Odškodnění cestujících při úpadku letecké společnosti (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o otázce k ústnímu zodpovězení, kterou pokládá Brian Simpson jménem Výboru pro dopravu a cestovní ruch Komisi ve věci odškodnění cestujících při úpadku letecké společnosti-B7-0210/2009).
Brian Simpson
autor. - Paní předsedající, rád bych poděkoval panu komisaři Tajanimu za to, že tu dnes večer s námi byl. Tuto otázku jsem položil jménem Výboru Parlamentu pro dopravu a cestovní ruch, neboť poslanci byli v letních měsících velmi znepokojeni krachem letecké společnosti SkyEurope a vyzvali mne, abych se jejich jménem ujal této iniciativy.
Je třeba podotknout, od roku 2000 zkrachovalo v Evropské unii 77 leteckých společností, a je smutné, avšak pravděpodobné, že některé další budou v tomto drsném hospodářském prostředí následovat. Z tohoto důvodu se domníváme, že je nezbytné, abychom dnes večer této otázky využili alespoň k zahájení diskuse o co nejlepší ochraně spotřebitelů a cestujících v letecké dopravě v Evropské unii.
V případě SkyEurope se jednalo o leteckou společnost se sídlem na Slovensku. Byli jsme svědky toho, že cestující zůstali ve svých destinacích, a to bez ubytování či dokonce bez zajištění letu domů. Problémem také bylo, že mnoha těmto osobám bylo sděleno, že náhrada, či dokonce vrácení peněz nebudé možné, protože svou letenku nekoupili prostřednictvím platební karty nebo ji nerezervovali prostřednictvím cestovní kanceláře. Jednalo se o cestující, kteří si letenku rezervovali po internetu prostřednictvím svých účtů, což je praxe, která se již mnoho let těší rostoucí oblibě.
Nejedná se o izolovaný případ. Svědky podobných scén jsme byli minulý rok v mé rodné zemi, Spojeném království, když zkrachovala společnost Excel Airways a zanechala přes 200 000 osob bez peněz a bez náhrady na mnoha letištích v celé Evropě, přičemž tito lidé museli vydat ještě více peněz, aby si zajistili ubytování a let domů.
Řada těchto lidí nelétá pravidelně za obchodem, ani nelétají pravidelně jako my, a nemají finanční prostředky, aby řešili události tohoto druhu. Obvykle pocházejí z rodin, které své úspory vynakládají na rodinnou dovolenou, aby pak o své tvrdě vydělané peníze přišli kvůli tomu, že se dopustili drobné chyby.
Stávající stav v této oblasti je zcela nepřijatelný. Zde v Evropské unii a Evropském parlamentu bychom měli být pyšní na pozornost, již věnujeme právům cestujících. Byla zavedena náhrada škody v případě odepření vstupu na palubu - ačkoli jsme si vědomi, že stále existují související otázky, které je potřeba vyřešit. Ve směrnici o souborných službách pro cesty byla zavedena práva na pomoc a přísnější právní předpisy o transparentnosti stanovování ceny letenek, stejně jako přísnější opatření pro náhradu škody. Vlastně jsem přesvědčen, že jsme se zabývali většinou aspektů ochrany spotřebitele v oblasti letecké dopravy, avšak na tomto místě zjevně existuje mezera, kterou je potřeba vyplnit.
Pokud si rezervujete charterový let se společností organizující zájezdy, vztahuje se na vás směrnice o souborných službách pro cesty. Pokud si rezervujete let na pravidelné letecké lince, vztahuje se na vás její systém, avšak pokud si rezervujete online pouze své místo - let s takovou leteckou společností -, nejste kryti. Jedná se o anomálii. Je to mezera, kterou se Parlament s pomocí Komise snaží zaplnit.
V souvislosti s touto otázkou jsme rovněž nadnesli myšlenku vytvořit rezervní fond náhrad, avšak nesmí to být považováno za požadavek z naší strany nebo ze strany Komise. Rádi bychom pouze zahájili diskusi o tom, jaký mechanismus by nám mohl pomoci co nejlépe řešit tento problém, takže smyslem otázky je zahájit dialog s Komisí v naději, že budeme moci vyplnit tuto mezeru a najít řešení tohoto závažného problému, a to zejména pro osoby, které se stanou oběťmi platební neschopnosti letecké společnosti.
Těším se na spolupráci výboru, jehož jsem členem, s Komisí v úsilí o nalezení řešení tohoto problému a na názory ostatních poslanců.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, děkuji panu Simpsonovi a celému Výboru pro dopravu a cestovní ruch za to, že Parlament upozornil na tak citlivou problematiku. Díky této otázce mám příležitost opět formálně připomenout, co již bylo řečeno v uplynulých týdnech po potížích, jimž muselo čelit mnoho evropských občanů, mnoho cestujících v důsledku úpadku některých leteckých společností.
Jak je Parlamentu známo, je pro mě ochrana cestujících ve všech oblastech dopravy skutečnou prioritou. Řekl jsem to během slyšení, když mi Parlament vyslovil důvěru, a rád bych to dnes večer zopakoval. Jsem přesvědčen, že musíme všichni přijít s konkrétním právním řešením, v neposlední řadě proto, abychom - jak řekl pan Simpson - zabránili tomu, aby se s cestujícími, kteří si zakoupili běžnou letenku od letecké společnosti, jež následně zkrachovala, zacházelo jinak než s cestujícími, kteří si svou letenku koupili jako součást organizovaného zájezdu.
