Forberedelse af Det Europæiske Råds møde (den 24. juni 2011) (forhandling) 
Formanden
Det næste punkt er Rådets og Kommissionens redegørelser om forberedelsen af Det Europæiske Råds møde den 23.-24. juni 2011.
Enikő Győri
formand for Rådet. - (EN) Hr. formand, hr. formand for Kommissionen, mine damer og herrer! Dette er den sidste lejlighed, jeg har til at tale til Parlamentet på vegne af Rådet i en plenarforsamling.
I januar lovede vi et parlamentsvenligt formandskab. På baggrund af konsekvenserne af Lissabontraktaten indså vi, at et tæt samarbejde med Parlamentet og dets medlemmer ville være af afgørende betydning for ethvert formandskabs succes fremover. De europæiske borgere forventer, at EU leverer resultater, men de skeler ikke særlig meget til, om det er Parlamentet, Kommissionen eller Rådet, der gør det. Og det med rette. Vi har et fælles ansvar, og derfor er vi også fælles om en eventuel succes eller fiasko.
Det kommende møde i Rådet markerer afslutningen på det ungarske formandskab. Denne forhandling er således en kærkommen lejlighed til at gøre rede for, hvad formandskabet har opnået i tæt samarbejde med Parlamentet med hensyn til en række sager.
Lad mig starte med den økonomiske politik. Rådet vil afslutte det første europæiske halvår. Den samler den økonomiske genopretnings to faser i én politisk cyklus, nemlig finansiel stabilitet, der bygger på finanspolitisk konsolidering, som afspejler sig i stabilitets- og konvergensprogrammer, og strukturreformer med henblik på en intelligent, bæredygtig, socialt rummelig og jobskabende vækst. Takket være det fremragende samarbejde mellem Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne med hensyn til håndteringen af de nationale reformprogrammer og henstillinger har det europæiske halvår varet et halvt år og ikke en dag længere.
Det Europæiske Råd vil blive opfordret til at støtte de landespecifikke henstillinger, som Rådet har vedtaget, og som bør afspejles i alle medlemsstaterne i deres nationale beslutninger om deres budgetter og strukturreformer. I trepartsforhandlingerne medtog vi sågar også en henvisning til det europæiske halvår, således at Parlamentet kunne blive behørigt informeret om denne udvikling.
Med hensyn til europluspagten har hovedparten af de medlemsstater, der deltager, præsenteret forpligtelser, der løber op i mere end hundrede særskilte foranstaltninger i alt. Disse forpligtelser er et godt skridt i retning af at nå målsætningerne i pagten, der nu skal gennemføres på nationalt plan.
Ambitionsniveauet og nøjagtigheden med hensyn til disse indledende forpligtelser er imidlertid ikke lige stort. I forbindelse med udarbejdelsen af deres næste forpligtelser vil medlemsstaterne sikre et bredere anvendelsesområde, en mere konkret tilgang og et højere ambitionsniveau.
Nu vil jeg tale om de seks lovgivningsforslag om økonomisk styring, som vi populært kalder "six-pack'en". Jeg vil ikke gå i dybden med den, da den allerede står på dagsordenen for plenarforsamlingen som et selvstændigt punkt. Lad mig blot erindre Dem om, at det ungarske formandskab fik Rådets mandat til at indgå en politisk aftale med Parlamentet inden udgangen af juni. Efter Rådets vedtagelse i marts af en generel tilgang. gik vi straks i gang og indledte intense trepartsforhandlinger med Parlamentet og Kommissionen.
De tre institutioner har udført et enormt stykke arbejde. Parlamentets oprindelige holdning medførte ca. 2 000 ændringsforslag. På dette tidspunkt har vi formået at mindske antallet af udestående spørgsmål til et enkelt, omfattende spørgsmål og nogle formaliteter. Jeg er overbevist om, at den aktuelle tekst er mere overbevisende og mere velegnet til at hindre fremtidige kriser. Vi vil underrette formanden for Det Europæiske Råd i overensstemmelse dermed og således foretage en tilbagerapportering til det organ, der tildelte os denne mission.
Jeg har selv deltaget i fascinerende drøftelser med mange medlemmer af Parlamentet. Jeg vil benytte denne lejlighed til at rette en dybfølt tak til alle for denne oplevelse. Som et parlamentsvenligt formandskab håber vi, at de resultater, der har bragt os tæt på en aftale, ikke vil gå fortabt. De finansielle markeder, det europæiske erhvervsliv og frem for alt de europæiske borgere forventer, at vi udviser ansvar og træffer beslutninger og handler med henblik på at bekæmpe gælden, der er vores økonomiers største svøbe. Endelig ved vi også, at spørgsmålet om Grækenland ligeledes vil stå på dagsordenen for Det Europæiske Råd.
