Unie pro Středomoří (rozprava) 
Předsedající
Prvním bodem dnešního programu je zpráva, kterou předkládá Vincent Peillon za Výbor pro zahraniční věci o Unii pro Středomoří. A já dám našemu zpravodaji slovo na 4 minuty.
Vincent Peillon
Pane předsedající, na začátek bych rád vyjádřil vřelý dík všem svým kolegům, kteří se podíleli na této zprávě; jedná se o skutečnou kolektivní práci. Dosáhli jsme 28 kompromisů, kompromisů, které neoslabují, nýbrž obohacují strategickou vizi, kterou jsme chtěli vtělit do této zprávy, do našeho závazku vůči Středomoří. Proto bych chtěl dále poděkovat Mariettě Giannakouové ze skupiny Evropské strany lidové (Křesťanských demokratů), Ivu Vajglovi ze skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu, Hélène Flautreové a navrhovatelkám stanovisek Výboru pro mezinárodní obchod, paní De Sarnezové, a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, paní Tzavelaové.
Pro nás bylo důležité, aby všichni pochopili, že jde o strategické zájmy Evropy. Nesmíme si myslet, že jen jih potřebuje nás; i my potřebujeme jih, zejména v tomto období krize. A pokud chceme mít dlouhodobou vizi, pokud chceme udržitelný rozvoj v multipolárním světě, pak potřebujeme i jih.
V souvislosti s tím musí Evropa jednat, aby z Unie pro Středomoří vytvořila oblast míru, bezpečí a blahobytu pro 800 milionů jejích obyvatel, a musí to považovat za svou dlouhodobou prioritu. Toto sblížení umožnila naše společná vůle, neboť víme, že hospodářské, demografické a geopolitické problémy, kterým čelíme, jakož i rizika společenská a kulturní, předpokládají, že budeme schopni spolupracovat s druhým břehem Středomoří. V našem případě jde i o otázky kulturní a civilizační.
To víme; Parlament pracoval dva roky s vědomím toto, že vytvoření Unie pro Středomoří bude problematické. Otázce konfliktů na jihu jsme se nevyhýbali, ale chtěli jsme důrazně ujistit, že právě tento přístup Unie pro Středomoří - konkrétní projekty, rovnost mezi severem a jihem v rozhodovacích orgánech a např. možnost přivést Izraelce a Palestince k jednomu stolu - je správným způsobem, jak přispět k řešení těchto konfliktů, a dále že by se Unie pro Středomoří neměla věnovat všem cílům najednou, nýbrž se soustředit na tyto konkrétní činnosti.
Tímto projektem - a já doufám, že se druhý summit hlav států a předsedů vlád bude konat 7. června v Barceloně - jsme chtěli my, Evropský parlament, vyslat jasný signál hlavám států a předsedům vlád a sdělit jim, že musí přijmout závazek, neboť tento summit musí skončit úspěchem. V souvislosti s tím jsme označili přístupy, které jsou dnes podle našeho mínění nezbytné. Ze všeho nejdříve musíme odstranit určité překážky, které samozřejmě zahrnují i finanční a hospodářské podmínky.
Proto Evropský parlament doufá, že Evropská unie přijme odpovídající finanční závazek v první řadě v rámci toho, co zbylo z finančního výhledu na období 20072013, a dále aby ve finančním výhledu na období 20142020 byl závazek Unie podstatně větší, aby bylo možné dokončit šest velkých projektů, které leží na stole. Potřebujeme zlepšit hospodářské a právní prostředí. Potřebujeme zlepšit regionální integraci jih-jih. Kromě nových hospodářských poměrů potřebujeme i nové poměry politické, a proto jsme kladli důraz na kulturní integraci, vzdělávání, kulturní projekty a na práva mužů a žen.
Na závěr bych shrnul, že Evropa v dnešním období krize musí hledět dopředu a do šíře. Nesmíme obětovat dlouhodobé cíle za ty krátkodobé. Musíme převzít odpovědnost. Evropa potřebuje jih.
Štefan Füle
člen Komise. - Pane předsedo, těší mě, že se na vás mohu dnes obrátit ve věci Unie pro Středomoří a zprávy, kterou připravil pan Vincent Peillon. Tento hodnotný příspěvek Evropského parlamentu je obzvláště příhodný, neboť nastiňuje některé klíčové úkoly, kterým bude Unie pro Středomoří v následujících měsících čelit - a mimochodem, pane Peillone, zcela souhlasím s představením vaší zprávy v této rozpravě.
Evropská unie má nyní, kdy je Lisabonská smlouva platná, rozšířenou a soudržnější institucionální identitu a mandát účinněji jednat na mezinárodním poli. Většina středomořských vlád již provedla ambiciózní plán hospodářských reforem a evropská politika sousedství mění vztahy mezi Evropskou unií a jejími středomořskými sousedy.
Politické kontakty od roku 2004 dostaly svoji tvář a nabraly na intenzitě. Obchod roste dvoucifernými hodnotami a je podporován trvalým procesem liberalizace a sbližování předpisů. Podpora Evropské unie byla ušita na míru reformním potřebám partnerů a její objem se v současném finančním rámci podstatně zvýšil.
Toho jsme dosáhli v našich bilaterálních vztazích. Ve Středomoří je však nutné ještě více než kdekoli jinde, aby byla naše síť dvoustranných vztahů mezi Evropskou unií a jednotlivými středomořskými sousedy doplněna o integraci a spolupráci jih-jih a o vytvoření skutečného regionálního hospodářského prostoru. Regionální integrace může být stejně významným přínosem jako vnitrostátní reformy v posílení investic a růstu a ve snížení rozdílu v bohatství mezi Evropou a jejími středomořskými sousedy, a současném může přispět k zajištění většího sbližování našich společných hodnot a našich demokratických postupů.
Integrace jih-jih a integrační projekty uvnitř regionu, jako např. dohoda z Agadiru o volném obchodu, jsou rovněž klíčem k vytvoření pěti milionů pracovních míst, kterých je každoročně potřeba k naplnění potřeb mladé populace tohoto regionu. Zahájení Unie pro Středomoří v Paříži v roce 2008 dalo nový impuls evropsko-středomořskému partnerství, prostřednictvím spolupředsednictví důrazně nabídlo společné vlastnictví a sdílenou odpovědnost, více se zaměřilo na konkrétní projekty a poskytlo odborný sekretariát k podpoře regionální integrace a povzbuzení investic.
Jak všichni víme, její realizace byla zpomalena vzrůstajícím napětím na Blízkém východě, avšak zahájením mírových rozhovorů mezi Izraelem a palestinskou samosprávou došlo k pokroku. Nyní existuje prostor pro opatrnou naději, že politické poměry v regionu budou příznivější pro spolupráci.
Unie pro Středomoří se bude muset v době velkých globálních problémů, jako jsou např. mezinárodní hospodářská a finanční krize, změna klimatu a energetická bezpečnost, vyrovnat s politickou situací na Blízkém východě, zahájit akceschopný provoz sekretariátu Unie pro Středomoří a vyhodnotit pokrok, kterého dosáhlo partnerství od července 2008.
Je to příležitost ke společné změně našich závazků a politické vůle, abychom ve Středomoří vytvořili oblast míru, stability a sdíleného blahobytu. Aby toho bylo možné dosáhnout, partneři by se měli také zaměřit zejména na budoucí vývoj Unie a na to, čím Unie může přispět v oblastech projektů, zaměstnanosti a růstu.
Oblast Středomoří je mimořádně dynamická a mladá generace si žádá více pracovních míst a lepší příležitosti. Žádají větší odpovědnost a demokratické zastoupení, lepší vzdělání a větší možnosti cestování a studia v zahraničí. Není vždy snadné vyhovět jejich požadavkům, ale nakonec by právě oni měli těžit z naší společné činnosti.
Zahájíme-li konkrétní projekty, jako např. přístup k vodě, potravinám a zdrojům energie a zlepšení schopností ochrany občanů, bude to v zájmu našich národů.
