Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget 2009 (Sektion III) - Forslag til det almindelige budget 2009 (Sektion I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
Betænkning Jutta Haug for Budgetudvalget - Forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009 (C6-0309/2008 - og ændringsskrivelse nr. 1/2009 til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (SEK(2008)2435));
Betænkning Janusz Lewandowski for Budgetudvalget - Forslag til det almindelige budget 2009 (Sektion I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX)
Sektion I, Europa-Parlamentet
Sektion II, Rådet
Sektion IV, Domstolen
Sektion V, Revisionsretten
Sektion VI, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
Sektion VII, Regionsudvalget
Sektion VIII, Den Europæiske Ombudsmand
Sektion IX, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
(C6-0310/2008 -
Jutta Haug
ordfører. - (DE) Fru formand, hr. rådsformand, fru kommissær, mine damer og herrer! Forberedelserne til førstebehandlingen af den Europæiske Unions budget for 2009 er stort set fuldført. Jeg vil derfor starte dagens forhandling med at sige hjertelig tak til medlemmerne af Budgetudvalget og alle medlemmerne af de specialiserede udvalg, som har arbejdet meget nært sammen med mig, for samarbejdet og for al den tid, de har viet dette.
Som jeg sagde ved starten af 2009-budgetproceduren og gerne gentager, er budgetordføreren kun så god som summen af de medlemmer, der arbejder sammen med hende, så jeg er Dem meget taknemlig.
Jeg skal også sige tak til teamet i Budgetudvalgets sekretariat. Uden sekretariatspersonalets konsekvent glimrende indsats ville vi medlemmer selv med den bedste vilje i verden ikke være noget. Altså mange tak! Ja, jeg er enig i, at det er helt på sin plads med bifald.
(Bifald)
Jeg siger også tak til min personlige medarbejder og medarbejderne i grupperne, for det kræver mange hoveder og mange hænder at gøre et godt stykke arbejde.
Forberedelserne til førstebehandlingen af budgettet, hvor vi skulle læse, forstå og evaluere 1 400 ændringsforslag, blev i høj grad påvirket af finanskrisen. Selv om vores budget på ca. 130 mia. EUR ser latterligt lille ud i forhold til de hundreder og atter hundreder af milliarder, som medlemsstaterne både i fællesskab og hver for sig har udbredt som sikkerhedsnet under både banker og realøkonomien, prægedes vores møder om forberedelsen af førstebehandlingen i høj grad af bidrag om netop dette emne fra alle de involverede grupper. Dermed foregreb vi egentlig allerede Rådets reaktion på vores budgetmæssige krav.
Hvilke krav stiller vi så? Her drejer det sig først om betalingerne. Vi påpegede allerede i juli, at vi ikke kunne godkende en forskel på 15 % mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger, som Kommissionen foreslog i budgetforslaget, og som Rådet øgede yderligere. Efter vores opfattelse passer det ikke sammen med princippet om et realistisk budget og klarhed. Når man derudover sammenligner denne forskel i det tredje år af de nuværende finansielle overslag med forskellen i det tredje år af de foregående finansielle overslag, som kun var på 3 %, kan vi ganske enkelt ikke se, hvordan man kan begrunde en så enorm forskel. Vi har derfor øget betalingerne. idet vi ikke kunne eliminere forskellen fuldstændig, men vi har halveret den, så der nu er et gabende hul på 8 %.
Vi øgede ikke betalingerne ved akklamation eller helt tilfældigt, men inden for de budgetposter, som bidrager til at finansiere Parlamentets prioriteter, nemlig aktioner til bekæmpelse af klimaændringer, den sociale dimension i form af beskæftigelsesfremmende vækst, udformning af globaliseringen og støtte til små og mellemstore virksomheder og også visse poster, der øger borgernes sikkerhed. Samlet har vi øget betalingerne fra 0,89 % af bruttonationalindkomsten, altså det niveau, Rådet havde foreslået, til afrundet 0,96 %, af bruttonationalindkomsten.
For det andet besluttede vi at udnytte mulighederne i det finansielle overslag fuldt ud. Under underudgiftsområde 1a og 3b vil vi fordele alle pengene på de budgetposter, som vi anser for vigtige, og ikke efterlade nogen margen. Vi ønsker ikke at se titlen på rubrik 1 a "Styrkelse af konkurrenceevnen med henblik på vækst og beskæftigelse" blot forblive ren retorik, men at der også træffes konkrete foranstaltninger. Vi ønsker ikke, at underudgiftsområde 3b, "Unionsborgerskab", forbliver en tom frase. Vi vil fylde den med liv, da denne rubrik samler de politikker, der påvirker borgerne direkte på lokalt plan, og som EU er specielt god til at synliggøre.
For det tredje har vi tilført pakken af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som blev aftalt mellem alle grupperne og allerede er blevet evalueret af Kommissionen, en række tilskyndelser til nye politiske elementer, nye fællesskabsaktioner og muligvis ny lovgivning.
For det fjerde har vi fulgt vores politiske indsigt. Ingen kan forvente godt administrativt arbejde, hverken fra Kommissionen eller fra decentrale agenturer, hvis der ikke stilles et tilstrækkelig stort budget til rådighed for personalet. Derfor kan vi ikke acceptere Rådets nedskæringer. Vi har genetableret tilgangen fra det foreløbige budgetforslag, hvilket ikke blot udløste en tak fra Kommissionen, men også fik den på vores side i diskussionerne med Rådet.
Mit femte punkt vedrører det største problem, nemlig udgiftsområde 4 med den stolte overskrift "EU som global partner". Da dette udgiftsområde blev oprettet under forhandlingerne om det finansielle overslag, var det allerede håbløst underfinansieret. Derfor føler vi hvert år under forhandlingerne om budgettet det samme pres, nemlig hvordan vi skal finansiere alle de ting, der venter på finansiering, og samtidig give os selv tilstrækkeligt spillerum til at kunne reagere på uforudsete hændelser i budgetårets løb.
Lad mig sige på forhånd, at der hverken før eller nu har eksisteret en tilfredsstillende løsning. Til vores bistand i Kosovo, Afghanistan, Palæstina og Georgien var der i virkeligheden behov for langsigtede programmer, ikke denne evige eksistens fra hånden og i munden.
Det er ingen nyhed, men i år stillede Kommissionen os over for en ny udfordring. I lyset af de enorme globale stigninger i fødevarepriserne foreslog den i juli en såkaldt fødevarehjælpsfunktion for de mindre udviklede lande med et budget på 1 mia. EUR i 2008 og 2009.
Hvis vi havde haft en ordentlig Kommission, ville den straks skulle have foreslået at overføre de nødvendige midler fra udgiftsområde 2 til udgiftsområde 4. Det gjorde den imidlertid ikke, fordi den ikke blot ikke er ordentlig, men også ængstelig. Den frygtede manglende tilslutning til det i Rådet, og nu står vi så med problemet.Vi skal nu overbevise Rådet om ikke blot at prædike om behovet for at hjælpe de allerfattigste, men om at arbejde sammen med os om at finde ressourcerne og hvorfra, så vi kan yde direkte fødevarehjælp og købe såsæd og kunstgødning.
Det stod klart for Budgetudvalget, at vi ikke ville kunne finde de nødvendige beløb på budgetposterne under udgiftsområde 4. Derfor stillede vi et såkaldt asteriskændringsforslag, som indebar 250 mio. EUR til fødevarebistand, 40 mio. til Kosovo, 80 mio. til Palæstina og 20 mio. til Afghanistan. Dette asteriskændringsforslag, som temmelig klart påviser, at vi ønsker at give mere ud end det, der er til disposition under de finansielle overslag, skal opfattes som en indbydelse til Rådet
Lad os håbe, at Rådet faktisk vil opfatte vores henvisning som en invitation eller opfordring og hurtigt indgår forhandlinger med os. Der er ingen tid at spilde. Vi bør ikke vente med alting til i allersidste øjeblik. Hr. rådsformand, så er det Deres tur!
(Bifald)
Janusz Lewandowski
Fru formand! Kommissær Grybauskaitforstår polsk, men vil sandsynligvis være mindre interesseret i min del af budgetproceduren.
Vi nærmer os afslutningen af en procedure, som vi har kaldt "pilot"proceduren. Det er en god lejlighed til at understrege det gode samarbejde med Præsidiet og den konsekvente tillidsskabelse mellem Budgetudvalget og Præsidiet, som blandt andet skyldes generalsekretær Rømers indsats. "Ingen er fuldkommen" gælder dog også her, og derfor er der forsat visse forskelle, som afspejles i de reserver, vi oprettede for 2009. 2009-budgettet skal leve op til en række særlige udfordringer. Vi befinder os i et valgår, hvilket fremkalder særlige behov for kommunikation med offentligheden, som skal finansieres. Det bliver et år, hvor MEP'erne får en ny statut, der vil få finansielle følger. Jeg vil også gerne fremhæve de nye ansættelses- og aflønningsprincipper, som vil være gennemsigtige og opfylde assistenternes behov som tidligere meddelt samt ophøret af pensionsfonden i den hidtidige form. Vi blev også nødt til at omstrukturere budgettet i anden halvdel af 2008 for at tage højde for det højst sandsynlige scenario, at vi kommer til at arbejde på basis af de gamle traktater, og at Lissabontraktaten, som ville ændre Europa-Parlamentets beføjelser, ikke kommer til at træde i kraft.
Det er lykkedes for os at holde budgettet under den frivillige tærskel, vi fastlagde, dvs. under tærskelen på 20 % for EU-institutionernes administrative udgifter. Vi bør acceptere disse niveauer, både i administrationen og i de politiske grupper, da de dels er forbundet med øget funktionalitet i lovgivningsaktiviteterne og dermed gør livet lettere for MEP'erne, dels med forbedringer i den nye komitologi, som der også skal tages hensyn til i 2009.
Vi vil gerne, og er i færd med at etablere reserver til dette formål, gradvis udligne visse misforhold, der er opstået over dette lange tidsrum inden for forskellige dele af Parlamentets administration, primært for at skaffe ressourcer til de tjenestegrene, som har direkte forbindelse med arbejdet i Parlamentets udvalg. Vi har identificeret andre initiativer, som kan forbedre Parlamentets funktion, nemlig i Parlamentets bibliotek, især videnforvaltningssystemet. Vi har også bemærket, at det nye besøgscenter uheldigvis ikke vil blive åbnet inden valget. Man havde bebudet, at det ville være åbent, men det bliver det ikke. Vi kan regne med, at det tages i brug mod slutningen af 2009, hvilket også afspejles i vores personalereserver.
Parlamentet og de andre institutioner deler filosofien om at overholde budgettet, og vi bør specielt i et valgår undgå at få de europæiske institutioner til at fremstå som overdrevent ambitiøse i henseende til udgifterne for den europæiske skatteyder. Det samme gælder for de andre institutioner, hvor vi overvejede alt dette, alle de beslutninger Rådet traf, og tilføjede det til vores egen vurdering af disse institutioners behov. Der er to forpligtelser, jeg gerne vil fremhæve, nemlig at vi for Domstolens vedkommende har 39 nye stillinger i forbindelse med den nye agenturprocedure, og at vi i Revisionsretten har tre ny stillinger, som øger organisationens muligheder, men som også muliggør finansieringen af dens nye hovedkvarter ved hjælp af frontloading.
Det varsler en smidig, hurtig afstemning i morgen, som er et resultat af glimrende samarbejde med koordinatorerne fra de forskellige politiske grupper, ordførerne for udtalelserne fra udvalgene, hr. Böges ledelse af udvalget ikke at forglemme.
En særlig tak til dem, der hjalp mig her, nemlig Richard Wester og Marrianna Pari.
Dalia Grybauskaitė
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Det glæder mig at se, hvor hurtigt og effektivt Parlamentet har afsluttet førstebehandlingen, og at det er klar til at stemme i morgen. Det kæmpestore arbejde blev gennemført af Budgetudvalget, af lederne og koordinatorerne og naturligvis af de politiske grupper. Denne største del af opgaven danner grundlag for vores fremtidige forhandlinger. Det virkelige arbejde mellem de to grene af budgetmyndigheden og Kommissionen starter i de næste to måneder.
Kommissionen sætter i almindelighed stor pris på og deler også de politiske prioriteter, for hvilke Europa-Parlamentet foreslår styrkelse og genopførelse i budgettet. På betalingsområdet agter Europa-Parlamentet at godkende bevillingsniveauet op til loftet. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt overbevisende for os, fordi det foreløbige budgetforslag efter vores mening svarer bedre til den faktiske absorberingskapacitet, specielt i medlemsstaterne. Jeg vil i ugens løb udsende information om budgettets gennemførelse, hvoraf det fremgår, at vores beregninger bygger på et meget seriøst grundlag.
