Lennujaamade läbilaskevõime ja maapealne käitlemine (arutelu)
Juhataja
Järgmine küsimus on pr Jenseni poolt transpordi- ja turismikomisjoni nimel esitatud raport lennujaamade läbilaskevõime ja maapealse käitlemise kohta: tõhusama poliitika suunaskohta.
Anne E. Jensen  
raportöör - (DA). Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, Euroopa lennujaamade koormus on praegu niivõrd suur, et isegi väikseim hilinemine ühes lennujaamas võib põhjustada olulisi hilinemisi teises lennujaamas. Lisaks suurendab pidev lennuliikluse kasv probleemide esinemist lennujaamades ning see omab ebasoodsat mõju efektiivsusele, konkurentsivõimele ja keskkonnale. Läbilaskevõime probleemid Euroopa lennujaamades ei ole mitte ainult riikide, vaid ka Euroopa probleem, ning seetõttu tervitan ma komisjoni tegevuskava ja 14-punktilist kava kui esimest sammu Euroopa lennujaamade läbilaskevõime parandamise suunas.
Kuid komisjoni ettepanekud on ebapiisavad ning seetõttu teen ma oma raportis ettepaneku, et komisjon koostaks 2009. aastaks üldkava Euroopa lennujaamade läbilaskevõime tõstmiseks. Muidugi on see lõpptulemusena liikmesriikide kohustus ehitada ja laiendada lennujaamu. Üldkava peab olema vahend või meetod, et tagada, et liikmesriigid oma lennujaamade läbilaskevõime edendamise ja tõstmise algatusi koordineeriksid.
Probleemi tuleb uurida piiriülese vaatenurga alt. Lennujaamadel on erinevad tunnused, erinevad tugevused, kuid oluliseks on nende vastastikune toime. See ei puuduta mitte ainult vastastikust mõju lennujaamade vahel, vaid ka teiste transpordiviiside ja lennujaamu ümbritseva infrastruktuuri vahel (intermodaalsus).
Ma soovin tänada nii komisjoni kui ka teiste poliitiliste fraktsioonide eestkõnelejaid, hr El Khadraouid, hr Jarzembowskit, hr López-Istúriz White'i ja pr Lichtenbergerit, väga konstruktiivse koostöö eest selle raporti koostamisel ning mul on hea meel, et parlament saab edasi anda selge sõnumi, näidates laialdast toetust maapealse käitlemise direktiivile nii võimsuse kui ka liberaliseerimise küsimustes.
Lennujaamu muidugi nii armastatakse kui ka vihatakse. Nad toovad kaasa kasvu ja jõukuse ning loovad sidemed piirkondade vahel, kuid samuti tekitavad nad müra ja saastet ning võtavad ruumi. Seetõttu on oluline, et probleeme käsitletaks kõigile osapooltele kohasel viisil. Esmalt teeme me ettepaneku edendada keskkonnasõbralikku läbilaskevõime suurendamist. Lennujaamade ummikud omavad iseenesest keskkonnale negatiivset mõju, kui lennukid jäetakse ootele, mis põhjustab ebavajaliku CO2 heite. Seetõttu tervitan ma samuti algatust lisada lennundus Euroopa Liidu saastekvootidega kauplemise süsteemi. Siiski soovin ma rõhutada, et meie jaoks on oluline, et meetmed viidaks ellu ka globaalsel tasandil. Teiseks on komisjoni jaoks oluline jälgida riikide poolt teenindusaegade jaotamise ühiste reeglite elluviimist. Selles kontekstis palutakse raportis, et komisjon määraks ajaraami ning tähtaja, et suurendada naabriks olevate liikmesriikide vahelist koostööd funktsionaalsete õhuruumiosade (FAB) loomisel. Selles valdkonnas peavad toimuma olulised parandused aastaks 2008 - see on parlamendile oluline prioriteet. Kolmandaks on teostamatu soovunelm ette kujutada, et lennujaamade läbilaskevõime tõstmine saab toimuda, ilma et kaasataks ja tehtaks koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Seetõttu on oluline algatada nende Euroopa piirkondade vahel, kus lennujaamad asuvad, dialoog läbilaskevõime suurendamise koordineerimiseks. Piirkonnad saavad vahetada kogemusi ja õppida üksteiselt (millist keskkonnamõju lennujaam naabruses elanikele omab; millised on ruumilise arengu plaanid; millist tähtsust lennujaam üldiselt selles piirkonnas seoses majanduskasvu ja tööhõivega omab) ning ehk saavad arendada sellest välja head tavad.
