Demogrāfiskās problēmas un paaudžu solidaritāte (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā iesniedza Thomas Mann, par demogrāfiskajām problēmām un paaudžu solidaritāti.
Thomas Mann
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir raidījusi svarīgu signālu saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām. Vispirms jānorāda, ka ir sagatavots kopējais pasākumu kopums attiecībā uz jauniešiem un veciem cilvēkiem. Tas paredz īstenot jaunu iniciatīvas pieeju, pamatojoties uz paaudžu taisnīguma principu. Runa ir nevis par paaudzēm, kas saskaras viena ar otru, bet par paaudzēm kopumā. Lai nodrošinātu stingru pamatu debatēm, dalībvalstīm būtu jāizstrādā paaudžu uzskaite. Tas nodrošinātu ticamus modeļus un prognozes par maksājumu plūsmām starp paaudzēm. Statistikas birojiem būtu viegli aprēķināt nodokļu ienākumu, sociālā nodrošinājuma iemaksu un pensiju maksājumu apmēru. "Paaudžu pārbaudes” ir paredzētas galvenokārt tāpēc, lai ieviestu likumīgu vēlamo seku un nevēlamo blakusefektu ietekmes novērtējumu par dažādu paaudžu apgrūtinājumiem. Ir paredzēts, ka šī prasība būs obligāta visās dalībvalstīs un ES līmenī.
Mēs raidām skaidru signālu Eiropas Komisijai un Padomei arī saistībā ar pensijām. Eiropā nav nepieciešams noteikt vienādu pensionēšanās vecumu. Pilnīgi pretēji būtu jāievēro pensionēšanās vecums attiecīgajā valstī. Vecāka gadagājuma cilvēkiem nevajadzētu likt pret savu gribu pārtraukt strādāt tikai tāpēc, ka ir sasniegts patvaļīgi noteiktais obligātais pensionēšanās vecums. Eiropas Kopienu Tiesa oktobra nolēmumā arī skaidri noraidīja piespiedu pensionēšanos, sasniedzot pensionēšanās vecumu. Pensionāri pilnīgi noteikti drīkst pieteikties darba vakancēm un viņi nedrīkst būt neizdevīgā situācijā vecuma dēļ. Apsverot jautājumu par vecāka gadagājuma cilvēkiem, mēs aicinām īstenot nodarbinātības iniciatīvu "Eiropas pakts 50+”. Līdz 2020. gadam ir jāsasniedz trīs mērķi. Pirmkārt, panākt, lai nodarbinātības līmenis iedzīvotājiem vecuma grupā virs 50 gadiem tiktu palielināts līdz vairāk nekā 55 %. Otrkārt, Eiropā ir jāizskauž pirmstermiņa pensionēšanās un ar to saistītās finanšu iniciatīvas. Treškārt, dalībvalstīm ir jāpiešķir līdzekļi cilvēkiem, kuri pārsnieguši 60 gadu vecumu, lai viņi varētu ilgāk palikt darba tirgū.
Otra vecuma kategorija ir jaunieši. Mēs aicinām ieviest Eiropas jauniešu nodarbinātības garantiju. Tā paredz, ka ikvienam bez darba palikušam jaunietim ne vēlāk kā pēc četriem bezdarbnieka statusā pavadītiem mēnešiem tiek piedāvāta darba vieta, amata mācekļa prakses vieta vai citas mācību iespējas. Šajā gadījumā ir jāīsteno princips "palīdzēt un prasīt”. Taču atbalsts prasa abpusēju ieguldījumu. Ja jauniešu kvalifikācija ir pārāk zema, viņiem ir jādod iespēja iegūt nepieciešamo kvalifikāciju, lai rastos nodarbinātības iespējas. Es biju gandarīts, uzzinot, ka Eiropas Komisija jau ir uzsākusi vienu no manā ziņojumā ierosinātajām iniciatīvām. Pirms dažām nedēļām Eiropas Komisija 2012. gadu pasludināja par Eiropas aktīvās novecošanas gadu. Tas ir tieši laikā.
Vienīgais darvas piliens medus mucā ir komitejas vairākuma lēmums ierosināt papildu noteikumus diskriminācijas apkarošanas jomā. Tāpēc ir jāizstrādā jauni kritēriji attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem saistībā ar apdrošināšanas polisēm, ceļojumiem un automobiļu īri. Tā tikai tiks veicināta birokrātija un pieaugs finanšu izdevumi, kas ir pretrunā idejai par cilvēku efektīvu aizsardzību pret atstumtību. Tāpēc Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) sagatavoja alternatīvu rezolūcijas priekšlikumu, kurā šī prasība nav iekļauta. Taču citādi mūsu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas viedoklis ir vienāds. Vairāki kopīgi priekšlikumi un 22 kompromisi ļāva panākt plašu vienprātību.
Paldies kolēģiem un deputātiem, kuri pārstāv citas grupas, par konstruktīvo sadarbību. Mēs varam apvienot jauniešus un vecāka gadagājuma cilvēkus, un mēs to izdarīsim. Es ceru, ka šis ziņojums par paaudžu taisnīguma principu būs mūsu kopīga virzība uz priekšu.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Paldies T. Mann kungam par šo mums īpaši svarīgo priekšlikumu uzskaitījumu. Manuprāt, attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem galvenais ir tas, ka mums ir jāmaina attieksme pret pensionēšanos un arī darbu. Vēlams, lai pensionēšanās notiktu pakāpeniski un brīvprātīgi, nevis piespiedu kārtā. Pirms divām nedēļām mani uzrunāja vīrs, kurš sacīja, ka ir devies pensijā. Es jautāju, vai viņam ir 65 gadi, un viņš teica: "Nē! Ja es gaidītu līdz nākamajam gadam, tad man pensijā būtu jādodas piespiedu kārtā. Es pensijā dodos tagad, pēc paša vēlēšanās.” Ja viņam būtu iespēja strādāt līdz 67 vai 70 gadiem, viņš būtu palicis darbā. Manuprāt, tas ir īpaši svarīgs jautājums, un tas ir jārisina.
