Predstavitev letnega poročila Računskega sodišča - 2007
Predsednik
Naslednja točka je predstavitev letnega poročila Računskega sodišča za leto 2007.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predsednik Evropskega računskega sodišča. - Gospod predsednik, v čast mi je sodelovati v vaši razpravi o letnem poročilu Računskega sodišča za finančno leto 2007, ki sem ga 10. novembra že predložil Odboru za proračunski nadzor.
Na splošno je revizijsko mnenje Računskega sodišča o računovodskih izkazih zdaj brez pridržka - pozitivno, če želite -, vendar pa je mnenje o z izkazi povezanih transakcijah na splošno enako mnenju v lanskem letu.
Glede računovodskih izkazov je Računsko sodišče zaključilo, da z vseh materialnih vidikov dejansko ponazarjajo finančno stanje Evropskih skupnosti in denarne tokove ob koncu leta. Zaradi izboljšanj, do katerih je prišlo, pridržki, izraženi lansko leto, niso več potrebni.
V zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, Sodišče izdaja mnenje brez pridržka za prihodke, obveznosti in plačila za "gospodarske in finančne zadeve" ter "upravne in druge stroške".
V zvezi z "upravnimi in drugimi stroški", ki v letu 2007 znašajo 8 milijard EUR, Sodišče priznava odločitve in ukrepe, ki so jih izvedle institucije, da bi še dodatno izboljšali finančno upravljanje na podlagi priporočil, ki jih je sodišče podalo, vključno s tistimi, ki jih je izvedel Evropski parlament. Sodišče bo ocenilo njihov vpliv v naslednjih letih.
Vendar pa Sodišče ugotavlja, da napake, čeprav v različnih obsegih, še vedno znatno vplivajo na plačila pri "kmetijstvu in naravnih virih", "koheziji", "raziskavah, energiji in prometu", "zunanji pomoči, razvoju in širitvi" ter pri "izobraževanju in državljanstvu". Po ocenah so nadzorni in kontrolni sistemi, ki pokrivajo ta področja, le deloma učinkoviti, čeprav na področju "raziskav" in, na ravni Komisije, na področju "zunanje pomoči, razvoja in širitve" Sodišče ugotavlja nekatere izboljšave nadzornih in kontrolnih teh sistemov.
Za "kohezijo", ki znaša 42 milijard EUR proračunskih odhodkov, Sodišče ocenjuje, na podlagi revizije reprezentativnega vzorca transakcij, da povrnjenih ne bi smelo biti vsaj 11 % stroškov. Najpogostejši razlogi za napake so bili neupravičeni stroški, prekomerna prijava porabljenega denarja in resno nespoštovanje pravil javnega naročanja.
Sodišče je za "kmetijstvo in naravne vire", kjer je bilo v letu 2007 porabljenih 51 milijard EUR, ugotovilo, da "razvoj podeželja" še vedno predstavlja nesorazmerno velik del v celotni napaki, medtem ko za stopnjo napake pri stroških EKJS ocenjuje, da je nekoliko pod pragom pomembnosti.
Zakaj se te okoliščine ponavljajo in zakaj je stanje pri transakcijah na splošno podobno kot prejšnje leto? Pomembne ravni napak ostajajo zaradi visoke ravni vgrajenega tveganja, povezanega s številnimi področji porabe Evropske unije in slabostmi, povezanimi z nadzorom in kontrolo.
Velik del proračuna, vključno na področjih v deljenem upravljanju, je izplačanega več milijonom upravičencev v Uniji, pogostokrat pod zapletenimi pogoji in predpisi, na podlagi lastnih izjav tistih, ki prejemajo sredstva. Ti prejemniki in tisti, ki sredstva izplačujejo, delajo napake zaradi te okoliščine vgrajenega tveganja.
Za obvladovanje teh tveganj obstajajo številne ravni nadzora in kontrole: prvič, na ravni upravičencev; drugič, vzpostavljeni so načini za preverjanje zahtevkov, ki učinkovito delujejo, ter zadnjič, nadzor s strani Komisije, da bi bilo mogoče zagotoviti delovanje vseh teh sistemov kot celote.
Ker se večina napak pojavi na ravni končnih upravičencev, jih je pogostokrat mogoče zanesljivo ugotoviti s podrobnimi kontrolami, ki se izvajajo na mestu samem. Takšno preverjanje je drago, zaradi česar je vključen le majhen delež posameznih zahtevkov.
Tudi tu je revizijsko delo sodišča za poslovno leto 2007 pokazalo, da države članice niso vedno učinkovite pri ugotavljanju pomanjkljivosti pri načinih za preverjanje posameznih zahtevkov. Sodišče je ugotovilo tudi nekaj pomanjkljivosti glede konformne poravnave Skupnosti v kmetijstvu.
Na številnih proračunskih področjih obstajajo mehanizmi za povračilo nepravilno izplačanih plačil upravičencem, ali če so države članice nepravilno upravljale programe stroškov ter "niso dopuščale" nekaterih stroškov, t.j. so zavrnile njihovo financiranje iz proračuna.
Vendar zanesljive informacije o vplivu korektivnih ukrepov še niso na voljo, Sodišče pa je zaključilo, da korektivnih ukrepov še ni mogoče obravnavati, kot da so učinkoviti pri odpravljanju napak.
Glede na vse to je pošteno, če priznamo, da je Komisija od leta 2000 vložila veliko naporov v odpravljanje pomanjkljivosti pri nadzoru in kontroli, predvsem s pomočjo razvoja in izvajanja programa notranjih reform in v letu 2006 z vzpostavitvijo akcijskega načrta za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov po vsej Uniji.
Letne izjave in poročila o dejavnostih, ki so ključni del reformnega programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na kohezijo in kmetijstvo, sedaj dajejo siko, ki je veliko bolj usklajena z ocenami Sodišča, vseeno pa se zdi, da se problemi zaradi nekaterih zadržkov še vedno podcenjujejo.
V zvezi z akcijskim programom za leto 2006 kljub napredku, ki ga je naredila Komisija, Sodišče ugotavlja, da je še vedno prezgodaj, da bi bilo mogoče zaznati vpliv na zakonitost in pravilnost transakcij. Leto 2007 je bilo na primer šele prvo leto, v katerem so države članice morale pripraviti letni povzetek revizij in izjav, ki so na voljo. To lahko sčasoma, kot je izpostavljeno v mnenju Sodišča 6/2007, spodbudi izboljšano upravljanje in nadzor sredstev Evropske unije. Vendar pa sedaj še ne zagotavljajo zanesljivih ocen glede delovanja in učinkovitosti sistemov.
Takšne je trenutno stanje. Če pa se ozremo nazaj, se moramo vprašati, kaj je treba še storiti in o kakšnih ukrepih za prihodnost je treba razmisliti. Sodišče predlaga, da bi bilo pri vsakem izmed takšnih ukrepov treba upoštevati naslednje.
Prvič, ugodnosti, ki jih prinašajo prizadevanja za zmanjšanje napak morajo biti uravnotežene s stroški.
Drugič, vsi udeleženi v proračunskem procesu se morajo zavedati, da se nekaterim tveganjem za napake ni mogoče izogniti.
Tretjič, proračunski organi/organi, ki sprejemajo sklepe o razrešnici se morajo v imenu državljanov dogovoriti o ustrezni stopnji tveganja za različna posamezna področja proračunskih potreb.
Četrtič, ponovno je treba razmisliti o načrtih, ki jih ni mogoče zadovoljivo izvesti ob sprejemljivem obsegu stroškov in ob sprejemljivem tveganju.
Zadnjič, pozorno je treba razmisliti o poenostavitvi, ne le na področjih, kot so razvoj podeželja in raziskave, saj dobro zasnovana pravila in uredbe, ki jih je mogoče jasno tolmačiti in enostavno izvajati, zmanjšujejo tveganje za nastanek napak in omogočajo poenostavljeno, stroškovno učinkovito upravljanje in nadziranje.
Zaradi tega Sodišče spodbuja Komisijo, da dokonča svojo analizo o stroških nadzora in o obsegu tveganja, ki je povezano z različnimi področji porabe. Sodišče prav tako priporoča, da Komisija nadaljuje s svojimi prizadevanji za izboljšanje svojega spremljanja in poročanja, vključno s sodelovanjem z državami članicami, da bo tako v letnih poročilih o dejavnostih mogoče učinkovito uporabiti letne povzetke poročil in omogočiti z nadaljnjimi dejanji izboljšavo sistemov za izterjavo.
Poleg poenostavitve in uporabe koncepta sprejemljivega tveganja, je Sodišče v svojem odgovoru na sporočilo Komisije "Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi" predlagalo uporabo načel jasnosti ciljev, realizma, preglednosti in odgovornosti pri načrtovanju porabe Evropske unije. Sodišče prav tako spodbuja politične oblasti, naj preučijo možnost za preoblikovanje programov izdatkov z vidika rezultatov in da pri njihovem upravljanju kritično razmislijo o ustrezni ravni nacionalne, regionalne in lokalne presoje.
Čeprav se Sodišče zaveda, da je bil dosežen napredek, poudarja, da bodo dodatne izboljšave pri finančnem upravljanju Evropske unije odvisne od uspeha neprekinjenih in prihodnjih ukrepov za zmanjšanje tveganj na sprejemljivo raven in za razvoj stroškovno učinkovitih sistemov za njihovo upravljanje.
Vloga Sodišča je v času finančnih pretresov in gospodarske nestabilnosti še pomembnejša in ustreznejša. Kot zunanji revizorji Evropske unije moramo ukrepati kot neodvisni skrbniki finančnih interesov državljanov v Uniji. S predstavitvijo tega poročila nameravamo prispevati k preglednosti in spodbujati odgovornost, kar oboje šteje kot bistveno za zagotavljanje zaupanja državljanov Evropske unije v njene ustanove, ki skrbijo za delovanje Unije, ter ji dajejo usmeritev za prihodnje.