Lad mig nu tage fat på retlige og indre anliggender. Det Europæiske Råd vil behandle strategiske spørgsmål vedrørende asyl, migration og Schengen på grundlag af de konklusioner, der blev vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 9. juni 2011.
På baggrund af den seneste udvikling vil Det Europæiske Råd drøfte idéer og yde mere politisk rådgivning og samarbejde i Schengenområdet. Det vil ligeledes drøfte idéer, som vedrører en eventuel beskyttelsesmekanisme. Lad mig imidlertid fremhæve, at et velfungerende Schengenområde forudsætter, at medlemsstaterne gennemfører reglerne fuldt ud og således øger den indbyrdes og gensidige tillid. Det forudsætter også et effektivt og opdateret overvågnings- og evalueringssystem.
Lad mig lige kort nævne den frie bevægelighed for personer. Det er omfattet af et andet kapitel i den gældende fællesskabsret end Schengen, men alligevel er de to områder uløseligt forbundet. De er begge omfattet af de mest synlige og populære resultater af den europæiske integration. Medlemsstaterne er klar over dette og agter fuldt ud at beskytte dem. Den logik, der ligger til grund for Schengen er uændret, for en endnu mere effektiv forvaltning af den eksterne grænse er en forudsætning for at kunne rejse uden grænsekontrol inden for Schengenområdet.
Som bekendt har der været intensive forhandlinger om forordningen om ændring af Frontex. For EU er Frontex et ypperligt europæisk stykke værktøj, der er af afgørende betydning for kontrollen af vores ydre grænser. Formandskabet glæder sig over det positive resultat af det seneste trepartsmøde. I eftermiddag vil medlemsstaterne drøfte resultaterne, og vi er optimistiske med hensyn til, at der kan indgås en aftale inden Det Europæiske Råds møde.
For så vidt angår den europæiske asylpolitik, er denne blevet sat under pres i kraft af den seneste udvikling. Sikre og effektive asylprocedurer er nødvendige for mennesker, der har brug for beskyttelse. Det er derfor af afgørende betydning, at det fælles europæiske asylsystem bliver færdiggjort inden 2012. Det er et system, der bygger på høje beskyttelsesstandarder kombineret med retfærdige og effektive procedurer, som kan hindre misbrug og gøre det muligt at foretage en hurtig behandling af asylansøgninger, for at sikre systemets bæredygtighed.
Det Europæiske Råd vil også vurdere fremskridtet med hensyn til udarbejdelsen af planerne for kapacitetsudvikling med henblik på forvaltning af migrationsstrømme og flygtningestrømme. Målet skal være at afhjælpe om de grundlæggende årsager til ulovlig migration. Der vil i denne forbindelse blive udviklet partnerskaber med naboskabslande mod syd. Der vil som det første skridt blive etableret en omfattende struktureret dialog om migration, mobilitet og sikkerhed med disse lande med henblik på at sikre håndgribelige fordele for både dem og EU.
Jeg vil nu sige et par ord om Kroatien. Afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien var en af vores formandskabs vigtigste prioriteringer. Som følge af Kroatiens, Kommissionens og formandskabets enorme indsats og den nødvendige støtte fra Parlamentet, for hvilket Parlamentet bør tilskrives meget ære, vil Det Europæiske Råd opfordre til at tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien lukkes inden udgangen af juni 2011. Det er planen, at undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten skal finde sted inden udgangen af i år.
Denne udvikling sætter nyt skub i det europæiske perspektiv vedrørende det vestlige Balkan. Det Europæiske Råd vil vende tilbage til dette spørgsmål på mødet i december 2011. I denne forbindelse ventes det, at det vil bifalde anholdelsen af general Mladić og overførelsen af ham til Haag. Serbien har taget et kvantespring fremad mod et EU-medlemskab.
Med hensyn til de sydlige nabolande ventes det, at Det Europæiske Råd godkender den nye tilgang til forbindelserne med EU's nabolande, som blev vedtaget på mandagens møde i Rådet (udenrigsanliggender). I lyset af den alvorlige udvikling i dele af EU's sydlige nabolande ventes det også, at Det Europæiske Råd vedtager en erklæring om de seneste begivenheder i regionen.
