Jautājumu laiks (jautājumi Padomei) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Jautājumu laiks (B6-0006/2009).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: MVU
Ņemot vērā, ka ekonomika ir viens no Čehijas prezidentūras prioritāšu 3 "E”, kādus konkrētus soļus spers Padome, lai stiprinātu mazo un vidējo uzņēmumu uzticību tirgus ekonomikai, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko stāvokli?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Ļaujiet man sākt ar to, ka es augsti vērtēju jautājumu par MVU, jo šajā pašreizējā ekonomiskajā krīzē lielie uzņēmumi un lielās sabiedrības vienmēr ir pietiekami stipras, lai lobētu kādus atvieglojumus, bet tas daudz grūtāk ir MVU, un noteikti nepieciešama sistēmiska pieeja.
Kā jūs zināt, 2008. gada 1. decembrī Padome apstiprināja Eiropas Ekonomikas glābšanas plānu, ar kuru Komisija iepazīstināja 2008. gada 26. novembrī. Reaģējot uz finanšu krīzi, Padome atbalstīja stimulu, kas līdzvērtīgs apmēram 1.5 % no ES iekšzemes kopprodukta, lai atjaunotu uzņēmēju un patērētāju uzticību. Turklāt plānā ir konkrēti pasākumi, lai atbalstītu MVU, no kuriem vissvarīgākie ir tie, kuru mērķis ir uzlabot MVU pieeju finansēm un samazināt administratīvo slogu.
Padome arī apstiprināja, ka uzlabojumi pamatnosacījumos Eiropas Savienības uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ir svarīgi, lai darbotos pretī krīzes ietekmei uz konkurētspēju un lai atbalstītu un palielinātu darba vietu radīšanu.
Padome arī pieņēma divas secinājumu paketes attiecībā uz pabalsta sniegšanu MVU saistībā ar vispārējo konkurētspēju. Pirmkārt, secinājumi, kas apstiprina priekšlikumus atbalstīt MVU, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā ar virsrakstu, ko jūs, domājams, zināt, "Vispirms domāt par mazākajiem: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts "Small Business Act””, tā dēvētajā MUA (SBA), tostarp rīcības plānā, kas ieskicē prioritāros pasākumus, kam vajadzīga sevišķa uzmanība.
Otrkārt, secinājumi no Komisijas paziņojuma "Ceļā uz pasaules līmeņa kopām Eiropas Savienībā. Plaša mēroga inovāciju stratēģijas īstenošana”. Lai arī kopas nav paredzētas tikai MVU, tiem ir svarīga nozīme daudzās kopās, kas izveidotas visā ES.
Savā sanāksmē 2008. gada decembra vidū Eiropadome apstiprināja šo Eiropas Ekonomikas glābšanas plānu un atbalstīja Rīcības plāna Mazās uzņēmējdarbības aktam pilnīgu īstenošanu. Tā konkrēti atbalstīja Eiropas Investīciju bankas finansējuma palielināšanu līdz EUR 30 miljardiem 2009.-2010. gadam, jo īpaši aizdevumiem MVU, kas līdzinās EUR 10 miljonu pieaugumam salīdzinājumā ar EIB parastajiem aizdevumiem šajā sektorā.
Padome arī atbalstīja pagaidu atbrīvojumu uz diviem gadiem papildus de minimis slieksnim valsts atbalstam attiecībā uz summu līdz EUR 50 000 un valsts atbalsta sistēmas pielāgošanu, kas vajadzīga, lai palielinātu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši MVU.
Padome arī aicināja izmantot paātrinātas procedūras ES tiesību aktos paredzēto valsts līgumu piešķiršanai, kā arī samazināt uzņēmumiem uzlikto administratīvo slogu.
Čehijas prezidentūra turpinās šos centienus, jo mūsu ekonomika plašos apmēros pamatojas uz MVU, tāpēc mums ir pašiem sava pieredze šajā jautājumā. Tāpēc abas gaidāmās Konkurētspējas padomes Čehijas prezidentūras laikā - viena notiks ļoti drīz marta sākumā, kā arī neformālā padome, kas notiks Prāgā - nodarbosies ar administratīvā sloga samazināšanas jautājumu, jo mēs uzskatām, ka labāks regulējums ir svarīgs faktors, lai uzlabotu konkurētspēju, jo īpaši MVU, un tam ir vēl svarīgāka nozīme ekonomiskās krīzes laikā.
Turklāt prezidentūra mēģinās panākt progresu rīcības plāna īstenošanā un izvirzīs šo MVU politiku sabiedrības priekšplānā, kā arī saistīs rīcības plāna īstenošanu ar visu dalībvalstu valsts reformu programmām.
Prezidentūra arī turpinās, pieliekot lielākus pūliņus, apspriest ar MVU saistītos tiesību aktu projektus, piemēram, regulu par Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtiem, kura MVU piedāvātu uzņēmējdarbības veidu, kas ļautu tiem izmantot sava potenciāla priekšrocības un attīstīt pārrobežu darbību.
Cits tiesību akta priekšlikums, kas man būtu jāpiemin, ir ierosinātā direktīva par samazinātām PVN likmēm darbietilpīgiem pakalpojumiem, kas tiks apspriesta gaidāmajās ECOFIN Padomēs.
