Koordinacija sistemov socialne varnosti - Koordinacija sistemov socialne varnosti: Priloga XI - Razširitev določb Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, ki so sicer izključeni (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu Jean Lambert v imenu odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti - C6-0037/2006 -;
poročilu Emine Bozkurt v imenu odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine Priloge XI - C6-0029/2006 -; in
poročilu Jean Lambert v imenu odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o predlogu uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva - C6-0289/2007 -.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, vse štiri zakonodajne resolucije, o katerih razpravljamo, zadevajo vprašanja, ki neposredno vplivajo na vsakdanje življenje evropskih državljanov. Varovanje pravice ljudi do preseljevanj znotraj Evrope, in sicer s sistemi socialne varnosti, je nerazdružljivo od pravice do prostega pretoka oseb v Uniji.
Skupni namen predlogov Komisije je posodobitev in poenostavitev koordinacije nacionalnih sistemov socialne varnosti.
Cilj je opredeliti mehanizme med institucijami in postopki, ki bi poenostavili ter pospešili izračunavanje in plačevanje socialnih dajatev upravičencem. To so družinske dajatve, pokojnine, dajatve za brezposelnost itn., tj. vrsta socialnih dajatev, ki so zelo pomembne za življenja ljudi v Uniji.
Poslancem in poročevalkama se zahvaljujem za njihovo delo, ki so ga v zvezi s temi pomembnimi besedili izvedli v zadnjih mesecih.
Uredba o izvajanju določa, kako naj se izvaja uredba (ES) št. 883/2004, ki jo imenujemo osnovna uredba. Zadeva vse osebe, ki izkoriščajo koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti, tj. državljane, ustanove socialne varnosti držav članic, izvajalce zdravstvene oskrbe in delodajalce.
Njen cilj je vzpostaviti čim bolj jasne postopke, na podlagi katerih bodo zavarovane osebe v čezmejnih primerih prejele socialne dajatve. Na koga naj se obrnem za odobritev družinskih dajatev? Kaj mora storiti moj delodajalec, če me želi začasno premestiti v drugo državo članico? Kje lahko izvem, kako se bo izračunala moja pokojnina in kaj moram storiti za to, da jo bom prejemal, glede na to, da se moje poklicno življenje končuje in sem delal v več državah članicah?
Namen postopkov iz prej omenjene uredbe je s sodelovanjem ustanove socialne varnosti upravičencem zagotoviti primerne odgovore.
Ob tem, ko smo poskušali izboljšati učinkovitost tega sodelovanja in čim hitreje zadovoljiti potrebe državljanov, smo spoznali, kako pomembna sta elektronsko obdelovanje ter izmenjava podatkov med institucijami različnih držav članic.
Omrežje elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI) bo zagotovilo hitro in varno izmenjavo podatkov ter bo skrajšalo čas, ki ga ustanove socialne varnosti potrebujejo za odgovor in obravnavo čezmejnih primerov.
Če bo uredba o izvajanju kmalu sprejeta, bodo državljani lahko izkoristili napredek, dosežen s koordinacijo na področju poenostavitve in posodobitve, ter nove pravice, ki ne bi mogle biti izvedene v roku kljub temu, da so vključene v osnovno uredbo. Prednosti novega koncepta koordinacije sistemov za evropske državljane bodo postale jasne takrat, ko bosta sprejeti uredba o izvajanju in uredba o spremembi priloge uredbe (ES) št. 883/2004.
Na uredbo (ES) št. 883/2004 in njeno prilogo se nanašata še dva osnutka resolucije. Njun cilj je spremeniti osnovno uredbo tako, da bo upoštevala zakonodajne spremembe držav članic, zlasti tistih, ki so se Uniji pridružile po 29. aprilu 2004, ko je ta uredba bila sprejeta.
Ti resoluciji prav tako spreminjata tiste priloge uredbe (ES) št. 883/2004, ki so ob sprejetju osnovne uredbe bile puščene prazne.
Kljub tehnični naravi teh besedil namen ostaja enak, tj. zagotoviti preglednost mehanizmov in postopkov, ki se uporabljajo za osebe, ki se selijo znotraj Evropske unije. Priloga XI na primer vsebuje posebne določbe, ki upoštevajo posebnosti nacionalne zakonodaje. Priloge so tako ključne za zagotovitev preglednosti in pravne varnosti v zvezi s precej obsežnimi nacionalnimi uredbami.
Koordinacija nacionalnih sistemov socialne varnosti, h kateri prispevate v svoji vlogi kot sozakonodajni organ, bo zagotovila, da se bosta dve temeljni načeli, tj. enakih možnosti in nediskriminacije, uporabljali za tiste evropske državljane, ki izkoriščajo prosti pretok ljudi.
Uredba o izvajanju prav tako predvideva razširitev določb uredbe št. 883/2004 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva. Cilj te uredbe je državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Evropski uniji in so v čezmejnem primeru, zagotoviti, da lahko izkoristijo posodobljeno in poenostavljeno koordinacijo sistemov socialne varnosti.
Pravzaprav je bistveno, da se za doseganje poenostavitve pri upravnih vprašanjih uporablja posamezno in enotno pravilo o koordinaciji.
Dosega soglasja v zvezi s temi uredbami bo predstavljala pomemben napredek za vse tiste, ki te uredbe uporabljajo, in bo zagotovila boljše storitve za vse tiste osebe, ki se selijo znotraj Unije.
To bo pokazalo, da so uredbe o koordinaciji sistemov socialne varnosti glede mobilnosti primerne za nove izzive 21. stoletja. To delo je rezultat vzornega sodelovanja med državami članicami in želja po iskanju rešitev za državljane je pomagala pri premagovanju razlik med posameznimi sistemi ter zapletenostjo tega področja.
Gospe in gospodje, Komisija je izrecno podprla predloga sprememb 2 ter 161, ki omogočata uporabo sistema za elektronsko obdelovanje podatkov, kar je še zlasti pomembno za operacije elektronske registracije podatkov in elektronskega obdelovanja čezmejnih primerov. Komisija prav tako podpira predlog spremembe 90, ki obravnava zagotavljanje dajatev za bolezen in dolgotrajno oskrbo. Ta dva predloga sprememb zelo krepita moč državljanov v celotnem sistemu.
Jean Lambert
poročevalka. - Gospa predsednica, v tem obsežnem času, ki mi je na razpolago, bom združila obe poročili.
Najprej bi se rada zahvalila kolegom, Svetu in Komisiji za dobro sodelovanje v zvezi s to zelo zapleteno dokumentacijo, ki je takšna zmeraj, kadar se poskuša zapisati to, kar se že izvaja v praksi na način, ki se zdi najbolj jasen izvajalcem in tistim, ki tak sistem morajo razumeti.
