ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgums (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir ziņojums, ko Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā sagatavojis S. Karim par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu.
Syed Kamall  
referenta aizstājējs. - Priekšsēdētāja kungs, es tērēju daudz laika šajā Parlamentā, stāstot cilvēkiem, ka es neesmu Karim kungs, bet Kamall kungs. Cilvēkus mulsina, ka Kamall kungs runās par Karim kunga ziņojumu. Es runāju viņa vārdā, jo neparedzētu iemeslu dēļ viņš pats nevar šovakar būt šeit, par ko atvainojas.
Viņa ziņojums pilnībā veltīts preču tirdzniecībai, pakalpojumiem, investīcijām, autortiesībām un attīstības jautājumiem. PPE-DE, ALDE un UEN grupas ir sagatavojušas kopīgu alternatīvu rezolūciju, jo bija radies iespaids, ka sākotnējais komitejas lēmums atspoguļo nereprezentatīva balsojuma rezultātu, kurš atstāja ziņojumā neskartas vairākas protekcionistiskas klauzulas. Alternatīvā rezolūcija labāk akcentē, cik svarīgs ES tirdzniecības partneris ir Indija, un ieguvumus, ko tirdzniecības liberalizācija var dot abām valstīm.
ES un Indija 2007. gada jūnijā sāka sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu, bet daudzi to pareizāk sauktu par atvieglotas tirdzniecības nolīgumu. Ziņojums aicina noslēgt visaptverošu, ambiciozu un līdzsvarotu brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Indiju, kam jāuzlabo tirgus piekļuve precēm un pakalpojumiem pietiekami daudzās tirdzniecības jomās un jāietver noteikumi par regulēšanas caurspīdīgumu nozarēs, kas svarīgas abpusējām tirdzniecības investīcijām, kā arī sanitārie un fitosanitārie standarti, autortiesību aizsardzība un muita.
Ziņojuma galvenajos punktos norādīts, ka preču tirdzniecībā Indijā piemērojamo tarifu vidējais rādītājs ir samazinājies līdz līmenim, kas pašreiz ir salīdzināms ar citām Āzijas valstīm, proti, Indijā piemērojamo tarifu vidējais rādītājs ir 14,5 %, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju 4,1 %.
Ziņojumā norādīts arī uz Indijas bažām par REACH ietekmi, dārgajiem sertifikātiem augļu eksportēšanai uz ES, dārgajām EK marķējuma atbilstības procedūrām un uzsver, ka šie jautājumi jārisina atvieglotajā tirdzniecības nolīgumā.
Ziņojumā minēts, ka pakalpojumu liberalizācija nekādā gadījumā nedrīkst kavēt pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, regulēšanu. Tomēr jāatzīst, ka samērā bieži valsts nespēj nodrošināt tā sauktos "valsts” pakalpojumus, un mums jāatzīst nevalstisko organizāciju - privātā sektora - loma svarīgu pakalpojumu sniegšanā nabadzīgajiem, sevišķi tad, ja valsts pati nevar atļauties to darīt nepietiekamu ieņēmumu dēļ.
Pakalpojumu tirdzniecība starp ES un Indiju ir samērā nelīdzsvarota, ES eksportē 1,5 % savu pakalpojumu uz Indiju, kamēr Indija eksportē 9,2 % no tās kopējiem eksporta apjomiem uz ES. Ziņojums aicina Indiju izstrādāt atbilstošus tiesību aktus datu aizsardzības jomā, lai nodrošinātu, ka pakalpojumu tirdzniecībā mēs varam paļauties uz Indijas uzņēmumu spēju rīkoties ar lieliem datu apjomiem, jo pastāv bažas par datu aizsardzību.
Ziņojums atzīst, ka investīciju nodaļās bieži vien ir ietvertas saistības liberalizēt kapitāla plūsmu un atteikties no kapitāla kontroles. Tādēļ mēs aicinām Komisiju atturēties no šādu klauzulu iekļaušanas, ņemot vērā kapitāla kontroles nozīmīgumu, jo īpaši nabadzīgākajās valstīs, lai mazinātu finanšu krīzes ietekmi.
Ziņojumā augstu novērtēta Indijas apņemšanās stingri sargāt autortiesības un izmantot TRIPS nolīgumā esošās elastīguma klauzulas, lai izpildītu noteiktas sabiedrības veselības saistības. Mums visiem jāapzinās, ka pārāk daudz saistību sabiedrības veselībā bieži var nabadzīgāko valstu iedzīvotājiem liegt piekļuvi zālēm, jo farmācijas uzņēmumiem nav stimula radīt medikamentus šīm valstīm.