Es arī uzskatu, ka neaizsargātākie ir jaunieši, un jaunieši manis pārstāvētajā valstī - Īrijā - ir neaizsargātākā grupa, jo tagad banku krīzes dēļ viņiem ir lieli parādi, un, neraugoties uz labo izglītību, viņiem ir tika viena izvēle - ja viņi vēlas strādāt, viņiem darbs jāmeklē ir ārzemēs, jo dzimtenē viņiem darba nav.
Ir jārod jauni risinājumi jauniešu nodarbinātības jomā. Es īpaši atbalstu T. Mann kunga ierosinājumu, kas paredz, ka pēc vairākiem bezdarbnieka statusā pavadītiem mēnešiem ir jānodrošina vismaz kaut kāds darbs. Tas ir ļoti labvēlīgs priekšlikums, un es to atbalstu.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Es izsaku atzinību referentam, jo es pilnīgi piekrītu daudziem ziņojuma aspektiem par demogrāfiskajām problēmām un paaudžu solidaritātes veicināšanu. Taču, apsverot jautājumu par vecāka gadagājuma cilvēkiem, es neatbalstu priekšlikumu atcelt noteikumu par priekšlaicīgu pensionēšanos. Ļoti bieži vecāka gadagājuma cilvēki ir spiesti dažādu apstākļu dēļ doties priekšlaicīgā pensijā, un bieži vien tas nenotiek pēc viņu brīvas izvēles. Taču, ņemot vērā ekonomikas krīzes radītās sekas, priekšlaicīga pensionēšanās vecāka gadagājuma cilvēkiem bieži vien ir vienīgā iespēja izdzīvot gadījumā, ja viņi tiek atlaisti no darba štatu samazināšanas dēļ. Valsts pensiju sistēmas dažādās dalībvalstīs atšķiras, un tāpēc ir jāņem vērā pasākumi, kas tiek īstenoti visās dalībvalstīs, nevis jāseko vienas vai tikai dažu valstu paraugam.
Elizabeth Lynne
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos sirsnīgi pateikties Thomas Mann par darbu un par veiksmīgu sadarbību komitejā. Esmu gandarīta par to, ka komiteja pieņēma tik daudzus no maniem ierosinātajiem grozījumiem. Ir jāatzīst, ka bieži vien daudzās dalībvalstīs attieksme pret vecāka gadagājuma cilvēkiem joprojām nav pieņemama, un, protams, sliktākais piemērs šajā gadījumā ir vecāka gadagājuma cilvēku ļaunprātīga izmantošana.
Taču ir vēl citi veidi, kā pret vecāka gadagājuma cilvēkiem izturas nepieņemami, tostarp diskriminācija darba vietā vecuma dēļ, un tāpēc esmu gandarīta, ka šajā ziņojumā mēs aicinām atbilstoši īstenot 2000. gadā pieņemto Nodarbinātības direktīvu un informēt vecāka gadagājuma cilvēkus par viņu tiesībām.
Es arī esmu gandarīta par to, ka tika apstiprināts manis ierosinātais grozījums, kas paredz atcelt obligāto pensionēšanās vecumu, protams, saglabājot noteiktu pensionēšanās vecumu dalībvalsts līmenī. Nav pareizi likt vecāka gadagājuma cilvēkiem pārtraukt strādāt, ja viņi vēlas turpināt strādāt un ja viņi ir spējīgi to veikt.
Mums arī turpmāk ir jāuztur prasība Padomei novērst šķēršļus saistībā ar horizontālo direktīvu par piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas, cita starpā, attiecas arī uz diskrimināciju vecuma dēļ. Ir pēdējais laiks vecāka gadagājuma cilvēkiem nodrošināt tādas tiesības, kādas ir pārējiem. Es jūs lūdzu balsot par sākotnējo ziņojumu, nevis par Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgie demokrāti) ierosinātajiem grozījumiem.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu referentu T. Mann kungu ar lielisko ziņojumu. Manuprāt, paaudžu tiesiskuma princips ir viens no attīstītas sabiedrības būtiskiem aspektiem. Būtībā tas nozīmē tikai to, ka neviena paaudze nedrīkst dzīvot, izmantojot citas paaudzes labumus, vai vismaz tam tā nevajadzētu būt. Jautājumus, kuri cilvēku privātajā dzīvē un ģimenē šķiet loģiski un pašsaprotami, sabiedrībā īstenot ir sarežģītāk. Ja valsts paņem aizdevumu, ko tā nespēj atmaksāt, tas ir apgrūtinājums nākamajai paaudzei. Visi, kuri pārlieku izmanto izejmateriālus, kaitē nākamajai paaudzei. Iespējams, piemērotākais veids, kā atrisināt šo problēmu, ir piekrist teicienam, kas vēsta, ka mēs esam Zemi tikai aizņēmušies no saviem mazbērniem. Manuprāt, tas nozīmē, ka mums ir jāizvērtē visi tiesību akti, visas regulas un visas direktīvas, lai pārliecinātos, ka tie garantē paaudžu taisnīguma principu. Manuprāt, šis ziņojums ir vērā ņemams pasākums pareizajā virzienā.
Olga Sehnalová
(CS) Jautājumam paaudžu solidaritātes jomā ir daudz dažādu aspektu, un referents T. Mann kungs tos šajā ziņojumā ir atbilstoši izklāstījis. Viens no galvenajiem jautājumiem ir drošība vecumdienās, jo īpaši ilgtspējīgs un stabils finansiālais nodrošinājums vecumdienās, kas ilgtermiņā garantē pienācīgu pensiju. Tāpēc, manuprāt, šī ziņojuma 99. pants nav pilnīgs, jo referents norāda, ka, starp citu, pakāpeniski finansētā pensiju sistēma jāaizstāj ar tādu pensiju sistēmu, kas balstās uz uzkrāto kapitālu.
