Spørgetid (spørgsmål til Rådet)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0445/2006).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Formanden

Om: Kvalificeret flertal ved indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i forbindelse med indvandring
Hvordan vil Rådet på baggrund af forsinkelsen af traktaten om en forfatning for Europa og en ny udvidelse, som vil gøre det endnu vanskeligere at træffe afgørelser med enstemmighed, fremme gennemførelsen af de juridiske ændringer, som er nødvendige for at træffe afgørelser med kvalificeret flertal om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, i det mindste på indvandringsområdet, hvor der er et presserende behov for en ny politik?
Paula Lehtomäki
Hr. formand, mine damer og herrer! På sit måde i juni bad Det Europæiske Råd det finske formandskab om at arbejde tæt sammen med Kommissionen om at undersøge, hvordan man kan forbedre beslutningstagningen og indsatsen inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed på grundlag af de nuværende traktater. Kommissionen har fremsat adskillige forslag om dette i sin meddelelse "Gennemførelse af Haag-programmet: vejen frem". Forslagene behandles i øjeblikket af Det Europæiske Råd, som ventes at vende tilbage til dem på sit møde i december.
Det vigtigste forslag fra Kommissionen om forbedring af beslutningsprocessen drejer sig om brugen af passerelle-klausulen i henhold til artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union. Det vil bringe politisamarbejdet og strafferetten inden for rammerne af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Forslaget blev drøftet på det uformelle møde mellem ministrene for retlige og indre anliggender i september, men fik ikke den krævede enstemmige støtte i henhold til artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union. Formandskabet vil aflægge rapport til Det Europæiske Råd i december.
Jeg vil også bede det ærede medlem bemærke, at Rådet den 22. december 2004 vedtog en afgørelse om at få visse områder, der er omfattet af afsnit IV i tredje del i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ind under den fælles beslutningsprocedure, som er de foranstaltninger, der er henvises til i artikel 62, stk. 1, stk. 2, litra a), og stk. 3, og artikel 63 stk. 2, litra b), og stk. 3, litra b), som f.eks. vedrører ophævelse af kontrollen ved de indre grænser, kontroller ved de ydre grænser, betingelser vedrørende rejser, deling af ansvarsbyrden i spørgsmål vedrørende flygtninge, ulovlig indvandring og ulovligt ophold.
Manuel Medina Ortega
(ES) Fru formand for Rådet! Jeg tror, at De har givet mig de oplysninger, som De har for øjeblikket, fru formand for Rådet. Jeg vil blot understrege et punkt, nemlig indvandringen.
Vi ønsker at skabe et stort marked i EU, et stort område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Teoretisk set er der nogle ydre grænser og nogle andre indre grænser, men de ydre grænser er forskellige fra den ene stat til den anden, og derfor vil det være umuligt at skabe et stort marked i EU, hvis Rådet ikke kan træffe beslutninger på dette område, så indvandringen kan reguleres og håndteres ensartet i hele EU.
Mener De, at man på Rådet i december i det mindste kan gøre fremskridt på dette punkt, så beslutninger om den europæiske indvandringspolitik ikke træffes med enstemmighed, men med flertal i henhold til de "passerellebestemmelser", som De netop nævnte?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er formandskabets målsætning specifikt at styrke Unionens bevidste og omfattende politik på indvandringsområdet, som dækker både lovlig og ulovlig indvandring. Det er også værd at påpege, at i henhold til andet afsnit i artikel 67, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab kan Rådet handle i enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet og beslutte, at den fælles beslutningsprocedure skal anvendes på lovlig indvandring.
Richard Corbett
(EN) Hr. formand! Kan formanden for Rådet bekræfte, at disse spørgsmål for Det Forenede Kongeriges og Irlands vedkommende er omfattet af den særlige protokol, der er knyttet til traktaten, som giver disse lande mulighed for at til- eller fravælge alle vedtagne foranstaltninger?
Fru rådsformand, er De på baggrund heraf enig i, at det er helt urimeligt, at nogle borgere i disse lande er imod indførelsen af afstemning med kvalificeret flertal med den begrundelse, at den nationale suverænitet ville blive tabt, idet der under alle omstændigheder er tale om et område, hvor disse lande selv vælger, hvad de vil være med til, og at det ville være helt urimeligt at blokere en sådan afgørelse med denne begrundelse?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Som repræsentant for Rådet ønsker jeg ikke at tage stilling til diskussioner, der foregår i medlemsstaterne. Lad mig blot sige, at brugen af passerelle-klausulen kræver enstemmighed blandt Rådets medlemmer, men hidtil har vi ikke opnået en sådan enstemmighed. Vi vil imidlertid fortsat undersøge spørgsmålet, eftersom samarbejdet om retlige og indre anliggender netop er den form for samarbejde, hvor europæerne forventer og håber på en effektiv indsats fra Unionens side.
DanutBudreikait
(LT) Fru minister! Jeg har et spørgsmål om indvandring. Kommissionen har fremlagt sin grønbog om EU's metode til forvaltning af økonomisk betinget indvandring. Vi ved alle, at der hovedsagelig er tale om økonomisk betinget indvandring. I dokumentet hedder det, at indrejse i en medlemsstat er et spørgsmål, der henhører under medlemsstatens kompetence. Derfor vil jeg gerne have afgjort, hvorvidt diskussionen om overgang til kvalificerede flertalsafgørelser er et brud på subsidiaritetsprincippet i dette tilfælde.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Enhver overgang til beslutningstagning med kvalificeret flertal vil naturligvis blive besluttet under henvisning til traktaterne for Den Europæiske Union. Der er derfor tale om spørgsmål, hvor Unionen har kompetence, og her henviser jeg til mit svar på det foregående spørgsmål, hvor jeg sagde, at man hidtil ikke har fundet noget svar.
Formanden

Om: Fremme af anstændigt arbejde og udviklingsbistand
Den nylige meddelelse fra Kommissionen: "Fremme af anstændigt arbejde for alle..." endel. fastlægger gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden gennem udviklingsprogrammer og politikker, der bl.a. tager sigte på bekæmpelse af fattigdommen i verden.
Vil fremme af dagsordenen for anstændigt arbejde blive finansieret særskilt? Hvis ikke, hvad vil være finansieringsandelen for hver enkelt aktion?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! I september fremlagde det finske formandskab udkast til Rådets konklusioner om rimelige arbejdsforhold. Forslaget er nu blevet drøftet af tre forberedende organer inden for Rådet, hvor man har drøftet sociale anliggender, spørgsmål vedrørende handel og spørgsmål vedrørende udviklingssamarbejde, fordi rimelige arbejdsforhold er af vital betydningen inden for alle tre politikområder.
Rådet ventes at vedtage sine konklusioner i december. Formandskabets udkast til konklusioner indeholder adskillige områder, hvor der henvises til Kommissionens meddelelse om rimelige arbejdsforhold, som det ærede medlem er inde på. Ud over at fremlægge udkast til Rådets konklusioner om rimelige arbejdsforhold har Rådet under det finske formandskab brugt en del tid og arbejdet meget med forslaget til en Europæisk Fond til Globaliseringstilpasning, som Europa-Parlamentet også har undersøgt. Finland håber, at man hurtigst mulig vil nå frem til en konklusion om dette, så fonden kan bruges til at hjælpe arbejdstagere, der efter al sandsynlighed vil mærke globaliseringens negative følger.