Predsednik
Predsednik Silva Caldeira, rad bi se vam zahvalil za vaše poročilo in za sodelovanje med vami, Sodiščem in Evropskim parlamentom, ki je vedno konstruktivno.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja letno poročilo Sodišča. Rad bi izpostavil zelo konstruktivno sodelovanje, ki smo ga imeli s Sodiščem. Iz poročila izhaja res zelo dobro novica: Sodišče je izdalo oceno, da so izkazi v celoti sprejemljivi, kar revizorji imenujejo "mnenje brez pridržka". To je pomemben dosežen v let treh letih po uvedbi novega računovodskega sistema.
Obstaja še ena zelo dobra novica: Sodišče priznava, da krepimo naše nadzorne sisteme. V letu 2007 zunanji revizor prvič ni izdal rdečega kartona za nobeno poglavje v zvezi s kontrolnimi sistemi. V to področje se vlaga veliko napora. Rad bi izpostavil letne povzetke obstoječih revizij strukturnih skladov, ki so jih države članice prvič predložile prejšnjo pomlad.
Sodišče se zaveda teh prizadevanj, čeprav se še ne odražajo v znatnem zmanjšanju obsega napak na terenu. To za Komisijo predstavlja veliko spodbudo.
Dejstvo je, da slika pri posameznih transakcijah še naprej ostaja nejasna. Za Evropski kmetijski jamstveni sklad, ki je po obsegu največji kmetijski izdatek, Sodišče ugotavlja, da je tudi letos stopnja napak pod ravnjo pomembnosti. Enako velja za preostali del poglavja o naravnih virih, medtem ko je na področju razvoja podeželja stopnja napak visoka. Tudi pri kohezijskih skladih Sodišče ugotavlja preveč napak.
Komisija največjo prioriteto namenja zmanjševanju teh stopenj napak in bo po potrebi zavzela tudi trdno stališče. V letu 2008 smo ESRR in ESS - kohezijskim skladom - že naložili finančne popravke v višini 843 milijonov EUR, v pripravi pa je po ocenah še za 1,5 milijarde EUR popravkov.
Naj opozorim, da so v zvezi z napakami pri osnovnih plačilih zahteve postavljene zelo visoko. Brez napake jih mora biti vsaj 98 %. Temu se približujemo: revizorji za vsa proračunska področja, razen enega, ugotavljajo, da je 95 % ali več plačil izvedeno brez resnih finančnih napak.
Sodišče opaža izboljšave na področju zunanje pomoči in notranjih politik, kot sta promet in energija, kot tudi na področju izobraževanja in državljanstva. Na področju upravnih, gospodarskih in finančnih zadev so rezultati še boljši. Ta področja neposredno upravlja Komisija, kar lahko deloma tudi pojasni, zakaj imajo vložena prizadevanja hitrejši vpliv. Če povzamem: po mnenju Komisije letno poročilo Računskega sodišča za leto 2007 kaže na stalen, postopen napredek.
V zadnjih petih letih smo prehodili dolgo pot. Če pogledamo na napredek, ki smo ga dosegli, lahko zagotovim, da Komisija nikakor ne obžaluje, da si je zastavila cilj glede izdaje pozitivne izjave o zanesljivosti v zvezi z osnovnimi transakcijami. Upam, da bo Evropski parlament prepoznal pozitiven napredek in še naprej podpiral prizadevanja glede poenostavitev, boljšega upravljanja in večje odgovornosti držav članic.
Jean-Pierre Audy
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, gospod podpredsednik Evropske komisije, gospod predsednik Računskega sodišča, gospe in gospodje, najprej bi se vam rad zahvalil, gospod predsednik Sodišča, za ogromno nalogo, ki ste jo opravili na Računskem sodišču; mislim, da je to pomemben dokument, namenjen našemu informiranju.
Kot vemo je ta razrešnica prva razrešnica za finančno perspektivo 2007-2013. Gre za prvo z novim sistemom upravljanja, potrjevanja in revizijske kontrole, ki ga je uvedla Komisija. Je tudi zadnja v mandatu Urada, ki se zaključuje, saj začenjamo s šestmesečnim delom in bomo glasovali aprila pred evropskimi volitvami, v času, ko nam je Komisija obljubila pozitivno izjavo o zanesljivosti. Mineva 14 let, od kar smo dobili pozitivno izjavo o zanesljivosti, kar v Evropskem parlamentu vzbuja zaskrbljenost.
Prvič, v zvezi z izkazi sem obveščen, da gre za mnenje brez pridržka. Zakaj ni bil konsolidiran Galileo? In ne morem skriti dejstva, da se ne bom nikoli navadil na izkaze z negativnim kapitalom v višini 58 milijard. To me skrbi.
To so torej dobre novice. Veseli moramo biti, da imamo za upravne izdatke pozitivno mnenje, z nizkimi stopnjami napak in, kot so nam povedali, brez goljufij. Vendar pa imajo države članice slabo deljeno upravljanje na področju kmetijstva, kohezije in strukturnih skladov, kjer je preveč napak - v nekaterih državah članicah včasih tudi več kot 60 %. Svet ni prisoten in bi bilo zanimivo izvedeti, kaj o teh razmerah menijo države članice in Svet, ko ne podpišejo nacionalnih izjav in glede na to, da bodo ob trenutnih težavah v javnih financah državljani to zahtevali.
Menim, da ima predsednik prav in bi morali obravnavati ta postopek razrešnice z odbori, Komisijo, Svetom, Parlamentom, nacionalnimi parlamenti in nacionalnimi računskimi sodišči, ki so zaskrbljeni, ker ne sodelujejo v tej razpravi.
Z vašim dovoljenjem, gospod predsednik, bi rad v tridesetih sekundah časa za govor kot poročevalec izrazil začudenje, kot so to storili tudi moji kolegi, nad dejstvom, da Svet ni prisoten. Vendar pa se zavedam gospod predsednik Evropskega računskega sodišča, da boste čez nekaj dni vaše poročilo predstavili Svetu Ecofin in da zaradi tega Svet ne more podati svojega mnenja preden ne uskladi mnenja med različnimi državami članicami.
Zaradi tega in ker je sedaj kazalec uperjen v države članice glede deljenega upravljanja, verjamem, da bomo prejeli mnenje Sveta zelo hitro in vzel si bom pravico, gospod predsednik Evropskega parlamenta, in zahteval vprašanje za pisni odgovor v času za vprašanja in prosil Svet, da hitro poda mnenje, ko bo lahko izmenjal stališča o tem odličnem poročilu Evropskega računskega sodišča.
Herbert Bösch
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, želim čestitati Računskemu sodišču za delo, ki ga je Parlamentu predložilo v obliki letnega poročila za 2007. V sklopu letnih poročil, ki se nenehno izboljšujejo je po mojem mnenju to do sedaj najboljše poročilo, ki ga je predstavilo Računsko sodišče. Je bolj informativno, slikovito in jasnejše.
Člani Računskega sodišča, z zadovoljstvom sem opazil, da ste se uprli skušnjavi, da bi v poročilo za to leto vnesli populizem.
Na podlagi številnih različnih posebnih poročil, predvsem pa na podlagi tega poročila, bomo sedaj lahko ovrednotili, ali je bilo delo, ki ga je v letu 2007 opravila Komisija ter pri tem uporabila denar evropskih davkoplačevalcev, zadovoljivo ali ne. Do sedaj smo videli številne spodbujajoče predstavitve, predvsem s strani komisarke za kohezijske sklade. Tudi komisar za raziskave je nakazal, da so kritike tega Parlamenta in Računskega sodišča v poročilu za lansko leto padle na plodna tla.
Področje, kjer stvari še vedno ne delujejo dobro, je skupno prizadevanje glede nadzora evropskega proračuna, iz katerega se države članice umikajo. Spodbuden primer aktivnega sodelovanja dajejo štiri države članice - Danska, Nizozemska, Združeno kraljestvo in Švedska. Dobro je videti, da so se nacionalna računska sodišča, kot je sodišče v Nemčiji, na nacionalni ravni začela ukvarjati z evropskim denarjem, ki se porablja v Nemčiji in upamo, da bo na to temo prišlo do politične razprave.
Že vse od poročil gospoda Wynna in gospoda Mulderja skušamo premostiti vrzel v Pogodbi med členom 274 in členom 5 s pomočjo teh zahtev za nacionalne izjave o zanesljivosti. Medtem ko razpravljamo o tej temi, komisar Kallas, bi bil zelo vesel, če bi Komisija zavzela koristnejšo in aktivnejšo vlogo pri standardizaciji teh poročil. S svojim pozitivnim pristopom bi lahko pomagali, da bi do tega kmalu prišlo.
Ko bomo v naši razrešnici sprejeli presojo o kakovosti dela Komisije, bomo davkoplačevalce seznanili s tem, ali je bilo v celoti gledano sprejemljivo. Če od drugih ustanov pričakujemo strokovnost, moramo tudi sami zavzeti bolj strokoven pristop. Verjamem, da je nedopustno in nesmiselno razpravljati v Parlamentu o tem, ali naj bo ta odbor še naprej tako imenovan nevtralen odbor ali ne. Nesprejemljivo je, da se na nadzorni odbor gleda le kot na neke vrste dodatni odbor, saj to ni strokovno. Časi, ko se je o proračunu razpravljalo na enem mestu približno šest mesecev, v preostalem delu leta pa je bil drug odbor odgovoren za proračunski nadzor, so davno minili.
