Trgovinski in gospodarski odnosi z Ukrajino (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Zbigniewa Zaleskega v imenu odbora za mednarodno trgovino o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Ukrajino.
Zbigniew Zaleski  
poročevalec. - (PL) Poročilo opisuje vlogo, ki naj bi jo imela Ukrajina v zvezi z našimi lastnimi gospodarskimi aktivnostmi ter kot partnerica v okviru trgovanja z drugimi državami. Poleg tega smo želeli poudariti politično, gospodarsko in kulturno vlogo, ki jo ima Ukrajina na območju Črnega morja.
Menim, da bi morala gospodarske dejavnosti in razvoj napredovati ne glede na politične zamisli, ki jih ima država. Gospodarstvo mora biti svobodno, državni in zakonodajni organi oblasti bi morali zagotavljati podporo, posamezni poslovneži in skupine podjetnikov bi morali tvoriti gospodarske subjekte. Gospodarstvo bi moralo državljanom prinesti dobre življenjske pogoje, ta cilj pa se lahko doseže z dvigom življenjskega standarda, izboljšanjem delovnih pogojev, skozi dobro izobrazbo, dober pravosodni sistem skupaj z lastninskimi pravicami. Ne smemo dopustiti, da bi se skupna lastnina izkoriščala za dobiček posameznikov. Ljudi je treba spodbujati in motivirati k poštenemu delu, ki bo prineslo materialne in druge osebne koristi.
Če nekdo nima lastnih vzornikov ali lastne zgodovine, je dobro, da se zgleduje po dobri praksi in izkušnjah drugih, na primer sosedovih. Zato je pomembno, da Ukrajino vključimo v skupni trg in ji damo na voljo znanja in izkušnje, ki so se razvili v EU. Menim, da je naš gospodarski model dober, čeprav je daleč od popolnega, na primer glede proizvodnje in trgovanja s hrano, ampak neprestano se trudimo, da bi se izboljšali. Našim sosedom iz druge strani reke Bug lahko ponudimo standarde in pravila, ki za nas delujejo.
Kaj zajema poročilo? Zajema industrijo, kmetijstvo, energijo, finance, mejni nadzor, prometno infrastrukturo, primere dejavnosti, ki niso povezane s korupcijo, intelektualno lastnino, naravno okolje, sodelovanje na področju znanosti in odnose s sosedami. To so deli celote, ki jo imenujemo gospodarstvo. Temelje tega gospodarstva tvorijo dobro opredeljeni standardi in v poročilu priporočamo, da naši partnerji take standarde razvijejo zase ali sledijo našim.
Katere pogoje mora Ukrajina izpolniti, da bi se z Evropsko unijo pogajala o boljših povezavah? Menim, da mora izpolniti osnovne pogoje, najprej postati članica Svetovne trgovinske organizacije ter hkrati rešiti težavo dolga s Kirgizistanom. Ta postopek se že odvija. Nato mora ukrajinski parlament čim prej odobriti članstvo. Drugi pogoji vključujejo dobre odnose s sosedami Rusijo in Belorusijo, stabilnost valute, kakovost finančnih storitev, razvoj znamk na mednarodnih trgih in skladnost z zakonom.
Ukrajina, ki je razglasila željo po pridružitvi Evropski uniji, se sooča z velikimi, celo ogromnimi izzivi. S svojimi gospodarskimi, pravnimi, finančnimi in političnimi dejavnostmi mora Evropo prepričati, da je dovolj predana partnerica, da se bo EU slej ali prej vprašala, ali ne bi bilo vredno Ukrajine vključiti v skupno evropsko bistvo.
Gospod komisar, naši pristopi so bili včasih drugačni, vendar menim, da imamo isti cilj, ki je razviti koristen način sobivanja s to pomembno vzhodno sosedo.
Menim, gospod predsednik, da sem prihranil nekaj časa, saj je že večer.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, najprej čestitam poročevalcu gospodu Zaleskemu za to odlično poročilo.
Poročevalcu se zahvaljujem tudi za odlično sodelovanje s službami Komisije pri pripravi tega poročila. Poročilo je časovno zelo ustrezno. Zagotavlja celovit pregled vprašanj, ki zadevajo gospodarske in trgovinske odnose med EU in Ukrajino.
Osredotočil se bom na nekaj točk, ki ste jih izpostavili tudi v poročilu. Menimo, da je Ukrajina ključen in koristen partner pri naši sosedski strategiji. Strinjamo se s splošno usmeritvijo tega poročila: gospodarstvo Ukrajine čim bolj približati EU z novim izboljšanim sporazumom, ki bo temeljil na sporazumu o globokem in celovitem območju proste trgovine.
Komisija se popolnoma strinja tudi z vašim mnenjem glede potrebe po krepitvi pravne države v Ukrajini in pomena pristopa Ukrajine k Svetovni trgovinski organizaciji. Resnično upamo, da bo lahko Ukrajina še letos zaključila proces pristopa k Svetovni trgovinski organizaciji, ter bomo zato tesno sodelovali z njeno vlado. Menimo, da bo večstranski postopek pristopa končan, ko bodo člani Svetovne trgovinske organizacije potrdili pogajanja o pristopu.
Ukrajina je pristop k Svetovni trgovinski organizaciji določila kot prednostno nalogo in prepričani smo, da bo ustrezno izvedla notranje postopke ratifikacije za oblikovanje članstva. Evropska unija ne želi dodatno zadrževati začetka pogajanj o sporazumu o prosti trgovini in je pripravljena začeti takoj, ko bodo člani Svetovne trgovinske organizacije potrdili svojo odločitev o pogajanjih o pristopu. V zvezi s prihodnjim sporazumom o prosti trgovini se popolnoma strinjamo, da mora biti sporazum globok in celovit, pri čemer je velik poudarek na zakonski usklajenosti.
Za gospodarske odnose s sosednjimi državami pa poročilo predlaga trostranski dialog med EU, Rusijo in Ukrajino. Previdni moramo biti, da ne bo prišlo do podvajanja postopkov v zvezi s temami, ki so že zajete v okviru drugih forumov. Poleg tega se postavlja vprašanje, ali Evropska unija ne tvega zapleta v dvostranske spore med Ukrajino in Rusijo. Dvomimo tudi o koristnosti takega pristopa.
Naša politika podpira odprtje energetskih trgov konkurenci, ki je sredstvo zagotavljanja dostopa do varne in cenovno dostopne energije. To bo pomembna tema na prihodnjih pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini z Ukrajino.
Kar zadeva zaščito osnovnih potreb prebivalstva, zakonodaja EU o liberalizaciji sektorja električne energije in plina vključuje pomembne določbe, katerih namen je zagotoviti varstvo potrošnikov in zaščito njihovih osnovnih potreb. Pogajali se bomo glede usklajevanja Ukrajine s to zakonodajo.
