Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Kinga Gál
(HU) För tredje gången organiserade den ungerska vetenskapsakademien i förra veckan ett vetenskapligt världsforum i samarbete med Europeiska unionen, Unesco och det internationella vetenskapsrådet. Vetenskapsmän och beslutsfattare från mer än 60 länder deltog i det vetenskapliga världsforumet, inklusive fyra statschefer, Unescos generaldirektör och kommissionens miljö ... (inpass: ursäkta mig herr talman men jag kan inte fortsätta på denna linje!).
Efter att László Sólyom, Ungerns president, i sitt anförande rekommenderat att inrätta en världsmiljöorganisation tillkännagav ledarna för Förenta nationernas miljöprogram bildandet av en ny internationell organisation. Vid världsforumet rekommenderades att parlamenten i så många länder som möjligt skulle inrätta posten kommissionsledamot med ansvar för framtida generationer.
Det huvudsakliga budskapet från världsforumet är att vetenskap och politik måste samverka för att sätta stopp för klimatförändringarna och miljöförstörelsen. Enligt deltagarna har ett ”vetenskapligt Davos” inrättats i Budapest. Budapest är med andra ord nu för vetenskapen vad Davos är för ekonomiska frågor.
Nästa evenemang i ordningen kommer att äga rum 2009 när Budapest ska vara värd för världens vetenskaps-, utbildnings- och finansministrar i Budapest. Detta är den stora händelsen under Europeiska året för kreativitet och innovation. Jag vill be kommissionen och er alla att stödja evenemanget och det koncept som ligger bakom, det vill säga att vi måste försvara oss själva och framtida generationer, liksom miljön och hållbarheten. Tack för ordet.
Eluned Morgan
(EN) Herr talman! Ett av de största problemen när det gäller EU-politiken är genomförandet av den. Detta gäller särskilt de direktiv som handlar om Lissabonstrategin och klimatförändringen.
Den 4 januari 2006 borde bestämmelserna i direktivet om byggnaders energiprestanda ha genomförts i samtliga medlemsstater. Detta skulle ha lett till enormt stora energibesparingar. Problemet är att endast åtta länder meddelade att direktivet i tid hade genomförts fullt ut. Detta betyder att inget av följande länder hade genomfört de lagar som de själva hade undertecknat: Frankrike. Italien, Belgien, Luxemburg, Storbritannien, Spanien. Österrike, Sverige, Estland, Lettland, Polen, Tjeckiska republiken, Slovenien, Ungern, Rumänien, Grekland, Cypern och Malta.
EU kommer att förlora trovärdighet och unionens försök att minska koldioxidutsläppen kommer inte att tas på allvar om unionens lagar inte respekteras i tid. Jag uppmanar er att skriva till de medlemsstater jag just nämnde och tala om för dem att de måste påskynda genomförandet av detta viktiga direktiv.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) De italienska medborgarnas säkerhet på italienskt territorium ligger inom ramen för den italienska regeringens exklusiva jurisdiktion. Rumäniens regering kan inte ingripa på något sätt. Vad den rumänska regeringen kan göra, och har gjort, är att samarbeta och tillhandahålla all nödvändig information för att förhindra att eventuella brott utförs av rumänska medborgare.
Fram till nu har Italiens regering inte haft någon strategi för att förbättra romernas situation på italienskt territorium. Det bästa beviset för detta är det faktum att den italienska regeringen inte har begärt att få några EU-medel för integration av romerna fastän det har varit mycket tydligt i flera år att romerna varit ett problem och att en strategi har behövts i flera år nu.
EU:s medlemsstater har rätt att utvisa medborgare som begår brott men inget land i Europeiska unionen kan ha rätt att utvisa EU-medborgare som misstänks för eventuell brottslighet i framtiden, innan de ens har utfört en kriminell handling.
I direktiv nr 38/2004 förklaras dessa situationer tydligt och den italienska regeringens beslut ignorerar andan och bokstaven i EG-direktivet.