På det uformelle møde i Rådet (beskæftigelse, sociale anliggender og sundhed) i Helsinki den 6.-8. juli drøftede de tilstedeværende ministre, hvordan produktiviteten kan øges ved at udvikle arbejdslivets kvalitet. De understregede f.eks. betydningen af vækstspiralen med rimelige arbejdsforhold og arbejdskraftens produktivitet.
På det sjette ASEM-topmøde i Helsinki den 10. og 11. september anerkendte stats- og regeringscheferne behovet for at styrke den sociale dimension ved globaliseringen og understregede, at produktiv beskæftigelse, rimelige arbejdsforhold, rettigheder for alle arbejdstagere, social velfærd og dialog på arbejdsmarkedet er af afgørende betydning for en bæredygtig socioøkonomisk udvikling. "Rimelige arbejdsforhold for alle" var også hovedtemaet for det højtstående segment af mødet i FN's Økonomiske og Sociale Råd den 3.-5. juli 2006. Kommissionen afholder desuden en konference om rimelige arbejdsforhold i Bruxelles den 4.-5. december.
Handlingsprogrammet om rimelige arbejdsforhold dækker frit valgt produktiv beskæftigelse og respekt for rettigheder på arbejdspladsen samt arbejdsmarkedsstandarder, dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, social sikring og ligestilling. Programmets dækningsområde giver EU-institutionerne, navnlig Det Europæiske Råd og Rådet, som lovgivere, mulighed for at undersøge og tilskynde forskellige instanser til at undersøge begrebet rimelige arbejdsforhold i sin helhed, både inden for Europa og ligeledes i forbindelse med Europas relationer med tredjelande inden for handel og udviklingssamarbejde.
Den sociale dimension af globalisering og rimelige arbejdsforhold er EU's prioriterede temaer i bestræbelserne på at skabe konsekvens inden for udviklingspolitikken. Når midlerne fra Den Europæiske Udviklingsfond tildeles, skal man være opmærksom på adskillige områder, herunder rimelige arbejdsforhold. Overvejelser vedrørende udfordringerne fra globaliseringen var også på dagsordenen for det uformelle treparts socialtopmøde i Lahti i oktober.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg takker formanden for Rådet for hendes svar. Jeg vil også gerne spørge, om der er afsat midler til finansiering af dagsordenen for rimelige arbejdsforhold, og om der er indgået en sådan aftale i Rådet.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Der er endnu ikke truffet beslutning om finansieringen, så vidt jeg har forstået, og som en vigtig budgetmyndighed kan Parlamentet naturligvis også øve indflydelse på, hvor de fælles midler kanaliseres hen.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Hr. formand! Eftersom vi i dag drøfter globaliseringens udfordringer, har jeg et spørgsmål om Den Europæiske Fond for Globaliseringstilpasning, vores nye årlige fond, vores nye finansielle instrument til imødegåelse af globaliseringens udfordringer. Er Rådet i stand til at gennemføre denne fond så hurtigt som muligt, dvs. i 2007?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Vi sigter mod at træffe beslutninger om Den Europæiske Fond til Globaliseringstilpasning hurtigst mulig, selv om der er foregået nogle fantastisk hårde forhandlinger om hovedprincipperne for dens funktion - dvs. kriterierne for situationer, hvor fonden kan gribe ind, og det støttebeløb, der kan tildeles.
Formanden

Om: Frihandelsaftale mellem EU og Indien
Den 28. september 2006 modtog Europa-Parlamentets beslutning om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (P6_TA(2006)0388) "overvældende støtte" fra hele Parlamentets politiske spektrum. I beslutningen gøres det klart, at EU ikke trækker sig tilbage fra multilateralismen, men at en Doha-aftale ikke udelukker bilaterale WTO+-aftaler, der er mere vidtrækkende, end hvad en WTO-aftale baseret på den laveste fællesnævner nu kunne åbne mulighed for. Er Rådet enig i, at EU og Indien kun gennem større åbenhed over for strategiske partnerskaber vil nå deres fælles mål på de områder, der vil være bestemmende for vilkårene i det 21. århundrede, nemlig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, åbne markeder for tjenesteydelser og investeringer og effektive instrumenter til beskyttelse af handelen? Hvad er Rådets holdning til beslutningen og navnlig til henstillingen om en frihandelsaftale mellem EU og Indien? Hvad var det væsentligste indhold af drøftelserne om dette spørgsmål på topmødet mellem EU og Indien i Helsinki?
Paula Lehtomäki
Hr. formand, mine damer og herrer! Rådet har taget Europa-Parlamentets beslutning om handelsforbindelser og økonomiske forbindelser mellem EU og Indien til efterretning.
På det syvende EU-Indien-topmøde i Helsinki den 13. oktober behandlede man handelsforbindelser og økonomiske forbindelser mellem parterne. Navnlig rapporten fra gruppen på højt niveau om handel mellem EU og Indien blev gennemgået. Gruppen blev nedsat ved 2005-topmødet og skulle undersøge, hvordan handels- og investeringsforbindelserne kan udvikles og udvides.
Gruppen anbefalede, at der bør etableres et storstilet handelspartnerskab gennem samtaler om en omfattende handels- og investeringsaftale. Gruppen indtog ligeledes den holdning, at en stor og omfattende aftale vil være en betydelig fordel for både EU og Indien. Gruppen anbefalede, at de fremtidige samtaler skal omfatte de områder, der foreslås i rapporten, såsom samhandel med varer og tjenester, investeringer, fremme af samhandel, offentlige indkøb, tekniske bestemmelser, intellektuel ejendomsret, oprindelsesbetegnelser, konkurrencepolitik og bilæggelse af tvister.
Diskussionerne om dette på topmødet var konstruktive og afspejlede støtte til gruppens arbejde. EU-Indien-topmødet indtog en positiv holdning til gruppens arbejde og bakkede op om dens forslag til en kommende omfattende handels- og investeringsaftale. Holdningen ved topmødet gik ud på, at begge parter skal arbejde på at få indledt forhandlinger om en aftale af denne art. Begge parter fører nu interne diskussioner om dette. Topmødet var også en bekræftelse af begge parters løfter om og engagement i at etablere et strategisk partnerskab og et tæt samarbejde, hvilket har hjulpet med til at styrke forholdet mellem EU og Indien.
Sajjad Karim
(EN) Hr. formand, fru formand for Rådet! Så sent som i sidste uge fortalte Kamal Nath mig, at den betænkning, jeg havde udarbejdet på vegne af Udvalget om International Handel, var meget nyttig, at han havde haft lejlighed til at citere fra denne under forhandlingerne.