Jsem tudíž přesvědčen, že první věcí, kterou je potřeba udělat, je využívat zdroje, které již máme k dispozici. Jinými slovy, veřejnost musí využívat veškerá nařízení co nejúčinnějším způsobem, byť by byla neúplná a rovněž vedla k nerovnostem. Se stejným cílem optimalizace zdrojů, jež máme k dispozici, byla například při úpadku společnosti SkyEurope požádána síť Evropských spotřebitelských center, aby poskytla spotřebitelům poradenské služby ohledně jejich práv a aby shromáždila žaloby. Musíme však také nabídnout lepší ochranu cestujícím při úpadku letecké společnosti. Cestující s rezervacemi, které následně propadnou, musí mít nárok na náhradu a v některých případech na návrat do země původu. Jedná se o složitý problém, což znamená, že musíme opatrně posoudit, jaká opatření je třeba přijmout.
Komise již zahájila práci na konkrétním řešení této otázky. Na naši žádost již byla provena důležitá studie důsledků úpadků v odvětví letecké dopravy, a to zejména pro cestující. Tato podrobná studie prakticky vysvětluje důsledky úpadků a jejich dopad na nejméně 700 milionů cestujících přepravovaných každý rok v celé Evropské unii.
Studie předkládá různé možné scénáře k určení nejlepších řešení různých problémů vyvolaných úpadky, zejména pokud jde o náhradu a návrat do země původu, jak jsem již uvedl. Co se týče náhrady a návratu do země původu, bylo možné sestavit různé scénáře, od založení záručního fondu přes vytvoření povinných systémů pojištění pro cestující nebo letecké společnosti až po myšlenku zavedení cílených změn do vnitrostátních právních předpisů o úpadku.
V únoru tohoto roku jsem tuto studii zaslal panu Costovi, který v té době předsedal Výboru pro dopravu a cestovní ruch. Komise nyní na základě této studie pokračuje v analýze různých možných řešení a zaměřuje se zejména na dopad na spotřebitele a na odvětví letecké dopravy. Během našich analýz zohledníme veškeré aspekty rozpravy a využijeme příspěvků všech zainteresovaných stran. V souladu s tím Komise v nadcházejících týdnech zahájí rozsáhlý proces veřejných konzultací o právech cestujících v odvětví letecké dopravy.
V této souvislosti a bez podceňování rozdílů a specifických charakteristik organizovaných zájezdů Komise také zohlední posouzení dopadů, jež právě probíhá v rámci revize směrnice 90/314, která se vztahuje právě na souborné služby pro cesty, pobyty a zájezdy. Je tomu tak proto, že jedním z hlavních cílů procesu veřejné konzultace bude určit důsledky pro cestující leteckých společností v úpadku a možnosti nápravy tohoto stavu. Vedle veřejné konzultace bude samozřejmě vypracována také studie - jak jsem již zmínil - pro analýzu dopadů různých možných řešení.
Příspěvek Parlamentu bude samozřejmě, pokud se mě týká, zásadní a - rovněž vzhledem k nasazení, s jakým Výbor pro dopravu a cestovní ruch společně pracoval, aby dnes mohl přijít s touto otázkou k ústnímu zodpovězení - jsem přesvědčen, že v příštích týdnech budeme schopni užitečně spolupracovat, abychom společně nalezli nejlepší řešení pro potřeby cestujících a pro účinnou ochranu jejich práv, pokud letecká společnost zkrachuje.
Marian-Jean Marinescu
jménem skupiny PPE. - (RO) Během současné celosvětové hospodářské krize, kdy kolísají ceny paliva a konkurenční prostředí je tvrdší, procházejí letecké společnosti, a zejména ty nízkonákladové, velmi složitým obdobím. Zvyšování ceny letenek není ve stávající situaci možné a zvyšování poplatků za služby některými nízkonákladovými společnostmi by mohlo vést k ještě ostřejšímu poklesu počtu cestujících.
Finanční ztráty, jež letecké společnosti utrpěly v roce 2009, dosáhnou přibližně 11 mld. USD, což se podle odhadů zlepší až v následujících třech letech. V důsledku těchto skutečností nastala situace, kterou si nikdo nepřeje, kdy dochází k úpadkům leteckých společností. V případě úpadku způsobeného chybějícími přiměřenými právními předpisy neexistuje praktická možnost, jak nahradit odpovídající hodnotu letenek nebo jak přepravit domů cestující, kteří byli zanecháni v zahraničí. Podpora, již evropské letecké společnosti nabídly, byť za mírnou cenu, cestujícím společnosti, která zkrachovala, jak tomu bylo v případě společnosti SkyEurope, je sama o sobě chválihodná, avšak je pouze dočasným řešením, jak překonat konkrétní krizi. Na druhou stranu nemůžeme vždy považovat samotnou hospodářskou krizi za omluvu složité situace, neboť letecké společnosti krachovaly i před tím, než byla tato krize rozpoutána.
