Poročilo o napredku Turčije v letu 2007 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Oomen-Ruijten v imenu odbora za zunanje zadeve o poročilu o napredku Turčije v letu 2007.
Ria Oomen-Ruijten
poročevalka. - (NL) Gospod predsednik, od zadnjega poročila v zvezi s Turčijo je ta država zelo pozitivno napredovala. Mislim na sprejetje zakona o ustanovah in nedavno prvo spremembo člena 301, ki mora omogočiti nadaljnje reforme, ki so nujne za zagotovitev svobode izražanja. Vendar je prav tako jasno, da Turčija predstavlja skupek različnih stališč in da je treba storiti še več, ne le za uskladitev sporazumov z Evropo, ampak tudi za izpolnitev obljub svojim ljudem.
To poročilo je uravnoteženo. Upam, da nekateri poskusi sprememb ne bodo uspeli, da bo poročilo ostalo uravnoteženo. Vse te probleme sem omenila v poročilu in izpostavila bi tri pomembna sporočila.
Prvič, zaskrbljeni smo zaradi posledic obravnave primera stranke za pravičnost in razvoj na sodišču. Od ustavnega sodišča pričakujemo, da bo spoštovalo načela pravne države, evropska merila in smernice Beneške komisije o prepovedi političnih strank. Strinjamo se z dejstvom, da je demokracija leta 2007 premagala poskuse vojske v zvezi z oviranjem političnega procesa. Vendar smo zaskrbljeni tudi glede tega, da še vedno delujejo sile, ki poskušajo destabilizirati državo. Jasno je, da so zdaj potrebne modernizacija države in reforme. Predsednik vlade Erdoğan je obljubil, da bo leto 2008 leto reform in veseli bomo, če bo obljubo izpolnil. Vlada mora zdaj z veliko parlamentarno večino odločno uvesti reforme; reforme, ki so nujne, če želimo, da Turčija postane sodobna in uspešna demokratična država s temelji sekularne države in pluralistične družbe ter predvsem država v prid svojega prebivalstva.
In še tretjič. Ustavni proces je odlična priložnost za pripravo nove državljanske ustave, ki bo ščitila zlasti človekove pravice in temeljne svoboščine. Le na ta način se lahko vzpostavi uravnotežen nadzorni sistem, ki bo ščitil demokracijo, pravno državo, socialno kohezijo ter ločevanje cerkve od države. Novejši podatki kažejo, da je ločitev cerkve od države težko ohranjati, kar povzroča trenja v turški družbi. Vendar je 72 % dobro izobraženih prebivalcev Turčije zaskrbljenih zaradi sekularne narave Turčije, 60 % državljanov v vseh velikih mestih in skoraj 50 % drugih turških državljanov. To nezadovoljstvo sta sebi v prid uporabila sodstvo in tožilstvo, ki izkoriščata svoj položaj tako, da ne upoštevata parlamentarne večine, in delujeta zelo neodvisno. Sodni sistem z načeli pravne države mora biti neodvisen, vendar tudi nepristranski. Nova ustava je edini način, s katerim lahko turška vlada spremeni državo, vzpostavi ločitev cerkve od države in načela pravne države ter tako pridobi zaupanje javnosti.
Za to je potrebno sodelovanje vseh organov civilne družbe v ustavnem procesu. Mislim, da to pomeni sklenitev sporazuma o modernizaciji z vsemi političnimi strankami, etničnimi in verskimi manjšinami ter socialnimi partnerji. Modernizacija mora zagotoviti uskladitev individualnih pravic državljanov in svoboščin državljanov s konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
Pogajanja med EU in Turčijo moramo nadaljevati spoštljivo in brez hinavščine, da so mogoči odkriti in pošteni odnosi. Obžalovanja vredno je, da je bil poslanec Lagendijk napaden, ker je odkrito in pošteno povedal, kje so bile prisotne napake, in prosil za sodelovanje vseh političnih strank v procesu reforme.
Gospod predsednik, naj povzamem, da je treba še veliko storiti na področju položaja verskih manjšin v Turčiji, položaja Kurdov in drugih manjšin, družbenogospodarskega razvoja regij, izboljšav položaja žensk, dialoga med turško vlado in socialnimi partnerji, pri čemer posebej opozarjam na sindikalno gibanje, ki je pogosto pod pritiskom, konstruktivnega sodelovanja pri reševanju vprašanja Cipra in dobrih medsosedskih odnosov v regiji. Skratka, prosim upoštevajte dogovore.
Gospod predsednik, ponovno poudarjam, da menim, da se le družba, ki omogoča prednostno upoštevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin in ki temelji na demokraciji, pravni državi in družbeno usmerjenem tržnem gospodarstvu, lahko razvije v mirno, stabilno in uspešno družbo.
Janez Lenarčič
Predsedujoči Svetu. - Najprej bi se želel zahvaliti za poročilo, ki ga je pripravila gospa Ria Oomen-Ruijten in, ki po mnenju Sveta predstavlja pomemben prispevek k razpravi o pristopnem procesu Turčije.
Slovensko predsedstvo si prizadeva za nadaljnji napredek Turčije v njenem procesu približevanja Evropski uniji. V Svetu trenutno poteka razprava o preostalih osmih poročilih o pregledu usklajenosti zakonodaje, tako imenovanih "screening" poročilih. Če bodo tehnične priprave dobro napredovale, bomo na junijski pristopni konferenci med EU in Turčijo morda lahko odprli dve novi poglavji.
Kar zadeva reforme v Turčiji se strinjamo z oceno Parlamenta, da je letošnje leto odločilno za ta proces in menimo, da Turčija te priložnosti ne bi smela zamuditi.
Revidirano pristopno partnerstvo, sprejeto februarja letos, opredeljuje poglavitna prednostna področja, kjer bi morala država pospešiti reforme. Dejanski napredek pri teh reformah bo seveda neposredno vplival na nadaljnji potek pogajalskega procesa.
Poudariti bi želel tudi, da delimo zaskrbljenost Parlamenta zaradi uvedbe postopka proti stranki za pravičnost in razvoj (AKP). Predsedstvo je podalo izjavo v kateri poudarja, da je delitev oblasti na izvršilno in sodno vejo temeljno načelo vseh demokratičnih družb in to načelo je treba spoštovati. Pozorno bomo spremljali razvoj dogodkov. Upamo, da bo izid tega postopka ustrezal demokratičnim standardom, načelom pravne države in upamo tudi, da zaradi tega postopka ne bo zastal proces potrebnih reform.
Dovolite mi, da v nadaljevanju omenim nekatere vidike zagotavljanja temeljnih svoboščin in spoštovanja človekovih pravic. To so področja, kjer so reforme v državi še posebnega pomena.
V zvezi s svobodo izražanja, pozdravljamo spremembe 301. člena kazenskega zakonika. Gre za korak v pravo smer, vendar bo za dejansko zagotovitev svobode izražanja potrebno, da se ta člen tudi ustrezno izvaja. Poleg tega, pa bi bilo treba uskladiti z evropskimi standardi tudi nekatere druge določbe.
Kar zadeva svobodo veroizpovedi, pozdravljamo sprejetje zakona o fundacijah, ki je prav tako korak v pravo smer. Hkrati pa poudarjamo, da bo tudi na tem področju potrebno nadaljevati prizadevanja v smeri z zagotavljanjem verskega pluralizma v skladu z evropskimi merili.
Glede civilno-vojaških odnosov je izid lanskoletne ustavne krize potrdil ključni pomen demokratičnega procesa. Vendar imajo vojaške sile še vedno znaten političen vpliv. V tem pogledu je potrebno utrditi civilni demokratični nadzor nad vojsko ter dodatno okrepiti nadzor parlamenta nad izdatki na obrambnem področju.
Glede razmer na jugovzhodu države, odločno obsojamo teroristične napade in izražamo solidarnost s turškim ljudstvom. Podpiramo prizadevanja Turčije, da zaščiti svoje prebivalstvo in se bori proti terorizmu. Opozarjamo pa, da je pri tem nujno treba upoštevati določila mednarodnega prava ter prizadevanja za ohranitev miru in stabilnosti v širši regiji.
Kot je znano, napredek Turčije Evropska unija ocenjuje na podlagi izpolnjevanja københavnskih političnih meril in določil pogajalskega okvira za Turčijo. Napredek bo Svet ocenjeval tudi glede na izvajanje dodatnega protokola k ankarskemu sporazumu. V zvezi s tem obžalujemo, da Turčija te obveznosti še ni izpolnila in ni bilo napredka v smeri normalizacije odnosov z Republiko Ciper.
Med pomembne vidike za napredek v pristopnih pogajanjih pa nedvomno sodijo tudi prizadevanja za dobre sosedske odnose in za mirno reševanje sporov v skladu z ustanovno listino Združenih narodov.
Hvala lepa.
Olli Rehn
komisar. - Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem gospe Oomen-Ruijten in odboru za zunanje zadeve za zelo temeljito, odločno in uravnoteženo poročilo. V pristopnih pogajanjih s Turčijo je bilo do zdaj obravnavanih šest poglavij in, kot je dejal gospod Lenarčič, bi bilo med slovenskim predsedovanjem mogoče obravnavati še dve, tj. pravo gospodarskih družb in pravice intelektualne lastnine.
