Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
József Szájer
(HU) Hr. formand! Mens vi var samlet her i mandags til vores seneste plenarmøde, skete der noget i Budapest, der fortjener hele Europas opmærksomhed, nemlig Ungarns højtideligholdelse af 50-årsdagen for opstanden i 1956. Denne højtideligholdelse tog imidlertid en underlig drejning, fordi befolkningen ikke fik lov til at deltage. Ifølge en af de højtstående gæster - en italiensk viceministerpræsident - blev befolkningen holdt uden for højtideligholdelsen.
I mellemtiden blev de mennesker i gaderne, der fredeligt ønskede at fejre dagen, brutalt angrebet og tævet. Politiet forårsagede alvorlige kvæstelser ved at affyre gummikugler i hovedhøjde og skubbe folk væk fra gaderne. Fredsommelige forbipasserende, der ønskede at fejre 1956 på fredelig vis, fik ikke lov til det. Sikken en skam. Sikken en skam, at noget sådant fandt sted midt i Europa. Jeg vil opfordre alle, der ønsker menneskelige og civile rettigheder, til ikke at støtte denne politik.
Catherine Guy-Quint
(FR) Hr. formand! Jeg tager ordet for at komme tilbage til de bulgarske sygeplejersker og den palæstinensiske læge. De befinder sig stadig i Tripoli i de libyske statsfængsler.
Vi er alle klar over, at de sidder fængslet på grund af falske anklager. Behandlingen af deres retssag skulle have været afsluttet sidst i oktober. I oktober udsatte domstolen dog sin afgørelse til den 19. december. Domstolen siger, at den begynder at tage højde for udtalelserne fra internationale eksperter, som bliver ved med at komme med beviser for de anklagedes uskyld.
Hr. formand! Kunne vi ikke endnu en gang give udtryk for vores interesse for, hvad der sker med disse fanger, som er blevet tortureret, og som har været væk hjemmefra i otte år, fordi de har behandlet unge libyere? Denne situation er uacceptabel, for man lover dem en retssag hver eneste måned. Den nye retssag - som er den tredje - er urimelig og uretfærdig og giver dem udsigt til en dødsdom.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Hr. formand! Det er trist nok, at de europæiske lande oplever stadigt hyppigere voldelige og destruktive handlinger - begivenheder, der signalerer oprør og indre spændinger. Stenkast og ildspåsættelse af biler fremkalder stærke reaktioner fra politiet, og disse hændelser dukker op i avisoverskrifter og på fjernsynsskærme. Alt dette skader Europa, de protesterende, ordensmagten - kort sagt demokratiet.
Det er imidlertid mere skadeligt, når visse politikere og visse politiske partier føler sig berettiget til at fælde dom, inden der er foretaget undersøgelser af den udpegede uafhængige retsinstans. Den ungarske socialdemokratiske delegation var meget chokeret over at læse erklæringen fra formanden for Det Europæiske Folkeparti om begivenhederne i forbindelse med 50-årsdagen. Hvad hr. József Szájer sagde, overrasker os ikke. De alvorlige beskyldninger fra Det Europæiske Folkeparti forud for undersøgelsens afslutning, må bedømmes som værende skadelige, og som sådan fordømmer vi dem på det kraftigste på vegne af den ungarske socialdemokratiske delegation.
DanutBudreikait
(LT) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er allerede 16 år siden, Litauen genvandt sin uafhængighed fra Sovjetunionen. Det er også 16 år siden, det ikke lykkedes Litauen at få sin ambassadebygning i Rom - Villa Lituania - tilbage. Denne bygning var ejet af Litauen indtil 1937. I dag vejrer det russiske flag fortsat over denne bygning.
Efter at Rusland besatte og annekterede Litauen i 1940, overrakte den daværende litauiske ambassadør Stasys Lozoraitis et notat til den italienske regering, hvori man pointerede det ulovlige i at indlemme Litauen i Sovjetunionen samt det faktum, at de litauiske diplomatiske missioner i udlandet ikke skulle ændre deres status. Trods dette besatte sovjetiske tjenestemænd Villa Lituania under tilstedeværelse af repræsentanter for det italienske udenrigsministerium og politiet.
