EUROMED brīvās tirdzniecības zona 2010 - pašreizējais stāvoklis (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu, uz kuru Komisijai jāatbild mutiski, par stāvokli saistībā ar EUROMED brīvās tirdzniecības zonas (BTZ) izveidi līdz 2010. gadam, ko Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā iesniedza Vital Moreira - B7-0222/2009).
Vital Moreira
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Šis jautājums tika sagatavots un iesniegts, pirms mēs uzzinājām, ka Ashton kundze vairs nebūs tirdzniecības komisāre. Tomēr mēs ceram, ka Komisija uz mūsu jautājumu spēs sniegt atbildi.
Kā jau tika minēts, viņas kompetencē bija pašreizējais stāvoklis saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonu, ko sākotnēji bija plānots izveidot līdz 2010. gadam.
Faktiski viens no projektiem, ko ierosināja 1995. gadā sāktais Barselonas process, bija Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveide 2010. gadā, pamatojoties uz reģionālu pieeju un tajā iekļaujot ziemeļu-dienvidu un dienvidu-dienvidu tīklu. Tomēr šis mērķis joprojām ir ļoti tāls, un man ir šādi jautājumi.
Vai Komisija uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveide 2010. gadā jau no paša sākuma bija reāli sasniedzams mērķis? Vai Komisija varētu pamatot savu atbildi?
Otrkārt, Parlaments ir informēts par jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona "ceļvedi”, ko drīzumā paredzēts pieņemt, un par iespējamu jaunu mehānismu tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai šajā reģionā.
Vai Komisija varētu sniegt sīkāku informāciju par šāda mehānisma praktiskajiem aspektiem un ietekmi?
Treškārt, vai Komisija varētu izskaidrot pašreizējo stāvokli saistībā ar Agadiras nolīgumu, ES ieguldījumu šā nolīguma pārformulēšanā un, vispārīgāk ņemot, Barselonas procesa - Vidusjūras reģiona valstu savienības - dienvidu-dienvidu dimensiju?
Ceturtkārt, vai Komisija varētu mums pastāstīt, kā tā ir izmantojusi Mančestras Universitātes veiktā ietekmes uz ilgtspējību novērtējuma ieteikumus, lai sarunās ņemtu vērā sociālo kohēziju un ilgtspējīgu attīstību, kā ieteikts šajā pētījumā?
Piektkārt, vai Komisija varētu paskaidrot Parlamentam, kas notika atkārtotajās sarunās par ES un Sīrijas asociācijas nolīgumu, kura darbība 2004. gadā tika apturēta?
Sestkārt, vai Komisija varētu mums pastāstīt par sarunām ar Lībiju, to mērķiem un pašreizējo situāciju?
Septītkārt, vairākas Vidusjūras reģiona valstis ir paudušas interesi padziļināt un/vai paplašināt tirdzniecības nolīgumus ar Eiropas Savienību.
Vai Komisija, pirmkārt, varētu pastāstīt Parlamentam par šiem jaunās paaudzes asociācijas nolīgumiem?
Otrkārt, vai Komisija varētu informēt Parlamentu par to, vai Komisija, paturot prātā Eiropas Parlamentam ar Lisabonas līgumu piešķirtās jaunās pilnvaras tirdzniecības jomā, varētu sarunās par šiem jaunajiem nolīgumiem ņemt vērā kādu no iepriekšējām Parlamenta rezolūcijām?
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, lūk, šie ir mani jautājumi. Ņemot vērā Barselonas procesa un no ES uz dienvidiem esošās teritorijas pašreizējo nozīmi, mēs uzskatām, ka šie jautājumi ir ārkārtīgi aktuāli un laikus izvirzīti.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Moreira kungs, es atbildēšu komisāres Ashton kundzes vārdā.
EUROMED brīvās tirdzniecības zonas izveide līdz 2010. gadam bija reāli sasniedzams mērķis, un nākamā gada laikā mēs šajā virzienā būsim tālu pavirzījušies uz priekšu, kaut arī, protams, lai pilnīgi izmantotu ekonomiskās integrācijas potenciālu EUROMED zonā, vēl ir daudz darāmā.
