Okoljski vpliv načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Libickija v imenu odbora za peticije o okoljskem vplivih načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (Peticiji 0614/2007 in 0952/2007).
Marcin Libicki
poročevalec. - (PL) Gospod predsednik, današnja razprava je zelo posebna, saj temelji na prošnji navadnih državljanov Evropske unije. V častni galeriji pozdravljam vlagatelje peticije, ki je izhodišče današnje razprave. Tam sta predstavnik glavnih okoljevarstvenih organizacij gospod Krzysztof Mączkowski in gospa Morkunaite iz Litve. Peticijo je podpisalo skoraj 30 000 ljudi. V odbor za peticije prihaja še več podpisov. To razpravo nedvomno spremlja več milijonov ljudi in prebivalci vseh držav ob Baltiškem morju.
V preteklosti smo o tej temi večkrat razpravljali v odboru za peticije Evropskega parlamenta. Te razprave so temeljile na zelo temeljitih predstavitvah vlagateljev peticij. Skupno je bilo tej temi namenjenih pet razprav. Organizirali smo tudi javno obravnavo. V javni obravnavi so svetovno priznani strokovnjaki razpravljali o trditvah vlagateljev peticij, da je naravno okolje v baltiški regiji zelo ogroženo ter da morda ni vredno tako tvegati in dovoliti tako velike naložbe. Medtem ko so potekale te razprave v odboru za peticije in ko je Evropski parlament odobril javno razpravo o tej temi, ki se odvija danes, so o njej dodatno razpravljali tudi v odborih za industrijo, raziskave in energetiko ter odboru za zunanje zadeve. Besedilo, predloženo za sprejem, je podprlo 90 odstotkov članov odbora za peticije in člani v obeh drugih odborih.
Šele potem so se oglasili nasprotniki in kritiki tega poročila in argumentov v njem. Nenadoma je bilo v odboru za peticije vloženih 180 predlogov sprememb. Skoraj vsi so bili zavrnjeni. Podobno je bilo v posvetovalnih odborih. Videli smo močan odpor družbe Nord Stream. Družba je odboru za peticije posredovala navodila za glasovanje. V Evropskem parlamentu delam štiri leta in tokrat prvič vidim, da je nekdo v procesu lobiranja dejansko ukazal članom, kako naj volijo in vlagajo številne predloge sprememb: o tem se vzdržite, tega sprejmite in tistega zavrnite.
Današnja razprava temelji na štiridesetih različnih mnenjih in strokovnih poročilih. Gospe in gospodje, upoštevati moramo interese treh strani, tj. navadnih državljanov Unije, nosilcev političnega in ekonomskega kapitala ter Evropskega parlamenta. Evropski parlament mora zastopati interese navadnih državljanov Evropske unije. Ne pozabimo, kaj se je zgodilo na referendumih v Franciji, na Nizozemskem in Irskem. Želimo pridobiti zaupanje navadnih državljanov Evropske unije in upam, da bo tak pristop vseh članov tega parlamenta.
Zahvaljujem se vsem, ki so omogočili današnjo razpravo. Zahvaljujem se gospe Foltyn-Kubicka, ki je danes v Evropskem parlamentu pripravila izvrstno razstavo o Baltiškem morju, prvemu podpredsedniku odbora za peticije gospodu Cashmanu ter predsedniku medskupine Baltska Evropa v Evropskem parlamentu gospodu Beazleyu. Zahvaljujem se tudi članom sekretariata odbora za peticije Davidu Lowu, Karen Chioti in Silvii Cannalire ter tistim, ki so mi svetovali, pomagali in sodelovali z mano, tj. Szymonu Szynkowskemu, Norbertu Napierajówu, Wojciechu Daneckemu, Witoldu Ziobrzeju in Michału Krupińskemu. Ti ljudje so največ prispevali.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se predsedniku odbora za peticije gospodu Libickiju za poročilo, zaradi katerega lahko razpravljamo o okoljskem vplivih tega velikega projekta izgradnje 1200-kilometrskega plinovoda skozi plitvo Baltiško morje. Ne samo zato, ker gre za pomemben projekt, ki sproža veliko vprašanj glede varstva okolja v baltiški regiji, ampak tudi zato, ker se zdi, da bodo temu projektu v prihodnosti sledili drugi.
Projekt je v zadnjih mesecih že pritegnil precej pozornosti medijev in politikov v baltiški regiji. O njem se razpravlja na številnih forumih in v številnih vpletenih državah.
O tej temi se je razpravljalo tudi na javni obravnavi v Evropskem parlamentu, ki jo je januarja organiziral odbor za peticije in v kateri sva sodelovala s komisarjem gospodom Piebalgsom, ki je zadolžen za področje energetike. Komisar Piebalgs je predstavil pričakovanja Evropske unije v zvezi z zemeljskim plinom in poudaril, da potrebe Evropske unije po zemeljskem plinu hitro naraščajo, medtem ko je proizvodnja vedno manjša in se izčrpavajo zaloge.
V naši energetski politiki za Evropo je poudarjena nujnost spodbujanja energetske učinkovitosti in izkoriščanja obnovljivih energetskih virov, za kar si prizadevamo.
Vendar bo vseeno treba znatno povečati uvoz zemeljskega plina v Evropo, če želimo zadovoljiti njene energetske potrebe v prihodnjih desetletjih. Dodatna infrastruktura, na primer plinovodi in terminali za transport utekočinjenega zemeljskega plina, bo ključna za zadovoljevanje potreb evropskih potrošnikov in zagotavljanje stalne oskrbe. Zaradi plinovoda Nord Stream bo mogoče povečati dobavo zemeljskega plina iz Rusije.
Potrebo po izgradnji nove infrastrukture za transport ruskega plina v Evropsko unijo sta Evropski parlament in Svet potrdila v smernicah za čezevropska energetska omrežja iz leta 2006. Govorim zlasti o Odločbi št. 1364/2006 Evropskega parlamenta in Sveta. V smernicah so opredeljeni nekateri prednostni projekti in ta projekt je opredeljen kot projekt v evropskem interesu, torej kot prednostna naloga. Če bodo rezultati študije o okoljskem vplivih pozitivni, bo plinovod Nord Stream projekt v evropskem interesu.
V januarski obravnavi v Evropskem parlamentu sem poudarjal, da je treba v vseh fazah izgradnje, delovanja in spremljanja tega projekta kot vedno upoštevati vsa relevantna mednarodna pravna pravila in pravila Skupnosti v zvezi z okoljem. To želim poudariti tudi danes.
V skladu z mednarodnim pravom in pravom Skupnosti mora torej lastnik projekta družba Nord Stream AG pridobiti gradbeno dovoljenje ali soglasje za izvedbo projekta v državah, ki imajo pristojnost v zvezi z načrtovanimi deli, tj. v Nemčiji, na Danskem, Finskem in Švedskem. Odobritev soglasja za izvedbo takih projektov je odvisna od postopka presoje vplivov na okolje. To je določeno tudi v prej omenjenih smernicah za čezevropska energetska omrežja. Postopke presoje vplivov na okolje opredeljujeta pravo Skupnosti in mednarodno pravo. Na čezmejni ravni jih opredeljujeta direktiva EU in konvencija iz Espooja.
Ker so h konvenciji iz Espooja pristopile države članice in Skupnost, je ta del prava Evropskih skupnosti. Tako veljajo postopki, določeni v pravu Skupnosti in v nacionalnih pravnih redih. Zaradi čezmejnih razsežnosti projekta je treba upoštevati tudi konvencijo iz Espooja, medtem ko morajo države članice pred izdajo soglasja za izvedbo projekta pravilno izvajati določbe direktive o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje.
Postopek presoje vplivov na okolje na podlagi konvencije iz Espooja se je začel z razkritjem projekta ob koncu leta 2006. Na podlagi informacij, ki jih je imela Komisija, se je na različnih forumih in sestankih z javnostjo in pristojnimi organi držav članic razpravljalo o številnih študijah, poročilih in temah.
Konvencija iz Espooja določa, da mora lastnik projekta zagotoviti ustrezno dokumentacijo glede vplivov na okolje. Hkrati ima država "pogodbenica izvora", ki je pristojna za izdajo soglasja za izvedbo projekta, dve obveznosti.
Posvetovati se mora z organi, pristojnimi za okolje, in s prizadeto javnostjo, pogovarjati pa se mora tudi s prizadeto pogodbenico ali pogodbenicami, tj. s sosednjimi državami, ki jih lahko prizadenejo čezmejni vplivi predlagane dejavnosti. V tem primeru so prizadete pogodbenice tri baltiške države in Poljska.
Zaradi zahteve za upoštevanje postopka presoje vplivov na okolje morajo o vseh skrbeh, vprašanjih in pomembnih problemih, omenjenih v poročilu, ki ga danes obravnavamo, razpravljati pristojni organi in javnost.
Izpostavljati kakršen koli možen negativni vpliv na okolje, ki ga ni mogoče omiliti ali preprečiti, v skladu z zakonodajo o vplivih na okolje je zaenkrat še prezgodaj. Dejansko končno poročilo o presoji vplivov na okolje še ni izdelano. Zato organi, pristojni za okolje, še niso mogli analizirati in oceniti vseh potrebnih tehničnih podatkov, ki jih potrebujejo, da lahko odgovorijo na vsa upravičena vprašanja.
Države izvora imajo pravico zahtevati vse dodatne informacije, ki se jim zdijo potrebne za odobritev soglasja za izvedbo projekta; to je na primer v skladu z nacionalno zakonodajo že storila Švedska, ko je lastnik projekta vložil uradno zahtevo.
