Търговски отношения между ЕС и Япония (разискване) 
Председател
Следващата точка е разискването по въпроса, изискващ устен отговор, към Комисията относно търговските взаимоотношения между ЕС и Япония, зададен от Daniel Caspary и Jarosław Leszek Wałęsa, от името на групата на Европейската народна партия (Християндемократи), Syed Kamall, Robert Sturdy и Jan Zahradil, от името на групата на Европейските консерватори и реформисти, Niccolò Rinaldi, Метин Казак и Marielle De Sarnez, от името на групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, и Emilio Menéndez del Valle, David Martin и Vital Moreira, от името на групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския Парламент (O-000088/2011/rév.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Г-жо председател, през последните месеци Япония засили интереса си към започването на евентуални преговори относно споразумение за свободна търговия с Европейския съюз. От гледна точка на Европейския парламент най-важният въпрос следва да не бъде нетарифните бариери, което беше подчертавано многократно на заседания на комитета "Търговска политика". Проблемът не е тарифите, а множеството ограничителни подзаконови нормативни актове и пречките, пред които са изправени дружествата от Европейския съюз, за да получат достъп до японския пазар. Подкрепям по-активно сътрудничество между Европейския съюз и Япония, но смятам, че приоритетът следва да бъде премахването на тези нетарифни бариери, които ограничават достъпа на стоки от Европейския съюз до японския пазар.
Това е причината параграф 30 да бъде приет в заключенията на Европейския съвет от март и посочва посоката, която следва да бъде следвана и представена от Европейския съюз на срещата на високо равнище между Европейския съюз и Япония при започване на преговорите относно споразумение за свободна търговия. Целесъобразно е започването на тези преговори да бъде обвързано с това дали Япония ще демонстрира добра воля за преразглеждането, наред с другото, на въпроса за нетарифнитите бариери и ограниченията по отношение на обществените поръчки. Струва си това да не се забравя, още повече че Япония лобира против загубата на конкурентоспособност на пазара на Европейския съюз в резултат на Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и Корея, което предстои да влезе в сила.
Syed Kamall
Г-жо председател, смятам - надявам се - че повечето от нас в залата ще се съгласят, че отдаваме предпочитание на многостранни преговори и успешно приключване на кръга от преговори за развитие от Доха на Световната търговска организация. Все пак предвид трудностите, които всички знаем, че настъпват там, смятам, че Комисията заслужава подкрепа при преговорите по някои от тези двустранни споразумения.
Поради тази причина считам, че следва на практика да активизираме усилията си за споразумение за свободна търговия между Европейския съюз и Япония. Признавам, че се изразява загриженост по отношение на природните бедствия, които сполетяха Япония, но говорих с много японски колеги, приятели и други, които смятат, че ако действията ни са добре премерени, споразумение между Европейския съюз и Япония би изпратило сигнал, че Япония полага усилия и се възстановява.
Ако погледнете цифрите, през 2009 г. Япония и Европейския съюз заедно представляват повече от една четвърт от световния БВП и над 20 % от световната търговия, и са имали общ обем на преки чуждестранни инвестиции от около 200 млрд. евро. Като се има предвид, че държавите от Европейския съюз и Япония са изправени пред общи предизвикателства, смятам, че е важно да обърнем внимание на някои от тези въпроси и да ги решим чрез търговски споразумения.
Въпреки ниските тарифи, смятам, че е съвсем ясно, че обемите на двустранна търговия между Европейския съюз и Япония изостават от голямата част от търговския обмен на Европейския съюз с други основни търговски партньори. Смятам, че това се дължи най-вече на нетарифните бариери. Изчисленията показват, че разходите, свързани с някои от тези бариери, на практика са по-високи, отколкото съществуващите тарифни равнища и че повечето от ползите ще дойдат от премахването на тези бариери. За дружества от страни от Европейския съюз ще има ползи, ако успеем да решим проблема с бариерите пред обществените поръчки, пред пазара на медицинска апаратура - където има недостатъчно признаване на международните стандарти, пред услугите - включително финансовите и пощенските услуги, както и достъпа за малките и средните предприятия. За японците ще има ползи в автомобилния сектор и сектора на информационните и комуникационните технологии (ИКТ). Нека обаче не забравяме, че премахването или намаляването на бариерите за ИКТ продукти от Япония ще бъде от полза и за Европейския съюз.