V zvezi s predlogom o razširitvi sheme GSP+ v Ukrajino poudarjam, da Ukrajina ne izpolnjuje pogojev za dodatne tarifne preferenciale ter da se je Evropska unija zavezala, da ne bo priložnostno spreminjala osnovnih meril sheme GSP. Poleg tega bi to resno ogrozilo naša pogajalska stališča o prihodnjem sporazumu o prosti trgovini.
Na koncu bi rad še enkrat čestital poročevalcu za dobro poročilo. Komisija se večinoma strinja splošnim pristopom poročila, razen pri nekaterih vprašanjih, ki sem jih izpostavil zgoraj. Komisija bo poročilo upoštevala pri svojem sedanjem in prihodnjih sodelovanjih z Ukrajino.
Jerzy Buzek
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, čeprav se povolilne razmere v Ukrajini še niso stabilizirale, so zmagali tisti, ki zastopajo demokracijo. To ni le zmaga demokracije v Ukrajini, ampak zmaga za Evropsko unijo, ki je podpirala takšne dejavnosti. Zdaj moramo zaradi Ukrajine, Ukrajincev in Evropske unije utrditi, kar so v Ukrajini tako težko dosegli. Ukrajinci so tisti, ki morajo sprejeti povolilne odločitve, ampak lahko jim pomagamo in tako hkrati pomagamo sebi.
V celoti podpiram poročilo gospoda Zaleskega in mu čestitam za pripravo takega dokumenta. Po mojem mnenju so glede stabilnosti v Ukrajini in tudi glede koristi za Evropsko unijo najpomembnejša tri področja.
Prvo je sodelovanje na področju energije, ki je zelo pomembno za obe strani. Nujno je, da začnemo vlagati v naftovode, ki so pogosto v slabem stanju, ter tudi v nove naftovode, kot je na primer naftovod Odessa - Brody - Gdańsk, vlagati moramo začeti v električno omrežje in podpirati energetsko učinkovitost. Ponudimo jim lahko naše tehnologije, ustvarimo lahko skupni kapital za izboljšanje energetske učinkovitosti v Ukrajini, kar bo pripomoglo tudi k naši energijski varnosti. Nazadnje področje, ki je jasno, in sicer izboljšanje varnosti jedrskih elektrarn v Ukrajini, kar je za Evropo zelo pomembno.
Drugo področje je sodelovanje na področju znanosti. Ukrajina je veliko dosegla na tem področju. Vredno je izkoristiti njihov napredek. Poleg tega bi morali spodbujati izmenjave študentov in znanstvenikov, kar lahko pripelje do zmanjšanja deficita v Evropski uniji, kjer nam primanjkuje sedemsto tisoč znanstvenikov. Vedeti moramo, da je to vedno najbolj gotov in najhitrejši način sodelovanja: znanost, izobraževalne ustanove in študentje.
Tretje področje je sodelovanje med lokalno in regionalno vlado. Naša mesta v EU lahko pri tem veliko pomagajo. Lahko bi pomagali pri ustvarjanju demokracije na ravni lokalne vlade v Ukrajini, kar se do zdaj še ni zgodilo.
Vse to bi moral biti del dolgoročnega cilja, in sicer dogovora o zvezi z Ukrajino Ni pomembno, če traja bo to trajalo 10 let ali 20. Ukrajini se splača predstaviti to možnost. To bo pomagalo Ukrajincem ter Evropski uniji.
Vural Öger
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod 'predsednik, na plenarnem zasedanju to popoldne smo razpravljali o evropski sosedski politiki. Po zadnji širitvi leta 2004 je Evropska komisija predlagala razvoj usklajene strategije do novih sosed Unije. Evropska sosedska politika je ustvarila posebne povezave z vrsto držav, ki si delijo temeljne vrednote in cilje EU.
Naša soseda Ukrajina je trdno usidrana v evropsko sosedsko politiko. Zavedamo se posebne geopolitične in trgovske pomembnosti, ki jo ima Ukrajina kot naravni most med EU ter Rusijo in srednjo Azijo Danes je EU glavni trgovski partner Ukrajine; do leta 2006 je obseg trgovanja med Ukrajino in državami članicami EU že dosegel 26,6 milijarde EUR.
V Evropski uniji priznavamo velika prizadevanja, ki so bila v zadnjih letih dosežena v Ukrajini. Bivše gospodarstvo pod oblastjo se je razvilo v učinkovito tržno gospodarstvo. Glede na poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj je bila povprečna gospodarska rast med letoma 2000 in 2006 7,6 odstotna. To je velik uspeh.
Februarja 2007 smo se začeli pogajati o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Ukrajino in EU. Prizadevanja Ukrajine za članstvo v EU in NATO so prav tako dobro dokumentirana. Zaradi trgovinske in gospodarske politike je pristop k Svetovni trgovinski organizaciji za Ukrajino zelo pomemben. Menimo, da bo pristop k STO mogoč pred koncem tega leta. To bi prav tako znatno razširilo obseg sodelovanja med EU in Ukrajino ter izgladilo pot pogajanjem o ustvarjanju območja proste trgovine in okvira evropske sosedske politike.
EU mora Ukrajino obravnavati kot resnično partnerico in ji poslati jasna sporočila. V zvezi s tem se lahko samo strinjam z izidom srečanja na vrhu med EU in Ukrajino, ki je potekalo v Kijevu 14. septembra 2007, kjer je bil ponovno potrjen močan in trajen odnos med tema dvema stranema. Še naprej moramo Ukrajino odločno podpirati na njeni poti k članstvu v STO in posledični ustvaritvi območja proste trgovine ter pri njenih evropskih prizadevanjih.
DanutBudreikaitė
Ukrajina je strateško in gospodarsko pomembna partnerica EU in vzhodna soseda s pomembno vlogo v regiji in zunaj nje.
Odnosi med EU in Ukrajino so se večinoma razvijali v smeri večjega političnega sodelovanja in postopno večjega gospodarskega povezovanja. Izvajanje teh ciljev bo pripomoglo k nadaljnji utrditvi demokracije in razvoja tržnega gospodarstva v Ukrajini. Vendar uspeh ukrajinskega razvoja ni odvisen le od EU. Ukrajina mora sprejeti trdno odločitev, da bo dosledno sledila smeri Zahoda.
Podal bom nekaj misli o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Ukrajino.
Najprej, začetek pogajanj za območje proste trgovine z EU je strogo povezan s članstvom Ukrajine v STO. Vendar pogajanja o območju proste trgovine ne bi zajemala le odprave tarif (kar je vključeno v pogajanja s STO), ampak širšo konvergenco: liberalizacijo storitvenega sektorja, institucionalne reforme, uskladitev pravne osnove s pravnim redom EU. V skladu s tem bi se hkrati s članstvom Ukrajine v STO morale razviti usklajene dejavnosti med EU in Ukrajino s ciljem ustvariti območje proste trgovine.