Po drugi strani imajo prizadete pogodbenice pravico pridobiti informacije, ki jih potrebujejo. Obveščen sem, da se vse udeležene pogodbenice, tj. pogodbenice izvora in prizadete pogodbenice, redno sestajajo in razpravljajo o poteku postopka presoje vplivov na okolje na podlagi konvencije iz Espooja.
Končno poročilo o vplivih na okolje bo predvidoma izdelano do konca leta. Potem se bo v formalnih pogovorih odločalo, ali se soglasje za izvedbo projekta izda ali ne.
Pričakujem, da bodo pristojni organi v vseh državah članicah, ki so pristopile h konvenciji iz Espooja, v celoti izpolnjevali svoje obveznosti.
Rusija, ki je konvencijo iz Espooja podpisala, ampak k njej ni pristopila, mora pravila iz te konvencije kljub temu spoštovati.
Na koncu želim poudariti, da spremljamo dogajanje in imamo stike s pogodbenicami konvencije iz Espooja, z udeleženimi stranmi in z izvajalcem projekta. Glede izvajalca projekta so organi Komisije jasno zahtevali, da ta spoštuje vse obveznosti v zvezi z informiranjem in preglednostjo.
(Ploskanje.)
Christopher Beazley
Gospod predsednik, komisar, gospod Libicki, dame in gospodje, to poročilo je zelo pomembno za ta parlament in za splošno javnost.
S 30 000 podpisi so ljudje izrazili skrb za Baltiško morje, ki ga imenujejo morje, ki zaradi onesnaženosti umira. To morje je zelo plitvo. Na njegovem dnu so še vedno vojaška plovila iz druge svetovne vojne. Vprašanje je, ali je po dnu tega dela Evropske unije res pametno speljati plinovod?
Sem avtor mnenja odbora za zunanje zadeve in poleg okoljskih vprašanj, ki jih je preučil odbor za peticije, nas skrbijo tudi značilnosti študije o presoji vplivov na okolje, o kateri je pravkar govoril predstavnik Komisije.
Gospod komisar, ali lahko v svojem odgovoru potrdite, da boste sprejeli odstavek 20 poročila gospoda Libickija, v katerem Parlament vas in Komisijo poziva, da izvedete neodvisno presojo vplivov na okolje? Skrbi nas, da presoja vplivov na okolje, če jo bodo izvajali predlagatelji, morda ne bo objektivna.
Poleg tega vseh devet držav ob obali Baltiškega morja, tudi Rusijo, pozivamo, da so v celoti obveščene o vzdrževanju in varnosti takega plinovoda ter pri tem v celoti sodelujejo, če se ta zgradi. Komisija je že poudarila pomembnost upoštevanja mednarodnega in evropskega prava, pri čemer dodajamo, da je treba k temu obvezati tudi podjetje. Treba je zagotoviti ustrezno zavarovalno vsoto za primere nevarnosti ali škode zaradi izvedbe projekta med samo gradnjo in po dokončanju projekta.
Končno vztrajamo pri načelu vzajemnosti. Včerajšnji neuspeli poskus ruskih partnerjev, da bi odstavili izvršnega direktorja podjetja BP-TNK, ne prispeva k dobrim odnosom med podjetji Evropske unije in ruskimi podjetji. Zahtevamo usklajeno delovanje, vendar zahtevamo tudi, da Komisija pozorno spremlja ta projekt, pri čemer sedanji predlog družbe Nord Stream ni zadovoljiv, kar so poudarili že poročevalec in dva komisarja, ki sta se udeležila javne obravnave.
Moja skupina bo poročilo gospoda Libickija podprla.
Andres Tarand
pripravljavec mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (ET) Edina nerešena sporna točka v zvezi z izgradnjo plinovoda v Baltiškem morju je povezana z varstvom okolja. Švicarska družba Nord Stream ni uspela pravočasno predložiti poročila o presoji vplivov na okolje, zato Evropski parlament nima vseh informacij, da bi ustrezno glasoval.
Poleg tega se je izkazalo, da je družba Nord Stream po tem, ko jo je Parlament opozoril na velike pomanjkljivosti v raziskovalnem načrtu, v poročilo o presoji vplivov na okolje nove raziskovalne probleme samo vključila. Največji problem pri izvedbi presoje vplivov na okolje predstavljajo razbitine več deset bojnih ladij, ki so bile skupaj s strelivom avgusta 1941 potopljene v Finskem zalivu; to je član dume Andrei Klimov priznal šele pred desetimi dnevi.
Vendar so lani poročali, da je pot v celoti prosta. Posebno pozornost je treba nameniti fosforju, ki se izloča pri premikih usedlin na morskem dnu: medtem ko je v presoji vplivov na okolje zapisano, da to ne pospešuje evtrofikacije, so druge ocene drugačne. Pričakovati moramo tudi sproščanje dioksinov in težkih kovin. Zadnje so povezane z nalaganjem strupenih snovi v ribah, ki se uporabljajo za prehrano ljudi. Ravni vsebnosti teh snovi in radioaktivnosti so že zdaj najvišje ravno v Baltiškem morju.
Rihards Pīks
, v imenu skupine PPE-DE. - (LV) Hvala vam, gospod predsednik. V zvezi s tem projektom in poročilom gospoda Libickija je treba na splošno upoštevati tri vidike. Prvi vidik je ekonomski. Jasno je, da Nemčija in Evropa potrebujeta energetske vire, zato je s tega stališča plinovod iz Rusije, ki ima zaloge plina, potreben. Drugi vidik je političen. Gre za način priprave tega projekta in vemo, da so bile tu izkoriščene številne politične povezave pred volitvami, pri čemer države, ki bi jih lahko projekt zadeval s političnega ali okoljskega stališča, niso bile vključene.
Poleg tega je v strategiji EU na področju energetike določeno, da morajo biti energetski kanali združljivi. V tem projektu to ni zagotovljeno, zato ta dejansko ni v skladu s strategijo EU za solidarnost in varnost na področju energije, ki smo jo nedavno sprejeli.
Tretji vidik je okoljski in tega posebej obravnava poročilo gospoda Libickija. Globalni sklad za okolje poroča, da je sedem od desetih najbolj onesnaženih lokacij v svetovnih oceanih v Baltiškem morju. Glede na to menim, da se je v javnosti zelo malo razpravljalo o nadomestni možnosti izgradnje plinskega terminala na kopnem, čeprav so v podjetjih, ki izvajajo projekt, gotovo vse izračunali in premislili. Zaradi te možnosti bi bilo veliko lažje zagotoviti združljivost, rešili pa bi se problemi v zvezi z okoljem ter strateško-politični problemi. Hvala.
Lasse Lehtinen
v imenu skupine PSE. - (FI) Gospod predsednik, v poročilu je obravnavana peticija v zvezi z okoljem, vendar se je v razpravah, ki potekajo, izkazalo, da ima projekt izgradnje plinovoda druge razsežnosti, ki niso povezane z okoljem.
Parlament mora v skladu s pooblastili obravnavati le dejstva, ki so v resolucijah. Dejstvo je, da Evropska unija potrebuje ruski zemeljski plin in da Rusija potrebuje še več kupcev iz Evrope.
Drugo dejstvo je, da je Evropska unija v okviru programa čezevropskih omrežij ta projekt odobrila. To je velik gradbeni projekt, katerega izvedba lahko negativno vplivov na ekosistem v Baltiškem morju.
Zato so potrebna nepristranska poročila o vplivih na okolje, da lahko opredelimo tveganja in premislimo o koristih tega projekta. Projektov brez tveganj ni.
Predlogi sprememb k poročilu, ki jih je vložila naša skupina, temeljijo na načelu, da se glede okolja ne sme popuščati, vendar se tudi ne sme po nepotrebnem ovirati projekta.
Dejstvo je tudi, da sta trenutno največji nevarnosti za Baltiško morje kmetijstvo v baltiških državah in ladijski prevoz nafte, ki je čedalje pogostejši. Vendar v tem poročilu teh tveganj ne obravnavamo.
Poleg tega so se v pogajanja o plinovodu politični interesi dejansko vmešali že do te mere, da bo morda sama tema pogajanj postala nepomembna. Zaradi pripombe nekdanjega predsednika Putina, da mora ruska flota varovati tudi finančne interese, ne bo več zaupanja. Izvajanje političnega pritiska prek energetskih virov v mednarodnem dialogu ni primerno.
Rusija je politični pritisk nad Finsko izvajala z uvedbo carin na gradbeni les, vendar vsaj za zdaj finska vlada te zadeve ni vključila v pogajanja o projektu izgradnje plinovoda.
Rusija ni ratificirala konvencije iz Espooja o Baltiškem morju. To bi morali od Rusije zahtevati, preden dovolimo začetek izgradnje plinovoda.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, to je zelo pomembno večstransko poročilo in poleg okoljskega obravnava številna zelo težka evropska vprašanja. Pomembno je, da ga je pripravil odbor za peticije, saj je zaradi dela tega odbora v to poročilo vključenih veliko različnih mnenj, izraženih znotraj tega parlamenta, na podlagi katerih je odbor izpeljal stališča v tem poročilu.
Naša skupina si je pri obravnavi tega poročila prizadevala za sprejetje evropskih rešitev za evropske probleme. Dejansko se je zaradi projekta izgradnje plinovoda izkazalo, kar je že dolgo jasno, tj. da moramo preskrbo z energijo urejati na evropski ravni.
