План за действие относно енергийната ефективност (разискване)
Председател
Следващата точка е докладът на Bendt Bendtsen, от името на комисията по промишленост, изследвания и енергетика, относно преразглеждането на Плана за действие относно енергийната ефективност.
Bendt Bendtsen
Г-н председател, целта на Европейския съюз за постигане на икономии в размер на 20% от енергийна ефективност до 2020 г. може да се окаже поредното лисабонско пророчество. С настоящите инициативи изглежда ще постигнем 10% или 11%. Това не е достатъчно. Трябва да инвестираме в енергийна ефективност по икономически, търговски, екологични и социални причини. По-голямо внимание върху енергийната ефективност ще означава преди всичко използване на по-малко енергия. Това ще доведе до икономии и според данните на Комисията финансовите ползи от постигането на целта ни от 20% ще са на стойност близо 1000 евро на домакинство годишно.
И докато Китай и САЩ правят значителни инвестиции в тази област, нещата се движат по-бавно в Европа. Изостанали сме много. В Китай държавата субсидира тези промишлености. САЩ разполагат с фантастични рамкови условия за бизнеса, докато европейските граждани мислят само колко повече лукс ще получат за месечните си заплати. Не се обръща достатъчно внимание на иновациите и на постигането на резултати. От политическа гледна точка трябва да се съсредоточим върху някои области, които да ни позволят да оставим света по-добро място, отколкото го намерихме - области, които ще доведат и до голяма икономическа възвращаемост, създаване на нови работни места и подобряване на конкурентоспособността ни.
Енергийната ефективност носи и допълнителната полза от осигуряване на работа за малките и средните предприятия в Европа. Трите основни стълба на политиката на Европейския съюз за енергийната ефективност според мен са националните планове за действие, продуктовата политика и сградите. Това са три много различни видове политики и ако започнем с националните планове за действие, те не се оказаха много ефективни, но все пак разполагат с голям потенциал. Ето защо трябва да ги рационализираме и да дадем на Комисията възможност да ги използва активно като инструмент. Комисията ще има възможност да отхвърли плановете за действие, ако те не са достатъчно амбициозни. Това ще доведе до прозрачност за гражданите. От особено голямо значение обаче е да се запази независимостта на държавите-членки и да им се даде възможност сами да решат къде искат да насочат усилията си. По този начин в някои държави потенциалът за енергоспестяване на сградите е по-голям, отколкото в други държави, точно както напълно различни държави вероятно ще се съсредоточат върху по-голямо енергоспестяване във връзка с производството.
Вторият стълб е политиката за продуктите, която се отнася както за стандартите, така и за етикирането. Стандартите досега са по-важните от двете и е много лесно да се демонстрира размерът на икономите, които ще бъдат направени в резултат на стандартите, и отново това ще увеличи иновациите.
Политиката за сградите също е важна. Във връзка с пътната карта за 2050 г. ще бъдат определени цели. Сградите са от изключително важно значение в енергийната политика и политиката за климата. На нашите сгради се падат четиридесет процента от потреблението на енергия. Това е област, в която могат да бъдат направени икономии, които ще са видими в окончателния отчет. Убеден съм, че тези три области ще представляват важна основа за конкурентоспособността и иновациите в продължение на много години напред. Следователно докладът препоръчва един финансов инструмент за усвояване на инвестициите в проекти, свързани с енергийната ефективност. В някои европейски държави са налице модели, в които инвестициите се използват многократно и въпросът е дали Европейският съюз не трябва също да подреди финансите си по този начин. Надявам се, че Парламентът може да се съгласи да приеме този доклад с голямо политическо мнозинство, защото това е важно - това е една много важна област за Европа и за нашите предприятия.
Гюнтер Йотингер
Г-н председател, уважаеми колеги, преди всичко съм благодарен на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните, комисията по промишленост, изследвания и енергетика, и на комисията по регионално развитие на Парламента за задълбоченото разискване и за доклада, който обсъждаме днес. Това се отнася по-конкретно за г-н Bendtsen, но и за другите членове на Парламента, които се занимават с проблема от дълго време и са показали високо ниво на компетентност.
Ако просто направим равносметка на междинното положение по отношение на трите цели от 20%, които си поставихме - въглероден диоксид, възобновяеми енергийни източници в енергийния микс и по-голяма енергийна ефективност: по отношение на въглеродния диоксид и възобновяемите енергийни източници постигаме добър напредък, но по отношение на енергийната ефективност сме едва в началото. Ако не предприемем действия, няма да постигнем целта. Това означава, че въпреки че всички разполагаме с цел - Парламентът, Съветът, всички европейски институции - напредъкът ни, особено след кризата, едва ли ще доведе до по-голяма енергийна ефективност в размер на 20%; вместо това, предвид настоящото положение на нещата, ще бъде възможно да се постигнат най-много 8, 9, 10% през следващите десет години.
Втората ми забележка е, че не съм напълно доволен от термина "енергийна ефективност", защото никой освен нас не го разбира. Ако попитате съседите или приятелите си, те разбират енергоспестяването, а енергийната ефективност е просто някакъв технически термин. Всъщност проблемът ни по отношение на тази цел е, че това, което в действителност трябва да бъде постигнато, все още не е окончателно определено. В момента има цялостна оценка на потреблението на енергия за 2005 г., допълнена от данни от 2007 г. заради присъединяването на Румъния и България, и тази година е отправната точка. Нивото на потребление, посочено там, е добре известно. По това време - преди да заема поста - всички решения отразяваха една нормална прогноза, с други думи, търсене на енергия, което ще нараства, и оттам бяха изчислени въпросните 20%. Питам се, ако не се вземат предвид енергийните спестявания, търсенето на енергия ще се увеличи ли? В моята държава - Германия - вероятно не. В новите държави-членки обаче - трябва само да спомена моторните превозни средства, броят на автомобилите на глава от населението, размерите на жилищата, промишленото развитие - то със сигурност ще се увеличи. До този момент обаче няма обективен доклад, който оценява прогнозите. Двадесет процента - от колко, не знаем. Разполагаме с PRIMES и други модели - имам съмнения относно много от прогнозните данни. Например някои държави сред учредителите на Европейския съюз твърдят, че тяхното търсене на енергия ще се увеличи драстично до 2020 г. без енергоспестяване. Намалението от 20% дава точно същите цифри като тези от 2005 г. Това със сигурност не е възможност. Това означава преди всичко, че са необходими данни, перспективи и прогнози, на които може да се вярва. Искаме те да бъдат изготвени до февруари или март.
Разчитам на държавните и правителствените ръководители да подходят към въпроса толкова сериозно през февруари, колкото и преди кризата, защото ми се струва, че, предвид настоящото положение държавите-членки няма да гласуват за задължителни цели. Те могат да постигнат мнозинство в Парламента, но държавите-членки искат да работят на доброволни начала и все още не са склонни да се съгласят със задължителните цели, решени преди две или три години. Следователно трябва да се изясни каква е прогнозата за 2020 г. без енергийната ефективност - по-скоро от чисто теоретична гледна точка - и след това просто да се намали с 20%.
След това трябва да си зададем въпроса: откъде да започнем? На първо място, в областта на сградния фонд. В областта на жилищното настаняване, заетостта и промишлеността има да се свърши най-много работа именно по съществуващите сгради. В това отношение, според мен обществените собственици - общини, държави - трябва да служат за пример. С други думи, преди всичко трябва да се постигне ефективност там, където държавата има собственост. На второ място, разполагаме със структурни програми на европейско равнище и различни програми за обновяване в различните държави. Трябва да свържем двете заедно. Може би ще трябва да предоставяме по-малко средства за настилка на пазари и пътища, но вместо това ще съфинансираме повече енергийната ефективност. Според мен това също е ключова цел за следващия бюджетен период на европейско равнище.
След това идва и въпросът за транспорта. От само себе си се разбира, че там трябва да се направят икономии, като знаем, че има някои държави-членки, в които има 550 автомобила на всеки 1000 души от населението - бензинови и дизелови двигатели - и други, където има по 100 или 120. Това ще бъде хармонизирано, но не на равнище от 100 автомобила на 1000 души в Германия, а на 400 до 500 автомобила на 1000 души в Европа. Ето защо е необходима по-голяма енергийна ефективност в областта на транспорта. Между другото, най-ефективната форма на транспорт е тази, която бъде избегната. На трето място, е промишлеността, а на четвърто - енергийният сектор.
Въпросът за задължителния характер на тези мерки е обсъждан подробно в Европейския парламент. Повдигнахме този въпрос на неформален обяд в Съвета по енергетика преди няколко седмици. Мога да ви кажа, че държавите-членки и министрите на енергетиката разглеждат въпроса за енергийната ефективност много внимателно, но все още не са готови да вземат решение относно задължителните цели. Между другото, погледнете към една развиваща се държава-членка като Полша: ще успее ли тя да постигне намаление от 20%? Съмнявам се. Или погледнете една гъсто населена държава-членка като Германия, Австрия или Италия: как ще накараме Австрия или Германия например да приемат намаление от 30%, така че Полша да регулира икономическото си развитие, броят на автомобилите на глава от населението и така нататък към целите? Във връзка с това все още ни предстоят някои трудни разисквания по отношение на това как това ще бъде осъществено подробно в различните сектори - промишлеността, енергийния сектор, транспорта и жилищното настаняване - и в държавите-членки.
Сега ще взема предвид доклада и ви благодаря за съдържанието му. Искам да обсъдим този въпрос на 4 февруари в Европейския съвет, за да видим отново ясно доколко сериозно подхождат правителствата и след това ще се върна при вас с конкретно предложение за нов план за енергийна ефективност. Сигурен съм, че тогава ще имаме достатъчно възможности през пролетта и лятото да обсъдим всичко, включително въпроса за задължителните цели.
Като се има предвид принципа на субсидиарност, един двустепенен план може би е правилният подход. Първият етап ще бъде на доброволни начала. Ще очакваме да бъдат представени национални планове за действие относно енергийната ефективност веднъж годишно и ще уточним какво очакваме всяка година от гледна точка на постигането на целите, но няма да чакаме до 2020 г. Вместо това, ако е целесъобразно, след две години ще преминем към задължителни цели, ако през първите две години забележим, че доброволният етап не е довел до напредък за постигане на 20% в държавите-членки. Много ви благодаря за днес.
Peter Liese
Г-н председател, г-н Йотингер, госпожи и господа, преди всичко бих искал да направя една корекция: в немския превод се казва, че аз съм председател на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните, но това не е вярно. Аз съм докладчикът. В тази си роля обаче бих искал да изразя искрената си благодарност към г-н Bendtsen за отличната му работа и отлично сътрудничество. Той представи една амбициозна стратегия по темата за енергийната ефективност в Европейския съюз. Енергийната ефективност е най-рентабилното средство за намаляване на емисиите и намаляване на зависимостта ни от внос на енергия. Това ще създаде работни места в Европа, а инвестираните средства вече няма да отиват в посока Русия, Близкия изток или други региони, а ще останат в нашата икономика.