Kot je povedal komisar, tudi jaz želim pojasniti, da osnovna uredba ((ES) št. 883/2004) zadeva koordinacijo in ne uskladitve sistemov socialne varnosti med državami članicami za ljudi, ki živijo ter delajo v drugi državni članici ali preprosto tja potujejo. Ta ne more pričeti veljati, dokler Parlament in Svet te uredbe o izvajanju ne sprejmeta s postopkom soodločanja, ki od Sveta zahteva soglasje, kar ni zahtevno.
Ta uredba določa upravno strukturo delovanja, tj. pravila o tem, kako bo vsaka država članica, vsak pristojni organ v zvezi z čezmejnimi primeri obravnaval različne dimenzije socialne varnosti. Za novo osnovno uredbo in uredbo o izvajanju je bistvena izmenjava elektronskih podatkov, da se tako zagotovi hitrejša ter bolj natančna komunikacija.
Upam, da bo to med drugim končalo ali v določenem času vsaj izboljšalo razmere, in sicer to, da ogromno dokumentov pristane na mizah uradnikov, tj. recepti, ki so zmeraj izpolnjeni z zelo čitljivo pisavo številnih zdravnikov, in drugi zahtevki v zvezi z čezmejnimi primeri. Upam, da bomo s poenostavljanjem in pojasnjevanjem teh zadev lahko zmanjšali obseg goljufij v tem sistemu. Na primer, ljudje z manipuliranjem sistema za poplačilo nadomestila za čezmejno oskrbo izkoriščajo trenutno vztrajnost, ki temu sledi. To bi prav tako zagotovilo, da bi več oskrbovalcev in posameznikov vložilo zahtevke takrat, če bi bili mnenja, da obstaja možnost izplačila in teh ne bi predali dedičem.
Člena 78 in 79 osnovne uredbe določata vlogo Komisije pri podpiranju razvoja izmenjave elektronskih podatkov, vključno z možnostjo financiranja, zato sem nekoliko presenečena ter razočarana zaradi črtanja predlogov sprememb 2 in 161, ki zadevata izvajanje tega bistvenega razvoja. V obravnavi vprašanja o izmenjavi podatkov je odbor menil, da bi Parlament moral jasno določiti nadzorne ukrepe in potrebo po zbiranju podatkov. Zato smo z našimi predlogi okrepili zahteve v zvezi z varovanjem podatkov.
Osnovna uredba prav tako obravnava vidike dostopa do dajatev za zdravstveno varstvo za ljudi, ki so v drugi državi članici, na primer na počitnicah, ali za katere je iz zdravstvenih razlogov načrtovano zdravljenje nujno in si tega niso le izbrali. Nedavna objava direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva je povezana z osnovno uredbo. Parlament bo moral zagotoviti, da si ta zakonodajna dokumenta ne bosta nasprotovala.
Odbor je prav tako pričakoval predlagano razširitev direktiv o enakosti in je predlagal dva ukrepa, ki se zlasti nanašata na invalide, od katerih je eden presečen ukrep, ki zagotavlja, da države članice pri komunikaciji upoštevajo potrebe invalidov, drugi pa se nanaša na zagotavljanje plačil stroškov za tistega, ki spremlja invalida, ki potrebuje nujno zdravljenje v tujini. Zavedamo se, da to vprašanje zahteva nadaljnje razprave s Svetom.
Uredba o izvajanju prav tako vključuje številne roke. Vem, da v zvezi s temi obstaja več možnosti, ki se bodo odražale v nekaterih predlogih sprememb, o katerih danes razpravljamo. Odbor prav tako podpira pregledan razpored ocenjevanja in plačevanja dolgoročnih denarnih dajatev za oskrbo in dodatno jasnost za obmejne delavce, ki so postali brezposelni. Upam, da bo Parlament lahko podprl te predloge sprememb odbora.
Glede drugega poročila o pravicah državljanov tretjih držav, ki potujejo znotraj Evropske unije, že obstaja uredba, ki povezuje tiste, ki zakonito prebivajo in so v čezmejnem položaju, s koordinacijo sistemov socialne varnosti. To je zdaj treba posodobiti, saj zato, ker posodabljamo splošno uredbo, moramo posodobiti tudi tisto, ki je povezovalna.
Nov predlog je vsebinsko enak obstoječemu. Tudi ta pojasnjuje obseg in ohranja pravice, ki jih ljudje že imajo. Ne uvaja nobenih novih pravic in bo postal še pomembnejši, ko bo Evropska unija razvila svojo skupno politiko priseljevanja. Posodobitev te uredbe bo prav tako koristila t. i. predlogu o modri karti. Tudi v zvezi s tem upam, da bo Parlament podprl predloge odbora. Želimo jasno opredelitev načel in zato, tako kot odbor, predlagam, da ne podpremo predlogov sprememb, ki se nanašajo na dodajanje prilog.
(Ploskanje.)
Emine Bozkurt
poročevalka. - (NL) Gospe in gospodje, danes glasujemo o predlogu za jasnejšo in bolj prožno koordinacijo evropske socialne varnosti ter zato glasujemo za razjasnitev priloge.
Cilj Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije je bil predlog poenostaviti, da bi Evropejci tako bolje razumeli zapletena pravila o koordinaciji socialne varnosti.
Najprej se zahvaljujem poročevalcem v senci, s katerimi sem v zadnjih mesecih in letih z veseljem sodelovala pri oblikovanju tega dokumenta, in sicer seveda Jean Lambert, ki je v imenu skupine Zelenih bila poročevalka v senci pri oblikovanju mojega poročila, tako kot sem bila jaz pri oblikovanju njenega poročila, Rii Oomen-Ruijten iz skupine PPE-DE, Bilyani Raevi iz skupine ALDE, Dimitriosu Papadimoulisu iz skupine GUE/NGL in Ewi Tomaszewski iz skupine UEN ter vsem tistim poslancem, ki so bistveno prispevali k tej razpravi.
Poudarjam, do so pogovori s Komisijo in Svetom potekali zelo uspešno. V zvezi s tem sem še zlasti hvaležna Hélène Michard in Robu Cornelissenu iz Evropske komisije. Sodelovanje s Svetom je vključevalo več predsedstev. Glede na to, da je za dosego glasovanja o koordinaciji socialne varnosti bilo potrebnih nekaj let, nam je bilo v veselje sodelovati s Finsko, Nemčijo, Portugalsko, Slovenijo in Francijo.
Gospe in gospodje, to je bil dolg proces, vendar se je uspešno končal. Dosegli smo dober kompromis, ki ga vse države članice in vse evropske institucije, vključno z Evropskim parlamentom, lahko posredujejo naprej. Naše vodilno načelo pri ocenjevanju predlogov sprememb je bilo zmeraj prepričanje, da veljavni sistem koordinacije v nobenem primeru ne sme zmanjševati pravic državljanov.
