Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo M. Turco byloje vykdymas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl šių žodinių klausimų:
žodinis klausimas - B6-0470/2008), kurį pateikMarco Cappato ir Michael Cashman Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu, Anneli Jäätteenmäki ir Costas Botopoulos Konstitucinių reikalų komiteto vardu Tarybai: Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo M. Turco byloje vykdymas, ir
žodinis klausimas - B6-0471/2008), kurį pateikMarco Cappato ir Michael Cashman Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu, Anneli Jäätteenmäki ir Costas Botopoulos Konstitucinių reikalų komiteto vardu Tarybai: Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimo M. Turco byloje vykdymas.
Marco Cappato
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Maurizio Turco, mūsų kolega ankstesnėje kadencijoje, o dabar Italijos parlamento narys, atstovaujantis Radikalų partijai, pateikprašymą - tokį prašymą gali pateikti bet kuris eilinis pilietis - kad jam būtų suteikta galimybsusipažinti su Tarybos dokumentais, kuriuose nacionalinių delegacijų, diskusijose priėmusių tam tikrą poziciją, pavadinimai buvo cenzūruoti. Taryba atsisakpatenkinti šį prašymą ir suteikti galimybę susipažinti su teisine išvada.
Taryba pateikapeliaciją Pirmosios instancijos teismui, kuris tuo metu privertTarybą patenkinti M. Turco reikalavimą ir suteikti galimybę susipažinti su nacionalinių delegacijų pavadinimais, kad būtų panaikintas šiuo klausimu priimtas Teisingumo teismo sprendimas. Tačiau apeliacine Teisingumo Teismo tvarka pirminis sprendimas buvo panaikintas.
Teismas tiesiog nustatė, kad galimybsusipažinti su dokumentais, ypač susijusiais su teisėkūros procesu, turi būti suteikiama privaloma tvarka taikant ribotas išimtis, nes to reikalauja demokratijos principai ir tai tarnauja visuomenės interesams. Viešas ir teisinis dokumentų aptarimas stiprina institucijų teisėtumą ir didina visuomenės pasitikėjimą jomis.
Klausimo, kurį šiandien užduodame, esmyra tokia: kaip Komisija ir kitos Europos institucijos ketina vykdyti šį sprendimą? Kitaip tariant, ar jos pasinaudos šiuo sprendimu kaip galimybe nuodugniai persvarstyti tvarką, pagal kurią suteikiama galimybtiesiogiai susipažinti su šiais dokumentais?
Žinau, kad šiuo atveju kalbame apie eilinius piliečius, nes tokį prašymą galėjo pateikti bet kuris pilietis, o ne apie institucijose svarstytiną reformą. Tačiau manau, kad būtent čia glūdi M. Turco iniciatyvos esmė, nes ji rodo, kaip asmenine byla galima pasiekti gerokai daugiau nei institucijų iniciatyvomis.
Mums turi būti suteiktos visos galimybės šiuos dokumentus viešinti. Žmonės turi žinoti, pvz., kad šiandien Komisijos spaudos konferencijoje buvo patvirtinta, kad Komisija dar nepaprašiš Italijos vyriausybės informacijos Maurizio Turco iškeltu klausimu dėl religinio švietimo Italijoje.
Kodėl nebuvo paprašyta pateikti šią informaciją? Tai konkretus pavyzdys, rodantis, kaip veikia mechanizmas, neleidžiantis piliečiams susipažinti su Europos institucijų veikla. Todėl šis Teisingumo Teismo sprendimas turėtų būti panaudotas kaip galimybiš esmės persvarstyti dokumentų viešinimo tvarką.
Anneli Jäätteenmäki
autorė. - (FI) Pone pirmininke, teisėkūros procesas demokratinėse šalyse yra atviras ir viešas. Piliečiai gali sužinoti, kaip jiems atstovaujantys Parlamento nariai balsuoja ir priima sprendimus. Deja, to nėra ES. Negalime pasigirti, kad ES yra demokratinir atvira ir kad mūsų piliečiai turi galimybę susipažinti su parengiamaisiais teisės aktų dokumentais. Todėl mes konkrečiai klausiame Komisijos, ką jį pirmiausia ketina daryti, kad po šio Teisingumo Teismo sprendimo būtų pakeistos taisyklės ir praktika, kad atvirumo, skaidrumo ir demokratijos principai galėtų būti įtvirtinti, ir ką Komisija suplanavo daryti, kad būtų užtikrintas atvirumas ir demokratija, taip pat kad nacionalinnuomonpriimto sprendimo atžvilgiu būtų matoma. Jei nuomonnebus atvira ir vieša, žmonės negalės kontroliuoti tų, kurie jiems atstovauja. Atėjo laikas imtis ryžtingų veiksmų ir užtikrinti, kad ES pagaliau galėtų su pasididžiavimu pasakyti, kad mes turime demokratiją ir kad teisėkūros procesas ES yra atviras ir skaidrus.