Комисията по околна среда прие цялостно становище. Не е нужно да повтарям всичко, което съдържа то, но то е много амбициозно. Също така не всичко, което се съдържа в него, е еднакво важно. Бих искал обаче отново да подчертая две точки. Първо - говорихме за това, г-н член на Комисията - предлагаме Европейският съюз да си постави дългосрочна цел в областта на енергийната ефективност, защото ако планираме до 2050 г. трябва да знаем и приблизително колко е потреблението ни. Второ, посочихме и проблеми с определението. Считам, че трябва да вземем количеството на употребяваната енергия като основа, защото тя е измерима и разполагаме с данни за нея. Не разполагаме с данни за нищо друго от гледна точка на измерването на единица например. Ето защо според мен това е правилният подход и се надявам, че можем съответно да го включим в стратегията през следващите месеци.
Lena Kolarska-Bobińska
Г-н председател, г-н член на Комисията, енергийната ефективност е едно от основните предизвикателства, пред които е изправен Европейският съюз през следващите 10 години. Тя е един от основните елементи от енергийната ни стратегия. Понастоящем се дава приоритет на прилагането на конструктивните разпоредби на доклада и на енергийната стратегия на Комисията от страна на държавите-членки. За да стане това, няколко проблема трябва да бъдат решени. На равнището на Европейския съюз все още сме изправени пред проблема с измерването на енергийната ефективност. В момента за тази цел използваме прогнозите за 2020 г.; няма да бъде разумно обаче да се приемат обвързващи правни цели въз основа на тези прогнози. По отношение на бъдещето, ние не сме ясновидци. Поради тази причина трябва да бъдат разработени нови и по-добри технологии и това вече беше споменато в днешното разискване. Тези технологии ще ни позволят да постигнем целта си.
Също така е важно да се вземат предвид регионалните различия. Начинът, по който се използва енергията в Копенхаген, е различен от начина, по който тя се използва в Източна Полша. Не съществува един-единствен план за действие, който отговаря на всичко, и ние трябва да гарантираме, че тези планове отговарят на действителността. Регионалните и местните органи ще бъдат отговорни за прилагането на политиките за енергийна ефективност и затова Европейската комисия и държавите-членки трябва да координират дейностите си с местните органи. В противен случай, те ще се възприемат като бюрократична формалност и източник на огромни разходи за регионите и гражданите. Без многостепенно управление и отделянето на средства за тази цел целият проект ще бъде обречен на провал.
Herbert Reul
Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, първо, бих искал да благодаря на онези, които работиха по този доклад, и по-специално на г-н Bendtsen. Бих искал да спомена два аспекта и евентуално да ви дам възможност за размисъл. Всички сме на мнението, че енергийната ефективност, икономичното потребление на енергия, е най-простото и най-разумно решение. Въпросът е: как да постигнем тази цел? Също така бих искал да задам въпроса: какво в действителност сме постигнали в Парламента, излизайки постоянно пред хората с нови и по-високи проценти? Наистина ли сме постигнали повече и имало ли е по-голямо въздействие? Защо и в кои области сме използвали енергията по-ефективно? Разбирам, че промишлеността, която употребява голямо количество енергия, използва по-ефективно енергията, защото по този начин спестява пари и печели от това. Разбирам също така, че когато хората знаят, че даден уред употребява повече или по-малко електроенергия, с други думи, ако те могат да видят това и съответно полза за себе си, те ще решат в полза на енергийната ефективност. Може би работата с проценти е напълно погрешен подход и вместо това трябва да възприемем подхода на стимулите.
Вторият ми въпрос е: членът на Комисията направи няколко много красноречиви и ясни забележки за това колко е сложно само да се обясни какво представлява енергийната ефективност. Какво е тя всъщност? Колко различно се прилага в държавите-членки? Моят уважаем колега току-що посочи, че държавите-членки имат и много различни ситуации от гледна точка на тяхната икономика и география - напълно различни. Правилно ли е да се работи с една задължителна цифра и дали не трябва да помислим за нещо друго? Смятам, че по отношение на енергийната политика е необходимо в известна степен да отстъпим от досегашното разискване, което се стремеше да постигне нещо с прости цифри, задължителни цели и чудотворни решения, защото очевидно не сме постигнали достатъчно. Може би поне веднъж трябва да опитаме различна посока с диференцирани, разнообразни решения, които вземат предвид различните ситуации, но и постигат резултати. Важното е постигнатият ефект, а не конкретните ни обстоятелства.
(Ораторът се съгласява да отговори на въпрос, зададен чрез вдигане на синя карта, съгласно член 149, параграф 8)
Hannes Swoboda
(DE) Г-н председател, имам само един въпрос към г-н Reul. Не е ли възможно да имаме задължителни цели в хода на развитието и все пак да ги считаме за диференцирани? Вие противопоставихте "задължителни" на "диференцирани", а аз смятам, че е възможно двете да се обединят. Аз напълно подкрепям някои от предложените от члена на Комисията мерки, но може би можем да намерим начин да продължим по един диференциран начин съобразно географските и други обстоятелства, но все пак в крайна сметка да се запазят задължителните цели.
Herbert Reul
(DE) Г-н председател, аз също подкрепям диференцираните решения и подобно на вас, г-н Swoboda, понастоящем разглеждам как тези решения могат да бъдат постигнати. Не трябва да изключваме нищо по отношение на мястото, на което нещо трябва да се направи. Ще взема днешния ден като моя отправна точка. В момента смятам, че е погрешен подход в общи линии да си купим малко свобода по отношение на задължителните цели и процентите. Бих искал да приканя всички да помислим какво можем да постигнем последователно и как. Натъжава ме фактът, че не сме постигнали повече. Може би поради тази причина трябва да изберем различен подход.
Britta Thomsen
Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, бих искала да започна, като благодаря на г-н Bendtsen и останалите докладчици за продуктивното им сътрудничество по този доклад.
Успяхме да постигнем съгласие в много области - не на последно място амбицията да се възползваме от увеличаването на енергийната ефективност. Имаше обаче и области на несъгласие. Не постигнахме съгласие по отношение на задаването на амбициозни и задължителни цели за енергийна ефективност.
Според мен е от съществено значение да не се отказваме от минималната цел за по-висока енергийна ефективност в размер на 20%. Това е пътят напред, ако искаме една екологосъобразна и устойчива икономика, която е в състояние да създаде милиони нови работни места в Европа. От съществено значение е обаче тези цели за енергийна ефективност да бъдат задължителни за държавите-членки, защото е пределно ясно, че Европейският съюз има препоръки и цели в множество области, които никога не биват осъществени на практика, защото не са задължителни.
В същото време видяхме, че задължителните цели наистина работят. Ето защо е очевидно, че това трябва да важи и за мерките за енергийна ефективност. Знаем, че това вероятно е най-евтиният начин за намаляване на емисиите на въглероден диоксид, като се гарантира сигурността на доставките и същевременно се гарантира, че потребителите имат по-ниски сметки за отопление - а по-ниските разходи за отопление биха представлявали напредък особено за големия брой европейци, засегнати от това, което бихме могли да наречем енергийна бедност.
Хората страдат от енергийна бедност, ако относително голяма част от доходите им трябва да бъдат използвани за отопление на дома им. В момента няма общо определение на енергийната бедност, нито има някакви политически инициативи за ограничаването й. Последиците от енергийната бедност са пагубни. Тя води до влошаване на здравословното състояние и общите условия на живот на групите с ниски доходи. Ето защо трябва да предоставим евтини заеми за инвестиции в енергийна ефективност в частните домове и също така трябва да използваме структурните фондове за тази цел.
Очаквам с нетърпение гласуването утре и се надявам, че можем да получим голямо мнозинство в подкрепа на доклада и по-убедителни действия за борба с енергийната бедност.
Fiona Hall
Г-н председател, искам да поднеса почитанията си на г-н Bendtsen, който работи изключително усърдно по този доклад и работи в тясно сътрудничество с докладчиците в сянка от другите партии. Той успя да обедини членовете на Парламента около този въпрос и заслужава поздравления.
Енергоспестяването е решението на множество въпроси. На първо място, изменението на климата. Канкун ни напомни колко много трябва да свършим, а енергоспестяването е най-евтиният и лесен начин да преминем към намаление на парниковите газове от 30%. На второ място, енергийната сигурност. Миналата седмица бях в Загреб, за да обсъдим присъединяването на Хърватия с колегите ни либерали, които ми казаха, че Хърватия внася 50% от енергията си и също така използва два пъти повече енергия, отколкото ако имаше действащи мерки за енергийна ефективност.
След като енергетиката е обща европейска компетентност съгласно Договора от Лисабон, енергийната ефективност също трябва да бъде обща отговорност.
Като обръщаме повече внимание на енергоспестяването, ние разглеждаме и много практичните проблеми, пред които са изправени хората в ежедневието си. Прекалено много хора живеят в енергийна бедност, борейки се да се отопляват в домове, които не са добре изолирани. Постигането на по-голяма енергийна ефективност в домовете дава възможност на хората да вложат парите си в местната икономиката в условията на финансова и икономическа криза. Също така това ще създаде хиляди работни места в местната икономика.
Така че, като се имат предвид всички тези положителни последици, е шокиращо да се разбере, че именно целта от 20% за енергийна ефективност е тази част от пакета за 2020 г., която понастоящем е изправена пред провал, както заяви членът на Комисията. В действителност последните данни показват, че ще постигнем едва 9% от прогнозираните 20% до 2020 г.
Според мен е крайно време да признаем, че сбъркахме през 2008 г. Още тогава трябваше да направим целта задължителна и в момента наистина трябва да продължим и да намерим начин да направим това възможно.
Благодаря на члена на Комисията, че ни даде поглед върху това, което подготвя за следващата година. Смятам, че е крайно време тук да се вземе политическо решение, че трябва да разполагаме със задължителна цел за енергоспестяване, защото без нея всъщност подкопаваме всичко останало, което правим по отношение на икономиката, енергийната сигурност и изменението на климата.
Yannick Jadot
Г-н председател, г-н член на Комисията, първо, бих искал да поздравя докладчика за качеството на работата му и принципно, разбира се, да подкрепя утрешното приемане на доклада, приет в комисията по промишленост, изследвания и енергетика.
Нека сега разгледаме невероятния потенциал, свързан с енергоспестяването - въпрос, който вече беше обсъден тук. В доклади на самата Европейска комисия се казва, че ако спрем прекомерното си потребление на енергия, ако намалим загубите на енергия с 20%, можем да създадем един милион работни места, можем да спестим близо 1000 евро на европейско домакинство и можем ясно да намалим разходите си за внос на енергия.
Двадесетпроцентно намаление или енергоспестяване в Европа се равнява на 15 газопровода "Набуко" от енергийна гледна точка, но в момента не можем да постигнем тази цел. Г-жа Hall вече говори за това, а според мен имаме проблеми с изчисленията. Ако докладите показват днес, че сме далеч от постигането на 20% намаление, то тогава сме в състояние да направим оценка на икономиите, които правим или не всяка година. Също така знаем, че този подход за екопроектиране или екомаркировка за автомобили и така нататък не води до цялостна съгласуваност и не ни позволява да постигнем търсените от нас резултати.
