Eiropas Savienības zvejas flotes, ko skārusi ekonomiskā krīze (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir kopīgās debates par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai - C6-0270/2008 -.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, es esmu ļoti pateicīgs Eiropas Parlamentam par šo debašu noorganizēšanu tik īsā laikā.
Kā jau jūs zināt, vakar Komisija pieņēma priekšlikumu regulai, kas ietver ES neatliekamo pasākumu paketes galvenos elementus degvielas krīzes risināšanā. Šodien es sagaidu jūsu apstiprinājumu šim priekšlikumam.
Diemžēl Komisijai nebija iespējams pieņemt šo priekšlikumu 3. jūlijā, kā tas sākumā tika plānots. Iemesls tam bija nepieciešamība veikt šī priekšlikuma dziļu analīzi, lai garantētu šī instrumenta patieso efektivitāti šīs nozares nopietno problēmu risināšanā.
Zivsaimniecības Komitejai šorīt bija noderīgas pārrunas, par ko es esmu pateicīgs. Varēja noskaidrot un apspriest vairākus jautājumus, un es ceru, ka varēšu ņemt vērā svarīgus un noderīgus priekšlikumus nākošnedēļ pārrunās ar Padomi. Es gaidīšu iespēju vēl debatēt ar jums, cerībā, ka tas dos ieguldījumu jūsu labvēlīga viedokļa iegūšanā par mūsu priekšlikumu rītdienas balsojumā.
Kā es jums izskaidrojum tikai pirms trim nedēļām, zivsaimniecības nozarē valda krīze, kas ir strukturāla un ilgstoša. Daudzus gadus ES zivju flote cieš no pārāk lielu jaudu, resursu pārtērēšanas un peļņas samazināšanās burvju loka. Vienlaikus zvejnieki nevarēja gūt labumu no samazinātas piegādes un mazumtirdzniecības cenu pieauguma zivju izstrādājumiem. Tā rezultātā peļņa samazinās un šī nozare kļūst neaizsargāta par citām ievērojamā cenu pieauguma dēļ, kā mēs to pieredzējām naftas cenu jomā.
Komisija saprot apvienotas rīcības nepieciešamību ES līmenī, lai novērstu industrijas nopietnu krīzi un nodrošinātu, lai problēma reizi par visām reizēm reāli tiktu atrisināta. Tas nozīmē ne tikai nodrošināt ārkārtas palīdzības iespējas, bet panākt galīgu risinājumu pamatjautājumam par pārāk lielām jaudām, kas iedragā visus mūsu mēģinājumus atgūt šīs nozares ilgtspējību un rentabilitāti.
Šo iemeslu dēļ Komisija ir ierosinājusi ārkārtas pasākumu paketi, lai novērstu tūlītējās sociālās un ekonomiskās grūtības, ko izraisīja naftas cenu dramatiskā krīze, vienlaikus risinot Eiropas flotes strukturālās pamatproblēmas. Es uzskatu, ka būtiski ir koncentrēt palīdzību uz tām zvejas flotēm, kuras ir visvairāk atkarīgas no degvielas un tādējādi visvairāk cieš no pašreizējām pārāk lielajām jaudām.
Tāpēc mēs ierosinām, lai dalībvalstis varētu nekavējoties piešķirt pagaidu pabalstu kā ievadpasākumu restrukturizācijai un izveidot flotes piemērošanas shēmas, saskaņā ar kurām tiks ieviesti ierobežojumi piekļuvei pastāvīgam pabalstam - dažādām piemaksām. Papildu atbalsts īslaicīgam pabalstam, kā arī modernizācijai un enerģijas efektivitātei būs pieejams kuģiem, kas būs iesaistīti šajās shēmās. Daļēja ekspluatācijas pārtraukšana tiks nodrošināta operatoriem, kas nomainīs lielākos vecos kuģus ar mazākiem, kas patērē mazāk enerģijas.
Pamatojoties uz turpmāku ekonomisko analīzi, var apsvērt arī iespējamās izmaiņas de minimis zveju režīmam. Turklāt mēs ierosināsim noteikumus, lai tiktu atļauts nodarbināto sociālās apdrošināšanas iemaksu pagaidu samazinājums.
Ir paredzētas arī vairākas īpašas iniciatīvas, lai veicinātu zivju vērtību pirmajā pārdošanas punktā. Komisija papildus Eiropas Zivsaimniecības fonda pieejamajam finansējumam paredz atbalstīt īpašus projektus šajā jomā. Tie plānoti turpmāki pasākumi, lai veicinātu pāreju uz enerģiju taupošām tehnoloģijām, mazinātu krīzes sociālekonomisko ietekmi un veicinātu EFF fondu pārprogrammēšanu un norēķināšanos.
Iepriekš minētie pasākumi sastāvēs no Eiropas Zivsaimniecības fonda pagaidu ierobežojumiem, lai atbalstītu ES flotes drīzāku piemērošanos pašreizējai situācijai un pārejas periodā nodrošinātu pagaidu atbalsta pasākumus.
Es uzskatu, ka šie pasākumi būtiski palīdzēs panākt industrijas strukturālo piemērošanos, vienlaikus atveiglojot pāreju zvejniekiem, kuģu īpašniekiem un atbalsta pasākumos iesaistītajiem darbiniekiem piemērošanās periodā. Komisija ir iesaistījusies ļoti svarīgā un konstruktīvā diskusijā ar industriju par šo jautājumu un industrija sniedz vispārēju atbalstu mūsu iniciatīvām.
Kas attiecas uz oficiālajiem grozījumiem, kas ir iesniegti Parlamentam par Komisijas priekšlikumu, mēs varam apstiprināt grozījumu, kas attiecas uz 13. apsvērumu un būtībā, tas būtu jāpiemēro visiem kuģiem. Tomēr Komisija nevar atbalstīt 18. panta 2. punkta grozījumu, jo tas varētu padarīt daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu praktiski neiespējamu.
Visbeidzot, un kas ir ļoti svarīgi, atļaujiet man izteikt cerību, ka visā šajā procesā mēs varam dot turpmāku impulsu kopīgajai zivsaimniecības politikai, jo īpaši resursu ilgtspējības sakarā.
Es apzinos, ka termiņš ir ļoti tuvu un Eiropas Parlamentam ir maz laika rīkoties. Tomēr, ņemot vērā izņēmuma situāciju, kas patlaban ir zivsaimniecības nozarē, es paļaujos, ka varu uzticēties Parlamenta atbalstam pieņemt minētos pasākumus, cik vien iespējams, drīz.
Carmen Fraga Estévez
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, es piekrītu Borg kungam, ka ir žēl, ka mums jāstrādā šādā veidā, pamatojoties uz neoficiāliem dokumentiem, kas vēl nav pārtulkoti visās valodās, kad jau labu laiku šis Parlaments pieprasa veikt pasākumus un ceļ trauksmi par nopietnu krīzi, kas apdraud zivsaimniecības industriju. Acīmredzami, Borg kungs, mēs aiz cieņas pret mūsu zivsaimniecības nozari arī esam apstiprinājuši to kā aktuālu jautājumu.
