A Mercosurral társulási megállapodás megkötése céljából újraindított tárgyalások hatása az Unió mezőgazdaságára - Előkészületek a 2010. július 14-én Brasíliában megrendezésre kerülő EU-Brazília csúcstalálkozóra (vita)
Elnök
A következő napirendi pont az alábbi, szóbeli választ igénylő kérdések vitája:
a Mercosurral társulási megállapodás megkötése céljából újraindított tárgyalásoknak az Unió mezőgazdaságára gyakorolt hatásáról szóló, szóbeli választ igénylő kérdés, amelyet McGuinness asszony, Deß úr, Papastamkos úr, Mathieu asszony, Nedelcheva asszony, Dantin úr, La Via úr, Jeggle asszony, Jahr úr, Klaß asszony, Köstinger asszony, De Lange asszony, Silvestris úr, Lulling asszony, Glattfelder úr, Herranz García asszony, Mato Adrover úr, Dorfmann úr, Kalinowski úr, Daul úr, Patrão Neves asszony, Siekierski úr, Béchu úr, Niculescu úr, Mayer úr és Audy úr az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport nevében, Nicholson úr és Wojciechowski úr az Európai Konzervatívok és Reformerek nevében, Bové úr a Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja nevében, Lyon úr a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport nevében, Capoulas Santos úr és Kadenbach asszony pedig a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja nevében terjesztett a Bizottság elé (O-0079/2010/rev.2 - B7-0315/2010), valamint
a 2010. július 14-én Brazíliavárosban megrendezésre kerülő EU-Brazília csúcstalálkozó előkészületeiről szóló, szóbeli választ igénylő kérdés, amelyet Yáñez-Barnuevo García a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja nevében terjesztett a Bizottság elé - B7-0317/2010).
Mairead McGuinness
szerző. - Tisztelt elnök úr! Köszönöm az egy percre vonatkozó pontosítást, de hadd éljek ezzel a lehetőséggel: egy napirendi pontról van szó. Az első, szóbeli választ igénylő kérdés egyik szerzője voltam. Egyáltalán nem örülök annak, hogy most együttes vitát tartunk a két kérdésről. Május óta próbálkozom azzal, hogy napirendre kerüljön a Mercosur kérdése. Nem hiszem, hogy egymáshoz kapcsolódó kérdésekről lenne szó, és ellenvéleményemnek kívánok hangot adni, mert ami ma délelőtt történt, az teljességgel aljas dolog. Nem tudom, hogyan vagy miért történt ez. Rendkívül sajnálatosnak tartom. Visszatérhetek erre a vita során? Ennek tisztázását szeretném kérni, és remélem, hogy lesznek olyan kollégák, akik támogatni fognak ebben.
Elnök
Tisztelt McGuinness asszony! Mint tudja - mivel Ön a tisztelt Ház régi képviselője -, az Elnökök Értekezlete határozott a vita megtartásának módjáról, ezért történik így. Természetesen tudomásul vettem a kérdéssel kapcsolatos elégedetlenségét, de arra kérném, értse meg, hogy most nem fogunk erről vitát indítani, mert különben egyetlen képviselő sem jutna szóhoz, aki felszólalásra jelentkezett.
James Nicholson
szerző. - Tisztelt elnök úr! Azt hiszem, hogy a konzultáció hiánya miatt vagyunk itt ma bajban. A Mercosurra vonatkozó kérdés szerzőihez hasonlóan azt hittem, hogy legalább az illendőség kedvéért konzultálni kellett volna velünk arról, hogy miért is történt ez. Tudom, hogy az Elnökök Értekezlete az alfa és az ómega, de tisztelt elnök úr, Ön a Parlament Elnökségének igen kiváló tagja, és remélem, hogy továbbítja az Elnökségnek azt az üzenet, hogy ha mezőgazdaságról vitatkozunk a Parlamentben, arra elegendő időt kell adnia.
A délelőtt folyamán nyilvánvalóan nem volt elég időnk. Érzékelte az igényt, és érzékelte a problémát. Elérhetjük-e, hogy a Parlament ne a parlamenti adminisztráció, hanem a parlamenti képviselők érdekében működjön? Mi vagyunk itt azok, akiket megválasztottak a népeink képviseletére, nem pedig az adminisztráció, amelynek tagjai zsíros fizetést kapnak...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Tisztelt Nicholson úr! Tudomásul vettük szavait, és természetesen továbbítjuk aggodalmait a Parlament Elnökségéhez. Nem az adminisztráció szervezi a vitákat. Az adminisztráció segítséget nyújt a politikai testületeknek a viták megszervezéséhez.
Mairead McGuinness
szerző. - Tisztelt elnök úr! Nem azért van így, mert nyár van, és valamennyien türelmetlenek vagyunk. Azért van így, mert rendkívül megalapozott érvekkel állunk elő, és komolyan vesszük a munkánkat. 30 másodpercet veszek igénybe, mert két üres oldalam van. Öt kérdést tettem fel a Bizottságnak. Nem kívánok felszólalni, mielőtt meghallgatnám a válaszokat. A vita végén visszatérek erre.
Elnök
Nagyon köszönöm, McGuinness asszony. Később megadom Önnek azt az időt, amelyet most nem használt fel.
James Nicholson
szerző. - Tisztelt elnök úr! Azt hiszem, sokakat meglepett, hogy a Bizottság nemrég úgy döntött, hogy újraindítja a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat a Mercosurral. Mivel olyan időszakba lépünk, amikor a KAP reformjára kerül sor - és arról éppen most folytatunk vitát -, mindenki tudja, hogy a mezőgazdaság fontos része lesz a megállapodásnak.
Habár elfogadom, hogy a Bizottság szolgálatainak jogában áll a tárgyalások újraindítása, határozottabban kellett volna őket arról értesíteni, hogy szándékaikról tájékoztassák a Parlamentet. Ez a kérdés kinyithatja Pandora szelencéjét Európa mezőgazdaságának számos ágazatában, ennélfogva komolyan megkérdőjelezem, hogy bölcs lépés-e belekezdeni bármilyen jövőbeli megállapodásba.
Súlyos és állandó problémák vannak Brazíliában és Argentínában az állatok nyomon követhetősége terén, valamint egyéb egészségügyi és biztonsági kérdésekben. A Santa Catarina államban működő FAO misszió legutóbbi jelentésében megállapította, hogy igen felületes az Argentínából Brazíliába - vagy akár Brazília különböző államai között - szállított jószágok ellenőrzése. Ennek tetejébe a füljelzési szabályokat sem érvényesítették. Ez csak néhány példa, amit a FAO múlt októberi jelentésében szereplő, hosszú listából idézhetek.
Nagyon őszintén meg kell mondanom a biztos úrnak, hogy ha ezt az utat folytatja, minden egyes lépésénél ellenvéleménybe fog ütközni. Megértem valamelyest, miért tűnhet ez vonzó lehetőségnek, mivel a WTO-val folytatott tárgyalások egyáltalán nem haladnak előre, de valóban azt hiszem, hogy ez tönkreteheti a WTO-t. Ha a Mercosurnak sikerül megállapodást kötnie az EU-val, miért vennének részt ezek az országok a WTO-val folytatott, további tárgyalásokban?
Meg kell értenünk, hogy állat-egészségügyi és állatjóléti vagy nyomon követhetőségi normák nem fognak lazulni. Az Európai Unió fogyasztóit és termelőit védenünk kell, és nem hiszem, hogy a Mercosurral kötött kereskedelmi megállapodás ezt a célt szolgálná. Sőt, annak teljesen ellentétes hatása lesz.
José Bové
szerző. - (FR) Tisztelt elnök úr, biztos úr! A Bizottság részéről a következetesség veszélyes hiányát mutatja, hogy a Mercosurral folytatott tárgyalásokat olyan időpontban indítja újra, amikor az Európai Unió agrárpolitikájának újradefiniálására készül. Európa már így is 500 000 tonna marhahúst importál. A piacunk további megnyitása Európa hátrányosabb helyzetű térségeinek állattenyésztőit hozná rossz helyzetbe, és egyáltalán nem garantálná az egészségügyi és szociális normák betartását. Ezt nem fogadhatjuk el.
Európa 38 millió tonna szóját és állattakarmányt vásárol. A Brazíliából és Argentínából származó import több mint 19 millió hektárnyi területet foglal le. Három vállalat - a Cargill, az ADM és a Bunch - kezében koncentrálódik az import. 2001 és 2004 között a szójaültetvények miatt több mint 1,2 millió hektárnyi trópusi esőerdőt irtottak ki. Ez az egyik fő oka az üvegházhatású gázkibocsátás növekedésének és a biodiverzitás csökkenésének.
Az Európai Parlament úgy határozott, hogy jelentést készít az állati takarmányozási célú növényi fehérjékre vonatkozó önállóság visszaállításáról. Ezt a döntést a környezetbarát mezőgazdaság és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránti igény motiválta. A kétoldalú megállapodás-tervezet hatására teljesen kárba vesznek ezek az erőfeszítések. Az Európai Bizottság újfent kiárusítja a mezőgazdaságát és a mezőgazdasági termelőit, hogy nagyobb lehetőségekhez juttassa a szolgáltató társaságokat. Ezek a koncessziók nem fogják a Mercosur mezőgazdasági gazdálkodó családjainak érdekeit képviselni, csak az agroipari cégcsoportokét. Erre meggyőző bizonyítékot szolgáltat a Tyson cégcsoport - a nemzetközi húspiacon nagy súllyal jelenlevő amerikai cég - jelentése, amelyben az áll, hogy azért fektetett be Brazíliában - idézem, és ez áll a jelentésében -, hogy az országot ugródeszkának használja az Európába irányuló exporthoz.
Más vállalatok, mint például a Doux cégcsoport már korábban léptek, 1998-ban kivásárolták a brazíliai Frangosul cégcsoportot. Számos - elsősorban bretagne-i - baromfitenyésztő fizette meg ennek az ügyletnek az árát.
Úgy tűnik, hogy Európa vállalkozás-áttelepítési politikáját a mezőgazdasági gazdálkodók elleni támadásainak fokozása révén akarja megvalósítani. Meg kell állítanunk ezt az esztelen folyamatot, a polgárainknak minőséget, helyben termelt élelmiszert kínálva.
George Lyon
szerző. - Tisztelt elnök úr! Megpróbálok röviden szólni. Valóságos aggodalmak övezik a Mercosurral való tárgyalások újraindítását.
