Bizottság: 2009-es költségvetési keret és prioritások (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Jutta Haug által a Költségvetési Bizottság nevében készített jelentés, amelynek címe: 2009. évi költségvetés - III. szakasz - Bizottság: 2009-es költségvetési keret és prioritások.
Jutta Haug
előadó. - (DE) Tisztelt elnök úr, Hübner biztos asszony, hölgyeim és uraim! Az ez évi költségvetési eljárás különlegesnek mondható, mivel az idei az utolsó év, amelyben még meg kell felelnünk a korábban is alkalmazott szabályoknak. A jövő évtől a Lisszaboni Szerződésben meghatározott eljárásnak megfelelően kell kidolgoznunk költségvetésünket.
Ez azt jelenti, hogy a Parlamentnek fokozott gonddal kell majd eljárnia, mivel a költségvetési tételekben és számokban politikai akaratunkat egyetlen olvasatban kell meghatároznunk. Nem lesz lehetőségünk a helyesbítésre, arra, hogy módosítsunk az elért megállapodásokon vagy hogy egy második olvasatban küszöböljük ki a hibákat.
Az első és egyetlen olvasat lesz a végleges, amelynek használható alapul kell szolgálnia a Tanáccsal folytatott tárgyalásokhoz az év végéig. Ezért fontos hangsúlyoznunk, hogy a 2009. évi költségvetési eljárás mellett várhatóan előkészületeket teszünk a Tanáccsal és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetési eljárást a Lisszaboni Szerződéssel összhangban folytassuk le.
A jelenlegi költségvetési eljárás azonban már most kicsit más. A parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport javaslatára a Költségvetési Bizottság úgy határozott, hogy a Bizottság éves politikai stratégiájára válaszul a plenáris ülésen nem nyújtja be a már megszokott iránymutatásait állásfoglalásra irányuló indítvány formájában, hanem javaslatot terjeszt elő a költségvetési keretről és a 2009. év prioritásairól. A képviselőcsoportok felelősek az éves politikai stratégiára vonatkozó állásfoglalásért, amely valamennyi politikai területre kitér. Mi, a Költségvetési Bizottságban az általunk legfontosabbnak tartott, mindent felölelő költségvetési kérdésekre koncentráltunk, amelyeket 11 bekezdésben részleteztünk.
Három szempontra szeretném felhívni a figyelmet. Először is, világos, hogy a költségvetés igen szűkre szabott. Az egyes tételek tekintetében rendelkezésre álló különbözet nagyon kicsi. Nem tudunk finanszírozni olyan politikai prioritásokat, amelyek sürgős költségvetési kísérő intézkedéseket igényelnek - például azt, hogy gyakorlati szerepet töltsünk be az éghajlatpolitikában -, a korábbi prioritások veszélyeztetése nélkül. Ugyanez vonatkozik a növekedés és a foglalkoztatás vagy a fenntartható Európa támogatására.
Például az 1A tétel esetében világosan látható, hogy a meglévő alapokból semmilyen körülmények között nem tudunk további új ügynökségeket finanszírozni. Marad a régi, de egyszerű és ésszerű szabály: "új feladatok, új források”.
Másodszor, egyértelmű, hogy a 4. költségvetési tétel krónikusan alulfinanszírozott. A helyzet évek óta változatlan. Azt várjuk a Bizottságtól, hogy bocsássa rendelkezésünkre az előzetes költségvetési tervezetet, amely realisztikus, és amelyben pontosan elemzik a követelményeket. Végre igénybe szeretnénk venni a rugalmassági eszközt arra célra, amire azt szánták, azaz az előre nem látott igényekre. Nem szeretnénk, ha az év végére - részben vagy akár egészben - más célokra használnák fel.
Harmadszor, határozott szándékunk, hogy a Bizottságot még a Parlament nyári szünete előtt tájékoztassuk a kísérleti projektekkel és az előkészítő cselekvésekkel kapcsolatos szándékainkról. Elvárjuk a Bizottságtól, hogy az előzetes költségvetési tervezetben biztosítsa számunka a szükséges mozgásteret e parlamenti eszköz és valamennyi költségvetési tétel tekintetében.
Nem kerülte el figyelmünket, hogy a Bizottság nem tüntette fel a kísérleti projekteket és az előkészítő cselekvéseket a 2009. évi politikai stratégiához csatolt táblázatban.
Végül pedig, nem szándékozzuk túllépni a pénzügyi keretet, és nagyon is tisztában vagyunk a korlátozásokkal és a problémákkal, ezért reméljük, hogy eredményes együttműködést tudunk folytatni a Tanáccsal és a Bizottsággal.
Danuta Hübner
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Először is tájékoztatni szeretném Haug kisasszonyt és a többi képviselőt, hogy a Bizottság nem csupán megvizsgálta ezt az állásfoglalást, de sok pontban egyetért is azzal, nem utolsósorban a költségvetési fegyelem és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel.
Nagyon örülünk annak, hogy lehetőségünk nyílik már egy korai szakaszban eszmecserét folytatni a 2009. évi éves költségvetési eljárásról. Ennek jegyében minden tekintetben osztom az Önök állásfoglalás-tervezetében kifejezett azon nézetet, miszerint el kell kezdenünk mérlegelni, hogy a Lisszaboni Szerződés milyen hatással lesz a költségvetési eljárásra.
A Bizottság szintén tudomásul vette a tevékenység-alapú költségvetés-kidolgozás folyamatos parlamenti támogatását, valamint a Parlament arra irányuló javaslatát, hogy még nyár előtt elképzelésekkel álljanak elő a kísérleti projektekkel és az előkészítő cselekvésekkel kapcsolatban. Ezzel kétségkívül megnő a problémamentes és kellő időben történő végrehajtás lehetősége.
Ezenkívül a Bizottság azt is értékeli, hogy a Parlament részletesen megvizsgálta a 2009. évi politikai stratégiát, amelyet múlt év márciusában átfogóan megvitattak. Az éves politikai stratégia állandó referenciakeretként szolgál az előzetes költségvetési tervezet és a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjainak elkészítésekor, jóllehet nem határozza meg előre a végeredményt, amely figyelembe veszi az Európai Parlament és a Tanács prioritásait.