Sploh še nismo obravnavali vseh agencij, pa bi našim davkoplačevalcem že morali zagotoviti, da vse deluje pravilno. Potrebujemo strokovnost v drugih ustanovah, vendar pa se moramo kot Parlament potruditi, sicer ne bomo mogli stopiti pred davkoplačevalce.
Jan Mulder
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil Računskemu sodišču za poročilo in tudi sam sem vsako leto opazil izboljšave, saj je poročilo med drugim bolj čitljivo in posredovano v razumljivejši obliki. Res vsako leto pride do napredka, čeprav je ta napredek majhen. Sedaj lahko do neke mere zaustavimo evroskeptike, ko lahko zatrdimo, da so bili izkazi prvič odobreni. Če pa si natančnejše ogledamo izboljšave v računovodskih izkazih, so te neznatne. Skozi se nam je uspelo prebiti ob najožjih možnih odstopanjih. Če preberemo, kaj je bilo napisano v letih 2006 in 2007, potem v resnici ni tolikšne razlike, čeprav je prišlo do napredka.
Komisija poudarja, da se je izvajanje proračuna z leti znatno izboljšalo. Trdi, da so bili leta 2002 in 2003 odobreni le 4 % stroškov, v primerjavi s trenutnimi 45 %. To je res znatno izboljšanje, vendar se bojim, da predvsem zaradi drastičnih sprememb v kmetijski politiki. Če bi še naprej izvajali kmetijsko politiko kot prej, močno dvomim, da bi dosegli stopnjo odobritve prek 40 %. Gre za zelo zaskrbljujočo stvar, saj temeljne tehnike Komisije še ne ustrezajo mednarodnim standardom in še vedno potrebujejo veliko izboljšav. Po mojem mnenju je bil napredek v zadnjih štirih letih prepočasen.
Obžalovanja vredno je, da še ne moremo izmeriti rezultatov akcijskega načrta. Na začetku je Komisija v to vložila veliko naporov. Kot smo ugotovili, je šlo za odlično metodo, vendar pa žal nismo videli dovolj rezultatov.
Tako kot gospod Bösch, sem tudi sam razočaran nad tem, kaj je Komisija naredila z nacionalnimi deklaracijami. To je še toliko bolj presenetljivo, ker je lani Komisija dokaj jasno izjavila, da sporazuma ne bo izvedla. Na srečo se je Komisija vrnila po svojih stopinjah nazaj. Ne moremo pa pozabiti, da gre za sporazum, ki so ga podpisali Svet, Komisija in Parlament. Nenazadnje je nesprejemljivo, da ena izmed strank izrazi svojo nenaklonjenost izvajanju sporazuma. Komaj čakam, da bom slišal smernice, ki jih je izdala Komisija glede izvedbe sporazuma. Kakšni rezultati so bili do sedaj doseženi v razpravah z državami članicami glede izvedbe člena 44? V naslednjih mesecih bomo temu morali nameniti veliko časa in energije. Takrat se bomo morali tudi odločiti, ali želimo Komisiji v aprilu podeliti razrešnico ali pa jo bomo doložili za šest mesecev.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, tudi jaz bi se rad zahvalil Računskemu sodišču, in zlasti njegovemu osebju. Ponovno so opravili odlično delo. Komisarja bi rad spomnil, da drži, da ste na začetku svojega mandata v vlogi komisarja za boj proti goljufijam obljubili in se zavezali, da boste do konca mandata pripravili izjavo, ki potrjuje zanesljivost izkazov, kot tudi pravilnost in zakonitost vseh izkazov.
Ali smo to že dosegli? Očitno ne. Že štirinajstič zapored se ta izjava ni uresničila. Ali smo na pravi poti? Nedvomno, tako vsaj pravi Računsko sodišče in vi to stališče krčevito branite. Ali bi nas moralo skrbeti? Mislim, da. Ostalo vam je še natančno eno leto, da izpolnite svojo obljubo, svojo zavezo, kot pravijo moji kolegi poslanci, pa je treba še veliko postoriti.
Kaj je opazilo Računsko sodišče? V knjigovodskem sistemu so napake, ki jih je delno mogoče pripisati zapletenemu pravnemu in finančnemu okviru. Računsko sodišče meni, da obstaja tveganje, povezano s kakovostjo in finančnimi informacijami. Kaj pravi Računsko sodišče o pravilnosti in zakonitosti plačil? Ali sankcionira upravne stroške? Obstajajo veliki problemi v večjih delih proračuna, vključno s kmetijstvom, Kohezijskim skladom, strukturnimi skladi, Regionalnim skladom, socialno politiko, razvojem podeželja, raziskavami in razvojem, energijo, prometom, zunanjo podporo, razvojem in širitvijo, izobraževanjem in državljanstvom. Sestavljen je bil reprezentativni vzorec vsega, kar je povezano s kohezijo, namreč s samim Kohezijskim skladom in s strukturnimi skladi. Ugotavljamo, da Računsko sodišče v svojem poročilu navaja, da v 11 % primerov plačila sploh ne bi smela biti izvedena. To je resna ugotovitev in nekaj, čemur bomo morali ob podeljevanju razrešnice posvetiti veliko pozornosti.
2Leto 2007 je bilo prvo leto - kot so omenili številni kolegi poslanci -, v katerem so morale države članice pripraviti letni povzetek razpoložljivih pregledov in izjav, vendar pa po mnenju Računskega sodišča to ne deluje. Povzetkov ni mogoče primerjati med sabo in ne vsebujejo vseh informacij, ki jih potrebujemo. Kljub temu, kot je upravičeno pripomnil gospod Mulder, pa je obstajala zaveza, politični dogovor. To je nekaj, za kar smo v Parlamentu trdo delali. In kaj lahko sedaj vidimo? Cela vrsta držav članic ni pripravljena sodelovati. Tega so se še posebej pošteno lotile evroskeptične države: še najbolj Združeno kraljestvo, Danska in Nizozemska. To vendar ne more biti res, ali pač? Svet moramo opomniti na njegovo odgovornost v tej zadevi.
Nazadnje pa naj v imenu skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze poudarim politično zahtevo do držav članic, namreč, da bi se morale soočiti s svojo politično odgovornostjo za trošenje, ki ga pomagajo upravljati. To je vendar njihova dolžnost! Poleg tega si želimo boljšo preglednost na področju končnih upravičencev. Morda res obstaja privlačna spletna stran, vendar pa sem opazil, da mnoge države, vključno z mojo domovino Belgijo, na njej objavljajo informacije, ki so zaskrbljujoče neustrezne in popolnoma nepregledne. Tudi na tem področju je potrebnega še veliko dela, zato se bomo morali za podelitev razrešnice še pošten boriti.
Esko Seppänen
v imenu skupine GUE/NGL. - (FI) Gospod predsednik, komisar, predsednik Evropskega računskega sodišča, podpredsednik Komisije Siim Kallas je, na splošno rečeno, opravil dobro delo na področju izboljšanja proračunskega nadzora in zlasti povečanja upravne preglednosti. Dober primer tega je osveščenost javnosti o kmetijskih subvencijah.
Evropsko računsko sodišče se delno strinja. Seveda ima na nekaterih področjih pripombe, predvsem glede uporabe pomoči za kmetijstvo in regionalni razvoj. Odgovornost za to nosijo predvsem države članice. Iz poročila Računskega sodišča je mogoče razbrati nekakšno razcepljenost: nekoliko pravilnejše severne neto plačnice v nasprotju z južnimi upravičenkami, ki so bolj nagnjene k zlorabam. Na razcepljenost več kot očitno vpliva količina denarja v igri. Na jugu je na voljo več za delitev in nadzor kot na severu. Da bi preprečili neustrezno posploševanje, je izjemno pomembno, da Računsko sodišče v svojih poročilih natančno prikaže, kje prihaja do zlorab, in se s tem izogne napačnemu posploševanju in zmedi.
Prav tako bi se rad osredotočil na nekaj, kar ne spada v pristojnost Evropskega računskega sodišča in kar z nacionalnega stališča predstavlja še eno sivo področje. To je Sklad Athena, ustanovljen leta 2004, ki je v pristojnosti držav članic in ne EU. Države članice vplačujejo v sklad iz lastnih obrambnih proračunov za skupne vojaške operacije ki so izven pristojnosti ES. Te operacije po eni strani delujejo po načelu zveze NATO "stroški ležijo tam, kamor padejo". Po drugi strani pa obstaja program Athena, katerega financiranje je tajno. Tovrstna vojaška operacija držav članic EU bi morala biti pod demokratičnim nadzorom.
Glede poročila Evropskega računskega sodišča bo naša skupina še posebej pozorna na zakonitost proračuna Sveta, ki je bilo doslej za Parlament sivo področje.
Godfrey Bloom
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, torej, videti je, da je komisar Kallas prebral nek drug dokument. Lahko mu zagotovim, da to pri javni delniški družbi Združenega kraljestva (UK PLC) nikakor ne bi delovalo. Če bi katera koli UK PLC 14 let predlagala takšne izkaze, ki so bili popolnoma nesprejemljivi, in bi to ponovno storila letos - ne štejem, da je Računsko sodišče ocenilo, da so izkazi v celoti sprejemljivi, in dokument sem prebral - če bi bila Komisija uprava UK PLC, naj povem, da bi bili zdaj v zaporu!
Znašli smo se v položaju, ko Parlament, če je to sploh Parlament, ki večino leta porabi za razprave o ukrivljenih bananah, grčastem pastinaku, standardizaciji velikosti steklenic, v torek pa smo celo glasovali o standardizaciji traktorskih sedežev, torej ta absurdna organizacija večino časa porabi za stvari, ki so precej nepomembne. Imamo samo eno resno odgovornost, ki je, da od Komisije zahtevamo odgovornost za proračun. To je najpomembnejša stvar, ki jo moramo opraviti; in že petnajsto leto zapored se bo izmuznila skozi.
