Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā - Finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē (grozījumi Regulā (EK) Nr. 1889/2006) - Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā (Regulas (EK) Nr. 1905/2006 grozīšana) - Finanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm (grozījumi Regulā (EK) Nr. 1934/2006) (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir kopīgās debates par šādiem jautājumiem:
Attīstības komitejas vārdā izstrādātais C. Goerens ieteikums otrajam lasījumam par finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā [16447/1/2010 - C7-0424/2010 -;
Ārlietu komitejas vārdā izstrādātais B. Lochbihler un K. Gál ieteikums otrajam lasījumam par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē [16446/1/2010 - C7-0427/2010 -;
Attīstības komitejas vārdā izstrādātais G. Mitchell ieteikums otrajam lasījumam par finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (Regulas (EK) Nr. 1905/2006 grozīšana) [16442/1/2010 - C7-0424/2010 -;
Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā izstrādātais H. Scholz ieteikums otrajam lasījumam par finanšu instrumenta izveidi sadarbībai ar industrializētām valstīm (grozījumi Regulā (EK) Nr. 1934/2006).
Charles Goerens
Priekšsēdētājas kundze! Šodien otrajā lasījumā ir iesniegts priekšlikums regulai, ar ko nosaka ĀKK programmu par papildu pasākumiem banānu nozarē.
Atgādinām, ka pirmajā lasījumā aicinājām ieviest pēc iespējas vairāk papildu pasākumus ĀKK banānu eksportētājvalstīm, kuru stāvoklis var pasliktināties, stājoties spēkā nolīgumam PTO ietvaros ar Savienoto Valstu un Latīņamerikas ražotājiem, lai izbeigtu tirdzniecības strīdu par muitas nodevām banāniem. Saskaņā ar šo nolīgumu importa nodevas par banāniem līdz 2017. gadam pakāpeniski samazināsies no EUR 176 par tonnu līdz EUR 114 par tonnu.
Tomēr banāniem no ĀKK valstīm joprojām būs beznodokļu ievešana Eiropas Savienības teritorijā. Tā kā pēc tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā stāvoklis šajās valstīs pasliktinājās, tās bija spiestas vienoties par papildu pasākumu ieviešanu banānu nozarē vai, saīsināti BAM, Eiropas Savienības teritorijā.
Mūsu Attīstības komiteja, kuras referents esmu, spēja nodrošināt, ka pirmajā lasījumā tiek pieņemti sākotnējās redakcijas turpmāk minētie uzlabojumi.
Pirmkārt, kā viens no galvenajiem ieteicamo pasākumu mērķiem tika uzsvērta nabadzības izskaušana un dzīves apstākļu uzlabošana.
Otrkārt, mazie lauksaimnieki un mazie uzņēmumi tiek uzskatīti par galvenajiem ieguvējiem no šādiem pasākumiem.
Treškārt, īpaša uzmanība šajā regulā tiek veltīta aspektiem, kas ir saistīti ar vides, veselības un darba standartiem.
Ceturtkārt, ir ieviesti pārredzami kritēriji līdzekļu piešķiršanai.
Visbeidzot, ir panākta vienošanās par provizorisku novērtējumu, kas jāveic 18 mēnešus pirms programmas termiņa beigām.
Turklāt Parlaments un Padome ir panākušas vienošanos par papildu pasākumu finansēšanu 2010. un 2011. gadam. Visi šie jaunie pasākumi pilnībā atbilst ĀKK valstu cerībām. Vienīgais klupšanas akmens ir horizontālais jautājums par deleģēto aktu piemērošanu finanšu instrumentam sadarbībai attīstības jomā (ASI). Savā Lisabonas Līguma 290. panta interpretācijā mēs atbalstām šo prasību.
Eiropas Parlaments vēlas, lai tas spētu ietekmēt Komisijas stratēģisko lēmumu pieņemšanu saistībā ar ārējās darbības finansēšanu. Līdz šim Padome ir atteikusies piešķirt Parlamentam tiesības, kādas tam pienākas finanšu instrumentu darbības jomā.
Jautājumi ir jānoskaidro un es stingri apņemos panākt, lai neviens mūs nedēvētu par kārtības traucētājiem. Parlaments un Attīstības komiteja to katru dienu pierāda savā darbā. Tādēļ aicinu kolēģus deputātus saglabāt pirmajā lasījumā pieņemto nostāju un ar lielu balsu vairākumu nobalsot par šo dokumentu, ko tikko esmu iesniedzis viņiem apstiprināšanai.
Barbara Lochbihler
Priekšsēdētājas kundze! Cilvēktiesību nodrošināšana, demokrātisko struktūru veicināšana un attīstība un korupcijas apkarošana ir galvenās to demonstrantu prasības, kuri ir izgājuši ielās Tunisijā, Ēģiptē un Jemenā, miermīlīgā veidā protestējot un cerot tādā veidā panākt izmaiņas, lai iedzīvotāji Magrebā un visā arābu pasaulē varētu īstenot savas tiesības uz vārda un preses brīvību, viņu tiesības uz brīvām vēlēšanām un viņu tiesības uz pilsonisko līdzdalību. Šo tiesību iegūšana ir tieši tas, ko vēlamies veicināt, izmantojot mūsu demokrātijas un cilvēktiesību finanšu instrumentu; līdz šim iespējas to izmantot minētajās valstīs bija ierobežotas, jo tajās esošie apstākļi paredzēja to iedzīvotāju vajāšanu un spīdzināšanu, kuriem bija atšķirīgs viedoklis.
Īpaši atzinīgi vērtēju faktu, ka - kā dzirdējām vakar darba grupā, Komisija jau ir izstrādājusi sīkus plānus šī finanšu instrumenta izmantošanai tā, ka turpmāk tiks izveidoti īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa projekti, ko pašreiz var izmantot Tunisijā, lai atbalstītu tās demokrātiskās pārveides procesu. Nākotnē labvēlīgs risinājums varētu būt turpmāka modeļa izstrāde, ko varētu arī izmantot gadījumā, ja šāda pamatīga pārveide notiktu arī citās valstīs. Ļoti ceru, ka Komisija ņems vērā parlamentārās delegācijas sadarbībai ar Tunisiju sniegtos ierosinājumus, piemēram, saistībā ar tiesu sistēmas reformu.
Dokuments par demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanu ir izstrādāts tā, lai varētu sniegt atbalstu dažādu pilsonisko struktūru pārstāvjiem, kuri strādā, lai panāktu stāvokļa uzlabošanu cilvēktiesību jomā. Tās var būt gan valdības, gan starptautiskās cilvēktiesību institūcijas vai personas, kurām kā cilvēktiesību aizstāvjiem nepieciešams atbalsts. Kopumā tā ir labvēlīga struktūra tieši tādēļ, ka konkrētos gadījumos tā sniedz iespēju rīkoties bez attiecīgās valdības atļaujas. Neuzskatu, ka tas jebkādā veidā ir kvalificējams kā iejaukšanās iekšējās lietās, jo ir nepieciešamas cilvēktiesības, lai būtu iespējams pretoties valsts apspiešanai un vardarbībai, ko valsts vērš pret saviem iedzīvotājiem - pret atsevišķiem tās pilsoņiem.
Protams, ka ir jāpārskata gan atsevišķi cilvēktiesību un demokrātijas dokumentu projekti, gan prioritātes, un tie nepārtraukti ir kritiski jāvērtē. Līdz šim šis dokuments bija vēl salīdzinoši jauns, tādēļ nebija vērts veikt novērtēšanu, kuras rezultāti būtu pietiekami niecīgi. Tādēļ ir vēl svarīgāk, lai mēs tagad sagatavotu un īstenotu šo paredzamo visaptverošo novērtējumu. Tas jāveic, lai noskaidrotu atsevišķu pasākumu ietekmi un lai mēs attiecīgi varētu novērtēt prioritātes un darba metodes.
Šis finanšu instruments ir izstrādāts, balstoties uz visu finanšu instrumentu papildināmības principu. Tomēr katru reizi no jauna praksē atklājam, ka šis salīdzinoši pieticīgais finanšu instruments tiek izmantots tādu projektu finansēšanai, kam ir acīmredzama saikne ar ģeogrāfiskiem instrumentiem. Šis jautājums tiek uzdots arī dialogos par cilvēktiesībām. Tādēļ nekādā ziņā nedrīkstam piekrist šī jau tā pieticīgā instrumenta finansējuma samazinājumam un mums ir arī jāuzrauga, lai tas netiktu izmantots tādu projektu finansēšanai, kas faktiski nav atbilstoši.
Un visbeidzot, par deleģētajiem aktiem - jautājums, kurā mums vēl ir jāpanāk vienošanās attiecībā uz kādu no finanšu instrumentiem. Daudzās politikas jomās, piemēram, vides un transporta jomā, nav pretrunu jautājumā par to, ko drīkst uzskatīt par deleģētiem aktiem. Tomēr ārpolitikas jomā šis jautājums tiek uztverts kā ārkārtīgi strīdīgs. Tomēr ir ļoti svarīgi - jo īpaši pēc Lisabonas Līguma spēkā stāšanās, lai mums kā Parlamentam būtu arī koplēmumu tiesības ārpolitikā tādā līmenī, kāds tiek attiecināts uz stratēģisko pieeju finanšu instrumentu programmām.
Kinga Gál
referente. - (HU) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas pārstāvji, dāmas un kungi! Viss, ko minēja mana līdzreferente Lochbihler kundze, ir pietiekami svarīgi, ņemot vērā pašreizējo tik saspringto starptautisko situāciju - ar to es domāju notikumus Ziemeļāfrikā, par kuriem vakar debatējām, - Tunisijā un Ēģiptē -- un pierāda, ka uzmanība, ko veltām, piemēram, šim finanšu instrumentam cilvēktiesību jomā, tik tiešām ir nozīmīga un kādā konkrētā vietā šī instrumenta ietekmei var būt svarīga praktiska nozīme. Tieši šis ir pirmais nozīmīgais iemesls, kādēļ Parlaments pieprasa sev pārraudzības tiesības saistībā ar šo instrumentu.