(Plojimai)
Jean-Pierre Jouyet
Pone pirmininke, Komisijos nary, Komisijos Pirmininko pavaduotoja, ponios ir ponai, žinau, kiek daug svarbos, ypač jūs, pone pirmininke, teikiate skaidrumo klausimui, ir Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija jus šiuo atžvilgiu palaiko. Labai svarbu, kad mūsų piliečiai žinotų, kaip jiems svarbūs Europos sprendimai yra priimami, - kalbu apie Europos teisėkūros procesą, - ir mes šioje srityje, žinoma, turime padaryti pažangą.
Aš palankiai vertinu jūsų klausimą, nes jis suteikia mums galimybę išnagrinėti sudėtingą klausimą dėl teisės tarnybų nuomonės viešinimo. Svarstomas klausimas susijęs su Teisingumo Teismo sprendimu, bet mūsų visa skaidrumo politika turi būti įvertinta atsižvelgiant į šį sprendimą.
Teismo sprendimas M. Turco byloje yra svarbus, nes tai pirmas kartas, kai Teisingumo Teismas, nagrinėdamas asmeninę bylą, priėmsprendimą dėl, kaip jūs pasakėte, teisės tarnybų nuomonės ir jos viešinimo sąlygų. Savo sprendimu Teisingumo Teismas priminmums, kaip svarbu užtikrinti teisėkūros proceso atvirumą ir skaidrumą, kad piliečiai būtų labiau įtraukti į sprendimų priėmimo procesą. Šiuo sprendimu taip pat nustatoma, kad Reglamentas Nr. 1049/2007 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, iš esmės, įpareigoja viešinti teisėkūros procese pareikštą institucijos teisės tarnybos nuomonę.
Atsakydamas į jūsų klausimą, pone M. Cappato, norėčiau pasakyti, kad Taryba ėmėsi būtinų priemonių, kad šis Teisingumo teismo sprendimas būtų pradėtas vykdyti 2008 m. liepos mėn. pradžioje. Taryba įvykdšį sprendimą ir paviešino dokumentą, kurio reikalavo M. Turco. Po to ji priėmsprendimą pritaikyti savo taikomą praktiką prie Teisingumo Teismo sprendimo ir jame nustatyto principo.
Tiesa, kad sprendime numatomos išimtys, - nors tai buvo pats Teisingumo Teismas, kuris jas apibrėžatsižvelgdamas į šį sprendimą, - taikomos neskelbtiniems dokumentams ar dokumentams, kurių aprėptis ypač plati. Bet kuriuo atveju, kaip žinote, Tarybos atsisakymas suteikti galimybę susipažinti su dokumentais turi būti pagrįstas.
Taryba yra gavusi daugybę konkrečių prašymų, susijusių su Tarybos teisės tarnybos pateikta teisine nuomone, ir yra išnagrinėjusi šiuos prašymus atsižvelgdama į Teismo sprendime nustatytus principus. Tačiau jums žinoma, kad viešas institucijos teisės tarnybos nuomonės paskelbimas gali pakenkti teisėtiems institucijų interesams prašyti objektyvios ir nepriklausomos nuomonės ir ją gauti. Taigi mums reikia surasti pusiausvyrą tarp šių dviejų principų. Būtent todėl įstatymų leidėjas aiškiai siekapsaugoti konfidencialų dokumentų, kuriuose buvo pateikta teisinnuomonė, pobūdį ir šiuo aspektu mes savo nuomonės nekeičiame.
Pripažįstu, kad mano atsakymas yra labai techninis, ir už tai atsiprašau. Tačiau toks yra oficialus Tarybos atsakas jai pirmininkaujančios Prancūzijos vardu. Nepaisant to, dabar turiu galimybę persvarstyti skaidrumo politiką. Turime skirti kelis skirtingus šios politikos aspektus. Pirmiausia, tiesioginės galimybės susipažinti su darbo dokumentais požiūriu - o tai sudaro jūsų klausimo esmę - galiu patvirtinti, kad Taryba visapusiškai taiko Reglamento Nr. 1049/2001 12 straipsnio nuostatas, taip pat nuostatas, įtvirtintas Tarybos darbo tvarkos taisyklių II priede, pagal kurias reikalaujama pildyti viešą duomenų registrą ir kuriose nustatomos konkrečios sąlygos dėl tiesioginės galimybės visuomenei susipažinti su Tarybos dokumentais.
Nenoriu apsunkinti jūsų nuobodžia techninio pobūdžio informacija ar konkrečiais skaičiais. Tačiau negalima paneigti fakto, kad skaičiai rodo tikrą padėtį. Taigi noriu pasakyti, kad registre yra nuorodų į daugiau nei milijoną dokumentų, sukurtų nuo 1999 m., su kuriais visuomenturi galimybę susipažinti. Jūs, be abejo, pasakysite man, kad kiekybdar neužtikrina kokybės.