Přísnější kontroly finanční situace leteckých dopravců, zejména v případě nízkonákladových společností, důkladnější kontroly fúzí a převzetí, jakož i vytvoření silného záručního fondu, to je několik řešení, která by mohla v dlouhodobém výhledu nabídnout cestujícím ochranu v případě krachu letecké společnosti.
Saïd El Khadraoui
jménem skupiny S&D. - (NL) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, naše skupina naléhavě žádá rozpravu o problému úpadků společností v odvětví letecké dopravy, neboť je pravdou, že již nehovoříme o ojedinělém případu. Jak uvedl můj kolega, pan Simpson, předseda našeho výboru, zkrachovalo od roku 2000 77 - převážně malých - společností, což také znamená, že mnoho tisíc lidí přišlo různým způsobem o své peníze vynaložené na letenku, nebo bylo někde jen tak zanecháno, aby se o sebe postaralo. V této ekonomicky složité době je důvod obávat se, že další úpadky mohou následovat. Musíme proto něco udělat.
Je samozřejmě pravdou, že členské státy musí rovněž hrát roli při sledování úvěruschopnosti a finanční způsobilosti leteckých společností - to je ku prospěchu věci -, avšak je na nás, abychom na evropské úrovni vytvořili ochranný mechanismus, který zajistí, že cestující nebudou někde ponecháni svému osudu. Vyzýváme proto Komisi, aby urychlila svou práci a předložila konkrétní návrh; zejména proto, že, jak jste zdůraznil, již díky různým jiným právním předpisům - a to i pro osoby, jež si rezervovaly organizovaný zájezd - existují systémy v podobě záručního fondu atd. Existuje tak jistá nerovnost mezi cestujícími, kteří rezervaci letu provedou prostřednictvím cestovní kanceláře, a těmi, kteří si svou letenku rezervují online; a jsem přesvědčen, že toto je další věc, kterou musíme vyřešit.
Jak jsem se dověděl, probíhají nyní konzultace zainteresovaných stran. Máte v úmyslu předložit v průběhu příštího roku návrh. Myslím, že se skutečně musíme pokusit urychlit naše kroky: namísto čekání na konec příštího roku bychom možná měli hledat řešení o něco dříve. Proto se bez odkladu bavme o konkrétním legislativním návrhu, abychom mohli uspořádat diskusi o praktických detailech typu pojištění proti úpadku.
Nakonec bych chtěl říci, že velmi vítám slova pana komisaře, že můžeme očekávat jakési obecné prohlášení o právech cestujících v leteckém odvětví. Víme, že stávající právní předpisy nejsou v celkovém měřítku uplatňovány plně, rovně či uspokojivě, což si žádá naši pozornost, a jsem si jist, že bychom se k tomuto tématu měli ještě vrátit.
Gesine Meissner
Paní předsedající, děkuji vám, pane komisaři za odpověď. Jsem rovněž členkou Výboru pro dopravu a cestovní ruch a domnívám se, že je velmi důležité, že máme tuto otázku na pořadu dne nyní. Pan Simpson nám ji vlastně již představil.
Existuje tedy mezera ve stávající ochraně spotřebitele, pokud jde o cestující v letecké dopravě. Tato mezera se týká platební neschopnosti leteckých společností, což již bylo předmětem diskuse. Podle mého názoru je velmi důležité podporovat práva spotřebitelů a to je to, co nyní děláme. Pokoušíme se maximálně chránit spotřebitele.
Ráda bych zmínila další aspekt z pohledu naší skupiny, který v této otázce dosud nehrál roli, avšak domnívám se, že je také důležitým bodem. Samozřejmě, že chceme ochranu práv spotřebitelů, ale chceme také, aby měli spotřebitelé volbu. Při zvažování, jak můžeme vyplnit tuto mezeru, by se mohlo snadno stát, že návrh, který v Komisi vypracujete, povede k nadměrné regulaci, což by mohlo bránit inovaci, co se týče možností nabízených v této oblasti.
Spotřebitelské právo také samozřejmě znamená, že by například měla existovat volba mezi odlišnými nabídkami leteckých společností. Nyní je například trendem nabízet namísto cest za paušální cenu několik velmi levných letů, což spotřebitelé velmi vítají.
Nechápejte mě prosím špatně; nechci žádným způsobem omezovat práva spotřebitelů. Ochrana těchto práv je pro mě rovněž velmi důležitá a potřebujeme pro ni vhodný nástroj. Měli bychom se však zabývat tím, jaká hlediska musíme vzít v úvahu, abychom zajistili, že bude skutečně zachována vysoká rozmanitost volby, pokud jde o cestování leteckou dopravou, a že budou moci na trh přijít nové možnosti, avšak že spotřebitelé jsou chráněni a že nebudou ponecháni v jakýchkoli finančních problémech, pokud by měla nějaká letecká společnost skutečně zkrachovat, nebo pokud musí ohlásit úpadek.
V tomto ohledu mě těší, že od vás slyším, že pracujete na řešení. Směr byl samozřejmě jasný, mohl by být také vytvořen fond pomoci. Těším se na diskusi ve výboru, a to možná dokonce ještě v tomto roce.