Attiecībā uz tiem būtiskajiem jautājumiem, kas tika apspriesti debatēs pirmajā lasījumā pagājušā gada oktobrī, kuru mērķis bija nozīmīgāko vietējo nevalstisko organizāciju darbības veicināšana, visas iestādes panāca savstarpēju vienošanos. Pašreiz otrajā lasījumā jārisina jautājumi, kas saistīti ar "medaļas otru pusi”, proti, vienošanos par institucionālajām debatēm attiecībā uz Parlamenta demokrātiskas pārraudzības tiesībām. Labi zināms, ka jautājums par finanšu instrumentiem, tostarp par šī instrumenta izmantošanu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai jau gadu ir viens no institucionālās cīņas objektiem.
Lisabonas Līgums nostiprināja Eiropas Parlamenta tiesības veikt demokrātisko pārraudzību; faktiski pašreizējā situācijā, mūsuprāt, ir jāievieš un jāizmanto tieši deleģēto aktu iestāde. Šis konkrētais tiesību aktu kopums, deleģēto aktu gadījums, varētu būt pirmais nozīmīgais piemērs tam, ka Eiropas Parlamenta loma kopš 2009. gada 1. decembra patiešām ir pieaugusi. Tādēļ otrajā lasījumā, un ir arī iespēja, ka visā turpmākajā vienošanās procesā, arī mēs cīnīsimies par Eiropas Parlamenta demokrātiskās pārraudzības tiesību atzīšanu, un es tāpat kā mans kolēģis uzskatu, ka tas ir būtiski tieši attiecībā uz finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību jomā. Tas ir tādēļ, ka - kā tikko jau dzirdējām -- šis instruments ir paredzēts, lai atbalstītu cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas aizsardzību, un mēs veicinām konkrētas tiesības, piemēram, cīņu par sieviešu un bērnu tiesībām un cīņu pret nāvessodu, spīdzināšanu un cietsirdīgu, nehumānu, pazemojošu izturēšanos. Mūsu mērķis ir palīdzēt cilvēktiesību aizstāvjiem viņu darbā pat smagākajos apstākļos. Tas ir vēl viens iemesls tam, kādēļ šis instruments ir īpaši svarīgs. Tā ieguvēji ir nevalstiskas organizācijas, kas dažās valstīs darbojas ārkārtīgi nelabvēlīgos apstākļos. Tas viss pierāda, ka mums - Parlamentam -- ir jāspēj ietekmēt šīs stratēģijas un pamatprogrammu veidošana un turpmāko plānu izstrādāšana, jo varam veikt nopietnākus pasākumus, īstenojot gadskārtējo uzraudzību, nevis vienkārši uzdodot noskaidrot mūsu viedokli divgadu finanšu cikla ietvaros. Tieši tādēļ lūdzam jūsu atbalstu, lai tagad - periodā pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā -- mēs patiesi varētu darboties arī Līguma garā, un es ticu, ka gan Komisija, gan Padome paredzamajā vienošanās procesā sapratīs, cik ļoti tas ir nepieciešams.
Helmut Scholz
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šī parlamentārā termiņa ietvaros pamatīgi tiek grozīts finanšu instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (ICI). Paredzam kopīgi piešķirt apmēram EUR 348 miljardus sadarbībai tādās jomās kā zinātne, akadēmiskā personāla apmaiņa - tostarp programmā "Erasmus Mundus” -- kultūras, vides aizsardzības un atjaunojamās enerģijas jomā, kā arī divpusējās tirdzniecības attiecību veicināšanā. Īpaša uzmanība šajā ziņā ir jāvelta maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Jaunais aspekts ir tāds, ka, izmantojot tā dēvēto ICI Plus, ir iespējams finansēt arī projektus jaunattīstības valstīs - un konkrēti tos projektus, kas neietilpst vispārējā attīstības palīdzības pasākumu definīcijā. Tajos ietilpst tādi projekti un pasākumi kā Eiropas studentu nosūtīšana uz universitātēm Āfrikā, Āzijā vai Latīņamerikā - pilnīgi jauns elements. Pašreiz, kad ES ir jāuzņemas lielāka atbildība, lai no jauna saskaņotu savu partnersadarbību ar aizvien pieaugošu valstu skaitu, neatkarīgas attīstības iespēju nodrošināšanai ir īpaša loma šajā procesā.
Regulas pārstrādāšanā skaidri jāiezīmē iespējas un problēmas, kas izriet no tās ģeogrāfiskās darbības jomas paplašināšanas. Tajā ir skaidri norādīts, kas drīkst saņemt finansiālo palīdzību, kādiem mērķiem un ar kādiem noteikumiem. Vēl viens jauns šī instrumenta elements ir, ka, piešķirot regulā noteikto finansējumu, jānodrošina, lai partnervalstis ievērotu galvenos Starptautiskās Darba organizācijas noteiktos darba standartus un lai tās savos centienos samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas sniegtu nozīmīgu ieguldījumu starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām.
Tikpat svarīgi ir arī tas, ka tiesiskums un cilvēka cieņas ievērošana darba vietā ir paaugstināta līdz sadarbības mērķu līmenim. Tā kā pārejam pie otrā lasījuma, vēlos no jauna apliecināt, ka, manuprāt, ir būtiski nodrošināt, ka finansiālās palīdzības piešķiršanā nedrīkstam piekāpties jautājumos, kas skar Eiropas Savienības pamatprincipus. Veicinot projektus jaunattīstības valstīs, turpmāk jāpievērš uzmanība politikas saskaņotībai, un jo īpaši saskaņošanai ar pasākumiem, kas paredzēti pārtikas krīzes novēršanai. Plenārsēdes balsojumā pirmajā lasījumā tika izlemts - lai gan ar nelielu balsu vairākumu, nenovirzīt ICI Plus nekādu daļu no līdzekļiem, kas līdz šim ir piešķirti attīstības palīdzībai.
Pārejam pie otrā lasījuma, veicinot attiecību atjaunošanu šajā jomā, kā to attiecinām uz visiem finanšu instrumentiem. Pēc veiksmīgas kompromisa vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu esam pielāgojuši ICI Plus, lai atbilstoši pārvarētu nākotnē paredzamās problēmas. Visi būtiskie jautājumi plenārsēdē tika apstiprināti ar balsu vairākumu. Tiktāl viss ir kārtībā, vai arī tā vismaz šķiet. Tomēr joprojām nav izlemts, kā turpmāk risināsim jautājumu par pilnvaru sadalījumu starp abām ES likumdevējām iestādēm, ņemot vērā Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, jo īpaši kopienas līmeņa starptautiskās tirdzniecības politikas jomā. Šajā gadījumā ir apdraudēta demokrātija, un jo īpaši tā sauktie deleģētie akti - akti, par kuriem Eiropas Parlamentam un Komisijai, kā arī Padomei joprojām ir atšķirīgs viedoklis.
Kādēļ tā? Vēlamies darīt to, ko uzskatām par savu pienākumu vēlētāju priekšā. Vēlamies pārbaudīt, vai Eiropas Ārējās darbības dienesta un Komisijas daudzgadu finanšu plānošana mūsu pieņemto regulu īstenošanai saskan ar likumdevēja ieceri. Senāk Komisijas attieksme diemžēl pārāk bieži bija tāda, ka jūs varat rakstīt uz papīra visu, ko vēlaties. Lisabonas Līgums mums kā likumdevējam piešķir jaunus uzdevumus un pienākumus, un mēs pieprasām veto tiesības. Dažādo ārpolitikas finanšu instrumentu referenti, komiteju priekšsēdētāji un grupu vadītāji ir vienisprātis, ka mums jācīnās par šīm demokrātiskajām tiesībām.
Komisāra kungs, dāmas un kungi, uzvedība, ko līdz šim esam redzējuši pierāda, ka ne visas trīs Eiropas Savienības struktūras ir atzinušas šo principu. Tādēļ šodien enerģiski aizstāvam savas uzraudzības tiesības, jo turpmāk Komisijai tās plānošanā būs jābalstās uz to, ko ir noteicis likumdevējs, nevis uz saviem paziņojumiem.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Šeit otrajās debatēs par minētajiem ārējo attiecību finanšu instrumentiem aizvietoju Andri Piebalgu, kurš atrodas ārvalstīs iepriekš paredzētā komandējumā.
Vispirms vēlos pateikties referentiem - Gál kundzei, Lochbihler kundzei, Mitchell kungam, Scholz kungam un Goerens kungam. Mūsu sadarbība šajos jautājumos ir bijusi ļoti laba un, izņemot deleģētos aktus, ir notikusi ievērojama visu trīs attiecīgo iestāžu konverģence pēc būtības.
Pārējie jautājumi nav atrisināti tādēļ, ka jaunā Līguma apstākļos iestāžu attiecības ir paplašinājušās. Pašreiz esam smagā savas politikas un darbības posmā, ko mūsu ārvalstu partneri nesaprot, jo galveno aktu īstenošana ir ES iekšējā lieta.
Lai gan kā tirdzniecības komisārs neesmu atbildīgs ne par vienu no minētajiem instrumentiem, tie atbalsta veselu virkni ES politikas, tostarp tirdzniecības politikas, mērķus, un ļauj mums saglabāt nozīmīga ārpolitikas dalībnieka lomu.
Kopš jūsu pēdējām debatēm oktobrī, gads noslēdzās, nepanākot vienošanos pirmajā lasījumā. Jūs pārzināt šo situāciju. Parlaments vēlas, lai Līguma 290. pants, kurā ir izklāstīta tā dēvētā deleģēto aktu procedūra, tiktu piemērots stratēģisko dokumentu un daudzgadu darbības programmu pieņemšanas gadījumos. Tomēr savā pirmā lasījuma nostājā Padome noraidīja jūsu grozījumus, kas bija saistīti ar deleģētajiem aktiem.
Ir ārkārtīgi svarīgi, lai mēs ātri panāktu vienošanos, jo īpaši attiecībā uz ICI Plus un priekšlikumu par papildu pasākumiem banānu nozarē. Pretējā gadījumā Komisija nevar realizēt attiecīgo budžetu.
Konkrētāk, attiecībā uz ICI Plus, manuprāt, visi piekrīt, ka šis instruments ir izstrādāts, lai veicinātu ES intereses industrializētās valstīs, no kurām dažas ir mūsu galvenie stratēģiskie partneri, kuri negaidīs, kamēr sakārtosim administratīvos jautājumus. Citi konkurē par to, lai ieņemtu nišas, ko atstājam tukšas neatkarīgi no tā, vai tas notiek enerģētikas jomas, uzņēmējdarbības atbalsta jomas, digitalizācijas programmas mērķu u. c. jomu sadarbībā.
