Influenza járvány (vita)
Elnök
Következő napirendi pont az influenzajárvánnyal foglalkozó bizottság nyilatkozata.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy működésének utolsó hetében szólhatok a Parlamenthez az A(H1N1) influenzavírus világméretű terjedéséről. Engedjék meg, hogy először az általános helyzetről, azután az EU válságkezelési intézkedéseiről tájékoztassam Önöket.
Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) legutóbbi jelentése megállapítja, hogy jelenleg az EU- és az EFTA-országok területén kilencvennégy megerősített, és húsz valószínűsíthető A(H1N1) influenzás esettel van dolgunk. A megfertőződött emberek többsége járt az érintett, Európán kívüli térségekben, de nem mindannyian. Nyolc esetben emberről emberre, egy esetben éppen egy egészségügyi dolgozóra átterjedt fertőzésről érkezett jelentés.
Mindazonáltal örvendetes, hogy mindezidáig az EU-ban egyetlen, a vírus által megfertőződött beteg sem halt meg. Több mint egy hete figyeljük a fertőzés terjedését Mexikóban, az USA-ban, Kanadában, az EU-tagállamokban és más országokban.
Mexikóban a járványnak a közéletre és a gazdasági életre gyakorolt hatása komoly méreteket öltött. Elismerjük és nagyra értékeljük a mexikói hatóságok által a vírus terjedésének visszaszorítása, valamint a fertőződöttek megsegítése érdekében tett roppant erőfeszítéseket.
A fertőző betegségekre vonatkozó EU-jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy jelentsék az ilyen típusú járványok kitörését és az azok enyhítésére javasolt intézkedéseket. Az ECDC megfigyelő hálózatot működtet, amely figyelemmel kíséri a jelentett esetek számát. Így aztán Európa-szerte meglehetősen pontos képünk van a helyzet alakulásáról, és ez biztosítja a kiindulópontot ahhoz, hogy a korlátozottan rendelkezésre álló források leghatékonyabb felhasználásáról felelős hozzáállással megfelelő és hatékony döntéseket hozhassunk.
A fertőzésről világszerte kialakult kép épp eléggé komoly volt ahhoz, hogy a WHO április 29-i határozatával - tudomást szerezve arról, hogy a fertőzés legalább két régióban emberről emberre terjedt át - ötös fokozatúra emelje a pandémiás riasztást. A Bizottság mindvégig a WHO-val szoros kapcsolatot és együttműködést fenntartva végezte munkáját.
Szolgálati helyeink a Közösség influenza világjárványra vonatkozó felkészülési tervében meghatározott feladatok végrehajtása érdekében kemény munkát végeznek, hogy kezelni tudják a járvány által felvetett problémákat. A Bizottság április 24-én beindította közegészségügyi működési mechanizmusát, és az irányításom alatt álló szolgálatok azóta állandó készültségi állapotban vannak.
A Bizottság április 25-től, szombattól elrendelte a tagállamok járványügyi hálózatának és az EU Egészségbiztonsági Bizottságának napi ülésezését. Ezeken az üléseken áttekintik a járványügyi helyzetet, megvitatják és döntést hoznak a szükséges intézkedésekről és a megfelelő jogalkotási aktusokról.
Megvitattuk a közönség arra vonatkozó tájékoztatását, hogyan előzhető meg a fertőzés, és az emberek hogyan hozzák meg utazással kapcsolatos tudatos döntéseiket, hogy biztosítsuk minden tagállam üzeneteinek koherenciáját, amelyek alapja az ECDC WHO-val együttműködve kiadott tudományos ajánlása. Az új influenzavírus által okozott fertőzések azonosítása érdekében úgy döntöttünk, hogy kiterjesztjük a megfigyelést a szezonális influenzajárványokra, amelyek normális esetben a 20. hét táján szoktak véget érni.