Skóciát képviselem, ahol nagymértékben folyik a marhahústermelés. Ez magas költséggel járó rendszer, és létfontosságú, hogy ez a termelőrendszer fennmaradjon, ha nem akarjuk, hogy a piacot elárasztó, olcsó import miatt Skócia földterületének nagy része elhagyatottá váljon. Valódi aggodalomra ad okot, hogy esetleg feláldozzuk a skót marhahúsiparunkat azért, mert tárgyalásokat kell folytatnunk és megállapodást kell kötnünk a Mercosur tagállamaival.
Ezért fel szeretnék vetni néhány kérdést erre vonatkozóan, ami nem csupán a skótokat érintő kérdés, hanem az íreket vagy a franciákat és egész Európát érintő kérdés is. Nevezetesen meg szeretném kérdezni Öntől, hogy miért tűnik úgy, hogy nem került sor konzultációra a Parlamenttel és a Parlament Mezőgazdasági Bizottságával, mielőtt a bejelentésre sor került volna. Legalább az udvariasság kedvéért tájékoztatni kellett volna minket a bejelentés előtt, ami segítséget nyújtott volna Parlament és Önök között az ügyre vonatkozóan ésszerű kapcsolatok kialakításában és biztosításában.
Másodsorban milyen tárgyalási mandátumuk lesz a tárgyalóknak a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan? Meg tudná-e valaki mondani nekem, hogy minek a tárgyalására kapnak engedélyt? Hány tonna marhahúsra? Milyen lehetőségekre? Nincsen szabott ár vagy árminimumok vannak? Meg tudná-e valaki mondani nekünk, mire szól a mandátum?
Két további gondolat. Mikor készül hatástanulmány arra vonatkozóan, hogy milyen hatással lehet bármilyen megállapodás, annak terjedelmétől függetlenül? Legalább azt kellene tudnunk, hogy mi a hatás, mielőtt bármit is aláírnánk, különösen olyan időkben, amikor újratárgyaljuk a KAP-ot, és arról határozunk, hogyan döntsünk a mezőgazdasági gazdaságok jövőbeli támogatásáról. Ez a két dolog teljes mértékben összefügg egymással, következésképpen értelmeznünk kell annak hatását.
Végül hogyan vesz részt a mezőgazdasági biztos ebben a kérdésben? Mindezidáig nagyon keveset hallottunk arról, hogy mi lesz a tárgyalásban betöltött szerepe, és hogy felelős-e a tárgyalóik mandátumának megállapításáért. Konzultálni fognak-e a Parlamenttel, mielőtt bármilyen végleges megállapodásra jutnak? Választ szeretnék kapni ezekre a kérdésekre.
Elnök
Mindenki figyelmét fel szeretném hívni arra, hogy az eddig szólásra emelkedő felszólalók - Capoulas Santos úr is - a vita tárgyát képező első kérdés szerzői, és hogy a következő felszólaló, Yáñez-Barnuevo García úr a második kérdés szerzője.
Luis Manuel Capoulas Santos
szerző. - (PT) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Egész Latin-Amerika - és különösen a Mercosur tagállamai - az Európai Unió stratégiai partnerei. Közös a történelmünk, és közösek a civilizációs értékeink. Mi több, olyan geopolitikai térségről van szó, ahol a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása figyelemre méltó fejlődést mutat. A politikai és kulturális kapcsolatok elmélyítése és a kölcsönös gazdasági előnyök kihasználása tehát teljesen helyénvaló dolog.
Következésképpen üdvözlöm a Mercosurral való társulási megállapodásról szóló tárgyalások újraindítására vonatkozó európai döntést, habár sajnálom és elítélem Argentína legutóbbi protekcionista intézkedéseit, amelyek teljesen ellentétesek az európai oldal által kinyilvánított, nyitott hozzáállással.
Mindazonáltal figyelmeztetnem kell a Bizottságot, hogy az európai mezőgazdasági ágazatra nézve negatív következményekkel járhat, ha nem járunk el körültekintően a tárgyalások folyamán. Mindannyian ismerjük a Mercosurral folytatott kereskedelmünk egyensúlyhiányának mértékét, valamint az Atlanti-óceán két partján élő mezőgazdasági gazdálkodók termelési feltételeit és a velük szemben támasztott követelményeket.
Ez okból, valamint a hivatalosan, írásban benyújtott kérdésekkel együtt - különös tekintettel arra a kérdésre, miszerint hogyan kívánja a Bizottság kezelni az érzékeny termékek kérdését - azt szeretném tudni, hogy hogyan kíván reagálni Argentína érthető lépésére.
Luis Yáñez-Barnuevo García
szerző. - (ES) Tisztelt elnök úr! Ma a köszönetnyilvánítás napja van: az első köszönet Moratinos, spanyol külügyminiszter urat illeti, akinek sikerült számos kubai politikai foglyot Spanyolországba hoznia, illetve azon dolgozik, hogy odamenekítse őket, valamint köszönet illeti Guillermo Fariñas politikai foglyot is, aki éhségsztrájkja, állhatatossága és áldozata révén elérte e foglyok szabadon bocsátását.
Mindenekelőtt rátérnék most arra kérdésre, amiért itt vagyunk: gratulálni szeretnék a Tanácsnak azért, hogy megkezdi az Európai Unió és a Mercosur közötti, nagyszabású kereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat - politikai és az együttműködéssel kapcsolatos megállapodásról van szó -, amelyekre vonatkozóan ez év május 18-án megtartott, madridi csúcstalálkozón született meg a döntés. A Parlament az elmondottakkal ellentétben mind a Mercosur tagállamaival folytatott kapcsolatokért felelős küldöttség körében, mind az Euro-Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) küldöttségének körében, mind több parlamenti ülésszak plenáris ülésein ismételten kifejezte, hogy támogatja ezeket a tárgyalásokat. Arról beszélünk, hogy mi lehetne, és mi kellene, hogy legyen a világon létező legszélesebb körű kereskedelmi megállapodás, amely fejlődést, jólétet, haladást és foglalkoztatást biztosít 800 millió embernek, és látványosan fokozza az áruk és szolgáltatások cseréjét a két régió között.
A mezőgazdaság csak egy része ennek a nagy léptékű megállapodásnak. A tárgyalások során kiegyensúlyozott megállapodásokra kell törekedni, de nem protekcionista gondolkodásmóddal, ami a fejlődés és a jólét ellensége - az Európa és a Mercosur néhány tagállama részéről megnyilvánuló protekcionizmusra gondolok. Mindenesetre az ipar és a szolgáltatások képviselik Európa bruttó hazai termékének 97%-át, a mezőgazdaság csak 2,1%-ot tesz ki. Foglalkozni kell tehát az azok megfelelő arányait és indokolását övező félelmekkel.
Biztos úr, a július 14-én megrendezésre kerülő, következő Európai Unió-Brazília csúcstalálkozónak tehát az a célja, hogy elősegítse és felgyorsítsa ezeket a tárgyalásokat, amelyek lezárása a jelen gazdasági válság közepette még fontosabbá vált. A megállapodás hozzásegíthet minket annak megoldásához.
Karel De Gucht
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Mivel ez közös vita, az elnök úr jóváhagyásával az ülés elején szeretnék foglalkozni mind a Mercosurral megkötendő társulási megállapodás mezőgazdaságra gyakorolt hatásaival, mind a küszöbön álló csúcstalálkozóval. Tehát szívesen válaszolok bármilyen, az elnök úr döntése szerinti formában.
A Mercosurral kezdve: az EU számára mind politikai, mind gazdasági szempontból rendkívüli fontossággal bír a Mercosurral való társulási megállapodás megkötéséről szóló tárgyalások újraindítása. A Mercosur politikai szempontból Latin-Amerika legnagyobb regionális integrációs projektje, amely feleslegessé teszi azt, hogy ragaszkodjunk a kontinenssel való kapcsolataink megerősítésének geopolitikai jelentőségéhez. Hatályos megállapodásaink vannak Chilével és Mexikóval, és nemrég zártuk le a tárgyalásokat Kolumbiával, Peruval és Közép-Amerikával, tehát teljesen logikus, hogy a Mercosurral is kapcsolatot alakítsunk ki.
Gazdasági szempontból egy sikeres megállapodás jelentős előnyökkel járna mind az EU, mind a Mercosur számára. Ilyen gazdasági nehézségek idején nem engedhetjük meg magunknak, hogy ne vegyük észre azokat a munkahelyteremtő és növekedési lehetőségeket, amelyeket ez a megállapodás nyújthat a két régió számára.
A Mercosur egy nagy és dinamikus gazdasági egység, összesen 1300 milliárd eurós GDP-vel rendelkezik, és a GDP növekedési üteme 2010-ben várhatóan eléri a kb. 5%-ot, 2011-ben pedig 4% körüli lesz. Az EU számára egyre fontosabb partner. Az EU exportját tekintve azonos helyen áll Indiával, és olyan országokat előz meg, mint Kanada vagy Korea. Az utóbbi négy év során, a válság kirobbanásáig az EU-nak a Mercosur tagállamaiba irányuló exportja évente több mint 15%-kal nőtt.
A Mercosur a közvetlen külföldi befektetések szempontjából is kulcsfontosságú partner. Az EU befektetései meghaladják a 165 milliárd eurót a Mercosur tagállamaiban, ami több, mint az EU kínai, indiai és oroszországi befektetései összesen. A Mercosur méretét és potenciálját, valamint azt a tényt tekintve, hogy viszonylag védett piacról van szó, az EU számára ez járna az egyik legjelentősebb gazdasági haszonnal azon szabadkereskedelmi megállapodások közül, amelyeket az utóbbi időben kötött, vagy amelyekről jelenleg tárgyal olyan jelentősebb kereskedelmi partnerekkel, mint Korea vagy India.
E tárgyalások újraindítása azt is jelzi, hogy mindkét régió elkötelezte magát a szabad kereskedelem további elősegítése mellett, és elveti a protekcionizmust. A Bizottság alapos vizsgálatot és részletekbe menő belső vitát követően jutott erre a döntésre. A Bizottság a döntéshozatal során pozitívan értékelte azokat a jeleket, amelyeket a Mercosur a nem hivatalos szakmai párbeszéd során adott olyan kérdésekre vonatkozóan, mint az árukereskedelem, a közbeszerzés vagy bizonyos szolgáltatási ágazatok.