To je nezaslišano in britanskim poslancem sporočam, da bom pozorno gledal, kako bodo glasovali. Poskrbel bom, da bodo v Združenem kraljestvu izvedeli, kaj počnejo tukaj v nasprotju s tem, kar govorijo doma.
Ashley Mote
Gospod predsednik, vsi vemo, da računovodskih izkazov Evropske komisije ni mogoče odobriti dokler - in razen če - ne bosta razrešena dva glavna osnovna problema. Nobeden od teh problemov ni nov. Najprej, nobene gotovosti ni glede začetnih stanj računovodskega sistema, ki se je leta 2005 spremenil, saj so bile leto kasneje izvedene obsežne prilagoditve, zaradi katerih je postalo jasno, da ni bilo, in ni možno nikakršno usklajevanje.
Drugič, obstaja problem deljenega upravljanja, o čemer smo že govorili, ali povedano drugače, razporejanje javnih sredstev prejemnikom, ki so nato odgovorni za njihovo porabo in poročanje o njej. Celo notranji revizorji v državah članicah priznavajo, da tega sistema ni mogoče upravljati.
Vse, kar že leta poslušamo - in kar smo danes ponovno slišali od Sodišča in komisarja - je dobronamerno govorjenje o skorajšnjem izboljšanju, upravljanju tveganj, stopnjah napak - nepomembno! V resnici pa ni nobenih pomembnejših sprememb in javnost izgublja potrpljenje, kar je popolnoma upravičeno. Če se samo ukvarjamo z ležalniki na tem Titaniku, s tem ne bomo zamašili lukenj v trupu.
Če naj verjamemo grškim podatkom, imamo še vedno nasade oljk v Egejskem morju. Zloraba sredstev v Bolgariji je izven nadzora. V turškem delu severnega Cipra je bilo namenjenih 259 milijonov EUR javnega denarja za gospodarski razvoj, Urad EU v Nikoziji pa odkrito priznava, da teh sredstev ne more spremljati in nadzirati, preprosto zaradi tega, ker ne priznavamo turškega režima. Nekaj od tega denarja je bilo porabljenega za novo tlakovanje prestižnega letovišča v Kireniji, kjer dan in noč cvetijo igralniški posli. Lokalni režim se je odločil, da ne bo zbral zadostne količine davkov in računa na to, da je EU dovolj neumna, da bo to plačala, kar jim popolnoma ustreza. Vendar pa bi lahko ta denar veliko bolje uporabili.
Ne le, da so izkazi nesprejemljivi, nesprejemljive so tudi nekatere ocene o uporabi javnega denarja.
Christofer Fjellner
(SV) Najprej bi se rad zahvalil Računskemu sodišču za konstruktivno poročilo, ki je izjemno preprosto in razumljivo. Prepričan sem, da bo dobra podlaga za delo Odbora za proračunski nadzor.
Omejil se bom predvsem na neodvisne organe EU, za katere sem dejansko poročevalec. Nekatere ustanove številčno rastejo, s tem pa se veča tudi njihova odgovornost za količino denarja, ki ga imajo na razpolago. Zato bi rad predlagal, da bi sorazmerno naraščala tudi pomembnost preverjanja teh ustanov.
Vsako leto, ki sem ga preživel tukaj v Parlamentu, smo komentirali o problemih neodvisnih ustanov na področju načrtovanja, izvajanja proračuna, javnega naročanja, poročanja in tako dalje, na žalost pa je videti, da bomo morali enako početi tudi letos. Enako velja za problem, da zahtevajo vedno več denarja, čeprav še tistega iz prejšnjih let ne morejo porabiti. Menim, se pri tem sprožajo številna pomembna vprašanja, saj je to problem, ki se stalno ponavlja. Z mojega vidika so to vprašanja o odgovornosti in nadzoru. Zaradi tega je še posebej neprimerno, da Svet ni prisoten in ne sodeluje v razpravi, saj menim, da smo skupaj odgovorni zagotoviti nadzor in spremljanje teh decentraliziranih organov.
Poleg teh splošnih pripomb, ki večinoma veljajo za večje število, ne pa vse decentralizirane organe, menim, da obstajajo razlogi, da bi morali letos še posebej podrobno preučiti štiri organe. Prvi je Evropska policijska akademija, CEPOL, ki je bila tudi letos deležna pripomb glede javnega naročanja, in to je ponavljajoč se problem, ki ga ne rešujejo. Še bolj neverjetno je, da je Računsko sodišče opozorilo, da je bil denar porabljen za kritje zasebnih stroškov. Naslednji je Galileo, v povezavi s katerim Računsko sodišče še ni moglo dati izjave o tem, ali želijo ali ne želijo dati enostavne izjave o zanesljivosti, saj obstaja ogromno negotovosti v zvezi z odnosom med Galileom in Evropsko vesoljsko agencijo ter drugimi vpletenimi akterji. Kje se začne in kje konča Galileo? Nenazadnje je tukaj še Frontex in Evropska železniška agencija, oba krasna primera organov, ki precenjujejo svoje stroške in zahtevajo preveč denarja, kljub temu pa vsako leto zahtevajo še več denarja. To so zadeve, ki jih nameravam podrobneje preučiti v postopku razrešnice. Upam, da se bo nadaljevalo konstruktivno sodelovanje z Računskim sodiščem in Komisijo, sem pa razočaran, da tukaj ni Sveta, da bi sodeloval v tej razpravi.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod predsednik, gospod Caldeira je govoril o tveganju kot pomembnem dejavniku napak pri pripravi tega poročila. Naj se za trenutek ustavim pri vprašanjih Evropskega razvojnega sklada. Sklad zagotavlja pomoč državam v Afriki, Karibih in Pacifiku. Tveganje se razlikuje in je večje od tistega v državah članicah. Pomembno je, da je Svet ugotovil, da so posli, iz katerih izvirajo prihodki in razdelitev sredstev za proračunsko leto, zakoniti in pravilni. Zaradi te splošne ugotovitve lahko odobrimo poročilo kot celoto.
Po drugi strani pa je število napak pri plačilnih transakcijah veliko. Sodišče je izrazilo dvome glede dinamične interpretacije meril upravičenosti Komisije in stališče Sodišča, da je interpretacija pomanjkljiva, je treba sprejeti. Dejstvo je, da državam članicam ne omogoča zanesljivega upravljanja javnih financ. Komisija bi morala čim prej ponovno preučiti svoje stališče. Parlament ji je to zadevo že omenil.
Druga zadeva, o kateri govori poročilo, je sodelovanje z ZN. Izpostavlja nepripravljenost ali malomarnost ZN pri posredovanju ustreznih plačilnih dokumentov. Sodišče je izpostavilo tri glavna področja, kjer se pojavljajo večje napake. Ta so upravičenost stroškov, poravnava predplačil in plačevanje nepravilnih zneskov. Te napake bi osebje, ki je odobrilo plačila, moralo in lahko odkrilo in popravilo že zdavnaj. Iz tega razloga je razlaga Komisije, da so stroški revizije zelo visoki, kot je prikazano z razmerjem med stroški in učinkovitostjo revidiranja, neprepričljiva. S takšnim stališčem se je težko strinjati. Komisija bi si morala namesto tega prizadevati za večjo učinkovitost in povečati število zaposlenih. Parlament jo je na to opozoril že pred enim letom.
Skratka, ta del informacij, ki jih zagotavlja Računsko sodišče, je nejasen. Čeprav priznavam celotno pravilnost, želim opozoriti na področja, kjer je veliko napak. Poročilo vključuje priporočila Sodišča, ki jih je treba v večini primerov sprejeti.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Gospod predsednik, komisar, tudi jaz bi se rad zahvalil Računskemu sodišču, za njegovo odlično delo. Trenutno je veliko poslancev, ki se upirajo splošni porabi evropskih sredstev.
Rad bi izrazil upanje, da mediji ne bodo storili tega, kar storijo ponavadi, ko poročajo o naših razpravah in rezultatih dela Računskega sodišča, in sicer govorijo o vlakih, ki so prispeli prepozno, nič pa ne povejo o tistih, ki so prišli pravočasno, saj je bila večina proračuna Evropske unije porabljenega premišljeno. Ne mešajmo lesa z drevesi.
Pri tem pa smo pripomnili, da trend v tem poročilu Računskega sodišča kaže izboljšanje. To so zelo dobre novice. Dejali ste tudi, da je več milijonov upravičencev, kar ponazarja težavnost in obseg te naloge.
S svojega stališča želim poudariti dve glavni odgovornosti. Ne želim s prstom kazati na nobeno konkretno organizacijo. Povedati želim le, da morajo, če hočemo biti v prihodnosti boljši, ukrepati tisti, ki nosijo materialno odgovornost.
Po mojem mnenju obstajata dve kategoriji odgovornih ljudi. Tukaj je Komisija - in Računsko sodišče nam je pravkar povedalo, glede na to, da je več milijonov upravičencev, da je prva stvar, ki jo je treba narediti, poenostavitev pravil. Zato pričakujemo, še preden bomo razpravljali o nadzoru, izjavi, da bo treba za te upravičence stvari poenostaviti od spodaj navzgor - predvsem glede zvez, posameznikov in tako dalje.
V drugi kategoriji odgovornih pa so seveda države članice. Skupaj s kolegi iz Odbora za regionalni razvoj ne bomo nehali kazati na odgovornost držav članic v okviru strukturnih skladov. One so tiste, ki ponavadi še povečajo upravno zapletenost in namesto da bi svetovale, stvari najprej zakomplicirajo, nato pa obsojajo.