A Bizottság április 30-án a fertőző betegségekre vonatkozó uniós jogszabályok alapján elfogadott egy jogilag kötelező eset-meghatározást, és ez a határozat május 1-jén került közzétételre a Hivatalos Lapban.
Miután az olyan ellenintézkedések, mint a vírusellenes szerek és az oltóanyagok a járványveszélyre adott közegészségügyi válaszunk központi kérdését jelentik, április 29-én találkoztam az európai gyártókkal, hogy megkapjam a legújabb információkat: milyen termékeket fejlesztenek, milyen határidőkkel készíthetők el az új oltóanyagok, és az EU beavatkozásával fel tudjuk-e gyorsítani a szállítást. A tagállamokkal közösen vizsgáljuk, hogy az EU Egészségbiztonsági Bizottságának koordinációs mechanizmusának igénybevételével hogyan tudnánk optimalizálni a vírusellenes szerek rendelkezésre álló készleteinek felhasználását.
Arról is tájékoztathatom a Parlamentet, hogy a cseh elnökséghez intézett kérésemet követően április 30-án ülésezett az Egészségügyi Tanács, és egy sor kemény döntést hozott, amelyek megismételték, hogy az új influenza fenyegetésére összehangolt választ kell adni.
A Tanács emlékeztetett a tagállamok azon jogi kötelezettségére, hogy koordinálniuk kell megfigyeléseiket és az egészségügyi fenyegetésekre adott válaszaikat, valamint egyetértett azzal, hogy közegészségügyi szempontból nem igazolható lépés az érintett térségekbe irányuló utazások korlátozása. Mindazonáltal azzal kapcsolatban is kifejezte egyetértését, hogy alapvetően fontos a nyilvánosság megfelelő tájékoztatása és annak biztosítása, hogy az utazók a megfelelő információk birtokában képes legyenek jó döntést hozni.
A Bizottság most a Tanács április 30-án elfogadott határozataiban foglalt pontok sürgős megvalósítása érdekében egy ütemterv összeállítását mérlegeli. Ez magában foglalja majd az oltóanyagok fejlesztését, az oltóanyagokkal kapcsolatos stratégiát, az oltóanyagokból és vírusellenes szerekből rendelkezésre álló készletek leghatékonyabb felhasználására vonatkozó útmutatást, a védekező és megelőző intézkedéseket, valamint a nyilvános kommunikációt és tájékoztatást.
Nyilvánvaló, hogy mindannyian az integrált európai gazdaság és társadalom haszonélvezői vagyunk. Ugyanakkor ez a haszon felelősséggel is jár. Eszerint közösen kell dolgoznunk azon, hogy csak olyan intézkedéseket hozzunk, amelyeket a tények igazolnak. Ez akkor válik nagyon fontossá, ha meg akarjuk akadályozni, hogy egy egészségügyi válsághelyzet egyúttal gazdasági válsággá is váljon. Viszont nem kellene túlságosan is az események negatív vonatkozásaira koncentrálnunk. Hála a Bizottság által irányított előkészületeknek, a néhány évvel ezelőtti madárinfluenza után az EU rendelkezik a megfelelő rendszerekkel, hogy együttesen és hatékonyan reagáljon erre a fenyegetésre.
Tudom, hogy az európai választásokhoz közeledve a Ház megvitatta, hogy valójában mit is jelent Európa a polgárok számára. E nehéz napokban, úgy vélem, néhány dolgot tisztábban látunk. Európa a szolidaritást jelenti, ahogy közösen szállunk szembe ezzel a fenyegetéssel. Együttműködést jelent, az információ, a szakértelem és a tehetség megosztását oly módon, hogy a létező legkiemelkedőbb tudás alapján képesek legyünk közösen cselekedni. Innovációt jelent Európa által finanszírozott kutatásokkal, amelyek hozzájárulnak egy oltóanyag minél gyorsabb előállításához. Azt az adottságot jelenti, amellyel az európai intézményeket felhasználva képessé teszünk valamennyi tagállamot arra, hogy azonnal és hatékonyan reagáljanak egy közös válságra. Ez Európa hozadéka a polgárok számára.