Več pozornosti je treba nameniti izvajanju praks dobrega upravljanja, krepitvi javnega sektorja in obvladovanju korupcije. Tesnejše sodelovanje na teh področjih bi znatno prispevalo h graditvi stabilnejših gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Ukrajino ter tudi okrepilo proces demokratizacije in povečalo možnost članstva Ukrajine v EU.
Treba je izpostaviti dejstvo, da ukrajinski proizvajalci še niso pripravljeni na tekmovanje z proizvajalci iz držav članic EU. Zato je treba ustanoviti prehodna obdobja ter tudi nadzorne institucije, da bi se zavarovali pred negativnim vplivom ukrajinskega gospodarstva in družbe.
Medtem ko EU podpira liberalizacijo trgovine z Ukrajino, mora biti pripravljena na možne težave, ki izhajajo iz ukrajinskih proizvajalcev, zlasti tistih, ki izvažajo v Skupnost neodvisnih držav, odpora do izvajanja standardov EU, poskusov funkcionarjev za ohranitev obstoječega stanja in koruptivnih vezi. Da bi olajšala uspešno izvajanje reform, mora ukrajinska vlada obvestiti poslovneže in javnost o prednostih liberalizacije trgovine in območja proste trgovine med EU in Ukrajino.
Učinkovit razvoj odnosov med EU in Ukrajino lahko potencialno poveča politični in gospodarski pritisk Rusije na Ukrajino. V tem primeru bi EU morala opustiti vlogo pasivnega razsodnika, kot se je pogosto dogajalo že prej, in prevzeti vlogo zagovornice lastnih interesov in interesov Ukrajine. Obstaja možnost, da bi Rusija lahko izvajala pritisk na Ukrajino in nekatere države EU glede preskrbe z energijo. Zato si EU ne bi smela prizadevati le za rešitev teh težav na najvišji ravni, ampak hkrati tudi za vključevanje v skupni energijski trg EU ter za zagotavljanje varnosti EU in ukrajinske energetske varnosti.
Guntars Krasts
v imenu skupine UEN. - (LV) Poročilo zagotavlja pregled sedanjega razvoja Ukrajine kot partnerice EU ter naloge, ki jih mora Ukrajina še izpolniti, in si zasluži pohvalo za vprašanja, ki jih zajema, ter za globino, na kateri se s temi vprašanji ukvarja. Iz poročila je jasno, da avtor goji globoko, osebno zanimanje za razvojna vprašanja Ukrajine in oblikovanje njenih odnosov z Evropsko unijo, kar je seveda poročilu koristilo. Poročevalec je previdno in premišljeno ocenil težave, ki predstavljajo grožnjo za uspešen razvoj Ukrajine, vendar je hkrati, če bobu ne rečemo bob, včasih težko predvideti rešitve težav. Treba je omeniti, da je v ukrajinskem gospodarstvu vedno več gospodarskih sektorjev prestrogo urejenih, državna intervencija ne temelji na zakonih in medsebojno neskladna zakonodaja se stalno povečuje, od česar imajo korist tisti, ki iščejo luknje v zakonu, in tisti, ki poklicno razlagajo zakonodajo. Skupaj z visoko ravnjo birokracije to znatno ovira pritok vlaganj v državno gospodarstvo, skupaj s tistim iz Evropske unije. Energijski sektor je jasen primer tega. Evropsko unijo zanima pregleden sistem transporta ukrajinskega zemeljskega plina, ki je, kot celoten energijski sektor v Ukrajini, prestrogo urejen z umetnimi zapletenimi strukturami in pritoki denarja, ki niso pregledni. Evropska unija še vedno nima podatkov, ki bi ji omogočali oceno varnosti ukrajinskega plinskega transportnega sistema. To so pomembna vprašanja za Evropsko unijo, ki je največji trgovinski partner Ukrajine. Upamo lahko, da bo Ukrajini uspelo premagati dolgotrajno politično krizo in da bo ukrajinska vlada v prihodnosti vpletena v pogovore z EU, ki bodo na podlagi skupnega interesa omogočili tesno sodelovanje. Strinjam se s poročevalcem, da ukrajinske želje po pridružitvi Evropski uniji ne smemo zanemarjati in na tem mestu to ponovno poudarjam: jasna možnost članstva v EU je najbolj učinkovito orodje, ki ga Evropska unija lahko ponudi Ukrajini. Hvala.
Caroline Lucas
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, gospodu Zaleskemu čestitam za poročilo. Mislim, da je to poročilo zelo drugačno od nedavnih poročil, o katerih smo glasovali v odboru za mednarodno trgovino. V primerjavi s poročili o dvostranskih trgovinskih odnosih izpred enega ali dveh let, kot je poročilo EU-Rusija ali poročilo EU-Mercosur, izraža veliko več previdnosti v zvezi z neomejeno prosto trgovino. Mislim, da kaže vedno večjo enotnost med političnimi strankami glede pomembnosti dejavnega sodelovanja pri iskanju načina, kako najbolje podrediti pravila trgovanja načelom trajnostnega razvoja.
Zato mislim, da smo lahko zadovoljni, da smo kar najbolje izkoristili različne zamude v okviru kroga pogajanj Svetovne trgovinske organizacije iz Dohe, ki so nam na nek način omogočile, da smo uresničili to prizadevanje za pravičnejša in bolj trajnostna pravila trgovanja v naših dvostranskih trgovinskih odnosih. Zato se zahvaljujem poročevalcu, da je dejavno izkoristil to priložnost.
Izmed številnih pozitivnih znakov, ki jih poročilo daje generalnemu direktoratu za trgovino glede njegovih pogajanj z Ukrajino o sporazumu o prosti trgovini, izpostavljam zlasti štiri točke.
Mislim, da v odstavku 10 poročilo upravičeno opozarja pred zanašanjem izključno na usmerjenost k izvozu in diverzifikaciji izvoza za doseganje trajnostne trgovine. Namesto tega se osredotoča na domači trg kot nujno potrebno osnovo za trajno gospodarsko rast.
V odstavku 13 poročilo omenja potrebo po doseganju ravnotežja glede pravic vlagateljev. Z drugimi besedami, vztraja na pravnem okviru v Ukrajini, ki spodbuja najboljšo prakso na področju socialne odgovornosti podjetij.
V odstavku 23 poročilo predlaga pomembno spremembo v naši zunanji politiki energetskih virov, tako da zahteva večstranska pravila v zvezi z dostopom do virov energije in opozarja, naj se ne podpre potegovanj za najugodnejše pogoje enostranskega dostopa do energije.
V odstavku 36 pa poročilo priznava, da je kmetijstvo posebna dejavnost, ki se je ne sme obravnavati tako kot industrijske izdelke, in torej upravičuje drugačna carinska pravila.