Eva Lichtenberger
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, finanční předpoklady pro přístup leteckých společností na trh byly již projednávány ve Výboru pro dopravu a cestovní ruch. Otázka záručního fondu byla již tehdy nadnesena, avšak podle většiny se jednoznačně nejednalo o otázku dostatečně důležitou.
Nyní se setkáváme s případy, které nám poskytují důvod opět o této otázce přemýšlet a přijmout příslušné právní předpisy, neboť je potřeba tuto oblast právně upravit. Nejprve musíme soustavně zajistit dodržování práv cestujících, která zde vytváříme na ochranu spotřebitelů.
Otázka odepření vstupu na palubu a mnohé případy takového odepření, jichž jsme bohužel svědky, ukazují, že jakékoli existující mezery jsou okamžitě využívány. Vyžaduje to naši pozornost a regulaci. Budeme se pravděpodobně muset vrátit k řešení spočívajícímu v záručním fondu nebo v nějakém druhu pojištění, abychom mohli přiměřeně chránit cestující před těmito obchodními praktikami. Stačí, když se blíže podíváme na poslední případ: Ještě poslední den byla vydávána prohlášení, že je všechno v pořádku, a mnoho lidí tomu uvěřilo.
Při takovém řešení však musí být zajištěno, že všechny dotčené strany zaplatí svůj spravedlivý díl a že toto řešení nepovede k situaci, že několik leteckých společností, včetně nízkonákladových, si bude užívat zajištěného pohodlí a nechá nést riziko ostatní společnosti. Spravedlivý trh nebude pouze chránit cestující před nekalými praktikami, bude chránit také účastníky soutěže.
Ryszard Czarnecki
jménem skupiny ECR. - (PL) Paní předsedající, během posledních devíti let zkrachovalo v Evropské unii téměř 80 leteckých společností. Dnes jsme zde slyšeli, jak nízkonákladová společnost SkyEurope během minulých prázdnin zkrachovala a zanechala tisíce klientů bez peněz. Tato situace se opakuje. Těmi, kdo trpí, nejsou samozřejmě vlastníci soukromých letadel, ale často sociálně slabší lidé, kteří spoří mnoho měsíců, aby si mohli koupit letenku do zahraničí. Domnívám se, že v této situaci musí Evropský parlament, a já hovořím jako člen Výboru pro dopravu a cestovní ruch, velmi důrazně trvat na tom, aby Evropská komise přijala zásady právní ochrany cestujících a klientů, což také znamená finanční ochranu. Vytvoření zvláštní rezervy pro náhrady cestujícím a klientům leteckých společností v úpadku může zabránit situacím, jako jsou ty, jichž jsme byli svědky v posledních deseti letech, kdy přinejmenším mnoho tisíc lidí definitivně přišlo o své peníze. Je to konkrétní opatření, které od nás občané členských států Evropské unie očekávají.
Jaromír Kohlíček
jménem skupiny GUE/NGL. - (CS) Děkuji panu kolegovi Brianu Simpsonovi za hezký úvod do problematiky. V poslední době zkrachovalo v rychlém sledu několik leteckých společností. Nejedná se pouze o ty nízkonákladové, ale jsou to zejména tyto společnosti. Pokud by se nejednalo o stovky cestujících v destinacích, odkud návrat domů není nijak jednoduchý, nic zásadního by se nedělo. Čas od času mívají jednotlivé sektory průmyslu problémy a řešení se nakonec většinou najde. V tomto případě šlo o tisíce osob, často s malými dětmi, bez odpovídajících finančních prostředků. Je tedy nutné dát jasný signál, že řešení známe. Jde o kapitálovou přiměřenost a pojištění na návrat. Věřím, že Komise i členské státy Evropské unie jsou schopny problém cestujících urychleně vyřešit. Problémy leteckých společností ovšem bude nutno řešit jiným způsobem. Krize odvětví vyžaduje odpovídající instrumenty a já věřím, že budou použity.
Juozas Imbrasas
jménem skupiny EFD. - (LT) V době hospodářského recese společnosti krachují a letecké společnosti nejsou výjimkou. V Litvě letos rovněž vyhlásila úpadek litevská letecká společnost FlyLAL. Je jednou z desítek evropských leteckých společností, které v letošním roce zkrachovaly. Ačkoli právní předpisy přijaté Evropským parlamentem poskytují cestujícím dostatečné záruky a náhrady, pokud nemohou vinou letecké společnosti odletět na plánované trase včas nebo pokud mají problémy se zavazadly, lze tyto záruky a náhrady poskytnout pouze tehdy, pokud letecká společnost nemá finanční potíže. Jakmile společnost vyhlásí úpadek, přijdou obvykle cestující, kteří si zakoupili letenku, o své peníze. Jelikož vnitrostátní správní orgány sledují činnost leteckých společností, udělují jim licence a vydávají povolení k letům, doporučila Komise, aby v případě úpadku letecké společnosti měly tyto správní orgány možnost i povinnost vrátit neprodleně cestujícím letecké společnosti peníze za zakoupené letenky a aby měly posléze možnost získat tyto prostředky zpět na základě postoupení nároku vůči zkrachovalé společnosti. Měli bychom rovněž diskutovat o návrhu na rezervní fond náhrad, který předložil pan Simpson. Tento naléhavý problém lze prodiskutovat a nejlépe vyřešit doplněním nařízení přijatého Evropským parlamentem a Radou o obecných pravidlech pro poskytování služeb letecké dopravy. Přispěli bychom tak k bezpečnosti cestujících, kteří využívají služeb leteckých společností.
