Tratat de la Lisabona ne îndeamnă să adoptăm rapid un curs de acţiune sistematic pentru a promova iniţiativa cetăţenilor, care este testamentul existenţei unui popor european. Într-adevăr, este un fapt binecunoscut că una dintre cele mai dure critici ale Uniunii este că nu este o structură pe deplin democratică. Tratatul de la Lisabona a urmărit să reducă deficitul democratic în diferite moduri, inclusiv prin elaborarea unei dispoziţii pentru ca cel puţin un milion de cetăţeni europeni să prezinte o propunere pentru o iniţiativă legislativă.
Acest instrument nou, pentru a fi un instrument serios, va trebui să producă efecte juridice de o anumită importanţă. Cu siguranţă, acesta nu poate avea o valoare echivalentă cu petiţiile pre-existente care au fost semnate de o gamă largă de persoane - trebuie făcută o distincţie clară - şi trebuie, prin urmare, reglementată în aşa fel încât să împiedice abuzul şi să permită dezbaterea largă, ca expresie a consensului informat şi popular controlabil.
Cu toate acestea, cel mai important aspect al iniţiativei prevăzută la articolul 11 din Tratatul de la Lisabona este importanţa sa simbolică: deficitul democratic este abordat nu doar prin puterea de decizie a reprezentanţilor poporului, ci chiar mai mult prin însăşi existenţa unui popor european care nu este doar o sumă matematică a cetăţenilor naţiunilor individuale.
Prin urmare, în ceea ce priveşte normele pe care le luăm în considerare, există două aspecte pe care eu le apreciez ca fiind de o importanţă deosebită: primul se referă la subiect, care trebuie să fie - după cum a menţionat deja cineva - o chestiune europeană; al doilea este distribuţia unui număr minim de semnatari într-un număr semnificativ de state membre, reprezentând un procentaj corespunzător în ceea ce priveşte masa electorală a fiecărei ţări.
Sper că noile norme vor ajuta cetăţenii din Franţa, Italia, Germania, Spania şi aşa mai departe să simtă să sunt, în primul rând, cetăţeni ai Europei.
Zita Gurmai
Dle preşedinte, iniţiativa cetăţenilor europeni este una dintre inovaţiile majore ale Tratatului de la Lisabona, menit să intensifice democraţia directă în Uniunea Europeană. Acest instrument nou trebuie să fie folosit în mod corect prin exploatarea sa totală. În plus, credibilitatea acestuia trebuie să fie asigurată.
În acest sens, trebuie abordate cerinţe serioase. Permiteţi-mi să menţionez pe scurt doar două, ştiind că există multe altele. Semnăturile adunate trebuie verificate în mod corespunzător. Aceasta este o chestiune crucială care poate cauza probleme serioase, deoarece legislaţia relevantă este foarte diferită în statele noastre membre. Trebuie să găsim soluţia optimă - echilibrul corespunzător între diferitele norme şi cerinţe comune.
Cea de-a doua temă o reprezintă admisibilitatea iniţiativei. Din nou, fiecare aspect trebuie examinat cu atenţie pentru a găsi cel mai bun mod de acţiune. Subiectul dezbaterii publice trebuie limitat în apărarea valorilor Uniunii, sau trebuie să prevaleze libertatea de expresie? Sunt acestea principii reciproc inclusive?
Apreciez şi sunt recunoscător pentru activitatea progresistă a vicepreşedintelui Šefčovič şi a Preşedinţiei spaniole. Sunt încântat că părţile interesate au avut oportunitatea în februarie să discute majoritatea chestiunilor care trebuie soluţionate, astfel încât iniţiativa cetăţenilor să fie operaţională.
Mi-ar plăcea să cunosc rezultatul reuniunii. Cum se va ocupa Comisia de problema verificării şi admisibilităţii unei iniţiative, şi în ce stadiu? Desigur, atunci când pregătim un raport aici în Parlamentul European, trebuie, să clarificăm cu adevărat abordarea de care ne vom ocupa. Cred cu tărie că suntem aici pentru a reprezenta cetăţenii europeni şi trebuie să clarificăm că suntem capabili să trimitem un mesaj foarte puternic pentru noi toţi.
Cred cu tărie că Preşedinţia spaniolă face o treabă excelentă ca membru al trioului alături de Belgia şi Ungaria, stimaţi camarazi. Aşadar, vă mulţumesc foarte mult încă o dată, dle vicepreşedinte. Aţi făcut o treabă excelentă. Să continuăm.
Diana Wallis
Dle preşedinte, acesta este un instrument care are potenţial uriaş şi poate furniza un semnal democratic important pentru Europa.
Când mă gândesc la propria mea ţară, dacă doriţi să prezentaţi o iniţiativă legislativă în Regatul Unit, trebuie să găsiţi un deputat, aceştia trebuie să fie destul de norocoşi să câştige un vot anual sau la loterie, şi apoi se poate să discutaţi despre guvernarea zilei.
Prin urmare, consider că suntem pe cale să oferim ceva foarte important şi foarte interesant pentru cetăţenii Europei. Acest lucru mă face mândră, dar trebuie să fie uşor de utilizat, accesibil şi credibil, şi aceasta înseamnă că va trebui să fim stricţi în mod rezonabil în cadrul competenţei UE şi va trebui să respectăm drepturile omului de la bun început.
Va trebui să putem şi dorim să sprijinim promotorii în îndeplinirea cerinţelor tehnice. Cel mai important, parlamentarii trebuie să fie pregătiţi să acţioneze împreună cu promotorii unei iniţiative. Acest lucru nu ne compromite drepturile. Este un lucru care ne poate uni cu cetăţenii, dar trebuie să trimitem mesajul lor către Comisie. Putem ajuta, şi în acest fel putem crea împreună o democraţie reală europeană.
Isabelle Durant
(FR) Dle preşedinte, colegul meu, dl Häfner a menţionat câteva dintre condiţiile necesare pentru a asigura faptul că această iniţiativă este, aşa cum a spus, posibilă, credibilă şi legitimă.
În ceea ce mă priveşte, aş dori să atrag atenţia acestui Parlament, pe de o parte, asupra opiniei Consiliului Economic şi Social, care este foarte interesantă şi care ar putea, de asemenea, să aducă lumină asupra deciziilor de luat şi, pe de altă parte, să accentueze faptul că democraţia participativă acţionează atunci când toţi - deputaţii Parlamentului European, Consiliul, organizaţiile societăţii civile şi cetăţenii neorganizaţi pentru care iniţiativa cetăţenilor este o oportunitate - au un rol de jucat.
În această privinţă, dle comisar, conform articolului 11 din tratat, care oferă, de asemenea, posibilitatea stabilirii unui dialog structural şi organizat cu societatea civilă, aş dori să vă întreb ce tip de iniţiativă luaţi în considerare - pe modelul dialogului social oferit de tratate - şi să aflu dacă, alături de iniţiativa cetăţenilor, care este foarte interesantă şi foarte utilă, intenţionaţi să organizaţi dialogul cu societatea civilă într-o manieră structurală şi interinstituţională.