Efter genindførelsen af Litauens uafhængighed frasagde Italien sig ethvert ansvar og foreslog forhandlinger med Rusland om bygningen. Skønt den italienske regering nu synes at have ændret holdning, er problemet fortsat uløst. Hvorfor vil den italienske regering ikke forsøge at tage sin historie op til fornyet overvejelse?
Manolis Mavrommatis
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! På trods af de beroligende meddelelser og svar fra både Den Europæiske Centralbank og Kommissionen i forbindelse med de tilfælde, der har været med forfalskning af euroen, er det stadig noget, som optager myndighederne og Europol.
Så sent som i sidste uge havde vi to særligt foruroligende tilfælde. Det første drejer sig om en falskmøntnerbande fra Colombia, der blev optrævlet. I alt 6 millioner euro blev beslaglagt i falske 50- og 100-euro-sedler, som skulle have været til Spanien og andre EU-lande.
I den samme uge blev flere hundrede tusind 5- og 20-euro-sedler opløst i vand, og de tyske myndigheder bliver afkrævet en forklaring på dette, mens landets borgere savner den stærke, uafhængige D-mark.
Hvad er det, der sker med euroen? Hvor sikre kan borgerne være, når de, selv om de selv er ofre, risikerer at blive afhørt som mistænkt for falskmøntneri eller for at have bragt falske sedler i omløb, som det er set i flere lande?
Hvor længe vil Den Europæiske Centralbank lukke øjnene for dette? Eller er den kun interesseret i, hvornår den kan hæve renten igen og sætte forbrugerne kniven for struben?
Jean Lambert
(EN) Hr. formand! Jeg tager ordet for at bede Dem og andre medlemmer af Europa-Parlamentet om at gøre Deres yderste for at gribe ind i sagen med 10 iranske forkæmpere for Ahwazi-arabernes rettigheder, der ifølge de iranske medier står til dødsstraf i denne uge.
De 10 mænd står anklaget for at have bombet olieinstallationer, men beviserne er ikke overbevisende. Alle 10 mænd tilstod under tortur. Ifølge Amnesty International og Human Rights Watch fik ingen af de anklagede en retfærdig rettergang. Deres advokater fik ikke lov til at tale med dem inden retssagen, og de blev først orienteret af anklagemyndighederne nogle få timer inden starten på retssagen, der blev afholdt i hemmelighed. De dømte mænds advokater er også blevet arresteret for at have klaget over den ulovlige og uretfærdige afvikling af sagerne, og de anklages for at have truet den nationale sikkerhed.
Jeg håber derfor, at mange medlemmer af Europa-Parlamentet vil kontakte de iranske myndigheder for at tilkendegive deres synspunkter om disse tragiske sager.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Hr. formand! Det er en uge siden, der blev indført nye bagagerestriktioner for flypassagerer. Jeg får imidlertid fortsat hele tiden spørgsmål om, hvad der er galt, når disse restriktioner gennemføres i hele Europa, blot nogle få dage efter at Storbritannien har lempet dem. Jeg har endnu ikke fået en forklaring på denne situation, skønt jeg er repræsentant for Udvalget Transport og Turisme.
Et andet emne er den manglende klarhed over de nye bestemmelser, hvilket er komplet forvirrende for passagererne. Bestemmelserne fortolkes åbenbart forskelligt i stort sagt alle lufthavne. I Wrocław Airport, som jeg bruger, blev jeg f.eks. bedt om at smide en deodorantstick væk, skønt den ikke var i flydende form, som en straf for at jeg ikke havde deklareret den.
Er det ikke muligt i en så enkelt sag at harmonisere disse regler, så de fortolkes ensartet og ikke efter den enkelte tjenestemands indstilling? Jeg håber at få et svar på disse spørgsmål.