Kommissionen er stort set enig i den nye pilotprojektproces og Parlamentets forslag til forberedende aktioner. Jeg vil benytte lejligheden til at understrege min påskønnelse af det glimrende samarbejde mellem vores institutioner, som skyldes en ny og succesfuld tilgang, som generalordføreren, fru Haug, har slået til lyd for. Det er første gang i forhandlingshistorien, at det allerede inden sommeren er lykkedes os at blive orienteret om disse pilotprojekter og nå til enighed om de brede linjer i dem.
Jeg vil også gerne henlede opmærksomheden på en række spørgsmål, som ved førstebehandlingen stadig fremkalder alvorlige bekymringer for Kommissionen.
Den første og vigtigste vedrører udgiftsområde 5. Vi påskønner, at Parlamentet har genopført de beløb, Kommissionen anmodede om til personalelønninger. Imidlertid er der samtidig opført 37 mio. EUR i reserven med forbehold for opfyldelse af bestemte betingelser for frigørelse af midlerne.
Derudover er et yderligere beløb på omkring 16 mio. EUR til to specifikke politiske områder, nemlig transport og miljø, også opført i reserven. Det vil selvfølgelig blive meget vanskeligt for Kommissionen at reagere på dette, især det sidste, fordi der kun findes én arbejdsgiver i Kommissionen, nemlig den selv, og det er eksempelvis ikke muligt at standse betalingerne til et eller to generaldirektorater og fortsætte med at betale de andre.
Disse reserver, i alt omkring 50 mio. EUR, ville bremse besættelsen af 250 stillinger, der er bevilliget til udvidelsen, og fra januar 2009 forhindre erstatning af personale, der går på pension. Men vi forstår naturligvis, at vores forhandlings- og redegørelsesfærdigheder vil komme på prøve over for Parlamentets repræsentanter snarest muligt efter førstebehandlingen. Vi vil forsøge at give alle de nødvendige redegørelser og opfylde alle de betingelser, der gælder for disse reserver.
Hvad den administrative støtte til operationelle programmer angår, har Parlamentet i år fulgt Rådet og bekræftet nedskæringerne. Jeg forstår, at der vil være behov for yderligere tekniske redegørelser, og vi vil forsøge at løse dette via forhandlinger om disse budgetposter i almindelighed.
Parlamentets manglende genopførelse af de bevillinger, der blev anmodet om til bekendtgørelse af offentlige indkøb, opfatter vi som endnu et problem. Efter vores mening underminerer det Kommissionens evne til at opfylde forpligtelserne med oprindelse i direktiverne om offentlige indkøb, især i det nuværende miljø. Vi er i færd med at finde en løsning på statsstøtten og andre problemer i medlemsstaterne i den nuværende fluktuerende økonomiske situation, og dermed risikerer Kommissionen at udsætte sig for retlig anfægtelse.
Sammenfattende vil Kommissionen foretage en detaljeret analyse af hvert eneste ændringsforslag, som Parlamentet vedtager, og vil som hvert år fremsætte sine reaktioner først i november via et brev om gennemførligheden, hvori alle de nødvendige enkeltheder er skildret. Inden samrådet i november og før andenbehandlingen vil vi i videst muligt omfang søge at løse alt det, vi fortsat anser for problematisk ved førstebehandlingen.
Kommissionen vil som sædvanlig forsøge at være en ærlig mægler mellem de to budgetmyndigheder, især i forhandlingerne om de problemer, der opstår under udgiftsområde 4 og 5 og ved de samlede lofter over betalingsbevillingerne i budgettet. Vi vil forsøge at hjælpe ved at tilstræbe favorable betingelser og et godt budget for hele Europa, især i disse for os alle så vanskelige tider.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Fru formand, fru Grybauskaitė, mine damer og herrer! Jeg vil først gerne undskylde hr. Woerths fravær. Han er med god grund blevet forsinket i Paris, eftersom det også er budgetsæson i Frankrig og tid for fremlæggelse af finanslovforslaget i parlamentet inden for rammerne af det første lovforslag om programmeringen af de offentlige finanser. Efter også at have drøftet dette med hr. Böge forstår jeg, hvor vigtig denne forhandling er for Parlamentet og også, hvor vigtig den er for det franske formandskab. Jeg vil derfor også gerne takke både mine egne, Rådets og hr. Woerths medarbejdere, som har hjulpet mig med at forberede denne vigtige debat.
Vores arbejde er indtil nu foregået i en meget positiv samarbejdsånd, og jeg kan forsikre Dem om, at Rådet er indstillet på at fortsætte denne dialog af høj kvalitet med henblik på at sikre en aftale om 2009-budgettet, som er afbalanceret og tilfredsstiller alle. Jeg lyttede omhyggeligt til fru Haugs og hr. Lewandowskis taler, som havde specielt fokus på kommunikation. I denne forbindelse opnåede vi i morges en politisk aftale om planen for kommunikationsstrategien med Parlamentet og Kommissionen, og det glæder mig at kunne notere, at vi ud over visse forskelle deler samme mål, nemlig at sikre finansieringen af EU's politiske prioriteter, hvad enten det drejer sig om konkurrenceevne, samhørighed eller vækst.
Som De og fru Grybauskaitpåpegede, skal vi i det nuværende internationale klima sikre, at Europa har ressourcerne til at spille sin fulde rolle på internationalt plan.. Alt dette skal imidlertid finde sted i overensstemmelse med den finansielle ramme for tidsrummet 2007-2013.
Jeg vil derfor gerne kort nævne tre spørgsmål af særlig betydning. Det drejer sig for det første om betalingsbevillingerne og beløbene hertil, for det andet om bestemmelserne for budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning og for det tredje om fødevarefaciliteten.
Hvad betalingsbevillingerne angår, vil jeg ikke skjule, at det volder alvorlig bekymring i Rådet, at Parlamentet agter at stemme om et så stort antal betalingsbevillinger ved førstebehandlingen, da denne hensigt rækker langt ud over Kommissionens oprindelige forslag i det foreløbige budgetforslag. Betalingsbevillingerne bør tilpasses til de aktuelle behov, og vi bør især drage lære af resultatet af det foregående budget, så vi kan bestemme vores reelle evne til at gennemføre sektorpolitikker.
Vi har siden fastlæggelsen af det finansielle overslag, som jeg fulgte fra en anden vinkel i et bestemt tidsrum, konstateret, at fællesskabsbudgettet aldrig er blevet udnyttet fuldt ud, og det har været tilfældet siden 1988.
Ændringsbudgettet for 2008 viser, at behovet for betalingsbevillinger også i år har været stærkt overvurderet, især for en så afgørende politik som samhørighedspolitikkens vedkommende, og der er for nuværende intet, der tyder på, at 2009 bliver anderledes.
Som nævnt af fru Grybauskaitė, og på hendes initiativ, er der sket forbedringer i de senere år, men der hersker stadig betydelig usikkerhed med hensyn til finansåret 2009. Ud af samhørighedspolitikkens 433 programmer var der pr. 1. oktober kun for tos vedkommende foretaget foreløbige betalinger. De vil forstå, at vi i det nuværende økonomiske og finansielle klima - hvor EU's budget ikke kan sammenlignes med ting, som ikke er sammenlignelige inden for rammerne af de skridt, der er taget for at redde det finansielle system for sparere og beskytte de europæiske borgere - frem for alt skal forsvare de europæiske skatteyderes interesser og så vidt muligt undgå at opføre betalingsbevillinger på budgettet, som ikke kan udnyttes.
Det andet spørgsmål vedrører overholdelsen af bestemmelserne om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. Rådet vil sørge for at gennemføre den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 fuldt ud. Udgifterne skal overholde de grænser, der er fastlagt i denne aftale, og der skal bevares tilstrækkelige margener under lofterne for de forskellige udgiftsområder. Disse lofter er som bekendt ikke mål, der skal opfyldes. Det er efter vores opfattelse ikke acceptabelt at mætte dem systematisk, da det fuldstændig ville kompromittere vores evne til at klare uforudsete situationer, som måtte opstå i løbet af budgetåret 2009.
Jeg vil i denne henseende gerne kort nævne udgiftsområde 4, hvor Parlamentet skal til at stemme om et ændringsforslag, som ville række langt ud over loftet over det finansielle overslag. Vi er fuldstændig klar over de reelle spændinger, der omgiver dette udgiftsområde. Vi skal finde et sammenhængende svar på EU's forskellige prioriteter på den internationale arena og finjustere vores interventionsniveau, især under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og vi ved, at omstændighederne meget hurtigt kan ændre sig på dette område. Derfor skal vi også her give os selv tilstrækkeligt spillerum til at tackle mulige udviklinger på området samt eventuelle udviklinger i sammenhæng med interventioner gennemført under FUSP.
Det tredje spørgsmål vedrører fødevarefaciliteten. Det vil klart være et vigtigt element i drøftelserne i Rådet i de kommende uger. Det Europæiske Råd i juni i år gav et kraftigt politisk løft ved at gratulere Kommissionen med dens ønske om at fremlægge sit forslag, men Rådets mandat er krystalklart, idet vi skal finde en finansieringsløsning, som overholder det nuværende finansielle overslag fuldt ud. Jeg forstår, at Parlamentet deler dette synspunkt. Ikke desto mindre bestræber Rådet sig på at finde hver eneste passende finansieringsordning, så vi kan lade de politiske ønsker, der er kommet til udtryk fra blandt andet stats- og regeringscheferne side, udmønte sig i praksis.
Det jeg ville give udtryk for - så det, jeg siger, ikke tillægges en oversættelsesfejl, var, at jeg er klar over, at Parlamentet ikke deler denne opfattelse. Jeg begik en fejl, selvfølgelig en fortalelse. Jeg vil dog også nævne, at der var sammenfald mellem Parlamentet og Rådet på visse punkter i forbindelse med det vigtige spørgsmål om fødevarefaciliteten, især med hensyn til begge parters forbehold over for Kommissionens forslag om at finansiere hele denne facilitet på basis af marginer under loftet over udgiftsområde 2.
Rådet er sig bevidst, at vi selvfølgelig skal sigte mod en optimal kombination af finansieringskilder, så aftalen om det af Kommissionen foreslåede samlede beløb kan vedtages inden for Rådets ramme under samrådet i november. Jeg er overbevist om, at de tre institutioner vil gøre deres yderste for at sikre en omfattende aftale om 2009-budgettet og om finansieringen af de nye initiativer, jeg lige nævnte, under samrådet i november. Denne aftale skal være det bedst mulige kompromis for EU, dets borgere og institutioner.
En kort bemærkning om gennemførelsesforordningen for afgørelser om egne midler, som Parlamentet skal træffe beslutning om i denne mødeperiode. Jeg vil både personligt og på Rådets vegne takke hr. Lamassoure for hans betænkning, og Parlamentet for dets flid og den hast, hvormed det har behandlet dette spørgsmål. Fra Rådets side vil vi ikke udelukke Kommissionens forslag. Ratificeringen af afgørelsen om egne midler i de forskellige medlemsstater forløber godt, og vi håber at kunne nå målet om fuld og dækkende ikrafttrædelse pr. 1. januar 2009. Det var det, jeg gerne ville berette om.
Ana Maria Gomes
ordfører for udtalelsen fra Udenrigsudvalget. - (EN) Fru formand! Det er et uendeligt politisk stridsemne, at udgiftsområde 4 er kronisk underfinansieret. Det hindrer os i at opfylde vores eksterne forpligtelser i kriseområder såsom Kosovo, Palæstina, Afghanistan og Georgien. Vi er helt ude af stand til at opbygge en solid fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik på lang sigt, så længe Kommissionen og Rådet fortsætter med at benytte denne budgetstrategi, som består i at underfinansiere eksterne anliggender og blot tilføre ad hoc-bevillinger til den seneste krise, der kræver alle ressourcer og al opmærksomhed, som det er tilfældet med Georgien i dag. Det seneste prioriteringsområde overskygger det hidtidige.
Hvis EU skal blive en global medspiller, er det nødvendigt at bevilge flere penge til udgiftsområde 4. Den nuværende økonomiske ramme gør det umuligt at opfylde behovene i forbindelse med de forskellige budgetposter. Udenrigsudvalget støtter derfor kraftigt Budgetkontroludvalgets strategi, som går ud på at forsøge at genopføre FBF for alle budgetposter og derigennem øge budgetposten for Kosovo med 40 mio. EUR og for Palæstina med 139 mio. EUR.
Vi tilslutter os også asteriskændringen. Rådet og Parlamentet skal med andre ord tillade brug af fleksibilitetsinstrumentet og af de alle øvrige tilgængelige instrumenter, der er beskrevet i den interinstitutionelle aftale, med henblik på bevilling af 250 mio. EUR til fødevarefacilitetsinstrumentet, 40 mio. EUR til Kosovo, 80 mio. EUR til Palæstina og 20 mio. EUR til Afghanistan.
Maria Martens
ordfører for udtalelsen fra Udviklingsudvalget. - (NL) Fru formand! Jeg er medlem af Udviklingsudvalget og vil på vegne af udvalget fremsætte tre bemærkninger. Den første omhandler fødevarekrisen, den anden ordningen for vurdering af udviklingspolitikken og den tredje de manglende ressourcer inden for udgiftsområde 4 - udgifter til eksterne forbindelser, der er blevet drøftet tidligere.