Peter van Dalen
(NL) Dle preşedinte, acum că Tratatul de la Lisabona a intrat în vigoare, cetăţenii pot lansa iniţiativele cetăţenilor. Acest lucru reprezintă progresul, deoarece cetăţenii sunt încă prea departe de Europa şi este dificil să îi implicăm în evoluţia politică. Consider iniţiativa cetăţenilor europeni ca o bună oportunitate de intensificare a sprijinului pentru Europa în rândul cetăţenilor.
Dle preşedinte, doresc să atrag atenţia în mod expres asupra unei iniţiative a cetăţenilor care a fost lansată recent. Este o iniţiativă a dlui Kastler, care este prezent aici astăzi şi solicită ca ziua de duminică să fie o zi liberă de odihnă şi ziua rezervată familiei şi contemplării. Susţin pledoaria sa pe deplin şi din toată inima şi lucrăm împreună pentru adunarea a cât mai multe semnături în Olanda. Aş apela la toţi să sprijine şi să publice această iniţiativă. Astfel de iniţiative pot indica ceea ce consideră cetăţenii ca fiind important. Solicit Parlamentului şi Comisiei să ia în serios aceste semnale, întrucât Europa este acolo pentru cetăţeni, nu invers.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Dle preşedinte, rolul crescut pe care Tratatul de la Lisabona îl acordă Parlamentului European, precum şi iniţiativei europene a cetăţenilor, sunt paşi foarte importanţi spre consolidarea democraţiei europene. Cu toate acestea, pentru îndeplinirea rolului iniţiativei, trebuie să existe proceduri care să nu limiteze caracterul său democratic de la bun început.
Parlamentul European, de fapt, nu joacă niciun rol în procesul iniţiativei cetăţenilor în prezent. Parlamentul anterior a votat ca această Comisie să poată decise care iniţiative prezentate vor fi acceptate şi care vor fi respinse. Cred că rolul Parlamentului European trebuie să fie mult mai mare, aici. Parlamentul trebuie să coopereze cu Comisia pentru a evalua şi a exprima opinii legate de iniţiativele care sunt prezentate. În acest fel, deciziile referitoare la admisibilitatea iniţiativelor propuse s-ar afla în mod egal în mâinile reprezentanţilor electoratului, şi nu doar ale executivului. Parlamentul reprezintă, în prezent, doar instituţia Uniunii Europene care este aleasă prin alegeri libere, democratice, şi iniţiativa cetăţenilor se referă, de fapt, la problemele şi punctele de vedere ale oamenilor. În cazul în care o iniţiativă este respinsă de către Comisie, şi de către executiv, care ar trebui să o pună în aplicare, s-ar putea ca acest lucru să nu fie înţeles de către cetăţeni.
De asemenea, este important ca organizatorul unei iniţiative - o organizaţie socială sau o organizaţie non-guvernamentală - să specifice în mod clar şi explicit subiectul şi obiectivul iniţiativei, cu toate că acesta nu trebuie neapărat să prezinte o propunere de act legislativ. Cred de asemenea că procedurile care se referă la iniţiative trebuie să fie armonizate la nivelul statelor membre, deoarece prea multă varietate va face dificilă obţinerea de către noi a sprijinului larg pentru aceste iniţiative.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Iniţiativa cetăţenilor, ca una dintre puterile cetăţenilor UE, reprezintă progresul semnificativ pentru democraţie şi pentru participarea directă a publicului mai larg la viaţa politică.
Apreciez foarte mult abordarea dvs. în această privinţă, dle comisar Šefčovič. Acum aş dori să mă refer la întrebările adresate de colega mea, Zita Gurmai, deoarece, de asemenea, consider important că trebuie să găsim un răspuns la unele dintre aceste întrebări. Unele dintre acestea se referă la locul şi metoda formalizării, cu alte cuvinte, locul unde semnăturile vor fi adunate conform unei iniţiative, fie că este vorba despre un birou guvernamental sau oriunde pe stradă. În legătură cu aceasta, de asemenea, există întrebarea dacă va fi un conflict cu alte drepturi ale omului, de exemplu, dreptul libertăţii de exprimare.
A doua întrebare se referă la finanţarea întregului proces. Cine, prin urmare, va fi responsabil cu finanţarea iniţiativelor cetăţenilor? Va fi Uniunea Europeană sau vor fi statele membre sau cetăţenii actuali cei care lansează o iniţiativă? În cel mai rău scenariu, aceasta ar echivala cu o încălcare a principiului democratic prin fixarea solvabilităţii ca o condiţie a implicării.
Nu în ultimul rând, va fi esenţial pentru Comisie să specifice o limită de timp exactă în cadrul căreia aceste semnături să fie adunate, sau, după caz, adunate în mod valabil, fără a omite, în special, nevoia de a menţine deschiderea şi transparenţa întregului mecanism într-un mod prin care să se împiedice abuzul din partea grupurilor de interese care operează în cadrul UE.
Vă transmit sincerele mele mulţumiri, dle comisar, şi vă voi ţine pumnii pentru reuşită.
Marian Harkin
Dle preşedinte, ca o persoană care a militat de două ori pentru votul afirmativ la Lisabona şi a promovat iniţiativa cetăţenilor ca fiind un lucru pozitiv, nu sunt de acord cu colegul meu. Cred că nu este doar un camuflaj. Da, există constrângeri, dar aceasta are potenţial şi reprezintă un pas real semnificativ spre facilitarea democraţiei participative.
Am dezbătut această chestiune cu cetăţenii. Am facilitat cetăţenilor participarea la consultarea Comisiei şi la audierile din Comisia pentru petiţii. Cu toate acestea, nu trebuie doar să ne consultăm cu cetăţenii: trebuie să ascultăm ceea ce ei spun şi trebuie să ne asigurăm că părerile lor sunt luate în calcul în cadrul oricărei legislaţii pe care o elaborăm.
Aceasta este o oportunitate pentru instituţiile UE pentru a demonstra în mod clar că iniţiativa cetăţenilor va reflecta opiniile cetăţenilor europeni de la început până la sfârşit. Această legislaţie trebuie să fie în favoarea cetăţenilor şi trebuie să fie extrem de vizibilă. Trebuie, de asemenea, să existe o asistenţă uşor accesibilă şi ajutor acordat cetăţenilor care doresc să organizeze o petiţie. Trebuie să fie clar unde poate acţiona Comisia şi unde nu. Acest lucru ar duce, pur şi simplu, la acuzaţii ulterioare ale deficitului democratic şi cinismului şi mâniei în numele cetăţenilor, dacă un milion de semnături ar fi adunate pentru o petiţie şi ulterior s-ar considera că iniţiativa nu intră sub incidenţa competenţei UE.
Aşadar, avem nevoie de claritate absolută şi trebuie să fim proactivi. Cu toate că trebuie să obţinem tot ceea ce se poate din această legislaţie, nu trebuie să promitem mai mult decât putem oferi. Iniţiativa cetăţenilor seamănă cu un nou-născut. Are un potenţial nelimitat, dar trebuie abordată cu atenţie atunci când face primii paşi.