Zato, pa ne le zaradi tega poročila Računskega sodišča, resnično pričakujemo, da bo vsaka posamezna država članica omogočila dostop do evropskih sredstev in seveda v naslednjih letih uvedla ustreznejše kontrole.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Računskega sodišča, komisar, gospe in gospodje, po štirinajstih letih izjav o zanesljivosti bo naslednje leto obletnica. Premisliti moramo, kaj bomo storili ob tej priložnosti.
Menim, da postajamo vedno bolj smešni. Eno najpomembnejših tveganj je, da se bo to sprevrglo v rutino in nas nihče več ne bo jemal resno, kot tudi ne rezultatov, ki jih predstavimo. Poročilo Računskega sodišča je zanimivo poročilo - ki potrjuje upravičenost načela o "javni osramotitvi" - in Računsko sodišče prosim, naj še naprej zagotavlja takšno preglednost.
Vendar pa se sedaj soočamo z vprašanjem, kaj naj storimo z državami članicami, ki so članice EU že od leta 1981 in še vedno ne delujejo v skladu z zakonodajo EU. Sprašujem Komisijo - in to je ena od lekcij, ki sem se je pri tem naučil - naj prizna, da bolj kot bodo dosledni njeni ukrepi, bolj se bodo izboljšali rezultati. Tak dosleden pristop bi rad videl tudi na področjih, za katera je odgovorna sama Komisija. Razočaran sem, da je bil dosežen tako skromen napredek na področju neposrednega upravljanja. Od Komisije pričakujem, da bo ostalim za zgled in da bo pokazala, da je to izvedljivo in kako je treba ravnati.
En vidik tega poročila, ki me še posebej zanima, je stališče novih držav članic, vendar pa o tem ni na voljo veliko informacij. Nekaterih številk ne razumem, na primer, vaših ugotovitev glede dveh novih držav članic Romunije in Bolgarije in tega, kar je na tem področju ugotovil Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) leta 2007. OLAF je preveril naključne vzorce vseh sredstev in ugotovil, da je odstotek goljufij in nepravilnosti v teh dveh državah 76 %. To je visok odstotek in čas je, da sprejmemo ustrezne ukrepe in tema dvema državama pomagamo doseči boljše rezultate, sicer ne bomo dosegli nikakršnega napredka.
To letno poročilo le zadnje poročilo Barrosove Komisije in prvo v novem obdobju financiranja. Čestitam komisarju Kallasu in Barrosovi Komisiji za njihovo delo na področju finančnega nadzora. Komisija je dosegla veliko več kot katera koli pred njo. Zaskrbljujoče pa je, da kljub vsem tem dejavnostim nismo dosegli nič boljših ali hitrejših rezultatov. Od nove sheme poročanja o izterjavah pričakujem veliko več in upam, da se naslednje leto ne bomo ponovno znašli v enaki situaciji, ko bomo skomigali z rameni in ugotavljali, da se morajo stvari naslednje leto izboljšati.
Predsednik
Komisar Kallas, ob takšnih pohvalah gospe Gräßle ste res lahko ponosni!
Dan Jørgensen
(DA) Gospod predsednik, naše razprave so včasih še vedno nekoliko abstraktne, zato menim, da se moramo stalno opominjati, o čem pravzaprav govorimo. Govorimo o davkoplačevalskem denarju. Govorimo o denarju evropskih državljanov. Denar, ki je porabljen za dokaj razumne - in včasih ne preveč razumne - namene. Splošna zahteva za ves denar, ki se porabi v imenu EU, je, da se mora porabiti na ustrezen in dostojen način. Naslednja stvar, ki je skupna vsemu porabljenemu denarju, je ta, da je treba upoštevati pravila, če pa se teh pravil ne upošteva, je treba plačati kazen.
Na žalost pa letos ponovno ugotavljamo, da Računskemu sodišču ni uspelo odobriti izvajanja proračuna EU, torej odobriti računovodskih izkazov. To je seveda popolnoma nesprejemljivo. Vprašanje je, koga naj kritiziramo, na koga naj pokažemo s prstom? Ni dvoma, da so največji problem države članice. Na žalost ni dvoma da države članice takoj, ko od EU dobijo vrečo denarja, niso več tako pripravljene tako strogo nadzirati tega denarja in uveljavljati toliko pravil, kot če bi to bil nacionalni denar. Pogodba jasno pravi, da je to odgovornost Evropske komisije, kar pomeni, da je Evropska komisija odgovorna, da je pritisk na države članice, naj uvedejo potreben nadzor, tako skromen. Zato je škoda, da Komisija ni izpolnila lastnega cilja, da bi lahko izkaze odobrili pred koncem tega obdobja. Tega ne bomo dosegli.
Vendar pa bi rad tudi povedal, da je bil opravljen pomemben napredek, na primer, po pritiskih s strani Evropskega parlamenta. Lani je bil uveden akcijski načrt, ki je vseboval veliko število zelo specifičnih pobud, katerih učinke bomo videli - ne v letošnjem poročilu, ampak v poročilu za naslednje leto. S tem smo lahko zadovoljni. V letošnjem postopku bomo seveda delovali zelo usmerjeno v zvezi s področji, kjer še vedno obstajajo problemi. Predvsem pa je zaskrbljujoče dejstvo, da smo na področju kmetijstva, kjer so bili sicer vedno pozitivni trendi, letos opazili slabšo oceno, saj nimamo ustreznega nadzora nad sredstvi, namenjenimi razvoju podeželja.
Bill Newton Dunn
Gospod predsednik, Računskemu sodišču bi se rad zahvalil za poročilo, komisarju in njegovi ekipi pa za opravljeno delo.
To je pomembna zadeva, ker je po vsem svetu toliko držav, ki propadajo in so propadle - ne bom jih našteval, saj jih vsi poznamo -, in tam cveti kriminal ter se širi med vse nas. Te probleme moramo rešiti in zadovoljen sem, da se počasi premikamo v pravi smeri.
Globoko obžalujem, da med nami ni predstavnikov Sveta, saj so na tem področju odpovedale prav države članice. Niti enega predstavnika ni in te napake naslednje leto ne smemo ponoviti.
Samo nekaj bi rad povedal odsotnemu gospodu Bloomu iz moje države, ki je imel smešen govor o "grčastem korenju" ali nekaj podobnega, nato pa odšel in ni izkazal vljudnosti ter poslušal razprave do konca. Če bi bil tukaj, bi slišal, da ga želim spomniti, da eden pomembnejših oddelkov britanske vlade, ki se ukvarja s pokojninami, že štirinajst let neuspešno predstavlja svoje izkaze, ki niso odobreni. Tako torej tudi mi v Veliki Britaniji nimamo biti na kaj ponosni. Ena od stvari, ki me begajo v zvezi z Združenim kraljestvom, je ta, da britanska vlada noče sodelovati z OLAF, kar je popolnoma nesmiselno in mora biti popravljeno. Zelo si želim, da bi imela britanska vlada razlago za to.
Nazadnje pa naj se obrnem neposredno na vas, gospod predsednik: ko bomo dajali priporočila glede odborov za nov parlament naslednje leto, menim, da moramo resno razmisliti, kako bi okrepili Odbor za proračunski nadzor - mu dali dodatna pooblastila in odgovornosti in si tako še močneje prizadevali rešiti ta problem.
Predsednik
Hvala, Bill Newton Dunn. Kot vedno si bo predsednik tudi tokrat prizadeval po najboljših močeh.
Markus Ferber
Gospod predsednik, gospod predsednik Evropskega računskega sodišča, gospod podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, kot je že tradicija, ponovno ni mogoče dati izjave o zanesljivosti o odnosu med porabo na evropski ravni in upravljanjem na nacionalni ravni. Spominjam se razprav s prejšnjim predsednikom Računskega sodišča, profesorjem Friedmannom, ki mi je nekoč rekel, da izjave o zanesljivosti ni mogoče dati zaradi struktur. Zato bi morali razmisliti, kako oživiti ta instrument z namenom izdaje izjave o zanesljivosti, če je to upravičeno.
Treba je ločevati med različnimi zadevami. Prvič, proračun, ki je sestavljen iz okrog 95 % subvencij, je veliko bolj dovzeten za goljufije kot nacionalni, regionalni ali lokalni proračun. Ta proračun subvencij v večini upravljajo države članice, ki od nas zahtevajo veliko več neodvisnosti v novem finančnem obdobju, saj so se v zadnjem obdobju pritoževale nad preveč centraliziranim nadzorom. Seveda pa to tudi pomeni, da je treba odgovornost za proračunska sredstva prenesti na regionalno in nacionalno raven.
Naj spregovorim o tretjem področju. Naučiti se moramo razlikovati med goljufijo in zapravljivostjo. Ponavadi se to dvoje tlači v isti koš. Prav tako me moti, če se z denarjem EU financirajo projekti, ki niso resnično nujni. Vendar pa to ni goljufija, ampak zapravljivost. Iz tega razloga bi morali tisti, ki so odgovorni za projekte, predvsem na področju strukturnih poslov, namreč države članice, tudi prevzeti odgovornost za zagotavljanje, da denar ne bo zapravljen in da bodo do subvencij upravičeni le tisti projekti, ki regiji resnično prinašajo dodano vrednost. Zato bi morali razmisliti o tem, da bi del strukturnih poslov prenesli med brezobrestna posojila. Če bodo morale države članice denar vrniti, bodo financirale le tiste projekte, ki jih resnično potrebujejo.
Paulo Casaca
(PT) Gospod predsednik, naj najprej čestitam Računskemu sodišču za odlično delo in za to, ker je to delo naredilo veliko bolj dostopno za vse nas tukaj kot tudi za evropske državljane na splošno.
