Čas za vprašanja (Komisija)
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0156/2008).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del
Zadeva: Prakse trgovanja z biogorivom
Kakšne ukrepe je Komisija sprejela, da bi ustavila prakso trgovanja z biogorivom, pri kateri se izkoriščajo kmetijske subvencije Združenih držav?
Pri tem se biodizel odpremi iz Evrope v Združene države, kjer se mu doda nekaj goriva, da lahko trgovci zahtevajo subvencijo Združenih držav v višini 11 centov na liter. Biodizel se potem odpremi nazaj v Evropo in prodaja po ceni, nižji od domačih cen. Po ocenah je v ta nepošten sistem vključenih do 10 % izvoza biogoriva iz Združenih držav v Evropo. Takšno ravnanje ni nezakonito, vendar ogroža evropsko industrijo biogoriva. Vključuje tudi nepotrebno odpremo čez Atlantski ocean, zato se povečajo emisije toplogrednih plinov.
Ali bo ta težava rešena na podlagi trajnostnih meril, ki jih predlaga Komisija, in bo prodaja biogoriva, vključenega v to prakso, na evropskem trgu postala nezakonita?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Čeprav Komisija ne more razpravljati o obsegu domnevne prakse, omenjene v vprašanju, se strinja, da je vpliv davčne subvencije Združenih držav na evropsko industrijo zaskrbljujoč.
Zdi se, da subvencija velja za vse biogorivo, ki se izvozi iz Združenih držav in se mimogrede tam proda, ne glede na njegov vir.
Po podatkih industrije se je izvoz Združenih držav v Evropsko unijo povečal s 100 000 ton leta 2006 na 1 milijon ton leta 2007, kar pomeni približno 15 % evropskega trga.
Kolega gospod komisar Mandelson se je o tem večkrat pogovarjal s trgovinsko predstavnico Združenih držav Susan Schwab. Zavzemal se je za spremembo zakonodaje Združenih držav, na primer omejitev subvencije na blago, ki se prodaja v Združenih državah, kar bi bila možna rešitev te težave. Do zdaj se v Združenih državah ni še nič spremenilo, tako da davčni odbitek še vedno velja.
Komisija bi bila pripravljena razmisliti o protisubvencijski preiskavi na podlagi ustrezno dokumentirane pritožbe, ki bi jo predložila industrija Evropske unije in bi vsebovala dovolj dokazov o dodeljevanju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in škodi.
Spoštovana poslanka sprašuje, ali bo težavo zaradi trgovinske prakse iz vprašanja rešil trajnostni sistem, ki ga Komisija predlaga v predlogu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, ki ga je Komisija sprejela januarja letos.
Namen trajnostnega sistema iz direktive o energiji iz obnovljivih virov je zagotoviti trajnost biogoriva. Poleg tega naj bi spodbujal uporabo trajnostno proizvedenega biogoriva in odvračal od uporabe manj učinkovitega goriva. Spomnite se razprave o 35 %. Zato trgovinskih praks, kot je praksa, ki jo je spoštovana poslanka navedla v vprašanju, ne bi mogli obravnavati na podlagi trajnostnega sistema.
Linda McAvan
Gospa komisarka, veseli me, da obravnavate to vprašanje. Menim, da je takšno početje sramotno in v posmeh vsemu našemu delu v zvezi s podnebnimi spremembami. Glede trajnostnih meril: če imamo merilo prihranka toplogrednih plinov, ali ni takšno biogorivo v nasprotju z njim, ker je odpremljeno prek Atlantskega oceana in nazaj, zato se poveča količina toplogrednega plina zaradi emisij med odpremo, ki zdaj znaša 5 % svetovnega CO2?
Če moramo počakati na pritožbo industrije in začetek postopka o nezakonitih subvencijah, kako dolgo bo to trajalo? Bojim se, da do našega dejanskega ukrepanja evropska industrija ne bo več obstajala.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Pri metodi izračuna emisij toplogrednih plinov iz biogoriva v primerjavi z emisijami fosilnega goriva iz direktive o energiji iz obnovljivih virov se uporablja tako imenovani pristop življenjskega ciklusa, pri katerem se upošteva tudi stopnja emisij, ki nastanejo med prevozom biogoriva v Evropski uniji in zunaj nje. V zvezi s tem ponovno poudarjam, da je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi prevoza eden od glavnih ciljev politike o biogorivu.
Zadeva: Evropski program pomoči v hrani najrevnejšim
Evropski parlament je leta 2005 potrdil pisno izjavo o trajnosti evropskega programa pomoči v hrani najrevnejšim. V izjavi sta predlagana stalen program pomoči v hrani in letni proračun, poleg tega se zahteva njegova širitev. Da bi zagotovili razdeljevanje uravnoteženih obrokov hrane je Evropski parlament pozval, naj se program začne izvajati na novih področjih, kot so svinjina, perutnina in jajca.
Evropska komisarka za kmetijstvo in razvoj podeželja Mariann Fischer Boel je bila odgovorna za nadaljnje ukrepanje glede izjave. Dejstvo pa je, da po treh letih še vedno ni nikakršne podlage za novo uredbo in je bil dosežen le neznaten napredek. Do zdaj še ni pojasnjeno, kakšna proračunska sredstva so na voljo.
Pomoč v hrani je pomembno vprašanje v Evropski uniji, v kateri 16 % prebivalstva živi pod pragom revščine. Ali lahko Komisija zagotovi program pomoči v hrani na evropski ravni? Ali bo medtem začela tudi dialog z evropskimi nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s tem področjem?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Evropski program pomoči v hrani je 20 let odločilno prispeval k izpolnjevanju potreb podhranjenih ljudi po hrani v Skupnosti.
Ta parlament je 4. aprila 2006 sprejel podporno izjavo o evropskem programu pomoči v hrani najrevnejšim v Skupnosti. V tej izjavi sta Komisija in Svet pozvana, naj zagotovita sredstva za večletno obdobje in sprejmeta več prožnih ukrepov za upravljanje programa. Poleg tega je poudarjeno, da je treba zagotoviti uravnoteženo prehrano za prikrajšane ljudi.
Ta program se je dejansko začel leta 1987 kot izredni ukrep, ko je bil dosežen znaten presežek kmetijske proizvodnje. V prvih letih je temeljil zlasti na oskrbi iz intervencijskih zalog. Ker so se v zadnjih letih zaradi zaporednih reform skupne kmetijske politike zaloge zmanjševale, je Komisija sprejela več sprememb, da bi zagotovila nadaljevanje programa, pri čemer te spremembe vključujejo možnost nakupa na trgu za proizvode, ki niso na voljo v naših intervencijskih zalogah, izmenjavo proizvodov v isti "družini" ter možnost mešanja ali vključitve intervencijskih proizvodov in proizvodov, kupljenih na trgu.
Prilagojen je tudi proračun, da se upošteva zlasti zadnja širitev Evropske unije. Povečal se je z 213 milijonov EUR leta 2004 na 305 milijonov EUR letos, tj. leta 2008. Zato si je Komisija čim bolj prizadevala za nadaljevanje programa, ki temelji na intervencijskih zalogah, čeprav so se zmanjševale. Zato lahko rečemo, da smo program izvajali v največjem možnem obsegu.
Zdaj pa moramo ponovno premisliti, kakšna bo prihodnost tega programa, pri čemer ne smemo spregledati širše slike. Glede na to službe Komisije že izvajajo presojo vpliva, pri kateri preučujejo prihodnje možnosti. Spletno posvetovanje je privabilo veliko udeležencev, saj smo prejeli več kot 12 000 odgovorov, kar dokazuje, da ta pobuda evropske državljane zelo zanima.
Nevladne organizacije so bile pri izvajanju programa dejansko zelo pomembne, ključno vlogo pa bodo imele tudi v prihodnosti. Na seminarju, ki smo ga organizirali aprila, so izrazile željo, da bi program pomoči v hrani še naprej upravljal generalni direktorat za kmetijstvo, poleg tega so poudarile, da je treba dodeliti sredstva za večletno obdobje in zagotoviti več različnih proizvodov. Zdaj preučujemo te zahteve nevladnih organizacij, s katerimi bomo tesno povezani.
Načrtujem, da bomo po presoji vpliva temu parlamentu septembra predložili predlog, ki bo omogočal nadaljevanje tega programa na zelo trdni podlagi. Zato se vam iskreno zahvaljujem za zanimanje in pozornost, ki jo namenjate temu zelo pomembnemu programu.
Johan Van Hecke
(NL) Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem gospe komisarki za zelo jasen in popoln odgovor, ki omogoča večjo trajnost tega programa za pomoč v hrani na podlagi ocene, ki se izvaja.
Zanima me le, ali se pri tej oceni upošteva tudi dejstvo, da je zelo veliko ljudi še vedno odvisnih od tega programa in da skoraj 16 % evropskega prebivalstva živi pod pragom revščine, poleg tega me zanima, ali se upoštevata tudi sedanja kriza glede hrane in neverjetna rast cen hrane.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Upoštevamo vse prispevke, ki jih zagotavlja zelo odprt pristop k temu procesu. Na podlagi podatkov, ki so na voljo, posebni program za najrevnejše uporablja 13 milijonov ljudi v Evropski uniji. Kot je znano, se povpraševanje zdaj ne zmanjšuje.