Močno upam, da bodo te in ostale točke ohranjene v končnem besedilu, da lahko moja skupina z velikim zadovoljstvom glasuje za poročilo. Vendar dodajam, da mi je žal, da je generalni direktorat za trgovino nasprotoval trem ključnim predlogom sprememb, ki so jih predlagali zeleni in jih je podprl poročevalec ter ki pozivajo generalni direktorat za trgovino, da začne pogajanja o dvostranskem sporazumu o prosti trgovini šele potem, ko bo ukrajinski parlament privolil v pogajanja o pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji. Čeprav ima generalni direktorat za trgovino gotovo prav, da bo to verjetno zavleklo dvostranski sporazum o prosti trgovini, moramo kot poslanci vztrajati, da se pred sklenitvijo takih sporazumov o prosti trgovini s strani Evropske unije upošteva mnenje ljudstva o tako pomembni zadevi, kar seveda vključuje prebivalce Ukrajine. Zato bi se gospodu Zaleskemu radi zahvalili za odlično poročilo in za to, da ni popustil tem pritiskom.
Helmuth Markov
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, vsi so se zahvalili našemu spoštovanemu kolegu gospodu Zaleskemu in tudi jaz bom tako storil. Njegovo poročilo je bilo v odboru sprejeto brez enega glasu proti, kar dokazuje, da lahko pripravimo medstrankarsko poročilo, če se dovolj potrudimo.
Dovolite mi, da povem nekaj opomb. Ukrajinske volitve so že potekale. Bile so demokratične, pravične in svobodne, vendar menim, da so za sabo pustile veliko nerešenih težav. Vršilec dolžnosti predsednika je imel vedno težave z močnimi ministrskimi predsedniki, z Julijo Timošenko, ki jo je razrešil dolžnosti leta 2005, ali z Viktorjem Janukovičem v letih 2006 in 2007.
Kljub temu, da na papirju obstaja koalicijski sporazum med zvezo Julije Timošenko in blokom Naša Ukrajina kot podlaga za možno sestavo nove vlade, se vlada še ni oblikovala. Ne vemo, kaj se bo dejansko zgodilo, čeprav je rok zdaj že zelo blizu. Če se bo do takrat oblikovala vlada, bo po mojem mnenju njena prva naloga, da se spopade z ustavno reformo, saj brez reforme ustave ni zagotovila, da bo notranja stabilnost političnih sil v Ukrajini zadostovala za izognitev še enemu novemu krogu volitev, zlasti ker nekateri ljudje že razmišljajo o zahtevi po novih parlamentarnih volitvah v času predsedniških volitev.
V primeru nekaterih področji, na primer področja gospodarske politike, poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj prikazuje res vzpodbuden položaj. Poročilo pravi, da je Ukrajina zabeležila 8,7 odstotno povprečno rast BDP med leti 2000 in 2006. Če pogledamo za te številke, lahko vidimo velik trgovinski primanjkljaj. Ukrajina ima pri trgovanju s Skupnostjo neodvisnih držav več od 4,5 milijarde EUR primanjkljaja in pri trgovanju z Evropsko unijo 4,5 milijarde EUR primanjkljaja. Z drugimi besedami, še vedno obstaja potreba po gospodarski spremembi, sporazumi o partnerstvu pa lahko so in morajo biti uporabljeni v ta namen.
Po drugi strani, če jo primerjamo s statistikami države, kot je moja Zvezna republika Nemčija, se zdijo ukrajinske številke velike. Stopnja brezposelnosti v Ukrajini je nižja, njen BDP raste hitreje, izdatki za pokojnine so višji in višji odstotek BDP-ja porabi za izobraževanje ter s tem za naložbe v prihodnost kot Zvezna republika Nemčija. Zato obstajajo trdni razlogi za sklepanje, da je država nedvomno na pravi poti.
Kljub temu sem omenil težave v gospodarstvu in dejansko obstajajo težave tudi na drugih področjih. Rusija je jasno nakazala in izjavila, da bodo njene cene energije zrasle za 10 % s prvim januarjem 2008. To bo imelo močan vpliv na ukrajinsko gospodarstvo. Zdaj Ukrajina Rusiji vrača dolgove z zalogami plina iz svojim podzemnih nahajališč. Videli bomo, kako se bo to razvijalo. To bo spet postala politična tema, za Evropsko unijo pa je pomembno, da posreduje za ohranitev miru. Rusi so upravičeni do dviga svojih cen, Ukrajinci pa bodo nedvomno morali najti način za spopad z gospodarskim izpadom.
Poglejmo še eno točko, in sicer socialno politiko. Med volilno kampanjo so vse stranke razglasile, da bodo znatno povečale porabo za socialno varstvo. Če pogledate sedanji koalicijski dogovor med zvezo Julije Timošenko in predsedniškim blokom, boste videli, da se porabe za socialno varstvo sploh ne omenja. Dejansko bi bilo glede na sedanjo raven vladnih prihodkov skoraj nemogoče izvesti obljubljeno povečanje porabe. To pomeni, da razvoj Ukrajine ne napreduje tako hitro, kot se vedno zatrjuje.
Naslednja točka, ki jo želim omeniti, je zunanja politika. Med volilno kampanjo so vse stranke obljubile, da bodo državo približale Evropski uniji. Stranka, ki je vedno tesno povezovala konvergenco z Evropsko unijo z vprašanjem pristopa k Natu, stranka Naša Ukrajina, je utrpela največje izgube. Velika večina prebivalcev Ukrajine nasprotuje članstvu v Natu. Zato pozivam Evropsko unijo, naj s tem nadaljuje previdno. Večina prebivalcev si ne želi, da se njihova država pridruži Natu. Vsi razpoložljivi podatki kažejo, da si želijo članstva v STO.
Če ob upoštevanju tega razmislimo, kako bi zdaj morali oblikovati sporazume o partnerstvu, prave potrebe izhajajo iz področij, kjer se Ukrajina še vedno srečuje z naštetimi težavami. Ukrajina mora imeti evropsko perspektivo, možnost za pristop k EU, pri tem se v celoti strinjam z gospodom Zaleskim. Za Evropsko unijo bi bilo dobro, da ima močno partnerico na vzhodu, prav tako bi bilo to dobro za Ukrajino v zvezi s splošnimi geostrateškimi usmeritvami.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, naša razprava o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Ukrajino, kar je tudi tema natančnega poročila gospoda Zaleskega, se odvija v pomembnem času: potekale so parlamentarne volitve in energična nova vlada se mora aktivno spopasti z gospodarskimi in političnimi težavami v državi. Razmišljam o dejavnih ukrepih za boj proti korupciji. S prihajajočo zimo Ukrajina potrebuje tudi močno vlado, ki se lahko pogaja z Rusijo o zalogah in tranzitu ruskega plina.
Potem ko sem prebral poročilo, lahko rečem, da je Evropa jasno izrazila svoje želje. Jasno je, da je zdaj na potezi Ukrajina. Država potrebuje ne le učinkovito vlado, ampak takšno, ki bo pokazala politično odločnost, da se spoprime s težavami. Po petih volitvah v toliko letih ima prebivalstvo razumljivo dovolj političnega prepiranja. Ukrajinski politiki se morajo manj ukvarjati drug z drugim in več s politično in gospodarsko prihodnostjo države.