Hadd tegyem hozzá, hogy közvetlenül azt követően, hogy a biztosok testülete meghozta a döntést, eljöttem a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz, és részletesen megvitattuk a tárgyalások újraindítását. Még azt is hozzátenném, hogy a Tanács azon a véleményen van, hogy az Európai Parlamenttel sokkal jobban bántam, mint velük, így egyáltalán nem voltak elragadtatva. Ezt a meglévő mandátumunk alapján tettük, így nem volt szükségünk új mandátumra. Ez a biztosok testületének saját döntése volt, és a Parlament közvetlenül azt követően részletes tájékoztatást kapott.
Nagyon világosan látni kell azonban, hogy a Mercosur partnereink jövendő hozzáállása bizonyára lehetővé teszi a tárgyalások újraindítását, de ez természetesen egyáltalán nem garantálja a sikeres megállapodást. Ez egészen más kérdés. A megállapodás megkötése érdekében ambiciózus megállapodásról kell tárgyalnunk, nevezetesen olyan ágazatokra vonatkozóan, mint az áru- és szolgáltatás-kereskedelem vagy a szellemi tulajdon, beleértve a földrajzi jelzéseket is.
A múlt héten, Buenos Airesben került sor az első találkozóra a Mercosurral. A több mint öt éves szünetet követően inkább technikai megbeszélésről volt szó: annak meghatározásáról, hogy 2004-ben hol maradtak abba a tárgyalások, eljárási kérdésekről és a tárgyalások folytatásának módozatairól. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot természetesen teljes körűen tájékoztatni fogjuk a tárgyalások alakulásáról.
Ami az egyes kérdéseiket illeti, a Bizottság azon tárgyalási irányelvek alapján dolgozik, amelyeket még 1999-ben fogadott el a Tanács. Ezek az irányelvek azzal a feladattal bízzák meg a Bizottságot, hogy kiegyensúlyozott és átfogó megállapodást kössön a Mercosurral, amelynek az a célja, hogy lényegében az EU WTO-nál vállalt kötelezettségei szerint liberalizálja a kereskedelem valamennyi ágát. Ez a megállapodás valamennyi területére vonatkozik, a mezőgazdaságot is beleértve.
A Bizottság nagyon is tudatában van annak, hogy a tárgyalások során érzékeny téma lesz a mezőgazdaság, és ezt figyelembe fogja venni a Mercosurral folytatott tárgyalásai során. Arról se feledkezzünk meg, hogy jelentős offenzív érdekünk fűződik a Mercosurhoz, mint például a borok, a sajtok, a gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a földrajzi jelzések. Erre vonatkozóan tudatában vagyunk annak, hogy a legérzékenyebb ágazatok esetében kiegészítő intézkedésekre lehet szükség. Túl korai azonban arról beszélni, hogy mit fedjenek le ezek az intézkedések. A tárgyalások legelején tartunk még, és lényegi kérdésekről nem ejtettünk még szót.
Jelenleg nem fektettük még le a mezőgazdasági javaslatokat, és volt egy kérdés - nem tudom, kinek a részéről - a mezőgazdasági biztos erre vonatkozó álláspontjáról. Nem a kereskedelmi biztos határozza meg, hogy milyen mezőgazdasági javaslatokat terjesszünk elő. Erről a mezőgazdasági biztos és én állapodunk meg, és ha nem értünk egyet, akkor kerül az ügy a biztosok testülete elé, és a biztosok testülete hozza meg a döntést. Így történik a dolog, tehát Dacian Cioloş úr teljes mértékben részt vesz a vitákban.
Annak is tudatában vagyunk, hogy figyelembe kell vennünk az EU korábbi, a dohai forduló során tett mezőgazdasági javaslatait, amelyeknek a Mercosur várhatóan az egyik fő kedvezményezettje lesz. Erre vonatkozóan hadd tisztázzam, hogy a Mercosurral folytatott tárgyalások újraindítása semmiképpen sem ássa alá a dohai fejlesztési menetrend sikeres megvalósítására vonatkozó kötelezettség-vállalásunkat. Alapjában véve csak olyan szabadkereskedelmi megállapodásokról tárgyalunk, amelyek megfelelnek a WTO szabályainak, és amelyek a WTO vívmányára építve sokkal szélesebb körűek, mint a dohai forduló. Úgy vélem, hogy megfelelő választások révén sikerrel fogjuk tudni lezárni mindkét tárgyalást.
Ami az élelmiszer-biztonságot illeti, magától értődik, hogy az import maradéktalanul meg kell, hogy feleljen az EU élelmiszer-biztonsági követelményeinek. Nagyon tisztán kell látnunk, hogy nem az egészségügyi és biztonsági követelményeink lefaragásáról kívánunk tárgyalni, sem a Mercosurral, sem senki mással! Az EU biztosan nem úgy áll hozzá a kereskedelmi tárgyalásokhoz, hogy gyengítse a védelem EU által meghatározott szintjét. A WTO szabályai feljogosítanak minket arra, hogy megállapítsuk saját védelmi szintünket, feltéve, ha az elismert tudományos bizonyítékon alapszik - ez sérthetetlen jog.
Végül ami az esetleges megállapodás hatását illeti, már megtörtént az EU és a Mercosur közötti kereskedelmi megállapodás fenntartható hatásának elemzése, és az 2009 márciusa óta nyilvánosan hozzáférhető. A Bizottság továbbá egy pontosabb gazdasági tanulmánnyal fogja kiegészíteni a hatáselemzést az elkövetkezendő hónapokban.
Most hadd térjek át az EU-Brazília csúcstalálkozóra, és kapcsolataink rövid áttekintésével kezdeném. Brazília nemzetközi kalibere kétségtelenül összhangban áll területe méretével, lakosságával és gazdasági teljesítményével. Támogatja a többoldalúságot, a G20-as csoport tagja és az éghajlatváltozásról, a gazdaság-irányításról, az ENSZ reformjáról, a kereskedelmi kérdésekről és a szegénység felszámolásáról folyó, globális viták kulcsszerepelője. Brazília ezen felül gyakran tölti be a nem hivatalos híd szerepét a nyugati, valamint a feltörekvő és fejlődő országok között. Brazília egyike azon kilenc országnak, amelyekkel stratégiai partnerségre lépett az EU. A partnerség 2007-ben jött létre, a közös cselekvési terv - amely a partnerséget konkrét intézkedésekre váltja - pedig 2008-ban született.
A sokféle közös kezdeményezés, a kölcsönös megértés szintje és a kapcsolat elmélyülése - ami 18 folyamatos párbeszédet jelent - tanúsítja, mennyire elégedettek vagyunk a közös cselekvési terv végrehajtásával. Ez lesz a negyedik EU-Brazília csúcstalálkozó, aminek során összegezzük, hogyan haladtak előre kapcsolataink, és megvitatjuk a legfontosabb globális kihívásokat. Mivel Lula elnök úr hivatali ideje a végéhez közeledik, ez különösen megfelelő pillanat az értékelésre.
Ami a környezetvédelmi kérdéseket illeti, a Stockholmban megrendezett harmadik csúcstalálkozón a múlt decemberi koppenhágai csúcstalálkozó, valamint egy, Brazíliát, az Európai Uniót és az Afrikai Uniót összefogó bioenergia-kezdeményezés fényében terveztük az együttműködést. A Cancúnban és Nagoyában sorra kerülő, az éghajlatváltozással és a biodiverzitással foglalkozó konferenciák fontos napirendi pontjai a csúcstalálkozónak, mivel a sikeres eredményhez létfontosságú a Brazíliával való, fokozott egyeztetés.
Lula elnök madridi EU-Mercosur csúcstalálkozón tett javaslata nyomán közös álláspontot dolgozunk ki Brazíliával a cancúni konferenciára. Az Afrikai Unió Bizottsága megkapta a háromoldalú bioenergiai együttműködésre vonatkozó közös javaslatunkat, és reméljük, hamarosan reagálnak rá.
Ami a többoldalú fórumokon való együttműködést illeti, a szöuli G20-as csúcstalálkozó előtt egyeztetést folytatunk, hogy megszerezzük Brazília támogatását az EU megfelelő képviseletéhez az ENSZ-ben, és hogy határozottan elkötelezzük magunkat a dohai forduló befejezése mellett. Brazília erősíteni kívánja a globális irányítási rendszerre gyakorolt hatását, és szüksége van a támogatásunkra ahhoz, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja lehessen. Vezető feltörekvő gazdaságként az EU-tól nagyon eltérő álláspontot képvisel a Világbank és az IMF reformját illetően.
Mindent összevetve bizonyára világos, hogy globálisan érdekelt partnerekként közös a napirendünk, és módot kell találnunk a nézeteltéréseink elsimítására, és a konvergenciára kell törekednünk. A csúcstalálkozón megerősítjük az atomsorompó szigorítása melletti elkötelezettségünket, és ösztönözni fogjuk a szorosabb együttműködést. Brazília ellenezte az ENSZ Biztonsági Tanácsa által múlt júniusban elfogadott, Iránt sújtó szankciókat. Az EU mindazonáltal üdvözölte Brazília és Törökország erőfeszítéseit, amelyek a teheráni nyilatkozathoz vezettek, rámutatva annak hiányosságaira, ugyanakkor hangsúlyozva annak bizalomépítő erejét és felkérve Iránt, hogy ragadja meg a komoly tárgyalások újraindításának lehetőségét. Habár taktikai szempontból eltérő az álláspontunk, egyetértünk az Atomsorompó-szerződésben megállapított alapelvekben, valamint abban, hogy Iránnak bizonyítania kell, hogy nukleáris programja békés célokat szolgál.
Felszólalásom első részében részletesen foglalkoztam a Mercosurral folytatott tárgyalásokkal, de ezek természetesen a csúcstalálkozó megbeszélésein is napirendre fognak kerülni. Sajnos nem Brasíliában kerül megrendezésre, de figyelembe véve, hogy hosszú szünetet követően nemrég találkoztunk, hogy megtartsuk az első technikai megbeszéléseket, nem valószínű, hogy a csúcstalálkozón határozott döntések fognak születni erre a tárgyalásra vonatkozóan. A csúcstalálkozón regionális kérdésekkel is foglalkozni fogunk: Kuba, Honduras, Paraguay és Venezuela helyzetével. Brazília szerepe Paraguay stabilizálásában, az, hogy nem ismerte el az új hondurasi kormányt, a Kuba és Venezuela melletti elkötelezettsége mind napirenden lesz.