Ni primerno, da različne države delujejo različno v odnosih z različnimi partnericami. Moramo delovati skupaj na ravni Skupnosti, pri čemer moramo upoštevati načelo solidarnosti.
Veliko se je razpravljalo o okolju in komisar je pravilno izpostavil evropsko okoljsko pravo in obveznosti po mednarodnem pravu, vendar moramo tu vzpostaviti odnos zaupanja; zagotoviti moramo, da bodo v največji možni meri spoštovani evropski standardi ter da se bo oblikoval usklajen in celovit evropski pristop k problemom v zvezi z okoljem.
Potem je tu še težko vprašanje odnosov med Evropsko unijo in Rusijo. Zdaj imamo priložnost: v baltiški regiji na severu smo ustanovili partnerstvo severnih držav. Zdaj lahko izkoristimo ta uspeh na področju odnosov med EU in Rusijo.
Končala bom s pozitivno mislijo. V mojem volilnem okrožju Yorkshire je majhna vas, ki je zdaj povezana z majhno vasjo na Norveškem prek največjega podmorskega plinovoda v Severnem morju. Zaradi tega so ljudje med seboj trajno povezani. To je pozitivno.
David Hammerstein
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, zahvaljujem se poročevalcu gospodu Libickiju, predsedniku odbora za peticije. Dejansko razpravljamo o peticiji evropskih državljanov, ki predstavljajo več tisoč ljudi, zaskrbljenih zaradi izgradnje plinovoda med Rusijo in Nemčijo.
Zlasti zaskrbljujoče je, da je o izgradnji enega od najdaljših plinovodov na svetu dogovarjata Rusija in Nemčija vključno s podjetjema, kot sta Gazprom in E.ON, dvostransko. Načrtuje se izgradnja plinovoda skozi Baltiško morje, da ne bi potekal čez ozemlja Poljske in baltiških držav.
S tem projektom je res mogoče obiti možne politične probleme zaradi izgradnje plinovoda na kopnem, vendar nikakor ne upošteva skupne energetske politike EU in je zaradi njega omajano stališče Evropske unije do Rusije. Dvostranski dogovor z Rusijo o energetiki brez usklajevanja na ravni EU tudi ne koristi poskusu oblikovanja trdne in enotne zunanje politike EU.
V projektu se načrtuje gradnja v zelo ranljivem morju, ki je že onesnaženo zaradi strupenih proizvodov in katerega vodne vire je v naravi zelo težko nadomestiti. Posledice kakih nesreč bi zelo prizadele vse mejne države. Poleg tega moramo zahtevati odločno izvajanje previdnostnega načela in izčrpne presoje vplivov na okolje zaradi preučevanja nadomestnih možnosti ter strogo upoštevanje vseh mednarodnih predpisov.
Energetsko varnost bomo najbolje zagotovili z usklajeno politiko EU, ki določa najstrožje možne okoljske predpise.
Eva-Britt Svensson
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Gospod predsednik, zaradi plinovoda na dnu Baltiškega morja se bodo povečale emisije toplogrednih plinov in ogroženost občutljivega ekosistema v Baltiku. Poruši se lahko biološko ravnotežje. Kaj se lahko zgodi z vsemi minami na dnu morja? V načrtih za izgradnjo plinovoda se obljube, ki jih pogosto slišimo ob priložnosti pogovorov o podnebju, upoštevajo zelo malo. Vendar je treba vse te pogovore o podnebju obravnavati resno in jih tudi uresničevati z dejanskimi ukrepi.
Vsakič, ko se nameni milijarde evrov za naložbo v izgradnjo plinovoda, so izgubljene milijarde evrov za naložbe v obnovljive vire energije, kar je v nasprotju z vsemi izrečenimi namerami za preoblikovanje okoljske politike in upočasnitev podnebnih sprememb. Osredotočiti se je treba na Baltiško morje in na podnebne razmere, zato od družbe Nord Stream zahtevamo, da pred nadaljnjimi odločitvami o morebitnem plinovodu preuči nadomestne možnosti za gradnjo na kopnem, kar je v celoti v skladu z odločitvijo švedske vlade februarja letos.
Sylwester Chruszcz
. - (PL) Gospod predsednik, ravnanje Rusije, ki ni članica Evropske unije in ima ekonomski interes za izgradnjo plinovoda v Baltiškem morju brez posrednic, ni presenetljivo. Škandalozno in v celoti v nasprotju s konceptom evropske solidarnosti pa je ravnanje nemške vlade v Berlinu. Nemci, ki podpirajo projekt Evropske unije in so nedavno podprli tudi evropsko ustavo, izraz "unija" očitno uporabljajo le včasih. Na to ne moremo pristati. Tudi vi, predsednik Pöttering, kot najpomembnejši Nemec v Evropski uniji niste v zvezi s tem nič naredili. Ali lahko namesto prisostvovanja na sestankih rojakov ukrenete kaj, kar ne škoduje narodom Evrope?
András Gyürk
- (HU) Gospod predsednik, hvala za besedo. Gospe in gospodje, vprašanje plinovoda v Baltiškem morju je ena od najbolj spornih zadev v postopku oblikovanja skupne energetske politike. Veliko ljudi je zaskrbljenih, da se zaradi izgradnje plinovoda ne bo povečala varnost oskrbe z energijo v Evropi, ampak naša nemoč v odnosih z Rusijo.
Ne moremo vedeti, ali bodo cene bolj sprejemljive za potrošnike ali bodo zaradi velikih vlaganj zelo visoke. In končno ne poznamo jasnega odgovora na vprašanje, o katerem razpravljamo zdaj: Kakšne bodo posledice projekta Nord Stream za okolje?
Po mojem mnenju je treba pred izgradnjo načrtovanih plinovodov vključno s projektom Nord Stream, od katerih bo več desetletij odvisna oskrba Evrope z energijo, izvesti ustrezno presojo vplivov na okolje. Seveda je treba v presoji vplivov na okolje upoštevati vse vidike. Na žalost v našem primeru ne obstaja temeljita in neodvisna ocena, ki bi upoštevala tudi okoljski vidik.
Vendar poročilo, ki ga obravnavamo, izpostavlja težave v zvezi z okoljem, ki so povezane s plinovodom v Baltiškem morju. Po mojem mnenju ni prav, da ni bila izdelana podrobna analiza dejanskih vplivov na okolje zaradi izkopavanja 1200 kilometrov morskega dna. Prav tako niso bile pojasnjene nevarnosti zaradi nerazstreljenega streliva iz druge svetovne vojne na tem območju. Zaskrbljujoče je tudi, da bi se med izgradnjo plinovoda v morje dejansko izločale nevarne kemične snovi.
Ne predstavljam si, da bi projekt izvedli, ne da bi prej jasno in pomirjujoče odgovorili na tako pomembna vprašanja. Po mojem mnenju se varstvo okolja in varnost oskrbe z energijo med seboj ne izključujeta. Če se želi Evropski parlament resnično približati svojim državljanom, mora upoštevati 30 000 podpisnikov različnih peticij, ki opozarjajo na okoljska tveganja zaradi plinovoda v Baltiškem morju, in zagotoviti resnične odgovore na zastavljena vprašanja. Hvala.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, to poročilo temelji na peticiji 30 000 evropskih državljanov. Odbor za peticije je poskrbel, da se je to vprašanje uvrstilo na dnevni red Evropske unije. Za pridobivanje zaupanja evropskih državljanov je ključno, da se Evropa v njihovem imenu s temi vprašanji dejansko ukvarja. Zato je ključno, da se Evropa še naprej ukvarja z vprašanjem vplivov tega projekta na okolje, pri čemer ima komisar Dimas težko nalogo.
Pokazati moramo, da smo sposobni varovati zdravje državljanov in naše okolje. Pri zadovoljevanju absolutne potrebe po energetskih virih in pri pridobivanju energetskih virov moramo upoštevati načela trajnosti. V moji skupini smo želeli s predlogi sprememb zagotoviti, da se poročilo ponovno osredotoči na ta načela. Parlament pozivam, da vložene predloge sprememb podpre.
Presoja vplivov na okolje je potrebna in obvezna, če naj so dovoljenja izdana zakonito. Od našega ravnanja v tem primeru je odvisna prihodnost, zato moramo ravnati prav.
Henrik Lax
(SV) Gospod predsednik, zaradi razprave o primeru Nord Stream v Evropskem parlamentu sta se zgodili vsaj dve dobri stvari. Zaradi januarske javne obravnave v odboru za peticije lahko od družbe Nord Stream pričakujemo, da bo izdelala neodvisno in celovito presojo vplivov na okolje.
Poleg tega je zaradi te razprave zdaj lastnikom projekta Nord Stream in Rusiji jasno, da lahko soglasje za izvedbo tega projekta pridobijo le, če tudi Rusija ratificira konvencijo iz Espooja. Obvezno je treba urediti vprašanje gospodarskega nadomestila. Vendar bodo potrebni tudi drugi ukrepi za krepitev zaupanja, če naj ta projekt tesno poveže Evropsko unijo in Rusijo. Med drugim mora podjetje Gazprom javnosti dokazati, da je sposobno v prihodnosti dejansko izpolnjevati svoje obljube v zvezi z dostavo energetskih virov.
Helmuth Markov
- (DE) Gospod predsednik, izgradnja naftovodov ali plinovodov seveda vplivov na okolje, pri čemer sploh ni pomembno, ali ti potekajo skozi Severno morje od Ekofiska do Emdna ali pa od Rusije do Nemčije čez Poljsko.