Panākumi ir gūti galvenokārt ziemeļu-dienvidu dimensijā. Eiropas Savienība ir noslēgusi divpusējus asociācijas nolīgumus ar visiem mūsu partneriem Vidusjūras reģionā, izņemot Sīriju, un tie pamatā attiecas uz preču tirdzniecību. Tomēr šobrīd notiek arī citas divpusējas sarunas, lai tālāk veicinātu lauksaimniecības produktu un pakalpojumu tirdzniecību un brīvību veikt uzņēmējdarbību un izveidotu saistošu strīdu izšķiršanas mehānismu. Dažas no šīm sarunām jau ir noslēgušās, un citas noslēgsies līdz 2010. gadam.
Attiecībā uz jaunajām sarunām starp Eiropas Savienību un mūsu partneriem Vidusjūras reģionā, kā arī Eiropas Parlamenta nozīmi es varu jums pastāstīt, ka, atkal atsaucoties uz ziemeļu-dienvidu dimensiju, 9. decembra Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferencē mēs ceram panākt vienošanos par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības "ceļvedi” pēc 2010. gada, izvirzot mērķi pašreizējos EUROMED asociācijas nolīgumus pakāpeniski pārveidot visaptverošos, plaša spektra brīvās tirdzniecības nolīgumos.
Mēs neplānojam sarunas par jauniem asociācijas nolīgumiem, bet gan par pašreizējo nolīgumu paplašināšanu un stiprināšanu, lai risinātu tādus jautājumus kā tirdzniecības veicināšana, tehniskās barjeras un sanitārie un fitosanitārie pasākumi, kā arī publiskais iepirkums, konkurence, intelektuālā īpašuma tiesības, tirdzniecība un ar ilgtspējīgu attīstību un pārredzamību saistītie jautājumi.
Divpusējās sarunas tiks pielāgotas katras Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalsts situācijai. Maroka varētu būt pirmā Vidusjūras reģiona valsts, ar kuru mēs nākamgad uzsāksim sarunas. Protams, pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamenta loma tirdzniecības jautājumos būs lielāka. Attiecībā uz gaidāmajām sarunām, ko es tikko pieminēju, Komisija ir gatava ar jums cieši sadarboties.
EUROMED brīvās tirdzniecības zonai ir arī dienvidu-dienvidu dimensija. Mūsu partneri Vidusjūras reģionā savā starpā veido brīvās tirdzniecības nolīgumu tīklu, un Agadiras nolīgums, kas ir spēkā kopš 2007. gada, ir pieejams arī citām Vidusjūras reģiona valstīm. Arī Izraēla un Turcija ir parakstījušas brīvās tirdzniecības nolīgumus ar partneriem Vidusjūras reģionā, kamēr par citiem nolīgumiem vēl joprojām notiek sarunas.
Būtu pāragri runāt par vispārēju novērtējumu attiecībā uz pašreizējo Agadiras nolīgumu. Tirdzniecības apjoms starp visiem četriem partneriem ir pieaudzis, tomēr mazākā mērā, nekā sākotnēji bija gaidīts. Tam var būt vairāki iemesli, piemēram, ar tarifiem nesaistītas barjeras, papildināmības trūkums starp dažādiem tirgiem, tāda reģionāla tirgus trūkums, kas spētu piesaistīt investorus, un visbeidzot, bet ne mazsvarīgāk - tas, ka uzņēmumi nav pietiekami informēti par šo nolīgumu piedāvātajām iespējām.
EUROMED tirdzniecības "ceļvedim” pēc 2010. gada vajadzētu palīdzēt šo problēmu atrisināt. Tas ietver arī virkni praktisku īstermiņa priekšlikumu, piemēram, izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanas mehānismu. Izveidojot šādu mehānismu, tiks nodrošināta brīva, aktuāla, plaša un viegli pieejama informācija par tirdzniecību, ieguldījumu nosacījumiem un to regulēšanu EUROMED reģionā, lai palīdzētu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, darboties Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirgū.
Attiecībā uz ilgtspējību, tāpat kā visu mūsu brīvās tirdzniecības zonu gadījumā, Komisija veica ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, kas tika pabeigts 2007. gada decembrī un tiek un tiks izmantots gan pašreizējās, gan arī gaidāmajās sarunās.
Attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem Stabilitātes paktā ir uzsvērts, cik liela nozīme ir ilgiem pārejas periodiem, kas asociācijas nolīgumos paredzēti rūpniecības tarifu likvidēšanai Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, un ka līdzīgi pārejas periodi ir jānosaka pašreizējās sarunās par lauksaimniecības projektiem.
Ir acīm redzams, ka notiekošajās sarunās par pakalpojumiem un uzņēmumu veidošanu mums jāņem vērā arī attīstības līmenis Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstīs.