Da, na potezi je Ukrajina, ampak povedal bom še nekaj, gospod predsednik. Tudi Evropska unija ima delo. Strinjam se s tem, kar je poročevalec povedal v odstavku 51, da evropski sosedski politiki primanjkuje jasnih opredelitev in pričakovanj. Možnost članstva v EU se mora za Ukrajino razširiti na srednje in dolgoročno. Kot del evropske sosedske politike lahko Evropska unija nato sproži ali podpre reforme, ki so potrebne v državi.
Sylwester Chruszcz
. - (PL) Gospod predsednik, Ukrajina je država s strateško pomembnostjo znotraj evropske sosedske politike in je pomembna partnerica za države Evropske unije.
Vsi upamo, da bo rast trgovine med Ukrajino in državami EU okrepila gospodarsko rast in sodelovanje z državami v regiji. Dobri gospodarski odnosi so prednost za obe strani.
Gospodarska rast v Ukrajini bi se morala odvijati s spoštovanjem demokracije in zakonov države. Na tem mestu razmišljam tudi o spoštovanju pravic narodnostnih manjšin in vprašanju, ki je zame pomembno, in sicer o prepovedi dejavnosti, ki poveličujejo fašizem in genocid. Podpiramo demokratične in gospodarske procese v naši vzhodni sosedi.
Po drugi strani bi se zdelo primerno, da se izogne podpori za kateri koli politični blok v Ukrajini, ki je polna predsodkov in enostranska.
Bogdan Golik
(PL) Gospod predsednik, najprej čestitam gospodu Zaleskemu za tako podrobno poročilo o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Ukrajino. Vprašanje sodelovanja z Ukrajino je zdaj zlasti pomembno in vse pobude, ki ciljajo na krepitev sodelovanja, so jasen znak evropskega zanimanja za našo vzhodno sosedo in odprtosti s strani Evropske unije.
Težava je v dejstvu, da dejansko prihaja primerni čas za izvajanje zamisli o bližnjem sodelovanju, ki presega okvir evropske sosedske politike in je do zdaj Ukrajini malo koristilo. Ne moremo zanikati, da Ukrajino čaka še dolga pot približevanja gospodarskim, političnim in družbenim strukturam Skupnosti. Naloge, s katerimi se srečuje Ukrajina, so bile v poročilu natančno upoštevane.
Kljub dejstvu, da se lahko Ukrajina pohvali s svojimi dosežki glede liberalizacije trgovine in pritoka kapitala, so nujne dodatne reforme in krepitev ukrajinskega gospodarstva, skupaj s članstvom v STO. Kljub evropskim prizadevanjem med oranžno revolucijo mora Ukrajina še vedno izbrati med nedvoumnima evropsko in rusko možnostjo. Če želimo, da Ukrajina izbere evropsko možnost, moramo to jasno izraziti in podpreti.
EU bi morala izraziti svoje zanimanje za stike z Ukrajino z zagotavljanjem dejavne podpore za spremembe v Ukrajini in z ukrepi znotraj Evropske unije, ki ciljajo na postopen prehod iz sosedske politike k politiki integracije. Zato je treba ukrepati na področju gospodarstva ter na socialnem in političnem področju. Zato bi bilo ustrezno, da podpremo ukrajinsko neodvisnost od Rusije s krepitvijo gospodarskih vezi, kar pomeni ustvarjanje območja proste trgovine med EU in Ukrajino, skupaj z vključevanjem Ukrajine v električno omrežje Skupnosti ter možnim zagotavljanjem financiranja za prometni sistem.
Prav tako bi bilo koristno podpirati in izvajati programe za promocijo Ukrajine v Evropski uniji in Evropske unije v Ukrajini ter tudi programe za spodbujanje razvoja znanosti in izobraževanja, ki je tema, katero je načel profesor Buzek. Najpomembnejši korak v zvezi s spreminjanjem podobe Evropske unije v očeh Ukrajincev bi bila odprava vizumov za potovanje v Evropsko unijo ter jasna izjava, o kateri so govorili že vsi, da bo Ukrajina lahko pristopila k Evropski uniji, čeprav bi to zahtevalo razširjen časovni okvir.
Šarūnas Birutis
(LT) Na Portugalskem je 18. oktobra predsednik Juščenko razglasil namen Ukrajine, da se letos pridruži STO. Ukrajina je že zaključila pogajanja z državami članicami STO, razen s Kirgizistanom, ki še vedno vztraja pri vračilu starega dolga 27 milijonov USD, ki izhaja iz sovjetskih časov.
Sprejem Ukrajine v STO bo posledično zmanjšal uvozne dajatve in povečal število uvoznikov. Vendar je pomembno, da Ukrajina izvede sistematične gospodarske reforme. Kljub pozitivnim spremembam, kot je članstvo v STO, javno razpoloženje kaže na potrebo po resnih reformah.
Ukrajina se hitro razvija. V zadnjih letih je doživela znatno rast BDP, vendar še vedno ostaja veliko nenarejenega na področju gospodarske produktivnosti in konkurence. Glede na poročilo svetovnega gospodarskega foruma o globalni konkurenčnosti za leto 2007-2008, je Ukrajina padla iz 69. mesta na 73. mesto. Vpliv oligarhistov je nedvomno negativen.
Ukrajina je strateški partner, zato je pomembno, da jo še naprej vključujemo v tako pomembne sektorje, kot sta energetski sektor in dvostranska trgovina. Pomembno vlogo Ukrajine pri zagotavljanju varnosti energijskih zalog za EU je treba obsežno upoštevati. Treba je spodbujati možnost vključevanja Ukrajine v čezevropske prometne mreže, saj bi Ukrajina lahko igrala strateško vlogo tranzitne države, skozi katero bi lahko v Evropo dobavljali nafto in plin.
Upam, da bo zdaj, ko so se končale parlamentarne volitve, Ukrajina nadaljevala pot k politični stabilnosti. Menim, da bi EU morala nadaljevati s politiko odprtih vrat v zvezi z Ukrajino.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, gospod komisar, okrepitev in razvoj političnih in gospodarskih vezi z Ukrajino bi bila dejansko v interesu Evropske unije. Ukrajina, ki ji je stalni proces demokratizacije koristil, je postala eden najbolj obetajočih trgovinskih partnerjev za Evropsko unijo.
Prizadevanja Ukrajine, da bi postala članica Svetovne trgovinske organizacije, si zaslužijo podporo. Sprejem Ukrajine v to organizacijo bo enkrat za vselej pokazal, da je država prešla iz centralistično urejenega gospodarstva v popolnoma delujoče tržno gospodarstvo.
