Stärkandet av OSSE - en roll för EU (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är rådets uttalande om stärkandet av OSSE och EU:s roll.
Olivier Chastel
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag har äran att tala inför er på uppdrag av den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton.
Som ni vet kommer stats- och regeringscheferna i de 56 deltagarländerna i Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om tre veckor att sammanträda vid ett toppmöte i Astana. Detta datum - 35 år efter slutakten från Helsingfors, 20 år efter Parisstadgan för ett nytt Europa och 11 år efter toppmötet i Istanbul - och den plats som valts i Kazakstan vittnar om händelsens betydelse.
OSSE söker nya impulser. Vissa har tvivlat på organisationens relevans. Tvister mellan de deltagande staterna, dess oförmåga att övervinna de sista resterna av det kalla kriget och de frysta konflikterna har gradvis förlamat den och urholkat dess trovärdighet. President Medvedevs vädjan i juni 2008 om att den europeiska säkerhetsstrukturen ska ses över och grundas på ett fördrag, fick inte bara ett positivt gensvar utan gav också ny livskraft åt dialogen inom OSSE och satte i gång Korfuprocessen. De debatter som förs inom OSSE har, utan att utesluta andra relevanta forum för säkerhet, bidragit till att återupprätta förtroendet. EU och dess medlemsstater har spelat en central roll i detta avseende, och den rollen har även betonats och fått stöd i Libor Roučeks resolutionsförslag. Konferensen för översyn, vars sista fas kommer att äga rum i Astana, har utgjort en grund för att strukturera nästa toppmöte.
Våra företrädare i Wien förhandlar för närvarande om det slutliga dokumentet, som de kommer att lägga fram för de olika stats- och regeringscheferna. Detta dokument kommer att bestå av tre delar: dels en bekräftelse av OSSE:s principer, regler och åtaganden, dels de gemensamma utmaningar vi står inför samt våra prioriteringar, och slutligen en viktig aspekt för EU: en handlingsplan. Det slutliga dokumentet måste vara tillräckligt tydligt för att alla våra medborgare ska kunna förstå det.
EU:s mål, som delas av andra deltagande stater, är att återupprätta OSSE som en säkerhetsgemenskap som omfattar den stora euroatlantiska och eurasiska regionen, en gemenskap som är enad, utan skiljelinjer, vars medborgare lever i frihet och fred, där tvister löses på fredlig väg och där de gemensamma principer, normer och åtaganden som utgör OSSE:s regelverk respekteras. Det är detta mål som måste sättas upp vid toppmötet, det mandat som måste levereras - och handlingsplanen utgör en färdplan för att uppnå detta mål.
Som betonas i detta resolutionsförslag måste handlingsplanen skapa en balans mellan de tre dimensionerna för att skydda det globala, kooperativa säkerhetsbegrepp som präglar OSSE och göra det unikt. EU kommer att se till att handlingsplanen i alla tre dimensioner återspeglar de prioriteringar som angavs av utrikesministrarna vid deras möte i juni 2010.
När det gäller den politisk-militära dimensionen har uppmuntrande framsteg gjorts i diskussionerna om Wiendokumentet om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Vissa framsteg kan hänföras till toppmötet. Vad gäller fördraget om konventionella styrkor i Europa (CFE) är det absolut nödvändigt att dess livskraft återställs. Förhandlingarna har kommit en bra bit på väg, och det är upp till stats- och regeringscheferna att driva på för att de ska kunna fortsätta.
OSSE:s kapacitet inom alla tre dimensioner måste förstärkas så att OSSE på ett bättre sätt ska kunna fullgöra sin uppgift inom områdena tidig varning, konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad.
De konkreta förslag som har lagts fram av unionen och dess samarbetspartner ligger på bordet. För att kunna skapa en säkerhetsgemenskap måste vi lösa den problematiska frågan om konflikterna i Transnistrien, Nagorno-Karabach och Georgien, som fortfarande hotar att blossa upp, vilket händelserna 2008 visade. Bristen på framsteg undergräver förtroendet, och toppmötet måste ge en möjlighet att göra ett gemensamt politiskt åtagande om att lösa dessa konflikter, öka insatserna i den riktningen och befästa detta åtagande med en färdplan.