Смятам, че като цяло и от двете страни се споделя усещането, че едно споразумение за свободна търговия между Европейския съюз и Япония има потенциала да доведе до печеливша и за двете страни ситуация.
Метин Казак
Г-жо председател, аз съм един от подписалите тази инициатива за внасяне на въпрос, изискващ устен отговор, и решение преди 20-тата среща на високо равнище между Европейския съюз и Япония, защото считам, че Европейският парламент, чието съгласие ще бъде поискано за евентуално споразумение за свободна търговия с Япония, следва да изрази становището си на възможно най-ранен етап.
Смятам, че тази възможност следва да бъде използвана от Парламента, за да подкрепи категорично споразумение за свободна търговия с Япония поради следните причини.
Европейският съюз и Япония са промишлени гиганти, които споделят демократични ценности и общият им БВП се равнява на 38,5 % от световния брутен вътрешен продукт. Изправени сме пред сходни предизвикателства: възходът на Китай, световната финансова криза, демографски спад и необходимостта от достъп до суровини и енергийни източници, както и постигане на ценова стабилност.
Поради тази причина смятам, че има допълнителен потенциал в по-нататъшното развитие на търговски отношения с Япония, нашият шести по големина търговски партньор. Икономическите ползи са очевидни. Докладът в Copenhagen Economics направи извода, че двустранното премахване на тарифите и намаляването на нетарифните бариери ще е от полза както за предприятията, така и за потребителите, и ще даде принос към икономическото благосъстояние в размер на 33 млрд. евро в Европейския съюз и 18 млрд. евро в Япония.
Евентуалното започване на преговори за споразумение за свободна търговия беше подкрепено от Съвета, при условие че Япония има желание да предприеме стъпки за преодоляване на нетарифните бариери по отношение на достъпа до пазара и ограниченията, свързани с обществените поръчки. Искам отново да подчертая, че нетарифните бариери и обществените поръчки са особено важни области за европейските предприятия, в които Япония трябва да направи значителни отстъпки.
Разбира се, Европейският парламент изисква Комисията да бъде напълно прозрачна при всички преговори и да ни бъдат предоставяни своевременни секторни оценки на въздействието. В допълнение, ние ще подкрепим двустранни защитни мерки, както направихме и в споразумението за свободна търговия с Южна Корея, за да избегнем сериозни щети за чувствителни сектори, като например автомобилостроенето, електрониката, авиацията и машиностроенето.
В заключение искам да кажа, че съм твърдо убеден, че е крайно време Парламентът да докаже подкрепата си за едно бъдещо споразумение за свободна търговия между Европейския съюз и Япония въз основа на създаването на група от високо равнище, по-специално в контекста на бедствието от март 2011 г.
David Martin
Г-жо председател, споразумение за свободна търговия между Европейския съюз и Япония очевидно има потенциала да създаде значителен брой работни места в Европа и да донесе ползи за европейските дружества, а причината за това е, че навлизането на Европейския съюз на японския пазар понастоящем е доста скромно в сравнение с износа на Европейския съюз за други части на света.
Всъщност според ОИСР навлизането ни на японския пазар е сред най-ниските, като причината за това беше посочена от колегите ми. Проблемът не са високите тарифни бариери - тарифните бариери са сравнително ниски - а по-скоро нетарифните бариери, включително регулаторни усложнения, проблеми, свързани с взаимното признаване, затрудненият достъп до обществени поръчки и т.н.
Основният въпрос както за Комисията, така и за Парламента е дали да настояваме Япония да продължи да постига напредък по отношение на преодоляване на проблема с тези нетарифни бариери, преди да започнем преговори, или да започнем преговори с надеждата, че по този начин ще насърчим Япония да намали своите нетарифни бариери. Няма лесен отговор на този въпрос.
Считам обаче, че има добри изгледи Япония да прояви желание за преодоляване на проблема с нетарифните бариери. Японският министър-председател призова за политика на отворена Япония и това от части се дължи на факта, че той признава, че японската промишленост работи на празен ход в сегашната си среда. Разбира се, това се дължи от части и на очакваното въздействие на южнокорейското споразумение за свободна търговия върху японския износ, но смятам също така, че то отразява признание от страна на Япония на ограничения опит й опит по отношение на отварянето.
