Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unionissa on tällä hetkellä 23 miljoonaa työtöntä, mikä vastaa noin 10 prosentin työttömyysastetta.
Tämä tilanne syntyi rahoitus- ja talouskriisin seurauksena, ja meidän on kohdattava nämä dramaattiset seuraukset, mutta tilanne ei estänyt Euroopan komissiota ehdottamasta kunnianhimoisia tavoitteita Eurooppa 2020 -strategiassa, ja Euroopan unioni on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita täytettäväksi lähitulevaisuudessa.
Meidän päätavoitteenamme on miesten ja naisten 75 prosentin työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä, ja tänään komissio hyväksyi jälleen yhden Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvan lippulaivahankkeen, "uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman", jossa hahmotellaan, miten aiomme edetä kohti täystyöllisyyttä.
Se täydentää syyskuussa hyväksyttyä lippulaivahanketta "Nuoret liikkeellä". Kummankin hankkeen pitäisi auttaa saavuttamaan vuoden 2020 työllisyys- ja koulutustavoitteet. Kriisi on tosiaankin hävittänyt miljoonia työpaikkoja. Meillä on tosiaankin vastassamme lisääntyvää kansainvälistä kilpailua, mutta se ei ole mikään syy kaihtaa toimiin ryhtymistä.
Se kutsuu meitä päinvastoin toimimaan ja muovaamaan tulevaisuuttamme. Uusien ja parempien työpaikkojen luominen on omissa käsissämme. Työllisyyspolitiikka on pitkälti yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulla, mutta EU:n päätöksentekijöinä meidän on komissiossa yhdessä Euroopan parlamentin ja työmarkkinaosapuolten kanssa tehtävä siinä myös osuutemme. Meidän on tarjottava kaikille työkykyisille mahdollisuus työhön. Meidän on annettava työvoiman tuottaa uusia ideoita ja perustaa uusia yrityksiä. Meidän on varmistettava, että nuorempi sukupolvi voi hyötyä kehittämästämme sosiaalisesta mallista. Työpaikkojen laatua ja kaikkien työntekijöiden työoloja on parannettava. Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa on esitetty toimia neljällä alueella: työmarkkinoiden toiminnassa, osaamisessa, työn laadussa ja työoloissa sekä työpaikkojen luomisessa.
Ohjelmassa ehdotetaan 13 erityistä EU:n tason toimea toteutettavaksi yhteistyössä hallitusten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
Ensinnäkin meidän on varmistettava työmarkkinoidemme parempi toiminta toteuttamalla työmarkkinauudistuksia, jotka varmistavat tarvittavan joustavuuden ja varmuuden. Yksi kahden viime vuoden aikana opituista asioista on se, että joustoturvapolitiikat ovat edistäneet kriisin lieventymistä.
Me ehdotamme nyt keskustelua jäsenvaltioiden ja työmarkkinapuolien kanssa kaikista joustoturvan osatekijöistä ja niiden parantamisesta EU:n yhteisten joustoturvaperiaatteiden mukaisesti.
Ohjelmassa esitetään joustavia mutta luotettavia sopimusjärjestelyjä, kattavaa elinikäistä oppimista, aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja nykyaikaisia sosiaaliturvajärjestelmiä.
EU:ssa on erittäin segmentoituneita työmarkkinoita, joilla on samanaikaisesti vakinaisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä, jotka työskentelevät joskus samassa työpaikassa ja tekevät samaa työtä kuin määräaikaisessa työsuhteessa olevat työntekijät, joilla on heikko sosiaaliturva ja vähäiset mahdollisuudet saada vakinainen työpaikka.
Tilanteen parantamiseksi ja nykyisen eriarvoisuuden vähentämiseksi yksi mahdollinen tänään hyväksytyn ohjelman tarjoama toimintatapa voisi olla toistaiseksi voimassa olevien sopimusjärjestelyjen käytön laajentaminen. Niihin liittyisi riittävän pitkä koeaika sekä työntekijän suojan, koulutusmahdollisuuksien, elinikäisen oppimisen ja ammatinvalinnanohjauksen vähittäinen lisääntyminen.
Ajan mittaan tämä mahdollistaisi sen, että työntekijät saisivat täydet oikeudet ja yrityksillä olisi riittävää mutta vähenevää joustavuutta koeajalla, mikä poistaisi rajoittavat tekijät, jotka usein estävät työnantajia palkkaamasta uusia pitkäaikaisia työntekijöitä.
Toiseksi meidän tarjottava ihmisille oikeita taitoja, jotka sopivat markkinoilla nyt ja tulevaisuudessa oleviin työpaikkoihin. Me tiedämme, että jo nyt joillakin työnantajilla on vaikeuksia avoimien työpaikkojen täyttämisessä, koska he eivät löydä ihmisiä, joilla on sopivaa osaamista.
Tämä osoittaa, että tarvitaan enemmän osaamista ja oikeanlaista osaamista mutta että sen lisäksi EU:n työmarkkinoilla vallitsee jatkuva osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus.
Lähitulevaisuudessa työntekijöistä voi olla enemmänkin pulaa kuin nyt - TVT-ammattilaisista, lääkäreistä, sairaanhoitajista, tutkijoista sekä ihmisistä, joilla on ympäristöosaamista ja jotka auttavat meitä siirtymään kohti vihreämpää taloutta.
Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa ehdotetaan tähän käytännön työkaluja. Me lisäämme avoimuutta osaamistarpeista ja edistämme parempaa kohtaamista EU:n työmarkkinoiden osaamispanoraaman avulla, joka auttaa ihmisiä näkemään helpommin, millaista osaamista tarvitaan eniten nyt ja tulevaisuudessa. Komission jäsen Vassiliou voi kertoa tästä lisää. Selvää on, että meidän on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa koulutus- ja työmaailman välisen kuilun kuromiseksi umpeen.