Pred izdajo soglasja za načrtovanje je treba izvesti presojo vplivov na okolje. Vse to urejajo predpisi na mednarodni ravni. V skladu s konvencijo iz Espooja morajo države, čez ozemlja katerih bo potekal plinovod, preveriti, ali se tam lahko izvajajo gradbena dela ali ne. Tem državam zaupam in prepričan sem, da bodo spoštovale to konvencijo; šele potem lahko razpravljamo o obstoju kakšnih nadomestnih poti.
Kar počnemo zdaj, se mi zdi včasih politično pristransko. Ker imamo politični vpliv, moramo plinovod nedvomno speljati tam. Tako se presoja vplivov na okolje ne upošteva. Prosim vas, da dovolite državam in njihovim organom, da sami ugotovijo, ali so okoljski predpisi ustrezno izvajani ali ne. Evropejci moramo zadevnim državam članicam zaupati.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Gospod predsednik, razlog za današnjo razpravo je zaskrbljenost državljanov in vlad zaradi izgradnje tega plinovoda. Skrbi jih, ker je občutljivo Baltiško morje ogroženo.
Vendar je razprava postala zelo spolitizirana. Vsi se strinjamo, da je treba tudi v primeru občutljivega Baltiškega morja spoštovati vse mednarodne in okoljske konvencije. Gospod predsednik, politizacija, ki smo ji priča tu, ni povezana s tem. Priznati moramo, da potrebujemo energijo ter da domača proizvodnja na Nizozemskem in drugje upada, zato potrebujemo plin od drugod. To pomeni iz Rusije. Veliko bolje bi bilo ta plin prevažati po kopnem, vendar je to nemogoče. Zdaj moramo poseči v to občutljivo območje. Tako je moja prva pripomba povezana s spoštovanjem vseh mednarodnih in okoljskih konvencij.
Moja druga pripomba je, da je treba v primeru zadovoljivega poročila o presoji vplivov na okolje izdati soglasja. Ta soglasja bi morale Nemčiji izdati Danska, Švedska in Finska. O tem bomo morali odločati drugič, ob koncu leta.
Poleg tega potrebujemo določeno stopnjo vzajemnosti. Mi smo odvisni od ruskega plina, Rusi pa so odvisni od naše pripravljenosti, da ga kupimo. Upam, da bo ta vzajemni odnos kmalu ustrezno urejen s predpisi v sporazumu o partnerstvu, iz katerega bodo izključeni vsi politični odzivi v zvezi s tem projektom. Potem bomo lahko rešili veliko problemov.
Victor Boştinaru   -
(RO) To poročilo obravnava okoljska vprašanja, vendar se ne more omejiti izključno na ta vprašanja.
Najprej želim poudariti, da bomo podprli ta projekt, zaradi katerega se bo povečala oskrba Evrope z energijo. Zato obžalujem, da Evropska unija še ni oblikovala skupne energetske politike.
Evropska unija predpisuje enotne okoljske standarde, ki ne veljajo le za tako velike projekte, kot je Nord Stream. Načrtovani so podobni projekti v drugih delih Evrope in ti standardi se morajo izvajati povsod.
Projekt Nord Stream bo pomemben predhodnik vseh ostalih projektov in zagotoviti moramo, da ravnamo pravilno. To poročilo je odgovor Evropskega parlamenta na peticijo z več kot trideset tisoč podpisniki in nimamo pravice ignorirati mnenja evropskih državljanov.
Zaradi razvoja človeštva zlasti v industrijski dobi je okolje utrpelo strašne posledice. V Evropskem parlamentu v Evropi leta 2008 ne smemo dovoliti, da se to ponovi.
Johannes Lebech
(DA) Gospod predsednik, Baltiško morje je zelo ranljivo morje in projekt Nord Stream bo vplival na morsko dno in biotsko raznovrstnost na tem območju. Zato menim, da morajo vse obalne države skupaj spremljati varnost okolja in da mora družba Nord Stream plačati finančno nadomestilo, če nastane škoda v zvezi z izgradnjo plinovoda. Vendar okoljski problem ni edini problem, povezan s projektom Nord Stream. Problem je tudi pomanjkanje zaupanja med Rusijo in državami v baltski regiji. Rusija je že večkrat izrabila energetsko politiko za lastne politične interese. Poleg tega veliko držav v baltski regiji meni, da jih želi Rusija s projektom Nord Stream obiti in neposredno vstopiti na zahodnoevropski trg. Nord Stream je mogoče razumeti tudi kot poskus dvostranskega dogovarjanja med Rusijo in državo članico EU. Tako ima Evropa poseben in bistven interes v zvezi s projektom Nord Stream, saj je pomembno, da v zvezi z vprašanji oskrbe z energijo Evropska unija nastopi enotno in da posamezne države članice ne sklepajo dvostranskih dogovorov. Zato je pomembno, da Rusija v znak dobre volje pristopi k vsem mednarodnim sporazumom.
Urszula Gacek
Gospod predsednik, projekt izgradnje plinovoda v Baltiškem morju Nord Stream je sporen, odkar je nekdanji nemški kancler sprejel položaj vodstvenega delavca v podjetju, ki upravlja ta posel. V več državah ob Baltiškem morju se je pojavila upravičena zaskrbljenost glede energetske varnosti. Je klasičen primer neuspešnosti pri izvajanju načela evropske solidarnosti. Pomembna geopolitična vloga Rusije v projektu Nord Stream je nesporna.
Vendar danes ne razpravljamo o tem. Danes razpravljamo o drugem zelo pomembnem vidiku plinovoda Nord Stream, tj. o njegovem vplivih na okolje. Zato me je komisar Dimas zelo presenetil, ko je najprej poudaril pomembnost oskrbe z energijo in poslovne vidike projekta ter šele nato tudi njegove vplive na okolje. Od komisarja za okolje bi pričakovala, da si je prednostne naloge zastavil drugače.
Baltiško morje je edinstveno in ranljivo območje. Številni strokovnjaki se strinjajo z vlagatelji peticije in upravičeno dvomijo o pravilnosti poročila o vplivih na okolje, ki ga pripravljajo strokovnjaki družbe Nord Stream. Ne pozabite, da so ravno tiste države ob Baltiškem morju, ki najbolj opozarjajo na nevarnosti zaradi plinovoda, ki niso povezane z okoljem, hkrati tiste države, ki jih bo tudi kakršna koli okoljska škoda prizadela najbolj neposredno. S sprejetjem predlogov sprememb, ki omalovažujejo obstoj okoljskih tveganj, bodo ne le oškodovane, ampak tudi ozmerjane.
Vural Öger
- (DE) Gospod predsednik, seveda je v interesu vseh prebivalcev EU in zlasti držav ob Baltiškem morju, da okolje ni ogroženo. Vendar ko bodo razrešeni vsi zadržki v zvezi z okoljem, ne sme nič več ovirati izgradnje baltiškega plinovoda, ker je EU odvisna od raznolikosti energetskih virov in razširitve energetskih transportnih poti.
Evropska unija bo morala po letu 2012 vsako leto uvoziti dodatnih 200 milijard kubičnih metrov zemeljskega plina. Če želimo v prihodnosti zagotoviti varnost oskrbe z energijo, je za EU pomemben vsak plinovod, pri čemer plinovod skozi Baltiško morje predstavlja dodatno energetsko pot in ga ne smemo obravnavati kot konkurenčnega drugim projektom. Zaradi politično utemeljenih argumentov ne smemo ogrožati ekonomskih interesov Evropske unije.
Vsa nesoglasja med vzhodnimi in zahodnimi državami članicami EU je treba rešiti predhodno. V prihodnosti bi lahko to nalogo opravljal "Mister energije za Evropo". Nesporazume in nesoglasja bi lahko predhodno odpravljali z usklajevanjem, zagotavljanjem preglednosti in izmenjavo informacij. V tej razpravi se ponovno izraža potreba po skupni in usklajeni zunanji politiki EU.
Grażyna Staniszewska
(PL) Gospod predsednik, po mojem mnenju sta zaradi severnega plinovoda in pristopa Evropskega parlamenta k obravnavi severnega plinovoda na preizkušnji resnična vrednost Evropske unije in vprašanje, ali EU resnično deluje na podlagi načela solidarnosti. Na preizkušnji je tudi naša zavezanost varstvu okolja. Če je treba več nadomestnih predlogov pripraviti v primerih veliko manjših projektov, ki bistveno manj ogrožajo ljudi in okolje, bi morali pripravo več nadomestnih predlogov zahtevati tudi od zagovornikov tega velikega projekta, ki lahko resno ogrozi ljudi in okolje. Šele takrat bi morali izbrati najbolj ugoden predlog, ki ljudem in okolju najmanj škoduje. Zelo nenavadno je, da v primeru tega velikega projekta ni bil uporabljen tak pristop.
Vytautas Landsbergis
Gospod predsednik, upam, da ni bil nihče od voditeljev EU zadovoljen, ko se je novi ruski predsednik v mestu Hanti Mansijsk norčeval iz evropske solidarnosti.
Zdaj je pred nami izziv: Ali se upravičene bivanjske skrbi manjših obalnih držav upošteva ali zanemari? Če teh obmejnih držav ne bomo spoštovali in bo njihova usoda nepomembna, nam znotraj nove Evrope grozi neokolonializem. Če Parlament glasuje proti resnično neodvisni presoji vplivov na okolje in noče preprečiti resničnih nevarnosti, kadar to predlaga ena država, ker tisti, ki razpolagajo z denarjem, vztrajno trdijo, da tveganja za katastrofo ni, je ogrožen obstoj same Evropske unije.
