Teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om forslag til Rådets forordning om de foranstaltninger, Kommissionen skal gennemføre i perioden 2008-2013 ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik - C6-0273/2007 -.
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Inden vi går i dybden med indholdet af betænkningen ønsker jeg først og fremmest at takke ordføreren, hr. Graefe zu Baringdorf, og medlemmerne af Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter for den indsats, de har ydet i forbindelse med evalueringen af Kommissionens forslag.
Jeg vil starte med et par yderligere generelle bemærkninger for at sætte Kommissionens forslag i det rette perspektiv. Kommissionens forslag omhandler det agrometeorologiske system for prognose af udbytter og overvågning af jordens anvendelse i EU. Systemet blev udviklet i 1990'erne og iværksat i 1998. Det er efter min opfattelse et meget nyttigt værktøj.
Systemet forsyner Kommissionens tjenestegrene med nøjagtige oplysninger om situationen for afgrøder og høstprognoser og hjælper Kommissionen med at træffe rettidige beslutninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, og jeg finder det derfor helt naturligt, at systemet finansieres med udviklingssektionen.
Jeg ønsker at sige følgende om nogle af forslagene i betænkningen fra Udvalget om Landbrug og Landdistrikter. Der er bekymring om anvendelsen af de oplysninger, der er indsamlet. Jeg ønsker at udtrykke mig klart og tydeligt i denne sammenhæng. Formålet med systemet er ikke kontrol, og det vil ikke blive anvendt til at kontrollere landmændene i EU.
Hvis man betragter det ud fra et teknisk synspunkt, er opløsningen af de satellitbilleder, der genereres af systemet, for svag til at anvende til kontrol, og systemet - og det bør også understreges - har intet at gøre med vores integrerede forvaltnings- og kontrolsystem.
Ordføreren anfører endvidere, at der ikke er enighed om, hvorvidt det foreslåede system fungerer i praksis. Udviklingen af systemet startede sidst i 1980'erne, og som jeg nævnte, har systemet faktisk lige siden iværksættelsen i 1998 jævnligt forsynet Kommissionens tjenestegrene med oplysninger om høstprognoser. Vi bruger disse oplysninger dagligt, f.eks. i vores analyse af udviklingen af udbud og priser inden for kornsektoren.
Kommissionen foretog i september 2007 en vurdering af systemet i en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet, som rent faktisk påviste systemets anvendelighed. Systemet er også gennemført på nationalt plan i adskillige medlemsstater, og andre lande anvender eller er i færd med at udvikle lignende værktøjer, så jeg er ikke helt enig.
Endelig bifalder jeg princippet om at oprette optegnelser over projekter og initiativer inden for rum- og teledetektionsrelaterede projekter. Dette forslag er imidlertid ikke det rette forum herfor. Forslaget hører under det europæiske initiativ til global miljø- og sikkerhedsovervågning. Så vi er faktisk ikke helt enige, men jeg glæder mig til at høre kommentarerne fra de øvrige medlemmer.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
ordfører. - (DE) Hr. formand, fru kommissær! I Landbrugsudvalgets koordinationsudvalg overvejede vi, om vi skulle gøre denne sag til en betænkning eller lade den køre igennem uden betænkning. Jeg fik til opgave at gennemgå sagen igen, og vi nåede frem til, at vi ville lave en betænkning, hvilket også fører til, at vi to kan samtale igen i aften, hvilket også er en værdi i sig selv.
Der var imidlertid nogle punkter, som faldt os for brystet, og som vi så også har nedfældet i ændringsforslagene. For det første stod der i Kommissionens rapport, at der var temmelig stor enighed om det, også i Rådet. Efter vores oplysninger er der imidlertid nogle lande, især i Nordeuropa, som ikke kan bruge disse satellitdata til ret meget, fordi alt stadig er dækket af sne, når de bliver optaget.
For det andet bliver data indsamlet af private virksomheder, som stiller dem til rådighed for Kommissionen, og disse private virksomheder arbejder primært for kunder, som kommer fra gas- og oliebranchen, altså en branche, hvor der forekommer spekulation. Det vi vil sørge for, og som vi vil gøre Parlamentet til kontrolinstans for, er, at der virkelig ikke er spekulative private ambitioner forbundet med disse indsamlede data, men at de virkelig kun - som De siger - bruges til at foretage skøn over høsten og udbyttet. Men De ved også, at det netop er den slags, man spekulerer i på varebørserne i dag, og disse skøn kunne bruges til det.