Andreas Mölzer
- (DE) Največje žrtve revščine so pogosto otroci. Zaradi pomanjkanja hrane ni ogrožen le telesni razvoj, ampak tudi sposobnost koncentracije in uspešnost v šoli. To lahko vpliva tudi na prihodnjo uspešnost otroka v življenju. Kakšni ukrepi se v okviru načrtovanega programa pomoči v hrani sprejemajo na tem težavnem področju, na primer ukrepi v šolah?
Jörg Leichtfried
(DE) Prepričan sem, da bo predlog dober, ker ste omenili tudi potrebo po uravnoteženi prehrani. To mora biti nujno najpomembnejši element. V zvezi s tem bi lahko Komisija dodala še eno ključno zadevo, in sicer svežo ekološko pridelavo. Vsak ima pravico, da uživa proizvode, ki so morda nekoliko dražji, vendar veliko bolj zdravi. Koliko boste upoštevali ta predlog?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Zdaj ocenjujemo vse zamisli in informacije, ki jih imamo na voljo.
V zvezi s tem se poskušamo odločiti, ali bi morali naša sredstva nameniti izpolnjevanju posebnih ciljev. Čeprav naše notranje razprave še nismo končali, lahko v zvezi z otroki rečem: menim, da je zelo pomembno, da najprej zagotovimo dobro prehrano naših mladih, zato bomo letos predstavili zamisel (pri čemer upam, da bo v celoti podprta) o sistemu uživanja sadja v šolah, ki bi ga sofinancirale države članice in v skladu s katerim bi lahko otroci določene starosti v šoli dobili sadje. Menim, da gre na splošno za dobro zamisel, na podlagi katere bodo mladi dobili dobre navade, ki jih bodo, upajmo, upoštevali celo življenje.
V zvezi s posebno prednostno obravnavo ekološke pridelave pa naslednje: menim, da smo pri tem vprašanju v težkem položaju, ker izbira ekološke pridelave pomeni manj hrane, zato menim, da bo ta odločitev zelo težka.
Zadeva: Špekulacije in kriza glede hrane
Finančne špekulacije bistveno vplivajo na rast cen in svetovno krizo glede hrane. Zlasti na blagovni borzi se zanimanje investicijskih skladov povečuje.
Ali je Komisija pripravljena dopustiti, da postanejo osnovni proizvodi, kot so riž ali pšenica, glavni predmet špekulacij v korist peščice, medtem ko več milijonov ljudi umira zaradi lakote?
Ali namerava sprejeti dejanske ukrepe za prenehanje vseh finančnih špekulacij, ki neposredno ogrožajo varno oskrbo več milijonov ljudi s hrano?
Ali namerava spodbujati tudi mednarodno izvajanje mehanizma, ki bi državam preprečeval omejevanje izvoza hrane, če imajo velike zaloge takšne hrane, in na splošno izvajanje vseh politik, zaradi katerih najbolj ranljive skupine ne morejo uveljavljati svoje pravice do hrane?
Drugi del
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Komisija je dejansko zelo zaskrbljena zaradi vpliva sedanjih visokih cen v Evropski uniji in na svetovni ravni. Posledično tveganje lakote, podhranjenosti in socialnih nemirov je zelo izrazito povezano z državami v razvoju in najbolj ranljivim prebivalstvom.
Sporočilo, ki ga je danes predložila Komisija, poskuša analizirati osnovne vzroke visokih cen. Komisija je predložila več pobud za obvladovanje kratkoročnega vpliva šoka zaradi cen hrane, za povečanje oskrbe s kmetijskimi proizvodi in zagotavljanje dolgoročnejše varne oskrbe s hrano ter sodelovanje pri svetovnem prizadevanju za obravnavo vpliva višjih cen na revne.
V zvezi z osnovnimi vzroki je treba opozoriti, da se svetovne zaloge zmanjšujejo zaradi veliko sočasnih dejavnikov: slabih vremenskih razmer v glavnih državah proizvajalkah in izvoznicah žita, zlasti Rusiji in Ukrajini, ki so jo včasih imenovali košarica za kruh Sovjetske zveze. Vremenske razmere so bile zadnja tri leta slabe tudi v Avstraliji. Stroški energije so se povečali. Pridelek se je večal počasneje, svetovna poraba pa je postajala vse večja. Ti neposredni vplivi na ponudbo in povpraševanje znatno prispevajo k cenam osnovnih kmetijskih proizvodov in njihovemu povečanju.
Ob upoštevanju višjih cen hrane in zaradi krize na finančnih trgih se je okrepila dejavnost na finančnih trgih, povezanih z osnovnimi proizvodi, da bi omejili cenovno tveganje ali diverzificirali investicijske portfelje. Te dejavnosti so morda povzročile večje gibanje cen in nestalnost terminskih in fizičnih blagovnih trgov ter so okrepile gibanje osnovnih cen, njihov vpliv na dolgoročno oblikovanje cen pa še ni jasen. Zato se je Komisija v tem sporočilu zavezala natančnemu spremljanju dejavnosti špekulativnih vlagateljev na finančnih trgih, povezanih z osnovnimi proizvodi, in njihovega vpliva na gibanje cen.
V sporočilu je ugotovljeno, da so se nekatere države izvoznice odzvale na višje cene z dejansko omejitvijo izvoza. Indija je prepovedala izvoz, Vietnam in Tajska sta omejila izvoz riža, Indonezija je uvedla izvozne dajatve za palmovo olje, Kazahstan pa je prepovedal izvoz pšenice. Namen takšnih dajatev in prepovedi izvoza je zaščititi domače trge pred kratkoročnim primanjkljajem ponudbe in cenovnimi šoki. Vendar dodatno zaostrijo razmere na mednarodnih kmetijskih trgih, kar je negativno zlasti za države v razvoju, ki hrano uvažajo. Srednjeročno pošiljajo takšne omejitve napačne tržne signale, ki zmanjšujejo spodbudo, da bi kmetje vlagali in povečali svojo proizvodnjo, ter prispevajo k neravnovesju na regionalnih trgih.
Vprašanje zelo negativnega vpliva izvoznih omejitev je treba obravnavati na ustreznih prihodnjih srečanjih Svetovne trgovinske organizacije in drugih ustreznih mednarodnih forumih. Komisija je še vedno prepričana, da lahko države v razvoju na podlagi kroga pogajanj iz Dohe znatno pridobijo nove tržne možnosti, kar bi prispevalo k dodatnemu prihodku od izvoza, spodbudilo kmetijsko proizvodnjo in olajšalo dostop do hrane, s tem pa omililo sedanje povečanje cen hrane. Zato si bo Komisija še naprej prizadevala za celovit in uravnotežen dogovor iz Dohe.
Komisija verjame, da lahko pričakuje podporo tega parlamenta politični usmeritvi iz predloženega sporočila, na podlagi katere bomo reševali izzive, s katerimi se soočamo zdaj, ko se cene na nekaterih področjih dejansko izjemno povečujejo.
Alain Hutchinson
(FR) Gospa predsednica, gospa komisarka, hvala za precej dolg in zanimiv odgovor. Kljub temu bi vas v zvezi z enim od elementov, zaradi katerih je nastala ta kriza glede finančnih špekulacij o kmetijskih proizvodih, vprašal, ali po sramotnem ravnanju nekaterih evropskih bank, zlasti KBC in Deutsche Bank, ki so povsem "neetično" oglaševale špekulacije glede hrane ... Vprašal bi vas torej, kaj namerava Komisija storiti v zvezi s tem.
Skupaj s kolegico gospo Carlotti sem 6. maja poslal predsedniku Barrosu dopis, za katerega še nisem prejel potrdila o prejemu, vseeno upam, da bom v prihodnosti dobil odgovor. V dopisu sem pozval k sprejetju vseh možnih ukrepov glede prepovedi in predlagal, da se to stori, in sicer: "ponudba, razširjanje ali spodbujanje finančnih instrumentov v Evropski uniji, vključno z naložbenim zavarovanjem in zlasti zavarovalnimi produkti, povezanimi z naložbenimi skladi, če je njihov donos neposredno povezan s špekulacijo o povečanju cene osnovnih živilskih proizvodov".
Ali lahko poveste, kakšne načrte ima Komisija v zvezi s tem?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Glede tega bom zelo kratka, ker sem to vprašanje obravnavala v prvem nastopu. Zato je bil morda tako dolg. Komisija se je v sporočilu, ki ga je predložila danes, zavezala natančnemu spremljanju dejavnosti špekulativnih vlagateljev na finančnih trgih, povezanih z osnovnimi proizvodi, in vpliva teh špekulacij na cene.
DanutBudreikait
(LT) Kot potrošniki takoj začutimo vpliv vsakega povečanja cen. Vendar zaradi špekulacij v celotni cenovni verigi obstajajo zmagovalci in poraženci, pri čemer so proizvajalci kmetijskih proizvodov najpogosteje v vlogi poraženca.
Kako bi lahko po vašem mnenju zagotovili, da bo povečanje cene kmetijskih surovin sorazmerno s splošnim povečanjem cen, kar pomeni, kako bi lahko zagotovili, da bodo cene osnovnih proizvodov pravične in bodo lahko kmetje imeli dostojno življenje?
Avril Doyle
Gospa predsednica, čeprav popolnoma priznavam dober namen spraševalca in zapletenost vprašanja, ki ga obravnavamo, gospo komisarko sprašujem, ali lahko potrdi, da niti sama niti drugi komisarji ne nameravajo posegati v delovanje blagovne borze, kar lahko naredi več škode kot koristi, če bi izbrali prav to možnost?