A Bizottság ezt alapul véve fogadja el 2009-ben az előzetes költségvetési tervezetet. A politikafejlesztés és a programozás végrehajtása tekintetében 2009 a jelenlegi programozási időszak harmadik éve, amelynek a konszolidáció évének kell lennie. Ennek megfelelően a Bizottság az éves politikai stratégiában nem tett javaslatot komolyabb változásokra a pénzügyi programozásban. Javasolt viszont három lényeges kezdeményezést, amelyek korlátozott hatással vannak a pénzügyi erőforrások elosztására 2009-ben.
Először, a külső határok integrált igazgatására vonatkozó politikánk részeként növeljük a Frontex költségvetését, amiről a költségvetési hatóság 2008-ban már határozott. Másodszor, a Tanács által 2007 júniusában elfogadott, Közép-Ázsiára vonatkozó új uniós stratégia követéseként a Bizottság javasolja, hogy 2009-ben előlegezzük meg a térségre irányuló támogatást, ugyanakkor a teljes keretösszeget ne módosítsuk az érintett időszak alatt. Harmadszor a Bizottság - a bali menetrenddel összhangban - javasolta, hogy növeljék a környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás támogatását a fejlődő országokban. E javaslatok megtételekor a Bizottság vigyázott arra, hogy óvatosan korlátozza a meglévő többletekre gyakorolt hatást, és a későbbiekben is így tesz az előzetes költségvetési tervezetek előterjesztésekor.
Egy lényeges pont hangsúlyozásával szeretném zárni felszólalásomat. A 2008-as költségvetési eljárás folyamán mind a végrehajtó, mind pedig a központosított ügynökségekkel kapcsolatban több együttes nyilatkozat született, és meghatározták, hogy milyen részletes információkat kell a költségvetési hatóság rendelkezésére bocsátani. A Bizottság végrehajtja azokat a rendelkezéseket a 2009. évi költségvetési eljárás során, és biztos vagyok abban, hogy a Parlament ezáltal tisztább képet kap a rendelkezésre álló erőforrásokról.
László Surján
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Köszönöm a szót, elnök úr! Biztos vagyok abban, hogy Jutta Haugnak ez a jelentése elnyeri a Parlament támogatását. Miközben gratulálok a munkájához, engedjék meg, hogy néhány gondolatot kiemeljek.
Az egyik, hogy a Parlament valóban gúzsba kötve próbálja megoldani azt, hogy az új kihívásoknak megfelelő költségvetése legyen. Erről hallottunk az előbb. Támogatjuk azt, hogy a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek kiemelt szerep kell legyen, hiszen többek között az elmaradt régiók fejlesztésének is ez egy kulcseleme lehet, vagy kellene, hogy legyen. Nagyon örülök, hogy éppen a biztos asszony képviseli a Bizottságot, aki ezért a területért, a régiófejlesztésért felelős.
Nagyon fontos elem a jelentésben az, hogy az európai polgároknak tájékozottaknak kell lenniük arról, hogy mire is költjük a pénzüket, és elkötelezettek vagyunk abban, hogy ezt a pénzt úgy költsük el, hogy a pénzért mindenképpen értéket teremtsünk.
A Lisszaboni Szerződés jóváhagyására várunk, és valóban nem viselkedhetünk úgy, hogy majd, ha az év végén meglesz ez a jóváhagyás, akkor egyszer csak előkerüljön, mint a bűvész cilinderéből a nyúl, az a megállapodás, ami majd a következő időszakban szabályozza a munkánkat. Ezen tehát már most dolgozni kell. A Néppárt megszavazza ezt a jelentést, és reméli, hogy módosító indítványai is támogatást kapnak, különösen kiemelem a kis- és közepes vállalkozásokra valót.
Nem értek egyet azonban a biztos asszonnyal abban, hogy időben tárgyalunk. Hiszen az előzetes költségvetés lényegileg már készen kell legyen, és ezért csak abban a szerencsés esetben fogunk megegyezni, ha már eleve olyan dolgokat kértünk, amelyeket a Bizottság is támogat. Hogy a jövőben ezt hogyan kell csináljuk, ezt még végig kell gondolni, hogy a Parlament a maga üzenetét hamarabb el tudja juttatni a Bizottsághoz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Göran Färm
a PSE képviselőcsoport nevében. - (SV) Tisztelt elnök úr! Amint azt Haug asszony is elmondta, ez az utolsó költségvetés, amely még a régi modell szerint készül - legalábbis az új szerződés ratifikálása esetén -, és amely ugyanakkor egy hosszabb távú költségvetési reform nyitánya. Ezzel egyidejűleg mi pedig közeledünk a félidős értékeléshez. Ezt figyelembe véve természetes számunkra, hogy a költségvetési kérdésekre nagyobb távlatból tekintsünk.
Úgy véljük - és ez fontos pont az állásfoglalásban -, hogy a költségvetés lényeges új politikai prioritásoknak is támogatást nyújtson. Jelenleg például egyértelműen nem állnak elegendő alapok rendelkezésre az 1. költségvetési tétel - fenntartható fejlődés stb. - és a 4. költségvetési tétel tekintetében. Ezért a Bizottságtól bátor javaslatot várunk a félidős értékelés tekintetében, ugyanakkor ezt már a jövő évi költségvetéstől el kell kezdeni.
Van néhány különösen lényeges pont, amiről beszélni szeretnénk. Először is az éghajlat- és az energiapolitikára gondolok. Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság költségvetésért felelős előadója vagyok, és ott van nekünk például a nagy jelentőségű stratégiai energiatechnológiai terv, a SET-terv, ott vannak az energiahatékonysági intézkedések stb., és egyikhez sem áll rendelkezésre elegendő költségvetési forrás.