Prav tako je pomembno, da sprejmemo prizadevanja Ukrajine za dobre politične in gospodarske vezi z Rusijo. Ker poskuša Rusija prek sporazuma za skupno območje trgovine z Ukrajino pridobiti nadzor nad to državo zaradi lastnih interesov, je pomembno, da Evropska komisija zavzame odločno stališče in Ukrajino podpre v njenih prizadevanjih za članstvo v Evropski uniji. Ukrajina mora imeti ustrezne politične in gospodarske odnose z Rusijo, vendar moramo hkrati podpreti njena prizadevanja za članstvo v EU.
Na začetku prihajajočega leta bodo začele veljati rešitve v zvezi s poljskim sprejetjem schengenske konvencije. Pomembno je, da skladnost s pravili o varnosti glede meja Evropske unije hkrati ne ustvari novega berlinskega zidu za prebivalce Ukrajine. Upam, da bo Evropska komisija Poljski omogočila uvedbo teh pravil tako, da bodo koristna za prebivalce Ukrajine.
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, ukrajinskemu predsedniku vlade Viktorju Janukoviču sem med njegovim obiskom Parlamenta marca lani postavila nekaj vprašanj. Povprašala sem ga o problemu grozovite, vendar donosne in zelo razširjene nezakonite trgovine z deli človeških teles v njegovi državi. Na moje presenečenje tega ni zanikal. Pravzaprav je dejal, da je to zelo boleče vprašanje in nas v odboru za zunanje zadeve prosil za pomoč, zlasti v zvezi s kupci, ki v veliki meri prihajajo iz EU.
Ukrajino je treba pohvaliti za njeno odkritost v zvezi s tem problemom in izraziti moramo močno željo, da se ta trgovina, ki je nezdružljiva s človekovim dostojanstvom ter tesnimi odnosi med EU in Ukrajino, odpravi. Poročilo govori o pomoči Ukrajini na področjih, kot je trgovina. To mora vključevati pomoč, za katero je ministrski predsednik prosil naš parlament. To je nujno, saj ne moremo govoriti o nadaljnjem sodelovanju z državo, v kateri trgovina z živimi in mrtvimi ljudmi predstavlja velik del gospodarstva. Boj proti taki trgovini mora imeti pomembno vlogo v sodelovanju med EU in Ukrajino.
Béla Glattfelder
(HU) Najlepša hvala, gospod predsednik. Pridružujem se čestitkam našemu kolegu gospodu Zaleskemu za dobro poročilo. V interesu Evropske unije je, da Ukrajina ostane politično stabilna in razvije svoje gospodarstvo. Uspešna Ukrajina bi lahko bila pozitiven zgled vsem državam v regiji in državam nekdanje Sovjetske zveze ter jim pomagala okrepiti demokracijo v regiji.
Evropska unija mora Ukrajini pomagati in jo spodbujati, da začne graditi prihodnost z Evropsko unijo, ne Rusijo. Ukrajina je evropska država, njen geografski položaj, zgodovina in kulturna tradicija jo povezujejo z Evropo. Ukrajini moramo pomagati, da bo lahko izpolnjevala pravila STO. Članstvo v STO lahko privede do sporazuma o prosti trgovini z Evropsko unijo.
Širitev trgovine je skupni interes Evrope in Ukrajine, vendar obstaja potreba po neizkrivljeni trgovini, ki zagotavlja tudi uporabo socialnih in zaposlitvenih pravil, pravil za zdravje živali in rastlin ter okoljskih pravil v Ukrajini. Če nam tu spodleti, se bomo morali soočiti s številnimi težavami.
Naj kot primer navedem Madžarsko, saj si Madžarska z Ukrajino deli mejo. Na Madžarskem morajo rejci perutnine zelo veliko vlagati, da bi izpolnili določbe o dobrem počutju živali in zaščiti okolja. Če bi sporazum o prosti trgovini zajemal tudi živinorejske proizvode, bi znaten delež madžarskih proizvajalcev premestilo svoje proizvodne obrate v Ukrajino, le 100 km stran od sedanjih lokacij, in bi nadaljevali s konkurenčno proizvodnjo z zelo nizkimi stroški. Po drugi strani bi se lahko vsi izdelki, ki bi jih lahko proizvedli z neupoštevanjem določb o dobrem počutju živali, vrnili v Evropsko unijo, in ker reka Tisa teče iz Ukrajine na Madžarsko, bi se na Madžarskem spopadali tudi s težavami zaščite okolja.
Zato menim, da moramo Ukrajini pomagati, da začne čim prej uporabljati vsa mednarodna pravila iz področja socialnega varstva, zdravja živali, zaščite okolja in dobrega počutja živali. Najlepša hvala za vašo pozornost.
Stavros Arnaoutakis
- (EL) Gospod predsednik, tudi jaz čestitam gospodu Zaleskemu za njegovo dobro delo.
Ukrajina je pomemben trgovinski partner EU. Podpiramo njen pristop k STO in pogajanja za območje proste trgovine z Unijo.
Za ta namen se mora ukrajinsko gospodarstvo še naprej razvijati, da bi se lahko približalo gospodarstvu EU.
Poleg tega je potrebnih več prizadevanj za učinkovito soočanje z izzivi v Ukrajini. Pozornost moramo posvetiti naslednjem:
boju proti korupciji in nezakoniti trgovini, krepitvi sodelovanja z Unijo na področjih znanosti, tehnologije in šolstva ter ustvarjanju tesnejših čezmejnih kulturnih stikov.
Če bo Ukrajina še naprej močno podpirala začeta prizadevanja za reforme, menim, da bodo želeni rezultati kmalu vidni.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gospod predsednik, Ukrajina danes stoji pred strateško odločitvijo: ali naj državo za vedno razdeli in ustvari oranžno koalicijo, ali naj ustvari koalicijo iz stranke Naša Ukrajina skupaj s stranko regij. Odločitev v zvezi s tem bo imela globok pomen za prihodnje odnose med EU in Ukrajino. Če bodo izbrali prvo možnost, je zelo verjetno, da bo to pripeljalo do političnega sodelovanja z Evropsko unijo ter tudi do velikih napetosti z Rusijo. Če bodo sestavili veliko oranžno-modro koalicijo, bo nastala sorazmerna gospodarska stabilnost, ampak povezovanje Ukrajine z EU bo znatno zadržano.
Nisem prepričan, ali je EU danes v položaju, da Ukrajini zagotovi zadostno pomoč za nadomestitev izgub, ki jih je prinesel spor z Rusijo. Gre za pomembno vprašanje, saj mora zdaj EU podati izjavo o tem, ali je pripravljena na znatno finančno in politično udeležbo v zvezi s pomočjo Ukrajini. Če ne bomo zagotovili jasnega stališča, bi lahko sami povzročili destabilizacijo notranjih razmer v Ukrajini. Gospodu Zaleskemu čestitam za poročilo.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Če bi me danes nekdo vprašal, katera od držav iz evropske sosedske politike je bila najbližje Evropski uniji, bi brez oklevanja rekla: Ukrajina.