Kolmanneksi ehdotamme työpaikkojen laadun parantamista ja parempien työolojen varmistamista. EU:lla on tällä alueella hyvin kunnianhimoista lainsäädäntöä, jota on tarkistettava. Kokemukset täytäntöönpanosta osoittavat, milloin ja missä on parantamisen varaa. Meidän on varmistettava, että lainsäädäntö toimii paremmin ja on uusien työn muotojen ja uuden tekniikan mukaista ja että se on paremmin ihmisten ja yritysten ymmärrettävissä ja sovellettavissa.
Käytännössä me ehdotamme työaikadirektiivin tarkistamista ja työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa parantavan lainsäädäntöehdotuksen laatimista ja teemme ehdotuksia myös työterveyden ja työturvallisuuden alalla.
EU:n lainsäädännön tarkistamisen lisäksi uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa ehdotetaan yhtenäistä lähestymistapaa, johon kuuluu niin sanottuja pehmeitä keinoja toimintasäännöistä ja suosituksista täytäntöönpano-oppaisiin, esikuva-analyyseihin ja hyvien käytäntöjen vaihtoon.
Odotan mielenkiinnolla keskustelua näistä aiheista kanssanne ja olen vakuuttunut siitä, että saamme ne yhdessä Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa toimimaan paremmin.
Viimeisenä mutta ei varmasti vähäisimpänä meidän on luotava lisää työpaikkoja. Uusia työpaikkoja tarvitaan kasvun lisäämiseksi, mutta niiden tiellä on liikaa esteitä. Me ehdotamme työpaikkojen luomista edistävien toimintaedellytysten parantamista erityisesti t&k-intensiivisille, nopeasti kehittyvillä aloilla toimiville yrityksille keventämällä hallinnollista taakkaa ja työn verotusta sekä auttamalla yrittäjiä.
Me ehdotamme myös toimia yrittäjyyden edistämiseksi sekä niiden ihmisten tukemiseksi, jotka suunnittelevat yrityksen perustamista tai ovat perustaneet sellaisen hiljattain.
Tässä mielessä ei voi koskaan toistaa liian usein, miten tärkeä mikroluottolaitos on keinona auttaa ihmisiä perustamaan yritys. Euroopan unionissa on paljon lahjakkuuksia. Meidän on varmistettava, että kaikki ideat ja innovaatiot johtavat laadukkaiden työpaikkojen luomiseen.
Komissio on tänään esitellyt painopistealueensa siinä, miten edetä kohti täystyöllisyyttä. Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma voi todella edistää sitä, jos me kaikki teemme yhteistyötä. Kehotan teitä kaikkia kantamaan osanne vastuusta pyrkiessämme saavuttamaan Eurooppaan täystyöllisyyden.
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, olen erityisen iloinen saadessani yhdessä komission jäsen Andorin kanssa esitellä tämän uuden lippulaivahankkeen "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman". Parempi yleissivistävä ja ammatillinen koulutus on ratkaisevaa, kun halutaan tarjota ihmisille työpaikan saamiseen ja sen säilyttämiseen sekä tulevaisuuden työpaikkoihin valmistautumiseen tarvittavia taitoja.
Sen vuoksi meidän on investoitava ihmisiin ja heidän kykyynsä innovoida ja luoda uusia yrityksiä ja työpaikkoja. Ilman huomattavaa ja kestävää investoimista korkean tason osaamiseen ja koulutukseen talouksiemme on vaikea selvitä kriisistä nopeasti. Osaaminen on Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvän älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun ydin. Siksi kahdessa lippulaivahankkeessa "Nuoret liikkeellä" ja "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" on myös tärkeät koulutus- ja työllisyysulottuvuudet.
Me haluamme nyt tämän hankkeen avulla kuvata sitä, miten koulutus voi auttaa saavuttamaan 75 prosentin työllisyysasteen vuoteen 2020 mennessä. Korkeasti koulutetuille tarkoitettujen työpaikkojen määrän odotetaan nousevan EU:ssa 16 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä, kun taas vähän koulutettujen työpaikat vähentyvät noin 12 miljoonalla. Euroopassa on yli 80 miljoonaa aikuista, joiden perustaidoissa on vakavia puutteita. Siksi tarvitaan pikaisia toimia erityisesti koulutuksessa.
Meidän on ensinnäkin myönnettävä, että elinikäinen oppiminen on yksi joustoturvastrategioiden ratkaisevista pilareista, jotta varmistetaan, että työmarkkinamme toimivat paremmin, kuten komission jäsen Andor totesi. Me kaikki olemme diagnoosista samaa mieltä. Osaaminen voi turvata ja parantaa siirtymisiä työmarkkinoilla, mutta elinikäinen oppiminen ei vielä ole todellisuutta Euroopassa. Osaamisen parantamisen ei pitäisi olla vain korkeasti koulutettujen ylellisyyttä. Se on kaikille välttämätöntä. Vähän koulutetuilla on kaikissa jäsenvaltioissa hyvin vähän tilaisuuksia osallistua täydennyskoulutukseen. Tämä tilanne pitäisi muuttaa kaikkien kumppanien, hallitusten, työnantajien ja kansalaisten yhteisillä toimilla.
Toiseksi meidän on tarjottava ihmisille oikeanlaista osaamista työpaikan saamiseen. Euroopan täytyy päivittää jo työmarkkinoilla olevien ihmisten osaamista ja lisäksi varmistaa, että ihmiset saavat alusta lähtien sopivan taitojen kokonaisuuden, joka auttaa mukautumaan ja kehittymään nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa. Meidän on ensinnäkin ennakoitava paremmin, millaista osaamista työmarkkinoilla tarvitaan. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi esittelemme EU:n osaamispanoraaman, jossa kerrotaan, millaista osaamista työnantajat tarvitsevat nyt, ja ennustetaan, millaista osaamista tarvitaan tulevaisuudessa. Jotta voimme valmentaa nuoria työmarkkinoille siirtymiseen sekä mukautumiseen ja työskentelemiseen tehtävissä, joita ei ole vielä edes olemassa, meidän on keskityttävä siihen, että koulutusjärjestelmät tarjoavat kulloinkin tarvittavan osaamiskokonaisuuden. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää perustaitoihin lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä.