Ziņojumā atzīts, ka jebkurā nolīgumā būtiska ir ilgspējīgās attīstības sadaļa un ka mums jānodrošina tirdzniecība un ārvalstu tiešās investīcijas. Ziņojumā minēts, ka pastāv bažas, jo īpaši šajā Parlamentā, par tādiem jautājumiem kā apkārtējās vides standarti un darba tiesību pamatnormas, profesionālās veselības un drošības likumdošana. Mums jāatzīst, ka, meklējot līdzsvaru starp tirdzniecības un apkārtējās vides jautājumiem, SDO un citiem standartiem, situācija var nosvērties par labu vienai pusei, un šie jautājumi var ņemt pārsvaru un nolemt nabadzīgās valstis vēl lielākai nabadzībai, jo mēs apgrūtinām šo valstu uzņēmēju attīstības iespējas.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Eiropas Parlamentam par dedzīgo interesi, ko tas izrādījis par mūsu sarunām par Eiropas Savienības un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu.
Īpaša pateicība Kamall kungam un Starptautiskās tirdzniecības komitejai par izcilo darbu, ko tā kopā ar Ārlietu komiteju un Attīstības komiteju ir paveikusi, sagatavojot ziņojumu par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu. Viedokļu apmaiņa ar Parlamentu ir bijusi visaptveroša, un rezolūcijas priekšlikums aplūko gandrīz visus iespējamos Eiropas Savienības un Indijas brīvās tirdzniecības nolīguma sarunu aspektus. Izteiktie viedokļi ir noderīgs instruments mūsu sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem.
Kad mēs runājam par Eiropas Savienības un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu, ir svarīgi ņemt vērā vispārējo kontekstu un sarežģītās stratēģiskās attiecības ar Indiju, tostarp 1994. gada Sadarbības nolīgumu un Kopējās rīcības plānu, kas ir divas galvenās iniciatīvas un dialogi ar Indiju.
Mēs esam pārliecināti, ka ir ļoti svarīgi strādāt ar Indiju, lai sekmīgi beigtu sarunas par ambiciozu brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas ļaus abām pusēm - Eiropas Savienībai un Indijai - būt uzvarētājām.
Jo ambiciozāks brīvās tirdzniecības nolīgums, jo lielāku ekonomisko labumu tas dos abām pusēm - Eiropas Savienībai un Indijai. Tas ir viens no galvenajiem secinājumiem ietekmes un ilgspējīgas attīstības pētījumā, ko paralēli sarunām veicis neatkarīgs konsultants.
Ietekmes un ilgspējīgas attīstības vērtējuma mērķis bija analizēt topošā brīvās tirdzniecības nolīguma ekonomisko, sociālo un apkārtējās vides ietekmi un noteikt nepieciešamos atbalsta pasākumus.
Ietekmes un ilgspējīgas attīstības vērtējums pašlaik ir noslēguma fāzē un būs pieejams aprīlī, citiem vārdiem sakot, īstajā laikā, lai atbalstītu notiekošās sarunas.
Atļaujiet īsi iepazīstināt jūs ar ziņojumu par šo sarunu gaitu. Kopš sarunu sākuma 2007. gada jūnijā ir notikušas sešas sarunu sesijas, sestā sesija notika Deli pagājušajā nedēļā, no 17. līdz19. martam. Mēs ceram vēl šogad sasaukt divas papildu sesijas, ideālajā gadījumā pēc vēlēšanām Indijā, kas notiks aprīlī, un pirms Eiropas Savienības un Indijas augstākā līmeņa sanāksmes novembrī.
Šo sarunu rezultātā ir panākts progress visos brīvās tirdzniecības nolīguma jautājumos, bet vēl ir daudz darāmā.
Mēs esam apmainījušies ar priekšlikumiem par tarifiem, mums ir bijušas labas diskusijas par vairākām galvenajām pakalpojumu nozarēm un par tekstiem gandrīz visās nolīguma jomās. Tomēr mēs vēl esam tālu no nolīguma.
Nobeigumā es vēlreiz vēlos izteikt Komisijas pateicību Parlamentam un referentam. Komisija ar nepacietību gaida citas efektīvas sadarbības iespējas ar Parlamentu.