Tāpat es arī vēlētos uzsvērt, kas šis priekšlikums ir, kā Borg kungs norādīja, tikai viens pasākumu paketes elements un mums nav grafika vai nozīmīgas detaļas, kas dotu mums iespēju sniegt vispārēju novērtējumu jaunajiem de minimis pasākumiem, Valsts atbalsta grozījumiem, jaunās kopīgās tirgus organizācijas vadlīnijām vai jaunajam ārkārtas finanšu instrumentam, uz ko attiecas Komisijas priekšlikums.
Kas attiecas uz Komisijas ierosinātajām Eiropas Zivsaimniecības fonda izmaiņām, es atzinīgi vērtēju elastīguma centienus, lai gan būti bijis daudz praktiskāk ņemt vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumus tajā laikā, kad tie tika pieņemti; šie priekšlikumi, piemēram, izmaiņas dzinējos, bija piemērotāki krīzes laikā un, iespējams, tie būtu varējuši apturēt šo straujo kritumu zvejas kuģu norakstīšanai lūžņos, kāds pašlaik mums jāpiedzīvo.
Es esmu arī ļoti pateicīga, un es patiešām tā domāju, par Borg kunga vēlmi šorīt iekļaut daudzus Zivsaimniecības komitejas ierosinātos priekšlikumus, tostarp manu priekšlikumu, kā arī par apstiprinājumu tam, ka rekomendācijas periodā iestāšanās pabalstiem saskaņā ar Flotes adaptācijas shēmu jāiekļauj 2008. gada pirmo sešu mēnešu apgrozījums, šajā periodā bija vislielākais degvielas cenu pieaugums līdztekus 2007. gadam.
Visbeidzot, mēs vēlētos, lai skartās dalībvalstis vairāk censtos īstenot šos pasākumus, kā arī citus pasākumus. Bumba patiesi ir viņu laukuma pusē, tām jārīkojas ātri, lai nodrošinātu, cik vien iespējams, ka šie pasākumi, kā arī tie, kas vēl paredzami, patiesi palīdzētu noregulēt krīzi zivsaimniecības rūpniecībā.
Es negribētu, lai notiktu tā kā ar Regulu par nelegālu, nedokumentētu un nenoregulētu zvejniecību (IUU), kad Padome nolēma, ka tā nestāsies spēkā līdz 2009. gadam.
Rosa Miguélez Ramos
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, es runāju jūnija plenārsēdē un uzsvēru, ka eiropiešiem ir nepieciešams kopā noregulēt šo krīzi, izveidojot efektīvu un objektīvu mehānismu, kas spētu pieļaut ārkārtas pasākumu pieņemšanu Kopienas līmenī.
Mēs, Eiropas sociālisti, esam gandarīti, ka problēmas šajā nozarē ir saņēmušas uzmanību Kopienas līmenī, un ka priekšlikums ietver pasākumus, kurus mēs - tie Parlamenta deputāti, kas esam debatējuši par tiem vairākos gadījumos, kā arī visvairāk cietušo dalībvalstu valdības, esam tik ilgi prasījuši. Mēs paļaujamies, Borg kungs, ka jūsu ierosinātie pasākumi, palīdzēs izgaismot divas problēmas, kas skar Eiropas flotes jau ilgu laiku: pārmērīgā atkarība no degvielas resursiem un nepieciešamība uzlabot zivsaimniecības produkcijas mārketingu.
Kā jau jūs varat sagaidīt, mēs piekrītam finansiālajiem pasākumiem, kā arī dažiem vēl citiem, piemēram, zvejas darbības samazināšana uz laiku, kā arī izmaiņas dzinējos un zvejas rīkos; mēs esam arī ļoti gandarīti, ka pirmoreiz atbalsts ir palielināts krastā nodarbinātajiem, ko sociālisti aicināja darīt jau daudzos gadījumos.
Mēs arī atzinīgi vērtējam jūsu paziņojumu, ka citi, daudz plašāka mēroga priekšlikumi tiek ieviesti ražošanā, piemēram, tie, kas paredzami mārketinga un arī cenu noteikšanas mehānisma uzlabošanai, attiecīgi palielinot de minimis režīmu, kas, kā jūs teicāt, ir atkarīgs no ekonomiskās ietekmes rezultātu izpētes.
Kā jūs labi zināt, mēs - Eiropas Sociālistiskā partija esam izmantojuši iespēju grozīt priekšlikumu, tā kā to var apstiprināt bez iebildumiem rītdienas sanāksmē, kā jūs lūdzāt, lai to Zivsaimniecības padome pieņemtu nākamā gada martā.
Philippe Morillon
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisār, mēs acīmredzami turpinām debates, kurās šorīt pēc gandrīz divām stundām mēs varējām panākt progresu šajā jautājumā. Es tikai vēlētos īsi pievērsties vēlreiz trim punktiem, kurus es uzskatu par būtiskiem.
Mēs pilnībā saprotam jūsu prioritātes, kad ir runa par ārkārtējiem un pagaidu pasākumiem, kas jāliek lietā, lai risinātu mūsu zivju flotes problēma, kas ir lielākais šķidrās degvielas patērētājs. Tomēr man jāuzsver, ka tas nedrīkst notikt uz to rēķina, kas spēja samazināt savu atkarību no enerģijas, izmantojot zvejas metodes un iekārtas, kas ir vairāk piemērotas pašreizējām prasībām. Tas ir pirmais punkts, ko, kā es uzskatu, no psiholoģiskā viedokļa būtu jāuzsver.
Otrkārt, jūs esat ierosinājuši pasākumus, kuriem, protams, ir tūlītējs efekts, bet kuri arī ieilgs vidējos un garos termiņos. Tie ir tirgus regulēšanas pasākumi, un tie ir ļoti apsveicami, lai gan, diemžēl, mēs nevaram gaidīt brīnumus īsā laikā šajā jomā.
Mans trešais un pēdējais punkts ir, ka viss tas neatturēs mūs no debašu turpināšanas, kuras mēs uzsākām, līdz jūs uzņēmāties savu pašreizējo amatu, par kopīgās zivsaimniecības politikas reformu, kas ļaus mūsu zvejniekiem gūt labāku priekšstatu par viņu jaudu, lai nepieļautu pārtraukumus, kādi radās, kad pēkšņi un bez brīdinājuma bija jāmaina TAC un kvotas, un kuri peļņas ziņā acīmredzami nodara kaitējumu mūsu zivrūpniecības darbībai.
Pedro Guerreiro
GUE/NGL grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas paziņojuma un Komisijas priekšlikuma Padomes regulai nosaukums pietiekami pārliecina, ja ir kādas šaubas, ka ierosināto pasākumu mērķis nav izskatīt sociālekonomiskās situācijas pašreizējās saasināšanās cēloņus zivsaimniecības nozarē. Neskatoties uz sporādiskiem pasākumiem apmierināt zivsaimniecības nozares lielā vairākuma taisnīgās prasības, mēs atkal sastopamies ar mēģinājumiem izmantot pasliktinājušos finansiālo situāciju šajā nozarē, lai ieviestu pasākumus, kas turpmāk veicina un paātrina kuģu skaita samazināšanos.