On äärimmäisen tärkeää estää erityisesti huono koulumenestys ja koulunkäynnin keskeyttäminen. Tämän vuoksi päätin perustaa tammikuussa luku- ja kirjoitustaitoa käsittelevän korkean tason ryhmän. Lisäksi meidän lastemme on oltava parempia luonnontieteissä, matematiikassa ja tekniikassa, jotta voimme luoda tietoyhteiskunnan. Meidän on myös keskitettävä toimintamme monialaisten taitojen hankkimiseen, koska ne ovat työllistyvyyden kannalta ratkaisevia: esimerkiksi kielitaidon, digitaalisen lukutaidon tai yrittäjyyden sekä aloitteentekotaitojen. Mielestäni on yhtä tärkeää, että me pyrimme varmistamaan sellaisten taitojen kehittämisen, joita tarvitaan tulevaisuuden työpaikoissa, kuten uusiutuvan energian, vihreän rakentamisen, älykkään liikenteen sähköisen terveydenhuollon aloilla vain muutamia mainitakseni.
Myös kriisin ja korkeiden työttömyyslukujen aikoina jotkut työnantajat kertovat ongelmista työntekijöiden palkkaamisessa. Siksi ohjelmassa vaaditaan ihmisten osaamisen ja työmahdollisuuksien parempaa sovittamista toisiinsa sekä Euroopan mahdollisten työpaikkojen hyödyntämistä. Tämän vuoksi ehdotan eurooppalaista osaamispassia, jonka tarkoituksena on auttaa kansalaisia kirjaamaan osaaminensa selvällä ja vertailukelpoisella tavalla. Tämä perustuu suosittuun Europass-ansioluetteloon. Lopuksi haluan todeta, että sen paremmin koulutus kuin työpaikkakaan ei voi yksinään tuottaa oikeanlaista osaamiskokonaisuutta.
Meidän on etsittävä uusia yhteistyön ja kumppanuuden muotoja koulutuksen tarjoajien, yritysten ja muiden sidosryhmien kanssa ammattiliitot ja työvoimapalvelut mukaan lukien.
Arvoisa puhemies, kunnianarvoisat parlamentin jäsenet, Eurooppa 2020 -strategiassa on määritelty tavoitteemme ja pyrkimyksemme. Nyt on aika siirtyä eteenpäin kohti pyrkimyksiämme ja määritellä uudistusstrategiamme. Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa kerrotaan, miten Euroopan unioni voi auttaa meitä saavuttamaan tavoitteemme. Ulospääsy kriisistä on se, että Eurooppaan kehitetään kilpailukykyinen, tietoon perustuva talous, joka tarjoaa uusia ja parempia työpaikkoja Euroopassa.
Csaba Őry
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, vaikka parlamentin perinteisiin sopiikin se, että meillä on taipumuksena suhtautua ehdotuksiin hyvin aikein mutta kuitenkin kriittisesti, minun on sanottava, että olen varauksetta tyytyväinen juuri esitettyyn näkemykseen ja tuen sitä. Olen erityisen tyytyväinen komission jäsen Andorin täystyöllisyyden tavoitteen yhteydessä käyttämään määritelmään siitä, että kaikille, jotka pystyvät ja haluavat, pitäisi tarjota keinot ja tilaisuus työntekoon.
Tuen myös neljää painopistealuetta: paremmin toimivia työmarkkinoita, laadukkaampia työpaikkoja, tehokkaampia politiikkoja työpaikkojen luomiseen ja sekä parempia työoloja, vaikka niiden saavuttaminen ei vaikuttakaan helpolta. Me olemme samaa mieltä siitä, mitä on sanottu joustoturvasta, vaikka minun täytyykin todeta, että on todella korkea aika keskustella yksityiskohdista. Me käytämme termiä usein ja tulkitsemme sitä, mitä se todella tarkoittaa, monella eri tavalla.
Paremman lainsäädännön perusperiaatteiden mukaisesti meidän mielestämme on välttämätöntä reagoida muuttuviin työoloihin. Siten on perusteltua tarkistaa työaikadirektiivi, vaikka haluankin korostaa, että meidän mielestämme ei tarvita uutta lähetettyjä työntekijöitä koskevaa direktiiviä mutta me olemme valmiita keskustelemaan täytäntöönpanosta ja sen aikana saaduista kokemuksista ja tarvittaessa tekemään tarkistuksia. Haluan kuitenkin kiinnittää huomion epätyypillisten työsuhteiden sääntelyyn. Tämä tarkoittaa kokonaan uusia työnantajan ja työntekijän välisiä suhteita liittyen sekä sosiaaliturvaan että muihin oloihin, ja tällä alueella on selvästi vielä monia aukkoja.
Liikkuvuutta on lisättävä ja enemmän huomiota kiinnitettävä työnvälityspalvelujen yhteistyöhön. Arvoisa puhemies, huomaan, että aikani on loppumassa, ja olen täysin samaa mieltä siitä, että vähäinen ammattitaito tulee tavallaan kalliimmaksi kuin kriisi. Siksi meidän on varmistettava kaikkien eduksi, että me pohdimme edelleen asianmukaista ja joustavaa koulutusta ja tunnustamme mahdollisuuden muodolliseen ja epämuodolliseen koulutukseen.
Sylvana Rapti
Arvoisa puhemies, kuuntelin kahden komission jäsenen julkilausumia erittäin tyytyväisenä. Kriisin ja erityisesti akuutin kriisin aikana tarvitsemme vision. Näissä kahdessa julkilausumassa annetaan meille visio. Ne ovat kunnianhimoisia. Niissä asetetaan neljä tavoitetta, joita uskon jokaisen unionin kansalaisen tukevan.
Mutta - ovatpa asiat miten hyvin tahansa, aina seuraa yksi "mutta" - haluan ennen kaikkea tuoda esiin kysymyksen varmuudesta. Joustavuuden ja varmuuden on kuljettava käsi kädessä, ja meidän mielestämme varmuuden on oltava etusijalla. Kysymys koulutuksesta on erittäin perustavaa laatua oleva kysymys, koska, kuten komission jäsen Andor aivan oikeutetusti sanoi, me emme tarvitse vain uutta osaamista vaan meidän on myös ohjattava vanhaa osaamista haluamaamme suuntaan. Tähän kuuluu myös yrittäjyyteen liittyviä kysymyksiä. Meidän on helpotettava nuorten oman yrityksen perustamista. Meidän on tehtävä yrityksille helpommaksi uusien työntekijöiden palkkaaminen.
