Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija - Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija (razprava) 
Predsednica
Prva točka dnevnega reda je skupna razprava o sporazumu ES/Srbija
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija. Po priporočilu Jelka Kacina v imenu Odbora za zunanje zadeve. Priporočilo o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani [15619/1/2007 - C7-0341/2010 - 2007/0255(NLE)]
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija. Izjavi Sveta in Komisije
Jelko Kacin
Sporazum o stabilizaciji in pridruževanju med Evropsko unijo in Srbijo je bil podpisan aprila 2008, prehodni trgovinski začasni sporazum pa se uspešno izvaja od februarja 2010.
Proces ratifikacije se je začel septembra 2008, ko je parlament Srbije prvi ratificiral ta sporazum.
Sporazum prinaša politični, pravni in gospodarski okvir sodelovanja Evropske unije in Srbije, in brez začetka procesa ratifikacije ni bilo mogoče nadaljevati evropskih integracij Srbije.
Leta 2009 poročila o Srbiji ni bilo na dnevnem redu Evropskega parlamenta, ker je bil proces ratifikacije v državah članicah blokiran zaradi nezadostnega sodelovanja s haaškim sodiščem. Do danes je enajst držav članic ratificiralo ta sporazum, in zato danes pozivam preostale države, da to storijo čim prej.
Z današnjo ratifikacijo v tem najvišjem zboru bomo poslali močno in vidno sporočilo podpore evropskim naporom Srbije. A to še ne zagotavlja samo po sebi zaključka procesa ratifikacije.
Resolucija o Srbiji, o kateri bomo glasovali jutri, nosi prav to sporočilo podpore. Srbijo je potrebno podpreti na njeni dolgi in težki poti k članstvu v Evropski uniji.
Kot država, ki je bila dolgo izolirana in izven modernih tokov evropske politike in gospodarstva, se Srbija sooča s številnimi izzivi.
V zadnjih dveh letih smo priča evropeizaciji politične scene v Srbiji. Srbski voditelji bodo ponudili najboljši dokaz o iskreni predanosti evropskim vrednotam in načinu življenja, če bodo uspešno reševali probleme in izvedli vse reforme, ki so nujne.
Pozitivnih dogodkov je že nekaj. Pripravljenost Srbije na kompromis in sprejetje skupne resolucije o Kosovu v generalni skupščini OZN septembra 2010 so jasno pozdravljeni z naše strani.
S prvim dnem tega leta je ukinjeno obvezno služenje vojaškega roka, in generacije mladih državljanov Srbije so dobile dodatno možnost, da se učijo, študirajo in se razvijajo. Civilni nadzor nad oboroženimi silami pa je okrepljen.
Po drugi strani je napredek Srbije k Uniji zelo obremenjen z dejstvom, da sta dva obtoženca za vojne zločine pred haaškim sodiščem še vedno na svobodi.
Več kot 15 let od genocida v Srebrenici, tega največjega zločina na evropskih tleh po drugi svetovni vojni, je Ratko Mladić še naprej na begu.
Pozdravljamo izjave voditeljev v Beogradu, da je zaključek sodelovanja s Haagom prioriteta vlade. Prav tako pa pozivamo oblasti, da, kot pravi glavni haaški tožilec, prepričljivo zmanjšajo razkorak med izkazano politično voljo in konkretnimi rezultati.
Prišel je čas, da Srbija zapre to mučno poglavje in naredi nov korak k spravi v regiji.
Srbija ne more dobiti status kandidatke dokler ne dokaže, da polno sodeluje s Haagom, kot piše v zaključkih Sveta z dne 25. oktobra leta 2010.
Najbolj prepričljiv dokaz za to bi bili aretaciji in izročitev obtoženih. Nivo dosedanjega truda pri sodelovanju ne prinaša rezultatov in še ni zadosten.
Doseženi so pomembni premiki v regionalnih odnosih na zahodnem Balkanu, ki se najbolj čutijo v odnosih med Srbijo in Hrvaško. Pozdravljamo državniško držo predsednika Srbije, ki je z novim pristopom dal močan zagon trajni spravi v regiji.