Turklāt Padome nodarbosies ar Kavētu maksājumu direktīvas pārskatīšanu, kura pašlaik tiek gatavota un kurai ir jānodrošina, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tiktu laikā samaksāts par visiem uzņēmējdarbības darījumiem. Turklāt tas pašreizējā situācijā ir diezgan svarīgi.
Priekšsēdētājs
Tā kā mēs esam pārtērējuši laiku, es ierosinu, lai Padome atbild uz visiem papildu jautājumiem kopā. Kā jūs zināt, es varu pieņemt tikai divus papildu jautājumus papildus sākotnējo autoru jautājumiem. Šajā gadījumā es esmu atlasījis divus no pieciem iesniegtajiem jautājumiem, pamatojoties uz kritēriju, ka jāizvēlas dažādas politiskās grupas un valstspiederības. Deputāti, kurus es esmu izvēlējies, ir Philip Bushill-Matthews un Silvia-Adriana Ţicău.
Olle Schmidt
autors. - Parasti es lietoju savu dzimto valodu, bet, tā kā es aizvietoju Marian Harkin, es mēģināšu runāt lauzītā angļu valodā. Tā ir kopējā valoda šajā Parlamentā.
Jūs minējāt, ministr, administratīvo slogu un mērķi līdz 2012. gadam samazināt to par 25 %. Vai jūs tiešām domājat, ka tas ir ambiciozs mērķis? Vai mēs nevarētu darīt vairāk un vai varbūt jūs varētu būt konkrētāks par to, kas izdarīts līdz šim? Kas ir jūsu mērķi? Vai jūs nevarētu teikt 25 % līdz 2010. gadam, piemēram? Tas būtu diezgan ambiciozi.
Philip Bushill-Matthews
- Jūs minējāt Kavētu maksājumu direktīvas pārskatīšanu, kura, manuprāt, ir ārkārtīgi svarīga.
Tomēr es biju nobažījies, ka tās apspriešanas periods beidzās augusta beigās, tieši pirms reālās finanšu krīzes.
Ja apspriešanas periods tiktu pagarināts, manuprāt, mēs varētu dabūt daudz saprātīgākas atbildes kā pamatu direktīvas labākai pārskatīšanai. Vērts apsvērt, vai mums jāatver vēl viens īss apspriešanas periods, lai mēs dabūtu pēc iespējas aktuālāku informāciju, uz kuras pamata varētu veidot pārskatīto variantu?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es gribētu Padomei uzdot jautājumu par Eiropas Ekonomikas glābšanas plānu. Šis plāns paredz EUR 30 miljardu summu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Komisija ierosināja mums dotācijas piešķirt rindas kārtībā.
Es gribētu jautāt Padomei, kādus pasākumus tā veic, lai visas dalībvalstis izstrādā valsts programmas savu mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, lai tie varētu piekļūt šiem fondiem.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es mēģināšu. Attiecībā uz pirmo jautājumu par administratīvā sloga samazināšanas mērķiem mana valsts ar dažām citām līdzīgi domājošām valstīm procesu uzsākusi jau nedaudz iepriekš. Kopā ar Nīderlandi un dažām citām valstīm mums ir valsts mērķis panākt 20 % samazinājumu līdz 2010. gadam. Mums jānoskaidro, vai mēs varam izdarīt vairāk līdz 2012. gadam.
Komisija pasludināja ceļvedi 2009. gada janvāra beigām, parādot, kā tā nodrošinās, ka visi priekšlikumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 25 % administratīvā sloga samazinājumu Kopienas līmenī, tiek iesniegti pirms 2009. gada beigām. Uz priekšlikumiem, kas šajā jomā iesniegti šī gada pirmajā pusē, Padome atbildēs pašreizējās prezidentūras laikā, tāpēc mēs noteikti ar to nodarbosimies. Mēs novērtēsim procesu pavasara Eiropadomes laikā. Es ceru, ka mēs spēsim rīkoties tik pamatīgi, cik vien varam. Protams, tas ir tas, ko prezidentūra grib darīt.
Attiecībā uz Kavētu maksājumu direktīvu Komisija plāno publicēt priekšlikumu 2009. gada februāra beigās. Prezidentūra uzsāks apspriest jautājumu Padomes sagatavošanas struktūrās.
Pēdējais jautājums - kuru es nedzirdēju - bija saistīts ar Eiropas glābšanas plānu. Tas bija konkrēti par iespējamā EIB aizdevuma summu. Es ceru, ka MVU spēs konkurēt ar lielajiem uzņēmumiem. Mums bija nozīmīgas debates par autobūves nozari tikai pirms stundas, tāpēc es noteikti domāju, ka vispārējā vēlēšanās ir, lai MVU spētu gūt labumu no tās.
Temats: Jauna pasaules tirdzniecības nolīguma pamati
Pēc Dohas sarunu kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu apstāšanās pērnā gada vasarā un nolīgumiem, kurus panāca Divdesmit valstu grupa Vašingtonas augstākā līmeņa sanāksmē pērnā gada novembrī, vai Padome jūt, ka Eiropas Savienībai ir pamats izvirzīt jaunus priekšlikumus par tirdzniecību, kas apmierinātu jaunattīstības valstis?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Atbildot uz M. Medina Ortega jautājumu, kas attiecas uz PTO, manuprāt, tas ir svarīgs jautājums.