Šiuo atveju, regis, svarbiausias dalykas - tai dokumentų su institucijų priimtais sprendimais skaitomumas ir galimybtarpininkauti juos rengiant. Būtent šiuo klausimu dirba M. Wallström tobulindama teisėkūros procedūras. Be to, tarpinstituciniame susitarime dėl teisės aktų leidybos tobulinimo įtrauktas įsipareigojimas užtikrinti skaidrumą. Pagal šį susitarimą jau buvo imtasi priemonių. Visa Tarybos svarstymų vykdant bendro sprendimo procedūrą medžiaga yra atvira visuomenei. Be to, Taryba reguliariai rengia viešąsias diskusijas ES ir jos piliečiams svarbiais klausimais.
Siekdama pagerinti galimybę visuomenei susipažinti su svarstymų medžiaga, Taryba taip pat sukūrinterneto svetainę, kurioje pateikiami saitai į Tarybos posėdžių vaizdo įrašus, o tai - esu tikras, kad jūs sutiksite - yra labai svarbu ir ypač įdomu.
Tarybai pirmininkaujančioms valstybėms taip pat tenka atitinkamas vaidmuo. Kaip ir ankstesnės pirmininkaujančios valstybės, Prancūzija nemažai investavo į šią svetainę, kurią galite rasti šiuo adresu: http://www.ue2008.fr" . Informacija šioje svetainėje pateikta įvairiomis kalbomis, ji taip pat turi internetinę kelių kanalų TV, kaip kad veikia, džiaugiuosi galėdamas tą pasakyti, Europos Parlamento svetainėje.
Trečias ir paskutinis reikalavimas, kurį turime užtikrinti - tai suteikti galimybę visuomenei susipažinti su prašoma informacija. Šiuo tikslu taip pat buvo sukurta vieša informacijos tarnyba - šį klausimą laikau svarbiausiu - nes sritis, kurioje mes prasčiausiai apsiginklavę, yra, be abejo, susijusi su visuomenei teikiama praktinio pobūdžio informacija. Todėl manau, kad piliečiai turi pagrindo būti susirūpinę ir skųstis dėl nepakankamo sistemos neskaidrumo. Mums stinga išteklių, svetainių, tinkamos koordinacijos, todėl visuomennegali laiku susipažinti su naujienomis teisėkūros srityje. Būtent šioje srityje Taryba turi sutelkti savo pastangas.
Tai klausimai, kuriais norėjau pakalbėti. Skaidrumas yra neabejotinai svarbiausias veiksnys. Mums pavyko pasiekti svarbų susitarimą dėl bendravimo su Komisija ir Europos Parlamentu siekiant padidinti skaidrumą ir manau, kad tarpinstitucinės derybos, kurias turėjome su M. Wallström ir Europos Parlamento Pirmininko pavaduotoju, suteiks mums galimybę judėti pirmyn kuo geresnėmis sąlygomis.
Tai kolektyvindarbo užduotis ir dabar turime jos imtis. Derėtų atminti, kad informavimo ir komunikavimo politikos skaidrumo didinimas, ypač piliečiams skelbtinos praktinės informacijos apie teisėkūros srityje priimamus dokumentus atžvilgiu, yra mūsų politinis siekis. Tam mes turime geriau išnaudoti naujas informacijos technologijas. Žinau, kad šis klausimas vienodai rūpi Europos Parlamentui, Komisijai ir Tarybai.
Margot Wallström
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, norėčiau labai padėkoti gerbiamiesiems EP nariams už jų pateiktus klausimus.
Žinoma, kaip mes jau girdėjome, šis sprendimas, kurį Teisingumo Teismas priėmM. Turco byloje, yra labai svarbus. Komisija visiškai sutinka su Teismo pareiškimu dėl didelės atviro teisėkūros proceso svarbos. Nereikia nsakyti, kad mes gerbsime šį sprendimą ir į jį visapusiškai atsižvelgsime savo kasdieniame darbe.
Norėčiau kuo išsamiau išaiškinti šį klausimą, bet mano atsakymai į jūsų pateiktus penkis konkrečius klausimus turės būti gana glausti. Pirmasis klausimas susijęs su geresne teisės aktų leidyba, mūsų tarpinstituciniais ryšiais ir Reglamentu Nr. 1049/2001. Šis M. Turco byloje priimtas sprendimas susijęs su visuomenės galimybe susipažinti su dokumentais. Jame nėra tiesioginio ryšio su tarpinstituciniu bendradarbiavimu. Tarpinstitucinio bendradarbiavimo gerinimui mes turime sistemą, kuri, mano galva, puikiai veikia. Abi mūsų institucijos turi geros profesinės patirties bendradarbiavimo teisėkūros procese srityje, kad būtų pasiektas geresnės teisės aktų leidybos tikslas.
Atsakydama į jūsų antrąjį klausimą dėl galimybės susipažinti su viešųjų konsultacijų eiga, pirmiausia norėčiau pakalbėti apie tarpinstitucinių procedūrų duomenų bazę, mūsų žargonu vadinamą duomenų baze PreLex. Ši duomenų bazbuvo sukurta siekiant palengvinti galimybę susipažinti su parengiamųjų teisės aktų dokumentais naudojantis vienu įeities tašku. Praktikoje tai yra portalas, kuriame pateikiami saitai į svarbiausius parengiamuosius teisės aktus. Šią duomenų bazę tvarko Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras ir informaciją jai pildyti pateikia Komisija. Be to, o tai dar svarbiau, visuomengali tiesiogiai prie šios duomenų bazės prisijungti per serverį EUROPA.