Attiecībā uz papildu pasākumiem banānu nozarē, varu tikai uzsvērt, radot zināmu rezonansi arī kā tirdzniecības komisārs, ka tie ir cieši saistīti ar Ženēvas nolīgumu, ar kuru tika pielikts punkts mūsu garajam strīdam par tirdzniecību PTO un GATT ietvaros, kas ilga gandrīz 20 gadus.
Papildu pasākumi ir paredzēti desmit ĀKK banānu eksportētājvalstu atbalstam, pielāgojoties preferenču robežas samazināšanai Ženēvas nolīguma dēļ. Tādēļ ir īpaši svarīgi, lai mēs saglabātu ES kā sarunu partnera uzticamību starptautiskās tirdzniecības jomā, izpildot savas saistības, un šajā gadījumā īpaši esam parādā ĀKK banānu ražotājvalstīm.
Paraugieties šobrīd plašāk uz pārtikas tirdzniecību pasaulē un grūtībām, ar kādām saskaras dažas valstis, kas ir savā ziņā atkarīgas no ieņēmumiem no viena vai dažu preču veidu eksporta. Man tik tiešām šķiet, ka šis jautājums jārisina steidzami.
Saprotu Parlamenta bažas par tā iesaistīšanu stratēģisko dokumentu un daudzgadu programmu izstrādē. Komisija ir izvirzījusi priekšlikumus parlamenta uzraudzības uzlabošanai un piedāvā citus kompromisa risinājumus, tomēr tiem nav izdevies iegūt vajadzīgo atbalstu ne Parlamentā, ne Padomē.
Esmu šodien šeit, lai vēlreiz apliecinātu apņemšanos, ko Catherine Ashton un Andris Piebalgs pauda pagājušā gada oktobrī - censties atrast praktiskus politiskos risinājumus. Mums - Padomei, Komisijai un Parlamentam -- šobrīd otrajā lasījumā jāsadarbojas, lai sasniegtu tos rezultātus, par kuriem esam vienojušies, un visiem ir mērķtiecīgi jāapņemas šo mērķi sasniegt.
Turpmāka kavēšanās rada sekas budžeta, politiskā, juridiskā un pat sociālā un ekonomikas jomā. Vienlaicīgi, kad, stājoties spēkā Lisabonas Līgumam, tika mainīta komitoloģijas sistēma un Eiropas Parlamentam piešķirtas jaunas pilnvaras, tas nodrošināja ES stingrāku lomu un jaunas struktūras, lai īstenotu konsekventāku, plašāku un saskaņotāku ārpolitiku. Pateicos par uzmanību, un gaidīšu debates.
Maurice Ponga
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Eiropas Parlaments šodien otru reizi paziņo savu lēmumu par tādiem grozījumiem finanšu instrumentā sadarbībai attīstības jomā, kas paredz papildu pasākumu izveidi banānu nozarē galvenajām ĀKK banānu ražotājvalstīm. Šāda papildu pasākumu ieviešana tiek pamatota ar tarifu preferenču samazinājumu, kas ĀKK valstīm tika piešķirts saskaņā ar 2009. gada decembrī noslēgto Ženēvas nolīgumu ar Savienotajām Valstīm un Latīņamerikas valstīm. Eiropas Savienība tajā laikā apņēmās nodrošināt EUR 190 miljardus atbalstam ĀKK valstīm, lai palīdzētu tām izturēt šo jauno konkurenci.
Esam grozījuši gan formu, gan saturu Komisijas priekšlikumam pirmajā lasījumā. Padome mums nepiekrita saistībā ar formu, un tādēļ šodien regula ir iesniegta otrajā lasījumā. Patiešām Padome atteicās atļaut deleģēto aktu procedūras piemērošanu stratēģiskiem dokumentiem un provizoriskām daudzgadu programmām, un tādējādi atteicās arī īstenot jaunos pasākumus, ko paredz Lisabonas Līgums. Parlaments izlēma reaģēt nekavējoties, un tas ir būtiski.
Tādēļ nosūtām stingru politisku vēstījumu ĀKK valstīm. Eiropas Parlaments tās atbalsta un dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka EUR 190 miljonu piešķiršana tiek apstiprināta pēc iespējas ātrāk. Taču nosūtām vēstījumu arī Padomei. Eiropas Parlaments aizstāv savas Lisabonas Līgumā noteiktās prerogatīvas. Tagad bumba ir Padomes laukuma pusē. Eiropas Savienība ir devusi solījumu ĀKK valstīm. Padomei tādēļ ir jāuzņemas savi pienākumi, tāpat kā to izdarīja Parlaments.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai (Reglamenta 149. panta 8. punkts).)
William
Priekšsēdētājas kundze! Vai Ponga kungam nekad nav ienācis prātā, ka ES nodokļu maksātāji, un jo īpaši britu nodokļu maksātāji drīzāk vēlētos šos EUR 190 miljonus iesaldēt uz nenoteiktu laiku?
Maurice Ponga
(FR) Pateicos par jūsu jautājumu, Lord Dartmouth. Vēlos tikai norādīt, ka ir noslēgti starptautiski nolīgumi, kuros paredzēts, ka Eiropas Savienībai jāiegulda līdzekļi savās attiecībās ar ĀKK valstīm, un šis ir viens no šādiem nolīgumiem, kas Eiropas Savienībai jāuzskata par prioritāru. Kas attiecas uz mani, nekad neesmu uzskatījis, ka šie 190 miljoni būtu jāiesaldē.
Patrice Tirolien
Priekšsēdētājas kundze! Šodien mūsu Parlamentā vienbalsīgi pieņemtā nostāja apliecina, cik būtiski svarīgs šim Parlamentam ir jautājums par pilnvaru īstenošanu. Tomēr runājot par tēmu, kas skar papildu pasākumus banānu nozarē, šis nolīgums ir apkaunojošs attiecībā pret mūsu ĀKK banānu ražotājvalstīm. Faktiski jau gadu pēc tam, kad šīm valstīm likumīgi tika piešķirta kompensācija no Komisijas, tās šos līdzekļus joprojām nav saņēmušas, lai gan šīs valstis ir smagi skāris Ženēvas nolīgums.
Tādēļ šodien no jauna uzrunāju tieši šīs valstis, apgalvojot, ka tieši tādēļ vēlamies nodot vēl tālāk savas prasības par to, ka šim Parlamentam jāspēj ietekmēt ES stratēģija un vispārējās pamatnostādnes ārējā atbalsta piešķiršanai. Esam apņēmušies neiekrist Komisijas un Padomes izliktajās lamatās. Eiropas lēmumu pārredzamībai jābūt galvenajam faktoram mūsu darbā. Tieši tas ir patiesais Līguma gars un vēsturiskā būtība.
Nirj Deva
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Šis jautājums jāapsver no tehniskā, kā arī no cilvēciskā un nabadzības aspekta. Šajās kopīgajās debatēs vispirms vēlos teikt Padomei, ka Parlamenta loma šeit ir veikt uzraudzību un pārbaudi, un atklāti un pārredzami, kā arī atbildīgi analizēt, kā mēs tērējam nodokļu maksātāju naudu starptautiskās attīstības vajadzībām.
Ja Padome to nespēj atzīt un nespēj atzīt arī to, ka deleģētie akti ir jāizskata saskaņā ar Parlamenta iekšējo kārtību, lai tam būtu iespēja izmantot savas pārbaudes tiesības, tad ar ko gan mēs šeit nodarbojamies? Kādēļ esam šeit, ja mums neļauj realizēt atbildību mūsu vēlētāju, atbalstītāju un nodokļu maksātāju priekšā par naudas līdzekļiem, ko tie mums labticīgi ir piešķīruši tērēšanai ar Komisijas starpniecību starptautiskajai attīstībai?
Otrkārt, jautājumā par banāniem, kurā arī ir jāņem vērā Parlamenta apsvērumi, Eiropas nodokļu maksātāji abos gadījumos ir zaudētāji. Mums bija brīvākas tirdzniecības nolīgums, kas tagad ir izbeidzies, un pašlaik mums no jauna ir jāmaksā atlīdzība un kompensācija šīm banānu ražotājvalstīm.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Ikvienam no četriem finanšu instrumentiem, kas šodien tika iesniegti Parlamentā, ir daudzmaz ticams attaisnojams.
Tomēr to visu kopējais mērķis ir virzīt uz priekšu un veicināt Eiropas Komisijas politisko un ārpolitikas darba kārtību. Komisāra kungs jau iepriekš ar savu ierasto precizitāti un skaidrību nepārprotami to norādīja.
Mēs visi zinām, kas par to maksās - jau tā smagi noslogotie nodokļu maksātāji un, protams, - un kā vienmēr nesamērīgi -- britu nodokļu maksātāji. Precīzas šo finanšu instrumentu izmaksas joprojām nav zināmas, lai gan mani kolēģi vakar un no paša rīta darīja visu iespējamo, lai tās noskaidrotu.
Komisija atkal izšķērdīgi un bezatbildīgi rīkojas ar citu naudas līdzekļiem, un tādēļ mēs neatbalstīsim nevienu no priekšlikumiem.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Lord Dartmouth, esmu pārsteigts par to, ka vienmēr cenšaties savās runās iesaistīt britu nodokļu maksātājus. Es vēlētos zināt, vai jūs faktiski sevi redzat kā mazas iedzīvotāju grupas pārstāvi Apvienotajā Karalistē, vai arī uzskatāt sevi par Eiropas Savienības pārstāvi?
William
Priekšsēdētājas kundze! Savā runā minēju gan ES nodokļu maksātājus, gan britu nodokļu maksātājus. Tomēr mani ievēlēja briti, nevis citas valsts iedzīvotāji, tādēļ uzskatu par savu primāro pienākumu pārstāvēt britu nodokļu maksātājus. Jūtu līdzi arī smagi noslogotajiem ES nodokļu maksātājiem citās valstīs - tostarp arī jūsu valstī Austrijā, kas ir maksātāja valsts un kuras naudas līdzekļi arī tiek izšķērdēti, būvējot šīs veltīgās un nestabilās impērijas.
Franziska Katharina Brantner
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Vēlos runāt par dažiem aspektiem. Pirmkārt, vēlos runāt par finanšu instrumentu elastības jautājumu.