Малко съм изненадан от разискването, което водим тук. Извинете ме, г-н член на Комисията, но когато казвате, че е трудно да се определи енергийната ефективност, това може би е вярно от теоретична гледна точка, но законодателният пакет в областта на климата и енергетиката е много ясен по отношение на целта. В него се казва, че потреблението на енергия трябва да бъде намалено с 20% под изходното ниво. Този проблем няма нищо общо с определянето на енергийната ефективност. Налице са енергийни нива, към които трябва да се върнем - това се казва в пакета за климата и енергетиката.
Казват ни, че не се нуждаем от задължителна цел. Следователно правим такава за възобновяемите енергийни източници. Преди няколко дни в Канкун Европейската комисия договори обвързващо споразумение по отношение на изменението на климата и се опита да защити Протокола от Киото, а в Парламента цитираме доводите на САЩ и Китай като казваме: "Съгласни сме на доброволни цели и по-късно, ако някой ден осъзнаем, че те не работят, ще създадем задължителни цели".
По отношение на разглеждания доклад, редица членове на Парламента предложиха укрепване на частта за сградите. Има възможност да се започне мащабна европейска инициатива по отношение на сградите, на които все пак се падат 40% от енергийното ни потребление; можем да постигнем повече в областта на строителните ремонти.
И накрая, гражданите днес са изправени пред студа. Те плащат много високи цени за своята енергия. Ако Европа излезе от кризата, енергията ще бъде много по-скъпа в международен план. Гражданите ще бъдат изправени пред двукратно увеличение на цените на енергията. Трябва да действаме много по-бързо и аз бих поискал Вие, г-н член на Комисията, да изтъкнете пред г-н Ван Ромпьой, че темата на срещата на 4 февруари трябва да бъде потреблението на енергия. От тази гледна точка, пътната карта, която той предлага днес, е скандална.
Konrad Szymański
Г-н председател, преди всичко бих искал да благодаря на докладчика за много конструктивното и отворено сътрудничество при изготвянето на доклада. В речта си бих искал да се спра на един въпрос. Политическата ни група няма да може да приеме въвеждането на задължителни цели за енергийна ефективност за европейската система. На първо място, не разполагаме с обща методология за измерване на ефективността; прекалено много показатели не са съвместими. За всяка държава трябва да се определят отделни цели, така че да се вземе предвид различния потенциал за енергоспестяване, както и настоящите постижения в тази област. Ще дам пример с моята държава - от 1990 г. насам Полша е подобрила енергийната си ефективност с 50%. Въпреки това Полша е държава с ниска ефективност в сравнение със средния показател за Европейския съюз. Въвеждането на обща, задължителна цел ще бъде политическо вредно и ще означава, че разходите за извършване на промените ще бъдат разпределени неравномерно между държавите-членки.
Marisa Matias
Г-н председател, аз също бих искала да започна, като заявя, че според мен сега е моментът да се внесе предложение за преразглеждане на плана за действие относно енергийната ефективност и, ако има някакви съмнения, считам, че разискването, което водим тук днес, ще изясни нещата. Политиката в областта на енергийната ефективност е от съществено значение в редица сектори, от сградите до енергийната инфраструктура, информационните и комуникационни технологии, транспорта, финансовите въпроси, всички тези въпроси и още много други, и всички други сектори. Много е важно да разполагаме с координирани и съвместни политики, защото, в противен случай, няма да можем да постигнем целите си. Политиката в областта на енергийната ефективност също е от жизненоважно значение, за да сме в състояние да се борим с изменението на климата, както вече споменах, във връзка с намаляването на емисиите, на които трябва да отговорим.
Не може да имаме обсъждане, от една страна, в подкрепа на намаляване на емисиите и, от друга, да имаме друго обсъждане за енергийната ефективност, където да казваме, че то не е възможно. Бих искала да направя няколко забележки, които според мен са от съществено значение за това разискване. Първо, за нас е важно да се определят задължителни цели. Както споменах и преди, ситуацията, в която все още имаме доброволни критерии, просто ни доведе до мястото, на което се намираме в момента: не можем да определим задължителни цели, защото няма да е възможно да постигнем 20% енергийна ефективност до 2020 г. и ще кажем на европейските граждани, че в крайна сметка това е било едно празно обещание и че нищо подобно няма да се случи в действителност, защото сме постигнали едва 9%. Смятам, че това е един неприемлив довод, който сам си противоречи, защото фактът, че няма да постигнем енергийна ефективност от 20% е именно причината да не определяме задължителни цели за това. Ако целите имат този ефект, то те предоставят и мотивацията за политики и проекти. Ако не искаме да направим това, тогава сме страхливци, и не можем да разчитаме на добрата воля. За съжаление, в този случай трябва да разчитаме на политическа воля.
Надявам се, че утре политическата воля ще е склонна да определи целта от 20% за енергийна ефективност до 2020 г. и не само защото това ще даде възможност за създаване на един милион работни места: нови работни места, а ние не сме в позицията, в която можем да си позволим да изпуснем възможността за създаване на работни места. Това, което изглежда се случва тук с непоемането на общ ангажимент, е същото нещо, което се случва с икономическата политика на европейско равнище.
Европейският съюз демонстрира, че е неспособен да има икономическа политика за създаване на работни места. Също така той показа, че е неспособен да има обща политика в областта на енергийната ефективност. Надявам се това да се промени, надявам се да постигнем успех не само в този сектор, но и в сектора на строителството, и искрено се надявам, че утре ще бъдем в състояние да дадем отговор, който не е само координиран и добре формулиран, но е и отговор на кризата, която преживяваме.
Jaroslav Paška
Г-н председател, договореното преразглеждане на плана за действие за енергийната ефективност описва множество начини, по които Европейският съюз може да спомогне за изпълняване на амбицията си за планирано намаляване на количеството парникови газове до 2020 г.
Философията на внесения проект се основава на логиката, че можем да постигнем драстични намаления на производствените разходи и замърсяването на околната среда, ако успеем да се справим с енергията рационално и ако предприемем необходимите и достъпни мерки за ограничаване на загубата на енергия във всички сектори на потребление на енергия. Предложените мерки не се отнасят единствено до областта на енергийната инфраструктурата, с други думи, производството и преноса на енергия, но също и до строителния сектор, промишленото производство и транспорта. Мерките като цяло се изобразяват като основни постулати, без необходимост да се описват очакваните ползи от тях. Несъмнено е добре, че Европейският съюз ще има един вид обобщен списък с мерки, които позволяват постепенно увеличение на енергийната ефективност. По отношение на крайния срок на целта за ангажимента на Европейския съюз за намаляване на количеството парникови газове в Европа с 20% до 2020 г. обаче, може би било добра идея да се помисли за мерките, обхвата, разходите и крайния резултат, които сме готови да приложим през следващите 10 години в рамките на настоящите възможности и правомощия.
Не казвам, че трябва да се откажем от насърчаване на промените или от увеличаване на ефективността в производството и пренасянето на енергия, но с оглед на разходите и количеството време, необходимо за планиране, изготвяне и прилагане, не смятам, че ще се промени много в тази област до 2020 г. или дори в редица други предложени мерки. Ето защо изразявам твърдо убеждение, че би било добре, ако Комисията може да избере мерки от вече споменатия подробен документ, които да са осъществими от организационна, финансова и времева гледна точка и върху които можем да се концентрираме, за да се създаде силен първоначален тласък за приемането на една философия в областта на енергетиката, първо, като компонент от мисленето на общността от специалисти, а впоследствие и на широката общественост. Г-н член на Комисията, в крайна сметка вече се опитваме да осигурим подкрепа за отоплението на сградите и насърчаваме хората да преминат към по-енергийно ефективни и по-добри потребителски стоки и автомобили. Нека продължим в тази насока по един по-категоричен и може би един по-усъвършенстван начин и нека продължим да насърчаваме въвеждането на нови и разумни мерки. Според мен това е единственият начин да се постигне по-висока енергийна ефективност.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, имам един въпрос. Кой знае колко много нефт и газ се внасят в Европа? Кой знае колко нефт и газ се добиват в Европа? Отговорът е, че въпреки че известно количество се добива е Европа, за нуждите си внасяме огромно количество нефт и газ от Близкия изток и Русия. Тази зависимост от вноса, която продължава да расте, означава също така, че за нас става все по-трудно да имаме обективни отношения с тези трети държави. Госпожи и господа, нека обаче за момент да помислим какво означава този внос на нефт и газ. Какво означава за нашите граждани? Това всъщност представлява изнасяне на парите на Европа към тези трети държави. Чрез вноса на нефт и газ ние всъщност изнасяме пари.
Какво знаем за бъдещето? Знаем, че в бъдеще цената, която плащаме за нефт и газ, ще се увеличава, защото добивът на тези суровини става все по-малко достъпен и все по-скъп. Това означава, че в бъдеще, ако не променим поведението си, ще продължим да изнасяме все по-големи количества от парите си извън Европейския съюз към трети държави.
Госпожи и господа, налице е един прост начин да спрем този огромен износ на пари от Европейския съюз и той е изключително прост: чрез спестяване. Чрез спестяване на енергия. Чрез спестяването на енергия ние всъщност печелим пари, които можем да инвестираме не в трети държави, а в собствените си икономики. Ето защо призовавам всички мои колеги да подкрепят доклада на г-н Bendtsen относно енергийната ефективност, което представлява начин, по който действително можем да помогнем на икономиката си. Благодаря ви за вниманието.
Marita Ulvskog
(SV) Г-н председател, аз също бих искала да започна, като благодаря на г-н Bendtsen. Заключението на доклада е много ясно. Необходими са задължителни цели за енергийна ефективност възможно най-скоро и това е важно поради множество причини: икономически причини и такива, свързани с конкуренцията, заетостта, околната среда и климата.
Членът на Комисията Йотингер спомена въпроса за езика. Отнася се за енергоспестяване или енергийна ефективност и въпросът е: за какво става дума в действителност? В моята държава обикновено казваме, че е глупаво да се остави огъня да влезе в комина. С други думи, не трябва да използваме енергийните си ресурси по начин, по който не се възползваме максимално от тях. Това е доста очевидно и някои от вас споменаха баланса между производство на енергия и разходите по производството, поемането на рискове с него и потреблението на енергия. Разбира се, ние трябва да действаме възможно най-интелигентно.
Как ще измерим целите, споменати от члена на Комисията? Както във всички други случаи, при които имаме общи амбиции на световно и европейско равнище, трябва да се споразумеем за един общ метод на измерване и след това да вземем решение за задължителните цели. Това, което поставяме на изпитание сега, е неефективността от липсата на задължителни цели и посредством поетапния метод отлагаме промяната за в бъдеще. Смятам, че трябва да спрем да правим това и трябва да подкрепим г-н Bendtsen.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, енергийната ефективност винаги е била най-големият предлаган ни ресурс. Това е спящият гигант със скрит, но огромен потенциал за европейската енергийна икономика. Всичко това е истина и хубавото нещо е, че тук няма намесена идеология. Преди всичко подходът към този въпрос може да бъде неутрален спрямо технологиите.
