Tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Fajon for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav - C7-0134/2010 -.
Tanja Fajon
Hr. formand, repræsentanter for Kommissionen, kommissær Malmström, repræsentanter for Rådet og naturligvis mine damer og herrer! Jeg vil forsøge at bruge fire minutter nu og om nødvendigt to til sidst.
Albanien og Bosnien Hercegovina har opfyldt alle betingelserne og er klare til visumliberalisering. Det har Kommissionen bekræftet, som vi gjorde det i sidste uge i Udvalget om Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender uden en eneste stemme imod. Borgerne i Albanien og Bosnien Hercegovina nærer legitime forventninger til, at vi her i Parlamentet i morgen vil give dem grønt lys, og det fortjener de.
Jeg vil byde velkommen til hr. Sven Alkalaj, udenrigsminister i Bosnien Hercegovina, og fru Jozefina Topalli, talsmand for det albanske parlament, som sidder i galleriet og opmærksomt følger denne forhandling. Tiden er inde til at sende et budskab til disse to lande. Et budskab om, at vi er parate til dem, fordi de har opfyldt betingelserne. Vi vælter visummuren, som alt for længe har stået mellem os og landene på Vestbalkan.
Vi har længe kæmpet for at nå dette fælles mål, og jeg vil takke alle, der har deltaget i processen, især Kommissionen og Rådet. Det glæder mig, at mit eget land, Slovenien, har spillet en meget vigtig rolle i denne proces.
For borgerne i Bosnien Hercegovina og Albanien forekommer EU undertiden at ligge meget længere væk, end det faktisk gør. Med visumliberaliseringen tager vi et stort skridt i retning af at opbygge tillid mellem folk og fortsætte de vigtige reformer, der stadig er nødvendige for at give dem et fuldgyldigt medlemskab.
Albanien og Bosnien Hercegovina har sikret deres grænser, de har indført sikre, biometriske pas, og de har taget vigtige initiativer til bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet.
Sidste år liberaliserede EU visumordningen for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro, og deres glæde var ubeskrivelig. Det er sund fornuft, fordi borgerne i Vestbalkan omkring tyve år tidligere kunne rejse til vesten uden visum. For mig er dette ikke blot en diplomatisk gave. Nu er det vores pligt, EU's pligt, at holde vores løfte. Her drejer det sig om vores troværdighed og EU's troværdighed.
Tillad mig at minde Dem om, at det i november var Parlamentet selv, der sammen med Europarådet forhandlede om visumliberaliseringen for Albanien og Bosnien Hercegovina under en fremskyndet procedure, så snart disse lande opfyldte betingelserne.
Derfor opfordrer jeg Dem til at støtte min betænkning, så vi kan sende et positivt budskab til disse to lande. Deres borgere fortjener det mere end nogensinde. Jeg er sikker på, at vi meget snart vil blive fulgt af vores europæiske regeringer.
Lad os gøre en indsats og måske taget et skridt mere for at gøre det muligt for borgere fra Albanien og Bosnien Hercegovina at rejse frit før den katolske jul, dvs. før årets udgang, så de kan besøge deres familie og venner i juleferien. Det gjorde vi sidste år for FYROM, Serbien og Montenegro, og med den store vilje, vi har, er jeg sikker på, at vi også kan gøre det i år.
Til sidst vil jeg tilføje, at vores ja i Parlamentet i morgen bliver anerkendelsen af det meget hårde arbejde, der er udført af de to lande, Bosnien Hercegovina og Albanien. De har opfyldt alle betingelserne, hvilket var et hovedkriterium for os, og jeg er overbevist om, at denne anerkendelse vil være et meget godt incitament for alle lande i Vestbalkan, for det vil vise, at det virkelig kan betale sig at arbejde hårdt.
Cecilia Malmström
Hr. formand! Jeg vil først takke ordføreren, fru Fajon, for hendes meget engagerede, begejstrede og hårde arbejde med denne sag. Det har været en stor glæde at samarbejde med Dem og også med skyggeordførerne i vores fælles indsats for at give borgere fra Albanien og Bosnien Hercegovina visumfrihed.
Det forslag, vi har drøftet i dag, bekræfter EU's politiske vilje og arbejde med at liberalisere de kortsigtede visumkrav for borgere fra alle lande i Vestbalkan. Dette er en del af Thessaloniki-dagsordenen og en hjørnesten i vores integrationspolitik for Vestbalkan.
Med vores støtte til denne frie ordning sender vi ikke blot et politisk budskab. Det er bestemt et vigtigt budskab, men vi gør det også helt konkret lettere at skabe kontakt mellem mennesker, vi forbedrer forretningsmulighederne og mulighederne for kulturelle udvekslinger, mens mennesker får mulighed for at lære hinanden at kende. Vi giver borgerne i Bosnien og Albanien mulighed for at lære EU at kende og omvendt.
Vi står her i dag som følge af det hårde arbejde, der er udført af myndighederne og befolkningen i disse to lande, og det vil jeg takke dem for. Jeg lykønsker dem med deres indsats og de flotte resultater. De resultatorienterede dialoger om visumliberalisering mellem de to lande og Kommissionen har været et meget kraftigt incitament og initiativ, som har fremskyndet reformerne, så landene nu har nået EU's standarder på centrale områder som retfærdighed, frihed og sikkerhed.
De to lande har gjort store fremskridt med hensyn til at forbedre passikkerheden, styrke grænsekontrollen, styrke de institutionelle rammer for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption. De har desuden forbedret de eksterne relationer og grundlæggende rettigheder. Kommissionen har fulgt disse foranstaltninger nøje.
I vores forslag fra maj i år identificerede Kommissionen et begrænset antal tilbageværende åbne benchmarks for både Albanien og Bosnien Hercegovina, som krævede yderligere overvågning. Denne tilgang var nøjagtig den samme som i 2009 for Montenegro og Serbien.
For Albaniens vedkommende vedrørte den resterende benchmark udviklingen af en politik til støtte for integration af albanske hjemvendte, styrkelse af kapaciteten til at bekæmpe organiseret kriminalitet og korruption og endelig effektiv gennemførelse af konfiskationen af aktiver fra organiseret kriminalitet.
For Bosnien Hercegovinas vedkommende var de resterende krav styrkelse af kapaciteten til at bekæmpe organiseret kriminalitet og korruption, foranstaltninger til forbedring af elektronisk udveksling af politidata samt harmonisering af straffeloven mellem stats- og organniveau.
På grundlag af detaljerede oplysninger fra de to lande, fra ekspertmissioner med værdifuld deltagelse af medlemsstaternes eksperter i sommerens løb og senere ud fra andre oplysninger kunne Kommissionen den 14. september fremlægge vores vurdering af opfyldelsen af de resterende benchmarks. Den viste, at de to lande havde truffet alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde alle de benchmarks, der var opført i forslaget fra maj måned.
Følgelig finder Kommissionen, at alle forudsætningerne i køreplanen er opfyldt, og på dette grundlag foreslår vi at indføre en visumfri ordning. Lad mig understrege, at den visumfrie ordning for de to lande også medfører et ansvar. For at forebygge misbrug er det vigtigt, at Albanien og Bosnien Hercegovina træffer alle nødvendige foranstaltninger for at begrænse tilstrømning af personer med ubegrundede asylansøgninger. Dette aspekt er blevet kraftigt understreget i kontakten mellem Kommissionen og de to lande, og jeg ved, at de to lande allerede har gjort en indsats i den sammenhæng.