Lopuksi haluan mainita komission jäsen Vassilioun esittämän erittäin hyvän idean: eurooppalaisen osaamispassin. Siitä tulee heti mieleen komennuksella olevat työntekijät ja pohdin ja kysyn itseltäni: jos minulla on poikkeuksellisesta osaamisesta todistava passi, tulen maasta A ja lähden työskentelemään maahan B, onko työsopimuskysymykseni ratkaistu? Me olemme teidän puolellanne, meidän on seurattava tilannetta ja taisteltava teidän kanssanne.
Marian Harkin
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, käsittelen vain yhtä neljästä pääpainopistealueestanne: työpaikkojen luomista ja työvoiman kysyntää edistävien toimien tehostamista.
Tämän asiakirjan mukaan elpymisen on perustuttava työpaikkoja luovaan kasvuun, mutta Euroopan talouskasvu on talouskriisistä lähtien ollut epätasaista ja heikkoa. Irlantilaisena Euroopan parlamentin jäsenenä olen hyvin tietoinen siitä, että meitä käsketään toteuttamaan säästötoimenpiteitä, ja todellisena pelkona on, että se tukahduttaa kaikki kasvun mahdollisuudet.
Kysymykseni kuuluukin: eikö tämä uusien työpaikkojen ja kasvun ohjelma koske Irlantia tai Kreikkaa tai mitä tahansa maata, joka toteuttaa näitä tiukkoja säästötoimenpiteitä? Mikä synnyttää kasvua ja vastaavasti työpaikkoja?
Asiakirjassa on erinomaisia ajatuksia, enkä halua vähätellä niitä. Yksi merkittävä ajatus on se, miten me yhdistämme investointimme sekä tutkimuksen ja kehityksen ja innovoinnin itse tuotantojärjestelmään. Nämä kaksi on ehdottomasti kytkettävä toisiinsa.
Ehdotukset osuus- ja yhteisötalouden yritysten, osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden ja mikroyritysten osallistumisesta jatkuvaan ponnisteluun työllistymismahdollisuuksien tarjoamiseksi paikallisella tasolla osuvat erittäin hyvään aikaan, ja uskon todellakin, että mobilisointi paikallisella tasolla ja voittoa tavoittelemattomasti keskinäisten yhtiöiden kautta voi toimia kestävän kehityksen moottorina.
Yrittäjyyden edistäminen tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua aidosti talouden elvyttämiseen. Osaamisen ja työpaikkojen sovittaminen toisiinsa on ratkaisevaa, mutta olen monessa suhteessa hyvin huolissani, hyvä komission jäsen.
Viime viikolla johdin parlamentissa kokousta, jossa käsiteltiin sosiaalista osallisuutta ja psyykkisiä sairauksia, ja hyväntahtoinen rouva Itävallasta sanoi, että poliitikkojen on lopetettava puhuminen työpaikoista ja kasvusta - kukaan ei usko heitä! En tiedä, miten on teidän laitanne, hyvä komission jäsen, mutta minua se järkytti. En väitä, että tuo tunne on laajalle levinnyt, mutta se leviää edelleen, ja mielestäni meidän on siksi ryhdyttävä täällä sanoista tekoihin.
Asialla on kova kiire, ja meidän on alettava ajatella laajemmin. Kannatan vihreitä työpaikkoja, digitaalialan työpaikkoja, mutta meidän ei pidä unohtaa paikallisia työpaikkoja ja kuten sanoin, voittoa tavoittelemattoman työn ajattelutavan edistämistä ei niinkään korvikkeena vaan vastapainona voittoa tavoittelevalle mallille, joka juuri nyt uhkaa euroa ja unionin vakautta.
Elisabeth Schroedter
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Vassiliou ja Andor, meillä oli uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman suhteen suuria odotuksia. Sen tarkoituksena oli antaa sysäys, joka auttaisi työntekijöitä Euroopassa valmistautumaan ympäristömuutokseen. Ennen kaikkea odotimme, että sen jälkeen, kun parlamentti oli esittänyt vihreitä työpaikkoja koskevassa päätöslauselmassaan useita ideoita, komissio tarttuisi näihin ideoihin, keittäisi niitä eteenpäin ja ehdottaisi sitten erityisiä toimenpiteitä siitä, miten voidaan luoda uusia työpaikkoja ympäristömuutoksen keinoin tai mukauttaa olemassa olevia työpaikkoja niin, että ne voidaan säilyttää, jotta Euroopan teollisuusyhteisöstä saataisiin ympäristöystävällisempi työntekijöiden eduksi. Mitä te olette tehneet sen sijaan? Te olette herättäneet henkiin vanhan joustoturvan aiheen. Uskotteko todella, että uusia työpaikkoja voidaan luoda sääntelyä poistamalla? Me olemme juuri todenneet, että kriisin aikana häviävät juuri epävarmat työpaikat ja ne häviävät ensimmäisinä.
Voin vain sanoa, että olette väärässä, jos ajattelette, että voitaisiin kehittää tietoon perustuva kestävä talous, joka perustuu epävarmuuteen ja huonoihin työoloihin. Te panostatte työtä tekemällä syntyvään köyhyyteen vaurauden lisäämisen sijaan. Köyhyys ei kuitenkaan ole hyvä kumppani edistykselle. Ympäristöasioissa edistymiseen tarvitaan laaja-alainen koulutusohjelma, joka koskee kaikkia työntekijöitä ja erityisesti alhaisimmilla tasoilla. Pyydämme teitä jatkamaan töitä tämän ohjelman parissa ja tekemään siihen tarvittavat parannukset.