Jeg starter med fødevarekrisen, der selvfølgelig er et kæmpeproblem, da millioner af mennesker risikerer at miste livet, og der er desperat behov for en fælles europæisk strategi. Der er dog behov for en anden strategi, end den Kommissionen foreslog til at starte med. Budgetaftalerne skal overholdes, men Rådets og Parlamentets beføjelser må ikke blive overset. Jeg glæder mig derfor over, at Kommissionen er villig til at revidere det første forslag og anvende ubrugte landbrugsmidler til formålet.
Vi skal opnå fødevaresikkerhed i de pågældende lande. Det siger sig selv, at det er nødvendigt med fødevarehjælp til mennesker, der er i umiddelbar fare for at dø, men i sidste ende handler det om det langsigtede perspektiv, og derfor bør fødevareproduktionen igen sættes på EU's udviklingsdagsorden som et vigtigt prioriteringsområde.
Vi skal i denne forbindelse også drøfte en reevaluering af temaprogrammet om fødevaresikkerhed, og vi skal se på, hvordan vi kan give små landbrugere bedre adgang til de nødvendige produktionsfaktorer. Vi er således glade for, at forslaget er godkendt som et testprojekt vedrørende mikrokredit, da dette sandsynligvis vil gøre det nemmere for små landbrugere at finansiere fødevareproduktion.
For det andet bør ordningen for vurdering af udviklingspolitikken forbedres. I vurderingen fokuseres der for meget på, hvor pengene sendes hen og for lidt på resultater. Hvis vi ønsker, at offentligheden fortsat skal støtte udviklingssamarbejdet, er det nødvendigt, at vi får bedre indsigt i resultaterne af vores arbejde.
For det tredje er de manglende ressourcer til dækning af udgifter til eksterne forbindelser, udgiftsområde 4, blevet drøftet tidligere. Dette gælder ikke kun midlerne til udviklingssamarbejdet, men ligeledes til bl.a. Kosovo, Mellemøsten. Vi er meget ambitiøse. Og det med rette. Derfor fortjener dette område at få tilført flere midler.
Helmuth Markov
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om International Handel. - (DE) Fru formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! Jeg vil kommentere to punkter vedrørende Jutta Haugs betænkning.
For det første er der på Parlamentets initiativ blevet indføjet en særskilt budgetpost under udgiftsområdet "handelspolitik vedrørende handelsrelateret støtte" - altså "handelsstøtte" - der andrager 1 mia. EUR om året. Desværre har Kommissionen endnu ikke kunnet give os detaljerede oplysninger om, hvordan disse støtteforpligtelser vil blive udmøntet, og hvorvidt de er operationelle. Det er positivt, at Budgetudvalget har indarbejdet et ændringsforslag, som Udvalget om International Handel har stillet, om at trække Rådets forslag om en nedskæring på 50 % i handelsstøtten tilbage.
Min anden bemærkning vedrører støtten til udviklingslande inden for lægemiddelsrelateret teknologioverførsel og kapacitetsopbygning. I løbet af det seneste år har Parlamentet taget konkrete skridt til at bistå de fattigste lande med lægemiddelforsyninger, og tilsvarende økonomisk støtte er klart omfattet heraf. Desværre står det klart, at hverken Kommissionen eller Rådet er enig i dette synspunkt, og hvis jeg har forstået det ret, har Budgetudvalget beklageligvis heller ikke medtaget et ændringsforslag herom.
Mit udvalg har for så vidt angår Janusz Lewandowskis betænkning gjort opmærksom på et vigtigt aspekt af Parlamentets arbejde inden for internationale handelsforbindelser, nemlig Parlamentets deltagelse i Den Interparlamentariske Union i Verdenshandelsorganisationen i Genève. Da Parlamentet er en af arrangørerne bag denne unions årlige møder, og i lyset af at vigtige ministerkonferencer utvivlsomt vil være på dagsordenen i det kommende år i forbindelse med Doharunden, vil det være værd at bevilge flere midler hertil for at sikre, at vi har passende infrastrukturmuligheder med henblik på deltagelse. Vi er desuden særdeles opsatte på at hjælpe repræsentanter for AVS-landene med betalingen af deres rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med den parlamentariske konference. Begge disse aspekter kan og burde bidrage til en øget gennemsigtighed og styrke dialogen mellem parlamenter, regeringer og den almene befolkning og i sidste ende medføre en øget retfærdighed og legitimitet i forhandlingerne og beslutningerne som led i drøftelserne i WTO.
Pervenche Berès
ordfører for udtalelsen fra Økonomi- og Valutaudvalget. - (FR) Fru formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! På vegne af Økonomi- og Valutaudvalget vil jeg udtrykke tilfredshed, beklagelse og håb.
Min tilfredshed skyldes, at Budgetudvalget har indvilliget i at gå ind på vores forslag om, at det er nødvendigt at bevilge flere midler til tilsynsorganer inden for såvel bank-, forsikrings- og værdipapirsektoren, for at disse bedre kan samarbejde. Dette siger sig selv, og selv dem, der ikke er medlem af Økonomi- og Valutaudvalget vil være enige i, at dette er altafgørende.
Min beklagelse skyldes, at selv om euroen i den aktuelle krise er vores hjørnesten, vores fundament, har Kommissionen alligevel drastisk nedskåret midlerne til kommunikationsaktiviteter, som vedrører vores vidunderlige valuta.
Jeg håber, at medlemmerne i morgen på plenarmødet vil indse, at Eurogruppen skal tilføres flere ressourcer, uanset hvilket niveau den mødes på herefter. Den må ikke være en letvægtskonstruktion uden indhold. Eurogruppen er blevet en realitet. Derfor håber jeg, at Parlamentet i morgen vil stemme for princippet om øgede ressourcer til Eurogruppen.
Karin Jöns
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (DE) Fru formand! Indledningsvis vil jeg takke Budgetudvalgets medlemmer for, at de i det store og hele er enige i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggenders budgetstrategi.
Jeg vil ikke desto mindre igen slå til lyd for en passende forhøjelse af midlerne til social dialog, som vi har foreslået. Vi kan ikke blive ved med at tale om, at den sociale dialog er en søjle i vores europæiske sociale model, og samtidig skære i midlerne på nøjagtigt dette område.
Jeg vil også opfordre Rådet til at samarbejde med os om en løsning på problemet med degressivitetsklausulen. Denne klausul har en særlig kraftig indvirkning på fagforeningsinstitutternes arbejde, og på lang sigt er det simpelthen ikke længere bæredygtigt at foretage vedvarende nedskæringer.
Jeg har blot en bemærkning til udvalgets to pilotprojekter, nemlig at der var bred enighed om et pilotprojekt vedrørende udstationerede arbejdstagere, og jeg er sikker på, at resultaterne af dette projekt vil give os et væsentligt indblik, som vi kan bruge i forbindelse med vores kommende politiske beslutninger om direktivet om udstationering af arbejdstagere. Vi vil derfor med garanti være meget opmærksomme på at sikre, at Kommissionen til gengæld retter sin opmærksomhed mod de aspekter, der er vigtige for os inden for rammerne af dette projekt, for at undgå løndumpning og social dumpning.
Det andet projekt vedrører vold mod ældre. Dette projekt berører et tabu, og det er særligt vigtigt.
Péter Olajos
Fru formand! Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed vedrørende EU's budget for 2009 udtrykker jeg min tilfredshed med det foreliggende materiale. En af de væsentligste ændringer er, at der næste år vil være 10 % flere ressourcer til rådighed inden for miljøområdet end i 2008. Vi vil således kunne bevilge 14 mia. EUR til miljøformål.
Jeg glæder mig især over, at et af næste års prioriterede områder er klimaændringer. Europa skal blive ved med at føre an i den internationale bekæmpelse af klimændringerne, hvilket præsident Sarkozy også fremhævede i går. Jeg ønsker ligeledes at fremhæve, at budgettet for LIFE+ også vil blive forhøjet med 9 %. Jeg glæder mig også over de fantastiske muligheder, som lanceringen af såkaldte forberedende projekter eller pilotprojekter, der omfatter tre af vores forslag i år om miljø- og folkesundhedsemner, giver for at modtage støtte fra Kommissionen på ikke mindre end 7,5 mio. Aldrig er så mange projekter vedrørende klimaændringer eller virkningerne heraf blevet igangsat i løbet af et enkelt år.
Fra agenturernes side anser jeg tallene i Kommissionens forslag for at være grundlæggende acceptable, og jeg glæder mig over den øgede støtte til både personale og værktøjer, men anbefaler ikke desto mindre tilpasninger inden for to områder. Den første anbefaling vedrører Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, hvor vi anbefaler, at de 10 % i reservebeholdningen frigøres, da agenturet først da vil være i stand til at opfylde sit mandat. Det andet punkt vedrører Det Europæiske Fødevaresikkerhedsagentur, hvor vores anbefaling går i den stik modsatte retning, i og med at vi anbefaler, at der henlægges 10 % i reserve, indtil agenturet kan dokumentere, at det fungerer efter hensigten. Mine forslag i denne forbindelse er ligeledes blevet støttet af Parlamentets Udvalg om Miljø og Budgetudvalget. Jeg opfordrer også medlemmerne til at støtte forslaget under afstemningen på plenarmødet. Afslutningsvis vil jeg gerne takke ordfører Jutta Haug og László Surján, der er skyggeordfører for Det Europæiske Folkeparti, for deres værdifulde bistand i forbindelse med mit arbejde.
Gabriela Creţu
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. - (RO) Fru formand! Budgettet er ikke et politisk emne. Det er ikke et teknisk problem, men et særdeles dybtgående politisk problem. Ved hjælp af budgettet fastslår vi omfanget af de ressourcer, der er nødvendige, for at vi kan opfylde målsætningerne. Vi viser også vores oprigtighed med hensyn til de forpligtelser, vi påtager os. Bestemmelserne vedrørende det indre marked er tilsyneladende tilstrækkelige.
Vi takker Jutta Haug for hendes enorme indsats med at koordinere de vidt forskellige anmodninger, der er fremsat, og mere overordnede politiske målsætninger. På trods af hendes indsats er der dog stadig problemer. Finansmarkedet har vist sine begrænsninger. Vi kan se de fejl, der er blevet skjult bag regler, som almindelige borgere har svært ved at forstå. De er stadig skrøbelige i visse henseender.
Ændringsforslaget, hvori der opfordres til bevilling af ressourcer til undervisning af forbrugerne om finansielle anliggender, er blevet afvist af et flertal i Budgetudvalget. Denne beslutning er ikke taget af besparelseshensyn. Der er godkendt et højere beløb end det, der blev anmodet om, til et uspecificeret formål, som vedrører forbrugerbeskyttelse. Vi beder udvalget om at overveje anvendelsen af de beløb, der godkendes til det relevante kapitel om finansuddannelsesprogrammer. Den manglende viden, som berører nogle mennesker, danner grundlag for fremme af spekulation på markedet og for berigelse af andre. Tiden er imidlertid ikke inde til at fjerne beskyttelse. Det er at foretrække, at velorienterede borgere forsvarer sig selv alene.
Miloš Koterec
Fru formand! Først og fremmest vil jeg takke både ordfører Jutte Haug og koordinatoren for en yderst følsom håndtering af EU-borgernes behov og ligeledes for godkendelsen af de henstillinger, som Regionaludviklingsudvalget, som jeg er medlem af, har fremsat. Samhørighedspolitikken skal fortsat være en budgetpolitik på mellemlang sigt i EU.
Da jeg som ordfører for Regionaludviklingsudvalget udarbejdede udvalgets udtalelse om Parlamentets betænkning til brug i det førnævnte budget, ønskede jeg også at bidrage til løsningen af et problem, som medlemsstaterne forsøgte at løse gennem deres udviklingsprogrammer i mangel af en konsolideret europæisk strategi på dette område. Problemet vedrører integrationen af romasamfundene i EU. Med forslaget om et pilotprojekt, der måske ville bidrage til løsningen af dette problem på EU-plan, er mit mål at fremme den europæiske bevidstgørelse om denne mulighed for at afhjælpe problemet fra et regionaludviklingsperspektiv.
Dette emne er især relevant i de nye medlemsstater, hvor små enklaver af romasamfund udgør et alvorligt udviklingsmæssigt og socialt problem. Projektet skulle også omfatte udviklingen af passende ressourcer i de europæiske institutioner, for ellers vil problemet fortsat være overladt til medlemsstaterne, hvilket ville føre til en situation, hvor millioner af europæiske romaborgere kan blive ofre for spredt økonomisk og social udvikling og meget ringe integration.