Zelo pomemben primer tega je odprava Priloge III, saj ta državam članicam omogoča svobodo pri omejevanju pravic lastnih državljanov. To poročilo odraža naša prizadevanja v imenu Evrope, ki na čim več področjih daje več pravic državljanom. Dobra stran evropskega sodelovanja je ta, da evropskim državam omogoča skupno skrb za svoje ljudi. Velik del tega je socialna pravičnost in ta se ne konča na mejah. Državljanom mora biti omogočeno, da se lahko zanesejo na varovanje svojih socialnih pravic tudi v drugih državah.
Enotni trg ljudem omogoča svobodno selitev v Evropski uniji. To spodbujamo. Ljudje so tako lahko prepričani, da imajo svoje pravice iz socialne varnosti tudi v tujini, da so njihove pokojnine urejene ne glede na to, kje živijo ali delajo, ter da je njim in njihovim družinam zagotovljena primerna oskrba kjerkoli v Evropi. Takšno mora biti evropsko sodelovanje.
Zuzana Roithová
Gospe in gospodje, kot oblikovalka mnenja o tem poročilu obžalujem, da odgovorni odbor ni sprejel mojih ključnih predlogov. Še enkrat je bila zapravljena priložnost, da se v skladu s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s povračili stroškov za zdravstveno varstvo, ki ni nujno, zagotovijo jasna pravila o določbah socialne varnosti, ki jih uporabljajo vsi člani družine, ki se selijo v Evropi. Zato moramo pojasniti, naj vsota povračil stroškov za načrtovano oskrbo v tujini ustreza minimalnim stroškom podobne oskrbe v državi, v kateri je pacient zavarovan. Državljan, ki načrtuje, da bo izkoristil bolnišnično oskrbo mora vnaprej vložiti prošnjo za dovoljenje in ima pravico, da se pritoži, če se njegova vloga zavrne. Predhodno obvestilo o ambulantnem zdravljenju ni obvezno. Državljani bodo morali počakati na sprejetje nove direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu kljub temu, da je povračilo stroškov del veljavne uredbe. Kljub temu direktiva ne bo bistveno prispevala na področju subvencij za zdravstveno varstvo, ampak bo lahko sprejetje politike preloženo tudi za več let. Obžalujem, da je odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ta vidik podcenil. Razen tega je poročilo zelo dobro in ga bom podprla.
Gabriele Stauner
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospa predsednica, govorila bom o poročilu Lambertove o izvajanju uredbe, ki se navezuje na podrobnosti o koordinaciji sistemov socialne varnosti.
Kot je povedala poročevalka, je namen te uredbe koordinacija in ne uskladitev, za katero v EU nimamo nobene pravne podlage. Vendar nekateri predlogi sprememb, ki jih je sprejel odbor za zaposlovanje in socialne zadeve, koordinacijo presegajo in oblikujejo podlago za nove pristojnosti in storitve. Menimo, da Komisiji na primer ni potrebno dodeliti moči za vzpostavitev lastne nevtralne osrednje baze podatkov, s katero bi upravljala neodvisno in tako državljanom zagotovila takojšnja plačila. To je naloga držav članic, ki so to do zdaj izvajale in ki morajo v zvezi s tem zdaj imenovati organe za sodelovanje. Za državljane, ki prav tako želijo nasvet, je primernejše in bližje, če se obrnejo na organe držav članic ter ne na oddaljene in anonimne baze podatkov Komisije. Zato izrecno nasprotujem izjavi gospoda komisarja v zvezi s to točko.
Prav tako se nam ne zdi primerno, da bi vsak zavarovan invalid bil upravičen do kritja stroškov potovanja in nastanitve za spremljevalca. Plačilo stroškov potovanja za spremljevalca je vezano na koncept resne invalidnosti, ki ga v veliki meri točno določa zakon držav članic.
Prav tako menimo, da brezposelne osebe, ki v svoji državi v zvezi z zaposlovanjem niso izpolnile svojih obveznosti, in sicer niso storile vseh potrebnih korakov, da bi zaposlitev poiskale tam, ne bi smele biti upravičene do dajatev v državi, v kateri prebivajo, kot bi bile, če bi ravnale v skladu z zakonom. To ni prav.
Ostali predlogi sprememb moje skupine zadevajo obdobja, v zvezi s katerimi menimo, da zadostuje šest mesecev. Ne bi se smeli spreminjati med 12 in 18 meseci.
Jan Cremers
v imenu skupine PSE. - (NL) V imenu skupine PSE se zahvaljujem poročevalkama, uradnikom Komisije in slovenskemu predsedstvu.
To področje ima dolgo zgodovino. Navsezadnje je prejšnja uredba (EGS) št. 1408/71 ena prvih zakonodajnih točk o prostem pretoku delavcev v Evropi. Predlagana poenostavitev je oblikovana zato, da evropskemu državljanu zagotovi hitrejšo storitev takrat, kadar zahteva upravičenost do prejemka, in hkrati zagotovi tudi boljše preverjanje legitimnosti takih zahtevkov. V zvezi s tem sta zelo pomembna dejavnika sodelovanje med plačilnimi agencijami in izboljšana izmenjava podatkov. Pravila o izvajanju morajo prav tako zagotoviti, da upravičenost obmejnih delavcev in drugih upravičenih oseb ne bo prekinjena.
Naša skupnima meni, da po drugi obravnavi ostajajo tri točke v zvezi s katerimi bi bili potrebni nadaljnji premisleki. Prvič, še zmeraj obstajata dve različni pravili v zvezi z odločanjem o tem, ali je nekdo delojemalec ali samozaposlena oseba brez osebja. Veljavna opredelitev glede socialne varnosti se nanaša na matično državo, opredelitev glede zaposlovanja za začasno premeščene delavce pa se uporablja v državi zaposlitve. Dokler ne dosežemo jasne evropske opredelitve samozaposlovanja, se bo to vprašanje v Parlamentu zagotovo pojavljalo še naprej.
Druga točka so informacije za upravičene osebe. V spremenjenem besedilu Komisije so bile podrobnosti o tem, kdaj naj bi upravičenec prejel informacije od pristojnih organov in kakšne naj bi te bile, preveč razpršene po številnih različnih členih. Jasen povzetek pravice do informacij v osrednji točki te zakonodaje bi upravičenim osebam položaj bistveno pojasnil.
Tretja točka zadeva pregled skladnosti. Iz prejšnje uredbe vemo, da registracija v državah članicah ter sodelovanje in koordinacija med pristojnimi organi včasih delujejo zelo slabo. Bilo bi zelo dobro, če bi se Parlament obveščalo o tem, kako se bodo pomembna pravila izvajala v prihodnosti.
Ona Juknevičienė
Čestitam poročevalki, gospe Lambert, in se ji zahvaljujem za sodelovanje pri pripravi tega dokumenta.