A második pont, amiről beszélni szeretnék, az a 4. költségvetési tétel, különösen mindaz, ami a Balkánon történik. Tavaly komoly vitát folytattunk a Koszovóba történő beruházásról. E beruházásnak folytatódnia kell, és mindenképpen hosszú távon kell megvalósulnia. Ugyanakkor egybe kell esnie azzal, hogy további támogatást találunk ahhoz, hogy Szerbia és Bosznia közelebb kerüljön az Európai Unióhoz.
A harmadik pont, amire összpontosítani szeretnénk, az a költségvetés minősége. Néha például túl sok kísérleti projektünk és előkészítő cselekvésünk van. Most több figyelmet kellene fordítanunk annak biztosítására, hogy az ilyen típusú intézkedéseket valóban eredményesen hajtsák végre. Itt egyebek mellett arra gondolok, amit jómagam javasoltam a háború sújtotta Balkán kulturális örökségének megőrzése tekintetében. Most gondoskodnunk kell arról, hogy ez valóban egy tartós beruházás lesz.
A negyedik terület, amiről szólni szeretnék, az az élelmiszerválság kérdése. Olyan helyzetben vagyunk, amikor az élelmiszerárak emelkedése ténylegesen hatással lehet az EU költségvetésére. Ezt nem hagyhatjuk figyelmen kívül.
Befejezésül, úgy gondolom, hogy egy változó társadalomban az EU költségvetésének változtatására is fel kell készülnünk.
Anne E. Jensen
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DA) Tisztelt elnök úr! Amint azt már sokan említették, 2009 több szempontból is izgalmas év lesz az Európai Unió számára. Az európai parlamenti választások és a Bizottság új kinevezése, valamint a Lisszaboni Szerződés várható hatálybalépése meglehetősen nehézzé teszi a 2009. évi költségvetéssel kapcsolatos gyakorlati munkát. Ezért döntöttünk úgy, hogy az ez évi költségvetésen teszteljük az új szabályokat, hogy ezáltal tapasztalatot szerezzünk. A jövőben a költségvetési eljárást az év egy korábbi szakaszában kell megkezdenünk, a technikai bizottságok hatékonyabb bevonásával. Ezenkívül szeretnénk köszönetet mondani az előadónak, Haug asszonynak az ezzel kapcsolatos kiváló kezdeményezéseiért.
A mai napon a 2009. évi uniós költségvetéssel kapcsolatos első bejelentéseket vitatjuk meg. Természetesen fontos, hogy egyértelmű kapcsolat áll fenn a politikai prioritások között, a Bizottság éves jogalkotási programjában történő végrehajtásuk előtt és után egyaránt, ily módon pedig az uniós költségvetés integrált politikai eszközként jelenik meg. Ezzel kapcsolatban nehézségeink vannak, mivel a többéves pénzügyi keret több ponton is túlfeszített. Az EU-nak mára közös energia- és éghajlatpolitikája van, ugyanakkor nincsen közös finanszírozás e politika támogatására. A költségvetésnek a kutatást, az innovációt, az oktatást és a közlekedést finanszírozó része egyértelműen nem megfelelő. Hasonlóképpen, az igazságügyi és a menekültügyi politika, valamint a kulturális és az egészségügyi politika kerete is túlságosan szoros. Ezenkívül az EU külpolitikája krónikusan alulfinanszírozott - az olyan prioritások, mint Koszovó vagy Palesztina jelzik, hogy milyen kihívásokkal kell szembenéznünk. Ezért lényeges, hogy most vitassuk meg a költségvetés közelgő félidős értékelését annak biztosítása érdekében, hogy az Unió 2009 után is finanszírozhassa a lényeges politikai prioritásokat. Rugalmasságra és jobb lehetőségekre van szükségünk ahhoz, hogy az új kereten belül új prioritásokat állapíthassunk meg.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök úr, biztos asszony! Az UEN képviselőcsoport nevében a következő szempontokra szeretném felhívni figyelmüket a 2009-es évvel kapcsolatos költségvetési prioritásokról szóló vitában.
Először, ha valamennyi tagállam ratifikálja a Lisszaboni Szerződést, 2009-ben hatáskörök kerülnek át a tagállamoktól az Unióhoz, ami az utóbbinak új feladatköröket teremt. Ez véleményem szerint jelentős hatást gyakorol az Unió költségvetéséből eszközölt kiadásokra.
Másodszor, a 2009. év - szakértői előrejelzések szerint - minden valószínűség szerint sorban az ötödik olyan év lesz, amelyet az élelmiszerárak folyamatos emelkedése jellemez. Ez egyre nagyobb társadalmi problémákat okoz a kevésbé jómódú tagállamokban, valamint azon országokban, amelyek számára az Európai Unió élelmiszersegélyt biztosít. Az EU 2009. évi költségvetésének több támogatást kell nyújtania mind az európai mezőgazdasági termelés növekedése, mind pedig az Unióból származó mezőgazdasági termékek kivitele tekintetében.
Végül, az éghajlatváltozás megelőzéséről szeretnék beszélni, amely 2009. évi költségvetés egyik prioritása. E feladat további terhet ró a tagállamok gazdaságára, sajnos anélkül, hogy figyelembe venné fejlettségi szintjüket. Ez az új tagállamokat különösen nehéz helybe hozza, és súlyos negatív gazdasági és társadalmi következményekkel járhat ezekben az országokban.
Esko Seppänen
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FI) Tisztelt elnök úr, biztos asszony! Haug asszony komoly technikai és szakmai jártasságról tesz tanúbizonyságot munkájában. Képviselőcsoportunk támogatja a jelentés arra irányuló felhívását, hogy az Unión belül tanúsítsunk szolidaritást, és hozzunk létre egyensúlyt a regionális fejlesztésben, valamint hogy valósuljon meg a költségvetés fokozottabb átláthatósága és egyértelműsége.