Kljub vsemu pa bi želel bolj podrobne podatke v poročilu Sodišča, z imeni in analiziranimi primeri. To ne pomeni "javne osramotitve", kot jo imenujejo nekatere države članice, ampak bolj "poimenovanje in razumevanje". To pa zato, ker lahko le z opisom posameznih primerov razumemo problem v celoti. Po mojem mnenju imamo predvsem pri strukturnih skladih zakonodajne okvire, ki pogosto zahtevajo absurdne stvari. Tako državam članicam kot tudi nam je to jasno, zato moramo podrobneje preučiti te zakonodajne okvire.
Razpravljali bomo tudi o izvajanju proračuna Evropskega parlamenta v letu 2007. Stavbe tukaj v Strasbourgu so bile kupljene v letu 2007 in ko smo jih kupili, smo dobili zagotovila, da v njih ni azbesta. Šele ko je bil nakup opravljen, smo ugotovili, da je azbest v okrog 50 sobah te stavbe. To je resna stvar, ki ji moramo nameniti vso pozornost.
Gospe in gospodje, to ne pomeni, da bomo napovedali vojno tistim, ki želijo ali ne želijo priti v Strasbourg. Ne moremo izkoriščati zdravstvenih vprašanj, ki pravzaprav niso pomembna. Vendar pa zdravstveno vprašanje obstaja in od generalnega sekretarja želim jasna zagotovila, da je načrt odstranjevanja azbesta skladen z nadaljnjo uporabo teh stavb.
Na ta zagotovila čakam že več mesecev. Prebral sem na stotine strani poročil in si ogledal brezštevilne fotografije, nekatere od njih zelo zanimive, vendar zagotovil še vedno nimam; res jih potrebujemo, saj brez njih ne moremo vedeti, da lahko tukaj popolnoma varno delamo.
Zato želim izpostaviti, da je treba to zadevo v celoti razjasniti, preden podelimo razrešnico proračunu Evropskega parlamenta, ker sicer ne bomo mogli glasovati za.
Marian Harkin
Gospod predsednik, rada bi se zahvalila Računskemu sodišču. Po tem, ko sem prebrala njihovo poročilo in poslušala današnjo razpravo, se sprašujem: je kozarec napol prazen ali napol poln?
Prvi stavek v zaključku Sodišča pravi, da je Sodišče za leto 2007 ugotovilo napredek na področju nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije, kar pomeni, da smo vsaj na pravi poti. Na določenih področjih so ugotovljene izboljšave, vendar pa je v nekaterih sektorjih stopnja napak še vedno mnogo previsoka, kot je bilo danes tukaj izpostavljeno.
Izjemno pomemben vidik je, kot poroča OLAF, da se sum goljufije v okviru strukturnih skladov nanaša na 0,16 % plačil Komisije med leti 2000 in 2007, kar je izjemno visok odstotek. Vendar pa kot političarka na mestu, vidim tudi drugo plat medalje. Skupine skupnosti, prostovoljne skupine in nevladne organizacije me pogosto opominjajo na velike težave, s katerimi se srečujejo, ko prosijo za financiranje in pri tem na vsakem koraku strogo upoštevajo pravila. Ves čas me napadajo zaradi bruseljske birokracije in med državljani in to razpravo stojijo države članice - mnoge med katerimi morajo resno izboljšati svoja dejanja - Komisija, ki jo čaka tudi še kar nekaj dela, Parlament in Računsko sodišče.
Kljub vsemu pa verjamem, da bodo priporočila Sodišča pripomogla k spremembi, predvsem pri poenostavljanju osnove za izračun upravičenih stroškov in boljše uporabe pavšalnih plačil. Napredujemo, a prepočasi.
Je torej kozarec napol prazen ali napol poln? Če pomislim na celoten vpliv evropskega financiranja, opravljene izboljšave in, upam, izvajanje priporočil, potem je po mojem mnenju kozarec napol poln.
José Javier Pomés Ruiz
(ES) Gospod predsednik, v skladu s členom 274 Pogodbe o ES je Svet enako odgovoren za stroške kot Komisija. Mi smo proračunski organ.
Gospod predsednik, ali smo povabili Svet k sodelovanju v tej razpravi? Ne vidim nobenih predstavnikov. Ali so se opravičili za odsotnost? Ali so povedali, zakaj jih ni tukaj?
Ne razumem. Ali je to zato, ker nočejo že štirinajstič slišati pripomb Računskega sodišča, da je treba stvari izboljšati, saj so oni tisti, ki porabijo več kot 80 % denarja Evropejcev? Ali pa je to zato, ker so tudi oni, kot države članice, zadovoljni s svojo porabo, medtem ko moramo mi tukaj v Parlamentu preverjati napake odsotnega gosta, saj predvidevam, da so bili povabljeni?
- (FR) Bom povedal po francosko. Smo v Franciji. Kje je francosko predsedstvo? Kje je gospod Sarkozy? Kje so vaši predstavniki v tej razpravi?
(ES) Bomo videli, kot bi rekel Molière, ali bodo kmalu prišli.
To je nesprejemljivo. Vsi moji kolegi iz Odbora za proračunski nadzor se strinjajo, da se to ne sme ponovno zgoditi. Mislil sem, da bo odlično francosko predsedstvo izboljšalo tudi ta vidik in se soočilo s posledicami. Kajti s posledicami se morajo soočiti tukaj. Ne morejo zapravljati, potem pa ne priti sem. Namreč tudi Svet, ne le države članice, je predmet našega pregleda. Vendar pa nikoli niso prisotni, ker nočejo vedno znova poslušati iste stvari.
Rešitev je uvedba nacionalnih izkazov.
Omenil bi dve zadevi.
Čestitam, gospod Silva Caldeira. Za zadnjo razpravo tega parlamentarnega obdobja ste pripravili zelo dobro poročilo. Računsko sodišče, katerega predsednik ste, je delno odgovorno za to izboljšanje. Prosimo, posredujte naše čestitke vsem članom, kot so dejali že številni kolegi poslanci.
Gospod Kallas, ta Komisija je bistveno izboljšala stvari. Na žalost nismo dosegli končnega cilja pozitivne izjave o zanesljivosti, vendar pa se stvari dobro odvijajo.
Nekaj bi rad predlagal: stvari moramo poenostaviti. Poenostaviti in prenest odgovornost na države članice, nato pa morajo one priti sem in se soočiti s posledicami. Poenostavitev in ukinitev birokracije je način, s katerim bomo izboljšali porabo denarja Evropejcev.
Szabolcs Fazakas
. - (HU) Hvala za besedo, gospod predsednik. Menim, da je za namestnika iz nove države članice, katerega odsotnost je obžalovala gospa Gräßle, trenutna razrešnica pomembna iz dveh razlogov. Po eni strani je to prvo leto v obdobju 2007-2013, zaradi česar bodo imele vse naše sedanje opazke vpliv na prihodnjo uporabo. Drugič, to je leto, v katerem Evropski parlament in Komisija zadnjič podeljujeta razrešnico, zato je vredno pripraviti oceno.
Mogoče se kolegi poslanci ne strinjajo z mano, vendar vseeno menim, da lahko kljub temu, da nismo dosegli glavnega cilja, namreč pozitivne izjave o zanesljivosti, s ponosom gledamo nazaj na svoje dosežke. Komisija pod vodstvom podpredsednika gospoda Siima Kallasa in Parlament pod vodstvom Odbora za proračunski nadzor sta poskrbela ne le za to, da so bili vsi njuni računi v redu, ampak sta z velikimi in stalnimi napori uspela zagotoviti tudi, da so države članice, na katere odpade 80 % izdatkov, vedno bolj pripravljene sodelovati pri pregledih.
Vem, da nas na področju kmetijskih in kohezijskih skladov čaka še ogromno dela na tem področju, vendar pa pri tem ne smemo pozabiti na spreminjajoče se okoliščine v svetovnem gospodarstvu. V trenutni krizi je izjemno pomembno, predvsem za nove članice, da kolikor se da hitro uporabijo vire EU, s čim manj demokracije. Ta cilj je treba doseči, ne da bi s tem povečali tveganje za plačila. Zato pozdravljam dejstvo, da tudi Evropsko računsko sodišče predlaga poenostavitev na tem področju. Njihova izvedba pa je zdaj odvisna od Komisije in držav članic. Hvala lepa.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila Evropskemu računskemu sodišču in komisarju Siimu Kallasu za pomembno delo, ki ste ga opravili v korist evropskih davkoplačevalcev.
V računovodskih izkazih EU je dovoljeno 2 % napak. Povedati želim, da mora biti možno stroške, namenjene za plače, pokojnine in druge upravne zadeve, zaključiti z večjo stopnjo natančnosti. Na tem področju ne sme biti nikakršne zmede. Obstajajo pa tudi druge skupine stroškov, kjer je lahko doseganje 2 % težko. Tako je na primer trenutno veliko govora o višjih številkah pri stroških za regionalno politiko. Morda moramo biti dovolj drzni in priznati, da ni realno pričakovati, da bomo v teh skupinah stroškov dosegli nično toleranco.
V prihodnosti moramo izboljšati stroškovno učinkovitost, poenostaviti postopek prijave in omogočiti prenos odgovornosti in pooblastil na nacionalno raven. To je v interesu evropskih davkoplačevalcev in upam, da bo Računsko sodišče na tem področju ravnalo učinkovito.
Véronique Mathieu
(FR) Gospod predsednik, ne želim prevzeti besede v imenu predsedstva, vseeno pa bi rada odgovorila kolegu poslancu gospodu Pomésu Ruizu. Mislim, da morda ni bil v Parlamentu, ko je govoril poročevalec. Svet ni želel biti prisoten v Parlamentu pred sestankom Ecofin. To je bilo popolnoma namerno. Menim, da pred tem sestankom ne sme biti izmenjave mnenj.