Kinga Gál
(HU) Hr. formand! I 1989-1990 lagde Ungarn grunden til en demokratisk retsstat uden vold. Her 16 år senere er tvangsånden imidlertid sluppet løs, idet den nuværende regering desværre finder det passende at bruge trusler for at nå sine mål, hvorved den undertrykker demokratisk modstand. Der skal ikke herske tvivl om, at magtanvendelse skal fordømmes. Uroligheder forårsaget af voldelige grupper er uacceptabelt, men selv i vanskelige situationer er det helt nødvendigt at respektere retsstatsprincipperne.
Forkæmpere for ungarsk demokrati skal benytte ethvert retsmiddel til at undgå en gentagelse af de voldelige begivenheder den 23. oktober, hvor politiet splittede mængderne og overtrådte de mest grundlæggende menneskerettigheder, netop da folk mindedes 50-årsdagen for 1956-revolutionen. Vi ungarere tror på demokratisk frihed, som vi har kæmpet hårdt for at opnå, og vi ønsker at bruge vores menneskerettigheder.
Glyn Ford
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne rejse spørgsmålet om tilskyndelse til racehad eller religiøst had i Europa.
Inden for de seneste to uger har der været to retssager i Det Forenede Kongerige. Den ene vedrørte en ung muslim, der under en demonstration imod de berygtede danske karrikaturtegninger krævede halshugning af dem, der fornærmer Islam. Han blev med rette dømt og fængslet. Til sammenligning blev lederen af Storbritanniens neofascistiske British National Party, Nick Griffin, der blev taget af BBC i at kalde Islam for en ækel og ond religion, ikke fundet skyldig i det samme. Jeg vil bede den relevante kommissær om at overveje, om der ikke er brug for en ny og stærkere lovgivning på dette område på fællesskabsniveau. Det er ikke et spørgsmål om ytringsfrihed men om frihed for frygt. Ytringer som BNP-lederens bringer muslimer og mindretalsgrupper i fare. Erfaringerne viser, at når der vælges byrådsmedlemmer fra BNP, så fordobles eller tredobles den racistiske vold i de pågældende områder, hvilket giver problemer for hele området.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne bede om Deres opbakning til en EU-indsats imod forskelsbehandling på arbejdspladsen og specielt til det EU-støttede "Work It Out"program, der er et projekt for udarbejdelse af redskaber til hjælp for personer med psykiske handicap, dem, der støtter dem, samt europæiske juridiske eksperter på området. Dette program giver oplysninger om rammedirektivet om beskæftigelse, der skal bekæmpe diskrimination og forskelsbehandling på arbejdspladsen. Dette direktiv er for nylig blevet gennemført af medlemsstaterne, og det giver vigtig beskyttelse af personer med psykiske handicap, der diskrimineres på arbejdspladsen.
Hr. formand! Jeg vil bede Dem om at sørge for, at definitionen på "arbejdstager" i dette direktiv omfatter personer i beskyttet beskæftigelse. Vi skal være agtpågivende og sikre os, at direktivet gennemføres korrekt i alle medlemsstater. Psykiske handicap omfatter en lang række mennesker med meget vanskelige muligheder. Nogle personer med psykiske handicap arbejder og bor uden hjælp i samfundet, mens andre har komplekse eller dybe behov og kræver konstant hjælp. Der er imidlertid vigtigt ikke at komme med antagelser om, hvad et psykisk handicap er, da mange personer med psykiske handicap med den rette støtte og forberedelse kan være en værdifuld del af arbejdsstyrken.
Hr. formand! Jeg vil bede Dem om personligt at gå ind i denne sag.
Zbigniew Zaleski
(ES) Hr. formand! Jeg vil begynde med på Deres sprog at takke Dem for det, De sagde til præsident Putin, nemlig at vi ikke skal udveksle energi med menneskerettigheder.
(PL) Hr. formand! Jeg vil også gerne have Ruslands forbud mod import af kød fra Polen diskuteret på dette møde. Ruslands beskyldninger er grundløse, og sagen er blevet alt for langtrukken. Efter min mening er det ikke kun en sag mellem Polen og Rusland men mellem Rusland og hele EU. Jeg vil gerne have Europa-Parlamentet til at presse Kommissionen til at træffe foranstaltninger med henblik på at løse denne abnorme situation.