Priekšsēdētājs
Ar to mēs noslēdzam šo darba kārtības punktu.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 26. martā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Kader Arif  
Trešdien mūsu Parlaments pauda savu nostāju par topošo Eiropas Savienības un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu. Pateicoties sociālistu darbam, komitejā pieņemtais teksts norāda uz ekonomisko un sociālo nestabilitāti Indijā, valstī, kurā 80 % iedzīvotāju iztiek ar mazāk nekā 2 USD dienā. Lai cīnītos ar šo situāciju, Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa ir sagatavojusi vairākus grozījumus, kas norāda, ka ikvienai darbībai, kas stiprina ES tirdzniecības attiecības ar Indiju, jāseko stingram pamatam, lai novērstu jebkādu valsts pakalpojumu liberalizāciju, garantētu piekļuvi sabiedrības veselības aprūpei un svarīgām zālēm un aizsargātu visneaizsargātāko cilvēku un nozaru intereses. Nav brīnums, ka labējie Parlamentā ir izveidojuši aliansi, lai plenārsēdē piedāvātu daudz liberālāku tekstu, jo īpaši aicinot liberalizēt banku, apdrošināšanas un pasta pakalpojumus un valsts iepirkumus. Trešdienas balsojumā es aizstāvēšu sociālistu redzējumu par godīgu un taisnīgu tirdzniecību un būšu pret jebkādu labējo mēģinājumu atgriezties pie šiem principiem.
Rovana Plumb  
rakstiski. - (RO) Laikposmā starp 2000. un 2007. gadu ES preču tirdzniecības apjoms ar Indiju ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes. Eksports pieauga no 13,7 miljardiem EUR līdz 29,5 miljardiem EUR, savukārt imports pieauga no 12,8 miljardiem EUR līdz 26,3 miljardiem EUR. 2007. gadā Indijas eksports uz ES bija 2,4 %, bet imports no ES - 1,8%, un Indija bija devītā lielākā ES tirdzniecības partnere.
Es augstu vērtēju šo ziņojumu, jo tas aicina noslēgt visaptverošu, ambiciozu un līdzsvarotu brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp ES un Indiju, kas uzlabos tirgus piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas ietvers pietiekami daudzas tirdzniecības jomas, noteikumus par regulēšanas caurspīdīgumu nozarēs, kas svarīgas abpusējai tirdzniecībai un investīcijām, kā arī atbilstības standartus un novērtējumu, SPS, intelektuālā īpašuma tiesības (IPR) un to izpildi, tirdzniecības atvieglošanu un muitu, valsts iepirkumus, tirdzniecību un konkurenci, kā arī tirdzniecības, attīstības un cilvēktiesību klauzulu kā būtisku BTN elementu.
Vēlos uzsvērt, ka BTN jāpalīdz
panākt abpusēju ieguvumu pieaugumu aizvien lielākam skaitam iedzīvotāju,
sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, tostarp novērst apkārtējās vides degradāciju un ievērot sociālos standartus.
Bogusław Rogalski  
rakstiski. - (PL) Indija ir kontrastu zeme. Tās globālo tēlu ietekmē pārapdzīvotība, nabadzība (80 % Indijas iedzīvotāju tērē mazāk nekā 2 USD dienā) un slimības. Nesenais ekonomiskais progress ir palīdzējis Indijai kļūt par vienu no vadošajām pasaules ekonomikā. Tomēr Indijas devums medicīnā, tehnoloģijās un kosmosa pētniecībā kontrastē ar pārtikas un tīra ūdens trūkumu, kas ietekmē valsti.
ES ir Indijas lielākā ārvalstu investore un tirdzniecības partnere. 2007. gadā ES investīcijas sasniedza 65 % no kopējām investīcijām Indijā. Dažos pēdējos gados vairākas reizes ir pieaugušas arī Indijas investīcijas ES. ES jākoncentrējas uz daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, kas balstās uz noteiktiem principiem, ko nosaka PTO, kas piedāvā vislabākās iespējas godīgai un taisnīgai starptautiskajai tirdzniecībai.
Tomēr mums jāuzsver fakts, ka Indijai jāapkaro liela mēroga bads, jo pasaules bada indekss ierindo Indiju 66. vietā 88 valstu vidū. Indija, kas ir globāls kodolspēks, nav parakstījusi arī Kodolieroču neizplatīšanas līgumu. Vēl viens satraucošs jautājums ir bērnu darba problēma, jo bērniem bieži jāstrādā bīstamos un veselībai kaitīgos apstākļos.
Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām jāveido pamats ikvienam brīvās tirdzniecības līgumam, kas tiek noslēgts ar Indiju. Mums jānodrošina arī sociālo un apkārtējās vides nolīgumu un standartu ievērošana.