Kyösti Virrankoski
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. - (FI) Fru formand! Udgiftsområde 2 i Kommissionens foreløbige budgetforslag, som Rådet reducerede igen, afspejlede ikke Parlamentets prioriterede områder. I forslaget blev direkte landbrugsstøtte og markedsføringsomkostninger alt for forsigtigt anslået til 2 027 mio. under loftet for det flerårige finansielle overslag. Udvalget om Landbrug indstillede, at Budgetudvalget reviderede de anslåede udgifter, hvilket det gjorde.
Af nye poster på budgettet er uddeling af frugt og grønt til skoleelever og strukturændringsfonden for mejerisektoren. Til førstnævnte ordning har Kommissionen sat 181 mio. EUR af, og der er sat 600 mio. EUR af til den sidstnævnte.
Da der er en enorm mængde uindfriede forpligtelser (UF) i programmerne til udvikling af landdistrikterne, i alt 9 mia. EUR, og fordi der i Kommissionens forslag var en afvigelse på 30 % mellem forpligtelser og betalinger, forhøjede udvalget betalingen med 898 mio. EUR.
Udvalget henstiller, at der omgående gives fødevarehjælp, og at dette finansieres inden for rammerne af udgiftsområde 4, afhængig af hjælpens art. Dette betyder, at der skal gennemføres interinstitutionelle drøftelser.
Emanuel Jardim Fernandes
Fru formand! Indledningsvis vil jeg lykønske ordfører Jutta Haug med hendes indsats i forbindelse med udarbejdelsen af Parlamentets holdning. De samlede bevillinger til fiskeri gennem årene bør anses som en negativ udvikling, eftersom de foregående års budgetter i forvejen var reduceret til et minimum, der var nødvendigt for gennemførelsen af en fælles fiskeripolitik og en havpolitik med de tilstrækkelige ressourcer.
For fiskeriindustrien medfører det yderligere eksterne økonomiske pres som følge af de stigende brændstofpriser og stagnationen og faldet i priserne på fiskeprodukter betydelige tab for sektoren og kritiske sociale problemer for fiskerne generelt.
Selv om Kommissionen foreslår at omstrukturere fiskeriet i overensstemmelse med den nuværende makroøkonomiske situation, er der brug for konkrete foranstaltninger til at bidrage til at sikre sektorens overlevelse. Budgetforslaget og Parlamentets aktuelle holdning indebærer betydelige nedskæringer, især for så vidt angår overvågning af fiskebestande, internationalt samarbejde, fiskeriforskningspersonale og dataindsamling.
Jeg glæder mig imidlertid over, at Parlamentets aktuelle holdning omfatter det pilotprojekt, som jeg fremlagde, om oprettelse af en prisanalyseinstans for fiskerivarer og fortsat støtter den europæiske havpolitik og alle projekter i forbindelse hermed ved at øge forskningsbevillingerne.
Helga Trüpel
ordfører for udtalelsen fra Kultur- og Uddannelsesudvalget. - (DE) Fru formand, mine damer og herrer! I 2004 fastslog kommissionsformand Barroso på en stor kulturkonference i Berlin, at den europæiske kulturpolitik udelukkende handler om Europas sjæl. Kulturbudgettet vidner imidlertid om en begrænset succes med hensyn til disse store udfordringer. Det er sandt, at vi nu har formået at iværksætte et pilotprojekt for at tilvejebringe flere midler til fremme af mobilitet blandt kunstnere, og vi ønsker også en forhøjelse af midlerne til livslang læring og ungdomsudvekslinger, men i lyset af at vi er nødt til at inspirere de europæiske borgere til at lære Europa at kende, bruger vi alt for få midler på dette område. Som allerede anført af José Manuel Barroso er den europæiske befolkning ikke ligefrem begejstret for det indre marked, men den ønsker faktisk at lære mere om Europas kulturskatte.
Vi har lige uddelt Parlamentets europæiske filmpris. Vi skal også bruge flere midler på europæisk filmproduktion, da vi bliver nødt til at give borgerne en bedre forståelse af den europæiske fortælling og af europæiske visioner for Europas fortid og fremtid.
Monica Frassoni
ordfører for udtalelsen fra Retsudvalget. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Retspleje, der er langsom, svært tilgængelig og uklar, er håbløs. Vi mener, at antallet af ansatte i Kommissionen, Parlamentet og Domstolen bør øges og styrkes inden for juridisk forvaltning, overvågning af anvendelsen af fællesskabslovgivningen og bedre lovgivning generelt, netop fordi de nuværende procedurer er for langvarige og for uigennemsigtige.
Det er vores opfattelse, at Kommissionen endnu ikke har en klar nok forståelse af nødvendigheden af at investere i tilstrækkeligt personale inden for disse områder, og det forekommer at være fuldstændig urimeligt, at Kommissionen fortsat lader det stå hen i det uvisse, hvor mange ansatte der arbejder specifikt med overtrædelsesprocedurer, og stadig hævder, at alt går strygende.
For så vidt angår Parlamentet vil jeg påpege problemet med den lovgivningsmæssige kvalitet af vores tekster og nødvendigheden af at investere mere og bedre i juristlingvister. Det samme gælder hele spørgsmålet om den interne omstrukturering af overvågningen af anvendelsen af EU-lovgivningen. Afslutningsvis opfordrer vi Kommissionen til at orientere os om og kvantificere - herunder fra et økonomisk perspektiv - de foranstaltninger, der iværksættes for at gøre vores institutioner grønnere og mere bæredygtige.
Bárbara Dührkop Dührkop
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (ES) Fru formand! For det første ønsker jeg at takke Budgetudvalget for at have støttet vores ændringsforslag.
For at overholde tidsplanen vil jeg blot kort nævne to punkter. Første punkt vedrører den sædvanlige ændring af Frontex-budgettet. Som følge af Kommissionens manglende initiativ og især som følge af Rådets uoverensstemmelse er Parlamentet som bekendt blevet nødt til at definere Frontex' arbejdsområde gennem budgetproceduren.
I år har vi besluttet at øge budgettet med 10 mio. EUR og forsøge at sikre, at Frontex' missioner er af permanent varighed. Til dette formål er der ikke blot behov for budgetbevillinger, men også for at medlemsstaterne skal opfylde deres forpligtelser i denne henseende.
Mit andet punkt vedrører godkendelsen af en bevilling til et pilotprojekt om integration af romaerne. Den europæiske konference, som Kommissionen har arrangeret i indeværende måned, kan ikke markere afslutningen af, men snarere begyndelsen på en samhørighedspolitik om integration af romaerne i det europæiske samfund.
Costas Botopoulos
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender. - (FR) Fru formand! Jeg tager ordet som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, men også som et socialdemokratisk medlem af Budgetudvalget. Af denne årsag har jeg desuden to minutter i stedet for et.
(EL) Fru formand, mine damer og herrer! I Udvalget om Konstitutionelle Anliggender har vi desværre bemærket, at den irske befolkning i et år, hvor man i Irland har afholdt folkeafstemningen om forfatningstraktaten, der ud over resultatet dokumenterede nødvendigheden af, at politikere kommunikerer med EU's borgere, fortæller os, at hovedårsagen til nej-resultatet netop var den manglende kommunikation. Det er derfor indlysende, at vi i tiden op til det kommende valg har behov for mere kommunikation.
De fleste af vores forslag blev godkendt. Det er imidlertid utilfredsstillende, at forslagene om at styrke to grundlæggende nye politiske institutioner, nemlig statutten for politiske partier på europæisk plan og politiske institutioner på europæisk plan, ikke blev godkendt. Måske sker det næste gang.
Jeg har et par politiske bemærkninger til det foreliggende budget, som vi stemmer om i år, og jeg siger politisk, da den politiske rolle, som budgettet spiller, til syvende og sidst bør medføre, at vi får mulighed for gennem budgettet at udøve vores funktion som EU. Som kommissær Joaquín Almunia sagde i går, og jeg citerer ham på fransk, fordi han sagde det på fransk: "Il faut commencer à imaginer le budget de l'Europe". Vi er kun lige begyndt at forestille os budgettet, og det er nødvendigt, at vi gør det.
Så, hvad ser vi i år? Vi ser et budget med lave udbetalinger, med en dyb kløft mellem forpligtelser og betalinger og med en utilfredsstillende reaktion på EU's aktuelle politiske prioriteringer. Ja, der er problemer, og ja, vi skal, som minister Jean-Pierre Jouyet sagde, give plads til, at vi kan reagere på krisen. EU's egentlige politiske valg er imidlertid vigtige. Jeg mener f.eks. ikke, at der i et valgår bør øremærkes så få midler til kommunikation, og at der i et år med en verdensomspændende krise bør øremærkes så få midler til udenrigspolitiske anliggender.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Fru formand! I lyset af de ambitiøse mål, som EU har sat for sig selv, er det overraskende, at Rådet har foretaget yderligere nedskæringer i det allerede lave budget for 2009. Disse nedskæringer vil medføre en større ubalance mellem aktivitetsniveauet og betalingen herfor, hvilket er i strid med princippet om et budget i balance.
Det beløb til betalingsbevillinger, som Rådet har godkendt, og som blot udgør 0,89 % af BNP, stemmer ikke overens med EU's mange politiske prioriteringer og forpligtelser. Resultatet heraf vil være, at kun nogle af de vigtige pilotprojekter, der vil være til gavn for borgerne, vil blive gennemført i praksis.
Som ordfører for udtalelsen om 2009-budgettet for Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling er jeg bekymret over den utilfredsstillende anvendelse af budgetmidlerne til eksisterende programmer såsom Progress- eller Daphneprogrammet. Kommissionen bør også tage betydelige skridt mod en gennemførelse af ligestillingsprincipperne ved planlægningen af sit budget, mens medlemsstaterne effektivt skal fremme disse ved anvendelsen af strukturmidler og midler fra Den Europæiske Socialfond.
Mairead McGuinness
ordfører for udtalelsen fra Udvalget for Andragender. - Fru formand! Jeg vil også takke ordførerne for deres omhyggelige og meget effektive arbejde med den vanskelige opgave, og her mener jeg især spørgsmålet om Ombudsmandssekretariatet, hvor der vil komme en stigning på næsten 6 % i budgettet. Efter vores opfattelse er dette passende, idet vi anerkender, at det er muligt, at halvdelen heraf ikke vil være nødvendig, hvis der ikke sker nogen egentlige ændringer i sekretariatet efter valget i 2009. Jeg mener også, at vi bør anerkende, at Ombudsmandssekretariatet har brugt kræfter på at omorganisere personalet og ressourcerne, således at de anvendes mere effektivt.
Nu hvor jeg står her som medlem af Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter vil jeg lige sige, at spørgsmålet om fødevarehjælp er noget, som rører folk virkelig dybt, og dette siger jeg også til de tilhørere, der er forsamlet her. Jeg tror, at offentligheden gerne vil have, at vi er generøse med fødevarehjælpen. Jeg kan forstå, at der med rette er budgetmæssige bekymringer om reglerne. Måske siger dette noget om det arbejde, vi laver i kulisserne, før vi fremlægger det, så vi udfører et godt stykke arbejde og sender et passende budskab til offentligheden om, at vi støtter udviklingslandene og de sultne og nødlidende.
Det er imidlertid også værd at påpege, at vores udviklingsstøtte tidligere faktisk var rettet mod landbrugs- og fødevareproduktion, som andre talere allerede har nævnt, og at vi de senere år tragisk har fjernet blikket fra betydningen af produktionslandbrug i udviklingslandene. Måske har vi heller ikke forstået meningen her i EU. Hvis denne fødevarekrise har gjort noget, så er det, at den har advaret os om skrøbeligheden af fødevareproduktionen og nødvendigheden af at værne om denne produktion i udviklingslandene.
Vedrørende dette specifikke emne støtter en af mine kolleger, Esther De Lange, og jeg endelig et pilotprojekt om at skabe kontakt mellem unge landbrugere i Europa og udviklingslandene. Jeg tror, at dette måske kan give nogle gode resultater, da de har brug for hjælp, og vi skal forstå deres situation.
László Surján
Fru formand, mine damer og herrer! For det første vil jeg på vegne af min gruppe takke ordføreren for betænkningen og for vores samarbejde. Budgettet er en fælles opgave, og resultatet imødekommer kravene fra adskillige politiske grupper. Budskabet fra Det Europæiske Folkeparti er, at EU-borgernes liv skal gøres sikrere. Sikkerhed er mange ting og omfatter ikke kun beskyttelse af Schengenområdets grænser, forebyggelse af ulovlig indvandring og terrorbekæmpelse, men især bevarelsen af arbejdspladser gennem øget støtte til små og mellemstore virksomheder kombineret med forskning og udvikling samt fødevaresikkerhed og fødevareforsyningssikkerhed. Af sikkerhedshensyn er det nødvendigt med adskillige indbyrdes uafhængige energikilder. Alt dette forudsætter flere midler end dem, som Rådet foreløbig har sat af til formålet.