Fontos, hogy 2009-ben figyelmet fordítsuk az elkövetkező évek költségvetési kereteinek félidős értékelésére, jóllehet az új tárgyalások eredménye még nem gyakorol hatást a következő évi költségvetésre. Képviselőcsoportunk mindig is azt tartotta, hogy az uniós költségvetés nem rendelkezik olyan eszközökkel, amelyek az EU szociális dimenziójának építéséhez szükségesek. Ez az egyik ok, amiért decemberben nem tudtuk elfogadni a végleges költségvetési tervezetre irányuló javaslatot.
Képviselőcsoportunk emellett úgy véli, hogy a militarizáció felé mutató uniós tendencia folytatódni fog, ha elfogadják a Lisszaboni Szerződést. Ez új elemekkel bővíti az Unió munkáját: a biztonsági és védelmi politikával és az állandó strukturális együttműködéssel. Látjuk, hogy a Tanács miként javasol folyamatosan új előirányzatokat az Unió költségvetésébe, és hogyan a Parlament hogyan áll készen ezek elfogadására. Az athéni finanszírozási mechanizmusnak a közös költségvetésbe történő belefoglalására irányuló próbálkozás az, amit következtetésként levonhatunk abból az eltökéltségből, amellyel a Tanács az Unió militarizációja felé halad, valamint abból, ahogyan folyamatosan felhívásokat intéz a több katonai előirányzat érdekében.
Azt is észrevettük, hogy a jövő évi költségvetés nem tartalmaz világos költségvetési politikát az EU Koszovóban felmerülő költségeire, illetve arra vonatkozóan, hogyan történik meg e költségek kifizetése. Előre nem látható kiadások várnak néhány tagállam kötelezettségvállalására. Egy etnikai alapokon álló közösség nemzeti függetlenségének támogatásáról van szó, ami az európai kontextusban példa nélküli.
Margaritis Schinas
(EL) Tisztelt elnök úr! Ma életbe léptetjük a 2009. évi költségvetést, annak számos különleges jellemzőjével együtt. Ez a jelenlegi parlamenti ciklus és a Barroso-féle Bizottság utolsó költségvetése. Minden valószínűség szerint ez lesz az első költségvetés, amely a jelenlegi és az új jogalkotási keret között kerül elfogadásra. Ezt a költségvetést a Lisszaboni Szerződés vezeti be, és amint azt Önök is tudják, számos fontos hatáskör tekintetében az Európai Parlament részvételét hozza magával.
Amikor annyi hatáskör van, az rendszerint sok feladattal is jár. Ennek kapcsán négy dologra szeretném felhívni a figyelmüket a 2009. évi költségvetéssel kapcsolatban. Először, a költségvetésnek hozzáadott közösségi értékkel kell rendelkeznie, és nem szabad, hogy pusztán azt a benyomást keltse, hogy véget ért egy korszak. Üdvözlöm a biztos asszony szavait. A Frontex megerősítése például egy minőségi elem, amely azt jelzi, hogy még a Bizottság és a Parlament ötéves ciklusának utolsó évében is képesek vagyunk új kihívásokat kezelni.
Másodszor, e költségvetésnek fejlesztési költségvetésnek kell lennie, és nem pedig olyannak, amely mikroprogramoknak és szerény prioritásoknak nyújt finanszírozást. A jelenlegi légkörben, amelyet a gazdasági válság hatásai határoznak meg, azokat a problémákat kell különös figyelemben részesítenünk, amelyek fejlesztési válaszokat igényelnek.
Harmadszor, minden új politikai prioritás esetében új finanszírozási lehetőségekről is gondoskodnunk kell. Egyszerűen kifejezve, az új célokhoz új pénzforrásokra van szükség.
Végül, mivel 2009 a választások éve lesz, a Bizottsághoz fordulok. Amikor Önök előterjesztik az előzetes költségvetési tervezetet, kérem, hogy azt egyszerűen és érthetően tegyék. Itt az ideje, hogy Európai polgárai könnyen megérthessék azt a költségvetést, amely róluk szól.
Costas Botopoulos
(EL) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Véleményem szerint a Haug jelentésről folytatott mai vita az első fontos lépés a költségvetési eljárás átpolitizálása felé. Így vagy úgy, 2009 politikai szempontból jelentős év lesz Európa és parlamentünk számára: parlamenti választásokat tartunk, remélhetőleg végrehajtják az új Lisszaboni Szerződést és jó néhány változás lép majd hatályba itt a Parlamentben. E fejlemények közepette a költségvetés alapvető változásokon megy keresztül. Ez az, amit e jelentés politikai szempontból előkészít.
Engedjék meg, hogy az eljárás és a jelentés tekintetében négy lényeges pontra koncentráljak. Először is, fontos a megfelelő időben történő reagálás, hogy felkészüljünk az új helyzetre. A következő költségvetés - amint azt már mindannyian elmondtuk - az első lesz, amely az új eljárást követi, és e költségvetésnek már lefektetett alapokon kell állnia ahhoz, hogy megfelelően működhessen.
Hangsúlyozni szeretném a második pontot, mivel az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportja már évek óta felhívásokat intéz ennek érdekében: azért, hogy a többi bizottság számára is nyissák meg az eljárást. Itt az előadó kezdeményezése nagyon fontos. Nem csak a Költségvetési Bizottsággal vitáztunk a politikai prioritásokról, de a többi bizottsággal is.
Harmadszor, most és minden évben törekednünk kell arra, hogy e Parlament politikai prioritásait a költségvetésben meghatározottak szerint tükrözzük. E tekintetben véleményem szerint a legfontosabb kérdés a szegénység, a mezőgazdaság, a fejlesztés és a technológia óriási horderejű témái.
Negyedszer és utolsósorban - és már csak pár szót szólók, elnök úr - a kísérleti programok jelentőségét szeretném hangsúlyozni. E programok alapvető fontosságúak, mivel megmutatják, mi fog történni az EU-ban az elkövetkező években.
Pedro Guerreiro
(PT) Tisztelt elnök úr! A 2009. évi költségvetést érintő lényes szempontok egyike a közösségi költségvetés tervezett felülvizsgálata. E felülvizsgálat pontos formájának meghatározása még hátravan, de aggasztónak találunk a felülvizsgálat tekintetében eddig meghatározott néhány célt.