Glede poročila pa je po mojem mnenju ključna beseda poenostavitev. Vendar pa menim, da je deljeno upravljanje dejansko vir zapletov na ravni evropskih sredstev, medtem ko trenutna stopnja zapletenosti ni v vseh primerih posledica goljufij, predvsem v kmetijskem sektorju. To kar danes opažamo, predvsem na področju razvoja podeželja, je na žalost posledica izjemno zapletenega upravljanja evropskih sredstev.
O SKP smo glasovali včeraj in moramo se zavedati, da je, na primer, okoljska navzkrižna skladnost izjemno zapletena. Evropski poslanci zahtevajo poenostavitev okoljske navzkrižne skladnosti, saj kmetje res trdo delajo da bi zadostili zahtevam okoljske navzkrižne skladnosti. Evropske sklade - predvsem upravljanje strukturnih skladov - je treba poenostaviti in to je politično sporočilo, ki ga moramo poslati. Poenostavitev evropskih skladov je današnja ključna beseda, ki jo je treba slišati.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Čestitke za poročilo, ki lahko služi kot priročnik za uporabo v zapletenih postopkih, po katerih se v Evropski uniji plačujejo stroški. Moji zaključki v zvezi s poročilom so naslednji: jasnost in enostavna razumljivost - odraža nove delovne metode, ki jih je uvedlo Računsko sodišče; analiza, ki je podlaga za pomembna priporočila, ki pa so pravzaprav prisotna že več let; in osredotočenost na rezultate. Pozabimo za trenutek na dobre strani poročila in ocenimo rezultate glede pravilnosti in učinka izdatkov Evropske unije. Zaključki so naslednji: slabosti v kontrolnih sistemih držav članic in, do neke mere, učinkovit nadzor s strani Evropske Komisije; porazdelitev napak v plačilih po področjih je precej neenakomerna in ponekod sorazmerna z višino stroškov. Soočiti se moramo z visoko stopnjo napak na nekaterih področjih. Dosežen je bil pomemben napredek, vendar to še ni dovolj. Glavne ugotovitve poročila so vključene v priporočila, ki bi morala izboljšati sistem za upravljanje izdatkov evropskih skladov: izboljšanje kontrolnih sistemov na različnih ravneh - prvi, drugi in tretji - in povezave med njimi, kar je obveznost držav članic; poenostavitev postopkov na tak način, da jih bo mogoče lažje nadzirati in izvajati brez tveganj. Pri tem so pogosto vpletene nove države članice in menim, da je potrebno boljše sodelovanje pomoč tem novim članicam pri vzpostavitvi jasnih in natančnih nacionalnih kontrolnih mehanizmov.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, Računskemu sodišču bi se rada zahvalila za današnjo predstavit, komisarju in njegovi ekipi za opravljeno delo. Ja, stopnje napak so previsoke - in vsi si prizadevamo za popolnost - kljub vsemu pa je bil dosežen napredek, tako na tem področju kot tudi na splošno v EU, in to je dobro.
Moja splošna pripomba je, da so države članice morda bolj previdne z lastnim denarjem kot z evropskim denarjem in to miselnost moramo spremeniti. Vendar pa, kot pravijo tudi nekateri drugi, ne smemo preveč zakomplicirati pravil in predpisov o skladnosti, saj to odvrača ljudi, predvsem tiste, ki morda potrebujejo dostop do financiranja.
V rokah držim - svež iz tiskarne - sistematski pregled skupne kmetijske politike, ki je bil dogovorjen danes zgodaj zjutraj. V predstavitvi je bilo izjemno jasno povedano, da na področju razvoja podeželja obstajajo veliki problemi glede skladnosti, medtem ko v skladu s sistematskim pregledom sedaj jemljemo denar posameznim kmetijam in ga prelivamo v razvoj podeželja. Tega problema se moramo lotiti. Ob koncu dneva je videti, da je, teoretično, preusmerjanje denarja v programe za razvoj podeželja in reševanje podnebnih sprememb, biotske raznolikosti dobra ideja, toda, kako merimo te stvari in ocenimo vrednost za denar? To je nekaj, kar moramo skrbno preučiti.
Skrbi me, da bo to poročilo, kot se je v preteklosti že zgodilo, uporabljeno proti EU - da bi jo očrnilo - in ne na način, kot bi moralo biti uporabljeno, kar pomeni: poglejte, dosegli smo napredek in kažemo na področja, kjer so potrebne nadaljnje izboljšave, da bomo evropski denar zapravljali na način, ki je dober za evropske državljane, pri čemer pa to ne bo preveč zapleteno.
"Poenostavljanje" je bila najpogosteje uporabljena beseda tukaj danes zjutraj. Če bi bilo tako enostavno, bi to že počeli. Čeprav menimo, da stvari niso tako preproste, bi morda pomagalo, če bi bili tisti, ki imajo nadzor in pregled nad tem, bolj usklajeni s trenutnimi problemi, da bi postopki lažje tekli. Zato naj pohvalim predstavitev in izrazim upanje, da bomo še naprej dobro trošili.
Jan Olbrycht
(PL) Gospod predsednik, dovolite mi, da najprej izrazim odobravanje poročila Sodišča, ki potrjuje doslednost njegovega dela.
Rada bi tudi omenila, da so ta poročila vedno analizirana v določenem kontekstu. Trenutno je ta kontekst zelo pomemben, saj pripravljamo novo podobo naših politik po 2013. Poleg tega pa razpravljamo tudi o načinih spremljanja in presojanja o učinkovitosti naših politik. In tretjič, vsi delamo na odzivu Evropske unije na finančno krizo in na prilagajanju naših orodij, načinov in inštrumentov novim izzivom.
V tem kontekstu, če pogledamo učinke poročila, ki se osredotoča na kohezijsko politiko, našo pozornost pritegne dejstvo, da tam, kjer je sama Komisija odgovorna za določene ukrepe, poročilo ugotavlja očitno izboljšavo. Po drugi strani pa na področjih, kjer se izvaja večplastno revidiranje in je odgovornost na strani držav članic, so dosedanji učinki, kot je navedeno v poročilu, skromni, saj še ne moremo videti neposrednih rezultatov reform, ki se trenutno izvajajo.
Če dovolite, naj povem še, da moramo pri sestavljanju novih politik jasno razlikovati - kot je povedal gospod Ferber - med napakami, zlorabami in neustreznim upravljanjem in tem, kako bi jih povezali z učinkovitostjo politik. Po mojem mnenju ni prav, da samo ugotovimo napako ali stopnjo napake z neučinkovitostjo konkretne politike. Tako poenostavljeno sprejemanje zaključkov lahko povzroči, da bomo opustili politike, ki so v novi situaciji nujne.
Esther de Lange
. - (NL) Gospod predsednik, tudi sama bi se rada zahvalila Računskemu sodišču za predstavitev letnega poročila in Komisiji za njen odziv nanj. Kljub pozitivnemu dogajanju na strani knjigovodstva se dejansko srečujemo z enako situacijo kot v preteklih letih. Res je, da so bili sprejeti ukrepi na tem področju kohezije, med drugim tudi skozi akcijski načrt Evropske komisije, in da se je stopnja napak rahlo znižala, z 12 % na 11 %, vendar pa to očitno ni dovolj. Na področju kmetijstva in drugih večjih bremenitev proračuna nastajata dve različni sliki. Stopnja napak v kmetijski politiki je pod kritično mejo 2 %, delno tudi kot rezultat celovitega nadzornega sistema. Vendar pa verjamem, da bi morali naložiti strožje kazni državam, ki že več kot deset let ne uspejo učinkovito izvajati tega celovitega nadzornega sistema, kar bi morali storiti s progresivnimi finančnimi popravki.
Slika pa je nekoliko slabša na področju razvoja podeželja. Kot je že jasno povedala kolegica McGuinness, je to pomenilo jasen poziv Svetu kmetijskih ministrov, ki so se nedavno sestali, naj ne hitijo preveč s prenosom denarja s kmetijske na podeželsko politiko. Pozneje sem izvedela, da je kljub temu, da Svet ni ukrepal tako hitro, kot bi Komisija želela, predlagana sprememba vseeno precejšna.
To so problemi. Zdaj pa k rešitvam. Slišala sem, da Računsko sodišče zelo previdno govori o uravnoteženju stroškov nadzora, poenostavitvi in jasnih ciljih. To je vse lepo in prav, toda tako Evropska komisija kot tudi Računsko sodišče dobro vesta, da problem leži drugje, namreč v tem, da 80 % izdatkov soupravljajo države članice. Zato ni treba posebej poudarjati, da je treba rešitev vsaj delno iskati tudi pri teh državah članicah. Zato si lahko predstavljate moje presenečenje, ko sem ugotovila, da niti Računsko sodišče niti Evropska komisija nista omenila izjav o nacionalnem upravljanju. Komisarja bi želela spomniti, da je ob predhodni razrešnici obljubil, da bo poskrbel za te izjave, zato želim vedeti, če je svojo obljubo izpolnil in kje lahko to vidimo, ker namreč sama ne vidim nobenih dokazov. Ker so te izjave za nas učni proces, menim, da je pomembno, da si natančneje ogledamo, kako se sestavljajo trenutna letna poročila in nacionalne izjave v smislu kakovosti, in da se iz tega kaj naučimo. Jaz to vsekakor razumem, kot da nam bo Evropska komisija v naslednjih mesecih pri tem pomagala.