Европейските дружества се радват на подобрен достъп до секторите на далекосъобщенията, автомобилното производство, търговията на дребно и застраховането в Япония и това не е нанесло щети на японската икономика, а дори на практика е насърчило иновациите и развитието в Япония. Ето защо смятам, че изгледите са добри.
Като цяло групата ми счита, че Япония все пак трябва да демонстрира по-голямо желание, преди да обявим започването на преговори за свободна търговия. Не сме против споразумение за свободна търговия, но смятаме, че Япония трябва да положи повече усилия, за да докаже, че японският министър-председател може да подкрепи думите си с дела.
Карел де Гухт
Г-жо председател, цунамито и земетресението, които връхлетяха Япония миналия март, доведоха до огромна трагедия. Издръжливостта на японския народ ни увери, че Япония ще може да преодолее тази трагедия и да излезе от нея по-силна от преди. Предложената помощ и изразената солидарност от страна на Европейския съюз също ще бъдат от важно значение по пътя към това възстановяване.
Тази трагедия се случи няколко месеца преди изключително важната среща на високо равнище между Европейския съюз и Япония, насрочена за 28 май 2011 г., която трябваше да определи посоката на нашите отношения през следващите години.
Както ви е известно, на предишната среща на високо равнище между Европейския съюз и Япония през април миналата година беше създадена съвместна група на високо равнище, съставена от старши служители, която да посочи възможностите за цялостно укрепване на всички аспекти на отношенията между Европейския съюз и Япония в областите на политическо, икономическо и секторно сътрудничество. По отношение на търговията, групата на високо равнище проучи начини за интегриране на икономическите отношения, като разгледа всички въпроси от интерес и за двете страни. Те включваха тарифи, нетарифни мерки, инвестиции и обществени поръчки.
От японска страна ясно предпочитаната възможност е да започнат преговори за споразумение за свободна търговия, което включва преференциални тарифи. От страна на Европейския съюз обаче споразумение, което поставя акцент върху тарифи, определено не е достатъчно. Всъщност проблемът с Япония е не толкова в тарифите, а фактът, че износителите и инвеститорите от Европейския съюз продължават да бъдат изправени пред множество различни нетарифни бариери. Характерни примери за такива са сложните процеси по одобряване на медицинска апаратура и определени хранителни продукти, както и липсата на сближаване с международно признати стандарти за автомобилни части и компоненти.
Бариери в тези области съществуват на японския пазар от десетилетия. Поставяли сме тези въпроси при различни срещи за двустранен диалог между Япония и Европейския съюз през последните години, но до момента напредъкът е малък.
В контекста на казаното, ще се нуждаем от споразумение, което също така ще съдържа мерки за преодоляване и на проблема с нетарифните бариери, ще увеличи достъпа до пазара за инвестиции и ще отвори японския пазар за обществени поръчки.
Фокусът на търговските разговори на групата на високо равнище е проучване на начини за постигане на напредък по тези въпроси. По този начин беше постигнат известен напредък по ограничен брой нетарифни мерки от списъка, посочен от Европейския съюз, по-точно три от 27, но за повечето нетарифни мерки от списъка смятаме, че Япония не успя да представи надеждна пътна карта, която да демонстрира начини за решаване на проблемите. И така, Комисията счита, че постигнатото от групата на високо равнище на този етап осигурява само добра основа за по-нататъшни обсъждания.
На 25 март 2011 г. Европейският съвет отново подчерта стратегическото значение на отношенията между Европейския съюз и Япония, като потвърди, че "предстоящата среща на върха трябва да се използва, за да се засилят тези отношения и да се представи обща програма". Във връзка с това условията за успешно споразумение за свободна търговия следва да бъдат проучени при условие че Япония демонстрира своето желание, наред с другото, да предприеме стъпки за преодоляване на проблема с нетарифните бариери и ограниченията пред обществените поръчки.
Разговорите с Япония продължават. Миналата седмица се срещнах с министъра на външните работи, г-н Мацумото, за да разискваме именно този въпрос. Смятам, че все още няма яснота за напредъка, който можем да постигнем в ограниченото време до срещата на високо равнище между Европейския съюз и Япония по отношение на изпълнение на условията на Съвета. Необходими са по-специално повече усилия, за да постигнем споделено равнище на целите по отношение на съдържанието на преговорите, както и амбициозен, но реалистичен резултат.
Това може да бъде постигнато чрез т.нар. дейност за "определяне на обхвата", която може да бъде извършена след срещата на високо равнище. След като това бъде направено, ще проучим резултатите и ще вземем решение дали да започнем преговорите.