Eva Lichtenberger
(DE) Dle preşedinte, purtăm o mare responsabilitate în elaborarea acestui instrument, întrucât speranţele cetăţenilor care gândesc în modul european şi care doresc să forţeze şi să impună preocupările europene la nivel european atârnă ca o povară. Trebuie să evităm cu orice preţ acele erori care se întrevăd în prezent referitor la petiţii. Trebuie să evităm ca iniţiativa cetăţenească europeană să devină doar un zid al plângerii unde nu există monitorizare a reclamaţiilor înaintate. Cetăţenii activi aşteaptă rezultatul; aceştia aşteaptă să vadă ce formă îi vom da acestei iniţiative.
Dacă stabilim praguri prea mari, vom frustra un potenţial major pentru Europa. Gândiţi-vă la acest lucru. Va fi nevoie de un efort uriaş al părţilor interesate de un anumit subiect pentru a colecta un milion de semnături. Dacă acestea sunt aruncate direct la coş fără o tratare adecvată şi fără o monitorizare adecvată, atunci vom fi făcut probabil un deserviciu democraţiei din Europa. Prin urmare, este de o deosebită importanţă modul în care Comisia tratează această problemă. Pentru mine, aceasta este o problemă cheie.
Mariya Nedelcheva
(FR) Dle preşedinte, dle Šefčovič, dle López Garrido, doamnelor şi domnilor, iniţiativa cetăţenească reprezintă o contribuţie suplimentară la crearea unei adevărate societăţi civile europene. Aceasta reprezintă o nouă şansă pentru cetăţenii europeni de a avea un cuvânt de spus în procesul de luare a deciziilor. Sper că introducerea acesteia va contribui la consolidarea sentimentului de apartenenţă la aceeaşi entitate, Europa noastră, întrucât acest sentiment european este din păcate foarte slab şi deseori lipseşte.
În spatele aspectelor tehnice, administrative şi practice asociate cu actuala punere în aplicare a iniţiativei, cred că mesajul nostru trebuie, mai presus de toate, să fie politic. Într-adevăr, nu trebuie să pierdem din vedere principiul director care stă la baza introducerii acestei iniţiative: aducerea cetăţenilor mai aproape de instituţii, stimulându-le interesul pentru Europa, promovându-le implicarea şi transformându-i în părţi interesate să participe la politicile europene. Acesta este lucru pe care trebuie să-l reţinem întotdeauna.
Indiferent dacă vorbim despre un număr minim de state membre din care provin semnăturile, colectarea, verificarea şi inspectarea acelor semnături sau a admisibilităţii iniţiativelor, va trebui să ne asigurăm că cetăţenii nu sunt obstrucţionaţi în dorinţa lor de a prezenta o iniţiativă.
De exemplu, aş dori să subliniez faptul că respectivele costuri implicate în autentificarea notarială a semnăturilor trebuie să fie rezonabile. O parte din statele membre, care au introdus deja acest tip de iniţiativă la nivel naţional, percep uneori taxe mari. Acestea sunt tipurile de obstacole pe care trebuie să le evităm în cazul iniţiativei cetăţeneşti.
În ultimul rând, nu trebuie să pierdem din vedere rolul sporit al Parlamentului nostru. În calitate de protector al voinţei democratice a cetăţenilor europeni şi de garant al transparenţei bugetare, aceasta trebuie să fie mai implicată în procesul de punere în aplicare a acestei iniţiative. Doar aşa vom face dintr-o bucăţică suplimentară de suflet comunitar o adevărată inimă democratică.
Proinsias De Rossa
Dle preşedinte, acesta este unul dintre cele mai importante progrese democratice pentru Uniunea Europeană. Două treimi din cetăţenii Irlandei au votat în favoarea Tratatului de la Lisabona şi unul dintre motive a fost punerea la dispoziţie a acestei iniţiative cetăţeneşti. Pentru prima dată, cetăţenii pot solicita pe criterii transnaţionale ca Comisia să prezinte propuneri. Dar acest lucru trebuie să fie un proces transparent. Trebuie să ştim cine organizează aceste iniţiative şi trebuie să ştim cine finanţează aceste iniţiative. Acestea nu trebuie acaparate de interesele corporatiste.
Comisia, care va trebui să decidă dacă va acţiona sau nu cu privire la o propunere, nu trebuie să fie organismul care să decidă admisibilitatea acesteia, din punctul meu de vedere. Cred că trebuie să extindem rolul Ombudsmanului de a decide la nivel central european cu privire la ceea ce este admisibil şi ce nu.
Numărul minim de state care este necesar, cred, ar trebui să fie şapte, nu nouă, aşa cum s-a propus sau sugerat într-adevăr de către Comisie şi trebuie să contrazic şi să insist că pragul de un milion stabilit de tratat nu ar trebui încălcat. Acesta nu trebuie ridicat prin crearea unei proporţii mari de cetăţeni din statele membre şi un număr mare de state membre. Conformitatea cu tratatele este extrem de importantă.
Şi, în fine, pot spune că eu cred că ar trebui să fie posibilă facilitarea înregistrării cetăţenilor pe internet.
Ulrike Lunacek
(ES) Dle preşedinte, doresc să încep prin a mulţumi în limba spaniolă Preşedinţiei spaniole pentru luarea deciziei de a prezenta iniţiativa mai devreme decât ne-am aşteptat iniţial. Multe mulţumiri pentru acest lucru.
(DE) Acum voi continua în limba germană. Aş dori să-i mulţumesc Comisiei pentru că a acceptat iniţiativa Preşedinţiei spaniole şi pentru că a declarat în mod deschis "Bine, vom acţiona mai repede de atât, vom prezenta propunerea săptămâna viitoare”. Sperăm că propunerea va fi finalizată până în vară. Acest lucru este important în vederea îndeplinirii aşteptărilor cetăţenilor.
La fel ca mulţi alţii care au luat cuvântul înaintea mea, cred că pragul planificat de nouă ţări este prea mare. Propunerea mea ar fi să începem cu cinci, cifră care reprezintă o cincime din statele membre. Nu este uşor să aduni un milion de semnături, chiar dacă, probabil, puteţi utiliza internetul pentru a face acest lucru. Cu toate acestea, este necesar să le arătăm oamenilor că dorim să participe în această Europă comună nouă şi să organizeze o dezbatere europeană reală. Cred că este important ca examinarea juridică, oficială şi a conţinutului acestei chestiuni să aibă loc de la început şi nu imediat ce oamenii au început să adune deja semnături. Ar trebui să existe susţinere şi pentru iniţiative, de exemplu, cu traducerile. Dacă acest lucru se va întâmpla, vom putea încă o dată să-i entuziasmăm pe cetăţeni în privinţa Europei noastre comune - şi mai puternic, de asemenea.
Anna Záborská
(SK) Dle comisar, vă mulţumesc pentru că ne furnizaţi orientările generale privind următorii paşi. Am progresat de la scopurile conceptuale şi de la câteva rânduri de text din Tratatul de la Lisabona la o directivă prin intermediul căreia UE va fi reglementată.
Iniţiativa cetăţenească le arată cetăţenilor UE o semnificaţie ulterioară a integrării europene. Cetăţenii statelor membre vor avea ocazia să facă lobby la instituţiile europene. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că dreptul la o iniţiativă cetăţenească poate fi un instrument democratic, dar poate să şi deschidă uşa către o Uniune Europeană federalizată. Susţin iniţiativa cetăţenească, dar va fi necesară integrarea cât mai profundă a autorităţilor competente din statele membre. Protejării constituţiilor naţionale trebuie să i se ofere prioritate şi aceasta trebuie să fie garantată.