Всичко, което ни интересува във връзка с това - и това е въпрос, който очевидно носи със себе си известни разногласия - е въпросът дали целите са задължителни или не. В това отношение, трябва да кажа, г-н член на Комисията, че харесвам двуетапния Ви подход, при който започвате, като се доверявате на държавите-членки и изграждате доброволни споразумения и след това, ако стане ясно, че няма да постигнем целите до 2020 г., можем да започнем да извиваме ръце. Това е правилният подход.
Този доклад като цяло се движи в правилната посока - няма много за критика. Има един въпрос, който искам да повдигна обаче, а именно ролята на регионалните фондове. Вие споменахте този въпрос, г-н член на Комисията. Регионалните фондове, заедно с Кохезионния фонд, представляват един огромен инструмент, с който разполагаме в Европейския съюз и който не използваме. В областта на енергийната ефективност можем най-накрая на създадем европейска добавена стойност, която можем да използваме по един иновативен начин за справяне с енергийната ефективност така, както не се е случвало в миналото. Като настоящия докладчик по освобождаването на отговорност за изпълнението на бюджета за Комисията аз виждам колко много средства сме прахосали в сферата на сближаването. Нека сложим край на това прахосване! Подкрепям акцента, който поставяте на този въпрос, г-н Йотингер, както и факта, че се опитвате да постигнете по-добро усвояване на тези фондове, включително за този инструмент за енергийна ефективност. Това е единственият начин, по който ще гарантираме, че наистина има сближаване, поне в енергийния сектор.
Смятам, че трябва да отправя предупреждение срещу очернящите кампании, на каквито станахме свидетели с крушките и с душовете. Този вид кампании отчуждават гражданите. Затова трябва да гарантираме, че се стремим да постигнем енергийна ефективност като цяло и да се съсредоточим върху тази цел, без да прибягваме до идеологически очернящи кампании, които в крайна сметка отнемат положителните впечатления на гражданите от Европейския съюз.
Bas Eickhout
(NL) На първо място, бих искал да благодаря на докладчика, г-н Bendtsen, за изготвения от него доклад, който определя същността на това, което трябва да се случи тук.
Нека обаче поставим всичко в перспектива. Всеки знае, че до 2050 г. Европа трябва да намали емисиите на парникови газове или с 80%, или, както искаме ние, с 95%. Това е невероятно предизвикателство. Къде можем да постигнем най-големите икономии? Най-големите икономии могат да се постигнат, ако употребяваме дори по-малко енергия. В такъв случай ще трябва да внасяме по-малко енергия, да заменяме по-малко енергия, тоест, да разработваме по-малко алтернативи и това е просто най-евтиният начин напред. Ето защо е абсурдно, че макар вече да сме наясно, че Европа е на път да не успее да изпълни точно тази цел за съхраняване на енергията, ние, и особено тези от нас в Комисията, продължаваме да се съсредоточаваме върху постигането на целите за намаляване на потреблението и възобновяеми енергийни източници. Това означава, че съхранението на енергия или използването на по-малко енергия е цел, която няма да успеем да изпълним.
Толкова много енергия може да бъде спестена от всичко около нас обаче, като например от сградния фонд. На сградите се падат приблизително 40% от потреблението на енергия, 99% от която се употребява от съществуващите сгради. Те трябва да бъдат приспособени и да бъдат направени по-енергийно ефективни. Сегашният темп на приспособяване в Европа е 1,4% на година: с други думи, ще отнеме повече от 60 години за замяна на целия сграден фонд. Това ще ни отведе до 2070 г., но междувременно сме си поставили цели, които трябва да постигнем до 2050 г.!
Именно за това трябва да става въпрос: трябва да се гарантира, че сме в състояние да постигнем енергоспестяване в сградния фонд например за много по-кратък срок и затова внесохме изменение за Европейска сградна инициатива. Това ще спести средства на всички, по-евтин вариант е, ще се подготвяме за бъдещето и - най-вече - ще спести средства на хората. Те няма да трябва да харчат толкова много за енергия. Това вече е довод, който едва ли се чува често. В крайна сметка обаче обикновените хора ще трябва да харчат по-малко за енергия. Ето за това трябва да става дума!
Zbigniew Ziobro
(PL) Г-н председател, още от септември 2009 г. европейците сменят традиционните електрически крушки, с които са свикнали, с тези, произведени с нови, енергоспестяващи технологии. Необходимостта от тази промяна беше обоснована от енергоспестяващи лозунги, а промяната се случи, въпреки признаците, че финансовите разходи за гражданите на Европейския съюз ще бъдат прекалено големи, особено за такъв кратък срок. Не е тайна, че данните, представени тогава от Европейската комисия по отношение на последиците от една такава промяна, бяха взети от рекламните материали на производителите на тези новотехнологични електрически крушки, като има множество доказателства, че това е така.
В разисквания в момента доклад можем да видим подобни прекалено оптимистични предположения. Липсват достатъчно препратки към различията в развитието между държавите-членки на Европейския съюз, а оттам и към разходите, които ще трябва да бъдат поети, ако препоръките бъдат изпълнени. Ако промишлените предприятия направят годишни енергоспестяващи подобрения от 2% както се посочва, като същевременно се намалят емисиите на парникови газове, резултатът ще бъде увеличение на производствените разходи и прехвърлянето на производството извън Европа.
Jacky Hénin
(FR) Г-н председател, опитът да се правят икономии е истинско предизвикателство - предизвикателство, което ще ни позволи да намалим зависимостта на Европа, предизвикателство, което ще ни позволи да освободим значителни финансови ресурси, които могат да финансират изследванията на нови форми на производство на енергия, и предизвикателство, което ще ни позволи да съживим нашите региони.
Въпреки че енергийната ефективност на сградите трябва да бъде в центъра на загрижеността ни, от съществено значение е целите и действията на Съюза, подобно на тези на държавите-членки, да са съсредоточени върху социалните жилища, защото най-бедните трябва да се възползват най-много от усилията ни в областта на енергийната ефективност. Трябва да сложим край на този скандал да караме най-бедните да плащат най-високите сметки за енергия, като същевременно в името на енергийната ефективност се създават фискални вратички, които позволяват на най-богатите да намалят сметките, а същевременно да плащат по-малко данъци.
Една истинска политика за енергийна ефективност трябва да означава и възможност да се продава електричество на по-ниска цена на железниците, метрото и трамваите, какъвто беше случаят във Франция, преди европейските директиви за единния енергиен пазар да забранят това.
Следователно една от първите мерки би било премахването на единния пазар на електричество в рамките на Съюза, защото конкуренцията при продукт като електричеството, което не може да се съхранява и се транспортира трудно, представлява отклонение по отношение на енергийната ефективност.
И накрая, енергийната ефективност няма да създаде качествени работни места, освен ако не се основава на една истинска стратегическа промишлена инициатива на Европейския съюз, която е освободена от ограниченията на свободния пазар.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Г-н председател, съгласен съм с докладчика, че трябва да се обърне по-голямо внимание на системните иновации, като интелигентните мрежи, интелигентните измервателни системи, по-лесната интеграция на възобновяемите енергийни източници, както и развитието на една цялостна стратегия за производителите и разпространителите на топлинна енергия. Аз обаче смятам, че най-големите икономии и най-голямата ефективност ще се постигнат чрез насърчаване на личната отговорност на всеки гражданин на Европейския съюз. Точно както се научихме да пестим вода, така и трябва да се научим да уважаваме енергията и да я използваме ефективно. Всички процедури за даване на разрешение за нова инфраструктура трябва да бъдат опростени и ускорени, за да се максимизират потенциалните икономии.
Енергийната ефективност и енергийната сигурност ще бъдат приоритетите на предстоящото унгарско председателство на Европейския съюз. Полша, която ще поеме председателството от Унгария и която е включила въпроса за енергийната сигурност в дневния си ред, също ще засили дебата относно съвременните законодателни и незаконодателни решения, които ще позволят на европейския енергиен сектор да продължи да бъде конкурентоспособен, като същевременно се подобри енергийната ефективност.
В този момент трябва да подчертая, че лично за мен един все по-важен проблем е достоверността на прогнозите и качеството на модела PRIMES на Европейския съюз, особено предвид неуспеха да се постигне консенсус в Канкун. Това е въпрос за отделно разискване, но бих искал сега да призова да бъде разгледан един нов, следкризисен подход към въпроса за потреблението и търсенето на енергия в Европейския съюз. Транспортът изглежда най-подходящият начин да се приложат съвременни, енергийно ефективни решения. Енергийната ефективност в Европейския съюз трябва да бъде приспособена в посока на търсенето, което е пряко свързано с разходите и промените в навиците на гражданите. Според мен промените ще бъдат предизвикани от измерими ползи за потребителите, подходящи стимули и дългосрочни форми на финансиране на производителите.
Francesco De Angelis
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, докладът на г-н Bendtsen е положителен поради най-малко четири причини:
той потвърждава, че енергийната ефективност е най-ефективният и най-бърз начин да се намалят емисиите на парникови газове, както и че един твърд ангажимент за осигуряване на ресурси и инвестиции в тази област ще доведе до икономически растеж и създаване на работни места за малките и средните предприятия;
той прави валидни предложения по отношение на работещи финансови инструменти и призовава Комисията сериозно да се съсредоточи върху професионалното обучение, достъпа до информация за малките и средните предприятия, и ремонтирането на съществуващите сгради;
той определя конкретни цели и потвърждава Договора за енергоспестяване с гарантиран резултат като инструмент за закупуване на енергоспестяване с гарантиран резултат и платформа за създаване на работни места и намаляване на сметките на европейските граждани;
на последно място, докладът ще бъде още по-полезен, ако могат да се определят задължителни цели за емисиите без никакви противоречия.
Трябва да направим целта от 20% постижима; не можем да позволим тази възможност да ни подмине, защото това ще изпрати окуражаващ сигнал към Европа.
Владко Тодоров Панайотов
Постигането на висока енергийна ефективност е основна политическа цел на Европейския съюз, защото е съставна част от цялостната стратегия за изграждане на конкурентоспособна, нисковъглеродна икономика на Европейския съюз, което ще доведе до стимулиране на икономическата дейност и подобряване заетостта, чрез създаване на множество нови работни места. С утрешния вот на плана за действие за енергийна ефективност, Европейският парламент ще изпрати силен сигнал към Европейската комисия и към Съвета относно необходимостта за неотложни и конкретни мерки в тази посока.
На първо място призовавам, Европейската комисия да предприеме задълбочен анализ на ефективността на съществуващото законодателство в областта, обновяването на съществуващия сграден фонд и по-високи енергийни стандарти при новото строителство. Изграждането на ефикасна енергийна инфраструктура, както и развитието на съвременни технологии в превозните средства са други важни приоритети, които се надявам да бъдат част от новия план за енергийна ефективност, който Европейската комисия ще предложи през 2011 г.
В заключение бих казал, че енергийната ефективност има потенциала и трябва да се превърне в печеливш бизнес. Сам по себе си, постигайки високи общественополезни цели.