Rumjana Želeva
(BG) Izdaja letnega poročila Računskega sodišča je dobra priložnost, da analiziramo, kako in za kaj se uporablja proračun Evropske unije. Cilj proračuna EU je predvsem izboljšati življenja njenih skoraj petsto milijonov državljanov. Uporablja se za financiranje projektov, ki imajo neposreden vpliv na vsakdanje življenje državljanov, kot so na primer ceste in avtoceste. Kot veste smo trenutno na razpotju, saj so evroskeptiki uspešno zavedli nekatere državljane s praznimi obljubami in napačnimi trditvami. Ena od metod, ki jih uporabljajo, je ta, da za vse, kar ne deluje pravilno, krivijo Evropo. Mi pa moramo storiti vse, da bomo državljanom Evropske unije omogočili, da bodo izkoristili ugodnosti članstva. Poslati jim moramo odločno sporočilo, da kot zakonodajalci Evrope želimo, da bi Evropska unija delovala učinkoviteje in bolj uspešno. Le tako bomo preprečili uspeh evroskeptikov.
V zvezi s tem želim spregovoriti o svoji državi, Bolgariji. Njeni državljani so leta nestrpno čakali trenutek, ko bodo postali enakovredni državljani Evropske unije in bodo lahko izkoristili ugodnosti članstva. Kot pa je razvidno iz najrazličnejših evropskih poročil, pa so bili mnogi moji sodržavljani, kljub temu, da so se pridružili Evropski uniji, prikrajšani za ugodnosti solidarnosti Skupnosti, in sicer zaradi napačnega vodenja in slabosti vlade. To omenja tudi najnovejše poročilo Evropske komisije iz julija 2008, ki je na žalost vodilo k delni zamrznitvi evropskih sredstev za Bolgarijo. To me zelo žalosti, saj si ničesar ne želim bolj kot videti sodržavljane, ki živijo v cvetoči Bolgariji, ki je dobila pravično mesto v združeni Evropi, brez obtožb o korupciji na visokih položajih in brez organiziranega kriminala.
Na koncu pa pozivam vse evropske in nacionalne ustanove, naj nadaljujejo s prizadevanji za odpravo pomanjkljivosti, navedenih v letnem poročilu Računskega sodišča, in se borijo za stalno izboljšanje kakovosti življenja državljanov v Evropski uniji.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, "catch the eye". Mislim, da ta tema pritegne pozornost mnogih ljudi. Nepotrditev je vsekakor delno povezana s stopnjo napak. Celo po tolikih letih se sprašujem, ali je napaka v sistemu in jo je treba odpraviti. Gospod Ferber je izpostavil, da je treba za države, ki vedno znova ne izpolnijo obveznosti glede jasnosti in lastne odgovornosti, uveljaviti drugačne načine financiranja. Po njegovem mnenju je to možno storiti tako, da se sredstva zagotovijo pod pogojem, da se ta ne porabijo takoj. To mi je všeč. Države morajo izbrati, vsekakor, ko gre za strukturne sklade, kmetijstvo in podeželske inovacije.
Gerard Batten
Gospod predsednik, kot je povsem pravilno povedal moj prijatelj gospod Bloom, nikakor ni res, da so revizorji v celoti potrdili računovodske izkaze. Videti je, da ni mogoče ustrezno izkazati okrog 6 milijard EUR. Pri trenutnih menjalnih tečajih je to okrog 4,7 milijarde GBP. Britanska neto plačila v proračun EU v letu 2007 znašajo 4,3 milijard GBP. To je neto znesek po rabatu Združenega kraljestva in lastnem denarju, ki ga porabimo v svoji državi. Pojem "denar EU" ne obstaja. Znesek, ki presega neto plačilo davkoplačevalcev iz Združenega kraljestva v proračun EU se najverjetneje znajde v žepih goljufov.
To je lep povzetek britanskega članstva v Evropski uniji: popolna nezaslišana izguba denarja. Britanci se vedno bolj zavedajo, da Evropska unija...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Dušana Zdravkova
(BG) Tudi jaz vam čestitam za poročilo. Zame je zelo pomembno, da poudarja pomembnost izboljšanja sistemov za nadzor in spremljanje evropskih sredstev in priporoča poenostavitev teh postopkov. Popolnoma se strinjam z ugotovitvami in priporočili za Evropsko komisijo, saj so povsem na mestu. Želela bi omeniti obžalovanja vreden primer neučinkovitega nadzornega sistema, ki se omenja v zvezi z Bolgarijo. Številne izvajalske agencije mojo državo vztrajno kritizirajo zaradi nepravilnosti v upravljanju sredstev iz programov predpristopne pomoči. To je jasen dokaz, da se je napačno upravljanje na strani bolgarske vlade sprevrglo v zlorabo, zaradi česar niso bili doseženi rezultati ciljnih predpristopnih mehanizmov. Vendar pa verjamem, da se to ne bi zgodilo, če bi Komisija sprejela potrebne učinkovite nadzorne mehanizme. Čeprav Komisija to priznava v svojem odgovoru na strani 51 poročila, mi ni jasno, katere konkretne ukrepe je treba sprejeti.
Christopher Heaton-Harris
Gospod predsednik, cilj, ki ga je na začetku svojega mandata izrekel gospod Kallas, je bil pridobiti pozitivno izjavo o zanesljivosti, vendar pa se, če smo pošteni, v mnogih poročilih, ki smo jih v tem času prejeli od Računskega sodišča, ni veliko spremenilo. Gospod Kallas, bojim se, da pri svojem poročanju in stališču do trenutnega poročila v vseh pogledih odražate izkušnjo Petra Mandelsona. Tudi sam vem nekaj o Mandelsonovih - trditi, da je vse popolnoma v redu in krasno ter da so izkazi čisti je nepošteno in preprosto neresnično.
Ni pošteno, da se branite s tem, da krivite države članice, saj vam člen 274 Pogodbe lepo pove, da se denar ustavi pri Komisiji. Kdo sploh daje državam članicam denar? Kdo, ki ve, kje so problemi - in vsako leto vam to pove gospod, ki sedi poleg vas -, lahko zategne pas ali zavrne denar za financiranje določenih programov? Gospod Kallas, denar se ustavi pri vas. Bojim se, da vam ni uspelo.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Računsko sodišče. - Gospod predsednik, najprej naj se zahvalim vsem za prijazne besede o ljudeh, ki delajo na Računskem sodišču in vseh tistih, ki so pripomogli k rezultatu, o katerem danes tukaj razpravljamo. V imenu vseh, ki delajo na Evropskem računskem sodišču, se zahvaljujem poslancem, da cenijo naše delo in pomoč Evropskemu parlamentu, kot je predvideno v Pogodbi. To je naš mandat. To je naša vloga.
Skrbno beležimo vse pripombe in predloge, ki ste jih naslovili na Sodišče, da bi na njihovi podlagi lahko še izboljšali način predstavitve in sporočanja rezultatov in ugotovitev, tako vam kot tudi državljanom Evropske unije. Prizadevamo si, da bi na vseh področjih dosledno upoštevali mednarodne računovodske standarde, tudi ko preučujemo delo drugih revizorjev, namreč tistih, ki jih imenujejo države članice za revidiranje sredstev Evropske unije.
Za konec bi rad še dodal, da si bomo še naprej prizadevali pomagati Evropskemu parlamentu in njegovemu Odboru za proračunski nadzor v času podelitve razrešnice in si ponovno prizadevali za popolno sodelovanje z vsemi ustanovami. Na koncu dneva je pomembno, da je rezultat našega dela, kot sem povedal v svojem govoru, znak, da so evropske ustanove odgovorne in pregledne ter da lahko Evropski uniji zaupamo.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, dane so bile številne pripombe. Pred nami je dolg postopek razrešnice in razprav, v katerem moramo zagotoviti odgovore in/ali komentarje na vse te pripombe.
Naj podam le pripombo glede poenostavitve, ki je bila toliko krat izpostavljena. Vsi pravijo, da so za poenostavitev, dejansko pa obstajata dve različni osnovni mnenji. Prvo je to, da želijo imeti prejemniki denarja veliko bolj proste roke, medtem ko zahtevajo tisti, ki ta denar prispevajo, popolno preglednost nad tem, kam denar gre. To nasprotje je stalno prisotno. Drugič, do zdaj - čeprav je bilo v zadnjih dveh letih nekoliko drugače - smo vedno domnevali, da mora obstajati nična toleranca za vsako napako. Ta pravila so torej izdelana zato, da preprečijo vsako napako v milijonih opravljenih transakcij. Rezultat tega je tudi nekakšen mitološki pogled na slavno izjavo o zanesljivosti, kar pomeni, da so v vseh transakcijah v vseh izkazih napake. Kot pravi Računsko sodišče v tem poročilu, je 95 % vseh izdatkov brez napak, razen pri strukturnih skladih, kjer je stopnja napak višja. Torej je velika večina sredstev porabljenih v skladu s pravili.
Kljub temu pa se bomo kmalu lotili nične tolerance napak. Mnogokrat je bilo zastavljeno tudi vprašanje dopustnih tveganj in Parlamentu bomo kmalu predstavili sporočilo o intenzivnih razpravah, ki trenutno potekajo v Komisiji. Imamo modele, ki jasno kažejo, da zagotavljanje nične tolerance napak - 100-odstotno brez napak - pomeni ogromne stroške nadzora. Obstaja točka, kjer se srečajo napake, stroški in tveganja. S tega vidika cenimo pristop Računskega sodišča, predvsem na področju uvedbe tovrstne kvantitativne usmeritve, ki zagotavlja veliko boljšo sliko. Nato pa bomo videli - kot je rekel spoštovan poslanec -, da bi morda bilo dobro, če bi bil prag pomembnosti na nekaterih področjih nižji, na drugih pa višji. Tako bomo dobili bolj smiselno razlago zahteve po zakonitosti in pravilnosti transakcij.
Predsednik
Razprava je zaključena.
