Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena (člen 150).
Nuno Teixeira
(PT) Odbor za mednarodno trgovino zdaj ocenjuje splošni sporazum o bananah, ki je bil dosežen v Svetovni trgovinski organizaciji. Parlament se bo kmalu moral na plenarni seji odločiti o znižanju carin za uvoz banan iz držav Latinske Amerike.
Jasno želim povedati, da nobena izmed najbolj oddaljenih regij, ne Madeira, s katere prihajam, pa tudi nobena izmed drugih osmih najbolj oddaljenih regij, predvsem Kanarski otoki, ki so najbolj prizadeti, ne nasprotuje sklepanju takšnih sporazumov. Te regije si enostavno na eni strani želijo, da bi druge države delovale skladno z istimi higienskimi in zdravstvenimi pogoji za proizvodnjo in spoštovale pravice delavcev, kot jih morajo tudi same, da bi lahko vstopile na trg. To je osnovna pravičnost. Na drugi strani pa želijo, da so v celoti odškodovane za škodo, ki so jo utrpele. Če se to ne bo zgodilo, želijo, da imajo odgovorni vsaj dovolj dostojanstva in jim povedo neposredno, da bodo morali spremeniti način življenja in iskati drugo zaposlitev, saj je jasno, da ne morejo preživeti pod pogoji, ki bodo vzpostavljeni, in bodo morali opustiti svoj način preživljanja. Jasno je, da imajo ti sporazumi zmagovalce in poražence. Poskrbimo za poražence - zmagovalci ne rabijo naše pomoči.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) V Evropi se je hitro povečalo število starejših ljudi, katerih edini vir preživetja so pokojnine. Ljudje, ki so celo življenje trdo in pošteno delali, vzgojili otroke in plačevali davke državi, pričakujejo, da bodo v starosti deležni miru in dostojanstva. Žal se vsa ta upravičena pričakovanja ne bodo uresničila. To so Evropejci čutili predvsem v času gospodarske krize. Medtem ko so se cene zviševale, se pokojnine niso, in vse več je zaskrbljenih nad varnostjo prihrankov, ki so jih privarčevali za stara leta, hkrati pa se je povečalo tudi število starih staršev, ki morajo podpirati svoje otroke, po tem, ko so izgubili delo. V nekaterih državah, kot na primer v moji državi, Litvi, je vlada prav tako prizadela upokojence s tem, ko je zmanjšala pokojnine in ugodnosti. Zdaj poteka razprava o novem predlogu Komisije o možnosti dviga starosti za upokojitev. Najbolj me pa skrbi dejstvo, da ni nobenih rešitev o zagotavljanju zaposlovanja starejših ljudi. Z možnostjo odlaganja upokojitve, bi se lahko milijoni brezposelnih ljudi, ki še niso dovolj stari za upokojitev, znašli pod pragom revščine. Le malo pozornosti je bilo namenjeno temu ali bo zdravje ljudem omogočalo, da delajo dlje. Prav tako moramo upoštevati dejstvo, da ženske pogosteje opravljajo slabše plačana dela kot moški in da zaradi poroda, materinstva ter nege otrok in invalidnih družinskih članov, izgubijo zavarovalna kritja in prejemajo tudi nižje pokojnine. Ko bosta ovrednotila problem hitro starajočega se evropskega prebivalstva, pozivam Komisijo in Svet, da poiščeta načine za zagotavljanje normalnih življenjskih pogojev za sedanje in prihodnje upokojence.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, današnji dan 10. november sta v Bolgariji zaznamovala dva dogodka. Pred enaindvajsetih letih, dan po tem, ko je padel Berlinski zid, je padel komunistični režim pod vzkliki sloganov "Glasnost, svoboda, demokracija". Ni naključne, da ravno na ta dan v Bolgariji praznujemo tudi dan svobode govora. Nakopičile so se stvari, o katerih moramo globoko razmisliti v zvezi z totalitarizmom, s katerim smo, upam da, za vedno opravili v državi in v zvezi s sodobnim prekletstvom - terorizmom, ki je vse bolj navzoč.
Ali ima demokracija mehanizme, s katerimi se lahko upre takšnim napadom? Ali se lahko borimo proti terorizmu, ne da bi opustili demokratična načela ali omejili človekove pravice in svobodo medijev?
Liberalni odgovor je "da", ampak le če bomo vzpostavili regionalna in nacionalna omrežja v evropskem sistemu, ki bodo vključevala preventivne ukrepe, zgodnje opozarjanje in hiter odziv.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Gospod predsednik, na zadnjem plenarnem zasedanju sem opozoril, da se to lahko zgodi in zgodilo se je. Nasilna razpustitev taborišča Saharan v El Aaiunu, kjer je do zdaj umrlo 19 ljudi, več kot 700 je ranjenih in več kot 150 pogrešanih.