Jeg vedgår og understreger gerne, at Kommissionen og Parlamentet har fælles interesser, men Parlamentet har her en kontrolopgave, og derfor er det hensigtsmæssigt, at vi tager det op, og at vi kræver rapporter fra Kommissionen, hvoraf det tydeligt fremgår, hvad der er sket med disse data, hvordan de bliver optaget, og hvilken nytteværdi de har. Først og fremmest handler det om at kræve regnskabsaflæggelse af Dem i de kommende år.
Så var vi naturligvis noget overraskede over, at finansgrundlaget pludselig skulle ændres ved den fortsatte dataindsamling. Hidtil har vi haft en særskilt udgiftspost i budgettet, hvor man skulle diskutere, om midlerne skulle bibeholdes eller forhøjes. Nu skal disse aktiviteter overføres til garantifonden, dvs. til en fond, hvor Parlamentet ikke har så store kontrolmuligheder. Nu ser det ud til, at garantifonden ikke eksisterer længere fra starten af 2009, når traktaten træder i kraft, og at disse områder overgår fuldt ud til Parlamentets budgetsuverænitet. Men denne model er altså blevet foreslået, og da vi overtog betænkningen, stod det endnu ikke klart, hvornår traktaten ville komme. Så sagde vi: Nej, nu vil vi ikke ændre mere på det, det skal blive, som det var, nemlig på en udgiftspost, hvor Parlamentet kan kontrollere udgifterne.
Alt i alt, fru kommissær, så tror jeg, at vi har vigtigere ting at diskutere og tage stilling til i øjeblikket, som vedrører sundhedstjekket, end det, vi diskuterer her i aften. Men landmændene er meget følsomme, når det handler om, hvorvidt de bliver udspioneret. De har gjort det klart, at det ikke handler om kontrol, men om udspionering. Det vil jeg også gerne give videre, men De må forstå os. Som Parlament må vi også tage os af det. Vi har drøftet det, vi har påpeget det for at kunne stå til regnskab over for vores vælgere.
Esther Herranz García
Hr. formand! Fru kommissær, jeg vil gerne sige godaften, en aften hvor vi endnu en gang taler om landbrug. Som udvalget understreger i dets betænkning, har teledetektion i de seneste år vist sig at kunne opfylde den fælles landbrugspolitiks forvaltningsbehov. For de klassiske statistiksystemer og systemer til landbrugsprognoser er begyndt at blive forældede på grund af den nye teknologi, der trænger sig ind på alle områder af vores liv.
Den har også gjort det muligt at øge præcisionen, objektiviteten, hurtigheden og frekvensen af observationerne, udover at den medfører besparelser i forbindelse med opfølgningen og kontrollen af landbrugsudgifterne. Vi ønsker derfor teledetektionen velkommen i den fælles landbrugspolitik.
Forslaget til betænkning, som vi skal stemme om i morgen, støtter generelt Kommissionen, med undtagelse af ét punkt, som jeg synes, er vigtigt, nemlig finansieringen af denne foranstaltning. Jeg støttede allerede i Landbrugsudvalget ordførerens forslag om at lave et specifikt budget for teledetektion på 9,2 millioner euro uden for Den Europæiske Garantifond for Landbruget for på denne måde fremover at sikre fællesskabsstøtte til udvikling af teledetektion i alle medlemsstaterne.
Jeg glæder mig derfor over resultatet af afstemningen i Landbrugsudvalget, hvis betænkning ydermere omhandler behovet for at anvende Det Fælles Forskningscenter i Ispras websted til indsamling af landbrugsoplysninger i stedet for at oprette en ny it-infrastruktur som foreslået af Kommissionen.
Lad os rationalisere såvel infrastrukturerne som finansbudgettet, og lad os her i Parlamentet støtte den tekst, der skal stemmes om i morgen.
Lily Jacobs
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Teknikken har styr på det hele. Foran os ligger et forslag fra Kommissionen om forlængelse af det program, som benytter de mest moderne teknologier for at overvåge vores europæiske landbrug. Efter årelang forskning kan de involverede videnskabsfolk med rette slå sig for brystet.
Ved hjælp af satellitter kan man bl.a. holde øje med jordens anvendelse og tilstand, undersøge følgerne af klimaændringer og endda forudsige vores høst. På den måde kan vi nøje følge udviklingen og i tide forudsige og afværge problemer såsom den mislykkede kornhøst i år.
Jeg er uddannet ingeniør, og den slags praktiske anvendelser af højtstående teknologi til gavn for vores velvære får mit hjerte til at slå hurtigere. Det er et TomTom-system for landbruget. Hvem havde nogensinde troet det? Nu er vi i Parlamentet spurgt, om vi går med til en fortsættelse af forskning i og brug af denne anvendelse. Hvordan skulle vi kunne nægte det?