När väl den frågan är löst måste OSSE blicka framåt och kombinera sina insatser med andra relevanta internationella organisationer för att bemöta nya gränsöverskridande hot. Dessa hot är bekanta nog för att jag inte ska behöva räkna upp dem här, och EU hoppas även att frågan om energitrygghet kommer att hanteras inom ramen för konfliktlösning.
Inom ramen för OSSE måste nya impulser ges till den ekonomiska och miljömässiga dimensionen, det måste finnas ett större engagemang för gott styre och öppenhet, och vi måste få ett säkrare svar på den säkerhetsutmaning som utgörs av energiförsörjningen i samband med klimatförändringarna.
De mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, demokratin och rättsstatsprincipen utgör grundvalen för de värderingar och principer som säkerhetsgemenskapen kommer att byggas på. Det räcker inte att upprepa deras giltighet. Det är absolut nödvändigt att stärka dem och befästa deras tillämpning. Stats- och regeringscheferna kommer att få ta del av möjliga vägar framåt inom detta område: effektivare översyn och genomförande av åtaganden samt uppföljning av rekommendationer från OSSE:s institutioner. För EU är den mänskliga dimensionen av särskild betydelse eftersom den ligger till grund för ”samexistensen” både för medborgarna och medlemsstaterna. Unionens fokus ligger på att öka pressfriheten och på betydelsen av fria och demokratiska val i OSSE-området. Den roll som kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter har bör stärkas i detta avseende, och dess självständighet bör bevaras. De medel som krävs för att stärka den höga representantens arbete för att främja mediernas frihet måste också garanteras.
Andrzej Grzyb
Herr talman! Vi har fått information från den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och samtidigt har vi också den resolution som har utarbetats av Libor Rouček, där det står att Korfuprocessen har gett OSSE ny energi, vilket Olivier Chastel, talesman för den höga representanten, också har bekräftat i sitt uttalande.
Jag skulle vilja säga att OSSE är och kan fortsätta att vara en mycket viktig institution för att lösa regionala konflikter genom att ta itu med frågor som rör nationella minoriteter och stödja demokratiseringsprocessen i medlemsstaterna. Vi bör också vidmakthålla balansen mellan OSSE:s tre dimensioner - den politisk-militära dimensionen, den ekonomiska och miljörelaterade dimensionen samt den mänskliga dimensionen. Den traditionella uppfattningen av säkerhet, så kallad ”hard power”, som handlar om att garantera säkerheten genom närvaron av militära styrkor eller stabiliserande krafter, är lika viktig som säkerheten inom områdena ekonomi, sociala aspekter, livsmedel eller ekologi. OSSE bör lägga större vikt vid åtgärder på dessa områden.
Jag vill här betona den roll som kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter spelar för demokratiseringen, t.ex. när det gäller valobservationer och att göra rekommendationer i betänkanden, vilket redan har nämnts. OSSE kommer att kunna spela en större roll bara vi stärker organisationen, t.ex. genom att ge större stöd till ODIHR.
Jag vill också betona att OSSE:s positiva roll inte bara gäller dess arbete som medlare utan även när OSSE leder sin egen verksamhet. OSSE för oss också närmare de stater som innehar det roterande ordförandeskapet. Jag kan t.ex. nämna det nuvarande ordförandeskapet, som innehas av Kazakstan och som bl.a. har åstadkommit en lösning av krisen i Kirgizistan och en medling mellan Turkmenistan och Uzbekistan. Vi inser dock att det finns en bristande respekt för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan, vilket bl.a. rapporteras av organisationer som övervakar mänskliga rättigheter.
På toppmötet i Astana i december bör man anta en handlingsplan som kan leda till färdigställandet av en stadga för en säkerhetsgemenskap i OSSE-området. En sådan plan är också av intresse för medlemsstaterna i EU. Jag vill uttrycka mitt starka stöd, både för den ståndpunkt som har presenterats och den resolution som har lagts fram av Libor Rouček.
Libor Rouček
I år firas trettiofemårsminnet av slutakten från Helsingforskonferensen. Helsingforsprocessen har bidragit till viktiga historiska förändringar i Europa. En kontinent som tidigare delades av andra världskriget och kalla kriget lever nu i fred och samarbete. Medborgarna i de flesta länder bakom den gamla järnridån kan fullt ut åtnjuta sina mänskliga, medborgerliga och demokratiska rättigheter och friheter.