Unie pro Středomoří je o stavění lidí, podnikatelů, nevládních organizací, vysokých škol a především mladých lidí do popředí občanské společnosti, spolupráce a hospodářského rozvoje. Lepšího zapojení občanů lze dosáhnout i prostřednictvím plné spoluúčasti a zapojení volených zástupců.
Proto Komise pevně věří v to, že výrazný a silný parlamentní rozměr posílí demokratickou legitimitu partnerství. Měla by se ještě více upevnit role Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění a jeho práce by se měla lépe skloubit s ostatními orgány partnerství.
Všichni chceme, aby Unie fungovala, a všichni víme, že bude posuzována podle své schopnosti realizovat konkrétní projekty v regionu. Elektrické sítě, mořské dálnice, které spojí jižní středomořská přístaviště s evropskými, a středomořský solární program jsou oblasti se značným potenciálem z hlediska investic, vytváření pracovních míst a posilování obchodních vztahů. Chceme-li využít tohoto potenciálu, potřebujeme, aby ruku v ruce spolupracovaly soukromý sektor a velké finanční instituce. A aby k tomu došlo, potřebujeme katalyzátor, kterým je sekretariát Unie pro Středomoří.
Po několika měsících tvrdé práce 43 evropských a středomořských partnerů se nám konečně podařilo přijmout právní statut sekretariátu, jmenovat generálního tajemníka a schválit prozatímní rozpočet pro fungování sekretariátu. Ústředním bodem našich vztahů se středomořskými partnerskými zeměmi je naše touha podpořit bezpečnost, růst a stabilitu v regionu. Ale také vytrvalé přesvědčení, že se účastníme mnohem ambicióznějšího projektu: budujeme region míru a stvrzujeme naše společné cíle a hodnoty.
Jsem si jist, že se společně se závazkem Evropského parlamentu a s parlamenty členských států Evropské unie a našich partnerů a se silným impulsem ze strany Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění s touto výzvou vypořádáme.
Marielle De Sarnez
Pane předsedající, summit v Barceloně je bezpochyby nejistý. Izraelsko-palestinský konflikt se v tom jistě odrážína tom ale nezáleží. Unie pro Středomoří je jedinou možnou odpovědí, kterou máme k dispozici k tomu, abychom urychlili vývoj jižních zemí, posílili vazby mezi nimi a zlepšili dialog na obou stranách Středozemního moře. Tato oblast potřebuje více dohod o hospodářském rozvoji a kulturní výměně. Potřebuje konkrétní budoucí projekty, které zmobilizují síly a zahrnou velký počet zemí.
Na to bychom měli pamatovat a měli udělat vše pro podporu soukromých a veřejných investic a Evropská komise by měla být aktivnější a upevnit svoji roli investora. Také by měla lépe zohledňovat účinky procesu liberalizace při přípravě nové generace dohod o přidružení.
Na závěr, měla by se rozšířit dohoda z Agadiru, aby došlo ke zlepšení vývoje obchodní výměny na úrovni jih-jih. V zemědělské politice by se měla zachovat potravinová soběstačnost a, jak všichni víme, energetika je klíčovým odvětvím. Je důležité, aby se tyto projekty realizovaly především v zájmu těchto zemí, aby navzdory problémům, či spíše vzhledem k nim, odpovídaly jejich potřebám a přispěly k jejich rozvoji. Opětovné zahájení Unie pro Středomoří je naléhavější než kdy jindy.
Niki Tzavela
Pane předsedající, v naší zprávě o evropsko-středomořském trhu jsme potvrdili, že doporučujeme udržení a rozvoj základní infrastruktury, která hospodářství sjednocuje a drží pohromadě, a je zajímavé, jak nyní v době krize současná hospodářská situace jasně ukazuje, že na jihu soudržnost a společní jmenovatelé existují. V budoucím vývoji bychom to měli mít na paměti.
Má zpráva klade zvláštní důraz na LNG, které by se mohlo ve velmi krátké době stát hnací silou evropsko-středomořského trhu, a to nejen na straně zásobování, nýbrž i prodeje, a na obnovitelné zdroje energie, tj. další druh hospodářství v evropsko-středomořské oblasti, které je ale krátkodobější. Jedna poznámka: strategie a politika Unie v oblasti energetiky pro severní Evropu jsou velmi dobře popsány. Máme však, pane komisaři, velkou slabinu v energetické politice a strategii pro jižní Evropu.
(Předsedající řečníka přerušil)
Marietta Giannakou
Pane předsedající, ráda bych poblahopřála panu Vincentu Peillonovi k jeho zprávě a navrhovatelkám dalších výborů, paní De Sarnezové a paní Tzavelové, k jejich stanoviskům. Zpráva o Unii pro Středomoří je důležitá, neboť se zaměřuje na bezprostřední a měřitelné cíle. Jejich výsledky mohou být velmi specifické, protože Parlament prostřednictvím zprávy vyzývá k tomu, aby se cestou finančního výhledu vyčlenily zvláštní rozpočty na podporu sekretariátu Unie pro Středomoří v Barceloně a samozřejmě na různé rozdíly, které existují, aniž by samy o sobě ovlivňovaly cíle Unie, kterými jsou růst, zlepšování lidských práv a práv jednotlivce, kulturní výměna, energetické otázky a cokoli dalšího, co může spojovat národy, které žijí ve Středomoří.
Samozřejmě tu dnes Rada a španělské předsednictví, které, jak předpokládám, má zvláštní zájem na Unii pro Středomoří, nejsou a musím říct, že mne to překvapuje, neboť Rada by si měla vyslechnout vše, co zpravodajové a spoluzpravodajové řekli a na co zde bylo upozorněno. Jinými slovy že se jedná o snahu překonat jednotlivé obtíže, které zabraňují programům v patřičném pokroku.
Unie pro Středomoří samozřejmě nemůže vyřešit spor mezi Palestinou a Izraelem, ale přítomnost úředníků v sekretariátu dává důvod k naději, že konflikty nebudou negativně ovlivňovat naši snahu o pokrok v Unii pro Středomoří ve zmíněných měřítcích.
Je obzvláště důležité, aby Unie pro Středomoří vyslala zprávu o demokratickém vývoji, rovnosti mezi ženami a muži a úsilí o občanskou společnost i v zemích severní Afriky.
Raimon Obiols i Germà
Pane předsedající, co se mi na této zprávě nejvíce líbilo - a blahopřeji jejímu autorovi, panu Vincentu Peillonovi - je to, že je přesná a konkrétní. Kéž by se přesnost této zprávy rozšířila i na její předmět, tj. na Unii pro Středomoří.
To proto, že lze říci, že v současné době existují ohledně Unie pro Středomoří přinejmenším velmi významné nejasnosti. Věřím, že čelní představitelé, kteří se - jak doufáme - již brzy setkají 7 června v Barceloně, udělají správně a budou se držet konkrétních a jasných priorit, které vytyčila Peillonova zpráva.
Zaprvé politický kontext. Konflikt na Blízkém východě nesmí Unie pro Středomoří blokovat, zároveň ho však Unie pro Středomoří nesmí ignorovat. V rámci možností musí kladně přispět k jeho vyřešení.
Zadruhé je třeba připravit dobré projekty a odborně a dovedně je realizovat.
Zatřetí je třeba najít dostatečné zdroje a přijmout finanční závazky.
Začtvrté musíme pokročit ve vytváření dobrých vztahů, které předcházejí překážkám a rozporům a namísto toho vyhledávají synergie mezi Unií pro Středomoří a středomořskými strukturami Evropské unie.
Tyto čtyři hlavní body, čtyři klíčové úkoly si musíme vyjasnit a zavázat se k nim a věřím, že tato zpráva je dobrým nástrojem, dobrou cestovní mapou k nalezení této dohody.