Françoise Castex
(FR) Hr. formand! Et elektricitetssvigt uden fortilfælde ramte Vesteuropa natten mellem den 4. og 5. november. Det viser den europæiske energiforsynings sårbarhed og den manglende evne til at producere og overføre elektricitet, hvilket er resultatet af en dårlig investeringspolitik.
På trods af risikoen for et nedbrud har de europæiske elselskaber reduceret deres investeringsniveau i de sidste seks år, eftersom det er faldet fra 16 % til 10 % af deres omsætning. Samtidig er elektricitetsforbruget steget støt med 1,8 % om året. Denne reduktion af investeringerne er en direkte konsekvens af energimarkedets liberalisering. I stedet for at investere i udviklingen af ny produktionskapacitet koncentrerer elselskaberne sig om profit og om at opkøbe deres konkurrenter.
Borgerne kan konstatere, at elektricitetspriserne stiger, og de kan ligeledes konstatere, at sikkerheden bliver ringere. Kun en europæisk energipolitik vil kunne sikre et godt samarbejde mellem medlemsstaterne og gennemførelsen af de nødvendige investeringer, der beløber sig til 700 milliarder euro fra nu af og til 2030.
Elektricitet er et offentligt gode, og dette bør afspejle sig i EU's politiske initiativer.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Hr. formand! Trods talrige indgreb, diskussioner og foranstaltninger fra Polens side for at overholde Ruslands betingelser, fortsætter Rusland sin embargo mod polske levnedsmidler inklusive kød. Polen har ikke kunnet og vil ikke kunne løse denne situation, før EU anvender ens markedsbeskyttelsesregler for alle medlemsstater.
Det er utåleligt, at Polen skal have problemer med at sælge sine produkter både på det ydre marked og på det indre europæiske marked på grund af effekten af varer fra tredjelande, der dumpes på dets marked. Ligesom de øvrige medlemsstater kan Polen ikke håndtere Rusland alene. Rusland burde stå over for et samlet EU.
Derfor stiller jeg det grundlæggende spørgsmål om, hvorvidt Polens problemer på det topmøde mellem EU og Rusland, der er planlagt til at finde sted den 24. november i år, vil blive behandlet som problemer, der påvirker EU under ét.
Formanden
Det er utvivlsomt et relevant spørgsmål. Jeg kan ikke svare Dem, for som bekendt er vi ikke inviteret med til dette topmøde, men jeg er sikker på, at såvel Kommissionen som Rådet vil tage højde for Polens problemer, når de skal behandle EU's forbindelser med Rusland.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr. formand! Jeg vil også komme ind på problemet med Kommissionens håndbagagebestemmelser. Jeg ved ikke, om formanden og Kommissionen er klar over, at fødevare- og kosmetikindustrien ikke kan holde trit med disse bestemmelser, og at det meste kosmetik ikke er i 100 ml emballage. Det betyder, at shampoo, lotion og andre former for flydende kosmetik skal hældes ud i vasken, og at resten skal hældes over i 100 ml beholdere, fordi 200 ml beholdere ikke tillades om bord på fly.
Selvfølgelig kan man få sin bagage tjekket ind, skønt 5 millioner stykker bagage hvert år forsvinder på verdensplan. Der hersker ofte totalt kaos og komplet forvirring i lufthavnene, og de ansvarlige tjenestemænd magter ikke opgaven.
Det kunne således se ud til, at terroristerne atter er et skridt foran os, og at de har trængt os op i et hjørne. Sådan som tingene ser ud i øjeblikket, varer det ikke længe, før de har fået os alle til at flyve i spændetrøjer og engangshjemmesko.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr. formand! JEREMY er et fælles og meget værdifuldt initiativ fra GD Regionalpolitik og Den Europæiske Investeringsbank for 2007-2013, som i øjeblikket forhandles på plads med de enkelte medlemsstater. Formålet med initiativet er at fremme små og mellemstore virksomheders adgang til midler fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.