Mara Bizzotto
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, puheenvuoroni tarkoituksena ei ole olla tavallista euroskeptistä retoriikkaa vaan kehotus EU:lle aloittaa sisältöjen tarkastelu pakkaukseen sijaan ja hylätä propaganda kylmien tosiseikkojen hyväksi.
Kun Lissabonin strategia on nyt epäonnistunut, EU on esittänyt uuden iskulauseen "EU 2020", mutta se ei ole tosiasiassa esittänyt mitään innovatiivista vastausta työllisyysongelmiin. Tämän paljastavat tilastot: Euroopan työttömyysaste on 9,6 prosenttia ja nuorisotyöttömyysaste 20,2 prosenttia. Italiassa, joka on EU:n talousarvion kolmas nettomaksaja, nuorten tilanne on vieläkin dramaattisempi: 25,9 prosenttia nuorista on työttömiä.
Pidän parempana sellaista Euroopan unionia, missä resursseja ei tuhlata markkinointikampanjoihin vaan tehdään tehokkaita investointeja, niin että saatavilla oleva koulutus valmistaa ammattilaisia asianmukaisia työtilaisuuksia tarjoaville sisämarkkinoille.
Lopetan puheenvuoroni korostamalla, miten tärkeää on ammatillinen koulutus, kansojemme huippuosaamisen symboli. Käsityöläisalat tarjoavat työllistämismahdollisuuksia ja valtavasti ainutlaatuista tietoa, joka täytyy hyödyntää eurooppalaisen järjestelmän kilpailukyvyn säilyttämiseksi.
Licia Ronzulli
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Andor ja Vassiliou, hyvät kuulijat, me olemme asettaneet itsellemme tavoitteeksi tunnistaa työmarkkinoiden tarpeet tulevina vuosina. Se tarkoittaa, että me puhumme nuorten eurooppalaisten tulevaisuudesta, ammateista ja talouksista, jotka kannattavat yhteiskuntiamme huomenna.
Me olemme aivan liian pitkään ihmetelleet, millaisia työpaikkoja kymmenen vuoden kuluttua on tarjolla, miten pätevyydet muuttuvat ja mitä taitoja tarvitaan koko unionissa. Me kysymme jatkuvasti itseltämme, auttaako tällä hetkellä Euroopan unionin kansalaisille tarjottava koulutus löytämään helposti työpaikan.
Mietin, miten komissio aikoo tosiasiassa huolehtia uusien toimenpiteiden hyväksymisestä sen itselleen asettamien tavoitteiden saavuttamisesta. Tunnemmeko varmasti kaikki nuorten tarpeet? Olemmeko varmoja, että verkko-opiskelu on ratkaisu, vai voimmeko tutkia uusia ja tehokkaampia koulutusmuotoja? Toukokuussa 2010 käynnistetyn pilottihankkeen päättymiseen on jäljellä enää kuusi kuukautta, mikä tarkoittaa, että on jo aika laatia tilinpäätöksiä. Ovatko saavuttamamme tulokset myönteisiä? Ovatko ne kannustavia? Meidän on pyrittävä kouluttamaan nuoria hyödyntäen Euroopan unionin koulutuspolitiikkoja, joiden avulla pystytään ennakoimaan tulevia tarpeita.
Kuulin vähän aikaa sitten pitkän luettelon asioista, jotka "meidän on tehtävä". Lääketieteen terminologiaa käyttääkseni olen kuullut paljon diagnoosista mutta vähän hoidosta. Me emme saa tyytyä pelkkään sanahelinään vaan meidän täytyy kehitellä merkittäviä ideoita, kuten EU 2020 -strategiassa vaaditaan. Tämä on haaste, johon kaikkien jäsenvaltioiden ja yritysten on tartuttava, ja tämä on paras perintö, jonka voimme jättää lapsillemme.
Evelyn Regner
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Andor ja Vassiliou, uudet taidot uusia työpaikkoja varten on hyvin tärkeä aihe. Miksi? Koska kyse on tulevaisuudesta. Kyse ei ole pelkästään siitä, että rämmimme eteenpäin haasteiden läpi, joista olemme jo tietoisia, kuten väestörakenteen muutos ja talouskriisi. Kyse on myös siitä, että lisätaidot tarjoavat ihmisille mahdollisuuden muovata tulevaisuuden työpaikkoja ja siten osallistua aktiivisesti innovatiiviseen talouteen.
Komission jäsen Andor, te pidätte sosiaalista kumppanuutta hyvin tärkeänä, mikä on hyvä asia. Haluaisin kuitenkin kannustaa komissiota keskittymään työoloihin sekä kiireisen työelämän aiheuttamaan fyysiseen ja ennen kaikkea henkiseen stressiin. Mitä hyötyä yhteiskunnalle on siitä, jos ihmiset tuottavat lyhyellä aikavälillä huomattavia tuloksia mutta muuttuvat pitkällä aikavälillä täysin uupuneiksi ihmisraunioiksi? Ei yhtään mitään. Siksi yhteisön säännöstön järjestelmällisen arvioinnin pitäisi perustua tähän lähestymistapaan eikä parempaan sääntelyyn.
Joustoturvasta haluan sanoa, että en hyväksy komission ehdotusta eräänlaisesta aloittelijan työsopimuksesta, joka takaa täydet työntekijän oikeudet vasta tietyn ajan jälkeen. Mielestäni on varsin epäreilua kohdella tulevaisuutemme kannalta niin tärkeitä nuoria tällä tavalla heti heidän ammattiuransa alussa. Tarkoittaa se, että komissio on enemmän tai vähemmän luovuttamassa epävarmojen työsuhteiden suhteen? Haluaisin komission todella parantavan toimintaansa tässä asiassa.