Ivo Vajgl
Pane místopředsedo, pane komisaři Füle, v prvé řadě bych rád poděkoval zpravodaji, panu Peillonovi, za jeho konstruktivní, otevřenou a tvůrčí účast, jejímž výsledkem je tato zpráva. Doufám, že bude zajímavá nejen pro nás, kteří jsme ji pomohli vytvořit, ale i pro ostatní. Zpráva se zabývá regionem, který byl v průběhu dějin dynamickým centrem kulturního a duchovního života a centrem hospodářských a obchodních inovací. Dnes je bohužel zdrojem četných problémů, které se dotýkají nás všech i zbytku světa, a přál bych si jejich vyřešení.
Unie pro Středozemí je významný projekt, ale bohužel nepostupuje kupředu tak rychle, jak bychom si přáli. Přál bych si založení sekretariátu v Barceloně, po kterém by následoval rychlý pokrok v realizaci prioritních projektů. Projekty musí být hnací silou či cílem práce Unie pro Středomoří. Zároveň si však musíme přiznat, že existují jisté trvalé problémy politické povahy zejména v otázce Palestiny a nejasného statusu Západní Sahary, které stojí v cestě kýženému pokroku. Proto potřebujeme vynaložit úsilí k intenzivnějšímu dialogu, větší toleranci a budování důvěry v regionu.
Evropský parlament by mohl v této otázce rozhodně hrát velmi důležitou a aktivní roli a doufám, že všechny zúčastněné strany přijmou tuto sněmovnu jako jednoho z hráčů, který může pomoci tento problém vyřešit.
Dovolte mi nakonec dodat, že je nezbytné, abychom věnovali náležitou pozornost budoucím generacím, abychom v rámci Unie pro Středomoří podporovali výměnu studentů a univerzitu EMUNI, zapojení vysokých škol a vysokoškolských a kulturních fór. To nám pomůže zvýšit úroveň vzájemného porozumění a vzájemného propojení.
Malika Benarab-Attou
jménem skupiny Verts/ALE. - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, Unie pro Středomoří ještě nikdy nebyla pro naši budoucnost tak zásadní jako dnes. Ve zprávě o Unii pro Středomoří jsme se společně pokusili podpořit odlišný pohled na oblast Středozemního moře. Je více než jen pouhou zónou volného obchodu; je to Unie založená na společné civilizaci lidí, kteří sdílejí základní hodnoty.
Ráda bych hovořila o nejvážnější překážce našim středomořským ambicím, násilí, jemuž je vystaven palestinský lid, který je okupován, vyháněn a zabíjen Izraelem, zatímco Evropa nedokáže v tomto sporu převzít svoji historickou odpovědnost a doopravdy jednat za účelem dosažení míru tím, že by uznala palestinský stát v souladu s mezinárodním právem, na kterém jsou naše demokracie založeny.
Oficiální parlamentní delegace příští týden navštíví pásmo Gazy ve snaze pochopit, proč se pomoc ve výši stovek milionů eur, kterou Evropané posílají Palestincům, nedostává do škol a nemocnic v Gaze, kterou jsem v lednu navštívila. Byla jsem šokována a zděšena, když jsem se dozvěděla, že se předseda Výboru pro zahraniční věci rozhodl na pokyn izraelské ambasády nenavštívit Gazu s parlamentní delegací, aniž by informoval členy svého výboru - mezi které patřím i já - nebo spolupředsedy této delegace.
Bojkotem parlamentní delegace do Gazy předseda našeho výboru diskredituje celý Parlament, který přijal usnesení o Goldstoneově zprávě, jež odsoudila skutečnost, že izraelská armáda blokuje spojení s obyvatelstvem Gazy, a žádá okamžité ukončení blokády. Měli bychom si vzpomenout na toto usnesení a postoj Parlamentu.
Na základě tohoto žádám pana Albertiniho, aby odstoupil z funkce předsedy Výboru pro zahraniční věci, jehož jsem členkou, pro neschopnost dostát požadavkům na tuto funkci.
Jaký je smysl financování a dohledu nad volbami, pokud pak odmítneme uznat ty, kteří zvolili volební urnu místo zbraní?
Na závěr, další překážkou pro vskutku bratrskou Unii pro Středomoří jsou oběti, které se utopily na své cestě z jihu, částečně vzhledem ke skutečnosti, že evropské hranice jsou pro ně zcela uzavřeny. Naše současná migrační politika již není akceptovatelná. Podle doporučení Rozvojového programu OSN musíme být schopni zajistit, aby mobilita občanů z jihu byla rovna naší mobilitě na jih. Musíme zůstat věrni našemu projektu a našim hodnotám. Naše děti nám za to poděkují a budeme hrdými zástupci našich národů.
Willy Meyer
Pane předsedající, Unie pro Středomoří čelí skutečným překážkám a já žádám Evropskou unii, všechny orgány a Parlament o rozhodnost, o mnohem větší rozhodnost při zdolávání těchto překážek.
Prvními a nejdůležitějšími z nich - o tom není sporu a jiní členové parlamentu již tuto otázku zmínili - jsou konflikty: palestinský konflikt ve světle postoje izraelské vlády, která systematicky opovrhuje mezinárodním právem i samotnými dohodami, které podepsala, jako např. dohoda z Anapolisu o osadách; konflikt v Západní Sahaře a samozřejmě i vojenská okupace severní části Kyperské republiky. Očividně existují jasné překážky pro jakýkoli orgán, který by si přál mít vztahy tohoto druhu mezi oběma břehy Středozemního moře. Dokud se tyto spory nevyřeší, budou představovat skutečnou bariéru.
Skupina, kterou zastupuji, žádá větší závazek a větší důraz jako odpověď těm stranám, které jsou zodpovědné za porušování mezinárodního práva.
Neměli bychom však zapomínat ani na další problém, kterému čelíme, a to hospodářským a sociálním nerovnostem, které existují po celém Středomoří. Domnívám se, že jakékoli řešení, které chce řešit tyto nerovnosti ve vztahu k obchodu jednoduše a přímo navržením dohod o volném obchodu, není tou správnou cestou. Správnou cestou by bylo zohlednění těchto nerovností a snaha o dosažení obchodních dohod založených na vzájemném doplňování a solidaritě. Podstatnou skutečností je, že mnoho zemí na pobřeží Středozemního moře je ve stavu absolutní chudoby a naprosté bídy.
Ale stěžejní by byl, a na tom trvám, větší závazek ze strany Evropské unie jako odpověď na dlouhodobě bolavé konflikty; hovořím o Palestině a Západní Sahaře, kde Evropská unie nedělá vůbec nic. Nejen že nedělá nic, nýbrž povyšuje vztah rozšířeného statusu, kterému se Maroko v současné době těší, a i v případě Izraele se snaží o nahrazení dohody o přidružení dohodou o rozšířeném statusu.
Nikolaos Salavrakos
Pane předsedající, musím poblahopřát zpravodaji, panu Peillonovi, k cenné zprávě, kterou nám právě představil. Všichni víme, že Středomoří je místem, kde se setkává mnoho kultur; zároveň se však jedná o nervové centrum a jakýsi "hrnec", který bublá již několik let. Změna klimatu, hospodářská a finanční krize, přistěhovalectví, znečištění, nadměrný rybolov a škody na přirozeném životním prostředí jsou některými z problémů, které sužují Evropany a obyvatele mimo Evropu žijící ve Středomoří.
Zvláštní význam se musí přisuzovat otázce nezákonného přistěhovalectví a účinným hraničním kontrolám ve středomořských státech, zejména v Řecku a Itálii, které jsou pro nezákonné přistěhovalce vstupními branami do Evropské unie. Na hranicích těchto zemí se každý den svádí bitva. Je také třeba věnovat pozornost posílení odvětví energetiky a využívání obnovitelných zdrojů energie a středomořskému solárnímu programu na podporu hospodářského růstu v jižních středomořských zemích.