Mēs visi esam lasījuši Davosas Pasaules ekonomikas foruma ziņojumus - daži no mums tur pat aktīvi piedalījās - un esam klausījušies nesenos Pascal Lamy un citu komentārus.
Nav šaubu, ka ir bažas par augošu protekcionismu, tā mēs visi ļoti labi apzināmies izaicinājumus, kas mūs gaida.
Es gribētu norādīt, ka pērnā gada 15. novembrī G20 dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi noteikt saskaņošanas kārtību līdz 2008. gada beigām, kas ir jau pagājušas. Saistībā ar to PTO dalībvalstu delegācijas, tostarp Eiropas Komisija ES vārdā, intensificēja savu darbu Ženēvā nolūkā dot politisku impulsu.
Padarīts daudz darba, un pūliņi noveduši pie jaunas AGRI un nelauksaimnieciskā tirgus pieejamības (NAMA) tekstu pārskatīšanas. Turklāt, ņemot vērā pašreizējo politisko un ekonomisko attīstību, Eiropadome pērnā gada decembra vidū savos secinājumos paziņoja, ka tā apstiprina mērķi šogad PTO sistēmā noslēgt nolīgumu par kārtību, kas novedīs pie Dohas sarunu kārtas noslēgšanas ar ambiciozu globālu un līdzsvarotu ziņojumu un rezultātu.
Padome un Komisija bija gatavas konstruktīvai ES līdzdalībai ministru līmeņa sarunās, ja un kad tās tiek sasauktas. Tomēr 2008. gada 12. decembrī PTO ģenerāldirektors Pascal Lamy neformālā delegāciju vadītāju sanāksmē norādīja, ka viņš nesasauks ministrus, lai noformētu kārtību līdz gada beigām, jo vēl nav apstākļu sekmīgai ministru sanāksmei, neraugoties uz intensīvu apspriešanos.
Dohas attīstības programmas (DDA) mērķis ir panākt tirdzniecības pārredzamu liberalizāciju daudzpusējā līmenī, kura radīs ilgtermiņa priekšrocības un nozīmīgu grūdienu pasaules ekonomikai, jo īpaši jaunattīstības valstīm, šīs sarunu kārtas uz attīstību vērstā rakstura dēļ.
Tāpēc, neraugoties uz to, ka līdz 2008. gada beigām nebija iespējams nekāds secinājums, Padome paliek pilnībā iesaistīta daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, kā arī pie apņemšanās noslēgt PTO Dohas sarunu kārtu ar ambiciozu, līdzsvarotu un visaptverošu rezultātu. Tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā pašreizējo ekonomisko un finanšu stāvokli.
Lai arī prezidentūra labi apzinās šķēršļus, kas pastāv ceļā uz veiksmīgu visa procesa pabeigšanu, tā neapšaubāmi tiecas šīs apņemšanās iedzīvināt, strādājot pie diskusiju atjaunošanas par DDA tik drīz, cik vien apstākļi to ļauj. Tā arī atbalstīs intensīvāku darbu pie citiem PTO plāniem, jo īpaši pakalpojumu un tirdzniecisko intelektuālā īpašuma tiesību aspektu jomās.
Manuel Medina Ortega
(ES) Paldies jums, Padomes priekšsēdētāja kungs, par šo atbildi, ko es uzskatu par visai izsmeļošu. Tomēr es gribētu atgādināt Padomes priekšsēdētājam, ka 2008. gada vasarā Dohas sarunu kārtai gandrīz jau bija jānoslēdzas, taču vienošanos nevarēja panākt, jo dažas BRIC valstis nebija noskaņotas piekāpties nekādā veidā.
Ņemot vērā, ka BRIC valstīm Vašingtonas sanāksmē bija lielāka nozīme, iespējams, ka šo valstu agrākā nevēlēšanās piekāpties radusies tāpēc, ka tās uzskatīja, ka tām atvēlēts otršķirīgs stāvoklis, turpretim Vašingtonas sanāksmē tām bija piešķirta prioritāra loma. Vai Padomes prezidentūrai ir informācija, ka BRIC valstis Vašingtonā uzlikto saistību rezultātā var būt noskaņotas darboties aktīvāk un atbalstīt Dohas sarunu kārtas sekmīgu iznākumu?
Syed Kamall
- Interesanti, klāt pie šī jautājuma, vai, izskatot Eiropas Savienības jaunos priekšlikumus, vai, ja Eiropas Savienība izvirzīs jaunus priekšlikumus, viņš piekrīt, ka jebkurā šādā priekšlikumā jāiekļauj darbības, lai novērstu kopējās lauksaimniecības politikas netaisnības, lai mēs varētu atvērt sarunas par nelauksaimnieciskā tirgus pieejamību (NAMA) un tad atvērt sarunas par pakalpojumiem, kuri dod apmēram 70 % no ES IKP. Vai viņš piekristu arī, ka ES pienācis laiks parādīt patiesu uzticību brīvai tirdzniecībai?