Trots detta har dock inte alla målen i Helsingforsprocessen uppnåtts helt och hållet. I många regioner finns det fortfarande konflikter mellan grannländer och etniska grupper. Många länder har problem med införandet av medborgerliga rättigheter och demokrati. Dessutom utsätts alla medlemsstater i OSSE för nya utmaningar och hot mot säkerheten, exempelvis terrorism, organiserad brottslighet, människohandel och narkotikahandel samt hot mot energitryggheten, den miljömässiga säkerheten och nätsäkerheten.
Trettiofem år efter Helsingfors och elva år efter det förra toppmötet i Istanbul behöver OSSE nya impulser, förnyelse och reformer. En lämplig ram för att diskutera dessa reformer utgörs av Korfuprocessen som når sin kulmen vid det kommande toppmötet i december i Astana.
I sin resolution, som vi kommer att rösta om i morgon, har Europaparlamentet satt samman en rad förslag och idéer inför detta toppmöte. Vi föreslår t.ex. att en särskild plan om konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad efter konflikter bör diskuteras och antas vid toppmötet, liksom en handlingsplan med en färdplan för arbetet med en stadga för en säkerhetsgemenskap inom OSSE-området.
Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa är, som redan har nämnts, en unik och integrerad del av den euro-atlantiska och eurasiska säkerhetsstrukturen med en bred medlemsbas som förenar länder från Vancouver till Vladivostok. Det unika med denna organisation ligger i att den sammanlänkar de politiska, militära, ekonomiska, miljömässiga och mänskliga dimensionerna av samarbetet. Europeiska unionen med sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, som förstärks genom Lissabonfördraget, bör utöka samarbetet mellan de två organisationerna, för endast genom sådant samarbete kan gemensamma mål uppnås.
Anneli Jäätteenmäki
för ALDE-gruppen. - (FI) Herr talman! Konferensen för säkerhet och samarbete i Europa var av historisk betydelse, OSSE är i dag en nödvändig och erkänd organisation för samarbete. Numera är OSSE ofta den organisation som tillåts komma in i krisdrabbade regioner där andra inte blir insläppta. OSSE är därför en oerhört viktig organisation, t.ex. i Centralasien, oavsett om det handlar om att stödja polisens arbete, förebyggande av narkotikamissbruk eller förbättrad gränssäkerhet.
Särskilt OSSE:s ”humanitära korg” är unik. Inom sitt verksamhetsområde har organisationen utvecklat modeller för arbetet med mänskliga rättigheter, kampen mot människosmuggling och kapacitetsuppbyggnaden i instabila stater. EU har för sin del fokuserat mer och mer på polisinsatser och användandet av halvmilitära karabinjärer i dessa. EU har verkligen en mycket kraftfull politik för utvecklingsbistånd. OSSE har också kunnat skapa ett tydligt samband mellan miljö och säkerhet i utvecklingspolitiken.
EU måste dra lärdom av detta, men framför allt kan EU lära sig av OSSE:s insatser i sin egen verksamhet. I allmänhet är OSSE på plats mycket tidigare eftersom organisationen har mer erfarenhet och kompetens och har mycket erfarna experter. Organisationen är så stark som medlemsstaterna vill att den ska vara. Samarbetet mellan OSSE och EU, den ömsesidiga respekten för varandra och det ömsesidiga erkännandet är alla mycket viktiga saker.
Reinhard Bütikofer
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman! Olivier Chastel sade att Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) söker en ny dynamik. Parlamentet vill hjälpa OSSE att hitta denna dynamik. Detta resolutionsförslag, som utarbetats under ledning av vice ordföranden, ger - och faktiskt med stöd från en bred majoritet i parlamentet - uttryck för en mycket progressiv ståndpunkt om OSSE:s roll.
OSSE har fått ny drivkraft från olika håll. Till exempel har de förslag som har lagts fram av Förenta staternas vicepresident utgjort ett mycket positivt bidrag. Men vi behöver nu en tydlig definition av målen i Korfuprocessen. Det är viktigt för det kommande toppmötet. Alla tre dimensioner i OSSE bör stärkas, särskilt kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter.