Kaj pravijo na to Evropska komisija in evropske vlade pod vodstvom španske vlade? Pozivajo k umiritvi na obeh straneh; pravijo, da gre za zelo zapleteno vprašanje, da se ne smemo vmešavati in da moramo zaščititi evropske interese v Maroku.
Moj odgovor je ne, baronica Ashton, ne, gospa Jiménez; ne, gospod Kouchner: zatiranje in umor nista zapleteni vprašanji. Gre za zelo jasna vprašanja, mi pa bi se morali na to odzvati in zavzeti naslednje stališče: odkrito zavrniti, obsoditi in zahtevati, da režim v Maroku prevzame odgovornost za to.
Vse dokler se to ne bo zgodilo, moramo prekiniti dvostransko trgovino in ugodnosti Maroka v zvezi z Evropsko unijo. Končajmo z barantanjem s človekovimi pravicami.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospod predsednik, veseli me, da je komisarka še vedno tu in to priložnost želim izkoristiti, saj je zadeva povezana tudi s področjem odgovornosti gospe Malmström. Vem, da to omenjamo že tretjič, vendar je zelo pomembno in zato želim sporočiti, da je bil v noči s 5. na 6. november novinar, ki dela za ruski časopis Kommersant, Oleg Kashin, hudo pretepen pred svojim domom v Moskvi - prepričan sem, da ste seznanjeni s tem, komisarka. V bolnico so ga pripeljali s polomljenimi nogami, razbito čeljustjo, odtrganimi prsti in počeno lobanjo.
Ne gre za prvi tak primer, ki se je zgodil v državah prek naše vzhodne meje. Danes sem prebral intervju z enim izmed najboljših poljskih analitikov razmer v Rusiji, v katerem pravi, da je bilo v zadnjih 10 letih v Ruski federaciji ubitih 300 novinarjev. To je zelo zaskrbljujoče, saj je vprašanje svobode govora in državljanskih svoboščin, eno izmed najpomembnejših stvari, ki nas opredeljujejo kot Evropsko unijo. Zato odločno pozivam, da v pogovorih z našimi ruskimi prijatelji vedno in na vseh mestih poudarjamo, da se takšne stvari ne smejo dogajati, saj to otežujejo, če že ne onemogočajo naš dialog.
João Ferreira
(PL) Opozoril bi vas rad na grozne razmere v Zahodni Sahari. Več tisoč pripadnikov ljudstva Sahravi je postavilo taborišča na obrobju enega izmed glavnih mest na ozemlju v znak protesta nad razmerami v katerih so prisiljeni živeti in različnim oblikam zatiranja, ki so jim izpostavljeni ter da bi tako pozvali k referendumu, s katerim bi uveljavili pravico do samoodločanja.
Nasilno ukrepanje maroške policije in vojske v tem tednu, ki sta skušali podreti ta taborišča, je pripeljalo do neznanega števila aretacij, več sto poškodovanih in pogrešanih, žal pa tudi do smrtnih žrtev. Poleg tega je tudi državljanom držav članic EU na ponižujoč način preprečeno, da bi obiskali Zahodno Saharo in izkazali solidarnost. Med tistimi, ki so jih maroške oblasti izgnale, so bili tudi poslanec Parlamenta, predsednik Svetovne zveze za demokratično mladino ter številni novinarji in člani nevladnih organizacij.
Molk ali dvoumne izjave EU in nekaterih njenih voditeljev glede teh razmer so sramotne in obžalovanja vredne. Izražajo tudi tiho strinjanje z državo, ki je deležna ugodnosti zaradi naprednega statusa, ki ji ga je podelila EU. Molk in soglašanje sta nesprejemljiva in želimo ju ostro obsoditi.
Mario Borghezio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, predsednika Evropskega parlamenta želim opozoriti na sodbo, ki je bila izdana pred nekaj dnevi. Gre za zadevo, ki vsekakor spada v pristojnost Komisarke, ki jo hkrati tudi pozdravljam.
Menim, da gre za zelo resno sodbo, saj posplošuje vsebino zelo pomembne direktive Evropske unije o terorizmu. Prepričan sem, da ni mogoče podpreti obsežne naklonjenosti zagotavljanju varstva državljanov, ki zahtevajo pravico do azila in pravico, da se jim prizna status begunca, hkrati pa so člani terorističnih organizacij.