Gay Mitchell
Es gribētu jautāt ministram, vai viņš pievērsis uzmanību protekcionisma elementiem glābšanas plānā Amerikas Savienotajās Valstīs, jo īpaši tādā veidā, kā to iesniedza izskatīšanai Pārstāvju palātas un Senāta locekļi, un, ja viņš tam ir pievērsis uzmanību, vai viņš Padomes vārdā Eiropas Savienības bažas par to ir darījis zināmas Amerikas Savienoto Valstu valdībai.
Tas nepareģo neko labu jaunajai Dohas sarunu kārtai. Vai viņš nodrošinās, ka mūsu bažas ir darītas zināmas, pirms nepieciešamais tiesību akts tiek pieņemts ASV kongresā?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es domāju, ka mēs visi zinām, kur ir problēma. Tā nav Eiropas Savienībā. Manuprāt, Eiropas Savienība kategoriski ir par Dohas sarunu kārtu pabeigšanu, un mēs darījām visu tai nepieciešamo pēdējā gada laikā, un mēs gandrīz, gandrīz to paveicām.
Kur tad ir problēma? Vispirms mums jāgaida, ko darīs ASV valdība, un, lai gan daži nolīgumi jau panākti, daži citi vēl būs, un atliek noskaidrot, vai pašreizējā ASV valdība paliks uzticīga tirdzniecības liberalizācijai. Mums var būt šaubas par straujāku pieeju pašreizējos apstākļos. Otra valsts, ar kuru tas jāapspriež, ir Indija, kur, kā mēs zinām, pavasarī gaidāmas vēlēšanas.
Tāpēc kā Padomes pārstāvis, kas nāk no mazas vai vidējas valsts, kurai tradicionāli ir atvērta ekonomika, es gribētu to veicināt un gribētu jums teikt, ka mūsu galvenais mērķis ir sekmīgi pabeigt sarunas, cik drīz vien iespējams, taču es baidos, ka mums jābūt arī reālistiskiem, un es nevaru jums solīt gaisa pilis.
Optimistiskais scenārijs ir šāds: skaidrs labvēlīgs vēstījums no G20 sanāksmes, kura aprīļa sākumā notiks Londonā, un tad saistību izpildīšana un ieviešana, kurai varētu sekot ministru sanāksme Ženēvā jūnijā vai jūlijā. Tur varētu noslēgt lauksaimniecības un NAMA (nelauksaimniecības tirgus pieejas) kārtību. Tātad mēs visi uz to ceram. Mēs smagi strādāsim, lai to izdarītu, bet to, vai mums tas izdosies vai ne, mēs redzēsim, satiekoties šeit mūsu prezidentūras beigās.
Temats: Pasākumi ēku energoefektivitātes uzlabošanai
Padome pati sev izvirzījusi mērķi līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par 20 % un energoefektivitātes pieaugumu par 20 %, 20 % no izmantotās enerģijas nākot no atjaunojamiem avotiem. Četrdesmit procentiem kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju izcelsme ir no ēkām. Ēku energoefektivitātes uzlabošana varētu nozīmīgi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Novembrī Komisija ierosināja pārskatīt direktīvu par ēku energoefektivitāti.
Paturot prātā, cik svarīga ēku energoefektivitāte ir pilsoņiem, ņemot vērā iespēju samazināt viņu rēķinus par elektrību un apkuri, vai Padome var pateikt, kādu prioritāti tā piešķirs šai jomai laikposmā no 2009. gada janvāra līdz aprīlim?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es vēlos pateikties S. A. Ţicău par viņas jautājumu, kas ir arī savlaicīgs. Mājokļi vai jautājums par energoefektivitātes palielināšanu un saistības palielināt energoefektivitāti par 20 % līdz 2020. gadam jāuztver nopietni.
Padome piekrīt viedoklim, ka pārstrādātās direktīvas projektam par ēku energoefektivitāti ir fundamentāla nozīme, lai sasniegtu Kopienas mērķus par palielinātu energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un samazinātām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Nesenā gāzes krīze atkal atklāja ES neaizsargātību attiecībā uz enerģētisko atkarību. Lai mums izdotos sasniegt ambiciozu samazināšanas mērķi, vienlaikus nepalielinot energoapgādes drošības riskus, mums jāveic virkne īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumu, kas samazinās mūsu enerģētisko atkarību.
Ēku energoefektivitātes palielināšana noteikti ir viens no svarīgākajiem. Tāpēc prezidentūra sāk izskatīt šīs direktīvas projektu darba grupas līmenī. Izskatīšanas mērķis ir izpētīt priekšlikuma trūkumus. Mēs sagaidām, ka pirmais tiks izskatīts jautājums par direktīvas darbības jomu. Šis jautājums par darbības jomu ir vissvarīgākais, ne tikai attiecībā uz iespējamo enerģijas ietaupīšanu, bet arī attiecībā uz mājsaimniecību administratīvo slogu. Tāpēc Čehijas prezidentūra nodrošinās, ka darbs nākamajos mēnešos intensīvi turpināsies. Man ir regulāras pārrunas ar manu kolēģi valdībā un vides ministru Martin Bursík, kas vada atbilstošo padomi.