Naj v tem okviru opomnim na preprosto, vendar zagotovo temeljno vodilno načelo politike širitve EU, ki velja za vse države članice, vključno s Turčijo: hitrost pogajanj je odvisna od napredka pravnih in demokratičnih reform ter zlasti od njihovega izvajanja. To pomeni, da tehnične razprave sestavljajo ogrodje, medtem ko so pravne in demokratične reforme dejanski temelji zgradbe vsake nove države članice EU. In vsak graditelj ve, da je treba najprej postaviti trdne temelje in šele nato graditi dalje. Zato najprej uvedimo reforme, nato pa se posvetimo napredku in tehničnim pogajanjem.
Zato menim, da je poročilo gospe Oomen-Ruijten tako ustrezno. Komisija se strinja z njo glede počasnega napredovanja reform. Kljub temu so bile uvedene nekatere zakonodajne reforme. Opazil sem, da se strinjate z novim zakonom o ustanovah in Komisija bo na vašo zahtevo ob našem naslednjem poročilu o napredku Turčije jeseni poročala o tem zakonu in njegovem izvajanju.
Poleg tega nedavna revizija razvpitega člena 301 pomeni napredek. Vendar je na koncu pomembno njegovo ustrezno izvajanje, da se zagotovi svoboda izražanja za vse prebivalce Turčije.
Poleg temeljnih svoboščin glede izražanja in veroizpovedi je nujen nadaljnji napredek na področjih, kot so jezikovne in kulturne pravice, pravice žensk in otrok ter pravice sindikatov. Skratka, nujno potreben je nov način osredotočanja na reforme v zvezi z EU, kar bo pripomoglo tudi k premagovanju sedanjih političnih kriz.
To sporočilo je posredoval predsednik Barroso na našem nedavnem obisku v Turčiji. Vlada in opozicijske stranke morajo vzpostaviti dialog in iskati kompromisne rešitve glede občutljivih tem, ki prevladujejo v razpravah na domačih tleh, vključno s procesom ustavne reforme. V tem smislu je treba ščititi oboje, sekularizem in demokracijo.
Žal mi je, da je ustavno sodišče dve leti oviralo uvedbo zakona o varuhu človekovih pravic. Strinjam se, da ustavno sodišče ne sme ovirati uvedbe tega zakona in da se brez odlašanja ustanovi urad varuha človekovih pravic. Vsi vemo, kako pomembna je vloga varuha človekovih pravic pri ohranjanju pristojnosti organov in državljanskih pravic v državah članicah EU.
Bistvo teh reform je zagotoviti, da Turčija postane odprta in sodobna družba, ki v celoti spoštuje svobodo in demokracijo, raznolikost in strpnost, tj. demokratični sekularizem.
Celo obstoj naše unije temelji na osnovnih demokratičnih vrednotah, pravni državi in človekovih pravicah. Predstavljajo temelje družine in zakonske zveze, katerim smo se, kot je dejal Jacques Delors, Evropejci zavezali.
Pogajalski okvir s Turčijo odpravlja te vrednote in Komisija mora to spremljati. Komisija mora biti pri pristopnem procesu iskrena, čeprav resnica v nekaterih delih EU ali v Turčiji ni vedno dobrodošla.
Zato ne moremo biti brezbrižni do dogajanja v državah kandidatkah, še najmanj pa do dogodkov, ki vplivajo na naše skupne demokratične vrednote. Opažam, da ste zaskrbljeni glede posledic primera ukinitve Stranke za pravičnost in razvoj. Zagotovo mora biti odločitev ustavnega sodišča v skladu z demokratičnimi načeli in pravno državo, vključno s smernicami Beneške komisije Sveta Evrope.
Želimo, da Turčija s tem primerom dokaže spoštovanje evropskih vrednot. Turčija ne more zapraviti še enega leta z reformami, pri doseganju demokratičnih načel moramo napredovati, ne nazadovati.
Naj končam z vprašanjem Cipra. Zdaj je čas, da se voditelji obeh skupnosti premaknejo z mrtve točke in napredujejo v smeri ponovne združitve otoka. Verjamem, da si bo Turčija za rešitev zelo prizadevala. Komisija odobrava prenovljeni postopek ZN in bo pri sklepanju nujnih zapletenih kompromisov v celoti podprla obe skupnosti na otoku.
Emine Bozkurt
Nedavno so v Turčiji sprejeli pomembno socialno zakonodajo in zakonodajo o zaposlovanju. Eden od pomembnih ciljev je večja vključenost žensk v trg dela, ker je za okrepitev položaja žensk nujno njihovo sodelovanje v gospodarstvu.
Samoumevno je, da so pravice žensk človekove pravice. Pomembno je, da ženske lahko zahtevajo temeljne pravice, reproduktivne pravice in pravice glede enakosti spolov ter da niso žrtve nejasnih meril, kot je "v nasprotju z družbeno primernostjo". To je bistveno tudi za organizacije istospolno usmerjenih. Da se to lahko spremlja in uvede načelo enakosti spolov, so v Turčiji nujni instrumenti. Zato mora biti v turškem parlamentu tudi odbor za pravice žensk z vsemi zakonodajnimi pooblastili.
Naslednje leto bodo v Turčiji potekale lokalne volitve. Na nacionalni ravni se je število poslank podvojilo, vendar je treba storiti še več. Udeležba na lokalni ravni je še vedno manj kot 1-odstotna, kar predstavlja zelo velik izziv, če bodo ženske v politiki resnično zastopane.
Giorgos Dimitrakopoulos
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospa predsednica, najprej čestitam gospe Oomen-Ruijten za njeno poročilo in dosedanje sodelovanje.
Poročilo pošilja jasno sporočilo Turčiji, da mora za pristop k Evropski uniji izpolniti številne zahteve.
Prvič, Turčija mora še naprej krepiti reforme v vseh svojih sektorjih in strukturah.
Drugič, prikazati mora celovito in dosledno spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin.
Tretjič, Turčija mora umakniti svoje čete s Cipra ter si prizadevati za pravično in dolgoročno rešitev ciprskega vprašanja. Zdaj je čas, da vsi podpremo pobude predsednika Christofiasa v zvezi s tem.
Četrtič, Turčija mora ohraniti dobre sosedske odnose, zlasti z Grčijo. To pomeni, da se morajo kršitve letalskega informativnega območja končati, vključno z vsakršnim izzivanjem.
Seveda so v Turčiji sile, ki si želijo destabilizacijo, medtem ko nekateri turški državljani upajo na bolj demokratično, naprednejšo, bolj razvito, okoljsko in socialno ozaveščeno, miroljubno ter proevropsko Turčijo. Poročilo gospe Oomen-Ruijten in današnja razprava dokazujeta, da prizadevanje teh državljanov ni zaman.
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospa predsednica, gospod predsedujoči Svetu, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem gospe Oomen-Ruijten za zelo uspešno in konstruktivno sodelovanje. V imenu svoje skupine izražam tudi solidarnost z gospodom Lagendijkom, kajti nasprotujemo vsem nepoštenim napadom nanj.
Osredotočil se bom na eno ključno vprašanje, in sicer na prepoved, ki grozi Stranki za pravičnost in razvoj ter Stranki demokratične Turčije. V obeh primerih jasno poudarjamo, da bi bila takšna prepoved za nas nesprejemljiva in bi zelo ovirala napredek Turčije v zvezi s pristopom k Evropski uniji. V skladu z našim razumevanjem demokracije je nerazložljivo, kako lahko sodišče številnim volivcem zavrne pravico, da glasujejo za svojo stranko in s tem vplivajo na politične razmere v svoji državi. To je nesprejemljivo tako v primeru vladne stranke, kot tudi v primeru Stranke demokratične Turčije. Poleg tega to ni v skladu s temeljnimi pravnimi in demokratičnimi načeli.
Kar zadeva Stranko demokratične Turčije, namesto da bi v skladu z našim prizadevanjem in prizadevanjem Turkov za boj proti terorizmu poskusili vzpostaviti dialog s predstavniki Kurdov, sodišče zdaj poskuša prepovedati tudi to stranko. Zavedam se, da nekateri iz Stranke demokratične Turčije niso pripravljeni vzpostaviti dialog. V tem primeru si je treba prizadevati za pristop, ki bi omogočil ustrezen razvoj tega dialoga. Zato odločno pozivamo vse turške organe, da si čim bolj prizadevajo za zagotovitev nadaljnjega političnega delovanja teh dveh strank v Turčiji.
Zavedamo se, da je to dolgotrajen in odprt proces, vendar cilj tega procesa mora biti pristop. Za doseganje tega cilja je potrebno čim večje prizadevanje Evropske unije, ki je v skladu z interesi državljanov. Vendar si tudi Turčija mora čim bolj prizadevati za doseganje tega cilja, in sicer z izvajanjem zahtevanih reform.
(Ploskanje.)
Alexander Graf Lambsdorff
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, najprej se iskreno zahvaljujem gospe Oomen-Ruijten za njeno dobro sodelovanje, ki je bilo prav tako konstruktivno kot lani jeseni. Ena od značilnosti tega poročila je popolno soglasje. Parlamentarne skupine se strinjajo, da si mora Turčija še naprej na lastno pobudo prizadevati za izboljšanje, vendar to mora storiti še hitreje kot do zdaj. Prav tako se strinjamo, da od Turčije kot države kandidatke to lahko pričakujemo in tudi moramo pričakovati.