Uredba določa red in rešuje vsakdanje praktične človeške težave. Njen cilj ni združitev sistemov socialne varnosti. Ta predstavlja metodo izvajanja, ki v državah članicah dovoljuje obstoj različnih sistemov socialne varnosti. Vendar ljudem preprečuje, da ne bi izkoristili tega, do česar so upravičeni.
Pred enim letom je predsednik Sarkozy v svojem govoru v tem parlamentu predstavil mnenje Francozov, da EU zanje ne skrbi in jim ni zagotovila nikakršne socialne varnosti. Tudi Irci se ne zavedajo, kaj lahko pričakujejo od EU.
Francija in mi vsi imamo danes priložnost ljudem pokazati, da se njihove težave rešujejo na ravni EU.
Kolikor vem, žal niso vsi v Svetu pripravljeni sprejeti določenih časovnih obdobij, ki jih je predlagala Komisija in v katerih naj bi države članice uskladile razlike. Poročevalka predlaga, naj ne hitimo.
Moja skupina odobrava predloge in predloge sprememb, ki države članice zavezujejo k reševanju vprašanj glede plačila in združljivosti v obdobju šestih mesecev, namesto da bi to zavlačevale še leto in pol. Ljudje ne bi smeli biti prikrajšani zaradi nedejavnosti institucij in njihovega odlaganja odločanja.
Ta uredba bi lahko bila najboljši primer prizadevanj EU za pridobitev zaupanja državljanov.
Zato kolege poslance pozivam h glasovanju za te predloge sprememb. Ti zadevajo praktično in celovito pomoč za vsakega državljana EU. Izvoljeni smo bili zato, da predstavljamo ljudi in ne vlade ali institucije.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, vsaka država Evropske unije ima lastni sistem socialne varnosti, ki se razlikuje od tistih iz drugih držav glede na večletno tradicijo in finančne sposobnosti države. Ti sistemi se ne usklajujejo. Pravica do prostega pretoka ljudi za iskanje zaposlitve v drugih državah je ustvarila potrebo po koordinaciji sistemov socialne varnosti. Veljavne uredbe v zvezi s tem je treba poenostaviti.
Vzpostavitev elektronskega posredovanja podatkov v zvezi s pokojninami na Poljskem je zelo zmanjšala število napak pri posredovanju podatkov o zavarovanju med institucijami.
Obstaja potreba po varovanju državljanov pred zmanjševanjem njihovih pravic do zavarovanja. Delavcem bi moralo biti omogočeno, da vedo, po katerem sistemu se bo izračunala njihova upravičenost do prejemka. Pravico imajo vedeti, kako bodo njihovi prispevki izračunani in kakšna bo upravičenost do prejemka. Zato je pomembno, da so uredbe in postopki glede koordinacije sistemov, ki so že sami po sebi dokaj zapleteni, poenostavljeni do največje možne mere ter da na škodo zavarovanca ne delujejo retroaktivno.
Dimitrios Papadimoulis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Najprej se zahvaljujem poročevalkama, gospe Lambert in gospe Bozkurt, za njuno podrobno in težko delo ter njuno odlično sodelovanje z vsemi poročevalci v senci in prizadevanja, da se dobro izkoristijo naši predlogi ter naš prispevek.
To so še zlasti zahtevna poročila, ki vsebujejo veliko zapletenih tehničnih podrobnosti, vendar so prav tako izredno koristna za evropske državljane.
Državljani so izkoristili vsako priložnost, vključno z nedavnim referendumom na Irskem, da bi ugovarjali zaradi velikega socialnega primanjkljaja v politikah Sveta in Komisije. Ti želijo Evropsko unijo, ki varuje njihove pravice, mi pa zdaj razpravljamo o uredbi 883/2004, ki je zaradi Sveta in Komisije, ne Parlamenta, bila na razpolago več let, medtem ko smo v zvezi s prilogami čakali na sprejetje direktiv o izvajanju.
Posledice tega so birokracija, pomanjkanje informacij, zmeda, kršenje temeljnih pravic socialne varnosti in socialnih pravic delojemalcev, ki so ujeti v take razmere, tj. poljubna Evropa, takšna kot jo želijo neoliberalci ter velika večina podjetij, in sicer z enotno valuto, vendar brez koordinacije ter usklajevanja socialnih pravic in pravic socialne varnosti delojemalcev. Sredi take zakonodajne vrzeli Komisija vlaga svoj predlog za "prikrito Bolkensteinovo direktivo" o zdravstvu.
Ta poročila kažejo drugačen način. Ne potrebujemo Bolkensteinove direktive o zdravstvu, ampak izboljšano uredbo 883/2004, s katero lahko glede na poročila obravnavamo vsa morebitna vprašanja, in sicer z varovanjem pravic delojemalcev in njihovih družin ter ob tem podpiramo potrebno mobilnost.
Zato vas, gospod komisar, prosim, da ustavite Bolkensteinove poskuse z zdravstvom in s Svetom nemudoma nadaljujte s postopki za obdelovanje preostalih poglavij ter prilog uredbe 883/2004, da bo tako lahko pričela čim prej veljati.
Pozivam vas, da ne glasujete za nobene predloge sprememb, ki slabijo vsebino poročil gospe Lambert in gospe Bozkurt.
Derek Roland Clark
v imenu skupine IND/DEM. - Gospa predsednica, v poročilu je v predlogu spremembe 4 omenjena "mobilnost brezposelnih". Ali to pomeni prevažanje brezposelnih po Evropi, da bi tako na račun davkoplačevalcev poiskali zaposlitev? Država članica je zavezana k plačevanju socialne varnosti za nekoga, ki je tam delal, vendar se je preselil v drugo državo članico in tam postal brezposeln.
Predlog spremembe 148 predlaga, naj davkoplačevalec v okviru sistema za poplačilo nadomestila med državami članicami plača stroške potovanja za zdravniški pregled v drugi državi članici, in sicer nedvomno z uporabo zapletene formule EU. Države članice lahko sprejmejo odločitve o invalidnosti, ki so zavezujoče za drugo državo članico, čeprav so te zapletene zaradi stopnje invalidnosti, vendar lahko imajo pravila proti prekrivanju dajatev.