Padome arī cieši sekos darbam pie šī jautājuma ITRE komitejā. Jūsu zināšanai es pēc šī Jautājumu laika satiekos ar Komitejas priekšsēdētāju. Prezidentūra apņēmusies panākt tik daudz progresa, cik vien iespējams, ņemot vērā direktīvas agro pieņemšanu. Šim nolūkam tā plāno iesniegt progresa ziņojumu Transporta, telekomunikācijas un enerģētikas (TTE) padomei jūnija vidū. Padomes secinājumus par Otro stratēģisko enerģētikas pārskatu paredzēts pieņemt pirmajās Transporta, telekomunikācijas un enerģētikas (TTE) padomēs, kuras tiks sarīkotas 19. februārī un kuras veiks sagatavošanas darbu marta Eiropadomes sanāksmei.
Pietiekama uzmanība jāpievērš arī nesenajam Ukrainas un Krievijas gāzes strīdam un tā sekām. Politiskas debates tiks rīkotas par projektu Padomes direktīvai par naftas uzkrājumu veidošanu. Tātad kopumā Padome uzskata, ka svarīgi visaugstāko prioritāti nākamajos mēnešos piešķirt sarunu pabeigšanai ar Eiropas Parlamentu par trešo iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu paketi. Padome arī atgādina, ka energoefektivitāte tiks apskatīta saistībā ar plašāku jautājumu par energoapgādes drošību, vides aizsardzību un, patiesi, Otrā stratēģisko enerģētikas pārskata izskatīšanu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es vēlētos, lai jūs zinātu, ka savā ziņojumā esmu nodomājusi ierosināt izveidot Eiropas energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu fondu, lai palīdzētu sagādāt valsts un privāto finansējumu konkrētu energoefektivitātes projektu īstenošanai visā Eiropas Savienībā, un es vēlētos, lai man būtu Padomes atbalsts šai svarīgajai ierosmei.
Zita Pleštinská
- (SK) Ēku energoefektivitāte var radīt tiešus ietaupījumus Eiropas Savienības patērētājiem. Es risinājumu saskatu automatizētu augstas tehnoloģijas patēriņa uzskaites sistēmu un sistēmu, kas nodrošina enerģijas patēriņa momentuzņēmumus ik pēc minūtes, tostarp mājsaimniecību vajadzībām paredzētu sistēmu, ieviešanā plašā mērogā.
Ko Padome var darīt, lai īstenotu šo risinājumu? Kāda veida laika grafiks pēc jūsu ieskata ir reālistisks? Vai Padome var mudināt Eiropas Tehnoloģiju institūtu Budapeštā pievērsties ēku energoefektivitātes problēmai?
Colm Burke
- Vai Padomē bijusi kāda diskusija par to, lai mēģinātu panākt, ka dalībvalstis nodrošina finanšu stimulus energoefektivitātes palielināšanai, jo īpaši gados vecākiem cilvēkiem? No vienas puses tas palielinātu energoefektivitāti un no otras puses tas nodrošinātu nodarbinātību.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es pilnībā pievienojos viedoklim, ka energoefektivitāte ir svarīgs instruments, lai risinātu gan vides aizsardzības intereses, gan energoapgādes drošības vajadzības.
Patiesībā mēs šajā namā tieši esam diskutējuši - tagad es tikai gribu izkāpt no savas prezidentūras lomas - un Prāgā mēs uzskatām, ka divi pasākumi ir tiešām svarīgi. Pārējie arī ir svarīgi, taču vai nu ilgtermiņā, vai bez šādas milzīgas ietekmes. Viens no tiem ir mājokļi un energoefektivitāte. Otrs ir kodolenerģētika, taču es zinu, ka dažām dalībvalstīm tas ir jutīgs jautājums. Tie ir svarīgākie cīņā pret klimata pārmaiņām un energoapgādes drošības risināšanā. Tāpēc pareizo instrumentu atrašana energoefektivitātes un mājokļu veicināšanai ir mūsu laika izaicinājums.
Es vēlētos aplūkot finansējuma jautājumus. Eiropas Reģionālās attīstības fondu, kā ierosināja Komisija, varētu izmantot, lai atrastu līdzekļus ieguldījumiem mājokļos un energoefektivitātē, tātad tas ir viens instruments, kas tagad būs pieejams, arī glābšanas plāna sistēmā.
Cita iespēja tādām valstīm kā Rumānija - es zinu to no savas valsts - ir tikai izmantot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kas ietilpst pašreizējā Kioto sistēmā, tātad ir iespējams izmantot ienākumus no tās.
Es domāju, mums ir instrumenti. Attiecībā uz šo jauno direktīvu, mēs uzskatām, ka debates par darbības jomu ir svarīgākās. Mēs Čehijas prezidentūrā noteikti sadarbībā ar nākamo Zviedrijas prezidentūru - viņiem tā ir prioritāte - mēģināsim darīt visu, kas ir mūsu spēkos, un lieki netērēt pārāk daudz laika.
Temats: Enerģētika, ārējās attiecības un ekonomika Čehijas prezidentūras laikā.