Det er vigtigt, at De fortsætter informationskampagnerne for at sikre korrekt information og forklare Deres borgere betydningen af visum til kortvarige ophold, og hvad det medfører, samt især at advare mod misbrug til formål, der er uforenelige med visumrejser.
Nu står vi her, og det er et meget vigtigt skridt. Jeg håber, at Rådet vil kunne færdiggøre den endelige undersøgelse af dette forslag i de kommende uger, og at vi kan få det formelt vedtaget i november.
Sarah Ludford
Hr. formand! Jeg vil tilslutte mig kommissær Malmströms tak til Tanja Fajon for hendes engagerede, tålmodige og hårde arbejde. Jeg har været et beskedent medlem af hendes hold under hendes ledelse i de sidste 18 måneder, hvor vi har arbejdet med et område, som vi begge betragter som meget vigtigt.
Vi har hørt, og her citerer jeg en engelsk oversættelse af betænkningen, at den franske EU-minister Pierre Lellouche har kaldt visumpolitik et sikkerhedsanliggende. Han sagde åbenbart i Nationalforsamlingen forleden dag, at "min og regeringens holdning er, at visumsagen er et sikkerhedsanliggende. Det er ikke blot en diplomatisk gave, vi således giver". Som jeg sagde, citerer jeg her fra den engelske oversættelse.
Ja, det er vi enige om, men jeg kommer senere tilbage til sikkerhedsaspektet. Som Tanja Fajon sagde, er det naturligvis ikke en diplomatisk gave. Men han fortsatte åbenbart med at sige, at Frankrig ville have sikkerhedsgarantier fra de to lande. Men det er jo netop, hvad Kommissionen har gjort efter den almindelige, omhyggeligt udarbejdede køreplan, som har fuld støtte i Ministerrådet og Parlamentet.
Så alt det, kommissær Malmström sagde, var ganske relevant, og hun tilføjede også med rette, at det skal gøres klart og også vil blive gjort klart, er jeg sikker på, for borgerne og de nationale myndigheder i de to lande, at denne ret ikke må misbruges. At det er en ret til visum til kortvarige ophold, til turisme, til udvekslinger, til forretningsrejser osv., og ikke til andre formål, heller ikke arbejde.
Men for lige at komme tilbage til sikkerheden bredt defineret. EU handler om sikkerhed i den bredeste betydning, og dette er en del af at åbne folks øjne, bekæmpe nationalisme, bekæmpe etniske konflikter, opbygge et kontinent med fred og velstand, og det er det, vi ønsker at åbne borgernes øjne for, også i disse to lande.
Vi er alle sammen fælles om dette her, og vi håber at forberede landene til at blive medlem af EU, for EU er et sikkerhedsprojekt. Vi har indgået denne aftale. Vi sagde, at hvis I består disse prøver, får i visumfri rejser. Hvis Frankrig eller en anden medlemsstat nærer tvivl om denne rejse, skulle de aldrig have støttet køreplanen for visumliberalisering. Nu skal de holde deres løfte.
Anna Maria Corazza Bildt
Hr. formand! Det glæder mig, at vi i aften kan sige til befolkningerne i Albanien og Bosnien: "I er ikke blevet glemt".
Jeg håber, at afstemningen her i morgen viser, at Parlamentet ønsker denne visumliberalisering for Albanien og Bosnien. PPE opfordrer Rådet til at respektere sit løfte i den fælles erklæring, der blev vedtaget under det svenske formandskab, om at indføre en visumfri ordning så hurtigt som muligt.
Nu da benchmarkene er opfyldt ifølge Kommissionen, kan befolkningen i Albanien og Bosnien se lys for enden af tunnelen og få visumfri indrejse til EU-Schengen inden jul.
PPE har arbejdet for at fremskynde processen med visumliberalisering, så alle lande i Vestbalkan behandles ens. Vi har forfulgt en konsekvent, realistisk og troværdig linje hele vejen, støttet myndighederne og taget ansvar for reformprocessen, samtidig med at vi har respekteret de europæiske borgeres legitime sikkerhedsbekymringer.
Jeg beklager dybt, at der blev skabt falske forventninger med urealistiske tidsplaner, og det glæder mig, at den anden del af Parlamentet endelig er slået ind på vores realistiske sti, hvor der desværre ikke var nogen genveje. Vi var klar, da de var klar. Nu er de klar, og vi lykønsker myndighederne i Bosnien og Albanien med resultaterne af deres reformer.
En styrkelse af retsstaten, bekæmpelse af kriminalitet og korruption er vigtigt for befolkningen i regionen og med til at mindske forskellen i forhold til EU. Mellemfolkelig kontakt, som kommissær Malmström sagde, og at bryde følelsen af at være isoleret er vigtigt for at fremme stabiliteten i regionen i et europæisk perspektiv.
Jeg oplevede besættelsen af Sarajevo og var med i krigen i Bosnien i årevis. Bønnen fra de mennesker, der følte sig lukket inde og ladt tilbage, ligger mig meget på sinde og har været grundlaget for mit engagement, siden jeg kom i Parlamentet i sommeren 2009.
Monika Flašíková Beňová
Hr. formand! Først tak til min kollega Tanja Fajon for denne betænkning.
Det kan ikke nægtes, at der er blevet rejst en såkaldt visummur i de sidste tyve år mellem EU og visse lande i Vestbalkan. Heldigvis blev en del af denne mur væltet sidste år, da vi ophævede visumkravet for borgere fra Makedonien, Montenegro og Serbien. Arbejdet skal dog fortsættes, og fordelene ved visumfrie rejser i Europa skal være tilgængelige for borgerne i Bosnien Hercegovina, Albanien og måske også Kosovo.
Først skal det siges, at disse landes regeringer har taget enorme skridt i det sidste år og opfylder næsten alle Kommissionens krav. For det andet må vi ikke være så naive at tro, at den nugældende ordning forhindrer kriminelle i at komme over grænsen. De ved altid, hvordan de skal komme frem. I dag taler vi ikke om kriminelle, ikke engang om politikere, men om forretningsfolk og iværksættere. Vi taler om almindelige mennesker fra Balkan. Vi taler ikke om at passe på job eller opholdstilladelser. Vi taler i dag om den grundlæggende ret for kommende EU-borgere til at rejse frit rundt i EU og til at skabe sociale og faglige bånd med partnere fra EU's medlemsstater. For det tredje vil visumliberaliseringen bidrage til at stabilisere Vestbalkan og styrke det politiske og økonomiske samarbejde, styrke indbyggernes støtte til EU og udsigten til europæisk integration, udvide folks horisont og sætte en stopper for antieuropæisk ekstremisme.
Det eneste forbehold, jeg har over for denne betænkning, vedrører Kosovo. Jeg er enig med fru Fajon i, at almindelige mennesker fra området ikke må tages som gidsel i den nuværende politiske situation, men samtidig er det nødvendigt at formulere beslutningen om fri bevægelighed for borgerne i Kosovo så klart, at deres ledere ikke begynder at fejlfortolke den som en de facto-anerkendelse af deres uafhængighedserklæring. Vi skal nu gøre alt for at få indført den visumfrie ordning hurtigst muligt for borgere fra Bosnien Hercegovina og Albanien. Bosnien Hercegovina har gjort enorme fremskridt i de seneste måneder, efter at EU i juli sidste år fastslog, at disse lande ikke opfylder betingelserne for at liberalisere visumordningen. Så længe disse fordele kun indrømmes visse nationer, vil der altid være en risiko for at destabilisere regionen og en fare for, at det politiske og etniske puslespil bliver splittet op i endnu mindre brikker. Regeringerne i disse lande har arbejdet hårdt i de forgangne måneder for at få indført forbedringer, indhente spildt tid og skabe kvalitetsniveauer, der svarer til nabolandenes.