Végül kemény munka van még hátra néhány olyan kérdésben, amelyekre vonatkozóan eredményt várunk a csúcstalálkozótól. Először is egy horizontális polgári légiközlekedési megállapodás és egy repülésbiztonsági megállapodás aláírása. Másodsorban a fejlődő országokkal való, háromoldalú együttműködésről szóló közös munkaprogram bejelentése. Harmadsorban július 14-én, Brüsszelben aláírásra kerül a Bizottság és a Brazil Nemzeti Igazságügyi Tanács szándéknyilatkozata a választási támogatás és igazságügyi reform területén való háromoldalú együttműködés elősegítéséről.
A Brazíliával való kapcsolatunk nem ér véget a csúcstalálkozóval, azzal párhuzamosan más kezdeményezéseink is vannak, amelyek hozzájárulnak a kétoldalú, a regionális és a globális kötelezettség-vállalásaink dimenziójának kiteljesítéséhez, de már jócskán kimerítettem a felszólalásra engedélyezett időt. A kérdéseikre válaszolva megpróbálok további példákat hozni.
Georgios Papastamkos
a PPE képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök úr! Ami a Mercosur tagállamait illeti, rá kívánok mutatni az Európai Unióval szembeni, óriási kereskedelmi deficitre, a mezőgazdasági termékek ágazatában. Mi több, Argentína akadályozza a harmadik országokból származó élelmiszerimportot, és ezzel komoly kárt okoz az európai mezőgazdasági és élelmiszer exportnak, beleértve a görög őszibaracklekvárt is. Meg szeretném kérdezni a biztos úrtól, hogy felvetette-e ezt a problémát a múlt héten, Buenos Airesben megtartott első tárgyalási fordulón. Ezenkívül Argentína álláspontja felvet-e kérdéseket arra vonatkozóan, hogy intézkedései nem felelnek meg a Világkereskedelmi Szervezet szabályainak és kötelezettségeinek?
Rövid kitérő: biztos úr, befejeződtek az Andok közösség országaival és a közép-amerikai országokkal folytatott tárgyalások. Az Európa által tett engedmények őszintén szólva indokolt aggodalmat keltenek és bizonyos kérdéseket vetnek fel a mezőgazdasági szektorban: mivel indokolhatók az Európa által megadott olyan kvóták a rizs- és cukortermelő ágazatban, amelyek meghaladják az említett országok termelőképességét? Tartalmaznak-e a megállapodások nettó exportőrre vonatkozó szakaszt annak érdekében, hogy elejét vegyük egy kereskedelmi háromszög kialakulásának? Biztosítani tud-e minket a Bizottság a felől, hogy a gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában megmaradnak az importárak?
Biztos úr, csatlakozni kívánok továbbá azon képviselőtársaim véleményéhez, akik a Bizottság és az Európai Parlament közötti szorosabb intézményközi együttműködés iránti igényről szóltak. A Bizottságnak el kell ismernie, hogy a lisszaboni szerződés értelmében megváltoztak az intézményközi együttműködés feltételei, csakúgy mint az intézményközi kultúra. Minél gyorsabban mozdulnak el ebbe az irányba, annál sikeresebb és pontosabb lesz a két intézmény között az együttműködés.
Edite Estrela
az S&D képviselőcsoport nevében. - (PT) Tisztelt elnök úr! Az első EU-Brazília csúcstalálkozó - amelyet a portugál elnökség segített elő 2007-ben - érthetetlen hézagot pótolt. Brazília volt az egyetlen olyan BRIC-ország, amellyel nem alakított ki Európa stratégiai partnerséget.
Az EU és Brazília közötti párbeszéd megerősödése teljesen helyénvaló, mivel lehetővé teszi, hogy elmélyítsük az együttműködést olyan kulcsfontosságú területeken, mint az energiabiztonság, a fenntartható fejlődés, a biodiverzitás és az éghajlatváltozás stb.
Brazília népessége, gazdasági fejlettsége és politikai stabilitása folytán nemzetközileg is kulcsfontosságú szereplő.
Most, hogy nemsokára sor kerül a negyedik EU-Brazília csúcstalálkozóra, egyenleget kell készítenünk: egyrészt örülünk az eddigi előrehaladásnak, másrészt megvizsgáljuk, hogyan fejleszthetjük a partnerséget úgy, hogy közös kihívásokkal nézhessünk szembe, és egyeztessük álláspontjainkat például az ENSZ éghajlatváltozásról szóló konferenciájára, amelyre az év végén kerül sor, Mexikóban. Ez a csúcstalálkozó arra is lehetőséget ad, hogy előrehaladjunk a Mercosurral társulási megállapodás megkötése céljából folytatott tárgyalások során, és leküzdjük a jelenlegi nézeteltéréseket.
Marielle De Sarnez
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr! Éppen most folytattunk vitát az ülésteremben a közös agrárpolitikáról, amikor is ismételten hangsúlyoztuk egy, a világon egyedülálló európai modell támogatásának fontosságát.
Ugyanakkor a Bizottság minden előzetes nyilvános vita nélkül úgy határozott, hogy újraindítja a tárgyalásokat a Mercosurral, amelynek következményei katasztrofálisak lehetnek a mezőgazdaságunkra nézve, különös tekintettel az európai állattenyésztésünkre, ami már így is nehézségekkel küszködik. A marhahúsimport 70%-kal, a baromfiimport 25%-kal fog nőni. Ezek az áruk alacsonyabb költségen fogják elárasztani Európát, mert nem azonos egészségügyi, környezetvédelmi és szociális követelményeknek megfelelően állítják azokat elő.
Biztos úr, ezért aggodalmamnak kívánok hangot adni. Mezőgazdaságunk nagy bajban van. Annak további destabilizálása komoly következményekkel fog járni. Nem fejleszthetjük az európai kereskedelempolitikát anélkül, hogy figyelembe ne vennénk és meg ne védenénk egyik fő erősségünket. A Bizottságnak meg kell hallania ezt az üzenetet és ezt a követelést.
Elie Hoarau
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr! Sok képviselőtársam aggódik amiatt, hogy a Mercosurral társulási megállapodás megkötése céljából folytatott tárgyalások újraindítása milyen következményekkel járhat az európai mezőgazdaságra nézve.
A képviselőcsoportom és én is osztom ezeket az aggodalmakat. Valóban vannak olyan félelmek - és az egyik legtávolabbi régió képviselőjeként megvan a banánmegállapodásokkal kapcsolatos tapasztalatom -, hogy a Mercosurral kötött megállapodás komoly csapást mérhet számos európai mezőgazdasági ágazatra. Ezért feltétlenül szükséges a hatáselemzés. Az is nyugtalanságra ad okot, hogy a Mercosur mezőgazdaságát a megállapodás révén a termelés fogja meghatározni - talán kissé túlzott mértékben is -, ami az érintett országok kisgazdaságainak hátrányt fog okozni. Meg kell tehát találni az egyensúlyt, hogy ez a megállapodás ne tegye Latin-Amerikát és Európát alapvetően merkantilista dogma által meghatározott szuperhatalmakká.
Andreas Mölzer
(DE) Tisztelt elnök úr! Kína közép- és latin-amerikai megjelenése új lendületet adott az EU tárgyalásoknak. A Mercosur tagállamainak - amelyekkel, amint azt jól tudjuk, sok a közös értékünk és érdekünk - több mint 200 millió fogyasztója a háztartási termékeink legfontosabb piacát jelenti Latin-Amerikában. A világ legnagyobb, összesen 700 millió lakosú és 100 milliárd eurós kereskedelmi forgalmú szabadkereskedelmi térségét vesszük célba.
Ez természetesen jelentős érv a szabadkereskedelmi megállapodás mellett, amelyet elvileg támogatni kellene. Továbbra is megválaszolatlan marad a kérdés, hogy egyetlen közös megállapodás helyett miért van külön-külön megállapodásunk Mexikóval, Chilével, a Mercosurral, Peruval és Kolumbiával. Ezenkívül ha külön megállapodásokat kell kötnünk, akkor a kisebb államokat is be kell vonni, és nem csak kereskedelmi szövetségeken keresztül. Egyértelmű itt a következetesség hiánya.
A mezőgazdasági ágazat olcsó húsimportot kísérő aggodalmait sem téveszthetjük szem elől. Végül is amíg saját mezőgazdasági gazdálkodóinkat a minőségi, környezet- és állatvédelmi normákra vonatkozó, bürokratikus szabályokkal és előírásokkal rendszabályozzuk, ugyanez nem vonatkozik a Mercosur tagállamaiban előállított húsokra. Nem áshatjuk alá még jobban az EU önellátóságát - ami már most sem abszolút önellátó -, és el kell kerülnünk, hogy növeljük a földjüket elhagyó európai mezőgazdasági gazdálkodók számát.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Tisztelt elnök úr! Mindannyiunkat örömmel tölt el a kubai politikai foglyok kiszabadulása. A köszönetnyilvánítások során azonban nem hallottam, hogy megköszönték volna a katolikus egyháznak és különösen a Parlamentnek, amiért kulcsfontosságú szerepet töltenek be mindazok határozott védelmében, akik a szabadságukért és a méltóságukért küzdenek Kubában.
A Mercosurra vonatkozóan több mindent tisztázni kell. Amint azt De Gucht biztos kifejtette, a Bizottság néhány tárgyalási irányelvet terjesztett elő az Európai Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás megkötésére vonatkozóan, és ezeket az irányelveket mind a Tanács, mind a Parlament elfogadta. A tárgyalások hat éve megrekedtek, és világos, hogy az Európai Unió, Latin-Amerika és a karibi térség állam- és kormányfőinek csúcstalálkozója keretében - többek között a Parlament támogatásával - indultak újra.
Most az a cél, hogy olyan kiegyensúlyozott megállapodást kössünk, ami átfogó módon figyelembe veszi az Európai Unió valamennyi ágazatának érdekeit. Nem értem, hogy miért kerülnének ki bizonyos ágazatok vagy érdekcsoportok a tárgyalásból hátránnyal. Ez 10 éve nem történt meg, és semmi ok arra, hogy a jövőben így legyen. A tárgyalóink állhatatosságától fog függni. Mindenesetre ha bekövetkezik ez a helyzet, világos, hogy a Bizottság az érintett ágazatok számára kompenzációs intézkedéseket kell, hogy előterjesszen.