Ņemot vērā prezidentūras paziņotās prioritātes savam pilnvaru termiņam, vai tā, lūdzu, var konkretizēt, kā tā paredz integrēt trīs prioritātes attiecībā uz konkrētām ierosmēm? Es atsaucos konkrēti uz diskusijām ar partneriem austrumos par stratēģiskajiem energoapgādes koridoriem, kas varētu kalpot, lai garantētu ES energoapgādes drošību un ekonomisko konkurētspēju nākotnē.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es gribu pateikties C. Burke par viņa jautājumu attiecībā uz dienvidu koridora plāniem un sanāksmēm Čehijas prezidentūras laikā. Mēs nodrošināsim, ka trīs prioritātes - enerģija, ārējās attiecības un ekonomika - ir pilnībā sabalansētas un savstarpēji saistītas un koncentrēsim uzmanību uz konkrēto ierosmi; šī ir viena no tām. Tā jo īpaši koncentrēs uzmanību uz mērķi nodrošināt drošas enerģijas piegādes, attīstot virkni enerģētikas attiecību ar trešām valstīm un reģioniem un strādājot enerģijas avotu un tranzīta maršrutu lielākas dažādošanas virzienā.
Prezidentūra plāno turpināt šo darbu uz to elementu pamata, kuri ir Komisijas paziņojumā par Otro stratēģisko enerģētikas pārskatu. Sagaidāms, ka Padome februārī pieņems secinājumu par šo paziņojumu, un energoapgādes drošība būs īpašā uzmanības centrā 2009. gada pavasara Eiropadomē.
Kā daļa no šī darba, tiek plānots liels skaits sanāksmju ar trešām valstīm vai trešo valstu organizāciju. Šajās sanāksmēs tiks izskatīti tikai ar enerģētiku saistīti temati vai tās aptvers enerģētiku citu jautājumu vidū. Attiecībā uz konkrēto diskusiju par energoapgādes stratēģiskajiem koridoriem, uz kuru atsaucas godājamais deputāts, prezidentūra organizē šādas sanāksmes. Svarīgākās ir, pirmkārt, starptautiskā ieguldījumu konference par Ukrainas gāzes tranzīta tīklu, kura notiks Briselē 2009. gada 23. martā. Otrkārt, tā dēvētā Dienvidu koridora augstākā līmeņa sanāksme, ko mēs plānojam organizēt kopā ar Austrumu partnerattiecību pasākumu; tas notiks Prāgā maija sākumā. Šīs sanāksmes mērķis ir uzsākt savstarpēji izdevīgu dialogu starp ES un tranzītvalstīm un ražotājām valstīm no Kaspijas reģiona. Tam jārada lielāka energoapgādes maršrutu, piegādātāju un avotu dažādošana, un tas tādējādi stiprinās ES energoapgādes drošību. Viens no konkrētiem mērķiem ir veicināt Nabucco projektu.
Stratēģiskā energoapgādes koridora jautājums arī, iespējams, tiks izskatīts ES un Krievijas Pastāvīgās partnerības padomes enerģētikas jomā sanāksmē, kas arī tiks organizēta Čehijas prezidentūras laikā, domājams, maijā, tikai kā sagatavošanas darbs ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei, ko mēs plānojam 2009. gada 22. maijā. Godājamo deputātu pieminēto stratēģisko energoapgādes koridoru svarīgumu skaidri uzsvēra Ukrainas un Krievijas gāzes strīds janvāra sākumā.
Padome savā ārkārtas sesijā 2009. gada 12. janvārī, kas bija veltīta šim tematam, pieņēma secinājumus, kas ieskicēja vairākus pasākumus, kas jāveic īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tādā veidā prezidentūra strādās, lai nodrošinātu, ka šiem pasākumiem tiek veikta atbilstoša un konkrēta izpildes termiņu pārbaude kā daļa no augstās prioritātes, kas piešķirta energoapgādes drošības jautājumam.
Colm Burke
Es vēlētos pateikties pašreizējam priekšsēdētājam par ļoti izsmeļošo atbildi. Patiesībā šis jautājums bija iesniegts, pirms radās Krievijas un Ukrainas strīds. Man bija sajūta, ka tas var rasties tolaik, kad tas radās. Es gribētu jautāt viņam šo: saskaņā ar Lisabonas līgumu mēs runājam par kopēju enerģētikas politiku; varbūt viņš varētu ieskicēt savā Padomes priekšsēdētāja statusā savus atzinumus par uzlaboto instrumentu kopumu, ko Lisabona paredz, lai pievērstos šiem izaicinājumiem nākotnē, un priekšrocības, ja pieņem visu Lisabonas pieeju un Līgumu.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Paldies par jūsu skaidrojumu šajā ļoti svarīgajā jautājumā. Es gribētu pajautāt, kā prezidentvalsts Čehija raugās uz Nordstream projektu, kuram ir gan pozitīvi, gan negatīvi aspekti, un mēs zinām, ka pastāv zināmas šaubas par tā ekoloģisko ietekmi. Tātad, kā jūs vērtējat šo projektu, sākoties jūsu prezidentūrai. Paldies!
Paul Rübig
(DE) Es vēlētos uzzināt, vai no ECOFIN un no komisāra László Kovács puses ir iniciatīva rosināt progresīvu nodokļu norakstīšanu visā Eiropā tādiem drīzumā realizējamiem enerģētikas projektiem, kā gāzes cauruļvads Nabucco vai jaunu elektrostaciju būvniecība, lai tādējādi radītu motivāciju un stimulētu šo stratēģisko iniciatīvu virzību uz priekšu.