Ezenkívül - ami a Bizottság és a Tanács által elfogadott iránymutatásokat illeti - világos, hogy meg fog ismétlődni az, ami 2007-ben és 2008-ban történt, azaz hogy a kiadások ismét túllépik a többéves pénzügyi keretben meghatározott korlátokat, amely pénzügyi keret már most sem elegendő ahhoz, hogy kielégítse a valódi társadalmi kohézió szükségleteit az Európai Unióban. Ezen túlmenően egyre több jel mutat arra, hogy a társadalmi kohézióval kapcsolatos "kiadások” tekintetében kiutalt összegek nem kerülnek felhasználásra. Ugyanakkor növekedés tapasztalható az EU külpolitikai intézkedéseire, nevezetesen a hadszíntereken történő beavatkozásokra kiutalt összegek terén, amit nem támogatunk.
Röviden: elégtelen finanszírozásban részesülnek azok a prioritások, amelyekkel egyetértünk, és több pénzt kapnak azok, amelyeket elutasítunk.
Reimer Böge
(DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Határozottan támogatom az előadó szavait és ugyanakkor azt kérem a Parlament szakértői bizottságaitól, hogy valóban koncentráljanak az európai hozzáadott értékkel rendelkező projektekre, amikor elérkezik az idő arra, hogy - reményeim szerint - gyorsan mérlegelik a kísérleti projekteket és az előkészítő cselekvéseket.
A Bizottsághoz és a Tanácshoz szólva hadd tegyem még hozzá, hogy a vita folyamán végre választ szeretnénk kapni arra a kérdésre, hogyan hozhatjuk ismét jó állapotba kül- és biztonsági politikánkat, amelyek már hosszú évek óta krónikusan alulfinanszírozottak, és így véget vethessünk az e téren évente folyó vitának, ami senkinek sem jó, sőt, inkább káros a Bizottságra és a Tanácsra nézve.
A biztos asszony elmondta, hogy az előzetes költségvetési tervezetben reagálni fog a bali eseményekre, egy új Ázsia-stratégia kidolgozása mellett. Szeretném ugyanakkor megtudni, hogy a Bizottság mikor szándékozik javaslatokat előterjeszteni a reformszerződés költségvetési kihatásairól, a 2013-ig tartó időszakra vonatkozóan? Vagy várnunk kellene a következő programozási időszakig? A bevándorlási politika, az éghajlatpolitika, az energiapolitika, az igazságügyi együttműködés, valamint a kül- és biztonságpolitika új jellemzőiről szeretnénk többet megtudni, mivel ezekről eddig semmit sem hallottunk.
Hadd tegyem hozzá, hogy e költségvetési eljárás részeként létre kell hoznunk egy keretet, amely - ratifikálást követően - az új szerződés végrehajtását szolgálja, ami azt jelenti, hogy - megfelelő gondossággal és odafigyeléssel eljárva - figyelembe kell vennünk a megállapodások kiigazításának szükségességét, mind a ratifikációs eljárás, mind pedig a jogalap tekintetében. Ez rendkívül fontos. Ennek kapcsán három szempontot kell figyelembe vennünk. Mikor van szükségünk előzetes megállapodásokra a régi és az új szerződés közötti megfelelő átmenet biztosításához? Mikor van szükségünk átmeneti megállapodásokra a jogbiztonság garantálása érdekében? És mikor van szükségünk egy kicsit több időre további megállapodások kidolgozásához a szükséges jogalkotási eljárások alapján?
Világossá szeretném tenni - a soron következő francia elnökség számára is -, hogy minden megállapodás, amelyet e három szempont tekintetében elérhetünk, az eredményektől függ majd, és bizonyos fokú rugalmasságot kell tanúsítanunk annak érdekében, hogy ne fordulhasson elő az, hogy először mindent kőbe vésünk, amit aztán pörölykalapáccsal kell szétvernünk.
Jan Mulder
(NL) Tisztelt elnök úr! Először sok erőt kívánok Jutta Haugnak e jelentős feladathoz, amelyet már második alkalommal vállalt magára. 2008 nagyon fontos év lesz, és nem csak azért, mert meg kell alkotnunk a 2009. évi rendes költségvetést - amelyet több felszólaló is megemlített -, de azért is, mert eljárást kell kidolgoznunk az új szerződés szerint megvalósuló 2010-es költségvetés elfogadásához. Ebben az évben a Parlament pontosan megmutathatja, hogy mire képes és mire nem.
Még mindig nincs valódi tisztánlátás a mezőgazdasággal kapcsolatban. Ha figyelmesen olvassunk a szerződést, kitűnik, hogy a Tanács most egyoldalúan meghatározhatja az árakat és a kvótákat. Ez hogyan illeszkedik a mezőgazdaságra vonatkozó új költségvetési hatásköreinkhez a II. kategória tekintetében? Elvileg egyenlő hatáskörökkel kellene rendelkeznünk. E kérdés elrendezése kiemelt fontosságú. Az élelmiszerpolitika és az energiapolitika is fontos marad, és talán megoldhatóvá válik az intézményközi megállapodás által biztosított 5%-os különbözeten belül. Nyomatékosan kérem a Bizottságot, hogy gondolkozzon el ezen.
Ville Itälä
(FI) Tisztelt elnök úr, biztos asszony! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Haug asszonynak kiváló munkájáért és együttműködéséért. Haug asszony komoly szakmaiságról tesz tanúbizonyságot, és amennyiben folytatódik ez az együttműködés, ebben a döntő fontosságú szakaszban, akkor az év végén bizonyosan jó végeredményre számíthatunk.
Kellőképpen átlátható-e számunkra a költségvetésünk ahhoz, hogy elnyerjük az emberek bizalmát 2009-ben a választásokon? Ugyanakkor készülünk a Lisszabon utáni időkre, és ez különösen igaz például a külpolitikára, és fel kell készülnünk arra, amikor a Parlament is megmutatja, hogy megvan benne a szándék, hogy támogassa ezt a külpolitikára vonatkozó új megközelítést.