Kljub temu pa obstajajo drugi izzivi. Beograd mora pokazati konstruktiven odnos v bližnjem dialogu s Prištino in, ne glede na vprašanja statusa Kosova, morajo odnosi med Beogradom in Prištino postati partnerski, da bi cela regija lažje napredovala k Evropi.
To velja tudi za odnos Srbije do Bosne in Hercegovine. Beograd mora podpirati reforme, ki bodo Bosno in Hercegovino kot državo z institucijami usposobile za pogajanja o članstvu v Evropski uniji. V tem trenutku to namreč še ni tako.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - Gospa predsednica, v veliko čast mi je, da se lahko vrnem v Evropski parlament v novi funkciji predstavnice madžarskega predsedstva Svetu Evropske unije po rotacijskem sistemu. Spoštovani poslanci, upam, da boste name gledali, kot na nekdanjo poslanko Parlamenta in kot na zagotovilo, da bo madžarsko predsedstvo prijazno do Parlamenta.
Veselim se dela z vami v prihodnjih petih in pol mesecih tega predsedstva ob velikih pričakovanjih. Nadaljevala bom v maternem jeziku.
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v veliko zadovoljstvo in čast mi je, da sodelujem v tej razpravi, po kateri bo Parlament glasoval o odobritvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Republiko Srbijo. To priložnost želim izkoristiti in izraziti zahvalo poročevalcu Evropskega parlamenta, gospodu Jelku Kacinu, ki je pripravil odličen osnutek poročila na to temo, hkrati pa toplo pozdraviti resolucijo o procesu evropskega pridruževanja Srbije. Podobno kot druge države v regiji, je tudi Srbiji možnost članstva v Evropski uniji prinesla koristi, država pa je v zadnjih letih v tej smeri dosegla znaten napredek. V tem pogledu je Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum pomemben korak naprej za Srbijo na poti v Evropsko unijo.
Sporazum krepi že tako tesne vezi med Evropsko unijo in Srbijo in vzpostavlja pogodbeno razmerje med obema stranema. Sporazum vzpostavlja nov okvir za politični dialog. Vzpostavlja območje proste trgovine in krepi dvostranske gospodarske odnose, ki naj bi Srbiji prinesli velike gospodarske ugodnosti. Sporazum spodbuja procese reform, ki bodo prispevale k rasti srbskega gospodarstva in pomagale Srbiji, da razvije popolnoma delujoče tržno gospodarstvo. Poleg tega je sporazum temelj za okrepljeno sodelovanje na številnih področjih, ki se bodo v prihodnje okrepila med Evropsko unijo in Srbijo, tudi v boju proti organiziranemu kriminalu in nezakoniti čezmejni trgovini in v zvezi z izboljšanjem veljavnih predpisov o varstvu okolja.
Svet je ratifikacijski proces za sporazum sprožil 14. junija 2010. Do zdaj je sporazum v parlamentu potrdilo enajst držav članic, med drugim tudi Madžarska. Prepričani smo, da ga bodo zelo kmalu ratificirale vse države članice. Svet želi, da bi Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum začel veljati konec leta 2011, najkasneje pa v začetku leta 2012. To bi pomenilo, da bi Srbija sklenila ambiciozno pogodbeno razmerje z Evropsko unijo ravno v času, ko se intenzivneje pripravlja na pridružitev. Vaš glas bo še okrepil in pospešil ta proces, zaradi soglasne podpore, ki so jo 1. decembra izrazile vse politične sile na srečanju Odbora za zunanje zadeve. Srbija je izrazila svojo zavezanost Evropski uniji s prošnjo za pristop, ki jo je vložila decembra 2009. Oktobra lani je Svet pozval Komisijo, naj predloži svoje mnenje. Pričakujemo ga lahko v drugi polovici leta 2011.
Vsi se zavedamo, da proces evropskega združevanja Srbiji prinaša številne prednosti. Hkrati pa mora Srbija izvesti obsežne reforme. Te vključujejo dodatna prizadevanja na področju javne uprave in pravne države, reformo sodstva, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.