Europaparlamentet och EU-tjänstemännen bör ta ställning till dekret nr 181 av den 1 november 2007 och uppmana det italienska parlamentet att följa EG-direktivets anda och bokstav i den slutliga utformningen av lagen.
Mirosław Mariusz Piotrowski
- (PL) Herr talman! Nyligen konstaterade Valéry Giscard d'Estaing, tidigare Frankrikes president och huvudarkitekt bakom konstitutionsfördraget som röstades ned vid de franska och nederländska folkomröstningarna, att EU:s reformfördrag som antogs i Lissabon inte var mer än en reviderad version av konstitutionsfördraget, där hänvisningar till konstitutionen avsiktligt tagits bort.
Låt mig citera honom ordagrant: ”framför allt avvärja alla hot om folkomröstningar genom att undvika alla former av konstitutionell vokabulär.”
Det är så EU-medborgarna fick reda på att en folkomröstning om reformfördraget är ett hot mot Europa. Författarna av fördraget medger att det sker avsiktliga manipulationer för att lura EU:s medborgare.
Detta skandalösa uttalande visar att folkomröstningar om fördraget och en ärlig debatt behövs, inte minst i Europaparlamentet, innan de hålls. Våra väljare måste få veta vad detta dokument verkligen handlar om.
Věra Flasarová
(CS) Mina damer och herrar! Under ett möte med tjeckiska medborgare fick jag veta att det fortfarande finns personer där som upplever svårigheter med den ännu pågående harmoniseringen av gemenskapslagstiftningen om förmåner för personer med funktionshinder som reser utanför sitt hemland. Jag har redan talat i år i Europaparlamentet om harmonisering av gemenskapslagstiftningen, som skulle innebära att personer med olika grader av mentala och fysiska funktionshinder fick ett enda dokument som berättigade dem till förmåner över hela Europeiska unionen. Det skulle tillåta dem att utöva rätten till fri rörlighet, vilket i sin tur skulle göra det möjligt för dem att till fullo delta i vårt samhälle.
En annan fråga som medborgarna uttryckt och som förtjänar vår uppmärksamhet gäller tidsfristen för att inkomma med förslag till projekt finansierade av Europeiska socialfonden. Jag inser att medlen är riktade till medborgare som har behov av stöd. Att utarbeta och lämna in projekt inom tidsperioden mellan utlysningen av ansökningsomgången och sista inlämningsdag är enligt handikappsorganisationer ibland en övermänsklig uppgift, till och med för en fullständigt frisk person. Jag vet att reformfördraget tar särskild hänsyn till personer med funktionshinder men det kommer inte att lösa alla frågor. Vi måste därför diskutera om vi behöver ta mer hänsyn till personer med funktionshinder. Var går gränsen mellan de arbetsföra och personer med funktionshinder? När det gäller stöd, vem är givare och vem är mottagare? Var och en av oss kan en dag hamna på andra sidan av denna ekvation.
Bernard Wojciechowski
- (PL) Herr talman! Den polska pressen har rapporterat att namnen på två polska kvinnor har utelämnats på det minnesmärke i Madrid som hedrar minnet av offren för terroristattacken den 11 mars 2004. De utelämnade namnen är Danuta Teresa Szpila och Alina Maria Bryk. Deras familjer känner sig förolämpade. Minnesmärket avtäcktes för åtta månader sedan.
Namnen på invandrare från Marocko och Rumänien har också utelämnats. Därför vill jag fråga mina parlamentskolleger från Spanien: har detta fel rättats till? Varför fanns inte dessa namn på minnesmärket? Jag vill också be talmannen att engagera sig och ingripa i denna fråga.
Dimitar Stoyanov
(BG) Herr talman, mina damer och herrar! Ahmed Dogan, ledare för det anti-konstitutionella turkiska partiet Rörelsen för rättigheter och friheter, som har den bulgariska regeringens mandat, deklarerade natten före lokalvalet att röstshopping var praxis i Europeiska unionen. Detta skandalösa uttalande retade med rätta upp Bayerns minister för EU-frågor, Markus Söder. I en intervju för Die Welt krävde Markus Söder att en undersökning skulle utföras och att eventuella EU-medel till Bulgarien skulle stoppas.