Informacija apie Komisijos inicijuojamas viešąsias konsultacijas taip pat prieinama naudojant vieną įeities tašką tame pačiame serveryje EUROPA. Tai jūsų balsas Europoje. Ši svetainpalengvina galimybę susipažinti su konsultacijų medžiaga ir bendro pobūdžio informacija apie skirtingus Komisijos konsultacijų procesus. Be to, joje pateikiama išsami informacija apie atviras viešąsias konsultacijas, taip pat apie susijusius konsultacijų dokumentus ir apklausas. Šioje svetainėje taip pat galima rasti konsultacijų ataskaitas ir kitą su konsultacijomis susijusią skelbiamą medžiagą.
Atsakydama į jūsų trečiąjį klausimą dėl projekto TRANS-JAI, tiesiog norėčiau patikinti jus, kad visiškai viešą prieigą per paskirtuosius serverius, angliškai vadinamus "public go live", prie projekto TRANS-JAI svetainės portalo planuojama turėti 2010 m. kovo mėn.
Dėl jūsų ketvirtojo klausimo, susijusio su skaidrumo ir gero administravimo principais. Žinoma, šie principai tarpusavyje glaudžiai susiję. Mes visada įsipareigoję teikti visuomenei kuo daugiau informacijos, ypač informacijos apie procedūras, susijusias su piliečiais, jų teisėmis ir institucijų vidaus mechanizmu, kurio veikimą, kaip visiems mums gerai žinoma, kartais sudėtinga suprasti. Komisijos svetainėje galima rasti informaciją apie jos organizaciją ir procedūras, joje taip pat yra lengvai prieinamas Komisijos personalo ir jos skirtingų generalinių direktoratų katalogas.
Jūsų paskutinis klausimas, klausimas Nr. 5, susijęs su viešu dokumentų registru ir ombudsmeno rekomendacijos sprendžiant organizacijos "Statewatch" skundą projektu. Viešas dokumentų registras sukurtas ir naudojamas nuo 2002 m. birželio 3 d., kaip nustatyta Reglamente 1049/2001. Nuo tada Komisija taip pat pildo registrą, skirtą komitologijos procedūroms, ir ekspertų grupių registrą. Mes darome viską, ką galime, kad mūsų vidaus informacijos technologijų sistemos būtų modernizuotos, deja, kaip jums žinoma, per vieną dieną to padaryti neįmanoma. Bet viena yra aišku: šis darbas tęsiamas. Mes visada atsižvelgiame į poreikį išplėsti šio viešo registro aprėptį.
Konkrečiai dėl ombudsmeno rekomendacijos projekto. Komisija, žinoma, pateiksavo išsamią nuomonę. Šiame dokumente mes pripažįstame, kad dar turime išplėsti mūsų viešų registrų aprėptį, ir patvirtiname savo įsipareigojimą toliau juos plėtoti, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas. Vienu klausimu mes vis dėlto nepritarėme ombudsmeno nuomonei. Savo išvadose ombudsmenas teigia, kad Komisija turėtų - cituoju - "įtraukti į registrą visus dokumentus, apibrėžtus 3 straipsnio a dalyje". Galiu pritarti šios išvados tikslui ir siekiui, bet jų įgyvendinimas, deja, neįmanomas. Tiesiog neįmanoma suderinti Reglamento 1049/2001 3 straipsnio a dalyje plačiai ir netiksliai apibrėžtos "dokumentų" sąvokos su vienu visiškai išsamiu viešu registru. Užuot kūrus vieną bendrą registrą, turėtų būti pateikti saitai ar sukurti skirtingi įeities taškai.
Galėčiau, žinoma, paminėti, kad esu sukūrusi savo korespondencijos registrą, su kuriuo galima susipažinti tiesiogiai svetainėje, taip pat galėčiau paminėti kitus pavyzdžius, kokių iniciatyvų galima imtis už formalios teisėkūros ribų, pvz., tobulinti registrus, užtikrinti didesnį patogumą vartotojui ir informacijos prieinamumą, aktyviau platinti ir greičiau spausdinti dokumentus. Bet tai nėra mūsų šiandieninių diskusijų tema. Esu tikra, kad turėsime kitų progų išsamiau aptarti šiuos svarbius klausimus.
Charlotte Cederschiöld
PPE-DE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, veikiančios skaidrumą reglamentuojančios taisyklės bei duomenų ir informacijos apsauga yra ES patikimumo ir teisėtumo prielaida.
Skaidrumas sprendimų priėmimo procese ypač būtinas, kai kyla abejonių dėl Europos demokratijos. Valstybės narės turi skirtingą patirtį. Aktyvesnis keitimasis patirtimi gali pagerinti administravimą ES, taip pat valstybėse narėse. Nuo 2001 m., kai buvo priimti ES teisės aktai dėl skaidrumo, mes padarėme didelę pažangą.