Turklāt daudzās šajās valstīs Komisija atbalsta fiskālo reformu programmas, kas var palīdzēt mazināt negatīvo ietekmi, kuru rada ietekmes uz ilgtspējību novērtējumā minētais tarifu ieņēmumu kritums.
Attiecībā uz iepriekš minēto nolīgumu ar Sīriju Komisija 2008. gadā sāka asociācijas nolīguma projekta pārskatīšanu, lai noteiktu, vai pirms tā noslēgšanas nav nepieciešami kādi tehniski grozījumi vai precizējumi. Ar vienu sarunu kārtu pietika, un mēs ar Sīriju vienojāmies par nepieciešamajiem grozījumiem, lai ņemtu vērā Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos Eiropas Savienībā, kā arī tarifu izmaiņas, kas Sīrijā un Eiropas Savienībā veiktas kopš sarunu apturēšanas 2004. gadā. Nolīgums tika apzīmogots 2008. gada decembrī. Pagājušajā mēnesī mēs paziņojām, ka Eiropas Savienība ir gatava to parakstīt. Sīrija ir atlikusi nolīguma parakstīšanu, lai izvērtētu tā ekonomisko ietekmi.
No otras puses, attiecībā uz sarunām ar Lībiju - tās tika sāktas Briselē 2008. gada novembrī, lai noslēgtu pamatnolīgumu, kura centrā būtu vērienīgs brīvās tirdzniecības nolīgums attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un brīvību veikt uzņēmējdarbību, kā arī sadarbību regulatīvajā jomā. Šā nolīguma noslēgšana ar Lībiju būs pēdējais mozaīkas gabaliņš. Tad Eiropas Savienība būs noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar faktiski visām mūsu kaimiņvalstīm Vidusjūras reģionā, kaut arī uz Lībiju Eiropas kaimiņattiecību politika neattiecas.
Šā tirdzniecības nolīguma noslēgšana ES eksportētājiem sniegs jaunas eksporta iespējas Lībijā, kā arī labvēlīgāku normatīvo vidi, jo īpaši pakalpojumu nozarē un naftas un dabasgāzes tirgū. Protams, sarunas ar Tripoli ir pašā sākumstadijā, un mums vajag vairāk laika, pirms varēsim panākt vienošanos.
Šajā procesā īpašu uzmanību Komisija pievērsīs Lībijas administrācijas spēju uzlabošanai tirdzniecībā un saistītos jautājumos. Tāpat šobrīd tiek pabeigts ietekmes uz ilgtspējību novērtējums attiecībā uz Lībiju.
Georgios Papastamkos
Priekšsēdētāja kungs, mēs atbalstām stratēģiski svarīgo EUROMED partnerību un sadarbības stiprināšanu politikā, ekonomikā un kultūras jomā, kā arī mieru, drošību un stabilitāti šajā reģionā kopumā. Mēs aicinām ministrus gaidāmajā konferencē pieņemt "ceļvedi” EUROMED brīvās tirdzniecības zonas izveidei. Divpusējā pieeja jāapvieno ar reģionālo pieeju. Tāpat papildus ziemeļu-dienvidu dimensijai ārkārtīgi svarīga, manuprāt, ir dienvidu-dienvidu ekonomiskā un reģionālā integrācija, ko pieminēja gan Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs Moreira kungs, gan arī komisārs Tajani. Es gribētu īpaši uzsvērt nepieciešamību "ceļvedī” iekļaut sociālās un vides priekšrocības un augu veselības standartus, kas jāievēro, atverot tirgu. Mums arī jāaplūko daži nopietni jautājumi attiecībā uz lauksaimniecības produktu importu Eiropas Savienībā. Es personiski esmu par to, lai tiktu stiprināts Barselonas process - Vidusjūras reģiona valstu savienība - un tā ietvaros izsludinātās programmas stratēģiskās nozarēs, piemēram, sadarbībā starp maziem un vidējiem uzņēmumiem un atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanā. Visbeidzot, es gribētu īpaši uzsvērt, cik svarīgi ir veidot kuģniecības maršrutus, un vērst uzmanību uz priekšlikumu, ko pagājušajā vasarā iesniedza Grieķija, par transporta novērošanas centra izveidi Vidusjūras reģiona austrumu daļā - Grieķijā.
Kader Arif
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es gribētu pateikties Moreira kungam par runu.