Rörelsen för rättigheter och friheter är den politiska arvtagaren till en turkisk terroristorganisation. Ahmed Dogan grundade den organisationen och blev därför fälld och satt i fängelse som terrorist. Redan från början har Ataka-partiet alltid protesterat mot existensen av denna maffialiknande struktur, som använder sina medel för att köpa röster och att utöva ekonomisk utpressning och diskriminera bulgarer i deras eget hemland.
Att stoppa utbetalningen av EU-medel skulle vara liktydigt med att bestraffa det bulgariska folket på grund av en politisk mafioso. Därför är det bättre att i stället stoppa Ahmed Dogan! Om han ansåg att röstshopping var praxis i Europeiska unionen då kan ni ju föreställa er hur de fyra representanterna från Rörelsen för rättigheter och friheter kom att ingå i gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa här i Europaparlamentet!
Europaparlamentet bör fördöma dessa antidemokratiska uttalanden från Ahmed Dogan och tillsätta en undersökningskommitté som kan undersöka de nyligen hållna lokalvalen och valet till Europaparlamentet som hölls i maj i år. Tack!
Jaroslav Zvěřina
(CS) Mina damer och herrar! Det slutliga beslutet om inträdet av nio EU-medlemsstater i Schengenområdet välkomnades entusiastiskt av de tjeckiska medborgarna. Det kommer att medföra formella ändringar i säkerhetssystemet, skydd av landets gränser och dessutom underlätta den fria rörligheten för varor och personer. Men det kommer också att medföra vissa överraskande komplikationer. Vid det senaste mötet med de lokala myndigheterna från Sydböhmen, Bayern och Oberösterreich nämnde några experter att det nya hindret längs de tidigare landsgränserna skulle kunna bli den ”störningsfria zonen” i nationalparken Šumava. Vissa turistvägar från Bayern gränsar till den störningsfria zonen och den stränga miljölagstiftningen tillåter inte att dessa vägar korsar tjeckiskt territorium. För inte så länge sedan fanns det en järnridå längs med gränsen mellan Tjeckien-Österrike och Tjeckien-Tyskland som utestängde det forna Östtyskland och Tjeckoslovakien, styrda av en totalitär kommunistisk regim, från den demokratiska världen. Vi kan komma att uppleva en situation där människorna i dessa regioner denna gång inte är åtskilda av en järnridå utan av en grön ridå.
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Ursäkta mig men i det näst senaste anförandet översatte vår duktige tyske tolk att Markus Söder var Bulgariens minister för EU-frågor. Jag anser att det är viktigt att påpeka att han faktiskt är Bayerns minister för EU-frågor. Detta visar hur viktigt det är att vi får skrivna protokoll igen och inte bara audiovisuella inspelningar.
Talmannen
Vi noterar detta.
Vasile Dîncu har nu ordet. Är han inte här?
Richard Corbett
(EN) Herr talman! Detta är en debatt där det gäller att fånga talmannens uppmärksamhet.
Hur lyckades denna ledamot fånga er uppmärksamhet utan att vara här?
Talmannen
Jag förstår att ni är intresserad av att fånga talmannens uppmärksamhet, så ni har faktiskt lyckats!
Kristian Vigenin
(EN) Herr talman! Jag vill fästa er uppmärksamhet på den ökande aktiviteten bland extremistiska krafter långt ut på högerkanten, något som vi ibland har en tendens att glömma eller till och med förlåta.
Under mindre än en månad har vi upplevt en rad oroväckande händelser. I oktober smutskastade en grupp unga italienare minnet av förintelsen genom att ropa slagord för Hitler i koncentrationslägret Dachau. Spanien har upplevt rasistiska attacker mot invandrare i Barcelona och Madrid. Det paramilitära ungerska gardet har visat sin våldsbenägenhet i Budapest. Under de senaste dagarna har vi sett hur extrema högeråsikter som strider mot det europeiska projektets helt grundläggande värden har infekterat det politiska livet i Belgien och Italien och påverkat politiska beslut och åtgärder.
