Pomanjkanje beljakovin v EU (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o primanjkljaju beljakovin v EU: kakšna bi lahko bila rešitev za dolgotrajni problem, ki ga je v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja vložil gospod Häusling?.
Martin Häusling
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi rad izrazil svojo globoko hvaležnost poročevalcem v senci za njihovo dobro sodelovanje pri tem poročilu. Postalo je zelo velikopotezno poročilo. Rad bi se dotaknil nekaterih pomembnih točk, a prav tako se ne bom izogibal omembi spornih vidikov.
V Evropski uniji imamo veliko pomanjkanje beljakovin. Osemdeset odstotkov naših potreb po stročnicah se pokriva z uvozom in z obžalovanjem povem, da se ta trend povečuje. To pomeni, da uporabljamo približno 20 milijonov hektarjev obdelovalne zemlje v drugih državah ali, če povem drugače, da 10 % naše obdelovalne zemlje dajemo drugim državam za pridelavo stročnic. Eden od razlogov za to je sporazum Blair House Agreement, ki je bil sklenjen v zgodnjih devetdesetih letih 20. stoletja in je imel ogromen škodljiv učinek na konkurenčnost evropskih stročnic. Zaradi tega je naš trg preplavila poceni soja. V Evropski uniji se je pridelava stročnic zmanjšala za 30 % in zdaj se le 3 % obdelovalne zemlje uporablja za gojenje beljakovinskih pridelkov. V Nemčiji ta podatek znaša le 1 %.
Pridelava v Evropi je dosegla kritično točko, ki postavlja v nevarnost raziskave in razvoj evropskih stročnic. Za spodbujanje vrnitve h gojenju stročnic v Evropi so potrebni politični ukrepi; drugače bomo padli pod prag, ki ogroža samo preživetje pridelave stročnic v Evropi. Če bi to storili, bi izgubili pozitivne učinke stročnic, zlasti občutljivo organizacijo kolobarjenja posevkov v kmetijstvu.
Evropska pridelava stročnic ima velik potencial. Ena točka, ki smo jo navedli, je, da je treba obnoviti pošteno konkurenco; z drugimi besedami, sporazum Blair House Agreement je treba takoj postaviti pod vprašaj in nazadnje odpraviti.
Vendar pa menimo, da je najpomembneje, da gojenje stročnic v prihodnosti dobi pri reformi skupne kmetijske politike pomembno osrednjo vlogo, ker ponuja mnoge prednosti za reformirano kmetijsko politiko. Pomembno je za zaščito naših voda in našega podnebja in pomembno je za biotsko raznovrstnost. Omenil bi samo en primer. Gojenje stročnic je zelo pomembno za zavezujoči CO2. V največji možni meri lahko zmanjša uvoz ali uporabo mineralnega dušika. Zato želimo, da postane gojenje stročnic stalna sestavina prihodnjega kolobarjenja posevkov v skupni kmetijski politiki in da se zakorenini v prvem stebru.
Prav tako menimo, da je pomembno zmanjšati našo odvisnost od uvoza in tako na koncu zagotoviti, da lahko Evropa proizvaja meso brez uvoza. Evropa se je v svetovnem merilu glede uvoza prestavila na drugo mesto. Kitajska je na prvem mestu in zdaj uvozi več beljakovin kot Evropska unija. Zato imamo konkurenco na tem področju.
Vendar pa se moramo, glede na to, da smo to navedli kot osrednji cilj, zavedati, da so nekatere zadeve, vključene v glasovanje, v poročilu vprašljive; namreč, ustvarjanje uvoznih koncesij za sojo s postavljanjem politike ničelne tolerance pod vprašaj. To ne bi smelo biti v tem poročilu in celo protiproduktivno je, da se to vključi v to poročilo. Poskušamo spodbujati gojenje evropskih stročnic in ne poenostavljati uvoza. Poskrbeti je treba, da bo to jasno vsem.
Če smo resni glede tega poročila, potem se moramo v skladu s tem dogovoriti, da odstranimo te točke iz poročila; drugače - in to odprto priznavam - bom imel težavo s povezovanjem svojega imena s tem poročilom.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, poročevalcu bi rada povedala, da gre za zelo dobro opravljeno delo in poročilo, ki ga je treba prebrati, ker poudarja našo odvisnost od uvoženega proizvoda za pokritje naših potreb po beljakovinah. Mislim, da je vaš poudarek razmer, kjer smo se znašli v povezavi s Kitajsko, resnično pomemben, ker moramo na to gledati s stališča zanesljive preskrbe s hrano.