Poleg tega menimo, da si je treba kljub veliki politični krizi v Turčiji še naprej prizadevati za reforme. Strinjam se z gospodom Swobodo, da mora Evropska unija nasprotovati prepovedi stranke. Komisar Rehn je pravilno povedal, da je treba zaščititi posvetnost in demokracijo, saj se v nasprotnem primeru strinjam z gospodom Swobodo, da bomo priča temeljni demokratični težavi, ki bo zelo ovirala pristopna pogajanja.
Pomembno je, da številne težave, o katerih razpravljamo, obstajajo že dlje časa, zato je treba v zvezi s tem poudariti le nekatere točke. Lani smo podprli dejstvo, da je turška vlada jasno in odločno prejela mandat za nadaljnje reforme. K uporabi tega mandata smo pozivali, da bi spodbudili izvajanje reform. Podpiramo sprejetje zakona o ustanovah. To je sicer pozitiven korak, vendar menim, da smo na splošno vsi razočarani nad dosežki.
Kot primer vzemimo ustavno reformo, ki jo je povsem zasenčila razprava o nošenju naglavnih rut, tako da ni bilo dejanskega napredka v zvezi s temeljno prenovo turške ustave. Razprava o nošenju naglavnih rut je tudi vprašanje verske svobode in svobode mnenja, vendar se ne sme uporabiti za kulturno zatiranje žensk, ki zagovarjajo posvetnost.
Še eno vprašanje, ki je pomembno zlasti za liberalno skupino, je svoboda govora. Tako imenovana reforma člena 301 je po našem mnenju nezadovoljiva. Pogovoril sem se s številnimi ljudmi v Turčiji in tudi tam le redki verjamejo, da je ta reforma člena 301 resna in utemeljena, zlasti zato, ker je ta odstavek le simboličen. Turški kazenski zakonik vsebuje številne druge odstavke, ki omejujejo svobodo govora. Ne bom vseh našteval, vendar je še vedno treba veliko storiti v zvezi s tem.
Še ena točka, ki jo bom na kratko omenil, zadeva odnose s Turčijo v okviru EU in Nata. Poudarjamo, da od Turčije pričakujemo pozitiven odnos do misij evropske varnostne in obrambne politike. Zavedamo se obstoječih težav. Kljub temu od države kandidatke pričakujemo, da ravna v evropskem duhu, kadar je ogrožena varnost evropskega osebja v misijah, kot sta EUPOL in EULEX.
Joost Lagendijk
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospe in gospodje, kot ste najbrž že videli, sva bila z gospodom komisarjem v zadnjih nekaj tednih tarči ostrih kritik nekaterih krogov v Turčiji. Obtožujejo naju, da Turčije ne razumeva ustrezno in da se dejansko ne zavedava tamkajšnjih razmer.
Priznati moram, da včasih res ne razumem nekaterih stvari, ki se dogajajo v Turčiji. Na primer, ne razumem, zakaj večino ljudi v Turčiji ne moti, da ustavno sodišče namerava prepovedati vladno stranko, ki je na zadnjih volitvah prejela 47 % glasov. Ne razumem, kako je lahko Turčija sprejela priporočila Sveta Evrope v zvezi s prepovedjo političnih strank, ko pa je očitno, da tožba zoper Stranke za pravičnost in razvoj ne izpolnjuje zahtev iz teh priporočil. Ne razumem, kako se lahko tako preprosto zanemari dejstvo, da bo s prepovedjo Stranke za pravičnost in razvoj ter Stranke demokratične Turčije približno 90 % glasov z jugovzhoda razglašenih za neveljavne, kar bo imelo resne posledice. Ne razumem, zakaj so se v Turčiji tako razburili, ko sva z gospodom komisarjem kritizirala dejstvo, da bo nameravana prepoved vladne stranke imela resne politične posledice. Menim, da je naša dolžnost, da takšno početje kritiziramo še naprej.
Vendar so tudi nekatere druge stvari, ki jih ne razumem. Ne razumem, zakaj organi sindikatom niso dovolili miroljubnih demonstracij v Istanbulu 1. maja, pri čemer to ni bilo dovoljeno niti na trgu Taksim, ki je postal simboličen kraj po dogodkih iz leta 1977. Ne razumem, zakaj organi niso znali razlikovati med izgredniki in sindikalisti, ki so želeli uveljaviti svoje demokratične pravice. Ne razumem niti tega, zakaj je bilo potrebno uporabiti prekomerno silo proti miroljubnim demonstrantom in nedolžnim mimoidočim.
Za konec upam, da bo ta parlament v skladu s tem poročilom še naprej spodbujal reforme ter kritiziral vlado in opozicijo, če te reforme ne bodo uvedene, pri čemer te kritike morajo biti jasne in odkrite ob upoštevanju stališč obeh strani. V tem primeru odločno verjamem, da se bosta Turčija in Evropska unija na koncu bolje razumeli.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) To odlično poročilo v Ankari ne bo dobro sprejeto. Po eni strani priznavamo dosedanje ukrepe, in sicer sprejetje zakona o ustanovah, reformo kazenskega zakonika v zvezi s svobodo izražanja ter napovedane spremembe ustave. Po drugi strani pa nekatera vprašanja še vedno niso rešena. Ta vprašanja vključujejo versko svobodo neislamskih manjšin, vmešavanje v delovanje ekumenskega patriarhata ter počasen napredek v zvezi s preiskavo umora Hranta Dinka in treh kristjanov iz Malatye. Poleg tega nekatere določbe iz pridružitvenega sporazuma še niso bilo izpolnjene. O teh vprašanjih smo pisali lani. Očitno v regiji Bosporja čas teče zelo počasi.
Namesto da vztrajamo pri procesu celovitega vključevanja, bi morda morali določiti pravni okvir za obliko sodelovanja med Turčijo in Unijo, ki bi bilo ustreznejše za obe strani. To bi lahko storili takoj. Politična razsežnost takšnega okvira bi morda presegla meje evropske sosedske politike. Nadomestni paket ne bi povzročal napetosti, ki trenutno vlada v Ankari in evropskih prestolnicah glede razprave o Turčiji kot polnopravni članici Evropske unije.
Vittorio Agnoletto
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vzdržali se bomo glasovanja o tej resoluciji, zlasti zaradi neupoštevanja kurdskega vprašanja. Ne verjamem namreč, da lahko ukrepe Turčije v severnem Iraku opišemo zgolj kot "nesorazmerne vojaške operacije", saj očitno kršijo mednarodno pravo.
Kurdskega vprašanja ni mogoče obravnavati zgolj s socialnega vidika. To je predvsem politično vprašanje, zato moramo odločno pozivati vlado, da vzpostavi dialog z lokalnimi organi v kurdski regiji in Stranko demokratične Turčije. Ne smemo molčati glede tega, da na terorističnih seznamih do zdaj še ni bilo omembe sodbe sodišča v Luxembourgu v zvezi z različnim statusom Kurdske delavske stranke.
Menimo, da je bilo že veliko pozivov k ukrepanju Turčije v zvezi s kurdskim vprašanjem, vendar do zdaj še ni bilo opaziti nobene znatne spremembe. Zato smo se glasovanja vzdržali.
Georgios Georgiou
v imenu skupine IND/DEM. - (EL) Gospa predsednica, z velikim zanimanjem in spoštovanjem sem prebral poročilo gospe Oomen-Ruijten, za katero ji čestitam.
Vendar tega poročila nikakor ne morem povezati s trenutnimi razmerami. Zaradi razmer v Turčiji ne moremo predvideti, kakšna bo prihodnost te države z naravnimi azijskimi značilnostmi.
Turčija je že v preteklosti poskušala izvesti reforme. Ne pozabimo na reforme iz obdobja Tanzimata ali Abdula Hamita ter na imperialne odredbe. Vsi poskusi izvajanja reform iz prejšnjih stoletij so bili neuspešni.
Sodba ustavnega sodišča v zvezi s prepovedjo političnih strank je resna grožnja. Ne razumem, zakaj Turčiji kot državi prestopnici ni treba slediti vzoru Evrope, če ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Philip Claeys
(NL) Gospodu Swobodi želim povedati, da je ena politična stranka v Evropi že bila prepovedana. Govorim o Belgiji, kjer je bila leta 2005 prepovedana največja flamska stranka Vlaams Blok. Seveda to ni izgovor za prepoved političnih strank v Turčiji.
Gospa predsednica, ob upoštevanju tega sem presenečen, da sta Svet in Komisija zadovoljna z estetskimi popravki zloglasnega člena 301 turškega kazenskega zakonika, ki bo svobodo izražanja omejeval še naprej. Zdaj je namesto "žalitve turškosti" kazniva "žalitev turškega naroda". To je le semantična sprememba, ki še vedno dopušča zaporne kazni.
Člena 301 ni treba spremeniti, ampak odpraviti, vključno z vsemi pravnimi določbami, ki so v navzkrižju s svobodo izražanja in temeljnimi demokratičnimi načeli. V nasprotnem primeru se je treba držati obljube in prekiniti pogajanja. Obljubljeno je bilo, da bodo pogajanja potekala v skladu z uspešnim izvajanjem reform v Turčiji. Vendar izvajanje reform ni uspešno, kar dokazuje tudi dejstvo, da se bosta kmalu odprli dve novi poglavji. Če bo Evropska unija dovolila takšne estetske izboljšave, bo izgubila vso verodostojnost, medtem ko bodo preostala pogajanja postala nesmiselna.
