Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o Uredbi (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja: pridobljene izkušnje in obeti za prihodnost, ki ga je v imenu Odbora za razvoj predložil gospod Mitchell.
Gay Mitchell
poročevalec. - Gospod predsednik, instrument za razvojno sodelovanje Evropske unije je močno orodje. S tem instrumentom, ki zajema obdobje 2007-2013, ima EU na voljo proračun v višini skoraj 17 milijard EUR za bolj proti revščini, za pomoč pri izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja in za podpiranje demokratičnega upravljanja v državah v razvoju. Parlament je pozorno spremljal delovanje in vpliv instrumenta, da bi zagotovil, da se denar porablja v skladu s temi cilji.
Komisija bo konec tega leta predstavila predloge za naslednjo generacijo instrumentov za financiranje zunanjega delovanja, ki bo zajemal večletni finančni okviru po letu 2013. Zato je Odbor za razvoj prevzel pobudo, da analizira izkušnje, pridobljene v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje in da opredeli, kaj pričakujemo od prihodnjega instrumenta.
Odbor za razvoj je enoglasno podprl naslednja ključna načela.
Potrebujemo instrument financiranja, ki bo izključno usmerjen v cilje izkoreninjenja revščine, kot je opredeljeno v Lizbonski pogodbi, in ki bo zajemal samo države v razvoju. Nov instrument mora predvsem financirati ukrepe, ki izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč pri OECD.
Kvote uradne razvojne pomoči morajo biti še strožje od kvot sedanjega instrumenta za razvojno sodelovanje. Naj jasno povem, da ne dvomimo v pomen sodelovanja zunaj uradne razvojne pomoči z državami v razvoju, predvsem pa z nastajajočimi trgi in državami s srednjim dohodkom, vendar pa mora takšno sodelovanje potekati prek posebnih instrumentov, da bi se povečala preglednost in zaščitila posebna narava razvojnega sodelovanja.
Financiranje za namen izboljšanja dostopa ljudi do osnovnih zdravstvenih storitev in izobraževanja je treba omejiti z vključitvijo jasnega merila. Navedenima življenjsko pomembnima sektorjema, ki pokrivata osnovne zdravstvene storitve in osnovno izobraževanje, je treba nameniti vsaj 20 % sredstev iz geografskih programov.
Prihodnji instrument mora zagotoviti večje vključevanje vprašanj s področja okolja in podnebnih sprememb v razvojno sodelovanje. Še eno vprašanje, ki mu je treba nameniti več pozornosti, je pomoč državam v razvoju pri vzpostavljanju pravičnih in učinkovitih davčnih sistemov. Za države s srednjim dohodkom je spodbujanje uporabe domačega dohodka ključnega pomena za zmanjšanje revščine in odvisnosti od pomoči.
Nov instrument mora imeti dovolj finančnih sredstev. Razvojni proračun EU se mora v naslednjem finančnem okviru dejansko povečati in s tem prispevati k doseganju skupnega cilja porabe 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč.
Maloštevilna razvojna sredstva je treba uporabiti na kar najučinkovitejši način. Potrebno je tesnejše sodelovanje med Komisijo in državami članicami, zato Parlament podpira pripravo skupnih strateških dokumentov. Tudi Komisija je dejala, da je na ta način mogoče ustvariti pomembnejše prihranke, ki bi znašali približno 6 milijard EUR na leto. Pomislite samo, kaj bi bilo mogoče storiti s tem denarjem v svetu v razvoju.
In še nekaj besed o postopku. Ko Komisija v okviru strateškega programa sprejme odločitve o novem instrumentu, mora imeti Parlament enako pravico do besede kot Svet. To zahteva člen 290 Lizbonske pogodbe, ki ga je treba v celoti spoštovati.
Resolucija, o kateri bomo glasovali ta teden, bo zagotovila smernice za prihodnja pogajanja o razvojnem instrumentu naslednje generacije. Upam, da bo ta parlament zagotovil široko podporo predlogom Odbora za razvoj, ki so bili pripravljeni na tihi razpravi, vendar na podlagi naših izkušenj, pridobljenih na pogajanjih, ki smo se jih udeležili - in Parlament želim spomniti, da smo v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje 14 predpisov združili v enega. Želimo zagotoviti, da bo instrument za razvojno sodelovanje deloval in da si bo naslednji instrument prizadeval za doseganje teh ciljev.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, izkoreninjenje revščine je glavni mednarodni cilj EU. Izvajanje tega instrumenta pomaga opredeliti položaj Evropske unije v OZN in izpolnjevati razvojne cilje tisočletja. Poleg tega ima EU zdaj, ko je začela veljati Lizbonska pogodba, potrebne zunanje pristojnosti za izpolnjevanje tega cilja.
V prihodnosti bo treba pojasniti nove geografske in tematske prednostne naloge, da bi lahko bil še učinkovitejši. To pomeni, da je treba na seznam financiranih razvojnih ciljev vključiti ranljive socialne skupine, države v razvoju in države v vzponu. Spodbujala se bo okrepitev sektorja MSP in domačega zasebnega sektorja, da bi se povečal življenjski standard v državah, ki so vključene v ta program.