Jeg råder mine gruppefæller i Den Socialdemokratiske Gruppe til at stemme for dette direktiv, men jeg vil dog gerne fremsætte et par kommentarer til kommissæren, som stadig er til stede på dette sene tidspunkt.
For det første har jeg mine tvivl, når det gælder om at optage budgettet og programmet i Landbrugsgarantifonden. Hidtil har dette projekt haft sin egen budgetpost, hvilket betød, at Parlamentet nøje kunne følge udviklingen og også jævnligt blev orienteret. Til trods for, at programmet har bevist sin gavn, fortsætter forskningen stadig. Jeg ville finde det særdeles beklageligt, hvis Kommissionen ikke længere skulle rapportere til os om fremskridtene og resultaterne af dette program og om de samlede udgifter. Som parlamentsmedlem og som interesseret vil jeg indtrængende anmode om, at den særskilte budgetpost bibeholdes, for at vi på den måde også i fremtiden kan orienteres og inddrages i overvejelserne.
For det andet kunne jeg godt tænke mig, at alle forskningsresultater bliver frit tilgængelige for andre interesserede såsom universiteter og forskningsinstitutter. Især på området klimaforskning kan de oplysninger, som fremlægges takket være Mars og Lucas, være særdeles nyttige.
Hr. formand, hr. kommissær, med denne opfordring til gennemsigtighed på flere planer vil jeg gerne afslutte min jomfrutale i denne plenarforsamling. Jeg håber på en positiv reaktion fra fru Fischer Boel.
Samuli Pohjamo
for ALDE-Gruppen. - (FI) Hr. formand! Først vil jeg gerne takke ordføreren, hr. Graefe zu Baringdorf, for hans udmærkede forberedelse af dette emne til forhandling. Han har arbejdet hårdt og fremhævet mangler og problemer ved teledetektion.
En forsigtig fremgangsmåde, vægt på gennemsigtighed og en præcis specifikation af anvendelsesområdet er på sin plads. Teledetektion er, når den er bedst, en måde til hurtigt at indsamle informationer om gårdes tilstand, mængden af afgrøder og vækstvilkår. Disse informationer kan så udnyttes til f.eks. forskning, planlægning af landbrugsmarketing og administration af den fælles landbrugspolitik.
Der er stadig mange mangler i de metoder, der anvendes, som ordføreren påpeger. Forholdene varierer fra medlemsland til medlemsland, og data fra medlemslandene er ikke fuldt sammenlignelige. F.eks. i mit hjemland. Finland, er snedækkede parceller ofte så små, at det ikke altid er muligt at bestemme grundarealet ud fra satellitbilleder. Derfor er ændringsforslaget om, at de indsamlede informationer kun skal bruges til at foretage et skøn over afgrøderne og ikke til kontrolformål, på sin plads.
Landbrugere er i dag bebyrdet med administrative forhindringer, papirarbejde og konstant overvågning. Urimeligt strenge sanktioner rammer dem, hvis de uforskyldt kommer til at lave fejl på grund af dårlig vejledning. Med udviklingen af teledetektionsmetoderne må man håbe, at de kommer til at mindske bureaukratiet, som er en stadig plage for landbrugerne.
Først må vi dog have mere præcise forskningsresultater for at sikre, at metoderne rent faktisk er pålidelige, og at de behandler alle landbrugere uvildigt. Når nye metoder introduceres, må vi også sikre, at landbrugernes privatliv beskyttes, og at hele processen er gennemskuelig.
Bogdan Golik
(PL) Hr. formand, fru kommissær! For at kunne føre en fælles landbrugspolitik på en ansvarsfuld måde har vi først og fremmest behov for præcise, pålidelige oplysninger.
Teledetektion gør det bl.a. muligt at overvåge afgrøder eller lave prognose af udbytter. Teledetektion er endnu vigtigere i forbindelse med de klimatiske ændringer, der finder sted. Takket være teledetektion kan vi tidligere identificere vilkår, der ikke er gunstige for planters udvikling, og derved kan vi bedre og hurtigere udpege tørketruede områder. Teledetektion leverer oplysninger til økonometriske modeller, som vi ofte benytter os af, når vi undersøger konsekvenserne af ændringer indført i den fælles landbrugspolitik. Takket være mere præcise data fra begyndelsen af mindsker vi risikoen for, at der findes fejl i de forventede modeller.