Werner Langen
(DE) Gospa predsednica, najprej se iskreno zahvaljujem gospe Oomen-Ruijten. Predstavila je odprto in iskreno poročilo o napredku, usklajeno s poročili, ki smo jih sprejeli v zadnjih letih.
Vendar sem glede ene točke veliko bolj skeptičen kot vi in komisar Rehn. Menim, da Turčija lani ni dosegla vidnega napredka. Ravno nasprotno, vse se je ustavilo. Zelo se zanimamo za sodobno, demokratično in stabilno Turčijo, ki je naklonjena zahodnemu svetu ter ki ohranja tesne gospodarske, politične in kulturne odnose z Evropo. Vendar vsa dejstva kažejo na pomanjkanje napredka.
V zvezi s vprašanjem carinske unije še vedno nimamo ustrezne rešitve. Kar zadeva Ciper, ima Turčija v odnosu do Evropske unije poseben status. V tem reformnem procesu smo predložili predlog v zvezi s členom 301, vendar naj vas spomnim, da se je nekdanja predsednica vlade Tansu Çiller k reformam zavezala že leta 1995, torej pred 13 leti, vendar se v zvezi s tem še nič ni zgodilo. Predlagana prepoved dokazuje pomanjkanje demokratične zrelosti Turčije, saj preostalih strank morebitna prepoved vladne stranke in političnega delovanja predsednika vlade sploh ne moti. Vojska je sicer dejavnik za stabilnost, vendar obenem ovira demokracijo. Tudi to nasprotje še ni bilo rešeno, pri čemer je na številnih področjih v Turčiji mogoče opaziti znake novega nacionalizma. Vedenje do gospoda Joosta Lagendijka, predsednika naše delegacije, dokazuje, da težava ni v svobodi mnenja. Težava je v želji po izvajanju pritiska in vplivanju na javno mnenje. S tem se ne moremo strinjati.
Menim, da sedanje razmere v Turčiji niso razlog za optimizem, zato moramo resno preučiti druge možnosti. Poročilo to tudi jasno in iskreno poudarja, zato ga moramo podpreti.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Tudi jaz čestitam poročevalki za odlično pripravljeno poročilo. Poročilo jasno izraža, da se Parlament namerava pogajati le o članstvu v Evropski uniji.
V Turčiji je bilo leto 2008 razglašeno za leto reform. Podpiramo to pobudo, vendar čakamo na razvoj dogodkov znotraj Turčije. O tem je že dovolj povedal gospod Swoboda. V primeru neuspeha bomo imeli opravka s Turčijo, ki ni sposobna ukrepati.
V zvezi z reformami opozarjam na člen 301 turškega kazenskega zakonika, ki se za omejevanje svobode izražanja uporablja na številne načine. Vlada je naznanila, da želi ta člen spremeniti. To je sicer napredek, vendar menimo, da bi bilo najboljše ta člen dokončno odpraviti, vključno z drugimi omejevalnimi določbami, s čimer bi se preprečila stalna zloraba teh členov za omejevanje svobode izražanja.
Drugič, tako kot gospod Lagendijk smo tudi mi zgroženi nad načinom policijskega posredovanja na prvomajskih demonstracijah v Istanbulu. Zavedati se je treba, da je za nas socialne demokrate 1. maj pomemben dan, zato smo tudi tako zgroženi. Upamo, da se kaj takega ne bo več ponovilo, in pozivamo organe, da to tudi zagotovijo.
Za konec imam pripombo v zvezi s kurdskim vprašanjem. Prizadevamo si za politično razpravo v Turčiji in iskanje politične rešitve prek decentralizacije, pri čemer je treba na primer spodbujati tudi splošno rabo kurdščine. Menim, da je treba na današnji razpravi to ponovno poudariti.
Za konec opozarjam na vprašanje, o katerem smo že velikokrat razpravljali, in sicer o izražanju podpore pobudi španskega predsednika vlade gospoda Zapatera in turškega predsednika vlade gospoda Erdogana v zvezi s tako imenovano Zvezo civilizacij. Upamo, da bo Parlament danes končno podprl predloge sprememb v zvezi s tem.
Andrew Duff
Gospa predsednica, nasprotujem škandaloznim napadom Republikanske ljudske stranke in nekaterih nacionalističnih novinarjev na gospoda Joosta Lagendijka. Joost Lagendijk je dober prijatelj Turčije in odličen predsednik skupnega parlamentarnega odbora. Tisti, ki ga napadajo, napadajo tudi ta parlament, pri čemer želijo demokracijo nadomestiti z nasilno posvetnostjo. Turškemu ustavnemu sodišču moramo poslati jasno sporočilo, da v primeru nadaljnjih prepovedi političnih strank Turčija nikoli ne bi pristopila k Uniji.
Cem Özdemir
(DE) Gospa predsednica, tudi jaz se najprej zahvaljujem poročevalki za njeno pravično sodelovanje in zelo uravnoteženo poročilo. Poročilo poudarja kritične točke, ki so jih opredelili tudi prebivalci Turčije, na primer soglasno rešitev kurdskega vprašanja ob zagotavljanju zaščite pravic vseh etničnih manjšin v Turčiji, težavo v zvezi z nošenjem naglavnih rut v Turčiji ter vprašanje verske svobode, ki mora veljati za vse prebivalce Turčije, vključno z aleviti, kristjani in ekumenskim patriarhatom v Istanbulu.
To poudarjamo zato, ker smo prijatelji Turčije in ker v Evropski uniji želimo videti evropsko Turčijo. Zato tudi izražamo to kritiko, in sicer kot prijatelji. Tudi Evropska unija lahko stori več. Namigovanja gospoda Sarkozyja, da Turčija ne glede na njeno prizadevanje nikoli ne bo pristopila k Evropski uniji, vsekakor niso v pomoč.
Roberta Angelilli
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zahvaljujem se poročevalki za njeno odlično poročilo, v katerem je zelo jasno opredelila sedanje politične, socialne in upravne razmere v Turčiji.
Dejstvo je, da Turčija zelo zaostaja na področju posodobitve in človekovih pravic, ne glede na to, ali podpiramo njen pristop k Evropski uniji ali mu nasprotujemo. Določen napredek je sicer že bil dosežen, vendar so težave v zvezi s korupcijo, rešitvijo ciprskega vprašanja in odnosi z Armenci še vedno prisotne. Poleg tega obstajajo tudi težave v zvezi z rešitvijo kurdskega vprašanja, nasiljem nad ženskami ter prisilnimi porokami in zločini iz časti.
Skrb vzbujajoče so tudi razmere v zvezi z registracijo rojstev in nizkim številom vpisov v šole. Ta seznam vsekakor ni dovolj obsežen in ne zajema v celoti zelo težkih razmer, ki jih mora Parlament zelo natančno in odločno spremljati še naprej. Svoboda in osnovne pravice ne smejo biti ogroženi ...
(Predsednica je prekinila govornico.)
Adamos Adamou
(EL) Gospa predsednica, če bo Turčija v celoti izpolnila vsa københavnska merila in zahteve, h katerim se je zavezala v skladu s pridružitvenim sporazumom in dodatnim protokolom k sporazumu iz Ankare, bo lahko pristopila k EU.
V celoti se zavedamo, da je cilj doseči polni pristop Turčije in da drugačna oblika partnerstva ni nadomestna možnost. Zaradi možnosti pristopa Turčije k EU bo država prisiljena spoštovati človekove pravice vseh prebivalcev Turčije, vključno s Kurdi in verskimi manjšinami.
Čeprav smo zaskrbljeni glede trenutnega sodnega postopka proti vladni stranki in površinske spremembe člena 301 kazenskega zakonika, menimo, da je Turčija dosegla določen napredek. Da bi proces pristopa neovirano potekal še naprej, mora Turčija tako kot pristopne države pred njo izpolniti pogodbene obveznosti do EU kot celote.
Zato mora Turčija spoštovati svoje obveznosti, omogočiti dostop letalom in ladjam Republike Ciper do svojih letališč in pristanišč ter umakniti veto na sodelovanje Cipra v mednarodnih organizacijah.
Turčija ne sme ovirati napredka, ki je bil dosežen po zaslugi sporazuma, ki so ga 21. marca sklenili voditelji grške in turške skupnosti na Cipru.
Bastiaan Belder
(NL) Republika Turčija si sama onemogoča članstvo v Evropski uniji. To sklepam na podlagi zlorab krščanske manjšine v Turčiji, ki šteje približno 100 000 ljudi, kar je le ena stotina odstotka celotnega prebivalstva. Ob upoštevanju københavnskih meril Svet, Komisija in Parlament nimajo druge izbire.
Za dolgoleten in neposreden pregon sirskih ortodoksnih in drugih kristjanov v jugovzhodni regiji Tur Abdin je neposredno kriva Turčija. Ali država, v kateri policijske in varnostne službe zaslišujejo državljane, ki se udeležujejo krščanskih obredov, spada v Evropsko unijo? Poleg tega tem državljanom grozijo z življenjem, izgubo delovnega mesta in v nekaterih primerih celo z mučenjem. Turčija si zaradi svojih razmer sama onemogoča članstvo. Vendar vprašanje je, kako iskrena je v zvezi s tem Evropska unija do same sebe?