Mēs varētu atzīmēt, ka nav izvirzīti nekādi konkrēti priekšlikumi, lai atbildētu uz diviem galvenajiem jautājumiem šeit: kurināmā, dīzeļdegvielas un degvielas cenu pieaugums un zivju cenu veidošana un pieaugums pirmajā pārdošanas punktā, attiecīgi nepalielinot cenu patērētājiem. Nav finansiālu resursu, lai koordinētu un īstenotu pasākumus, kas nozarē palīdzētu noregulēt degvielas cenu pieaugumu, tomēr ir pieejami simtiem miljonu eiro, lai veicinātu kuģu skaita samazināšanu, ko uzskata par tirgus pasākumiem. Neviens nevēlas ķerties vērsim pie ragiem un sekmēt pievienotās vērtības godīgu sadali ķēdē.
Komisija pamatā izvirza vairākus priekšlikumus, kas pilnīgi nav piemēroti, jo tie neapmierina zivsaimniecības nozares lielā vairākuma vajadzības. Tas parāda, ka dienas beigās vienīgais reālais mērķis lielā mērā ir šīs stratēģiskās ekonomikas nozares iznīcināšana.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs, es joprojām saskatu daudz vērtīga šajā paketē, bet mani turpina mākt bažas un tas ir attiecībā uz kopumā svarīgo piegādes jautājumu.
Kā mēs, Komisār, pārliecināsim visus Eiropā, ka šie pasākumi neizraisīs konkurences kropļojumus? Ne jau no tā, ko Komisija varētu darīt, bet no tā, kā tā ir realitāte, ka dažas dalībvalstis izrādā lielāku aizrautību par valsts izdevumiem un vēlas sniegt atbalstu nozarēm nekā citas, un, ja dažas pauž atturību, bet citas entuziasmu, vai šo pasākumu piemērošana un gremdēšana nebūs nevienlīdzīga, potenciāli ietekmējot konkurenci?
Kā jūs to uzraudzīsiet? Patiesi, vai jūs to uzraudzīsiet un kā jūs rīkosieties, ja konkurences kropļošana notiks?
Mans otrs jautājums arī skar šauru jomu un vērš uzmanību galvenokārt uz flotes piemērošanas shēmu. Tajā jūs paredzat īpašus atbalsta pasākumus, ar nosacījumu, ka shēmas rezultātā tiek panākts pastāvīgs flotes jaudu samazinājums par 30%.
Ņemsim, piemēram, Apvienoto Karalisti, Komisār. Tā sastāv no trim valstīm: Skotijas, Velsas un Ziemeļīrijas, kur zivsaimniecība ir pakārtots jautājums, kur atkarīgas valdības pieņem lēmumus. Pir pilnīgi saprotams, ka jebkura no tām var ierosināt flotes koriģēšanas shēmu savam reģionam, kamēr flotes jauda tiks samazināta par 30%. Bet ņemot visu Apvienoto Karalisti, ja pārējās stiepj gumiju, tas var nebūt kopējais iznākums.
Vai tas ir godīgi? Vai ir kādi soļi, ko Komisijas var spert, lai nepieļautu šo netaisnību? Īsumā, vai Komisija var kaut kādā veidā rīkoties, lai noregulētu šo iespējamo nevienlīdzību valstīs, kur ir reģionālās valdības, kam ir svars un valsts valdības, kam nav?
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es uzskatu, ka šī priekšlikuma politiskais virziens, kā arī laika izvēle ir absolūti pareizi. Es domāju, ka tie ir piemēroti pasākumi situācijai, kāda patlaban ir Eiropas jūrās. Es uzskatu, ka tas ir pareizais ceļš, pa kuru mums jāiet.
Ja mēs rūpīgi izskatām šo priekšlikumu, galvenā problēma ir, vai tas darbosies vai nē. Tā kā Komisārs pieprasīja ātru rīcību, Parlaments darbojās ātri un izmantoja savas tiesības izanalizēt un iesniegt grozījumus šai regulai. Tomēr nav zināms, vai ir iespējams īstenot tik sarežģītus noteikumus paredzētajā laika periodā.
Vienā punktā ir teikts, ka plānotais samazinājums jāuzsāk līdz 30. novembrim. Tomēr šos plānus samazināt kuģu skaitu ir jānosaka dalībvalstīm, un dažas no šīm programmām ir jāapstiprina Eiropas Komisijai, jo finanšu līdzekļi programmām tiks piešķirti no pašreizējā Eiropas Zivsaimniecības fonda. Šādas programmas ir ārkārtīgi sarežģītas un ietver obligātos procentus, un daži noteikumi ir gandrīz neizpildāmi, kā Komisārs teica šodien par 19. panta 4. punktu. Tā man šķiet galvenā problēma: vai šī priekšlikuma detaļas padarīs tā praktisko piemērošanu neiespējamu? Ja tā, tad tiešām ļoti žēl.
Tāpēc es lūdzu Komisijai, Komisāram un visiem ģenerāldirektorāta ierēdņiem ļoti rūpīgi pārdomāt par visa ierosinātā iespējamību, jo, ja tas nav izdarāms ierosinātajā laika periodā, nav vērts tā pūlēties, kā mums šeit to prasa.
Elspeth Attwooll
Priekšsēdētāja kungs, ALDE grupa atzinīgi vērtē regulas priekšlikumu, bet piekrīt kopējai nožēlai, ka mums nebija laika iesniegt pilnībā izvērtētus grozījumus tai. Tāpēc ir patīkami dzirdēt, ka Komisija pilnībā ņems vērā bažas, kas tika paustas gan šorīt komitejā, gan šīvakara debašu laikā, un ka tā apspriedīsies ar Padomi par atbilstīgo korekciju ieviešanu.
Divi šādi apšaubāmi jautājumi ir attiecībā uz daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu, gan, vai tas pārāk nevājinās mērķi samazināt jaudas, gan, kā tiks izlietotas jebkāda veida subsīdijas. Būtu vērtīgi saņemt Komisijas apstiprinājumu šajā sakarībā.
Kas attiecas uz abiem grozījumiem, mums šķiet, ka pirmais jau ir efektīvi iekļauts tekstā. Mums ļoti simpatizē otrais, tā kā mēs uzskatām, ka tas paredz atrisināt jau minētās bažas, bet mums šķiet, ka patiesībā tas varētu kavēt jaudu samazināšanu. Tāpēc, tā vietā, lai steigā balsotu par tā iekļaušanu likuma tekstā, mēs prasām Komisijai apsvērt šīs idejas vērtību, kā arī iespēju izstrādāt citus pasākumus, kas liktu uzsvaru uz degvielas patēriņa samazināšanu.
Visbeidzot, un mazliet personiskāka piezīme, es vēlētos norādīt uz diviem teikumiem Komisijas paziņojumā. Tur ir teikts: "Ir būtiski, lai šī pakete tiktu piemērota tā, lai tiktu nodrošināta vienlīdzīga darbības vieta visā Eiropas Savienībā. ES zvejnieku starpā nedrīkst būt konkurences kropļošana, ko rada dalībvalstu dažādās spējas mobilizēt valsts vai Kopienas finansējumu.” Es apstiprinātu jau bijušo punktu, ka nedrīkst būt arī konkurences kropļošana, ko rada dalībvalstu dažādas vēlmes mobilizēt šādu finansējumu. Es ticu, ka tiks veikti visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka zvejas flotēs tiks izmantotas visas iespējas, ko tie piedāvā.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Priekšsēdētāja kungs, Borg kungs, dāmas un kungi, šajās debatēs ir vairākas lietas, kuras mums jāatzīst.