Men vi vill också vidta nya åtgärder. Det är värdefullt i detta resolutionsförslag. Till exempel väcks frågan om det bör vara möjligt för EU att ta på sig OSSE:s uppdrag i framtiden, inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. I fråga om Kirgizistan skulle det t.ex. ha varit mycket fördelaktigt om vi hade haft denna typ av möjlighet och hade kunnat göra något sådant där, exempelvis tillsammans med våra ryska samarbetspartner.
Det har också till exempel föreslagits - och Libor Rouček har redan nämnt detta - att man inom ramen för Korfuprocessen ska ha som mål att utarbeta en stadga för en säkerhetsgemenskap i OSSE-området. Det är rätt sätt att svara på agerandet från Ryssland, som anser det nödvändigt att förnya diskussionerna om den gemensamma säkerheten i det euroatlantiska området.
Jag är säker på att OSSE kommer att fortsätta att vara viktigt för den gemensamma euroatlantiska säkerhetsstrukturen, och jag hoppas att vi också kommer att bidra till att göra den framgångsrik.
Charles Tannock
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! OSSE spelar en allt viktigare roll för att främja fred och stabilitet på vår europeiska kontinent. Det faktum att Förenta staterna, Kanada, Ryssland och många centralasiatiska länder också är fullvärdiga medlemmar ger organisationen stor trovärdighet och bredd - ”från Vancouver till Vladivostok”, som OSSE själv skryter med.
OSSE är snabbt på väg att göra anspråk på Europarådet som det viktigaste och mest relevanta forumet för att diskutera demokratin - med sin ODIHR-filial som stöder valövervakning - de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i Europa. OSSE:s fältverksamhet i länder som Georgien och Moldavien bidrar i hög grad till att stabilisera samhällen som har traumatiserats av den senaste tidens tvister och frusna konflikter.
Kazakstans nuvarande ordförandeskap i OSSE har bidragit till att stärka organisationens profil och rikta vår uppmärksamhet på Centralasien, särskilt på frågan om säkerhet och kampen mot internationell terrorism.
Utan tvekan finns det många möjligheter att utveckla EU:s förbindelser med OSSE. Men jag hoppas att den höga representanten vid utformandet av detta partnerskap kommer att fästa vederbörlig vikt vid att undvika dubbelarbete för att inte slösa med skattebetalarnas pengar i en tid av åtstramning. Hon bör också överväga att samordna OSSE, EU och särskilt ESFP och Nato inom ramen för partnerskapet för fred.
Slutligen vill jag föreslå att de två organisationerna - Europarådet och OSSE - kanske skulle kunna överväga en sammanslagning. Det skulle kunna spara mycket pengar.
Helmut Scholz
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Herr talman! Min grupp välkomnar att Europaparlamentet efter flera år nu på allvar tar itu med frågan om OSSE och därmed huvudsakligen ger ett positivt svar på frågan om hur EU förhåller sig till OSSE, till de mål, värderingar och mekanismer som man enades om i Helsingfors och framför allt till de nuvarande uppgifterna. I ditt betänkande, herr vice talman, framgår tydligt att EU och OSSE inte är hemliga konkurrenter utan samarbetspartner som kan och måste använda sina individuella kompetenser och erfarenheter för att lösa de invecklade problemen i Europa.
Det finns två aspekter som jag särskilt skulle vilja lyfta fram med tanke på Astana. I Europa behöver vi en förnyad europaomfattande dialog om framtiden för vår kontinent från säkerhetspolitisk synpunkt, denna kontinent är större än EU och präglas fortfarande av stora säkerhetspolitiska obalanser. Korfuprocessen gör det möjligt att föra en strukturerad diskussion, och den bör utformas av medlemsstaterna så att man i slutändan når konkreta resultat i fråga om nedrustning och omställning av försvarsindustrin. På samma sätt som EU och OSSE behöver varandra på detta område kräver också frågorna om klimatskydd och energiförsörjning ett fördjupat strukturerat samarbete.
Mariya Nedelcheva
(FR) Herr talman, herr Chastel, mina damer och herrar! I mitt tal skulle jag vilja betona den nyckelroll som valobservatörsuppdragen har för att stärka våra förbindelser med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och även mer allmänt för att stärka våra yttre åtgärder.
Att garantera respekten för medborgerliga och politiska rättigheter är en av EU:s grundläggande värderingar. I förlängningen är garanterandet av valförfarandets okränkbarhet avgörande för trovärdigheten i unionens yttre åtgärder. Eftersom både OSSE och EU sänder ut observatörsuppdrag har de allt att vinna på att samarbeta inom detta område.