Úgyhogy, igen, a helyzet komoly, de minden eddiginél jobban fel vagyunk készülve arra, hogy szembeszálljunk ezzel a fenyegetéssel. És, látván múlt héten az európai egészségügyi minisztereinek eltökéltségét - és mind a huszonheten ott voltak -, biztos vagyok benne, hogy a következő hetek során képesek leszünk megadni a választ.
Antonios Trakatellis
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök úr! Biztos asszony! Mindenekelőtt köszönöm az Öntől kapott, minden részletre kiterjedő tájékoztatást és üdvözlöm az Önök által tett intézkedéseket. Én három alapvető kérdésre szeretném felhívni a figyelmét, amelyekről Ön is szólt, és amelyek, úgy vélem, elengedhetetlenek ahhoz, hogy meg tudjuk akadályozni egy világjárvány kialakulását.
Az első az a terv, amely már a rendelkezésünkre áll, és amelyet a Tanács, az Európai Bizottság és a Parlament a madárinfluenzával kapcsolatban már kidolgozott. Tehát olyan tervekkel rendelkezünk, amelyek - annak ellenére, hogy tudós szakértők bírálták bizonyos mulasztásaikat - meglehetősen jók. Ezért szeretném feltenni a kérdést, hogy ezeket a terveket befejezték-e, hogy a tagállamok elfogadták-e azokat és alkalmazhatók-e egyáltalán ezek a tervek, miután ebben a helyzetben a leggyengébb láncszem kérdése nagyon is fontos. Végezetül itt van az Ön által is említett koordináció kérdése; nagy örömmel hallom, hogy az egész influenzatörténet érdekében Ön felvállalja az együttműködést az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal.
A második téma, amit meg szeretnék említeni, a vírusellenes szerek ügye. A tagállamok számára bevezettük a megfelelő kontingensre vonatkozó kötelezettséget. A vírusellenes szereket kezelés céljából is alkalmazzák, de azok természetesen a megelőzést szolgálják, és itt természetesen irányelvekre van szükség, mivel ezeket nem lehet véletlenszerűen alkalmazni, csakis a megfelelő módon.
A harmadik kérdés, amit fel kell vetnem az az, hogy hasznos lenne, ha meg tudnánk találni az új influenza elleni oltóanyagot. E vakcina nagyon fontos lesz, és biztos vagyok benne, hogy a ma rendelkezésünkre álló technikai lehetőségekkel a cégek három-négy hónap alatt képesek lennének előállítani azt. Tehát szeretném, ha odahatnának, hogy valóban tegyünk erőfeszítéseket az új oltóanyag előállítása érdekében, amely, a szezonális influenza oltóanyagával együtt - amit az összes tudományos megfontolás alapján Önök helyesen vontak be az új influenza leküzdéséért folytatott küzdelembe - a legfőbb gátja lehet egy influenza világjárvány kialakulásának.
Jules Maaten
Elnök úr! Úgy tűnhet, hogy az influenza világjárvány nem is olyan borzasztó, mint ahogy azt vártuk. Ugyanúgy, mint a SARS esetében, ismét szerencsénk volt - de ez nem a döntéshozók érdeme, Elnök úr. Mikor a hétvégén kiderült, hogy fenyeget az influenza, a döntéshozók megállapodtak, hogy csütörtökre sürgős ülést hívnak össze - ami számomra a "sürgős” szó átértelmezését jelenti. Ezt követően azután nem sok döntés született. Mi lesz akkor, ha majd tényleg válsággal állunk szemben?