Pirmkārt, ja zivsaimniecības rūpniecība nebrēktu, ka "nu gan pietiek”, mēs šodien šeit nediskutētu, ka steidzami jāveic pasākumi. Tas pirmkārt.
Otrkārt, mums jāatzīst, ka Eiropas iestādes ir pieņēmušas šo protesta saucienu. Jo īpaši Parlaments savā pēdējā sesijā ir pieņēmis rezolūciju par krīzi. Turklāt, mums jāatzīst, kā mēs šorīt teicām Borg kungam, ka Komisija ir rīkojusies nepierasti ātri, nododot mums pasākumu paketi, ko mēs šodien apspriežam. Mums visiem tas jāvērtē atzinīgi.
Tātad viss nu ir sakārtots? Nē, ne tuvu. Mēs tikai sākam. Komisija ir iesniegusi, ko mēs varētu nosaukt, sākotnēju pirmā posma dokumentu krīzes risināšanai, atbalsta plānu, kas koncentrēts uz flotes restrukturizāciju. Tagad mums nepieciešams, lai Komisija tik pat steidzami iesniegtu plānu otrajam posmam, kurā būtu iekļauti pasākumi flotes rentabilitātes paaugstināšanai un mārketinga, kā arī to pasākumu uzlabošanai, kuru mērķis ir veicināt zivju vērtību pirmajā pārdošanas vietā; tie ir pasākumi, kuru īstenošanai mums vēl nav precīza laika grafika.
Neskatoties uz to, Padomei un dalībvalstu valdībām jāievieš pasākumi, rīkojoties tikpat ātri, kā to darīja Komisija un Parlaments, un, saskaņā ar mūsu prasībām tām jāpastiprina kontrole pār zivju produkcijas importu un jāuzsāk plašas patērētāju informācijas kampaņas, lai veicinātu mūsu zvejnieku intereses.
Ja šāds plāns neīstenosies un mums paliks tikai tas, kas ir šodien, Borg kungs, vienīgais, ko mēs būsim ieguvuši, būs atjautīga un dāsna darbība, kas izmanto pašreizējo krīzi, lai samazinātu zvejas floti, nevis padarītu to rentablāku un izglābtu no nopietnas krīzes, kāda šodien tur valda.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Komisār, dāmas un kungi, zivsaimniecības nozare noteikti ir ekonomikas nozare, kas visvairāk cieš no pašreizējā degvielas cenu šoka. Mēs visi to zinām. Tāpēc mēs atzinīgi vērtējam politisko signālu, ko dod Komisija ar šo pasākumu paketi. Tas nebūs Eiropas Parlaments, kas stāsies ceļā tā ātrai apstiprināšanai, kā to jau teica mani kolēģi deputāti.
Mēs zinām, ka, ņemot vērā problēmas mērogus, nevar būt kaut kādu maģisku risinājumu. Neskatoties uz to, izanalizējis Komisijas priekšlikumus, es nespēju slēpt savu lielo vilšanos. Visi pasākumi ir vērsti vienā virzienā: uz kuģu skaita samazināšanu. Pat it kā ārkārtas pasākumi, piemēram, pagaidu pārtraukšana, saistās ar obligātajiem samazinājumiem flotē.
Es nesaprotu, kāpēc 7. pantā noteiktie pasākumi izslēdz dzinēju nomaiņu, un ir arī grūti saprast, kāpēc Flotes piemērošanas shēmās jāiekļauj kuģi ar enerģijas izmaksām, kuras vairāk nekā par 30% pārsniedz ražošanas izmaksas. Kā tad ar citiem kuģiem, Komisār, kuri tur ietilpst gandrīz visi, izņemot tralerus? Un kā ar piekrastes floti, kas sociāli ir ļoti nozīmīga? Tāpat es nesaprotu, kāpēc vienīgie kuģi, uz kuriem attiecas daļēja samazinājuma programma, ir tie, kas izmanto vienus un tos pašus zvejas rīkus un pārstāv 70% no flotes, kas izmanto šos rīkus. Šī prasība, kā arī noteikums samazināt jaudu par 60% un ierobežot šo jaudu līdz 25%, lai atbalstītu jaunus kuģus, padara šo pasākumu pilnīgi neiespējamu, kā mans kolēģis Casaca kungs teica pirms īsa brīža.
Komisār, es saprotu, cik grūti jums ir atrast risinājumu šāda mēroga problēmām, bet mēs nevaram maldināt šo nozari, ka cenšamies ārstēt tās vainas, ja tā rezultātā ir vienīgi darbības samazināšana un pārtraukšana. Labāk saukt lietas īstajos vārdos un pateikt, ko mēs īstenībā darām. Tāpēc es aicinu jūs, lai gan ir ļoti maz laika līdz Padomes sēdei pirmdien, papūlēties vienkāršot un būt reālam, lai pozitīvais politiskais signāls nekļūtu par milzīgu vilšanos nozarei, kas lūkojas uz mums ar lielām cerībām.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, mēs šeit jau stundām ilgi paužam savu attieksmi pret tekstu, kas saņemts no Komisijas, kurā ir pasākumu pakete, kas paredz atbalstīt mūsu zvejas floti pašreizējā ekonomiskajā krīzē. Komisija ierobežotā termiņā nodrošina steidzamus pasākumus, kas, galvenokārt, ir sociālas dabas, kas ir apsveicami.
Sociālie pasākumi attiecas uz pašnodarbinātiem zvejniekiem, kā arī uz darbiniekiem. Mums Īrijā ir īpaša situācija pēc tiesas lēmuma pāris gadus atpakaļ, kad burtiski visi uz klāja strādājošie ir pašnodarbinātie vai daļēji zvejnieki un šodien viņiem netiek sniegti sociālās apdrošināšanas pakalpojumi, ja viņiem nav darba ekonomisku vai laika apstākļu dēļ, tāpēc es atzinīgi vērtēju šo aspektu.
Kas attiecas uz darbības pagaidu ierobežojumiem, es vēlētos saņemt apstiprinājumu no Komisāra, ka tie tiks piemēroti visiem tiem, kam jāpārtrauc darbība uz īsu laiku ekonomisku apstākļu dēļ, un ka ierobežojumi, kas būs pieejami tikai tiem, kas ir daļa no restrukturizācijas shēmas, tiks piemēroti ar visplašāko skaidrojumu. Jebkurā gadījumā ar restrukturizācijas pieteikumu jābūt pietiekami, lai pieņemtu pieteikumu slēgt darbību šajā konkrētajā jomā.