Något som bör uppmärksammas särskilt är extremhögerns möte i Prag i förra veckan då man försökte fira minnet av det som går under namnet ”kristallnatten”, dvs. den antijudiska utrensningsaktionen den 9 november 1938. Alla dessa händelser håller på att bli en del av vår vardag. Det är dags att vakna upp. Vi Europaparlamentariker bör leda kampen för de principer som förde oss hit till parlamentet: fred, demokrati, tolerans, rättvisa och solidaritet. Låt mig understryka att existensen av en politisk grupp på yttersta högerkanten här i parlamentet fungerar som en uppmuntran för extremister runtom i EU. Mitt enda hopp är att detta missbruk av demokratin snart kommer att upphöra.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Det är nästan säkert att det mul- och klövsjukevirus som allvarligt skadade den brittiska ekonomin förra sommaren härrörde från Pirbright-laboratoriet i Surrey. Denna institution är ett referenslaboratorium för EU vars uppgift är att skydda våra djur mot smittsamma sjukdomar och inte att förorsaka epidemier på grund av inkompetens.
Under de senaste två veckorna har samma laboratorium spelat huvudrollen i vad som förefaller vara ännu ett fiasko. Laboratoriet har med utgångspunkt från djurprover som skickats från Cypern publicerat mängder av förvirrande och ibland motsägelsefulla resultat när det gäller mul- och klövsjuka. Detta uppenbart oansvariga agerande har fått allvarliga följder för hundratals jordbrukare på ön. De cypriotiska myndigheterna lägger hela ansvaret för förvirringen på Europeiska kommissionen, och det är förståeligt att medborgarna är ganska upprörda.
Innan Pirbright begår ännu fler farliga misstag vill jag be er uppmana kommissionen att ta bort detta laboratorium från listan över referenslaboratorier som utför djurtester och ersätta det med en mer tillförlitlig institution för jordbrukets skull.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Herr talman! Jag vill ta upp en fråga som aktualiserades för inte så länge sedan, nämligen omställningen från sommartid till vintertid (och tillbaka igen i mars).
Det sägs att detta ger betydande besparingar i elförbrukningen. Jag håller inte med, eftersom mängden dagsljus inte förändras på något sätt. Inte heller elförbrukningen för gatubelysning, som regleras automatiskt beroende på mängden tillgängligt naturligt ljus.
Elförbrukningen vid industrianläggningar förändras inte. De enda mindre besparingarna finns i elförbrukningen i hemmet, men nya tidtabeller trycks, tåg stoppas, det blir ett avbrott för de äldre och även för barnen, och det blir störningar i informationssystemen. Jag skulle önska att Europaparlamentet kunde få officiell information från kommissionen om vinsterna och förlusterna med tidsomställningen.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Jag vill fästa parlamentets uppmärksamhet på ett förslag från FIFA, det internationella fotbollsförbundet, som innebär att spelare födda i Nordirland tillåts representera Republiken Irland. Den nordirländska fotbollen har en mycket stolt historia sedan flera decennier och den har under åren gett upphov till många framstående fotbollslag som har besegrat många av de stora nationerna i Europa. Under dessa år har Nordirland haft många svårigheter sådan som situationen har varit under de senaste 30 åren, men under hela denna tid har fotbollen kunnat förena människor. Därför säger jag i klartext till FIFA: det är fel av er att slå in på denna väg, och det skulle förvisso inte underlätta Nordirlands utsikter till utveckling över huvud taget i framtiden, framför allt inte vid en tidpunkt då vi trodde att vi var på väg tillbaka till normala förhållanden.