Jutta Steinruck
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Andor ja Vassiliou, on totta, että työttömyyden torjuminen ja täystyöllisyyden tavoite ovat yhdessä yksi kiireisimmistä tehtävistämme. Kuten kollega Harkin sanoi, unionin kansalaiset eivät halua suunnitelmia vaan konkreettisia ratkaisuja. Kiitän teitä hankkeestanne. Siinä on paljon myönteisiä lähestymistapoja, joihin kaksi kollegaa ryhmästäni viittasivat. Mielestäni tarvitaan kuitenkin jonkin verran parannuksia, koska joustoturvan ja liikkuvuuden lisääminen ei synnytä yhtään uutta työpaikkaa. Kannatan sitä, mitä kollega Schroedter sanoi tästä asiasta. Me tarvitsemme Euroopan unioniin ja jäsenvaltioihin hyviä, varmoja työpaikkoja, ja yritysten täytyy varmistaa, että ne ovat vakinaisia työpaikkoja, joissa ihmiset voivat ansaita hyvän elannon. Tästä on tultava taas yleissääntö, ja meidän on pyrittävä tähän Euroopan tasolla ja valittava oikea suunta.
Viittaatte ohjelmassa työsopimusten uusiin muotoihin, joissa työuransa aloittavilla työntekijöillä on vähemmän oikeuksia. Käytätte niistä nimitystä toistaiseksi voimassa olevat sopimusjärjestelyt. Mielestäni niiden avulla ei luoda uusia työpaikkoja. Kokemus osoittaa ja Saksan sosiaalidemokraattinen hallitus huomasi muutama vuosi sitten, että työntekijöiden oikeuksien heikentäminen ei johda uusien työpaikkojen syntymiseen. Tämäntyyppiset toimenpiteet vain muuttavat varmat työpaikat epävarmoiksi. Me emme saa antaa näin tapahtua tulevaisuudessa.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, tämän keskustelun ajoitus on erityisen osuva, kun EU:n talouden elpyminen on edelleen epävakaata ja jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tilanne lamassa.
Siksi eurooppalaisesta yhteiskunnasta on tultava tietoon perustuva yhteiskunta. EU:n täytyy varmistaa, että työpaikkojen kysynnän ja tarjonnan välinen suhde on parempi ja että työvoimalla on uusiin työpaikkoihin tarvittavaa osaamista.
Komission viimeisin seurantakertomus osoittaa, että Romanian työmarkkinat ovat olleet vakaat vuodesta 2010 lähtien. Elpymistä ei kuitenkaan voi heti seurata työttömyyden väheneminen. Valitettavasti romanialaiset nuoret ovat yhä yksi kriisistä eniten kärsineistä ryhmistä. Yli 20 prosentilla heistä ei ole työpaikkaa.
Tässä mielessä Euroopan komission väline on mielestäni hyödyllinen, koska sen ensisijaisena tavoitteena on lisätä nuorten osallistumista työmarkkinoille.
Katarína Neveďalová
(SK) Arvoisa puhemies, jos keskustelemme työttömyydestä, on varmasti tarpeen tuoda selvästi esiin nuorten työttömyys, joka on kaksinkertainen ja joissakin maissa jopa nelinkertainen Euroopan keskiarvoon nähden. Olen esiteltyyn ohjelmaan paljon tyytyväisempi kuin strategiaan.
Meidän on hyväksyttävä erityistoimenpiteitä työllisyyden ja tehokkaan seurannan tukemiseen. Meidän on ehdottomasti lisättävä kansallisten työ- ja opetusministerien yhteistyötä ja luotava pitkän aikavälin strategia siitä, mitä mahdollisilta työnhakijoilta vaaditaan työmarkkinoilla tulevaisuudessa eikä vain nyt.
Koska ammattiin kouluttautuminen on pitkä prosessi, meidän on tiedettävä, mitä me tarvitsemme 10 vuoden kuluttua eikä pelkästään nyt, jotta voimme tukea seuraavaa sukupolvea. Komission jäsen mainitsi paremman koulutuksen ja investoimisen ihmisiin. Olen siitä hänen kanssaan täysin samaa mieltä. Pystymme luomaan kilpailukykyisen sukupolven ja paremman Euroopan unionin vain, jos investoimme nykyistä enemmän nuorten kouluttamiseen.
Siksi haluan kehottaa EU:n jäsenvaltioita välttämään leikkauksia koulutus- ja nuorisobudjetteihin ja sen sijaan vahvistamaan niitä näinä vaikeina aikoina entisestään. Jokainen koulutukseen käytetty sentti tuottaa satakertaisen tuoton tyytyväisen ja vahvan tulevan sukupolven elämässä.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, nämä toimenpiteet täytyy keskittää Euroopan unionin inhimillisten voimavarojen hyödyntämiseen mahdollisimman hyvin sen sijaan, että panostettaisiin joukkomaahanmuuttoon. Tarkemmin sanottuna tämä tarkoittaa sitä, että kehitetään uudenlaista pitkäaikaista osaamista, joka vastaa työmarkkinoiden uusia vaatimuksia. Me tarvitsemme jatkokoulutusohjelman niille EU:n kansalaisille, jotka ovat keskeyttäneet koulutuksensa joko koulussa, oppisopimuskoulutuksessa tai yliopistossa.
Lisäksi tarvitsemme kannusteita lisäkoulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Kun työmarkkinat avataan Itä-Euroopan maille vuonna 2011, EU on velvollinen ryhtymään toimenpiteisiin niiden jäsenvaltioiden kansalaisten suojelemiseksi, joihin työmarkkinoiden avaaminen erityisesti vaikuttaa. Näiden jäsenvaltioiden vähemmin koulutetut työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat ovat tämän muutoksen ensimmäisiä uhreja. Odotan komission tarjoavan näille ihmisille riittävän suojelun työttömyyttä, halpaa työvoimaa ja sosiaalista polkumyyntiä vastaan.
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Andor ja Vassiliou, hyvät kuulijat, ei ole epäillystäkään siitä, että tänä Euroopan unionin kannalta niin vaikeana aikana vaatii rohkeutta ja päättäväisyyttä viedä eteenpäin komission jäsenten esittämiä hankkeita, ja siihen täytyy olla erittäin tyytyväinen.
Enemmän kohdennettua koulutusta, todellista koulutusta, joka suunnataan työmarkkinoita palvelevien tietojen ja taitojen hankkimiseen, nuorten koulutuksen ja tietojen kehittämistä - minkä täytyy tapahtua päivittäin - sekä työmarkkinat, joilla tarvitaan uusia taitoja mutta joilla maahanmuuttovirrat on hyödynnettävä mahdollisimman hyvin.