Pašreizējā krīze arī norādīja uz riskiem, kādi ir dažu privāto pensiju fondu ierobežotas maksātspējas gadījumā, ko spēcīgi ietekmē procentu likmes un ieguldījumu vērtības kritums. Piemēram, 2008. gadā privāto pensiju fondu vērtība kritās par vairāk nekā 20 %. Maksātspējas mazināšanās dēļ aktīvi bija jāpārdod ar zaudējumiem. Daudzi vēl nīkuļo uz maksātnespējas robežas. Demogrāfiskās problēmas nedrīkst risināt uz uzkrātā kapitāla fondu rēķina. Tie pārsvarā ir riskanti finanšu instrumenti. Tāpēc, manuprāt, nebūtu saprātīgi pakļaut riskam šādu sociālo pamatuzdevumu - nodrošināt cienīgu dzīvi vecumdienās.
Miroslav Mikolášik
(SK) Demogrāfiskās problēmas pakāpeniski un būtiski ietekmē iedzīvotāju struktūru un vecuma piramīdu. Vidējais dzimstības līmenis Eiropas Savienībā ir 1,5 bērni, kas ir viens no zemākajiem rādītājiem pasaulē. Tas var izraisīt nopietnas problēmas saistībā ar Eiropas sabiedrības demogrāfisko novecošanos.
Manuprāt, viens no šīs problēmas cēloņiem ir tas, ka atsevišķās struktūrās ir veikti tikai minimāli uzlabojumi, un tas daudzas ģimenes attur izšķirties par ģimenes pieaugumu. Viens no galvenajiem priekšnosacījumiem tam, lai palielinātu dzimstības līmeni, ir politika, kas ļautu darbu saskaņot ar ģimenes dzīvi, kā arī nodokļu atvieglojumi un cita veida atbalsts. Taču ir arī jāpieņem tiesiskie pasākumi, kas palīdzētu vecāka gadagājuma cilvēkiem iesaistīties aktīvā dzīvē, un ir nepieciešami efektīvi pasākumi, lai novērstu netaisnīgu diskrimināciju vecuma dēļ.
Es atzinīgi vērtēju un pilnīgi atbalstu tā dēvēto aktīvas novecošanas politiku, kuras mērķis ir palīdzēt cilvēkiem saglabāt labu veselību arī vecumdienās, kā arī iesaistīties sabiedriskās dzīves notikumos un uzlabot savu un visas sabiedrības dzīves līmeni, ņemot vērā paaudžu solidaritātes principu.
Elena Băsescu
(RO) Pašreiz problēma ir tā, ka jauniešiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem ir grūti atrast darbu. Tāpēc turpmākajos gados viens no galvenajiem uzdevumiem Eiropas un valstu politikas sociālajā jomā būs nodrošināt paaudžu tiesiskumu. Manuprāt, elastdrošības koncepcija un stratēģijas "ES 2020” mērķis, kas paredz panākt 75 % nodarbinātības līmeni, ir vērā ņemams pasākums šajā virzienā. Manuprāt, gan Eiropas Komisijai, gan Padomei informācijas nodrošināšanas nolūkā būtu jāveic paaudžu skaitīšana. Ir arī jāpalielina Eirostata ilgtspējīgas attīstības rādītāji pilnīgi visās dalībvalstīs.
Nobeigumā es vēlos izteikt atzinību T. Mann kungam, jo viņa ziņojumā ir minēti vairāki īpaši veiksmīgi risinājumi. To skaitā iniciatīva "Eiropas jauniešu nodarbinātības garantija” un nodarbinātības iniciatīva "Eiropas pakts 50+”.
Petru Constantin Luhan
(RO) Turpmākajos gados ir jānovērš krīzes radītās sekas un jāatrisina vairākas citas nopietnas problēmas. Viena no galvenajām problēmām ir demogrāfiskās pārmaiņas un šo pārmaiņu dēļ izraisītā iedzīvotāju skaita samazināšanās atsevišķos reģionos. Dalībvalstīm būs īpaši svarīga nozīme, nodrošinot tādus apstākļus, lai iedzīvotāji ciestu pēc iespējas mazāk. Iedzīvotājiem būs nepieciešams spēcīgs atbalsts, ņemot vērā konkrētas prasības, jo īpaši, izmantojot atbilstošus ES finansēšanas instrumentus, piemēram, struktūrfondus.
Lai risinātu šīs paredzamās problēmas, manuprāt, īpaša uzmanība ir jāpievērš tieši jauniešiem, iesaistot viņus sabiedriskajā dzīvē. Ir jāveic ieguldījumi attiecībā uz jauniešiem, un viņiem ir jānodrošina piekļuve atbilstošai izglītībai un iespēja strādāt piemērotu darbu vai jāiedrošina viņi kāpt pa karjeras kāpnēm un nodarboties ar uzņēmējdarbību. Tā mēs varēsim nodrošināt jauniešu sociālo integrāciju un, manuprāt, arī apkarot vienu no galvenajiem dzimstības līmeņa krišanās cēloņiem un mazināt paaudžu sociāli ekonomiskās atšķirības.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es vēlos pateikties un izteikt atzinību T. Mann kungam par ļoti labo ziņojumu. Šajā ziņojumā ir īpaši rūpīga un visaptveroša analīze par paredzamajām demogrāfiskajām problēmām. Komisija ir īpaši gandarīta par to, ka šajā ziņojumā ir minētas stratēģijas, kas ļautu dalībvalstīm un Eiropas Savienībai sagatavoties sabiedrības novecošanai, un veidi, kā piemērotāk novērst tās sekas.
Jūsu ziņojumā ir minēti vairāki praktiski šīs problēmas risinājumi: programma "Seniori darbībā”, "Eiropas jauniešu nodarbinātības garantija”, nodarbinātības iniciatīva "Eiropas pakts 50+”, darbaspēka vecuma struktūras dažādošanas iniciatīva, paaudžu tandēma iniciatīva utt. Ziņojumā minēti arī vairāki interesanti priekšlikumi par to, kā definēt un īstenot paaudžu solidaritātes koncepciju, jo, kā jūs arī minējāt, stājoties spēkā Lisabonas Līgumam, tas ir viens no Eiropas Savienības mērķiem.