Če bomo sprejeli to načelo, kot je bilo sprejeto v tej skrajno resni sodbi Sodišča Evropskih skupnosti, bomo številnim teroristom omogočili, da bodo deležni zaščite, ki si je ne zaslužijo. V Evropi je zaradi terorizma umrlo preveč ljudi, da bi dopustili takšne razmere. Zato pozivam Komisijo, da spremeni to direktivo ter se s tem izogne obsežnemu in nespodobnemu tolmačenju izjav, ki jih je Evropska unija upravičeno podala v boju proti terorizmu.
Nicole Sinclaire
Gospod predsednik, Parlament je prejšnji mesec v Strasbourgu izglasoval 5,9-odstotno povečanje proračuna EU. To je vključevalo tudi 2 milijona EUR za reprezentanco, namenjeno življenju na visoki peti, na katerega ste se tu navadili. Zaradi gospodarske krize se mi zdi način, kako so si kolegi čestitali, žaljiv.
Danes želijo svoje povedati žrtve te krize iz mojega volilnega okrožja v West Midlands, v Britaniji. Študenti in univerzitetni predavatelji so odšli s svojimi skrbmi na ulice Londona in čeprav obžalujem dejanja posameznikov, pozdravljam dejanja mnogih. Varčevalni ukrepi bodo močno prizadeli študente: šolnine se bodo potrojile, predavanja so bila okrnjena, predavalnice so bile zmanjšane, infrastruktura pa bo pod vse večjim pritiskom. S tem bomo zadušili jutrišnji talent, od katerega je odvisna naša prihodnost, najhujše posledice pa bodo nosile mlajše generacije. Gospod predsednik, naj končam z opozorilom: vaša domišljavost bo na ceste pognala še več ljudi, vse več ljudi pa bo protestiralo proti temu propadlemu družbenemu projektu. Gospe in gospodje, uživajte v šampanjcu.
Elena Băsescu
(RO) Vrha za EU Podonavsko strategijo, ki je potekal 8. novembra v Bukarešti, se je udeležilo 14. delegacij iz držav, ki sodelujejo v strategiji za Podonavje, vključno z republiko Moldavijo, kar ji omogoča, da se še približa Evropski uniji. Srečanje je potekalo v primernem času, saj bo ustanovitvena listina strategije odobrena do konca leta, strategija sama pa bo izvedena v letu 2011. Najpomembnejši rezultat je bila zaveza Evropske komisije, ki jo je zastopal predsednik Barroso, da bo podprla poseben načrt in zagotovila 95 milijard EUR financiranja. Poleg tega bo mogoče pridobiti dodatna sredstva EIB in EBRD.
Opozorila bi vas rada, da je Romunija, kot sopobudnica evropske strategije za Podonavje, vedno podpirala izvedbo te pobude. Čim prejšnja izvedba bo prispevala k oživljanju socialnih in gospodarskih razmer v deželah na jugu Romunije, ki mejijo na Donavo.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Gospod predsednik, v imenu španske delegacije Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, želim izraziti globoko zaskrbljenost nad valom nasilja, ki je izbruhnil v Maroku in Sahari.
Močno zagovarjamo razširjanje človekovih pravic in obžalujemo vse smrtne žrtve v Maroku in Sahari. Nimamo enotnih informacij o razmerah. Zato pozdravljamo dejstvo, da bo Maroko sprožil preiskavo, seveda pa zagovarjamo politiko preglednosti informacij.
Zaradi strateškega pomena Maroka za Evropo se mora Evropska unija, kot organ, pridružiti mednarodnim naporom za lažji dialog, v katerem sodelujejo številne države članice, tudi Španija. Pozdravljamo dejstvo, da kljub resnosti razmer, dialog med stranmi poteka in so predvideni novi krogi pogajanj.
Gospe in gospodje, ta spor je star več kot 30 let in se mora čim prej končati z rešitvijo, ki bo sprejemljiva za obe strani v okviru Združenih narodov, ki je poleg maroške vlade, ljudi v Sahari in njihovih predstavnikov, edini organ, upravičen, da predstavi takšno rešitev.
Zbigniew Ziobro
(PL) Gospod predsednik, Evropski parlament se je ob mnogih priložnostih zavzel za temeljne človekove pravice, državljanske svoboščine in politično svobodo. Zato sem presenečen ugotovil, da na prejšnjem delnem zasedanju v Strasbourgu žal ni sprejel stališča o bližnjih lokalnih volitvah v Ukrajini, kljub zelo resnim namigom in verodostojnim informacijam iz zanesljivih virov, da so se zgodile številne nepravilnosti, z ustrahovanjem opozicije in omejevanjem pravic novinarjev, da bi komunicirali z družbo v Ukrajini, ki jo vodi Stranka regij.