По отношение на търговията и икономиката, равнището на целите следва да включва като минимум следното: всички стоки да бъдат на 100 % освободени от мита и квоти; солидна и надеждна пътна карта за премахване на критична маса от нетарифни мерки; отворен инвестиционен режим за постигане на равнища на преки чуждестранни инвестиции в Япония, сравними с тези на други държави от ОИСР; и пазар за обществени поръчки с равнище на отвореност, отговарящ на равнищата в държавите от Европейския съюз на всички равнища на управление.
Ще посоча също така, че ако лидерите, участващи на срещата на високо равнище, вземат решение да се спрат на варианта с цялостна двустранна правна рамка, това следва да включва както търговски и инвестиционни отношения, така и политически отношения и сътрудничество.
Този всеобхватен подход, включващ по балансиран начин всички двустранни, политически и икономически отношения, е необходим с оглед постигането на нашите цели и амбиции за по-задълбочено стратегическо партньорство.
Действително се намираме на ключов етап в икономическите си отношения с Япония и все още има въпроси, които трябва да бъдат изяснени. Поради тази причина приветствам това разискване и очаквам с нетърпение да чуя становищата ви за това каква следва да бъде насоката на отношенията ни в бъдеще.
Daniel Caspary
Г-жо председател, госпожи и господа, искам да изкажа искрената си благодарност на г-н члена на Комисията за това, че ни представи общ преглед на настоящото положение на търговските отношения между Европейския съюз и Япония.
За съжаление, оставам с впечатлението, че положението що се отнася до търговските отношения, се е подобрило незначително през последните две години. Споменахте срещата на високо равнище пред 2009 г. и диалога на високо равнище и оставам с впечатлението, че до момента в тези разговори не сме успели да постигнем какъвто и да било осезаем допълнителен достъп до пазара за европейски дружества в Япония.
След като вече е ясно, че първата инициатива е неуспешна, а именно диалогът на високо равнище, съм особено загрижен за това, че основният ни проблем не е как бихме могли да постигнем осезаем напредък в този диалог на високо равнище, а вече обсъждаме дали не следва водим преговори за споразумение за свободна търговия.
Не ми е трудно да открия смисъл от сключване на споразумение за свободна търговия с Япония, но преди да започнем такива преговори, едва ли би представяло огромно усилие първо да изчакаме за резултатите от съществуващия инструмент, а именно този диалог на високо равнище. Искам да бъде пределно откровен по този въпрос и не казвам това, за да поставя Япония в лоша преговорна позиция, а защото искрено желая да видя дали Япония има сериозни намерения да активизира търговските отношения с нас и действително да отвори пазарите си, а и да възприеме по-открито поведение спрямо нашите продукти.
За мен е изключително интересно - за съжаление, г-н член на Комисията, Вие не споменахте нищо по въпроса - как възнамерявате да включите Европейския парламент в предоставянето на мандата. Оставам с впечатлението, че имаме да кажем много неща по въпроса за Япония. Що се отнася до преговорите с Индия, Канада и Корея, ние като Парламент многократно сме критикували факта, че според нас до известна степен в тези преговори са определени погрешни приоритети и следователно би било много полезно, ако включите активно Парламента в този въпрос още с предоставянето на мандата.
Gianluca Susta
Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, трябва да бъде направена изключително внимателна оценка на искането на Европейския съвет за започване на преговори с Япония за сключване на споразумение за свободна търговия. Поради тази причина приветстваме предпазливия подход на г-н члена на Комисията спрямо този въпрос и призоваваме Парламента като цяло да се придържа към този подход, което продиктува предложението за резолюция на групата ни.
Новото японско правителство демонстрира - поне на думи - желанието си да отвори японския пазар, който е един от най-затворените пазари в развития свят. Това положително отношение трябва да бъде потвърдено на практика, по-специално по отношение на 27-те нетарифни бариери, посочени от Европейския съюз, които трябва да бъдат понижени, за да започнем преговори с Япония и да им отдадем приоритетно значение в търговската си политика. Смятаме, че подобряването на тези отношения може да спомогне за повишаване на конкурентоспособността на Европа, тъй като Япония има дял от 9 % в световния БВП, или над 35 %, ако прибавим нейния БВП към нашия.