Spraševalcu odgovarjam, da se strinjamo s ciljem, nikakor pa se ne strinjamo s tem, kako naj bi ga dosegli.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Popolnoma se strinjam z vprašanjem o posledicah za primarnega proizvajalca, za kmeta. Dejansko so se cene povečale zlasti v sektorju žita. Ko razpravljamo o teh nenavadno visokih cenah, vedno pomislim na razvoj cen v preteklosti, pri čemer lahko ugotovim, da so se cene pri primarnem proizvajalcu v zadnjih 30 letih stalno zmanjševale.
To ne pomeni, da se niso povečevale cene v maloprodajnem sektorju. Če pa primerjate cene žita leta 1975 in danes ter pogledate fiksne cene, so bile cene leta 1975 dvakrat večje od današnjih. Danes so ljudje navajeni, da se v Evropi za hrano porabi, mislim, da povprečno le 14 % dohodka, pri čemer se je tudi ta delež v celotnem obdobju zmanjševal.
V zvezi z nadaljnjimi ukrepi v sporočilu je jasno, da moramo obravnavati celotno verigo. Za oceno razmer je pristojna komisarka za konkurenco, na tej stopnji pa še ne vemo, ali bo rezultat pozitiven ali negativen. Vendar bomo spremljali vse razloge za povečanje cen, ki ga opažamo od konca avgusta lani.
Zadeva: Sporočilo in lizbonska pogodba
Ali lahko Komisija v zvezi z načrtom D in nedavno objavljenim sporočilom "Debate Europe - gradimo na izkušnjah z načrtom D za demokracijo dialog in debato" poroča o svoji komunikacijski strategiji glede postopka ratifikacije lizbonske pogodbe? Katere dejanske ukrepe je sprejela Komisija za zagotovitev nemotene ratifikacije lizbonske pogodbe?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Glede vprašanja o načrtu D in sporočila "Debate Europe" naj povem, da obravnavam kot našo dolžnost, da skupaj z državami članicami in drugimi institucijami EU komuniciramo z državljani o vseh naših politikah in stališčih. Medtem ko imajo države članice v zvezi s pogodbo seveda glavno odgovornost, mora biti tudi Komisija vedno pripravljena obveščati in pojasnjevati.
Namen našega nedavnega sporočila "Debate Europe" je spodbujanje aktivnega dialoga med državljani in nosilci odločanja, pri čemer so lahko ukrepi, sprejeti v okviru sporočila "Debate Europe", čeprav se ta ne sklicuje izrecno na lizbonsko pogodbo ali samo nanjo, povezani z obveščanjem o pogodbi.
Pogodba je ena od naših prednostnih nalog na področju obveščanja v letu 2008. Naše dejavnosti so se decentralizirale in diferencirale, tako da ustrezajo dejanskim nacionalnim razmeram v posameznih državah članicah, kar se v praksi prenaša tudi na lokalno raven.
Naši predstavniki so pri oblikovanju nacionalnih komunikacijskih načrtov z namenom upoštevanja različnih potreb sodelovali z vsemi državami članicami in informacijskimi pisarnami Parlamenta, dejavnosti pa so vključevale povezovanje z nacionalnimi zainteresiranimi stranmi, usposabljanje za novinarje, informacijske releje in krovne organizacije, razprave s civilno družbo ter prireditve na šolah in univerzah.
Pripravili smo veliko različnega pomožnega materiala, vključno s predstavitvami v PowerPointu, elementi za govore, vprašanja in odgovore, brošurami o različnih področjih - vse z namenom obveščevalcem zagotoviti dejstva o vprašanjih.
Kot veste, je Komisija v Bruslju vzpostavila tudi spletno stran o lizbonski pogodbi v 23 uradnih jezikih in nedavno je bil ponovno vzpostavljen naš spletni forum "Debate Europe", na katerem se je pogodba izkazala za eno od najbolj priljubljenih tem razprav, z več tisoč predložitvami.
Avril Doyle
Hvala, gospa komisarka. Zakaj torej sporočilo "Debate Europe" ni učinkovito? Velika količina časa, ki se na Irskem namenja boju proti velikemu številu vprašanj, ki so pogosto sama po sebi pomembna, vendar popolnoma nepomembna za vsebino lizbonske pogodbe, ter ki namenoma ali drugače povzročajo strah in zmedo, resno zmanjšuje pozitivno sporočilo lizbonske pogodbe. Znanje pa je pri referendumih EU pomembno. Prepričanje volivcev, da so seznanjeni z vprašanji, vključenimi v lizbonski pogodbi, je nujno za uspešen izid referenduma, za to, da glasujejo za oziroma da se sploh odločijo za glasovanje.
"Glede na ravni poznavanja te pogodbe se zdi, da je javno mnenje [na Irskem] bolj v skladu s pogodbo iz Nice 1 kot s pogodbo iz Nice 2" - to so besede profesorja Richarda Sinnotta, ne moje. Gospa komisarka, ne glede na sporočilo "Debate Europe" in glede na to, da so bile Komisija in države članice do danes popolnoma neuspešne pri obveščanju več kot 90 % naših državljanov o zadevnem sporočilu, o tem, kako deluje, in razumevanju njegovih sedanjih pogodb, kako nam predlagate, da sporočimo predloge sprememb k istim pogodbam, predloge sprememb k sporočilu, da zagotovimo stopnjo poznavanja, potrebno za ratifikacijo lizbonske pogodbe? Ni nam uspelo obveščanje o sporočilu Europe, kako nam bo torej uspelo obveščanje o predlogih sprememb k temu sporočilu, ki ga nihče ne razume?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Prvič, ključna beseda je partnerstvo. To ni mogoče samo z ukrepanjem iz Bruslja, samo s strani Komisije, pri obveščanju o sklepih, ki smo jih prejeli skupaj, moramo sodelovati. Menim, da imajo Komisija in institucije različne vloge v primerjavi z na primer ministri, ki morajo biti na voljo tudi povsod na Irskem in v vseh drugih državah članicah, da pomagajo, pojasnijo, poslušajo in sporočajo, za kaj pravzaprav gre.
Če boste začeli z obveščanjem o predlogih sprememb, se bojim, da ste že izgubili poslušalce. Po mojih izkušnjah je veliko lažje, če jasno sporočite vsebinska vprašanja, in natanko to je namen našega predstavništva na Irskem: obveščanje o različnih vsebinskih vprašanjih. Vem, da so se po javnem razpisu udeležila približno 20 različnih lokalnih srečanj, na katerih so sodelovali tudi politiki, irski politiki, da bi razširili informacije in jih vključili v različna vsebinska vprašanja. Modra to ni dovolj, vendar moramo nadaljevati v tej smeri. Seveda sem mnenja, da je sodelovanje z mediji eden od najpomembnejših vidikov. Hkrati pa je treba pri razpravi pred referendumom spoštovati posamezne zakone in predpise na Irskem, za kar si tudi prizadevamo.
Vendar smo dolžni obveščati in sodelovati z državljani na področju politik in stališč institucij ter upam, da bomo skupaj nadaljevali s tem.
Paul Rübig
- (DE) Ali so na voljo kakršni koli izsledki tržnih raziskav in javnomnenjskih raziskav, ki kažejo, katere informacije evropski državljani dejansko potrebujejo v zvezi s to reformno pogodbo? Ali k ciljni skupini spadajo tudi politiki v Evropi, od ravni lokalnih skupnosti do evropske ravni? Katere informacije so v zvezi s tem potrebne in katere ukrepe bodo sprejele informacijske pisarne v glavnih mestih, da se zagotovi izboljšanje obsega sporočenih informacij?
Justas Vincas Paleckis
Gospa komisarka, omenili ste referendum na Irskem in čez tri tedne bo tam potekalo zelo pomembno, morda celo odločilno glasovanje v tej državi. Vsi se spomnimo izida referenduma o pogodbi iz Nice pred približno desetimi leti v državi, ki je zelo naklonjena EU.
Česa smo se naučili iz te neprijetne izkušnje in kako sodeluje Komisija na predreferendumskih razpravah na Irskem?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Najlepša hvala za ta pomembna vprašanja. Kaj pa poznavanje javnega mnenja? Na voljo imamo javnomnenjske raziskave, ki jih izvajamo s pomočjo Eurobarometra ter s katerimi si zagotavljamo veliko smernic in tudi opredeljujemo nekatere potrebe po informacijah. Poleg tega se seveda izvajajo različne javnomnenjske raziskave v posameznih državah članicah, da se ugotovi več podrobnosti, značilnih za posamezno državo. Mislim, da lahko rečem, da razmeroma dobro poznamo pričakovanja državljanov in njihove potrebe glede informacij, vendar tudi menim, da se to lahko med državami članicami nekoliko razlikuje.
Eno od spoznanj, ki smo jih pridobili na Irskem, je bila potreba po zelo obsežnem sodelovanju, zato je bil vzpostavljen nacionalni forum; mislim, da si po mojih obiskih in nedavnih obiskih predsednika Barrose prizadevamo sodelovati in prisluhniti nacionalnemu forumu ter njegovim potrebam, prav tako pa si prek naših predstavništev prizadevamo odzvati na te potrebe, ob istočasnem upoštevanju, da so razmere ob referendumu vedno posebne: na Irskem je treba na primer upoštevati tudi zakonodajo Roba McKenna. To seveda omejuje ali določa zelo jasne meje za ukrepanje ministrov ali vlade.