Ta bodo veljala za vse državljane EU, ki se v EU selijo iz kakršnih koli razlogov. To vključuje državljane tretjih držav, ki prebivajo zakonito in so delali v več kot eni državi članici, ter prav tako osebe brez državljanstva in begunce. Ta poročila naj bi na številnih področjih poenostavljala uredbe in posodabljala obstoječo zakonodajo za organe socialne varnosti, delodajalce ter državljane in bila ob tem zelo vključujoča. Očitno ne bo nobenih posledic za proračun Komisije. Navaja, da bodo finančne in upravne obremenitve zmanjšane s pravili za koordinacijo, kar je izvedljivo le na ravni Komisije, vendar ne gre za usklajevanje. Kako lahko obstajajo povračilo stroškov, obrazci, ki jih določi EU, pravilo, ki krije celotno gibanje, in pravila koordinacije, ne da bi pri tem šlo za usklajevanje? Na splošno so ta poročila množica nasprotujočih si izjav. Če bodo sprejete, bo potrebnih veliko upravnih prizadevanj, za to pa bo potreben denar, v zvezi s katerim je v poročilu zatrjeno, da ni potreben.
Končno, gre za nejasne opredelitve glede identitete. Dodatki ob rojstvu otroka in posvojitvi očitno niso družinske dajatve. Kdaj glede na to družina ni družina in kdo se obravnava kot posvojeni otrok?
Tudi sam bi se rad izognil nejasni opredelitvi. "Obmejni delavec" je oseba, ki dela v eni državi članici, vendar prebiva v drugi ter se enkrat tedensko vrne domov. Mi smo v Franciji in jaz se bom jutri vrnil domov. Ali sem obmejni delavec, čeprav živim v središču Anglije?
Jim Allister
Gospa predsednica, mobilnost delovne sile naj bi bila ključni dejavnik EU in lizbonske strategije, vendar prav tako kot drugi poslanci, tudi sam redno prejemam pritožbe zaradi pomanjkljivega kritja zdravstvenega varstva, nezadostnega socialnega kritja ter nasprotujočih si nasvetov različnih državnih agencij, kar je verjetno najbolj zaskrbljujoče.
To, da delojemalec iz ene države članice dela v drugi na zahtevo podjetja, ki obstaja v tretji državi članici, ni nenavadno in v zvezi s tem se za mnoge pojavlja vprašanje o tem, kje in kako so kriti. Med nami obstaja težava, ki zadeva parlamentarne pomočnike in kljub boju njihove skupščine je ta težava še zmeraj prisotna. Nesprejemljivo je, da v zvezi s tem razmer ne moremo urediti niti v tem parlamentu, medtem ko sprejemamo predpise za druge.
Moja prednostna skrb so učinkoviti, zaposleni posamezniki in ne koristi turistov. Želim, da se v okviru te zakonodaje vrzeli zapolnijo tako, da turisti ne bodo imeli koristi.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Zahvaljujem se poročevalkama za odlično delo, ki sta ga opravili, saj nista imeli lahke naloge. Potrebujemo dobra pravila o prostem gibanju delavcev v Evropi, gospa predsednica, pravila, ki bodo zagotovila, da se delavci, ki bodo izkoristili to svobodo, ne bodo usedli med dva stola. To je zdaj urejeno v novi koordinacijski uredbi. Ta uredba je bila potrebna, ker prejšnja ni bila več ustrezna in ker so se koordinacijski postopki lahko poenostavili.
Sprašujem se, ali je izid zadovoljiv. Ali je zdaj dejansko vse poenostavljeno? Dvomim. Koordiniramo socialno varnost, vendar ne koordiniramo davčne obravnave dajatev, pri čemer se dajatve vedno večkrat odobrijo kot davčne olajšave. Menim, da moramo to preučiti.
Poleg tega se koordinacija vedno izvede po dogodku. Nacionalni zakonodajalci morajo veliko bolj upoštevati posledice sprememb sistema za ljudi, ki so mobilni, to je ljudi, ki delajo v eni državi in živijo v drugi.
Prav tako opozarjam na spremembo v prilogi. Ta sprememba je zelo dobra za nizozemske upokojence, ki še naprej plačujejo prispevke za socialno varnost na Nizozemskem, vendar živijo v tujini, zaradi česar niso upravičeni do koristi na Nizozemskem, čeprav plačujejo v tamkajšnji sistem. Tako bodo Nizozemci, ki živijo v Belgiji ali Nemčiji ali celo dlje od doma v Franciji, la belle France, ali v Španiji, zdaj upravičeni do zdravljenja. Za to se moram zahvaliti tudi ministru za zdravje, ki je podprl to spremembo.
Jan Andersson
(SV) Gospa predsednica, komisar, zahvaljujem se poročevalkama. Jean Lambert se s temi zadevami ukvarja odkar pomnim in ima veliko izkušenj. Emine Bozkurt se ji je pridružila pozneje, vendar sta obe opravili izjemno dobro delo in zlasti sta zelo dobro sodelovali s poročevalci v senci iz različnih strank.
Naj začnem z nekaj splošnimi točkami, ker jih je vredno ponoviti. Pri tem ne gre za harmonizacijo. Vemo, da se sistemi socialne varnosti v EU razlikujejo. Gre za državljane in pravico državljanov, da uporabijo notranji trg za iskanje zaposlitve in ostanejo na drugih mestih znotraj notranjega trga. Koordinacija sistemov socialne varnosti je izredno pomembna. Pomembna je koordinacija pokojninskih pravic. Pomembno je, da zaposleni lahko uporabijo notranji trg. Pomembno je, da se bolniki lahko zdravijo v drugih državah. Te stvari so ključne za notranji trg. Brez koordinacije delovanje notranjega trga ne bi bilo zadovoljivo.
Koordinacijo smo imeli že prej. Imela je svoje pomanjkljivosti. Zdaj so se uvedle izboljšave, s katerimi je zajetih več ljudi in ne samo tisti, ki so gospodarsko dejavni, poleg tega je zajetih tudi več področij, kot je na primer predčasna upokojitev, kar smatramo za pozitiven dosežek.
Opozarjam na nekatere zadeve, ki so jih navedle naše poročevalke. Jean Lambert je navajala izmenjavo elektronskih podatkov, ki ji je naklonjena, saj omogoča veliko izboljšav. Vendar je pri takšni izmenjavi informacij pomembno razmisliti tudi o zaščiti posameznika. Zato upoštevamo priporočila nadzornika za varstvo podatkov.
V zvezi z državljani tretjih držav je obravnavanje tega vidika pomembno, tudi zato, ker prihaja modra karta. Zato je enako obravnavanje še nujnejše. V zvezi s poročilom Emine Bozkurt naj povem le, da nova uredba ne sme pomeniti manj pravic, ampak več. To je pomembno. Ponovno se zahvaljujem poročevalkam in upam, da bomo kmalu lahko dosegli končno odločitev.
Siiri Oviir
(ET) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, zahvaljujem se poročevalki in odboru, ki so zelo dobro poenostavili in posodobili te zapletene določbe. Tema, o kateri danes razpravljamo, je neposredno v interesu naših državljanov. Kaj je pomembno državljanom, ki so konec koncev predmet teh določb? Prvič, dejstvo, da so njihove pravice zaščitene in da glede na sedanje prosto gibanje delovne sile zanje povsod velja določba o socialni zaščiti. Drugič, ta dokument morajo razumeti. Tretjič, mehanizem dajatev mora pokazati rezultate v razumnem času.