(Předsedající řečníka přerušil)
Louis Bontes
(NL) Francouzský prezident Nicolas Sarkozy v roce 2008 oznámil, že měl sen o Unii pro Středomoří. Unie měla dát nový impuls cílům evropsko-středomořské spolupráce, cílům, které jsou založeny na vzájemném uznání společných hodnot, jako jsou demokracie, právní řád, řádná správa věcí veřejných a úcta k lidským právům.
Divím se, jak můžete mluvit o společných hodnotách, když v zemi jako je Mauretánie nelze hovořit o náboženské svobodě, neboť tam islám dominuje po více než tisíc let. Sýrie je podle své ústavy oficiálně lidově demokratickým a socialisticky orientovaným jednotným státem. Ve skutečnosti je však Sýrie diktaturou. Maroko okupuje Západní Saharu a v Tunisku jsou lidská práva běžně porušována. V seznamu těchto zemí bych mohl dále pokračovat, ale musím brát ohled na svůj omezený časový limit.
S těmito zeměmi si přejeme větší kulturní výměnu? S těmito zeměmi si přejeme vytvořit zónu volného obchodu, abychom pak podpořili volný pohyb osob napříč Středomořím? Výsledkem bude ještě více islámu v Evropě. Nesmíme dopustit, aby se z Evropy stala Eurabie: ani teď ani nikdy jindy. Musíme učinit přítrž tomuto procesu dříve, než se ze snu stane noční můra.
V roce 1995 jsme měli jiný sen, který se týkal Středomoří a který byl vyjádřen v barcelonské deklaraci, a to samé jsme udělali v roce 2005. Kromě toho, že tyto projekty stály evropského daňového poplatníka několik miliard, nepřinesly nic. Přestaňme utrácet peníze daňových poplatníků a přestaňme snít! Pan Albertnini však má moji úctu, neboť zaujal odvážný postoj. Má podporu mé skupiny.
Salvatore Iacolino
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, evropsko-středomořský region představuje strategickou oblast politiky EU: bez zodpovědné podpory třetích zemí, které leží u Středozemního moře, se nemůžeme vypořádat se stěžejními otázkami, jako jsou životní prostředí, náboženské hodnoty, kultura, infrastruktura, zemědělství, energetika, bezpečnost a migrační toky.
Nicméně rámec spolupráce má před sebou ještě dlouhou cestu: mohli bychom říci od Barcelony k Barceloně a ještě dál. Evropská unie se musí více angažovat v procesu obnovy a potvrzení jednotlivých dohod o přidružení s třetími zeměmi, které leží u Středozemního moře, a musí financovat velké strategické projekty na podporu infrastruktury a přístavů.
Na druhou stranu musíme výrazně chránit srovnatelná odvětví výroby na obou březích Středozemního moře, zejména zemědělství, abychom zajistili udržitelný rozvoj a pokud možno co nejjednotnější regulační rámec. Proto doufáme v posílení vedoucí role EU vůči ke zemím Středomoří, aby byla prosazena stěžejní zásada, a to spolupráce, která představuje politický a podnikatelský úspěch v rámci rozšířeném o záruky ochrany jednotlivců.
Rád bych paní Benarab-Attouové navrhl jednu věc: pana Albertiniho, který vede výbor pevnou rukou, samozřejmě kritizujte, ale v jeho přítomnosti, aby se mohl bránit. To je základní vlastností každého demokraticky zvoleného shromáždění.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, domnívám se, že přijetím této zprávy podnikáme velmi významný krok kupředu, což bude velmi užitečné s ohledem na summit v Barceloně plánovaný na 7. června, summit, který, jak víme, bude obtížný vzhledem k tomu, že rozhovory mezi Izraelci a Palestinci uvízly na mrtvém bodě, a také kvůli nejistotě a neshodám, jež tkví v určení administrativního složení nové struktury sekretariátu.
Ve světle těchto problémů byla Peillonova zpráva vypracována jediným možným způsobem, a to tím, že na jedné straně zdůraznila, že konflikty nesmí stát v cestě hmatatelnému pokroku směrem k mnohostranné spolupráci v určitých odvětvích, a zároveň potvrdila, že Unie pro Středomoří nebude zcela úspěšná, dokud tyto konflikty nebudou vyřešeny.
Naším úkolem je proto nyní jasný a přesvědčivý politický závazek, který musí vzejít ze summitu v Barceloně a konečně umožní, aby struktury nového orgánu fungovaly a začaly poskytovat nezbytné finance významným projektům, které jsou jeho hlavním cílem. Evropa si musí uvědomit, že má směřovat své politické a hospodářské úsilí a své zájmy na jih, protože právě zde lze najít řešení mnoha problémů, které ji aktuálně sužují.
Niccolò Rinaldi
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nezávislý badatel Gabriele Del Grande již léta zveřejňuje na internetu počty osob, které zahynuly při pokusu přeplout Středozemní moře na lodích, jež patří organizovaným zločineckým skupinám. Jeho pečlivě vedené záznamy dosáhly čísla 4 200 obětí, z nichž 18 zemřelo letos v březnu: to jsou opravdová jatka.
Postarší správce hřbitova v Lampeduse již mnoho let dobrovolně vypravuje každému tělu z těch několika, která jsou nalezena, patřičný pohřeb s křížem a květinou. Naším jménem jednají i tito dva evropští občané, svým jednáním napravují naše politické selhání. Jejich spontánní úsilí zdůrazňuje naléhavou potřebu nové politické struktury a obsahu a kontrastuje s vynucenými návraty na moře, jichž v rozporu s mezinárodním právem používá italská vláda a které jen umocňují zoufalost lidí.
Unie pro Středomoří by proto měla představovat novou lidskost a mít na mysli, že nám utíká čas. Dnes je více než polovina obyvatelstva od Maroka po Turecko mladší 18 let. Středomoří má proto namířeno k rychlé změně.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Na začátek bych rád poděkoval panu Peillonovi za jeho práci. Zpráva vyzývá členské státy Unie pro Středomoří, aby podporou lidských práv a svobod zahájily otevřený dialog v rámci vzájemné úcty a pochopení, což je věc, kterou podporujeme. Zároveň však neobsahuje žádný konkrétní návrh pro boj s existujícími politickými problémy, které sužují tuto oblast. Chápu logiku pana Peillona, která ho vede k tomu, co říká, což můžete považovat za prospěšné pro zahájení činností Unie pro Středomoří. Na druhou stranu je však zavírání očí a kupříkladu předstírání, že se v Gaze "nic neděje", velkou chybou, která nám zabraňuje vypořádat se s problémy.
Znepokojuje mě, že namísto toho, abychom problémy řešili, tak se s nimi pomalu učíme žít. Musíme být aktivnější v zásadních otázkách, které se nás týkají. Ve zprávě není žádná zmínka o tom, že je nutné, aby Izrael začal hledat bezodkladné, spravedlivé a trvalé řešení palestinské otázky. Není ani zmínky o tom, že je nutné, aby Turecko prokázalo nezbytnou úctu ke všem členským státům Unie pro Středomoří bez jakékoli výjimky. Zmínka o tom, že je třeba stáhnout turecká okupační vojska z členského státu, je nezbytným aktem vyjádření úcty - minimem, řekl bych - k evropskému soudnictví.
Středozemní moře omývá břehy několika tisíců měst a vesnic z odlišných kultur, které jsou spojeny jedním mořem již více než deset tisíc let. Ale z těchto tisíců měst a vesnic na středomořském pobřeží je jen jedno město neobydlené. Místo toho, aby je obývali lidé, obývají je krysy, ještěrky a hadi. Domy těchto lidí se rozpadají společně s jejich vzpomínkami. Zbyly už jen sny tisíců lidí, z nichž už mnozí zemřeli jako uprchlíci. To nejmenší, co můžeme udělat pro ty, kteří zůstali naživu, je vrátit město Famagusta jeho obyvatelům. Ve zprávě o Unii pro Středomoří měl být obsažen tento základní požadavek, neboť usilujeme o spojení, nikoli rozdělení Středomoří.