Glyn Ford
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp frågan om Cadbury Schweppes som just har meddelat i min valkrets att företaget kommer att lägga ned sin fabrik i Keynsham och flytta tillverkningen till Polen, vilket innebär att 500 arbetstillfällen går förlorade. De brittiska och polska fackförbunden har motsatt sig detta eftersom de anser att det är ett försök från Cadbury Schweppes sida att pressa kostnaderna genom att anställa människor som är beredda att acceptera de lägsta lönerna.
Choklad har tillverkats i Keynsham i 250 år och i nästan 100 år av Cadbury Schweppes. Nedläggningen kommer att leda till att 500 arbetstillfällen går förlorade, men om man ser till sidoeffekterna för underleverantörerna kommer antalet att vara cirka 1 500.
Man hoppas att EU ska bidra till att täcka utgifterna för flyttningen av denna tillverkning. Jag stöder helt och fullt EU:s projekt för att skapa arbetstillfällen, och jag hoppas att kommissionen ska fortsätta med sådana projekt - vare sig det är i Storbritannien, i Polen eller någon ananstans - men pengar från Europeiska unionen är avsedda för att skapa arbetstillfällen, inte för att flytta dem. Jag hoppas att det kommer att stå helt klart för kommissionen att vi inte förväntar oss att den ska betala för dessa förluster av arbetstillfällen.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Herr talman! EU:s integrationsprocess genomgår en rad olika stadier. Som ett resultat av genomförandet av Schengenavtalet kommer en ny grupp av stater att träda in i ett område där gränsrestriktioner och kontroller har upphävts. Vi välkomnar detta eftersom en betydande del av Polens östra gräns också är en EU-gräns.
Ikraftträdandet av Schengen-bestämmelserna har tvingat Polen att utföra extra kontroller vid denna gräns. Jag tänker särskilt på gränsen till Ukraina, ett land som håller på att bli en viktig partner till EU sedan dess demokratiska och ekonomiska övergång. Polen och Ukraina är grannländer som är sammankopplade genom sekler av historia. I dag behöver vi särskilt täta kontakter med och samarbete mellan våra medborgare och våra folk.
Därför måste vi ta fram goda villkor och göra det bekvämt för människor att korsa den ukrainsk-polska gränsen - det vill säga gränsen mellan Ukraina och EU - samtidigt som onödiga administrativa krav och kostnader hålls nere till ett minimum. Detta ska inte vara en delningens gräns utan en gräns kännetecknad av samarbete mellan goda grannar - en gräns som i framtiden endast kommer att finnas kvar rent formellt på papper när Ukraina integreras i Europeiska unionen - och låt oss hoppas att så sker.
Viktória Mohácsi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill tala om den situation som har uppkommit för de rumänska romerna i Italien. Det är beklagligt att en sådan tragedi skulle behöva inträffa för att det italienska beslutet, som alla har tolkat på olika sätt, skulle belysa det verkliga problemet. Ett problem som jag har tagit upp vid varje forum under så lång tid jag kan minnas.
I denna kammare har jag alltid nämnt bristen på integrationspolitik för romerna under anslutningsdiskussionerna för Rumänien och Bulgarien. Om minoritetsgrupper lämnar sitt hemland i hopp om ett bättre liv så är det ett problem. Men det är också ett enormt problem att det finns diskriminerande situationer innanför EU:s gränser och att vissa minoritetsgrupper tvingas lämna sitt hemland.
Tiden är kommen för att tillämpa den övergripande strategi som vi röstade för i vårt beslut i april 2005 - denna kammare röstade för det - där vi bad kommissionen att anmoda medlemsstaterna att tillämpa strategin. Rumänien, Bulgarien, Ungern och Slovakien har redan genomfört strategin och deltar i programmet Årtiondet för integrering av den romska befolkningen.
Om riktlinjerna från 2005 och parlamentsbeslutet inte var tillfredsställande för kommissionen och för de andra medlemsstaterna måste frågan tas upp igen. Vi behöver inte bara fastställa en omfattande strategi för den romska befolkningen. För att påskynda att strategin utarbetas och erkänns behöver vi så fort som möjligt också skapa en EU-fond för att helt kunna integrera den romska befolkningen, särskilt i avsikt att stoppa segregationen på utbildningsområdet.