Daugelyje valstybių narių jau veikia tam tikros rūšies Informacijos laisvės aktas - Švedijoje ir Suomijoje nuo 1776 m., kitose šalyse, pvz., Airijoje, tik prieš kelerius metus. Reikia laiko, - turime į tai atsižvelgti, - kad būtų įtvirtintas bendras elgesio ir požiūrio modelis. Viena nacionalinformulnegali būti taikoma visai ES. Valstybių narių kultūros perdėm skiriasi. Tikroje demokratijoje atviras valdymas būtinas. Visam procesui įtakos daro tai, kad skaitmeninrevoliucija keičia mūsų visuomenę informacine visuomene.
Vienas svarbus dalykas, kurį reikia labiau išplėtoti Reglamente Nr. 1049 - tai pusiausvyra tarp konfidencialumo ir skaidrumo. Mums reikia atviro sprendimų priėmimo proceso, kuriame būtų gerbiama viešojo intereso viršenybnepažeidžiant institucijos ar asmens teisių į konfidencialumą. Negalima leisti, kad teisminis sudėtingų bylų, pvz., dėl konkurencijos taisyklių pažeidimų, aiškinimas būtų paliktas bulvarinės spaudos vertinimui.
Teismo sprendimas M. Turco byloje gali prisidėti prie teisėkūros tobulinimo. Kokias praktines išvadas iš šios bylos Komisija ir Taryba padarė?
Michael Cashman
PSE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, man, kaip pranešėjui Reglamento Nr. 1049/2001klausimu, šios diskusijos labai įdomios. Tačiau man keista, - nes žinau, kad šį vakarą vykstančių diskusijų dalyviai yra visiškai įsipareigoję kalbėti atvirai ir skaidriai, - kad tai, kodėl nebuvo padaryta viskas, kas įmanoma, argumentuojama pasakymu, kad "mums reikia daugiau laiko". Tai nepriimtina.
Tik 30 % Europos gyventojų pasitiki Europos Sąjunga. Kodėl? Todėl, kad jie jaučiasi visiškai atskirti nuo to, kas daroma jų vardu. Tad nuostabu, kad dabar M. Turco bylos atvejį jiems galime pateikti kaip teigiamą pavyzdį. Kodėl tam, kad institucija būtų priversta elgtis deramai, ją besispardančią ir šaukiančią teko atvesdinti į EB Teisingumo Teismą?
Vien paaiškinimo mums nepakanka. Ponia Komisijos nare M. Wallström, žinau, kad jus ne mažiau nei mane erzina ir sekina šie ginčai, bet vis dėlto nepakanka pasakyti, kad "mums reikia daugiau laiko". Tiesą sakant, mes turime parodyti savo piliečiams, kad gebame ne tik paaiškinti jiems, kodėl priimame tokius sprendimus, bet ir tai, kaip priimame juos ir kokia teisine nuomone remiamės, nes jei to nepaaiškinsime, atskirsime žmones nuo Europos projekto.
Šį vakarą išgirdome argumentą, kad kai ko negalime padaryti dėl to, kad, pvz., dokumentų sąvoka nėra pakankamai tiksliai apibrėžta. Šis apibrėžimas yra visai tikslus. Iš tikrųjų, dokumentų sąvoka apibrėžta visiškai tiksliai. Šiame apibrėžime kalbama apie visus trijų institucijų ir jų įsteigtų įstaigų laikomus, gaunamus ir rengiamus dokumentus. Pati dokumento sąvoka taip pat aiškiai apibrėžta. Tad turėkime drąsos sukurti atvirą dokumentų registrą, o ne painiavą, kokią turime dabar, kai prisijungus prie registro neįmanoma patekti į visus kitus registrus ir naudotis visais kitais saitais, nes jie nepateikti.
Šiuo metu tai ne registras, o painiava, kurioje mūsų piliečiai pasimeta. Atverkime savo piliečiams duris į visas tris mūsų institucijas ir tapkime atviri viešajai nuomonei. Sakau jums, kad jei to dabar nepadarysime, birželio mėn. vykstančius rinkimus laimės ekstremalios partijos, priešiškai nusiteikusios ES ir jos institucijų atžvilgiu. Imkimės veiksmų dabar. Tai nėra neįmanoma.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL frakcijos vardu. - (SV) Pone pirmininke, Teisingumo Teismas atlieka svarbiausią vaidmenį ES sistemoje. Jis turi įgaliojimus aiškinti politinius sprendimus. Aiškinant ES teisės aktus, viršenybtenka Teisingumo Teismo sprendimui, neatsižvelgiant į ginčijamos teisėkūros priemonės tikslą ar jos priėmimo prielaidas. Taip buvo Lavalio, Rufferto ir kitų bylų atvejais, kai Teisingumo Teismas priėmdarbuotojams nepalankų sprendimą.
Kita vertus, M. Turco byloje Teisingumo Teismas priėmteigiamą sprendimą. Tą vertinu palankiai, bet neatsisakau savo pagrindinės kritikos dėl to, kad Teisingumo Teismas nulemia ES politiką ir taria paskutinį žodį visuose ginčuose.