Et par dage var nok til at finde 2 000 mia. EUR for at sikre bankdriften. Fint. Vi skal imidlertid bare være klar over, at det tager EU 20 år at bruge et beløb i denne størrelsesorden. Parlamentet regner med mindre end 10 mia. EUR i supplerende midler til næste års programmer, hvor hele dette beløb går til den virkelige økonomi, og dette er stadig 1,5 mia. under det beløb, som vi fastsatte i rammebudgettet for en periode på syv år. Det er derfor ikke upassende, hvis vi i den aktuelle situation bruger 10 mia. mere på vækst, jobskabelse og borgernes sikkerhed i stedet for at gennemføre budgetstramninger. Krisen er ikke kun et finansielt, men også et økonomisk problem. Rådet bør være vores partner i en kraftigere økonomisk udvikling. Medlemsstaterne bør rydde de hindringer af vejen, f.eks. for store krav til gavn for dem selv, som indebærer, at de kunstigt gør det vanskeligere at anvende støtte til europæisk udvikling. EU skal hjælpe de borgere, der er i vanskeligheder som følge af den verdensomspændende krise. Lad os vise, at EU ikke blot kan hindre udbrud af krige i Europa, men at den også kan komme over den finansielle og økonomiske krise, der har ramt Europa.
Catherine Guy-Quint
Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! Indledningsvis vil jeg takke alle ordførerne, og især Jutta Haug og Janusz Lewandowski, samt hele budgetteamet, dvs. både de valgte repræsentanter og administratorerne, for denne vanlige finansielle øvelse vedrørende 2009. Dette er det tredje finansielle overslag, og det viser blot, i hvor høj grad den årlige budgetprocedure er blevet en unaturlig og til en vis grad surrealistisk øvelse i lyset af situationen i Europa. Det er en øvelse i at manipulere med regnskaberne for at gøre det umuligt at udarbejde en ægte fællesskabsløsning på problemerne i vores samfund.
Efter Kommissionens meget beskedne forslag gjorde Rådet det, som det altid gør, nemlig at sende os et begrænset forslag, der ikke gør det muligt at opfylde nogen af de løfter, som det afgav i årets løb. Jean-Pierre Jouyet har ret i, at det europæiske budget er blevet underudnyttet siden 1988. Som det er tilfældet med sport, fører regelmæssig træning til bedre resultater, og som en atlet bliver EU-budgettet mere ineffektivt og mere underudnyttet, når det bliver begrænset. Dette er den onde cirkel, der fører til politiske katastrofer.
Selvfølgelig kan vi ikke bruge midler uden at regne med udgiften, men i lyset af disse vedvarende løfter er det forpligtelsesbevillinger, der registreres, og ikke betalingsbevillinger. Dette er begyndelsen på budgetsvig! Vi burde derfor orienteres om, hvorvidt EU ønsker at nå sine målsætninger, og hvorvidt medlemsstaterne er villige til at bidrage til de fælles politikker eller ej.
Det er i lyset af denne umulige opgave, Parlamentet udøver sine beføjelser gennem ordførerens arbejde. Budgetrammen er meget stram, og Kommissionens manglende initiativ har medført, at Parlamentet har udviklet nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger til understøttelse af kommende nyskabelser. I denne situation, hvor Europa har besluttet at tilføre 1 700 mia. EUR som bistand til euroområdets banksektor, er det imidlertid af afgørende betydning, at vi formår at finde 250 mio. EUR til fødevarefacilitetsinstrumentet for 2009. Parlamentet er tæt knyttet til denne fødevarehjælpefond.
Den 21. november skal slaget således stå i Rådet. Parlamentet har fulgt alle de tilladte procedurer ved at overholde det finansielle overslag, opfordringen til fleksibilitet under loftet på 530 mio. EUR og opfordringen til en nødhjælpsreserve, der fremgår af det finansielle overslag. Vi handler inden for rammerne af vores særlige beføjelser, og vi forventer derfor, at Rådet indtager en ansvarlig politisk holdning i lighed med vores. Dette er af afgørende betydning, hvis vi skal sikre troværdigheden af EU's arbejde fra hver enkelt borgers synspunkt.
Jeg kan oplyse Jean-Pierre Jouyet om, at politik handler om forventninger, og Parlamentets holdning gør det muligt for os at vente, samtidig med at vi overholder de regler, som de tre institutioner har valgt at være undergivet. Vis, at du kan opfylde dine forpligtelser!
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - (DA) Hr. formand! Jeg vil starte med en stor tak til Jutta Haug for hendes fantastiske indsats for at holde sammen på alle enderne i denne budgetprocedure. ALDE-Gruppen støtter resultatet af afstemningen i Budgetudvalget. For ALDE har energi og klimapolitik samt forskning og innovation været vigtige prioriteringer for 2009-budgettet. Vi deler fru Haugs opfattelse, nemlig at klima- og energipolitikken slet ikke afspejles tilstrækkeligt i budgettet, og ser frem til, at Kommissionen i foråret kommer med et klart bud på, hvorledes dette område kan bakkes budgetmæssigt op på EU-plan. For ALDE-Gruppen har det i lyset af Ruslands invasion i Georgien været vigtigt både at sikre genopbygningsstøtte til Georgien og understøtte udviklingen af Nabukkogasledningen, der skal sikre en gasforsyning til Europa uden for russisk kontrol. Vi er glade for, at et flertal har bakket op om disse prioriteringer.
Det foreliggende forslag til budget fjerner en del af Rådets besparelser og giver en mere realistisk vurdering af behovene for betalinger i de kommende år. Vi rammer loftet i den flerårige aftale for budgettet inden for tre udgiftsområder, nemlig 1a med forskning, uddannelse og transport og udgiftsområde 3b med retspolitikken, og overskrider loftet inden for udgiftsområde 4, udenrigspolitikken. Lofterne for budgettet til udenrigspolitikken er kronisk alt for snærende, og hvert år skal vi kæmpe for at finansiere nye prioriteringer. Det er forunderligt at se statsledere udskrive regninger på EU's budget, som deres egne finansministre ikke vil honorere. Kommissionen har foreslået at finansiere fødevarefaciliteten for ulandene med de sparede penge fra EU's eksportrestitutioner. Pengene er jo sparet på grund af de høje fødevarepriser, som til gengæld skaber sultproblemer i de fattige lande. Tanken er rigtig, men budgetteknisk må vi gøre det på en anden måde, så vi overholder de aftaler, der er indgået mellem institutionerne. Derfor er forslaget nu, at fødevarefaciliteten og ekstra bevillinger til Palæstina, Kosovo og Afghanistan bliver fundet ved brug af reserver, f.eks. fleksibilitetsreserven. Det er ikke rimeligt at finde pengene ved at skære ned på vigtige programmer for fattige lande.
ALDE-Gruppen har fremlagt et forslag om at lægge 12 % af midlerne i strukturfondsprogrammerne i reserve. Baggrunden var, at vi gerne ville presse Kommissionen til at gøre mere for at undgå de fejl i et omfang på 12 %, som viste sig ved behandlingen af dechargen for 2006-budgettet. Vi mente, at en sådan reserve kunne være et instrument til at få fulgt op på 2006-dechargen, men har ikke kunnet få tilstrækkelig opbakning til at gå denne vej, og det må vi så tage til efterretning, men jeg håber Kommissionen gør en indsats.
Hr. Lewandowski har haft en interessant opgave med Parlamentet og de andre institutioners budget. Jeg mener, at han har fundet et godt kompromis, hvor Parlamentets budget holder sig under de 20 % af de administrative udgifter.
Helga Trüpel
Hr. formand, hr. formand for Rådet, fru kommissær, mine damer og herrer! EU's budget for 2009 kan kun føre til en begrænset succes, fordi vi arbejder i den spændetrøje, som det finansielle overslag er. Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance gjorde ved afstemningen det ganske klart, at det finansielle overslag ikke på nogen måde afspejlede de nye udfordringer og opgaver, som vi stod over for.
Vi har lige hørt, at alle talerne er enige om, at EU's budget for udenrigspolitik er underfinansieret. Hvad angår de udfordringer, som de globale klimaændringer også frembyder, giver EU's budget os ikke den fjerneste mulighed for at reagere på behørig vis.
Jeg vil gerne erindre alle medlemmer om præsident Sarkozys fantastiske tale i går, hvor han påpegede, hvor meget der skulle ændres i EU som følge af den økonomiske krise og klimaændringskatastrofen. 2009-budgettet afspejler kun alt dette i et meget begrænset omfang, og det er således vores fælles problem, at EU's budget simpelthen ikke er gearet til udfordringerne i den nuværende situation. Også inden for landbrugspolitikken er det på høje tid, at energiproduktionen bliver koblet sammen med miljømål, og vi skal, som José Manuel Barroso sagde i går, også øge indsatsen inden for forskning og udvikling og frem for alt inden for uddannelsespolitikken. Når alt kommer til alt, er disse områder Europas aktiver. Vi skal væk fra et reaktivt budget og i retning af et proaktivt budget og et nyt politisk koncept.
Endelig skal vi gøre mere for at bekæmpe sult, idet hungersnøden igen er på fremmarch i området syd for Sahara i Afrika, hvilket er uacceptabelt. Vi skal også gøre mere for at fremme retfærdig handel, således at udviklings- og vækstlandene endelig får en fair chance.
Jeg er nu nået frem til det politiske resultat. Som Nicolas Sarkozy sagde i går, er det nødvendigt at relancere kapitalismen i en grøn form, for vi har nemlig brug for en grøn aftale, en "Green Deal". Først da vil vi også kunne relancere EU's budget.
Wiesław Stefan Kuc
Hr. formand, fru kommissær! Ikke blot lever budgetforslaget for 2009 i lighed med de tidligere budgetforslag ikke op til vores forventninger - hvad værre er: Det lever ikke op til vores vælgeres forventninger. Den største fejl er, at der er for få betalingsbevillinger. Hvis vi skal indfri alle forventninger, burde det mindst være dobbelt så stort.
Det Europæiske Råd har begrænsede midler til rådighed, hvilket gjorde det nødvendigt at mindske antallet af poster, og disse nedskæringer berører især sektion III, der omfatter landbrug og udvikling af landdistrikter, men de berører også EU's agenturer og de øvrige sektioner. Det er usandsynligt, at noget udvalg eller nogen politisk gruppe i Parlamentet vil være tilfreds med dette budget.
Selv om de politiske prioriteringer for 2009 er fastlagt, har det ikke været muligt at fastholde nogen af disse prioriterede områder på et sådant niveau, der tydeliggør, at de er blevet økonomisk begunstiget. Officielt indeholder budgettet fortsat alle de indikatorer, der er fastlagt i den flerårige finansielle ramme, men vi forventede alle, at det ville være højere. Af denne årsag lægger forslaget til budget op til, at vi vender tilbage til det oprindelige forslag og fjerner Rådets nedskæringer. Ved afstemningen om forslaget regner vi med at presse en stigning i de reducerede budgetudgifter igennem. Det er muligt, at vi når dette mål.
Esko Seppänen
Hr. formand, fru kommissær! Man kan med rette sige, at næste års budget er et udtryk for budgetdisciplin. Den lave nationale indkomst, der foreslås, vil bringe lov og orden til EU.
Bevillingerne til eksterne foranstaltninger under udgiftsområde 4 er uanset budgetkriterium utilstrækkelige. Vi ved alle, at disse bevillinger ikke kan dække alt det, som Rådet anser for vigtigt, da Parlamentet har sine egne berettigede præferencer for anvendelsen af midlerne.
I vores gruppe er vi ikke bange for at støtte væksten i selve de eksterne udgifter. Vi støtter ikke Georgiens genoprustning efter landets angreb på de civile borgere i Sydossetien og på russiske fredsvagter og senere Georgiens ynkelige nederlag. Vi støtter ikke Rådets prioriteringer vedrørende en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Vi er ikke enige i, at der bør udvikles en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i retning af en europæisk sikkerheds- og forsvarspolitik, som om Lissabontraktaten ikke var blevet forkastet. Lad medlemsstaterne stille sig tilfreds med Athena-finansieringsmekanismen til dette formål.
Vi støtter ikke bistanden til Irak, Afghanistan og Georgien via internationale organisationer, uden at der er mulighed for at overvåge anvendelsen af EU's midler. Vi støtter naturligvis hjælp til undertrykte lande såsom Palæstina, men samtidig gør vi opmærksom på, at Rådets prioriterede områder æder sig ind på reserverne til de finansieringsmål, som Parlamentet anser for vigtige.
Alle, der har deltaget i udarbejdelsen af forslaget til budget, ved, at loftet for eksterne foranstaltninger ikke vil kunne bære, men at det vil falde ned under budgetproceduren på samme måde, som Parlamentets loft gjorde det i august sidste år. Lad os sørge for, at vi holder os under loftet. Hvis vejen hertil er kreativ bogføring, er det i strid med god budgetpraksis, og det er samtidig en forvaltningskultur, der er uigennemsigtig for EU's borgere, altså de mennesker, der skal betale hele regningen.