Formålet med JEREMY er at fremme opstarten og udviklingen af regionale virksomheder gennem alle mulige former for ikketilskudsbaserede instrumenter som f.eks. mikrokreditter eller garantier. Hos nogle medlemsstater er der desværre - for beslutningen afhænger af dem - modstand imod at omdirigere dele af deres strukturfonde til dette nye initiativ. Nogle nægter direkte at medtage dem i deres programmer, skønt det er klart, at de ikke kan bruge alle deres midler og vil få problemer med at udnytte dem.
Vi risikerer således, at det glimrende instrument JEREMY, der kan støtte virksomhedsinitiativer i regionerne, vil forblive uudnyttet. Her i Europa-Parlamentet har vi en forpligtelse til at tilskynde medlemsstaterne til at udnytte mulighederne under JEREMY, fordi det sammen med de store investeringer fra strukturfondene er udviklingen af små virksomheder og genereringen af økonomisk aktivitet, der er den regionale udviklings kraftstation, og derfor fortjener de særlig støtte.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! For 10. gang arrangerede Europazentrum Graz i år et europæisk ungdomsmøde med deltagere fra hele Europa. Mødet i år havde mottoet European future objectives, og man beskæftigede sig med den fremtidige udvikling af EU. Over 60 internationale deltagere gik efter en informationsfase vedrørende EU og EU's institutioner i et rollespil ind i rollerne som repræsentanter for disse institutioner. Der blev udarbejdet flere punkter. Af en beslutning med over 20 emner fremgik det bl.a., at Unionens kompetencer bør udvides, at budgettet bør øges, og at traktaten om en forfatning for Europa bør træde i kraft inden en ny udvidelse. Ungdommen er Europas fremtid, og vi bør alle gøre os meget stærke med henblik på uddannelse og videreuddannelse, for det er også vores fremtid!
Georgios Karatzaferis
(EL) Hr. formand! En af de demokratiske landvindinger er universitetsasyl, som ganske vist ikke udvikler sig på samme måde i alle lande. I Grækenland er universitetsasyl pludselig gået over til at betyde anarkister, terroristiske enklaver, som vi jo gør så meget ud af at bekæmpe her i Parlamentet, som skaber terroristceller og bruger universitetet til at lave Molotov-cocktails, som de kan angribe butikker og beboere med.
Det er et frygteligt problem, som rammer mit land, og som man ikke kan løse. Det er umuligt at bekæmpe dem, og det er det, der er det største problem. Kan vi lovgive ens i alle europæiske lande for at få den samme respekt for asyl? For situationen er løbet løbsk, og det er ikke kun i Grækenland. Vi ser det samme problem i andre europæiske hovedstæder. Anarkisterne, der har asyl, er en stat i staten. Asyl skal respekteres, men vi må ikke tillade, at det bliver til celler og enklaver for anarkister, alle dem, der går rundt med hætter og krænker, afpresser og plyndrer borgernes liv. Det er på tide, at vi lovgiver til gavn for universiteterne, til gavn for de studerende, og ikke til gavn for ekstremister eller nogle ekstremister, som modarbejder staten.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! Det bliver måske et af tegnene på forskelsbehandling af de nye medlemsstater, hvis administrationsudgifterne for 2007 reduceres på deres bekostning. En reducering af bureaukratiet er et værdigt mål, men det bringer 800 stillinger for de nye medlemsstater i fare. Disse tjenestemænd skulle allerede have været ansat i første halvdel af 2006. Jeg opfordrer Kommissionen til at leve op til sine forpligtelser og fortsat ansætte nye tjenestemænd i det vedtagne tempo.
Jeg håber, at Kommissionen ikke vil lytte til Fidesz-partiet. Jeg ønsker ikke at se de nye medlemsstater lide under den smædekampagne, som dette parti har indledt, og ifølge hvilken de nye medlemsstater ikke fortjener at blive behandlet som ligesindede, fordi de ledes af postkommunister, der træder menneskerettigheder under fode. Uanset hvad Kinga Gál og József Szájer siger her i mødesalen, er det efter min mening interviewet med formanden for Udenrigsudvalget, Elmar Brok, der holder stik: Ungarns demokrati og retsorden er ikke i fare.