Alexandr Vondra
Padomes priekšēdētājs. - Visi šie jautājumi ir par lietām, kuras mēs tagad pārrunājam gandrīz ik dienas. Attiecībā uz Lisabonas līgumu, mēs visi zinām, ka tas ietver solidaritātes formulas, kurām būtu jāpalīdz mums stiprināt tiesisko sistēmu, lai panāktu labāku sadarbību enerģētikas jomā Eiropas Savienībā. Tā ir viena medaļas puse.
Tai pašā laikā es domāju, ka mēs šīs krīzes laikā esam šo to iemācījušies. Viena lieta ir solidaritāte kā politisks sauklis. Cita lieta ir krīzes laikā ātri reaģēt, piemēram, reaģēt uz sarežģīto situāciju, kas šīs krīzes laikā izveidojās Bulgārijā vai Slovākijā.
Tātad mums jāuzlabo starpsavienojumi gāzes piegādes jomā, it sevišķi Centrāleiropā un Austrumeiropā.
Mums nepieciešams kompresors cauruļvadu līnijā, lai būtu iespējams pavērst plūsmu pretējā virzienā. Piemēram, manai valstij tāds ir, jo tā veica modernizāciju un ieguldīja līdzekļus, bet slovāki to neizdarīja.
Tā mēs nonākam līdz jūsu jautājumam par to, vai ir kāda ieguldījumu programma īstermiņa vai vidēja termiņa vajadzībām - jā, ir. Patiesībā, man šodien bija vairākas tikšanās ar Budžeta komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī ar Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vadītājiem, jo no pagājušā gada ir palikuši neiztērēti EUR 5 miljardi, un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā ir panākta vienošanās šo naudu piešķirt dažiem infrastruktūras projektiem. Saskaņā ar Komisijas ierosinājumu iepriekšējā mēneša beigās EUR 3,5 miljardi no šiem pieciem miljardiem jāatvēl starpsavienojumu projektiem, kas saistīti ar gāzes savienojumiem, elektrotīklu starpsavienojumiem un gāzes pieslēgumu piekrastes vēja turbīnām Eiropas ziemeļu daļā, kurus iespējams īstenot nākamo divu gadu laikā, proti, 2009. un 2010. gadā.
Tātad, jā, mums ir plāns, un mans viedoklis par Nord Stream gāzes vadu ir tāds, ka tur ir ko pārrunāt, un mēs visi to zinām. Manuprāt, viena no mācībām, kura mums jāgūst no krīzes, kas pašlaik notiek Maskavas un Kijevas starpā ir, ka mums jābūt veidiem, kā risināt šādas problēmas, ja tās notiktu atkārtoti, gan attiecībā uz Krieviju, gan attiecībā uz Ukrainu.
Mums ir Nabucco projects, kuram vajadzētu nodrošināt gāzes piegādi Eiropai no citām valstīm, nevis no Krievijas, citiem vārdiem sakot, no Kaspijas jūras baseina. Taču mums arī jāspēj dažādot gāzes tranzīta ceļu uz Eiropu, lai tas neietu tikai caur vienu valsti. Manuprāt, šai ziņā Ukraina ir mūsu vienīgais sauszemes piegādātājs.
Pastāv arī zināmas bažas par iespējamo ietekmi uz vidi. Dažas dalībvalstis šo jautājumu paceļ, tātad tas nav nekāds noslēpums, bet es domāju, ka galu galā mums nepieciešama gan tranzīta ceļu, gan piegādātāju daudzveidība.
Temats: Tabakas uzraudzība un smēķēšanas pārtraukšana
PVO Vispārējā konvencija par tabakas uzraudzību (FCTC) ir pirmais starptautiskais veselības nolīgums, ko parakstījusi un ratificējusi Eiropas Savienība un visas dalībvalstis, izņemot Čehiju. Tā kā Čehija vadīs pārrunas par FCTC, kādi plāni Čehijai kā prezidentvalstij ir attiecībā uz šā nolīguma ratificēšanu no savas puses?
Alexandr Vondra
Padomes priekšēdētājs. - Es skatos uz Avril Doyle un vaicāju sev, vai tik šā jautājuma otra puse neesmu es: pēdējā reize, kad mēs to apspriedām, bija vienīgajā vietā šajā ēkā, kur es kā kaislīgs smēķētājs drīkstu uzsmēķēt. Šķiet, ka jūs to ievērojāt, un tas ir viens no iemesliem, kādēļ man ir pienākums atbildēt uz jūsu jautājumu. Mana māte man mācīja vienmēr runāt taisnību, tāpēc tagad es stāvu dilemmas priekšā - vai nolasīt šo vai teikt, ko domāju.
Taču es izmantošu šo iespēju, lai sāktu ar savu personisko viedokli. Es pārstāvu minoritāti, kas Eiropā ir 30 % no iedzīvotājiem - es esmu kaislīgs smēķētājs, un šajā ēkā es jūtos šausmīgi diskriminēts. Es vēršos pie jums nevis Padomes vārdā, bet gan kā cilvēks, un lūdzu jūs radīt labākus apstākļus šā ieraduma apmierināšanai. Taču tagad man jāatbild uz šo jautājumu.