Indgåelsen af en frihandelsaftale med Indien er helt klart et centralt element i kommissær Mandelsons eksterne evalueringsstrategi i meddelelsen om det globale Europa, hvor der fastlægges en klar strategi for opbygning af bilaterale handelsordninger med vækstøkonomier, navnlig i Asien. Hvad er Rådets holdning til denne nye strategi? Mener Rådet, at sådanne bilaterale ordninger er de bedste mekanismer til at fremme Europas vækst og konkurrenceevne, og hvordan hænger dette sammen med vores forpligtelser i forbindelse med den multilaterale Doha-runde?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Så sent som i går vedtog Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) sine konklusioner om denne gennemgang af det globale Europa. Rådet indtager også det synspunkt, at bilaterale ordninger kan supplere de multilaterale WTO-baserede handelsordninger. Så de udelukker ikke hinanden gensidigt: De supplerer hinanden. Det er endnu en grund til, at Unionen også er proaktiv i forhandlingerne om bilaterale handelsaftaler.
Parlamentets støtte til aftalen mellem EU og Indien er naturligvis vigtig, men der foregår stadig diskussioner i Rådet om dette mandat.
Formanden

Om: Rådets møde (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 15. september 2006
Gennemsigtighed er et tema for det finske formandskab, hvilket er prisværdigt. Vil formandskabet derfor oplyse, hvilken medlemsstat/hvilke medlemsstater, der den 15. september 2006 på Rådets møde (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) blokerede for en formel konklusion om CIA's ulovlige handlinger i forlængelse af, at præsident Bush den 6. september 2006 indrømmede, at der findes hemmelige CIA-fængsler?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Rådet drøftede spørgsmålet om CIA's hemmelige fængsler på et møde den 15. september. EU-ministrene gentog, at de fortsat var engagerede i en effektiv bekæmpelse af terror med alle til rådighed værende midler.
Terrorisme er i sig selv er en trussel mod det værdisæt, der er baseret på retsstatsprincippet. Rådet gentog, at man insisterer på, at menneskerettighederne og de humanitære standarder skal overholdes i kampen mod terror. Medlemsstaternes repræsentanter glædede sig derfor over udtalelsen fra den amerikanske administration om, at alle fanger vil blive behandlet i overensstemmelse med Genève-konventionen, og dens forsikringer om, at Den Internationale Røde Kors Komité vil få adgang til de pågældende fanger.
Eksistensen af hemmelige fængsler, hvor fængslede holdes i et juridisk tomrum, er i strid med den internationale humanitære lovgivning og den internationale strafferet. EU-ministrene gav udtryk for, at de vil fortsætte dialogen med USA, som er fokuseret på princippet om, at menneskerettighederne skal overholdes også i kampen mod terror. Denne dialog er blevet fortsat. Disse synspunkter, der blev fremført meget klart på mødet, kommer til at fremgå af bulletinen om mødet.
Sajjad Karim 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand, fru formand for Rådet! Jeg er til dels beroliget af Deres udtalelser, men der er stadig en række ting, der muligvis eller muligvis ikke har fundet sted, som bekymrer mig meget, og vi bliver nødt til at fastslå kendsgerningerne.
Ifølge en artikel i den italienske avis l'Unità den 7. december 2005 havde Condoleezza Rice en åben drøftelse med EU's ministre under en middag, hvor spørgsmålet om ekstraordinære udleveringer blev drøftet. Jeg vil gerne vide, om denne middag blev gennemført. Hvis dette er tilfældet, hvem deltog? Blev spørgsmålet om ekstraordinære udleveringer drøftet? Hvis det er tilfældet, hvad blev der sagt?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Middagen, som det ærede medlem henviser til, blev i det mindste ikke afholdt af EU-formandskabet. Vi ved intet om de middage, som Den Europæiske Unions medlemsstater afholder inden for rammerne af deres egne eksterne forbindelser, og vi har ingen mulighed for at kommentere dem.
Sophia in 't Veld
(EN) Hr. formand! Undskyld mig, der er muligvis tale om et tolkeproblem, men jeg er meget overrasket over Deres udtalelser, da jeg ikke mener, at De har besvaret nogen af spørgsmålene.
De har ikke besvaret den første skriftlige forespørgsel. De henviser til en middag den 7. december sidste år vedrørende bilaterale forbindelser mellem medlemsstaterne og USA. Så vidt jeg ved, deltog alle medlemsstaternes regeringer og USA i denne middag, og om jeg husker ret, var hr. Solana og hr. de Vries også til stede. Fru formand for Rådet, jeg tror, at der i mellemtiden er kommet en hel del frem om tilstedeværelsen af hemmelige fængsler og de flyvninger i forbindelse med udleveringer, der fandt sted i Europa.
Kan De bekræfte, at middagen blev gennemført, og at spørgsmålet blev drøftet? Hvornår vil Rådet indlede sin egen undersøgelse og erkende situationen i lighed med resten af verden?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Desværre ringer denne middag, som efter sigende skulle have fundet sted den 7. september i år under det finske formandskab, og antydningen af, at den blev afholdt af formandskabet som et EU-arrangement, ikke nogen klokke hos mig. Så jeg vil gentage, som jeg gjorde i svaret på det foregående spørgsmål, at der ikke blev afholdt en sådan middag af det finske formandskab. Måske skal De også kigge efter i kalenderen for at se, om den rent faktisk fandt sted her i efteråret.
Jeg besvarede det første spørgsmål og den skriftlige forespørgsel på vegne af Rådet som helhed om, hvad der blev drøftet og debatteret på mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 15. september 2006 og de spørgsmål, som man nåede til enighed om. Jeg vil gentage, at Rådet ikke er ansvarligt for, hvordan medlemsstaterne håndterer deres bilaterale forbindelser med forskellige lande, og at det ikke kan vide alt, hvad der foregår.
Formanden

Om: Armensk folkemord
Frankrigs præsident, Jacques Chirac, sagde i en tale i Armenien den 30. september, at Tyrkiet skal tage ansvar for folkemordet på armenierne for at kunne blive medlem af EU. Chirac forklarede, at en tilståelse af folkemordet er en betingelse for et fremtidigt EU-medlemskab. Den 3. oktober indtog Olli Rehn, kommissær for EU-udvidelse, en ny holdning, og understregede, at Tyrkiet ikke behøver at tilstå det aktuelle folkemord for at blive EU-medlem. I sidste ende er det Rådet, som accepterer nye medlemmer af EU. Mener formandskabet, at Tyrkiet skal tage ansvar for folkemordet på armenierne? Hvad er Rådets samlede holdning til dette politiske spørgsmål?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet gik i gang, da man fandt, at landet opfyldte de politiske Københavnskriterier. Det betyder, at Tyrkiet forventes at overholde reformprocessen og bestræbe sig på at gennemføre nye reformer. Som det hedder i forhandlingsrammen, som Rådet vedtog i oktober 2005, afhænger forhandlingernes fremadskriden af Tyrkiets fremskridt med gennemførelsen af reformerne.