Ta ogromna država z 46 milijoni prebivalcev je upravičeno ponosna na demokratične dosežke od padca Sovjetske zveze. Brez dvoma se je razvila v eno najbolj obetajočih partnerjev EU. Kot predstavnica delegacije Evropskega parlamenta sem imela pred dobrim mesecem priložnost opazovati parlamentarne volitve v tej državi in sem bila zadovoljna, da obstaja jasna usmerjenost k vse večjemu razvoju demokratičnih državljanskih institucij, demokracija postaja sestavni del življenja v Ukrajini in volitve v tej državi se ne razlikujejo od volitev v državah članicah EU.
Če pogledate na zemljevid, je očitno, da položaj Ukrajine ne more biti lahek. Na eni strani ima EU, na drugi pa Rusijo. Izbira ni lahka, prav tako ni lahek odgovor na vprašanje: "Quo vadis, Ukrajina?" Vendar je jasno, da mora danes Ukrajina sprejeti nepreklicno odločitev.
Ta odločitev ne pomeni, da se morajo pretrgati vse dolgoročne trgovinske in gospodarske vezi z Rusijo in Skupnostjo neodvisnih držav ali da Rusija ne more sodelovati pri ukrajinskem gospodarstvu; pomeni prej nasprotno. Vendar bi na primer sporazum o enotnem gospodarskem prostoru Skupnosti neodvisnih držav, ki ga je pred kratkim predlagala Rusija, verjetno ogrozil ukrajinska prizadevanja za gospodarsko neodvisnost in ji ne bi pomagal uresničiti te želje.
Poudarjam, da bi morala EU skupaj s svojimi institucijami in državami članicami ponuditi politično in diplomatsko pomoč Ukrajini z namenom, da se zagotovi njen sprejem v Svetovno trgovinsko organizacijo. Pomoč bo zelo pomembna tudi po članstvu v STO, na primer pomoč pri uradnih pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini ter o novem, bolj natančnem sporazumu med EU in Ukrajino.
Na koncu se zahvaljujem poljskemu kolegu gospodu Zaleskemu za njegovo dobro poročilo. Kolegom iz Ukrajine želim vse najboljše pri končnem oblikovanju nove vlade in spopadanju s pomembnimi nalogami, ki so pred njimi.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, Ukrajina je strateško pomembna soseda Evropske unije. Je naravni most, ki nas povezuje z Rusijo in srednjo Azijo.
Od leta 2004, od največje širitve, je bila EU največji trgovinski partner Ukrajine. EU in Ukrajina si večinoma delita skupne gospodarske in trgovinske interese, zato je smiselno, da nadaljujemo s povezovanjem naših trgov, da bi od tega imeli čim več koristi. To lahko dosežemo prek skupnega območja proste trgovine, vendar mora najprej Ukrajina zaključiti proces pristopa k STO. Narediti moramo vse, kar lahko politično in diplomatsko storimo, da podpremo Ukrajino pri njeni prošnji za pridobitev članstva. Prav tako bo treba zagotoviti stalno podporo za pomoč Ukrajini pri izpolnjevanju zahtev STO.
Moramo se spomniti, da je za Ukrajino močna Rusija, ki hoče spet nadzorovati ta del Evrope. Zato je dobra zamisel, da Ukrajini podelimo status tržnega gospodarstva, kar bo to državo približalo zahodni Evropi in posledično pripeljalo do članstva v Evropski uniji. Poročilo gospoda Zaleskega je dober začetek in za poročilo mu čestitam.
Daniel Caspary
(DE) Gospod predsednik, začel bom s pripombo, da je danes to druga razprava o vprašanjih zunanje politike, na kateri Komisije ne zastopa pristojen komisar. Danes zjutraj smo imeli glavno razpravo o globalizaciji in pristojni komisar ni bil prisoten, danes zvečer pa so spet odsotni člani Komisije, odgovorni za to pomembno temo. Nič nimam proti komisarju Borgu, vendar bi bilo po mojem mnenju prav, če bi Komisijo zastopal komisar z odgovornostjo za področje, o katerem razpravljamo. Hvaležen bom, Gospod predsednik, če boste to zahtevo posredovali Komisiji za prihodnje razprave, in prepričan sem, da je to v interesu celotnega kolegija komisarjev.
Zahvaljujem se gospodu Zaleskemu za uravnoteženo poročilo. Izboljšati moramo sodelovanje z našimi ukrajinskimi sosedi. Zato je dobro, da se ustrezno oblikuje evropska sosedska politika. Zato je dobro, da Ukrajina pristopi k STO. Zato je dobro, da se pogajamo o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, in dobro je, da podpiramo vizijo območja proste trgovine kot začetka previdnega razkrivanja evropske perspektive za Ukrajino.
Naj na tem mestu povem še, da vendar ne pričakujem članstva Ukrajine v EU v bližnji prihodnosti. Izboljšano sodelovanje, o katerem so govorili že številni kolegi poslanci, je tudi nujna zahteva in od nje imata lahko korist obe strani. Pomembnost pripisujem zlasti uspešnemu sodelovanju in tesni solidarnosti z našimi vzhodnimi sosedi.
Po mojem mnenju je nedopustno, da je sodelovanje Rusije z Ukrajino odvisno od tega, kakšna vlada deluje v Kijevu in kakšno parlamentarno večino je izvolila večina Ukrajincev. To je nedopustno in Rusija je s takšno politiko na napačni poti. Mi kot Evropejci, kot Evropska unija, moramo podpirati prebivalce Ukrajine pri naslednjih fazah njihove poti k neodvisnosti in trdni demokraciji. Poročilo gospoda Zaleskega veliko in pomembno prispeva k tem prizadevanjem.
Predsednik
Zagotovo imate prav gospod Caspary, da mora v okviru določene razprave odgovoriti komisar, pristojen za obravnavano področje, vendar v praksi to ni vedno mogoče. Vem, da je gospod Borg zelo izkušen komisar in politik, ki bo vaše sporočilo posredoval ustreznim ljudem.
Naj izpostavim, da je v okviru današnje razprave o globalizaciji odgovarjal gospod Barroso, torej Komisija ni vedno usklajena, je pa zelo sposobna.
Bogusław Sonik
(PL) Gospod predsednik, zunanja politika Evropske unije mora v Evropi posebno pozornost namenjati Ukrajini, zaradi njenega strateškega geopolitičnega položaja. Ukrajina je neposredna soseda Evropske unije, pri čemer bi lahko EU povezala z Rusijo in državami Srednje Azije. Zaradi dostopa do Črnega morja bi lahko bila v tej regiji tudi pomembna gospodarska partnerica.