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, реалността показва, че не е достатъчно да се приеме план за действие относно енергийната ефективност. Трябва да се направи оценка на резултатите от плана от 2006 г. и да се определят политики, които да спомогнат за прилагането на целите, като се диверсифицират методите за увеличаване на енергийната ефективност. Кризисният довод не може да се използва като извинение за неизпълнението на целта от 20% до 2020 г., нито за отхвърляне на решения за справяне със сериозния проблем с енергийната бедност.
Важно е да се вземе предвид положителният опит от други държави, като не забравяме Китай и САЩ, и да се инвестира във финансирането на мерки, които повишават енергийната ефективност на сградите, социалните жилища, както и в областта на транспорта и промишлеността. В бюджета на Европейския съюз трябва да се включат необходимите средства в подкрепа на държавите-членки и семействата, които са изправени пред по-големи трудности. Енергийната ефективност увеличава и заетостта, намалява бедността и е фактор за напредъка и социалното развитие. Необходимо е да инвестираме в тази насока.
Richard Seeber
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, Вие предложихте много добър план и г-н Bendtsen го направи още по-добър. Трябва да успеем да преодолеем уравнението "по-големият икономически растеж е равен същевременно на по-голямо потребление на енергия". Това представлява особено предизвикателство за нас като политици, защото разполагаме с нормален технологичен напредък, който, разбира се, се характеризира с факта, че имаме повече енергийно ефективни продукти и начини на извършване на стопанска дейност. Трябва обаче да успеем да намалим сметките си за енергия, въпреки силния икономически растеж. Във връзка с това трябва да излезем с наистина иновативни решения и да осигурим правилните стимули чрез политиката. Икономическата история също показва, че обществата, които са се радвали на най-голям успех в дългосрочен план, са тези, които са превърнали ефективността - независимо дали по отношение на суровините или енергията - в основен мотив на живота си. Това е особено предизвикателство за нас, европейците, предвид високия ни жизнен стандарт.
Трябва да дадем тласък на енергийната ефективност, ако реалистично се надяваме да постигнем целите си за климата. Бих искал също да си позволя да ви напомня, че намаляването на зависимостта ни от вноса на изкопаеми горива продължава да бъде важна цел на политиката. Освен това освободеният капитал в резултат на по-ниските сметки за електроенергия освобождава голям потенциал за потребление, който допълнително може да спомогне за икономическия ни растеж в дългосрочен план.
Въпреки това аз считам, че избраният от вас подход, а именно този, който не определя тези цели в задължителна форма, е правилният. Не трябва да позволяваме да се оплетем в разисквания за определения и проблеми с измерването. Важно е да очертаем пътя напред. Комисията и докладчикът възприемат правилния подход в това отношение. Действително трябва да оставим целта да бъде незадължителна, но това не означава, че трябва да намалим амбициите си. Поради тези причини амбициите трябва да продължат да бъдат високи, но да се избере път, при който това може да се постигне единствено чрез задължителна цел, не е правилният начин и затова нашата група ще отхвърли този подход.
Hannes Swoboda
(DE) Г-н председател, бих искал да започна, като поздравя г-н Bendtsen за много добрия доклад. В основни линии, искам да направя само една забележка, г-н член на Комисията, а именно, че имате опит в регионалната политика в голяма държава като Германия, докато аз имам опит в местната политика. Няма да постигнем целите, независимо дали са задължителни или не - а аз съм за задължителни цели - ако не се обърнем към държавите, регионите и общностите директно и им посочим какво може да се направи. Когато си мисля за ремонтиране на жилищата, транспортната политика - която, слава Богу, споменахте няколкократно - и борбата с енергийната бедност, това са области, които не са регламентирани на национално равнище, а предимно на местно, регионално и общинско равнище. Ето защо трябва да бъдем активни и на това ниво. Ще бъде голяма възможност да спечелим градовете и общностите за нашия голям европейски проект за енергийна ефективност, енергоспестяване и, разбира се, други области на енергийната политика.
Затова бих поискал от Вас да действате съобразно с това и може би също така да помислите как по-добре можем да достигнем до гражданите, по-специално чрез градовете, общностите и регионите, защото тази връзка е абсолютно необходима, за да бъде възможно да се приемат тези цели - били те задължителни или не.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Г-н председател, г-н член на Комисията, енергийната ефективност е от съществено значение за повишаване на сигурността на доставките, подобряване на качеството на въздуха, намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на конкурентоспособността на нашето общество. Енергийната ефективност означава да се направи повече с по-малко ресурси. Този доклад съдържа амбициозна визия за енергийната ефективност например чрез въвеждането на отделни цели и положителни стимули. Въвеждат се важни елементи по отношение на модернизирането на енергийната инфраструктура, енергийната ефективност на сградите и транспорта, използването на информационни и комуникационни технологии и развитието на научни изследвания в областта на енергетиката.
Докладът подчертава необходимостта от удвояване на финансирането на научните изследвания във връзка с технологичното развитие и демонстрационните дейности в областта на енергетиката. В областта на финансирането докладът насърчава използването на структурните фондове в подкрепа на енергийната ефективност и призовава това да бъде направено приоритет в рамките на бюджета на Европейския съюз след 2013 г.
В светлината на гореизложеното бих искала да поздравя докладчика, г-н Bendtsen, за свършената отлична работа и за постигнатия баланс, и бих искала да приканя всички да подкрепите този важен доклад.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-н председател, въпреки че бяха въведени много законодателни мерки в областта на енергийната ефективност и енергоспестяването, не всички от тях водят до желаните резултати. Според научните изследвания, при сегашния темп на напредък, няма да постигнем дори половината от определената цел от 20%. Ето защо е необходимо да се предприемат повече задължителни мерки и да се извършва по-голям контрол в държавите-членки. Считам, че при преразглеждането на Плана за действие относно енергийната ефективност Европейската комисия сериозно трябва да вземе предвид факта, че държавите-членки не използват достатъчно възможностите за енергоспестяване, което не позволява повишаване на енергийната независимост. Също така е необходимо отделните държави-членки да определят задължителни цели за енергийна ефективност и да наблюдават как те биват прилагани, защото, в противен случай, огромният потенциал за енергоспестяване ще остане неизползван.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Г-н председател, г-н член на Комисията, с удоволствие ще направя няколко забележки по този доклад. Това е един отличен доклад, защото ще ни позволи да постигнем няколко неща едновременно: не само целите за намаляване на емисиите на въглероден диоксид и екологичните цели, но също и производствените ни цели и другите цели, които имат за цел да гарантират, че ще продължим да бъдем конкурентоспособни. Това ще допринесе както за околната среда, така и за портфейлите ни.
Г-н член на Комисията, говорихте и за Вашата амбиция да представите план за действие в близко бъдеще. Позволете ми обаче да направя три забележки: първата се отнася до националните планове за действие относно енергийната ефективност. Там има много повече възможности за подобрение и те трябва да се разгледат критично от Европейската комисия. Г-н член на Комисията, посочихте, че ще работите на два етапа. Първият етап ще включва консултации, но като се прилага известен натиск, а вторият вероятно ще включва известна степен на принуда. В предишните ми обсъждания с члена на Комисията и в измененията им аз поисках да се упражни натиск и се радвам, че вече се обръща по-голямо внимание на този въпрос.
Имам само един въпрос към члена на Комисията: ще разполагате ли с достатъчно инструменти, които да Ви позволят да не се отклонявате, докато преминавате към етапа на принудата? Можете ли да ни предоставите анализ на това, сега или в близко бъдеще, или в плана Ви за действие?
Втората ми забележка се отнася до регионалната политика. Г-н Swoboda също говори за това. Може да се направи още много с тези фондове. В повечето държави наличните фондове дори не се използват за подобряване на енергийната ефективност. Затова внесох изменение към член 81 с цел изясняване на текста. Това не винаги непременно трябва да означава повече пари; става дума и за разумно усвояване на съществуващите ресурси.
И накрая, третата ми забележка - и тук също споделям мнението на г-н Swoboda - трябва да накараме гражданите, местните органи и дружествата да вземат по-активно участие в спестяването на енергия чрез мерки като марки за качество, спогодби с кметовете и споразумения с промишлеността. В моята държава, Нидерландия, само едно споразумение с промишлеността доведе до подобрение от 2% на енергийната ефективност за една година. Ето това вече е мярка, която можем да постигнем по-конкретно! Благодаря ви, пожелавам ви успех и благодаря на докладчика.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Г-н председател, между 50 и 125 милиона европейски граждани са засегнати от енергийната бедност. Ето защо смятаме, че трябва да се даде приоритет на политиката за енергоспестяване и енергийна ефективност в областта на социалното настаняване.
Само 1% от сградите през 2020 г. ще бъдат нови сгради. Ето защо, когато обсъждаме съществуващите сгради, не можем да говорим за задължителни цели, без да се отделят достатъчно финансови средства. Поради тази причина смятаме, че са необходими иновативни схеми на финансиране, както и фискални облекчения, които ще направят инвестициите в енергийна ефективност привлекателни и ще осигурят дългосрочна институционална подкрепа.
Г-н член на Комисията, неотдавна в Парламента се проведе среща на програмната група CONCERTO, пет години след създаването й. За съжаление, 400-те представители на местните и регионалните органи споменаха, че на местно и регионално равнище не е известно, че всички държави-членки имат възможност да използват 4% от средствата на Европейския фонд за регионално развитие на национално равнище за енергийна ефективност на сградите.
Поради тази причина бих искал да завърша, г-н член на Комисията, като поискам от Вас да използвате средносрочния преглед за отпускане на по-голяма сума за програмите за енергийна ефективност, и по-специално за насърчаване на възможностите за използване на до 15% от Европейския фонд за регионално развитие за енергийна ефективност в бъдещата финансова перспектива.
Antonio Cancian
(IT) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, бих искал да благодаря на докладчика г-н Bendtsen за точния му доклад.
Членът на Комисията откри заседанието, като заяви - и аз съм съгласен с него - че сме малко риторични днес, когато говорим за ефективност, че несигурност обгражда целта от 20%, като се има предвид, че вече е намалена наполовина, и в действителност не знаем за какво става дума. Бих добавил, че не съществува култура на енергоспестяване и енергийна ефективност.
Ето защо се намираме в положение и на място, където нямаме друг избор освен да се променим. Как? Първо, считам, че трябва да преминем към иновации и нови технологии и в двете области - енергийната ефективност на сградите и преди всичко енергийната ефективност на транспорта.
Също така бих искал да обърна внимание на важността на наличието на достатъчни ресурси за постигане на тези цели. Считам, че трябва да похарчим, за да спестим. Днес в Парламента председателят Барозу заяви, че няма да се използват еврооблигации и че е отделил други финансови инструменти.
Г-н член на Комисията, неотдавна приехме доклад, който създава фонд за финансиране на енергийната ефективност чрез използване на средства, останали от предишните планове за възстановяване. Дори с ограничен бюджет, аз смятам, че фондът е изключително важен, доколкото той установява принципа на привличане на частен капитал в модел на публично-частно партньорство, като се рационализират средствата, с които вече разполагаме - Кохезионният фонд и другите - и се поставят в резервоар, който може да привлича средства, който, вместо да дава пари, ги заема чрез развитието на големи проекти; това трябва да бъде револвиращ фонд, който осмисля всичко това.