Den viden, at EU snart tillader de to lande og især Bosnien Hercegovina visumfri indrejse, vil mindske risikoen for endnu større etnisk og politisk ustabilitet, styrke det politiske og økonomiske samarbejde, styrke borgernes støtte til EU og udsigten til europæisk integration, udvide befolkningens horisont og sætte en stopper for antieuropæiske ekstremistiske kræfter.
Nathalie Griesbeck
Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil også gerne lykønske vores kollega, fru Fajon, med hendes fremragende betænkning, og jeg vil også gerne sige, at den visumfritagelse, der foreslås i denne betænkning, er en milepæl på vejen mod integration, selv om vi taler om et meget vigtigt første skridt eller en indledende fase.
Som fru Fajon har sagt, er dette faktisk et stort øjeblik for alle berørte borgere og navnlig for unge mennesker, hvis frie bevægelighed er en meget vigtig faktor for deres evne til at blive borgere, som er åbne over for resten af verden. Jeg deler fuldstændig Deres ønske om at få denne betænkning vedtaget meget hurtigt, så tingene kan komme videre inden jul.
Jeg mener dog ikke, vi skal standse her, og jeg vil gerne se, at processen giver os mulighed for at gå videre. Vi kan ikke tillade, at Kosovos borgere bliver de eneste borgere på Balkan, der ikke kan rejse frit, og jeg håber, at Kommissionen omgående vil undersøge spørgsmålet.
Samtidig med at vi fastholder vores europæiske krav - og som franskmand støtter jeg fuldt ud Baroness Ludford, når hun siger, at regeringens holdning ikke er den eneste holdning i Frankrig - foreslår jeg, at vi frygtløst bevæger os videre ad denne vej mod liberalisering.
Marije Cornelissen
Hr. formand! Jeg er overbevist om, at et stort flertal af medlemmerne Parlamentet i morgen vil stemme for visumfritagelse for Bosnien-Hercegovina og Albanien. Og det med rette. Trods alle former for politiske problemer har de arbejdet meget hårdt for at opfylde disse kriterier. De er i den henseende nået videre, end Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien var, da de fik bevilget visumfritagelse. Jeg er derfor ikke bekymret over Parlamentets score. Vi har sagt, at kriterier er kriterier, og at vi vil sikre et lands borgere visumfritagelse, så snart et land overholder disse kriterier. Det er vigtigt for unge mennesker, for forretningsfolk og for alle andre.
Jeg er dog bekymret over Ministerrådet. Der går rygter om, at visse lande er i tvivl. Jeg håber, at disse rygter er ubegrundede. Hvis Rådet ikke snart godkender visumfritagelse, vil det sende det forkerte budskab. Det vil se ud som om, vi er dobbelt moralske. Det vil virke som om, kriterier ikke betyder noget, fordi alt i virkeligheden afhænger af politiske spil. At Rådet ikke har tillid til Kommissionens holdning. Og hvor står vi så?
Sagen er faktisk ganske enkel. Kommissionen har tilkendegivet, at Bosnien-Hercegovina og Albanien har overholdt kriterierne, og Parlamentet og Ministerrådet skal anerkende dette så hurtigt som muligt. De kan have deres egen holdning til Kommissionen og politikerne i disse lande, men det drejer sig om de mennesker, som bor der.
Charles Tannock
Hr. formand! Visumliberalisering er et vigtigt skridt for ethvert land, der ønsker et tættere forhold til EU. At gøre det nemmere for bona fide-borgere fra tredjelande at besøge EU, for virksomheder og turisme er en vigtig del af indsatsen for at integrere disse lande med vores union.
De positive erfaringer fra udvidelsen af visumliberaliseringen til Montenegro - som jeg havde den ære at være ordfører for i Parlamentet - til Serbien og til Makedonien har giver ny næring til disse landes forhåbninger om EU-medlemskab. Vi skal dog i sidste ende give alle lande på Vestbalkan lige mulighed for at opnå denne status, hvis de er kvalificeret til den. Dette er trods alt ikke mere end, hvad de havde i det tidligere Jugoslavien.
Udvidelsen af visumliberalisering til Albanien og Bosnien-Hercegovina er derfor en naturlig videreførelse af en langvarig strategipolitik, som jeg glæder mig over på vegne af min gruppe. Men vi skal insistere på, at alle disse lande opnår og opretholder høje standarder for biometrisk passikkerhed. Visumliberalisering er et privilegium og ikke en automatisk ret, der kan tages for givet.
Ligesom for Kosovo er der stadig betænkeligheder med hensyn til kvaliteten af passikkerheden og organiseret kriminalitet. Indtil disse spørgsmål er besvaret fuldt ud, må Kosovo nødvendigvis forblive uden for anvendelsesområdet for vores politikker. Men jeg er principielt ikke modstander af, at Kosovo i sidste ende opnår visumliberalisering. Selv om fem EU-lande ikke anerkender landet, bør det alene ikke være grund til at nægte Kosovo som territorium ret til frit at rejse til EU. Ingen EU-medlemsstater anerkender Taiwan, et territorium, hvor jeg tilfældigvis er formand for Parlamentets venskabsgruppe, men EU forventes alligevel snart at give taiwanesiske statsborgere ret til visumfri indrejse - og det med rette. Kosovo skal derfor - næsten som Taiwan - have de samme rettigheder, når tiden er inde.
Cornelia Ernst
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke fru Fajon for hendes fremragende betænkning, der virkelig har bragt os videre med dette spørgsmål. Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre støtter klart visumliberalisering for hele Vestbalkan, og i dette tilfælde støtter vi naturligvis ophævelsen af visumkravet for Bosnien-Hercegovina og Albanien, navnlig fordi det vil sætte skub i åbningen af disse lande, og fordi det vil skabe bedre muligheder for deres generelle udvikling. Vi håber, at sådanne muligheder virkelig vil blive udnyttet.
Personligt mener jeg, at denne ordning skal indføres for Kosovo meget snart - eller at der i det mindste skal gennemføres indledende forhandlinger. Der er et presserende behov for dette, da Kosovo ellers vil blive en lille ø på Vestbalkan, som er helt afskåret. Det bekymrer mig dog - og det vil jeg understrege - at vi samtidig påtvinger indførelsen af biometriske data. Jeg vil meget klart sige, at brugen af biometriske data er lige så kontroversiel som altid, og at brugen af sådanne data frem for alt ikke er sikker. Jeg siger det på baggrund af forlydender i Tyskland for et par dage siden om, at pinkoder kan og er blevet knækket. Det skal erkendes, at sådanne ting kan ske.
Vi skal gøre, hvad vi kan for at sikre, at visumkravene ophæves for disse lande, og at der sættes skub i deres sociale og økonomiske udvikling. Det er tvingende nødvendigt i begge lande, og befolkningerne har fortjent det. Vi skal i EU også arbejde hen imod dette mål.
Mario Borghezio
Hr. formand! Vi stemmer imod denne betænkning, ikke mindst fordi ordføreren foreslår, at der lægges pres på Kommissionen og Rådet for at sætte yderligere skub i visumliberaliseringsprocessen for Kosovo. Er vi klar over, hvad vi drøfter? Er vi klar over, at Kosovo har problemer med at reintegrere de tusindvis af romaer, der søgte asyl i Tyskland? Dette er en særdeles følsom situation for hele EU.