Kaj bomo dosegli s temi uredbami? Glavna skrb naših državljanov, pravica do socialnega zavarovanja, je zelo dobro zaščitena. Skrbi jih tudi nekaj, pri čemer še nismo bili v celoti uspešni, kar je razumljivo. Pri tem ne kritiziram nikogar: ta tema je zapletena, zelo tehnična in ni veliko literarno delo. O tretji skrbi državljanov, in sicer obdobju, v katerem prejmejo dajatve, se bo odločilo na današnjem glasovanju.
Ugodnosti socialnega zavarovanja se ne morejo primerjati z dobički poslovnežev ali bančnimi dividendami. Prosilci so osebe v težavah, za katere je dajatev na splošno edini vir prihodka. Zato vas pozivam, da podprete predloge za šestmesečno obdobje plačila dajatev. Da se zagotovi izvajanje in zaščita pravic državljanov, mora biti klirinško obdobje med pristojnimi institucijami držav članic enako, torej šest mesecev, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se bo uporabil elektronski postopek. Obdobje 18 mesecev za procesiranje dajatev v 21. stoletju ni ustrezno.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gospa predsednica, oblikovanje sistema socialne varnosti je zelo zahtevna naloga. Zato moramo čestitati poročevalki. Vendar želim pri tem opozoriti na vprašanje dajatev, izplačanih družinam priseljencev, ki prispejo iz držav izven Evrope. Seveda je treba podpreti tiste, ki so prispeli po zakoniti poti, in nezakonitim priseljencem se mora zagotoviti humanitarna pomoč, vendar je določba o neomejenih socialnih dajatvah družinam, ki jim to postane trajni in edini vir dohodka, nesporazum. Trenutno je veliko družin, ki prejemajo celo vrsto dajatev in se nimajo nobenega namena zaposliti, ker menijo, da je njihov življenjski standard precej zadovoljiv. To je za gospodarstvo zelo slaba morala, pa tudi za tradicije in kulturo dela v Evropi. To spremlja dejstvo, da se zaradi svojega načina življenja te družine ne vključijo v kulture in tradicije države, v kateri se naselijo.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospa predsednica, menimo, da je poročilo gospe Lambert pozitivno s tehničnega vidika, ker zagotavlja napredek na področju koordinacije socialne varnosti. Državljanom EU omogoča, da se seštevajo obdobja, v katerih so živeli ali delali v drugi državi članici v skladu s takratnim sistemom socialne varnosti, da se izračuna njihova državna pokojnina ali določijo druge pravice. S tem prispeva k lažjemu in bolj nemotenemu gibanju državljanov v Uniji.
Vendar moram opozoriti, da ne smemo zanemariti dejstva, da se bo kljub nekaterim ugovorom v poročilu uvedla elektronska izmenjava informacij in osebnih podatkov, s čimer pa se ne strinjamo v celoti.
Zdaj želim poudariti drugo potrebo, ki jo v Evropski uniji trenutno radi spregledamo. Ključno je, da se ukrepi za spodbujanje gibanja ne sprejemajo zgolj zaradi tega, da se sprejemajo. To za zaposlene ni prednostna naloga; oni želijo in zahtevajo spoštovanje svojih temeljnih pravic. Izselitev iz ene države v druge zaradi brezposelnosti ali slabih delovnih pogojev v matični državi ni socialna nuja. Socialna nuja je, da se zagotovi gotovost in varnost zaposlitve in s tem družinskih življenj vseh državljanov. Izselitev zaradi finančnih in socialnih razlogov ne sme biti cilj, daleč od tega.
Pot, ki jo danes izbira Evropska unija, in sicer da prostemu gibanju kapitala pripisuje večji pomen kot samoumevnim pravicam v zvezi z zaposlitvijo, kakor je razvidno iz številnih primerov pred Sodiščem Evropskih skupnosti, kaže na to, da se ne moremo zadovoljiti s pravico do prenosa naših pokojninskih pravic, s čimer se naj bi pokazalo, da se je uvedlo prosto gibanje oseb.
Boriti se moramo za polno zaposlitev s celovito socialno varnostjo, kar je v nasprotju s sedanjimi praksami, ki pod pretvezo zmanjševanja števila prebivalcev vodijo k sistemu negotove zaposlitve in zmanjšujejo pomen skupnih pogajanj v različnih državah.
Edit Bauer
(SK) Najprej se zahvaljujem poročevalkama, gospe Lambert in gospe Bozkurt, da sta opravili odlično in zahtevno delo.
Poročevalki in mi v tem parlamentu smo skupaj s Svetom, pa tudi Komisijo, združili moči in tako imamo danes končno pred sabo dolgo pričakovano novo uredbo, ki bo omogočila izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004, ki bo nadomestila okorno Uredbo (EGS) št. 1408/71. Skupaj ti dokumenti državljanom poenostavljajo dostop do dajatev in storitev, kakor je poudarilo že veliko mojih kolegov poslancev in tudi komisar. Dostop do teh dajatev in storitev, ki jih dodelijo države članice prek svojih sistemov socialne varnosti, je bil do zdaj otežen za upravičene osebe iz drugih držav članic. Nedvomno bodo ti dokumenti skupaj pomagali poenostaviti čezmejno gibanje zaradi zaposlitve, zaradi česar se bo enotni delovni trg bolje izkoristil in bo bolje deloval.
Kot poročevalka v senci pri drugem poročilu, ki ga je pripravila gospa Lambert, želim poudariti obsežnejše izvajanje načela enakega obravnavanja in nediskriminacije z razširitvijo določb uredbe na državljane tretjih držav. Menim in iz te razprave je razvidno, da ne moremo predvidevati, da bo ta zakonodaja rešila vse naše težave. Ne rešuje niti naših obstoječih težav, kaj šele prihodnjih.
Jasno je, da se bo moralo izvesti veliko ukrepov in opraviti veliko dela, da se bo dosegla trajnost in prilagoditev na nove izzive, vključno z nadaljnjo koordinacijo.
Gabriela Creţu
(RO) O tem, da ima ta uredba le tehnično naravo, smo že večkrat govorili. Dejansko je bila napačna vizija, ki je ovirala globoko političen vidik. V Evropski uniji imamo enotni trg, vendar 27 različnih sistemov socialne varnosti. Milijoni državljanov delajo v tujih državah in morajo imeti pravne socialne pravice, ki pripadajo njim in njihovim družinam. Te razmere morajo reševati institucije in dobavitelji morajo odbiti svoje storitve.