Dažu pēdējo nedēļu un mēnešu laikā novērojam daudzas neparedzamas katastrofas un notikumus un ārējo izdevumu pozīcijā mums gandrīz vairs nav rezervju, lai gan tām būtu jāpietiek vēl dažus gadus. Vienlaicīgi ir kāds instruments, kurš ir elastīgs, proti, Stabilitātes instruments, kas tad arī bieži tiek izmantots atšķirīgiem mērķiem nekā tie, kuru dēļ tas faktiski tika veidots.
Tādēļ, manuprāt, piekritīsiet, ka mums ir jāpanāk lielāka elastība ārpolitikas instrumentu jomā, bet ir jāuzsver, ka to ir iespējams panākt tikai, vienlaicīgi uzlabojot demokrātisko pārredzamību. Pašlaik norit cīņas par šo jautājumu, un ir arī jāsniedz vēstījums, ka, lai gan turpmāk finanšu instrumentiem jākļūst elastīgākiem, nevaram to īstenot, neuzlabojot mūsu prasīto demokrātisko pārraudzību.
Otrs aspekts - mums jāpārdomā tas, kā darām savu darbu un sniedzam atbalstu nestabilām valstīm. Vēl vakar ANO vēlreiz norādīja uz saikni starp attīstību un konfliktiem, un norādīja, ka šīs valstis, kurās norisinās konflikti, protams, ir valstis, kurām ir grūtāk izkļūt no nabadzības.
Līdz šim ES instrumenti vēl īsti nav tikuši pielāgoti. Esam nosūtījuši ES misijas uz dažām no šīm nestabilajām valstīm, kas darbojas līdztekus, bet ne vienmēr kopā ar mūsu finanšu instrumentiem. Tādēļ mums ir jāapsver, kā piemērotāk tos abus apvienot.
Pēdējais aspekts, pavisam īsi, ir, ka notikumi Ziemeļāfrikā mums ir pierādījuši cilvēktiesību un demokrātijas, un, personīgi man, arī dzimumu līdztiesības veicināšanas nozīmīgumu, un šajā ziņā mums turpmāk, pārskatot šīs struktūras, jābūt daudz drosmīgākiem.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Manuprāt, mums ir skaidri jānorāda, ka šo finanšu instrumentu gadījumā piešķiram nozīmi likumdevēja un izpildvaras uzdevumu nodalīšanai. Parlamenta darbs nav īstenot sīki izstrādātu projektu pārvaldību vai faktiski īstenot projektus.
No otras puses, likumdošanas rezultāts nedrīkst būt carte blanche piešķiršana uz vairākiem gadiem bez iespējām iejaukties, ja veiktie pasākumi nesaskan ar likumdevēja gribu. Tādēļ neatkarīgi no tā, vai runa ir vai nav par deleģēto aktu juridiskā ziņā, ir jābūt iespējai atsaukt lēmumus, ja pēc likumdevēja ieskatiem tie netiek īstenoti saskaņā ar likumdevēja paredzēto ieceri.
Tādēļ neatkarīgi no juridiskā pamatojuma, saskaņā ar kuru tas ticis īstenots, vai no tā, vai tas ir vai nav ticis īstenots deleģēto aktu struktūras ietvaros, Komisijai un Padomei jārīkojas šajā jautājumā, lai rastu pamatotu, objektīvu risinājumu; tāpēc mums nāksies arī mazāk iejaukties izpildvaras lietās un tāpēc gadījumos, kad viss norit atbilstoši, izpildvarai tiks nodrošināta lielāka brīvība.
Vēlos apstiprināt to, ko apgalvoja Brantner kundze. Instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai Parlaments ieviesa jau pirms vairākiem gadiem, nodrošinot iespēju apiet valdības un diktatorus, lai sniegtu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un demokrātiskajiem spēkiem. Tikai pašreiz konstatējam, ka pretēji likumdevēja gribai, Komisija un tagad arī Ārējās darbības dienests nekad nav šo instrumentu šādā veidā izmantojis, kas ir izšķirošs tā fakta elements, ka šobrīd esam situācijā, kāda pašlaik ir Ziemeļāfrikā. Tā kā tā ir politiska neveiksme - likumdevēja gribas neīstenošana, regula ir jāgroza, un mēs esam gatavi par to cīnīties.
Ana Gomes
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Nost ar Mubaraku, tūlīt! Tā joprojām sauc pretošanās spēki Tahira laukumā, un es viņus atbalstu. Demonstrācijas Ēģiptē, Tunisijā un citās arābu valstīs, kurās miljoniem iedzīvotāju ir drosmīgi izgājuši ielās, lai izbeigtu desmitiem gadu ilgušo apspiešanu un korupciju, pierādītu, ka cilvēktiesības un demokrātija ir universāli ideāli, un arī kā, pretodamies vēstures gaitai, izzūd tie, kuri aicina uz stabilitāti, lai uzturētu diktatūras.
Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ir Eiropas Savienības līdzeklis, ko var un kas ir jāizmanto, negaidot valdību piekrišanu, lai atbalstītu cilvēktiesību aizstāvjus un tos, kuri veicina dzimumu līdztiesību, tiesiskumu, brīvas vēlēšanas un demokrātiju. Tādēļ tas ir finansiāli jāstiprina, tam jākļūst elastīgākam, lai varētu reaģēt ārkārtas situācijās, piemērotāk koordinētam ar ģeogrāfiski orientētiem instrumentiem to pašu mērķu veicināšanai. Tam jānodrošina pietiekama parlamentārā pārraudzība. Tādēļ arī Parlaments pieprasa deleģēto aktu procedūru.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Taisnība ir gan Gomes kundzei, gan Lochbihler kundzei, apgalvojot, ka notikumi Ēģiptē un Tunisijā ir pelnījuši mūsu atbalstu un tiem ir jāvelta mūsu uzmanība, un tik tiešām instrumenti, par kuriem šodien debatējam, rada šādu iespēju, jo īpaši finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē. Esmu pārliecināts, ka tam ir nepieciešams ļoti stingrs atbalsts, jo - kā minēja Gomes kundze -- šīs tiesības tik tiešām ir universālas, un tādēļ tiesības dzīvot demokrātijas apstākļos un tiesības dzīvot valstī, kurā cilvēktiesības tiek atbalstītas, ir diezgan pašsaprotamas.
Ir svarīgi, lai otrais instruments paredzētu iespēju sniegt šādu palīdzību neatkarīgi no trešo valstu valdību un citu valsts iestāžu piekrišanas. Tas ir īpaši svarīgi. Mūsu palīdzība ir nepieciešama Baltkrievijā un Ukrainā, tā ir nepieciešama arī citās Austrumu partnerības valstīs, un, manuprāt, šie instrumenti ir jāizmanto arī šo valstu labā.
Rui Tavares
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Mēs šeit debatējam par virkni dokumentu kopumu, kas attiecas uz finanšu instrumentiem, piemēram, Goerens kundzes ziņojumu par finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, mana kolēģa Scholz kunga ziņojumu un citiem. Šo ziņojumu mērķis galvenokārt ir īstenot konkrētus pasākumus, kas varētu uzlabot dzīvi miljoniem iedzīvotāju, jeb citiem vārdiem - likumdošanas procedūra piemērotākajā tās izpausmē.
Tomēr Padome pieprasa nepabeigt koplēmuma pieņemšanu, ko paredz šie instrumenti. Tieši šajā jautājumā koplēmumu pieņemšanas process kļūst par kopneizlēmības procesu, jo Padome ir noteikusi skaidru veto, kas ne ar ko Līguma skaidrojumā nav pamatojams un kas ir balstīts tikai un vienīgi uz kaprīzu nepatiku un ezorērisku Lisabonas Līguma 290. panta skaidrojumu, kurā ir izklāstīti deleģētie akti.
Tādā veidā tiek apdraudētas cilvēku dzīvības. Piemēram, attiecībā uz bēgļu pārvietošanas politiku, mums netiek atļauts piešķirt papildu naudas līdzekļus valstīm, uz kurām tiek pārvietoti bēgļi, un bēgļu nometņu slēgšanai, kas nozīmē, ka, ja Padome arī turpmāk saglabās šo kaprīzi, tas kaitīgi ietekmēs cilvēku dzīves. Ir pienācis laiks to izbeigt un parastā veidā izstrādāt deleģētos aktus, ievērojot koplēmumu procedūru.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētājas kundze! Protams, ka atbalstīšu piedāvāto priekšlikumu, jo Parlamentam ir jāaizstāv savas tiesības jautājumā par tam Līgumā piešķirtajām pilnvarām. Vēlos piebilst, ka mums jāpaplašina sava uzraudzība, to attiecinot ne tikai uz deleģēto aktu pagaidu uzraudzību, par ko šobrīd debatējam.
Mums arī ir jāveic turpmākā uzraudzība, jo dažās programmās tiek ieguldīti miljardiem eiro, kas bieži vien nonāk dažādu diktatoru kabatās, finansējot viņu smalko dzīves stilu, bet vienlaicīgi miljoniem cilvēku dzīvo mūsu pašu valstīs, kur viņu dzīve arī ir nožēlojama.
Tas arī nozīmē, ka mēs izmantojam Eiropas nodokļu maksātāju naudu, lai finansētu luksusa dzīves stilu diktatoriem, kuri apspiež paši savus iedzīvotājus, kamēr mūsu pašu pilsoņiem klājas vēl sliktāk. Tādēļ mums jāizņem baļķis pašiem no savas acs un tad jāmēģina saskatīt skabargu sava brāļa acī, kas galu galā ļaus mums faktiski uzraudzīt pašiem savus resursus.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Mums atkal ir jāapliecina sava loma gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās robežām.
Cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšana, kas ir ierakstīta 1948. gadā pieņemtajā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, mūsu pašu Pamattiesību hartā un reģionālajos dokumentos, ir daļa no mūsu ārpolitikas no mūsu sociālās politikas. Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē ir jābūt efektīvam, praktiskam dokumentam, kas ir pietiekami elastīgs, lai to varētu izmantot ārkārtējos operatīvos gadījumos.