Er vi klar over, at visumliberalisering - som angiveligt kun vil blive brugt af studerende og respektable borgere, selv om jeg på ingen måde er enig i den optimistiske anskuelse - ganske enkelt vil gøre Europa til et herberg for romaer? Vi behøver slet ikke gøre det i betragtning af de alvorlige problemer, vi har med integration af romaer og løsning af de særdeles alvorlige problemer i den forbindelse.
Hvad angår Albanien, vil jeg påpege, at Kommissionen igen i maj foreslog, at Albanien og Bosnien-Hercegovina skulle kunne tillade, at deres borgere rejste inden for Schengenområdet med elektroniske pas. Forslaget blev dog ikke ført videre som følge af Albaniens mangler med hensyn til reintegration af hjemvendte albanere.
Der er efter min mening alvorlige sikkerheds- og kontrolproblemer i forbindelse med visumliberalisering. Vi skal overveje det meget omhyggeligt. Visa er i den grad nødvendige!
Daniël van der Stoep
- (NL) Hr. formand! Delegationen fra det nederlandske Frihedsparti er imod visumfritagelse for Bosnien-Hercegovina og Albanien, to lande, der er tilknyttet organisationen Den Islamiske Konference som henholdsvis medlem og observatør. Det er en organisation, der fastholder sharia som grundlag for menneskerettigheder, og som holder FN som gidsel med sin utilslørede antisemitisme. Hvordan i alverden kan De give symbolske gaver til lande, der hævder, at sharialoven er grundlaget for menneskerettigheder? Sharia er en lov, der styrer ethvert aspekt af livet i et islamisk samfund - fra civil- og familieret til strafferet. Den foreskriver, hvordan man skal spise, klæde sig og endda gå på toilettet. Undertrykkelse af kvinder er godt, indtagelse af alkohol er skidt. Det går over min forstand.
Er der nogen, der kan forklare mig, hvordan denne lov kan eksistere side om side med de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, som EU hylder? Disse to lande er vel næsten de mest korrupte lande i Europa, og alligevel mener Parlamentet, at de skal belønnes med visumfritagelse, blot fordi de er mindre korrupte end Zimbabwe. Dette skjules bag erklæringer, som f.eks. "Det vil give dem mulighed for at besøge deres familier eller studere i udlandet". Det giver selvfølgelig slet ingen mening, fordi denne mulighed allerede findes. De skal blot først have et stykke papir, der giver dem tilladelse til det. Det giver ingen mening at opgive visumkravet med den begrundelse, at de ellers ville blive fanget i deres ynkværdige små lande. Sikken noget vrøvl! Nederlandske byer er allerede blevet oversvømmet af horder af polakker, rumænere og bulgarer. Det er galt nok i sig selv. Visumfritagelsen vil kun gøre tingene endnu værre. Hvor er det trist!
(Taleren indvilligede i at besvare et spørgsmål, jf. proceduren med blåt kort i henhold til artikel 149, stk. 8)
Emine Bozkurt
- (NL) Hr. formand! Jeg har et spørgsmål til hr. van der Stoep. De sagde, at det drejer som om lande, der bruger sharia som grundlag for menneskerettigheder. Kan De venligst oplyse os, hvilke specifikke forslag parlamenterne i Bosnien-Hercegovina og Albanien har forhandlet med henblik på at indføre sharia, og hvornår disse forhandlinger fandt sted? Fremsætter De ikke en påstand, som De ikke kan underbygge? Jeg håber, De kan underbygge den, men fortæl os det.
Daniël van der Stoep
- (NL) Hr. formand! Fru Bozkurt er naturligvis udmærket klar over, at jeg ikke kender de præcise detaljer i alt, hvad der sker i Bosnien-Hercegovina og Albanien. Det interesserer mig heller ikke, hvis jeg skal sige det ærligt. Jeg vil minde hende om, at det i Cairoerklæringen udtrykkeligt anføres, at sharia er grundlaget for menneskerettigheder, og at Bosnien-Hercegovina og Albanien har undertegnet denne erklæring. Kan De forklare mig, hvordan De kan undgå at se, at det er forkert? Hvis man har sharia som grundlag for menneskerettighederne, så må man være gået fra forstanden, ikke? Det er alt, hvad jeg kan sige om det.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
- (ES) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest lykønske fru Fajon med udarbejdelsen af en betænkning, der har krævet en så stor og målrettet indsats.
Jeg vil også gerne lykønske min kollega og ven, fru Corazza Bildt, med hendes beslutsomhed og passion i arbejdet med visumfritagelse for Bosnien-Hercegovina og Albanien, to lande, der har desperat brug for dette.
Ligesom Dem var jeg i Sarajevo og Mostar under krigen, og jeg oplevede også hr. Milosevics massefordrivelser og albanernes solidaritet. Derfor udtrykker jeg min glæde her i dag, fordi retfærdigheden sker fyldest. Siden Salonicatopmødet i juni 2003, hvor EU endelig tog det glædelige skridt og forpligtede sig til at arbejde hen imod visumfritagelse for Vestbalkan, kan vi nu efter den første fase, hvor de to lande ikke opfyldte kravene, bekræfte og glæde os over løftet om, at albanerne og bosnierne endelig vil kunne rejse til EU-territorium.
Behovet for at skabe stabilitet på Balkan, navnlig i lande, der helt sikkert vil tiltræde EU i fremtiden, og fremme mobiliteten for en befolkning, der i øjeblikket er isoleret, skal efter min mening være en af Parlamentets politiske forpligtelser, hr. formand og fru kommissær!
Emine Bozkurt
- (EN) Hr. formand! Jeg takker ordføreren, Tanja Fajon. I Bosnien-Hercegovina har befolkningen følt sig fanget i et bur efter krigen i 1990'erne. Nu vil døren endelig blive åbnet, så de kan komme ud.
I morgen er dagen, hvor Parlamentet kan sende et klart signal om, at befolkningerne i Bosnien-Hercegovina og Albanien er velkomne gæster i Europa. Kommissionen har konkluderet, at begge lande har opfyldt kravene for visumliberalisering. Reformerne er vigtige for disse lande, men også for EU. Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til sikring af grænserne og forbedring af samarbejdet om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet - som f.eks. menneskehandel og narkotikahandel - og det vil blive muligt at hjemsende personer, der opholder sig illegalt på europæisk territorium.
Erfaringerne fra visumliberalisering har vist, at lederne i Bosnien-Hercegovina ville og kunne acceptere hurtigt at behandle de krævede reformer. Samarbejdet og effektiviteten i forbindelse med disse reformer vil forhåbentlig tjene som et eksempel for andre reformer, der kræves for EU-integration, men det er også af stor betydning for borgerne, der endelig kan besøge deres familier, navnlig i betragtning af den diaspora, Bosnien-Hercegovina har i Europa. Det er også afgørende, at unge og studerende kan se deres europæiske fremtid. De vil få mulighed for at se ud over deres eget lands vægge. De vil forhåbentlig fortælle deres nye ledere, at EU-integration skal stå højt på dagsordenen.
Det sidste, vi ønsker, er et sort hul i Europa. Kommissionen - og vi i Parlamentet - ønsker at bryde denne isolation. Vi lovede landene visumliberalisering, når de opfyldte kriterierne. Med Kommissionens og Parlamentets samtykke vil to tredjedele af de europæiske institutioner anerkende deres indsats og fremskridt. Jeg ønsker, at Rådet holder sit løfte, så den bosniske og albanske befolkning endelig kan se, at der er lys for enden af den lange tunnel.