(Předsedající řečníka přerušil)
Gerard Batten
Pane předsedající, zprávy z vlastní iniciativy jsou obvykle jen tlachání, ale jsou-li přijaty, stávají se projevem politické vůle Evropského parlamentu.
Tato zpráva navrhuje vytvoření svazu 17 států mimo Evropskou unii s parlamentním shromážděním a sekretariátem s dotacemi na skutečně ambiciózní projekty. Financování těchto plánů by šlo do mnoha miliard eur, které by samozřejmě museli zaplatit evropští občané. O tom, odkud by se vzaly tyto peníze, se nepíše; skutečnost nám nesmí kazit fantazii.
Tato zpráva je opravdu bláznivá. Ale dříve, než ji se smíchem odbudeme, bychom měli pamatovat na to, že podle Lisabonské smlouvy je Evropská unie oprávněna tento druh smluv podepsat. Tato zpráva navrhuje vytvoření unie neevropských zemí, kterou by naše Unie mohla později pohltit; ve skutečnosti je tato zpráva právě o tom.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, když byla před téměř dvěma lety Unie pro Středomoří založena, záměrem bylo, jak je známo, spojit ji s barcelonským procesem, a vytvořit tak užší vztah mezi středomořskými zeměmi a EU. Tento proces se však vinou konfliktu mezi arabskými státy a Izraelem očividně dostal do mrtvého bodu. Evropská unie uzavřela s Izraelem dohodu o přidružení a poskytla finanční pomoc, která zahrnuje 440 milionů eur na pomoc při obnově pásma Gazy. Občané EU se oprávněně ptají, proč se jejich daně pumpují do pásma Gazy, když je tam vše stále pravidelně bombardováno, a žádají, aby se z toho vyvodily závěry. Nelze ani vyloučit, že z této pomoci těží Hamas.
Za celá léta se EU nepodařilo, aby vystupovala v otázce pásma Gazy jako nezávislý prostředník. Summit Unie pro Středomoří v Barceloně, který je plánován na začátek června, teď pravděpodobně vinou konfliktu mezi Izraelem a arabskými státy ztroskotá také. Podle mého názoru je zejména v dobách krize důležité, abychom opatrněji vyhodnocovali plány a případně je odložili, je-li to nezbytné. Projekty, ve kterých jde jen o prestiž, nebo ty, které jsou jen vyhazováním milionů, si v dobách krize nemůžeme dovolit.
Dominique Baudis
(FR) Pane předsedající, Unie pro Středomoří je jako pokračování barcelonského procesu příležitostí k rozvinutí našich vztahů se zeměmi na východě a jihu Středomoří. Jak zdůrazňuje vynikající zpráva Vincenta Peillona, nemůžeme přehlížet potenciál tohoto regionu ani rizika, která s sebou přináší.
Buďme alespoň duchapřítomní a přiznejme si, že se Unie pro Středomoří od bombardování pásma Gazy a pokračující kolonizace palestinských území dostala do kouta. Politická stránka je blokována. Nejsme si ani jisti, zda se plánovaný červnový summit v Barceloně opravdu uskuteční. Nebyl bych překvapen, kdybychom se v nejbližších dnech či hodinách dozvěděli, že se odkládá na dobu neurčitou. Neměli bychom se však vzdávat a Evropská unie by měla převzít větší odpovědnost za hledání politického řešení. Nemůžeme dovolit, aby si Spojené státy vytvořily monopol na řešení politické krize v tomto regionu, našem regionu, a abychom se omezili pouze na jeho vývoj. Naše bezpečnost a růst závisí na rozvoji a stabilitě Středomoří, a proto je Unie pro Středomoří stále nejlepším nástrojem, který máme k dispozici.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pane předsedající, ráda bych na začátek poblahopřála zpravodajovi za jeho velmi zevrubnou zprávu. Unie pro Středomoří může rozhodujícím způsobem přispět k vytvoření vyvážených evropsko-středomořských vztahů a k posílení důvěry mezi zeměmi v této oblasti. Středomoří by mělo být oblastí míru, stability a bezpečnosti, kde se plně uznávají demokratické zásady a lidská práva. Mezi středomořskými zeměmi existují sociální a hospodářské rozdíly. Vzhledem k hospodářské krizi je naše výzva ještě větší. Jde o dosažení skutečného sblížení mezi zeměmi Unie a zeměmi Středomoří prostřednictvím růstu, spolupráce a obchodu. Energetická bezpečnost, boj se změnou klimatu a mořské prostředí jsou další oblasti, ve kterých je nutná úzká spolupráce.
Unie pro Středomoří samozřejmě není rámcem pro řešení regionálních konfliktů. Avšak živný duch spolupráce, politického dialogu a společné úsilí o dosažení konkrétních cílů významně přispěje k vybudování důvěry, která je nezbytná k dosažení schůdných řešení. Aby však k tomu všemu mohlo dojít a aby Unie pro Středomoří uspěla, jsou potřeba odpovídající finanční zdroje a tentokrát nesmíme zůstat lhostejní.
Bastiaan Belder
(NL) Děkuji vám za své zařazení do programu. Zdržel jsem se na mimořádné schůzi rozšířeného předsednictva Výboru pro zahraniční věci. Děkuji vám za pochopení.
Pane předsedající, bod 5 zprávy pana Peillona se právem zabývá potřebou spravedlivého a trvalého řešení arabsko-izraelského konfliktu. Zpravodaj vyzývá Evropskou unii a všechny členské státy Unie pro Středomoří, aby v této věci vynaložily maximální úsilí. Jako předseda delegace pro vztahy s Izraelem velmi podporuji tuto snahu o dosažení míru, ale domnívám se, že bude účinná jen při splnění dvou podmínek, a to: a) že navrhované řešení dvou států bude jednoznačně znamenat spoluexistenci státu židovského, tj. Izraele, a palestinského, a b) že členské státy EU a Unie pro Středomoří podpoří atmosféru vzájemné důvěry mezi stranami tohoto sporu na Blízkém východě. Zde je ve středu zájmu společný boj proti endemickému zlu antisemitismu, ať už v jakékoli formě (včetně antisionismu). Do svého sekretariátu byste mohli jmenovat stejný počet Izraelců a Palestinců, ale stále budeme muset společně bojovat o to, abychom dosáhli vzájemné důvěry. To je lakmusový test.
Francisco José Millán Mon
(ES) Pane předsedající, vysvětlení na úvod: podle mého názoru by se dnešní rozpravy měl účastnit buď zástupce předsednictví Rady, nebo možná nynějšího francouzského spolupředsednictví Unie pro Středomoří; jejich neúčast je velmi politováníhodná.
Dámy a pánové, zajištění toho, aby nejbližší sousedé tvořili oblast míru, blahobytu, svobody a bezpečnosti, je pro Evropskou unii prioritou. To by mělo být hlavním cílem Unie pro Středomoří, jejíž druhý summit se, jak doufám, bude konat příští měsíc.
Rád bych poblahopřál panu Peillonovi a vyjádřil své díky zejména za jeho otevřený a neobyčejně konstruktivní přístup.
Navzdory blízkosti Evropské unie k jižním břehům Středozemního moře nás stále rozdělují podstatné rozdíly v hospodářských, politických, společenských, demografických, kulturních a dalších poměrech. Některé z těchto rozdílů jsou způsobeny vážnými nedostatky v našich sousedních státech.
Dialog a úzká spolupráce v rámci Unie pro Středomoří, zahájení velkých společných projektů, které určila Unie, jakož i dvoustranný rozměr dohod o přidružení jsou klíčové pro posílení vztahů mezi oběma břehy a k tomu, aby se tyto rozdíly mohly zmenšit. Proto musí dělat reformy i naši sousedé. Nicnedělání není alternativou.
Rád bych v krátkosti zdůraznil další tři body. Zaprvé je velmi důležité, aby byl sekretariát Unie pro Středomoří v Barceloně co nejdříve plně funkční.