Считам, че това е правилната система за набиране на средства и гарантиране, че ефективността вече не е тема табу.
Mario Pirillo
(IT) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, Планът за действие относно енергийната ефективност трябва да бъде преработен в съответствие с един цялостен подход, който съчетава многобройните стратегически политики на Европа.
Въпреки че инвестициите в енергийна ефективност са от съществено значение, защото ще спомогнат да се гарантира, че целите за намаляване на емисиите ще бъдат постигнати до 2020 г., също така е важно да се подчертаят онези инициативи, които ще ни дадат възможност да използваме по-пълноценно все още неизползвания потенциал за енергоспестяване на Европейския съюз.
Със задоволство отбелязвам, че се обръща специално внимание на енергийните характеристики на сградите; инициативите в тази област трябва да се предприемат и на европейско равнище. Нашите предприятия трябва отново да помислят как могат да направят производствените си процеси и продуктите си по-ефективни.
И накрая, определянето на задължителни цели за ефективност е добре, защото без тях ще бъде трудно да се постигнат амбициозни резултати в рамките на Европейския съюз.
Anni Podimata
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, бих искала да се върна към един въпрос: значението на приемането на задължителна цел за енергийна ефективност за европейската икономика. При тези трудни икономически условия в редица държави-членки, които се нуждаят от сериозни стимули за растеж и за защита и създаване на работни места, една задължителна цел ще създаде подходяща инвестиционна среда за укрепване на конкурентоспособността и износ на потенциала на европейските дружества, особено малките и средните предприятия, които търгуват с технологии и услуги за енергийна ефективност.
Държавите-членки ще придобият необходимия стимул за укрепване на тези пазари във всяка икономика, където могат да предложат най-добрата добавена стойност и да създадат най-голям брой работни места. Освен това домакинствата, предприятията и публичния сектор ще разполагат със значителни сравнителни икономически ползи, защото ще имат по-ниски сметки за електроенергия. Ето защо бих искала да поздравя докладчика за доклада му и да призова Европейската комисия да изпълни предложенията, включени в доклада Bendtsen, като същевременно по този начин помогне на нашите икономики да излязат от кризата.
Peter Jahr
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, очевидно енергийната ефективност е много важна тема и естествено трябва много икономично да използваме изкопаемите горива. Ясно е, че основните цифри трябва да представляват предизвикателство, но също така те винаги трябва да запазят подходящо чувство за мярка; те винаги трябва да бъдат реалистични. Те трябва да бъдат ефективни за обществото, но и за отделните граждани, и трябва собствениците да могат да си ги позволят. За гражданите те трябва да бъдат разбираеми и да могат да се обяснят и преди всичко трябва да бъдат икономически осъществими за тях. Това е така, защото без обществена подкрепа няма да има опазване на климата. Този аспект по-специално е елемент, който според мен не присъства в доклада.
Kriton Arsenis
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, преговорите в Канкун бяха сравнително успешни. Преговорите относно изменението на климата напредват. Държави като Китай очакват резултатите от Канкун. Те предприемат мерки дори след провала в Копенхаген. Ако не инвестираме в сектори като енергийната характеристика на сградите и енергоспестяването, ще загубим двойно. От една страна, нашите домакинства, нашите предприятия и обществените ни услуги ще продължат да плащат абсурдни цени а, от друга, рискуваме да загубим водещата си роля в областта на зелената икономика в Европа.
Ето защо трябва да помислим, че, ако вече срещаме трудности в конкуренцията с държави като Китай, как тогава ще бъдем в състояние да се конкурираме с един "зелен" Китай? Ето защо е наистина важно да подкрепим една задължителна цел за Европейския съюз, за да се постигне енергоспестяване в размер на 20%.
Sonia Alfano
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, политиките за енергийна ефективност, прилагани досега от различните държави-членки за 2020 г., няма да ни позволят да постигнем целта от 20% за намаляване на потреблението на енергия; ще имаме късмет да успеем да постигнем 10%, което определено е разочароващ резултат.
Ако потреблението на енергия продължава да расте, постигането на целта от 20% за възобновяеми енергийни източници също може да бъде застрашено, защото тази цел се изчислява като процент от крайното потребление на енергия в Европейския съюз. Аз също решително подкрепям определянето на задължителна цел за енергийната ефективност, за да се гарантира, че политиките на Европа в областта на климата и енергетиката взаимно се подсилват.
За съжаление, фактите показват, че да се разчита на готовността на отделните държави-членки няма да даде резултат. Европейският съюз трябва да покаже пътя с ясни и ефективни политики и цели. Нека спрем инвестициите в нови съоръжения за производство на повече енергия и нека вложим парите и усилията си в най-чистата енергия на света - енергията, която не употребим.
И накрая, призовавам за приемането на изменение 2, което призовава Комисията да постави началото на инициатива за енергийните характеристики на съществуващите сгради през 2011 г.
Oreste Rossi
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, енергийната ефективност е ключовата дума за бъдещата ни икономика, но тя не трябва да се налага, а да се насърчава: държавите-членки трябва да вземат участие, за да се гарантира, че всеки, който реши да направи бизнеса или дома си по-енергийно ефективен, ще бъде подпомогнат.
Не можем да си представим да се принуждават физическите лица да инвестират, без да ги убедим или насърчим: подобряването на енергийната ефективност означава помощ за околната среда и пестене на ресурси, но в една такава чувствителна област е от съществено значение да се съчетаят тези избори с европейските политики, насочени към единен европейски енергиен пазар.
Задължителните цели означават само ненужни и много често неефективни разходи; по-добре е да убедим гражданите, институциите и органите, че икономиите в тази област са от полза и за сигурността и качеството на живота на хората.
Csanád Szegedi
(HU) Г-н председател, госпожи и господа, нашата позиция е, че изменението на климата, което има все по-голямо значение в днешно време, не е причинено изключително от замърсяването на околната среда, причинено от човечеството. Всички обаче споделяме отговорността да се сложи край на унищожението на околната среда както на местно, така и на световно равнище, и да се положат усилия да се възстанови първоначалното й, естествено състояние възможно най-добре. Съответно призивът за енергийна ефективност също е добре дошъл. Сградите, които използваме, са отговорни за приблизително 40% от потреблението на енергия в света и затова е от изключителна важност да се обърне внимание на тези сгради. Трябва да предприемем крачка напред към нови, нулеви емисии от въглероден диоксид, и трябва също така да намерим решение на проблемите с модернизирането на съществуващите сгради от гледна точка на енергийната ефективност. Освен това трябва постоянно да намаляваме потреблението и вредните емисии от автомобилите, като призоваваме за въвеждане на хибридни и изцяло електрически технологии. Убеден съм, че ние, като членове на Парламента и политици, трябва да дадем пример по отношение на енергийната ефективност.
Elena Băsescu
(RO) Г-н председател, аз също бих искала да подчертая значението на насърчаването на енергийната ефективност, защото тя може да осигури значителни ползи за цялата икономика. Трябва да се споменат и социалните предимства, които включват създаването на нови работни места до 2020 г.
Смятам, че е от жизненоважно значение да се разработват и продават нови, авангардни технологии в областта на енергетиката. Това е начинът да се запази конкурентоспособността на енергоемките европейски предприятия в условията на глобална конкуренция. Подкрепям постигането на споразумение относно обща методология за измерване на националните цели за енергийна ефективност и наблюдаването на напредъка по постигането им.
Също така приветствам работата на Комисията "в посока към единна енергийна мрежа". Тя трябва да представи практически предложения за опростяване и ускоряване на процедурите за разрешаване за инфраструктурните проекти.
Catherine Stihler
(EN) Г-н председател, благодаря на г-н Bendtsen, че спомена строителната промишленост в речта си. Бих искала само да му обърна внимание, че моят доклад за строителните продукти ще се гласува през януари и този доклад енергийната ефективност също беше обсъдена.
Две бързи забележки обаче. Г-н Swoboda спомена значението на местните органи. Аз само исках да насоча вниманието на Парламента към чувствителния характер в момент, определено в Обединеното кралство, на бюджетните съкращения, които засягат местните органи. Смятам, че трябва да включим това в разискването и предстоящите обсъждания.
Също така искам да задам един въпрос на Комисията. В доклада става дума за значението на интелигентните измервателни уреди и се посочва дата в края на 2011 г. за минималните общи функционалности. Ще бъдем ли в състояние да постигнем това, г-н член на Комисията? Съжалявам, че не присъства никой от председателството тази вечер, но аз смятам, че това е важно. Също така бих искала да се присъединя към предишните оратори и да повдигна въпроса за енергийната бедност, която - и смятам, че всички в Парламента ще се съгласят - е от жизненоважно значение да се подчертае.
Гюнтер Йотингер
Г-н председател, уважаеми членове на Парламента, бих искал да започна, като подкрепя забележката на г-н Swoboda, че изпълнението се извършва на място - на регионално и местно равнище. Всъщност разполагаме с богат, предимно положителен опит от програмите за обновяване - където често всяко евро публични средства привлича шест или седем евро частни инвестиции. Също така е необходимо да се разгледа дали регионалните ни програми могат да бъдат включени в това. Трудно ми е да си представя, че местен орган би кандидатствал директно пред Комисията за финансиране, но по-голямото отваряне на регионалните програми за сериозно обновяване на сградния фонд ми се струва изключително важна стъпка най-късно за следващия период на финансиране.
Налице е и въпросът за намаляване на лихвения процент на заемите. Искаме ли да използваме публичните структурни банки за намаляване на лихвените проценти на заемите за обновяването на сградите? Бих искал да направя и една забележка по отношение на сградния фонд. Няколко пъти вече беше казано, че ако се повиши енергийната ефективност, се пестят пари. Това е вярно, но не става веднага. Ако погледнем сградния фонд на Европа, можем да видим, че средно необходимото ремонтиране на всяко жилище - като се започне от прозорците, пре през активната и пасивната изолация до подходящото електрическо оборудване и подходящите подобрения на отоплителните системи - би се равнявало на 30000-60000 евро на жилище. Не се спестяват средства през първата година. Резултатът от това е, че трябва да инвестираме следващите 10 години за да се намалят разходите за енергия и да се реинвестират за следващите 40 години. По същество това представлява договор между поколенията в обратна посока. До този момент моето поколение е натрупало огромни дългове, както се вижда от валутните проблеми, на които сме свидетели. Сега за пръв път имаме възможност да инвестираме чрез енергийната ефективност, така че през следващите десетилетия децата ни ще извлекат ползите чрез по-ниски разходи за енергия. Можем ли да направим това? Готови ли сме да го направим? Разчитам на вас. Трябва да определим нови приоритети във връзка с бюджетните въпроси. Всеки, който повдигне въпроса за обновяванията с цел енергийна ефективност в европейския бюджет, трябва да го разгледа и от гледна точка на последиците. Няма да получим повече пари, така че къде искаме да реорганизираме? Това ще бъде и основният проблем във връзка с този въпрос на европейско бюджетно равнище.