La fel cum a afirmat şi comisarul, această iniţiativă trebuie să fie echilibrată şi aş adăuga că nu trebuie să i se permită în niciun caz să servească drept un pretext care poate ameninţa principiul subsidiarităţii. Cadrul pentru aplicarea acestei măsuri trebuie definit clar astfel încât să putem evita aşteptările nerealiste din partea unor instituţii şi în special din partea cetăţenilor UE.
Judith A. Merkies
Dle preşedinte, mă bucur pentru iniţiativa cetăţenească. Dacă nu vă deranjează, voi vorbi în olandeză pentru a explica motivul bucuriei mele!
(NL) Dle preşedinte, sunt încântată de iniţiativa cetăţenească europeană întrucât în prezent cetăţenii au şansa de a-şi exprima dorinţele o dată la cinci ani, dar astfel vor putea juca un rol autentic în interimatul Uniunii Europene, de asemenea. Prin urmare, este important şi faptul că aceştia cunosc momentul adecvat în care pot bate la uşa noastră. De fapt, nu este uşa noastră, ci cea a Comisiei Europene. Ştie omul de rând când poate face apel la Comisie? Este necesară o campanie de informare de amploare pentru a-i informa pe cetăţeni. Trebuie să spun că punctul critic în această privinţă este că iniţiativa cetăţenească va fi cu adevărat matură doar dacă toate instituţiile europene iau în serios vocea a un milion de cetăţeni; iar miniştrii şi şefii de state şi de guvern ar trebui şi ei să le asculte. Desigur, acest lucru înseamnă că, dacă un milion de cetăţeni europeni doresc să se lipsească de pagina web de la Strasbourg, şi această dorinţă trebuie luată în seamă.
Fiorello Provera
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, sunt sigur că acest drept de iniţiativă acordat cetăţenilor europeni de tratat va contribui la aducerea cetăţenilor mai aproape de Europa şi de instituţiile europene într-o manieră mai extinsă decât campaniile costisitoare de sensibilizare finanţate de Uniune care, până în prezent, au produs rezultate modeste: prezenţa la vot confirmă acest lucru.
Această iniţiativă poate consolida cu siguranţă ulterior democraţia întrucât le permite cetăţenilor să propună legislaţia în mod direct. Cu alte cuvinte, aceasta reprezintă o formă de democraţie directă care completează reprezentarea parlamentară.
Nu trebuie să permitem să lăsăm această şansă să ne scape printre degete. Comisia trebuie să facă din acest drept de iniţiativă un drept direct, inteligibil şi accesibil şi să-i asiste şi să-i susţină pe cetăţeni începând cu etapa iniţială a procesului până în etapa de colectare a semnăturilor, de exemplu, prin determinarea admisibilităţii propunerilor acestora. Aceasta este o contribuţie practică la democraţia europeană.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dle preşedinte, ne referim deseori la necesitatea sporirii participării cetăţenilor europeni, la necesitatea noastră de a ne apropia de instituţiile Uniunii, de cetăţenii tuturor statelor membre. Am dezbătut acest lucru în mod intens în cadrul ultimelor alegeri europene, când am observat că în multe state membre prezenţa a fost deosebit de scăzută.
De atunci a avut loc un eveniment foarte important care a schimbat chiar structura şi funcţionarea Uniunii. Desigur, mă refer la Tratatul de la Lisabona, un tratat important, în centrul căruia se află cetăţeanul, pilonul de bază de care noi toţi, Parlamentul, Comisia şi Consiliul, trebuie să ne apropiem. Acest principiu îşi găseşte expresia specifică la articolul 11 aliniatul (4) privind iniţiativa cetăţenească. Acesta este un aranjament important şi excepţional care promovează democraţia, egalitatea politică şi transparenţa.
Desigur, ceea ce dorim este ca acest aranjament să fie aplicat în mod corect şi să-l vedem pus în practică. Aici apar problemele. În timp ce colegii mei deputaţi au dreptate când subliniază necesitatea fiabilităţii acestei proceduri, al definirii rolului Comisiei şi al Parlamentului, trebuie să putem lucra împreună astfel încât această iniţiativă cetăţenească importantă, în cazul în care se vor colecta semnăturile, să nu fie irosită.
Concluzia mea este: avem cu toţii responsabilitatea de a promova această iniţiativă. Cu toţii avem responsabilitatea de a explica acest drept pe care îl au în prezent toţi cetăţenii noştri europeni, de a-i face să înţeleagă că pot iniţia personal proceduri, fără nicio o altă intervenţie, la nivelul instituţiilor Uniunii.
Mai presus de toate, mesajul nostru trebuie să fie clar şi trebuie să fie integrat într-o procedură simplă, inteligibilă şi cuprinzătoare care, dacă nu poate servi altui scop, funcţionează pentru oricine, funcţionează pentru cetăţeni, funcţionează pentru Parlament, pentru instituţiile Uniunii, pentru statele membre şi pentru toţi participanţii la procedură.
Carlos Coelho
(PT) În urmă cu doar câteva luni erau persoane care afirmau că Tratatul de la Lisabona nu va intra niciodată în vigoare. Şi totuşi, iată că ne gândim la modul în care urmează să-l punem în aplicare şi stabilim câteva dintre prevederile sale.
Tratatul de la Lisabona are de adus o contribuţie importantă la lupta împotriva deficitului democratic. Vorbesc despre consolidarea parlamentelor (atât a Parlamentului European, cât şi a parlamentelor naţionale). Mai important chiar, vorbesc despre o investiţie într-o Europă pentru opinia publică, cu norme privind domeniul libertăţii, al securităţii şi al justiţiei, privind monitorizarea subsidiarităţii şi cu realizarea acestei iniţiative inovatoare care derivă din acţiunile publice.
Susţin afirmaţiile făcute de mulţi dintre colegii mei deputaţi şi în special de colegul meu, dl Méndez de Vigo, dar aş dori să subliniez faptul că atunci când reglementăm acest instrument, trebuie să ne asigurăm că acest lucru are loc într-adevăr în întreaga Europă. Desigur, aceasta trebuie să evite să fie expresia voinţei opiniei publice doar într-o singură ţară sau într-un număr limitat de ţări. Cu toate acestea, trebuie să căutăm o soluţie care va încuraja şi va stimula implicarea opiniei publice. Dacă va trebui să alegem între a fi foarte stricţi şi riguroşi sau să fim mai generoşi, eu aş alege soluţia de a fi mai generoşi. Dacă vom veni cu soluţii care vor descuraja participarea opiniei publice, trădăm spiritul Tratatului de la Lisabona şi negăm opinia publică europeană deoarece, doamnelor şi domnilor, avem nevoie mai mult de Europa şi de o Europă care vizează mai mult opinia publică. Avem nevoia ca opinia publică europeană să fie implicată mai mult şi să-şi exercite mai activ cetăţenia.