Det förefaller mig därför som att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten kräver att man utarbetar förfaranden som möjliggör ett nära samarbete mellan OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter och utrikestjänstens avdelning för valobservatörsuppdrag, för att på så sätt undvika risken för dubbelarbete och stärka EU:s yttre åtgärder i OSSE-området.
Detta samarbete bör äga rum före, under och efter utplaceringen av observatörer, eftersom ett uppdrag av hög kvalitet är ett uppdrag som är väl förberett, fungerar effektivt på plats och övervakas på ett korrekt sätt. När jag säger det vill jag upprepa Europaparlamentets betydelse i denna fråga: det faktum att direkt och demokratiskt valda företrädare för den europeiska allmänheten har möjlighet att observera val utanför EU:s gränser för att se till att de hålls på korrekt sätt är en avsevärd tillgång för EU som vi måste bevara till varje pris.
Slutligen erkänner man i den europeiska säkerhetsstadgan de ekonomiska och miljömässiga dimensionernas viktiga roll. Stabiliteten och säkerheten är ofta beroende av dem. Därför är det viktigt att mer effektivt lyfta fram OSSE:s och Europaparlamentets expertis på dessa områden; regelbunden användning och utveckling av ekonomiska fakta och miljöuppgifter utgör en ytterligare garanti för att vårt gemensamma uppdrag kommer att lyckas.
Stärkandet av valobservatörsuppdragen genom ökat samarbete mellan EU och OSSE, och genom att skicka i väg oss parlamentsledamöter till de berörda områdena, kommer att leda till en förstärkning av unionens utrikespolitik. Det är så vi verkligen kommer att kunna uppfylla de mål som fastställts i Lissabonfördraget.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Jag vill gratulera dig till ditt initiativ, för vi vet alla att EU är den viktigaste och mest inflytelserika organisationen i Europa. Samtidigt har OSSE och Europarådet så stor erfarenhet inom många områden att om vi t.ex. skulle lägga ihop EU:s tyngd med OSSE:s erfarenhet av att hantera etniska konflikter så skulle den humanitära säkerheten kunna stärkas påtagligt i EU. På vilket område kan OSSE ge ett mervärde? Som jag nyss nämnde: i etniska konflikter, eftersom OSSE har en högkommissarie för nationella minoriteter, som medlar mellan majoritet och minoritet, och som har varit inblandad i lösningen av många etniska konflikter, samtidigt som vi vet att EU inte har något system för minoritetsskydd. Begreppet ”minoritet” har först nyligen införts i ingressen till Lissabonfördraget, och eftersom mina kolleger har nämnt frusna konflikter bör det påpekas att 90 procent av dessa är etniska konflikter. Med andra ord måste unionen bygga vidare på denna erfarenhet. Den måste t.ex. bygga vidare på OSSE:s stora antal program för den romska minoriteten. Jag vill rekommendera dessa till kommissionen och föreslå att OSSE:s erfarenheter på detta område ska beaktas när kommissionen utarbetar det övergripande ramdokumentet om strategin för romer.
Likaså måste man beakta OSSE:s Köpenhamnsdokument från 1992, som innehåller en bestämmelse för självständiga minoriteter som är giltig än i dag. Slutligen vill jag säga några ord om pressfriheten. När jag lyssnar till OSSE:s tjänsteman har jag lagt märke till att denne kritiserar EU:s medlemsstater långt djärvare än kommissionens företrädare när pressfriheten är begränsad. Detta är en av anledningarna till att jag stöder en institutionalisering av förbindelserna mellan EU och OSSE, eftersom detta ytterligare kommer att stärka Europeiska unionen, freden i EU och dess humanitära säkerhet. Jag tackar för er uppmärksamhet.
Heidi Hautala
(EN) Herr talman! Jag stöder verkligen det Reinhard Bütikofer sade om behovet av att vidmakthålla balansen mellan OSSE:s tre dimensioner, eller ”korgar”. Jag vill särskilt nämna att vi måste försvara den mänskliga dimensionen.
Det gläder mig mycket att man i betänkandet tar hänsyn till att det sittande ordförandeskapet, Kazakstan, måste uppmanas att respektera de mänskliga rättigheterna och OSSE:s grundläggande värderingar före toppmötet i Astana. Vi vet att situationen där är långt ifrån tillfredsställande. Det förekommer många allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, fruktansvärda fängelseförhållanden, etc.