Sniedzot Eiropas Savienības ieguldījumu šajās civilizāciju cīņās, ņemot vērā tās ārējās sadarbības stratēģijas un pareizu ar tām saistīto finanšu instrumentu izmantošanu jeb citiem vārdiem - lielāku Savienības ārējās darbības efektivitāti un pārredzamību pasaulē, nevaram neņemt vērā tās svarīgāko pārstāvības iestādi - Eiropas Parlamentu.
Tādēļ ņemot vērā šo faktu, apstiprinu ierosinātos grozījumus, kas nepārprotami atbilst pārmaiņām mūsu nepārtraukti augošajā Eiropā.
(Runātāja piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Vēlos jautāt, vai Matera kundze var mums pateikt, vai Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) ir gatava sniegt atbalstu konkrētas palīdzības piešķiršanai, jo īpaši demokrātijas un cilvēktiesību jomā, valstīm, kas atrodas uz austrumiem, ar ko es domāju Ukrainu, Baltkrieviju un citas Austrumu partnerības dalībvalstis.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pilnībā varu apgalvot, ka mana politiskā grupa - Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) katru dienu nopietni strādā, lai nodrošinātu pamata cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē.
Manuprāt, mani izcilie kolēģi, kuri šeit strādā daudz ilgāk nekā es, savās runās to ir apliecinājuši un atbalstījuši šī Parlamenta politiku. Atkārtoti uzsveru faktu, ka pārstāvu Eiropas Tautas partijas grupu (Kristīgos demokrātus). Mēs esam stingri pro-eiropeiska grupa un esam pārliecināti par nozīmīgo lomu, kāda šim Parlamentam var būt visā pasaulē.
Richard Howitt
Priekšsēdētājas kundze! Vēlos paust savu atbalstu tam, ko citi kolēģi ir minējuši jautājumā par dokumentu parlamentāro pārraudzību, un jo īpaši par demokrātijas un cilvēktiesību dokumentu pārraudzību. Vēlos pateikties Komisijai par mūsu līdzšinējo konstruktīvo sadarbību. Cilvēktiesību aizstāvji vienmēr riskē un šajā ziņā ir jāievēro zināma privātuma pakāpe. Nodrošināsim šīs sadarbības turpināšanos arī nākotnē.
Viens no šo projektu kritikas elementiem varētu būt tāds, ka mēs īstenojam ļoti augstas kvalitātes projektus, bet tie ir izkaisīti visā pasaulē un nav pietiekami integrēti citās programmās.
Ārējās darbības dienesta izveide ļauj mums to labot. Mums jānodrošina, lai tas tiktu izdarīts. Bažas par to, ka dažas programmas, ko pašlaik gatavo juridiski kvalificētas personas, nākotnē, iespējams, vairs nebūs, ir jautājums, kas mums ir jārisina, lai saglabātu šo kvalitāti arī turpmāk.
Visbeidzot, ņemot vērā pašreizējos notikumus Ēģiptē un citās vietās arābu pasaulē, zināms, ka turpmāk arvien pieaugs prasību skaits finansēt demokrātijas veidošanu un vēlēšanu uzraudzību. Esam prasījuši regulā saglabāt fiksētu procentuālo apmēru, jo pretējā gadījumā sarastos daudz citu projektu cilvēktiesību jomā. Tomēr, iespējams, ka mums būs nepieciešami vēl papildu līdzekļi, un, kad sāksim apspriest jauno finanšu perspektīvu, nedrīkstam atgriezties pie vecā argumenta, ka mums jāatbrīvojas no šīs regulas. Šodien tā ir vajadzīgāka nekā jebkad.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Nirj Deva
Priekšsēdētājas kundze! Vēlos pateikties iepriekšējam runātājam par atļauju uzdot viņam jautājumu.
Augstu vērtēju Howitt kunga zināšanas cilvēktiesību jomā un viņa iepriekš paveikto darbu. Jautājums ir šāds - kā varam izdarīt pieņēmumus par vienlīdzību un godīgumu, un taisnīgumu, kas balstīts uz senām kristietības un humānisma tradīcijām Eiropā un gaidīt, kad civilizācijas, kurām ir cita reliģija vai ticība, vai kurām šīs ticības nav, pareizi saprastu to, ko mēs apgalvojam, tās neuztverot kā rupju neo-koloniālisma ideju uzspiešanu tām? Kā mēs to varam paveikt?
Richard Howitt
Priekšsēdētājas kundze! Atbildēt uz šo jautājumu 30 sekundēs ir liels izaicinājums. Atbilde - kā jautājuma uzdevējam un visiem šajā plenārsēžu zālē zināms -- ir, ka uzskatu, ka domas brīvība un reliģijas brīvība ir viena no visu nāciju, visu reliģiju, visu valstu un visu tautu pārstāvju pamata cilvēktiesībām.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Atbalsts attīstībai vienmēr ir dārgs, diemžēl bieži neefektīvs un dažkārt pat kaitīgs, jo pārāk bieži tajā netiek ņemtas vērā attiecīgās valsts konkrētās problēmas. Retos gadījumos ir vērojami mēģinājumi ievērot ilgtermiņa pieeju un pasākumi ir slikti koordinēti. Manuprāt, ir apšaubāmi, vai ES līmeņa finanšu instruments attīstības un cilvēktiesību jomā var šo situāciju uzlabot, jo īpaši tādēļ, ka nav saskaņotas koordinācijas ES ietvaros.
Atbalsta piešķiršana maziem lauksaimniekiem Āfrikā, bet vienlaicīgi novedot tos līdz izputēšanai, mūsu subsidētās lauksaimniecības produkcijas ievešanas dēļ, galu galā nozīmē, ka izšķiežam miljardiem eiro. Šajā situācijā nekas būtiski nemainīsies, kamēr turpināsim atbalstīt lielos uzņēmumus ES un netieši arī jaunattīstības valstīs.
Ķīnas atbalsts attīstībai, ko Pekinas valdība izmanto, lai nodrošinātu izejvielas un jaunus tirgus, konkurē ar mūsu tradicionālajām metodēm sadarbībai attīstības jomā. Arī šajā jomā mums būs jārada jaunas ierosmes. Turklāt vienlīdz svarīgi ir panākt, lai atbalsts attīstībai būtu atkarīgs no sadarbības saistībā ar bēgļu problēmu, iespējams slēdzot nolīgumus par atpakaļuzņemšanu.
Thijs Berman
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Šis Parlaments prasa to, ko prasa ikviens parlaments pasaulē - demokrātisku politikas izstrādes un īstenošanas pārraudzību. Eiropas Savienībai šajā ziņā būtu jākalpo kā modelim un piemēram. Lisabonas Līgums ir nozīmīgs solis virzienā uz Eiropas Parlamenta ietekmes radīšanu.
Šeit šajā Parlamentā liels vairākums deputātu, kuri nav padevušies Padomes un Komisijas centieniem ierobežot parlamentāro pārraudzību, kas ir pretrunā ar Līguma garu. Šis Parlaments nevēlas kļūt par mikro-vadītāju, tas vienkārši vēlas ietekmi politikā, tās izstrādē un īstenošanā. Tādēļ jautājums ir par stratēģisko izvēli, par politikas saturu.
Citās valstīs iedzīvotāji iziet ielās, lai pieprasītu šo ietekmi, un mums viņi visos iespējamos veidos jāatbalsta. Tomēr cīņa par demokrātiju dažkārt noris arī sarežģītu sarunu un sausu apgalvojumu veidā. Tas nekādā ziņā neietekmē tās pamatideju, jo piešķirot jebkādas pilnvaras, jāveic maksimāla to demokrātiskā pārraudzība. Tās ir pilsoņu tiesības - Kairā, Tunisā vai Briselē.
Nick Griffin
Priekšsēdētājas kundze! Kāda jauna sieviete manā vēlēšanu apgabalā šorīt, kā jau katru darbdienas rītu šajā pašā laikā, ir tikko atgriezusies mājās pēc tam, kad tā bija aizvedusi bērnus uz skolu.
Parasti Dženija tos veda ar automašīnu, bet vairs nevar atļauties iegādāties degvielu automobilim vairāk kā tikai pāris braucieniem uz lētāko lielveikalu savā Mančestras rajonā.
Šorīt tāpat kā citus rītus Dženija ir izsalkusi, jo viņai brokastīs ir izvēle - paēd vai nu viņa vai divas viņas mazās meitiņas. Maizes un džema viņām visām nepietiek.
Vienlaicīgi šeit uz "ES” planētas, Parlamenta deputāti debatē par kāda finanšu instrumenta uzlabojumiem, kurš paredz iztērēt EUR 1,1 miljardu nodokļu maksātāju naudas demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai galvenokārt trešās valstīs. Lielākā daļa šo uzlabojumu vēl vairāk samazina dalībvalstīm piešķirto pārraudzību, kamēr Komisija brīvi rīkojas ar lielu summu britu nodokļu maksātāju naudas. Kāda laika izšķiešana un kāda liekulība ir skandināt par sieviešu tiesībām Āfrikā, kad tūkstošiem Dženijai līdzīgu sieviešu nevar pat pienācīgi pabarot bērnus.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Iespējams, mēs nedebatētu par sadarbību ar jaunattīstības valstīm, ja Eiropas Savienības dibinātājvalstis nebūtu prasījušas, lai Romas līgumā īpaši tiktu minētas tām agrāk piederējušās kolonijas, kas jau aptumšo pašu demokrātijas koncepciju. Pats Eiropas Savienības pamats ir pakāpeniski ticis pārveidots tādā politikā, par kuras galvenajām koncepcijām ir kļuvusi nabadzības izskaušana un cilvēktiesību, pamatbrīvību, pienācīgu darba apstākļu un labas pārvaldības veicināšana.
Šodien jaunattīstības valstis ir Eiropas Savienības stratēģiskās partneres. Tādēļ, manuprāt, finanšu instrumenta izstrāde tām jaunattīstības valstīm, kuras neatbilst OAP kritērijiem, veicina ekonomisko, finansiālo, tehnisko, kultūras un akadēmisko sadarbību. Turklāt, tās var stimulēt divpusējo tirdzniecību, investīcijas, ekonomisko partnersadarbību un dialoga veicināšanu starp valsts sektora dalībniekiem un nevalstiskajām organizācijām gan Eiropas Savienībā, gan tās partnervalstīs.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Mūsu kaimiņvalstīs tiek gāzti diktatori, un ir labi, ka viņi aiziet. Lai gan mūsu Augstie pārstāvji Eiropas Savienībā nespēj vai vēl nav gatavi atbalstīt un iedrošināt tos, kuri cīnās par demokrātiju, labvēlīgi vismaz ir tas, ka varam rīkoties un sniegt palīdzību pat tad, ja nesarunājamies. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi, lai mēs varētu apvienot mūsu sniegto atbalstu ar prasību ievērot arī mūsu vērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un galvenos darba standartus. Ir būtiski, lai Eiropas Savienība nodrošinātu palīdzību. Turklāt mums ir ne tikai jāpalīdz šiem cilvēkiem, bet arī jāpārliecinās, ka viņi izprot tās vērtības, kas mūs ir darījušas stiprus.