Днес обаче не можем да приемем резолюции, освен ако те не обвързват започването на преговори за споразумение за свободна търговия с конкретни, задължителни и подлежащи на проверка условия; а именно, че ще има реална реципрочност и подходяща оценка на въздействието.
Първо, протекционистката политика на Япония в автомобилния сектор е повод за загриженост от наша страна, защото е налице дисбаланс между износ и внос. Второ, искаме да поставим въпроса за нетарифните бариери. Имам предвид цял набор от стандарти, от здравеопазване до мерки за здраве на растенията, технически стандарти - най-вече в селскостопанския и автомобилния сектор - правилата за експортни субсидии, митнически проверки и фактори, позволяващи фалшифициране, а и тристранния обмен с Китай и Корея.
В заключение, госпожи и господа, искаме, преди Европа да декларира готовността си за започване на преговори за сключване на споразумение за свободна търговия, да определи категорично интереса на Общността, който смята да защитава, и да посочи областите, в които ще изисква реципрочност от Япония. Изразяваме надеждата си, че Комисията ще вземе под внимание тези наши забележки.
Kristiina Ojuland
Г-жо председател, през декември миналата година посетих Япония и един от проблемните въпроси, който беше поставен неколкократно от японските официални лица, беше свързан с бавния напредък на търговските отношения между Европейския съюз и Япония. Всички знаем, че, за разлика от някои други партньори на Европейския съюз в Далечния изток, с Япония споделяме общи ценности на демокрация, права на човека и свободна пазарна икономика, което я прави по-естествен партньор на Европейския съюз.
На 19-тата среща на високо равнище между Европейския съюз и Япония през април миналата година беше договорено създаването на група на високо равнище, за да се анализира напредъкът до момента на отношенията между Европейския съюз и Япония и да бъдат изготвени предложения за рационализиране на текущите ни дейности. Беше подчертано и значението на продължаване на работата по въпросите на нетарифните бариери в контекста на съвместната група на високо равнище и се надявам, че тези договорености ще бъдат приложени на практика възможно най-скоро.
Искам да изразя подкрепата си за навременни и конкретни стъпки, които да смекчат нетарифните бариери, за да се либерализират търговските отношения между Европейския съюз и Япония. Двата пазара биха извлекли огромни ползи от по-активни търговски отношения между Европейския съюз и Япония, по-специално в областта на иновациите и технологиите. Приветствам също така допълнително сътрудничество по въпросите, свързани със сигурността в кибернетичното пространство.
Изразявам надеждата си, че можем да подобрим търговските отношения с Япония и очаквам с нетърпение постигането на напредък в тези отношения.
Keith Taylor
Г-жо председател, добре би било да се преразгледат търговските споразумения, които имаме с други държави и е съвсем разбираемо, че Япония смята споразумението за свободна търговия за особено привлекателно предвид неотдавнашното споразумение за свободна търговия с Корея.
В резолюцията на групите EPP-ALDE-ECR има много неща, които можем да подкрепим, но смятам, че правят грешка, посочвайки в нея, че тя "решително подкрепя" споразумение за свободна търговия. Това е цитат от параграф 2. Смятам, че това е преждевременна подкрепа, предвид факта, че не разполагаме с оценки на въздействието относно последиците за околната среда и за обществото от едно споразумение за свободна търговия. Те предвиждат отговора, преди да бъдат посочени последиците от изпълнение на решението. Много хора изразиха становища относно нетарифните бариери и работата, която тепърва предстои да бъде свършена от групата на високо равнище. Смятам, че в това отношение трябва да бъде постигнат напредък.
Имайки предвид значението на Япония като търговски партньор - като обемът на двустранната търговия с Европейския съюз достига 120 млрд. евро годишно и като се има предвид, че Европейският съюз е третият по големина търговски партньор на Япония и вторият по големина инвеститор в Япония - смятам, че признаваме, че за всяко двустранно споразумение съществува рискът от подкопаване на многостранни споразумения с останалата част от света, и по-специално с развиващите се държави. Ето защо смятам, че трябва да бъде преразгледана категорична и безусловна подкрепа за споразумение за свободна търговия.
В заключение искам да кажа, че макар да съчувстваме искрено на Япония, бъдещите търговски политики просто не могат да се основават на това кой е претъпял най-неотдавнашното природно бедствие.