András Gyürk
(HU) Hr. formand! For nogle få dage siden stod millioner af europæere uden strøm i en time som følge af et nedbrud på energinettet. Denne strømafbrydelse, der er den første af sin art siden 1970'erne, har atter kastet lys på det faktum, at det bliver stadig mere vanskeligt at bringe energireguleringen, der primært hører ind under de nationale jurisdiktioner, i overensstemmelse med det 21. århundredes energisikkerhedskrav.
Samtidig bliver farerne ved gasforsyningen stadigt tydeligere. Konflikten over gaspriser, der har udviklet sig i de seneste uger mellem Rusland og Georgien, gør det klart, at Rusland helt åbenlyst er parat til at bruge sine energiressourcer til politiske formål. Det er grunden til, at Rusland, der spiller en central rolle for vores gasforsyning, ikke ønsker at underskrive det europæiske energicharter, hvilket er ganske skræmmende for EU.
Efter således at have oplevet vores afhængighed ved to lejligheder på det seneste, kan vores svar kun være en fælles EU-energipolitik baseret på solidaritet, der taler med én stemme på internationalt plan. Den grønbog om energi, som i øjeblikket er til forhandling i Europa-Parlamentet, bør tjene som et passende udgangspunkt for formuleringen af en sådan politik.
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Ifølge en undersøgelse, der blev gennemført af det navnkundige Johns Hopkins Hospital Medical School i USA i samarbejde med Baghdad Medical School, og som blev offentliggjort i sidste måned i det internationalt ansete lægetidsskrift The Lancet, er ca. 655.000 civile omkommet som følge af de voldsomme fjendtligheder i Irak fra marts 2003 til juli 2006. Blandt disse har der været mange tusinde børn, hvis død af ondskabsfulde kriminelle terrorister i Irak og tilsyneladende hjerteløse politikere i Washington og London betragtes som acceptabel kollateral skade.
Hr. Bushs og hr. Blairs invasion og besættelse af Irak har udviklet sig til et blodbad med uskyldige ofre, som er værre end under sataniske Saddams terrorstyre. Vi kan ikke blive ved med at se passivt til. Jeg vil opfordre Dem til at anbefale Formandskonferencen at afholde en uopsættelig debat om blodbadet, der omfatter civile indbyggere i Irak, i håbet om at vi kan forvandle krigens vanvid til fredens logik.
Jim Higgins
(EN) Hr. formand! Kyoto var og er en model for fornuftige miljøpolitikker gennem reduktion af skadelige drivhusgasemissioner. Desværre ignoreres de fornuftige mål, som medlemsstaterne har opstillet og vedtaget, fortsat i mange tilfælde.
I Irland er der f.eks. tradition for at underskive internationale aftaler og protokoller for derefter at svigte dem. Den store synder er imidlertid USA. Jeg glæder mig over resultaterne af valget til Repræsentanternes Hus i USA. Det faktum, at det amerikanske folk har vendt ryggen til George Bush på grund af Irak, kan også være en tilkendegivelse af, at flertallet af den amerikanske befolkning ikke er enig i hans stædige afvisning af Kyoto-protokollen. Er det muligt, at de tornadoer, orkaner og naturkatastrofer i USA, der skyldes den globale opvarmning, er resultatet af den hensynsløse afhængighed og brug af fossile brændstoffer? Som den tidligere britiske cheføkonom for Verdensbanken, Dr. Nicholas Stern, så præcist udtrykker det, er god miljøpraksis ikke kun fornuftig ud fra et miljømæssigt synspunkt men også ud fra et økonomisk synspunkt.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! I sidste uge mødtes en gruppe irske medlemmer af Europa-Parlamentet i Bruxelles med en gruppe af barmhjertige søstre, der arbejder tæt sammen med fattige og marginaliserede medlemmer af asyl- og flygtningesamfundene. Vi hørte nogle meget alarmerende historier fra disse søstre, specielt i betragtning af at de kom fra et land, der hævder at være civiliseret og behandle folk ordentligt, skønt Irland nok ikke er det eneste land, der ikke behandler flygtninge og asylansøgere korrekt og humant.