Kolegi, ki poslušate, obiščite grobove Adenauerja, Schumana in De Gasperija ter jih vprašajte, kako naj glasujete, zlasti o prvih petih predlogih sprememb, ki jih je vložilo podjetje Gazprom. Sam bom segel v roko vsakemu cenjenemu nemškemu poslancu v tem parlamentu, ki bo glasoval proti tem predlogom sprememb, ki jih je vložilo 41 članov parlamenta.
Tisti, ki ste bili speljani na kriva pota, lahko napako popravite tako, da se glasovanja vzdržite. Naj Evropa ostane naša prednostna skrb.
(Ploskanje.)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, načrtovani severni plinovod med Rusijo in Nemčijo bo najdaljši in najplitvejši dvocevni podmorski plinovod na svetu, zaradi česar bo še posebej občutljiv. Obsežno delo na velikem območju Baltiškega morja nedvomno resno ogroža naravno okolje, biotsko raznovrstnost in habitate, varnost in gibanje plovil, v primeru ekološke katastrofe pa tudi zdravje prebivalcev držav ob Baltiškem morju.
V skladu s konvencijo iz Espooja bi morali zaradi resne ogroženosti naravnega okolja najprej preučiti nadomestne možne poti za izgradnjo plinovoda, da ne bi posegali v morsko okolje. V tem primeru to pomeni kopenske poti za plinovod. Ker bi bile v primeru ekološke katastrofe prizadete vse države ob Baltiškem morju, gradnja na dnu Baltiškega morja ni dvostransko vprašanje med Nemčijo in Rusijo. O izvedbi tako pomembnega projekta bi se morali odločati v duhu evropske solidarnosti in s soglasjem vseh baltiških držav po izvedbi temeljite in neodvisne presoje vplivov na okolje.
Adam Bielan
(PL) Gospod predsednik, najprej se želim zahvaliti avtorju tega poročilu predsedniku Marcinu Libickiju. To poročilo je pripravil v zelo težkih pogojih, ker se je moral soočati z neobičajno močnim lobijem predstavnikov konzorcija, ki je odgovoren za pripravo tega zelo spornega projekta. Upam, da bo iz končne različice tega poročila jasno, da so časi, ko so imeli lobiji pomemben vpliv na vsebino zakonodajnih aktov Evropske unije, minili.
Glede bistva tega primera želim poudariti, da mora Evropska unija pri obravnavi projektov, ki neposredno zadevajo njene države članice, uveljavljati objektivne standarde varstva okolja. Današnje poročilo postavlja to objektivnost na preizkušnjo. Vsi vemo, da bo projekt Nord Stream katastrofalno vplival na naravno okolje Baltiškega morja. Tako nevarne naložbe znotraj Evropske unije ne smemo dovoliti brez soglasja četrtine njenih prebivalcev. Doseči moramo soglasje in ne smemo dovoliti, da veliko močno podjetje preprosto izsili projekt, ki ogroža okolje in je vprašljiv s finančnega stališča.
Severni plinovod ni ekonomičen, saj je več kot 30-krat dražji od gradnje na kopnem. Po zadnjih ocenah bo projekt stal med 10 in 20 milijard evrov. Plinovod na kopnem bi stal okrog 3 milijarde evrov. To pomeni, da bo moral biti plin veliko dražji, zato se bodo takoj zvišale cene uvoženega zemeljskega plina za celotno Evropsko unijo.
Druga glavna točka tega nenavadno spornega projekta je energetska varnost Evropske unije. Projekt izgradnje plinovoda Nord Stream bo močno vplival na to varnost. Glede na ravnanje Rusije bi morala Evropska unija povečati dostop držav članic do virov zemeljskega plina in nafte v srednji Aziji, ne pa ravnati tako, da bomo še bolj odvisni od dobave plina od Gazproma, kar počne zdaj. Kremelj želi preprečiti razširitev dobave zemeljskega plina v Evropo in s projektom Nord Stream lahko doseže prav to. Ta projekt torej ni nikakor ekonomsko utemeljen.
Projekt Nord Stream je primer ruskega monopola na evropskem trgu zemeljskega plina. Hkrati so težave pri izvedbi evropskega projekta Nabucco primer neuspeha Evropske unije, da bi si zagotovila energetsko varnost. Na tej stopnji se pojavi vprašanje, zakaj je Nemčija, ki je še nedavno odločno zagovarjala svobodo in varnost držav nekdanjega vzhodnega bloka, zdaj pripravljena ogroziti suverenost teh držav. S podpiranjem načrtov Kremlja, ki želi obvladovati vire energije v zahodni Evropi, Nemčija tvega, da bodo te države podvržene političnemu izsiljevanju s strani Rusije.
Vse parlamentarne skupine pozivam, naj podprejo današnje poročilo, da preprečijo veliko ekološko katastrofo in spoštujejo pravico vseh baltiških držav, da podprejo ali zavrnejo tovrstno naložbo. Evropska unija zdaj potrebuje solidarnost v vseh vidikih, torej v zvezi z energetsko varnostjo in varstvom okolja.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, menim, da bo to poročilo pokazalo, ali mora Evropski parlament najprej uresničevati interese državljanov, ki so resnično zaskrbljeni, ali pa mora popustiti pritiskom velikih podjetij, ki so postali že resnično sramotni.
Obžalujem, ker je ta zadeva postala tako spolitizirana. Vendar se je to zgodilo zaradi dvostranskih dogovorov, v katerih so bile prezrte vse ostale zainteresirane strani.
Menim, da zdaj potrebujemo usklajen pristop Evropske unije ob strogem spoštovanju prava EU. Pogoji za začetek gradnje plinovoda morajo biti izdelava resnično neodvisne študije o vplivih na okolje pod nadzorom Komisije, določitev odškodninske odgovornosti in ratifikacija konvencije iz Espooja v Rusiji.
(Predsednik je prekinil govornika.)
DanutBudreikait
(LT) Države članice še naprej izvajajo projekte s potencialno katastrofalnimi posledicami, medtem ko obenem razpravljajo o vplivih človekovih dejavnosti na okolje.
Včeraj je bil plinovod Nord Stream poslovni projekt med dvema državama, tj. Nemčijo in Rusijo; danes je prednostna skrb Evropske unije.
Plinovod Nord Stream naj bi bil zgrajen v plitvem morju, ki je obenem najbolj onesnaženo morje na svetu, na dnu katerega leži kemično orožje iz druge svetovne vojne in onesnaževala iz ruskih vojaških oporišč. Potekal naj bi skozi območje Natura 2000. Obvezno potrebujemo neodvisno preiskavo o možnih posledicah za okolje.
V primeru katastrofe bodo ljudje, ki živijo ob morju, neposredno oškodovani, prizadeta pa bodo tudi gospodarstva držav in okolje. Kdo bo odgovarjal?
Ob Baltiškem morju živijo državljani desetih držav, ne le Nemčije in Rusije, ki sta v zgodovini že odločali o usodi drugih narodov.
Evropske države pozivam, naj skupaj preučijo druge nadomestne možnosti, kot so plinovodi na kopnem, in naj namesto o zemeljskem plinu razmislijo o jedrski energiji kot okolju prijazni nadomestni možnosti, ki bi bila varen vir energije za Evropsko unijo.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, v zadnjih mesecih sem Komisiji predložil več vprašanj v zvezi s to temo in vsakič prejel nejasne in splošne odgovore. Opozoril bi rad na tri točke v tej razpravi. V praksi imajo vse države ob Baltiškem morju resne zadržke v zvezi s tem projektom in menijo, da bo negativno vplival na naravno okolje Baltiškega morja. Druga točka so stroški tega projekta, ki tudi po navedbah vlagatelja hitro naraščajo: prvotno so bili ocenjeni na 4,5 milijarde EUR, zdaj pa okrog 8-12 milijard EUR. To ne bo zadevalo samo podjetje, ampak bodo stroške na koncu plačali potrošniki. To je še bolj presenetljivo, ker obstajajo nadomestne kopenske poti za plinovod, gradnja na katerih bi bila dvakrat ali trikrat cenejša. Končno ta projekt ogroža ideal skupne energetske politike Evropske unije. Težko si je predstavljati, da bo ta ideal v prihodnosti dosežen, ko projekt plinovoda (...)
(Predsednik je prekinil govornika.)
Carl Schlyter
(SV) Gospod predsednik, projekt plinovoda ima tri temeljne napake. Napačen je z vidika okolja, saj se vlagajo milijarde evrov v fosilna goriva namesto v obnovljive vire energije, uničeno bo okolje in izločale se bodo velike količine blata. Ko je bil zgrajen 10-kilometrski most Öresund, je nastalo veliko več strupenega blata, kot so pričakovali. Ta plinovod meri več kot tisoč kilometrov. Zaradi polikloriranih bifenilov, diklorodifeniltrikloroetana in kemičnih pesticidov na morskem dnu bo okoljska katastrofa.
Namesto na solidarnosti temelji na sebičnosti. Nemčija in Rusija delujeta brez ozira na druge države, ki jim ne bosta ponudili plina, kar je prav tako grozno. Še huje: nedemokratično je. Ker bo zgrajen v morju, mu lastniki zemljišč ne bodo mogli nasprotovati. Ker je zgrajen v morju, mu bo lahko nasprotovalo samo nekaj držav, katerih teritorialne vode prečka. V skladu s konvencijo iz Espooja imate vi, gospod komisar, pravico varovati neteritorialne dele Baltiškega morja. V skladu s konvencijo iz Espooja lahko samo vi varujete pravice lastnikov zemljišč in zahtevate nadomestne možne poti.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Danes je bila večkrat omenjena konvencija iz Espooja, v glavnem v zvezi s potrebo, da vse zainteresirane države upoštevajo mednarodne standarde za varstvo okolja. Gospe in gospodje, dejstvo je, da Rusija ni ratificirala konvencije iz Espooja. Obljub, da bo upoštevala standarde iz tega dokumenta brez ratifikacije, ne moremo jemati resno, s čimer imamo izkušnje že v primeru pogodbe o energetski listini.