Milan Zver
(SL) Aş dori să-mi exprim satisfacţia şi plăcerea pentru că dezbatem astăzi această iniţiativă care, sunt sigur, va reduce ceea ce numim deficit democratic sau îl va elimina parţial.
În general, este clar că astăzi democraţia face un pas înapoi. Aşa cum sugerează o serie de studii, dialogul democratic devine mai redus, iar noţiunea de democraţie se reduce la alegerile democratice şi nimic mai mult. Toate acestea au un impact asupra stării cetăţenilor noştri care devin din ce în ce mai pasivi şi se reflectă în prezenţa scăzută la urne sau chiar într-o lipsă de încredere în instituţiile democraţiei.
Din acest motiv, este foarte important că am adoptat Tratatul de la Lisabona deoarece acesta extinde rolul parlamentului, atât al parlamentelor naţionale, cât şi al Parlamentului European. Înainte de toate, acesta le facilitează cetăţenilor continuarea iniţiativelor şi sunt încântat că acesta este cazul. Ca urmare, acum suntem martorii unui lucru pe care-l putem descrie drept un proiect de democraţie europeană care ia formă la un nivel european şi cred că am făcut un salt major înainte în această privinţă.
Cu toate acestea, această aşa-zisă democraţie europeană trebuie, desigur, extinsă mai departe pentru a acoperi alte domenii, inclusiv, de exemplu, nominalizările pentru Comisia Europeană. Pe scurt, există o serie de domenii în care instituţiile europene implicate ar putea fi extinse mai departe în sens democratic. Cred cu fermitate că acest proiect, de exemplu această iniţiativă, poate consolida foarte mult democraţia europeană.
Salvatore Iacolino
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, astăzi avem o ocazie minunată: şansa de a afirma o valoare, şi anume instrumentul de participare democratică oferit cetăţenilor în temeiul Tratatului de la Lisabona. Faptul că după câteva luni doar dezbatem acest instrument reprezintă în sine, din punctul meu de vedere, o valoare absolută care ar trebui protejată.
Desigur, sunt sigur că va crucială determinarea în mod clar şi precis a ceea ce înseamnă un număr semnificativ de state membre. Trebuie să utilizăm un criteriu care îmbină, pe de o parte, motivaţia cetăţenilor de a participa în cadrul instituţiilor şi, pe de altă parte, motivaţia noastră de a-i acorda acestui instrument validitate democratică.
Fireşte, procedurile trebuie să fie simplificate, directe şi flexibile. În ultimele săptămâni am vizitat personal o serie de şcoli şi am fost întâmpinat cu o mare disponibilitate de a asculta, dar, înainte de toate, am câştigat un nivel mare de conştientizare a rolului crescut pe care doresc să-l joace copiii într-o Europă care este în schimbare, în special, în temeiul Tratatului de la Lisabona. Prin urmare, avem nevoie de transparenţă, obiectivitate şi schimbare pentru ca acest instrument să servească societăţii dar, în acelaşi timp, să servească şi instituţiilor. În această privinţă, Parlamentul este invitat, alături de Comisie şi de Consiliu, să decidă, în mod precis, asupra procedurilor simplificate.
Martin Kastler
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, sunt una dintre acelea persoane care a adus la viaţă una dintre primele petiţii ale iniţiativei cetăţeneşti, în special, privind subiectul protejării zilelor de duminică. Astăzi, avem plăcerea de a dezbate - şi apoi de a decide - o posibilă cale de a-i implica pe cetăţeni în procesul activităţii politice a Europei. Acest lucru înseamnă că aceasta este o cale potenţială de a înfăptui o mai mare democraţie şi de a contracara oboseala Europei.
Acestea fiind spuse, nu mă aflu aici pentru a oferi laude. Mai degrabă, am două cereri pentru domniile voastre, acum când duceţi acest regulament în etapa sa finală. În primul rând, noi europenii suntem avansaţi din punct de vedere tehnologic. Aş dori să vă rog să faceţi din internet mediul definitiv astfel încât o iniţiativă cetăţenească cu un milion de semnături să fie admisibilă şi cu semnături electronice care sunt şi ele obligatorii din punct de vedere juridic.
În al doilea rând, aş dori să subliniez că ceea ce realizăm aici reprezintă doar un prim pas. Aş dori să merg mai departe. Acum avem dreptul unei iniţiative pentru cetăţeni. Cu toate acestea, dorinţa mea ar fi ca în viitor să avem şi referendumuri, aşa cum avem şi în regiunea mea natală Bavaria, la nivel european. Ceea ce se întâmplă este că există o petiţie pentru un referendum, apoi, când aceasta va purta semnătura a unui număr suficient de persoane, există posibilitatea unui referendum. Dorinţa mea ar fi să avem acest lucru şi în Europa.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Dle preşedinte, consultările publice privind iniţiativa cetăţenească europeană s-au încheiat şi se pare că acestea au atras doar 323 de respondenţi. Acest rezultat indică faptul că instituţiile Uniunii Europene ar trebui acum să se angajeze ferm în promovarea acestui nou instrument, deoarece în acest moment se poate vedea că doar câţiva oameni sunt conştienţi de existenţa sa. Cu toate acestea, rezultatele consultării indică direcţia în care ar trebui să se îndrepte Comisia în vederea încadrării legislative executive adecvate.
În primul rând, este esenţială stabilirea principiilor comune care s-ar aplica în întreaga Uniune pentru colectarea şi autentificarea semnăturilor şi garantarea faptului că cetăţenii vor face obiectul aceloraşi cerinţe, de exemplu, în ceea ce priveşte vârsta.
O altă chestiune importantă este introducerea unei anumite forme de evaluare a admisibilităţii ex ante, cu presupunerea că iniţiativele şi iniţiatorii sunt conştienţi că recunoaşterea oficială a admisibilităţii nu este echivalentă cu continuarea unei propuneri legislative privind o anumită problemă din partea Comisiei.
Sunt sigură că iniţiativa cetăţenească europeană poate deveni un instrument important cu ajutorul căruia se vor desfăşura dezbaterile viitoare - o dezbatere amplă privind problemele de interes pentru toţi europenii. Din acest motiv, aştept cu nerăbdare un regulament adecvat din partea Comisiei.
Andrew Henry William Brons
Dle preşedinte, utilizarea referendumului - democraţia directă - nu reprezintă o versiune exotică a democraţiei. Reprezintă forma originală - guvernarea cetăţenilor şi nu în numele cetăţenilor.
Aşa că probabil ar trebui să fim recunoscători UE pentru introducerea acesteia. Nu cred. UE agreează democraţia doar atunci când o poate gestiona şi aranja în vederea obţinerii rezultatului pe care-l doreşte. Am auzit că atribuţia de a solicita un astfel de referendum va fi limitată de prevederi dăunătoare, cum ar fi competenţa UE şi versiunea proprie a UE privind drepturile omului, care, în realitate, semnifică represiunea politică, limitarea libertăţii de exprimare şi chiar a libertăţii de gândire.
Un punct final este că democraţia înseamnă guvernarea oamenilor - o unitate identificabilă şi coezivă - şi nu guvernarea din partea unei adunări arbitrare de persoane. Migrarea în masă a făcut dificilă obţinerea acestui lucru. Europa în ansamblu a devenit chiar mai puţin de un singur popor decât ar fi putut să fie. Totuşi, este mai bine decât nimic şi am putea demonstra, cel puţin, că această iniţiativă a fost o promisiune deşartă.