Kā zināms, Komisija jau pieņēma divas nozīmīgas iniciatīvas šajā jomā: Zaļo grāmatu par pensijām un Balto grāmatu, kurā būs izklāstītas plānotās darbības un kas tiks apstiprināta nākamgad, kā arī mūsu priekšlikumu, kura pamatā ir jūsu priekšlikums, T. Mann kungs, kas paredz 2012. gadu pasludināt par Eiropas aktīvās novecošanas gadu.
Komisija drīzumā iesniegs trešo ziņojumu par demogrāfisko situāciju Eiropā, kurā būs izklāstītas jaunākās demogrāfiskās tendences. Tajā arī būs norādīta ekonomikas krīzes ietekme dalībvalstīs, ņemot vērā dalībvalstu spēju sagatavoties sabiedrības novecošanai.
Turpmākajos desmit gados Eiropas Savienībā tiks veiktas plašas izmaiņas demogrāfijas jomā. Demogrāfiskā sprādziena laikā dzimusī paaudze drīz sasniegs pensijas vecumu, bet tagad darba tirgū ienāk daudz mazāk cilvēku. Eiropas jaunākā paaudze ticamāk tiks veidota, piemēram, ņemot vērā dažādas migrācijas plūsmas, un tas rada problēmas politikas veidotājiem dalībvalstīs.
Būs īpaši grūti sasniegt stratēģijas "Eiropa 2010” mērķus, ja netiks veiksmīgi mobilizēts demogrāfiskais potenciāls, kas netiek pilnībā izmantots. Tāpēc ir jāveicina aktīva novecošana, lai uzlabotu situāciju darba tirgū jauniešiem, labāk integrētu migrantus un viņu pēcnācējus un lai veicinātu darba dzīves un bērnu aprūpes saskaņošanu. Saistībā ar šo vērienīgo darbu Komisija cer aktīvi sadarboties ar Eiropas Parlamentu.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2010. gada 11. novembrī, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Giovanni Collino
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Cilvēces vēsturē nozīmīgas pārmaiņas sabiedrībā ir veicinājuši divi faktori: demogrāfija un reliģija. Mūsu laikmetā šie abi faktori ir bīstami cieši saistīti. Jau ilgi tiek runāts par "civilizāciju sadursmi” un par to, cik svarīgi ir Eiropai rādīt piemēru, kā mierīgi vienlaicīgi pastāvēt acīmredzami pretrunīgām kultūrām, taču Eiropas sabiedrības pakāpeniska novecošanās un dzimstības līmeņa samazināšanās liecina, ka ir jāpārskata ražīguma faktors. Kamēr vecākā paaudze būs spiesta finansiāli atbalstīt jauniešus, kuri nespēj atrast darbu un kuru skaitliski paliek arvien mazāk, būs iespējami tikai divi rīcības varianti: ļaut citiem cilvēkiem, kas nav Eiropas pilsoņi, uzturēt mūsu ekonomikas attīstību vai padoties un ļaut ieplūst starptautiskiem finanšu līdzekļiem, lai veicinātu mūsu kapitāla ražīgumu. Eiropas attīstība ir atkarīga no tā, vai abas paaudzes spēs viena otru nodrošināt un sadarboties kopēja attīstības mērķa vārdā. Es aicinu referentu, jūs, priekšsēdētāja kungs, un jūs, godātie deputāti, apsvērt iespēju organizēt uzklausīšanu par jauno Eiropas ekonomikas attīstības politiku, ņemot vērā paaudžu ieguldījumu, lai jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki sniegtu pēc iespējas lielāku ieguldījumu Eiropas Savienības attīstībā.
Corina Creţu
Es atbalstu nodarbinātības iniciatīvas "Eiropas pakta 50+” koncepciju, kas papildinātu stratēģijas "ES 2020” mērķus, kuri paredz iedrošināt vecāka gadagājuma cilvēkus aktīvi iesaistīties darba tirgū. Saskaņā ar aplēsēm turpmākajos desmit gados darbaspēka apjoms samazināsies par 3 miljoniem cilvēku, ņemot vērā, ka dzimstības rādītāji ES ir vieni no zemākajiem pasaulē. Nav sasniegts Lisabonas Līgumā noteiktais mērķis, kas paredz, ka 50 % no darba tirgus ir jāveido cilvēkiem, kas ir vecāki par 55 gadiem. Pašlaik vecuma piramīdā arvien pārliecinošāk dominē vecāka gadagājuma cilvēki, un, manuprāt, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, lai līdzsvarotu nepieciešamo sociālo solidaritāti un sociālo nodrošinājuma sistēmu neefektivitāti, ko ietekmē arvien jaunas ekonomiskās un demogrāfiskās problēmas. Manuprāt, mums ir nepieciešama vecāka gadagājuma darba ņēmēju pieredze, kas pašlaik netiek pietiekami ņemta vērā diskriminējošu aizspriedumu dēļ, pret kuriem ir aktīvāk jācīnās.
Visbeidzot es vēlos uzsvērt, ka vecāka gadagājuma sievietes joprojām cieš no dažāda veida diskriminācijas dzimuma un vecuma dēļ. Lielāka uzmanība ir jāpievērš vecāka gadagājuma vientuļām sievietēm, kuras dažādu iemeslu dēļ, piemēram, lielāka dzīves ilguma dēļ, ir arvien lielākā skaitliskā pārsvarā.