9. decembrī tiksies Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri, lai apspriestu mūsu ekonomiskās un tirdznieciskās sadarbības atjaunošanu. Pirmkārt, es gribētu, lai mums visiem būtu skaidrs, ka, ja brīvās tirdzniecības zonas mērķis patiešām ir dot labumu visiem partneriem no ziemeļiem un dienvidiem, tad 2010. gads kā termiņš tās izveidei nav ne reāli sasniedzams un pat ne vēlams mērķis, jo attīstības ziņā starp Vidusjūras reģiona ziemeļu un dienvidu daļu joprojām pastāv milzu atšķirības.
Turklāt daži cilvēki joprojām atbalsta uzskatu, ka, lai gūtu panākumus Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā - atgādināšu, ka to veido trīs pīlāri: politika, ekonomika un sabiedrība un kultūra -, mums vienkārši vajag ignorēt politiskās problēmas, lai virzītos uz priekšu ekonomikas un tirdzniecības jomā. Kā jau jūs būsiet sapratuši, es neticu brīnumiem un šim maldinošajam uzskatam, ka ar tirdzniecību vien mēs panāksim harmonisku integrāciju, mieru un stabilitāti.
Šobrīd es tam neticu vēl vairāk, jo fakti runā paši par sevi. Piemēram, Vidusjūras reģiona valstu savienībai, ignorējot politiskos konfliktus, ar "konkrētiem un redzamiem” projektiem bija jāatdzīvina stagnācijā nonākusī Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbība. Šobrīd stagnācijā ir nonākusi pati Vidusjūras reģiona valstu savienība, un nepieminētie politiskie strīdi ir atgriezušies, lai to vajātu.
Es esmu starp tiem, kas paliek uzticīgi Barselonas procesa idejai, kas tic, ka panākumu mērs nav tikai tirdzniecības statistika, kura, starp citu, joprojām ir pārāk nelabvēlīga mūsu partneriem no dienvidiem, to iedzīvotājiem. Tirdzniecība tirdzniecības dēļ - nē, es tam noteikti neticu.
No otras puses, tirdzniecība, kas vērsta uz attīstību un kuras mērķis ir mazināt plaisu starp nabadzīgajiem un bagātajiem, patiešām daloties labklājībā un nodrošinot reģionālo integrāciju, - jā, to es varu iedomāties. Tomēr sarunas šajā virzienā vēl ir jāievada.
Tādēļ nākamajā sanāksmē es aicināšu mūs visus būt ambicioziem un nerunāt tikai par tehniskiem jautājumiem attiecībā uz tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu, it kā tas būtu galvenais mērķis. Šādi domāt vairs nav pieļaujams.
Reģionālā integrācija, jo īpaši saistībā ar dienvidu-dienvidu tīklu, risinājumi, kas jāpieņem attiecībā uz ekonomisko krīzi, kurai ir nopietnas sekas, ieskaitot zaudētās darba vietas, cilvēciskie, sociālie un vides apsvērumi un cilvēktiesību jautājums - par tiem ir jārunā, un tiem ir atkal jākļūst par mūsu prioritāti.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Ņemot vērā, cik tagad ir pulkstenis, es ceru, ka jūs man ļausit sākt ar citātu no "Tūkstoš un vienas nakts”, ja reiz mēs runājam par arābu pasauli.
Šajās fabulās ir teikts: "Ne slavu, ne godu nemantos tas, kas dīki mājās sēž. Ir bieži redzēts dīķis rāms, kas sastāvējies kļūst: ja ūdens plūst, tas dzerams ir, bet citādi tas pūst.”
Tas liek domāt par lielisko arābu tradīciju mantojumu, kas mūs aicina pārvarēt kūtrumu un iespējami labākā veidā atsākt Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijas procesu, ņemot vērā divus faktorus.
Pirmais faktors ir laiks. Šodien 50 % no Vidusjūras dienvidu reģiona valstu iedzīvotājiem ir vecumā līdz 18 gadiem, un pēc mazāk nekā 30 gadiem mums būs brīvās tirdzniecības zona, ko veidos gandrīz miljards patērētāju un pilsoņu. Tādēļ mums nav daudz laika.
Otrs faktors ir tas, kādus tirdzniecības nolīgumus mēs gribam piedāvāt šīm valstīm. Kā liberālie demokrāti mēs šos tirdzniecības nolīgumus gribam redzēt bez birokrātiskām struktūrām vai centrālisma, un mēs gribam, lai kontrole pār resursiem un bagātību tiktu atņemta dažām oligarhiskām struktūrām, kas šobrīd valda partnervalstīs.