Kot navaja poročilo gospoda Kacina, proces vključevanja napreduje tudi na podlagi doseženega napredka na tem področju. Pozdravljam dejstvo, da so bili doseženi že številni rezultati. Hkrati pa želim ob tej priložnosti izpostaviti, da je Srbija lani naredila zgodovinski korak k miru s sosedami v regiji. Prav tako pozdravljam tesno sodelovanje Srbije z Evropsko unijo poleti 2010 in resolucijo ZN, ki je omogočila dialog med Beogradom in Prištino. Svet je v celoti podprl delo, ki ga je na tem področju opravila visoka predstavnica Ashton. Gre za velik izziv, vendar pa možnost za dialog Kosovu in Srbiji omogoča, da se približata Evropski uniji.
Dovolite mi, da na koncu povem še nekaj sklepnih misli. Prepričana sem, da mora Evropska unija ohraniti verodostojnost širitvenega procesa. Vse niti so v naših rokah. Prepričana sem, da bo uspešen zaključek pogajanj s Hrvaško med madžarskim predsedovanjem zelo pozitiven znak za Srbijo in potrditev, da proces še poteka in da se države Balkana lahko pridružijo državam Evropske unije.
Gospa predsednica, gospe in gospodje, leto 2011 bo pomembno leto za Srbijo, ki bo polno izzivov in priložnosti. Pozdravljam priložnost, ki jo ta nov sporazum daje Srbiji, saj bomo tako lahko gradili skupno prihodnost v miroljubni Evropi.
Štefan Füle
član Komisije. - Gospa predsednica, v veliko zadovoljstvo in čast mi je, da lahko danes spregovorim v Evropskem parlamentu pred glasovanjem o odobritvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Republiko Srbijo. Poročevalcu za Srbijo Jelku Kacinu se želim iskreno zahvaliti za poročilo o evropskem integracijskem procesu Srbije.
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum je pomemben korak naprej za Srbijo na njeni poti v Evropsko unijo. Temeljni cilj tega sporazuma je utreti pot nadaljnjemu evropskemu združevanju in reformam ter pripraviti Srbijo na članstvo v Evropski uniji. Ta pomemben mejnik bo spodbuda Srbiji, saj je obnovila svoja prizadevanja za spodbujanje sprave v regiji.
Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum vzpostavlja celostni institucionalni okvir, prek Sveta in Odbora za stabilizacijsko-asociacijski sporazum, prenovljen okvir za politični dialog in mrežo pododborov, ki podrobno pokrivajo večino političnih področij Evropske unije. Seveda vzpostavlja tudi poseben organ med Parlamentom in srbskim parlamentom, skupni parlamentarni odbor.
Stabilizacijsko-asociacijski sporazum z gospodarskega vidika predvideva postopno vzpostavitev proste trgovinske cone in postopno vključevanje Srbije na notranji trg Evropske unije, kar bo koristilo Evropski uniji in Srbiji. Kot se je zgodilo v srednji Evropi v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, bo sporazum spodbudil naložbe, predvsem neposredne naložbe. Ključno bo prispeval k rasti srbskega gospodarstva in pomagal Srbiji, da razvije delujoče tržno gospodarstvo.
Tudi Evropski uniji bo prinesel enako pomembne prednosti. Srbski trg je zdaj odprt za izvoznike iz Evropske unije. Prej relativno visoke dajatve bodo v nekaj letih povsem odpravljene z izjemno redkih občutljivih kmetijskih izdelkov.
S postopnim vključevanjem Srbije v notranji trg, bodo postali pogoji za vlagatelje stabilnejši in bolj predvidljivi. Pravila o konkurenci in državni pomoči so usklajena s pravili Evropske unije. Tudi varstvo pravic in intelektualne lastnine se postopoma usklajuje s standardi Evropske unije. Evropskim ponudnikom se postopoma odpira tudi znaten srbski trg javnih naročil.
Vzpostavljanje tesnejših vezi s Srbijo Evropski uniji prinaša številne druge prednosti, saj bo olajšalo sodelovanje na področju pravosodja, svoboščin in varnosti, okolja, prometa in carine, če navedem le nekatere. To politiki Evropske unije v jugo-vzhodni Evropi zagotavlja večjo verodostojnost in učinkovitost.
Omembe vredno je dejstvo, da je Srbija izvedla začasni sporazum. Uradno je začel veljati februarja 2010, vendar se je Srbija odločila, da ga bo začela izvajati že kmalu po podpisu aprila 2008. Srbija je s tem dokazala zavezanost gospodarskemu povezovanju z Evropsko unijo in ima do zdaj pozitivno zgodovino sodelovanja.