Sylwester Chruszcz
(PL) Gospa predsednica, spoštujem turški narod in se v celoti zavedam stoletnih tesnih in sosedskih odnosov med Poljsko in Turčijo. Kljub temu menim, da je zamisel o turškem članstvu v Evropski uniji nerazumljiva.
Čeprav je Turčija že stoletja prisotna na evropskem ozemlju, s kulturnega vidika ni evropska država. S Turčijo je sicer treba tesno sodelovati, vendar je zelo težko opredeliti posledice pristopa muslimanske države k Evropski uniji. Sedanje razmere v Turčiji dokazujejo, da organi v Ankari niso navdušeni nad vključevanjem v Evropo.
Poleg odnosov med Turčijo in Evropsko unijo opozarjam tudi na odnose med Turčijo in Armenijo. Veseli me, da predlog resolucije poziva turško vlado, naj odpravi gospodarsko blokado Armenije. Vendar je obžalovanja vredno, da dokument ne omenja armenskega genocida.
Jacques Toubon
(FR) Gospa predsednica, čestitam naši kolegici gospe Rii Oomen-Ruijten za temeljito, iskreno in pogumno poročilo v času velike preizkušnje za Turčijo. Vendar poročilo ni povsem realno. Parlament in številne druge institucije si namreč še naprej zatiskajo oči, da lahko s svojimi neutrudnimi pridigami spremenimo Turčijo. Bistvo težave je nasprotje med razvojem te države in njenega naroda ter projektom, pri katerem želimo sodelovati.
Turška je ena od zadnjih, najmočnejših in najbolj ozaveščenih nacionalnih držav. Turška enotnost temelji na nacionalizmu, kar dokazuje tudi dejstvo, da Turčija ne priznava armenskega genocida. Njena politika vedno bolj temelji na eni veri, čeprav se oddaljuje od posvetnih vidikov, ki predstavljajo temelj turške ustave. Turška politika je usmerjena v neodvisnost, medtem ko si v EU prizadevamo za načelo vključevanja, prenosa pooblastil in suverenosti. Interesi obeh strani so v navzkrižju.
Ne smemo si zatiskati oči in Turčije pustiti v prepričanju, da bomo odobrili njihov pristop brez izpolnjevanja københavnskih meril ali ga zaradi teh meril zavrnili, saj so v dejanski nevarnosti EU in naši cilji v zvezi z evropskim projektom. Poleg tega moramo opredeliti trajnostno obliko partnerstva, ki bi bilo koristno za obe strani, s čimer bi Turčija lahko prevzela svojo vlogo regionalne velesile, EU pa nadaljevala z oblikovanjem svoje svetovne identitete.
Véronique De Keyser
(FR) Gospa predsednica, ker imam na voljo le eno minuto, bom prešla k bistvu.
Spravljivo poročilo gospe Oomen-Ruijten je rešilo številna sporna vprašanja. Vendar še vedno ostaja vprašanje v zvezi s predlogom spremembe 14, ki zadeva reproduktivno zdravje. Socialisti menimo, da to ni zgolj ženska težava in da je ta predlog spremembe zelo pomemben. To je dokaz jasnega ločevanja med cerkvijo in državo ter simbol posvetnosti.
Če želimo, da turške posvetnosti ne bo več treba zaščititi s pomočjo vojske ali sodišč, moramo reševanje tega vprašanja prepustiti ženskam. Ženske so za zaščito posvetnosti pripravljene tvegati lastno življenje. Če pozivamo k spoštovanju spolnih pravic žensk v državi, za katero so še vedno značilni umori iz strasti, pomeni, da v celoti nasprotujemo fundamentalizmu.
István Szent-Iványi
(HU) Gospa predsednica, ne smemo prikrivati dejstva, da je vprašanje pristopa Turčije doseglo kritično točko. Pristop ovirajo negotovosti v turški notranji politiki ter oklevanje Evropske unije v zvezi s Turčijo. V takšnih razmerah je pomembno ponovno poudariti, da je pristopni proces odprt proces, katerega skupni cilj je članstvo v EU. K temu sta se zavezali obe strani.
V našem strateškem interesu je, da Turčija dolgoročno postane del političnega organa Evrope. Pridruženo članstvo prek Sredozemske unije lahko dopolni proces vključevanja, vendar ga ne more nadomestiti. Poleg tega mora Turčija zelo povečati svoje prizadevanje za krepitev demokratičnih institucij in civilnega nadzora nad vojsko, reformo pravnega sistema ter spodbujanje človekovih pravic in pravic manjšin. Naša skupna odgovornost je, da zagotovimo, da bo ta proces uspešen, saj bi bila morebitna prekinitev pogajanj neuspeh za Turčijo in za nas. Hvala.
Mogens Camre
(DA) Gospa predsednica, Turčija je prevelika in preveč različna, da bi postala članica EU. Če bi Turčija upoštevala slavne besede Kemala Atatürka, da obstaja le ena civilizacija, ne bi vsako leto ponovno razpravljali o tem, da Turčija ni pripravljena izpolniti zahteve EU v zvezi s sprejetjem evropskih vrednot in se odreči otomanskim vrednotam. Turčija očitno namerava z neskončnim pogajanjem utruditi EU, da ji ne bi bilo treba izpolniti naših ključnih zahtev po spremembah. Turčija že 35 let zaseda več kot tretjino ozemlja ene od držav članic EU. Zaradi tega trpi ves Ciper, najbolj pa zasedena regija. Očitno je, da velika večina evropskih državljanov ne želi, da Turčija postane članica EU. Poleg tega se zdi, da si tega ne želi niti večina turških državljanov. Čas je, da prekinemo ta nesmisel. S Turčijo lahko sklenemo razširjen trgovinski sporazum. V prihodnosti, ki jo želi ustvariti Turčija, za Evropo ni prostora.
Ioannis Kasoulides
Gospa predsednica, čestitam gospe Rii Oomen-Ruijten za njen uravnotežen in pravičen ter obenem tudi strog pristop k tako spornemu vprašanju. Državnih udarov po novem več ne izvaja vojska, ampak sodstvo. Nemogoče je, da ustava in zakoni dovolijo sodišču, da na podlagi tožbe, ki je v popolnem neskladju s standardi EU, Sveta Evrope ali Beneške komisije, odstavi vlado, ki je bila demokratično izvoljena in ki jo je podprlo 47 % volivcev.
Načela EU niso v skladu z načeli "države v državi" ali vojske, ki vlado ovira pri soočanju z novimi izzivi, kot so ciprsko vprašanje, v zvezi s katerim mora Ankara po ponovni vzpostavitvi pogajanj pokazati, da je pripravljena skleniti sporazum na podlagi temeljnih načel EU ter brez prisotnosti turških čet na otoku ali pravice do enostranskega vojaškega posredovanja, spoštovanje človekovih pravic in svobode izražanja iz člena 301, spoštovanje pravic nemuslimanskih verskih manjšin in ortodoksnega ekumenskega patriarhata, obveznosti Turčije v zvezi s protokolom iz Ankare, vprašanja v zvezi z zločini iz strasti nad ženskami in zadevnim dogovorom o molku, vprašanja armenskega genocida in blokade Armenije itd.
Turčija se mora soočiti s temi izzivi, če želi dokazati, da je država kandidatka za članstvo v Evropski uniji.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, Turčija ima mesto v Evropski uniji, zato mora biti polni pristop naš edini cilj. Unija mora spoštovati svoje obveznosti. Po drugi strani mora Turčija izpolniti københavnska merila in obveznosti, h katerim se je zavezala.
Vendar v preteklem letu ni bilo vidnega napredka na področju človekovih pravic. Najpomembnejši cilj še naprej ostaja razveljavitev zloglasnega člena 301 in vseh določb, ki omogočajo kršitve svobode izražanja.
Poleg tega je treba pozornost nujno nameniti razmeram v jugovzhodni Turčiji. Obsojamo nasilje in menimo, da je treba poiskati končno rešitev na miren način. Nasilja ni mogoče preprečiti z nasiljem. Zato menim, da je treba izvesti temeljito preiskavo v zvezi z letali Združenih držav, ki naj bi turško ozemlje uporabljala za tihotapljenje osumljencev v Guantanamo.
Prizadevati si moramo za mirno, demokratično in stabilno družbo. Zato smo zelo zaskrbljeni glede najnovejših dogodkov v Turčiji, ki so posledica morebitne prepovedi Stranke za pravičnost in razvoj.
Za konec čestitam poročevalki ...
(Predsednica je prekinila govornico.)
Marios Matsakis
Gospa predsednica, vsi vemo, da je glavna ovira napredka Turčije na področju demokracije turška vojska, ki nadzoruje več milijonov vojakov in njihove vzdrževance, politične stranke in postopke, policijo in tajno službo, večji del sodstva (vključno z vrhovnim in ustavnim sodiščem) ter verske, izobraževalne, socialne in gospodarske razmere v državi.