Yannick Jadot
Priekšsēdētāja kungs, pēc tam, kad 15 gadus esam apsprieduši Barselonas procesa tirdzniecības aspektu, mums ir radušās ļoti lielas šaubas par to, vai sarunas par EUROMED brīvās tirdzniecības nolīgumu ir pareizais šā reģiona sociālo, politisko un ekonomisko problēmu risinājums.
Kā jau tika teikts, ietekmes novērtējums galvenokārt atklāja to, ka ir iespējamas ļoti nopietnas negatīvās sekas, kas var skart sociālo, vides vai reģionālās integrācijas jomu.
Tādēļ, priekšsēdētāja kungs un komisāra kungs, mēs uzskatām, ka Komisijas priekšlikums par "ceļvedi” 2010. gadam un pēc tā ar savu divpusējā brīvās tirdzniecības nolīguma aspektu ir pārāk neobjektīvs, lai būtu pamatots.
Mēs atbalstām rezolūcijas projektu, par ko šodien notiek debates, jo īpaši tādēļ, ka tajā ir uzdoti visi šie jautājumi par sociālo ietekmi, ietekmi uz vidi un uz reģionālo integrāciju, un galvenokārt tādēļ, ka 10. punktā tiek aicināts pārskatīt tirdzniecības nolīgumu mērķus, jo īpaši saistībā ar šiem sociālajiem un vides jautājumiem, un arī lielā mērā tādēļ, ka, pārskatot šos nolīgumus, mēs varbūt varētu padomāt par tirdzniecības aspekta reintegrāciju kopējā Barselonas procesā.
Willy Meyer
Priekšsēdētāja kungs, manis pārstāvētā grupa uzskata, ka EUROMED projekta daļu, kas attiecas uz tirdzniecību, imigrāciju vai finansējumu, nav iespējams nošķirt no politiskās daļas. Tādēļ mūsu grupa ir pret to, ka Eiropas Savienība paaugstina Izraēlas un Marokas Karalistes statusu, jo tās abas ir nemierīgas teritorijas, kas nav sasaistāmas ar starptautiskajās tiesībās paredzēto miera savienības ideju.
Mēs domājam, ka Eiropas Savienībai un Eiropas Komisijai ir jābūt daudz uzstājīgākām attiecībā uz vērtībām, kas mums ļautu īstenot kopīga miera un drošības projektu.
Piemēram, kāda Sahāras aktīviste uz Spānijas salas Lansarotes šobrīd ir pieteikusi bada streiku, jo Marokas Karaliste viņai neļauj iebraukt okupētajās teritorijās. Tas ir būtisks aspekts, kas Eiropas iestādēm liks ieņemt stingru nostāju attiecībā uz Marokas Karalisti.
Es ticu, ka Vidusjūras reģiona valstu savienība ir izveidota ne tikai komerciāliem mērķiem, bet arī tāpēc, lai aizstāvētu starptautiskās un cilvēktiesības.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Apvienotās Karalistes Neatkarības partija ir pret EUROMED nolīgumu, un iemesls ir šāds: EUROMED nolīgums piedāvās nozīmīgas tirdzniecības koncesijas un pat subsīdijas trešām valstīm. Tieši vai netieši tas notiks uz Lielbritānijas nodokļu maksātāju rēķina. Turklāt, kad komisāra pārstāvis par EUROMED runāja ar Starptautiskās tirdzniecības komiteju - man ir tas gods būt par vienu no tās locekļiem -, viņš teica tieši šādus vārdus: "Nav runa par visu ES regulu īstenošanu”. Pēc tam viņš teica, ka ES regulu piemērošana notiks saprātīgi un izlases veidā.
Savukārt mēs Apvienotajā Karalistē samierināmies ar visām ES regulām - un mūsu ekonomika patiešām no tām cieš -, kas mums tiek piemērotas, turklāt tas nenotiek ne saprātīgi, ne arī izlases veidā.
Mums pat nav atļauts lietot tādas spuldzes, kādas vēlamies. Bet runa nav tikai par spuldzēm. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pār mums Apvienotajā Karalistē lielākā vai mazākā mērā valdīs trīs "draugi”: Komisijas priekšsēdētājs, jaunievēlētais Padomes priekšsēdētājs, kas noteikti būs Tintiņa vectēvs, un, vēl svarīgāk, augstais pārstāvis, Cathy Ashton kundze, kas savos pāri 30 bija viena no četrām amatpersonām, kurām maksāja galēji kreisā kodolatbruņošanās organizācija CND.
