Skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošana (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Maria Badia i Cutchet ziņojums Kultūras un izglītības komitejas vārdā par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu.
Maria Badia i Cutchet
referente. - (ES) Komisār, es uzskatu, ka mēs varam piekrist, ka ziņojuma pieņemšana par tādu pašlaik svarīgu jautājumu kā skolotāju izglītības kvalitāte ir labas ziņas, ņemot vērā, ka skolotāju izglītības mērķis patiesībā ir gluži vienkārši uzlabot skolēnu izglītību un sniegt tiem zināšanas, kas nodrošina intelektuālu briedumu un kritisku attieksmi, vienlaikus nodrošinot ar vajadzīgajām prasmēm, lai varētu iekļauties arvien konkurējošākā un prasīgākā sabiedrībā.
Šīs bažas ir kopīgas daudzām ieinteresētajām pusēm - gan skolēniem un vecākiem, gan skolotājiem un uzņēmumu vadītājiem. Eiropā pašlaik ir vairāk nekā seši miljoni skolotāju, kas veic šo svarīgo uzdevumu, lai attīstītu sabiedrības jauniešu zināšanas un prasmes, un sniedz izšķirīgu ieguldījumu, lai uzlabotu ekonomiskās izaugsmes iespējas un lielāku konkurētspēju.
Pašreizējie darba apstākļi šajā nozarē ir komplicētāki un sarežģītāki: klases no sociālā un kultūras viedokļa ir neviendabīgākas, mācībās galvenā uzmanība tiek pievērsta individuālai mācīšanai, skolotāji no ex-cathedra mācībspēkiem ir kļuvuši par klases audzinātājiem; tiek prasīts labi pārzināt svešvalodas un informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (pazīstamas kā IKT) ne vien kā zināšanu nodošanas veidus, bet arī lai spētu tās izmantot kā mācību līdzekļus.
Pieejamā informācija liecina, ka ir vērojami mācību kvalitātes trūkumi; tas atbilst iepriekš aprakstītajai arvien lielākai profesijas komplicētībai, un ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi skolotāju izglītībā, kas ir svarīgi gan sākotnējās apmācības, gan stažēšanās laikā, kā arī nepieciešams sniegt lielāku atbalstu skolotāja karjeras pirmajos gados.
Ir arī vesela virkne saistītu problēmu, kas jāņem vērā: ievērojamas algu atšķirības dažādās valstīs un atšķirības attiecībā pret vidējo atalgojumu vienā valstī, liela vecāku darba ņēmēju attiecība, dažos gadījumos - motivāciju mazinoši darba apstākļi, maz cilvēku, kas vēlas strādāt šajā profesijā, u.c.
Ziņojumu sagatavots saistībā ar visu iepriekš minēto. Tajā ir ierosināti vairāki ieteikumi, kurus es tagad apkopošu.
Pirmkārt, mums profesijai ir jāpiesaista labāki kandidāti, un šis faktors ir cieši saistīts ar skolotāja profesijas labāku statusu sabiedrībā un atalgojumu. Tas paredz skolotāja profesijas darba apstākļu uzlabošanu, formulējot priekšlikumus skolotāju atbalstam pirmajos darba gados; jauni skolotāji varētu izmantot vecāku skolotāju zināšanas, kuri varētu samazināt darba stundas ar skolēniem un vairāk laika pavadīt, darbojoties lietišķās pētniecības un zināšanu nodošanas jomās.
Tas arī paredz ieguldījumus skolotāju sākotnējā apmācībā un izglītībā darbavietā, padarot augstāko izglītību savienojamu ar profesionālo attīstību un nodrošinot kvalifikācijas celšanu un prasmju uzlabošanu esošajiem mācībspēkiem.
Treškārt, ar uzlabotām mobilitātes programmām veicinot labas prakses pieredzes apmaiņu, īpaši saskaņā ar programmu Comenius, kas arī pozitīvi veicina valodu prasmju attīstīšanu.
Ceturtkārt, veicinot lēmumu pieņemšanu skolas līmenī; citiem vārdiem sakot, lielāku autonomiju, paturot prātā katras skolas atšķirīgo situāciju un katras skolas kopienā iesaistītās dažādās ieinteresētās puses: vecākus, vietējās kultūras iestādes u.c.