Opozorila bi rada na dve vprašanji. Razumem, da ste v tem poročilu občutljivi glede točke o gensko spremenjenih organizmih, toda s stališča "tukaj in zdaj" živinorejce Evropske unije skrbi naključna navzočnost neodobrenih gensko spremenjenih organizmov. Najti moramo tehnično rešitev in menim, da se ji z nedavnimi dogodki približujemo.
Mislim, da je odstavek 12 o predelanih živalskih beljakovinah prav tako zelo pomemben, pod pogojem, da bomo uporabljali pravila v zvezi z njim. Vendar je to ena od težav, ki jih imamo v Evropski uniji, kjer smo v verigi prepovedali določene živalske beljakovine na podlagi zelo dobrih razlogov, ki se nanašajo na zdravje ljudi in živali, in zato imamo primanjkljaj.
To poročilo pozdravljam in menim, da poudarja enega od ključnih problemov Evrope pri pokrivanju potreb po živinski krmi v živinorejskem sektorju.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, najprej bi se prav tako rad zahvalil Marinu Häuslingu in ga pohvalil za njegovo pomembno poročilo, čeprav sem razočaran nad končno različico. Vendar to ni njegova krivda. Zato sem se podobno kot on vzdržal končnega glasovanja v odboru.
Prvič, žal mi je, da je vsebina poročila bila izkrivljena zaradi vključitve vprašanja ničelne tolerance. Poziv k sprostitvi pravil o uvozu neodobrenih gensko spremenjenih organizmov ne reši problema pomanjkanja beljakovin v EU in zato ne bi smel biti uveden na tej točki.
Drugič, ključnega pomena je, da ustavimo občuten upad proizvodnje stročnic v EU in da zmanjšamo našo že skrb zbujajočo odvisnost od uvoženih rastlinskih beljakovin. Prav tako nasprotujem sporazumom Blair House, katerih tržno usmerjeni cilji so prispevali k skrajnim nihanjem cen. Poleg tega ti sporazumi popolnoma nasprotujejo kjotskemu protokolu in njegovim ciljem glede globalnega segrevanja.
Nazadnje, v prihodnosti moramo stročnice vključiti v cikel kolobarjenja kot del preudarnega in odgovornega upravljanja rabe tal.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, pomanjkanje rastlinskih beljakovin iz stročnic v Evropi je še en primer neenakosti, ki jih ustvarjajo veljavne kmetijske in trgovinske politike. Ta odvisnost ima neposredne posledice na varnost in kakovost preskrbe Evropejcev s hrano in zaradi nje so živinorejci postali zaskrbljujoče občutljivi na nihanje cen krme. Sprejeti moramo vrsto ukrepov, ki spodbujajo proizvodnjo stročnic, zlasti lokalno proizvodnjo s kratkimi dobavnimi verigami, da bi presegli sedanje pomanjkanje in postopoma zmanjšali uvoz.
Ti ukrepi bi lahko med drugim vključili posebno podporo sistemov kolobarjenja, storitev kmetijskega svetovanja ter raziskav in razvoja. Vendar ta problem ne more biti izgovor za ustvarjanje drugih, večjih problemov. Zato ne upravičuje ohlapnejše uporabe previdnostnega načela ali ničelne tolerance gensko spremenjenih organizmov, niti...
(Predsednik je prekinil govornika)
Diane Dodds
Gospod predsednik, poročevalcu bi se želela zahvaliti za to poročilo.
Rastoče cene krme in prepovedi uvoza, ki so jih sprejele druge države, so poudarile, kako zelo je EU ranljiva v zvezi z oskrbo z živinsko krmo. Oskrba z beljakovinami je zelo pomembna za živinorejski sektor in njegovo donosnost. V mojem volilnem okrožju so kmetje iz tega sektorja v zelo resnih težavah, kar zlasti velja za sektor prašičereje.
Ali lahko kljub zadržkom poročevalca rečem, da se mora po mojem mnenju Evropa glede ničelne tolerance približati rešitvi. Prejšnji teden sem se doma pogovarjala z ljudmi iz mojega volilnega okrožja, ki pravzaprav uvažajo krmo. Rekli so, da so nedavni ukrepi zgolj politična prikimavanja, ki ne zagotavljajo in tudi ne bodo zagotovila dolgoročne rešitve in glede ničelne tolerance res moramo poiskati rešitev.
(Predsednik je prekinil govornico)
Michel Dantin
(FR) Gospod predsednik, kot poročevalec v senci za mojo skupino se bi tudi jaz želel zahvaliti poročevalcu za pogoje, v katerih smo lahko z njim delali na tej zadevi.