Še bolj sem presenečen nad dejstvom, da je bila ta odločitev še enkrat odložena in o njej jutri ne bo potekalo glasovanje. Te razmere so zelo zaskrbljujoče in zahtevam pojasnilo. Ali je res, da nekateri predstavniki Evropskega parlamenta z naklonjenostjo govorijo o volitvah, ki so potekale, medtem kot zunanje ministrstvo Združenih držav Amerike in gospa Ashton izpostavljata številne nepravilnosti med volitvami in kršitve volilne zakonodaje? Zadevo je treba pojasniti.
Eduard Kukan
(SK) Veseli me, da je Evropska komisija včeraj v svoji strategiji za leti 2010 in 2011 potrdila, da je politika širitve najboljša strategija za regijo Zahodnega Balkana. Prav tako je potrdila, da bo še naprej izpolnjevala svoje obveznosti do regije, če bodo države v regiji okrepile svoja prizadevanja v procesu vključevanja.
Pozdraviti želim nekatere pozitivne korake v prejšnjem letu, na primer odpravo vizumskega režima za večino prebivalcev v regiji, napredek Črne gore, ki je prejela povabilo za status države kandidatke in napredek v pogajanjih med Evropsko unijo in Srbijo, ki naj bi se še nadaljevala.
Še vedno pa obstajajo izzivi, s katerimi se bodo morali spopasti. Sem spadajo začetek pogajanj med Srbijo in Kosovim - , ki naj bi prinesel več stabilnosti v regiji in čimprejšnja razrešitev vprašanja imena Makedonije - proces, ki že zelo dolgo poteka, vprašanje soglasja o viziji ali novemu pristopu v zvezi z Bosno in Hercegovino, ter začetek liberalizacije vizumov s Kosovom.
Pri vseh teh vprašanjih moramo imeti jasno strategijo in vizijo, ki bosta tej regiji omogočili približevanje Evropski uniji. To je v njihovem in našem interesu.
Guido Milana
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pred 30 leti je Maroko več let zavračal, da je bila vojna s pripadniki ljudstva Sahravi, danes še vedno zanika, da so ti ljudje zatirani. Pa vendar v Zahodni Sahari ljudje tega ljudstva umirajo, čeprav zahtevajo le pravico do svobodnega življenja na svoji zemlji.
Maroko je zaprl svoje meje za vse, ki bi lahko bili priča tem dogodkom. Prepovedan je vnos informacij, poslancem pa ni dovoljen vstop. Vstop je bil zavrnjen poslancu francoskega parlamenta in našemu kolegu poslancu gospodu Meyerju. Evropa le pasivno opazuje. Komisija o tej zadevi nima nobenih novic, zaradi česar smo odvisni od posredovanja Združenih narodov, ki še naprej ne najdejo rešitve, kot je niso našli v zadnjih 30 letih. Baronica Ashton, ki je odgovorna za zunanjo politiko, nima stališča o tej zadevi. Parlament se mora odzvati. Ukrepati moramo proti Maroku, omejiti vse pobude o trgovinskih sporazumih in to že pri obnovi ribiških sporazumov.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pred kratkim je bila pozornost usmerjena v ključno pomembne elemente v zvezi z Evropsko unijo inovacij. Menim, da je zdaj čas, da podpremo ukrepe, ki nam bodo na evropski ravni omogočali izvedbo ukrepov, opisanih v pobudi Komisije.
Ključnega pomena je razvoj partnerstev. Ne smemo prezreti dejstva, da je v prihajajočem programskem obdobju čas za začetek razpravljanj na regionalni ravni, tako da bomo lahko vzpostavili partnerstva na lokalni in regionalni ravni, pa tudi na nacionalni ali nadnacionalni ravni. Široka razprava o načinih za doseganje razvoja v prihajajočem obdobju mora prav tako biti na programu vseh regij. Dialog med vsemi ustreznimi akterji je ključnega pomena za določanje dodane vrednosti v vseh regijah in različnih vrst inovativnih aktivnosti, da bi jih bilo mogoče uporabiti. Lokalne in regionalne oblasti pozivam, da sodelujejo pri vzpostavljanju partnerstev, da bi tako bilo načrtovanje kar se da realistično in v skladu s potrebami in željami regij.