Zadruhé, a to úzce souvisí s předchozím bodem, Unie pro Středomoří se nesmí stát rukojmím v konfliktech, jako je ten na Blízkém východě. Unie pro Středomoří může řešení usnadnit, ale nemá být prostředkem řešení ani ji tyto konflikty nesmí blokovat.
A nakonec zatřetí, Unie pro Středomoří musí věnovat zvláštní pozornost i tomu, co je známo pod názvem kapitola čtyři evropsko-středomořské spolupráce: migrace, bezpečnost, sociální integrace a spravedlnost.
Předsedající
Dovolte mi omluvit Radu. Zástupce Rady se dnes nemohl dostavit, protože je čtvrtek dopoledne a rozprava o této zprávě byla původně plánována na pondělí.
Bernd Posselt
(DE) Pane předsedající, rád bych vás vyzval, abyste v třístranné diskusi po Radě požadoval, aby byla zastoupena každý čtvrtek dopoledne. Některá předsednictví rady, která nebudu ze skromnosti jmenovat, zde měla svého zástupce i ve čtvrtek odpoledne. Domnívám se, že by Rada měla být přítomna na většině plenárních dílčích zasedání.
Předsedající
Děkuji vám, učiním tak. Pouze jsem se snažil vysvětlit, co řekla Rada. Učiním tak. Mockrát vám děkuji.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pane předsedající, pane komisaři, jménem Výboru pro mezinárodní obchod bych ráda poděkovala paní De Sarnezové za to, jak s námi spolupracovala.
Dnes je Unie pro Středomoří, která by podporovala významné projekty a institucionální rozvoj, zapotřebí ještě více než kdy jindy. Dnes je zapotřebí nalézt odpovědi na otázky krize, výzkumu, změny klimatu, vody, nových energetických modelů a udržitelného rozvoje ještě více než kdy jindy. Proto musíme krátkodobými a střednědobými opatřeními, zónou volného obchodu, odstraňováním celních překážek a otevíráním trhů sever-jih a jih-jih podporovat a vytvářet obchodní a hospodářské vztahy v této oblasti.
Španělské předsednictví na summitu v Barceloně nabídne příležitost k nové dohodě, nové situaci, nové spolupráci, demokratizaci a k odpovědi na hospodářské a sociální výzvy. Summit v Barceloně nás může dostat do postavení, v němž můžeme převzít vedoucí roli v oblasti Středomoří.
Mario Mauro
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jak pan Rinaldi poznamenal, dnes je blízkost středomořských národů vnímána zejména v kontextu ústředního fenoménu přistěhovalectví.
To je faktor, který by Evropská unie měla považovat za prioritu, neboť migrační toky mohou způsobit, a již působí, problémy na lidské, společenské, kulturní a hospodářské úrovni, které ovlivní budoucnost obou břehů Středozemního moře. Vzájemná blízkost středomořských národů je chápána i ve spolupráci v hospodářské a společenské oblasti v rámci Evropského hospodářského prostoru a mezi Evropskou unií a středomořskými zeměmi.
Z tohoto pohledu nám naše hluboko zakořeněná přítomnost v regionu na všech úrovních musí umožnit převzetí vedoucí role, aby Unie pro Středomoří předešla opakování rozporů z Barcelony. Kolik chyb jsme udělali, kolikrát jsme si mysleli, že jdeme kupředu, ale ve skutečnosti jsme se vraceli zpět?
Proto potřebujeme v první řadě zahájit společenský, kulturní a lidský dialog založený na vzájemném porozumění a podpoře pozitivních hodnot, o které se opírá naše civilizace, ale tento nepostradatelný faktor závisí na úspěšné spolupráci především na hospodářské úrovni.
Rozšiřování dohod a obchodu totiž umožňuje a stále bude umožňovat růst vyvážených hospodářských a společenských vztahů mezi stranami. Dále musíme na politické úrovni naléhavě pokračovat ve vytrvalé snaze o dialog o bezpečnostní politice, abychom rozvinuli ještě pevnější vztahy mezi danými zeměmi.
Předsedající
Kolegové, prosím vás, abyste dodržovali časový limit. Je 10:57 a v 12:00 máme hlasování.
Mario Pirillo
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, blížící se summit hlav států a předsedů vlád ve dnech 7. a 8. června v Barceloně je jistě významnou příležitostí pro skutečné zahájení činnosti Unie pro Středomoří. Proto představuje mimořádnou příležitost k vytvoření trvalých základů pro skutečnou a užší spolupráci k dosažení míru a bezpečnosti.
Právě proto musíme plně využít této příležitosti a stanovit strategii rozvoje, abychom mohli určit projekty schopné oživit oblast a podpořit hospodářský růst. Doufám, že tato schůzka posílí iniciativy typu Solar for Peace a Desertec, což jsou důležité nástroje pro vytvoření vzájemně závislého regionálního trhu s energiemi.
Nakonec musí Unie pro Středomoří posílit vědecký a technologický výzkum a inovace tím, že využije stávajících výzkumných institucí ke zvýšení konkurenceschopnosti místních podniků, které jsou příliš slabé na to, aby mohly obstát na globálním trhu. Jsem přesvědčen, že růst Unie může posílit jednotu Evropy.
Cristian Dan Preda
(RO) Rád bych řekl, že téměř dva roky po zahájení činnosti Unie pro Středomoří nastal čas vyhodnotit tento nový projekt federace a zároveň se zamyslet nad jeho vyhlídkami na rozvoj. Z tohoto hlediska si myslím, že je zpráva pana Peillona vítaná a rád bych se přidal ke svým kolegům poslancům a jejímu autorovi poblahopřál.
Domnívám se, že je pro nás velmi důležité, abychom v souvislosti s červnovým summitem v Barceloně opětovně potvrdili závazek Parlamentu k tomu, aby uspěl tento projekt v oblasti, která se, jak je nám všem známo, nachází na křižovatce tří kontinentů a která je pro Evropu z geostrategického a kulturního hlediska očividně významná. Jsem poněkud znepokojen skepsí pana Baudise ohledně možnosti odložení tohoto summitu. Doufám, že k tomu nedojde a že využijeme všech dostupných institucionálních prostředků, abychom zajistili, že se summit uskuteční. Ten bude znamenat nejen příležitost k ohlédnutí se, nýbrž i významný úspěch, neboť Unie pro Středomoří se musí dostat ze slepé uličky a překonat institucionální potíže v procesu realizace šesti strategických projektů, které ztělesňují samotnou podstatu tohoto orgánu.
Životnost a důvěryhodnost Unie pro Středomoří závisejí na její schopnosti fungovat. Aby toho byla schopna, potřebuje nejen odpovídající financování na uskutečnění projektů a provoz sekretariátu, ale domnívám se, že je nutné i vetší zapojení občanské společnosti a národních a parlamentních skupin, jakož i Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění, které zajistí demokratickou legitimitu Unie pro Středomoří.
Roberta Angelilli
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jednou z politických priorit Evropského parlamentu musí být přispět k tomu, aby uspěl blížící se summitu v Barceloně, který se koná po dvou letech setrvání na mrtvém bodě od summitu v Paříži v roce 2008. Dnes bylo zmíněno mnoho cílů, od řešení ilegálního přistěhovalectví po boj proti porušování lidských práv, ale významné je i hospodářské hledisko: Středomoří má velký potenciál, počínaje obnovitelnými zdroji energií.
Tudíž musíme poskytnout plnou podporu středomořskému solárnímu programu a průmyslovým iniciativám, jako je Desertec, a musíme zapojit podniky a univerzity, abychom vyvinuli konkrétní projekty spolupráce. Mírový proces, který je prioritou, musí být doprovázen procesem hospodářského rozvoje právě tak, aby zajistil potřebnou společenskou soudržnost, která může pomoci předejít konfliktům.