Mi lesz, amikor majd jön "az igazi”- ami a WHO meggyőződése szerint be is fog következni, és nagy valószínűséggel 8-10 millió halálos áldozata is lehet. A miniszterek összeültek egy információcsere erejéig, és készültek tervek is. Mégis, mennyire voltak jók ezek a tervek és az információcsere? Milyen intézkedések történtek, és tulajdonképpen összehangolják-e azokat? Vajon a Bizottság megkap minden szükséges információt? Kétségeim vannak. Vegyük a vírusellenes szerek példáját: ki rendelkezik, és ki nem rendelkezik ezekkel? Továbbá, felkészültek már végre a miniszterek egy sürgősségi vésztartalék létrehozására?
Noha nem vagyok meggyőződve arról, hogy Franciaországnak az összes mexikói repülőjárat betiltására vonatkozó javaslata helyes volt, a Tanács döntése, miszerint mindenki döntse el maga, hogy elfogadja-e azt, természetesen őrültség. Nyitott határainkat figyelembe véve, mi értelme van, ha az egyik ország elfogadja, a másik meg nem? A tagállamoknak e döntést közösen kellett volna meghozniuk. Erre az egyetlen megoldás az, ha a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ilyen jellegű szükséghelyzeti intézkedéseket rendelhessen el. Önnek, Biztos asszony, rendelkeznie kellene a Tanács felhatalmazásával, hogy 24 órán belül olyan szükséghelyzeti intézkedéseket hozhasson, mint a karantén elrendelése, fertőtlenítéssel kapcsolatos intézkedések a repülőtereken, vagy az utazási korlátozások.
Nem hibáztatom az akkori Bizottságot. Biztos asszony, Ön és az Ön hivatalnokai helyesen jártak el. De hol volt ugyanakkor a Tanács? Körülnézünk a közmondásosan unalmas Mexikói téren, és ott, a napon, a kis állomás mellett, ott ül a Tanács. Rohanunk felé, azt kiabálva, hogy "influenza, influenza”, majd a sombrero lassan felemelkedik és a Tanács azt válaszolja, hogy”mañana mañana”, és folytatja sziesztáját. Nehéz bármit is kezdeni ezzel a Tanáccsal.
Bart Staes
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Szeretnék azokhoz csatlakozni, akik köszönetet mondtak Önnek, Biztos asszony, a részletes, mindenre kiterjedő tájékoztatásért. Ugyanakkor egyetértek Trakatellis úrral és Maaten úrral. 2006 júniusában itt, a Parlamentben egy átfogó vitát folytattunk. Elfogadtunk egy állásfoglalást, amelynek előkészítésén a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságában keményen dolgoztunk. Ismét megnéztem azt az állásfoglalást és azt kell mondanom, hogy Trakatellis úrhoz hasonlóan félek, hogy a jelenlegi megközelítésnek rengeteg gyenge pontja és hiányossága van.
Annak idején nyomatékosan javasoltuk, hogy gondoskodjunk a tagállamok közötti információcseréről és konstruktív együttműködésről, amit a Bizottságnak kell összefognia, szorosan együttműködve az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal. Ha ma alaposan körülnézünk, azt látjuk - és Maaten úr igen nyomatékosan utalt erre -, hogy rengeteg hiányosság van, és a dolgok hihetetlenül lassan haladnak.
Ami a vírusellenes szerekből felhalmozott készleteket illeti, néhány napja Ön mondta, hogy a készletek a lakosság 16%-ának ellátására elegendők, holott azt mondtuk, hogy ennek az aránynak 30%-nak kell lennie. A dolgok tehát messze nem a tervezett ütemben haladnak, nem is beszélve a vírus jellegére vonatkozó információk megosztásáról. Ez az információcsere pedig nagyon fontos, hiszen az oltóanyagot a vírus természetének ismerete nélkül nem lehet kifejleszteni.