Ez történt a harmadik országokkal, az afrikai, karibi és csendes-óceániai országokkal, valamint az Andok Közösséggel megkötött, legutóbbi megállapodásokkal. Ennek fő oka, hogy meg kell védeni az Európai Unió termelőit, ebben az esetben a banántermelőket.
Marc Tarabella
(FR) Tisztelt elnök úr, biztos úr! A biztosok testülete 2010. május 4-én megtartott ülésén határozatot hozott az Európai Unió és a Mercosur tagállamai közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások újraindításáról. Minden jel arra mutat, hogy ha ezek a tárgyalások megállapodáshoz vezetnek, az jelentős problémákat fog okozni az európai mezőgazdasági termelők számára, különösen a marhahús, a baromfi, a gabona és a gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában. Más ágazatokra - mint például a sertéságazatra - is végzetes hatást gyakorolhat. Itt kell figyelmeztetnem Önöket arra a tisztességtelen versenyre, amit ez a piac - a világ harmadik integrált piaca - előidézhet.
Nos amíg Európa az egészségügyi követelmények, a higiénia, a nyomon követhetőség, a környezetvédelmi és nevezetesen a szociális normák tiszteletben tartása terén úttörőként kíván fellépni, és a termelőire szigorúan kényszerítő feltételeket ró, addig a marhahústermelés - közelebbről a brazíliai marhahústermelés - még mindig nem felel meg maradéktalanul az állatorvosi és állategészségügyi normáknak.
A Mercosur tagállamaiból származó, európai normáknak nem megfelelő import elfogadása révén azt kockáztatjuk, hogy nehéz terhet kell vállalnunk a fogyasztóink érdekeinek védelmében, és kettős normákat alkalmazva büntetjük az európai termelőket.
Biztos úr, azt kérném, hogy erre vonatkozóan legyen különösen körültekintő.
Liam Aylward
Tisztelt elnök úr! Ha a Mercosur jobban hozzáférhet az EU piacához, az megtizedelné a nemzeti ágazatokat, különösen - az én esetemben ez az, ami leginkább aggaszt - a marhahúsipart Írországban és másutt is. Ez nem pánikkeltés. Írország marhahústermelésének körülbelül 90%-át exportálja, és a Mercosur által kért marhahús kvóta közvetlen versenyt fog jelenteni az ír marhahúsipar számára.
Az európai mezőgazdasági gazdálkodók szigorú egészségügyi és biztonsági előírások szerint működnek. Megfelelnek valamennyi, velük szemben támasztott normának, és jó minőségű, biztonságos termékeket garantálnak a fogyasztók számára.
A múltban a Bizottság folyamatosan biztosította az európai fogyasztókat és a tisztelt Ház képviselőit az Európai Unióba irányuló import minősége felől. Mindazonáltal a mezőgazdasági gazdálkodó szervezetek és az Európai Parlament képviselői voltak azok, akik bizonyították, hogy a Bizottságnak helytelen az álláspontja az importárukra és EU-termékekre vonatkozó minőség és a normák egyenértékűségére vonatkozóan, aminek eredményeképpen 3000-ről 1000-re csökkent a brazíliai export egységek száma.
Tehát a következő a kérdésem, biztos úr: a múltbeli tapasztalatok és az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal megbízásainak jelenlegi sporadikus jellege alapján hogyan tudja a Bizottság a fogyasztók számára garantálni, hogy az Európai Unióba irányuló, valamennyi import egyenletes minőségű legyen és megfeleljen az Európai Unió normáinak? Hadd fűzzek hozzá annyit, biztos úr, hogy az igazolás a jövőre nézve nem ad okot nagy reményekre vagy nagy bizalomra.
Daniel Caspary
(DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Újraindultak a tárgyalások a Mercosur tagállamaival, és ha helyesen értelmezem a mai kritikákat, a fő probléma az, hogy nem tájékoztatták a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságot. Egyetértek azzal, hogy az Európai Parlamenten belül javítanunk kell mindezen téma koordinálását.
A Mercosur tárgyalások újraindítása természetesen rendkívül fontos a Mezőgazdasági Bizottságban dolgozó képviselőtársaink számára. A Mezőgazdasági Bizottsághoz hasonlóan a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban dolgozó kollégáim sem kaptak megfelelő tájékoztatást a mai szóbeli választ igénylő kérdés előterjesztéséről. Úgy vélem, hogy az Elnökség és a parlamenti képviselőcsoportok mind nagyobb figyelmet kell, hogy fordítsanak arra, hogy valóban következetes politikákat folytassanak, és hogy valamennyi érintett bizottság rendszeres tájékoztatást kapjon.
Egy dolgot különösen hangsúlyozni kívánok. Valóban hálás vagyok azért, hogy a Bizottság újraindította a tárgyalásokat. Ez év május 5-én a tisztelt Ház a Salafranca-jelentésben támogatta a tárgyalások újraindítását. Más szóval a Bizottság pontosan a Parlament nagy többséggel meghozott határozata szerint cselekszik. Mindazonáltal vitatnám, hogy bármi áron megállapodást akarunk. A mezőgazdaság, az ipar és a szolgáltatási szektor érdekeit természetesen egységes egészként kell figyelembe venni. A Dél-Koreával kötött szabadkereskedelmi megállapodás bizonyítja például, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban sikerrel figyelembe vehetjük a mezőgazdasági ágazat érdekeit: ebben az esetben nagyon pozitív a mezőgazdasági ágazat visszajelzése, és új piaci lehetőségeket tárunk fel.
A Közép-Amerikával kötött kereskedelmi megállapodásra vonatkozóan is pozitív visszajelzést kapunk: ebben az esetben is új piaci lehetőségek nyílnak például a tejiparban. Hálás lennék, ha a Bizottság az elkövetkezendő hetekben még inkább arra törekedne, hogy valamennyi érdeket, nevezetesen az ipar és a szolgáltatási ágazat, valamint a mezőgazdaság érdekeit is figyelembe vegye.
Iratxe García Pérez
(ES) Tisztelt elnök úr! Az EU-Mercosur tárgyalások újraindítása olyan pozitív légkörben történik, ami lehetővé fogja tenni a kereskedelmi kapcsolatokat érintő párbeszéd felújítását.
Eddig csak a megbeszélések kezdődtek újra, és jó dolog, hogy a mai vita nyomán a Bizottság valóban megismerte az álláspontunkat.
Habár az Európai Unió nyerésre áll olyan ágazatokban, mint a bor, az olívaolaj, a húskülönlegességek, valamint tartósított gyümölcs és zöldségfélék, logikus az a feltételezés, miszerint ezek semmiképpen sem fogják kompenzálni az EU állattenyésztését és mezőgazdasági termelését - mint például cukor- és gabonatermelés - érintő, várható hatást.
Arra kérném a Bizottságot, hogy olyan megállapodásra törekedjen, amely teljesen kiegyensúlyozott, és amely figyelembe veszi bizonyos termékek érzékenységét. Tartalmaznia kellene a hiányosságok kiküszöböléséhez szükséges mechanizmusokat, mint például az importált termékek egészségügyi és növény-egészségügyi minőségének szigorú ellenőrzését.
Egy másik fontos dolog, hogy elejét kellene venni annak, hogy az eredmények átfedést mutassanak a dohai forduló eredményeivel, és hogy az Európai Unió megduplázza a juttatásokat a mezőgazdaság területén. Ezzel azoknak a kritikáknak adok hangot, amelyekkel az Argentína által bizonyos európai termékek ellen elfogadott, korlátozó intézkedéseket illették, és remélem, hogy a Bizottság határozottan fellép annak érdekében, hogy hamar megoldódjon ez a helyzet.
Albert Deß
(DE) Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Mercosur tagállamai egyértelműen fontos kereskedelmi partnereink. Nem engedhetjük meg azonban, biztos úr, hogy a Mercosur tagállamaival való kereskedelem egyirányú utcává váljon. Elég helytelenek azok a nyilvános kijelentések, miszerint Európa elzárkózik a mezőgazdasági piacoktól. Afrika mezőgazdasági exportja több mint 90%-ának, Közép- és Dél-Amerika mezőgazdasági exportja 45%-ának mi vagyunk a vásárlói.
Amit én kritikával illetnék, biztos úr, az az eddig folytatott tájékoztatási politika. Ez nem megfelelő. Az agrárpolitika kidolgozójaként az újságokból értesültem először arról, hogy megkezdődtek ezek a tárgyalások. A jövőben nem kellene, hogy a sajtóból tájékozódjunk. Kérem, hogy a Parlamentben képviselt mezőgazdasági ágazatot tájékoztassák a tárgyalások előhaladásáról.
Egy másik dolog, amit kritikával illetnék, annak ténye, hogy itt a szabad kereskedelem a cél, ami nem normákon alapszik. Hogyan lehetséges az, hogy Európában szigorú fogyasztóvédelmi, állatvédelmi és környezetvédelmi normákat írunk elő, de ugyanezt nem követeljük meg az import esetében? Erre vonatkozóan hadd hozzak egy példát! A Parlament tavaly a világ legszigorúbb, növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályait fogadta el. Európában számos hatóanyag tiltott. Biztos úr, nem lehet a jövőben olyan helyzetet teremteni, hogy az élelmiszert olyan országokból szállítják Európába, ahol olyan hatóanyagokat alkalmaznak, amelyeket fogyasztóvédelmi okokból betiltottak Európában. A fogyasztóvédelem sérthetetlen, és erre határozottan emlékeznünk kell a tárgyalások során. Ily módon nem lesz okunk versenytársainktól tartani, és mi, európai mezőgazdasági gazdálkodók megálljuk a helyünket a versenyben.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Biztos úr! Van egy magyar mondás, hogy minél hosszabban magyarázkodik valaki, annál nagyobb a gyanú, hogy hazudik. Ön nem mond igazat! Az Európai Bizottságban egyetlen tisztességes biztos volt, Dacian Colos úr, aki kimondta azt a mondatot, hogy vagy a WTO vagy a MERCOSUR, különben tönkretesszük az európai mezőgazdaságot. Ez a valóság De Gucht úr! Ami pedig Önöket illeti: a spanyol elnökség és a Bizottság megsértette a Lisszaboni Szerződést, hiszen kihagyta az Európai Parlamentet! Mondhatja egy Gaspari úr, hogy az AFET felhatalmazást adott, de a mandátumot nem kapta meg az Európai Parlament, ezért is tettem föl a kérdést. Mellesleg megjegyzem, hogy az új tagállamok ezen csak veszíthetnek. Mi a liberalizálás mellett vagyunk, de ha Spanyolországnak, Portugáliának külön érdekei vannak, ebből hagyják ki az Európai Uniót, intézzék el ők maguk, és ne kelljen ehhez uniós kereteket adni.