Od revolucije generala Atatürka v 20. letih prejšnjega stoletja je bila Turčija neposredno ali posredno pod vojaško diktaturo. Možnost pristopa k EU je nekatere pogumne ljudi, kot so voditelji Stranke za pravičnost in razvoj, spodbudila h kljubovanju vojaški nadvladi. Naša dolžnost je, da tem ljudem pomagamo z besedami in dejanji. Moč vojske temelji predvsem na podpori zahodnega sveta. Združene države, Združeno kraljestvo, Nemčija, Italija in Španija namenjajo milijarde eurov za neposredno pomoč ter donosno skupno obrambo. Te države, vključno z Rusijo in Kitajsko, morajo prekiniti takšno gospodarsko podporo turški vojski, dokler v državi ne bo vzpostavljena resnična demokracija.
Mario Borghezio
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, pristop Turčije k EU je le v geopolitičnem in geogospodarskem interesu, ne pa v interesu naših državljanov.
To poročilo navaja številne razloge proti članstvu države, ki je vedno bolj pod vplivom islama in v kateri muftiji javno pridigajo, da so vse ženske, ki ne nosijo naglavnih rut, satanistke. Turška ustava je sklop pravil, ki so sicer spoštovana, vendar so v nasprotju s človekovimi pravicami, za katere si prizadevamo.
Poročilo žal prikriva bistvene točke, kot so ciprsko in kurdsko vprašanje ter armenski genocid. Poleg tega bodo s turškim članstvom v Evropski uniji pravila te islamske države, ki strogo prepovedujejo uživanje alkohola, veljala tudi za naše državljane, vključno z Irci, Bretonci ter prebivalci Padske nižine, ki smo ponosni na svoje vino in pivo.
Francisco José Millán Mon
(ES) Gospa predsednica, poročilo gospe Oomen-Ruijten, ki ga bomo danes sprejeli, je resen, splošno uravnotežen in obenem tudi zahteven dokument.
Navaja napredek, ki je bil dosežen, in poudarja reforme, ki še niso bile uvedene.
Vsi smo zadovoljni, da turški organi leto 2008 obravnavajo kot leto reform, ki jih zahtevajo pristopna pogajanja. Poleg tega bodo te spremembe Turčiji koristile.
Parlamentarna večina turške vlade dokazuje, da je treba reforme izvesti čim prej. Če bodo reforme uvedene, bodo tudi državljani EU uvideli prizadevanje Turčije v zvezi s pristopom k EU in sprejetjem njenih vrednot, vključno s spoštovanjem pravic in svoboščin.
Na ta način poročilo poudarja naše prizadevanje za preprečevanje sporov, ki bi resno ogrozili demokratično politično življenje v Turčiji.
Gospe in gospodje, mi podpiramo reforme. Podpiramo tudi izpolnjevanje obveznosti. Neizpolnjene obveznosti vključujejo izboljšanje odnosov s Ciprom in celostno izvajanje dodatnega protokola k sporazumu iz Ankare.
Eno od vprašanj, ki so pomembna za EU, je tudi nadzor priseljevanja. Preprečiti moramo nezakonito priseljevanje, ki pogosto poteka prek turškega ozemlja, in se boriti proti mafijam, ki od tega ustvarjajo dobiček.
V zvezi s tem je treba nadzorovati zunanje meje in izvajati mehanizme za vrnitev nezakonitih priseljencev. Ti ukrepi zahtevajo sodelovanje Turčije, zato obžalujem. da do zdaj še ni bil sklenjen noben sporazum o ponovnem sprejemu.
Gospe in gospodje, ena od nevarnosti, ki resno ogrožajo Turčijo in Evropsko unijo, je tudi terorizem. Za učinkovitejši boj proti tej težavi je treba okrepiti sodelovanje.
Počasi zaključujem. Turčija in EU morata okrepiti sodelovanje tudi na področju zunanje politike. V mislih imam na primer Sredozemlje ali Srednjo Azijo.
Poleg tega imamo skupne interese tudi na področju varnosti preskrbe z energijo, kar je eden od največjih izzivov sodobnega časa.
Skratka, gospe in gospodje, Turčija potrebuje Evropsko unijo in Evropska unija potrebuje Turčijo, zato je treba pri nadaljnjem prizadevanju to upoštevati.
Béatrice Patrie
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zelo sem zadovoljna s tem uravnoteženim poročilom, ki Turčiji pošilja jasno sporočilo. Socialisti bomo v okviru francoskega predsedstva zagotovili uspešno nadaljevanje pristopnih pogajanj. Prav zaradi tega, ker podpiramo pristop, ne smemo dovoliti spornih vprašanj v zvezi z našimi skupnimi demokratičnimi vrednotami.
Nesprejemljivo je, da je življenje intelektualcev, kot je novinar armenskega rodu Hrant Dink, ogroženo zaradi razpravljanja o nekaterih obdobjih turške zgodovine. Poleg tega je nesprejemljivo dovoliti posploševanje armenskega genocida kot zgolj velike tragedije ter pri tem zanemariti trpljenje pregnanega naroda, katerega število pripadnikov je primerljivo s številom bolnikov v Združenem kraljestvu, ki trpijo zaradi influence.
Strinjam se z besedami filozofa Bernard-Henrija Lévyja, da je zanikanje genocida dejansko del genocida. Poleg tega pozivam turške organe, da priznajo resnico in vsem nacionalnim manjšinam pomagajo, da si opomorejo.
Gunnar Hökmark
Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem gospe Oomen-Ruijten za njeno poročilo. Poročilo poudarja, da Turčija na številnih področjih že sodeluje v evropskih projektih, obenem pa tudi poudarja napredek in spremembe v zvezi z reformo turške družbe. Poleg tega poudarja tudi to, da se te reforme in spremembe izvajajo prepočasi ter da je treba še veliko storiti.
Vendar temeljno vprašanje je, ali bi bilo za Evropsko unijo ter Evropo in njene vrednote bolje, če bi Turčija izpolnila vse zahteve in izvedla vse reforme iz tega poročila, ali pa bi bilo bolje, da se Turčija v prihodnosti osredotoči na druge dele sveta in druge vrednote. Menim, da je odgovor na to vprašanje očiten, zato moramo še naprej vztrajati pri vseh spremembah, ki jih je treba v Turčiji izvesti v zvezi s svobodo izražanja, reformo člena 301, versko svobodo, enakimi pravicami za ženske in moške v zakonodaji in vsakdanjem življenju ter potrebo po rešitvi ciprskega vprašanja in številnih drugih vprašanj. Če bodo v okviru pristopnih pogajanj vsa ta vprašanja rešena, Evropska unija mora biti pripravljena Turčiji odobriti članstvo, kar bi okrepilo evropske vrednote, Evropo in Evropsko unijo, pri čemer menim, da je to očiten sklep te razprave.
Richard Howitt
Gospa predsednica, najprej spodbujam uravnotežen in natančen pristop poročevalke, komisarja in predsedstva v zvezi s to pomembno razpravo. Poudarjam tri točke.
Turške prijatelje opozarjam, da je bilo pridržanje 530 sindikalistov 1. maja 2008 kršitev temeljne pravice združevanja, ki jo zagotavljajo Mednarodna organizacija dela in københavnska merila. Sindikate je treba zaščititi ter preprečiti nadaljnje napade na sindikat turških cestnih prevoznikov Tümtis.
Nasprotnike pristopa Turčije pozivam, da ne izkoriščajo tožbe ustavnega sodišča zoper Stranko za pravičnost in razvoj v lastne politične namene. Po krizi v zvezi z imenovanjem predsednika so bile izvedene volitve, na katerih je zmagala demokracija. Pričakujem, da bo demokracija ponovno zmagala tudi danes.
Kar zadeva gospoda Claeysa, gospoda Langna, gospoda Belderja, gospoda Toubona in vse ostale, ki z izjavami in grožnjami na današnji razpravi namerno poskušajo zmanjšati javno podporo pristopu Turčije k EU, poudarjam, da se turška javnost mora zavedati, da ti poslanci ne predstavljajo večine, ne govorijo v imenu tega parlamenta in da jim ne bo uspelo ovirati možnosti Turčije za pristop.
Elmar Brok
(DE) Gospa predsednica, gospod predsedujoči Svetu, gospod komisar, gospe in gospodje, dandanes je Turčija bolj pomembna za Evropsko unijo kot kdaj koli prej. Zato je treba podpreti reformni proces v Turčiji in zagotoviti demokratično Turčijo, ki temelji na pravni državi.
Vendar imamo tudi razloge za zaskrbljenost, ki jih poudarja poročilo gospe Oomen-Ruijten. Vprašanje je, ali je Turčija dovolj sposobna izvesti reforme. Ob upoštevanju vprašanj v zvezi s členom 301, versko svobodo, zakonom o ustanovah ter pravicami manjšin je očitno, da si Erdoganova vlada prizadeva za napredek, vendar je vedno prehitro obupala, saj Turčija ni več sposobna izvajati reform na nacionalni ravni.
Če k temu dodamo še ukrepe v zvezi s prepovedjo vladne stranke, pri čemer nekaj tednov pozneje ta ista stranka začne spet delovati, vendar pod drugačnim imenom in brez nekaterih nezaželenih poslancev, to pomeni, da ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Emilio Menéndez del Valle
(ES) Gospa predsednica, na Bližnjem vzhodu in v Magrebu je vse več primerov nasilnega islamskega fundamentalizma, ki je usmerjen proti zahodnemu svetu, vendar škodi tudi islamu.