Jeg synes derfor, at det er nødvendigt at fortsætte Marsprojektet. Ressourcerne til finansiering af projektet bør dog forblive de samme, altså stamme fra en egentlig budgetpost og ikke fra midlerne i Landbrugsgarantifonden. Eftersom projektet er finansieret af EU-midler, altså vores borgeres skatter, mener jeg, at man skal analysere effektiviteten af Marsprojektet samt dets potentielle anvendelsesmuligheder, som endnu ikke er udnyttet.
Jeg vil gerne lykønske ordføreren med hans som altid fremragende betænkning. Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi skal sørge for, at systemet bliver mere konsolideret, samt at det først og fremmest bliver mere effektivt og brugbart.
Sluttelig vil jeg gerne omtale adgangen til data. Enhver bør have ret til at anvende disse oplysninger, ikke blot beslutningstagere i EU, men også medlemsstater samt kontrolinstitutioner eller videnskabelige institutioner. Oplysningerne kan endog finde anvendelse i den økonomiske sektor. Enheder fra præcisionslandbrug kan f.eks. anvende oplysninger fra teledetektion til at optimere landbrugstekniske indgreb.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Jeg støtter ordførerens synspunkt om, at teledetektionsteknikker kan tjene Kommissionen: for det første til at bistå til forvaltning af landbrugsmarkederne, for det andet til at tillade overvågning af afgrøder og samtidig lave prognoser af udbytter. Prognoserne vil for det tredje påvirke dannelsen af priser på råstoffer fra landbruget, hvilket vil være særligt vigtigt i de kommende år på grund af de stadig stigende priser på fødevarer.
Hvis blot nogle af de nævnte målsætninger opfyldes, vil det være muligt at anerkende teledetektion som en metode, der leverer vigtige oplysninger, der tillader en hensigtsmæssig forvaltning af markederne for de forskellige former for landbrugsprodukter.
Eftersom jeg vurderer denne metode positivt, vil jeg samtidig tilslutte mig ordførerens holdning om, at foretagender på dette område alligevel bør finansieres af en egentlig budgetpost og ikke af Landbrugsgarantifonden.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg var for nylig inviteret til et møde i en Rotary Club, hvor der udspandt sig en meget interessant debat. En meget EU-kritisk rotarianer klagede over, at der finder al for meget svindel sted i Europa, at man ikke kontrollerer noget, og at der er store problemer netop på landbrugsområdet. Interessant nok tog en landmand ordet nogle få minutter senere og fortalte, at han netop havde en kontrol bag sig, som var meget omhyggelig, og han kendte ikke nogen bedre kontrol end inden for landbruget.
Det viser meget tydeligt, hvad der er brug for hos borgerne, nemlig oplysning om, hvad der rent faktisk sker. Derfor er bedste praksis og benchmarking meget vigtige forudsætninger for at forklare den europæiske befolkning, hvor vigtig landgrundpolitikken er for os.
Jean-Claude Martinez
Hr. formand, fru kommissær, hr. Graefe zu Baringdorf! Dette forslag om en forordning om anvendelse af teledetektion via satellit er interessant. Michel Debatisse, som var de franske landmænds leder, stillede et forslag om teledetektion her i Parlamentet i 1990'erne, men anvendelsesområdet var dengang kvægopdræt. Tanken var at sætte mikrochips i øret på kvæg og får for at kontrollere betaling af præmier og forhindre bedrageri i visse dele af Sydfrankrig. Der blev endog fremlagt en plan om elektroniske kapsler, som kvæget skulle sluge, og som derefter skulle fastgøres til en lomme i fordøjelseskanalen, således at kvæget kunne identificeres og tælles via satellit.
I dag drejer det sig om noget helt andet, selv om det går syv år tilbage til MARS- og LUCAS-pilotprojekterne. Der er her tale om at indsamle oplysninger om arealanvendelse og jordens eller afgrødernes tilstand for at forudsige høstudbyttet og samtidig forvalte landbrugsmarkederne og udfærdige økonometriske modeller.
Der er en indlysende fare forbundet med dette mål om at indsamle oplysninger, forbedre statistikkerne, udfærdige prognoser og især at oprette et websted. Jeg er fristet til at kalde det faren ved en teledetektionselite, for kun store gårde eller meget rige regioner vil få adgang til teknologien, og ikke alle vil blive i stand til at forudsige priserne - hvilket er særlig nyttigt, når prisen på korn stiger. Selvfølgelig er muligheden for at kunne forudsige priserne flere måneder på forhånd ved at forudsige høsten en meget interessant mulighed for aktiemarkederne i Chicago eller andre steder.