Jelko Kacin
- (SL) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Tillykke, Tanja Fajon! Lad os klart sige, hvorfor Albanien og Bosnien-Hercegovina ikke opnåede visumliberalisering for deres borgere sidste år. Det er fordi, de ikke gjorde deres politiske hjemmearbejde, som ville have vist deres ansvarlighed over for borgerne. I år har parlamenterne og regeringerne i disse lande dog bestået deres eksamener. Men de gjorde det i sidste øjeblik, fordi mange i disse lande stadig er i tvivl.
Vi i Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa ser frem til visumliberaliseringen, og vi vil gerne sige til borgerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina, at de er vores venner, vores partnere og vores kære naboer. De vil være velkomne, når de besøger os og deres familier, som med deres hårde arbejde og sammen med os skaber et forenet, bedre, rigere og større EU.
Beslutningen om at liberalisere visa, som skal træffes i Parlamentet, er vores fælles resultat, et vigtigt politisk og i særdeleshed menneskeligt budskab. Visumliberalisering er til gavn for befolkningerne i disse lande, ikke en belønning til deres politikere. Regeringerne i begge lande skal dog være vedholdende i deres indsats for at overbevise ministrene for indre anliggender i EU's medlemsstater om, at de fuldt ud agter at gennemføre og overholde de regler og forpligtelser, de har accepteret.
Ulrike Lunacek
- (DE) Hr. formand! Jeg vil på vegne af min gruppe også gerne takke fru Fajon for hendes fremragende arbejde og kommissær Malmström, fordi de begge har spillet en afgørende rolle og har taget de rigtige skridt. Afstemningen i Parlamentet i morgen vil give borgerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina et løfte om en mere håndgribelig europæisk fremtid. Det vil endelig blive muligt at sikre dem det, som befolkningerne i Serbien, Montenegro og Makedonien har haft siden sidste år. Med denne brede enighed vil Parlamentet i morgen også klart opfordre Rådet til at give grønt lys for denne proces på dets næste møde i november, ligesom Kommissionen allerede har gjort, og Parlamentet gør i morgen.
Som det allerede er blevet sagt, kan vi ikke tillade, at et par medlemsstater nu begynder at tvivle og fremsætte nye argumenter, som f.eks. behovet for nye sikkerhedsgarantier, når vi udmærket ved, at den eneste grund til det, er deres interne politiske forhandlinger - der er intet grundlag i realiteterne bag de kriterier, som Albanien og Bosnien-Hercegovina allerede har opfyldt. I morgen vil vi med andre ord opfordre Rådet til at give grønt lys, ligesom Kommissionen og Parlamentet allerede har gjort.
Som ordfører for Kosovo må jeg dog også sige - og dette er delvist henvendt til Flašíková Beňová, som vist desværre ikke længere er til stede - at Kosovo er en uafhængig stat. Det er sandt, selv om de fem medlemsstater, der endnu ikke har anerkendt landet, ikke ønsker at se virkeligheden i øjnene. Det er en kendsgerning. Det er virkeligheden. Som ordfører for Kosovo opfordrer jeg også Kommissionen til endelig at give regeringen i Kosovo en køreplan, så den kan indlede sit arbejde, og så Kosovos borgere endelig kan få udsigt til visumfritagelse - frihed til at rejse.
Jaroslav Paška
- (SK) Hr. formand! Det fremlagte forslag - til Europa-Parlamentets og Rådets forordning - vil sætte borgere fra Albanien og Bosnien-Hercegovina i stand til at rejse uden visum til alle lande i EU.
I en tid, hvor en række islamiske organisationer truer Europa med terrorangreb, er det efter min mening en overraskende og positiv gestus, som måske er rettet mod hele den islamiske verden. Uden for rammerne af forordningen henvises der til Kosovo, som optræder i begrundelsen. I henhold til næsten to tredjedele af FN's medlemmer er Kosovo, jf. bestemmelserne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 og kapitel 1, artikel 2.7 i FN's charter, formelt en legitim del af den serbiske republik, selv om det er under en særlig form for protektorat i dag. Jeg mener derfor, at vi nøje skal overholde folkeretten i Kosovos tilfælde og ikke opdele den serbiske befolkning efter opholdssted eller etniske kriterier, men tillade indbyggerne i den serbiske provins Kosovo at rejse i alle EU-lande med et serbisk pas på samme måde som andre serbiske borgere.
Philip Claeys
- (NL) Hr. formand! Det er en særlig uklog idé at liberalisere visumordningen for lande, som f.eks. Bosnien-Hercegovina og Albanien. I sin begrundelse anfører fru Fajon netop, at det primært drejer sig om studerende og unge, som kommer for at besøge deres venner og familie. Er dette reel naivitet, eller foregiver De at være naiv i et forsøg på aktivt at fornægte virkeligheden? De hævder f.eks. i Deres betænkning, at afskaffelse af visumkravet vil bidrage til udryddelsen af etnisk og politisk ustabilitet. Lad os se virkeligheden i øjnene. Det eneste, vi vil gøre, er blot at importere en stor del af denne ustabilitet til EU.
Jeg vil henvise til en rapport fra Europol, Eurojust og Frontex om situationen for den indre sikkerhed i EU. Det er et dokument fra den 7. maj 2010, hvori det anføres, at Albanien, Kosovo, Serbien, Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er transitlande til EU for illegale indvandrere og ofre for menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse, cannabisprodukter, heroin, kokain, cigaretter, syntetiske stoffer og præcursorer, forfalskede euro og våben. Albansktalende organiserede forbrydergrupper er fremtrædende, navnlig i forbindelse med handel med heroin og kvinder med henblik på seksuel udnyttelse. Det anføres i rapporten. I stedet for at stramme kontrollen vil vi nu afskaffe visa, åbne alle sluser og gøre problemet med importeret kriminalitet endnu værre.
Andrey Kovatchev
- (BG) Hr. formand! Jeg glæder mig over fru Fajons betænkning og Kommissionens forslag om at afskaffe visumordningen for Albanien og Bosnien-Hercegovina. Praksis har vist, at visa desværre ikke altid er den mest effektive metode til at standse illegal indvandring og organiseret kriminalitet. Dem, der lider mest under rejsebegrænsningerne, er almindelige mennesker og navnlig unge. De forhindrer EU's fremtidige borgere i at se og opleve alt det, vi har opnået sammen i Europa, og de forhindrer dem i at møde og blive venner med europæere i deres aldersgruppe. Til de medlemmer, der netop har udtalt sig kritisk, vil jeg sige, at visumfritagelsesordningen med Makedonien, Montenegro og Serbien ikke har haft negative konsekvenser. EU har forpligtet sig til at give Vestbalkan et klart europæisk perspektiv, så vi skal yde vores del og sikre disse lande visumfritagelse.
Vi kan naturligvis ikke gå på kompromis med foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet, hvidvask af penge, menneskehandel og narkotikasmugleri. Intensivering af retlige og administrative reformer og styrkelse af retsstatsprincippet i disse lande har også stor betydning. Ingen i Europa skal føle sig isoleret uden mulighed for at rejse. EU er grundlagt på værdier, som vi deler med vores naboer og de lande, der har indledt vejen mod europæisk integration. Det glæder mig, at vi åbner dørene for albanerne og bosnierne, da vi forventer, at de også en dag bliver EU-borgere. Ophævelsen af visumordningen på Vestbalkan vil gavne sikkerheden og friheden for borgerne i disse lande og i hele EU. Kosovo skal også medtages i visumfritagelsesordningen. Når begrænsningerne for Albanien og Bosnien-Hercegovina er ophævet, vil borgerne i Kosovo være de eneste på Balkan, der skal have visum for at rejse til Europa. Uanset vores uenighed med hensyn til Kosovo skal det have en køreplan hen imod visumfritagelse fra de europæiske ledere. Dette vil gøre det muligt at mindske de etniske spændinger på Balkan, og de vil ikke længere være Europas historiske krudttønde, men vil blive en model for lovlydighed og borgerrettigheder og en garanti for velstand.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Hr. formand! Jeg vil først lykønske Tanja Fajon med hendes betænkning.