Od 14. junija 2010, ko se je Svet odločil za začetek ratifikacijskega procesa za sporazum, je ratifikacijo najavilo devet držav članic, še dve pa sta zagotovili potrditev v parlamentu. Današnje glasovanje Evropskega parlamenta bo tako dalo dodaten zagon procesu ravno zaradi soglasne podpore vseh političnih skupin. Upam, da bodo tudi druge države članice kmalu ratificirale sporazum.
Naj se na koncu osredotočim na resolucijo o evropskem integracijskem procesu Srbije, ki je dobro pripravljen prispevek k današnji politični razpravi. Zato sem hvaležen poročevalcu Jelku Kacinu. Resolucija Srbiji pošilja sporočilo podpore pri krepitvi odnosov EU-Srbija in sporočilo o pričakovanju v zvezi s ključnimi spremembami na poti Srbije k članstvu v Evropski uniji. To je še posebej pomembno v sklopu priprav mnenja o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji.
Novembra lani sem bil v Beogradu, kjer sem predal podroben vprašalnik predsedniku vlade in podpredsedniku vlade za evropsko povezovanje. Srbske oblasti zdaj pripravljajo odgovore, ki jih pričakujemo do konca meseca. Srbska vlada je 30. decembra sprejela akcijski program, ki je nadaljevanje poročila Komisije o napredku, kar je spodbudno. Komisija bo temeljito analizirala odgovore na vprašalnik in korake, ki jih bodo izvedle srbske oblasti v prihodnjih mesecih, da bi pripravila oceno in tako zagotovila mnenje do druge polovice leta 2011.
Kot je povedala moja madžarska kolegica, je leto 2011 pomembno za Srbijo: leto zahtevnih izzivov in leto priložnosti. Pot je bila začrtana in cilji so dobro znani in od Srbije je odvisno, ali bo sledila tej poti, izpolnila zahtevana merila in, ko bo pripravljena, sodelovala v pogajalskem procesu z Evropsko unijo. Prepričan sem, da bo Srbija ob naši skupni podpori še naprej sprejemala prave evropske odločitve in beležila uspehe v prizadevanjih za povezovanje. To bo pozitivno sporočilo za celotno regijo v času, ko moramo ponovno izpostaviti njeno evropsko perspektivo, da bi tako utrdili mir in spodbudili gospodarski napredek na Zahodnem Balkanu.
György Schöpflin
v imenu skupine PPE. - Gospa predsednica, menim, da je poročilo o Srbiji odlično. Čestitam poročevalcu Jelku Kacinu.
Zdi se mi, da se je Srbija končno odločila in si resnično želi evropske prihodnosti. Večina politične elite je prepričana, da je to najboljša možnost. Na to odločenost moramo gledati v luči pretresov v zadnjih dveh desetletjih. Srbija je doživela konec komunizma, razpad Jugoslavije, vojno, ki je sledila, vlogo Slobodana Miloševića, bombardiranje v letu 1999, razcvet mafije in kriminala, nasilja, beguncev - moreča in travmatična zgodovina. Odločitev za Evropo je torej znaten dosežek in sporočilo, da je Srbija postala dejavnik stabilnosti v regiji.
Ostajata dve glavni politični težavi: aretacija in izročitev Ratka Mladića v Haag in sprejetje neodvisnosti Kosova. Obe težavi kažeta na psihološke ovire. Mladić ima svoje zaščitnike, izguba Kosova pa je boleča za velik del srbske družbe; vsaka izguba ozemlja je boleča. K tema težavama lahko dodamo še nekatera druga področja, na katera moramo biti pozorni. in sicer posodobitev javne uprave in delovanje pravosodja, vzpostavitev tržnih pogojev ter popolno odprtost do srbske zgodovine, tudi dostop do arhivov.
Napovedi za približevanje Srbije Evropi so precej dobre. K temu se je jasno zavezala. Naloge, s katerimi se spopadata elita in družba, so določene, tehnične priprave pa dobro potekajo. Če bo vse dobro, bo Srbija prejela mnenje to jesen, po tem pa status kandidatke. Pot v Evropo ne bo lahka, vendar bo stabilna, demokratična Srbija koristila celotni Evropi.