Gospe in gospodje, menim, da je to zdaj resnično strateška zadeva. Slišali smo že o Kitajski. Želel bi navesti številčni podatek: leta 2010 so Kitajci kupili 49 % sojine moke, ki je bila dana na trg. Napoved za leto 2011 je, da bodo isti kupci kupili 57 % skupne količine, dane na trg.
Zato srednjeročno gledano res gre za vprašanje evropske neodvisnosti. Za trenutek si zamislite, da bi nekatere regije z zelo intenzivnim kmetijstvom teden dni ostale brez uvožene soje: kaj bi se zgodilo? Nujno je, da te pridelke v naši regiji ponovno razvijemo.
V okviru člena 68 je moja država leta 2010 uvedla politiko. Ta politika je pokazala, da se proizvodnja lahko prilagodi politikam.
(Predsednik je prekinil govornika)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, rad bi čestital gospodu Häuslingu, predstavniku Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu in osebi, ki je oblikovala mnenje Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, in se mu zahvaljujem za izjemno sodelovanje. Poročilo dobro prikazuje, da je prihodnost evropske živinoreje ogrožena zaradi sedanjega pomanjkanja beljakovin, kjer ni pravih priložnosti za rešitve; naši podnebni pogoji in sistem subvencij skupne kmetijske politike ne spodbujajo gojenja stročnic. Komisarko Damanaki bi rad opozoril na zelo pomemben vidik: Evropska unija mora nemudoma odpraviti prepoved krmljenja neprežvekovalcev, perutnine in prašičev z živalskimi beljakovinami. Nobenega razloga ni, da bi ta prepoved še naprej veljala za neprežvekovalce...
(Predsednik je prekinil govornika)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Nepremišljena politika Evropske unije je pripeljala do položaja, ko proizvodnja pridelkov, bogatih z beljakovinami, za evropske kmete ni več ekonomsko smotrna. Pomanjkanje beljakovin je pokazalo, da bi bilo ponovno treba premisliti o politiki Evropske unije glede odprtja naših trgov za kmetijski uvoz. Danes imamo na evropskih trgih na primer sojo, ki je skoraj v celoti uvožena iz Argentine, Brazilije, ZDA ali iz azijskih trgov. Soja je gensko spremenjena, zato je njena proizvodnja relativno poceni. Posebna tema je vprašanje dovoljevanja gensko spremenjene kmetijske proizvodnje na evropskem trgu. V tem pogledu smo prav gotovo nedosledni. Po eni strani razpravljamo o tem, ali naj v Evropski uniji dovolimo ali prepovemo izdelke z gensko spremenjenimi organizmi, obenem pa se izogibamo dejstvu, da se za proizvodnjo živinske krme iz drugih držav uvaža gensko spremenjena soja in da jo na koncu zaužijemo posredno.
Åsa Westlund
(SV) Gospod predsednik, poročevalcu bi se rada zahvalila za dobro napisano poročilo - napisano mnogo bolje od veliko tistega, o čemer glasujemo v tem parlamentu. Prav tako se strinjam, da je besedilo glede gensko spremenjenih organizmov in ničelne tolerance v tem poročilu vredno obžalovanja. Je popolnoma v nasprotju s poročilom kot celoto, seveda pa je zelo ponesrečeno tudi samo po sebi.
Prav tako bi rada poudarila pozitivne učinke na podnebje, ki bi jih prineslo večje gojenje stročnic v EU. Obstajajo razlogi za to. Vendar obstaja tudi veliko vprašanje, ki ni razčlenjeno nikjer v tem poročilu, gre namreč za dejstvo, da pojemo vedno več mesa. Več denarja, kot imamo, več mesa pojemo, večji je vpliv na podnebje in več stročnic potrebujemo. Kaj delamo glede tega pomembnega vprašanja, ki je jedro te celotne razprave? To je vprašanje za prihodnost, tako za nas kot za Evropsko komisijo.
Seán Kelly
(GA) Gospod predsednik, ali lahko najprej čestitam poročevalcu, gospodu Häuslingu, da je pred nas predložil to pomembno temo. Pravzaprav gre za neke vrste škandal, ker ni prav, da se količina beljakovin v Evropski uniji zmanjšuje.