Искам да се спра и на един друг въпрос. Двама членове на Парламента, г-н Jadot и г-н Eickhout, заявиха, че основата е ясна. Аз обаче не мога да се съглася: тя не е ясна. Казвам това предвид представените решения на Европейския съвет. Между другото, последното решение на Европейския съвет от март тази година, в което се казва - и цитирам - "преход към 20% увеличение на енергийната ефективност" само по себе си е понижаване на последователността. Това е защото "преход към 20%" означава също, че 18, 19 или 17% също биха били достатъчни. Аз съм за 20%, без промяна, въпреки че Европейският съвет прие нещо като отстъпление от това за пръв път през март. Решението от март 2007 г. се отнася до прогнози за потреблението на енергия през 2020 г., което трябваше да бъде намалено с 20%.
Органът, който предоставя на Европа изследвания в това отношение, е PRIMES. Ще цитирам три графи, за да ви покажа пред какви проблеми сме изправени в тази връзка, които досега не бяха повдигнати. Потреблението на енергия на Италия през 2007 г. беше 173 милиона тона. Прогнозата за 2020 г. беше увеличение до 208 милиона тона, от които трябваше да се извадят 20%. Това от своя страна оставя Италия приблизително в положението, в което се намираше преди. Прогнозата върви нагоре и от нея се изваждат 20%.
Или нека вземем за пример една наистина малка държава - Люксембург. Потреблението на енергия на Люксембург през 2007 г. беше 4,6 милиона тона. Прогнозата изисква увеличение до 5,6 милиона тона, но тази цифра впоследствие отново е намалена до 4,5 милиона. Или нека вземем за пример Португалия. Потреблението през референтната година беше 23,8 милиона тона, което впоследствие беше увеличено на 30 милиона, преди отново да бъде намалено до 24 милиона. Прогнозите трябва спешно да бъдат обсъдени. Това е важен момент, който не беше разгледан достатъчно внимателно в разискването като цяло, държава по държава.
Много от вас се застъпиха за задължителните цели. Аз съм оптимист и реалист. Ако в Комисията предложим задължителна цел за всяка държава-членка, днес тя би била отхвърлена от държавите-членки, на които също така сме граждани. Затова няма възможност да се направи това, защото тогава няма да постигнем нищо. Може би един двустепенен план, в който държавите-членки вземат участие, ще бъде по-реалистичен и по-уместен. В един такъв план бих възложил на държавите-членки да създадат национални планове за енергийна ефективност на доброволни начала, но 20% ще се прилагат навсякъде. Ако след две години видим, че не сме постигнали достатъчно последователен напредък, тогава ще определим задължителни цели, които се предполага, че държавите-членки тогава няма да бъдат в състояние да отхвърлят. Бих искал всички вие да разгледате дали това - включително според вашите правителства - може би няма да е по-добрият европейски път за нашите общите цели.
Независимо дали са задължителни или доброволни, националните планове за действие са необходими. Можем да разгледаме съдържанието, съгласуваността и влиянието на плановете от гледна точка на политиката. Също така ние със сигурност няма да приемем без промяна план, чието съдържание не отговоря на нашите изисквания. Ще върнем всеки такъв план въз основа на политиката.
Много ви благодаря за днес. Ще се радвам да се върна в Парламента през март, за да дам официално началото на разискването с предложение. Докладът е отлична първа стъпка към това.
Bendt Bendtsen
Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, благодаря ви за едно конструктивно разискване. Ако хората седят и слушат това, може да им се стори, че са налице големи разногласия по отношение на енергийната ефективност. Със или без задължителни цели, енергийната ефективност е нещо, за което трябва да се заеме позиция. Това е нещо, за което трябва да направим нещо по въпроса. Бих искал да посоча, че въпреки че проведохме подробно разискване по въпроса за задължителните цели, докладчиците, разбира се, също обсъдиха факта и постигнаха съгласие, че е важно да се гарантира спазването на настоящото законодателство на Европейския съюз в тази област. Приели сме закони по множество въпроси. Важно е законодателството да се спазва и е важно да се прилага. Също така е важно да предприемем действия във връзка с градското развитие, сградите, използването на нови енергийни технологии и по отношение на една по-добра продуктова политика. Транспортът също е нещо, за което трябва да заемем позиция и не на последно място е важно да се осигури финансиране на голяма част от тези енергийни инициативи в бъдеще. Според мен все още има редица възможности, от които можем да се възползваме - с други думи, възможности за увеличаване на енергийната ефективност в Европа.
Защо това е толкова важно в момента. Няма да повторя казаното от моя колега, г-н Kariņš, от Латвия, в този контекст, а именно, че Европа плаща голяма сума пари както на Близкия изток, така и на Русия. Не може ли тези пари да се използват по-добре в Европа? И това не е всичко: няма съмнение, че ако Европа иска да бъде лидер в тази област, е необходимо да бъдат направени инвестиции. Инвестициите, разбира се, ще доведат до дивиденти под формата на по-висока заетост, по-иновативни предприятия и нови работни места - по-специално работни места за нашите малки и средни предприятия в Европа.
И накрая, бих искал да благодаря на всички, които взеха участие. Бих искал да благодаря на Комисията и на съответните служби. Бих искал да заявя, че всички изявихте голяма готовност за сътрудничество и бих искал да благодаря на моята група, която ми гласува голямо доверие и ме подкрепи от самото начало на работата ми по доклада. Също така бих искал да благодаря на докладчиците в сянка за изключително конструктивното им сътрудничество, в което показаха и издръжливост. Това, което обаче е важно сега, след като стигнахме толкова далеч, е, че Парламентът изпрати ясен сигнал на Комисията по отношение на начина, по който трябва да действаме, за да се постигне енергийна ефективност в бъдеще.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе утре, сряда, 15 декември 2010 г.
Писмени изявления (член 149)
Cristian Silviu Buşoi
Мерките за енергийна ефективност са от съществено значение, така че Европейският съюз да може да постигне поставените от него цели за борба срещу изменението на климата. Разполагаме с цел за намаляване на потреблението на енергия с 20%. Въпреки че разполагаме с директиви за другите две цели, в които се посочва как целта ще бъде постигната, нямаме такъв инструмент за енергийната ефективност. Ето защо настоявам за необходимостта от директива за енергийната ефективност.
Освен това, за да можем да постигнем желаните от нас резултати, енергийната ефективност трябва да се насърчи на всяко равнище, във всяка национална и европейска политика. Иновациите са сред ключовите фактори за успех в това отношение. Ето защо смятам, че бъдещата Рамкова програма за изследвания трябва да посочи енергийната ефективност като приоритет.
Не на последно място, смятам, че държавните органи трябва да дадат пример в това отношение и да превърнат притежаваните от тях сгради в енергийно ефективни сгради.
Също така държавите-членки могат да насърчат енергийната ефективност чрез изискванията, предвидени в процедурите за обществени поръчки. Ето защо трябва да се даде приоритет на предприятията, които използват по-чисти технологии.
И накрая, държавите-членки могат да увеличат търсенето на екологични чисти продукти посредством фискални мерки или субсидии, съвместими с вътрешния пазар.
Elisabetta Gardini
Планът за действие относно енергийната ефективност не е съревнование, в което се поставят пречки и препятствия, а началото на културен процес, ключова цел на европейската политика, насочена към повлияване на поведението на гражданите и предприятията. Това е процес, който се улеснява не чрез строги ограничения, които създават непосилни разходи за гражданите и предприятията, а посредством реални стимули; процес, който се реализира посредством енергийната инфраструктура, променяне на градската среда, продуктите, опаковането и транспорта. Бих отбелязала, че енергийната ефективност се счита за най-евтиния начин за ограничаване на емисиите на парникови газове и другите емисии в резултат на производството на енергия. Освен това според изследване, проведено от "Конфиндустрия" (Confindustria), федерацията на италианските предприятия, само в Италия енергийната ефективност може да има социално-икономическо въздействие върху цялата национална икономика на стойност приблизително 238 млрд. евро и може да увеличи стойността на общото производство, което от своя страна ще доведе до увеличение на заетостта от около 1,6 милиона стандартни работни единици, през периода 2010-2020 г. Ето защо според мен е от съществено значение не само да се привлекат инвестиции в този сектор, но и да се гарантира ефективното прилагане и укрепване на наличните европейски инструменти.
Adam Gierek
Енергийната ефективност, в най-общи линии, е ограничаването на индивидуалното потребление чрез рационализиране на употребата на електроуреди. Основни възможности за увеличаване на общата енергийна ефективност обаче се намират във физическите и химически промишлени процеси, които се основават на: 1) по-добро използване на топлинните потоци от изкопаеми или ядрени горива чрез а) прехвърляне на преобразуването чрез цикъла на Карно до по-висока температура и налягане, б) използване на подходящо възстановяване на отпадната топлина, например при процеси на комбинирано производство на енергия; 2) намаляване на съпротивлението ом по време на преноса на ток; 3) намаляване на топлоустойчивостта при топлообменниците; 4) увеличаване на топлоустойчивостта чрез използване на изолационни материали в строителството; 5) намаляване на устойчивостта при триене; 6) намаляване на загубите от магнитни полета; 7) съкращаване на прекалено дългите вериги за преобразуване на енергията.
Ето защо политическата цел за 3×20 до 2020 г. не се отнася само за ограничаване на използването на енергия с общо 20% например в резултат на увеличението на цените, защото това само би довело до понижение на жизнения стандарт, а посредством рационализация, което ще позволи да се получи 20% повече полезна работа от същото количество първична енергия. Ето защо ще са необходими подходящи методи за оценка на изпълнението на тази политическа цел от страна на държавите-членки.
András Gyürk
Преразглеждането на Плана за действие относно енергийната ефективност от 2006 г. е все по-неотложна задача, защото във връзка с целите 20-20-20 на Европейския съюз, липсата на напредък е най-очевидна в областта на целите за енергийната ефективност. Много инициативи вече сочат в правилната посока, но настоящите постижения са все още незначителни предвид огромните неосъществени възможности. Европа едва сега започва да вижда липсата си на напредък и да осъзнава, че не може да си позволи лукса да гледа на развитието на енергийната ефективност с лека ръка. Тези инвестиции могат да намалят емисиите по-евтино от всички други решения и могат веднага да подсилят икономиката. Един от признаците за положителна повратна точка е, че въз основа на решението на Европейския парламент, дори досега неизползваните ресурси на Програмата за икономическо възстановяване могат да се използват за развитието на енергийната ефективност и за "зелени" инвестиции.
Енергийната стратегия за 2020 г., публикувана от Европейската комисия през ноември, също нарежда енергийната ефективност като най-висш приоритет. Сега докладът Bendtsen формулира конкретни предложения за това как можем да използваме възможностите си по-ефективно. Радвам се, че в доклада са включени и иновативни решения като интелигентните мрежи и компаниите за енергийни услуги (ESCO), които прилагат инвестиции, водещи до възвращаемост на енергийната ефективност. Финансирането обаче продължава да бъде най-важният въпрос. Помощите за енергийна ефективност трябва да бъдат включени в дългосрочните бюджети на Европейския съюз, като се обърне специално внимание на програмите за сградни ремонти на бившите социалистически държави. Това е областта, в която могат да се постигнат впечатляващи икономии с относително малко разходи.