Selv om vores gruppe ikke er af den opfattelse, at der blandt os hersker en udbredt tillid til EU's eksterne foranstaltninger, ønsker vi, at de faktiske forhold skal anerkendes. Det er nu op til Rådet at sørge for, at dette sker.
Nils Lundgren
Hr. formand! Dette er på en måde et velgennemtænkt budgetforslag.. De kvalificerede og hensynsfulde ordførere fortjener al mulig ros for deres arbejde inden for de gældende rammer. Imidlertid er alt dette ikke desto mindre fuldstændig forkert, for hvad skulle EU egentlig gøre? I denne forbindelse går mindst to tredjedele af pengene til landbruget og strukturfondene, herunder til svind og korruption. Det, som EU burde investere penge i, f.eks. omfattende forskning såsom fusionsprojektet i Barcelona eller en fælles infrastruktur såsom Galileo eller CO2-adskillelse og -oplagring osv., udgør en ubetydelig del af dette budget.
Det, som det omfatter, er en globaliseringsfond, der nu bevilger 2,4 mio. EUR til Portugal og 10 mio. EUR til Spanien. I begge tilfælde drejer det sig om en brøkdel af en promille af disse landes bruttonationalprodukt. Der er ingen grund til, at de skulle modtage penge fra andre lande i denne forbindelse. Vi har en solidaritetsfond, hvorfra 13 mio. EUR går til Frankrig som følge af de ødelæggelser, som orkanen Dean forårsagede på Martinique og Guadeloupe. Dette er igen en brøkdel af en promille af Frankrigs bruttonationalprodukt. Intet af dette giver mening. Vi har at gøre med rige lande, der ikke ville have vanskeligt ved at håndtere disse problemer selv uden småpenge fra andre medlemsstater.
Hvorfor gør man dette? Jeg hævder, at det er, fordi det drejer sig om pr-penge, der er beregnet til brug som reklame for EU. Der er ingen andre åbenlyse årsager hertil. Næste gang går midlerne utvivlsomt til snerydning. Som tidligere nævnt er vi ude på et helt forkert spor. Disse forhandlinger omhandler et budget, der teknisk er gennemarbejdet, men som rent politisk er idiotisk.
Sergej Kozlík
(SK) Hr. formand! Sidste år blev vi lige så forfærdede over det lave udgiftsniveau i EU's budget for 2008. Udtrykt som en brøkdel af bruttonationalproduktet beløb det sig til 0,95 %. Dengang sammenlignede jeg buen, der afbildede nedgangen år efter år, med et blad, der daler ned. Vi troede ikke, at det kunne komme længere ned, men der tog vi fejl.
Udgifterne for 2009 udgør 0,89 % af BNP. Vi taler ikke længere om en bue, men derimod om et frit fald. Hvem bekymrer sig om, at udgiftsniveauet langt fra svarer til EU's politiske prioriteringer og forpligtelser? Hvem bekymrer sig om, at der bliver en stadig større kløft mellem omfanget af forpligtelserne og betalingerne? Den samlede værdi af ubetalte forpligtelser udgør i dag 139 mia. EUR, hvilket overstiger EU's årsbudget.
Den interne uoverensstemmelse i Det Europæiske Råds politik er blevet stillet til frit skue. De fleste medlemsstaters regeringer vil ikke være i stand til at sikre fuld udbetaling af EU-midler i indeværende år. Den ovennævnte kløft er blevet forvandlet til en udgiftsreduktion på næste års budget. Kløften udvides mellem de finansielle rammer for perioden 2007-2013 og de nuværende budgetter til skade for borgerne og regionerne, der ikke modtager de nødvendige midler fra navnlig struktur- og samhørighedsfondene.
Dette skyldes også Parlamentets svaghed. I vores respektive lande vil vi ikke kunne finde en effektiv metode til at lægge pres på regeringer, ministerier og andre organer i den offentlige forvaltning, således at disse bevilger passende midler til disse områder. Jeg støtter et øget udgiftsniveau i EU-budgettet som foreslået i Jutta Haugs fremragende betænkning. Samtidig kan jeg dog ikke lade være med at tænke på, om vi blot kæmper mod vindmøller.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand, hr. formand for Rådet, fru kommissær, ordførere, mine damer og herrer! Hvad er hovedformålet, raison d'être, med et EU-budget i et år med en virkelig og allestedsnærværende finansiel krise?
Det første formål er at sikre, at dette budget ikke blot medfører et øget pres på de nationale budgetter. Der må med andre ord ikke forekomme overflødige udgifter, for midlerne skal kun bruges der, hvor medlemsstaterne enten ikke kan eller ikke må agere.
For det andet skal det sikres, at budgettet giver merværdi. De programmer, hvortil der er godkendt finansiering, skal støttes tilstrækkeligt af den politiske myndighed, dvs. Rådet og Parlamentet, og støttes teknisk af den udøvende myndighed, Kommissionen.
Kommissionens funktion har aldrig været vigtigere end i dette alvorlige kriseår. Dens ansvar er større end nogensinde, da vi skal få mest muligt ud af hver eneste euro, som de europæiske skatteborgere har investeret.
For det tredje skal EU-budgettet i en tid, hvor liberale bliver socialdemokrater, og socialdemokrater bevæger sig i retning af at blive liberale, være effektivt og sågar kontracyklisk.
I en undersøgelse under ledelse af den spanske økonom Rafael Flores dokumenteres det, at de offentlige udgifter, der har den største indvirkning på de offentlige investeringer og beskæftigelsen, er udgifterne til transportinfrastrukturer og kommunikation. Det, der er godt for mit land, bør også være godt for hele Europa.
EU's struktur- og samhørighedsfonde er de centrale fællesskabsinstrumenter til styrkelse af den europæiske infrastruktur og således også beskæftigelsen. På denne baggrund støtter min gruppe bl.a., at der skal bevilges flere midler til de tværeuropæiske netværk, som Rådet på uansvarlig vis har glemt, herunder især flere midler til energinettene og ligeledes flere midler til betalingsbevillinger inden for rammerne af kapitlet om konvergens.
Thijs Berman
(NL) Hr. formand! De øvrige institutioners budgetter har en rimelig balance mellem den aldrig svigtende enorme efterspørgsel, en nærmest kronisk efterspørgsel, efter flere medarbejdere og nødvendigheden af at begrænse udgifterne.
Parlamentet, der er en forsigtig budgetmyndighed, holder sig inden for de aftalte rammer (en femtedel af institutionernes budget), men investerer ikke desto mindre i viden ved at øge medarbejderantallet i grupperne og ved at øge kapaciteten på biblioteket. Dette er nødvendigt, da de spørgsmål, vi står over for, uvægerligt er komplekse og vedrører globaliseringen og emner af relevans for hele verden. Fundamentet er ved at blive lagt for indførelsen af statutten for Parlamentets medlemmer og assistenter, og dette er et spørgsmål om social retfærdighed, der har været lang tid undervejs.
Der vil være mere personale til at pleje forbindelserne mellem Parlamentet og de nationale parlamenter, hvilket er af afgørende betydning, selv om der kun er tale om et begrænset antal. Det handler om udvekslingen med nationale parlamenter, som skal styrkes. I medlemsstaternes parlamenter er der ofte en enorm mangel på viden om EU's dagsordener og om subsidiaritetsspørgsmål, og EU-borgerne stiller oftere end nogensinde kritiske spørgsmål om, hvad der bør reguleres på henholdsvis nationalt plan og europæisk plan.
For så vidt angår de øvrige institutioner vil jeg fremhæve, at adgangen for borgerne bør sættes i centrum. Det er derfor vigtigt at øge antallet af ansatte i Ombudsmandssekretariatet for blot at nævne et eksempel. EU skal være åben for alle borgere, ikke mindst, og navnlig, for de borgere, der ønsker at indgive en klage.
Nathalie Griesbeck
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Indledningsvis vil jeg takke vores to kolleger fra Budgetudvalget, Janusz Lewandowski og naturligvis Jutta Haug, der har ført et engageret og effektivt tilsyn med vores arbejde.
For det første vil jeg i den tid, som jeg har til rådighed, meget kort udtrykke min overordnede begejstring over den række retningslinjer, der er blevet fastholdt inden for rammerne af et budget, der er meget begrænset, eller sågar stramt, som nogle af medlemmerne har kaldt det. De grundlæggende retningslinjer vedrørende vækst, beskæftigelse og klimaændringer er blevet fastholdt, og der er under alle omstændigheder sågar tale om en stigning i de samlede betalingsbevillinger inden for disse prioriterede områder.
For det andet glæder jeg mig over det mere konkrete resultat, nemlig at vi i Budgetudvalgets forslag har formået at gøre budgetposterne vedrørende forskning og innovation og alt vedrørende strukturfondene mere forståelige, hvilket indebærer, at EU-borgerne får praktiske svar.
I denne krise, som er stressende hvad angår omfang og virkninger, og som desværre vil være langvarig, vil jeg fremhæve betydningen af EU's samordnede reaktion. Den samordnede reaktion er ikke blot mere oplagt nu end nogensinde, men den er også af afgørende betydning, når det drejer sig om støtte til investeringer i store infrastrukturprojekter for at stimulere den europæiske økonomi.
Gérard Onesta
(FR) Hr. formand! Det står klart, at Lissabontraktaten desværre ikke træder i kraft til næste år, men vi slipper alligevel ikke for at indføre EU-bestemmelser. Der kommer måske ikke nogen ny traktat, men der opstår alligevel nye behov. Der er opgaver, hvor institutionerne ikke er hurtige nok til at følge med. Man behøver blot at se nyhederne, som handler om finans- og miljøkrisen. Vi får brug for flere ressourcer, når vi ser på vores oversigt over arbejdsopgaver.
I 2009 sker der også det lidt specielle, at vi har en aftale med vælgerkorpset, dvs. vores europæiske medborgere. Vi bør således ikke spare på ressourcerne til kommunikation og samarbejde. I forlængelse heraf skal vi også finde de passende ressourcer til vores web-tv, valgkampagnen, besøgscentret, borgerforaene osv.
Med hensyn til bygninger ejer vi nu næsten alle vores bygninger. Jeg refererer her til vores tre hovedarbejdssteder. Hvad angår det ene arbejdssted, vi endnu ikke ejer, nemlig bygningerne i Luxembourg, går vi i gang med denne opgave i løbet af de næste par uger. Dette er en stor byggeplads præget af høje ambitioner, og hvor vi får opført en af de største bygninger i verden med en helt uafhængig energiforsyning. Vi kan være stolte over dette projekt, og vi kan være stolte over vores bygning, men som Parlamentet kan bevidne kræver en bygning vedligeholdelse! Og som ejere skal vi nu finde ressourcerne, så bygningen kan være præget af høj kvalitet.
For så vidt angår miljøpolitikken, var vi i 2008 en af de første institutioner, som blev EMAS-certificeret - og det kan vi være meget stolte over. For to dage siden forelå resultaterne af undersøgelsen af vores CO2-fodaftryk. Europa-Parlamentet udleder 200 000 t CO2 om året. Hvis vi gerne vil nå målet om en reduktion af CO2-udledningen på 30 % om 12 år, får vi brug for nogle ressourcer.
Jeg vil blot slutte af med at rose det kvalitetsarbejde, som vores ven hr. Lewandowski har udført, fordi vi med den nyindførte samrådsmetode har været meget, meget glade for at have ham som leder.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand, fru kommissær! I forbindelse med denne forhandling er der fire forhold, jeg gerne vil henlede opmærksomheden på. For det første er budgetbevillingerne på 124 mia EUR., selv om de er på det højeste niveau i EU's historie, på det laveste niveau i forhold til de 27 medlemsstaters bruttonationalindkomst. Dette er tilfældigvis det niveau, der blev foreslået af Europa-Parlamentets Budgetudvalg, da Kommissionen foreslog endnu lavere beløb, og Rådet skar endnu mere i dette beskedne budget.
I de finansielle overslag for 2007-2013 var bevillingsloftet på 0,97 % af bruttonationalindkomsten, hvilket med andre ord vil sige, at der er tale om en væsentlig uoverensstemmelse mellem det beløb, vi havde til hensigt at stille til rådighed for tre år siden, og de midler, EU nu ønsker at anvende. For det fjerde kan vi hverken få et større Europa eller opnå dybere integration for så få midler, og EU kan heller ikke blive en pålidelig global partner, da Unionen trues af ikke at kunne opfylde sine egne forpligtelser på dette område.
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! Denne forhandling om Fællesskabets budget for 2009 bør bære præg af de beslutninger, som Det Europæiske Råd undlod at træffe denne måned. Man burde helt klart have drøftet de presserende budgetmæssige foranstaltninger, der er behov for med henblik på effektivt at støtte små og familiebaserede landbrug, fiskerisektoren, tekstil- og beklædningsindustrien, skibsværftsindustrien og mikrovirksomhederne samt de små og mellemstore virksomheder. Desuden er der akut brug for andre foranstaltninger med henblik på at forsvare fremstillingssektoren i hver enkelt medlemsstat, navnlig i samhørighedslandene, samt arbejdspladser med rettigheder og anstændige lønninger til arbejdstagerne.