Azok a tudósok, akikkel az utóbbi időben beszéltem, azt mondják, hogy semmiféle tájékoztatást nem kaptak és nem is tudnak információkhoz jutni. A vírus természetére vonatkozó információkat titkosan kezelik. Mindenféle kutatóintézetek állnak rendelkezésünkre, mégsem vagyunk képesek megtenni a szükséges intézkedéseket. E téren mindenképp tenni kell valamit. Nem fogadhatjuk el a jelenlegi helyzetet, a fenyegetés annál sokkal nagyobb.
Urszula Krupa
Elnök úr! Ha már az influenzavírus okozta fenyegetésről beszélünk, szeretnék ismertetni néhány véleményt, melyeket internet-felhasználók fejtettek ki a sajtó által keltett pánikra válaszul, amely újabb lökést kapott az Egészségügyi Világszervezet kommentárjaitól is. Azt állítják, hogy a média által keltett hisztéria mögött az a szándék áll, hogy megszabaduljanak az oltóanyagokból és a Tamiflu nevű hatástalan szerből felhalmozott készletektől, amelyek a gyógyszertárak polcain csak a helyet foglalják, s hogy megkíséreljék elterelni a figyelmet gazdasági világválságról.
Ezek a reakciók nemcsak arról tanúskodnak, hogy a társadalom hatóságokba vetett bizalma megrendült, hanem azt is eredményezhetik, hogy az emberek semmibe fogják venni azt a fenyegetést, amit a jövőben egy esetleges világjárvány jelenthet. Úgy vélem, bölcsebb lenne tájékoztatást adni az influenza vagy más betegség által kiváltott esetleges világjárvány veszélyeiről azután, miután némileg hosszabb ideig megfigyelés alatt tartották a fertőzéses eseteket és alaposan megvizsgálták a vírust és annak fertőzőképességét. Ezzel elejét lehetne venni a hiányos információk terjedésének, a pániknak és például a sertések tömeges leölésének, amire már sor került.
Irena Belohorská
- (SK) Biztos asszony! A magam részéről szintén köszönetet szeretnék mondani a szóban forgó kérdésben adott hatékony és gyors válaszáért. A globalizáció, valamint az utazók, a turisták és a hétköznapi emberek tömeges mozgása miatt nincs olyan hely a Földön, ahol a járvány ne jelenhetne meg. Ezt már láthatjuk azokból az esetekből, amelyek olyan, Mexikótól távoli helyeken ütötték fel fejüket, mint Új-Zéland, Ausztrália, Európa és Afrika.
Az egészségügyi ellátásra vonatkozó szubszidiaritás ellenére a fertőző betegségek nem ismernek határokat és arra köteleznek bennünket, hogy közös lépéseket tegyünk. Lehetetlen egyetlen ország határain belül megtalálni a megfelelő megoldást. Eljött a szolidaritás ideje. Szlovákia, lehet, hogy a korábbi madárinfluenzának köszönhetően, kielégítő módon felkészült akár egy nagyobb arányokban terjedő influenzajárványra is. Ötmilliós lakosságunk számára 700 ezer adag Tamiflu az országos készlet, és, meg kell mondanom, valószínűleg szintén a korábbi madárinfluenza okozta fenyegetés számlájára írható, hogy a lakosság felkészültsége határozottan jó.
Egy járvány kitörése esetén nagyon fontos, hogy tájékoztassuk a nyilvánosságot, mert ahol nincs információ, ott tömeges méreteket ölt a félretájékoztatás. Ezt láthatjuk egy sor afrikai ország, például Egyiptom esetében, ahol az influenzajárvány keltette jelenlegi fenyegetés azzal az elképzeléssel párosult, hogy a kórt sertések terjesztik, és ez 3-400 ezer sertés leöléséhez vezetett. Mindamellett úgy tűnik, hogy ebben az esetben más formában kell kimutatnunk szolidaritásunkat, hiszen az utazási irodák üdülési utakat értékesítettek ezekbe a célországokba, most pedig az emberek csak akkor mennek oda, ha feltétlenül szükséges. Miután létezik az Eurolat, Mexikó támogatásán is el kell gondolkoznunk, ahol egyes vélekedések szerint a járvány a GDP jelenlegi szintjének 4-5 százalékos csökkenését fogja kiváltani.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Elnök úr! Ki szeretném jelenteni, hogy polgáraink számára valószerű üzeneteket kell küldenünk, ahogy azt a biztos asszony is igyekszik tenni.