Esitetyt neljä tavoitetta ovat rohkaisevia, mutta ei ole epäillystäkään siitä, että meidän on hyödynnettävä paremmin komission monia käytettävissä olevia välineitä. Meidän on oltava kaukonäköisiä ja järkeviä, mutta yhtä lailla uuden pioneeritekniikan on ohjattava valintojamme sen varmistamiseksi, että EU 2020 -strategialla edistetään tehokasta koulutusta ja osoitetaan todellista tahtoa tasoittaa tietä työmarkkinoille, jotka palvelevat eurooppalaista yhteiskuntaa ja ennen kaikkea nuoria.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin kansalaisten suuren huolenaihe on työpaikan säilyttäminen.
Talous- ja rahoituskriisin seurauksena työttömyysaste on noussut 10 prosenttiin ja nuorisotyöttömyysaste 20 prosenttiin. Nuorilla ja yli 50-vuotiailla on vaikeuksia löytää työpaikkaa, ja heidän on usein pakko hyväksyä määräaikainen työsopimus tai työpaikka, jonka vaatimustaso on alhaisempi kuin heidän pätevyytensä.
Uusien työpaikkojen luomista ja osaamisen hankkimista koskevan ohjelman täytyy olla yhteydessä unionin teollisuuspolitiikkaan ja innovaatiopolitiikkaan. Unionin kilpailukyvyn säilyttämiseksi meidän pitää kehittää innovaatiokykyä ja sen lisäksi luoda uudelleen tuotantokapasiteettia, mikä tarkoittaa työpaikkojen luomista Euroopan unioniin.
Ekotehokkaassa taloudessa tarvitaan selvästikin uusia taitoja.
Haluan kiinnittää huomiota korkeakoulun keskeyttäjien määrään. Yhä kasvava määrä nuoria ei pääse keskiasteen koulutukseen tai yliopistoon. Koulutus on nuorten tulevaisuuden takuu. Siksi meidän velvollisuutemme on taata nuorille mahdollisuus osallistua koulutukseen.
László Andor
Arvoisa puhemies, olen erittäin iloinen siitä, että tämän työllisyyden piristämiseen ja parantamiseen Euroopassa ja lopulta kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseen vuoteen 2020 mennessä tähtäävän lippulaivahankkeen perusperiaatteisiin on suhtauduttu myönteisesti. Me olemme tietysti avoimia keskustelulle eri yksityiskohdista nyt ja myöhemmin.
Haluaisin käsitellä joitakin asioita, joista on keskusteltu tai jotka on jopa kyseenalaistettu tässä keskustelussa, koska jotkin niistä kaipaavat lisäselitystä.
Ensinnäkin me säilytämme joustoturvan käsitteen, mutta se ei tarkoita sitä, että me haluaisimme korostaa pelkästään joustoturvaa, jolloin käyttäisimme käsitettä samalla tavalla kuin aikaisemminkin.
Haluaisin esittää teille joitakin esimerkkejä, jotka kuvaavat selvästi sekä nykyaikaa että uusia haasteita.
Me teemme tästä hankkeesta ehdottomasti enemmän ikätietoisen, ja kun me puhumme elinikäisestä oppimisesta, haluamme korostaa enemmän elinikäisen oppimisen tilaisuuksia vanhemmille työntekijöille, koska meidän on oletettava, että aktiivinen työelämä pitenee ja ihmisiä on avustettava enemmän uranvaihdossa tai urakehityksessä.
Meidän on keskityttävä enemmän nuoriin, mikä on selvästi yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisimmistä näkökohdista. Meillä on kuitenkin jo erillinen lippulaivahanke "Nuoret liikkeellä", jossa suurin osa nuoreen sukupolveen liittyvistä hankkeista ja strategioista on esitelty hyvin konkreettisesti.
Nuorten ikäryhmältä emme halua vaatia enempää joustavuutta, koska sitä on jo riittävästi. Nuorten työntekijöiden joukossa on enemmän joustavuutta Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Me haluamme helpottaa liikkuvuutta, koska meidän mielestämme juuri nuori sukupolvi voi hyötyä eniten Euroopan yhdentyneistä työmarkkinoista ja kehittää omaa osaamistaan sekä parantaa kilpailukykyään käyttämällä hyväksi markkinoita itseään ja sen lisäksi myös Euroopan unionin tarjoamia palveluja.
Minä puhuin paremmista työoloista ja laadukkaista työpaikoista. Olen pahoillani, että jäsen Schroedter ei täysin ymmärtänyt sitä. Me haluamme käsitellä segmentoitumista suurena haasteena Euroopan tämänhetkisillä työmarkkinoilla, ja me esitämme hyvin käytännöllisen esimerkin: toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, josta voi olla hyötyä. Se ei tarkoita sitä, että lakkautetaan ihmisten vakinaiset työsopimukset, vaan sitä, että autetaan niitä, jotka ovat toistaiseksi onnistuneet saamaan vain lyhyen tai määräaikaisen työsopimuksen, saamaan toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen ja vahvistamaan oikeuksiaan. Tästä on jonkin verran hyötyä uusien työpaikkojen luomisessa mutta varmasti apua oikeuksien lisäämisessä. Se on myös hyvin tärkeää, jos haluamme puhua laadukkaista työpaikoista.
Puhuttaessa investoimisesta inhimilliseen pääomaan ei pidä unohtaa sitä, että Euroopan sosiaalirahaston tarkoituksena on tukea kaikkia näitä hankkeita kaikissa jäsenvaltioissa, ja me toivomme, että se säilyy EU:ssa vankkana välineenä, joka tukee kaikkia näitä työllisyyteen ja yhteiskunnalliseen osallisuuteen liittyviä hankkeita.