Helmut Scholz
Г-жо председател, г-н член на Комисията, една единствена тема следва да бъде в центъра на вниманието при провеждането на срещата на високо равнище между Европейския съюз и Япония в края на този месец: бедствието, което имаше опустошителни последици за японския народ в резултат на земетресения, цунами и продължаващо радиоактивно замърсяване, както и конкретното участие на Европейския съюз, неговите държави-членки и отделните граждани в помощта за справяне с възникналите проблеми в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план. Поради тази причина искам отново да изразя най-искреното си съчувствие с японския народ.
Трябва незабавно да отправим предложения за партньорство и да помогнем за преодоляване на това бедствие - по-специално с оглед на разискването, което проведохме преди малко относно Пакистан. Срещата на високо равнище трябва да доведе до конкретни решения, по-специално що се отнася до сътрудничество за почистване на замърсените райони и съвместна научноизследователска и развойна дейност в областта на възобновяемата енергия.
Възможностите за развитие на търговските ни отношения и икономическото сътрудничество чрез съответно споразумение не следва да бъде просто реакция на ядрения инцидент. Поради тази причина преговорите не следва да започнат твърде прибързано, а да бъдат проучени с необходимото внимание, като се обърне специално внимание на различните традиции и начин на живот.
С оглед на мащаба и мощта на двете икономики, трябва да се подходи изключително внимателно, когато се договаря цялостно, двустранно търговско споразумение. Бяха повдигнати множество въпроси, включително правата върху интелектуалната собственост и обществените поръчки, а инвестиционният капитал намали възможностите за политически действия и на двете страни. Именно поради тази причина са необходими оценки на въздействието в дългосрочен план по отношение на съответните глави и аспекти на всяко сътрудничество в областта на икономиката и търговската политика, което ще бъде договорено в бъдеще между 27-те държави-членки на Европейския съюз и Япония. Ето защо трябва да има допитване до Европейския парламент като съзаконодателен орган, а и до обществеността като цяло.
William  Dartmouth
Г-жо председател, повечето хора знаят - но пък много и не знаят - че малко след като държава стане член на Европейския съюз, всички нейни търговски споразумения се договарят от Комисията, и по-конкретно от члена на Европейската комисия, отговарящ за търговията. Това споразумение трябва да защити интересите на всички 27 държави-членки, което, разбира се, на практика означава, че няма да бъдат защитени.
Вследствие на това едно търговско споразумение, договорено от Европейския съюз, има голяма вероятност да бъде по-малко изгодно за отделна държава-членка - и трябва да кажа, че това е по-специално Обединеното кралство - отколкото ако самата държава-членка има възможност да го договори сама.
Логиката зад всичко това е, че Европейският съюз е голям търговски блок и поради тези правомощия Европейският съюз може да води преговори за търговско споразумение, което държава-членка не би имала право да договори сама. Какъв обаче е конкретният случай? Преговорите за търговското споразумение между Европейския съюз и Япония дори не са започнали по същество, както заяви и г-н членът на Комисията. Междувременно сравнително малката, но динамична икономика на Швейцария вече има търговско споразумение с Япония и има такова още от 2009 г.
Повтарям, че това е поредното доказателство, че Обединеното кралство и останалите държави-членки, които плащат вноски, биха постигнали много по-добри резултати извън бюрократичната приумица, който представлява Европейският съюз.
Franz Obermayr
(DE) Г-жо председател, през 2009 г. между Европейския съюз и Япония са генерирани повече от една четвърт от икономическите резултати на света, а делът им в световната търговия е бил 20 %, което именно прави толкова важно за Европейския съюз едно добре обмислено споразумение за свободна търговия с Япония. Могат да бъдат използвани резултати от взаимодействия, а така също и общи предизвикателства, като например конкуренция с Китай и сигурен достъп до суровини.
Двустранните предпазни клаузи обаче също са важни в това споразумение. Имам предвид чувствителни икономически сектори, като например автомобилостроенето, електрониката, авиацията и машиностроенето. Убеден съм, че Япония може и ще бъде лоялен и надежден партньор.
Най-важното е, че колкото и голямо значение да има Япония като търговски партньор, европейските граждани трябва да бъдат защитени от всички рискове от продукти, замърсени с радиация.
Jörg Leichtfried
(DE) Г-жо председател, г-н Де Гухт, госпожи и господа, това може да изглежда нетрадиционно начало на изказване в Европейския парламент, но трябва да призная, че не съм убеден, че това е точният момент за сключване на търговско споразумение с Япония - или че такова споразумение е добре изобщо да се сключва.