Vasilica Viorica Dăncilă
Eiropā notiek demogrāfiskas pārmaiņas, un ir īpaši sarežģīti līdzsvarot sociālo tiesību un pakalpojumu nodrošināšanu un principa "sabiedrība visiem” ievērošanu. Manuprāt, visai sabiedrībai kopumā būtu noderīgi izmantot to cilvēku iemaņas, kuri ir savas karjeras norietā. Tāpēc valsts iestādes, privāti uzņēmumi vai NVO ir jāmudina izstrādāt novatoriskas programmas, lai pasākumos iesaistītu vecāka gadagājuma cilvēkus. Galvenais instruments paaudžu solidaritātes veicināšanai joprojām ir sociālais dialogs un konkrētā jautājuma apspriešana ar attiecīgajām sabiedrības grupām. Šim nolūkam var izstrādāt programmas, arī izglītības sistēmās, vēršot jauniešu uzmanību uz šīm problēmām un veicinot dialoga veidošanu ar vecāka gadagājuma cilvēkiem. Vienlaicīgi ir ieteicams veicināt dažāda vecuma darba grupu izveidi un atbalsta piešķiršanu tiem uzņēmumi, kuros šādas iniciatīvas tiek īstenotas, jo, nodarbinot dažādas paaudzes cilvēkus, uzlabojas konkurētspēja, un tas veicina vienmērīgu ekonomikas izaugsmi. Eiropas Sociālā fonda sociālās ekonomikas un finansiālais atbalsts ļauj izstrādāt un īstenot īpašas programmas, kuru mērķis ir nodrošināt aktīvas vecumdienas un veicināt paaudžu solidaritāti.
Robert Dušek
Ziņojumā par demogrāfiskām problēmām ir izklāstītas sociālekonomiskās problēmas, kuras izraisīja arvien straujāka sabiedrības novecošanās un ar to saistītais milzīgais finansiālais apgrūtinājums turpmākām paaudzēm. Viens no galvenajiem Eiropas sociālās politikas mērķiem ir nodrošināt paaudžu taisnīguma principu. Eiropas sabiedrība noveco. Dzimstības līmenis ES valstīs joprojām ir zems. Daudzās valstīs, neraugoties uz to, ka imigrācija ir samazinājusi nepietiekamo dzimstības līmeni, situācija nav iepriecinoša. Liels bērnu skaits no imigrantu ģimenēm saņem tikai zema līmeņa izglītību, kādēļ turpmāk viņi cīnās ar bezdarba problēmām. Lielākā daļa imigrantu veido paši savus sociālos tīklus, nevis integrējas sabiedrībā. Es piekrītu referenta apgalvojumam, ka viens no migrācijas nosacījumiem ir imigrantu vēlme pielāgoties un uzņēmējas valsts labvēlīga attieksme. Vēl viena apslēpta problēma ir jaundzimušo sociālais sastāvs. Izņemot imigrantus, procentuāli lielākā daļa bērnu ir no sabiedrības neaizsargātākajiem un vājākajiem slāņiem. Diemžēl tagad jau par normu ir kļuvis tas, ka bieži vien cilvēkiem, kuri ir ieguvuši kvalifikāciju un kuriem ir raksturīga atbildīga pieeja attiecībā uz dzīvi, ģimenē ir tikai viens bērns, taču tajās ģimenēs, kurām ir grūti pielāgoties un kuras ir sociāli neaizsargātas, ir vidēji četri bērni. Tāpēc bieži vien finansiālās problēmas šajās ģimenēs tiek risinātas, laižot pasaulē vairāk bērnu. Tāpēc papildus referenta ierosinātajām metodēm es atzinīgi vērtēju arī atbalsta programmu, lai palielinātu dzimstības līmeni cilvēkiem, kuri ir ieguvuši kvalifikāciju un kuriem ir raksturīga atbildīga pieeja attiecībā uz dzīvi, nevis tiem cilvēkiem, kuriem ir grūti pielāgoties, kā tas ir pašlaik.
Edite Estrela
(PT) Demogrāfiskās pārmaiņas ir viena no galvenajām problēmām Eiropā. Pirms simts gadiem Eiropas iedzīvotāji veidoja 15 % no kopējā pasaules iedzīvotāju skaita. Paredzams, ka 2050. gadā Eiropas iedzīvotāji veidos 5 % no kopējā pasaules iedzīvotāju skaita. Šī nopietnā situācija jau tagad nelabvēlīgi ietekmē ekonomiku, sociālā nodrošinājuma sistēmas un sabiedrības sastāvu kopumā. Tāpēc nekavējoties ir jāveic pasākumi dzimstības līmeņa palielināšanai. Saskaņā ar pieejamu pētījumu datiem būtiski atšķiras tas, cik bērnus ģimenes gribētu un cik bērnu šajās ģimenēs ir patiesībā: attiecīgi 2,3 un 1,5 bērni. Lai risinātu sabiedrības novecošanās problēmu Eiropā ir jāīsteno politika, kas veicinātu visu vecuma grupu sieviešu nodarbinātību un kas ļautu pilnībā izmantot sieviešu un imigrantu nodarbinātības potenciālu. Ir zināmi paraugprakses piemēri, jo īpaši Portugālē, saistībā ar uzņēmumu bērnudārziem un pirmsskolas izglītības iestādēm, maternitāti, paternitāti un bērnu kopšanas atvaļinājumu sistēmām, kā arī saistībā ar politiku par to, kā apvienot darba un ģimenes dzīvi.
José Manuel Fernandes
Ja pašreizējā demogrāfiskā situācija nemainīsies, turpmākajos gados būtiski mainīsies iedzīvotāju struktūra un vecuma piramīda. Saskaņā ar aplēsēm jauniešu skaits vecumā no 0 līdz 14 gadiem saruks no 100 miljoniem (1975. gada dati) līdz 66 miljoniem 2050. gadā un cilvēku skaits darbspējīgā vecumā samazināsies no pašreizējā 331 miljona līdz 268 miljoniem 2050. gadā. Turklāt cilvēku skaits vecumā pāri 80 gadiem pieaugs no 4,1 %, kā tas bija 2005. gadā, līdz 11,4 % 2050. gadā. Sabiedrības novecošanās ir viena no nopietnākajām problēmām ES. ES un dalībvalstīm ir nekavējoties jārīkojas, un tas ir jādara saskaņoti arī tāpēc, ka jau pašlaik ir reģistrēts augsts jauniešu bezdarba līmenis un jau rodas problēmas pensiju shēmu finansēšanas jomā. Tāpēc paaudžu taisnīguma un solidaritātes pamatvērtības būs jāveicina tā, lai tās būtu saistītas ar pensiju shēmām, budžetu, parādiem, veselības aprūpi un rehabilitāciju, dzimstības līmeņa veicināšanu, ģimenes aizsardzību un diskriminācijas apkarošanu. Lai to panāktu, ir jānodrošina vieda, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020”.