Z velikim šokom sem spoznal, kako odvisni smo glede beljakovin, saj uvozimo 80 % naše porabe. Kako se lahko to zgodi v Evropski uniji, ki je tako naklonjena proizvodnji kmetijskega blaga, tako pridelkov kot govedi in druge živine? Poročevalec pove dve pomembni stvari - ena je kolobarjenje. To je laže reči kot storiti in gotovo mora obstajati trg, ki bo kmete spodbujal, naj spremenijo svoje prakse. Kot drugo bi povedal, da je to vprašanje prav tako treba uvrstiti med cilje pri reformi SKP, ki bo kmalu potekala, da bomo pri proizvodnji beljakovin samozadostni.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Gospod predsednik, zanesljiva in trajnostna oskrba z beljakovinami je resnično bistvena za živinorejski sektor EU. Zato bi se poročevalcu Häuslingu in članom Odbora za kmetijstvo rada zahvalila, da so to pomembno temo uvrstili nazaj na dnevni red.
Vaše poročilo je dobrodošel prispevek k razpravi o reformi skupne kmetijske politike do leta 2020. Kot veste, namerava Komisija jeseni predložiti zakonodajne predloge.
Rada bi poudarila, da se je s povečanjem količine stranskih izdelkov iz proizvodnje biogoriv domača proizvodnja beljakovin povišala. Proizvodnja moke iz oljne ogrščice in stranskih proizvodov etanola se je zelo povečala. Zdaj predstavljata 22 % porabe krme v EU, bogate z beljakovinami, v primerjavi z 12 % izpred petih let.
Ena od glavnih idej vašega poročila je podpora kmetov, ki uporabljajo sisteme kolobarjenja, ki vključujejo zrna stročnic. Kot veste, je kolobarjenje eden od elementov, ki bodo morda prispevali k bolj zelenim neposrednim plačilom.
Zato pozdravljam vašo podporo povečanju okoljske trajnosti poljedelstva. Vidim nadaljnje priložnosti za preučevanje sinergij z, na primer, celostnim zatiranjem škodljivcev. Vendar pa uvedba zelenih neposrednih plačil ne bi smela ogroziti ločitve neposredne podpore od zahteve po proizvodnji določenega pridelka.
Ta ideja je osrednja tržni usmeritvi, ki je bila dosežena s preteklimi reformami. Naj poudarim, da več držav članic danes uporablja možnost združitve dela neposredne pomoči z okoljskimi cilji z namenom podpore stročnic.
Naj prav tako poudarim, da bi občutno povečanje proizvodnje zrn stročnic in sojinih semen v EU verjetno pomenilo zmanjšanje proizvodnje žit, saj je v Evropi na voljo omejena količina zemlje.
Nazadnje bi rada omenila še dve področji, kjer lahko politika EU da svoj prispevek: raziskave in politika za razvoj podeželja. Obe lahko odigrata svojo vlogo pri tem, da kar najbolj izkoristimo naše različne vire beljakovin. Na primer, pomagata lahko z uporabnim usposabljanjem za najboljšo uporabo stročnic in optimalne prakse krmljenja. Prav tako lahko pomagata z razvojem novih rastlinskih vrst.
Če zaključim, Komisija pozdravlja vaše ideje glede priprave predlogov za reformo. Bodimo pa si na jasnem. Kolobarjenje ali spodbude, dosežene z raziskavami in politiko razvoja podeželja, lahko pomagajo. Seveda lahko pomagata. Vendar bo EU ostala odvisna od uvoženih beljakovin.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 8. marca, opoldne.
Pisne izjave (člen 149)
Jarosław Kalinowski
Politiko gojenja pridelkov, bogatih z beljakovinami, in proizvodnjo krme v EU je treba preveriti. Trenutno so dogovori trgovinske politike glede uvoza krme iz ZDA prav tako nezadovoljivi. Ozemeljski in podnebni pogoji omogočajo, da proizvodnja pridelkov, bogatih z beljakovinami, spremeni svojo strukturo, kar bi v smislu biološke raznolikosti in upočasnitve podnebnih sprememb bilo celo priporočljivo. Za krmo, uvoženo iz drugih držav, ne velja tako strog nadzor kot za evropsko krmo, zato ne moremo biti popolnoma prepričani glede njene kakovosti. Ne vemo zagotovo, od kod izhajajo surovine, ki jih vsebuje. Zato bi morali sprejeti takojšnje ukrepe za spremembo položaja, ali pa bodo naša zagotovila glede zdrave in varne evropske hrane najvišje kakovosti zvenela prazno.