To bo pomagalo zmanjšati odvisnost od zunanje pomoči in okrepiti domačo gospodarsko rast.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, Evropska unija lahko državam v razvoju pomaga v njihovih prizadevanjih, da se spopadejo z revščino. Mislim, da je za dosego razvojnih ciljev tisočletja nujno potrebno, da sprejmemo tudi ukrepe, ki bodo državam v razvoju pomagali v boju proti podnebnim spremembam.
Evropska unija je že sprejela ukrepe v tej zvezi, ki so usmerjeni v kmetijstvo, ki se prilagaja podnebnim spremembam, upravljanju morskih virov in obalnih območij, kakor tudi upravljanju vodnih virov.
Leta 2006 je bil ustanovljen Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, da bi se spodbudile zasebne naložbe v projekte, ki podpirajo energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije v državah v razvoju in v državah z gospodarsko tranzicijo.
Sveženj ukrepov za podnebne spremembe in energijo predvideva tudi uvedbo mehanizma čistega razvoja, ki bo državam članicam omogočil, da bodo opravljale energetsko učinkovite naložbe in uporabljale dobropise za ogljik v državah v razvoju.
Anna Záborská
(FR) Gospod predsednik, baronica Ashton, naš kolega, gospod Mitchell, je priznani strokovnjak v Odboru za razvoj. Zato je njegovo poročilo dobro pripravljeno in za to se mu zahvaljujem.
Želim samo poudariti eno manjšo točko: spoštovanje načela subsidiarnosti. Največje darilo, ki ga lahko damo, ni denar. Splošno znano je, da Unija izkorišča svoj proračun, da bi državam v razvoju vsilila svoje zahodnjaške vrednote in standarde. Naša dolžnost je, da zahtevamo spoštovanje človekovih pravic, vendar pa je prihodnost odvisna od spoštovanja pravice narodov do samoopredelitve. Tudi mi na zahodu moramo spoštovati njihove vrednote in kulture, ko zagotavljamo finančno pomoč.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, kot je poudaril že poročevalec, je izkoreninjenje revščine eden od glavnih ciljev instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki ga je Evropska unija začela izvajati, da bi zagotovila podporo državam v razvoju.
Na dnevni red razprave o instrumentu za razvojno sodelovanje pa je v tem trenutku treba vključiti še en izziv, in sicer krizo zaradi visokih cen hrane, ki so jo povzročile suša in špekulacije na svetovnem trgu s hrano. Evropska unija se mora zato prožno in hitro odzvati, ne samo da bi reševala nenadne spremembe v smislu zahtev in prednostnih nalog, temveč da bi tudi zagotovila skladnost z novimi mednarodnimi cilji, ki jih je treba še opredeliti. Evropski parlament mora v okviru tega procesa še naprej podpirati prizadevanja Komisije pri načrtovanju politik razvojnega sodelovanja in povečati svojo vlogo v postopku demokratičnega in proračunskega nadzora.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja pripombe in predloge Parlamenta. Vesela sem, ko vidim, da se strinjamo o večini vprašanj. Komisija predvsem ceni, da je stalni dialog, ki poteka v okviru demokratičnega nadzora, ustvaril zelo dobre rezultate. Žal nam je samo, da ima Parlament občutek, da nekatere njegove resolucije o načrtovanju niso bile upoštevane do vseh podrobnosti, čeprav je Komisija v celoti upoštevala stališče Parlamenta, kjer koli je bilo to mogoče.
V zvezi s sodelovanjem pri svetovnih javnih dobrinah želi Komisija poudariti, da so merila uradne razvojne pomoči pri tem na splošno verjetno izpolnjena in da bi EU zato morala nadaljevati s financiranjem z uradno razvojno pomočjo povezanega sodelovanja pri svetovnih javnih dobrinah v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje. Kljub temu bo ločen partnerski instrument osredotočen na sodelovanje, ki je v interesu EU, dopolnjeval pa ga bo tematski program, ki bo nagovarjal organizacije civilne družbe in lokalne organe. Podobno se v uradno razvojno pomoč na splošno uvrščajo tudi projekti, ki se financirajo v okviru tematskega programa za preseljevanje in azil. Tematski sodelovalni programi, kot je "Vlaganje v ljudi", bodo še naprej obravnavali vse razvojne cilje tisočletja, saj ne smemo zanemariti njihove medsebojne povezanosti.
Medtem ko se vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun trenutno ne zdi izvedljiva, Komisija namerava kljub temu delati na tem vprašanju z državami članicami, pri tem pa bo predvsem upoštevala cilje in načela Sporazuma iz Cotonouja.
V zvezi z uporabo delegiranih aktov se Komisija sklicuje na pismo predsednika Barrosa z dne 7. marca 2011, ki navaja, da bo nov ustroj odražal nov institucionalni okvir. Eden od pomembnih elementov bo prožnost v procesu načrtovanja, da bi se financiranje in prednostne naloge lahko prilagodile današnjemu, hitro spreminjajočemu se svetu. To bi bilo mogoče storiti z uvedbo pomembnih elementov postopka delegiranih aktov ob polnem upoštevanju meril, določenih v členu 290.
Komisija na koncu pozdravlja poročilo Parlamenta. To poročilo je koristen prispevek k pripravi dodatnega instrumenta, ki bo dopolnjeval instrument za razvojno sodelovanje v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 7. junija, ob 12.00