Tunne Kelam
rakstiski. - Sabiedrība var pastāvēt tikai, balstoties uz paaudžu taisnīguma un solidaritātes principu. Taisnīgums ir iespējams tikai tādā gadījumā, ja ir solidaritāte. Eiropai ir jārisina divas problēmas: augsts jauniešu bezdarbs un nedrošība par spēju finansēt pensiju fondus. Katru gadu iedzīvotāju skaits vecumā pāri 60 gadiem palielināsies par diviem miljoniem cilvēku (sākot ar 2015. gadu). Vienlaicīgi ir jārisina īpaši nopietnā problēma saistībā ar dzimstības līmeņa samazināšanos - šis process ilgst jau vairākus gadu desmitus. Tas radīs arvien smagāku apgrūtinājumu jaunajai paaudzei, kura skaitliski sarūk, un var rasties konflikti saistībā ar to, kuram šis apgrūtinājums būtu jāuzņemas. Vecāka gadagājuma cilvēki būtu jāuzskata par ieguvumu. Visos līmeņos būtu jāizmanto šīs paaudzes cilvēku pieredze un jāatbalsta šo cilvēku vēlme aktīvi iesaistīties sabiedrības veidošanā. Dalībvalstīm būtu jānovērtē un jāapzinās neoficiālu pasākumu nozīme saistībā ar vairāku to miljonu vecāka gadagājuma ģimenes cilvēku paaudžu solidaritātes stiprināšanu, kuri rūpējas gan par jaunākiem, gan vecākiem sabiedrības locekļiem. Viens no galvenajiem risinājumiem paredz aktīvāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību, kurai ir senas sociālā atbalsta nodrošināšanas tradīcijas. Es arī atbalstu AGE platformas iniciatīvu, kas paredz 2012. gadu pasludināt par paaudžu solidaritātes gadu.
Elisabeth Köstinger
rakstiski. - (DE) T. Mann kunga ziņojumā ir skaidri minētas problēmas, kurām ir jāpievērš pastiprināta uzmanība. Eiropas iedzīvotāju struktūras pārmaiņas ilgtermiņā kļūst acīmredzamas. Šo pārmaiņu ietekmē dzimstības līmenis ES pašlaik ir 1,5 bērns uz vienu sievieti. Politiku izstrādes procesā tam ir jāpievērš pienācīga uzmanība. Vienlaicīgi mums ir jāuzsver tas, cik svarīgi ir nodrošināt jauniešiem ražošanas prakses un darbu. Interesants priekšlikums ir ieviest "Eiropas jauniešu nodarbinātības garantiju”, kas paredz, ka bez darba palikušiem jauniešiem ne vēlāk kā pēc četriem bezdarbnieka statusā pavadītiem mēnešiem tiek piedāvāta darba vieta, mācekļa prakses vieta vai papildu mācības, un šis priekšlikums ir nopietnāk jāizvērtē. Ir jāuzsver arī "aktīva novecošanās” un paaudžu taisnīguma princips. Nākotnē izmaiņas ir jāveic arī šajā jomā. Es atbalstu T. Mann kunga ziņojumu.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Dāmas un kungi! Demogrāfiskās pārmaiņas, darba ņēmēju skaita samazināšanās un dzimstības līmeņa krišanās liecina, ka vecums ir jauns pasaules sadalījuma iemesls. Manuprāt, ir nepieciešama paaudžu iniciatīva, kur galvenā uzmanība būtu pievērsta vecāka gadagājuma cilvēkiem, un ir jāuzlabo attiecības starp šīs paaudzes cilvēkiem un pārējo sabiedrību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš arī tam, lai uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku dzīvošanas apstākļus un veselību, jo īpaši tajos reģionos, kur iedzīvotāju skaits ir sarucis par 20-30 %. Piemēram, Bulgārijā vidējā pensija ir apmēram EUR 100, un tāpēc šajā valstī pensionāriem ir jānodrošina labāki un cienīgāki dzīves apstākļi. Es vēlos vērst uzmanību uz to, ka ir svarīgi izveidot galveno problēmu sarakstu, kas palīdzētu rast konkrētus risinājumus. Ir arī svarīgi apzināt un ņemt vērā paraugprakses piemērus tajos reģionos, kur tiek veiksmīgi risinātas problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanos un šī procesa ietekmi, jo īpaši Eiropas aktīvas novecošanas gadā. Paldies!
Iosif Matula
Demogrāfiskās problēmas ir galvenā problēma Eiropas valstīs un reģionos, ņemot vērā iedzīvotāju skaita samazināšanos un sabiedrības novecošanos, kas ir aktuāla problēma daudzās dalībvalstīs. Ar šo problēmu saistītie demogrāfiskie riski ir ES līmeņa sociālās politikas prioritāte. Sabiedrības novecošanās turpinās, dzimstības līmenis samazinās un demogrāfiskās atšķirības kļūst arvien uzskatāmākas, un tāpēc politikā ir jāparedz konkrēti pasākumi ietekmes mazināšanai. Pēdējos divdesmit gados ievērojami ir sarucis iedzīvotāju skaits laukos, konverģences reģionos, un šajos reģionos īpaši maz ir jauniešu. Jauniešiem ir svarīga nozīme, lai izlīdzinātu iedzīvotāju skaita atšķirības pilsētās un lauku reģionos un lai izlīdzinātu demogrāfiskās atšķirības, kas ir viens no galvenajiem kohēzijas politikas mērķiem. Ir jāizmanto lauku vides sniegtās priekšrocības, sākot ar atbalstu investoriem un beidzot ar platjoslas interneta tīklu ierīkošanu. Saskaņā ar Eirostata datiem līdz 2060. gadam vidējais darba mūža ilgums palielināsies par 7 %. Dalībvalstīm ir jāizstrādā skaidra, saskaņota politika, lai veicinātu paaudžu solidaritāti un iesaistītu darba tirgū vecāka gadagājuma cilvēkus, nekā tas ir pašlaik.