Elena Băsescu
Consider că introducerea iniţiativei cetăţeneşti europene în prevederile Tratatului de la Lisabona reprezintă un pas important în consolidarea democraţiei în Uniunea Europeană.
O altă formă importantă de exercitare şi consolidare a democraţiei o reprezintă referendumul; şi aici, dorind să fac o paranteză, doresc să vă spun faptul că în România, din 2004 până în prezent, au avut loc trei referendumuri, ultimul fiind pentru trecerea la unicameralism şi reducerea numărului de parlamentari. Prezenţa la vot a fost de 51 % şi o majoritate zdrobitoare s-a pronunţat în favoarea propunerii.
Doresc să salut iniţiativa Comisiei de a lansa online o amplă consultare populară privind regulamentul. Acesta va stabili numărul de state din care trebuie strânse semnăturile, numărul minim de semnături din fiecare ţară, precum şi regulile privind verificarea acestora.
În final, doresc să întreb Comisia când crede că va intra în vigoare acest regulament, deoarece consider că trebuie finalizat cât mai curând
Olga Sehnalová
(CS) Dle comisar, doamnelor şi domnilor, în ultimii ani Uniunea Europeană a experimentat o criză de încredere din partea cetăţenilor săi. Unul dintre semnele acesteia este o prezenţă scăzută la alegerile Parlamentului European care decurge din sentimentul răspândit pe larg că cetăţenii nu pot influenţa evenimentele din UE prin intermediul votului lor în niciun fel. Prin urmare, salut cu căldură posibilitatea iniţiativei cetăţeneşti pe care o deschide Tratatul de la Lisabona pentru cetăţenii UE şi, în acest context, şi consultarea publică cu Comisia şi Cartea verde cu privire la modul de înfiinţare a iniţiativei cetăţeneşti în termeni concreţi. Sunt de acord în principiu cu majoritatea propunerilor din Cartea verde.
Cu toate acestea, dacă întindem o mână de ajutor nu ar trebui în acelaşi timp să ne temem că cetăţenii UE o vor accepta. Prin urmare, dacă ne pasă de maximizarea dialogului cu cetăţenii, consider că o parte din aceste măsuri limitative sunt prea stricte. Acestea privesc în principal numărul minim de state membre de provenienţă a cetăţenilor care semnează iniţiativa şi definiţia aşa-numitului număr substanţial de state. Cu alte cuvinte, propunerea pentru unul din trei state, nouă în prezent, este, din punctul meu de vedere, descurajantă şi ireală pentru iniţiativele viitoare în termeni practici. Consider că o reducere a acestui număr la 20 % ar fi un pas în direcţia corectă pentru opinia publică generală a UE care, de exemplu, va observa accentul mare pus pe rolul macro-regiunilor în crearea politicii UE. Şi de ce nu?
Csaba Sógor
(HU) Posibilitatea unei iniţiative cetăţeneşti europene poate promova dezvoltarea dezbaterilor publice privind problemele europene care duc la o adevărată sferă publică europeană. Reprezentanţii societăţii civile pot adresa aceste probleme sociale pe care grupurile politice reprezentate acum în Parlamentul European nu pot sau nu doresc să le ridice. Din aceste probleme, aş dori să subliniez una în special. Consider că este important faptul că, în paralel cu notificarea în avans a propunerilor de rezoluţie şi chiar înainte de demararea colectării semnăturilor sau probabil după colectarea unui anumit număr de semnături, Comisia ar trebui să exprime, pe baza propriei sale competenţe şi a legislaţiei comunitare, dacă propunerea în cauză ar fi acceptabilă sau nu. O respingere pe criterii oficiale sau datorită unei lipse a bazei juridice după colectarea unui milion de semnături poate pune nu doar Comisia, ci întreaga Uniune Europeană într-o lumină foarte nefavorabilă.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Tratatul de la Lisabona prevede consolidarea rolului societăţii civile în instituţiile europene şi şansa de iniţiere a propunerilor legislative din partea cetăţenilor. Dreptul cetăţenilor la iniţiativă ar permite a nu mai puţin de un milion de cetăţeni să solicite Comisiei Europene să ia iniţiative de elaborare legislativă într-un anumit domeniu.
Cu toate acestea, colectarea unei astfel de număr de semnături ale alegătorilor este foarte dificilă; prin urmare, pentru a construi un mecanism eficient pentru participarea democratică şi a asigura accesibilitatea cetăţenilor la această iniţiativă, trebuie oferită şansa iniţierii unei propuneri cu orientări clare şi o procedură simplificată şi adecvată.
Din păcate, din momentul în care a intrat în vigoare Tratatul de la Lisabona, dreptul la iniţiativă al cetăţenilor nu a fost pus în practică. Nu s-a discutat încă niciunul dintre aspectele iniţiativei cetăţeneşti şi nu există niciun plan concret referitor la modul în care vom garanta transparenţa iniţiativelor şi responsabilitatea democratică, astfel încât cetăţenii să nu fie victimele reprezentării intereselor marilor întreprinderi.
Prin urmare, dialogul civil reprezintă cel mai important element al modelului democratic al Europei şi al propriei mele ţări, Lituania, şi reprezintă o bază fundamentală pentru aceasta, astfel încât solicit Comisiei să ia toate măsurile în vederea asigurării faptului că dreptul la iniţiativă al cetăţenilor este pus în aplicare în mod adecvat cât mai curând posibil.
Seán Kelly
(GA) Dle preşedinte, colegii noştri au făcut multe lucruri interesante legate de această problemă şi au convenit în mod unanim că aceasta este o facilitate minunată pentru cetăţenii noştri.
Iniţiativa cetăţenească a fost un argument puternic şi convingător împotriva laturii care spus "nu” în referendumul pentru Tratatul de la Lisabona din Irlanda, în special când au susţinut că acesta reprezenta o preluare a frâielor puterii de la Uniunea Europeană mai degrabă decât o încercare cu adevărat democratică de a încerca implicarea cetăţenilor. Dar există o mare diferenţă între a introduce un lucru în tratat şi a-l pune în aplicare şi aceasta este o mare provocare pentru noi.
Pe de altă parte, există pericolul - şi un pericol foarte real - ca procesul să poată fi deturnat de grupuri de interese cu titlu legitim şi de lobby-uri puternice care nu ar avea nicio dificultate în a aduna un milion de semnături. De aceea, sugestia făcută de colegul meu, dl de Rossa, privind implicarea Ombudsmanului, merită luată în considerare.
Cu toate acestea, pe de altă parte, aceasta deţine posibilităţi reale pentru cetăţeni. O iniţiativă demarată de colegul meu, dl de Castro, merită luată în considerare, şi anume aceea de a face din ziua de duminică ceva special şi indiferent dacă dorim să ne odihnim în cea de-a şaptea zi, precum Creatorul nostru, sau să o tratăm ca pe orice altă zi din săptămână. Acesta este un considerent important.
Deci, eu cred că aici există un domeniu întins de aplicare şi aştept cu nerăbdare dezvoltarea acestuia.