Ja tā būs, man ir pilnīgi skaidrs, ka šis atbalsts ir jāuzrauga un jāpārvalda demokrātiskam Parlamentam. Turpmāk nedrīkstam pieļaut, ka Eiropas Savienības pasākumus uzrauga birokrātiska organizācija. Parlamentam ir jābūt iespējām izpildīt tā parlamentārās iestādes uzdevumu, kas nozīmē iespēju pieņemt lēmumus.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Parlamentam ir jābūt tiesībām uzraudzīt, pamatojoties uz vienādiem noteikumiem ar Padomi, stratēģisko lēmumu pieņemšanu saistībā ar to, kā tiek tērēti līdzekļi, kas piešķirti no sadarbības finanšu instrumenta. Tomēr vienlaicīgi ES jākļūst daudz elastīgākai un jāpaātrina mehānismu izmantošana tirdzniecības attiecību veidošanai ar partnervalstīm. Atbalstu ideju par to, ka Savienībai ir jāizmanto pragmatiska pieeja savās ekonomiskajās attiecībās ar partnervalstīm.
Manuprāt, ir īpaši svarīgi ieviest finanšu instrumentus tādās valstīs kā Turkmenistāna un Irāka, kas var piegādāt enerģijas resursus, izmantojot tādus projektus kā "Nabucco”. Vēlos arī šeit minēt, ka kopīgā Rumānijas un Turkmenistānas prezidentu deklarācija ir iezīmējusi partnerības izveidi enerģētikas jomā dabasgāzes un jēlnaftas ieguvei un transportēšanai, tostarp arī nodrošinot pieredzes un tehnoloģiju nodošanu. Rumānija ir arī iesaistīta stabilizācijas un atjaunošanas misijās Irākā.
Ivo Vajgl
(SL) Priekšsēdētājas kundze! Nozīmīga daļa resursu, kas mums ir pieejami, pateicoties finanšu instrumentiem, un kas ir paredzēti attīstības nodrošināšanai jaunattīstības valstīs, izmantojot konkrētus kanālus, nonāk atpakaļ mūsu uzņēmumu vai monopolu rokās, kas ir izvietoti šeit. Manuprāt, būtiski nozīmīgs šo finanšu un politikas dokumentu mērķis ir nodrošināt, lai resursi tiktu izmantoti saskaņā ar palīdzības saņēmēju attīstības plāniem.
Vairāki runātāji jau uzsvēra, ka mēs bieži finansējam režīmus, kas ne tuvu nav demokrātiski. Runājot par nabadzīgāko valstu attīstības finansēšanu, manuprāt, mums jābūt uzmanīgiem, lai nepaildzinātu vienas kultūras audzēšanas tendenci, bet pavērtu iespējas modernai šo valstu attīstībai.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Uzmanīgi klausījos visos runātājos, kuri sniedza savu ieguldījumu šajās debatēs. Komisija cer, ka mēs atradīsim risinājumu saistībā ar šiem nozīmīgajiem finanšu instrumentiem.
Tomēr mums jābūt iespējai pilnībā ieviest finanšu instrumenti ārējo attiecību jomā. Pareiza mūsu ārējās darbības īstenošana nedrīkst kļūt par iestāžu strīda iemeslu. Šādā veidā ir grūti saglabāt uzticamību vis-à-vis ārējās pasaules acīs, un tādā veidā zaudējam savu globālā tirgus dalībnieka un tirdzniecības sarunu partnera nozīmi.
Komisija ir gatava strādāt, lai ātri rastu tādu risinājumu, kam piekrīt visas iesaistītās iestādes.
Pašreizējos dokumentos, kas ir spēkā līdz 2013. gadam, vēl divus gadus, daudzgadu stratēģiskie dokumenti tiek uzskatīti par ieviešanas pasākumiem, kas nepieciešami budžeta īstenošanai. Uz šādiem pasākumiem attiecas komitoloģijas sistēma.
Stratēģijas dokumenti ir tehniski dokumenti un pēc būtības nav piemēroti, lai tos pārveidotu par saistošiem juridiskiem aktiem. Pašreizējie dokumenti būs spēkā vēl tikai divus gadus un ir atlicis ieviest tikai dažus stratēģiskos dokumentus. Komisija uzskata, ka, lai šo sistēmu pašreiz mainītu, būtu nepieciešamas būtiskas izmaiņas dokumentos, kuru ieviešanai vajadzētu pārāk daudz laika un kas radītu ievērojamus traucējumus ES ārējai sadarbībai.
Komisija jau ir iesaistījusi Parlamentu stratēģisko dokumentu demokrātiskās pārraudzības procesā. Komisija ir gatava stiprināt šo procesu, piešķirot ievērojamas pārraudzības tiesības Parlamentam. Ir vēl par agru, lai izklāstītu, kā šie dokumenti izskatīsies, jo pašlaik notiek plaša to apspriešana ar iesaistītajām pusēm un Komisijas priekšlikumu iesniegšana.
Ņemot vērā, ka pilnībā tiek ievēroti Lisabonas Līguma 290. pantā noteiktie kritēriji, joprojām ir pieejama iespēja apsvērt deleģēto aktu izmantošanu jaunajos dokumentos, bet Komisijai vēl nav noteikta viedokļa šajā jautājumā.
Charles Goerens
Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos pateikties visiem runātājiem, kuri runāja par finanšu instrumentiem vispār, un jo īpaši par tiem, kas ir saistīti ar ziņojumu, ko šorīt jums iesniedzu.
Manuprāt, Brok kungs pareizi izklāstīja to, ko vēlamies panākt. Nevēlamies kļūt par kārtības traucētājiem, bet nevaram arī piešķirt Komisijai carte blanche, lai tā īstenotu būtiskus Eiropas Parlamenta apstiprinātus nolīgumus, neveicot nekādu parlamentāro pārraudzību. Starp visu vai neko Parlaments pieprasīja saprātīga risinājuma pieņemšanu, kas paredz ciešu stratēģisko aktu uzraudzību. Neprasām neko vairāk vai mazāk kā tikai to.
Vēlos arī ko iebilst tiem, kuri savās piezīmēs bija kritiskāki, konkrēti tiem, kuri runāja diezgan skeptiski par sadarbības politiku attīstības jomā, un tiem, kuri vienmēr atsaucas uz nodokļu maksātājiem, lai noraidītu jebkāda atbalsta piešķiršanu sadarbības politikai attīstības jomā.
Mans viedoklis ir, ka nodokļu maksātāji finansē budžetu. Budžets ir instruments solidaritātes paušanai ar tiem, kuriem klājas sliktāk. Tādēļ pateicoties nodokļu maksātāju ieguldījumam, budžets galvenokārt sniedz iespēju mūsu valstīm palīdzēt vājākajiem sabiedrības locekļiem. Alternatīva ir ignorēt pamata, būtiskākās to iedzīvotāju tiesības, kuriem nav pieejami līdzekļi.
Vēlos tomēr ieteikt šiem deputātiem iepazīties ar ANO attīstības programmu, lai redzētu, ka tie, kas vairāk iegulda sadarbības un ārējās solidaritātes jomā, ir arī tie, kuri visvairāk tērē iekšējās solidaritātes jomā paši savā valstī. Citiem vārdiem - nav iekšējas pretrunas starp iekšējo solidaritāti un ārējo solidaritāti.
Tādēļ tiem, kuri vēlas, lai visa pārējā pasaule ticētu, ka visi mūsu līdzekļi, kas tiek tērēti iekšējai solidaritātei ir visās četrās pasaules malās izšķiesta nauda, vēlos ieteikt vēlreiz iepazīties ar ANO ziņojumu par tautas attīstību.
Barbara Lochbihler
Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, šajās debatēs kļuva skaidrs, kādēļ mums Parlamentā ir nepieciešami šie deleģētie akti. Nevēlamies panākt mikro-pārvaldību, bet mums ir jābūt iespējai izmantot šo instrumentu atbildīgā un pietiekami informētā veidā, lai mēs varētu, ja būs nepieciešams, labot to, kas nav izdevies. Ja runājam par Parlamenta nostāju jautājumā par ārējām organizācijām, piemēram, cilvēktiesību organizācijām, kuras tas var ietekmēt, un ja mums neizdodas panākt vienošanos, lai gan ceru, ka tā nenotiks, un, ja atsevišķus projektus nav iespējams īstenot, manuprāt, Parlamenta nostāja tādā gadījumā gūs atbalstu un sapratni. Nav taisnība, ka Parlaments un šī koncepcija netiek saprasta.
Vēlos kaut ko īsi piebilst, atbildot uz kritiku par to, ka Parlaments tērē pārāk daudz naudas cilvēktiesībām un demokrātijas attīstībai. Manuprāt, patiesībā ir tieši pretēji. Ja apsveram šo cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanas dokumentu, kas ir spēkā tikai kopš 2004. gada, pat pašreiz redzam, ka ir iespējams sasniegt pietiekami daudz, ieguldot salīdzinoši nelielas naudas summas. Nedrīkstam uz to raudzīties tikai kopumā. Drīzāk mums jāvērš pietiekami vērīga uzmanība uz to, kas šajos projektos ir sasniegts. Projekti bija jāpārtrauc tikai dažos atsevišķos gadījumos.
Ja mēs tik tiešām vēlamies īstenot ES pamatvērtības, ja tiešām vēlamies, lai cilvēki dzīvotu brīvībā, lai tos nepārņemtu nabadzība un bailes, mums ir jāveicina cilvēktiesības. Šis dokuments ir īpaši piemērots papildinājums mūsu politikai, lai pieprasītu, ka citas valstis atbalsta cilvēktiesības. Mēs netērējam pārāk daudz naudas. Tieši pretēji, mums nepieciešams daudz skaidrāks finansiālais atbalsts.