A tudomány sokkalta jobban felkészült a világjárvány fogadására, mint négy évvel ezelőtt, ami a halálos esetek alacsony számán is látható. Sokkal többet tudunk a madárinfluenzáról és az emberi megbetegedésekről, valamint a sertésinfluenza emberre való átterjedésének történetéről. Sokkal többet tudunk a megoldásokról és ezért úgy vélem, hinnünk kell a kutatásban, támogatnunk kell a kutatásokat és, ahogy Trakatellis úr is mondta, az oltóanyagok terén jóval több kutatásra van szükség.
Azt is tudjuk, hogy a társadalom a korábbinál sokkal felkészültebb, a gazdag tapasztalatoknak, valamint a minden országban, de különösen az európai országokban annak érdekében kifejtett szervezési erőfeszítéseknek köszönhetően, hogy megelőzzük a járvány továbbterjedését, gyógyszertartalékokat képezzünk, és a polgároknak széleskörű ellátást biztosítsunk.
Mindamellett engem aggaszt, hogy ugyanazok a polgárok esetleg nem kapnak kielégítő tájékoztatást. Ha megnézzük a sajtót, láthatjuk, hogy a nyomtatott anyagok 90%-a - vagy inkább még nagyobb része - a csökkenő fertőzési statisztikákra koncentrál, de nagyon kevés szó esik a gyógyításról vagy arról, hogy a polgároknak mit is kellene tenniük.
Úgy gondolom, sokkal több információra van szükség. Emellett úgy vélem, a polgárok tekintetében sokkal komolyabb politikai erőfeszítéseket kell tennünk. Hogy egy példát említsek, elképedve látom, hogy az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjának egyetlen képviselője sem vesz részt a vitában, minden ülőhelyük üres, és senki nem kért szót közülük, hogy ezt megmagyarázza, noha ez a téma túlmutat az egyes pártokon, és minden kormány számára fontos.
Szeretném azt is aláhúzni, hogy segédkezet nyújthatunk harmadik országoknak is, ahogy azt az előttem felszólaló is említette. Minden olyan országot támogatnunk kell, amelyek nem rendelkeznek megfelelő körülményekkel, anyagi erővel vagy kapacitással, hogy polgáraikat megfelelő ellátásban részesítsék.
Ezért a szolidaritás Európájának lépnie kell, csakúgy, mint a párbeszéd Európájának.
Françoise Grossetête
(FR) Elnök úr! A biztos asszonyhoz szeretnék szólni, hogy aggodalmamnak adjak hangot. A vírushelyzet stabilizálódni látszik Mexikóban, Európában és így tovább, és épp ma a rádióban olyan kommentárokat hallottam, miszerint túl messzire mentünk, hogy polgártársainkat feleslegesen zaklattuk fel.
Nos, Biztos asszony, engem nem az aggaszt, ami mostanában történik, hanem az, ami októberben a tél közeledtével fog. Közismert, hogy a vírusok nem szeretik a magas hőmérsékletet. Ezért aztán nem a mai helyzet veszélyes, hanem az, ami télen - októberben vagy novemberben - fog előállni.
Vagyis azt szeretnénk tudni, Biztos asszony, pontosan mit tesz annak biztosítására, hogy teljes mértékben képesek legyünk megbirkózni ezzel a vírussal, amely hajlamos továbbfejlődni és addig még mutálódhat. Azt mondják, hogy el kell készíteni az oltóanyagot, de vajon biztos-e, hogy a most kifejlesztett oltóanyagok minden esetben alkalmazhatók lesznek?