Som en del af Thessalonikidagsordenen tager visumliberaliseringsprocessen med Albanien og Bosnien-Hercegovina højde for det fremskridt, der er opnået i dialogerne gennem de sidste syv måneder. Der er gennemført en grundig vurdering i hvert enkelt tilfælde med henblik på at udforme et sæt kriterier vedrørende illegal udvandring, offentlig orden og sikkerhed samt EU's eksterne forbindelser med tredjelande.
I den sammenhæng skal særlig opmærksomhed naturligvis rettes mod sikkerheden af de rejsedokumenter, der udstedes af de pågældende tredjelande. Visumfritagelsen er baseret på køreplaner, som er vedtaget for hvert land. Vi skal her erindre os begge landes europæiske skæbne, og vi skal erindre, at de allerede har ophævet visumkravene for alle EU-borgere.
Endelig vil jeg påpege, at visumfritagelse kun skal gælde for indehavere af biometriske pas, der er udstedt af et af de to omhandlede lande.
Kinga Gál
- (HU) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Det glæder os, at vi nu endelig - næsten et år efter vedtagelsen af vores holdning vedrørende Serbien, Montenegro og Makedonien - også kan vedtage en holdning vedrørende visumfritagelse for Bosnien-Hercegovina. Særlig anerkendelse går til ordføreren, Tanja Fajon, og min kollega, Anna Maria Corazza Bildt, for deres målrettede arbejde.
Spørgsmålet om visumfri rejse i Europa kan ikke betragtes som et privilegium eller en diplomatisk gestus. Det er baseret på gensidige forpligtelser, hvilket betyder, at sikkerhedshensyn ikke må lægge hindringer i vejen for vores politiske mål. Jeg vil derfor takke Kommissionen udtrykkeligt og kommissær Malmström personligt for deres arbejde med henblik på at sikre bæredygtigheden af den tidsplan, der er vedtaget for liberaliseringen af visumfritagelsesordningen for Vestbalkan.
Den kendsgerning, at der for få dage siden blev afholdt valg i Bosnien-Hercegovina, gør dette spørgsmål særlig relevant. Resultaterne af valget viser også, at dybe etniske opdelinger ikke kan fjernes med ét snuptag. Det er visumfritagelsesordningen, der sikrer de næste generationer, de unge, et europæisk perspektiv, og dette europæiske perspektiv kan medvirke til at skabe forsoning. Det er endnu en grund til, at der er behov for en visumfritagelsesordning i denne region. Vejen til indførelse af betingelser for fredelig sameksistens fører gennem EU, og ved at støtte visumfritagelsesordningen yder vi vores bidrag til opfyldelsen af dette mål. Derfor må vi heller ikke glemme Kosovo, og vi skal også fastlægge en tidsplan for denne region så hurtigt som muligt.
Victor Boştinaru
- (EN) Hr. formand! Vi skal efter min mening støtte visumfritagelsesordningen for Albanien og Bosnien-Hercegovina, og jeg glæder mig meget over Tanja Fajons betænkning. Med hensyn til Albanien skal vi dog sikre, at vi sender et budskab om, at en positiv afstemning i Parlamentet ikke på nogen måde er en belønning til den albanske regering. Det er kun en hjælp til borgerne i Albanien, der i mere end ét år har skullet leve med konsekvenserne af en uendelig politisk krise. Det er under alle omstændigheder klart, at det positive resultat i Parlamentet kun er halvdelen af vejen for Albanien, da nogle medlemmer af Rådet vil fastholde deres forbehold, medmindre landet gør konkret fremskridt.
Indtil videre har den albanske regering tilsyneladende ikke gjort fremskridt eller ydet en indsats for at løse den politiske krise på trods af den beslutning, som Parlamentet vedtog i juni. Det eneste område, hvor der er sket synligt fremskridt, er korruption, men desværre i den modsatte retning i forhold til det, vi forventede, hvor højt placerede medlemmer af den albanske regering dagligt er blevet bragt i offentlighedens søgelys i de seneste måneder.
Det er ikke, sådan man handler over for EU, og Albanien bør lytte til advarslen, inden det er for sent.
Georgios Papanikolaou
- (EL) Hr. formand! Ophævelsen af visumkravene for borgere fra alle landene på Vestbalkan er det reelle bevis på befolkningernes europæiske udsigter. Det er meget vigtigt, at Albanien og Bosnien-Hercegovina nu overholder alle vilkår, betingelser og indikatorer for visumfritagelse.
Jeg vil dog føje et par punkter til det, der allerede er blevet sagt, og henlede opmærksomheden på følgende tre kommentarer: Vi skal for det første fra nu af være særlig omhyggelige og strenge med hensyn til overholdelse af forpligtelser, når det drejer sig om illegal indvandring. Endnu vigtigere vil jeg minde Parlamentet om, at landegrænsen mellem Grækenland og Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i 2009 tegnede sig for den største procentdel, nemlig 34 %, af de illegale immigranter, der blev tilbageholdt i hele EU.
Dernæst må vi ikke ignorere bekymringer vedrørende en mulig stigning i antallet af økonomiske migranter fra disse lande til landene i resten af EU af én yderligere grund. Erfaringen her i Bruxelles omkring et år efter stigningen i antallet af ansøgninger om politisk asyl fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro er nemlig stadig frisk. På daværende tidspunkt måtte den belgiske regering iværksætte særlige foranstaltninger umiddelbart efter ophævelsen af visumkravene.
Endelig skal de spørgsmål, der er rejst af visse medlemsstater, besvares, og formandskabet skal holde sit løfte og tilrettelægge et møde med eksperter med henblik på at undersøge de punkter, der efter visse medlemsstaters opfattelse stadig er uløste. Disse er udestående spørgsmål, der skal løses, hvis proceduren skal forløbe glat.
Carlos Coelho
- (PT) Hr. formand! Jeg vil begynde med at lykønske fru Fajon med hendes fremragende betænkning og min kollega, fru Bildt, der var skyggeordfører for Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) med hendes arbejde i den forbindelse. Som det allerede er blevet nævnt, kunne vi, da vi i november 2009 vedtog visumfritagelse for Serbien, Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, ikke gøre det for Albanien og Bosnien-Hercegovina af den simple grund, at de ikke opfyldte kriterierne. Faktisk er liberaliseringen af visumkravet for adgang til Schengenområdet underlagt streng vurdering fra sag til sag. Denne vurdering er baseret på kriterier vedrørende styrkelse af retsstatsprincippet, offentlig orden og sikkerhed, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, korruption og illegal indvandring og vedrørende EU's eksterne forbindelser med tredjelande. Vurderingen inddrager også konsekvenserne for den regionale samhørighed og gensidighed.
Kommissionens forslag gør det muligt på baggrund af vurderingsrapporterne at konkludere, at disse to lande aktuelt opfylder de fleste af kriterierne for overførsel fra bilag I ("negativlisten") til bilag II ("positivlisten"). Det er kun et meget begrænset antal kriterier, der stadig skal opfyldes, og hvis gennemførelse overvåges af Kommissionen. Forhåbentlig vil denne proces snart være gennemført.