Nämä hankkeet kestävät 10 vuotta ja koskevat kaikkia jäsenvaltioita. Kyse ei ole tiettyjen jäsenvaltioiden talouksien lyhytaikaisiin hätätilanteisiin tarttumisesta. Emme voi olettaa, että koko tämän 10 vuoden jakson ajan jossain vallitsee taloudellinen hätätilanne. Tämä ei selvästikään ole nimenomaan tässä tilanteessa sovellettava toimintalinja mutta koskee kuitenkin Kreikkaa ja Irlantia.
On selvää, että Kreikka on yksi maista, joissa joustavuuden lisääminen voisi auttaa vauhdittamaan yritysten investointi-ilmapiiriä, kuten Espanjassa on tapahtunut. Irlanti on maa, joka voisi korjata kilpailukykytekijöiden välisen tasapainon ja keskittyä enemmän osaamiseen ja koulutukseen investoimiseen eikä niinkään muihin kilpailukyvyn lähteisiin, jotka ovat viime aikoina olleet ahkerassa käytössä.
Meidän on tietysti kiinnitettävä huomiota siihen hyvin kriittiseen tilanteeseen, jossa me olemme tällä hetkellä, ja ehkä ensi vuonna on pieni mahdollisuus lisätä työllisyyttä. Meidän on kuitenkin myös tarkasteltava kokonaiskuvaa, joka alkaa parantua ensi vuoden ensimmäisestä puoliskosta lähtien, koska elvytystä eteenpäin vievissä talouksissa työpaikat lisääntyvät jo nyt. Me uskomme, että rahoitusalan häiriöistä huolimatta tämä prosessi jatkuu ja EU:n politiikka, jota me olemme edistäneet, vaikka se ei kykenekään mikrotasolla hallitsemaan työpaikkojen luomista jäsenvaltioissa, luo oikean kehyksen ja ohjaa jäsenvaltioita pyrkimään edelleen kohti täystyöllisyyttä.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Elena Oana Antonescu
Nykyinen talouskriisi ja rakenteelliset tekijät, kuten globalisaatio, tekninen kehitys, ikääntyvä väestö ja siirtyminen kohti vähähiilistä taloutta, ovat korostaneet tarvetta mukauttaa unionin työllisyyspolitiikkaa ja pakottaneet EU:n toimielimet etsimään sopivia ratkaisuja työttömyyden kasvun estämiseksi ja köyhyyden torjumiseksi. Komission EU 2020 -strategiaan kuuluva hanke tarjoaakin Euroopan unionin vastauksen haasteisiin, joita nykyinen talousilmapiiri sekä työmarkkinoilla tapahtuvat taloudelliset ja sosiaaliset muutokset synnyttävät. Haluan korostaa sitä, miten tärkeää on saavuttaa komission tässä hankkeessa mainitsemat kaksi tavoitetta. Ne ovat talouskriisistä irtautuminen parantamalla osaamista ja unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukyvyn takaaminen ennakoimalla tulevia tarpeita ja varmistamalla osaamisen kysynnän ja tarjonnan välinen sopusointuinen tasapaino työmarkkinoilla. Euroopan unionin on lisättävä kilpailukykyään jatkuvasti laajenevassa maailmanlaajuisessa kilpailuympäristössä. Osaaminen on kriisistä selviytymisen avain ja auttaa unionin kansalaisia parantamaan elintasoaan. Olen tyytyväinen tähän hankkeeseen, joka kannustaa jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja ja osallistumaan keskusteluihin, joiden tavoitteena on löytää uusien työpaikkojen luomista edistäviä ratkaisuja tai käytäntöjä.
Vilija Blinkevičiūt
Euroopan unioni on hyvin kunnianhimoisesti sitoutunut lisäämään työllisyyttä jopa 75 prosentilla tulevan vuosikymmenen aikana. Jotta tämä toteutuisi, meidän on ryhdyttävä käytännön toimenpiteisiin sekä EU:n että kansallisella tasolla. Mielestäni on erityisen tärkeää parantaa sosiaalista kumppanuutta ja sosiaalista vuoropuhelua erityistoimenpiteillä kaikilla tasoilla - EU:n, kansallisella, alueellisella, alakohtaisella ja yritysten tasolla. Lisäksi työntekijöiden osaamista ja pätevyyttä on parannettava jatkuvasti, ja niiden on täytettävä työmarkkinoiden tarpeet. Siksi on välttämätöntä lähentää yleissivistäviä, ammatillisia ja korkea-asteen koulutusjärjestelmiä ja työmarkkinoiden tarpeita toisiinsa. Kuulemme jatkuvasti, että tarvitaan lisää työpaikkoja, mutta miten niitä voitaisiin luoda? On oltava erityinen mekanismi, joka tarjoaa kannustimia ja tiettyjä verokannusteita työpaikkojen luomiseen nuorille ja ikääntyville. Lisäksi on tarpeen analysoida mikrorahoitusvälineiden vaikutusta työmarkkinoilla ja sallia suurempi joustavuus Euroopan sosiaalirahaston varojen käytössä. Toivon todella, että uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma tarjoaisi käytännön tuloksia meidän maidemme kansalaisille.
Niki Tzavela
kirjallinen. - (EN) Marraskuussa pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen välisen huippukokouksen julkilausuman mukaan työpaikkojen luominen on yksi euroatlanttisen yhteyden painopistealueista. Komission pitäisi kuitenkin olla tarkkaavainen Kreikassa havaitun maastamuuton lisääntymisen ilmiön suhteen, kun nuoria, päteviä ja erittäin ammattitaitoisia työntekijöitä muuttaa Kanadaan, Australiaan ja Arabiemiraatteihin. Minusta vaikuttaa siltä, että sama prosessi on käynnistynyt myös Irlannissa. Toisaalta Saksa on ilmoittanut tarvitsevansa ammattitaitoista työvoimaa. Saksalla ei ole mitään syytä tuoda tällaista työvoimaa kolmansista maista. Se voisi tehdä yhteistyötä eteläisten jäsenvaltioiden kanssa ja työllistää pätevää eurooppalaista työvoimaa. Onko komissio halukas aloittamaan jäsenvaltioiden keskuudessa järkevän työllisyyspolitiikan, joka tukee eurooppalaisia työmarkkinoita ja eurooppalaista työvoimaa?