Diego López Garrido
Dle preşedinte, trebuie să-mi exprim satisfacţia profundă în ceea ce priveşte dezbaterea care a avut loc. Mai mult, aceasta a fost o dezbatere care a avut loc la cererea Parlamentului care a dorit în mod specific organizarea acestei dezbateri privind iniţiativa cetăţenească şi eu consider că a existat o serie de discursuri în care am fost martor la sprijinul absolut unanim pentru aceasta ca o prioritate a Preşedinţiei spaniole a Consiliului. De asemenea, există susţinere pentru realizarea rapidă a acesteia.
În această privinţă, cred că anunţul dlui Šefčovič de prezentare a textului regulamentului la 31 martie a fost salutat cu mare satisfacţie şi de către noi toţi. Încă o dată, îi mulţumesc comisarului pentru rapiditatea, grija şi entuziasmul cu care a tratat această problemă şi faptul că, prin urmare, putem, începând din acest moment, să demarăm procedura legislativă. Sper că aceasta se va încheia cât mai curând posibil cu punerea în mişcare a acestei iniţiative legislative pe care aproape toţi cei care au luat cuvântul o consideră necesară, urgentă şi indispensabilă.
De asemenea, cred că aceasta poate fi interpretată drept susţinere a tuturor grupurilor parlamentare şi a tuturor onorabililor deputaţi, inclusiv cea a celor care, ca şi dl Kamall, în cadrul discursului său extraordinar, a susţinut iniţiativa legislativă populară deoarece, din punctul său de vedere, aceasta va slăbi Uniunea Europeană.
Dl Kamall nu se află aici... Îmi pare rău că nu este aici, îmi pare rău că-i voi comunica ştiri proaste şi că-l voi descuraja, deoarece această iniţiativă va consolida Uniunea Europeană, nu o va slăbi. Aceasta o va consolida deoarece este o iniţiativă care, pe scurt, consolidează două concepte esenţiale ale Uniunii Europene: democraţia şi cetăţenia. Acestea reprezintă doi piloni politici ai Uniunii Europene: democraţia şi cetăţenia.
Aceasta este o iniţiativă care, într-o anumită măsură, încearcă să compenseze acel paradox la care suntem martori: o Uniune Europeană care este din ce în ce mai puternică, iar Parlamentul este dovada vie a acestui lucru; că acesta este din ce în ce mai influent. şi că are un efect cu atât mai mare asupra vieţii opiniei publice. Cu toate acestea, aceasta este o Uniune Europeană care nu este conectată la dezbaterea care se efectuează în fiecare ţară.
Este un paradox care afectează chiar democraţia. Această iniţiativă cetăţenească va răspândi o serie de dezbateri de importanţă europeană, aşa cum a afirmat şi dl Méndez de Vigo, privind probleme care sunt la nivel european, nu local. Acest lucru se datorează faptului că forţează contactul între cetăţenii diferitelor ţări; prin urmare, are un efect european în mod clar. Fără îndoială că reprezintă o modalitate de consolidare a democraţiei şi a cetăţeniei sau a naţiunii europene amintită de dl Casini care, mai mult, este preşedintele Comisiei pentru afaceri juridice şi drepturile cetăţeneşti, care, în cea mai mare parte, va trata această iniţiativă.
Acea cetăţenie pe care dl Jáuregui a considerat-o atât de importantă în discursul său, care reprezintă atât de mult rădăcinile Uniunii Europene; sau dl Sógor, care a amintit-o, de asemenea; sau dl Häfner care a menţionat-o la rândul său. Aşa cum a afirmat dl Kastler, această iniţiativă trebuie aplicată. Acesta este un apel la cetăţeni, deoarece identitatea civică europeană se dezvoltă atunci când este pusă în practică; nu atunci când se obţine un drept pur şi simplu, ci atunci când acel drept se pune în aplicare şi se exercită. De aceea cred că este important ca acest lucru să aibă loc imediat ce iniţiativa cetăţenească intră în vigoare.
Încă o dată, îmi repet mulţumirile adresate Comisiei şi Parlamentului care sunt sigur că vor trata această problemă meticulos, atent şi rapid. Dl Iacolino a menţionat o anume procedură rapidă care să ne ajute să vedem apariţia acestei iniţiative cât mai curând posibil, iar dra Băsescu, în discursul dumneaei, a făcut şi dânsa apel la rapiditatea cu care dorim să vedem această iniţiativă pusă în mişcare.
Maroš Šefčovič
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, în primul rând aş dori să-i mulţumesc lui Diego pentru un rezumat excelent al dezbaterii de astăzi. Aş dori să vă mulţumesc tuturor pentru sprijinul dvs. şi pentru aşteptările pozitive legate de iniţiativa cetăţenească. Vă pot asigura că voi fi bucuros să vă prezint propunerea cât mai curând posibil după adoptarea sa.
Datorită constrângerilor de timp şi faptului că propunerea nu este încă finalizată, nu am putut intra în detalii astăzi. Cu toate acestea, vă sunt recunoscător pentru ideile şi opiniile dvs. deoarece acestea reflectă natura şi calitatea perspectivelor şi a opiniilor pe care le adunăm în cadrul pregătirii iniţiativei cetăţeneşti europene.
Convenim asupra multor lucruri. Primul este, în mod clar, transparenţa. Vă pot asigura că noi căutăm o soluţie care ar garanta, prin intermediul înregistrării iniţiativei de către Comisie, faptul că am şti cine sunt organizatorii şi cum sunt ei finanţaţi. Am avea indicii foarte ferme dacă iniţiativa este într-adevăr reală, dacă este într-adevăr o iniţiativă cetăţenească şi dacă este într-adevăr o iniţiativă europeană. Cred că aceasta trebuie să includă toate aceste elemente pentru a face din utilizarea acestui instrument nou o utilizare bună şi reuşită.
Convenim cu toţii asupra aspectului practic al acesteia. Am dori să avem un sistem care să fie uşor de utilizat. Am dori să creăm un sistem în care cetăţenii nu ar avea sentimentul că trebuie să treacă printr-o procedură foarte apăsătoare de colectare sau de furnizare a semnăturilor lor. Examinăm aceste oportunităţi şi, desigur, examinăm modalităţile în care tehnologia IT - atât de caracteristică secolului nostru - poate fi utilizată.
Este clar că există sisteme diferite pentru verificarea semnăturilor în statele membre. Unul dintre răspunsurile clare pe care le-am colectat în urma consultării publice a fost că cetăţenii ar prefera să aibă o anumită uniformitate atunci când vine vorba de verificarea şi colectarea semnăturilor. În acelaşi timp, am primit mesajul clar din partea statelor membre că ar trebui să căutăm un sistem care nu ar fi prea împovărător sau prea complicat pentru autorităţile naţionale, întrucât statele membre ar fi cele care ar verifica dacă semnăturile colectate pentru iniţiativa cetăţenească sunt reale şi originale.
Am ascultat cu foarte mare atenţie toate apelurile dvs. pentru proceduri foarte clare odată ce iniţiativa reuşeşte şi imediat ce sunt colectate semnăturile. Aş dori să vă asigur că în mod sigur vom face acest lucru. În cadrul propunerii vor exista termene foarte clare - când, cum şi perioada de timp în care Comisia va trebui să reacţioneze atunci când iniţiativa cetăţenească va avea succes.