Podpiram priporočila poročevalca, da morajo države članice Ukrajini pomagati pri vstopu v Svetovno trgovinsko organizacijo. To bo zelo koristilo Ukrajini in regiji. Pri tem ne smemo pozabiti na dejstvo, da mora Kijev iz zgodovinskih razlogov še veliko narediti. Evropska unija mora ukrajinsko vlado podpirati pri obnovi države na različnih ravneh, ne le na področju gospodarstva ali industrije, ampak tudi na področju socialnih vprašanj. Zunanja politika mora biti prožnejša, pri čemer mora upoštevati zapletene politične razmere v Ukrajini.
Zdaj je treba obravnavati Rusijo, katere interesi v zvezi z območjem Ukrajine na desnem bregu Dnjepra so v nasprotju z interesi Skupnosti. Ukrajinska demokracija je še vedno zelo mlada. Vendar se je v zadnjih letih demokratični proces stabiliziral. V tem trenutku ne smemo pozabiti, da bi lahko na oblast prišle močne protievropske sile. Zato čestitam tistim, ki so že bili omenjeni v tem parlamentu, pri čemer podpiram poročilo gospoda Zaleskega. Poročilo obravnava vsa ta bistvena vprašanja, pri čemer določa usmeritev politike EU v zvezi z Ukrajino.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, zahvaljujem se poslancem za njihove pripombe in zanimivo razpravo.
Vse sem si dobro zapisal in vaša sporočila bom prenesel mojemu kolegu komisarju Mandelsonu, ki ima danes obveznost na mednarodni ravni, ki je ni mogel zamuditi. Kljub temu sem prepričan, da bo vaša sporočila ustrezno obravnaval.
Dovolite mi, da odgovorim na nekatera vprašanja, ki so bila postavljena v razpravi. Čeprav se ne bom spuščal v podrobnosti pri posameznih vprašanjih, bi rad poudaril, da se strinjamo glede dveh najpomembnejših zaključkov.
Prvič, Ukrajina je ključen in koristen partner pri naši sosedski strategiji. Strinjamo se z vašimi ključnimi sporočili glede pozitivne gospodarske soodvisnosti, pomembnosti naših odnosov na področju energetike, področja znanosti, medosebnih odnosov ter potrebe po poglobitvi in okrepitvi naših gospodarskih odnosov.
Komisija se popolnoma strinja, da je pristop k Svetovni trgovinski organizaciji ključno vprašanje. Vendar Komisija in države članice verjamejo, da pogajanja o sporazumu o prosti trgovini predstavljajo bistven korak, ki ga je treba sprejeti čim prej. Zato bi bil zaključek procesa Svetovne trgovinske organizacije v Ženevi dovolj, da se omogoči začetek pogajanja za sporazum o globokem in celovitem območju proste trgovine. Upamo, da se bo lahko proces Svetovne trgovinske organizacije še vedno zaključil do konca tega leta ali takoj na začetku leta 2008.
Naš cilj je skleniti najbolj ambiciozen dvostranski trgovinski sporazum, kar smo se ga kdaj lotili. Treba bo tudi obravnavati vprašanje institucionalnih zmogljivosti in potreb reforme, carine, policije in sodstva ter vprašanje korupcije na splošno.
Glede vprašanja znanstvenih izmenjav in viz bi rad poudaril, da bo tudi te zajemal sporazum o prosti trgovini.
Naj tudi povem, da povečanje trgovinskih tokov ne ogroža trajnostnega razvoja. Po drugi strani spodbuja trajnostni razvoja prek sprejetja standardov EU.
Glede morebitnega pristopa Ukrajine k EU naj poudarim, da nobena stran ni pripravljena na ta korak. Nov nadgrajen sporazum bo Ukrajino čim bolj približal EU na čim več področjih, pri čemer ne bo posegal v možen nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino v skladu z določbami pogodbe.
Na koncu bi se poročevalcu rad še enkrat zahvalil za to dobro poročilo, ki se nam zdi uravnoteženo, in pri našem nadaljnjem delu z Ukrajino bomo upoštevali njegova priporočila.
Predsednik
Hvala, gospod komisar, in hvala vsem govornikom v tej pomembni razpravi o še posebej pomembni temi.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek.
Pisni izjavi (člen 142)
András Gyürk  
v pisni obliki. - (HU) Poročilo, o katerem razpravljamo, pravilno pojasnjuje, da je Ukrajina strateško pomembna partnerica Evropske unije, saj lahko ima pomembno vlogo posrednice v dialogu z Rusijo in drugimi državami Srednje Azije. Prepričani smo, da bosta imeli od krepitve gospodarskih odnosov na podlagi načel prostega trga koristi obe strani. To velja zlasti na področju energetske politike.
Dogodki v zadnjih nekaj mesecih so pokazali, da je energetski sektor v Ukrajini nepregleden. Zapleteni odnosi omogočajo korupcijo in izvajanje političnega pritiska. Nič od omenjenega ne spodbuja oblikovanja tržnih razmerij. Ovirajo prizadevanja Ukrajine v zvezi s povezovanjem z Unijo ter s tem ogrožajo varnost evropske oskrbe.
Evropska unija in Ukrajina morata sodelovati prav zato, da bosta z vzpostavitvijo sodelovanja na področju energije uresničeni načeli preglednosti in konkurence. Hkrati mora ta odnos temeljiti na vzajemnosti.
Menim, da je treba poudariti, da je treba pri razvoju gospodarskega sodelovanja med Evropsko unijo in Ukrajino upoštevati ruske ambicije. Nova ukrajinska vlada bo imela pomembno vlogo pri zagotavljanju, da bodo zgoraj navedena načela uresničena, ne le v sodelovanju z Unijo, ampak v celotni regiji.
Gábor Harangozó  
v pisni obliki. - Po širitvi leta 2004 in pristopu držav, ki imajo zunanje meje z Ukrajino, je jasno, da je Ukrajina postala soseda strateškega pomena za celotno EU in najbolj pomembna država v regiji. Od leta 2004 je EU najbolj pomembna trgovinska partnerica Ukrajine, širitev mej Unije na vzhodu pa je ponudilo nove možnosti za trgovino, industrijsko sodelovanje in gospodarsko rast v regiji.
V zvezi s tem je za Unijo izjemno pomembno, da dejavno podpira pristop Ukrajine k Svetovni trgovinski organizaciji, ki bo omogočil vzpostavitev pravega območja proste trgovine EU-Ukrajina v dobrem in preglednem institucionalnem okviru. Na splošno je pospešitev trgovinske, gospodarske in socialne uspešnosti Ukrajine v interesu Unije, da se zagotovi trgovinske odnose in politično stabilnost v regiji.
Zato podpiramo poziv k usklajenemu globalnemu izzivu na politične, gospodarske in socialne izzive v srednjevzhodni Evropi. Če smo bolj natančni, moramo skupaj z Ukrajino vzpostaviti usklajene pristope glede pomembnih vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, jedrska varnost, kmetijska vprašanja in okoljski trajnostni standardi.