Tā ir nopietna lieta, un tie ir cilvēki, no kuriem mēs netiksim vaļā, taču EUROMED valstīm ar šiem trim "draugiem” nav jāsamierinās.
Te ir arī jautājums par cilvēktiesībām. Šajā gadījumā man ir jājautā - kas te īsti notiek? No visām valstīm tieši Sīrijai un Lībijai ir piedāvātas tirdzniecības koncesijas un pat subsīdijas, par ko maksāsim mēs, bet kur tad paliek cilvēktiesību aizsardzības pasākumi? Neesmu neko dzirdējis, ka tādi būtu veikti šajās abās valstīs, kurām ir tik gara un, atklāti sakot, nožēlojama pagātne. Kā cilvēkam, kura pusaudža gadi aizritēja 20. gs. 60. gados, man jāsaka, ka šīs rezolūcijas daļas ierosinātāji laikam kaut ko ir sapīpējušies, tāpēc mēs esam pret šo rezolūciju kopumā.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, brīvā tirdzniecība var būt pozitīva lieta, ja ar to vien viss nebeidzas. Šādi nolīgumi attiecas uz daudz ko vairāk, un tā tam arī jābūt. Tiem jābūt ne tikai par brīvās tirdzniecības zonas izveidi, bet arī par ilgstošu ietekmi. Tiem jābūt par attīstību. Tiem jābūt par drošību. Tiem jābūt par labklājību visiem cilvēkiem. Tas ir daudz svarīgāk par to, vai notiek pilnīga liberalizācija, vai tiek atvērts tirgus un vai daži cilvēki beigās gūst labumu. Ja vēlamies, lai tirdzniecība būtu brīvāka, tad visu šo pūliņu mērķim - gan šeit, gan arī mūsu kaimiņvalstīs uz dienvidiem - jābūt cīņai ar bezdarbu. Šo pūliņu mērķim jābūt radīt lielākas iespējas, jo īpaši sievietēm, jauniešiem un lauku iedzīvotājiem. Ja tāds ir mūsu mērķis, tad mēs esam uz pareizā ceļa. Ja mūsu mērķis ir tikai liberalizēt, atvērt tirgu un ļaut dažiem cilvēkiem gūt peļņu, tad mēs esam uz nepareizā ceļa.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Vidusjūras reģiona asociācijas nolīgumu pamatmērķis ir ciešas sadarbības veidošana starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona valstīm, galvenokārt tirdzniecības jomā, un šo valstu ekonomikas pārstrukturēšana. Tādā veidā ES var palīdzēt arābu pasaulei kļūt par labklājības reģionu, un tas radīs apstākļus ciešākai sadarbībai un iespēju šajā reģionā panākt stabilitāti.
Mums jādara viss iespējamais, lai paātrinātu Barselonā sākto procesu, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem par demokrātiju, tiesiskuma saglabāšanu, vērtībām, cilvēka cieņu un ekonomisko un sociālo attīstību. Svarīga nozīme šajā saistībā būs arī starpkultūru dialoga stiprināšanai.
Manuprāt, lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizācija Eiropas un Vidusjūras reģiona zonā var veicināt izdevīgu maiņas tirdzniecību ar nosacījumu, ka ES galvenokārt koncentrējas uz labības, gaļas un piena eksportu un uz augļu un dārzeņu importu no Vidusjūras reģiona valstīm. Lai īstenotu tādu ārkārtīgi vērienīgu rīcības plānu kā Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerība, valstīm, kas šajā procesā piedalās, būs jāpieliek lielas pūles un jābūt gatavām uz daudziem kompromisiem.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, pirms dažām nedēļām es piedalījos sanāksmē kopā ar delegāciju attiecībām ar Kanādu. Tajā tika pārrunāts brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Kanādu. Pirms tam mēs šeit Parlamentā apspriedām brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju. Šodien mēs runājam par brīvās tirdzniecības nolīgumu EUROMED zonā.
Vai Komisija varētu atbildēt, par cik brīvās tirdzniecības nolīgumiem šobrīd notiek vai līdz šim ir notikušas sarunas. Otrkārt, kāds ir tīrais ieguvums Eiropas Savienības valstīm? Treškārt, kur ir tās iespējas uzņēmējiem no darba vietu radīšanas un ekonomiskā viedokļa?