M. Turco byloje palankai vertinu tai, kad Teisingumo Teismas pripažino visišką piliečių teisės kontroliuoti teisėkūros procesą viršenybę. Tai žingsnis teisinga kryptimi, deja, turiu pasakyti, kad ES dar turi daug ką padaryti, kad būtų atsisakyta uždarų darbo metodų, kai tik tie, kurie yra viduje, mato, kur einama. Šiuo atveju galiausiai kalbama apie demokratiją, visuomenės dalyvavimą ir skaidrumą.
Svarbu, kad šiuo metu persvarstant reglamentą dėl visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais į Teisingumo Teismo sprendimą M. Turco byloje būtų atsižvelgta.
Costas Botopoulos
(EL) Pone pirmininke, Teisingumo Teismo sprendimas M. Turco byloje yra svarbus žingsnis teisės ir demokratijos požiūriu. Jis paaiškina visuomenės intereso sąvoką, apibrėžtą Reglamente Nr. 1049/2001, reglamentuojančiame visuomenės galimybę susipažinti su dokumentais. Aiškinant šią sąvoką viršenybturi būti teikiama visuomenės teisei susipažinti su dokumentais, kurių pagrindu priimami sprendimai, o ne vidaus procedūrų, pagal kurias sprendimai priimami, slaptumui.
Kitaip tariant, pagal sprendimą M. Turco byloje svarbu užtikrinti, kad piliečiai ne tik žinotų, - nes jie turi tokią teisę, - kaip ir kodėl sprendimas priimamas, bet taip pat tai, kokiais dokumentais remiantis šis sprendimas priimamas, todėl tie dokumentai turi būti kuo plačiau viešinami.
Šiandien pateikėme žodinius klausimus, kad paragintumėme Komisijos ir Tarybos tarnybas atsižvelgti į šį sprendimą. Kaip Tarybos Pirmininkas J. P. Jouyet paragino, Reglamento Nr. 1049/2001 nuostatos turėtų būti aiškinamos atsižvelgiant į šią naują precedentinę teisę.
Žinoma, gali iškilti tam tikrų problemų, susijusių su tuo, ką vadiname dokumentų, ypač dokumentų, kuriuose pateikiama Teisės tarnybos nuomonė, slaptumu. Tą puikiai žinau, nes esu teisininkė. Tačiau tokie dokumentai neturėtų likti slapti, jei dėl to kyla problemų. Priešingai, manau, kad turėtumėme siekti radikalaus pokyčio skaidrumo kultūroje. Skaidrumas - tai pusiausvyra ir pagarba procedūrai, o ne žinojimo baimė.
Leiskite man baigti šiais žodžiais: mes iš tikrųjų turime suprasti skirtumą tarp to, kas iš tikrųjų vyksta Taryboje, ir to, kas vyksta mūsų pačių institucijoje. Visuomenturi beveik neribotą galimybę susipažinti su Europos Parlamento posėdžių medžiaga ir dokumentais. Manau, kad Teisingumo Teismo sprendimas M. Turco byloje suteikia galimybę Tarybai taip pat imtis tokios praktikos.
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, norėčiau pakalbėti klausimu, kurį teisingai iškėlMichael Cashman, susijusiu su "žmonių atskyrimu". Be abejo, Airijoje Lisabonos sutarties klausimu vykusiose diskusijose žmonės buvo atskirti. Bet šiuo atveju nereikėtų savęs labai kaltinti, nes valstybės narės labai linkusios kaltinti Europą už sprendimus, kurie joms nepatogūs net jei pačios jiems pritarė. Manau, visiems mūsų išrinktiems politikams, vyriausybėms, opozicijai ir visiems šiuose Rūmuose atėjo laikas suaugti ir sakyti teisybę.
Nuliūdau šią savaitę perskaičiusi šiame žurnale, ką nerenkamas, niekam neatsiskaitantis turtingas elitas skelbia apie nerenkamą elitą Briuselyje. Koks įžūlumas! Bet jei mes nepadarysime to, apie ką kalbėjo Michael Cashman, ir neduosime atkirčio panašioms kalboms, birželio mėn. rinkimai taps katastrofa Europos žmonėms. Tad atėjo laikas tiems iš mūsų, kurie taip mano, apie tai pareikšti garsiai.
Anneli Jäätteenmäki
autorė. - (FI) Pone pirmininke, šis Teisingumo Teismo sprendimas yra svarbus ir besąlyginis. Jis aiškiai rodo, kad teisėkūros procesas ES turi būti demokratiškai tikrinamas žmonių ir kad institucijų apsauga sprendimų priėmimo procese yra antrinės svarbos klausimas. Tai neabejotinai aiškus argumentas.
Atsižvelgiant į tai, mane, tiesą sakant, pateikti atsakymai gana nuvylė. Iš Tarybos išgirdau tik tai, ir apie tai buvo pabrėžta kelis kartus, kad užtikrinti skaidrumą ir atvirumą yra svarbu. Be šios minties nieko daugiau neišgirdau. Kas buvo padaryta? Komisija tik prašo daugiau laiko.