Es arī ļoti atzinīgi vērtēju atbalstu daļējai ekspluatācijas pārtraukšanai, lai zvejnieki varētu tirgoties uz mazākiem, klimatam draudzīgākiem un energoefektīvākiem kuģiem. Es arī vēlētos domāt, ka dalībvalstis spētu likvidēt samazinātās oglekļa dioksīda emisijas no šāda jauna flotes papildinājuma, lai dotu savu ieguldījumu kopējos centienos saskaņā ar klimata noteikumu paketi, kas pavisam drīz būs ceļā pie mums, un mums jāapvieno šī klimata noteikumu pakete ar dalībvalstu centieniem attiecībā uz energoefektīviem kuģiem, mazākiem kuģiem un tirgošanos šajā konkrētajā zonā.
Es domāju arī, ka ir ļoti svarīgi, lai mēs veicinātu tekstā ierosināto daļēju ekspluatācijas samazināšanu, jo tas ļaus zvejniekiem, kas tiešām vēlētos turpināt zvejot, kuriem ir prasmes un paaudzēm ilga pieredze, turpināt, lai gan ne tik plaši, kamēr mēs pārvarēsim pašreizējo ekonomisko krīzi, kas skar viņus.
Tātad, paldies par šiem pasākumiem. Es tiešām ceru, ka dalībvalstis tos īstenos vienlīdzīgi. Nav liekas naudas. Tā nāk tikai no EFF. Tā pārkārto savus finansiālos resursus, bet cerēsim, ka mums nebūs konkurenci kropļojoši pasākumi dalībvalstu atšķirīgo resursu iespēju dēļ.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka mēs visi labi zinām pašreizējo naftas un degvielas cenu negatīvo ietekmi. Jūnija mēnesī vien Skotijas sens koncerns paziņoja, ka kurināmā cenu kāpums liks šoziem neaizsargātākajiem slāņiem cīnīties par siltumu. Labdarības spīkers teica, citēju: "Katrreiz, kad kurināmā cenas pieaug par 1%, tā rezultātā apmēram tūkstoš Skotijas iedzīvotājiem trūkst kurināmā.” Liela daļa no tiem ir visnabadzīgākie pensionāri, kuriem ir ļoti mazi, fiksēti ienākumi un kas dzīvo jau uz nabadzības robežas.
Šajā sakarībā mēs tikpat labi varam jautāt, kāpēc Komisija steidzas it kā glābt šo vienu konkrēto nozari. Es teicu "it kā”, jo es domāju, ka mums jājautā, vai EFF pamatnostādņu un potenciāli de minimis izanalizētā pārrakstīšana var nodrošināt, ka mums būs ilgtspējīga zivsaimniecības industrija. Es šaubos, ka šī pakete apmierinās kaut dažas zivsaimniecības nozares prasības, jo īpaši, ja kurināmā cenas paliks augstas un mums joprojām būs pārmērīgas jaudas.
Nesenajā atbildē no Komisijas par pārlieku lielajām jaudām ES zvejas flotē mani informēja, ka Komisija novērtē, un es citēju: "ievērojamu jaudu pārsniegšanu dažās Kopienas zivsaimniecības zonās, vidēji vismaz par 40%”. Paziņojums un saistībā ar to Padomes regula attiecas uz nepieciešamību samazināt pārsniegtās jaudas. Pārliecināsimies, ka tas tā būs.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, ir jau vēls, tāpēc es runāšu īsi. Es domāju, ka ir svarīgi darīt jums zināmu, ko Īrijas Zvejnieku apvienība paziņoja jūnijā, kad šī pakete pirmoreiz nāca klajā. Viņu attieksme bija skeptiska, un viņi teica, ka ir būtiski, lai katram šādam priekšlikumam pamatā būtu nozīmīgs finansējums.
Man šķiet, ka tika jau teikts, ka nav papildu finansējuma, un ka mēs tikai pārorganizējam pašreizējos pieejamos naudas līdzekļus. Es domāju, ka mums jābūt godīgiem šajā jautājumā, jo ārkārtas pasākumu pakete atņems līdzekļus citiem pasākumiem, kas tiešām varētu būt vajadzīgi citās nozarēs, ja naftas cenas nebūtu radījušas šīs problēmas zivsaimniecības nozarē.
Ir diezgan bēdīgi, ka industrijai bija jāiznāk no jūras un jāiet ielās, lai pilnībā sāktu reaģēt. Saskaņā ar teikto dažas šīs paketes daļas, ja tās tiks īstenotas - un es domāju, ka tā ir atslēga - dos ļoti pozitīvu rezultātu. Es domāju, ka ir svarīgi, lai šie pasākumi palīdzētu flotēm, kurām bija jāreaģē, tā sakot, pirms šīs regulas izziņošanas.
Bet zivsaimniecības rūpniecībā ir vēl daudz citu jautājumu. Vienu jūs jau pieminējāt, Komisār, tas ir fakts, ka zivju cenas ir drīzāk kritušās nekā cēlušās. Es būtu ieinteresēta (bet varbūt šovakar jau ir pārāk vēls) dzirdēt, kā to varētu risināt, šeit mēs tiešām panāksim progresu zivsaimniecības nozarē.
Bieži vien, kad iedzīvotājiem rodas kādas grūtības, vai tie ir zemnieki vai zvejnieki, viņi saka, ka Eiropa reaģē pārāk lēni. Šajā gadījumā mēs neesam reaģējuši pārāk ātri, bet vismaz mēs esam pietiekami ātri sasnieguši tādu pozīciju kā šodien.
Tomēr, kā citi jau teica, mums pagaidām ir tikai dokuments. Tas ir sarežģīts, un tas nedaudz atgādina Lisabonas Līgumu, un es ceru, ka tas tiks apstiprināts - noteikti Īrijā, kur Lisabonas Līgumu neapstiprināja.
Colm Burke
Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšlikumus. Pagājušajā gadā šajā laikā es apmeklēju savus vēlētājus Castletownbere. Tajā laikā, 2007. gada jūlijā zvejniekiem klājās diezgan vāji attiecībā uz industriju kopumā. Tagad pēc divpadsmit mēnešiem mēs risinām šīs problēmas, un es atzinīgi vērtēju priekšlikumus, ko šodien izvirzījusi Komisija.
Tomēr ir nepieciešams saņemt atbildi no dalībvalstīm citās jomās saistībā ar zivsaimniecības industriju kopumā. Viss jūsu memorandumā izvirzītais jautājums par kvantitāti, kvalitāti un piegādi ir ļoti svarīgs, un tas ir par to, ka jābūt drošiem, lai ļaudis, kas nodarbojas ar zivrūpniecību un zivju piegādi, saņemtu pienācīgu atalgojumu par savu darbu, ko viņi dara. Es dienas beigās izdomāju, ka, kamēr patērētājs maksā, starpnieki no tā iegūst diezgan lielu peļņas daļu. Pēc manām domām, viena lieta, kas mums jāmaina, ir visa patvaļīgas marķēšanas joma. Mums šis mehānisms jāveido tā, lai mēs varētu skaidri noteikt, ka prece nāk no valstīm, kas nav Eiropas Savienības valstis, un daudzos gadījumos ka tā nav saskaņā ar piemērotajiem noteikumiem. Pēc manām domām, šajā jomā nepieciešamas izmaiņas. ES ienāk pārāk daudz preču, kuras netiek pienācīgi saņemtas saskaņā ar noteikumiem, un mēs šajā jomā nedarbojamies pietiekami, lai būtu pārliecināti, ka visiem ES iedzīvotājiem ir radīti vienlīdzīgi apstākļi. Es domāju, ka tā ir galvenā joma, kurā mums jāstrādā. Lai gan es atzinīgi vērtēju šos noteikumus un šos priekšlikumus, es domāju, ka mums jāievieš arī noteikumi, kādi ir precēm, kas ienāk Eiropas Savienībā no ārvalstīm.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos uzdot konkrētu jautājumu, kas radās šorīt Zivsaimniecības komitejā, un tas radās man un manai kolēģei Carmen Fraga Estévez. 12. panta 3. punkts paredz, ka "Flotes piemērošanas shēma attiecas vienīgi uz tām flotēm, kurās enerģijas izmaksas vidēji ir vismaz 30% no ražošanas izdevumiem tajā flotē, uz ko attiecas šī shēma, pamatojoties uz apgrozījumu 2007. gadā.