Szeretnék valami fontosat mondani, még most, amíg a költségvetés kidolgozása folyamatban van. Remélem, hogy a Bizottság előáll egy olyan kezdeményezéssel, amelyen az előadó tovább tud dolgozni. E kezdeményezésnek a balti-tengeri stratégiára kell vonatkoznia. Úgy hallottam, hogy a Bizottság ilyen stratégián dolgozik, és azt is hallottam, hogy Svédország - majdani elnöksége idején - a balti-tengeri stratégiát kiemelten szándékozik kezelni.
E stratégiának nem lesz jelentősége, ha nem lesz mögötte pénz. Jelenleg itt-ott számos különböző kísérleti projektünk van. Az egész balti-tengeri politika toldozott-foltozott, mind politikailag, mind pedig a finanszírozás szempontjából. Pontosan ezért van szükségünk egy a Balti-tengeri Stratégia című, különálló költségvetési tételre, hogy a megfelelő környezetvédelmi politikát, a megfelelő közlekedési politikát, sőt, a megfelelő energiapolitikát hajthassuk végre, mivel tudjuk, hogy a földgázvezeték a Balti-tengeren keresztül halad majd Oroszországból Németországba. Ezért van szükségünk e kezdeményezésre, és remélem, hogy Bizottság ez alkalommal mutat némi kezdeményezőkészséget.
Valdis Dombrovskis
(LV) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Eljárási szempontból az Unió 2009. évi költségvetésére tekinthetünk úgy, mint két lényeges kérdésre való felkészülésre. Először is, a Lisszaboni Szerződés ratifikálásával az uniós költségvetési eljárás jelentős mértékben megváltozott, és el kell végeznünk a szükséges előkészítő munkát annak érdekében, hogy biztosításuk az Európai Unió 2010. évi költségvetésével kapcsolatos egyértelműséget és sikeres munkát. Másodszor, fel kell gyorsítanunk az EU költségvetésének felülvizsgálatát, ideértve a közös agrárpolitika reformjával és az egyesült királyságbeli visszatérítésekkel kapcsolatos kérdéseket, hogy biztosítsuk a pénzügyi tervről szóló félidős jelentés sikerességét. Az Európai Bizottság által 2009-re meghatározott politikai prioritásokat - a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés elősegítése - támogatni kell, de ezeket az uniós költségvetésből nyújtott, szükséges támogatással kell végrehajtani. Sajnos a pénzügyi keretben megállapított, korlátozott költségvetési összeg azt jelenti, hogy az új prioritások finanszírozásához szükséges erőforrásokat a meglévő költségvetés korlátain belül kell előteremteni, a források újraelosztásával. Elképzelhető, hogy módosítanunk kell majd a korlátozásokat az egyes uniós költségvetési források megszerzésekor. Például a strukturális alapok tekintetében ma is érvényes korlátozás, azaz az, hogy a vonatkozó operatív programból származó források mindössze 3%-a irányítható át energia-hatékonysági intézkedésekre, megtiltja az új tagállamoknak, hogy az európai energiastratégiával és az éghajlatváltozással kapcsolatos új prioritásokkal összhangban felülvizsgálják a strukturális alapok elnyerésére irányuló prioritásaikat. Köszönöm figyelmüket.
Ingeborg Gräßle
(DE) Tisztelt elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Két kiemelt fontosságú kérdésről szeretném ismertetni nézeteimet, nevezetesen előadónk azon bírálatáról, miszerint az uniós költségvetés kidolgozása nem átlátható, valamint a Bizottság személyzeti politikájáról.
Költségvetéssel foglalkozó előadóként azt kérem a Bizottságtól, hogy foglalkozzon a költségvetés átláthatóságának kérdésével és tegyen javaslatokat a költségvetési rendszer következő tervezett reformjára vonatkozóan. A jelenlegi költségvetésben foglalt információk teljességgel elégtelenek, és e számsorok tulajdonképpen használhatatlanok számunkra. Ez idáig a Bizottság számos kísérő dokumentumot is készített, ami csak leértékeli magát a költségvetést. Miért nem lehet már kezdettől fogva több információt belefoglalni magába a költségvetésbe, ami szükségtelenné tenne egyes jelentéseket, amelyeket kértek és amelyek mind a Bizottság, mind pedig a Parlament javára szolgálnak. Dolgozni fogok ezeken a következő parlamenti reformhoz szükséges alapokon, és arra kérem képviselőtársaimat, hogy már most is támogassák az előkészítő tevékenységeket, mivel szeretném, ha a témában több tanulmány is készülne.
A második kérdés, amiről szólni szeretnék, az a következő: a Parlament a 2007. évi költségvetésről szóló decemberi állásfoglalásában felhívást intézett arra vonatkozóan, hogy 2008. április 30-ig készüljön egy, az elért előrehaladásról szóló jelentés a személyzet átvilágításáról. Feltételezem, hogy e jelentést néhány napon belül kézhez kapjuk. Ez az átvilágítás, amelyet a Parlament kért, mára a Barroso-féle Bizottság egyik legnagyobb sikertörténete lett. A Bizottság elnöke reformernek állítja be magát, de a továbbiakban csak akkor tekinthetjük annak, ha még a Bizottság mandátumának lejárta előtt levonja a következtetéseket az átvilágításból. Ez azt jelenti, hogy a decentralizációval kapcsolatban kritikus felülvizsgálatot kell végeznie, és meg kell tennie az első lépéseket ebbe az irányba.