Artur Zasada
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, skutečnost, že závazky leteckých společností vůči jejich cestujícím nekončí ani tehdy, dojde-li k úpadku letecké společnosti, je zřejmá a měla by být považována za výchozí bod v této tolik potřebné diskusi, již inicioval pan Simpson.
Proto jsem byl udiven vysvětlením mluvčího společnosti SkyEurope. Ronald Schranz vyjádřil politování nad nepříjemnostmi, jež byly cestujícím způsobeny. Zdůrazňuji slovo "nepříjemnost". Pan Schranz také uvedl, že klienti zkrachovalého podniku, kteří čekali na letištích v zahraničí, se budou muset sami postarat o alternativní způsob návratu domů. Mluvčí také uvedl, že se tento problém týká několika tisíc lidí, avšak nebyl schopen uvést přesný počet. Pro zástupce společnosti SkyEurope se jednalo o pouhou statistiku. Zapomněl však, že za tímto číslem se skrývá mnoho tisíc dramatických situací jednotlivců, cestujících, kteří se nemohou dostat domů, ke svým rodinám či do práce. Tento příklad svědčí o nezbytnosti tuto oblast co nejdříve právně upravit. SkyEurope byla společností kótovanou na burze, a měli jsme tak o ní k dispozici více informací. V případě jiných nízkonákladových společností tomu tak vždy není. Může se stát, že se nedávné drama z Bratislavy bude opakovat na jiných evropských letištích.
V tomto okamžiku probíhá bouřlivá diskuse, během níž jsou navrhována různá řešení tohoto závažného problému. Hovoří se o zvláštním fondu vytvořeném z navýšení ceny letenek a také o pojištění proti úpadku. Jedná se o hodnotné návrhy, které však budou mít dopad na cenu letenek. V době krize potřebujeme postup, který na jednu stranu pomůže cestujícím, avšak na druhou stranu nebude ztěžovat již tak obtížnou finanční situaci leteckých společností.
Rád bych proto položil panu komisaři otázku a předložil mu návrh: Nemohla by být částečným řešením myšlenka solidarity mezi leteckými společnostmi, která by zavedla zásadu společné odpovědnosti leteckých společností za cestující? Myšlenka solidarity je mi totiž jako Polákovi obzvláště blízká a měla by být odpovědí a výzvou, která může být uplatněna okamžitě. Můj návrh je založen na myšlence, že by cestující letecké společnosti v úpadku, kteří jsou ponecháni na letišti, mohli využít letadlo jiné letecké společnosti se stejnou destinací, samozřejmě pouze v případě, že budou v letadle volná místa. Veškeré vzniklé náklady by byly vyrovnány mezi dotyčnými leteckými společnostmi. Rád bych požádal pana komisaře o reakci.
Olga Sehnalová
(CS) Vážený pane komisaři, dámy a pánové, krach letecké společnosti SkyEurope poukázal na obecný problém nízké spotřebitelské ochrany pasažérů leteckých společností. Není to problém virtuální, měla jsem možnost se s několika klienty postiženými krachem této letecké společnosti setkat osobně. Byli jimi shodou okolností hosté z partnerského francouzského město Chateau d'Ain, kteří přijeli na setkání do města mého působení Kroměříže na východě České republiky. Jejich zpáteční cesta byla opravdu frustrujícím zážitkem s nucenou jednodenní přestávkou strávenou na pražském letišti.
Hovořím o této zkušenosti proto, abych zdůraznila, že SkyEurope nebyla standardní low cost leteckou společností. Poskytovala svým pasažérům obdobné služby jako klasické aerolinie a létala na významná letiště. Jejich služeb proto využívali zákazníci širokého spektra. Pro klienty, kterým nejde primárně o termín cesty, ale zejména o cenu letenky, byla SkyEurope v České republice přednostní volbou. Společnost SkyEurope byla také jedním z nejvýznamnějších klientů největšího českého letiště Praha-Ruzyně. Krachem SkyEurope však nebyli postiženi pouze lidé na letištích, ale také 280 000 dalších klientů, kteří si zakoupili letenky. Podle dostupných informací se letenky prodávaly ještě těsně před vyhlášením bankrotu.
Lidé, kteří si nekoupili letenky prostřednictvím kreditní karty, nemají prakticky šanci na vrácení peněz. Letecké společnosti nemají povinnost se ze zákona pojistit proti úpadku, a tak některé z nich toto pojištění neuzavírají. Pasažér tak musí přihlásit svoji pohledávku jedině do konkurzního řízení. Šance na vrácení peněz touto formou je mizivá. Je tedy čas s tím něco dělat. Já bych chtěla poděkovat Výboru pro dopravu, že tento podnět přijal za svůj, i Komisi, že se bude tímto problémem zabývat. Věřím, že navrhne takové řešení, které posílí důvěru klientů v sektor letecké dopravy, který byl tak dramaticky postižen ekonomickou krizí ve světě.