Vai jūs varat mums garantēt un iereģistrēt to, ka 2008. gada pirmos sešus mēnešus varēs ņemt vērā arī šo skaitļu apkopošanā, jo tie flotei bija seši ļoti slikti mēneši no enerģijas izmaksu reālā procentuālā pieauguma viedokļa, kas ir īpaši vājāki aspekti mūsu flotēs?
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs, tā kā mums ir atļauts uzdot vēl vienu jautājumu, es vēlētos šo jautājumu uzdot Komisāram. Ņemot vērā daļējas ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas un priekšlikumu atkal piešķirt, iespējams, 25% no pastāvīgi ieturētajām zvejas jaudām jaunajiem kuģiem, vai tas patiesībā nozīmētu atkal atjaunot kaitīgās subsīdijas kuģu būvniecībai?
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, liels paldies par visām iebildēm un par daudzajiem izvirzītajiem jautājumiem. Centīšos, cik iespējams, uz tiem atbildēt, ņemot vērā, ka mums nebija pietiekami daudz laika, cik parasti ir atvēlēts Zivsaimniecības komitejā un plenārsēdē, lai apspriestu priekšlikumus, un ņemot vērā šī priekšlikuma steidzamību.
Kas attiecas uz de minimis, kā mēs to nosaucām paziņojumā, turpmākajās nedēļās un mēnešos mēs veiksim nepieciešamās ekonomiskās analīzes, un mēs līdz šā gada beigām paredzam nākt klajā ar Komisijas priekšlikumu, ja būs iespējams, ja ekonomiskā analīze parādīs, ka mēs varam turpināt darbu šajā virzienā un PTO noteikumi atļaus.
Nākamā, pietiekami ilgā procedūra, kurā būs ietverta apspriešanās ar dalībvalstu konsultāciju komiteju un ieinteresētajām pusēm, kā arī Komisijas galīgais lēmums normāli aizņems apmēram sešus mēnešus. Tātad mēs runājam par laika grafiku, kas ir pietiekami plašs, tā ir tiesa. Tomēr man jāuzsver, ka de minimis nav risinājums flotes restrukturizācijai, kas mums ir nepieciešams.
Vai mums tas patīk vai nē, mums ir situācija, kurā nopietni ir pārmērīgas jaudas, un, ja mēs to efektīvi nerisināsim, mēs nekad nenonāksim pie pastāvīga risinājuma. Nav jēgas, es to esmu teicis vairākos gadījumos, izgrūst naudu par problēmu, nemēģinot novērst īsto tās cēloni, un mēs to taisni mēģinām darīt. Mēs gribam sniegt palīdzību zvejniekiem nekavējoties un vidējā termiņā, bet mēs arī uzsveram, ka jābūt efektīvai restrukturizācijai. Citādi mums gadu no gada vajadzēs sanākt šeit, lai apspriestu to pašu jautājumu. Tāpēc man par visām reizēm jāpasaka skaidri: Komisija nav gatava vienkārši izmest naudu par šo problēmu. Tāpēc jebkāda veida pastāvīgas darbības pāreja zvejniekiem nedarbosies. Tāpēc man jāpasaka pilnīgi skaidri, ka mums patiešām jārisina pati problēma. Tāda ir mana atbilde uz de minimis, kuru mēs apskatām.
Kas attiecas uz tirgus pasākumiem, mēs nodrošināsim vairāk konkrētības un padarīsim situāciju skaidrāku, jo ir vairākas pozīcijas, no kurām mēs paredzam to apskatīt. Pirmkārt, mēs atvēlēsim vairāk finansējuma PO un citām rūpniecības apvienībām, lai izstrādātu zvejas plānus, mārketinga plānus, kvalitātes iniciatīvas, marķējuma iniciatīvas un starpnozaru iniciatīvas. Un kā rāda citu zemju, piemēram, Norvēģijas piemērs, mēs redzam, kā PO var efektīvi strādāt, lai palīdzētu zvejas nozarei. Kā mēs savā paziņojumā norādījām, tie nav jauni rīki vai instrumenti. Tie ir plaši aprakstīti gan CMO, gan EFF. Problēma ir tā, ka līdz šim industrija un dalībvalstis nav pietiekami tos popularizējusi.
Kas attiecas uz cenu uzraudzības sistēmu, atkal, kopā ar industriju un dalībvalstīm mēs izmantosim šīs papildu zināšanas, lai izveidotu uzraudzības instrumentus kopā ar vērtību sistēmu, lai palīdzētu nozarei turpmāk efektīvāk sagaidīt cenu attīstību. Komisija šajā jautājumā ir uzsākusi pētījumu, kas tiks pabeigts septembrī. Šajā jautājumā ir viens politisks moments plašākā nozīmē. Nesenā Eiropas ausgtākā līmeņa tikšanās atbalstīja plašākas Komisijas iniciatīvas pārtikas cenu un cenu attīstības mehānismu uzraudzībai. Atkal, budžeta iestādes līdz septembrim nodrošinās papildu finansējumu zivju cenu uzraudzības sistēmai. Mēs uzsāksim darbu nekavējoties, vispirms uzsākot pilotprojektu šī mēģinājuma apmērā un iespējās, un tad līdz 2009. gada beigām pilnai cenu uzraudzības sistēmai jābūt noteiktai un jāuzsāk darbība.
Kas attiecas uz lielāku kontroli attiecībā uz sertifikāciju, marķējuma prasībām un IEU atvieglojumiem, šeit atkal Komisija sniegs finansiālu atbalstu industrijas iniciatīvām tirgus uzraudzības jomā, un jo īpaši attiecībā uz to, lai uzraudzītu nozares atbilstību tiesiskajām prasībām saistībā ar sertifikāciju, marķējumu, utt. Mēs līdz 2008. gada beigām plānojam izsūtīt aicinājumus priekšlikumiem, kad mēs uzaicināsim nozares organizācijas izstrādāt konkrētus priekšlikumus, un šo projektu īstenošana tiks uzsākta 2009. gadā.
Tad 2009. gadā mēs arī pilnībā pārskatīsim CMO. Tāpēc es centīšos ziņot par aptuveniem termiņiem attiecībā uz dažādiem pasākumiem tirgus jomā, ko mēs plānojam.