Hkrati pa smo nepreklicno splošno zavezani k sodelovanju in zagotavljanju informacij ter menim, da smo se s tem naučili sodelovati z nacionalnim forumom in kako narediti več s pomočjo medijev in zlasti mladih, vendar tudi žensk, ki se po naših izkušnjah v razpravi zelo pogosto počutijo odtujene in zapostavljene. V zvezi s tem moramo uporabljati tudi sodobna komunikacijska orodja, kot je internet: še ena pridobljena izkušnja je potreba po sodelovanju prek interneta.
Zadeva: Tesnejše sodelovanje med Evropsko komisijo in predstavništvi Evropskega parlamenta
Komisija si prizadeva povečati sodelovanje državljanov pri razpravah o zadevah EU. Na začetku aprila letos je Komisija napovedala pobudo "Debate Europe". Cilj je dodatno razširiti dejavnosti, ki se izvajajo na ravni držav članic EU: posvetovanje z državljani, izmenjava informacij, znanja in zamisli o EU ter zagotavljanje priložnosti volivcem za srečanja z uradniki EU.
Govori se, da v nekaterih glavnih mestih EU predstavništva Komisije in Evropskega parlamenta slabo sodelujejo pri pojasnjevanju državljanom EU razmer v EU ter seznanjanju državljanov s programom EU, njenimi institucijami in državami članicami. Predstavništva Komisije in Parlamenta pogosto delujejo ločeno, s čimer se podvajajo dejavnosti, ter ne izvajajo velikih skupnih projektov.
Ali se ob približevanju volitev v Evropski parlament, ki bodo potekale leta 2009, prizadeva za izboljšanje sodelovanja med predstavništvi Komisije in Parlamenta v različnih državah? Če da, kakšni bodo dejanski ukrepi?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Leto 2008 je za vse institucije ključno leto, v katerem se morajo pripraviti na evropske volitve, ki bodo potekale naslednje leto. Interes nas vseh si je prizadevati, da bo junija 2009 udeležba na volitvah čim večja. K temu bodo prispevale dejavnosti, ki so se začele z nedavnim sporočilom "Debate Europe", ki med državljani in nosilci odločanja spodbuja aktiven dialog o evropskih vprašanjih.
Vendar Komisija in Parlament že tesno sodelujeta na teh področjih, tako v Bruslju, kot tudi na ravni naših predstavništev in informacijskih pisarn v državah članicah. Prejšnji mesec so naše službe ustanovile novo delovno skupino za čim večji skupni učinek naših dejavnosti ter tesnejše sodelovanje med predstavništvi in pisarnami Komisije in Parlamenta. Revidirati nameravamo kodeks ravnanja o delovnem odnosu iz leta 2001, ki nam bo omogočil nove načine sodelovanja in olajšal skupno uporabo sredstev, kot so orodja za avdiovizualno spremljanje ali spremljanje tiska.
Zavezani smo tudi cilju skupnih prostorov v državah članicah - tako imenovane "hiše EU" - in v 25 od 27 držav članic si naše pisarne že delijo prostore v isti stavbi. Kot veste, v treh od teh evropskih hiš, in sicer v Madridu, Dublinu in Talinu, izvajamo pilotni projekt s skupnim prostorom, ki ga imenujemo "evropski javni prostor". Lahko smo razširili področje naših dejavnosti ter se vključili tudi v kulturne, znanstvene in mladinske dogodke. Predloženo je bilo prvo poročilo o tem pilotnem projektu z evropskim javnim prostorom. Izkazalo se je za zelo pozitivno in nadaljevali bomo v tej smeri.
Justas Vincas Paleckis
Gospa komisarka, hvala za ta izčrpen in jasen odgovor. Prepričan sem, da ste po značaju optimistka. Vaš položaj v Komisiji tudi zahteva optimizem. Prepričan sem, da pričakujete, da bodo letos vse države ratificirale lizbonsko pogodbo.
Zanima me vaše mnenje, kakšna bo razlika med volilno kampanjo Evropskega parlamenta iz leta 2004 in volilno kampanjo naslednje leto, če upoštevate, da bo slednja najverjetneje potekala po ratifikaciji lizbonske pogodbe?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Odkrita bom. Menim, da moramo precej povečati sodelovanje tudi s strani Komisije prek naših predstavništev, in sicer pri mobilizaciji volivcev, da se zagotovi večja udeleženost na volitvah. Pri tem ne moremo biti preveč previdni. Vsi moramo povedati, da od evropskih državljanov pričakujemo, da bodo uveljavljali svojo volilno pravico, in tako bomo sodelovali z državami članicami - ponovno v partnerstvu, brez zavzemanja političnega stališča, temveč le z namenom mobilizacije volivcev.
Skupaj z Evropskim parlamentom prek medinstitucionalne skupine za obveščanje in komunikacijo preučujemo, kako bi to uresničili. Parlament je že predstavil dobro izdelan in izpopolnjen načrt volitev v EP, h kateremu bomo prispevali na najboljši možen način z uporabo vseh naših sredstev, zlasti predstavništev. Skupaj s Parlamentom lahko zagotovimo povečanje udeležbe na volitvah.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Poudariti želim, da je zelo pomembno, da informacijska družba pripravi svoje gradivo v vseh jezikih EU. Resnično upam ...
Govorila bom v angleščini. Morda me ne slišite, vidim, da je gospa komisarka zaposlena.
Ker tu zastopam Litvo, želim povedati, da je težko dobiti informacije v litvanskem jeziku. Če pokličete brezplačno številko za Europe Direct in zastavite vprašanje v litvanskem jeziku, vam bodo dejali, da počakajte pol ure. Celo tu v pisarni Parlamenta za obiskovalce je težko najti brošure v litvanskem jeziku, ker so te na voljo samo v glavnih jezikih.
Razumem, da veliko težavo predstavljata tolmačenje in financiranje, morda pa morate določiti nekatere prednostne naloge. Ali bi lahko preverili delovanje središč Europe Direct v različnih jezikih, kot to na primer počne komisarka Kuneva?
Mairead McGuinness
Menim, da je precej jasno, da bodo državljani poslušali in slišali, če jim bomo želeli posredovati neposredno sporočilo. Danes smo razpravljali o podjetju European City Guides, vendar je bil odziv Sveta zelo šibek in menim, da moramo ljudi jasneje obveščati o našem delu v Evropski uniji ter da smo jim dejansko na voljo, ne pa da o njih samo govorimo.
Zdi se mi primernejše, da vodstvo na ravni držav članic prevzame predstavništvo Parlamenta in ne Komisije, ter pozivam k spoštovanju in previdnosti v zvezi s postopkom ratifikacije na Irskem. To so nemirni časi in novice, ki izhajajo iz STO, nam pri tem ne pomagajo. Biti moramo pozorni na resnične skrbi naših volivcev.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Seveda si stalno prizadevamo za zagotovitev informacij - za zagotovitev tolmačenja in prevajanja v vseh 23 uradnih jezikih. Včasih tega ne moremo v celoti uresničiti, ker nam na primer primanjkuje tolmačev ali pa še nimamo popolnega osebja za izpolnjevanje te potrebe, vendar upoštevam vašo pripombo v zvezi s tem in jo bom tudi predložila v obravnavo.
Litvo bom tudi kmalu obiskala in prepričana sem, da se bo o tem še govorilo, vendar to ni povezano s pomanjkanjem volje Komisije. To je izhodiščna točka, da lahko vsako sporočilo sporočite v svojem jeziku in tudi razumete, o čem se govori, v svojem jeziku. Zato si bomo še naprej prizadevali za zagotavljanje vseh potrebnih sredstev za uresničevanje tega, in v celoti spoštujem vaše, po mojem mnenju zelo resno vprašanje.
Druga točka je bila pripomba in dejstvo je, da moramo začeti pri državljanih. Odzvati se moramo na njihova vprašanja in dejansko zelo redko začnejo z vprašanji o določbah ali predlogih sprememb Pogodbe. Začnejo z vprašanji: Kakšni so vaši ukrepi glede priseljevanja? Kakšni so vaši ukrepi glede podnebnih sprememb? Kako rešujete čezmejne težave?
Tako se moramo torej odzvati, in sicer v vsakdanjem jeziku. V zvezi s tem je v pomoč - in za to si pripisujem zasluge - da smo k vsem predloženim predlogom uvedli povzetke za državljane. Tudi k našemu delovnemu programu bomo uvedli povzetek za državljane, ki je zelo uporaben, zato moramo nadaljevati v tej smeri.
Zadeva: Načrt D Komisije za dialog, demokracijo in debato ter "Debate Europe"
Načrt D Komisije za dialog, demokracijo in razpravo iz oktobra 2005 je bil odziv na "obdobje za razmislek" EU po negativnem izidu referendumov o ustavi. Ali Komisija po dveh letih in pol verjame, da je učinkovito dosegla cilje načrta? Če ne, kateri so vzroki? Kakšne so bile ovire? Ali lahko Komisija v zvezi s svojim nedavnim sporočilom o projektu "Debate Europe" (april 2008) za približanje državljanom Uniji in njenim institucijam zagotovi podrobnosti o upravičenih izdatkih, znesku, ki bo na voljo posamezni državi članici in organizaciji, ter upravičencih, ki bodo izvajali vseevropske projekte posvetovanja z državljani? Kako se bo zagotovil okvir za sodelovanje med institucijami EU in zlasti z Evropskim parlamentom? Kako bo prispevala k vzpostavitvi elektronskega omrežja, v katerem bodo sodelovali poslanci Evropskega parlamenta ter poslanci nacionalnih in regionalnih parlamentov? Kako bo vzpostavila evropske javne prostore v glavnih mestih držav članic? Kako bo postala dejavnejša na lokalni ravni?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Rečem lahko, da je imel načrt D ključno vlogo pri preskušanju novih metod organizacij civilne družbe za vključevanje državljanov iz različnih okolij v razprave o prihodnosti Evrope.