Kinga Gál
referente. - (HU) Priekšsēdētājas kundze! Pateicos saviem kolēģiem deputātiem un komisāram par viņu paustajiem viedokļiem šajās debatēs, un, protams, arī saviem kolēģiem deputātiem par vārdiem, ar kuriem viņi ir pauduši atbalstu mūsu lēmumam. Brok kungs diezgan nepārprotami norādīja, ka mēs tiešām vēlamies nošķirt izpildvaras un likumdevēja pienākumus. Mūsu mērķis nav tos apvienot, bet, kā norādīja abi referenti un mani kolēģi deputāti - Parlamentam ir jābūt iespējai ietekmēt plānošanu un stratēģiju, lai izpilde patiešām būtu efektīva un lai līdzekļi tiktu novirzīti tur, kur tie ir vairāk vajadzīgi.
Vēlos piebilst attiecībā uz viedokļiem par līdzekļu izmantošanu, jo īpaši tādēļ, ka, manuprāt, neviens nodokļu maksātājs neapšaubīs mūsu darbības nozīmi, ja varam glābt cilvēku dzīvības, cilvēktiesību aktīvistu dzīvības, izmantojot šo finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību aizstāvībai, tādēļ uzskatu, ka šis ir tieši tas instruments, ko ikviens nodokļu maksātājs noteikti atbalstīs. Īpaši nopietni uztveru to, ko minēja arī komisāra kungs, ka Parlamentam pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā ir piešķirtas jaunas pilnvaras un stingrākas tiesības. Tādēļ vēlos, lai Padome un Komisija izrādītu atvērtību, lai beidzot būtu iespējams panākt labu kompromisu, jo mēs visi esam ieinteresēti, lai šie instrumenti darbotos patiešām efektīvi, un tam ir nepieciešama visu trīs iestāžu sadarbība.
Gay Mitchell
referents. - Priekšsēdētājas kundze! Saprotams, ka man jāizcieš zināms sods par to, ka nevarēju būt klāt debatēs jau no paša sākuma. Atvainojos, aizkavējos satiksmes dēļ.
Pirmkārt, kāds britu kolēģis kritizēja pašreizējo stāvokli saistībā ar demokrātijas un cilvēktiesību nozīmīgumu. Ja demokrātija un cilvēktiesības mūsu dalībvalstīs patiesi darbotos, tad mums nebūtu jāpavada bērni uz skolu tikai ar maizi un džemu vien, un tāda ir faktiskā situācija.
Neatkarīgi no tā, vai tā ir Apvienotā Karaliste vai kāda cita dalībvalsts, nodrošināt, lai tas tā nenotiktu, tik tiešām ir šo dalībvalstu jautājums. Patiesībā jautājums nav tikai par demokrātiju un cilvēktiesībām. Katru dienu mirst divdesmit divi tūkstoši bērnu - katru dienu tepat, viena īsa ceļojuma attālumā ar lidmašīnu no šīs ēkas. Divdesmit divi tūkstoši. Labā vēsts ir tāda, ka iepriekš šis skaitlis bija 34 000. Mums un citiem ir izdevies to samazināt līdz 22 000, pateicoties demokrātijai un cilvēktiesībām un tādiem finanšu instrumentiem, ko Savienība ir apstiprinājusi.
Nenostatīsim šos cilvēkus pret bērniem mūsu pašu dalībvalstīs, kuri apmeklē skolu, pārtiekot no maizes un džema, par ko man arī ir žēl. Lai mūsu dalībvalstis izstrādā atbilstošus tiesību aktus šo bērnu problēmu risināšanai.
Šis ir jautājums par īstenošanu jeb deleģētajiem aktiem. Tā ir īstenošana vai deleģētais akts - un šajā gadījumā tas ir tiesību akts?
Ierosinu pilnībā palikt pie varianta Parlamenta pirmajā lasījumā, un tādējādi apliecināt, ka atjaunosim - esam atjaunojuši, visus grozījumus. Padome tos nav apstiprinājusi. Šeit ir apdraudēts principiāli svarīgs jautājums, kas ir arī būtiski nozīmīgs tam, kādas būs turpmākās iestāžu attiecības ārējās darbības jomā.
Parlamenta ierosinātie grozījumi neskar ASI vai citus instrumentus pēc būtības, bet Parlamenta lomu tiesību akta faktiskajā īstenošanā.
Mērķis - aizsargāt Eiropas Savienības demokrātiskās prerogatīvas, kas ir paredzētas Lisabonas Līgumā. Būdami otru aktu pieņēmēji, mums jābūt iespējai uzraudzīt, pamatojoties uz vienlīdzīgiem noteikumiem ar Padomi, stratēģisko lēmumu pieņemšanu un izpildi saistībā ar attīstības atbalsta līdzekļu tērēšanu - cik daudz, kur un kā. Tehniski runājot, grozījumi nodrošina, ka noteikti Komisijas pieņemtie lēmumu projekti tiek atzīti kā deleģētie akti atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta definīcijai.
Tādējādi abām likumdevēja varas iestādēm būtu iespējas iebilst pret tādiem lēmumu projektiem, kuri neatbilst tiesību akta prasībām. Šīs veto tiesības nodrošinātu to, ka Parlamenta ierosinājumi tiktu ņemti vērā tad, kad Komisija plāno ES atbalsta līdzekļu piešķiršanu.
Vēlos skaidri apliecināt, ka jautājums nav par mikro-pārvaldību, kā kolēģi jau minēja, vai atsevišķām programmām vai projektiem. Grozījumi nodrošinās, ka likumdevēji saglabā uzraudzību attiecībā uz stratēģiskiem lēmumiem par finansējuma piešķiršanu vai nozaru prioritātēm.
Visi piedāvātie grozījumi jau bija iekļauti Parlamenta nostājā pirmajam lasījumam, kas ar lielu balsu vairākumu tika pieņemta 2010. gada 21. oktobra plenārsēdē.
Tomēr Padome pilnībā noraidīja visus grozījumus saistībā ar demokrātisko pārraudzību un deleģētajiem aktiem, nepiedāvājot nekādus alternatīvus risinājumus, kas atbilstu Parlamenta prasībām.
Diemžēl daudzo mēnešu - gandrīz viena gada -- laikā, kas ir pagājis kopš pirmās šo dokumentu apspriešanas komitejā, iestāžu sarunās nav panākts nekāds progress. Varu apliecināt šim Parlamentam, ka mēs patiešām centāmies to panākt. Sarunas ar Padomi un Komisiju, kurai, starp citu, jāveicina šīs sarunas, sākās 2010. gada februārī. Mums bija trīs dialogi un vairākas sanāksmes tehniskā līmenī par strīdīgiem deleģēto aktu jautājumiem. Citos jautājumos nekāda viedokļu tuvināšana nav sasniegta. Tikai pagājušā gada beigās Komisijas pārstāvji sarunās piedāvāja kompromisa priekšlikumu. Parlaments nekavējoties atbildēja ar savu priekšlikumu, bet tas Padomes nostājā netika atspoguļots. Mēs saprotam, ka Padomē tas netika formāli nosūtīts dalībvalstīm.
Neskatoties uz Padomes stingro nostāju, kam piekrīt Komisija, par ko man patiešām ir žēl, jo tā rīkoties neietilpst tās konstitucionālajā pozīcijā, Parlaments pieprasa ievērot tā nostāju. Juridiski mūsu argumenti ir pamatoti. Stratēģiskie dokumenti ir daudzgadu programmas, par kurām lēmumi tiek pieņemti, piemēram, ASI ietvaros, kas atbilst kritērijiem par deleģēto aktu procedūras piemērošanu. Tie papildina pamata reglamentējumu un to piemērošana ir vispārīga. Līguma 290. pantā minētie kritēriji ir obligātie kritēriji, ja tie tiek izpildīti. Padomei un Parlamentam jābūt veto tiesībām.
Tas nav politiskas kaulēšanās vai īpašas vienošanās priekšmets, jo tas būtu neatbilstoši Līgumam. Tas ir juridisks pienākums. Politiski mūs pilnībā atbalsta Priekšsēdētāju konference, kas divos gadījumos - vēl nesen šī mēneša sākumā, nolēma, ka visās lietās sarunu pārstāvjiem jāpieprasa deleģēto aktu procedūras ievērošana tādu lēmumu pieņemšanā, kas ir saistīti ar mērķiem, prioritāšu izvēli, prognozēm un finanšu piešķīrumiem plašākā nozīmē.
Esam panākuši arī vienotu nostāju visās komitejās - referentiem no Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Ārlietu komitejas, kas attiecīgi ir atbildīgi par dokumentiem sadarbībai ar industrializētām valstīm un cilvēktiesību un demokrātijas dokumentiem, ir tāda pati nostāja, kāda ir man. Ir jāatjauno visi pirmajā lasījumā iesniegtie grozījumi, kas ir saistīti deleģētajiem aktiem. Mūsu nostāja ir vienkārša un skaidra, un pilnībā atbilst Priekšsēdētāju konferences pilnvarām. Mēs neļausim sevi ne sašķelt, ne arī ignorēt savu likumdevēja lomu.
Esmu pārliecināts, ka jaunās procedūras ieviešana būs arī mūsu finanšu instrumentos paredzēto ieguvēju interesēs. Parlaments varēs uzņemties savu uzrauga lomu daudz efektīvākā veidā un nodrošināt, ka naudas līdzekļi tiek tērēti Līgumā noteikto Savienības attīstības sadarbības galveno mērķu īstenošanai - nabadzības mazināšanai un galu galā arī izskaušanai. Katru dienu nav jāmirst divdesmit diviem tūkstošiem bērnu. Prasām iespēju ietekmēt to, kādā veidā šis jautājums tiek risināts.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas tika uzdots atbilstoši zilās kartītes procedūrai saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Nirj Deva
Priekšsēdētājas kundze! Es tikai vēlējos jautāt savam godājamam kolēģim un draugam Mitchell kungam, vai viņš piekrīt manam apgalvojumam, ka 2005. gadā Parlaments atteicās no 14 koplēmumu pieņemšanas jomām saistībā ar šiem finanšu instrumentiem.