Man burde helt klart have drøftet, hvor nødvendigt det er at bryde med Fællesskabets budgetpolitik. Denne politik understøtter en økonomisk politik, som er en af årsagerne til den strukturkrise, der så længe har stået på i EU, og som ligger til grund for nedprioritering af fremstillingssektoren, arbejdsløshed, løsarbejde, stigende sociale uligheder og store forskelle mellem medlemsstaterne.
Ashley Mote
(EN) Hr. formand! Jeg ser, at der stadig tildeles millioner af euro i form af offentlige midler til såkaldt "social engineering" og til at købe folkelig opbakning til selve EU i kandidatlande, medlemsstater og i andre sammenhænge. Vi har stadig veje og broer, som ender i det blå, men alligevel betaler vi for udskiftning af fortovene i Karínia uden for nogle tyrkiske kasinoer, og der bruges 400 mio. EUR på at levere elektricitet i Kosovo, hvor de derefter indkrævede beløb ganske enkelt forsvinder.
Denne politiske anvendelse af offentlige midler er yderst tvivlsom. Det er ikke så mærkeligt, at skatteyderne i nettobidragsyderlandene ligesom i min valgkreds i stadig større grad protesterer imod, at der ydes EU-midler til lande, hvis skattebyrde er lavere - undertiden meget lavere - og hvor EU-midlerne rent faktisk træder i stedet for manglende lokale skatteindtægter.
I lyset af disse uregelmæssigheder skrev jeg for nylig til Revisionsretten for at få belyst legaliteten i, at der sker udbetaling af offentlige midler, hvor der er taget forbehold i henhold til internationale regnskabsstandarder.
Esther De Lange
(NL) Hr. formand! En af de største fordele ved at få ordet så sent er, at man kan udelade en hel del, som allerede er blevet nævnt. Derfor vil jeg straks springe over til to punkter, som ligger mig specielt på sinde. For det første bliver samfundet nu, hvor der er et stigende antal overvægtige børn i Europa, nødt til at investere yderligere i undervisning i sunde spisevaner.
Den stigning i budgettet for skolemælk, som vi har foreslået, passer perfekt med denne ambition. Med den ønskede bevilling på yderligere 13 mio. EUR vil vi gerne øge antallet af deltagende skoler og også udvide udvalget med en række sunde produkter. Det er dog uheldigt, at Kommissionen efter min opfattelse reagerer for langsomt på initiativer såsom skolefrugtordningen.
Europa-Parlamentet havde gerne set, at der var midler i EU-kassen til denne ordning i 2008. Vi når nu ind i 2009, inden der bliver gratis frugt i skolerne, og sølle 1,3 mio. EUR er blevet afsat til netværksarbejde og tilvejebringelse af information. Dette er efter min mening beklageligt. Det vil jo ikke bare regne ned med frugt over skolerne efter sommerferien. Der skal foretages en hel del fodarbejde vedrørende denne ordning, og der er også næste år brug for penge til dette. Lidt mere dynamik ville derfor bestemt ikke være af vejen.
For det andet vil jeg gerne henlede opmærksomheden på en foreslået undersøgelse af indtjeningsforholdene i fødevareproduktionskæden. F.eks. kan jeg fortælle kommissæren, at det økonomiske afkast på dette æble er 22 % i supermarkedet og 23 % i distributionsleddet, mens primærproducenten af æblet, landmanden, uden hvis indsats jeg ikke kunne have stået her med æblet, i de sidste par år har haft et negativt afkast på -4 %.
Med den foreslåede undersøgelse vil vi gerne se nærmere på landmændenes situation. Når alt kommer til alt, bliver vi, hvis vi gerne vil bevare landbrugsproduktionen i Europa, nødt til at undersøge situationen for primærproducenterne og magtkoncentrationen i hele kæden, som f.eks. de store supermarkeders rolle. Forhåbentlig vil kommissæren sammen med sin kollega for konkurrence tage ordentlig fat på denne problemstilling.
Göran Färm
(SV) Hr. formand! Som budgetordfører for Udvalget om Industri, Forskning og Energi vil jeg gerne takke fru Haug for så omhyggeligt at have noteret sig vores prioritetsområder, hvilket virkelig slår igennem i budgettet. Til min svenske EU-skeptiske kollega hr. Lundgren, der lige havde ordet før, og som betegnede budgettet som idiotisk, vil jeg bare sige, at det jo ikke bliver bedre af, at han selv foreslår total nedlæggelse af nogle af de bedste dele af budgettet, f.eks. søfartssikkerhedsmyndigheden og Youth in Action-programmet.
Men det er da rigtigt, at der er problemer med EU's budget. Den tredobbelte krise, vi oplever, viser, hvad det drejer sig om. Jeg tænker her på klimakrisen, fødevarekrisen og finanskrisen. Udvalget om Industri, Forskning og Energi foreslår stigninger på mindst 5 % for alle de operationelle bevillinger vedrørende klima og energi, men dette er stadig en dråbe i havet. Som socialdemokrat kan jeg godt se behovet for fødevarehjælp, men forhandlingen om finansieringen viser svaghederne i budgetsystemet. Det viser, hvor svært det er at foretage mere omfattende omprioriteringer. Præsident Sarkozy pegede i går på behovet for en fælles indsats rettet mod det europæiske erhvervsliv som følge af krisen, men disse ressourcer findes ikke i EU's budget. Udvalget om Industri, Forskning og Energi peger på nødvendigheden af flere midler til små og mellemstore virksomheder, men dette er også en dråbe i havet.
I stedet tvinges vi til at opfinde det ene midlertidige instrument efter det andet. Vi har fleksibilitetsinstrumenter, globaliseringsfond, solidaritetsfond og fødevarefacilitet, og vi vil snart have en særlig ordning til forvaltning af indtægterne fra den kommende bortauktionering af emissionsrettigheder. Jeg mener, tiden er inde til at foretage en mere ambitiøs og fremadrettet revision af det langsigtede budget. Nu hvor vi skal foretage en midtvejsevaluering, har vi muligheden for at sikre, at budgettet bliver bedre tilpasset, så der tages højde for den mere og mere komplicerede virkelighed, vi lever i, og hvor der kræves radikale tiltag. (forhandling)
Seán Ó Neachtain
(EN) Hr. formand! Det vigtigste aspekt ved dette budget er, hvordan man dermed kan hjælpe og støtte økonomien i Europa som helhed, samtidig med at økonomien udvikles og styrkes - hvilket vi virkelig har brug for her og nu. Jeg ser derfor positivt på den støtte, der er i budgettet, til forskningsprogrammer og udvikling af nye teknologier, fordi vi uden udvikling af sådanne teknologier ikke kan gøre os håb om, at vores økonomi er konkurrencedygtig.
Jeg så også gerne, at denne støtte blev stillet til rådighed for samtlige regioner i hele Europa, ikke alene for bymæssige områder, men også for landdistrikterne. Jeg så også gerne, at der i de kommende år var stor opbakning til sundhedskontrollen inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik for at sikre forsyning med sunde fødevarer lokalt og for ikke at være afhængig af import af fødevarer fra fjerne lande.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! I et valgår bør der være to tydelige karakteristika ved budgettet. For det første skal ressourcerne afspejle EU's ambitioner, og for det andet skal der udvises respons og sendes politiske budskaber som svar på gennemsnitsborgerens forventninger, navnlig i den aktuelle vanskelige økonomiske situation.
Hvis vi vurderer det foreliggende budgetforslag i forhold til disse kriterier, er beløbet, som svarer til 0,96 % af Fællesskabets BNP, i bund og grund tilstrækkeligt, men kun hvis Rådet ikke skærer det ned ved andenbehandlingen. Jeg regner med, at ministeren vil være særlig opmærksom på dette.
Det står bedre til med hensyn til politiske budskaber og politiske mål, hvor vi faktisk har dækket de grundlæggende prioritetsområder i samfundet. Uden at gå for meget i detaljer vil jeg gerne nævne en bestemt væsentlig problemstilling, som vedrører mit hjemland og andre lande i den sydlige del af EU, nemlig spørgsmålet om ulovlig indvandring.
I øjeblikket samles tusindvis af irakere, kurdere, afghanere og georgiere i Tyrkiet, hvor de i massevis forsøger at trænge ind i EU. Grækenland og andre sydeuropæiske lande må med knappe ressourcer gøre en enorm indsats for at kontrollere den ulovlige indvandring. I 2007 alene havde vi 110 000 illegale indvandrere i Grækenland, og der har været over 80 000 indtil september i år.
Jeg er derfor meget glad for, at Fællesskabets budget for første gang indeholder et separat punkt om EU's solidaritet med medlemsstaterne i syd, og jeg regner med, vi kan få en god begyndelse og fortsætte ad den vej fremover.
Brigitte Douay
(FR) Hr. formand! På selve den dag, hvor den politiske erklæring "Partnerskab om formidling om EU" netop er blevet undertegnet af Parlamentet, Kommissionen og Rådet, hvor sidstnævnte således indikerer den fælles vilje til at forstærke og harmonisere oplysningerne om EU rettet mod borgerne, forhandler vi om budgettet for 2009 og budgettet for "kommunikation fra institutionerne".
I dette valgår og i en tid med voksende skepsis over for EU er det afgørende at øge borgernes forståelse for europæiske problemstillinger. Vi håber faktisk, at der vil være et meget stort fremmøde ved valget. For at opnå dette er det vigtigt med ethvert initiativ, hvor formålet er at forklare, hvad EU er, og hvad merværdien er i det daglige og i forbindelse med parathed over for fremtiden. Det kommende besøgscenter i Bruxelles er et led i denne strategi, men jeg frygter, at visse ændringsforslag fra udvalgets side vil forsinke den længe ventede åbning.
På vegne af min gruppe vil jeg faktisk gerne påpege, hvor opsat vi er på at se væsentlige investeringer i alle kommunikationsforbedrende initiativer rettet mod borgerne og medierne, navnlig på lokalt plan. Parlamentet og Kommissionen skal tilskyndes til at gennemføre enhver politik, der er rettet mod at øge borgernes opbakning til det europæiske projekt.
Michael Gahler
(DE) Hr. formand! Jeg vil fokusere på udgiftsområde 4, som vedrører EU's eksterne aktiviteter. I de nuværende eller tidligere konfliktzoner, f.eks. Georgien, Kosovo, Palæstina, Afghanistan og Pakistan, ønsker vi bedre forhold for befolkningen samt en fredelig og human udvikling.
Da der i vores finansplaner ikke er afsat tilstrækkelige midler, må vi i 2009 endnu en gang skaffe yderligere indtægter fra medlemsstaterne til EU's yderligere arbejdsopgaver. Der må navnlig skæres ned med hensyn til vores engagement og pengebidrag til vore umiddelbare naboer. Det er vigtigt, at kandidatlandene, vores østeuropæiske naboer og vores partnere ved Middelhavet ser EU som en pålidelig partner, man kan regne med.
Når jeg ser på gennemførelsen af budgettet for 2008 - f.eks. alene for Palæstina - og antallet af ændringsskrivelser, ved jeg allerede nu, at vi kommer i en tilsvarende situation i 2009. Jeg appellerer derfor til formanden for Rådet med henblik på samrådsmødet. Den 21. november mobiliserer vi sammen fleksibilitetsinstrumentet i overensstemmelse med vores forslag, hvilket betyder, at vi næste år ikke vil være så villige til at acceptere ændringer. Valgkampen står jo for døren - så man ved heller ikke, hvem man efter valget evt. sidder over for.
Vi har lagt større vægt på det udenrigspolitiske område, hvilket jeg mener, er positivt. Vi har bevilget yderligere midler, således at vi kan offentliggøre europæiske nyheder på farsi, der er sproget i Iran og Afghanistan. Jeg mener, det er vigtigt at udbrede vores politiske synspunkter i disse områder, så folk ved, hvad EU står for.
På et andet område vil jeg gerne bede Kommissionen om at ændre politik. Som bekendt er der nu et netværk af politiske organisationer, som omfatter fem politiske grupperinger, og det er desværre vores erfaring, at disse grupper ved gennemførelsen af vores politikker og ved demokratiunderstøtningen rent faktisk bliver lukket ude. Jeg håber, denne situation ændrer sig til næste år.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Hr. formand! Vi har her et forslag til almindeligt budget for 2009, hvor man forsøger at styrke den sociale og miljømæssige dimension i EU som et område med fred og fremskridt.
På grund af symbolværdien må jeg især fremhæve to forslag fra Parlamentet, som har været genstand for diskussion. Det første forslag drejer sig om midler afsat til europæisk rumforskning med fokus på global overvågning af miljøet, borgersikkerhed og det internationale astronomiår.
Det andet forslag er pilotprojektet om social turisme, hvor man vil forsøge at finde måder, hvorpå man kan opfylde kravene om nye former for fritidsaktiviteter. Vi beklager, at budgetforslaget ikke omfatter en særlig fond til rehabilitering og rekonstruktion i lande, der har været ramt af orkaner og tyfoner i Caribien og Asien.