Attiecībā uz jautājumu par atsauces periodu, ko izvirzīja gan Fraga gan Doyle kundze, es varu vēlreiz atkārtot, ka šī ierosinājuma iepriekšējais novērtējums norāda, ka mēs to varam ņemt vērā. Mēs apzināmies, ka kopš 2007. gada situācija ar kurināmo ir ievērojami izmainījusies, un šķiet loģiski, ka šīs paketes mērķos jāiekļauj pašreizējā realitāte. Tomēr, neskatoties uz to, mums būs jānodrošina, lai visi ekonomiskie dati par atsauces periodu no 2007. līdz 2008. gadam precīzi atspoguļotu ekonomisko situāciju ar floti un atbilstīgajiem kuģiem. Joprojām tiks uzturēts obligātais jaudas samazinājums par 30%. 2008. gada rādītāju izmantošanas iespējamā ietekme varētu netieši radīt paketes plašāku piemērošanu. Tāpēc es varu apliecināt, ka mēs turpināsim darbu un ņemsim vērā šo ierosinājumu, kas šorīt izskanēja no Zivsaimniecības komitejas.
Kas attiecas uz to, vai priekšlikums likvidēs problēmas cēloņus, es vēlētos paust ticību, ka būtībā ir divi galvenie mērķi: novērst pārlieku lielās jaudas, kā jau es tikko teicu, lai mēs nākotnē ilgi varētu būt rentabli, un arī mēģināt palīdzēt zvejniekiem dabūt godīgu samaksu par viņu lomu. Es tikko ieskicēju pasākumus, kādus mēs ierosinām šajā sakarībā.
Kas attiecas uz jautājumu, ko izvirzīja ģenerālis Morillon, par pasākumiem, kurus nevajadzētu ieviest, lai nekaitētu tiem, kuri jau pārcietuši restrukturizāciju, un attiecībā uz punktu, ko minēja Allister kungs un Attwooll kundze un citi, tie ir ļoti svarīgi. Es vēlētos teikt, ka vispārīgi runājot, ja dažās dalībvalstīs turpmāk samazināsies jaudas, tad no tā iegūs citas dalībvalstis, jo, ja līdz ar jaudu samazinājumu samazinās pieliktās pūles, vajadzētu pieaugt resursiem un lielākām tirgus iespējām.
Tomēr, konkrētāk runājot, atļaujiet man sacīt, ka ierosinātais ārkārtas instruments, par kuru es drīz runāšu, tiks izstrādāts tā, lai noteiktu kritērijus, kas tiek balstīti uz vajadzībām un neseko EFF, lai, piemēram, to prasības, kas jau ir uzņēmušies stabilus restrukturizācijas pasākumus, un kuriem ir zemi EFF piešķīrumi, arī tiktu atzīti.
Jautājumā par sociālo palīdzību mums, pirmkārt, jāredz, kā šis pasākums tiks noteikts praktiski. Tā kā pasākums paredz pabalstus tikai strādājošiem un nevis uzņēmumiem, varētu būt, ka pabalsta elementi pat nav iekļauti. Tāpēc tas nozīmētu, ka tā pieņemšanas process būtu ātrāks.
Ja tiek pieprasīts grozījums valsts atbalsta pamatnostādnēm, tad mēs izstrādāsim Komisijas lēmumu, kas parasti aizņem no diviem līdz trim mēnešiem. Kas attiecas uz Īrijas tiesas lēmumu, mēs analizēsim, kā strādājošo noteikšana par pašnodarbinātajiem potenciāli ietekmēs šī pasākuma piemērošanu, un meklēsim risinājumu, lai pievērstu uzmanību Īrijas specifiskajām problēmām.
Atbildot uz prasību nesaistīt ārkārtas pagaidu pārtraukšanu ar restrukturizāciju (ko arī izvirzīja Doyle kundze), restrukturizācija mūsu paketē ir relatīvi izplūdis jēdziens, tāpēc nelaimē nonākušiem kuģiem jābūt plašākām iespējām piemēroties jaunajai realitātei. Tagad tās var saņemt palīdzību, un pēc tam tām ir doti seši mēneši adaptācijai. Tomēr, lai sasniegtu vēlamo rezultātu, šī saikne ar restrukturizāciju jāuztur ārkārtas paketei.
Kas attiecas uz jautājumu par finansiālajām prasībām, ko izvirzīja McGuinness kundze, finansiālā prasība tikai zvejas darbību pagaidu un pastāvīgai pārtraukšanai tiek prognozēta apmēram 1,6 miljardi eiro. Kopējā finansiālā prasība reģionā tiek prognozēta 2 miljardi eiro. Pašreizējā EFF 1. ass programma šiem pasākumiem tiek prognozēta apmēram 600 miljonu eiro apmērā ar papildu prognozētu summu 250 miljoni eiro no valstu kopfinansējuma.
Komisija turpmāk paredz, ka 550 miljonu eiro būtu jāsaņem no EFF operatīvajām programmām. Tāpēc deficīts būtu 600 miljoni eiro. Tātad šeit ir arī papildinātība. Mēs ne tikai izmantojam EFF fondus. Papildinātība ir 600 miljoni eiro. Ievērojamu daļu no šīs summas varētu finansēt no nesadalītās peļņas saskaņā ar finanšu plāna griestu 2. posteni laika posmam 2009-2010, lielāko daļu piešķirot 2009. gadā.
Tieši šī papildinātība varētu veidot ārkārtas instrumentu, par ko es runāju iepriekš. Ārkārtas instrumentam jābūt balstītam uz vajadzībām, tāpēc tas tiešā veidā neatspoguļos proporcionālos piešķīrumus saskaņā ar EFF, bet tam jābūt vērstam uz tiem flotes segmentiem, kuriem nepieciešama restrukturizācija, bet kuri nav saņēmuši atbalstu saskaņā ar EFF, vai nu tāpēc, ka EFF piešķīrumi attiecīgajai dalībvalstij ir ļoti ierobežoti, vai tāpēc, ka tie attiecas uz jomām, kas ir ne-konverģences un tāpēc tām ir ļoti ierobežots EFF piešķīrums, vai arī tāpēc, ka ir milzīgs pieprasījums un tāpēc EFF trūkst. Tāda ir mana atbilde attiecībā uz finansiālajiem piešķīrumiem.
Es vēlētos arī piezīmēt saistībā ar izvirzīto jautājumu, ka, tā kā īsā laikā mēs neierosinām nekādu brīnumainu risinājumus, mēs paredzam nekavējoties pārtraukt darbību uz trim mēnešiem, sākot ar 2008. gada 1. jūliju, un, kā jau es teicu, mēs pieņemsim elastīgu lēmumu attiecībā uz restrukturizācijas definīciju, tā kā saistībā ar turpmākajiem pagaidu pārtraukšanas noteikumiem tiem jābūt flotes adaptācijas shēmas neatņemamai daļai.
Bet attiecībā uz pirmajiem trim mēnešiem, tā kā restrukturizācija notiek vispārīgā veidā, tad tiks piemērotas pilnvaras.