Jeg ønsker endvidere at oplyse Dem om, at Det Europæiske Råd ventes at udnævne Mario Draghi til den næste formand for Den Europæiske Centralbank, og at Parlamentet skal stemme herom.
Sidst, men ikke mindst, er det sandsynligt, at Det Europæiske Råd godkender EU's strategi for Donau-regionen og EU's ramme for nationale strategier for integration af romaer, hvilket er ensbetydende med gennemførelsen af yderligere to af det ungarske formandskabs prioriteringer.
Donau-strategien er udformet med henblik på at forbedre mulighederne for en hel region, der omfatter en vifte af forskellige medlemsstater og tredjelande på det vestlige Balkan, det være sig både nationer, befolkninger og samfund. Med EU's ramme for nationale strategier til integration af romaer vil vi for første gang på EU-plan tage hånd om roma-befolkningens vanskelige stilling og vende den til en mulighed for os alle.
En særlig tak til Parlamentet for at have udarbejdet en så fremragende betænkning som Járóka-betænkningen og den beslutning, der udgjorde et fremragende grundlag for vores arbejde i Rådet. Europa vil således vise, at det med premierminister Orbáns ord "har et hjerte og ikke kun en hjerne".
Hr. formand, hr. kommissionsformand, mine damer og herrer! Det ungarske formandskab valgte "Et stærkt Europa" som motto. Jeg håber, at De vil være enig med præsident Buzek, der for nylig sagde: "Efter det ungarske formandskab vil Europa være stærkere og bedre".
Jeg vil igen sige af hjertet tak for Deres samarbejde i de seneste seks måneder.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Der foreligger en meget omfattende dagsorden for Det Europæiske Råds møde denne uge. Fru minister Győri har fremlagt dagsorden overordnet set på vegne af Rådets ungarske formandskab. Jeg vil gerne takke hende på dette afgørende tidspunkt for det engagement, hun har udvist i løbet af de seneste seks måneder.
Lad mig fokusere på nogle konkrete punkter. Jeg har skrevet et brev til medlemmerne af Det Europæiske Råd, hvori jeg skitserer Kommissionens holdninger til det, som jeg mener, er de væsentligste punkter på dagsordenen, og jeg vil nu redegøre for disse holdninger. Afslutningsvis vil jeg også komme med et par kommentarer vedrørende Grækenland.
På dette møde i Det Europæiske Råd vil der blive taget meget væsentlige skridt i retning af at sikre, at EU's økonomiske politik både bliver mere sammenhængende og mere effektiv.
For det første har vi pakken om økonomisk styring. Mange tak til Parlamentet for det utroligt hårde arbejde og engagement, der er udvist i forbindelse med opretholdelsen af det høje ambitionsniveau i denne forbindelse. Senere i eftermiddag vil kommissær Rehn på vegne af Kommissionen redegøre for vores detaljerede holdninger til disse særdeles vigtige spørgsmål. Nu venter jeg, at Parlamentet og medlemsstaterne når til enighed, da vedtagelsen af styringspakken er af afgørende betydning for vores samlede reaktion på krisen.
Det er centralt, at der bliver opnået enighed om denne pakke. Det vil være utrolig vanskeligt at forklare vores borgere årsagen til, at vi ikke kan nå til enighed om de grundlæggende aspekter i reaktionen på denne krise, når vi forsøger at reagere på udfordringer af denne størrelse. Efter min mening vil en aftale om denne pakke styrke vores økonomiske tilsynsmekanismer på europæisk plan. Den vil indebære, at EU er meget bedre klædt på til at hindre udviklingen af uholdbare offentlige gældsbyrder og underskud og forekomsten af en skadelig makroøkonomisk ubalance. Selv om forebyggelse er bedre end helbredelse, vil vi også være bedre klædt på til at iværksætte tiltag med henblik på at afhjælpe disse situationer, hvis de opstår.
For det andet forventer jeg, at stats- og regeringscheferne godkender de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremlagde den 7. juni. Det er som bekendt første gang, vi laver denne form for kollektive øvelser på europæisk plan.
Henstillingerne er baseret på Kommissionens omfattende analyse af medlemsstaternes planer om bæredygtig vækst og jobskabelse kombineret med sunde offentlige finanser. De er målrettede, målbare og skræddersyede til de respektive landes mest presserende udfordringer. Naturligvis har drøftelserne mellem Kommissionen og medlemsstaterne om disse henstillinger til tider været meget intense, men jeg glæder mig over, at det høje ambitionsniveau er bevaret i det samlede resultat.