Poleg tega je v številnih državah tudi vse več primerov sicer nenasilnega, vendar radikalnega islamskega fundamentalizma. To dokazuje pomembno vlogo Turčije v zvezi z odnosi med muslimanskim svetom in Evropsko unijo.
Dejstvo, da je Turčija država, ki je uradno posvetna, vendar je očitno še pod vplivom muslimanske zgodovine in kulture, zelo koristi odnosom med EU in muslimanskimi državami.
Zato je moja skupina predložila dva predloga sprememb, v katerih čestitamo Turčiji in Španiji, ki sta sopredlagateljici uradnega projekta ZN z naslovom Zveza civilizacij. Tega ne smemo pozabiti, saj s podporo temu projektu Turčija dokazuje, da je zavezana k izboljšanju odnosov med zahodnim in arabsko-islamskih svetom.
Vural Öger
(DE) Gospa predsednica, gospa Oomen-Ruijten, podpiram in spoštujem to poročilo. To poročilo je uravnoteženo in pravično, kar moramo na današnji razpravi upoštevati.
Upravičeno poudarjamo, da mora Turčija krepiti svoje prizadevanje še naprej. Stabilna in uspešna demokracija v Turčiji ni le v interesu Turčije same, ampak tudi v pomembnem strateškem interesu EU.
Zaskrbljen sem glede odnosa prihodnjega predsedujočega Svetu gospoda Sarkozyja. Njegova politika v zvezi s Turčijo ni usmerjena v pristop Turčije k EU. Gospod Sarkozy vztraja, da se iz dokumentov EU črtajo vsa sklicevanja na Turčijo kot državo kandidatko, in poudarja, da bo Francija podprla le odprtje tistih poglavij, ki niso usmerjena v polnopravno članstvo. V nevarnosti je verodostojnost EU. Poudarjam načelo pacta sunt servanda. Z začetkom pristopnih pogajanj so se strinjale vse države članice, vključno s Francijo.
EU ne sme dajati napačnega vtisa v zvezi z vprašanjem Turčije, ampak mora to vprašanje konstruktivno obravnavati. Večina tega parlamenta se je odločila, da s Turčijo ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Evgeni Kirilov
Gospa predsednica, gospa Oomen-Ruijten je pripravila zelo uravnoteženo in objektivno poročilo o Turčiji, ki je zelo priporočljivo. Sosednje države članice se strinjajo, da je treba Turčiji omogočiti članstvo v EU. To ni naključje, saj so sosednje države članice bolje seznanjene z razmerami. Turčija je že dosegla velik napredek v zvezi z reformami, ki so bile uvedene v skladu z evropskimi demokratičnimi standardi. Seveda mora Turčija še veliko storiti, vendar jo moramo pri tem procesu spodbujati, poleg tega je treba spodbujati tudi tiste, ki se zavzemajo za proevropske reforme, in sicer tako v vladni stranki, kot tudi v opoziciji.
V zvezi s prihodnjo odločitvijo ustavnega sodišča o prepovedi Stranke za pravičnost in razvoj menim, da je to nesprejemljivo. Ostati moramo mirni, kajti prepričan sem, da bo Turčija ravnala razumno in s tem preprečila morebitno krizo.
Sosednje države moramo Turčijo spodbujati, si prizadevati za krepitev dvostranskega in tristranskega čezmejnega sodelovanja ter izboljšati kakovost sosedskih odnosov. To pomeni, da je treba rešiti vsa dvostranska vprašanja, kot je na primer ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Reinhard Rack
(DE) Gospa predsednica, gospa Oomen-Ruijten je predstavila temeljito in objektivno poročilo. Poudarila je napredek, ki je bil dosežen, ter opozorila na številna vprašanja in nerešene težave. Vendar se ni dovolj posvetila ključnemu vprašanju o tem, ali bi Turčija imela pravico do članstva, če bi izvedla vse potrebne reforme. Veljavna zakonodaja EU v zvezi s koncem pogajanj Evropski uniji in Turčiji ponuja nadomestno politično možnost. Zato v Avstriji in tudi drugje pozivamo k odprtim pogajanjem. Pristop je le ena od možnosti, ki pa še ni zagotovljena.
Pierre Pribetich
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dejstvo, da je Turčija del evropske zgodovine in kulture ter da predstavlja znatno gospodarsko in demografsko priložnost za EU, pomeni, da lahko v zvezi s pristopom od nje zahtevamo še večjo prizadevanje na področju spoštovanja demokratičnih načel, posvetnosti in človekovih pravic.
Evropska unija je bila ustanovljena na vrednotah in načelih, ki se jim zaradi diplomacije med pristopnim procesom ne smemo odreči. Turčija mora priznati armenski genocid, kar bi bilo zgodovinsko in simbolično dejanje, s katerim bi dokazala svojo politično zrelost. Parlament pri tem priznanju odločno vztraja že od leta 1987. Ali lahko po enaindvajsetih letih dovolimo tako nejasno besedilo v zvezi s tem? Če bo Parlament to sprejel, bo to pomenilo nazadovanje. Gospe in gospodje, pozivam vas, da glasujete za predlog spremembe 23, da bi dokazali organom ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Zbigniew Zaleski
(PL) Turška mentaliteta se je od časa Kemala Atatürka le malo spremenila. Zaradi njihove verske tradicije se njihova usmeritev razlikuje od evropske. Geografska bližina ni pogoj za skupno kulturo. Poleg tega nenapisana socialna pravila kažejo na to, da Turki ne težijo k sprejetju evropske identitete.
Vprašanje je, ali se Turki želijo spremeniti in sprejeti naš družbenopolitični model, kajti člen 301 priča o nasprotnem. Ali imamo pravico Turkom pridigati in ukazovati? Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu želi s svojimi predlogi sprememb Turkom vsiliti rešitev, ki temelji na ideologiji, vendar so Turki zadovoljni s sedanjimi razmerami. Napredka v zvezi z reformami skorajda ni bilo in vojska še vedno ima zelo pomembno vlogo. Ali bomo temu narodu vsilili blaginjo tako, da bomo spremenili njegovo identiteto, tradicijo in kulturo? Ali je to sploh mogoče spremeniti?
Gospa predsednica, Svet se je dobronamerno odločil za pogajanja, da bi lahko Turčija povezala Evropo z islamskim svetom. Zdaj več ni tako prepričan, da je bila ta odločitev pravilna. Zdaj so nam ostale le želje.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Gospa predsednica, na splošno podpiram poročilo gospe Oomen-Ruijten, zlasti v zvezi z zaskrbljenostjo, ki jo je izrazila glede posledic prepovedi Stranke za pravičnost in razvoj. Poleg tega nam to poročilo omogoča, da končno rešimo ciprsko vprašanje.
Kot je navedeno v poročilu, je bistveno, da si turška vlada prizadeva za reforme v zvezi s pluralizmom in raznovrstnostjo v demokratični in posvetni Turčiji ter da lahko vsi državljani oblikujejo svojo kulturno identiteto v demokratični turški državi.
Seveda je napredek potreben tudi na drugih področjih, kot sta zaščita pravic sindikatov in večja enakost spolov. Vendar poročilo tudi priznava, da je bilo v zvezi s posodobitvijo turške družbe že veliko doseženo.
Gospa predsednica, napredek Turčije v zvezi s celovitim vključevanjem se mora nadaljevati izključno v skladu s pogoji, o katerih se je dogovoril Evropski svet in ki jih je sprejel ta parlament.
Panayiotis Demetriou
(EL) Gospa predsednica, vsi poznamo sedanje razmere v Cipru. Grška in turška skupnost na Cipru želita rešiti ciprsko vprašanje na način, ki bi bil koristen za obe strani. Vendar Turčija ovira to rešitev, saj turške sile zasedajo del Cipra. Turška nadzoruje politične razmere, zato mora opustiti takšno politiko. V interesu Turčije je, da se ciprsko vprašanje reši. Tega se mora zavedati zlasti vojska, ki ovira celoten proces.
Skrajni čas je, da Turčija umakne svojo vojsko in se preneha vmešavati, tako da bosta lahko grška in turška skupnost na Cipru v okviru EU živeli v miru in sožitju. Menim, da to lahko dosežemo in da lahko živimo v miru.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Glede na stisko s časom in hrup v dvorani bom skušal biti čim krajši.
Razprava, ki je bila pravkar opravljena, in predvsem poročilo, ki ga je pripravila gospa Oomen-Ruijten, potrjujeta dejstvo, ki se ga zaveda tudi Svet: da je vsak proces reform težak. In to velja tudi za Turčijo.
V tem procesu se postavljajo velike dileme pred državo, dileme, ki se nanašajo na vrednote, kot so sekularizem, demokracija, človekove pravice.
To je razvidno iz procesov, ki so bili večkrat omenjani, ki so omenjeni v poročilu in ki jih obravnava tudi Svet. Procesov, kot je postopek proti političnim strankam, debata o ženskih rutah, o položaju žensk nasploh, o svobodi veroizpovedi in o svobodi izražanja ter o drugih vidikih.