Attiecībā uz izvirzīto jautājumu, vai mēs varam nodot paredzētajā termiņā saistītās nosacītības dēļ, mana atbilde ir, ka lielākā daļa nosacītības attiecas uz daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu, kas ir jauns instruments un kas bija ļoti strīdīgs pat pirms šī posma sasniegšanas. Ja mēs atteiktos no daļējas ekspluatācijas pārtraukšanas, tad lielā mērā izzustu arī ar to saistītā nosacītība. Tomēr es esmu pārliecināts, ka tas nav tas, ko jūs vēlētos. Bet varu jūs pārliecināt, ka Komisija mudinās dalībvalstis un industriju pieņemt flotes adaptācijas shēmas un nodrošināt to pienācīgu uzraudzību un ieviešanu, lai tiktu ievēroti paredzētie termiņi un nosacītības.
Es vēlreiz vēlētos atzīmēt, ka nav tiesa, ka visi pasākumi ir saistīti ar kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu. Taisnība ir, ka turpinās pilnīga ekspluatācijas pārtraukšana, bet uzsākta daļēja ekspluatācijas pārtraukšana, un ekspluatācijas pārtraukšana nozīmē, ka mēs izņemsim vecos kuģus un ieviesīsim jaunus, mazākus, un šādā nozīmē tāpēc tiks ieviesti jauni kuģi ar zemāku jaudu. Mēs reāli efektīvi būsim samazinājuši jaudas, bet tajā pašā laikā mēs pienācīgi būsim atrisinājuši kurināmā problēmas.
Tiek paredzēti pasākumi arī attiecībā uz dzinēju nomaiņu un darbarīku un aprīkojuma maiņa, kā arī pasākumi, ko es ieskicēju attiecībā uz tirgus jomu un sociālo palīdzību. Tāpēc es domāju, ka pareizi ir teikt, ka tas, ko mēs ierosinām, vienkārši ir turpinājums pilnīgai kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai. Ir vēl dažādi citi instrumenti, un es ceru, ka dalībvalstis izvēlēties tos, kas būs vispiemērotākie, lai risinātu problēmas un praktisko situāciju šajā nozarē.
Kas attiecas uz jautājumu, ko izvirzīja Stihler kundze par to, ka subsīdijas varētu kaitēt jaunajai celtniecībai, man jāuzsver tas, ka mēs nemaksāsim ne centa par to kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu, kuru jauda tiek uzturēta. Mēs maksāsim metāllūžņu naudu par pilnīgu ekspluatācija tiek pārtraukta. Mēs nemaksāsim valsts palīdzību par jaudu, kas tiek saglabāta. Mēs vienkārši meklējam risinājumu kā veikt nepieciešamo restrukturizāciju, samazinot jaudu, ko mēs mēģinājām darīt, ieviešot pilnīgu ekspluatācijas pārtraukšanu, kas izrādījās nesekmīgi, bet, cerams, būtu efektīvāk panākts, izmantojot šo jauno instrumentu - daļēju ekspluatācijas pārtraukšanu. Daļējas ekspluatācijas pārtraukšana kopā ar pilnīgu ekspluatācijas pārtraukšanu, kuģu darbības saglabāšanu ar iespējām nomainīt dzinējus, iespējām veikt kuģu modernizāciju, u.c. pasākumi, kas jau tiek izmantoti, kā arī flotes ataptācijas shēmas visa pakete varētu radīt situāciju, kad mēs efektīvi panāktu nepieciešamo jaudu samazinājumu, kas, savukārt, veicinātu pašreizējās situācijas uzlabošanu attiecībā uz zivju krājumu veselību.
Es vēlētos nobeigt, atsaucoties uz Stihler kundzes oriģinālo piezīmi, ka es varu vienīgi atkārtot visiem zināmo teicienu, ka tevi lādēs, ja tu darīsi, un lādēs, ja nedarīsi.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2008. gada 10. jūlijā.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. punkts.)
Iles Braghetto  
rakstiski. - (IT) Es atzinīgi vērtēju regulas priekšlikuma krīzes risināšanai zivsaimniecības nozarē apstiprināšanu. Šie noteikumi, bez šaubām, neatrisinās visas problēmas nozarē, kas ir ļoti sarežģīta, kā to atzina Eiropas Padome augstākā līmeņa tikšanās laikā jūnijā, ņemot vērā resursu dubultos ierobežojumus un tirgu, kas kavē nozarei izturēt ekonomisko spiedienu. Šodien apstiprinātie pasākumi kurināmā krīzes pārvarēšanā, bez šaubām, paver jaunas iespējas un jaunus scenārijus. Mūsu zvejas operatoriem ir svarīgi izmantot piedāvātās iespējas. Jāpatur prātā, ka degvielas cenu pieaugums, kas ir vairāk nekā divkāršojušās dažu mēnešu laikā, ir ne tikai samazinājis ienākumus, bet tagad izraisa zvejas operatoru darbību ar zaudējumiem. Regula paredz noteikumu īpašam pagaidu pasākumam ar termiņu 2010. gada 31. decembris, kura mērķis ir atbalstīt Kopienas flotes drīzāku piemērošanu pašreizējai situācijai, noregulējot sociālās un ekonomiskās sekas pārejas periodā. Pakete ir vērsta, galvenokārt, uz zvejas darba un jaudu samazināšanu un flotu modernizāciju un pārveidošanu, lai risinātu problēmu ar augsto atkarību no degvielas.
Pārējie pasākumi ir paredzēti, lai uzlabotu enerģijas efektivitāti un samazinātu emisijas no zvejas kuģiem, kā arī veicinātu tādu zvejas metožu nomaiņu, kas ir bīstamas videi, piemēram, dziļā tralēšana.
Kathy Sinnott  
rakstiski. - Ārkārtas pasākumu pakete, ko ierosinājusi Komisija, ir solis uz priekšu, lai izbeigtu bīstamo situāciju, kādā atrodas Eiropas zvejnieki.
Īrijas zvejniekiem ir bažas dažos nopietnos jautājumos, kas jāņem vērā. Kā tiks sadalīta 2 miljardus lielā palīdzība? Vai tā tiks sadalīta starp flotēm vai, piešķirot kvotas?
Turklāt, kas tiks darīts ar dziļo tralēšanu, ko veic vairākums pašreizējo Eiropas flotu un pastāv risks, ka ierosinātā pašreizējo ārkārtas pasākumu pakete to iznīcinās? Īrijas zvejniekus tas ļoti nomāc, tā kā Īrija eksperimentēja ar alternatīvām dziļajai tralēšanai un līdz šim nekādi panākumi nav gūti. Ja Īrijai jāturpina apgādāt pārējā ES ar zivīm un arī jābūt līdzekļiem, ar ko apgādāt savas ģimenes, tad tas nav pieņemami.
Īrijai ir vislielākā piekrastes teritorija visā Eiropas Kopienā. Kopējā zivsaimniecības politika Īrijā nedarbojās. Īrijas zvejnieki piedzīvoja grūtus laikus agrāk, bet tagad viņiem vairs nav jārisina savas problēmas. Laiks visu mainīt. Laiks atjaunot īru zvejnieku kā Īrijas ūdeņu saimnieku statusu.