Rareş-Lucian Niculescu
Es vēlos izteikt atzinību Thomas Mann kungam par ziņojumu. Demogrāfiskās problēmas Eiropas Savienībā kļūst arvien acīmredzamākas, un tās jo īpaši ietekmē lauku reģionus. Saskaņā ar statistikas datiem tikai 7 % lauksaimnieku Eiropā ir jaunāki par 35 gadiem, bet 4,5 miljoni lauksaimnieku turpmākajos 10 gados sasniegs pensijas vecumu. Ir draudi, ka lauku reģionos strauji saruks darba ņēmēju skaits, un tas nākotnē nelabvēlīgi ietekmēs lauksaimniecības ražīgumu.
Ir nepieciešami jauni instrumenti, lai risinātu demogrāfiskās problēmas lauku reģionos. Viens no galvenajiem uzdevumiem ir garantēt piekļuvi izglītošanās iespējām, lai jauniešiem lauku reģionos nodrošinātu profesionālo izglītību un ieinteresētu viņus darboties lauksaimniecības nozarē. Ir arī svarīgi, lai visās dalībvalstīs tiktu īstenoti pasākumi attiecībā uz lauksaimnieku priekšlaicīgu pensionēšanos, kā arī pasākumi, kas palielinātu jauno lauksaimnieku skaitu. Īstenojot šos abus pasākumu kopumus, varētu ievērojami uzlabot lauksaimniecības uzņēmumu pārvaldību, paplašinot lauksaimnieku pārvaldītāju paaudzi. Svarīgs aspekts ir arī atbalsts uzņēmējiem, nodrošinot piekļuvi līdzekļiem lauksaimniecības projektu īstenošanai, kas ir jāapsver kā viena no iniciatīvām, jo īpaši, lai ieinteresētu jauniešus darboties lauksaimniecības nozarē.
Kristiina Ojuland
rakstiski. - Priekšsēdētāja kungs! Es atbalstu kolēģa Thomas Mann ziņojumu, kurā ir minēti vairāki īpaši būtiski jautājumi, kas Eiropas Savienībai būs aktuāli tuvākajā nākotnē vai kas ir aktuāli jau pašlaik. Francijā nesen notika protesti, iebilstot pret pensionēšanās vecuma palielināšanu, un tas liecina, ka Eiropas iedzīvotāju cerības neatbilst vispārējām demogrāfiskām tendencēm. Dzīves ilgums Eiropā pakāpeniski palielinās, bet iedzīvotāju skaits samazinās. Ja netiks vispusīgi pārveidotas pensiju sistēmas, tas nenovēršami radīs nodokļu apgrūtinājumu turpmākām paaudzēm. No emocionālā viedokļa var saprast neapmierinātību, ko izraisīja pensiju reforma Francijā, taču, ņemot vērā demogrāfisko situāciju Eiropā, ir jāatzīst, ka Francijas valdības priekšlikums un parlamenta galīgais lēmums ir vienīgais pareizais risinājums, lai strādājošie Francijas iedzīvotāji un pensionāri vēlāk nebūt spiesti dzīvot nabadzībā. Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām ir jāturpina dialogs ar iedzīvotājiem, lai veidotu izpratni par demogrāfiskajām pārmaiņām un ar tām saistītām sociālekonomiskām problēmām. Ir svarīgi panākt vienprātību, lai īstenotu nepieciešamas, taču nepopulāras reformas.
Siiri Oviir
Eiropas sabiedrība katru gadu noveco, neraugoties uz vērienīgu imigrāciju un mazliet pieaugušo dzimstības līmeni, un tādēļ mēs esam spiesti saskarties ar jaunām problēmām un sarežģījumiem. Ņemot vērā Eiropas demogrāfisko piramīdu, ir skaidrs, ka turpmāk lielāka uzmanība ir jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēkiem darba tirgū, un es piekrītu ziņojumā minētajam apgalvojumam, ka sabiedrības novecošanās ir lieliska iespēja uzlabot konkurētspēju un veicināt inovācijas, un tādējādi palielināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Protams, ir arī īpaši svarīgi palielināt vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātību, taču galvenokārt ir jānovērš cēloņi, nevis sekas, un, iespējams, par prioritāti būtu jānosaka dzimstības līmeņa palielināšana. Eiropas pieredze imigrantu integrēšanas jomā liecina, ka imigrantu iedrošināšana nav pareizais risinājums, gluži pretēji. Vērienīga integrācija Eiropā ir radījusi bažas pamatiedzīvotājiem, ka viņi kļūs par minoritāti paši savā valstī un ka imigranti nepieņems vietējo valodu un kultūru. Tādēļ daudzi Eiropas iedzīvotāji ir nobažījušies un, reaģējot uz šādu situāciju, ir sākuši atbalstīt krasi labējo politisko spēku uzskatus, kas ir pretrunā Eiropas vērtībām. Novērtējot Eiropas demogrāfisko situāciju saistībā ar novecošanos, diemžēl ir jāatzīst un tas ir pretrunīgi, ka ir samērā liels jauniešu bezdarbs, jo īpaši Austrumeiropā, un ka ES nepietiekami novērtē jauniešus. Noteikti, lai novērstu konfliktus saistībā ar apgrūtinājuma dalīšanu, ir īpaši svarīgi nodrošināt paaudžu taisnīguma principu.