Ordføreren, hr. Graefe zu Baringdorf, gør ret i at være meget interesseret i dette spørgsmål om, hvem der kan nyde godt af systemet, særlig da det ikke er gratis - jeg tror, at det drejer sig om godt 10 millioner euro, dog fordelt over 5-6 år - og disse beløb kommer ikke fra en selvstændig budgetpost, men fra en landbrugsgarantifond. Det er bestemt værd at afprøve eller følge op på systemet, hr. kommissær.
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Det er korrekt, at vi sommetider har mulighed for at sidde til sent om aftenen og drøfte landbrugsspørgsmål, og jeg må sige, at jeg - på trods af det sene tidspunkt - har nydt at have lejlighed til at udveksle synspunkter om landbruget, der for os, som er til stede i aften, er et meget interessant emne.
Først og fremmest er det klart, at det i situationer, hvor områderne er dækket med sne, ikke er muligt - og dette gælder også vores venner i Finland - at indsamle data om afgrøder, men det er muligt at indsamle meteorologiske oplysninger, som kan indsamles uanset vejrforholdene. Da dette også er tæt forbundet med den udvikling, som vi oplever i drøftelsen af klimaændringerne, er disse oplysninger efter min opfattelse også relevante og vigtige. Der har været nogen bekymring om tilgængeligheden af oplysningerne, og jeg kan kun sige, at de pågældende data er til rådighed, uanset hvor man kommer fra. De er til rådighed enten gennem medlemsstaterne eller på internettet, så der er intet hemmeligt omkring de oplysninger, der er indsamlet på de forskellige områder.
Hvad angår budgettet, mener jeg, at det i en situation, hvor vi har et begrænset landbrugsbudget, er vigtigt at bruge midlerne på den mest hensigtsmæssige måde og (jeg henviser til hr. Martinez) være i stand til at klarlægge, hvordan vi bruger midlerne og sikre, at der ikke er nogen uregelmæssigheder. Vi har efter min opfattelse også været rimeligt gode til at klarlægge over for Europa-Parlamentet, hvordan vi bruger midlerne, og hvordan kontrollen udføres. Det er imidlertid lige så vigtigt for mig at gentage i aften, at den teknologi, der anvendes i systemet, til at registrere afgrøder og høst, ikke gør det muligt at anvende samme system til kontrolformål. Teknologien er helt anderledes, og billederne kan ganske enkelt ikke anvendes til kontrolformål, så man skal venligst ikke drage nogen paralleller, da det er helt irrelevant. Jeg mener dog stadig, at de midler, vi bruger på systemet i fremtiden, er berettiget. Det vil beløbe sig til mellem 1,5 millioner euro og 1,7 millioner euro om året. Især i en situation, hvor vi har oplevet dramatiske ændringer i prissvingningerne i landbrugssektoren, er det vigtigt at have gyldige oplysninger, som vi kan basere vores prognoser på.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
ordfører. - (DE) Hr. formand, fru kommissær! Efter det nye system får ordføreren det sidste ord - her ser De Europa-Parlamentets selvforståelse over for Kommissionen. Vi er jo ikke uenige om sagens videre gang. Jeg foreslår ikke, at man skal afbryde systemet, jeg er blot kommet med et par forslag til forbedringer - jeg vil ikke gentage dem - som styrker Parlamentets kontrol.
Med hensyn til de data, der kan bruges til klimaformål, har vi påpeget, at der findes to pilotprojekter, nemlig Lucas og Mars. Det viser imidlertid også klart, at de data, der bliver registreret, går ud over det landbrugsmæssige område. Derfor kræver vi i begrundelsen, at man bevarer en særskilt udgiftspost.
Til slut en lille anekdote, så De kan se, hvad vi skal beskæftige os med. En virksomhed i nabolaget fik besøg af tilsynsmyndigheden, fordi denne via satellitsystemet mente at have opdaget en forbudt gully, altså et spildevandssystem. De sagde, den må ligge der og der, det viste systemet. Landmanden mente ikke, han havde gjort noget. Og hvad var der sket? En plastikdørmåtte var vokset fast i græsset - hvilket jo heller ikke må ske - og det havde satellitsystemet registreret. Og nu stod myndighederne der og ville slå kløerne i ham.
Den slags små historier - og vi lokale politikere har flere af dem, men De har sikkert også allerede hørt den slags - beskæftiger vi os med. Og der eksisterer altså denne bekymring for, at man kontrollerer på en måde, som offentligheden ikke kan følge, og som Parlamentet ikke kan kontrollere. Derfor må De have forståelse for, at vi må lade en sådan betænkning gå gennem Parlamentet og diskutere den, og at vi også skal være opmærksomme i fremtiden! Derudover vil vi også hjælpe hinanden i dette arbejde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 16. januar 2008.