Vi kan ikke på den ene side høste fordelene ved det indre marked og på den anden se bort fra en uforsvarlig økonomisk politik. Det giver ingen mening at godkende en splinterny pakke om økonomisk styring, hvis medlemsstaterne inden blækket er tørt stiller spørgsmålstegn ved metoden og Kommissionens respektive henstillinger i den landespecifikke øvelse. Denne nye politiske metode er også en kraftig appel til at tage et kollektivt ansvar, da EU's økonomiske rum er så meget mere end summen af vores forskellige økonomier.
For det tredje skal Det Europæiske Råd godkende den traktatændring, der er nødvendig for at gøre det muligt at oprette den europæiske stabilitetsmekanisme i 2013, hvis funktion består i at bistå euroområdets medlemsstater, der har finansielle problemer, under forudsætning af at disse lande opfylder strenge betingelser.
Den europæiske stabilitetsmekanisme kombineret med en forøgelse af EFSF's effektive udlånskapacitet er et klart bevis på vores engagement med hensyn til at sikre stabiliteten i euroområdet på grundlag af sunde og bæredygtige offentlige finanser.
Som De måske kan huske var behovet for at styrke EFSF's effektive udlånskapacitet et meget vigtigt emne i januar, da Kommissionen fremlagde den årlige vækstundersøgelse. På daværende tidspunkt blev vi udsat for hård kritik, men nu har de europæiske regeringer enstemmigt besluttet at øge den effektive udlånskapacitet. Jeg spørger mig selv, om det ikke ville have været muligt at godkende det for nogle måneder siden.
Med hensyn til pakken vedrørende økonomisk styring, landespecifikke henstillinger og stabilitetsmekanismerne er dette sådan Europa for alvor bør tage ved lære af krisen og handle ud fra de indhøstede erfaringer. Kommissionen vil gøre sit ypperste for at opretholde denne urokkelige beslutsomhed i alle spørgsmål, der skal drøftes.
Det er nødvendigt, at alle sektorer bidrager til løsningen af den økonomiske krise, og det gælder ikke mindst den finansielle sektor. Jeg har lovet Parlamentet, at Kommissionen fremsætter et formelt lovforslag om en finansiel skat.
Der vil være tre mål med forslaget. For det første at undgå en opsplitning af det indre marked for finansielle tjenesteydelser, fordi der iværksættes et stigende antal ukoordinerede nationale skatteforanstaltninger. For det andet har denne finansielle skat også til formål at lægge en passende dæmper på for risikable eller rent spekulative transaktioner. Det tredje formål er at sikre, at de finansielle institutioner bidrager i rimeligt og væsentligt omfang til de omkostninger, som den seneste krise har medført, samt til at håndtere bekymringerne om overdrevne fortjenester.
De meget høje bonusser, som bankfolk stadig får udbetalt, og her taler vi om bankfolk, der i nogle tilfælde er blevet reddet takket være enorme summer fra skatteydernes pengepung, tyder på, at der er tale om overdrevne fortjenester i banksektoren og at banksektoren også bør bidrage til det fælles bedste.
(Bifald)
Det andet store spørgsmål, der skal drøftes på Det Europæiske Råds møde, er migration. Spørgsmålet om migration er blevet aktuelt i de seneste måneder, særlig provokeret af de seneste begivenheder i landene syd for Middelhavet.
I maj talte jeg til Parlamentet om Kommissionens migrationspakke, som omfatter en ramme for de nylige og fremtidige politiske initiativer, som gør det muligt for EU og medlemsstaterne at forvalte tredjelandsstatsborgeres asyl, migration og mobilitet i et sikkert miljø.
Vi kan lige så godt indse, at migration er et meget følelsesladet spørgsmål. Lad mig imidlertid klart fastslå, at Kommissionen ikke vil acceptere noget som helst forsøg på at underminere Schengenprincipperne. Jeg tror faktisk, at vi vil opleve nøjagtig det modsatte i kraft af en styrkelse af den europæiske tilgang til migration og fri bevægelighed.
Kommissionen har foreslået en styrkelse af styringen af Schengenområdet og dermed en styrkelse af medlemsstaternes tillid og tiltro til den effektive forvaltning af vores ydre grænser.