Jag är också mycket glad över att se att betänkandet ger uttryck för uppfattningen att Europaparlamentet måste bli mer aktivt i den mänskliga dimensionen. Det är verkligen en anmärkningsvärd prestation att det civila samhället kan delta fullt ut, och vi måste stödja det parallella evenemang som det civila samhället kommer att organisera före toppmötet i Astana. Toppmötet får inte bli en ren PR-övning för Kazakstan.
Marek Henryk Migalski
(PL) Jag anser att vi som europeisk union bör stärka samarbetet med OSSE, särskilt när våra intressen är inblandade, t.ex. i Transnistrien eller Georgien inom ramen för Nicolas Sarkozys sexpunktsplan. Som Heidi Hautala sade bör detta samarbete också stärkas i människorättsfrågor.
Man bör emellertid också komma ihåg att EU är en separat enhet, och samarbetet med OSSE får inte leda till att vi blir föremål för beslut som fattas av OSSE, vars medlemskap som ni vet inte är begränsat till europeiska länder. Att godta ett fullständigt samarbete med OSSE skulle vara kontraproduktivt för EU. Vi bör ha ett nära samarbete, men vi bör ändå se till att hålla isär dessa två enheter.
Csaba Sógor
(HU) Sedan grundandet har Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa betraktat varning och förebyggande av potentiella konflikter som sin främsta uppgift. Högkommissarien för nationella minoriteter och högkommissariens kontor utför särskilda uppgifter i organisationens institutionella system, som syftar till att förhindra uppkomsten av ansträngda relationer mellan majoriteter och minoriteter. Detta är vad britterna kallar den tidiga varningens diplomati. Trots att lösningen på omtvistade frågor inom EU:s territorium i första hand garanteras av EU:s institutioner har OSSE i vissa fall en viktig roll att spela. Ett exempel på detta är den slovakiska språklagen, då högkommissarien för nationella minoriteter försökte medla mellan parterna. Med tanke på resultatet kan denna medling tyvärr inte beskrivas som framgångsrik. Lagen är fortfarande en källa till spänningar eftersom den är diskriminerande och strider mot andan i många internationella överenskommelser. Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, även kallad Venedigkommissionen, har klart och tydligt slagit fast detta. Vi kanske hade varit närmare en lösning på denna fråga i dag om den oerhört viktiga institutionen OSSE hade förvarnat om konflikten och arbetat mer effektivt för att minska spänningarna.
Joe Higgins
(EN) Herr talman! OSSE, får vi höra, handlar om att främja politisk frihet, mediefrihet och mänskliga rättigheter. Olivier Chastel, får jag då fråga dig hur du får ihop det med att man ger Kazakstan ordförandeskapet för OSSE i år och den status det innebär att ha ett stort toppmöte i landets huvudstad, Astana, i december? Är du medveten om att de politiska rättigheterna i Kazakstan undertrycks på ett cyniskt sätt, att mediefriheten hindras och att de mänskliga rättigheterna rutinmässigt krossas?
Fackliga och sociala aktivister kastas rutinmässigt i fängelse på falska anklagelser. På ett besök i Kazakstan med delegationen i september fick jag avgörande bevis för den mest brutala behandling i fängelserna. För två veckor sedan rullade kommissionens ordförande José Manuel Barroso ändå ut röda mattan för den man som är ansvarig för dessa illdåd - president Nazarbajev - utan att yttra ett endaste ord av kritik. Varför, herr Chastel? Handlar det om järn- och stålaffärer? OSSE:s toppmöte i Kazakstan bör ställas in omedelbart om du menar allvar med att göra gemensam sak med de modiga förkämparna för mänskliga, demokratiska, politiska och sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter i Kazakstan.
Olivier Chastel
Herr talman! Först vill jag tacka dig och alla talare för kvaliteten på denna debatt. Jag kommer naturligtvis att vidarebefordra era förslag till Catherine Ashton, särskilt de som rör rationaliseringen av resurser, användningen av hennes nya tjänst - Europeiska utrikestjänsten - och samarbete. Vidare kommer jag inte att upprepa vad jag sade inledningsvis i denna debatt. Många har redan tagit upp ett antal gemensamma frågor.