Hanna Foltyn-Kubicka
- (PL) Herr talman! Egentligen skulle jag ha talat i dag om situationen i Myanmar men på grund av information som jag har fått känner jag mig tvingad att rikta er uppmärksamhet ännu en gång mot Ryssland.
Samtidigt som förberedelserna ägde rum för Europeiska unionens toppmöte i Mafra utspelades ännu en omgång i den sedan länge pågående striden mellan myndigheterna och medierna i den ryska staden Kazan, 720 kilometer från Moskva. Denna gång var offret Natalia Petrova, en dokumentärfilmare som gjorde filmer om bland annat Tjetjenien. Rollen som plågoandar spelades av civilklädda poliser från lokalpolisen.
De arresterade Natalia Petrova i hennes hem mitt framför ögonen på hennes föräldrar och två små barn. Under arresteringen förlorade hon medvetandet, blev slagen flera gånger och bränd med cigaretter. Hon återfick medvetandet på polishuset, varifrån hon släpptes efter några timmar. En av journalistens döttrar fick också skador, liksom hennes mor. Är detta verkligen normalt för polisbeteende i en demokratisk stat som är medlem i Europarådet? Kommer dessa händelser att med kraft hängas ut i detta forum för att EU ska bli medvetet om vad som verkligen sker i Ryssland?
Pedro Guerreiro
(PT) Jag vill använda inledningen av sammanträdet i Europaparlamentet för att uttrycka min solidaritet med arbetarna i Gestnave och Erecta som envist och modigt fortsätter att kämpa för att få integreras med Lisnave. Den integrationen, om de uppnår den, innebär inte endast ett genomförande av vad som fastställdes i det avtal som undertecknades för tio år sedan av den portugisiska staten och Mello-gruppen inom ramen för omstruktureringen av halvön Setúbals varvsindustri utan också av vad som överensstämmer med den portugisiska arbetsrätten.
Till sist vill jag ge mitt fulla stöd till de otaliga initiativ som arbetarna i Gestnave, Erecta och Lisnave har tagit under åren för att se till att lagstiftningen efterlevs och att rättvisa skipas för arbetarna och den framtida skeppsbyggar- och reparationsindustrin i Portugal.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! En nyligen genomförd oppinionsundersökning i Irland visade att stödet för reformfördraget var oroväckande lågt; knappt 25 procent svarade ja medan över 62 procent ännu inte hade bestämt sig. Men i kommissionens förslag till lagstiftningsprogram för 2008 står det den här veckan att man även i fortsättningen kommer att verka för att företagen ska tillåtas att välja en skattebas som omfattar hela EU.
Dr Sean Barrett, som är senior lecturer i ekonomi vid Trinity College i Dublin, har i dag beskrivt minskningen av bolagsskatten i Irland från 50 procent under 1980-talet till 12,5 procent tio år senare som ”den viktigaste politiska åtgärden bakom Irlands omvandling”.
Systemet med en EU-gemensam skattebas, som innebär en riskabel möjlighet att driva in bolagsskatter på försäljningar med utgångspunkt från skattesatsen i varje land, undergräver förtroendet för EU, det bidrar till den växande EU-skepsisen i Irland och kommer vid en ytterst olämplig tidpunkt med tanke på ratificeringen av reformfördraget.
Jag uppmanar därför kommissionen att snarast ta itu med denna fråga. Vi bör främst inrikta oss på de viktiga inslagen i det föreslagna fördraget och på de verkliga hindren för den inre marknaden och inte riskera framväxande marknader, inre investeringar och den framtida ratificeringen av fördraget genom att verka för ett oförnuftigt förslag om en gemensam skattebas som väcker misstro och därför är oacceptabelt.
Talmannen
Kommissionsledamot Ján Figeľ är här och jag är säker på att han noterat detta.
Anna Záborská
(SK) Den 17 november blir lika symboliskt viktig för de tjeckiska och slovakiska folken som rivningen av Berlinmuren är för tyskarna.