Béla Glattfelder
(HU) Az Európai Bizottság 11 évvel ezelőtt alakította ki a tárgyalási mandátumokat. 11 évvel ezelőtt megváltozott a világ, fontossá vált a környezetvédelem, a klímavédelem, és megváltozott az Európai Unió is, 15-ről 27-re nőtt a tagállamok száma. Az Európai Bizottság nem vette figyelembe ezeket a változásokat. Nem kért új mandátumot. Az Európai Bizottság súlyos hibát követett el. A 11 évvel ezelőtti mandátumok alapján nem lehet folytatni a tárgyalásokat, le kell azokat állítani. Új mandátumot kell kialakítani, amely figyelembe veszi a legutóbb csatlakozott 12 tagállam szempontjait, figyelembe veszi a klímavédelem szempontjait, figyelembe veszi a környezetvédelem és az állatjólét globális szempontjait. Rossz mandátummal csak elfogadhatatlan megállapodásokat lehet elérni.
Mairead McGuinness
szerző. - Tisztelt elnök úr! Bölcsen döntöttem, hogy mindaddig nem szóltam hozzá a témához, amíg meg nem hallottam a remélt válaszokat. Tudomásul vettem a Bizottság által felhasznált időt - amely meghaladja az ülésen résztvevők közül bárki által igénybe vett időt -, és sajnálom, hogy nem kaptam egyenes választ öt nagyon egyenes kérdésre.
A mandátumra vonatkozóan hadd mondjak annyit, hogy az 1999-ből származó mandátum valamelyest elavult, és a jelenlegi parlamenti képviselők többsége nem volt itt 1999 táján. Kezdjük újból az egészet! A legutóbbi felszólaló néhány olyan kérdéssel foglalkozott, amelyeket én is fel kívánok vetni.
Mivel nem foglalkoztak a hatáselemzéssel - azon kívül, hogy elmondták nekünk, hogy készült egy értékelés -, hadd szóljak néhány, a mezőgazdasági termelőket érintő hatásról. A Brazíliát, Argentínát, Uruguayt és Paraguayt képviselő Mercosur Húsipari Fórum felhívta a tárgyalófeleket, hogy ne hagyják ki az előttük álló, kivételes lehetőséget. Ezt állítsuk szembe az EU termelői körében tapasztalható lelkesedéssel, vagy inkább félelemmel, zaklatottsággal és haraggal!
Mi történik, ha Európa vidéki térségeiben elveszítik az emberek a munkájukat, és csökkenni fog az élelmiszer-termelő kapacitásunk? Figyeljék csak meg ennek környezeti hatásait, amire vonatkozóan Európa az éghajlatváltozás kérdésében vezetőnek tekinti magát, figyeljék meg, milyen földtulajdoni problémák vannak ezekben az országokban, az erdőket kivágják, figyeljék meg a bennszülött lakosságra gyakorolt hatást és a kényszermunkát, és különösen a marhahúsra gyakorolt hatást!
Azok számára, akik Önök közül nem ismerik ezt fel, elmondom, hogy a marhahúspiacunk jó minőségű szegmense elleni támadásról van szó. Ha aláássuk a piacunknak ezt a részét, tönkretesszük a marhahústermelést és annak piacát az Európai Unióban. Az USA és Japán nem fognak egyezséget kötni, mert védik termelőiket és az általuk nagyra értékelt, jó minőséget.
Ez a Parlament szigorú normákat ró az élelmiszer-termelésünkre és termelőinkre. A múltban nem védtük meg őket. A Bizottság könnyűnek találtatott, és nem engedhetjük egy ilyen megállapodás létrejöttét az EU termelés hátrányára olyan időkben, amikor az agrárpolitikánk reformja folyik. Nincsen következetesség a mezőgazdasági és a kereskedelem-politika között. A Parlamentnek ragaszkodnia kell a következetességhez.
Christophe Béchu
(FR) Tisztelt elnök úr! Csak annyit akarok mondani, hogy talán nem állítottuk össze igazán jól a mai napirendet.
Ha a szabadkereskedelmi megállapodások azt jelentik, hogy olyan termékeket engedünk be Európába, amelyek se szociális, se környezetvédelmi normáinknak nem tesznek eleget, értelmetlenné válik a közös agrárpolitika reformja.
Nem folytathatjuk ezt a képmutató megközelítést, amikor másfelől az egészségügyi és biztonsági nyomon követhetőségre vonatkozó környezeti korlátozásokat írunk elő a mezőgazdasági gazdálkodók számára azon az alapon, hogy meg kell védenünk a fogyasztóinkat, és ugyanakkor engedélyezzük olyan termékek szabad belépését a kontinensünkre, amelyek nem tesznek eleget ezeknek a normáknak.
Ez pontosan az a kérdés, amely a Mercosurral folytatott tárgyalások során a színfalak mögött kerül megvitatásra. Habár azt halljuk, hogy a Parlament rendkívül jó tájékoztatást kapott, és hogy az ügyek a lehető legátláthatóbbak és legvilágosabbak, az a mód, ahogyan nekiláttak a dolgoknak, nem kelt bennünk jó benyomást a tárgyalásról, amikor azzal párhuzamosan a WTO-nál is folynak tárgyalások. Úgy vélem, hogy a következetesség, valamint a fogyasztók és a mezőgazdasági gazdálkodóink védelme érdekében nem folytathatjuk ebben az irányban.
Spyros Danellis
(EL) Tisztelt elnök úr! Habár a Mercosurral való kereskedelmi megállapodás megkötése mindkét fél kölcsönös előnyét fogja szolgálni, jelentős következményei lesznek a mezőgazdasági ágazatra nézve. Még Barroso úr, a Bizottság elnöke is elismerte ezt, amikor bejelentette, hogy a Bizottság külön intézkedéseket szándékozik hozni a különösen a mezőgazdaságot sújtó, negatív hatások leküzdése érdekében.
Hogy őszinte legyek, a mezőgazdaság bizonyos ágazatait már most is tönkreteszik a kétoldalú megállapodások, ezenkívül az Európai Unió mezőgazdasági termelésének szigorúbb specifikációja nem őrzi meg annak jobb minőségét a harmadik országokból származó, olcsóbb termeléssel összehasonlítva.
Biztos úr! Hogyan kíván ezzel a kérdéssel foglalkozni, és a Bizottság milyen objektív kritériumokat szándékozik alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy ne erősödjön a mezőgazdaság különféle ágazatait sújtó, hátrányos megkülönböztetés?
Marian Harkin
Tisztelt elnök úr! Ma délelőtt - amint azt Ön is tudja - a KAP 2013-at követő jövőjét vitatjuk meg, és a vitánk nagy részét aláássa a Mercosurral folytatott tárgyalások újraindítása. Azt kérdezem, hol van itt a következetesség?
Néhány héttel ezelőtt, miután bejelentették, hogy újraindítják a Mercosurral a tárgyalásokat, rövid találkozóm volt Önnel. A találkozó alkalmával elmondta, hogy ha ambiciózus megállapodás lenne a cél, akkor valószínűleg mezőgazdasági koncessziókat kellene adni. Ezt rendkívül aggasztónak találom. Már most esetleges mezőgazdasági koncessziókról beszélünk, és szeretném, ha tisztázná ezt.
A válaszában az éghajlatváltozásról szóló, következő csúcstalálkozókról beszélt. Végeznek-e bármilyen felmérést olyan kérdésekben, mint az üvegházhatású gázkibocsátás áthelyezése, az erdőirtás, a biodiverzitás csökkenése a Mercosur tagállamaiból származó mezőgazdasági termékek további importjának vonatkozásában? Én Írországból való vagyok, és mi a marhahúsunk 90%-át exportáljuk. Egy nemrég folytatott kutatás kimutatta, hogy Brazília szén-dioxid-kibocsátása három-nyolcszor meghaladja Írország kibocsátását. Figyelembe fognak-e venni bármit ezek közül a hatáselemzéseikben?
Giancarlo Scottà
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A spanyol elnökség úgy döntött, hogy aláírja ezt a megállapodást. Ez a döntés bizonyos aggodalmakat keltett - amint azt hallottuk már -, és a képviselőtársaim e kérdés előterjesztése révén annak tisztázását kérik, hogy milyen hatással lehetnek ezek a tárgyalások az európai termelőkre és termékekre.
Rá kívántam mutatni, hogy a két fél közötti szabadkereskedelmi kapcsolat kialakítása lehetővé teszi olyan növekedést serkentő antibiotikumokat tartalmazó, állati eredetű termékek Európába való behozatalát, amelyek nem estek át megfelelő vizsgálaton, valamint olyan génmódosított mezőgazdasági termékek behozatalát, amelyek veszélyeztethetik a mezőgazdasági gazdálkodók élelmiszer-biztonságát. Következésképpen felhívom a Bizottságot, hogy a minőségi európai termelés védelmében alakítson ki mérvadó álláspontot. A Bizottságnak továbbá vállalnia kell annak biztosítását, hogy Európa magas szintű termelési normáit nemzetközi szinten is elismerjék, és hogy ezek a normák vonatkozzanak valamennyi importált termékre.
Végül úgy vélem, hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az ágazatban tevékenykedő, különféle szövetségek által kifejezett aggodalmakat, hogy olyan átlátható és tisztességes tárgyalásokat biztosítson, amelyek nem ártanak az európai gazdaságnak.
Diane Dodds
Tisztelt elnök úr! Rendkívül aggódom amiatt, hogy a Bizottság az 1999-ből származó mandátuma alapján, hajthatatlanul folytatni akarja a kereskedelmi tárgyalásokat, ami kétségtelenül negatív hatást fog gyakorolni az EU teljes mezőgazdaságára.