Ezzel nem csak az adófizetőknek és a Parlamentnek tartozik, de személyzetének is, amely jelenleg túlságosan sok házon belüli adminisztrációra és bürokráciára pazarolja idejét és képességeit. A Bizottság saját magának is tartozik ezzel, mivel - az Unió előtt álló kihívásokra és az általa felvállalt fontos igazgatási feladatokra tekintettel, illetve a 2009. évi költségvetést is szem előtt tartva, amely, mint tudjuk, nem tartalmaz egyetlen új költségvetési tételt sem - úgy véljük, hogy e feladatokat csak akkor végezheti el sikerrel, ha az igazgatási struktúrában is megteszi a szükséges intézkedéseket és elvégzi a szükséges módosításokat.
Péter Olajos
(HU) Köszönöm szépen, Elnök úr! Mint a 2009. évi költségvetés bizottsági fogalmazója, szeretném megköszönni Jutta Haug asszonynak és Surján Lászlónak az eddigi alapos felkészülést. Ahhoz, hogy jó munkát végezzünk, fegyelmezetten és összehangoltan kell dolgoznunk, hisz sok tekintetben új utakon fogunk járni. Ami az EKT eddig megismert részeinek környezetvédelmi vonatkozásait illeti, alapvetően bizakodók lehetünk. A Bizottság mindhárom kezdeményezését üdvözlöm. Mint a Közép-Ázsiai Delegáció tagja, külön örülök az Európai Unió új Közép-Ázsia stratégiájának, kiemelt támogatásának. Ugyancsak üdvözlöm a fenntartható fejlődés gyakorlatának a fejlődő országokban való elősegítésének szándékát, különös tekintettel annak biodiverzitás és energetikai aspektusát. Ez nem csak erkölcsi kötelességünk, de érdekünk is. Kollégáimmal, remélem, sok jó kísérleti projektet tudunk majd javasolni támogatásra, hiszen ez a polgárok közvetlen elvárása. Nagyon szépen köszönöm.
Danuta Hübner
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Még egyszer szeretném megköszönni Haug asszonynak a jelentést, a felszólalóknak pedig észrevételeiket: nem csak a 2009. évi költségvetéshez kapcsolódó, hanem a 2009-en túlmutató észrevételeket is, amelyek nagyon hasznosak lesznek a politikai menetrenddel és a költségvetés jövőbeni reformjával kapcsolatos elmélkedéseink során.
Ami a balti-tengeri stratégiát illeti, két konkrét pontra szeretnék reagálni. Először, a balti-tengeri stratégiával kapcsolatban: a Bizottság dolgozik e stratégián, és engem ért az a megtiszteltetés, hogy a stratégiával kapcsolatos szolgálatközi munkában ellássam az elnöki feladatokat. A tervek szerint a stratégia a program részét képezi a svéd elnökség idején, azaz 2009 második felében. Jelenleg azonban még csak konzultációkat folytatunk, felmérjük a régióban fennálló helyzetet és új ötleteket vitatunk meg a stratégiával kapcsolatban. Arról, hogy mindez milyen költségvetési kihatásokkal járna, még korai lenne beszélni.
Ami az új Szerződést, illetve annak a politikai programra gyakorolt hatását illeti, fontos kérdés, hogy a Lisszaboni Szerződés milyen hatással lesz az intézményi változásokra és az új jogi keretekre.
A másik kérdés a politika program és - amint azt Önök is tudják - a Tanács és a Bizottság egyaránt részt vesz az értékelésben és a konkrét munkában is, többnyire a jogi keretek és az új intézményi kihívások terén. Ugyanakkor, mint tudjuk, a politikai menetrend értékelése is folyamatban van, a költségvetés felülvizsgálatára vonatkozó követelmény eredményeként. Úgy vélem, hogy az év vége felé - vagy 2009 első napjaiban - a Bizottság előterjeszti az új politikai menetrendet, és csak akkor jön el annak az ideje, amikor megfontoltan és kellő felelősséggel mérlegelni lehet a költségvetési kihatásokat és intézkedések hozhatók azokkal kapcsolatban.
Az átláthatóság tekintetében tudomásul vettem az átvilágítás eredményeivel kapcsolatos észrevételeiket, és továbbítom azokat különösen Grybauskaitbiztos asszony számára, de az egész testületnek is, és szeretném megerősíteni, amit Önök most mondtak.
Ami 2009-et illeti, úgy vélem, hogy már értesültünk a költségvetési hatóság mindkét ága által közölt iránymutatásokról. Az előzetes költségvetési tervezet alapjaként megbízható becslések szolgálnak a már elfogadott és előttünk álló prioritások megvalósításához kapcsolódóan. Nincs kétség afelől, hogy a Bizottságnak működő és folyamatos együttműködésre van szüksége Önökkel ezen eredmények elérése érdekében. Az eredményes együttműködés a hosszú távú kihívások tekintetében is alapvető fontosságú lesz, gondolok itt mind az intézményi, mind pedig a politikai menetrenddel kapcsolatos kihívásokra. Köszönöm a vitát.
Jutta Haug
előadó. - (DE) Tisztelt elnök úr! Köszönöm a felszólalóknak a vitában való részvételt. Természetesen hálás vagyok a jókívánságokért és a dicséretért. Köszönöm a biztos asszonynak is.
Ha jól értettem, a Bizottság a folyamat egészében támogat bennünket, és olyan előzetes költségvetési tervezetet ígér, amely figyelembe vesz mindent, amit mi figyelembe akarunk venni. Ismét világossá tettük a prioritásainkat. Nem is kevés, és nem is kis prioritásokról van szó: az éghajlatváltozás problémájának megoldása, a növekedés és a foglalkoztatás fokozása, egy szociális Európa megteremtése, kutatás, képzés, oktatás, segélyek a világ legszegényebb országai számára, feladataink ellátása a világban. Nem könnyű mindezt finanszírozni.
Bárcsak a Tanács figyelt volna, mert akkor láthatta volna, hogy - hála az égnek! - valamennyi, vagy közel valamennyi parlamenti képviselőcsoport egységes álláspontot képvisel. Ezért köszönetet mondok minden érintettnek.