Rådet for Den Europæiske Union vil ikke vedtage en udtalelse om det påståede folkemord på armeniere i Tyrkiet. Historiske vurderinger skal foretages af historikere. Unionen indtager en positiv holdning til visse initiativer som konferencen i Tyrkiet om det armenske spørgsmål og premierminister Erdogans forslag om at oprette en tyrkisk-armensk historikerkommission, der skal forske i de tragiske begivenheder i 1915. Unionen tilskynder entusiastisk Tyrkiet til at gøre, hvad det kan for at forbedre sine relationer med sin nabo Armenien med henblik på at åbne grænsen mellem landene, hvilket ville være en meget gunstig udvikling for hele regionen.
I sommer bekræftede Det Europæiske Råd endnu en gang, at det vil overholde sine løfter om udvidelsen. Der bør ikke indføres nye kriterier halvvejs gennem forhandlingsprocessen.
Nils Lundgren
(SV) Hr. formand! Det fremgik ikke tydeligt for mig, om ministeren mener, at Tyrkiet skal tilstå folkemordet, eller om det er noget, som overlades til Tyrkiet og Armenien at gøre op med. Hvad er altså ministerens holdning til dette spørgsmål?
Jeg er ligesom resten af det svenske Junilisten for tyrkisk medlemskab, forudsat at Tyrkiet opfylder de krav, som stilles til medlemskab. Forholder det sig ikke sådan, at man frygter, at det moderne Tyrkiet, som faktisk er en nationalstat grundlagt i begyndelsen af 1920'erne, skulle nægte at tilstå noget, som blev begået af den ottomanske verden flere år tidligere? Hvad mener ministeren om det?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Som jeg sagde i mit foregående svar, vil Rådet for Den Europæiske Union ikke tage stilling til det påståede folkemord på armeniere i Tyrkiet. Historiske vurderinger skal foretages af historikere. Unionen er imidlertid positivt indstillet over for visse initiativer, der skal kaste lys over de tragiske begivenheder i 1915. Det finske formandskab og Kommissionen har også erklæret, at en indrømmelse vedrørende folkedrabet på armenierne ikke er et kriterium for Tyrkiets medlemskab af EU.
DanutBudreikait
(LT) Fru minister! Jeg er fuldstændig enig i, at historikerne har ansvaret for at evaluere historien; men de har imidlertid forskellige holdninger. En demokratisk stat, som er ude af stand til at vurdere sin egen fortid, kan ikke kaldes demokratisk. Jeg tvivler på, at Tyrkiet opfylder det første Københavnskriterium. Tyrkiet opfylder heller ikke andre krav såsom det specifikke krav i Ankara-protokollen om at åbne tyrkiske havne for Den Europæiske Unions medlemsstater. Det lader til, at Tyrkiet dikterer betingelserne for medlemskab af EU; derfor er jeg bekymret over mulige alvorlige resultater, hvis Tyrkiet begynder at diktere yderligere betingelser.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Union selv dikterer og stiller betingelserne for nye landes medlemskab, men det er vigtigt, at der ikke indføres nye betingelser eller nye kriterier midtvejs i tiltrædelsesprocessen.
Sidste gang Kommissionen foretog en vurdering af, i hvilket omfang betingelserne for medlemskab var opfyldt, var i dens rapport fra 8. november. Som afslutning vil der også blive foretaget en analyse af mulighederne for de videre samtaler med Tyrkiet på Det Europæiske Råds møde i december.
Piia-Noora Kauppi
(FI) Hr. formand! Minister Lehtomäki, De har nu to gange fastslået det finske formandskabs synspunkt om, at en indrømmelse af folkemordet i Armenien ikke kan indføres som en ny betingelse for tyrkisk medlemskab. Kommissionen er af samme formening. Er dette Rådets fælles holdning, hvorved jeg mener, om lovgivningsprocessen vedrørende folkemordet i Armenien, som nu er i gang i Frankrig, er blevet drøftet og er blevet genstand for fælles konklusioner?
Jeg vil også gerne spørge, hvordan Rådet har til hensigt at behandle betænkningen om integrationsevne, der blev vedtaget i går i Parlamentets Udvalg om Konstitutionelle Anliggender, og som skal vedtages under mødeperioden i december.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Som jeg sagde i et tidligere svar, erklærede Det Europæiske Råd senest i sommer, at det vil overholde sine løfter vedrørende udvidelsen. Rådet lægger også vægt på princippet om, at der ikke skal gælde nye kriterier for kandidatlandene med hensyn til integrationsevne eller absorptionsevne. Det er mere et spørgsmål om den reformproces, som Unionen under alle omstændigheder skal være i stand til at gennemføre indefra.
Det er min forståelse, at Rådet ikke har drøftet folkemordet i Armenien indgående, men der skal gennemføres en grundig debat om udvidelsen, kriterierne for den og fælles synspunkter på Det Europæiske Råds møde i december, så vi vil bestemt være klogere efter det møde. Rådet vil under alle omstændigheder tage Parlamentets beslutning, som det ærede medlem henviser til, til efterretning.
Formanden

Om: Homofobi i Polen
Jeg ønsker at henlede Rådets opmærksomhed på det beklagelige tilbageskridt i gennemførelsen af grundlæggende menneskerettigheder i Polen. Den polske udvælgelseskomité under YOUTH-programmet har besluttet at afvise det europæiske frivillige projekt, da det ifølge komitéen ville udbrede homoseksuel adfærd og homoseksuelle holdninger blandt unge. Denne type udtalelser er ekstremt diskriminerende og i strid med de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union.
Det er ikke første gang, at Polen overtræder Amsterdam-traktatens artikel 13, som sikrer lige rettigheder for alle personer uafhængigt af deres seksuelle orientering. Som EU-medlemsstat har Polen forpligtet sig til at respektere traktaterne og Den Europæiske Unions værdier.
Vil Rådet reagere på denne type krænkelser af de grundlæggende menneskerettigheder? Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe for at sikre, at traktaten respekteres i hele Den Europæiske Union?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Rådet har desværre ikke drøftet dette spørgsmål, eftersom det ikke falder inden for dets kompetenceområde. Fremme af menneskerettigheder er imidlertid en af Den Europæiske Unions hovedprioriteringer. Unionens medlemsstaters pligt til at overholde de grundlæggende rettigheder er også indskrevet i EU's charter om grundlæggende rettigheder.
EU's medlemsstater er også medlemmer af Europarådet og skal dermed overholde deres forpligtelser i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention. Man må formode, at når Den Europæiske Unions agentur for grundlæggende rettigheder er etableret og fungerer, vil det styrke Unionens overvågnings- og informationsmuligheder og dermed fremme gennemførelsen af grundlæggende rettigheder i videst mulig udstrækning.
Det skal siges en gang for alle, at det er Kommissionen, ikke Rådet, der har til opgave at overvåge gennemførelsen af Unionens traktater.