Skupina poslancev je vložila predloge sprememb k današnjemu dokumentu. V štirih letih dela v tem parlamentu še nisem videla, da bi kakšno podjetje tako močno vplivalo na poslance. V celoti se zavedamo potrebe po neodvisni presoji vplivov na okolje, pri čemer je stališče, naj to presojo izvede eno samo podjetje, kar so predlagali nekateri, popolnoma nesprejemljivo.
Poročilo gospoda Libickija podpiram in pozivam poslance, da se mi pridružijo.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, ta projekt obravnavamo, kot bi šlo za gradnjo prvega podvodnega plinovoda na svetu. V naših morjih je veliko plinovodov in ni nobenih težav. Danes razpolagamo s potrebno tehnologijo, da dostavimo plin oziroma energijo na območja, kjer jo potrebujejo, in več milijonov nemških državljanov ta plin nujno potrebuje.
Pošteno moramo ugotoviti, da namen tega poročila ni preprečiti, da bi ta plin uvažali v Nemčijo ali v Evropsko unijo, ampak je namen preprečiti, da bi ga uvažali po Baltiškem morju, in zagotoviti, da se ga bo uvažalo po kopnem. V odstavku 25 je jasno zapisano, da je mogoče plinovod speljati po kopnem, zato lahko prečka ozemlje Poljske iz izključno političnih in ekonomskih razlogov. To moramo pošteno priznati. Opravičevati politične cilje s sklicevanjem na skrb za okolje ni etično, zato bom glasoval proti.
Konrad Szymański
(PL) Gospod predsednik, želim se odzvati na nastop komisarja Dimasa, v katerem se je ta osredotočil na politična in ekonomska vprašanja, pri tem pa se nekako izognil vprašanju okolja. Vsi vemo, da Rusija ne namerava spoštovati načela vzajemnosti v zvezi z naložbami v energetski trg. V najboljšem primeru bo regulirala pravice za vstop na ruski energetski trg, da izrine vse evropske vlagatelje. Zato se zaradi projekta Nord Stream krepi ekonomski položaj Rusije, Evropa pa je oškodovana. Vsi vemo, da Rusija ne namerava nehati z uporabo energije za sredstvo političnega pritiska. Danes to v največji meri zadeva Ukrajino. Ob uresničitvi projekta Nord Stream bo lahko Rusija podobno pritiskala na vsako državo članico Evropske unije in jo bo lahko izsiljevala. Počakali bomo, da bodo pri obravnavi te zadeve upoštevane tudi negativne ocene baltiških držav. Komisar Dimas se lahko ne zmeni za ta stališča. Lahko celo financiramo ta projekt z evropskimi sredstvi. V tem primeru ne bodite presenečeni, če bo še več skupin evropskih državljanov nasprotovalo procesu povezovanja. Nekateri bodo dejali, da ta ni v njihovem interesu, drugi, da jim škoduje.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Hvala, gospod predsednik. Namen projekta Nord Stream je zadovoljiti potrebe EU po energiji. Vendar obstajajo številni dvomi. Okoljska tveganja, ki obstajajo, je treba ob sodelovanju prizadetih osmih držav preučiti v strokovnih študijah o vplivih na okolje, brez katerih se ne sme začeti načrtovanje projekta.
Načrt, ki je bil do zdaj dvostranski, ima bolj splošen vpliv na varnost evropske oskrbe z energijo, česar Unija ne more prezreti. V skladu s skupnim stališčem o skupni energetski politiki iz leta 2006 je za zagotavljanje solidarnosti na področju energije v Uniji ključno sodelovanje Komisije v projektu.
Ni prav, da je bil projekt pripravljen brez predhodnega soglasja obalnih držav. To je načrt, ki vključuje okoljska tveganja za eno tretjino držav članic Evropske unije, in obstaja tudi bolj smiselna kopenska različica ... (Predsednik je prekinil govornika.)
Olle Schmidt
Gospod predsednik, kolegu gospodu Matsakisu želim povedati, da sam živim blizu Baltiškega morja, medtem ko on ne. V imenu okoljske solidarnosti bi moralo Baltiško morje zanimati tudi njega.
(SV) Gospod predsednik, nekaterim prispevkom v tem parlamentu posebej pozorno prisluhnemo in taki so prispevki gospoda Vytautasa Landsbergisa. Glede na izkušnje gospoda Landsbergisa v zvezi s političnimi pogoji za oblikovanje varne regije menim, da mu moramo vsi prisluhniti.
Komisarju Dimasu in celotni Komisiji želim povedati, da ne razumem, zakaj se z vidika varnostne, energetske ali okoljske politike Evropska unija, vi, komisar, ali celotna Komisija niste odzvali ob tako obsežnem projektu, kot je ta. To sem vprašal že večkrat in vsakič dobil zelo nejasen odgovor. Ne razumem, zakaj ste se na ta projekt, ki zadeva celotno Evropo in ne le Rusijo in Nemčijo, odzvali šele zdaj.
Ville Itälä
. - (FI) Gospod predsednik, Baltiško morje je okoljski madež za Evropsko unijo. Resnično je v slabem stanju. Zahtevamo in potrebujemo veliko ukrepov za izboljšanje stanja v Baltiškem morju, vendar to ni možno brez sodelovanja Rusije pri tej zadevi.
Ker vemo, kako pomembna je za Rusijo gradnja tega plinovoda, lahko zdaj od nje zahtevamo, da pristopi k nekaterim drugim okoljskim projektom za zmanjšanje emisij v Baltiško morje, preden na gradnjo pristanemo. Če se soglasje Rusiji izda, moramo zagotoviti, da bo Rusija res spoštovala svoje obveznosti in uvedla potrebne ukrepe.
To je priložnost za Evropsko unijo in obenem preizkus naše verodostojnosti. Zdaj moramo v odnosih z Rusijo delovati usklajeno, da rešimo Baltiško morje. Zdaj imamo priložnost in jo moramo izkoristiti.
Predsednik
Gospe in gospodje, besedo smo dali desetim govornikom. To so izjemne okoliščine, saj običajno dovolimo največ pet govornikov. Za besedo je prosilo še nekaj poslancev. Spomniti jih želim, da lahko svoje prispevke vložijo tudi v pisni obliki in ti bodo potem seveda priloženi k zapisniku seje.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem govornikom v današnji razpravi za njihova zanimiva stališča. Drži, da sem omenjal javno obravnavo, ki jo je januarja sklical odbor za peticije, med katero sva govorila jaz in moj kolega gospod komisar Piebalgs, ki je zadolžen za področje energetike, pri čemer sem ponovil, kar je bilo rečeno o potrebi po uvozu zemeljskega plina, kot je dejal moj kolega gospod Piebalgs. Prav tako sem omenil odločbo št. 1364/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, pri čemer so v skladu z njo smernice opredelile nekatere prednostne projekte kot projekte evropskega interesa, vključno s tem projektom. To je bila vaša odločitev, ne moja. Zato me ne kritizirajte zaradi pretiranega poudarjanja gospodarskih zadev. Omenil sem natančno tiste zadeve, o katerih ste odločali vi. Poleg tega sem v govoru izpostavil okoljske zadeve. Glede teh tem sem zaskrbljen. Zato vas prijazno prosim za večjo pozornost, ne le med eno šestino mojega govora, ampak tudi med preostalimi petimi šestinami.
Zaskrbljenost zaradi tega, kako na okolje vplivajo projekti tako velikih razsežnosti, ki so zelo pomembni in s tehničnega vidika zapleteni, je seveda popolnoma upravičena. Pomenijo, da splošna javnost postaja vse bolj vpletena v razprave o trajnostnem razvoju in varstvu okolja v zvezi z velikimi infrastrukturnimi projekti.
Okoljski vpliv ter pogledi javnosti in organov, ki so odgovorni za okoljske zadeve, so vključeni v presojo vpliva na okolje, ki je vključena v zadevno zakonodajo o presojah vpliva na okolje, v direktivi EU in v konvenciji iz Espooja, ki jo je, kot sem že omenil, Rusija podpisala, a ne ratificirala, čeprav je zatrdila, da jo bo izvajala. Upam, da jo bo ratificirala. Vedno pritiskamo na države tretje strani, da ratificirajo sporazume okoljskega interesa.
Ugotovitve postopkov presoje vpliva na okolje morajo natančno oceniti organi s pooblastili za izdajo soglasja za izvedbo projekta ali gradbenega dovoljenja za kakršen koli infrastrukturni projekt. Šele takrat bodo ti organi imeli jasno predstavo o okoljskih vprašanjih, ki jih vključuje to poročilo, ki ga je tako natančno sestavil gospod Libicki.
Na primer, poročilo omenja nevarnost obsežnega onesnaženja, ki bi ga povzročilo izlitje v Baltsko morje tisočih ton kemikalij, potrebnih za čiščenje plinovoda pred začetkom obratovanja; "posebnih kemikalij", kot pravi poročilo.