Întrucât aţi ascultat opiniile de aici, veţi fi de acord cu mine că cel mai dificil aspect pe care trebuie să-l abordăm este aspectul admisibilităţii - modul în care putem găsi o soluţie care ar evita frustrarea cetăţenilor, modul în care putem proteja valorile UE şi modul în care putem păstra această instituţie a iniţiativei cetăţeneşti europene reală şi serioasă. Vă pot asigura că nu există răspunsuri uşoare la aceste întrebări şi la aceste cereri uşor contradictorii.
Comisia examinează opţiunea care ar proteja valorile europene şi drepturile omului de la început. În acelaşi timp, am dori să avem o perspectivă clară că propunerile pentru iniţiativa cetăţenească au un adevărat potenţial de reuşită.
Am dori să evităm posibilul abuz în care am primi propuneri pentru iniţiativă la fiecare două săptămâni privind nonsensuri pentru care ar exista obligaţia de a ne pronunţa privind admisibilitatea şi apoi să fie citate în instanţă - iniţiative al căror unic motiv pentru propunere ar fi promovarea independentă a potenţialilor organizatori pentru o agendă politică negativă. De asemenea, trebuie să ţinem cont de acest lucru. Sper că vom găsi echilibrul corect privind modul în care vom păstra această verificare a admisibilităţii într-o proporţie adecvată.
Pentru a răspunde pe scurt la întrebarea vicepreşedintelui Durant privind comunicarea cu societatea civilă, cred că iniţiativa cetăţenească europeană reprezintă cel mai bun răspuns. Avem un dialog foarte bine structurat organizat de Comitetul Economic şi Social European şi am purtat o dezbatere amplă cu acesta în urmă cu două săptămâni. Cred că consultările puternice şi publice au loc prin intermediul propunerilor legislative inteligente. Vom răspândi acest lucru şi-l vom utiliza mai mult în viitor.
Având în vedere limita de timp, permiteţi-mi să spun că aştept cu nerăbdare să mă întorc curând cu o propunere. Aştept cu nerăbdare dezbaterea noastră reciprocă privind această problemă şi ceea ce sper să fie proceduri foarte dinamice şi rapide astfel încât să putem avea acest instrument foarte important aprobat cât mai curând posibil.
Preşedinte
Declar închis acest punct de pe ordinea de zi.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Rareş-Lucian Niculescu  
în scris. - Noul cadru legislativ privind inițiativa cetățenească este fără îndoială binevenit. Era de mult timp cazul ca cetățenii să dispună de un astfel de instrument. Mă alătur în schimb celor care au luat astăzi cuvântul şi au cerut ca normele potrivit cărora va fi pusă în practică inițiativa cetățenească să fie simple, accesibile, ușor de înțeles şi să implice cât mai puţină birocrație. Numai în acest fel se va ajunge ca inițiativa cetățenească să fie cu adevărat un instrument real la dispoziția europenilor, prin care aceștia să îşi poată face auzită vocea. Numai astfel se va ajunge ca UE sa fie mai apropiată de cetățenii săi şi mai democratică.
Joanna Senyszyn  
Tratatul de la Lisabona le oferă cetăţenilor Uniunii Europene dreptul de a propune o iniţiativă legislativă. Acesta este unul dintre cei mai importanţi paşi în consolidarea democraţiei civile şi a incluziunii directe a cetăţenilor în procesul UE de luare a deciziilor. Iniţiativa cetăţenească europeană poate contribui la o reducere a decalajului între instituţii şi cetăţeni şi poate susţine dezvoltarea societăţii civile europene. Prin urmare, adoptarea rapidă a regulamentului de guvernare a procesului, a condiţiilor şi a procedurilor pentru prezentarea unei astfel de iniţiative este esenţială. Cetăţenii Uniunii Europene aşteaptă cu nerăbdare acest lucru.
Iniţiativa cetăţenească europeană se referă în principal la o mai mare implicare a cetăţenilor în crearea legislaţii europene. Prin urmare, aş dori să ridic problema semnăturilor digitale din iniţiativa cetăţenească drept un canal suplimentar de atragere a interesului pentru politica europeană. Întrucât putem vota deja prin intermediul internetului şi realiza operaţiuni bancare online, cu siguranţă putem dezvolta un sistem sigur care ne-ar permite identificarea semnăturilor digitale.
Transparenţa procedurilor este şi ea importantă. Organizatorii iniţiativelor trebuie să fie responsabili în mod public pentru transparenţa privind finanţarea campaniei de colectare a semnăturilor. Chiar şi constituirea criteriilor clare pentru desfăşurarea unor astfel de campanii nu asigură protecţia faţă de posibilele abuzuri ale acestui instrument de către eurosceptici pentru care colectarea unui milion de semnături, cu utilizarea resurselor financiare semnificative, poate să nu fie o problemă majoră, aşa cum a demonstrat ultima campanie electorală a Parlamentului European. O soluţie ar fi să-i obligăm pe iniţiatori să menţină o pagină web pe internet care să conţină informaţiile financiare cum ar fi sursa de venit, cheltuielile şi rapoartele financiare.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Dezbaterea de astăzi reprezintă un alt pas înainte pe drumul constituirii formei finale a iniţiativei cetăţeneşti europene. Ideea creării unui instrument care să le faciliteze cetăţenilor participarea mai deplină la viaţa democratică a Uniunii a fost controversată încă din 2005 după referendumurile constituţionale nereuşite din Franţa şi Olanda. Acele voturi au reflectat o lipsă notabilă de comunicare între Uniunea Europeană şi cetăţenii săi. Chiar şi rezultatele recent publicate ale consultărilor sociale, începând cu Cartea verde privind iniţiativa cetăţenească europeană, demonstrează nivelul scăzut de interes din partea cetăţenilor individuali. Comisia a primit aproximativ 159 de răspunsuri din partea cetăţenilor.
Iniţiativa cetăţenească ne permite să schimbăm această situaţie şi să exprimăm cu fermitate opinia cetăţenilor noştri acordându-le dreptul de a solicita direct Comisiei să prezinte noile iniţiative politice. Pentru a garanta faptul că iniţiativa nu va deveni un instrument într-un joc politic, nu trebuie să facem presiuni asupra cetăţenilor noştri care să fie prea stricte. Cu toate acestea, trebuie să ne asigurăm că vom îndeplini garanţiile împotriva abuzurilor. Este important ca iniţiativa cetăţenească europeană să fie un adevărat instrument supranaţional pe care cetăţeanul îl va putea utiliza uşor. Ar trebui să fie simplu, inteligibil şi uşor de accesat. Dacă proiectul unei iniţiative nu îndeplineşte cerinţele oficiale, ideea acestuia ar trebui să rămână şi să fie prezentată sub forma unei petiţii. Astfel munca depusă la elaborarea sa şi eforturile investite nu vor fi risipite. Îndeplinirea acestor condiţii va permite europenilor, pentru prima dată în istoria Europei noastre integrate, să aibă o influenţă directă şi reală asupra creării politicii europene.