ES institucijų reakcija į šį Teisingumo Teismo sprendimą iš tikrųjų įdomi. Kas, jei mūsų piliečiai sureaguotų į Teisingumo Teismo sprendimą taip, kaip Komisija ir Taryba, ir jo visiškai nepaisytų? Jiems tiesiog būtų neleista taip elgtis.
Marco Cappato
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Taryba, kuriai pirmininkauja Prancūzija, paminėjo, kad ji paviešino apie milijoną dokumentų. Kalbant apie galimybę susipažinti su šiais dokumentais, reikėtų pasakyti, kad turi būti užtikrinta ir kiekybė, ir kokybė, bet ne tik. Būkime sąžiningi ir pripažinkime, kad turime problemą, susijusią su tam tikros rūšies dokumentais: su posėdžių dokumentais ar dokumentais, lydinčiais sprendimų priėmimo procesą.
Būtent to šiandien pasigendama. Pateiksiu jums pavyzdį: Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER I) dokumentai, kuriuos taip sudėtinga surasti, ar dokumentai užsienio politikos klausimais yra traktuojami kaip diplomatiniai dokumentai ir todėl nėra skelbiami registre. Tačiau šie dokumentai labai svarbūs norint susipažinti su sprendimų priėmimo procesu.
Pateikiau tik vieną pavyzdį, nes man skirtas laikas labai ribotas. Atsižvelgdamas į mums pateiktus atsakymus, manau, kad šis sprendimas turėtų būti vertinamas kaip galimybė, o ne pavojus Europos institucijų veikimui.
Jean-Pierre Jouyet
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, šių diskusijų eigoje išaiškėjo, kad mes iš tiesų privalome padidinti skaidrumą ir daugiau bendrauti su visuomene, nes, kaip buvo pabrėžta, piliečiai iš tikrųjų nelabai supranta, kaip Europa veikia.
Didesnis skaidrumas ir geresnis bendravimas eina ranka rankon. Kaip minėjau, tai pagrindas, kuriuo remdamiesi pasirašėme politinį susitarimą su M. Wallström ir A. Vidal-Quadrasu dėl geresnio tarpusavio bendravimo. M. Cappato ir A. Jääteenmäki yra teisūs sakydami, kad mes turime būti skaidresni ir aiškinti, kaip dirbame. Būtent tuo tikslu Taryba ketina panaudoti naujas technologijas.
Net susipažinęs su visais man pateiktais argumentais, aš sutinku su M. Cappato išsakyta mintimi, kad milijonais skaičiuojami dokumentai dar nereiškia didesnio skaidrumo. Svarbu, kad žmonėms būtų pateikiami dokumentai, kurių jie prašo, ir kad tie dokumentai būtų geros kokybės. Nuolatinių atstovų komiteto dokumentus, apie kuriuos kalbėjote, pvz., galima rasti internete, nors jie ne visada buvo pateikiami tinkamu laiku dėl technologinių išteklių stokos. Dabar mes turime įdiegę technologiją, padėsiančią mums užtikrinti, kad jūsų iškeltos problemos būtų išspręstos.
Kalbant atvirai, mes taip pat turime užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp teisinio pagrindo, tikro skaidrumo ir realiai taikomų procedūrų. Yra procedūrų ir diplomatinių klausimų, kurie iš tikrųjų yra sudėtingi ir kurių atžvilgiu turi būti užtikrinta žodžio laisvė, teislaisvai reikšti nuomonę ir teisdalyvauti sprendimų priėmimo procese. Galiu pasirodyti jums perdėm konservatyvus, bet manau, kad šia pusiausvyra taip pat turime pasirūpinti.
Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija pradėjo Reglamento Nr. 1049/2001 persvarstymą ir šį procesą ketinama užbaigti greitai. M. Cashman šiuo atžvilgiu visiškai teisus. Jo padedami ir užtikrinę gerą koordinavimą mes sklandžiai judame pirmyn ir tikimės, kad Prancūzijos pirmininkavimo Tarybai kadencijos pabaigoje bus padaryta didelpažanga.
Kaip minėjau, turime užtikrinti, kad, kaip pažymėjo M. Cappato, kokybei būtų teikiamas didesnis dėmesys nei kiekybei, nes per daug informacijos taip pat sukuria problemų. Kai informacijos per daug, piliečiams sunku po ją naršyti. Ši problema egzistuoja ir Europos lygmeniu. Mes turime būti pajėgūs padėti piliečiams šioje informacijos gausoje susigaudyti.
Ką tai reiškia? Tai reiškia, kaip minėjau savo pristatyme, kad turime užtikrinti visapusišką piliečių informavimą praktiniais klausimais, klausimais, susijusiais su jų teisėmis, su tuo, kokią įtaką jiems turės priimami sprendimai, kaip vyksta sprendimų priėmimo procesas ir kokiu teisiniu pagrindu sprendimai priimami. Šiuo požiūriu nėra abejonės, kad turime apgalvoti klausimą, susijusį su Tarybos turimais ištekliais.