För arton år sedan fick en barbarisk och totalitär regim ett slut i dessa länder. Därefter blev de tjeckiska och slovakiska folken återigen en del av Europa. Tack vare denna händelse är den 17 november en årsdag som lever, en symbol för någonting viktigt som bör kommas ihåg. Det förenade Europa är inte bara grundat på besegrandet av nazismen utan också på besegrandet av kommunismen. Precis som det är ett hot mot Europa att inte ta itu med de nazistiska brotten och brottslingarna gäller samma sak för de brott som begåtts av den kommunistiska regimen.
Jag vill påminna om arvet från påven Johannes Paulus II, vars berömda ord ”var inte rädda” var en viktig solidarisk signal till de slovakiska dissidenterna. Jag vill också nämna president Ronald Reagan vars ord om ”det onda imperiet” gjorde honom till vår president, trots att vi inte röstade på honom. Kommunismen kunde besegras tack vare modet hos kvinnor och män; orättvisa fick lämna plats åt rättvisa. Frihet är en fantastisk gåva och det gläder mig att kunna utnyttja den här i dag i egenskap av ledamot i Europaparlamentet.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) En avgörande majoritet i Europaparlamentet har med rätta upprörts över händelserna i Italien. Men det finns ett mycket stort hyckleri i detta. Som om vi inte redan visste att det finns 3-4 miljoner romer som lever under svåra förhållanden i Rumänien. Som om vi inte redan visste att det finns 12 miljoner romer i Europeiska unionen. Detta visar också att Europeiska unionen inte har någon minoritetspolitik, varken för inhemska minoriteter, romer eller migrerande minoriteter.
Jag är glad och stolt över att de europeiska socialdemokraterna har fördömt principen om kollektiv skuld i Italien och jag skulle också ha varit nöjd om min egen grupp hade gjort detsamma i fråga om det kollektiva brännmärkandet av den ungerska minoritet som lever i Slovakien.
Herr talman! Jag skulle önska att det under detta plenarsammanträde åtminstone fanns en person som ansvarar för minoritetsfrågor i Europaparlamentet samt att underkommittén om mänskliga rättigheter äntligen blev en behörig kommitté och att det skedde en viss övervakning, eftersom vår talman är en i sanning ”minoritetsvänlig” talman. Tack.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! Nyligen var det exakt fyra år sedan Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev, som har hjärtproblem och lider av gulsot, fängslades. Det är oacceptabelt att dessa två män fortfarande sitter i fängelse i den sibiriska staden Chita, i direkt strid mot rysk lagstiftning.
På falska grunder har deras ansökningar om förtida frigivning, som är möjligt under rysk lagstiftning, blivit avslagna trots gott uppförande. Detta var helt klart en åtgärd för att hålla oppositionen till ett minimum före det kommande årets val.
När vår grupp besökte Moskva för två veckor sedan träffade jag Michail Chodorkovskijs advokat Yuri Schmidt. Vi träffade också flera andra representanter för Memorial, med Garry Kasparov och Grigorij Javlinskij, som alla bekräftade att Yukos problem väldigt mycket är ett politiskt problem. Därför vill jag uppmana Europeiska unionen att ta itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna på ett tydligare och mer intensivt sätt i sin dialog med Ryssland. Vad som är viktigt här är inte vedergällning utan humanitet och rättvisa.
Rodi Kratsa-Τsagaropoulou
- (EL) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill ta upp den tragiska politiska situationen i Libanon och den roll som Europeiska unionen måste ta på sig. I dag skedde något som är ett väldigt typiskt exempel på denna kris, det vill säga valet av republikens president blev återigen uppskjutet.
Regionalt maktkäbbel som påverkar Libanon har fördjupat klyftan mellan de politiska grupperna. På grund av detta hålls nu folket som gisslan och det finns risk för inbördeskrig. Hela området är instabilt.