Pravila, v skladu s katerimi se danes rešujejo težave so iz obdobja pred Internetom, ko je Unija imela šest držav članic z nemobilnimi državljani. Danes je teh držav 27 in v njih živijo državljani, ki so usmerjeni k preseljevanju. Ta pravila je bilo vsekakor treba posodobiti, poenostaviti in prilagoditi novi realnosti. To je namen uredbe (ES) št 883/2004, ki je še vedno neveljavna brez postopkov.
Zdaj smo leta 2008, kar pomeni štiri leta zamud, ki niso koristile ne zaposlenim, ki zahtevajo svoje pravice, ne učinkovitosti vpletenih podjetij in institucij.
Pregovor pravi, da je strup v majhnih stekleničkah. Danes moramo čestitati poročevalkama Jean Lambert in Emine Bozkurt, ker s tem, ko se je rešilo vprašanje podrobnosti, pričakujemo nemoten pretok informacij, pri katerem bo zagotovljeno varstvo podatkov in učinkovitejša koordinacija.
Dandanes novi socialni program predlaga manjše izboljšave, vendar so je pomanjkljivosti veliko. Izvajanje uredbe št. 883 je dobra novica. S tem se zelo malo ublaži občutek, da je evropski socialni program v zadnjih letih zastal.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gospa predsednica, uredba (ES) št. 883/2004 poleg zaposlenih in njihovih družin velja tudi za vse, ki so zajeti v sistemih socialne varnosti. Povečuje koordinacijo teh sistemov, poleg tega so se uvedle pomembne spremembe, vključno z izračuni za pokojnine, dajatve in druge pravice. Kako učinkovita bo ta koordinacija, bo odvisno od vsebine nove izvedbene uredbe in učinkovitosti izmenjave elektronskih podatkov ter tudi od dobre komunikacije. Prav tako je dobro, da uredba zadeva tretje države in da potekajo prizadevanja za njeno izboljšanje.
Delu, ki ga je opravila poročevalka, in predlogom, ki jih je predložila, moramo dati priznanje. Od nje ne moremo zahtevati nič več, ker Svet in Komisija še nista končala svojega dela ter še nista predstavila končne vsebine prilog. Delo se nadaljuje in prejemniki dajatev prav tako še vedno čakajo, razočarani, kot so, zaradi dajatev, ki niso izplačane v celoti, birokracije in dolgega čakanja na nadomestila.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, te uredbe potrjujejo splošno usmeritev evropske politike in se nanašajo na reševanje praktičnih težav v zvezi s socialno varnostjo evropskih državljanov ter tudi vseh ostalih, ki živijo in delajo v državah članicah EU.
Ko bodo po tem, ko bo sprejeta tudi izvedbena uredba, ki se trenutno pregleduje znotraj okvira soodločanja, postale veljavne, bodo okrepile mobilnost zaposlenih in olajšale življenje njihovih družin med delovno dobo in med upokojitvijo.
Po besedah poročevalk, ki jim čestitam, bodo načela za poenostavitev uredb spremenila trenutni sistem koordinacije, ne da bi zmanjšala pravice državljanov, kar pa bi se zgodilo v primeru harmonizacije.
S poenostavitvijo birokratskih postopkov in rešitvijo meddržavnih upravnih vprašanj so se dosegle potrebne hitre rešitve in učinkovitost. Eden od glavnih ukrepov je, da države članice imenujejo organe za sodelovanje in posebne povezovalne organizacije, da se izpolnijo različni vidiki socialne varnosti in čezmejnih odnosov.
En tak ukrep je dolgoročna oskrba, vprašanje, ki se na zelo zapleten način rešuje po predlogu Parlamenta. Upamo, da se bo našel lažji način za reševanje trajne težave staranja Evrope.
Plačilni sistemi, rešitev sporov, izterjava plačanih zneskov in težave, s katerimi se državljani soočajo pri kopičenju pravic iz obdobij zaposlitve v drugi državi članici, so trenutno velike ovire, za katere upamo, da jih bomo premagali v času, ki je za to določen, s koordinacijo, katere ponovno vzpostavitev določa nova temeljna uredba in tudi izvedbena uredba.
V posameznih določbah za izvajanje nacionalne zakonodaje v Prilogi XI se bodo upoštevale posamezne lastnosti sistemov nacionalne socialne varnosti. Ta uredba bo vključevala tudi pravice tujih zaposlenih.
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, kadar razpravljamo o tem vprašanju, smo vedno deležni pripomb skrajne desnice, pripomb, kot so "dajatveni turisti". Nikoli pa jih ne slišimo govoriti o "davčnih turistih" ali "turistih državne pomoči". Na takšen način se vedno napada revne in tiste, ki so v slabšem materialnem položaju.
Poročevalkama čestitam za ta poročila. Na žalost se njunemu pozitivnemu delu verjetno ne bo posvetilo veliko pozornosti v medijih držav članic, ki jih na splošno bolj zanimajo negativne zgodbe. To so zapletene resolucije, ki poskušajo koordinirati sisteme socialne varnosti držav članic, ki so tudi sami po sebi zapleteni, ker poskušajo obravnavati več posameznih okoliščin. Te uredbe so ključne za naše državljane in prebivalce, zlasti tiste, ki živijo na mejnih območjih in ki običajno delajo v eni državi članici, medtem ko živijo v drugi. Pomembno je zagotoviti, da imajo ljudje, ki tako delajo in živijo, kritje v primeru nepričakovane brezposelnosti, bolezni, nesreče in sčasoma seveda upokojitve. Če želimo zagotoviti prosti pretok v Evropski uniji, ljudje potrebujejo varnost.
Vendar opozarjam na vprašanje, ki ni zajeto v teh uredbah in na splošno tudi ne v državah članicah. To je svoboda gibanja invalidov, ki večkrat potrebujejo pomoč, da se lahko prosto gibljejo.
(Predsednica je prekinila govornika.)
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Pravila glede koordinacije sistemov socialne varnosti so tesno povezana z načelom prostega gibanja oseb in morajo izboljšati življenjski standard in zaposlitvene pogoje državljanov, ki živijo v tuji državi članici Evropske unije.
Različica sedanje uredbe, kot sta jo spremenili poročevalki, poenostavlja vse te postopke in razširja področje veljavnosti na vse kategorije državljanov: zaposlene in brezposelne.
Evropski državljani morajo imeti koristi od pokojninskih pravic, pri čemer se končna vsota določi glede na delovno dobo. Ko se ustalijo v drugi državi Evropske unije, morajo biti za državljane zagotovljen upravni sistem, iz katerega so razvidne vse informacije glede prejšnjih zaposlitev, pa tudi finančne pravice, ki izhajajo iz poklicne dejavnosti.
Zato želim, da predlog Komisije vključuje čim bolj natančne rešitve za učinkovit prenos informacij s strani držav članic glede socialnih pravic. Poleg tega menim, da je sedanja uredba temeljna za mobilnost evropske delovne sile.