Oldřich Vlasák
(CS) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, letošní velké krachy leteckých společností nás nutí se opětovně zamyslet, zda je jednotný vnitřní trh leteckých dopravců v pořádku. Přestože zkrachovalo několik významných přepravců a situace v tomto sektoru se bude vzhledem k růstu cen paliv a zpomalení ekonomického růstu i nadále spíše zhoršovat, není podle mého názoru rozhodně důvod k panice. Než se proto překotně pustíme do svazující regulace, měli bychom si připomenout, že díky liberalizačním opatřením Evropské unie došlo v letecké přepravě k velkému rozmachu nízkonákladových dopravců a zesílení konkurence mezi všemi leteckými společnostmi v Evropské unii.
Dříve vysoce regulované odvětví s drahými letenkami se tak proměnilo v dynamický sektor, jehož služeb díky přijatelným cenám v Evropské unii využívá stále více cestujících, kteří by si to dříve nemohli dovolit. Pečlivě proto přemýšlejme, jak posílit ochranu spotřebitelů, v tomto případě klientů leteckých společností, aniž bychom ohrozili fungující trh leteckých dopravců. Návrh na zavedení povinného pojištění leteckých společností proti úpadku byl již jednou v nedávné minulosti Evropským parlamentem navržen. Je proto namístě se zamyslet, jak tento návrh uvést v život.
Christine De Veyrac
(FR) Paní předsedající, pane místopředsedo Komise, dámy a pánové, otázka k ústnímu zodpovězení, o níž dnešní večer diskutujeme, svědčí, jak mnozí uvedli, o existenci skutečného právního vakua, které ponechává cestující v případě úpadku letecké společnosti bez jakýchkoli záruk.
Evropská právní úprava sice chrání cestující, kteří si letenku zakoupili v rámci organizovaného zájezdu, avšak nechrání ty cestující, kteří letenku zakoupili po internetu. Jak řekl pan El Khadraoui, chování spotřebitelů se s rozvojem internetu změnilo a zákonodárce musí držet krok s tímto vývojem, aby mohl chránit naše evropské spoluobčany. Mnoho cestujících nyní kupuje letenky na internetu. Vzhledem k tomu, že nízkonákladové společnosti své letenky prodávají téměř výlučně online, jsou tímto jevem nejvíce postiženi mladí lidé a lidé s nejnižšími příjmy. Je nepřijatelné, aby tito cestující zůstali bez pomoci v případě, že letecká společnost, u níž letenku zakoupili, zkrachuje. Platí to o to víc, že v posledních několika měsících zažilo odvětví letecké dopravy nevídanou krizi vedoucí ke značnému poklesu objemu letecké dopravy. Všichni víme, že tato krize je horší než ta, která toto odvětví postihla po 11. září, a že mnohé letecké společnosti zkrachovaly.
Je proto zásadní, aby nám Evropská komise - a já vím, pane místopředsedo, že jste si toho vědom - co nejdříve předložila skutečná řešení, abychom mohli chránit cestující, pokud zkrachuje letecká společnost, s níž měli letět, a to bez ohledu na způsob, jakým si rezervovali letenku.
Magdalena Álvarez
(ES) Paní předsedající, pane komisaři, jsem potěšena otázkou, o níž dnes diskutujeme, avšak myslím, že se týká pouze jednoho z možných případů ukončení provozu společnosti, a tím je finanční kolaps či platební neschopnost.
Jsou však i jiné situace, ve kterých může letecká společnost zastavit provoz či pozastavit svou činnost. Poukazuji na případy pozastavení licence z bezpečnostních důvodů, dobrovolného zrušení či zrušení z jiného než finančního důvodu. Takové situace s sebou přinášejí problémy totožné s těmi, o nichž dnes diskutujeme, kdy cestujícím není poskytnuta žádná pomoc, protože jim buď nebyly nahrazeny náklady na jejich let, nebo, pokud nahrazeny byly, znamená získání takové náhrady v některých případech značné náklady.
Domnívám se, že nařízení o odškodnění cestujících v případě zpoždění či zrušení letu by mohlo být jedním z nástrojů, avšak jsem přesvědčena, že to nestačí.
V této souvislosti bych ráda požádala Komisi, aby posoudila možnost předložení návrhu legislativních opatření pro jiné případy - ty, které jsem zmínila -, které se netýkají pouze úpadku letecké společnosti a na něž se nevztahují platné právní předpisy Společenství. V opačném případě podstupujeme přes všechny naše dobré úmysly riziko, že zklameme a budeme poskytovat právní ochranu pouze pro jednu konkrétní situaci, zatímco bez ochrany ponecháme mnoho cestujících, kteří mohou být zrušením letecké společnosti také postiženi, ačkoli důvod zrušení není hospodářský či finanční.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Chceme-li mít účinně fungující vnitřní trh, musíme mít politiku Společenství na ochranu spotřebitele. Evropská unie přijala v průběhu let příslušná opatření v této oblasti a přijatá opatření zajistila zvýšení úrovně ochrany spotřebitele v oblastech, jako jsou služby organizovaných zájezdů a práva cestujících.