Olga Sehnalová
Unie pro Středomoří je nepochybně také odvážný mezikulturní projekt, jehož úspěch závisí mimo jiné na ochotě překonávat rozdílné kulturní a společenské tradice. Rozdílnost kultur vede ke vzájemnému obohacení, pokud jsou její impulsy vnímány otevřeně jako příležitost, nikoli jako hrozba. Jednou z těchto příležitostí je přístup k rovnosti mužů a žen ve společnosti. Jde o oblast, která je v kontextu tohoto regionu vnímána citlivě. Unie pro Středomoří musí právě proto věnovat této problematice patřičnou pozornost nejen proto, že zde existuje závazek ministerské konference v Marrakéši z listopadu 2009 na podporu rovnosti žen a mužů de iure i de facto, posílení úlohy žen ve společnosti včetně jejich účasti na veřejném životě či boje proti násilí na ženách. Jde o jednu z klíčových oblastí, která může uvolnit a nabídnout obrovský lidský potenciál pro celý region, který tím může jen získat. Dvojí standardy a nechuť ke změnám opřené často spíše o záminku zvyků a tradic proto nemohou být akceptovány, ale naopak měly by být odmítnuty jako překážka rozvoje regionu Středomoří.
Lara Comi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, domnívám se, že Evropská unie musí poskytnout větší politickou i finanční podporu projektu Unie pro Středomoří. V Barceloně se bude 7. června konat summit 43 hlav států a předsedů vlád a jako Evropský parlament musíme doufat, že toto setkání bude úspěchem z hlediska ustavení orgánů Unie pro Středomoří a realizaci příslušných projektů. Jako stínová zpravodajka skupiny Evropské lidové strany (Křesťanští demokraté) pro stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku jsem upozornila na aspekty, které považuji za důležité, např. na vytvoření středomořské zóny volného obchodu, účast odvětví výzkumu a vzdělávání, rozvoj širokopásmové připojení a informačních technologií a také více příležitostí pro malé a střední podniky. Co se týče zejména posledního bodu, malé a střední podniky a rozvoj podnikání již jsou jedním ze strategických odvětví. Významným projektům se musí dostat odpovídající podpory od evropských a mezinárodních finančních institucí, a v důsledku toho by měly nové projekty usilovat o zapojení co největšího počtu evropských partnerů.
Charles Tannock
Pane předsedající, návrh prezidenta Sarkozyho na vytvoření Unie pro Středomoří byl vrcholem francouzského předsednictví EU. Zdá se, že od té doby ztratil část svého lesku. To nemusí být nezbytně špatně, neboť sama EU vytváří v rámci své politiky sousedství rozsáhlý a úspěšný jižní rozměr, což je výsledek téměř dvou desetiletí vývoje barcelonského procesu a jeho politického aparátu.
Evropští daňoví poplatníci se na duplicitní úkony a plýtvání zdroji dívají velmi nelibě a ve všech těchto navzájem procesech, které si navzájem konkurují, existuje určitý zmatek, ale ať bude osud Unie pro Středomoří na summitu 8. června jakýkoli, nesmíme dopustit, aby zůstal pozadu východní rozměr evropské politiky sousedství. Bohužel jsme zamýšlené shromáždění Euronest nerozvinuli na způsob shromáždění Euromed, které je již tak dlouho aktivní. Je tomu tak hlavně kvůli problémům, které se vztahují k účasti Běloruska.
Konečně, má skupina ECR plně podporuje pana Albertiniho, předsedu Výboru pro zahraniční věci, v jeho odmítnutí vést návštěvu Blízkého východu. Je to kontroverzní a dnes se o tom jednalo v rozšířeném předsednictvu. Budeme proti jakémukoli vyjádření nedůvěry předsedovi Výboru pro zahraniční věci ze strany socialistické skupiny.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, Středomoří je kolébkou evropské kultury a po tisíciletí její hnací silou, a proto velmi vítám tento společný přístup.
Oblast Středomoří je ale i mostem pro téměř neomezené přistěhovalectví do EU. A jeden z nejdůležitějších problémů této oblasti, totiž ilegální přistěhovalectví, podle našeho názoru spadá do šesti hlavních strategických projektů, a proto musí být naléhavě doplněn. Zpomalit proud ilegálního přistěhovalectví může napomoci jen společný postup středomořských zemí, včetně těch ze severní Afriky. To je jediný způsob, jakým můžeme v tuto chvíli zastavit příliv uprchlíků. Kromě boje proti organizovanému pašování osob se Evropská unie musí stále více zaměřovat také na boj proti chudobě, zvyšování povědomí a poskytování informací v zemích, odkud přistěhovalci přicházejí. Lidem, kteří chtějí emigrovat, musí být jasně vysvětleno, že evropské ulice nejsou dlážděny zlatem, že Evropa nemůže poskytnout práci, blahobyt a azyl každému a že mnoho těchto traumatizujících cest končí zadržením a deportací.
Raffaele Baldassarre
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, navzdory vytvoření Unie a konání summitu hlav států a předsedů vlád stále postrádáme jasnou definici středomořské politiky EU a dlouhodobou strategickou vizi rozvoje a stabilizace tohoto regionu.
Přesto má Středomoří obrovský potenciál: jedna třetina celosvětové námořní dopravy prochází vodami Středozemního moře, jejími výchozími body jsou Čína, Asie, evropské země nebo Indie a do našich vod se dostává přes Suezský průplav. Přímořské země na Blízkém východě a v Africe jsou vyspělejší rozvojové země a pro nás jsou životně důležité v určitých stěžejních oblastech včetně oblasti migračních toků.
Proto musíme lépe stanovit provozní strukturu orgánů Unie pro Středomoří a poskytnout sekretariátu finanční prostředky a kritéria pro členství a realizaci projektů. Mezi klíčové body patří zemědělství, doprava, mořské dálnice, mezinárodní koridory, obnovitelná energie a solární program. Slovy Paula Moranda, francouzského diplomata a spisovatele, je středomoří především protipouštní civilizací. Potvrďme tato slova.
Diane Dodds
Pane předsedající, dnes dopoledne ponechám stranou nejpřípadnější otázku, a to: Jak proboha evropští daňoví poplatníci zaplatí celý aparát a sekretariát, o kterém se tu teď bavíme a který v této sněmovně dnes dopoledne navrhujeme? Chci vyjádřit své přesvědčení, že není pochyb o tom, že stabilita ve Středomoří je jistě prospěšná pro širší Evropskou unii.
S podporou Evropské unie však přichází odpovědnost těch zemí, které chtějí těžit z těchto institucí a větších hospodářských příležitostí. Ráda bych se v rychlosti zaměřila na jednu záležitost, a to na letošní odmítnutí tisíce tun sadbových brambor ze Severního Irska marockými úřady, přičemž tento obchod probíhal již přes 20 let; brambory, které předtím, než opustily moji zemi, byly zkontrolovány v souladu s běžnými pravidly, byly následně na základě odlišného režimu marockými úřady odmítnuty.
Chápu - a uznávám - že komisař De Gucht tuto věc prověřuje, ale chci zdůraznit, že potřebujeme odpovědnost ze strany těch, kteří doufají ve svůj prospěch.
Štefan Füle
člen Komise. - Pane předsedající, byla to opravdu dobrá a podnětná diskuse. Souhlasím s těmi, kdo říkají, že jsme ztratili mnoho času, zejména při budování sekretariátu. Za chvíli se k tomu dostanu.
Stále před námi stojí velmi důležité otázky: jak zajistit, aby se Unie pro Středomoří nestala rukojmím jakýchkoliv událostí v souvislosti s procesem na Blízkém východě; jak zajistit, aby se summit uskutečnil a aby dal vzniknout impulsu, o kterém jste mluvili; a jak vyřešit otázku vzájemného vztahu mezivládního a komunitárního přístupu, pokud jde o Unii pro Středomoří. Mám pět velmi krátkých poznámek.
Rád bych vyjádřil pochvalu španělskému předsednictví. V posledních měsících jsme se španělským předsednictvím velmi tvrdě pracovali. Společně jsme 4. března slavnostně otevřeli sekretariát a španělské předsednictví velmi tvrdě pracuje na tom, aby zajistilo, že se barcelonský summit uskuteční.