Piia-Noora Kauppi
(FI) Hr. formand, fru Lehtomäki! Der er ikke desto mindre præcedens for, at Rådet medtager formodede eller konkrete overtrædelser af menneskerettighederne i en medlemsstat på sin dagsorden. Da Østrigs nye regering blev valgt, gennemtvang visse medlemsstater sanktioner over for Østrig på grund af regeringsprogrammet. Her er der imidlertid nu tale om konkrete beslutninger, som officielle instanser i Polen har truffet, hvilket vil sige, at de har afvist en fuldkommen rimelig og fornuftig anvendelse af finansieringen af YOUTH-programmet uden nogen som helst god grund. Mener Rådet ikke, at dette spørgsmål vil være mindst lige så vigtigt som det østrigske regeringsprogram, selv om det ikke førte til konkrete overtrædelser af menneskerettighederne?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Efter sagen, som det ærede medlem vist henviser til, blev de grundlæggende rettigheders status i Unionens arbejde rent faktisk bekræftet i traktaterne for Unionen. Nu er der imidlertid ingen planer om at handle på grundlag af nogen form for præcedens, og gennemførelsen af Fællesskabets program og spørgsmål vedrørende kriterierne er naturligvis Kommissionens ansvar.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 8.

Om: FN's Menneskerettighedsråd
FN's Menneskerettighedsråd (UNCHR) har afsluttet sin anden mødeperiode uden at vedtage nogle af de resolutioner, der var foreslået. Debatterne var domineret af de lande, som tidligere har overtrådt menneskerettighederne, mens de lande, der betragtes som forsvarere af menneskerettighederne, viste mangel på ledelse. Selv om reformen har til hensigt at give FN's Menneskerettighedsråd beføjelser til at handle hurtigt i forbindelse med brud på menneskerettighederne, udtalte Rådet sig heller ikke om situationen i Darfur, overgrebene på civile i Sri Lanka eller om konsekvenserne af volden i Libanon og de besatte områder.
Hvilken holdning har Rådet til resultatet af FN's Menneskerettighedsråds anden mødeperiode? Hvilken rolle vil Rådet spille i forbindelse med drøftelserne i FN's Menneskerettighedsråd? Hvilke foranstaltninger vil Rådet tage for at FN's Menneskerettighedsråd kan tage de udfordringer op, som det står over for, og fungere effektivt?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Den Europæiske Union indtog en aktiv rolle ved det første og andet møde i Menneskerettighedsrådet. Menneskerettighedsrådet skal leve op til de høje forventninger, som det internationale samfund har til det, og det skal anvende effektive og nyttige mekanismer for at kunne udføre alle sine opgaver.
Den Europæiske Union mener, at det er for tidligt til at kunne foretage en korrekt vurdering af Menneskerettighedsrådets arbejde. Vi er i færd med at etablere et nyt organ med nye arbejdsmetoder og -processer, og det vil kræve tid, tålmodighed og kreativitet. Menneskerettighedsrådets brede mandat omfatter forebyggelse af overtrædelser og opbygning af samarbejde og ressourcer, men påtrængende menneskerettighedssituationer spiller også en vigtig rolle. Samarbejde og dialog er af central betydning for det nye organs rolle, som er indeholdt i resolutionen fra FN's Generalforsamling, og som danner grundlag for oprettelsen af Menneskerettighedsrådet. EU har således til hensigt at videreføre et urokkeligt samarbejde med andre lande i samme ånd og håber, at de øvrige involverede aktører er lige så engagerede.
EU's holdning til det andet møde i Menneskerettighedsrådet er, at det er et meget positivt resultat at kunne føre diskussioner både om bestemte spørgsmål og situationer i landene inden for rammerne af de særlige procedurer og med FN's menneskerettighedsorgan. Afsættelsen af ekstra tid til de særlige procedurer udgjorde en betydelig forbedring af Menneskerettighedsrådets praksis. Dialogens kvalitet og det store deltagertal var et tegn på den vigtige rolle, som de særlige procedurer og menneskerettighedsorganet spiller inden for menneskerettighedssystemet, eftersom de f.eks. bringer diskussionerne tættere på den praktiske virkelighed og fungerer som et tidligt varslingssystem. Dette arbejde skal videreudvikles ved de kommende møder.
EU glæder sig over ngo'ernes aktive deltagelse i diskussionen, både om bestemte emner og om situationen i forskellige lande. EU støtter fortsat deres aktive deltagelse i hele arbejdet i Menneskerettighedsrådet. EU støttede bestræbelserne fra Menneskerettighedsrådets formand, hr. de Alba, på at udarbejde en konkret og altomfattende resolution baseret på enighed om Menneskerettighedsrådets resultater og vedrørende bestemte spørgsmål og påtrængende menneskerettighedssituationer. EU beklager, at samtalerne om teksten ikke førte til enighed. EU er tilhænger af en fremgangsmåde baseret på enighed, hvor det er muligt, og arbejdede hårdt for dette ved det andet møde i Menneskerettighedsrådet. Vi vil også fremover arbejde i henhold til disse retningslinjer.
Det var en skuffelse for EU, at der ikke blev opnået konkrete resultater vedrørende de meget alvorlige brud på menneskerettighederne, der har fundet sted i Darfur. Der er ligeledes behov for en indsats fra rådet i andre krisesituationer, som f.eks. i Sri Lanka. EU har til hensigt at fortsætte sin aktive indsats, således at Menneskerettighedsrådet kan udføre alle sine opgaver i henhold til sit mandat ved de kommende møder.
Manuel Medina Ortega 
Hr. formand! Mange tak for svaret på dette spørgsmål, fru formand for Rådet. Vi har for øjeblikket det problem, at FN's Menneskerettighedsråd har de samme problemer som Menneskerettighedskommissionen, nemlig manglende evne til at vedtage resolutioner.
EU og medlemsstaterne, navnlig de medlemsstater, der er medlemmer af Menneskerettighedsrådet, kan bidrage til at løse dette problem. I morgen, den 15. november, holdes der et særligt møde om Israels krænkelse af menneskerettighederne i de besatte områder, og fra den 27. november til den 8. december vil Rådet overveje sine beslutninger.
Mener Rådets formandskab, at EU's medlemsstater kan bidrage til, at der opnås resultater på disse to kommende møder?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Unionen har en vigtig rolle at spille inden for Menneskerettighedsrådets arbejde og ved forberedelserne til rådets tredje møde. Her vil man hovedsagelig fokusere på at formulere rådets arbejdsmetoder. Unionen deltager nu meget aktivt i forberedelserne, der finder sted i Genève. Rådets fremtidige dagsorden bliver også diskuteret. EU har til hensigt at fremme sine egne mål gennem disse samtaler, f.eks. for at sikre, at systemet med den særlige mekanisme bevares og styrkes. Desuden vil Rådet deltage i diskussionerne om indførelse af en ny periodisk gennemgang.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Fru minister! Som medlem af Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder deltog jeg i mødet i FN's Menneskerettighedsråd og så Den Europæiske Unions medlemsstater forhandle om deres synspunkter og forsøge at tale med én stemme. Mit spørgsmål er følgende: Hvilke spørgsmål tog Den Europæiske Union op til drøftelse i Menneskerettighedsrådet under det finske formandskab?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Hvis det ærede medlem henviser til udarbejdelsen af Menneskerettighedsrådets arbejdsmetoder, vil dette spørgsmål blive hovedtemaet for det tredje møde, og Unionen deltager meget aktivt i forberedelserne. Menneskerettighedsrådet har allerede drøftet nogle spørgsmål på initiativ af EU, men alle de initiativer, der blev behandlet ved det andet møde, blev udsat til begyndelsen af mødet i november-december, og forberedelserne til dette møde er nu i gang.