Elisabeth Köstinger
(DE) Gospod predsednik, jutri se bo v Seulu začel vrh G20. Na vrhu bo potekala tudi razprava o zelo pomembni temi: omejevanje izvoza redkih zemljin Ljudske republike Kitajske. Kitajska nadzoruje 95 % pridobivanja redkih zemljin, ki jih evropska industrija nujno potrebuje. Najbolj prizadeti so sektorji, ki temeljijo na znanju in razvijajo nove tehnologije. Dejstvo, da so mala in srednje velika evropska podjetja resno ogrožena zaradi teh umetno povzročenih ovir pri oskrbi, je zelo resen problem. Evropski gospodarski prostor v svetu slovi po svojem tehnološkem znanju. Prekinitve na tem področju niso sprejemljive.
Zato pozivam predstavnike Evropske unije, skupaj z drugimi prizadetimi državami, kot sta Japonska, Združene države Amerike, da se na vrhu G20 uprejo kitajski trgovinski tiraniji. Čim prej moramo najti rešitev tega problema.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Prebivalstvo EU se stara, delež za delo sposobnih ljudi v celotnem prebivalstvu pa se zmanjšuje. Zaradi gospodarske krize se je stopnja brezposelnosti povečala na 10 %. V teh razmerah morajo EU in države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile vzdržnost pokojninskih sistemov. Reforma pokojninskih sistemov mora vključevati rešitve, s katerimi bo mogoče upokojencem zagotoviti minimalne prihodke, ki omogočajo dostojno življenje.
Višanje obvezne upokojitvene starosti, kljub podaljšanju pričakovane življenjske dobe, ni rešitev. Starejši, ki lahko in želijo ostati aktivni na trgu dela, lahko še vedno prispevajo k razvoju družbe, ne da bi to bili dolžni početi. Hkrati pa se je zaradi gospodarske krize in selitve evropske industrije v tretje države, zmanjšalo število delovnih mest, ljudje, ki so sposobni za delo, vendar ne najdejo rednega dela, pa imajo težave pri doseganju minimalne dobe za vplačevanje v pokojninske sisteme. Izpostaviti želim, da bi se zaradi zvišanja upokojitvene starosti, povečala brezposelnost med mladimi.
Miroslav Mikolášik
(SK) Označevanje živil je tema, ki kaže, da državljani spremljajo delo Evrope, njene razprave in kako to vpliva na njih. Imamo dobro poročilo, da državljanov na Slovaškem v tednu od 25. do 27. oktobra ni zanimalo le dejstvo, da smo na prvi obravnavi sprejeli poročilo moje kolegice Renate Sommer, ampak je to imelo tako izjemen sinergijski učinek, da so študenti Univerze v Nitri, kmetijsko-živilska industrija, mediji in širša javnost sodelovali v teh razpravah, k temu pa je prispevalo še udeležba poročevalke Renate Sommer in treh slovaških poslancev v EP.
S tem želim ponazoriti, da lahko Evropski parlament in poslanci v EP sodelujejo pri zanimivih temah, ki neposredno vplivajo na demokracijo, da ne smemo vedno kritizirati tem, ki potekajo v Parlamentu in da ne rešujemo problemov, ki niso povezani z resničnim svetom. V sklopu tega želim prav tako pozdraviti dejavnosti Urada Evropskega parlamenta na Slovaške, ki je odlično izvedel ta dogodek.
Seán Kelly
Gospod predsednik, še enkrat želim opozoriti na primer Sakineh Mohamadi Aštiani. Kot verjetno veste, naj bi jo iranske oblasti julija usmrtile s kamenjanjem zaradi domnevnega prešuštva, vendar pa je bila obsodba spremenjena zaradi resolucije v Parlamentu, ko so mnogi ljudje nosili majice z napisi "Osvobodite Sakineh" in zaradi mednarodne kritike.
Bila je spremenjena, ne pa razveljavljena. Namesto tega je bila spremenjena v usmrtitev z obešanjem zaradi domnevnega umora. To naj bi se zgodilo 3. novembra, vendar je bilo spet preloženo zaradi mednarodnih pozivov, ki jih je na spletu podpisalo 270 000 podpisnikov in zaradi posredovanja različnih oblasti po svetu, predvsem francoskega predsednika gospoda Sarkozya, ki je osebno posredoval. Vendar iranske oblasti še vedno nameravajo nadaljevati in usmrtiti Sakineh.
Še enkrat pozivam evropske oblasti, da podvojijo napore za njeno osvoboditev, ji omogočijo, da pridobi azil ali svobodo v svoji domovini, ter zagotovijo, da bo odpravljen umor zenske, ki ga podpira država in drugih kršitev človekovih pravic
Predsednik
S tem se ta točka zaključi.