Velká většina stížností přijatých od spotřebitelů se však týká porušování práv cestujících v letecké dopravě. Mnoho těchto žádostí pochází od cestujících, jejichž lety byly zrušeny z důvodu úpadku leteckých společností nebo cestovních kanceláří. V těchto případech se spotřebitelé o problémech dozvídají, až když se let neuskuteční podle letového řádu.
Směrnice Rady Evropské unie 90/314/EHS o souborných službách pro pobyty chrání cestující pro případ likvidace cestovní kanceláře, nechrání je však, pokud jde o letenky zakoupené individuálně. Kromě toho je při odepření vstupu na palubu náhrada vyloučena v případě mimořádných okolností, kam patří i úpadek letecké společnosti. Podle nedávného průzkumu vzrostl počet úpadků leteckých společností v Evropské unii v letech 2000 až 2008 na 79. 41 % leteckých společností, které zkrachovaly v letech 2005 až 2008, provozovalo regionální lety a v 17 % případů se jednalo o nízkonákladové letecké společnosti.
Jaký druh opatření bychom tedy mohli přijmout, abychom cestujícím v těchto případech zajistili lepší ochranu? Možná řešení zahrnují systém pojištění cestujících, který by pokryl tyto případy, dále důkladnější systém kontroly a navržení legislativních ustanovení zaručujících odškodnění cestujících v těchto případech.
Zita Gurmai
Paní předsedající, odškodnění cestujících v případě úpadku letecké společnosti není pouze otázkou peněz. Týká se ještě závažnějších otázek, jako je bezpečnost, dostupnost služeb a konkurenceschopnost. V době krize se v nejisté situaci nachází každé hospodářské odvětví a letecká doprava není žádnou výjimkou. Je velmi důležité, aby důvěra lidí v provozovatele nebyla otřesena, protože by to vedlo k výraznému poklesu poptávky, čímž by se finanční situace leteckých společností ještě více oslabila. Mohlo by to ovlivnit celkovou hospodářskou situaci a konkurenceschopnost Evropy.
Odškodnění cestujících souvisí také s dostupností služeb. Jsem přesvědčena, že každý v Evropě musí mít možnost cestovat letadlem, pokud si to přeje. Musíte proto uznat, že potřebujeme bezpečné, ale nízkonákladové letecké společnosti, dostupné pro každého. Tyto letecké společnosti by měly mít stabilní finanční zázemí, neboť bezpečnost neznamená pouze bezpečnost pro případ nehody, ale také to, že pokud si koupím letenku, měla bych si být jistá, že v okamžiku mé plánované cesty bude skutečně k dispozici letadlo, které mě dopraví do místa určení.
To vše svědčí o důležitosti naší otázky k ústnímu zodpovězení a skutečnost, že od roku 2000 v Evropě zkrachovalo téměř 80 leteckých společností, ji činí naléhavou. Je zřejmé, že zavedení jednoznačné právní úpravy v této oblasti je nutné. Proto bych ráda požádala pana komisaře, aby se touto otázkou vážně zabýval a aby co nejdříve předložil uskutečnitelné řešení.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Paní předsedající, pane Tajani, přibližně před měsícem se nízkonákladová letecká společnost dostala do platební neschopnosti a tato letecká společnost - SkyEurope - podala návrh na konkurz. Přestože analytici leteckého průmyslu tento úpadek dlouho předpovídali, prodávala společnost SkyEurope letenky pro své lety ještě den před podáním návrhu na konkurz. V důsledku toho byla stovkám cestujících této letecké společnosti odepřena nejen možnost uskutečnit plánovanou cestu, ale především tito cestující utrpěli značné finanční ztráty způsobené úpadkem letecké společnosti. Společnost své klienty v oficiálním prohlášení prostě informovala, že přijdou o finanční prostředky, které do svých letenek investovali.
Z příkladu společnosti SkyEurope jednoznačně vyplývá, že se nám v naší společné Evropě dosud nepodařilo navrhnout právní úpravu, která by chránila uživatele leteckých služeb před negativními dopady úpadku letecké společnosti. Jedná se o závažný problém, o němž svědčí skutečnost, že od roku 2000 ve světě zkrachovalo 77 leteckých společností. V roce 2004 například zkrachovala polská letecká společnost Air Polonia. Proto bych chtěla Komisi požádat, aby předložila zásady ochrany spotřebitelů před negativními dopady případného úpadku letecké společnosti.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, paní De Veyracová, pan Vlasák a paní Gurmaiová věnovali pozornost příčině úpadku, jinými slovy hospodářské krizi a problémům, jímž v současné době čelí odvětví letecké dopravy, a to jak nízkonákladové, tak velké letecké společnosti.
Evropský parlament a Komise přijaly jednotně opatření pro zahájení řady iniciativ v reakci na tuto krizi. Mám na mysli fixaci letištních časů, podporovanou velkou většinou tohoto Parlamentu, a iniciativu jednotného evropského nebe, která je rozsáhlou reformou systému letecké dopravy, jež leteckým společnostem umožní ušetřit náklady na palivo, protože jsme omezili cesty mezi letišti.