Zagotovil nam je primere še nepreizkušenega načina posvetovanja, pri katerem se naključno izbrani državljani iz vseh držav članic povabijo k skupni razpravi o programu Evropske unije. To je resnično bila zanimiva izkušnja. Eno od ključnih spoznanj, pridobljeno iz teh izkušenj, je bilo, da je treba okrepiti vmesnik med državljani in nosilci odločitev EU, ker, če obljubimo, da bomo bolje prisluhnili, kaj bomo v zvezi s slišanim storili? To želijo vedeti.
Odločili smo se za podaljšanje načrta D do evropskih parlamentarnih volitev, ki bodo junija naslednje leto. To novo obdobje se imenuje "Debate Europe". Projektu Debate Europe smo namenili 7,2 milijona EUR, od katerih je 2 milijona EUR za sofinanciranje nadnacionalnih projektov ter 5,2 milijona EUR za sofinanciranje decentraliziranih pozivov in ukrepov v podporo lokalnih projektov, ki jih upravljajo predstavništva.
O tem, koliko denarja se bo namenilo posamezni državi članici ali kateri upravičenci bodo upravljali te vseevropske projekte posvetovanja, se ne odločamo vnaprej. To je odvisno od rezultatov razpisov za zbiranje predlogov, ki jih zdaj izvaja Komisija na centralni ravni in prek naših predstavništev.
Menimo, da je treba s projektom Debate Europe zagotoviti tudi učinkovit okvir za medinstitucionalno sodelovanje. Eden od modelov je bila zaključna konferenca, ki je potekala v prvem obdobju načrta D prejšnji december. Pri tej nista sodelovala samo Parlament in Komisija, ampak tudi odbor regij in ekonomsko-socialni odbor. Menim, da se je to izkazalo za dopolnilno pri obravnavi nekaterih skrbi državljanov in da bi takšno sodelovanje moralo postati obvezno v okviru projekta Debate Europe tudi na nacionalni ali regionalni ravni.
Prav tako upamo, da bomo lahko poslance Evropskega parlamenta spodbudili k večjemu sodelovanju pri teh lokalnih in regionalnih dejavnostih. Pravkar sem tako imenovano skupino "IGI" obvestila o zahtevi tega parlamenta, da se vključi v pilotno informacijsko omrežje. Pripravili smo rezultate našega projekta, ki jih bomo kmalu predložili Evropskemu parlamentu: priprave takšnega omrežja, združitev nacionalnih in evropskih poslancev ter upamo tudi povabilo novinarjev k sodelovanju v razpravi o evropskih vprašanjih.
Omenila sem že javna področja, evropski javni prostor, v pilotskem projektu. V tej smeri lahko nadaljujemo z načrtom D, se učimo iz dosedanjih izkušenj ter z državljani sodelujemo pri številnih modelih in projektih, za katere upamo, da bodo stalno vzpostavljeni - ne pa da se izvajajo le približno šest mesecev - in na ta način zagotovimo sodelovanje nosilcev odločitev z evropskimi državljani.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Gospa predsednica, gospa komisarka, težava vseh nas je v tem, da je Evropa ločena od navadnih ljudi. Kljub vsem prizadevanjem Komisije in nas poslancev, je jasno, da informacije ne dosežejo navadnih državljanov.
Zanima me, katere agencije bodo državljane približale Evropi, kot predvideva načrt Debate Europe.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Ena od novih pobud je dejansko potreba po evropski politični kulturi, in kot veste smo to predstavili. To je sprejel tudi Evropski parlament zaradi sodelovanja v političnih ustanovah, ki lahko prispevajo k razpravi. To je zato, ker je potrebna v rednih političnih razpravah na vseh ravneh: potrebno je boljše vključevanje vprašanj EU. Menim, da bo ta pobuda z omogočanjem evropskih političnih ustanov v pomoč.
Menim, da moramo pri tem uporabiti medije, da zagotovimo poročanje evropskih medijev o zadevah EU, zato smo oblikovali novo internetno strategijo in novo avdiovizualno strategijo, s katerima bomo bolje opremljeni za vključitev evropskih vprašanj v poročanje medijev po vsej Evropi.
Menim, da moramo zagotoviti prostore za srečanja, javne prostore, in to nam omogočajo nekateri pilotski projekti. Menim, da nam lahko ti nadnacionalni projekti, v okviru katerih se izvajajo posvetovanja z državljani, zagotovijo nekatera uporabna spoznanja in nekatere uporabne izkušnje, ki jih bomo lahko nekoč uvedli za stalno.
Vendar moramo vse te načine uporabiti za učinkovito vključevanje in ne izločanje državljanov: jih poslušati, jim pojasnjevati in zagovarjati naše dejavnosti na ravni EU.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, pred programom za notranji trg iz leta 1992 je obstajalo Cecchinijevo poročilo o stroških ne-Evrope.
Ali namerava Evropsko komisija pripraviti posebno sporočilo o stroških ne-Lizbone? Kakšni bodo stroški za Evropo, če ratifikacija lizbonske pogodbe ne bo izvedena?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - To je vedno najtežje: napovedati, kaj se bo zgodilo, če nečesa ne dosežemo. Radi bi proaktivno predstavili, zakaj je po našem mnenju potrebna nova pogodba. Kako smo lahko učinkovitejši? S strani Komisije smo poskušali vprašanja in odgovore, naše različno osnovno gradivo ter to, kar smo objavili na internetu, določiti in oblikovati tako, da proaktivno zagovarjamo, zakaj potrebujemo novo pogodbo, in katere težave je treba rešiti.
To je bila naša izhodiščna točka, vendar smo s strani Komisije poskušali tudi pojasniti, kakšna bo cena nestrinjanja, ker menim, da bo to vplivalo tudi na zaupanje ljudi v to, ali resnično lahko obravnavamo velike težave in izzive, ki nas čakajo.
Predsednica
Na vprašanji 35 in 39 bo podan pisni odgovor.
Zadeva: Omejitve konkurenčnosti s strani športnih zvez
Glede na to, da poskušajo športne zveze nekaterih držav EU uvesti pravila za svoje člane, ki omejujejo možnosti športnikov in športnic v zvezi s pogodbami in svobodo gibanja, kar je jasna kršitev zakonodaje EU, ali je Komisija preučila posledice takšnih praks z vidika svobode gibanja?
Neelie Kroes
komisarka. - Veliko zadev, obravnavanih na sodiščih Skupnosti, je potrdilo veljavnost predpisov ES za športni sektor.
Pri sodbah Walrave in Donà je na primer Evropsko sodišče potrdilo, da predpisi na podlagi državljanstva, ki omejujejo mobilnost športnikov, niso v skladu z načelom prostega gibanja oseb.
V primeru sodbe Bosman je Evropsko sodišče preučilo dve vrsti omejitev, za kateri je razsodilo, da sta nezdružljivi s prostim gibanjem oseb. Prvič, zaradi diskriminacije na podlagi državljanstva Sodišče prepoveduje pravilo zveze UEFA, ki omejuje število tujih igralcev iz držav članic EU, ki se lahko udeležijo državnih prvenstev v nogometu.
Drugič, pravilo zveze FIFA o prestopu, ki zahteva plačilo odškodnine za prestop ob prekinitvi pogodbe v zvezi s prestopi igralcev, ki so državljani države članice EU, znotraj EU, je obsodilo kot oviro za prosto gibanje oseb.
Zadevi Piau in Meca Medina sta bili prvi sodbi Sodišča, pri katerih so se pravila o konkurenci ES uporabila za ta sektor. Od takrat Komisija pri ocenjevanju, ali pravilo, ki ga sprejme športna zveza ali združenje, krši člena 81 in 82, upošteva metodološki pristop zadevne sodne prakse. Vsako pravilo v zvezi s športom, ki lahko omejevalno vpliva na konkurenco, je torej treba preučiti za vsak primer posebej, da se določi, ali izpolnjuje legitimen cilj.
Hkrati mora biti Komisija zadovoljna, da so kakršni koli protikonkurenčni učinki, ki izhajajo iz takšnega pravila, del doseganja njegovega cilja in so sorazmerni z uresničitvijo cilja.
Komisija je obravnavala vprašanje mednarodnih prestopov v nogometu, ko je preučevala zakonitost pravil zveze FIFA o odškodninah za prestop za igralce, ki jih je še vedno obvezovala pogodba. Preiskava je bila zaključena leta 2002, po tem, ko se je FIFA zavezala, da bo spremenila svoja pravila o prestopu na podlagi nekaterih načel, katerih namen je olajšanje prestopov.
V beli knjigi Komisije o športu, ki je bila sprejeta 11. julija 2007, so bila izčrpno obravnavana tudi vprašanja, kot je prosto gibanje športnikov, zlasti v spremnem dokumentu z naslovom "EU in šport: ozadje in kontekst".
V istem zakonodajnem paketu je Komisija sprejela akcijski načrt Pierra de Coubertina, ki zagovarja s športom povezane ukrepe na ravni EU ter vsebuje veliko predlogov, ki naj bi jih Komisija izvajala in/ali podprla na več športnih področjih.