Europeiska unionen, som har ett partnerskapsavtal med Libanon, följer en handlingsplan som fastställts av den europeiska grannskapspolitiken. Europeiska unionen och medlemsstaterna bidrar med 40 procent av det internationella utvecklingsstödet. Europeiska unionen har uppfyllt sitt ansvar i och med den förstärkta fredsbevarande styrkan. Ändå är allt detta värdelöst om inte en nationell överenskommelse kan uppnås för att avstyra krisen. Vägen framåt är svår, nästintill omöjlig, på grund av misslyckandet med presidentvalet. Europeiska unionen måste spela sin roll som effektiv förhandlare och inleda en verklig dialog. Vi har inte tid att tveka. Vi kan inte bara vänta och se.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna fällde nyligen ett utslag som kan få långtgående konsekvenser. Det fall det gäller var tvisten mellan Amalgamated Society of Locomotive Engineers and Firemen (ASLEF) och Storbritannien. Fallet gällde Jay Lee som hade varit medlem av ASLEF och British National Party (BNP). Lee uteslöts ur ASLEF på grund av sitt medlemskap i BNP. Domstolen godkände uteslutningen.
BNP är ett politiskt parti med rötter i nynazismen. Men enligt brittisk lag är medlemskapet alltigenom lagligt. Den brittiska regeringen har medgett att lagstiftningen om fackförbund nu måste ändras så att fackförbunden kan utesluta medlemmar vilkas politiska åsikter de ogillar.
Fackförbundens roll består i att kollektivt företräda sina medlemmars materiella intressen på arbetsplatsen, inte i att fatta beslut om vilka politiska åsikter som är acceptabla och vilka som inte är det. Domstolens utslag är ännu en europeisk spik i de brittiska friheternas likkista.
Toomas Savi
(EN) Herr talman! Vi blev chockade över de våldsamma sammanstötningarna i förra veckan mellan demonstranter och polis i Tbilisi i Georgien. Det är ytterst oroväckande att president Michail Saakashvili utlyste undantagstillstånd för att få bukt med upploppen och slog ned dem med våld.
Enligt uttalanden från deltagarna orsakades upploppen inte av yttre påverkan utan de var ett uttryck för allvarligt missnöje med regeringen.
President Saakashvili överreagerade eftersom våld inte är någon lämplig lösning för att bemöta berättigad kritik och oro från oppositionens sida. Dessutom förklarade president Saakashvili att det skulle hållas presidentval i Georgien i januari 2008.
Vi bör ta oroligheterna på allvar. Eftersom Georgien omfattas av den europeiska grannskapspolitiken har EU gett landet råd om hur det bör genomföra förändringen av statsskicket. Vi bör ställa oss frågan om vi har gjort vårt bästa för att förhindra en sådan kris från att inträffa och dessutom om vi kan vara säkra på att detta inte kommer att hända igen i något annat land som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.
Tunne Kelam
(EN) Her talman! Vid toppmötet i Mafra nyligen föreslog den ryska sidan inrättandet av ett institut med uppgift att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna i EU-länderna. De ryska företrädarna anbefaller detta initiativ som en politisk åtgärd som innebär en motvikt mot EU:s fortsatta kritik av den allt sämre situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland. Ifrågavarande institut skulle finansieras av Ryssland.
Enligt min uppfattning bör EU:s ledare i princip undvika sådana försök att politisera frågor som gäller de mänskliga rättigheterna. Det finns faktiskt lämpliga mekanismer för dialog om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Ryssland. Dessa mekanismer har dock tyvärr inte utnyttjats tillräckligt framför allt på grund av bristande rysk respons på de problem som EU har tagit upp.
Som en vidareutveckling av denna tanke skulle man kunna föreställa sig att nästa steg blir att president Mahmoud Ahmadinejad kräver att ett av Iran finansierat institut för studier kring de mänskliga rättigheterna och förintelsen inrättas på EU:s territorium. Jag är övertygad om att initiativ av detta slag endast leder till att den ädla kampen för att försvara de mänskliga rättigheterna bringas i vanrykte.