Raziskava Eurobarometra je pokazala, da več kot 50 % državljanov skrbi socialna negotovost, ki jo pričakujejo, če se zaposlijo v drugi državi članici. Zato le 2 % evropskih državljanov trenutno živita v tuji državi članici.
Če želimo, da bo mobilnost resnično gonilo evropskega gospodarstva, moramo odpraviti vse upravne ovire v zvezi s prenosljivostjo socialnih pravic.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Komisar Špidla, gospe in gospodje, socialno varnost moramo koordinirati na evropski ravni, zato imamo danes priložnost razpravljati o tem vprašanju. Najprej izražam podporo delu, ki sta ga opravili poročevalki Emine Bozkurt in Jean Lambert. Poudarjam naslednje točke: nujno je zagotoviti združljivost nacionalnih sistemov, in sicer v privatnem, vzajemnem in tudi javnem sektorju. Takšna združljivost bo prispevala k večji mobilnosti in delavcem zagotovila možnost gibanja po vsej Evropi.
Gospa predsednica, v zvezi s tem je pomembno, da nadaljujemo z združenimi odtegnitvami v različnih državah članicah, prav tako je pomembno zagotoviti, da koordinacija sistemov socialne varnosti krepi pravice državljanov in jih nikoli ne omejuje. Poleg tega je ključno, da se ta pravila poenostavijo, da bodo državljani lahko razumeli načela in jezik, ki ga uporabljajo institucije Evropske unije, ter začutili, da ima Evropa skupno bistvo.
Vemo, da sistemov socialne varnosti ni lahko upravljati, vendar je ključno, da državljani Evrope razumejo merila, ki jih uporabljamo. Rekel bi celo, da nam bo ta koordinacija vsekakor pomagala povečati medsebojno razumevanje različnih sistemov socialne varnosti. Prizadevati si moramo za izboljšano socialno varnost za vse Evropejce, za sistem socialne varnosti, ki upošteva najboljše prakse iz različnih sistemov, da se danes izboljša koordinacija in jutri morda harmonizacija.
Zita Pleštinská
(SK) Notranji trg, ki zajema vse štiri svoboščine, je eden od temeljnih dosežkov Evropske unije. Sprejetje direktive o storitvah in prostem gibanju ljudi državljanom Evropske unije prinaša prednosti.
Po drugi strani se državljani obračajo na nas s težavami, s katerimi se srečujejo, ko potrebujejo zdravstveno in socialno oskrbo. Posamezne države članice imajo svoje specifične sisteme socialne varnosti. Prepričan sem, da bodo koordinacija sistemov, preglednost, odprava birokracije in sistem elektronske izmenjave podatkov koristili vsem državljanom EU.
Zahvaljujem se vse poslancem za današnjo zelo zanimivo razpravo in poročevalkama za opravljeno zahtevno delo.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, hvala za poglobljeno razpravo, ki po mojem mnenju priča o visoki kakovosti zadevnega poročila. Zdaj smo dosegli določeno stopnjo pri našem delu v zvezi z novo uredbo. Na tej točki se dejansko niso rešile vse težave, vendar, kakor je pokazala tudi razprava, smo v vseh vidikih dosegli napredek. Evropski sistem koordinira sisteme socialne varnosti. To ne pomeni, da določa nove pravice. Na tej stopnji ne določamo novih pravic. Na tej stopnji izboljšujemo praktično upoštevanje pravic za državljane, ki se selijo v Evropski uniji. Gre za desetine milijonov ljudi, desetine milijonov primerov. Zato naj še enkrat poudarim, kako pomembna je ta razprava, ker je izredno praktična in zadeva skoraj vsakega državljana Evropske unije. Naj poudarim tudi, da imajo predloženi tehnični predlogi tudi nekaj temeljnega političnega smisla, ker menim, da sta svoboda gibanja in dostop do pravic med temeljnimi načeli, na katerih je zgrajena Evropska unija
Gospe in gospodje, naj se na kratko odzovem na pripombo, ki smo jo slišali glede novih direktiv o gibanju bolnikov, ki se bodo predložile. Poudarjam, da vprašanje ni prosti premik storitev, torej so vse vzporednice s katerimi koli prejšnjimi direktivami neustrezne. Prav tako menim, da bo natančna razprava v Parlamentu dokazala, da ti predlogi pomenijo napredek za državljane Evropske unije.
Jean Lambert
poročevalka. - Gospa predsednica, zahvaljujem se vsem poslancem Evropskega parlamenta, ki so sodelovali v tej razpravi.
Jasno je, da nekateri ljudje živijo navidez zapletena življenja. V bistvu je položaj lahko zelo preprost, če meja od njihovega doma ni oddaljena več kot 10 kilometrov in iščejo zaposlitev ali dejansko druge stvari.
Iz nekaterih govorov, ki smo jih slišali v tem parlamentu, je povsem jasno, da tudi trenutni sistem ni pravilno razumljen v nekaterih upravah držav članic ali v tem parlamentu samem. Koordinacija sistemov socialne varnosti že obstaja, to ni nekaj novega. Nova koordinacija posodablja, izvaja in poenostavlja. Vsi med vami, ki imate pri sebi evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja in seveda jo imate vsi, veste, da lahko tudi v obstoječem sistemu poenostavljamo.
Posamezniku, ki ni prepričan, ali je bil obmejni delavec, priporočam predlog spremembe 30 člena 11(1).
Ta izvedbena uredba tudi poskuša jasno določiti pravice, ki jih imajo ljudje. To je namen predloga spremembe 34 in predloga spremembe 125, ki je pojasnilo in ne daje novih pravic nekomu, ki išče delo v dveh državah članicah.
Ponovno pozivam ljudi, naj podprejo besedilo odbora glede baze podatkov. Če se to ne bo izvajalo učinkovito in to želijo tudi uprave držav članic, potem bo zelo težko doseči roke, ki jih bo ta parlament določil danes.
Parlamentu priporočam stališče odbora za obe poročili in se veselim glasovanja, ki bo na vrsti čez nekaj minut.
Emine Bozkurt
poročevalka. - (NL) Dejansko nimam česa dodati. Zahvaljujem se vsem, ki so sodelovali v tej razpravi. Hvala za vašo podporo. Zdaj me zanima, kako bo potekalo skorajšnje glasovanje.
Robert Goebbels
(FR) Gospa predsednica, v ponedeljek zvečer smo se razveselili obiska ministra, gospoda Jouyeta, in pomembnosti, ki jo je francosko predsedstvo očitno pripisalo delu tega Parlamenta.
Danes, ko razpravljamo o socialni varnosti, sedež predsedstva ostaja prazen. Upam, da to ne pomeni, da francoskega predsedstva Unije ne zanima tako pomembna tema, kot je socialna varnost.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Zdaj bomo nadaljevali z glasovanjem.