Parlamentet og Rådet har forpligtet sig til at træffe en beslutning så hurtigt som muligt, så snart det er bekræftet, at alle disse kriterier er opfyldt. Vi opfylder nu dette løfte, og vi håber, at Rådet vil gøre det samme. Som min kollega, fru Bildt, sagde, er det på tide, at vi sender et signal og ophæver isolationen. Lad os håbe, at disse to lande endda kan få gavn af denne fritagelse allerede i julen. Det ville styrke det politiske og økonomiske samarbejde med regionen og ville bidrage til at fjerne befolkningernes følelse af isolation.
Lena Kolarska-Bobińska
- (PL) Fru formand! Ophævelsen af barrierer og nedbrydningen af de mure, som visumbegrænsninger udgør, bliver et særdeles glædeligt øjeblik, ikke kun for borgerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina, men også for os, borgerne i EU, fordi det vil bekræfte, at vi er tro over for vores værdier med åbenhed over for vores naboer. Dette vil også sikre os et sikrere naboskab.
Mens vi glæder os over, at der er gjort en indsats for at sikre visumfritagelse og nedbryde disse mure for en del af Vestbalkan, skal der dog sendes en indtrængende anmodning og appel til Kommissionen, kommissæren og også vores kolleger i Parlamentet. Vi skal huske landene i det østlige partnerskab. Vi skal denne gang huske Moldova og Georgien. Yderligere udfordringer venter os. Da vi nu har nået én fase, skal vi straks overveje den næste. Disse lande - Ukraine, Moldova og Georgien - har ikke engang officielt modtaget køreplaner, hvilket vi allerede har anmodet om i denne valgperiode.
EU følte en forpligtelse over for landene på Vestbalkan, og det bør føle den samme forpligtelse over sine - og vores - naboer mod øst. Situationen er den samme i begge tilfælde - vi taler om naboer, der for ikke så længe siden frit kunne rejse i nogle af EU-landene. Nu er de desværre ofre for begrænsninger, som rammer navnlig unge og studerende, fordi eliten klarer sig og rejser alligevel. Men vi taler om Europas fremtid, om studerende og unge mennesker. Det er ikke kun disse menneskers tilværelse, der kan blive berørt af visumliberalisering, men også kvaliteten af demokratiet i de berørte lande, og dette vil resultere i en styrkelse af vores direkte naboer og dermed en styrkelse af EU. Jeg gentager derfor appellen til Kommissionen og kommissæren om at imødegå disse udfordringer og fremlægge en køreplan for landene i det østlige partnerskab.
Eduard Kukan
- (EN) Fru formand! Jeg vil gerne lykønske Bosnien-Hercegovina og Albanien med opfyldelsen af alle benchmarks for visumfritagelse. Jeg vil også gerne lykønske min fortræffelige kollega, Tanja Fajon, med hendes beundringsværdige, dedikerede og entusiastiske arbejde.
Fri bevægelighed er en af de vigtigste frihedsrettigheder, som EU er baseret på. Det glæder mig, at vi udvider dette princip til at omfatte nabolandene i det sydøstlige Europa. Dette er et vigtigt skridt og en positiv begivenhed på deres vej mod europæisk integration.
Jeg har personligt oplevet den positive betydning af visumfritagelse for borgerne i Serbien, Montenegro og Makedonien sidste år. Muligheden for frit at rejse til EU er ikke kun en praktisk fordel. Det har i mange tilfælde også fjernet psykologiske barrierer og genforenet mennesker. Dette har også bevist, at det konditionalitetsprincip, som EU har anvendt i forbindelse med visumliberalisering, har fungeret effektivt og skabt positive resultater.
Alligevel skal EU bevare sin troværdighed og sit engagement. Det er vigtigt at sikre, at gennemførelsen af visumliberaliseringsprocessen for Albanien og Bosnien-Hercegovina ikke forsinkes yderligere. Denne proces vil være positiv for borgerne i disse lande, og den vil styrke EU's troværdighed.
For at skabe mere stabilitet i regionen skal politikken om åbning af EU for Vestbalkan endelig ikke stoppe her. Jeg vil derfor i nær fremtid gerne se et forslag til en strategi og løsning for visumfritagelse for Kosovo.
Cecilia Malmström
Fru formand! Mange tak for denne forhandling. Jeg fornemmer en meget stærk støtte til Kommissionens forslag om visumfritagelse til borgerne i Bosnien-Hercegovina og Albanien, og det er efter min mening meget positivt. Der vil forhåbentligt være et stort flertal i morgen på plenarmødet, og det vil sende et signal til befolkningen i de to lande om, at de folkevalgte medlemmer af Parlamentet stærkt støtter deres ønske om at kunne rejse mere frit i EU.
Jeg kan igen forsikre Dem, at kriterierne er blevet opfyldt. Vi har overvåget dem meget nøje. Vi vil naturligvis forblive i kontakt og overvåge situationen, men de er blevet opfyldt. Alle lande skal behandles lige. Kriterierne er klare og meget gennemsigtige. Processen har været så gennemsigtig som muligt.
Et par ord om Kosovo, inden jeg afslutter. Kosovo er ikke blevet glemt. Kosovo er naturligvis også en vigtig partner i denne forbindelse. De har opnået betydelige fremskridt, men for at være troværdig skal Kommissionen stadig overvåge alle kriterierne og alle betingelserne, hvis vi ønsker at have troværdighed og legitimitet i denne proces. Kosovo er ikke parat. Vi samarbejder med dem. Jeg ved, at regeringen yder en stor indsats med hensyn til tilbagetagelse og reintegration af tvungne hjemvendte. De skal gøre mere. Når alle betingelser er opfyldt, er vi naturligvis parate til at indgå i en mere formel visumdialog med dem. I mellemtiden kan vi kun opfordre medlemsstaterne til at bruge alle de foranstaltninger, der er omfattet af den reviderede kodeks for visa, når de behandler visumansøgninger indgivet af borgere fra Kosovo.
Jeg vil derfor takke ordføreren for denne meget frugtbare og særdeles opmuntrende forhandling. Jeg ser frem til en stærk afstemning i morgen på plenarmødet.
Tanja Fajon
Fru formand! Det glæder mig at se, at langt de fleste medlemmer af Parlamentet - med ganske få undtagelser, som selv har indrømmet deres indlysende uvidenhed om situationen i Balkanlandene - er enige om, at det er på tide, at vi støtter fjernelsen af visummurene på Vestbalkan.
Som det er blevet sagt flere gange, er det korrekt, at kriminelle, dem, der har penge, allerede har fundet metoder til at rejse, men i morgen vil vi i Parlamentet afgøre skæbnen for almindelige mennesker og deres mobilitet, navnlig de unges og de studerendes.
Der er en hel generation, som er vokset op bag visummure, og Kosovo er - som vi har sagt - stadig et alvorligt problem. Vi skal finde en løsning for disse mennesker så hurtigt som muligt, fordi deres isolation og frustration vil ganske forståeligt blive stærkere. Vi har brug for klare retningslinjer med henblik på at sætte myndighederne i Kosovo i gang, fru kommissær!
En anden ting er, at befolkningerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina i dag ved langt mere end tidligere takket være vores omfattende informationskampagne. De ved, hvad visumliberalisering betyder, og de ved, at vi ikke tilbyder dem arbejdspladser, ret til asyl eller borgerskab osv., når vi afskaffer deres visa i EU. Det, som vi tilbyder dem, er derimod den grundlæggende ret, som alle europæiske borgere har, nemlig retten til at rejse frit. For borgerne i Bosnien-Hercegovina og Albanien og for borgerne på Vestbalkan generelt vil dette være et stort og vigtigt skridt på vejen mod EU.