Manau, kad jūs Komisijoje susiduriate su tokia pačia problema, kai, pvz., turite paaiškinti teisinį jūsų priimamų sprendimų, ypač susijusių su MVĮ, pagrindą, bet valstybėje narėje ar institucijoje yra vienas ar du žmonės, gebantys atsakyti į šiuos klausimus, o jei šis asmuo ar asmenys atostogauja, tai niekas daugiau to padaryti negali. Susidarius tokiai padėčiai, piliečiai ir MVĮ turi laukti atsakymo du ar tris mėnesius.
Galiausiai mes turime suteikti politinę prasmę mūsų diskusijoms. Šiuo metu, kai rengiamės Europos rinkimams, - žinau, kad Europos Parlamentas tam visiškai įsipareigojęs, - galite pasikliauti, kad Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija užtikrins šios pareigos užtikrinti skaidrumą pateikiant paaiškinimą, šio praktinio ir konkretaus įsipareigojimo taikymą, nes jei to nepadarysime, šiuo atžvilgiu sutinku su M. Cashmanu, kitus Europos rinkimus laimės ekstremistai, o to mes, žinoma, nenorime.
Margot Wallström
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, pirmiausia noriu patikinti, kad Komisija, žinoma, taip pat gerbs M. Turco byloje priimtą Teisingumo Teismo sprendimą ir jį vykdys. Teismo sprendime, iš esmės, teigiama, kad šiuo atveju Taryba buvo neteisi ir kad ji turi pakoreguoti savo procedūras. Esu tikra, kad Taryba įvykdys šį sprendimą.
Toks buvo pradinis šių diskusijų taškas. Tačiau jis iš dalies buvo supainiotas su mūsų diskusijomis dėl Reglamento Nr. 1049/2001. Teismo sprendimas M. Turco byloje ir Reglamentas Nr. 1049/2001 yra du skirtingi dalykai. Kaip jums žinoma, mes pateikėme pasiūlymą ir dabar Reglamentas Nr. 1049/2001 yra persvarstomas.
Taip pat manau, kad tai, ką pasakiau, buvo neteisingai suprasta. Aš neprašiau, kad mums būtų suteikta daugiau laiko. Aš aiškinau, kad mūsų informacijos technologijos priemonių modernizavimo procesas turi būti nenutrūkstamas, nes to negalima padaryti per vieną naktį. Mes jau turime registrą, kurį dabar pildome įvairiais dokumentais, pvz., komitologijos ir visų ekspertų grupių dokumentais. Tačiau - stengiausi būti labai atvira atsakydama į vieną iš pateiktų penkių klausimų - nesu įsitikinusi, kad turėti vieną registrą yra geriausia išeitis. Čia tas pats, kaip turėti vieną visos Europos telefonų knygą, užuot turėjus skirtingų valstybių narių telefonų knygas.
Ar iš tikrųjų manote, kad turėti didžiulę telefonų knygą, skirtą visai Europai, yra geresnis sprendimas nei sukurti skirtingus įeities taškus? Nes dokumentų sąvokos apibrėžimas, kurį šiandien paprašėte savo konkrečiame klausime pateikti, yra išdėstytas konkrečioje pastraipoje, kurioje taip pat kalbama apie garsinę ir vaizdinę informacijos formą. Šis apibrėžimas labai platus. Ar iš tikrųjų manote, kad piliečiams bus patogu naudotis vienu įeities tašku, skirtu visai šiai skirtingai informacijai?
Šį klausimą turėtumėme apsvarstyti, bet nesu tikra, kad toks paprastas sprendimas kaip šis yra tinkamas. Mes nepritariame šiai nuomonei. Mūsų priemonių modernizavimas šioje srityje yra nuolatinis procesas, nes pokyčiai informacijos technologijų srityje vyksta labai sparčiai. Tačiau, regis, mus vienija bendri tikslai: užtikrinti skaidrumą, atvirumą ir galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais. Tai pagrindinis dalykas, dėl kurio toliau kovosime, ir, žinoma, vykdysime M. Turco byloje priimtą Teisingumo Teismo sprendimą.
Konkrečiu klausimu, susijusiu su labai ypatingu projektu, aš tik paminėjau planuojamą 2010 m. datą. Apskritai, mes neprašome daugiau laiko, nes didesnio atvirumo ir skaidrumo užtikrinimas piliečiams, nes jie iš tikrųjų turi būti informuojami, yra nuolatinis darbas. Šis principas būdingas visų mūsų institucijų kultūrai ir nuostatoms.
Kartu su jūsų kolegomis plojimais pritariau jūsų puikiai kalbai, nes jūs nurodėte atspirties tašką, prie kurio dabar turime susitelkti: atsiverti ir sukurti prieigą prie mūsų informacijos. Manau, kad mūsų atviri svarstymai padės žmonėms patiems kompetentingai įvertinti tai, kas vyksta, ir kodėl mūsų darbotvarkėje yra tiek daug svarbių klausimų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