En särskild punkt nämndes: situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan. Ni gör rätt i att lyfta fram denna aspekt, och flera av er har gjort det i kväll. Det är en mycket viktig fråga för EU och vi tar upp den under vartenda möte vi har med de kazakiska ledarna. Behovet av att fortsätta arbetet vad gäller politiska rättigheter, sociala rättigheter och demokratisering nämndes - tvärtemot vad ni verkar hävda - under president Nazarbajevs senaste besök här.
Därför vill jag helt enkelt avsluta med att säga att toppmötet i Astana under Kazakstans ledning erbjuder våra högsta tjänstemän en viktig möjlighet att befria Europa från det förflutnas bördor, att engagera sig i byggandet av en säkerhetsgemenskap som sträcker sig från Vancouver till Vladivostok - som du påpekade, herr Rouček - och att reflektera över de nya uppdrag vi måste utföra i 2000-talets politiska och säkerhetsmässiga miljö.
Det gläder oss att parlamentet kan ge sitt stöd till EU:s och dess företrädares prioriteringar. Vi behöver detta tydliga stöd för att betona betydelsen av individens värdighet och av att ordna fria och rättvisa val, samordna insatserna mot gränsöverskridande hot och uppnå en harmonisk ekonomisk och social utveckling i en hållbar miljö. Jag hoppas att den politiska viljan att skriva ett nytt kapitel i OSSE:s rika historia kan förverkligas i Astana. Lita på att Europeiska unionen kommer att ta sitt ansvar där.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon, torsdagen den 11 november 2010, kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Krzysztof Lisek
Herr talman, mina damer och herrar! Europa måste ta itu med en ny dimension av problem som terrorism, digitala hot, människohandel och narkotikahandel. För att klara av dessa utmaningar måste vi utveckla ett effektivt system för att upptäcka hot och lösa konflikter. OSSE är den rätta platsen att föra en omfattande debatt på temat europeisk säkerhet. Det är ett av de största forum för utbyte av idéer om internationell säkerhet som tidigare har visat att det kan vidta effektiva åtgärder. Samtidigt har det dock på senare tid tyvärr visat sig att OSSE:s strukturer inte står i proportion till den moderna världens behov, t.ex. i fråga om den olösta konflikten i Kaukasien och den otillräckliga reaktionen på den konflikten i Georgien 2008. Det ligger i vårt gemensamma intresse att modernisera dessa strukturer så att de i framtiden kan bli ett redskap för att snabbt reagera på hot som uppstår. Man bör stärka OSSE:s resurser på detta område genom att ändra dess gamla åtgärdsmekanismer och skapa nya. Detta är det enda sättet att göra det möjligt för OSSE att arbeta effektivt för säkerheten i Europa och Eurasien. Med tanke på säkerheten i EU bör vi fortsätta den process som vi inledde under 2008 på Korfu. Med vårt stöd kan OSSE bli en betydande och effektiv kraft för lag och ordning i Europa och Eurasien. Jag välkomnar initiativet att stärka samarbetet mellan EU och OSSE.
Cristian Dan Preda
Jag välkomnar debatten om Libor Roučeks betänkande inför toppmötet i Astana i december, där vi hoppas att OSSE:s roll ska kunna stärkas. EU måste inta en tydlig ståndpunkt i förhållande till en organisation som kan spela en viktig roll för den regionala säkerheten och främja demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter.
I detta sammanhang anser jag att två viktiga frågor måste ställas. Den första gäller stärkandet av OSSE:s mänskliga aspekt. Mänskliga rättigheter och demokrati är av grundläggande betydelse efter Lissabon, och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten ger möjlighet att utforma ett omfattande säkerhetskoncept. För det andra vill jag betona att Korfuprocessen måste fokusera mer på att lösa olösta konflikter, ett område där OSSE kan ge ett verkligt mervärde jämfört med andra regionala organisationer av detta slag.
Jag vill lyfta fram punkt 8 i Libor Roučeks resolutionsförslag, som fick ett brett stöd i utskottet för utrikesfrågor. Vi måste påminna om behovet av en varaktig lösning på konflikten i Transnistrien, med respekt för Republiken Moldaviens territoriella integritet och suveränitet. För att uppnå detta måste vi snabbt och utan några förhandsvillkor återuppta förhandlingarna i formen 5+2.