Vi ønsker ikke, at den aktuelle økonomi- og finanskrise, som raser i hele verden, skal påvirke EU's budget negativt.
Vladimír Maňka
(SK) Hr. formand! Jeg har i den socialdemokratiske gruppe ansvaret for finansielle anliggender under udgiftsområdet "Andre institutioner". På den baggrund kan jeg sige, at processen med at udarbejde budgettet og sikre effektiv anvendelse af midler går i den rigtige retning. Der er dog også her forbehold, f.eks. over for politikken vedrørende faste aktiver. Kun en langsigtet holdning sammenkoblet med planlægningsforanstaltninger kan være med til, at vi opnår større økonomiske besparelser.
Et yderligere forbehold drejer sig om anvendelsen af undersøgelser af energiforbruget i bygninger. I de seneste undersøgelser af Europa-Parlamentets CO2-fodaftryk nævnes en kuldioxidækvivalent på 114 000 t om året. Vi må vedtage en række foranstaltninger med henblik på at reducere emissionerne med 30 % inden 2020. De vigtigste forureningskilder er varme og elektricitet i selve bygningerne samt persontransport mellem hjem og arbejdsplads og også mellem de tre hovedarbejdspladser.
Inden årets udgang forventer jeg, at Europa-Parlamentets generalsekretær forelægger en handlingsplan på grundlag af en række undersøgelser, således at vi hurtigst muligt kan træffe foranstaltninger, som medfører besparelser og et renere miljø.
Ville Itälä
(FI) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke begge ordførere for dette glimrende stykke arbejde, og det er interessant, at vi i denne periode har kunnet opnå konsensus, muligvis endda på det politiske område og i endnu højere grad end i tidligere år, selv om valget står for døren. Det er jo helt godt.
Jeg vil gerne tage en sag op, nemlig at budgetudvalget nu har forelagt sin egen budgetpost for Østersøstrategien. Dette er særdeles vigtigt. Kommissionen er ved at udarbejde sin egen Østersøstrategi for det kommende år, men ingen strategi har nogen som helst betydning, medmindre der også følger finansiering med, og finansieringen skal organiseres på denne måde.
Det primære problem her er miljøet. Østersøen er et næsten dødt hav. I denne forstand er det en lille plet på Europakortet. Der er meget, vi skal gøre. Det drejer sig om vores relationer til Rusland, energipolitik, søfart og økonomien. Det er områder, som alle er særdeles vigtige, og vi kan bruge denne budgetpost, så vi sikrer, at der bliver gjort noget ved disse problemer.
Reimer Böge
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne begynde med at takke de to ordførere, dels hr. Lewandowski, der vejovervejet og fattet har arbejdet med at udarbejde forslag til Parlamentets budget, og dels fru Haug, der meget engageret har arbejdet for at kunne forelægge en meget effektiv strategi vedrørende Kommissionens budget. Den brede enighed, vi forhåbentlig opnår ved afstemningen i morgen, bør være et meget tydeligt politisk signal, navnlig forud for samrådet den 21. november.
Det er fuldstændig klart, at tiltag vedrørende vækst, arbejdspladser, transeuropæiske netværk, livslang uddannelse, bekæmpelse af klimaforandringer, europæiske transportnetværk og sikkerhed ved de ydre grænser - navnlig i den aktuelle situation - skal udformes, således som vi har anført. Udenrigspolitisk er det også mere afgørende end nogensinde med en konsekvent naboskabspolitik samt et globalt udviklings-, krisehåndterings- og integrationskoncept for EU. Og dermed opstår spørgsmålet om finansiering. Ved processens afslutning bliver finansieringsniveauet bedømt meget forskelligt fra kategori til kategori. Spørgsmålet om reserverne blev nævnt, og jeg kan bare konstatere, at kommissæren i øvrigt ikke havde nogen indvendinger mod Parlamentets prioritets- og fokusområder. Dette lover godt for forhandlingerne.
Vi er meget glade for, at Jean-Pierre Jouyet er til stede i dag som repræsentant for det franske formandskab, da det ikke altid er tilfældet, at formandskabet er repræsenteret ved forhandlingen i oktober om budgettet. Dette er tegn på det gode samarbejde, vi har indledt. Naturligvis var ministeren nødt til at begynde med at tale som finansminister. Det vil sige, at det hele er alt for dyrt, og det hele er alt for vidtgående. Vi bevæger os her, inkl. de punkter, vi stemmer om, langt neden for loftet for den flerårige finansplan.
Mellem linjerne er det dog blevet klart, at man er parat til at forhandle, da det blev nævnt, at det vedrørende fødevarehjælpsfaciliteten, og jeg vil understrege, at det ikke alene der, men også på de øvrige udenrigspolitiske prioritetsområder - GASP, Kosovo, Palæstina, Afghanistan og Georgien - er et spørgsmål om at forhandle og finde frem til den optimale kombination af instrumenter. Vi er parate til at gøre dette ved at anvende alle de muligheder, der står til rådighed for os ifølge den tværinstitutionelle aftale og budgetprincipperne. I den sammenhæng glæder vi os til nogle konstruktive forhandlinger.
Jan Olbrycht
(PL) Hr. formand, fru kommissær! 2009 bliver en meget speciel periode, da den vedrører den egentlige gennemførelse af investeringer i forbindelse med samhørighedspolitikken. Det vil være tredje år i træk baseret på n+3-princippet. Det vil sige, at det vil være en periode, hvor vi ikke så meget vil nære håb om at indgå aftaler, men om at føre meget konkrete løfter helt ud i livet, hvilket gør ethvert forsøg på at reducere bevillingerne vedrørende samhørighedspolitikken meget farligt.
Jeg vil også gerne henlede opmærksomheden på, at der er røster i Europa-Parlamentet, som forbinder resultaterne af Revisionsrettens revision med budgetplanlægningen, og som følge heraf er der en række meget velkendte bemærkninger om ca. 10 % af udgifterne, der er uden forbehold, hvilket nu kolliderer med budgetforhandlingen. Jeg håber, at hverken Europa-Parlamentet eller kommissæren vil godtage nogen som helst forbindelse og bevillinger til reserverne af denne karakter.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg har allerede talt for længe, men denne forhandling var virkelig ganske spændende. Jeg vil gerne sige, at vi er enige i prioritetsområderne som udtrykt af ordførerne og som udtrykt af Reimer Böge, og det er faktisk vores ønske at samarbejde meget tæt.
Jeg må over for Reimer Böge beklage, at jeg desværre ikke taler som finansminister, men at det faktisk forholder sig sådan under dette formandskab, og jeg kan blot forsikre Europa-Parlamentet om, at vi gerne vil nå frem til en aftale inden for rammerne af denne procedure.
Jeg vil også gerne forsikre om, at Rådet inden for de grænser, jeg nævnte, vil udvise den konstruktive holdning, som vi faktisk sigter efter, inden for rammerne af de nævnte prioritetsområder - og jeg henvender mig her til Kommissionen og Europa-Parlamentet. Jeg bemærkede, at der blev lagt særlig vægt på udenrigspolitikken, på kommunikation og på spørgsmål vedrørende finansforordningen og euroen. Jeg bemærkede mig de forskellige punkter samt Europa-Parlamentets behov, som blev påpeget, og at vi er nødt til at udvælge to elementer som afslutning på denne forhandling.
Det første element er drøftelsen af det fremtidige EU-budget. Jeg lyttede bl.a. til Catherine Guy-Quint, men mange af de fremførte iagttagelser skal drøftes i forbindelse med klausulen om revision af de finansielle rammer. Det er i denne sammenhæng, at Kommissionen, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne skal indtage et standpunkt og udforme de flerårige finansielle rammer for fremtiden. Vi havde talt om dette med Reimer Böge. De aktuelle omstændigheder har betydet, at vi som formandskab også har måttet fokusere på andre presserende anliggender.
Det andet element er de emner, der står på spil i forbindelse med budgetproceduren for 2009. I den sammenhæng skal vi udarbejde et realistisk og velafvejet budget og finde løsninger til finansiering af fødevarefaciliteten - og jeg vil gerne slå dette helt fast - da dette fortsat er en målsætning, vi er fælles om. Dette er et vigtigt politisk prioritetsområde for alle Fællesskabets institutioner i dag, og også på dette område håber vi, at vi kan sikre en optimal kombination af de forskellige ressourcer.
Jutta Haug
Hr. formand! Jeg vil gerne sige tak til alle deltagerne i denne forhandling. Til kommissæren vil jeg gerne sige, at jeg i lighed med alle mine kolleger ved, at Kommissionen aldrig er særlig begejstret, når Parlamentet hensætter reserver. Det forstår vi ganske udmærket, fordi Kommissionen føler sig presset, men i år vil vi gerne - og vi får det at se under afstemningen i morgen - fastsætte nogle betingelser for frigivelse af reserverne, som Kommissionen helt selvstændigt vil kunne opfylde.
Disse betingelser er ikke noget slaraffenland, hvor man er afhængig af og er nødt til at presse andre hårdt for at få midlerne - Parlamentet har her været meget tilbageholdende. I langt de fleste tilfælde vil vi kunne frigive disse reserver relativt hurtigt ved andenbehandlingen, da Kommissionen vil have opfyldt de betingelser, vi har stillet - det er jeg fast overbevist om.
Jeg ved, at Jean-Pierre Jouyet ikke kan love os noget specifikt her og nu, men jeg antager, at det var alvorligt ment, hvad ministeren sagde om både at varetage og ønske et godt samarbejdsklima. Lad mig komme med en kommentar vedrørende ministerens anmodning om at tage hensyn til den finanspolitiske situation, vi befinder os i. Jeg mener, at denne situation er for stor en mundfuld for os. Vores budget beløber sig jo blot til knap 130 mia. EUR, og tilsammen har vi et spillerum på nogle få hundrede millioner euro. Vi kan her være uenige, men det står slet ikke i forhold til den overordnede situation, der blev henvist til.
Endnu en gang vil jeg gerne takke alle mine kolleger. Vi vil i morgen formodentlig kunne afslutte en velforberedt forhandling relativt hurtigt.
Janusz Lewandowski
ordfører. - (PL) Hr. formand! Jeg vil gerne benytte den ekstra tid til at udtrykke min støtte til udsagnene fra mange af medlemmerne fra de forskellige politiske grupper om den kritiske situation med hensyn til udgiftsområde 4 i budgettet, som vedrører finansiering af EU's internationale ambitioner. Jeg husker ganske tydeligt afslutningen på forhandlingerne om de finansielle overslag, og Parlamentets dom var klar - nemlig at denne del var underfinansieret. Dette sker år efter år, og hver gang er der nye punkter, hvor budgetforhandlingerne kører fast. Situationen har været den samme i år igen, hvor vi har enorme forpligtelser vedrørende fødevarehjælp, Kosovo, Afghanistan, Palæstina, som har været nævnt ofte her i Parlamentet, samt Georgien, hvor der ikke blot er tale om, i hvilken retning landet orienterer sig, men også om sikkerhed for alternative energileverancer. Reaktionen skal være en aftale om at tage den tværinstitutionelle aftale op til revision frem for at lave lappeløsninger for de finansielle bestemmelser hvert år, når vi står med ryggen mod muren. Jeg takker alle, som har haft ordet vedrørende spørgsmålet om Parlamentets og de øvrige institutioners budgetter.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen, torsdag den 23. oktober.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Louis Grech  
Spørgsmålet er, om EU har tilstrækkelige ressourcer og vil bevilge tilstrækkelige midler til at gennemføre foranstaltninger vedrørende bekæmpelse, stabilisering og tilpasning af emissioner i tilstrækkeligt omfang.
Overordnet set kan man med EU's budget i sin nuværende form ikke effektivt gøre noget ved problemerne i forbindelse med klimaforandringerne. Bortset fra en række initiativer og programmer er strategien for EU's budget ikke klar og integreret nok til, at man kan håndtere problemerne med klimaforandringerne.
På dette område argumenterer jeg således for, at oprettelse af en særlig "klimaforandringsfond" eller en speciel budgetpost markant ville forbedre EU's mulighed for at håndtere problemerne med klimaforandringerne effektivt ud fra et budgetmæssigt og finansielt synspunkt.
De vigtigste finansieringskilder skal være indtægter fra bortauktionering af emissioner under den europæiske emissionshandelsordning. Det skønnes, at ordningen potentielt vil kunne generere indtægter på mange milliarder euro om året. Denne ordning vil blive administreret og koordineret af EU, hvilket således vil sikre, at ingen regioner favoriseres.
Forurening på tværs af grænserne håndteres bedst på overstatsligt plan, navnlig når det drejer sig om ressource- og støtteallokering, som bør basere sig på, hvor behovet er størst, og virkningen er bedst, og ikke være tilegnet nogen lande eller regioner på forhånd.