Formanden

Om: Associeringsaftalen mellem EU og Israel
Hvornår har Rådet senest vurderet, om Israels handlinger i de besatte palæstinensiske områder er i overensstemmelse med principperne i FN's pagt, særlig overholdelsen af menneskerettighederne, de demokratiske principper og den økonomiske frihed som krævet i associeringsaftalen mellem EU og Israel?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Rådet evaluerer regelmæssigt situationen i Mellemøsten, og det skete sidst på møderne den 17. oktober og 13. november. Ved disse møder vedtog Rådet sine konklusioner om disse spørgsmål. Heri fremstillede man Rådets holdning til forskellige spørgsmål. Desuden udtrykte man bekymring vedrørende Israel og beskrev områder, hvor man ønsker, at Israel indfører forskellige former for foranstaltninger.
Rådet tager disse spørgsmål op med Israel i forbindelse med associeringsaftalen mellem EU og Israel på de møder, der afholdes regelmæssigt med Israel. En mulighed for dette opstod ved det seneste møde inden for associeringsaftalen mellem EU og Israel den 13. juni 2006. Et møde i arbejdsgruppen om menneskerettigheder den 7. juni 2006 gav mulighed for en mere tilbundsgående diskussion om EU's særlige bekymring vedrørende Israel. Desuden havde underudvalget om politisk dialog og samarbejde på sit andet møde den 9. november en diskussion, der stort set var viet disse spørgsmål.
Chris Davies
(EN) Hr. formand! Det har udviklet sig til et rent blodbad i Gaza. Hvor mange palæstinensere skal dø, før Rådet anerkender, at Israel muligvis handler i strid med associeringsaftalens bestemmelser om menneskerettigheder?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Situationen i Gaza og Mellemøsten blev sidst drøftet på mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) i går. På dette møde vedtog man konklusioner om denne situation.
Union har været særligt bekymret over den forfærdelige humanitære situation i Gaza. Unionen har selv ydet humanitær bistand og har regelmæssigt og i mange forskellige sammenhænge taget spørgsmålet om de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre den humanitære situation, op.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 11.

Om: Forbindelserne mellem EU og Balkanlandene
Rådet bedes oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger der er blevet truffet i år i form af etablering af tættere økonomiske og politiske forbindelser mellem Den Europæiske Union og Balkanlandene?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Rådet har løbende arbejdet for at sikre, at Unionen er engageret i fremtiden for tættere forbindelser mellem landene på Vestbalkan og Europa. Det bekræftede sin fuldstændige støtte til Salzburg-erklæringen fra marts 2006 om dagsordenen fra Thessaloniki-topmødet i 2003 samt til fremme af stabiliserings- og associeringsprocessen.
En af de store udfordringer i denne periode har været at sikre støtte til de igangværende samtaler om Kosovos status under ledelse af FN's særlige udsending Martti Ahtisaari. Samtalerne har også omfattet en plan for EU's fremtidige position og tilstedeværelse, navnlig vedrørende politiindsatsen, retsstatsprincippet og økonomien.
Siden folkeafstemningen i Montenegro og Republikken Montenegros uafhængighedserklæring har Den Europæiske Union og dens medlemsstater været enige om at udvikle forbindelserne med Montenegro som et suverænt og selvstændigt land og har opfordret både Serbien og Montenegro til at fortsætte deres åbne og konstruktive dialog om de fremtidige forbindelser.
Rådet glædede sig over, at valget i Republikken Montenegro forløb fredeligt og uden problemer, og over genoptagelsen af samtalerne om stabiliserings- og associeringsaftalen. Rådet understregede, at tempoet for samtalernes fremadskriden og deres afslutning navnlig afhænger af Montenegros fremskridt med gennemførelsen af de nødvendige reformer.
Arbejdet med at færdiggøre forhandlingerne om indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen med Bosnien-Hercegovina er fortsat. Efter valget først i oktober understregede Rådet, at de nyvalgte politiske institutioner skulle fremskynde gennemførelsen af alle de reformer, der var nødvendige for at færdiggøre aftalen. Rådet glædede sig også over rapporten fra Javier Solana og Olli Rehn om en forstærket EU-tilstedeværelse i Bosnien-Hercegovina. Formålet med at forstærke tilstedeværelsen er at forberede og gennemføre udviklingen væk fra den nuværende ordning i retning af større lokal ansvarlighed.
Samtalerne med Serbien vil fortsætte, når landet samarbejder fuldt ud med Den Internationale Straffedomstol for det tidligere Jugoslavien. Rådet gentog, at et fredeligt og fremgangsrigt Serbien, som er en fuldgyldig allieret med europæiske nationer, er meget vigtigt for stabiliteten i hele regionen.
I henhold til løfterne fra Thessaloniki-topmødet i 2003 og Salzburg-mødet i 2006 har Rådet bestræbt sig på at knytte tættere og mere konkrete bånd til EU, f.eks. ved at øge kontakten mellem befolkningerne gennem aftaler, der letter udstedelsen af visa, som er indgået med alle lande på Vestbalkan. Forhandlingsmandatet til sådanne aftaler blev vedtaget i går af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser). Tilsvarende blev der vedtaget et forhandlingsmandat for tilbagetagelsesaftaler med Bosnien-Hercegovina, Republikken Makedonien i det tidligere Jugoslavien, Montenegro og Serbien. Albanien har allerede en tilbagetagelsesaftale med EU.
Forhandlingerne med alle landene på Vestbalkan indledes den 30. november i Bruxelles. Formålet er at bringe samtalerne til afslutning hurtigst mulig.
Rådet støttede desuden det regionale samarbejde og det lokale ansvar i forskellige regionale fora, ikke mindst den centraleuropæiske frihandelsaftale og dens udvidelse til at omfatte alle Balkanlande. Rådet glædede sig over iværksættelsen af den centraleuropæiske frihandelsaftale den 9. november i alle lande i Balkanregionen, undtagen Bosnien-Hercegovina og Serbien. Rådet forventer, at frihandelsaftalen vil blive underskrevet i henhold til planen den 19. december ved CEFTA-topmødet i Bukarest.
Brian Crowley
(EN) Hr. formand, fru formand for Rådet! Tak for Deres uddybende svar.
Jeg vil gerne fokusere på to andre spørgsmål, som De var inde på i Deres svar. Det første vedrører Martti Ahtisaaris rolle i Kosovo i relation til EU's forpligtelser inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Hvor stor er den finansielle støtte til fornyelsen af politiet og dommerstanden på dette område?