Komisār, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 149. panta noteikumiem par izglītību un apmācību šis ziņojums nebūs saistošs dalībvalstu valdībām. Tomēr tā ir rezolūciju, kas noteikti būtu jāņem vērā.
Galvenie jautājumi, piemēram, tie, kas attiecas uz izglītību, ir arī cieši saistīti ar nākotnes Eiropas vērtībām un Eiropas pilsonību, un tādēļ es aicinu Komisiju atbalstīt šo Kultūras komitejas ziņojumu un darīt visu iespējamo, lai aizstāvētu tajā iekļautos priekšlikumus Padomē.
Dāmas un kungi, mūsu sarunās mēs bieži norādām, ka ir svarīgi domāt par to, kādu valsti mēs atstāsim saviem bērniem. Mums ir arī jādomā par to, kādus pilsoņus mēs atstāsim savām valstīm, un tā ir joma, kurā izglītībai ir būtiska nozīme.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, godātie Parlamenta deputāti, es ļoti atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, jo īpaši tāpēc, ka esmu par izglītību atbildīgais komisārs. Es vēlētos pateikties Maria Badia i Cutchet un Kultūras un izglītības komitejai par paveikto.
Tāpat kā jūs, arī Komisija uzskata, ka visas dalībvalstis saskaras ar būtiskiem uzdevumiem, cenšoties uzlabot izglītības un apmācības sistēmas, jo īpaši attiecībā uz augstāku kvalitāti. Mēs esam vairākkārt runājuši - un es vēlreiz jums atgādinu - par pamatprasmju, kā arī līdztiesības un efektivitātes nozīmi mūsu sistēmās. Šos uzdevumus nevar izpildīt vai apsvērt pilnā mērā bez augstas kvalitātes skolotāja profesijā, kas ir visa minētā pamatā. Skolotāju darba kvalitāte ir būtisks faktors, lai modernizētu mūsu izglītības sistēmu un panāktu līdztiesību un efektivitāti. Bez šādiem skolotājiem ir grūti sasniegt uzlabojumus.
Tās problēmas, ar ko saskaras tieši skolotāji, palielinās, jo ekonomiskā, sociālā un izglītības situācija kļūst sarežģītāka un skolas un klases kļūst neviendabīgākas un dažādākas. Šāvakara debatēs par pirmo ziņojumu mēs runājām par radošumu un inovāciju. Mēs varam sasniegt lielāku skolēnu radošumu un inovāciju tikai tad, ja mums skolās ir radoši un inovatīvi skolotāji.
Skolotāja profesijai mums ir jāpiesaista paši labākie kandidāti. Mums jānodrošina viņiem labākā iespējamā sagatavošanās karjerai, un - kas ir pats svarīgākais - mums ir jāturpina apmācīt un attīstīt visus mūsu skolotājus visas karjeras gaitā. Runa ir, kā jūs teicāt, Badia i Cutchet kundze, par skolotāju pieņemšanu darbā un algām.
Katram skolotājam arī patstāvīgi jāmācās, pastāvīgi jādomā par veidu, kā viņš māca, jāmācās no saviem kolēģiem un jāmeklē jaunas iespējas, kā attīstīt zināšanās un prasmes un apmierināt skolēnu individuālās vajadzības. Katram skolotājam ir arī jābūt personai, kas mācās visu mūžu. Viņš nevar mācīt mūžizglītību, ja pats nemācās visu mūžu. Ar trīs vai četrus gadus ilgu sākotnēju izglītību nekad nevar pietikt, lai sagatavotu skolotāju mācīšanai visu mūžu. Tikai tad, ja skolotāji turpina mācīties, viņi var būt laikmetīgi un sniegt zināšanas, kas patiešām ir svarīgas skolēniem.
Es ar lielu prieku ievēroju, ka šajos jautājumos ir tik liela vienprātība, kā tas patiesi bija Ministru padomē pagājušā gada novembrī.