Dette vil blive opnået ved at styrke Frontex-grænseagenturet og anvende en evalueringsmekanisme, hvorved de nationale grænseagenturer samarbejder om vurdering af trusler. Vi er også i færd med at undersøge, om det er muligt med en beskyttelsesordning, som ville gøre det muligt at vedtage beslutninger på europæisk plan om at håndtere eventuelle vanskelige situationer, hvor vores fælles ydre grænser udsættes for et usædvanligt pres, eller hvor medlemsstater undlader at opfylde deres forpligtelser til at kontrollere deres grænser. Beslutningerne om den optimale metode til at håndtere disse situationer bør træffes på EU-plan for at undgå ensidige tiltag fra medlemsstaternes side. Som en sidste udvej, og hvis situationen er tilstrækkelig kritisk til at begrunde det, kan disse beslutninger munde ud i bestemmelser om en midlertidig genindførelse af interne grænsekontroller, men til enhver tid i fællesskabsregi.
Dette er ikke ensbetydende med en omgørelse af afskaffelsen af de nationale grænser. Det er en metode til styrkelse af systemets europæiske dimension, således at de enkelte medlemsstater ikke føler sig presset til at handle ensidigt. Jeg vil søge at opnå en utvetydig opbakning til denne tilgang fra Det Europæiske Råd, således at Kommissionen kan færdiggøre detaljerede forslag, hvis formål det vil være muligt at opfylde.
Migrationspakken fuldstændiggøres af forslag til en fælles, effektiv og beskyttende asylordning, der garanterer asylansøgere ligebehandling i hele EU. Jeg er sikker på, at Parlamentet og Rådet vil godkende de forslag, der er indeholdt i Kommissionens reviderede forslag om minimumsstandarder for modtagelsen af asylansøgere og om flygtningestatus. Jeg vil opfordre Det Europæiske Råd til at støtte fuldstændiggørelsen af hele asylpakken så hurtigt som muligt inden udløbet af den fastsatte frist.
Det Europæiske Råd har også drøftet situationen i vores nabolande, herunder især gennemførelsen af "Et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige middelhavsområde". Dette partnerskab er utrolig vigtigt for vores arabiske partnere, der stoler på, at EU vil støtte de demokratiske forandringer i det sydlige middelhavsområde. Vi må ikke svigte dem.
Et andet punkt på dagsordenen for Det Europæiske Råds kommende møde er Kommissionens henstilling til, at Kroatien bliver EU's 28. medlemsstat, gerne inden den 1. juli 2013. Der mangler stadig at blive gjort et stort stykke arbejde, men jeg håber, at vi ved udgangen af denne måned kan undertegne de sidste kapitler under tiltrædelsesforhandlingerne.
Endelig vil jeg sige et par ord om Grækenland, for jeg håber, at medlemsstaterne også vil få mulighed for at drøfte denne situation på højeste plan, da emnet er vigtigt for ikke blot en af EU's medlemsstater, men, tror jeg, for stabiliteten i euroområdet og for EU's stabilitet som helhed. Spørgsmålet om Grækenland giver anledning til meget vigtige spørgsmål, ikke blot med hensyn til finansiel stabilitet, men også for så vidt angår socialt engagement og den politiske beslutsomhed i EU.
Gårsdagens afstemning i det græske parlament giver regeringen mulighed for at skabe konsensus til støtte for den reformpakke, der er indgået aftale om med EU og IMF, om finanspolitiske foranstaltninger, privatiseringer og reformer, der er nødvendige i forbindelse med Grækenlands tilbagevenden til vækst. Vi kan lige så godt være helt klare i mælet og sige, at der ikke er noget alternativ til denne plan. Lad os derfor bruge den som grundlag.
Jeg er klar over, at mange borgere i Grækenland gennemlever en periode med meget modgang og usikkerhed. Mit budskab til den græske befolkning er, at hvis regeringen udviser handlekraft, vil Europa være behjælpelig. Hvis Grækenland kan vise, at landet virkelig føler en forpligtelse med hensyn til den reformpakke, der er aftalt med EU og IMF, vil vi ledsage Grækenland i landets tilbagevenden til vækst. En finanspolitisk konsolidering er absolut nødvendig, men målet er vækst.
Vi skal til enhver tid huske, at en euro, der går til betaling af renter på gæld, er en euro, der ikke kan bruges på den græske befolkning, så det er af afgørende betydning at nedbringe gælden og få styr på underskuddet, således at vi kan genskabe tilliden til den græske økonomi for at fremme vækst.