Tas, ko mēs pašlaik faktiski vēlamies panākt, ir savā ziņā to atjaunot, jo ne tikai pazaudējām savu iespēju analizēt to, kas notiek Komisijā, bet pazaudējām arī atskaitīšanās procesu un pārredzamības procesu, tādēļ vēlos jautāt Mitchell kungam...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Gay Mitchell
referents. - Priekšsēdētājas kundze! Piekrītu Deva kungam, ka esam atteikušies no atsevišķām savām tiesībām. Es biju Attīstības un sadarbības dokumenta referents. Mums vajadzēja divus ar pusi gadus, lai vienotos par šo dokumentu, jo mēs vienkārši neatteicāmies no noteiktām Parlamenta pamattiesībām, tomēr beigās mums bija jāpiekrīt kompromisam.
Beigās starp Parlamentu, Komisiju un Padomi tika noslēgts iestāžu nolīgums, kurā bija paredzēts, ka, piemēram, ar Attīstības komitejas starpniecību mums tiks piešķirtas ASI pārraudzības tiesības un mēs izveidojām darba grupas šī nolīguma īstenošanai. Šie dokumenti ir izstrādāti šī nolīguma ierosmē, kā tam jābūt arī turpmāk.
Helmut Scholz
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! De Gucht kungs, jums ir pilnīga taisnība par to, ka ārējā pasaule nesaprot, kādēļ nevaram panākt vienošanos ar Padomi. Padome šajās debatēs nav pat klātesoša, par ko man ir patiešām žēl, jo tā nav laba zīme otrā lasījuma procedūras pabeigšanai. Tomēr rodas jautājums, kādēļ tik parasts princips un parastas tiesības, kas ir noteiktas Līgumā, netiek atzītas. Manuprāt, Brok kungs to jau sīki izklāstīja, ka jautājums ir tikai par Parlamenta iespēju iejaukties.
Varbūt varu jums sniegt vēl vienu piemēru attiecībā uz saturu. Komisijas daudzgadu plānā attiecībā uz manu dokumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm (ICI) atsauces dokuments nebija grozītā regula, bet drīzāk gan stratēģija "Globālā Eiropa”. Tajā ir izmantota redakcija, kas ir novecojusi jau kopš ekonomikas krīzes sākuma un ar to saistīto problēmu rašanās, norādot, ka daudzgadu plāna mērķis ir veicināt Eiropas uzņēmumu un peļņas intereses. Saskaņā ar šo redakciju, dokuments ir paredzēts to problēmu atrisināšanai, ar kādām sastopas ES uzņēmumi, cenšoties iekļūt noteiktos tirgos.
Varu tikai atkārtot, ka likumdevēja dokumenta mērķis tāds nebija un ka tie nav rezervējuši nodokļu maksātāju līdzekļus šī mērķa sasniegšanai. Mūsuprāt, ICI jākļūst par mūsdienīgu sadarbības programmu, nevis par iekarošanas līdzekli. Vēl viens piemērs, šoreiz nedaudz drosmīgāks - mums, dienvidaustrumu Āzijas valstis nav tikai jaunākās sadarbības partneres, kā norādīja Komisija. Mūsu sadarbības ietvaros ar Centrālāziju, šis dokuments nav jākoncentrē tikai uz ES piekļuvi tajā esošajām gāzes rezervēm.
Pievēršot uzmanību Magrebas reģionam un notikumiem Tuvajos Austrumos, ir skaidrs, ka mums nepieciešama ilgtermiņa, plaša līmeņa pieeja sadarbībai. Ceru, ka jaunā regula turpmāk izrādīsies dzīvotspējīga. Ceru arī, ka šis finanšu instruments veicinās apmaiņu, pamatojoties uz vienādiem noteikumiem starp ES un trešām valstīm, un veicinās atvērtību visā pasaulē un atbildīgu atbalsta sniegšanu ilgtspējīgiem attīstības procesiem, kas ir pilsoņu interesēs.
Priekšsēdētāja
Kopīgās debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien plkst. 11.30.
Ioan Enciu
Eiropas finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai ir viens no tiem ES politikas dokumentiem, kurā joprojām ir saglabāta stingra līdzekļu piešķiršanas sistēma tādēļ, ka tas neparedz izņēmumus attiecībā uz neatbilstīgu izmaksu principu nodokļiem, nodevām un citiem maksājumiem, ko finansē ES. Situācijā, kad sastopamies ar stāvokļa pasliktināšanos cilvēktiesību jomā visā pasaulē, manuprāt, ir absolūti nepieciešams, lai Eiropas Savienība no jauna apliecinātu savu pasaules līdera lomu demokrātijas un cilvēktiesību jomā. Šajā nolūkā ir īpaši nepieciešams, lai Eiropas finanšu instruments būtu labāk pielāgojams, kas ļautu Savienībai un Eiropas finansiālās palīdzības saņēmējiem izmantot zināmu elastības pakāpi to projektu pārvaldībā, kurus tie ir uzņēmušies īstenot. No otras puses, šī elastīgā pieeja ES līdzekļu piešķiršanā tiks cieši uzraudzīta, lai novērstu ļaunprātīgas līdzekļu izmantošanas iespējas. Izņemot atbrīvojumu, kurš jāsaglabā saistībā ar tādu izmaksu finansēšanu, kas attiecas uz nodevām, nodokļiem un citiem maksājumiem un kas tiek finansētas katrā atsevišķā gadījumā, Eiropas Parlamentam ir jābūt tiesībām uzraudzīt Komisijas īstenotos pasākumus un tās pieņemtos stratēģiskos dokumentus.
Zuzana Brzobohatá
Ieteikumā otrajam lasījumam par finanšu instrumenta izveidi attīstībai sadarbības jomā ir minēts augstais vienprātības līmenis saistībā ar tā pasākumiem, un faktiski tajā ir pieņemti visi pirmajā lasījumā ieteiktie grozījumi. Manuprāt, prioritāte ir sistēmisko jautājumu atrisināšana saistībā ar attīstības palīdzības daudzgadu finansējumu, un es piekrītu referentam, ka ir jāatrisina jautājums par finansēšanas metodi 2012. un 2013. gadam. Ieteikumā ir norādīts, ka regulā tiek krasi samazināta brīvā rezerve 2007. -2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu pozīcijas maksimālās robežas ietvaros un tajā vairs nav pietiekamu manevrēšanas iespēju attiecībā uz iespējamo turpmāko krīžu novēršanu un pārvarēšanu. Ieteikumā arī tiek risināti juridiskie jautājumi, kas saistīti ar Padomes procesuālo pieeju, ko kritizē Parlaments, jo Parlamentam ir jābūt tādām pašām uzraudzības pilnvarām kā Padomei attiecībā uz stratēģisku lēmumu pieņemšanu jautājumā par to, kur un kā tiks tērēti attīstības palīdzības līdzekļi. Tādēļ saskaņā gan ar Lisabonas Līguma burtu, gan ar tā garu atbalstu steidzamu atbilstoši integrētas deleģēto aktu procedūras iekļaušanu saistībā ar citu ārējās darbības finanšu instrumentu plānošanu, kas pašreiz tiek pārskatīta, proti, stabilitātes dokumenta, cilvēktiesību un demokrātijas dokumenta un dokumenta sadarbībai ar industrializētām valstīm, iekļaušanu regulā par instrumentu sadarbībai attīstības jomā.
Jiří Havel
rakstiski. - (CS) Viens no galvenajiem ES attīstības politikas mērķiem ir nabadzības samazināšana un pilnīga izskaušana, kura sasniegšana noteikti tiks veicināta, ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. martā apstiprināto ieguldījumu EUR 190 miljonu apmērā papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM) 2010.-2013. gadam. Ir arī taisnība, ka iepriekš plāni šajā jomā tika izstrādāti, ņemot vērā vairāk komerciālo nekā attīstības perspektīvu, un jaunajā priekšlikumā jābūt atspoguļotai tieši attīstības perspektīvai. Šķiet, ka ir arī pareizi atbalstīt papildu pasākumus banānu nozarē, lai uzlabotu ĀKK banānu piegādātājvalstu iedzīvotāju dzīves līmeni, ko ietekmē banānu importam ES noteiktās nodevas. Neraugoties uz to, Komisijas priekšlikumā ir zināmi trūkumi, piemēram, ietekmes novērtējuma trūkums saistībā ar ierosinātajiem pasākumiem, naudas līdzekļu izmaksāšanas grafiks, apšaubāmā apjomīgā ES rezervju izmantošana vai ilgstošā nepietiekama finansējuma problēma attiecībā uz 4. izdevumu pozīciju, uz ko Komisija pareizi norādīja savā novērtējuma ziņojumā par iestāžu nolīguma darbību. Kopumā, manuprāt, Charles Goerens iesniegtais ziņojums sniedz precīzu šī jautājuma analīzi gan no komerciālās, gan attīstības perspektīvas, atspoguļojot Budžeta komitejas 2010. gada 13. aprīlī apstiprinātos komentārus, kas ietver arī būtiskus ieteikumus BAM jomā, un tādēļ iesaku apstiprināt ierosināto variantu.
Anna Záborská
Saprotu Komisijas prasību ieviest lielāku elastību tādu politiski jutīgu projektu finansēšanā, kuru mērķis ir atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības. Tomēr vienlaicīgi stingri uzskatu, ka, ja šis Parlaments vēlas piešķirt Komisijai lielāku brīvību šādu projektu finansēšanā, tam jāsaglabā tā uzraudzības loma. Galu galā tie esam mēs, kas ir atbildīgi iedzīvotāju priekšā par ES budžetu. Ja runa ir par finanšu instrumentiem, kas paredzēti demokrātijas, juridiskās noteiktības un cilvēka cieņas izplatības veicināšanai, mums arī jārunā par šo instrumentu efektivitāti un par to, vai nav vēl efektīvāku veidu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai. Debatēs par kristiešu vajāšanām pasaulē, ES Augstā pārstāve ārlietās apliecināja, ka katrā divpusējā nolīgumā par sadarbību šobrīd tiek iekļauta demokrātijas un cilvēktiesību klauzula. Ja tiktu panākts, ka visa veida finansiālās palīdzības piešķiršana vai komerclīgumu noslēgšana būtu atkarīga no šo saistību izpildes, tad demokrātijas un pamata cilvēktiesību ievērošanas izplatība tiktu veicināta daudz vairāk, nekā atbalstot dažādus vairāk vai mazāk pamatotus projektus.