Vendar je videti, da je februarja leta 2008 naročnik potrdil, da ne namerava uporabiti teh kemikalij med preverjanjem tlaka v plinovodu pred začetkom obratovanja. To ne pomeni, da te težave ne bo. Zelo verjetno se bodo uporabile druge kemikalije. Kljub temu to pomeni, da moramo počakati na zaključek postopka presoje vpliva na okolje, kot narekuje zakonodaja, da bomo lahko razpravljali o skladnosti z zakonodajo in politiko EU, o učinku, tveganjih, ukrepih, pri čemer bi se odločili tudi o pogojih, ki jih mora upoštevati lastnik projekta.
Pogoji preglednosti, ki so opredeljeni v postopku presoje vpliva na okolje, zagotavljajo, da bodo imele vse vključene strani, tudi Evropski parlament, dostop do vseh zadevnih podatkov.
Zanimivo, različne strani so danes izrazile stališče, da mora imeti Komisija veliko pristojnost za izvajanje študij vpliva na okolje ali uvedbo različnih politik. Pristojnost Komisije je specifična; ob upoštevanju študij in študij vpliva na okolje nima ne sredstev ne pristojnosti, pri čemer imajo pristojnost države članice. Vloga Komisije, kot je zapisano v pogodbi, je zagotavljati, da države članice ustrezno izvajajo in v celoti upoštevajo vsa pravila zakonodaje Skupnosti, tudi mednarodne sporazume, ki jih je ratificirala Skupnost.
Komisija lahko posreduje le, če obstajajo resni razlogi za sklepanje, da je prišlo do izpustitev pri izvajanju zadevnih pravnih obveznosti, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti, vključno z okoljsko zakonodajo Evropske unije.
Zaenkrat nič ne kaže na to, pri čemer postopek presoje vpliva na okolje še vedno poteka. Zagotavljam vam, da bo Komisija posredovala takoj, če in ko bo to potrebno.
Končno lahko na tej točki preprosto ponovim, da Komisija pričakuje, da bodo države članice v celoti izpolnjevale svoje obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti. To je osnovni pogoj za kakršno koli končno odločitev o odobritvi.
Znova se zahvaljujem vam in gospodu Libickemu za njegovo poročilo ter za priložnost, ki nam jo je ponudil za razpravljanje o tem ključnem vprašanju plinovoda in njegovega mogočega okoljskega vpliva.
(Ploskanje.)
Marcin Libicki
poročevalec. - (PL) Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem, ki so spregovorili v tej razpravi. Povedati moram, da sem ponosen, da sem poslanec tega parlamenta. Danes je ta parlament spregovoril z glasom ljudi, do česar tu ne pride vedno: z glasom ljudi, kot tudi v najboljših evropskih tradicijah evropskih parlamentov, ki so bili ustanovljeni zato, da so se lahko stališča ljudi predložila velikim in dobrim tega sveta.
Komisar Dimas, danes ste eden od velikih in dobrih tega sveta. Prosim, poslušajte glas ljudi, ki so danes spregovorili prek teh poslancev. Skoraj vsi so se strinjali, da ta plinovod ni le grožnja okolju, ampak da bo tudi škodil okolju, najprej med procesom gradnje in nato, bog ne daj, v primeru katastrofe.
V zvezi s to zadevo se je izpostavilo mnogo mnenj, a gospod Dimas ni govoril o njih. Zakaj ne bi zgradili plinovoda na kopnem, pri čemer bi bilo to trikrat cenejše in tudi varnejše? Evropska komisija nima odgovora, čeprav se je o tem vprašanju razpravljalo. Omenjeno je bilo še eno vprašanje: dejstvo, da je družba Nord Stream v lasti države, da je vse del političnega načrta. Podane so bile pripombe, da je vse povezano s politiko. Da, vse je povezano s politiko: politiko Nord Streama in njegovim lastnikom Kremljem.
V Parlamentu se je govorilo tudi, da je potrebna evropska solidarnost. Ne razumem, zakaj se je vložil predlog spremembe za odpravo klavzule o solidarnosti. Prav to vprašanje je preskus evropske solidarnosti, kot je bilo pravkar omenjeno. Zakaj niste spregovorili o stroških, ki se bodo prenesli na potrošnike? O tem se je govorilo tu. Zdaj je pred nami preskus: ali bodo veliki in dobri tega sveta, veliki in dobri Unije, kamor spadate tudi vi, komisar, poslušali glas ljudi, kot so veliki in dobri poslušali glas Parlamenta v preteklosti? Kadar niso poslušali, se je slabo končalo. Videli smo izid francoskega, nizozemskega in irskega referenduma. To imejte za svarilo. Veliki in dobri Evropske unije bi si morali zapomniti, komu služijo, da bo izid pozitiven.
Predsednik
Razprava je končana. Glasovanje bo potekalo ob 12.00.
Pisne izjave (člen 142 Poslovnika)
Cristian Silviu Buşoi  
v pisni obliki. - Spodbuda, ki jo nudi razprava o Severnem toku, predstavlja dober začetek, da Evropa končno usklajeno spregovori o vprašanjih varnosti oskrbe z energijo in se osredotoči na učinkovito skupno energetsko politiko.
Varnost oskrbe z energijo je ključen element v zvezi s splošno varnostjo EU, pri čemer bi se morala obravnavati čim previdneje, zlasti glede na naraščajočo odvisnost od uvoza energije, ki naj bi do leta 2030 dosegel 65 %. Odvisnost od samega plina naj bi narasla na 84 % oskrbe do leta 2030. Pozornost bi bilo treba nameniti posebnemu odnosu EU z Rusijo: poudariti se mora oblikovanje in spoštovanje enakih pogojev dostopa ter pravično obravnavanje ruskih investitorjev v EU in investitorjev EU v Rusiji. Vendar se zadnja točka žal še ni dosegla, pri čemer se moramo zavzemati zanjo.
Še več, priznati želim pomembnost možne ratifikacije Rusije pogodbe o energetski listini in protokola o tranzitu, da bi se izognili možnim nesoglasjem v zvezi s projektom Severni tok.
Ponovno želim v razpravo vključiti mogoče katastrofalne okoljske posledice, ki jih predstavlja projekt Severni tok glede na njegov obseg in predlagano pot, ter izraziti podporo za nadomestno kopensko pot.
Titus Corlăţean  
v pisni obliki. - (RO) Strinjam se s stališčem, ki ga je Evropski parlament sprejel v zvezi z gradnjo plinovoda, ki bi povezal Rusijo in Nemčijo.
Evropska unija potrebuje celostno, skupno in skladno energetsko politiko ter dolgoročno strategijo, ki bi zagotovila energetsko neodvisnost držav članic.
Evropska unija bi morala okoljska in geopolitična vprašanja v zvezi z varnostjo oskrbe z energijo reševati z usklajenim prizadevanjem vseh držav članic namesto z dvostranskimi pogodbami, sklenjenimi med nekaterimi državami članicami in Rusijo. Le tako Evropska unija lahko doseže trden položaj v pogajanjih z Rusijo, pri čemer se viri energije ne bodo spremenili v dejavnik političnega pritiska in bo EU lahko postala enakovredna partnerica Rusiji.
Tako bomo lahko odgovorili na upravičene skrbi romunskih državljanov v zvezi s stalnim naraščanjem cene plina in elektrike, pri čemer bodo Romuni in njihov življenjski standard utrpeli pomembne negativne socialno-gospodarske posledice.
Hkrati bi lahko rešitev v obliki skupne evropske energetske politike dopolnila nesposobnost desničarskih voditeljev v Bukarešti za spodbujanje energetskih interesov Romunije v odnosu z Rusijo.
Mieczysław Edmund Janowski  
Zahvaljujem se gospodu Marcinu Libickemu, predsedniku odbora za peticije Evropskega parlamenta, za delo v zvezi z zadevo, ki je vzbudila veliko zaskrbljenosti. Več kot 30 000 zaskrbljenih državljanov EU je prosilo za pomoč v zvezi s predlogom za izgradnjo plinovoda na dnu Baltskega morja. Resnično je sramotno, da tisti, ki načrtujejo to naložbo, še niso predložili presoje vpliva na okolje. Navsezadnje bo to najdaljši podmorski gradbeni projekt na svetu, saj bo meril 1 200 km. Vprašanje, o katerem razpravljamo danes, ima ekološko in gospodarsko razsežnost. Seveda ne moremo prezreti političnega ozadja tega vprašanja. Trasa plinovoda naj bi prečkala območja Natura 2000, podvodna skladišča streliva in potopljene strupene pline iz časa druge svetovne vojne. Zato je treba opraviti zanesljive raziskave, ki bi se osredotočile na tveganja v štirih primerih: med gradnjo plinovoda, med normalno uporabo, v kritičnih razmerah (katastrofa) in po razstavitvi plinovoda po uporabi ali prekinitvi pogodbe o oskrbi. Nimamo zanesljive analize tega projekta v času, ko zakonodaja določa, da skoraj vsak gradbeni projekt potrebuje presojo vpliva na okolje. To ne zadeva le dveh držav: Nemčije in Rusije. Danes je to vprašanje tudi primer pomanjkanja evropske solidarnosti na področju energije. Zato poslušajmo glasove naših zaskrbljenih državljanov. Lahko povedo, da je tu nekaj narobe.
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - (FI) Odločitev za izgradnjo baltskega plinovoda sta sklenili dve udeleženki: Rusija in Nemčija. Vključene bi morale biti vse države, ki obkrožajo Baltsko morje. Nemčija in Rusija nista edini državi ob Baltskem morju. Pravilna bi bila skupna odločitev o tej zadevi, saj bo baltski plinovod imel negativne okoljske posledice za Baltsko morje.