Egyszerűen elfogadhatatlan, hogy feláldozzuk a mezőgazdaságot más területeken szerzett nyereségért. Az Egyesült Királyságban a marhahúsiparban a termelői árak esése tapasztalható. Ha a tárgyalások miatt növekedik az import, úgy gondolom, hogy az ágazatból el fognak vándorolni a mezőgazdasági gazdálkodók. Hogyan gondoskodik Európa ezekről az emberekről? Nem tisztességtelen dolog, hogy a gazdálkodóinknak olyan országokkal kell versenyezniük, amelyek termelőinek nem kell ugyanolyan minőségi, biztonsági és nyomon követhetőségi referenciaértékeket teljesíteniük, mint az Európai Unió mezőgazdasági gazdálkodóinak? Az a Bizottság, amelyik azt állítja, hogy a polgárok érdekében lép fel, így kell, hogy eljárjon. Véget kell vetnünk ezeknek a tárgyalásoknak, és a gazdálkodóinkkal kell törődnünk!
Czesław Adam Siekierski
(PL) A Mercosur tagállamaival folytatott tárgyalásokat 2004-ben függesztették fel. Idén újraindultak a tárgyalások, és az 1999-ből származó mandátum alapján folynak. Egy ilyen fontos döntést politikai vita kellett volna, hogy megelőzzön az Európai Parlamentben és a Tanácsban. Világosan értem, hogy rendkívül nagy a tétje ezeknek a tárgyalásoknak, mert a Mercosur tagállamai hatalmas piacot képviselnek, amely piacot jelent az EU ipari termékei és szolgáltatásai számára. Meg kell azonban védenünk a mezőgazdasági gazdálkodóink és a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazat érdekeit is!
Ha kétoldalú preferenciális kereskedelmi megállapodás megkötésére kerülne sor a Mercosur tagállamaival, annak rendkívül káros hatása lenne többek között a baromfi-, a marha- és a sertéshúságazatokra, a cukor- és tejiparra, valamint az etanolágazatra. Ha sor kerülne erre, valamilyen formában kompenzációt kellene felajánlani a mezőgazdasági gazdálkodók számára. Szakértői becslések szerint egy ilyen megállapodás megkötése igen nagy jövedelem-veszteséget eredményezne a mezőgazdasági gazdálkodók körében. A veszteség még nagyobb lenne, ha kétoldalú és WTO-szintű megállapodásra kerülne sor.
Karin Kadenbach
(DE) Tisztelt elnök úr, biztos úr! Mint az aktuális kérdés aláírója, szeretnék visszatérni egy adott kérdésre, nevezetesen az élelmiszer-biztonság kérdésére.
A mai első megjegyzései során elmondta nekünk, hogy az EU-ba importált termékek meg kell, hogy feleljenek a követelményeinknek, és hogy a WTO feljogosít minket arra, hogy fenntartsuk rendelkezéseinket feltéve, hogy azokat tudományos bizonyítékok támasztják alá. Ha azonban a mezőgazdasági termelésünket és magukat a termékeket vesszük figyelembe, nem minden bizonyítható tudományosan. Például az állattartás általános körülményei is fontosak, de fontosak a mezőgazdaság működésének általános körülményei is.
Európában kiváló jogszabályaink vannak a biodiverzitás jövőjére vonatkozóan. Választ szeretnénk kapni arra, hogyan kívánják betartani ebben a kereskedelmi megállapodásban ezeket az élelmiszer-biztonsági, fogyasztóvédelmi, állatvédelmi és környezetvédelmi alapelveket. A politikusoknak döntésképesnek kell lenniük még akkor is, ha nincsen kézzelfogható tudományos bizonyíték. Nem akarunk klónozott húst a Mercosur tagállamaiból!
Jean-Pierre Audy
(FR) Tisztelt elnök úr, biztos úr! Egy francia szocialista politikus egyszer azt mondta: "Ha politikai kisebbségben van az ember, akkor a törvény szerint nincsen igaza”. Megértette, hogy véleményünk szerint már nem érvényes a mandátum. Biztos úr, meg kell újítanunk ezt a mandátumot, és sajnálatos, hogy a Tanács - akinek a szükséges utasításokat kellene adnia - nincsen jelen.
A Mercosur politikai aspektusaira is szeretném felhívni a figyelmét. A kereskedelemben kulcsfontosságú a bizalom. Politikailag hogyan minősíthető a Mercosur az Európai Unióval való tárgyalás során? Három régiónk van a világban: van az Európai Unió, amely integrált kereskedelmet akar, van az Észak-amerikai Szabadkereskedelmi Egyezmény és a Mercosur. A Mercosur majdnem feloszlott a 2007. évi csúcstalálkozón. Az országok nem értenek egyet a csatlakozásokra vonatkozóan. Venezuela majdnem kimaradt a csatlakozásból.
Hogyan tárgyalhatunk egy politikailag ilyen bizonytalan térségben? Először ellenőrizzük a Mercosur politikai stabilitását, aztán ráérünk kereskedelmi megállapodásokat kötni.
Franz Obermayr
(DE) Tisztelt elnök úr! Úgy vélem, hogy eleget beszéltünk a fenntarthatóságról. Már két órája vitatkozunk róla, de van valami, ami biztosan nem fenntartható, és az pontosan ugyanaz a probléma minden elnök esetében: soha nem tudjuk, mikor kérjünk szót ahhoz, hogy kérésünknek eleget tegyenek.
Már másodszor néznek levegőnek, habár idejekorán szót kértem. Ezt felháborító dolognak tartom. Világos, hogy valamennyi elnököt - beleértve az előző elnököt is - meg kell kérni, hogy fektessen le világos szabályokat, és az elnök vegye figyelembe, amikor felszólalásra jelentkezünk a "catch-the-eye” eljárás során.
Elfogadhatatlan számomra, hogy közvetlenül egy vita után, az előző napirendi pont után odamenjek, és nagyon udvariasan lehetőséget kérjek a felszólalásra csak azért, hogy elutasítsanak. Szíveskedjen megmondani nekünk, mikor nem vesz tudomást az emberekről! Szíveskedjen tudatni velünk, hogy egyszerűen nem óhajtja megengedni, hogy valaki olyan fontos témáról szóljon, mint amilyen a fenntarthatóság! Valóban nincs itt fenntarthatóság, ha minden egyes elnököt arra kell kérnünk, hogy adja meg parlamenti jogunkat és engedjen szólásra emelkednünk. Ennek sürgős tisztázását kérem, mert ez tisztességtelen dolog.
Elnök
Tisztelt kollégák! Magyarázatképpen annyit mondanék, hogy körülbelül 18 név van a listámon. Megértem, hogy mindenki szólni kíván, de öt percünk van a "catch-the-eye” eljárásra - felszólalásonként egy perc -, tehát öt képviselőnek engedélyezhetek felszólalást. Ma nyolc felszólalót választottam ki. A képviselőcsoportok nagyságának megfelelően, igazságosan próbáltam elosztani a felszólalási lehetőséget, tehát ha észrevették, három felszólaló volt a PPE képviselőcsoportból, két felszólaló a PSE képviselőcsoportból, egy felszólaló az ALDE képviselőcsoportból, egy az EFD képviselőcsoportból és egy a független képviselők közül. Úgy gondolom tehát, hogy minden tőlem telhetőt megtettem.
Karel De Gucht
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Megpróbálok néhány kérdésre válaszolni, mert sok kérdést tettek fel, azonban azokat meg is válaszoltam már a bevezető nyilatkozatomban.
Legelőször is beszéljünk a mandátumról! Több képviselő kritikával illette, hogy az 1999-ben kapott mandátum alapján dolgozunk. Az 1999. évi irányelvek azzal a feladattal bíznak meg minket, hogy idézem: "kiegyensúlyozott és átfogó megállapodást kössünk a Mercosurral, aminek célja, hogy lényegében az EU WTO-nál vállalt kötelezettségei szerint liberalizáljuk a kereskedelem valamennyi ágát. Ez a megállapodás valamennyi területére vonatkozik, a mezőgazdaságot is beleértve”. Ez most is igaz. Továbbra is ez a teendőnk, tehát ehhez a mandátumhoz nemigen kell többet hozzátenni.
Időközben megjelent az éghajlatváltozás problémája, és a világ is megváltozott azóta. Igen, ezt mi is észrevettük, és figyelembe fogjuk venni a tárgyalások során. Ez nem ad okot a mandátum megváltoztatására.
Egy másik képviselő azt mondta, hogy a Tanácsnak itt kellene lennie, és a Tanácsnak utasítania kellene minket. A Tanácsnak nem kell minket utasítania. Tárgyalási mandátummal rendelkezünk, és ha a tárgyalás befejeződik, és eredményre jutunk esetleg, mi kezdeményezünk, a Tanács aláír, a Parlament pedig ratifikál. A Tanács nem utasít minket semmire. Szerencse, hogy ez így van, mert ez közösségi ügy, és az Európai Unió kizárólagos kompetenciájába tartozik, aminek keretében a Bizottság nagyon világos kompetenciákkal rendelkezik. Ehhez ragaszkodni fogunk.
Kész vagyok részletesen megvitatni bármelyik elemet. Így tettem a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban, és kész vagyok a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz visszatérni. Folyamatos tájékoztatást fognak kapni a tárgyalások témájáról, az előterjesztésekről stb., de mindenkinek megvan a saját szerepe, és mi azt a szerepet fogjuk betölteni, amit a Bizottságnak erre vonatkozóan be kell töltenie.
Ami az Argentína által nemrégiben meghozott, protekcionista intézkedések problémáját illeti, ezek az intézkedések és gyakorlatok egyértelműen aggasztóak az EU számára, és Argentínától azok haladéktalan tisztázását kértük. A Kereskedelmi Főigazgatóság május 12-én küldött levelet az argentin félnek. Az EU küldöttség hivatalos diplomáciai lépést tett Buenos Airesben, és több ülésre került sor Argentína követségével és brüsszeli nagykövetével annak érdekében, hogy kifejezésre juttassuk legfőbb aggodalmainkat. Ahhoz is ragaszkodtunk, hogy a protekcionizmus valamennyi formájának elutasítása melletti elkötelezettség közvetlenül szerepeljen az EU-Mercosur közös nyilatkozatban.
A múlt héten, Buenos Airesben az érintett argentin hatóságokkal felvetettük a kérdés mindkét oldalát a sajtóban, valamint az EU-Mercosur tárgyalások első fordulója alkalmával. Határozott és egyértelmű volt az üzenetünk. Rámutattunk arra, hogy ezek az intézkedések - akár írott törvényeken alapulnak, akár nem - ellentétesek az EU-val való szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalás szellemével, és egyértelműen negatívan hathatnak a tárgyalás folyamatára.