Visbeidzot, es nepiekrītu visam, ko teica Dartmutas grāfs, tomēr es gribētu dzirdēt atbildi uz viņa galveno jautājumu, neminot konkrētas personas.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs, šīs debates ir par tirgus liberalizāciju, un šovakar es šā Parlamenta priekšā stāvu kā eiropiete, kas tic tautu sadarbībai, bet netic šā projekta federālisma idejai.
Ar Lisabonas līgumu mazināsies Apvienotās Karalistes iespēja kontrolēt un veikt tirdzniecību ar tiem, ar kuriem mēs vēlamies. Turklāt demokrātijas mazināšanos gan Apvienotajā Karalistē, gan arī visā Eiropā ir apliecinājuši pagājušās nedēļas notikumi, kad mēs iecēlām priekšsēdētāju un iesvētījām augsto pārstāvi ārlietās, kas nekad nav bijis vēlēts amats, bet kas Eiropas iedzīvotāju vārdā runās par ārlietām. Protams, tā nav situācija, ko Komisija var kontrolēt, un būtu interesanti dzirdēt tās viedokli.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, apsverot Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveidi, mums jāpatur prātā divas lietas.
Viens ir vispārējs jautājums, kas attiecas uz valstīm Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu daļā, kā arī lielāko daļu jaunattīstības valstu, ar kurām Eiropas Savienība vēlas noslēgt līdzīgus nolīgumus, jo īpaši tām valstīm, kas saistītas ar kopējo lauksaimniecības politiku.
Šeit ir vietā Dominican Lacordaire vārdi: "Starp vājajiem un spēcīgajiem, starp bagātajiem un nabadzīgajiem, starp kungiem un kalpiem tieši brīvība ir tā, kas apspiež, un likumi - kas atbrīvo.” Mēs vienkārši nedrīkstam ignorēt acīmredzamās un svarīgās sociālekonomiskās paralēles, kas šeit parādās, ne arī milzīgās atšķirības ražošanas sistēmu attīstībā starp valstīm Vidusjūras reģiona ziemeļos un dienvidos.
Tirdzniecības liberalizācija, jo īpaši tādās jutīgās nozarēs kā lauksaimniecība un zvejniecība, noteikti ir bijis pašreizējo ekonomisko un sociālo krīzi saasinošs faktors, ņemot vērā spiedienu, ko tā izdarījusi uz vājākajām ražošanas sistēmām un darba un sociālajām tiesībām, kā arī pieaugošo atkarību, kas ir īpaši nopietna attiecībā uz pārtiku, kompromitējot ikvienas valsts brīvu attīstību un suverenitāti.
Kā jau tika minēts, mēs joprojām atceramies situāciju Palestīnā un Rietumsahārā, un to šajās debatēs mēs nedrīkstam ignorēt.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka savu sakāmo varu pateikt mazāk nekā minūtē. Man arī ir viens jautājums komisāram. Mēs esam vienojušies par to, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi un tirdzniecības nolīgumi nedrīkst attiekties tikai uz tirdzniecību - tiem jāietver arī citi mērķi, kas beigu beigās dos labumu mums visiem. Kādā mērā šis process nozīmē to, ka gan mēs, gan arī mūsu partneri baudīsim lielāku demokrātiju, cilvēktiesības un taisnīgāku bagātību sadali? Vai kaut ko no tā var redzēt jau tagad vai arī tas prasīs vēl kādu laiku? Tādā gadījumā - cik ilgu laiku tas prasīs?
Kader Arif
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es nebiju paredzējis atbildēt Dodds kundzei, taču gribētu teikt, ka viņai vajadzētu izlasīt Lisabonas līgumu, jo, ja ir kāda komiteja, kas ar Lisabonas līgumu tiks stiprināta, tad tā ir Starptautiskās tirdzniecības komiteja. Tādēļ es varu pateikt to, ka, pienākot šim laikam, turpmākajos mēnešos vai gados Eiropas Parlamentam būs tikai nedaudz lielāka ietekme.
Moreira kungs komisāram uzdeva dažus ļoti konkrētus jautājumus. Es dzirdēju Tajani kunga atbildi: Lībija un Sīrija. Tomēr bija viens jautājums, no kura tika vaļā ļoti ātri, un tas bija vispārējais cilvēktiesību jautājums, uz kuru konkrēta atbilde netika sniegta. Es ļoti vēlos, lai sarunas ar Lībiju un Sīriju būtu veiksmīgas, taču vienlaikus ir jāatbild uz ES jautājumiem, prasībām un lūgumiem attiecībā uz cilvēktiesībām.