Okoljski vpliv baltskega plinovoda je treba raziskati, pri čemer je treba sprejeti potrebne ukrepe. Zavezanost Rusije, da bo izpolnjevala pogoje konvencije iz Espooja, bi morala biti pogoj za dovoljenje za gradnjo.
Stanje baltskega okolja se lahko izboljša le, če se mu Rusija obveže in se zanima zanj. Zdaj imamo priložnost, da Rusijo prisilimo, da se obveže.
Gospodarska blaginja Rusije temelji na izvozu energije. Na drugi strani je EU odvisna od energije Rusije. Potrebno je pošteno, strateško sodelovanje med EU in Rusijo, ki spoštuje okolje.
V tej dvorani se je obsežno kritiziralo Kremelj. Vendar sta za sporazum vedno potrebni dve strani.
Zdaj je čas, da se EU zazre vase. Obstajajo dobri razlogi, da sodelovanje in zaskrbljenost EU glede stanja Baltskega morja spremenimo v ukrepanje.
Siiri Oviir  
v pisni obliki. - (ET) Člen 194 prihodnje Pogodbe o delovanju Evropske unije (lizbonske pogodbe) jasno navaja, da bi morala energetska politika EU v duhu solidarnosti med državami članicami upoštevati potrebo po ohranjanju in izboljšanju okolja. Nikakor se ne morem strinjati, da lahko zunanja energetska politika EU zasužnji naravno okolje v Evropi, saj je v zadnjih letih Evropa odločno zagovarjala varstvo okolja. Ob upoštevanju dejstva, da je Baltsko morje danes že eno od najbolj onesnaženih morskih območij, je nesprejemljivo, da se ga izpostavlja dodatnim dejavnikom tveganja, ki bi ga lahko pripeljali na rob naravne in gospodarske katastrofe v prihodnosti. Evropski parlament pozivam, da podpre zamisli, ki so jih predstavile baltske države, poročevalec in okoljske organizacije, da bi se baltski plinovod zgradil na kopnem, pri čemer pozivam Evropsko komisijo in Svet, naj uporabi vsa pravna sredstva na voljo, da bi se spremenil načrt projektanta za gradnjo plinovoda skozi Baltsko morje.
Sirpa Pietikäinen
, v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, poročevalec, gospe in gospodje, čestitam poročevalcu za zelo uspešno delo. Poročilo prepričljivo obravnava zaskrbljenost državljanov EU, zlasti državljanov držav, ki obdajajo Baltsko morje, o okoljskem vplivu načrtovanega plinovoda. Gradnja baltskega plinovoda je predvsem okoljsko vprašanje, pri čemer bi bilo treba celoten projekt in njegovo izvedljivost raziskati v tem okviru.
Baltsko morje je eno od najbolj onesnaženih morij na svetu. Zaradi njegovega posebnega značaja je zlasti občutljivo:
je eno od najplitvejših morij na svetu, kjer je stopnja izmenjave vode nizka.
Baltsko morje je edinstveno telo somornice, zaradi česar nekaterih rastlin in živali v morju ni mogoče najti nikjer drugje na svetu. Obsežna okoljska škoda bi bila katastrofalna za morje.
Zelo podpiram zahtevo v poročilu, da bi neodvisna tretja stran izvedla analizo presoje vpliva na okolje. Analiza bi morala temeljiti na obsežnih znanstvenih in okoljskih dejavnikih.
Možno je celo, da se Rusija zaveže k izvajanju mogočih negativnih odločitev, ki bi izhajale iz presoj okolja, s pomočjo mednarodno sprejetih konvencij. Vse konvencije, omenjene v poročilu, so pomembne. Pomembno je, da bi bila tokrat helsinška konvencija iz leta 1974 prvič uporabljena v praksi.
Gradbena dela se ne smejo začeti, dokler se ne bodo presodili vsi možni vplivi na okolje, ki so povezani z življenjskim ciklom plinovoda. Pazljivo bi morali razmisliti tudi o izgradnji plinovoda po kopnem. Ne moremo oporekati potrebam EU po energiji. Vendar obstaja mnogo načinov za zadovoljevanje potreb po energiji, pri čemer se ne bi smelo odločno ogrožati morij v Uniji le zato, ker so druge možnosti navidezno predrage.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
v pisni obliki. - (PL) Baltski plinovod vključuje veliko vidikov, tudi gospodarskega, ekološkega, energetskega in političnega. Razen vidika energije noben vidik ni prepričljiv.
Z gospodarskega vidika je veliko bolje in trikrat ceneje zgraditi plinovod na kopnem in ne takega na morskem dnu. Z ekološkega vidika zaradi gradnje plinovoda na morskem dnu celotno kotlino Baltskega morja ogroža katastrofa, kar velja tudi za druge kotline. Še nihče ni v celoti analiziral obsega tveganja, pri čemer nihče ne more predvideti njegovih posledic. S političnega vidika plinovod prinaša prednost Rusiji, vnaša konflikte v Evropsko unijo ter vodi v nemško kršenje načel EU o partnerstvu in solidarnosti.
V teh okoliščinah bi morali sprejeti poročilo gospoda Marcina Libickega, ki vključuje prepričljive in natančne informacije, ter ga upoštevati pri sprejemanju odločitev.
Zuzana Roithová  
v pisni obliki. - (CS) Tudi mene vznemirja zaskrbljenost več deset tisoč državljanov, ki v svoji peticiji opozarjajo na tveganja, ki spremljajo gradnjo največjega plinovoda na dnu plitvega Baltskega morja.
Njihova peticija je vodila v javno obravnavo in poročilo Evropskega parlamenta, ki je poudarilo potrebo po vključevanju drugih držav, zlasti EU, v postopek odločanja. Težave izhajajo iz ekoloških tveganj, ki obstajajo zaradi obsežnih pokopališč bojnih ladij in streliva na dnu morja, ter tvegane kemične metode, s katero se mora pred začetkom uporabe očistiti plinovod.
Ne bom izrazila svojega mnenja o nadomestni poti, ki bi peljala čez kopno, a trdno verjamem, da morata Evropska komisija in Svet prevzeti vlogo usklajevalcev nalog ter v interesu Baltskega morja in drugih držav stalno zahtevati, da vlagatelji prevzamejo polno odgovornost za možno ekološko škodo. Komisija in Svet morata zahtevati tudi neodvisno presojo vpliva in presojo nadomestne poti po kopnem.
Severna pot oskrbe s plinom iz Rusije je pomembna. Zato je bistveno, da EU podpiše sporazum z Rusijo glede pogojev za spremljanje gradnje plinovoda in njegovo varno delovanje. Navsezadnje Rusija še ni ratificirala konvencije iz Espooja. Žal še nimamo skupne energetske politike ali standardov EU. Jasno vidimo, da namesto dvostranskega sporazuma med Nemčijo in Rusijo Evropejci potrebujejo sporazum EU in privolitev baltskih držav v gradnjo. Parlament zdaj v zvezi s tem pošilja jasen politični signal.
Wojciech Roszkowski  
v pisni obliki. - (PL) Razprava o poročilu gospoda Libickega kaže skoraj popolno soglasje pri oceni projekta Severni tok. Projekt je gospodarsko nerazumen, grozi z visokimi dodatnimi stroški v prihodnji ceni plina, predstavlja ekološko grožnjo baltskim državam in tudi povečuje odvisnost nekaterih držav članic od oskrbe iz Rusije. Pojavlja se vprašanje - kdo bo pridobil?
Glasu gospoda Matsakisa, ki je v zvezi s tem govoril o nasprotovanju poročilu in pozival k "poštenosti", ne moremo resno upoštevati. Težko je razumeti, kaj gospod Matsakis razume kot poštenost.
Glasovanje o tem poročilu bo preskus, v kolikšni meri Evropski parlament resnično vodijo pogledi gospodarstvenikov, ekologov in navadnih državljanov EU, ter koliko pritisk rusko-nemškega lobija, ki hoče zmanjšati varnost oskrbe z energijo in ekološko varnost za nekatere države članice ter uničiti solidarnost EU.
Esko Seppänen  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, gradnja plinovoda kot projekta, ki je zakopan v tleh, bi bila cenejša in varnejša možnost od plinovoda, potopljenega v morju. Načrtovani baltski plinovod bo nedvomno vplival na okolje, pri čemer je to treba raziskati. To je treba storiti tako, da se čim bolj zmanjša tveganje.
Vendar Severni tok ne spada pod pristojnost EU, pri čemer celo Parlament razpravlja o zadevi le na osnovi poročila odbora za peticije. To je poljska notranja politika, ki se pred institucijo Skupnosti predstavlja na krožen način kot okoljsko vprašanje brez omenjanja političnih motivov Poljske in baltskih držav.
Če bi bil jaz ruski prodajalec in nemški kupec, se ne bi mogel zanesti na varnost oskrbe, zlasti v primeru, če bi plinovod peljal skozi poljsko ozemlje. V Evropi smo imeli slabe izkušnje s posredovanjem Ukrajine, ko je kopičila plin ali ga ni plačevala, pri čemer je v odločilnem trenutku za lastno uporabo zadržala plin, ki je bil iz Rusije poslan v Srednjo Evropo. Prav taka nevarnost ni izključena v primeru Poljske. Logično je to razlog proti razvoju trgovanja ter gospodarskih odnosov med Rusijo in EU. Države Baltika jo podpirajo.
Žal ne obstaja nadomestna možnost na kopnem, ki bi nadomestila potop plinovoda v morje, vendar je treba zaščititi morsko okolje.