Jautājums ir par ratifikācijas procesa statusu Čehijā. Es varu jūs pārliecināt, ka vispārējās konvencijas ratifikācijas process Čehijā noris. Tas noris kopš 2003. gada, un pašlaik notiek jauns mēģinājums rast apstiprinājumu Čehijas parlamentā. Jaunajai Čehijas veselības ministrei - kura, tāpat kā viņas priekšgājējs, smēķē - ir jaunais priekšlikums par ratifikācijas procesa atjaunošanu, un viņa to nosūtīs starpiestāžu procesam, tātad tas pavisam drīz nonāks parlamentā.
Ratifikācijas procesam vajadzētu noslēgties, ja mēs iegūsim pietiekami daudz balsu parlamentā. Senātā es varu jūs pārliecināt, ka tas nav viegli, jo mūsu senatori ceļo pa Eiropu un saskaras ar to pašu problēmu, ar kādu es saskaros šajā ēkā. Taču, manuprāt, svarīgs ir viens - ka šis tiesību akts ir pilnībā īstenots un visos likumos tiek ievērotas saistības, kas ietvertas šajā konvencijā.
Kas attiecas uz mūsu kā prezidentvalsts pieeju: nākamā oficiālā sanāksme saistībā ar FCTC būs starptautiskās pārrunu grupas attiecībā uz protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgu tirdzniecību trešā sanāksme. Te nu mana valsts, kā arī prezidentūra, pieliks visus pūliņus, lai apkarotu tabakas izstrādājumu nelikumīgo tirdzniecību. Sanāksme notiks no 28. jūnija līdz 5. jūlijam Ženēvā, tātad mēs zināmā mērā sadarbosimies tajā ar mūsu draugiem zviedriem, jo šajā laikā mēs, čehi, nodosim prezidentūru mūsu draugiem Stokholmā. Tāda pēc būtības ir mana atbilde.
Avril Doyle
Es vēlētos pateikties priekšsēdētājam. Es negribēju ar savu jautājumu padarīt viņu par paranoiķi. Galu galā, tas tika iesniegts pagājušā gada decembrī.
Es neesmu pret smēķētājiem, bet gan pret smēķēšanu. Visi taču piekritīs, ka viņiem vajadzīga visa iespējamā palīdzība - ārstēšana ar nikotīna aizstājējiem, u. c. Taču mums jāapzinās, kādu ļaunumu pasīvā smēķēšana nodara cilvēkiem, kas negūst baudu no smēķēšanas, tāpēc, lūdzu, neuzskatiet, ka cīņa ir vērsta pret jums personiski.
Tātad, vai jūs man varat garantēt, ka līdz Čehijas prezidentūras beigām jūs būsiet ratificējuši vispārējo konvenciju - jā vai nē? Būtu ārkārtīgi svarīgi, ja jūs man varētu dot garantijas šajā sakarā. Galu galā, cigaretes ir vienīgais legālais produkts mūsu veikalu plauktos, kas, lietotas saskaņā ar instrukcijām, nogalina katru otro lietotāju. Tās patiesi ir apbrīnojamas.
Mairead McGuinness
Pateicos jums, priekšsēdētāj, par jūsu atklātību. Jūs pieminējāt savu māti - tad nu kā māte un, arī jūtot līdzi jūsu neapskaužamajam stāvoklim šajā ēkā, vai es drīkstu jūs uzstājīgi lūgt atmest smēķēšanu? Ja jūs būtu Īrijā, jums tas būtu jādara ārā, aukstumā.
Mans jautājums ir: vai jūs kādreiz esat apsvēris iespēju kļūt par paraugu citiem un atmest šo nelāgo ieradumu, pamudinot jūsu senatorus sekot jūsu piemēram.
Alexandr Vondra
Padomes priekšēdētājs. - Šo visai neparasto vakara debašu nobeigumā pastāstīšu, ka mana māte smēķēja, būdama stāvoklī, un te es esmu kā Čehijas premjerministra vietnieks, un arī mans brālis un māsa ir ļoti labā formā. Arī mana sieva smēķēja un smēķē joprojām. Mums ir trīs ļoti jauki un gudri bērni - tādi nu ir mani personiskie uzskati.
Es redzu, ka šī problēma īpašu interesi izraisa Īrijā, un es zinu, ka jūs esat pieņēmuši šos pasākumus. Datums, kad mēs ratificēsim konvenciju ir Čehijas parlamenta deputātu un senāta rokās. Parlaments ir neatkarīgs.
Pašlaik es savā valstī cīnos par iespējami ātrāku Lisabonas līguma ratifikāciju. Debašu laikā par Lisabonas līgumu senāta locekļi man bieži jautā, vai Lisabonas līguma pieņemšana ļaus viņiem saglabāt savas tiesības smēķēt publiskās vietās.
Tā nu es atrodos dilemmas priekšā. Kas ir svarīgāks: Lisabonas līgums vai šis te? Taču es varu jums galvot, ka valdība darīs visu, kas būs tās spēkos, lai panāktu abu nolīgumu ratifikāciju. Mēs parakstījām abus nolīgumus, un valdības pienākums ir censties pēc labākās sirdsapziņas.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).
Priekšsēdētājs
Ar šo jautājumi Padomei ir noslēgušies.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.15 un atsāka plkst. 21.00.)