Samtidig er det utrolig vigtigt, at den græske befolkning forstår, at national konsensus er nødvendig som følge af disse vanskelige omstændigheder, dvs. national konsensus og altså ikke kortsigtet partipolitik. Vi har brug for national konsensus i Grækenland, således at Grækenland kan vinde sine partneres og markedernes tillid med hensyn til de meget væsentlige reformer, der er behov for.
(Bifald)
Mandag aften holdt jeg møde med premierminister Papandreou, og vi drøftede også en mere strategisk anvendelse af EU's midler fra strukturfondene. Grækenland har potentiel adgang til EU-midler af væsentligt omfang i henhold til samhørighedspolitikken. Vi bør efter min mening øge deres absorptionsrate samt fremskynde disse midler og dermed sigte mod en væsentlig indvirkning på en forbedring af konkurrenceevnen og beskæftigelsen.
Dette vil ske inden for rammerne af de eksisterende fonde. Det vil være et omfattende program med teknisk bistand, som har fokus rettet mod vækst og arbejdspladser, men som er akut, da Grækenland som sagt befinder sig i en akut situation.
Jeg vil drøfte med Det Europæiske Råd, hvad vi kan gøre i samarbejde med Grækenland. Kommissionen kan iværksætte dette i samarbejde med regeringen, men efter min mening det nødvendigt med en indsats fra alle, som kan bidrage, nemlig i form af teknisk bistand fra alle de forskellige medlemsstater.
Den græske regering er klar til at indgå i et forpligtende samarbejde med os om denne tilgang. Jeg mener også, at vi bør være klar til at reagere meget positivt og til enhver tid med udgangspunkt i strenge betingelser med hensyn til de nødvendige reformer for Grækenland.
Gennemførelsen af Grækenlands reformplaner forudsætter en usædvanlig stor indsats fra den græske befolknings side. Kommissionen foreslår nu en usædvanlig reaktion som et tegn til den græske befolkning på, at der er håb forude. De bringer ofre, og vi er klar over, at de bringer ofre, men der er lys for enden af tunnelen, og løsninger er inden for deres rækkevidde. De foretager nogle væsentlige nedskæringer, men disse nedskæringer er nødvendige for vækst. Vækst er løsningen, og vi vil samarbejde med de græske myndigheder og den græske befolkning om at nå dette mål.
Joseph Daul
Hr. formand, hr. kommissionsformand, fru minister Győri, formand for Rådet! Jeg ønsker først og fremmest at sige et par ord til Dem som anerkendelse af den store indsats, De har ydet, og særlig af den metodiske tilgang, De har anvendt, og de timer, De har lagt i dette arbejde og især samarbejdet med Parlamentet. Jeg synes, at det er værd at nævne, så tak endnu engang.
(Bifald)
De klapper ad hende, men det kunne ikke have været anderledes, for vi har givet hende den fornødne træning i vores gruppe. Derfor ved hun, hvad Parlamentet er for en størrelse.
Sjældent har et møde i Det Europæiske Råd fundet sted under så vanskelige og spændte omstændigheder. Sjældent har forventningerne været så høje blandt borgerne i de forskellige lande, det være sig forventninger om modige og fælles beslutninger truffet af deres ledere om de glohede spørgsmål vedrørende euroen og gældskrisen samt om økonomisk styring. I adskillige lande, og særlig i Grækenland, er borgerne usikre, nervøse og dybt bekymrede over deres egen og deres børns fremtid. Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at sende tre budskaber til vores græske venner.
For det første er Europa solidarisk med dem, og vi europæere gør alt, der står i vores magt for at befri dem fra en yderst vanskelig situation, i solidaritetens og ansvarlighedens ånd, og her understreger jeg ordet ansvarlighed.
For det andet er den situation, som de og faktisk mange andre lande i Europa gennemlever, resultatet af, at disse lande i mange år har levet over evne. Det skal siges, og jeg opfordrer alle europæere til at åbne øjnene for virkelighedens verden.
Mit tredje budskab er en følge af de to første, nemlig at Europa kun kan hjælpe Grækenland eller ethvert andet land i vanskeligheder, hvis disse lande gør alt det, der står i deres magt for at konsolidere deres økonomiske og finansielle situation på lang sigt. Dette indebærer nødvendigheden af at bringe ofre, men det vil i sidste ende resultere i positive forandringer for landet. Det skal også siges, og jeg kan i denne forbindelse ikke lade være med at tænke på eksemplet Letland. For et par år siden stod landet på fallittens rand, og takket være en modig genopretningspolitik anført af landets genvalgte premierminister, Valdis Dombrovskis, har det genoprettet situationen, så den er i balance.