Ezekre a kérdésekre lennék kíváncsi. A problémát a jövő tél jelenti. Ezért megfelelő kommunikációra van szükség: polgártársainknak el kell magyarázni, hogy bármi történjék is, az nem jelentheti a védekezés lazítását és meg kell őrizniük éberségüket. Biztos asszony! Nem lehetne valamilyen kisebb útmutatót terjeszteni, hogy segítsünk polgártársainknak a szükséges ismeretek elsajátításában?
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, Biztos asszony! Az iránt érdeklődnék, létezik-e valamiféle statisztika arra vonatkozóan, hogy mennyi védőálarc áll rendelkezésre. Mennyi védőálarc áll rendelkezésünkre Európában és mennyit lehetne legyártani arra az esetre, ha egy ilyen típusú betegség kitörne? Természetesen ugyanez vonatkozik a gyógyszerekre is. Van-e rálátásunk arra, mekkora gyógyszerkészlet áll jelenleg rendelkezésre Európában, és mennyit lehetne legyártani a járvány kitörése esetén? Lehetségesnek tartja-e az orvosok tájékoztatását az Európai Unió huszonhárom nyelvén annak érdekében, hogy gyors és hatékony tájékoztatást lehessen biztosítani?
Adamos Adamou
(EL) Elnök úr, Biztos asszony! Először is szeretném megköszönni átfogó és részletes előterjesztését. Az Európai Parlamentben én voltam az előadója annak a témának, amely a huszonhét tagállamnak a madárinfluenza kezelésére történő felkészítésére vonatkozott. Akkoriban a Biztos hivatalával együtt megállapítottuk, hogy egyes országok elmaradásban voltak a többiektől, főként a vírusellenes szerek készleteinek felhalmozásában. Meg szeretném kérdezni, vajon ez a helyzet áll-e fenn ma is, vagy sem, ami azt jelentené, hogy mára a tagállamok jobban felkészültek.
Arra is meg szeretném kérni, tegyen valamit a bulvársajtó tekintetében, valamint az Európai Unió egészében keringő, és a polgárok körében pánikot keltő nem hivatalos híresztelések tekintetében. Úgy vélem, ez szintén a tagállamok felelőssége, és az Ön hivatala ezzel kapcsolatban esetleg kiadhatna egy ajánlást.
Horst Schnellhardt
(DE) Elnök úr! Biztos asszony! Köszönöm, hogy itt van, és hogy ilyen gyorsan eljött! Ha a mai helyzetet összehasonlítjuk a madárinfluenza esetével, akkor - még türelmetlen európai parlamenti képviselőként is - igen elégedett vagyok azzal, ahogyan az Európai Unió, a WHO és a tagállamok reagáltak.
Egyes képviselők azt mondták, hogy nem kielégítő a tájékoztatás. Úgy érzem, én Németországban megkaptam minden szükséges információt ahhoz, hogy tudjam, hogyan kell viselkednem. Ugyancsak nem szeretném mindig, mindenért Európát felelőssé tenné. A tagállamok felelősek a megfelelő tájékoztatás biztosításáért. Ezt az alkalmat is meg kellene ragadnunk arra, hogy emlékeztessük őket tájékoztatási kötelességük teljesítésére. Szintén több alkalommal hallottam azt is, hogy vannak még bizonyos hiányosságok, nevezetesen az oltóanyagok készletezése terén. Nagyon szeretném tudni, valóban ez-e a helyzet, hogy a tagállamok tényleg nem akarják-e megosztani egymás között az oltóanyagot, és hogy készleteiket valóban csak saját területükön belül akarják-e felhasználni, vagy esetleg megegyeztek az oltóanyagok megosztásában. Akkor tartanánk ott, ahol most a Bizottság tart. Szeretnék köszönetet mondani ezért a gyors és kiváló munkáért! Gratulálok!