Poudaril bi naslednje: na teh področjih je Turčija dosegla napredek, napredek je viden, ni pa še zadosten. Napredek je viden na področju sprememb kazenske zakonodaje, na področju zakonodaje o fundacijah, na področju položaja žensk - poglejte samo število žensk v parlamentu, ki je naraslo - na vseh teh področjih pa napredek seveda še ni zadosten.
Tudi glede vprašanja Cipra, naj poudarim, da Svet pričakuje od Turčije predvsem dvoje: konstruktivno vlogo v pogajanjih pod okriljem Združenih narodov in pa uresničevanje dodatnega protokola k ankarskemu sporazumu. To sta glavni nalogi, so pa še druge.
V vsem tem je seveda koristno, če ima Turčija pred sabo en cilj. In ta cilj je dan, ta cilj je bil dogovorjen soglasno, ko je Evropska unija Turčiji podelila status kandidatke in pod to predpostavko se nadaljujejo pristopna pogajanja.
Slovensko predsedstvo si je napredek pri pristopnih pogajanjih s Turčijo zadalo kot eno od prednostnih nalog in upamo, da nam bo ta cilj uspelo doseči, da bomo v kratkem času lahko odprli dodatna pogajalska poglavja.
Seveda pa je dosega končnega cilja negotova, odvisna od izida pristopnih pogajanj, od uspehov reform, odvisna je tako od nas držav članic, kakor tudi od države kandidatke.
Olli Rehn
komisar. - Gospa predsednica, zahvaljujem se poročevalki in poslancem za zelo resno in odgovorno razpravo v času, ki je zelo pomemben za odnose med EU in Turčijo. Ustrezno sem upošteval vaše izjave, ki so izražene tudi v osnutku resolucije in kompromisnih predlogih sprememb.
Poudarjam tri izjave, pri čemer je prva ta, da je bistveno ponovno začeti s celostnim izvajanjem reform, kar bi okrepilo temeljne svoboščine turških državljanov in pomagalo Turčiji pri izpolnjevanju københavnskih meril EU.
Druga izjava je ta, da je treba spoštovati pravice državljanov v vsakdanjem življenju. Strinjam se s kompromisnim predlogom spremembe 32, ki izraža zaskrbljenost glede uporabe prekomerne sile policije proti demonstrantom na letošnjem prvomajskem shodu v Istanbulu. Ponovno je treba poudariti, da svoboda združevanja in miroljubnega delovanja sindikatov predstavlja temeljno pravico v okviru evropske konvencije o človekovih pravicah.
Tretja in zadnja izjava je ta, da je Evropski parlament očitno zelo zaskrbljen glede prepovedi. Prepoved politične stranke ni niti ne sme biti nekaj običajnega. To je nesprejemljivo v evropski demokraciji.
Tudi letos so Turčija in njeni odnosi z EU v nevarnosti. Najboljši način, kako izboljšati pristopni proces Turčije k EU, je zagotoviti, da se reforme izvajajo še naprej, da se v Turčiji vzpostavi resnični politični dialog ter da se spoštujeta demokracija in posvetnost.
Ria Oomen-Ruijten
poročevalka. - (NL) Zahvaljujem se svojim kolegom za odlično sodelovanje. Kot sem že prej povedala, moramo biti enotni, kajti le tako lahko jasno poudarimo, da je reformni proces v Turčiji potreben. Če bomo z veliko večino sprejeli to poročilo, bo to imelo pozitiven vpliv. S tem bomo prispevali k reformam v Turčiji ter zagotovili spoštovanje posameznih pravic in vzpostavitev pravne države. Vse to je potrebno za vzpostavitev sodobne družbe, v kateri moški in ženske živijo v sožitju.
Ponovno pozivam kolege poslance, da se pri glasovanju o predlogih sprememb izognejo kakršnemu koli političnemu spletkarjenju in da na plenarnem zasedanju z absolutno večino glasujejo za to poročilo o Turčiji.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes.
Pisne izjave (člen 142)
Tunne Kelam  
v pisni obliki. - Turčija je največja država z možnostmi za pristop, zato je in bo strateško pomembna partnerica in zaveznica Evrope. V interesu vseh je, da se razvije zanesljiv odnos, ki temelji na vrednotah in medsebojnem spoštovanju. EU mora podpreti demokratično izvoljeno vlado in obsojati poskuse njene prepovedi.
Vendar je prizadevanje za članstvo v EU zanesljivo le takrat, kadar država kandidatka priznava in ohranja dobre odnose z vsemi državami članicami EU. Kljub izboljšanju sedanjih razmer pozivam Turčijo, da s priznavanjem Republike Ciper in umikom svojih vojaških enot končno izpolni temeljna pristopna merila.
Celostno izpolnjevanje københavnskih meril je še vedno ključni pogoj za članstvo v EU. Turška vlada si je zelo prizadevala na tem področju. Leta 2007 je bila okrepljena demokracija v Turčiji. Vendar še vedno pričakujemo politično pobudo v zvezi s končno rešitvijo kurdskega vprašanja, vključno z realnimi možnostmi študija in rabe kurdščine. Poleg tega pričakujemo tudi prepričljive ukrepe za preprečevanje verskega nasilja nad krščanskimi manjšinami ter zagotavljanje enakih možnosti za vse verske skupnosti v zvezi s svobodnim postavljanjem svetišč.
Lasse Lehtinen  
v pisni obliki. - (FI) Gospa predsednica, zahvaljujem se poročevalki za uravnoteženo poročilo. Menim, da Turčiji posreduje odkrito in kritično ter hkrati pozitivno in optimistično sporočilo. Podpira poskuse reform turških naprednih in zmernih organov, pri čemer omenja tista področja družbe, na katerih je država naredila napredek. Hkrati izraža zaskrbljenost nad razmerami v zvezi s svobodo govora, enakostjo spolov, Kurdi in drugimi manjšinami ter nasiljem organov. Ne smemo pozabiti, da pristopna pogajanja zdaj potekajo na podlagi københavnskih meril.
Če bo država izpolnila merila in načela pravne države, menim, da ni nobenega razloga za preprečitev pristopa. Turčija, ki se bo Evropski uniji pridružila mogoče čez deset ali dvajset let, bo drugačna Turčija kot je zdaj. Če si zares želimo demokratično, stabilno in mirno Turčijo, potem ji moramo omogočiti možnost članstva. Naj nas ne obtožijo cenenega populizma in ksenofobije. Pristop Turčije k Evropi ni le v interesu EU in Turčije, ampak celotnega sveta. Turčiji je treba dati priložnost.
Csaba Sógor  
v pisni obliki. - (HU) Razpravljamo o pristopu Turčije, ali z drugimi besedami, ali lahko ta država z azijskimi koreninami postane evropska država. Priznanje genocida nad Armenci, zagotavljanje pravic kurdski manjšini, enake možnosti za ženske, to je le nekaj od številnih bistvenih problemov. Govorimo o pričakovanjih in standardih Evropske unije, medtem ko ima tudi EU nenehne težave z demokracijo, človekovimi pravicami in pravicami manjšin.
V Romuniji se zdaj pripravljamo na lokalne volitve. V zadnjih dneh se v Timişoari, ali Temesváru znova ponavlja zgodovina: volilni odbor okrožja Timiş je na glasovanju z večino ugodil pritožbi fizične osebe, ki je zahtevala odstranitev nekaterih plakatov stranke Demokratična unija Madžarov v Romuniji (RMDSZ).
Za člana stranke RMDSZ so glasovali le člani Liberalno-demokratske stranke (PDL) in dve sodnici volilnega odbora. Nasprotovanje madžarski manjšini, ki so ga izrazili člani nekaterih političnih strank, je nedopustno in nesprejemljivo. Kaj lahko pričakujemo od Turčije, če se v EU še vedno spopadamo s takšnimi problemi? Sovraštvo do Romov v Rimu, kolektivna krivda na Slovaškem, nasprotovanje Madžarom v Timişoari ...
Feleknas Uca
Na žalost že od začetka tega leta poslušamo tragične in zaskrbljujoče novice o čezmejnem vpadu turške vojske, smrtnih žrtvah in ranjenih v spopadih na jugozahodu države ter na turški meji s severnim Irakom ter o nesorazmernih in nasilnih napadih varnostnih sil, zlasti na otroke in ženske, med letošnjim kurdskim festivalom Nevroz.
Poročilo nizozemske poslanke gospe Oomen-Ruijten poudarja pomembne točke, vendar ne zagotavlja dovolj odločnega odgovora na resne politične razmere v Turčiji. Da ne bi bili politični voditelji užaljeni, v poročilu ključni elementi reform, ki so potrebne v Turčiji, niso izrecno zahtevani. Menim, da je mogoče te ključne elemente jasno določiti:
1. civilni ukrepi za omejitev vpliva vojske v Turčiji ter vzpostavitev nadzora nad njim;
2. dokončna opustitev prepričanja, da je mogoče kurdsko vprašanje rešiti le s posredovanjem vojske, pri čemer se je treba jasno zavezati k politični rešitvi in spravi;
3. brezpogojna razveljavitev člena 301 kazenskega zakonika ter vseh drugih členov, ki omejujejo svobodo mišljenja in mnenja;
4. izjava o jasni politični zavezanosti k zagotavljanju popolne emancipacije žensk.
Poročilo bi moralo bolj jasno in odločno obravnavati ta vprašanja.