Druga rešitev vprašanja pomanjkanja beljakovin v EU bi bila sprostitev predpisov, ki prepovedujejo krmljenje živali z mesno in kostno moko. V primeru piščancev in prašičev ni bilo nobenega dokaza, da bi obstajala nevarnost za širjenje kakršne koli bolezni zaradi te vrste krme. Če bi lahko pri reji živali uporabljali to hrano, bi znižali stroške, kar je izjemno pomembno glede na manjšo donosnost proizvodnje mesa. S tem bi prav tako lahko zmanjšali uvoz krme, bogate z beljakovinami.
Elisabeth Köstinger
EU ni sposobna proizvesti krme za lastne potrebe, zato postaja odvisna od tretjih držav. Samo 30 % pridelkov, bogatih z beljakovinami, ki so potrebni za živinsko krmo, se proizvede v EU. Naši kmetje začenjajo razumeti učinke te odvisnosti, prvič, zaradi izjemne nestabilnosti cen, in drugič, pomanjkanja sledljivosti pri uvoženih izdelkih. Pozdravljam poziv, da se vrnemo k večjemu spodbujanju gojenja stročnic v kmetijstvu EU. Ko gre za oskrbo z živinsko krmo, mora Evropa kreniti na dosledno, neodvisno pot. Vendar bi si prav tako želela videti večjo odkritost in objektivnost v povezavi s celotnim vprašanjem krme; glede gensko spremenjenih organizmov in prepovedi uporabe živalskih beljakovin potrebujemo nove znanstvene ocene. Kmetijstvo ne sme postati žrtev populizma, ker opravlja pomembno delo in nosi veliko odgovornost oskrbe EU s hrano. Ustvariti moramo boljše okvirne pogoje za kmete. Boljša sledljivost zahteva izboljšan sistem označevanja. Jasno mi je, da se mora vsaka država članica sama odločiti, ali želi gojiti gensko spremenjeno hrano; avstrijski kmetje si ne želijo gensko spremenjene hrane na svojih poljih. Dolgoročno lahko le omejimo našo odvisnost, če bo se kmetijska politika bolj osredotočila na regionalne poslovne cikle s trajnostno proizvodnjo, kratkimi prometnimi potmi in visokimi deleži samotrženja.
Rareş-Lucian Niculescu
v pisni obliki. - (RO) Poročilo poudarja veliko odvisnost EU od uvoza beljakovin iz tretjih držav ter potrebo po sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili višjo raven avtonomije na tem področju. Omilitev postopka za odobritev gensko spremenjene soje na območju evropskih držav bi rešila ta problem, pomenila bi tudi pomemben vir prihodka za evropsko kmetijstvo, ki jo je finančna kriza zelo prizadela. V sklopu novega zakonodajnega okvira, ki ga je Evropska komisija predlagala glede pravice držav članic, da na svojem ozemlju prepovejo gojenje gensko spremenjenih organizmov z uporabo načela subsidiarnosti, bi se evropske države posamično odločale, ali ta proizvod želijo gojiti ali ne.
Pavel Poc
Odvisnost od uvoza hrane kakršne koli vrste postavlja EU v zelo ranljiv položaj. V primeru proizvodnje stročnic obenem obstajajo številne gospodarske, okoljske in kmetijske koristi. Zmanjšanje uživanja mesa in povečanje deleža rastlinskih beljakovin v prehrani je koristno za okolje in zdravje ljudi. Prekomerni uvoz stročnic in njihovih derivatov destabilizira evropsko kmetijstvo, kar zlasti vpliva na male in srednje kmetijske proizvajalce, prav tako pa prispeva k nestanovitnosti cen. Majhen obseg domače proizvodnje stročnic omejuje raziskovalne dejavnosti, dobavo semen in poznavanje trajnostnih tehnologij, zlasti glede uporabe stročnic pri kolobarjenju in ustrezne uporabe travinja. Potrebno je sprejeti ključne ukrepe. Komisija bi morala pripraviti poročilo o možnostih povečanja domače proizvodnje stročnic, podpreti raziskave stročnic ter njihove izboljšave in gojenje v EU, stročnice pa bi v okviru razvoja podeželja morali spodbujati kot vir kakovostne krme. Treba je vzpostaviti mehanizem spremljanja izvora stročnic, uvoženih v Evropsko unijo, ki bo zlasti ugotavljal, ali se v državi porekla uporablja trajnostni način kmetovanja. Komisija je prav tako pozvana, naj na podlagi pobud predlaga spodbujevalne ukrepe, s katerimi bi pospešili izkoriščanje neobdelanih površin, kar bi lahko znatno prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja beljakovin v EU. V okviru podnebnih sprememb, rodovitnosti tal, varstva voda in biotske raznovrstnosti je treba povečati pridelavo stročnic v Evropski uniji.