Elnök
Ezzel a "catch-the-eye” időszakot lezárom.
Mielőtt átadnám a szót a Biztos asszonynak, én is szeretném megköszönni a bevezető nyilatkozatát. Ugyancsak szeretném előre megköszönni neki azt a tájékoztatást, amelyet rövidesen adni fog nekünk egy rendkívül fontos és aktuális témában. Ez is azt mutatja, hogy mind az Európai Unió, mind a tagállamok igen pozitív hozzáállással és az emberekhez a lehető legközelebb hozva kezelik ezt a helyzetet.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Köszönöm a képviselőknek a hozzászólásaikat! Számomra igen fontos, hogy megismerjem e nagyon fontos témával kapcsolatos nézeteiket.
Először is engedjék meg, hogy biztosítsam Önöket arról, hogy az egészségügyet érintő, bármely ilyen mértékű fenyegetés kezelésére létrehozott rendszerek jól működnek, és minden rendelkezésünkre álló eszközt felhasználtunk.
Mint bevezető nyilatkozatomban említettem, 2009. április 25. óta minden tagállammal szoros napi kapcsolatot tartunk fenn, és ők biztosítottak bennünket, hogy a tőlünk kapott irányelveket életbe léptették és azok működnek. Mindazonáltal a jelenlegi válság során szerzett tapasztalatok fényében folyamatosan korszerűsítjük rendszereinket és eszközeinket, ami ésszerű is, hiszen csak egy ténylegesen bekövetkező válságban tudjuk felmérni bármely rendszer hiányosságait.
Sok felszólaló említette a vírusellenes szereket és az elégséges készleteket. Sajnos, mint Önök is tudják, elődöm a készletek e felhalmozásának problémájáról EU-alapon tárgyalt az egészségügyi miniszterekkel, de e miniszterek sajnos nem kívánják átadni Európának a koordinálást. Tavaly a francia elnökség idején ugyanezt a problémát Angers-ban is megvitattuk, és az egészségügyi miniszterek újfent ragaszkodtak ahhoz, hogy minden tagállam maga dönthesse el, mekkora készletekre van szüksége. Tudjuk, hogy sok különbség van az egyes államok által felhalmozott készletek között, és ez aggodalommal tölt el bennünket.
Mindemellett az egészségügyi miniszterek által 2009. április 30-án elért következtetések fényében úgy döntöttünk, hogy a Bizottság szorosan együtt fog működni a tagállamokkal, és, amennyiben egy tagállamnak segítségre lenne szüksége, a szolidaritás szellemében felhívunk a segítségnyújtásra és igyekszünk koordinálni a tagállamok igényeit.
Ami az új oltóanyagot illeti, amint azt említettem, találkoztam az ipar képviselőivel és hosszasan tárgyaltunk mind a vírusellenes szerek, mind az új oltóanyag szükségességéről. Reméljük, hogy 2009. május 11-én átadhatjuk a törzsalapanyagot az iparnak, hogy megkezdhessék az új oltóanyag gyártását. Nem tudom megmondani, hogy mikorra készül el, mivel az az alapanyag hatásfokától függ, de becslésünk szerint 8-12 hétre lesz szükség.
Grossetête asszony kérdésére válaszolva: teljes mértékben egyetértek vele abban, hogy feltétlenül felkészültnek kell lennünk a nyár után esetleg felmerülő igények kielégítésére, és az új oltóanyag előállításával, remélem, képesek leszünk kielégíteni az emberek szükségleteit.
Ugyanakkor szükségesnek tartom megismételni, hogy a helyzet komoly, de nem kell pánikba esnünk. Egyetértek Adamou úrral, hogy ebben a helyzetben mindenkinek a lehető legésszerűbben és leggyakorlatiasabban kell viselkednie - a pánik senkinek nem segít.
Elnök
A vitát lezárom.