Der kan anlægges to forskellige holdninger med hensyn til den aktuelle situation, nemlig at borgerne enten vælger at demonstrere i gaderne og deltage i strejker, hvilket er fagbevægelsens træk (og jeg har selv været fagforeningsmand), eller at de efter at have givet udtryk for deres bekymring går i gang med at rette op på situationen på grundlag af en retfærdig politik.
Min gruppe opfordrer til en hovedrengøring. Vi opfordrer til, at alle landene vågner op og indser, at ændringerne både er nødvendige og gavnlige. Vi kommer ikke ud af krisen ved at udpege syndebukke (EU, Den Internationale Valutafond og andre), men derimod ved at smøge vores ærmer op, og med "vores" mener jeg naturligvis politikernes, men også alle de 500 millioner europæiske borgeres.
Dette bringer mig tilbage til Det Europæiske Råd, hvis bekræftelse af europæisk solidaritet vi afventer. Hvis vi ser ud over den aktuelle krise og fokuserer på opnåelsen af en bæredygtig genopretning, venter vi imidlertid også vidtrækkende reformer med hensyn til økonomisk styring, eftersom det økonomiske aspekt af den økonomiske og monetære union er utilstrækkeligt i modsætning til det monetære aspekt, og det betaler vi en høj pris for i dag. Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) appellerer til, at fællesskabsmetoden bliver anvendt i forhandlingerne om lovpakken, og dette udelukkende for at gøre det så vanskeligt som muligt for medlemsstaterne at vige uden om deres forpligtelser, som de tidligere har gjort. Når Rådet i samarbejde med Parlamentet træffer beslutning om de økonomiske forskrifter, som de 27 medlemsstater skal overholde, forholder det sig ikke sådan, at der ved den først givne lejlighed kan ses bort fra disse forskrifter. Vi vil simpelthen forsikres om, at de vil blive overholdt. Hvis vi kan bruge den krise, som vi befinder os i, til noget som helst, så er det det forhold, at vi bliver nødt til at tage ved lære af fortiden. Jeg opfordrer alle her i Parlamentet til at anerkende dette.
Jeg vil slutte med en positiv bemærkning ved at glæde mig over Rådets forventede beslutning om Kroatiens kommende medlemskab, idet det er planlagt, at Kroatien om et par måneder bliver EU's 28. medlemsstat. Denne beslutning vil belønne den enorme indsats, som er ydet af den kroatiske befolkning og regering, hvis mod og hensyn til almenvellet jeg ønsker at rose. Dette medlemskab er et vigtigt og positivt signal til de europæere, der er i tvivl lige nu. De værdier, som Europa rummer, nemlig solidaritet, tolerance, åbenhed over for andre, respekt for mindretal, overholdelse af menneskerettigheder og respekt for menneskelig værdighed, har aldrig fortjent en større opbakning end i disse globaliseringstider, hvor magtbalancen alt for ofte bliver tillagt større vægt end noget andet. Jeg er sikker på, at hvis de europæiske borgere ønsker dette, og hvis EU vinder over uenighed og populisme, vil vi komme styrket ud af disse vanskelige tider, som vi gennemlever for tiden. Jeg håber, at stats- og regeringscheferne vil fremme denne vision frem for ethvert andet synspunkt.
Martin Schulz
Hr. formand, mine damer og herrer! Sjældent har Parlamentet forberedt Det Europæiske Råds møde på baggrund af en krise, der var værre. Jeg mener ikke, at vi bør bilde os noget ind. Dette møde i Det Europæiske Råd bliver historisk, fordi der vil blive truffet beslutninger om EU's fremtid.
Jeg læste en interessant linje i en tysk avis i den forgangne uge. Markederne, skriver den tyske avis, nærer mistillid til EU, fordi de ikke længere har tillid til, at EU kan finde løsninger på problemerne. EU's befolkning, dvs. borgerne, nærer mistillid til EU, fordi de ikke længere har tillid til, at regeringerne kan finde løsninger på deres problemer. Vi befinder os i en alvorlig krise. Vi befinder os i en tillidskrise med hensyn til det europæiske projekt. Vi befinder os alle i den krise, som vi har gjort os fortjent til. Vores problemer har været kendte i lang tid. Spørgsmålet er, om vi agter at løse dem på en måde, der er præget af mod eller af modløshed, og om vi har modet til at gøre dette, eller om fejhed vil bringe os i knæ.