Som gruppe agter vi at forfølge dette spørgsmål i Irland. Det ser ud til, at Dublin II-forordningen - som vi i øjeblikket afventer en evaluering af - ikke fungerer. Meget ofte hører vi fra folk, der arbejder inden for dette område, at teori og praksis ikke svarer til hinanden. Det skal der gøres noget ved. Jeg er imidlertid særligt bekymret over fænomenet med børn, der tabes i systemet. Sådanne børn findes i Irland, men ingen ved, præcist hvor de findes, eller hvem der kan gøre rede for dem. Det er et rystende perspektiv i en EU-medlemsstat.
Vi er nødt til meget nøje at undersøge, hvordan vi behandler de fattige og de marginaliserede i vores Fællesskab. Vi har brug for en uafhængig vurdering af processen og en langsigtet løsning på spørgsmålet om, hvorfor disse mennesker bør have vores støtte.
Georgios Toussas
(EL) Hr. formand! Det er min opfattelse, at udviklingen inden for universiteterne med hensyn til det grundlæggende uddannelsesspørgsmål er noget, der optager mange millioner arbejdstagere, elever og studerende i medlemsstaterne. Derfor er vi nødt til at være meget forsigtige, når vi taler om universitetsasyl, som er en basal landvinding for studenterbevægelsen i mit land.
Studenteroprøret på den polytekniske læreanstalt er - 33 år senere - et lysende eksempel på befolkningernes kamp for demokrati på selve universiteterne og på behovet for radikale ændringer på dette plan. De holdninger, der bliver udtrykt i Europa-Parlamentet om begrænsning af disse basale demokratiske friheder, er farlige.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Jeg er chokeret over det seneste møde blandt medlemsstaternes diplomatiske ledere, hvor størstedelen af udenrigsministrene bad om EU's mandat til at forhandle om en ny aftale mellem EU og Rusland, inden Rusland ophæver sine handelsrestriktioner over for Polen i form af en embargo mod polsk kød og polske landbrugsprodukter. Med andre ord har vi i stedet for europæisk solidaritet fået en aftale med Moskva hen over hovedet på Polen, hvor resultatet bliver, at mit land skal klare sig selv. Warszawa kræver imidlertid med rette, at forhandlingsmandatet omfatter et forbud mod handelshindringer i forhold mellem Rusland og de enkelte EU-medlemsstater. I stedet for nogle få støtteord fra fru kommissær Ferrero-Waldner, bør forholdene mellem EU og Rusland baseres på de tre musketerers slogan "én for alle og alle for én". Hvis ikke det sker, bliver den europæiske solidaritet blot et meningsløst udtryk, hvilket jeg siger her i de tre musketerers hjemland.
Willy Meyer Pleite
(ES) Hr. formand! Desværre meddelte Volkswagen i sidste uge, at den vil reducere antallet af ansatte på de europæiske fabrikker, hvilket kan gå ud over den spanske fabrik i Pamplona, den belgiske fabrik i Bruxelles og den portugisiske fabrik i Palmela.
I Tyskland vil der muligvis også blive afskediget 20.000 af fabrikkens 100.000 arbejdstagere. Det svarer til et tab på en femtedel. På de andre fabrikker kan der forsvinde 2.400 arbejdspladser.
Hvis vi hertil føjer de problemer, vi har haft med Opel og General Motors i Portugal, står vi utvivlsomt over for et meget alvorligt problem, en industriel krise, der kræver et svar. Jeg synes ikke, at vi kan tøve længere med at opnå en rammeaftale for hele den europæiske bilindustri og en adfærdskodeks med de multinationale virksomheder, som grundlæggende sikrer arbejdspladserne.
Efter min mening er tiden inde til, at Kommissionen og de europæiske institutioner overvejer dette meget alvorligt.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Hr. formand! Iraks tidligere leder, Saddam Hussein, er blevet dømt til døden ved hængning for forbrydelser mod menneskeheden efter at være blevet kendt skyldig i drabet på 148 shiitter efter et attentatforsøg i 1982.