Má druhá poznámka je ta, že velmi důležité je nejen to, aby sekretariát započal svou práci, nýbrž i to, aby bylo zajištěno jeho financování. Zatím jej financuje jen Komise. Vyšleme odborníka, který se postará o to, aby byl tento projekt kompatibilní s politikou EU. Sekretariát by měl být malý - zhruba okolo 40 lidí - a měl by být tím nástrojem, který nám umožní uvádět v život více a více projektů ku prospěchu členů Unie pro Středomoří.
Je rovněž důležité v souvislosti s tímto říci, že momentálně probíhá mnoho odvětvových schůzek, které budou prospěšné. Příští týden se v Marseille koná schůzka ministrů financí a příští měsíc bude v Káhiře schůzka ministrů zemědělství.
I když Unie pro Středomoří představuje velmi důležitou část naší politiky sousedství, hlavní pensum naší práce s těmito zeměmi spočívá ve dvoustranných vztazích, kde by mnoho našich jižních partnerů rádo získalo rozšířený status. Rozšířený status podle mého znamená i rozšířený závazek našich partnerů napříč všemi oblastmi, včetně lidských práv a mobility, což jsou také velmi významné otázky. Souhlasím s váženými poslanci, kteří nás vyzývají k tomu, abychom zajistili větší synergii mezi bilaterálním a multilaterálním přístupem.
Má poslední poznámka je ta, že jsme odhodláni spolupracovat s Evropským parlamentem. Jednou z příštích příležitostí bude diskuse o balíčku k politice sousedství, ve kterém hodnotíme jak bilaterální, tak multilaterální rámec naší politiky sousedství.
Vincent Peillon
Pane předsedající, pane Komisaři, rád bych učinil tři krátké poznámky.
Zaprvé - chováme úctu ke všem lidem, zejména k těm, kteří mohou být oběťmi, ale nahlédli jsme, že soucit, mravní rozhořčení a urážky politiku nevytvoří.
Zadruhé jsme samozřejmě neignorovali konflikty, které existují, ať už na Kypru nebo na Sahaře nebo samozřejmě na palestinských územích. Ale opravdu jsme si mysleli, že bude úlohou Unie pro Středomoří ve společné zahraniční a bezpečnostní politice nebo v různých vyjednáváních, která se uskutečnila, aby se vypořádala s těmito otázkami? Nemůžete být vším pro každého a pomatení mysli není receptem na efektivitu.
Zatřetí - i mě mrzí, že tu Rada není. Není to dobré znamení, když zjistíte, že tento nedostatek politické vůle vám dává důvod domnívat se - Dominique Baudis má pravdu - že se 7. června summit možná neuskuteční. Ale ať je tomu jakkoli, Parlament své odpovědnosti dostál. Lidé, kteří budovali Evropu, tak činili s dlouhodobou vizí a jasným smyslem - po bratrovražedných válkách, které nás rozdělovaly - pro důležitost konkrétní politiky. Stejného ducha jsme chtěli v této zprávě rozvinout ve vztahu ke Středomoří.
Jak jsem již dříve poznamenal, ve chvíli, kdy Evropa zápasí s velkou krizí, musíme být schopni definovat strategii růstu. Musíme zajistit, abychom se neuzavřeli sami do sebe. Když se uzavřete do sebe, když přestanete komunikovat s okolním světem, pak začnete umírat. Proto si myslím, že tato společná práce je prací významnou a doufám, že hlavy států a předsedové vlád - kteří nedávno nedostáli své dějinné odpovědnosti - budou poslouchat a dávat dobrý pozor.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat dnes ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Petru Constantin Luhan  
Unie pro Středomoří a východní partnerství jsou dvě iniciativy spolupráce, které mají posílit politiku sousedství Evropské unie. Domnívám se, že Evropský parlament musí vývoj těchto iniciativ blíže sledovat zejména v této chvíli, kdy se mění globální geopolitická a hospodářská rovnováha. Tato iniciativa pomůže podpořit příznivou atmosféru důvěry pro dosažení společných cílů, ať už hospodářských, kulturních, vzdělávacích, nebo těch, které se vztahují k regionální bezpečnosti.
Rád bych zdůraznil, že skutečného pokroku v silné regionální spolupráci dosáhneme jen realizací projektů velkého rozsahu a vedením dialogu na všech úrovních. Domnívám se, že kromě šesti strategických investičních odvětví je třeba spustit nové projekty v oblastech, jako jsou potravinářství, zemědělství a kultura.
Erminia Mazzoni  
Barcelonský proces vázl z politických důvodů, zejména vinou regionálních konfliktů v oblasti Středomoří, stále však - technicky vzato - žije, jak ukazují velké integrační projekty, které Unie podporuje ze svých vlastních zdrojů, a pokrok, jehož bylo dosaženo stran definování struktury orgánů Unie pro Středomoří. Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění od svého založení v Neapoli v roce 2003 provádí koordinaci a vykonává demokratickou kontrolu realizace těchto projektů, které souvisejí s množstvím velkých výzev, kterým region čelí: čištěním moře, dopravou, obnovitelnou energií, vzděláním, malými a středními podniky a civilní ochranou. Chyběl však politický impuls, který by evropsko-středomořskou strategii nastartoval. Usnesení o Unii pro Středomoří je důležitý politický akt, který po více než dvou desetiletích značné energie věnované rozšíření na východ, směřuje pozornost Rady, Komise a členských států k potřebě změny geopolitického výhledu a staví podporu vztahů se zeměmi ve Středomoří do centra jejich zahraničních politik, počínaje přijetím společného postoje ke konfliktu na Blízkém východě.
Tokia Saïfi  
Tato zpráva o Unii pro Středomoří je odrazem zájmu Evropského parlamentu o dialog mezi oběma stranami Středomoří a jeho investice do tohoto dialogu. Slavnostní otevření sídla Unie pro Středomoří v Barceloně a jmenování jejího prvního generálního tajemníka jsou nezbytně důležitým krokem pro určení, které projekty se mají v rámci této Unie realizovat. Unie pro Středomoří nicméně čelí jistým politickým tlakům. Izraelsko-palestinský konflikt stále blokuje její rozvoj: přerušení procesu po událostech v Gaze, bojkot předchozího summitu v Istanbulu; příkladů je mnoho. V těchto složitých souvislostech opravdu doufáme, že druhý summit Unie pro Středomoří, který je naplánován na 7. červen v Barceloně, dá nový impuls a novou dynamiku Unii i posláním, které má tato plnit. Pokud nebudou přetrvávající regionální konflikty vyřešeny, bezpochyby toto její poslání znesnadní, ale žádáme hlavy států a předsedy vlád členských států Unie pro Středomoří, aby dostáli svým politickým a dějinným povinnostem. Setkání v Barceloně bude odrazem našeho závazku vůči Středomoří.
Richard Seeber  
Unie pro Středomoří, která byla založena už téměř před dvěma lety na základě barcelonského procesu pod vedením Francie, stále čelí mnoha výzvám. Politický dialog mezi EU a jejími jižními sousedy není omezen jen na témata přistěhovalectví a hospodářských dohod, nýbrž zahrnuje i oblasti, jako jsou ochrana před živelnými pohromami, energetika a životní prostředí.
Středomořské regiony jsou těžce zasaženy nedostatkem vody a suchem. V roce 2007 žila jedna třetina Evropanů v regionech s nedostatečným zásobováním vodou. Tento problém je ještě naléhavější v zemích Maghrebu, které nemají potřebné technické a finanční prostředky k účinnějšímu využití vody. V případě náhlých a silných srážek mohou povodně v těchto oblastech v důsledku problémů s infrastrukturou způsobit ještě větší škody.
Voda je životně důležitá pro všechen život, a proto je nutné, abychom rozšířili naši finanční a hospodářskou spolupráci. Projekty, které zlepšují ochranu životního prostředí, mohou být realizovány jen na základě lepší spolupráce zemí středomořského regionu.