Скептичността ми е продиктувана от три причини. Първият въпрос е дали действително не подкопаваме опита си да сключим многостранно споразумение, договаряйки голям брой външни търговски споразумения с изключително важни търговски партньори. Не се ли излагаме на опасност отделяйки твърде много внимание върху сключването на отделни споразумения, което може да ни попречи да вложим подходящите сили и енергия за създаването на многостранна система?
Второ, към момента нямам повод да смятам, че Япония действително има намерение да постигне договореност с нас по отношение на пазарния протекционизъм и нетарифните търговски бариери. Стъпките вече трябваше да са предприети, в противен случай има опасност цялото споразумение да бъде твърде едностранчиво.
Третият ми въпрос е: какви са последиците? Нямам намерение в окончателния анализ да произнасям присъда дали това е добре или лошо за нас. Искам обаче предварително да знам как ще бъде направена оценка на социалните последици и как стоят нещата по отношение на околната среда и пазара на труда. Това са въпроси, на които не смятам, че е даден ясен отговор. Естествено тези въпроси следва да са били предварително по-добре оценени и проучени.
Както посочиха някои мои колеги, за да бъдат изяснени тези аспекти, Комисията следва да проведе консултации с Парламента, когато предоставя мандат. Така ще бъдат избегнати много от трудностите, които възникват пред други търговски споразумения, защото не са били проведени консултации с нас. Приветствам прилагането на такава процедури спрямо всички бъдещи споразумения.
Reinhard Bütikofer
(DE) Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, изглежда, че някои групи са твърдо убедени, че за нас е целесъобразно да се стремим към изключително амбициозно споразумение за свободна търговия с Япония. Както имахте възможност да чуете, групата ми не споделя тази увереност. Аз лично споделям искрено това становище, защото смятам, че посредством укрепване на сътрудничеството в търговията можем да спомогнем за генериране на нова икономическа динамика в Япония след бедствието, което сполетя тази държава.
Има все пак някои основни въпроси, от които не можем да избягаме. Нямам намерение да повтарям вече казаното относно необходимостта да предвидим последиците в двустранната област, или за факта, че следва да не правим грешката първо да определяме приоритетите на свободната търговия, а след това да формулираме европейска промишлена политика спрямо тях като зависима променлива, или че трябва да бъде взет под внимание въпросът за принос към устойчивост.
Искам да подчертая нещо друго: смятам, че последиците, които едно такова споразумение за свободна търговия между двата гиганта на международната търговия ще има за цялата структура на световната търговия, трябва да бъдат разисквани по-подборно, отколкото се прави до момента. Когато два толкова големи фактора от търговския сектор започнат преговори за споразумение за свободна търговия, това не е само въпрос на двустранни отношения. До момента между двете икономически суперсили не е имало споразумение за свободна търговия и следователно това ще бъде първото. Какво обаче означава това? Каква е стратегическата перспектива? Какви последици ще има?
Не достатъчно просто да заявим, че искаме многостранна търговия и ако не я получим, ще се придържаме към двустранното измерение на свободната търговия и ще чакаме да видим какво ще се случи. Носим също така отговорност за това ясно да заявим на европейската общественост какви ще бъдат последиците, поради което участието Парламента в предоставяне на мандата, както призоваха няколко мои колеги, трябва да бъде поставено в центъра на вниманието.
George Sabin Cutaş
(RO) Г-жо председател, икономиките на Европейския съюз и на Япония заедно образуват 35 % от световния БВП. Смятам, че споразумение за свободна търговия между тези две икономически сили може да донесе ползи и за двете страни. Все пак първото нещо, което трябва да бъде направено, е премахването на трудностите, които стоят в основата на, а в практическо отношение възпрепятстват изготвянето на действително изгодно споразумение и за двете страни.
На японския пазар понастоящем действат множество бариери, нетарифни бариери, както посочиха и моите колеги, които ограничават достъпа на вносни стоки, като по този начин оказват влияние като цяло върху търговските дейности и инвестициите. Като част от преговорите, които води, Европейската комисия трябва да се стреми както да насърчава по-прозрачна регулаторна политика, което ще помогне на европейските дружества да разберат напълно правилата за осъществяване на търговия с японски партньори, така и да дерегулира достъпа до обществени поръчки. В заключение, аз също мисля, че трябва да бъде извършена оценка на въздействието, която да проучи последиците от споразумение, по-специално в областта на уязвимите европейските сектори, като например автомобилостроенето, електрониката и авиацията.