Rovana Plumb
Eiropā novecošanās notiek daudz straujāk nekā citos kontinentos. Viens no aspektiem, kas rada bažas, ir tas, ka saskaņā ar prognozēm 2060. gadā iedzīvotāju, kas ir vecāki par 65 gadiem, būs divreiz vairāk (53,5 % kādreizējo 25,4 % vietā) nekā iedzīvotāju darbspējīgā vecumā (vecumā no 15 līdz 64 gadiem). Prognozes par šī skaita pieaugumu Rumānijā ir satraucošas, jo saskaņā ar šīm prognozēm minētais skaits palielināsies no 21,3 % 2008. gadā līdz 65,3 % 2060. gadā.
Ņemot vērā sabiedrības novecošanās apjomus un tempu, dalībvalstīm, veidojot nodarbinātības politiku, ir jāņem vērā dzimuma aspekts, uzņēmumos ir jāizmanto jauni darba organizēšanas paņēmieni un metodes elastīgu formulu veicināšanai, kas pakāpeniski veicinātu aiziešanu pensijā, uzlabojot darba apstākļus un veicinot diskriminācijas apkarošanas pasākumus saistībā ar darbinieku pieņemšanu darbā un profesionālo izglītību.
Vienlaicīgi es aicinu dalībvalstis īstenot šādus pasākumus:
veidot tādu kultūru, kas nodrošina novecošanās pārvaldību uzņēmumos, un pielāgot dažādus šīs pārvaldības aspektus, jo īpaši, ieviešot pakāpeniskas pensijā aiziešanas iespējas, ņemot vērā arī darba grūtības pakāpi un darba, veselības un drošības apstākļus;
atsevišķām darba ņēmēju grupām saglabāt iespēju doties priekšlaicīgā pensijā, ņemot vērā darba apstākļus, kā arī īpašos gadījumos, piemēram, atlaišanas no darba gadījumā vai uzņēmuma pārstrukturēšanās gadījumā.
Joanna Senyszyn
Šis ziņojums ir īpaši svarīgs, un Eiropas Komisijai tas būtu jāizmanto, nosakot prioritātes un plānojot darbu 2012. gadā, kas tiks atzīmēts kā Eiropas aktīvās novecošanas un paaudžu solidaritātes gads. Es vairākas reizes Parlamentā esmu minējusi jautājumu par aktīvu novecošanos, un turpmākos gadus šim jautājumam ir jābūt vienai no Eiropas Savienības un visu dalībvalstu prioritātēm.
Demogrāfiju nevar izmainīt. Eiropas sabiedrība noveco, un īpaši būtiski ir panākt pensijas vecuma cilvēku profesionālu līdzdalību. Mēs nedrīkstam šo cilvēku pieredzi atmest kā nederīgu vai ignorēt viņu vēlmi turpināt strādāt. Tāpēc es atbalstu referenta ierosinātās iniciatīvas, un jo īpaši nodarbinātības iniciatīvu "Eiropas pakts 50+” un "aktīvas novecošanas” iniciatīvu. Ārkārtīgi svarīga ir arī iniciatīva "Par pienācīgu pensiju”. Saskaņā ar ziņojumu es mudinu Padomi un dalībvalstis drīzumā ieviest pasākumus, lai garantētu visiem Eiropas iedzīvotājiem atbilstošu pensiju izmaksu, lai viņiem nodrošinātu cienīgu dzīvi, un nevis tikai tādu, kas ir tuvu nabadzības slieksnim. Mums ir jācīnās pret visiem daudzajiem vecāka gadagājuma cilvēku diskriminācijas veidiem. Daudzi maldīgi uzskata, ka vecāka gadagājuma cilvēkiem ir mazāk vajadzību. Parasti vecāka gadagājuma cilvēkiem ir grūti saņemt aizdevumu un parasta parādība ir viņu diskriminācija darba tirgū. Bieži ir dzirdēts par absurdo situāciju, ka 40 gadu veca sieviete ir par vecu, lai strādātu, bet vienlaicīgi augstskolu beidzējiem tiek prasīta vairāku gadu profesionālā pieredze.
Anna Záborská
Lai izkļūtu no demogrāfiskās krīzes, galvenā uzmanība ir jāpievērš ģimenēm, jo šo krīzi izraisīja tieši tradicionālās ģimenes nozīmes vājināšana. Iesaistīt aktīvā darbā vecāka gadagājuma cilvēkus un sievietes ir tikai īstermiņa risinājums. Tas mums dos nedaudz laika, kas ir jāizmanto, lai motivētu cilvēkus, jo īpaši jauniešus, veidot ģimeni un laist pasaulē bērnus. Taču īstermiņa stratēģija nedrīkst būt tiešā pretrunā ilgtermiņa mērķiem. Lai jauno bērnu māmiņas varētu atgriezties darbā, ir nepieciešams pietiekams skaits pirmsskolas izglītības iestāžu. Taču nedrīkst aizmirst to, ka bērni galvenos sociālos ieradumus apgūst dzīves pirmajos trīs gados, kā arī to, ka uzņēmumu bērnudārzos bērni mācās par sevi pastāvēt kliedzot, nevis ar cieņu izturoties pret pārējiem, un to, ka turpmāko bērnu rīcības modeli veidos šajā laikā gūtā pieredze. Vecāku aprūpe bērnam ir dabiska nepieciešamība, nevis greznība. Uzņēmumu bērnudārzi un pirmsskolas izglītības iestādes ir un vienmēr būs tikai kompromiss. Kā tas ir parasti kompromisa gadījumā, ja pieņemamā robeža tiks pārkāpta, sekas būs sliktākas, nekā mēs to pašlaik spējam iedomāties. Kāda ir garantija, ka tā bērnu paaudze, kas būs pavadījusi vairāk laika kopā ar svešiem cilvēkiem nekā ar saviem vecākiem, kādu dienu gribēs uzņemties atbildību par vecāko paaudzi, par slimiem un darba nespējīgiem cilvēkiem, kādi būsim mēs?