Eno od teh področij zadeva prosto gibanje oseb, in sicer boj proti diskriminaciji na podlagi državljanstva v vseh športnih disciplinah. Ta cilj bo dosežen s političnimi dialogi, priporočili, strukturiranim dialogom z zainteresiranimi stranmi in po potrebi s postopki za ugotavljanje kršitev, ki jih Komisija uvede zoper države članice.
Poleg tega uporablja Komisija pravila o konkurenci ES za športne organizacije le, če te urejajo gospodarske dejavnosti. Pri tem Komisija upošteva posebnosti športa.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospa predsednica, gospe komisarki se zahvaljujem za izčrpen in zelo celovit odgovor na moje vprašanje.
Na kratko, obrazložitev komisarke dopolnjujem s sklepom, da Komisija trenutno ne namerava sprejeti nobenih zakonodajnih ukrepov, ker je po njenem mnenju veljavna zakonodaja, vključno s pogodbami in sodno prakso, zadostna in bodo zato v prihodnje sledili neuradni sporazumi z zvezami, kodeksi ravnanja itd.
Po mnenju Komisije zdaj niso potrebni nobeni dodatni ukrepi, ampak le izvajanje veljavne zakonodaje
Neelie Kroes
komisarka. - To je res. Evropsko sodišče - in poslanec je že zaslutil, kaj želim povedati - je v sodbi Meca Medina razsodilo, da združljivosti pravil o športu s konkurenčnim pravom ES ni mogoče oceniti z razglasitvijo posameznih skupin pravil, a priori izvzetih iz izvajanja konkurenčnega prava ES. Zato bo morala Komisija pravila o konkurenci še naprej uporabljati za vsak primer posebej, ob sklicevanju na sprejete določbe in veljavno sodno prakso.
Ne nazadnje sodba Meca Medina v zvezi s tem zagotavlja jasen metodološki okvir. Za določitev, ali je pravilo kršilo pravila o konkurenci EU, mora biti njegov učinek sorazmeren z legitimnim resničnim športnim interesom, za katerega si prizadeva, zato se lahko preskus sorazmernosti uporablja samo za vsak primer posebej.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospa predsednica, gospa komisarka, v vseh državah članicah se nacionalne športne zveze, zlasti nogometne, glasno pritožujejo glede statutov mednarodnih športnih zvez (FIFA, UEFA itd.), vedno ko vlada preiskuje njihove dejavnosti. Medtem ko priznavamo neodvisnost zvez, ali se EU strinja s statuti, ki kršijo nacionalno zakonodajo in ustavo države ter ki se obravnavajo kot večvredni?
Richard Corbett
Ali je po mnenju Komisije sistem domačih igralcev zveze UEFA združljiv s pogodbo? Nogometne klube spodbuja, da delež njihovih igralcev izhaja iz njihovih mladinskih klubov in akademij, ne glede na državljanstvo, in je zato, za razliko od sistema 5+6 zveze FIFA, ki temelji na državljanstvu in je jasno nezakonit, sistem zveze UEFA sorazmeren, legitimen in bo klube pripravil do vlaganj v usposabljanje svojih mladih igralcev, namesto da se zanašajo samo na svojo finančno moč na mednarodnem trgu prehodov igralcev iz enega kluba v drugega.
Neelie Kroes
komisarka. - Poskusila bom združiti vprašanji, ker gre za področje z enakim mišljenjem, pri čemer je cilj boj proti diskriminaciji na podlagi državljanstva v vseh športnih disciplinah. Menim, da je to najpomembnejše in tako rekoč načelo. Ta cilj je treba doseči s političnim dialogom, priporočili, strukturnim dialogom z zainteresiranimi stranmi in po potrebi s postopki za ugotavljanje kršitev.
Zato menim, da moramo upoštevati, da je ta usmeritev konkurence, ki sem jo prej pojasnjevala, precej jasna in se je ne sme obsojati z vidika drugačnega mišljenja.
Zadeva: Rast cen in konkurenca
V zadnjih mesecih je bila v veliko državah članicah zabeležena velika rast cen, zlasti živil, kar je resno zmanjšalo kupno moč evropske javnosti. Več opazovalcev navaja, da se poleg rasti cen surovin pojavljajo prekomerni pribitki distribucijskih poti in tudi morebitne kršitve svobodne konkurence.
Ali lahko Komisija navede, ali ima kakršne koli stalne kazalce, ki jo lahko opozorijo na veliko povečanje nekaterih porabniških cen, in ali je nedavno, po nenadnem povečanju cen, zabeleženem v nekaterih državah članicah, izvedla kakršne koli preiskave distribucijskih poti?
Neelie Kroes
komisarka. - Komisija je seveda zaskrbljena zaradi nedavnega povečanja veleprodajnih in maloprodajnih cen živil in živilskih proizvodov. To vpliva na Evropejce in, kar je še pomembneje, na več milijard drugih ljudi po svetu.
Inflacija cen živil v EU se je v zadnjem četrtletju leta 2007 dejansko pospešila. Zabeležena povečanja cen na potrošniški ravni izražajo nedaven razvoj v zvezi z vrednostjo, stroški in dobičkom proizvodov vzdolž živilske verige. Treba je opozoriti, da cene glavnih kmetijskih surovin naraščajo že več mesecev in stalno presegajo rekordne ravni. Ta razvoj izhaja predvsem iz kombinacije strukturnih dejavnikov: stalna rast svetovnega povpraševanja po živilih, oblikovanje trga biogoriv - le za zelo majhen del - ter več kratkoročnih dejavnikov, kot so neugodne podnebne razmere, ki so leta 2007 povzročile zmanjšanje obsega proizvodnje žit v večini držav članic EU, omejevalna politika izvoza nekaterih ključnih svetovnih tržnih dobaviteljev in na splošno vedno večje vključevanje investicijskih skladov v trge kmetijskih proizvodov.
Kljub temu je treba poudariti, da cene surovin ne predstavljajo strogo sorazmeren del cen živil, zlasti zaradi vedno večje predelave. Tako so tudi nekatere druge komponente prodajne cene, s čimer mislim energetske in delovne stopnje, vplivale na nedavna povečanja cen živil v Evropski uniji. Treba je opozoriti, da ta povečanja cen niso nujno povezana s pomanjkljivo uporabo pravil o konkurenci. Kot poslanec ve, je glavni cilj konkurenčne politike ES boljše delovanje trgov v korist potrošnikov v EU.
Kot je omenjeno v več odgovorih na nedavna parlamentarna vprašanja, Komisija skupaj z nacionalnimi organi za konkurenco, ki sestavljajo evropsko mrežo za konkurenco, spremlja trge, da se preprečijo in kaznujejo izkrivljanja konkurence, ki lahko škodijo potrošnikom. Komisija ukrepa le, ko je v boljšem položaju za ukrepanje kot nacionalni organi za konkurenco. Najprej ukrepajo oni, če pa tega ne morejo, vskočimo mi. Ker so vprašanja, povezana z maloprodajnim sektorjem, pogosto državnega obsega, jih lahko države članice upravičeno obravnavajo.
Komisija želi ponovno poudariti, da bo nemudoma ukrepala, če bo potrjena kakršna koli kršitev pravil o konkurenci, ki se bo podprla s pravnimi in gospodarskimi dokazi. Seveda je treba upoštevati vse ustrezne dejavnike, ki vplivajo na te trge, zato bo Komisija še naprej spremljala porabniške cene, koncentracijo na maloprodajnem trgu in vse obtožbe protikonkurenčnega ravnanja. Po mnenju Komisije je spremljanje trga zelo pomembna naloga. V okviru revizije enotnega trga bo Komisija analizirala možne razloge za napake v zagotavljanju maloprodajnih storitev s stališča potrošnikov in ponudnikov storitev. V letnem poročilu pregleda stanja potrošniških trgov se spremljajo tudi ravni porabniških cen in razlike med njimi v državah članicah. Kot veste, je bila prva izdaja pregleda stanja objavljena na začetku leta 2008, te objave pa se bodo vrstile vsako leto.
Cene so ene od glavnih kazalcev pregleda. Vzrok za nekatere razlike v cenah, zlasti v primeru blaga in storitev, s katerimi se ne trguje, so lahko razlike v prihodku med državami članicami. Vendar lahko zelo velike razlike med državami članicami izražajo potrebo po nadaljnjem pregledu. Poleg tega se bo Komisija dotaknila vprašanja tržne moči v trgovinskem sektorju v okviru skupine na visoki ravni o konkurenčnosti kmetijsko-živilske industrije. To pobudo bo uvedla Komisija, da se analizira živilska industrija, ki se je v zadnjih letih soočila z novimi tveganji in izzivi, ki so ogrozili konkurenčnost sektorja.
Komisija bo v prihodnjih tednih tudi uradno sporočila odgovor na pisno izjavo Evropskega parlamenta o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov v EU. Odgovor Komisije bo med drugim zagotovil nekatere obrazložitve glede vprašanj, povezanih z močjo kupca.
Giovanna Corda
(FR) Kot veste, so se danes zjutraj v Kehlu sestali francoski in nemški ministri za potrošnike, da bi razpravljali o razlikah v cenah med državama. Te razlike so lahko do 30 % za nekatere proizvode z veliko porabo.
Med obravnavanimi vzroki so omenili razlike v strukturah trgovanja na drobno in zlasti nepopolno konkurenco v nekaterih državah. Prodaja prek interneta potrošnikom omogoča izkoriščanje teh razlik, tako da kupujejo v najugodnejših državah. Vendar naročanje prek interneta včasih povzroča težave. Francozi na primer ne morejo kupovati prek nekaterih nemških spletnih strani.