Mums ir jāstrādā, lai, pamatojoties uz šiem labajiem nolūkiem un šo vienprātību, ieviestu reālus uzlabojumus skolotāju izglītībā. Mums ir jāmudina dalībvalstis vairāk ieguldīt mācībspēku attīstībā. Ar trim vai četrām dienām gadā izglītībai darbavietā vienkārši nepietiek. Ir arī jāuzlabo un jāpaplašina atbalsts jaunu skolotāju ievadīšanai darbā. Mums ir jāmudina dalībvalstis uzlabot apmācības kvalitāti darbavietā un nodrošināt, lai tā sniedz tādas praktiskās mācīšanas prasmes, kas skolotājiem patiešām ir vajadzīgas pašlaik un turpmāk.
Mums ir jāattīsta skolu vadība. Mūsdienās skolas ir nozīmīgas organizācijas, kas ietekmē simtiem tūkstošu cilvēku dzīvi. Tām ir jābūt labi pārvaldītām un ar labu vadību, taču vissvarīgākais - priekšgalā jābūt vadošai komandai ar skaidru redzējumu par augstas kvalitātes izglītību visiem skolēniem.
Vēlreiz jums pateicos par ziņojumu un par ieguldījumu. Es ceru turpināt ne vien mūsu diskusiju, bet it sevišķi mūsu sadarbību šajā svarīgajā jautājumā.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Nicodim Bulzesc  
rakstiski. - Šī ziņojuma pamatā ir Eiropas Komisijas paziņojums "Skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošana” (SEC(2007)0931), un tajā ir uzsvērts, ka dalībvalstīm ir jāreformē valsts izglītības sistēmas, lai uzlabotu skolotāju apmācību.
Referente ir norādījusi uz dažiem ļoti svarīgiem faktiem, piemēram, grūtībām skolotāja profesijā noturēt labākos kandidātus, skolotāju zemo atalgojumu daudzās valstīs, skolotāju slikto sociālo statusu, skolotāju svešvalodu zināšanu zemo līmeni un citiem.
Lai risinātu šīs problēmas, mums ir jābūt saskaņotai, kompleksai un pilnīgai stratēģijai visā Eiropas Savienībā. Mums ir jāorganizē vairāk skolotāju apmācības programmu, un šīm programmām jābūt veidotām tā, lai nobeigumā iegūtā kvalifikācija tiek atzīta visās dalībvalstīs. Lai to panāktu, mums ir jāuzņemas atbildība kopīgi ar valstu valdībām, jo mums var būt vēlme, bet valdībām ir pilnvaras reformēt izglītības sistēmu.
Es ceru, ka šis ziņojums būs pirmais solis ilgā procesā, kas beigsies ar skolotāju izglītības kvalitātes reālu uzlabošanos visā Eiropas Savienībā.
Lívia Járóka  
rakstiski. - Eiropas romiem ir zemas kvalitātes izglītība - tā ir nošķirta izglītība ar klasēm, kurās mācās tikai čigāni, ne vien postkomunistiskajās valstīs, bet arī Eiropā kopumā. Romu bērni saskaras ar grūtībām, lai saņemtu kvalitatīvu izglītību gan jaunajās, gan vecajās dalībvalstīs. Romu ģeogrāfiska segregācija ir liels šķērslis līdztiesībai izglītībā. Romu dzīvesveids apgrūtina nepieciešamo pasākumus veikšanu ilgajā cīņā, lai likvidētu klases, kurās ir tikai čigāni. Progress šajā cīņā ir atkarīgs no augsti kvalificētiem romu un citas izcelsmes skolotājiem, lai nodrošinātu romu bērnu pamatattīstību un mainītu status quo. Augsti kvalificētu skolotāju nodrošinājums, lai liktu romu bērniem pildīt uzdevumus, ko uzdod vispārējās izglītības skolās, ir ļoti svarīgs izglītībai, ko saņem nākamie skolotāji pedagoģiskajās mācību iestādēs. Ja ceram sagaidīt rezultātus no mūsu bērniem, mums skolotājiem jānodrošina teicama apmācība. Turpmākajā skolotāju apmācībā galvenā uzmanība jāpievērš zināšanām par progresīvām mācībām multikulturālās klasēs. Mērķis izlīdzināt skolu izglītības kvalitāti, apturēt priekšlaicīgas skolas pamešanas gadījumus un nodrošināt, lai romu bērni iestājas augstskolā un lai ir sagatavoti saskarties ar dzīves grūtībām, nav jāuztver nenopietni, bet gan jācenšas cīnīties par to.