Har der derudover været yderligere drøftelser af en idé, der oprindelig kom fra Kroatien, om oprettelse af et nyt slags indre marked i de tidligere jugoslaviske republikker i et forsøg på at sikre den økonomiske genopbygning af området, og er EU blevet anmodet om at deltage eller yde rådgivning i denne forbindelse?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Vi må huske på, at opgaven med at finde en løsning på Kosovos status, der udføres af den særlige udsending Martti Ahtisaari, gennemføres på opdrag af FN. Unionen bakker imidlertid kraftigt op om hr. Ahtisaaris bestræbelser og håber, at man vil finde en løsning på spørgsmålet om status. Det er meget vigtigt, at stabiliteten opretholdes i regionen, og at man kan indføre langsigtede forudsætninger for udviklingen. Den Europæiske Union forbereder sig på en mangesidet tilstedeværelse og støtte til Kosovo, også efter at der er truffet beslutning om områdets status.
Med hensyn til det ærede medlems andet spørgsmål henviser jeg til min analyse af frihandelsaftalen i mit oprindelige svar. Projekter vedrørende frihandelsaftalen er godt på vej, og vi forventer, at den bliver underskrevet i december.
Agnes Schierhuber
(DE) Fru formand for Rådet! Er myndighederne i landene på Vestbalkan og i de lande, De nævnte, indstillet på virkelig at samarbejde med EU om den fælles sikkerheds- og udenrigspolitik og især også om bekæmpelse af den organiserede kriminalitet?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! De spørgsmål, der blev taget op af det ærede medlem, kampen mod organiseret kriminalitet og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, er naturligvis væsentlige samarbejdsområder inden for Den Europæiske Union. Det er klart, at når stabiliserings- og associeringsprocessen er undervejs eller går i gang, skal vi også være fuldt engageret i disse samarbejdsområder.
Eftersom det ærede medlem spørger om, hvor stærkt engagementet i dette er hos myndighederne i landene på Vestbalkan, må man sige, at der bestemt findes holdningsforskelle mellem landene i dette område.
Formanden

Om: EU's energieffektiviseringsprogrammer
Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger det på EU-plan agter at iværksætte for at fremme energieffektiviseringsprogrammer?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Fællesskabets energipolitik er baseret på den tredje søjle: forsyningssikkerhed, konkurrenceevne og miljømæssig bæredygtighed. Energieffektivitet er en metode til at fremme opnåelsen af disse tre hovedmål for Fællesskabets energipolitik. Vi sigter mod at opnå dette ved f.eks. at forbedre forsyningssikkerheden ved at mindske vores afhængighed af eksterne kilder. På samme måde er det meget vigtigt at fremme Den Europæiske Unions konkurrenceevne, så vi kan udvikle nye energieffektive teknologier, styrke Unionens virksomheders position inden for energieffektive produkter og tjenester samt en reduktion af energiudgifterne for virksomheder og den offentlige sektor. For at nå disse mål skal vi også fremme miljømæssig bæredygtighed, reducere udledningerne af drivhusgasser samt andre negative virkninger på miljøet, som skyldes brugen af visse energiformer.
Energieffektivitet og energibesparelser kan både ses som hjørnestenen i Fællesskabets energipolitik og et prioriteret mål, som Rådet længe har været engageret i. Denne forpligtelse afspejles klart i de lovgivningsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger, som for nylig er blevet vedtaget, eller som skal vedtages i Rådets konklusioner om energieffektivitet og energibesparelser samt i formandskabets konklusioner, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møder i marts og juni 2006.
Med hensyn til forskning og udvikling vil Rådet gerne henvise det ærede medlem til forslagene til syvende rammeprogram, som er blevet diskuteret intenst mellem Europa-Parlamentet og Rådet. Energieffektivitet er et af de mål på energiområdet, som vi har til hensigt at fremme. Der skal lægges særlig vægt på koordineringen af synspunkterne vedrørende et fornuftigt og effektivt energiforbrug i rammeprogrammet samt i andre af Fællesskabets politikker og programmer.
Som De sikkert ved, har Rådet allerede godkendt resultaterne af trepartsforhandlingerne den 26. oktober, hvilket betyder, at bestræbelserne på at nå frem til en aftale om det syvende rammeprogram vil blive udfoldet ved andenbehandlingen. Jeg mener, at Rådet og Parlamentet vil fortsætte deres vellykkede samarbejde, og at det bliver muligt at vedtage det syvende rammeprogram inden årets udgang.
De er sikkert også klar over eksistensen af rammeprogrammet om konkurrenceevne og innovation for perioden 2007-2013, som blev vedtaget for nylig, og som vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende i allernærmeste fremtid. Budgettet for programmet "Intelligent Energi - Europa" inden for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation er større end nogensinde, så det vil bidrage til at gøre det lettere at gennemføre konkrete aktioner på området energieffektivitet.
Blandt de lovgivningsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger, som for nylig er blevet vedtaget, eller som snart vil blive vedtaget, er det især værd at nævne Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2005 om krav til miljødesign af energiforbrugende produkter og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og energitjenester. Disse to ambitiøse juridiske instrumenter vil sammen med foranstaltningerne i handlingsplanen om energieffektivitet, som Kommissionen har vedtaget, fremme opnåelsen af den potentielle energibesparelse på 20 %, som Kommissionen har foreslået, inden 2020.
På sit møde den 23. november vil Rådet afholde en generel diskussion om Kommissionens dokument "Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet" og vedtage sine konklusioner om dokumentet. Disse konklusioner skal fungere som grundlag for Rådets instrukser til Kommissionen, medlemsstaterne og andre interessenter med henblik på gennemførelsen af foranstaltningerne i Kommissionens handlingsplan. Gennemførelsen af mange af de foreslåede foranstaltninger i Kommissionens handlingsplan er et af Rådets prioriterede områder for de kommende par år.
Brian Crowley 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand, fru formand for Rådet! Tak for Deres svar på spørgsmålet. Jeg har to meget korte supplerende bemærkninger i denne forbindelse.
Kommissionsformand Barroso understregede i dag i Parlamentet, at klimaforandringer og energi vil være nogle af de vigtigste udfordringer for EU over de kommende 10 år. Et af aspekterne ved energieffektivitet er, at det er muligt at spare 25 % af fjernsynets normale elforbrug, hvis fjernsynet slukkes behørigt og ikke sættes på standby. Hvad angår design og energieffektivt design, burde designelementer af denne art måske udtages af fjernsyn, radioer og computere, således er der ikke er nogen standbyfunktion.
Med hensyn til Stern-rapporten om økonomi og miljø er jeg klar over, at De ikke kan tale på Finlands vegne, men jeg ved også, at den indeholder en af de bedste oversigter over alternativ energianvendelse og energigenvinding. I Stern-rapporten præciseres sammenhængen mellem økonomiske besparelser og energieffektivitet. Vil der blive udarbejdet lovgivningsmæssige programmer, der går i denne retning?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Spørgsmålet om klimaforandringer er blevet vigtigere og vigtigere med tiden, ikke kun i de interne diskussioner i Den Europæiske Union, men også i Unionens forbindelser med tredjelande, og det var f.eks. betydningsfuldt, at spørgsmålet om klimaforandringer også blev fremhævet i sluterklæringen af ASEM-topmødet. Tilsvarende vil klimapolitikken stå på dagsordenen for Det Europæiske Råds møde, der afholdes til foråret.