Jiří Havel
Енергийната ефективност е един от основните приоритети на стратегията "Европа 2020" и енергийната стратегия за Европа за периода 2011-2020 г., което също прави внесения доклад изключително важен и актуален във връзка с неотдавнашната среща на високо равнище в Канкун. Докладът се основава на Плана за действие относно енергийната ефективност от 2006 г., призовава Комисията да актуализира този план, да преразгледа Директивата за енергийните услуги и да определи задължителни цели за постигане на 20% подобрение на енергийната ефективност до 2020 г. Докладът разглежда доводи за предимствата от по-голяма енергийна ефективност: социални (потенциално създаване на 1 милион работни места или намаляване на енергийната бедност в Европейския съюз), икономически (потенциално енергоспестяване на стойност до 100 млрд. евро), стратегически (запазване на конкурентоспособността на европейските дружества чрез енергоспестяване), и не на последно място, енергийна сигурност (по-голяма енергийна сигурност за Европейския съюз). Докладът включва препоръки в областта на енергийната инфраструктура, развитието на градовете и сградите, информационни и комуникационни продукти, търгове и финансиране. Според мен ролята на източниците на финансиране (структурните фондове, инструментът ELENA на Европейска инвестиционна банка, националните фондове за енергийна ефективност и така нататък) за финансиране на проектите за енергийна ефективност е особено важна. Като цяло смятам, че докладът, внесен от г-н Bendtsen, съдържа точен анализ на този въпрос, както и съответните препоръки относно енергийната ефективност, и затова препоръчвам той да бъдем приет в настоящата си форма.
Edit Herczog
От основен интерес за Европейския съюз и всички негови държави-членки е да се постигне възможно най-много с възможно най-малко енергия. По този начин, зависимостта от външна енергия може да бъде намалена, енергийната сигурност може да бъде увеличена, както и конкурентоспособността на Европейския съюз. Ето защо енергийната ефективност трябва да има специален приоритет при прилагането на стратегията "Европа 2020", а усвояването на възможно най-много от енергийните фондове трябва да зависи от принципа му. В съответствие с целите, поети в рамките на стратегията "Европа 2020" (от 2005 г. насам), националният план за действие на Унгария предвижда много сериозни стъпки в областта на енергията, произведена от възобновяеми енергийни източници, и енергийната ефективност. Кредитният фонд за енергийна ефективност (EHA) функционира от 1991 г. насам и оттогава подпомага инвестициите в енергийна ефективност на гражданите.
Освен това унгарското правителство планира да подобри енергийната ефективност на най-големите потребители в публичния сектор с 60% чрез модернизирането на обществените институции (включително инсталирането на слънчеви колектори и модернизацията на изолацията и системите за отопление) въз основа на проекта за програма за енергийна ефективност на сградите и опазване на климата. Това са много добри планове, но тяхното изпълнение е сериозно застрашено от финансовата и икономическа криза, която продължава и до днес. Ето защо трябва да поискаме от Комисията да обърне сериозно внимание на националните планове и тяхното изпълнение, както и да гарантира, че приетите до този момент директиви на Европейския съюз се транспонират в националното законодателство, защото изпълнението на енергийната стратегия за 2020 г. и постигането на целите за намаляване на емисиите на въглероден диоксид могат да зависят от това. Освен това напредък в тази област може да се очаква единствено чрез съвместното прилагане на съответните финансови инструменти и създаването на подходяща законодателна рамка.
Jarosław Kalinowski
Едно увеличение на енергийната ефективност пряко спомага за подобрение на енергийната сигурност за целия Европейски съюз. Ако промените бъдат въведени правилно, те ще доведат до намаляване на емисиите на замърсители. Това със сигурност е много положителна посока на развитие, която подпомага усилията ни за борба срещу изменението на климата. Използването на съвременни технологии за модернизиране на инфраструктурата също ще гарантира финансови икономии, а оттам и икономически растеж в държавите-членки на Европейския съюз. Благодарение на това, както самият докладчик подчертава, ще бъдат създадени нови работни места не само в градските райони, но и на местните пазари и в провинцията. Разбира се, всички тези цели първоначално ще изискват съответните ресурси и инвестиции. Аз обаче смятам, че със сигурност си заслужава да се гарантира, че Европа разполага с енергоспестяваща, ефективна и щадяща околната среда икономика.
Petru Constantin Luhan
Европейският съюз трябва да предприеме действия, за да гарантира бъдещето на енергийното обезпечаване и да защити основните си интереси в областта на енергетиката. Мерките за енергийна ефективност играят съществена роля за постигане на това, като се гарантира постигането на целите за климата и енергетиката на възможно най-ниската цена. Смятам, че трябва да бъдат започнати широкомащабни консултации с представителите на местните и регионални органи, за да се определят добре дефинирани насоки за енергийната ефективност и да се осигури подкрепа при изготвянето на проекти и гарантиране на достъп до деветте милиарда евро, отпуснати от Комисията чрез политиката за сближаване. Интелигентното използване на тези средства ще ни позволи да постигнем целта от 20% за енергийна ефективност, което до голяма степен ще спомогне за изпълнение на целите на Европейския съюз в областта на устойчивото развитие и конкурентоспособността. Освен това намаляването на потреблението чрез енергийна ефективност е най-устойчивият начин за намаляване на зависимостта от изкопаеми горива и ще доведе до значителен спад на вноса (приблизително 25-26%).
Alajos Mészáros
По отношение на преразглеждането на Плана за действие относно енергийната ефективност, един от най-ефективните начини за намаляване на емисиите на въглероден диоксид и други газове е енергийната ефективност. Тя носи и огромни ползи в областта на създаването на работни места и икономическия растеж. След приемането на Плана за действие относно енергийната ефективност от 2006 г. икономическата среда претърпя значителни промени. Ето защо аз определено смятам, че преразглеждането на политиката на Европейския съюз в областта на енергийната ефективност и съгласуването й с настоящите ни приоритети е необходима стъпка. Аз съм на мнение, че трябва да използваме документа, в който се прави оценка на резултатите и недостатъците на плана за действие от 2006 г., като основа за тази оценка. Трябва да направим всичко възможно, за да можем да постигнем целта от 20%, посочена в нашата стратегия "Европа 2020".
Въпреки че стойностите, свързани с емисиите и възобновяемите енергийни източници, са лесно измерими, данните за енергийната ефективност се изчисляват по-трудно. За това се нуждаем от помощта на Комисията. Чрез статистическите данни, предоставени от Комисията, ще бъдем в състояние да проследим промените на политиката ни в областта на енергетиката. Добре известно е, че енергийната ефективност на сградите също предлага значителни възможности. Ето защо трябва да настояваме за модернизиране на съществуващите сгради, защото делът на строежа на нови сгради намалява. Има множество сгради, предимно в държавите от Централна Европа, които, след подходящ ремонт, могат да имат сериозен потенциал от гледна точка на ефективността. По отношение на законодателните мерки в подкрепа на решенията за енергийна ефективност, САЩ и Китай са доста по-напред от нас. Трябва да направим всичко възможно, за да намалим изостаналостта си. Европейският съюз и държавите-членки трябва да подкрепят мерки и средства за увеличаване на финансирането в тази област.
Pavel Poc
Въпреки че Европейският съюз си е поставил цели за намаляване на потреблението на енергия с 20% до 2020 г., те не са задължителни, за разлика от целите в областта на намаляване на емисиите и възобновяемите енергийни източници. Ето защо държавите-членки не са достатъчно мотивирани за постигане на най-добрите възможни резултати в областта на енергийната ефективност. Технологиите и практическите процеси за подобряване на енергийна ефективност вече съществуват, но тъй като няма задължителни цели, тези проекти няма да бъдат подобаващо финансирани и вследствие на това няма да бъдат осъществени. Ако Европейският съюз иска да постигне целта си до 2020 г. обаче, това би означавало финансови икономии в размер на 78 млрд. евро годишно. Освен намаляване на зависимостта ни от внос на нефт и природен газ, което от своя страна ще повиши енергийната сигурност, това би означавало и значителни икономии за домакинствата. Считам този фактор за особено важен, защото броят на хората, които живеят в така наречената "енергийна бедност", където сметките за електричество и газ поглъщат по-голямата част от семейния бюджет, в момента нараства. Ако обаче се определят задължителни цели, домакинствата ще могат да спестят до 1000 евро на година, според данните на Европейската комисия. Освен по-голяма конкурентоспособност по-високата енергийна ефективност би увеличила и създаването на постоянни работни места и би довела до намаляване на емисиите на въглероден диоксид със 780 милиона тона, което е повече от изискванията на Протокола от Киото.
Daciana Octavia Sârbu
Ползите от намаляване на потреблението на енергия и зависимостта в Европа ще бъдат едновременно икономически, екологични и политически. Ето защо планът за действие относно енергийната ефективност има всеобхватни последствия. Аз бях докладчик по становището на комисията по околна среда относно приноса на информационните и комуникационни системи (ИКТ) за енергийната ефективност и знам, че една от най-важните задачи във връзка с това е да се улесни интеграцията на възобновяемите енергийни източници в електропреносната мрежа. Интелигентните мрежи могат да спомогнат за постигането на това, докато интелигентните измервателни уреди в домакинствата могат да ни помогнат да осъзнаем кога можем да пестим енергия и да ни помогнат да намалим потреблението си. Комисията трябва да обърне подобаващо внимание на тези два елемента от плана за действие, а държавите-членки трябва да дадат пълната си подкрепа за инсталирането на инфраструктурата, която е необходима във връзка с това, ако е необходимо, чрез договори за обществени поръчки.
Владимир Уручев
Енергийната ефективност (ЕЕ) е най-рентабилната мярка за намаляване на емисиите на парникови газове. Чрез по-ниското потребление на енергия ние сме по-малко зависими от вноса на нефт и газ и променящите им се цени. От съществено значение е да се насочат инвестиции за енергийна ефективност и да се ограничат разходите за внос на нефт и газ. Тези пари трябва да създават работни места в нашите малки и средни предприятия, селското стопанство, горското стопанство и промишлеността. Прогнозите на Комисията показват, че едно увеличение на ЕЕ от 20% може потенциално да създаде близо един милион работни места в Европа и едно средно домакинство можем да спести поне 1000 евро на година. Много беше постигнато от последния план за действие относно енергийната ефективност, но по нищо не личи, че целта може да бъде постигната до 2020 г. Трябва да бъдат представени нови инструменти, насочени към увеличаване на енергоспестяването на равнището на Европейския съюз и на национално равнище, с акцент върху две основни области: обновяване на съществуващите сгради и мерки за увеличаване на финансирането. Старите сгради разполагат с най-големия потенциал за ефективност, но липсват подходящи финансови инструменти за осъществяване на този потенциал. Трябва да се обърне достатъчно внимание на тези два въпроса при преразглеждането на плана за действие относно енергийната ефективност, за да се постигне желания напредък.