Za účelem poskytnutí praktické podpory všem evropským leteckých společnostem, ať nízkonákladovým či nikoli, jsem vyzval 27 ministrů dopravy v Evropské unii, aby zavedli jednotné evropské nebe dříve, než je plánováno, protože to je dobrý způsob, jak umožnit leteckým společnostem ušetřit palivo, a tím zabránit negativním dopadům na jejich rozvahu. Zabránění úpadku leteckých společností by nejen ochránilo cestující před ztrátami, ale také by bylo mimořádně důležité pro ochranu pracovních míst. Nesmíme zapomínat, že bychom neměli dovolit, aby finanční a hospodářská krize přerostla v plně rozvinutou krizi sociální.
Víme, že odvětví letecké dopravy sužují problémy na mezinárodní úrovni: jen si vzpomeňme na případ Japan Airlines před několika týdny, kdy bylo oznámeno snižování počtu zaměstnanců. Mělo by být naší povinností nejen chránit občany, ale také zajistit, aby dobré letecké společnosti mohly dále fungovat, a tím i chránit pracovní místa.
Evropská komise a Parlament - promiňte prosím, pokud se dopustím odbočení - se to snažily umožnit. Mohu konstatovat, že jsme svým úsilím umožnili vytvořit nový model zcela soukromé letecké společnosti: jedná se například o společnosti Olympic Airways, Alitalia a o případ - který jak doufám bude vyřešen - společnosti Austrian Airlines. Znamenán to, že již neexistují státem kontrolované letecké společnosti, kterým musí veřejná ruka pomáhat z případných nesnází. Platit za chyby tedy musí ten, kdo se jich dopustí.
Chtěl bych také odpovědět na otázku položenou paní Alvarezovou, která nastolila jistě zajímavé téma: Myslím, že mohu souhlasit s jejím návrhem zahrnout do naší práce v této oblasti ochranu cestujících leteckých společností, které nejsou zrušeny z důvodu úpadku, ale z důvodu nesouladu s bezpečnostními požadavky. V tomto konkrétním případě cestující utrpí stejnou ztrátu jako cestující, který zakoupil letenku od letecké společnosti, jež následně zkrachovala. Zásadou musí zůstat ochrana cestujících, kteří utrpěli ztrátu, jinými slovy, kterým není umožněn vstup na palubu letadla. Toto je navíc filozofie, která podporuje - a bude nadále podporovat - mé úsilí, dokud budu komisařem, aby cestujícím mohla být nabídnuta stejná ochrana ve všech odvětvích dopravy.
Z tohoto důvodu se budeme na zasedání Rady ve složení pro dopravu konaném v Lucemburku zítra a pozítří zabývat otázkou práv cestujících v námořní a říční dopravě. Toto je volba, kterou Komise za podpory Parlamentu zvolila a jejímž cílem je ochrana evropských občanů. Pokud si skutečně přejeme získat si důvěru veřejnosti a dosáhnout určitých pozitivních výsledků, jakých bylo dosaženo v Irsku, musíme přijmout takovou právní úpravu, abychom občanům ukázali, že orgány Společenství jsou na jejich straně, že se nejedná pouze o chrám luxusu bez užitku, ale že jsou zde skutečně chráněna práva evropských občanů.
Předsedající
Rozprava je ukončena. Hlasování o všech návrzích usnesení se bude konat v průběhu dalšího dílčího zasedání.
Písemná prohlášení (článek 149)
Edit Herczog  
v písemné formě. - (HU) V důsledku měnících se cestovních zvyklostí si stále více lidí organizuje svou cestu samo, bez využití služeb cestovních kanceláří. Nízkonákladové letecké společnosti z tohoto trendu v posledních deseti letech získaly nejvíce, a to jak pokud jde o příjmy, tak pokud jde o podíl na trhu. Kolegové poslanci, pravidelné úpadky cestovních kanceláří vyvolávaly obavy také v Maďarsku. Pravidelně jsme v televizi vídávali záběry rodin ponechaných v zahraničí. Nesmíme dopustit likvidaci nízkonákladových společností další vlnou úpadků, neboť by to hospodářství i cestujícím způsobilo škody ve výši milionů eur, nemluvě o bezpečnostním riziku, pokud společnost nemá zajištěné finanční zázemí na podporu svého provozu.
Právě z tohoto důvodu se musíme zaměřit na následující cíle. Musíme uvažovat o zpřísnění pravidel pro zakládání společností. V případě leteckých společností musí být požadován větší kapitál a vyšší strukturální záruky. Musíme uvažovat o zpřísnění systému pro finanční a provozní účty a zvážit četnost kontrol na místě. Velikost tohoto odvětví zaručuje, že pravidelné evropské průzkumy provedou analýzu letové politiky společností, mechanismu vyřizování stížností a složitosti postupu poskytování náhrad. Do budoucna musíme dále usnadnit vyřizování přeshraničních stížností týkajících se podobných otázek. Chceme-li v Evropě skutečně vytvořit společný trh, v jehož středu bude blahobyt spotřebitele, musíme účinně vyřizovat přeshraniční stížnosti a žaloby na náhradu škody.