Jeg vil sige en ting, som måske er et af de mest upopulære budskaber, som man kan fremkomme med i Europa lige for tiden. Ikke desto mindre vil jeg sige det, fordi jeg er af den faste overbevisning, at det er rigtigt. Vi har ikke brug for mindre Europa, vi har brug for mere! Vi har brug for at være mere modige for at komme ud af krisen ved at anvende europæiske ressourcer.
(Bifald)
Hvorfor har vi brug for mere Europa? Dette møde i Rådet handler primært om to ting. For det første skal stats- og regeringscheferne igen tage styringen, for det er ikke kun stats- og regeringscheferne, der træffer beslutningerne. I den verden, vi lever i, er der 43 virksomheder, hvis balance indeholder større tal end statsbudgettet for en mellemstor EU-stat som Polen. Dette betyder, at der er 43 virksomhedsledere, som er mindst lige så magtfulde som den polske premierminister. Disse mennesker træffer også beslutninger om dette kontinents borgeres skæbne. Et andet spørgsmål er i denne forbindelse, om det nogensinde er blevet drøftet, at det faktisk forholder sig sådan, at et, to eller tre kreditvurderingsbureauer altid lige nøjagtig inden et Økofin-møde, lige inden et møde i Det Europæiske Råd, vurderer en hvilken løsning, der måtte være fremlagt med hensyn til problemerne, som værende utilstrækkelig? Hvem er egentlig de mennesker, som udøver den reelle magt over den økonomiske udvikling i Europa? Hvem står bag dem?
Hvem betaler egentlig kreditvurderingsbureauerne for deres vurderinger? Det er tydeligt, at de ikke blot udfører deres arbejde af ren velgørenhed. Selvfølgelig får de penge af interesserede parter for deres forslag. Stats- og regeringscheferne skal udvise tilstrækkeligt mod til at genvinde suveræniteten over deres nationale, demokratiske beføjelser til at handle. Den eneste måde, hvorpå de kan gøre dette, er ved at stå sammen.
(Bifald)
De vil ikke kunne gøre det, hvis de handler hver for sig. EU's 27 medlemsstater tegner sig øjeblikket for 7,8 % af verdens samlede befolkning. Det fremgår af befolkningsstatistikkerne, at kun 4 % af verdens befolkning vil bo her i 2050. De resterende 96 % af verdens befolkning vil ikke kun tage deres indflydelse med fra Europa. Verdens kommende supermagter og økonomiske sværvægtere venter ikke på, at Europa bliver inddelt i mindre enheder, fra store enheder som Tyskland til meget små dele som f.eks. Malta, i troen på, at hver enkelt del vil kunne overleve alene, hvilket er den renationaliseringsretorik, som mange politikere bruger over for deres borgere. Vi vil kun kunne overleve den interkontinentale konkurrence, miljømæssigt, økonomisk, finansielt og monetært, hvis vi står sammen. Hvis vi forener vores vilje til at gøre den stærkeste økonomi i verden, for det er Europa, hvis det står sammen, til en succeshistorie ved at stå solidarisk sammen. Solidaritet betyder fællesskab. De stærke skuldre skal bære mere end de svage skuldre. For os betyder dette ikke i øvrigt ikke en finansiel skat, men derimod en skat på finansielle transaktioner. Hvis jeg går i supermarkedet og køber en liter mælk, betaler jeg moms. Hvis jeg sælger et finansielt produkt, betaler jeg ingen afgift. Det er ikke retfærdigt. Derfor har vi brug for denne skat på finansielle transaktioner.
(Bifald)
Alt dette er blevet forklaret. Det er blevet fremlagt. Enten vil det lykkes os at knytte Europa sammen i et fællesskab uden at spille en nation ud mod de øvrige eller spille en nations følelser ud mod de øvriges følelser, ellers er det europæiske integrationsprojekt virkelig i fare. Hvis EU imidlertid ender som en fiasko som et tværnationalt projekt til sikring af fred og velstand og falder fra hinanden, vil det være andet og mere end blot en politisk union, der falder fra hinanden. Så vil dæmonerne fra det 20. århundrede, som kastede dette kontinent ud i elendighed, hurtigt dukke op igen. Europas forsvar er mere end et enkelt europæisk topmøde. Det er forsvaret for en stor idé.
(Bifald)