Ali nameravate sprejeti ustrezne ukrepe, da bo evropski notranji trg končno resnično na voljo državljanom?
Neelie Kroes
komisarka. - Popolnoma se zavedam pomena vašega vprašanja in uresničitve enotnega trga. Lahko ste prepričani, da bo Komisija naredila vse, kar je v njeni moči, za uresničitev enotnega trga tudi na maloprodajnem področju.
DanutBudreikait
(LT) Na podlagi vašega poročila vem, da generalni direktorat za konkurenco sodeluje z organi za konkurenco v državah članicah. Vendar državljani opažamo sklepanje nekakšnih sporazumov, zaradi katerih se v vseh državah hkrati večajo cene, kljub temu pa organi za konkurenco ne odkrijejo nobenih kršitev. Kako bi to ocenili na podlagi svojih izkušenj - ali gre za premajhno usposobljenost držav članic ali za zlorabo?
Neelie Kroes
komisarka. - Zaenkrat je odgovor jasen "ne", vendar se zavedamo, da je potrebna naša pozornost, in ne samo naša, v smislu spremljanja dogajanja. Vprašanje smo vključili v program evropske mreže za konkurenco, hkrati pa zbiramo informacije vseh držav članic, ki imajo izkušnje s tem - nekatere izvajajo preiskave, druge analize, tretje pa poskušajo preprosto ugotoviti, kaj je narobe na maloprodajnem področju. Francija, Nemčija, Združeno kraljestvo, Belgija - vsaka drugače pristopa k današnjim razmeram.
Zaenkrat še ni razloga za govorjenje o kartelu. Zagotavljam vam, da bomo ukrepali takoj, ko se dokaže obstoj kartela, vendar menim, da razmere niso tako slabe, ker so nacionalni organi za konkurenco dejavni in spremljajo vsa dogajanja v tem sektorju.
Predsednik
Na vprašanji 35 in 39 bo podan pisni odgovor.
Zadeva: Pristopna pogajanja s Hrvaško
Ali se lahko po mnenju Komisije pristopna pogajanja s Hrvaško zaključijo do konca leta? Kakšen je natančen časovni razpored za preostanek leta?
Zadeva: Napredovanje Hrvaške v zvezi s pristopom k Evropski uniji
Ali lahko Evropska komisija opiše stanje v zvezi s prijavo Hrvaške za pristop k Evropski uniji?
Zadeva: Zaključek pristopnih pogajanj s Hrvaško
Od začetka pristopnih pogajanj s Hrvaško je država že dosegla znaten napredek, pri čemer je bilo odprtih več pogajalskih poglavij, in je na dobri poti k izpolnjevanju meril za odprtje in zaključek dodatnih poglavij. Pozitiven razvoj dogodkov je prisoten predvsem na področju usklajevanja zakonodaje Hrvaške s standardi EU, varstva manjšin in prizadevanj za sodno reformo. Poleg tega je Hrvaška z nedavno odločitvijo, da ne bo uvedla zaščitne ekološko-ribolovne cone omogočila še hitrejše napredovanje pristopnih pogajanj. Ta pozitiven razvoj dogodkov je vključen v poročilo Parlamenta o napredku Hrvaške v letu 2007, katerega odstavka 31 in 32 pozivata k okrepljeni podpori Hrvaške s strani EU, zlasti Komisije.
Kako bo Komisija povečala podporo, ki jo zagotavlja? Ali bo Komisija jeseni 2008 predložila začasen časovni razpored za zaključek pristopnih pogajanj v letu 2009, če bo Hrvaška izpolnjevala zadevna merila?
Olli Rehn
komisar. - Gospa predsednica, gospod Posselt, gospod Crowley in gospod Ebner so predložili vprašanje o stanju pristopnih pogajanj s Hrvaško in lahko odgovorim vsem skupaj.
Pogajanja s Hrvaško na splošno dobro napredujejo. Do zdaj so se začela pogajanja v zvezi z 18 poglavji od 35 in dve smo že zaključili. Določenih je bilo 11 sklopov začetnih meril uspešnosti. Komisija je ocenila, da so merila uspešnosti izpolnjena v sedmih od teh 11 primerov. V teh primerih države članice zdaj v Svetu razpravljajo o naših priporočilih ali pa se pripravljajo pogajalska stališča. V ostalih poglavjih, kot sta konkurenčna politika in javno naročanje, je začetna merila uspešnosti že določila Unija v prvi polovici leta 2006, tj. pred dvema letoma. Vendar Hrvaška le počasi sprejema ukrepe za izpolnjevanje teh začetnih meril uspešnosti.
Hrvaška si še vedno prizadeva za izpolnitev začetnih meril uspešnosti v zvezi s poglavjem o sodstvu in temeljnih pravicah, ki vključuje veliko zapletenih izzivov na področjih, kot so reforma sodstva, boj proti korupciji in vračanje beguncev.
Čeprav je bila Hrvaška precej uspešna pri usklajevanju s ključnimi 16 poglavji, za katera so določena zaključna merila uspešnosti, Hrvaška zaenkrat ni naredila dovolj za izpolnjevanje vseh zaključnih meril uspešnosti v katerem koli od teh 16 poglavij. Ob upoštevanju preostalih pogojev, ki jih mora Hrvaška še izpolniti, je nerealno predvidevati, da se lahko pristopna pogajanja zaključijo v letu 2008. Kljub temu je Hrvaška na splošno dosegla velik napredek, zato je lahko leto 2008 odločilno leto za pristopna pogajanja Hrvaške z EU. Če bo Hrvaška izpolnila številne pogoje, bo Komisija to jesen v širitvenem paketu predložila okviren časovni razpored ali pogojni načrt za zaključek drugih tehničnih pogajanj v letu 2009.
Prvi pogoj je, da Hrvaška vsa začetna merila uspešnosti izpolni do junija letos, tj. do naslednjega meseca. Drugič, Hrvaška mora izpolnjevati vse pravne obveznosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in mora še naprej izpolnjevati tudi splošne pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. In tretjič, Hrvaška mora nujno izboljšati upravljanje finančne pomoči EU v okviru programov PHARE in IPA.
Predsednik Komisije bo Hrvaški še naprej zagotavljal znatno finančno in tehnično pomoč, da bo lahko izpolnila zahteve za članstvo v EU. Ko bo Hrvaška dosegla ustrezen napredek pri izpolnjevanju začetnih ali zaključnih meril uspešnosti, bo Komisija pravočasno pripravila in predložila državam članicam potrebna priporočila glede stališč, ki se bodo zavzela na medvladni konferenci. Na kratko, hitrost napredovanja Hrvaške k članstvu v Evropski uniji bo določala njena sposobnost, da izpolni vse potrebne pogoje. Tako lahko delamo in napredujemo na podlagi lastnih zaslug Hrvaške.
Bernd Posselt
- (DE) Gospod komisar, poznate moje stališče - če bi obstajala pravica, bi Hrvaška že davno postala članica.
Vendar nisem tu, da bi izražal svoje osebno mnenje, ampak mnenje tega parlamenta. Parlament je dejal, da se morajo pogajanja zaključiti najpozneje do leta 2009. Skupni parlamentarni odbor je pred nekaj tedni na srečanju na Hrvaškem dejal, da je treba vsa poglavja odpreti v času slovenskega predsedovanja in jih zaključiti v času francoskega ali najpozneje češkega predsedovanja. Ali je po mnenju Komisije ta časovni razpored realen in kakšni so njeni ukrepi za pospešitev pogajanj?
Brian Crowley
- Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju za njegov odgovor.
Izpostavljam dve točki. Prvič, v zvezi s poglavjem o sodstvu in temeljnih pravicah, kjer se zdi, da je pri pogajanjih veliko težav: kako lahko najučinkoviteje pomagamo Hrvaški pri napredku v zvezi s tem?
Drugič, v zvezi z razporeditvijo sredstev iz programa PHARE in upravljanjem teh sredstev: katere so največje nevarnosti, ki jih mora premagati hrvaški sistem finančnega upravljanja?
Tretjič, v zvezi s tem, kar je dejal kolega Bernd Posselt, smo mislili, da je bilo dogovorjeno, da se bodo stvari zaključile zelo hitro. Če je še 17 pogajalskih poglavij, ki jih je treba odpreti, kako lahko nadaljujemo z želeno hitrostjo?
Olli Rehn
komisar. - Hvala za ta zelo primerna in pomembna nadaljnja vprašanja. Komisija sodeluje s Hrvaško, tako kot bi s katero koli drugo državo kandidatko, in sicer upoštevamo pogajalski okvir, ki so ga soglasno sprejeli Svet in države članice.
Naša naloga in odgovornost je, da spremljamo napredek pri izpolnjevanju meril uspešnosti na podlagi naše precej nove primerjalne metodologije, ki je bila oblikovana in sprejeta konec leta 2006, ob odločni podpori Parlamenta, za izboljšanje kakovosti pristopnega procesa EU. To pomeni, da država dokaže, da je pri zadevnih vprašanjih ustrezno napredovala, ko lahko odpre merilo uspešnosti in isto merilo tudi zaključi.
Navedel bom konkreten primer: ladjedelništvo na Hrvaškem. Od Hrvaške pričakujemo, da bo predložila konkretno strategijo prestrukturiranja za celoten sektor, tudi za vse posamezne zadevne ladjedelnice v tem sektorju.