Jaroslav Paška
(SK) Г-жо председател, г-н член на Комисията, Япония споделя много общи интереси с Европейския съюз, които не се ограничават до политически въпроси, а обхващат и икономическо и търговско сътрудничество.
Макар че както Япония, така и Европейският съюз са развити икономики, търговското сътрудничество помежду им не използва възможностите, предоставени от икономическото им влияние. Освен от митата, по-ефективното търговско сътрудничество се възпрепятства и от множеството пречки, които е поставила Япония пред стандартизирането и достъпа до обществени и правителствени поръчки. Макар да считам, че е в наш интерес да подобряваме търговското сътрудничество с Япония, трябва да се стремим сътрудничеството ни да бъде коректно, отворено, балансирано и от полза за двете страни. Ето защо искам да изразя подкрепата си за Европейската комисия в усилията й за постигане на тази цел.
Карел де Гухт
Г-жо председател, искам да се спра на два аспекта. Първо, отношението между двустранни и многостранни споразумения. Някои членове на Парламента предложиха идеята, че трябва да съсредоточим вниманието си по-скоро върху многостранните, а не върху двустранните споразумения. Правим точно това! Както знаете, многостранните преговори за кръга от преговори от Доха са в задънена улица и ние сме единственият голям търговски блок, който неотдавна направи предложения в опит за преодоляване на различията между развитите и бързоразвиващите се икономики по отношение на промишлените сектори. Макар, от една страна, да се концентрираме действително върху многостранните аспекти на търговията, от друга страна, следва да не пренебрегваме всички наши двустранни отношения с важни търговски партньори.
Второ, що се отнася до Япония, както казаха много от вас, това действително прилича на въпроса кое е първичното - кокошката или яйцето. Дали трябва да започнем преговори и след това да се надяваме, че в хода им ще можем да решим проблема с нетарифните бариери, които съществуват от много години, или по-скоро повечето от въпросите за нетарифните бариери трябва да бъдат решени като предварително условие за преговори за споразумение за свободна търговия? Смятам, че до известна степен тази обвързаност с условия ни е необходима, защото истинският проблем с Япония не са толкова тарифите. Разбира се, идеята е да се премахнат всички тарифи, което обикновено не е практика за развиваща се или бързоразвиваща се икономика. Истинският проблем е свързан с нетарифните бариери. Предложихме списък с 27 нетарифни бариери, които считаме, че са от ключово значение за търговските ни отношения, но само за три от 27-те в момента има предложено решение, което изглежда приемливо.
Японците твърдят, че имат решения и за всички останали, но не виждаме решение в предложенията, които ни отправят.
Ето защо считаме, че трябва да извършим определяне на обхвата, за да сме наясно за какво говорим. Надявам се, че в хода на това определяне на обхвата ще съумеем да решим проблема с няколко нетарифни бариери и че това ще създаде правилната среда за нас, за да се заемем със същинските преговори за свободна търговия с Япония. Така виждаме нещата. Смятаме, че поне отчасти това е предварително условие и следва да се придържаме към него.
Председател
Внесени са четири предложения за резолюции съгласно член 115, параграф 5 от Правилника за дейността.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе утре, сряда, 11 май 2011 г.
Писмени изявления (член 149)
Artur Zasada
Считам, че едно сближаване в областта на авиационната промишленост ще създаде огромна възможност за европейските и японските икономики. Европейската авиационна промишленост отдавна е основният доставчик на граждански и военни технологии на международния пазар. Япония също провежда изследвания в областта на високотехнологичните решения за авиацията с общо предназначение, както и в областта на пътническия и товарния транспорт. Изчисленията показват, че транспортът на пътници и товари по въздух ще бъде един от най-бързо развиващите се сектори през идните десетилетия. Вярно е, че вече имаме примери за сътрудничество между партньори от Европейския съюз и Япония, включително хеликоптерът EC 145, който е съвместна разработка на "Eurocopter" и "Kawasaki", но смятам, че потенциалът за сътрудничество може да бъде далеч по-голям. Призовавам за предприемането на действия с оглед на ускорено сътрудничество между Европа и Япония в областта на авиационната промишленост на равнище дружества, както и между звената за научноизследователска и развойна дейност.