Det Internationale Energiagentur har forudsagt, at verdens energiforbrug i de seneste 30 år ville have været omkring en tredjedel højere, hvis man ikke havde truffet foranstaltninger for at forbedre energieffektiviteten. Det viser, at sådanne foranstaltninger fører til lavere vækst i energiforbruget, så det er vigtigt at tage dem i anvendelse. For Unionens vedkommende skal det siges, at der fortsat hersker store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til, hvorvidt man har truffet foranstaltninger til at fremme energieffektivitet eller ej.
Formanden

Om: EU-støtte til Mozambique
Rådet bedes oplyse, hvor stort et beløb Den Europæiske Union via sine programmer for udviklingsbistand har ydet som bistand til befolkningen i Mozambique i 2006?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Fællesskabets program for udviklingssamarbejde med Mozambique foregår som med de øvrige lande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet gennem Den Europæiske Udviklingsfond. Anvendelsen af fonden er Kommissionens ansvar, så det er denne institution, der skal besvare spørgsmålet.
Jeg kan dog sige, at Mozambique er et af de største modtagerlande blandt AVS-landene inden for EU's udviklingssamarbejde, og landets andel af EUF-finansiering ligger også blandt de højeste i Afrika. Ifølge vores oplysninger vil bevillingerne til Mozambique i år være på omkring 165 millioner euro. Kommissionen er den rette institution til at komme med oplysninger om EUF-udbetalingerne, så jeg foreslår, at det ærede medlem ligeledes stiller spørgsmålet til det kompetente organ.
Brian Crowley 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand! Jeg ønsker blot at sige, at jeg er klar over, at der her er tale om forskellige regler, der overlapper hinanden. Mozambique er imidlertid Irlands største modtager af udviklingsstøtte, hvilket skyldes, at den irske regering arbejder meget tæt sammen med Clinton Fonden omkring sygdomsbekæmpelse, herunder aids-bekæmpelse, og lokale uddannelsestiltag.
Vil Rådet overveje at øge støtten til fonde som f.eks. Clinton Fonden, der har skabt gode resultater i forskellige lande?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand! Mozambiques betydningsfulde position som modtagerland inden for udviklingssamarbejdet afspejler naturligvis den fredelige udvikling, der har fundet sted der, og de vellykkede forandringer, som landet har gennemgået i de seneste 15 år siden konflikten.
Med hensyn til det ærede medlems bemærkning om supplerende finansiering fra EUF eller Fællesskabets budget til Clinton Foundation er dette naturligvis Kommissionens ansvar. Jeg kan imidlertid sige, at jeg er fast overbevist om, at adskillige medlemsstater også støtter projekter af denne art inden for rammerne af deres nationale program for udviklingssamarbejde, og eftersom det ærede medlem henviste til det irske eksempel, kan jeg som den ansvarlige minister for udviklingssamarbejde i Finland tilføje, at Mozambique også spiller en vigtig rolle i Finlands program for bilateralt udviklingssamarbejde.
Den Europæiske Unions tilstedeværelse i Mozambique i form af Fællesskabet og medlemsstaterne er således vigtig som helhed, for bevillingerne til Mozambique på Fællesskabets budget vil være på 165 millioner euro i år, og medlemsstaternes nationale tilstedeværelse og deres bidrag er utvivlsomt også betydelige.
Formanden
Spørgsmål nr. 15 er trukket tilbage.

Om: Island
Hvilke forhandlinger har Rådet haft med Republikken Island om drab af hvaler?
Paula Lehtomäki
formand for Rådet. - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Rådet er klar over, at Island har sagt, at landet vil genoptage kommerciel hvalfangst trods Den Internationale Hvalkommissions moratorium på hvalfangst, som trådte i kraft i 1984. Dette spørgsmål blev drøftet på mødet i Rådet (miljø) den 23. oktober under punktet "Eventuelt".
Den 10. oktober 2002 genindtrådte Island i den internationale konvention om regulering af hvalfangst fra 1946, selv om landet gav udtryk for forbehold med hensyn til moratoriet på hvalfangst. Som det ærede medlem ved, er medlemskabet af Den Internationale Hvalkommission åbent for alle lande, der officielt har tiltrådt 1946-konventionen. De enkelte medlemsstater kan beslutte, hvorvidt de ønsker at tilslutte sig en international konvention om spørgsmål, der ikke hører under Fællesskabets enekompetence. Hidtil har 18 medlemsstater i Den Europæiske Union tiltrådt konventionen, og de er også medlemmer af Den Internationale Hvalkommission.
Kommissionen har lovet at beskytte hvalerne, således som det fremgår af levestedsdirektivet. Direktivet giver mulighed for et højt beskyttelsesniveau for hvaler, idet man samtidig forbyder alle former for bevidste fangster og drab på hvaler i Fællesskabets farvande. Desuden er importen af hvalkød og andre hvalprodukter til Fællesskabet udelukkende med kommercielle formål kraftigt reguleret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 338 fra 1977.
Da Island erklærede, at landet vil genoptage den kommercielle hvalfangst, tog 15 EU-medlemsstater, der er medlemmer af Den Internationale Hvalkommission og Kommissionen sammen med Australien, USA og otte andre ligesindede lande officiel kontakt til Reykjavik og opfordrede Island til at overholde moratoriet og indstille sin kommercielle hvalfangst.
Robert Evans
(EN) Hr. formand! Jeg takker formanden for Rådet for hendes svar. Det var måske mere, end jeg forventede, og jeg er meget taknemmelig.
Som rådsformanden og alle andre her i dag ved, er Island ikke medlem af EU. Island er imidlertid medlem af EFTA og Schengen - om end det naturligvis ikke er relevant i denne forbindelse. Det er imidlertid virkelig et bevis på, at Island har tætte forbindelser til EU. Jeg opfordrer på det kraftigste formanden for Rådet og hendes efterfølgere til at gøre deres yderste i deres resterende embedsperiode for at overtale Island til at indstille den unødvendige og efter min mening grusomme slagtning af verdens store pattedyr, som ikke tjener noget formål. Jeg bifalder rådsformandens udtalelser om forbud mod hvalfangst i Fællesskabets farvande og forbud mod import af hvalprodukter.
Fortsæt det gode arbejde og læg yderlige pres på de islandske myndigheder.
Paula Lehtomäki
Hr. formand! Spørgsmålet er rent faktisk mere en kommentar end et spørgsmål, og det takker jeg Dem for. Jeg vil dog stadig nævne nogle af de kommende foranstaltninger, der i øjeblikket diskuteres i forbindelse med dette spørgsmål, navnlig i Den Internationale Hvalkommission. Dens næste årlige møde finder sted i USA til maj, og vi kan være helt sikre på, at i det mindste de lande, der deler Fællesskabets stærkt negative holdning til dette, ønsker en diskussion om det islandske fiskeri, så dette spørgsmål vil i høj grad være på dagsordenen.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