Til sidst vil jeg sige, at det, som vi gør i morgen, og som vi gjorde sidste år i november, vil være vigtigt for os alle, for styrkelsen af det økonomiske og politiske samarbejde - ikke kun i regionen, men også i EU. Det vil dog navnlig være vigtigt for forbindelserne mellem de mennesker, der bor så at sige kun få km fra os. Vi sender et budskab om, at vi er seriøse, og at de har en klar europæisk fremtid. Befolkningerne i Albanien og Bosnien-Hercegovina forventer det af os. Det er efter min mening det budskab, de venter at høre i morgen.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen som planlagt.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Elena Băsescu
Jeg støtter EU's visumliberaliseringsinitiativ for Bosnien-Hercegovina og Albanien. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rejse spørgsmålet om visumliberalisering for Republikken Moldova, et land, der har gjort bemærkelsesværdigt fremskridt inden for det østlige partnerskab. Ligesom Albanien og Bosnien-Hercegovina har Moldova ydet en ekstraordinær indsats i det sidste år for at opnå visumfritagelse. Regeringen er allerede begyndt at gennemføre foranstaltninger med henblik på at fremme en foreløbig gennemførelsespolitik, som EU har krævet af landene på Vestbalkan som en del af køreplanerne. De første foranstaltninger i den henseende har omfattet godkendelsen af udlændingeloven og indledningen af arbejdet med at udforme en ordning for integreret grænsekontrol.
Det er også blevet besluttet kun at udstede biometriske pas, og Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol er blevet ratificeret. "Visumbarriererne" er en alvorlig plet på EU's image i Moldova. Det første, EU skal gøre for at udbedre dette, er at udforme en køreplan for en visumfritagelsesordning. I forbindelse med det kommende valg ville det sende et vigtigt budskab om støtte til de proeuropæiske kræfter i landet.
George Becali
Jeg støtter ordførerens holdning, når hun anfører, at processen med at genforene Europa som ét kontinent er ikke fuldført, så længe alle europæere ikke er i stand til frit at rejse til Den Europæiske Union. Det berører mig dybt, når vi drøfter spørgsmålet om Vestbalkan og navnlig problemerne i Albanien og det fremskridt, der giver EU mulighed for at afskaffe visumkravene for borgere, der rejser i EU. En del af min familie kommer fra Albanien. For et år siden glædede det mig, at den samme foranstaltning blev vedtaget for Makedonien, Montenegro og Serbien. Jeg vil stemme med overbevisning for reel fri bevægelighed for europæiske borgere fra Albanien og Bosnien-Hercegovina. Vi kender alle grusomhederne i de krige, der førte til Jugoslaviens sammenbrud, og som opdelte denne region. Vi ved også, at unge mennesker i disse regioner har vanskeligt ved at affinde sig med isolationen fra det velstående EU. Det er vores opgave at opmuntre dem. Retten til visumfri rejse vil bidrage til det.
Kinga Göncz
Parlamentet kan igen vise sin støtte til catching up-processen og Vestbalkanlandenes tiltrædelse til EU. Det er efter min mening særdeles vigtigt, at liberaliseringen af visumordningen for borgere fra Albanien og Bosnien-Hercegovina vil sikre, at næsten alle borgere fra det tidligere Jugoslavien kan rejse uden visum i EU. Hverken indrømmelsen af visumfri rejse eller tiltrædelse kan indebære andre krav end opfyldelsen af kriterierne. Begge lande har opfyldt de strenge krav, der er pålagt deres institutioner for indre og retlige anliggender, og har vist, at de er parate og i stand til at opfylde de forskellige forventninger, der stilles til dem. EU-eksperter, som har gennemført undersøgelser på stedet, har også bekræftet, at sikkerhedsrisici kan elimineres. Det er uacceptabelt, at regeringer tillader, at deres foranstaltninger påvirkes af interne politiske hensyn og ikke baseres på en objektiv vurdering af opfyldelsen af berettigelseskriterierne. Indførelse af en visumfritagelsesordning sender også et budskab til de berørte lande om, at de kan overvinde hindringerne, hvis deres forberedelser understøttes af politisk enighed. Det glæder mig, at de politiske kræfter i Albanien og Bosnien-Hercegovina er gået sammen for at opnå dette mål. Jeg håber inderligt, at muligheden for at tiltræde EU, der ses gennem håndgribelige resultater, som f.eks. dem, der er opnået i dag, vil sætte skub i deres catching up-proces og hjælpe med at bekæmpe de splittende og nationalistiske tendenser, der kun vil hindre processen.
Andreas Mölzer
Vi så allerede med sidste års visumliberalisering, at mange mennesker satte lighedstegn mellem visumfritagelse og et carte blanche. Utallige mennesker har brugt de mere liberale visumordninger til at rejse til EU. Hvor mange mennesker der faktisk rejste hjem, da deres opholdsperiode udløb, er der ingen, der ved. For os er det indlysende, at visumliberalisering ikke drejer sig om arbejdspladser og retten til ophold, men det er åbenbart ikke indlysende for de pågældende mennesker. Navnlig Kosovo er et stort problem for os i den henseende. EU har aldrig været i stand til at beslutte, hvad der er vigtigst, eller hvad der er korrekt og rigtigt - territorial integritet eller retten til selvbestemmelse for befolkningerne - og fordi vi har ignoreret problemet med multinationale stater alt for længe, har vi nu en splittet Balkanstat.
Opdæmningen for illegal indrejse i EU via tilbagetagelsesaftaler giver ingen mening, så længe visumliberalisering fortsat misbruges. Idéen skal opgives. Vigtigheden af visumreglerne ses også af den kendsgerning, at Ankara tilsyneladende endelig er parat til at undertegne tilbagetagelsesaftalen til gengæld for visumliberalisering for tyrkiske forretningsfolk. Sådanne aftaler kræves for EU-kandidatlande. Sammen med den ikkeopfyldte toldunionsaftale viser det Tyrkiets manglende parathed til tiltrædelse og er endnu et slag i ansigtet for EU. Vi skal endelig sætte en stopper for forhandlingerne. Målet skal i stedet være at etablere et privilegeret partnerskab.
Siiri Oviir
Visumfritagelse har stor betydning for befolkningernes tilværelse, fordi det styrker de mellemfolkelige kontakter og hjælper med at virkeliggøre idéen om fri bevægelighed, som er en af de grundlæggende rettigheder i Europa. Inden for rammerne af Thessalonikihandlingsplanen har EU allerede udtrykt politisk ønske om at afskaffe visumkravet for alle borgere i landene på Vestbalkan. Forsikringen om, at EU i den nærmeste fremtid vil indføre en visumfri rejseordning for statsborgere fra Bosnien-Hercegovina og Albanien samt Serbien, Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, vil mindske risikoen for endnu større etnisk og politisk ustabilitet, styrke det politiske og økonomiske samarbejde i regionen og styrke den folkelige opbakning til EU og udsigten til europæisk integration. Samtidig vil det udvide folks horisont og dæmme op for antieuropæiske og ekstremistiske kræfter. Jeg beklager dog én ting, nemlig at Kosovo er det eneste land, som medlemsstaterne på grund af forskellige holdninger har udelukket fra ophævelsen af visumkrav for borgere fra Vestbalkan. Vi ønsker ikke at straffe Kosovo for private forskelle mellem indbyggere i medlemsstater. Kommissionen og Rådet bør omgående gennemføre foranstaltninger med henblik på at inkludere Kosovo i processen for afskaffelse af visumkrav, hvilket vil opmuntre Kosovos statslige og officielle organer og politikere til at gennemføre de nødvendige strukturreformer og styrke det politiske og økonomiske samarbejde med EU.