Nedavno sta se srečala namestnik predsednika hrvaške vlade in kolega Neelie Kroes, evropski komisar za konkurenco, da bi natančno pregledala razmere v zvezi s tem. Še vedno čakamo na nekoliko prepričljivejša prizadevanja hrvaških organov, da pokažejo, da bo Hrvaška lahko ustrezno prestrukturirala svoje ladjedelništvo, tako da bomo lahko napredovali na področju konkurenčne politike, na katerem je državna pomoč zelo pomembno merilo uspešnosti.
To dokazuje, da je izpolnjevanje meril uspešnosti resnično odvisno od hrvaške vlade in organov. Vedno smo se zavedali, da so nekatera merila večji izziv kot druga, in Komisija je spodbujala Hrvaško, da si prizadeva za izpolnjevanje teh zahtevnih meril uspešnosti, zlasti na področju reforme sodstva, ki jo je omenil gospod Crowley, in na področju, ki sem ga omenil jaz, tj. ladjedelništvo.
V zvezi z reformo sodstva, Hrvaški v okviru dela predpristopnega instrumenta o vzpostavljanju institucij zagotavljamo pravno in tehnično pomoč. Spodbujamo tesno medinstitucionalno sodelovanje ter Hrvaški seveda zagotavljamo lastno strokovno znanje in izkušnje. Države članice izvajajo tudi medsebojne preglede, ki so pomembni za primerjavo, ali Hrvaška na tem področju uspešno napreduje ali ne.
Pri pogajanjih smo torej na splošno uspešni. Hitrost pogajanj je odvisna predvsem od hitrosti teh ključnih reform, da bo Hrvaška izpolnila najprej začetna in nato zaključna merila uspešnosti.
Zadeva: Napredek Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v zvezi s pristopom k Evropski uniji
Na tiskovni konferenci, ki je potekala na vrhu Nata v Bruslju 5. marca 2008, je komisar Rehn, odgovoren za širitev, dejal, da bo neuspeh Grčije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri sklepanju sporazuma glede imena slednje negativno vplival na pristop Nekdanje jugoslovanske republike k Evropski uniji. EU želi spodbuditi nadaljevanje pogajanj pod okriljem ZN, da bi se v bližnji prihodnosti našla sporazumna rešitev za vprašanje imena. Katere ukrepe bo torej sprejela Komisija za olajšanje nadaljevanja pogajanj in iskanje sporazumne rešitve?
Olli Rehn
komisar. - Gospa predsednica, naj pojasnim, da se 5. marca nisem udeležil vrha Nata. Morda sem nameraval, vendar se nisem udeležil tega vrha Nata, kot je pomotoma navedeno v vprašanju. Namesto tega sem se udeležil zasedanja Komisije - našega tedenskega zasedanja - na katerem smo sprejeli sporočilo Komisije "Zahodni Balkan: krepitev evropske perspektive".
Nato sem na tiskovni konferenci podal izjavo v zvezi s tem vprašanjem, ki jo navaja poslanec. V tem kontekstu sem na tiskovni konferenci opozoril, da se temu vprašanju namenja veliko politične energije. Voditelje obeh držav sem spodbudil k iskanju rešitve, sprejemljive za obe strani. To sem storil javno in zasebno.
V odgovoru na vprašanje sem pojasnil, da odločitve o pristopnem procesu EU države članice sprejemajo soglasno. V zvezi s tem sem izrazil zaskrbljenost, da lahko nerazrešitev glavnega vprašanja negativno vpliva na pristopni proces države.
Zagotavljam vam, da bo Komisija še naprej pozivala strani h konstruktivnemu sodelovanju za rešitev tega vprašanja. Vendar Komisija nima pooblastil za takšne ukrepe, zato se morajo prizadevanja nadaljevati pod okriljem Združenih narodov v okviru dveh pomembnih resolucij Varnostnega sveta ZN iz leta 1993.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospa predsednica, gospod komisar, hvala za vaš odgovor, ki potrjuje vašo izjavo v Bruslju. Zahvalil sem se vam tudi v vprašanju z dne 5. marca na tiskovni konferenci v zvezi s tem vprašanjem.
Ob upoštevanju, da je Evropski parlament v resoluciji o možnostih pristopa Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije nedavno priznal potrebo po pospešitvi pogajanj za opredelitev splošno sprejete rešitve, naj vas vprašam: ali nameravate skupaj s Parlamentom in na podlagi svojih pooblastil sprejeti kakršne koli ukrepe pred oblikovanjem vašega poročila jeseni?
Olli Rehn
komisar. - Obe zadevni državi še naprej spodbujamo k iskanju rešitve te dolgotrajne, po moje preveč dolgotrajne težave. Popolnoma zaupamo v posrednika Združenih narodov, gospoda Nimitza, ki ima jasno nalogo olajšati pogovore med stranema v okviru dveh ključnih resolucij Varnostnega sveta ZN iz leta 1993. Zato Komisija ne more igrati vloge posrednika. Nimamo nobenih pooblastil in pristojnosti, vendar obe strani spodbujamo h konstruktivnemu pristopu, sodelovanju in končni opredelitvi rešitve tega vprašanja.
Bernd Posselt
(DE) Gospod komisar, Komisija ima odgovornost kot varuh pogodb. Začasni sporazum navaja, da dvostranska vprašanja ne smejo postati ovira za pristop. Zanima me, ali lahko to potrdite in ali ste opazili kakršna koli prizadevanja makedonske vlade za rešitev vprašanj ter ali je po vašem mnenju Makedonija v zadnjih mesecih napredovala.
Olli Rehn
komisar. - Strinjam se z vami, da je država v zadnjih šestih mesecih precej napredovala v smislu nekaterih ključnih reform, kot sta reforma sodstva in reforma javne uprave, ter izvajanja zakonodaje o policiji.
V sporočilu iz marca smo dejansko določili osem meril uspešnosti, ki temeljijo na ključnih merilih, ključnih prednostnih nalogah partnerstva za pristop, ki izražajo nujne reforme, za katere pričakujemo, da jih bo lahko Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izvedla in tako dovolj napredovala, da bomo lahko v jesenskem poročilu predložili priporočilo o začetku pristopnih pogajanj.
To bo odvisno od konkretnih rezultatov dela v zvezi z reformami, kar bomo seveda vključili v poročilo o napredku, ki je zdaj v pripravi.
Rad bi opozoril, da Svet za začetek pristopnih pogajanj in sprejetje priporočila Komisije zahteva soglasje vseh držav članic EU, zato moramo to upoštevati kot politično realnost, čeprav to obravnavamo kot dvostransko vprašanje.
Naše priporočilo pa je odvisno zgolj od napredka Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri izvajanju reform v praksi.
Zadeva: Evropska sredstva za turško vojsko na Cipru
Mediji trdijo, da je EU turški vojski zagotovila sredstva v višini 13 milijonov EUR.
Ali lahko Komisija potrdi, da se turška vojska dejansko financira z evropskimi sredstvi? Če se, kateri skladi in projekti so vključeni ter koliko časa? Kolikšna je skupna vsota sredstev, ki jih je prejela turška vojska? Kdo je prevzel pobudo za odobritev tega financiranja? Ali namerava Komisija v prihodnje nadaljevati s financiranjem turške vojske?
Olli Rehn
komisar. - Z veseljem odgovarjam na to vprašanje, ker bom zelo kratek. Evropska unija turški vojski na Cipru ne zagotavlja nobenih sredstev, kot predvideva naslov vprašanja poslanca.
Evropska unija v okviru predpristopnega programa IPA zagotavlja podporo turškemu projektu "Civilno usposabljanje nabornikov", ki se dejansko izvaja v Turčiji in ne na Cipru. Namen tega projekta je v okviru turških oboroženih sil nabornike, ki služijo vojaški rok, izobraziti o vprašanjih človekovih pravic, enakosti med spoloma, pravic žensk, otrokovih pravic, varstva okolja, splošnega zdravstvenega varstva in boja proti zasvojenosti z drogami, kar so po mojem mnenju hvale vredni razlogi, v katere je usmerjen ta turški program "Civilno usposabljanje nabornikov".
Philip Claeys
(NL) Komisarju se zahvaljujem za odgovor, vendar imam v zvezi s tem dve kratki vprašanji. Prvič, kako Komisija pojasnjuje poročanje o takšnih zadevah v medijih? Ta informacija je prišla iz medijev in mislim da je bila objavljena v turško-ciprski publikaciji.
Drugič, kako lahko Komisija zagotovi, da turške sile na Cipru nikakor ne prejemajo dela sredstev, torej da se ta sredstva uporabljajo samo za predvideni namen?
Olli Rehn
komisar. - Zelo pomembno je, da razrešimo mite z dejstvi, nesporazume pa s konkretnimi in objektivnimi dejanskimi informacijami. Zato sem poslancu zelo hvaležen za to vprašanje.
S tem ko sem pravkar odgovoril na vaše vprašanje, sem prepričan, da lahko zdaj dejansko zagotovimo dejstva, ki bodo odpravila te nesporazume v medijih, ki jih je omenil gospod Claeys.
Kot sem dejal, ta projekt poteka v Turčiji in ga izvajajo turške oborožene sile in to bi moralo pojasniti vprašanje poslanca v zvezi z vprašanjem, kje se ta projekt in program izvaja.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Predsednik. - S tem se končuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.55 in se je nadaljevala ob 21.00.)