Reimer Böge
(DE) Tisztelt elnök úr! Hübner biztos asszony épp most mondta, hogy a Bizottság és a Tanács már dolgozik a Lisszaboni Szerződés átültetéséhez kapcsolatos kérdéseken. Ez csodálatos! Mindazonáltal a Költségvetési Bizottság elnökeként ragaszkodnék ahhoz - úgy vélem valamennyi képviselőtársam nevében mondhatom -, hogy a Parlamentet egyenrangú félként és ne másodrangú intézményként kezeljék, egyebek mellett minden azzal kapcsolatos dokumentum vagy nem okmány minősítésű anyag továbbítása tekintetében, amelyet közösen kell megvitatni és megtárgyalni az elkövetkező hónapokban. Ha ebben nem lehetünk biztosak, súlyos problémákkal kell szembenéznünk az év végén, amikor az eljárás lezárul.
A Bizottságnak és a Tanácsnak egyaránt érdeke, hogy a tájékoztatási politikában is minden tekintetben egyenlő elbánást biztosítson a megfontolás tárgyát képező dokumentumokkal és ügyekkel kapcsolatban.
Danuta Hübner
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Csak világossá szeretném tenni, hogy nem tudom elképzelni, hogy e három intézmény ne működne együtt. Úgy vélem, ugyanez a helyzet akkor is, amikor a Parlamentnek a Bizottsággal és a Tanáccsal kell együtt dolgoznia.
Ez a Szerződés közös ügyünk, közös eredményünk és közös feladatunk. Annyit tehetek, hogy átadhatom szavait Barroso elnök úrnak, de biztos vagyok benne, hogy mindenki teljességgel tudatában van e felelősségnek.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra a 2008. április 22-én, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Nathalie Griesbeck  
írásban. - (FR) A Lisszaboni Szerződés, amelynek jövő év január 1-jén kell hatályba lépnie, a Parlament előjogainak eddig nem látott mértékű megerősödését hozza magával. Az idei év vége előtt alá kell írnunk egy intézményközi megállapodást, figyelembe véve az együttdöntés kiterjesztését, valamint a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel megszűnését.
Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy határozottan ki akarunk állni álláspontunk mellett a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret félidős újratárgyalásakor és a politikák újraorientálása révén, amit el akarunk érni, egy olyan költségvetés alapján, amely teljes mértékben arányos ambícióinkkal és nem ássa alá a szolidaritás elvét, amelyet oly nagyra becsülünk. Miközben mindig törekednünk kell arra, hogy politikáink hatékonyabbak legyenek, védelmet kell nyújtanunk minden olyan próbálkozás ellen, amely a KAP és a regionális politikák újbóli államosítását tűzi ki célul.
Szintén fontos, hogy képesnek kell lennünk elősegíteni új és hasznos politikák megjelenését a rugalmassági eszköz, kísérleti projektek és előkészítő cselekvések formájában a Parlament rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel.
Ezenkívül, az Európai Bizottságnak javítania kell a költségvetés átláthatóságát, hogy megfelelően ellenőrizhessük a közpénzek felhasználását.
Gábor Harangozó  
írásban. - Fel kell készülnünk azokra a változásokra, amelyek 2009-ben a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és az európai választások lezajlásával következnek be, mivel e változások jelentős hatással lesznek a költségvetésre. Az újonnan megválasztott Parlamentnek és kijelölt Bizottságnak új költségvetési eljárásokat kell alkalmazniuk.
Ezért szükségszerűvé válik, hogy 2009-re átlátható és megvalósítható költségvetési keretet és prioritásokat terjesszünk elő. Egyebek mellett rendkívül fontos annak biztosítása, hogy a költségvetés elegendő erőforrásokat tartalmazzon a prioritásokhoz. E tekintetében örömmel konstatálom, hogy előadónk, Haug asszony a szolidaritás elvére mint az európai politikák egyik sarokkövére helyezi a hangsúlyt, különösen ami a kohéziós és a strukturális politikákat illeti.
Figyelembe véve az előttünk álló kihívásokat és az intézményi háromszögben kialakuló új intézményközi egyensúlyt, még inkább fontos, hogy biztosítsuk az összhangot a politikai prioritások és rendelkezésre bocsátott pénzügyi erőforrások között. Egyre nagyobb aggályok övezik azt, hogy a versenyképesség, az éghajlatváltozás vagy a fenntartható fejlesztés újbóli előtérbe helyezése más prioritások költségvetésének kárára történik. A jövőben az új prioritások hozzáadása semmiképpen sem akadályozhatja más olyan politikai prioritások, mint például a szolidaritás megvalósítását.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
írásban. - (RO) A jelentésben a szolidaritás elvének fontosságát megerősítő cikk kapcsán szeretném néhány szempontra felhívni a figyelmet.
A kohéziós politika továbbra is az Európai Unió éves költségvetésének egyharmadát teszi ki. Mindazonáltal nem lehet elsiklani azon tény mellett, hogy e terület jelentősége egyre csökken a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra irányuló politikák tekintetében tapasztalt növekedéshez képest. Például - 2007-tel összehasonlítva - az 1a. költségvetési tétel, azaz a versenyképesség tekintetében 18,4%-os növekedés volt tapasztalható, míg az 1b. költségvetési tételben, amely a kohézió területét jelenti, mindössze 3,1%-os növekedést jegyeztek fel.
Ezenkívül figyelembe kellene vennünk, hogy a Lisszaboni Szerződés végrehajtása milyen hatásokat gyakorol a kohéziós politika végrehajtására. A strukturális alapokra - amelyek jelenleg nem kötelező kiadások, amelyekkel kapcsolatban a Parlament mondja ki az utolsó szót a költségvetési eljárásban - a Miniszterek Tanácsa és a Parlament által meghozott közös határozat vonatkozik majd. Mindazonáltal ismert tény, hogy a Tanács minden évben jelentős csökkentéseket eszközöl a kohéziós politika tekintetében kijelölt európai összegekben.
Ezért véleményem szerint fontos a Lisszaboni Stratégia célkitűzéseinek elérése, anélkül, hogy elhanyagolnánk az európai régiók között továbbra is fennálló egyenlőtlenségeket.