Mana otra piebilde ir tāda, ka, manuprāt, nav iespējams runāt par Eiropas un Vidusjūras reģiona zonu, nepieminot Izraēlas un Palestīnas jautājumu, kad mēs redzam, ka no okupētajām teritorijām tiek importētas preces. Tādēļ es gribētu arī uzzināt Komisijas nostāju šajā jautājumā.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu uzsvērt, ka komisāres Ashton kundzes prombūtne nav saistīta ar amatu, ko viņa ieņems no 1. decembra, bet gan ar citām institucionālām saistībām viņas pašreizējā amatā.
Kur tas ir iespējams, mēģināšu atbildēt uz jūsu jautājumiem. Atbildes, kuras es nespēšu dot, visiem deputātiem tiks iesniegtas rakstveidā, jo jūsu jautājumus es nodošu komisārei Ashton un viņas dienestiem.
Es gribētu uzsvērt, ka cilvēktiesību ievērošana vienmēr ir bijusi ikvienas Eiropas Komisijas rīcības pamatā. Arī runājot par manis vadīto transporta jomu, mēs vienmēr esam ļoti centušies, lai visās mūsu iniciatīvās Āfrikā par prioritāti tiktu atzīta politiskās stabilitātes nodrošināšana un cilvēktiesību un likumu ievērošana. Šīs saistības ir daļa no Eiropas Komisijas politiskā projekta. Turklāt brīvās tirdzniecības nolīgumi vienmēr ietver sadarbības klauzulas.
Tādēļ es gribu nomierināt visus deputātus, ka Komisija nekad nav par zemu novērtējusi cilvēktiesību ievērošanas nozīmi un savu pienākumu par to atgādināt valstīm, ar kurām tiek risinātas sarunas. Situācija tiek nepārtraukti kontrolēta, un, ja tas notiek to valstu gadījumā, kas vēlas iestāties Eiropas Savienībā, tad vēl jo vairāk iemeslu ir tam, lai tas turpinātos valstīs, ar kurām notiek sarunas.
Attiecībā uz Sīriju asociācijas nolīgums lielā mērā ir tāds pats kā pārējo Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumi tādā ziņā, ka tas paredz regulāru politisku, ekonomisku un sociālu dialogu un sadarbību daudzās nozarēs. Tas nosaka pakāpenisku brīvās tirdzniecības zonas izveidi ne vairāk kā 12 gadu laikā un vienlaicīgi ietver arī plašāka spektra materiālās tiesību normas daudzās nozarēs, piemēram, ar tirdzniecību saistītās tiesību normās, kas nav paredzētas citos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos. Es domāju par vispārējā tarifa atcelšanu lauksaimniecības produktiem, noteikumiem attiecībā uz tehniskiem tirdzniecības šķēršļiem, sanitāriem un fitosanitāriem pasākumiem, tirdzniecības veicināšanu, tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumiem, publisko iepirkumu un visbeidzot - tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānismu.
Runājot par Lībiju, pēc sarežģīto attiecību perioda ar starptautisko sabiedrību šī valsts ir veikusi pasākumus, lai normalizētu politiskās un ekonomiskās attiecības ar tās ārvalstu partneriem.
Kā transporta komisārs esmu apmeklējis Lībiju, un pat šā brauciena laikā es pamanīju vēlmi mainīt līdz šim dominējošo tendenci. Es teiktu, ka Lībija vienmēr ir piekritusi tiesību aktu projektu mērķiem un to vispārējam saturam attiecībā uz preču tirdzniecību, pakalpojumiem, tiesībām veikt uzņēmējdarbību, tirdzniecības noteikumiem, ieskaitot tos, kas attiecas uz publisko iepirkumu, un regulatīvo sadarbību vairākās Kopienas acquis jomās. Lībija ir piekritusi atbalstīt arī citas klauzulas, tomēr es atgādinu, ka jebkurā gadījumā Komisija saglabās piesardzību.
Es ceru, ka manas atbildes uz jūsu jautājumiem bija pietiekami izsmeļošas.
No otras puses, attiecībā uz to, tieši par cik brīvās tirdzniecības nolīgumiem Komisija šobrīd risina sarunas, skaidrāku un pilnīgāku atbildi mēs sniegsim rakstveidā, izmantojot komisāres Ashton dienestus.
Priekšsēdētājs
Esmu saņēmis piecus rezolūcijas priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2009. gada 25. novembrī.