Hvor afskyelig denne forbrydelse end er, mener jeg ikke, at en dødsdom er løsningen, og den er heller ikke i overensstemmelse med EU's acquis. Imidlertid har jeg med sorg konstateret, at Storbritanniens udenrigsminister, Margaret Becket, har udtrykt tilfredshed med denne afgørelse og udtalt, at alle, som anklages for forbrydelser mod irakerne, bør bringes for en domstol. Da dødsstraffen er afskaffet i alle EU-lande - fordi den krænker den menneskelige værdighed og blot optrapper volden, samtidig med at den ikke har nogen forebyggende virkning - vil jeg gerne spørge Dem, hvordan en EU-medlemsstat kan bifalde en sådan dom? Hvordan kan dødsstraf bevirke, at retfærdigheden sker fyldest, som fru Becket taler om?
Bogusław Rogalski
(PL) Hr. formand! Den 16. oktober var der atter en tysk krænkelse af Polens territoriale suverænitet. Den dag var et tysk fartøj på vej til den polske havneby Świnoujście. Da fartøjet kom ind i polsk territorialfarvand, blev det bordet af polske toldfunktionærer, der opdagede smuglergods i form af alkohol. Da fartøjet var nogle få meter fra land, vendte det pludseligt om og satte kurs mod den tyske side. Trods ordrer fra havnefogeden om at blive i havnen, og skønt de blev forfulgt og beordret til at standse af det polske grænsepolitis forfølgelsesfartøj, forlod det tyske fartøj polsk farvand med polske toldfunktionærer om bord. De blev så arresteret i Tyskland anklaget for ulovlige aktiviteter. Hele sagen er en skandale!
Jeg vil også gerne pointere, at den tyske flåde i august foretog manøvrer i polsk farvand uden at informere de polske myndigheder herom, og at dette gav problemer for passagerfærger, der forsøgte at sejle ind i polske havne.
Dette er den seneste tyske provokation, der ignorerer den polsk-tyske grænse. Det er et brud på den internationale ret, og det sætter interne EU-forhold på spil. Jeg vil opfordre tyske politikere til at komme til fornuft og endelig anerkende deres lands grænser med naboerne.
Janusz Wojciechowski
(PL) Hr. formand! Vi medlemmer af Europa-Parlamentet har modtaget breve fra enkeltpersoner og organisationer om problemet med den brutale behandling af herreløse hunde i Rumænien.
Jeg gør opmærksom herpå, fordi vi i EU har vedtaget visse standarder. For nylig, da vi drøftede en handlingsplan for dyrebeskyttelse, accepterede vi princippet om, at beskyttelse og human behandling af dyr er en udfordring for den europæiske kultur og civilisation i det 21. århundrede.
Rumænien kommer med i EU om nogle få uger, og vi kan ikke acceptere standarder, der strider mod europæiske standarder. Det er et emne, som jeg gerne vil gøre Dem opmærksom på, og jeg vil bede Kommissionen om også at tage dette problem op og træffe de nødvendige foranstaltninger.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede medlemmernes opmærksomhed på misbruget af og de negative henvisninger til historiske tidsperioder, især middelalderen. Man taler tit om "middelalderlig beskæftigelse", som angiveligt bliver indført med vedtagelsen af servicedirektivet og med gennemførelsen af det reviderede direktiv om arbejdstider.
Middelalderen var en længere historisk periode, hvor fundamentet blev lagt til Europas nuværende form, og hvor man arbejdede for at forene den græsk-romerske civilisation med kristendommen. I middelalderen var arbejdsrelationer naturligvis præget af en ubrydelig tilknytning til "herren" og "chefen", arbejdsgiveren og arbejdspladsen, og man var organiseret i håndværkerlav, som var uigennemskuelige systemer, og hvor monopolerne blev grundlagt. I dag har det liberale, forenede Europa derimod indført fri bevægelighed og mobilitet og fremmer liberaliseringen af tjenesteydelser ved at afskaffe den praksis, som har plaget Europas indbyggere i forskellige perioder som f.eks. middelalderen.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