Július 6-án folytatni akartuk a téma megvitatását Argentínával, a vegyes bizottságban, de Argentína a múlt héten jelentette be, hogy elhalasztja a tárgyalást. Azon leszünk, hogy a lehető leghamarabb megtartsuk ezt a találkozót.
Ezenkívül első pillantásra úgy tűnik, hogy ez ellentétben áll Argentínának a G20-ak keretében vállalt kötelezettségeivel és valószínűleg a WTO-val szemben vállalt kötelezettségeivel is. Továbbra is nagy figyelemmel fogjuk kísérni ezt a kérdést, és ha fennmaradnak ezek az intézkedések és gyakorlatok, körültekintően elemezni fogjuk azokat, mielőtt döntenénk a probléma lehető legjobb megoldásáról.
Továbbra is az a Bizottság álláspontja, hogy a jelen világgazdasági helyzetben különösen kerülni kell a protekcionista intézkedéseket, és az egyik említett elem - az Argentínával való deficit - bizonyára nagyon jó.
A cukorra vonatkozóan:
a Bizottság tagja. - (FR) A Bizottság tökéletesen tudatában van a cukorkérdés érzékeny mivoltának, és ezért korlátoztuk a Kolumbiának és Perunak szóló javaslatot a nulla vámtételű díjkvótákra szerény forgalom mellett, és kvótán felüli díjcsökkentés nélkül. Hasonló kvótákat írunk elő a Közép-Amerikával folytatott tárgyalások keretében. A kolumbiai, perui és közép-amerikai mennyiségek összesen kevesebb mint 2%-át teszik ki az európai fogyasztásnak.
Ami a növény-egészségügyi, környezetvédelmi és egyéb intézkedéseket illeti ...
a Bizottság tagja. - Nyilatkozataimban nagyon világosan kijelentettem, hogy ragaszkodni fogunk az élelmiszer-biztonsági követelményekhez, és ezeket érvényesíthetjük a WTO-n belül. Ezt fogjuk tenni. Ha megvizsgáljuk a marhahúsimportot - és ezzel részben válaszolok Tarabella úrnak, aki időközben elhagyta a plenáris ülést -, azt látjuk, hogy a brazíliai marhahúst érintő SPS problémákat követően jelentősen csökkent az import. Tehát előírjuk a követelményeket: figyelemmel kísérjük és érvényesítjük, és továbbra is így fogunk tenni.
Észre kell azonban vennünk itt, az Európai Parlamentben is, hogy bizonyos európai követelményekről olyan politikai folyamat eredményeképpen született belső döntés, amelyben az Európai Parlament nagymértékben részt vett, és amelyeket nem érvényesíthetünk a WTO-n keresztül.
Azokhoz kell ragaszkodnunk, amelyeket érvényesíthetünk, és amelyeket tiszteletben tart a WTO: biztosan így fogunk eljárni az élelmiszer-biztonság esetében. Mások esetében az Európai Uniónak át kell gondolnia, mit is akarnak valójában. Fel kellene ismerniük, hogy ha ilyen követelményeket rónak a mezőgazdaságunkra, az gazdasági és pénzügyi következményekkel jár. De ezek nem olyan követelmények, amelyeket más országokra erőltethetünk.
Megpróbáltam a képviselők által feltett kérdésekben ismételten kifejezett kérdések többségére válaszolni, de természetesen készen állok a további vitára. Feltételezem, hogy nem ez az utolsó alkalom arra, hogy plenáris ülésen vitassuk meg a Mercosur kérdését.
Elnök
Biztos úr, én is biztos vagyok abban, hogy nem ez az utolsó alkalom.
A közös vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Luís Paulo Alves
írásban. - (PT) A Mercosur és az EU közötti tárgyalások szeptemberi újraindítása rendkívül fontos folyamat az EU számára. Egyrészt egy többpólusú világban, ahol a BRIC-országok egyre nagyobb befolyást szereznek, létfontosságú, hogy az EU privilegizált kapcsolatokat alakítson ki a latin-amerikai országokkal, amelyekben befektetéseinek értéke meghaladja az oroszországi, indiai és kínai befektetéseinek összegét. Ha ez különleges kereskedelmi kapcsolattal jár együtt, az hatalmas világméretű gazdasági előnyt biztosítana. Másrészről elég nyitottan állunk a mezőgazdasági termékek kereskedelméhez, valamint meghatároztuk azokat az egészségügyi és növény-egészségügyi szabályokat, amelyek a blokkok közötti árucseréhez szükségesek. A Mercosur versenyképessége megerősödött és növekedett az elmúlt években a mezőgazdasági piacokon, tehát hatáselemzést kell végezni az európai mezőgazdasági tevékenységet érintő megállapodás következményeiről, ami jelenleg nincs olyan helyzetben, hogy további megrázkódtatások érjék. Ez azt jelenti, hogy nem kellene elhamarkodnunk a megállapodás megkötését, figyelembe kell vennünk annak európai mezőgazdaságra gyakorolt esetleges negatív hatásait, illetve azt a túlzott protekcionizmust, ami az EU fontos pozícióját veszélyezteti a világnak ezen a részén.
Jarosław Kalinowski
írásban. - (PL) Az, hogy a tagállamokkal való konzultáció nélkül újraindították a tárgyalásokat a Mercosur tagállamaival, nagyon szégyenletes dolog volt. A tárgyalásokat 2004-ben függesztették fel, amikor világossá vált, hogy az EU és a Mercosur tagállamai közötti kereskedelem hátrányosan érintheti a mezőgazdaságunkat. A marha-, sertés- és baromfihús ágazat, valamint a tej-, a gyümölcs- és zöldségfélék, a cukor- és a bioetanolágazat veszítheti a legtöbbet. Becslések szerint a megállapodás aláírása több milliárd eurós veszteséget okozna, vagy akár annak többszörösét is. Az Unió és a Mercosur közötti kereskedelem liberalizálása előtt pontos elemzést kell készíteni a megállapodás közösségi piacra gyakorolt hatásáról, valamint részletes konzultációkat kell folytatni az érintett felek képviselőivel. A piacunk import előtti megnyitása nem teljesen helytelen kezdeményezés, amennyiben azonos normákat érvényesítenek valamennyi országban. Máskülönben a gazdálkodóink fogják viselni a WTO koncessziós költségeit.
Alan Kelly
írásban. - A Mercosur megbeszélések ijesztő fejleményt jelenthetnek az európai mezőgazdasági jövője számára. El kell mondanom, hogy megdöbbentő a Bizottság hozzáállása a kérdéshez. Úgy tűnik, mintha felsorakoznának egy megállapodás mögött, és a mezőgazdasági normákat valutaként használják, amivel megvehetik a Mercosur tagállamaival való megállapodást. Megdöbbentőnek tartom ezt a hozzáállást. Úgy tűnik, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók a kereskedelmi megállapodások első áldozatai, ugyanakkor őket is hibáztatják először, ha nem működnek a kereskedelmi megállapodások. A családi gazdaságok ágazatának jövőjére vonatkozóan következetesebb és gondosabb hozzáállást várok a Bizottságtól. Reményt keltő azt látnom, hogy valamennyi képviselőcsoportból ilyen sok mezőgazdasági képviselő támogatja a mezőgazdaság védelmét. De Gucht biztos úr! A Parlament aggodalmainak elutasítása nem vezet eredményre, és arra buzdítanám, hogy többször konzultáljon velünk, ha azt szeretné, hogy a Parlament jóváhagyjon bármilyen potenciális megállapodást.
Elisabeth Köstinger
írásban. - (DE) Úgy tűnik, hogy a Mercosur tárgyalások csak egy célt szolgálnak: a védtelen európai mezőgazdaság kiszolgáltatását. Nem azt akarom tudni, milyen mérhetetlenül nagy lesz az ipari és szolgáltató ágazat nyeresége - azt akarom tudni, hogy mekkora kárát látja a mezőgazdaság. Most senki sem tudja megbecsülni, milyen kárt okozhat a Mercosur tagállamaival való potenciális megállapodás a saját mezőgazdasági termelőink számára. Az érzékeny mezőgazdasági ágazat nem szolgáltatható ki a tárgyalások során. Ugyanez vonatkozik az európai fogyasztókra is, akik olyan élelmiszerekkel találkoznak, amelyeket nem az EU szigorú gyártási normái szerint állítottak elő. Ez egyrészt kockázatos az EU polgárok egészsége szempontjából, mert nem világos, hogy milyen körülmények között állítják elő az importált élelmiszert, másrészről egyenlőtlen bánásmódban részesül az európai mezőgazdaság, mert az EU termelési és feldolgozási normái nem vonatkoznak a Mercosur tagállamaiból származó mezőgazdasági importra. Ha valaki kész mindenét odaadni a nyereségért vagy előnyért cserébe, akkor arra azt szoktuk mondani, hogy "az anyját is eladná”. Biztos úr! Adja el nyugodtan az anyját, de ne dobja oda az európai mezőgazdaságunkat!
Tokia Saïfi
írásban. - (FR) A Mercosurral való tárgyalások újraindítása - amelyről egyoldalúan döntött az Európai Bizottság - nem sok jót jelent az európai mezőgazdaság számára, ami jelenleg példátlan válságban van. Eltekintve annak tényétől, hogy a tárgyalások újraindítását nem előzte meg politikai vita, ez a megállapodás egyértelműen kockára teszi európai mezőgazdaságunk érdekeit. A 2008 júliusában, a dohai forduló keretében tett javaslatokat követően nem lehet szó semmilyen új mezőgazdasági koncesszióról.
Már akkor elértük a "végső határt”, és annak további feszegetése mezőgazdaságunk halálával lenne egyenlő. Habár nem lehet ilyen morbid szándéka a Bizottságnak, szeretném tudni, hogy képes-e biztosítani, hogy az EU ne fizessen duplán. Az biztos, hogy ha protekcionista próbálkozással találjuk szembe magunkat, a gazdasági válságra adott legjobb válasz a kereskedelem felé nyitás, de az nem történhet bármilyen áron és az EU rovására. A Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság tagjaként - amely bizottság olyan helyzetben van, hogy jóváhagyhatja vagy elutasíthatja az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodást - ellenezni fogom azt a szerényebb kétoldalú megállapodást, amely feláldozná az európai mezőgazdaságot, és az európai gazdaság többi része számára jelentéktelen mértékű előrehaladást jelentene.