Ma loodan, et nõukogu toetab selle raporti alusideed, täpsemalt, et komisjoni tegevuskava ei ole piisav, et on vaja luua juhised lennujaamade läbilaskevõime optimeerimiseks ja arendamiseks, et lisaläbilaskevõime on sellegipoolest vajalik ning et sõnadega peavad kaasnema ka teod.
Minu raporti teine osa käsitleb maapealset käitlemist - see tähendab kogu käitlemist lennuki ümber ning lennujaamas, alustades kütusega varustamisest ja pagasi käsitlemisest kuni pardalemineku korraldamiseni. Komisjon valmistab ette olemasoleva direktiivi juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades muutmist, mis, nagu me teame, on keeruline küsimus. Ma soovin korrata tänusõnu eestkõnelejatele konstruktiivse koostöö eest, mida me nautida saime. Me nõustume, et komisjon peaks läbi viima praeguse maapealse käitlemise direktiivi rakendamise ja mõju ajakohastatud analüüsi, enne kui me lisame päevakorda mis tahes uue liberaliseerimise küsimuse. Meil peab olema täielik ülevaade mõjust kasutajatele, reisijatele ja personalile ning tulevane direktiiv peab kindlustama maapealse käitlemise kvaliteedi ning nõuetekohased töötingimused personalile. Me peame kindlustama, et puuduvad monopoolsed tingimused ning et kasutajate kaasamiseks oleksid pakkumiskutse reeglid selged. Ma loodan, et see raport inspireerib komisjoni jätkama nii maapealse käitlemise direktiiviga kui ka 14 punkti plaaniga.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident - (FR). Proua juhataja, daamid ja härrad, ma soovin teid, pr Jensen, ning transpordi- ja turismikomisjoni tänada. Tänan teid komisjoni tegevuskava toetamise ning pühendumuse eest ühenduse õhutranspordipoliitikale.
Üks lennunduspoliitika väljakutseid on ummikute ärahoidmine Euroopa lennujaamades. Meie tegevuskava keskendub sidusa globaalse lennujaamapoliitika loomisele. See hõlmab olemasoleva lennujaamade läbilaskevõime kasutamise optimeerimist ning uue infrastruktuuri planeerimise parandamist, vältides nii puhtalt lokaalseid lahendusi kui ka nii-öelda pudelikaela teket. Nagu EP väga hästi mõistab, saab Euroopa lennujaamade võrgustiku optimaalset funktsioneerimist tagada üksnes siis, kui kohalikud tegevused moodustavad sidusa globaalse poliitika osa. Komisjoni poolt välja pakutud tegevuste kava on loodud realistlikuna, kuivõrd see arvestab majanduslikke ja keskkonnaalaseid piiranguid, mida peab arvesse võtma. See on põhjus, pr Jensen, miks põhirõhk asetatakse tänu uue tehnoloogia arengule ning selle ühtlustatud rakendamisele esialgu olemasolevate lennujaamade läbilaskevõime paremale ärakasutamisele. On ilmselge, et kui me saavutame ühtse õhuruumi koos funktsionaalsete õhuruumi kontrolli osadega, suudame me olemasolevat infrastruktuuri palju paremini kasutada. On tõsi, et uue infrastruktuuri ehitamine põhjustab veel enam probleeme, eriti suurtes linnapiirkondades, kus õhutranspordi nõudlus on suur. Meie tegevuskavas tegeldakse siiski uue infrastruktuuri loomisega, mis on tihtipeale hädavajalik, ning me loodame planeerida uue infrastruktuuri, mis arvestab enam selle kasutatavuse aspektiga ning asukohaga, et muuta see keskkonnasõbralikumaks.
Proua juhataja, 2. oktoobril võttis transpordi- ja turismikomisjon vastu järeldused, mis on parlamendi järeldustest vähem edasipürgivad. Suur hulk liikmesriike, kes on ehk liialt altid kuulama neid, kes nende lennujaamu juhivad, on vastu ühendusepoolsele koordineerimisele ning eelistavad jätkata eelisõiguse andmisega kohalikele lahendustele, mida rakendatakse igas üksikus lennujaamas. Selline vastumeelsus muudab tegevuskava elluviimise raskemaks, kuid EP toetus võimaldab komisjonil just pr Jenseni panuse põhjal töötada algatuste suunas edasi.
Ma tänan teda ning samuti soovin tänada transpordi- ja turismikomiteed, töö kvaliteedi eest ning osutatud abi eest selles küsimuses edasiliikumiseks, mis on väga oluline kogu õhutranspordisektori harmoonilise jätkusuutliku arengu jaoks.
John Purvis  
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - Proua juhataja, edasiminek lennundustööstuses on andnud suure panuse majanduslikku progressi ning üleüldisesse heaolusse ja see on jätkuvalt nii. See tööstusharu ei vääri keskkonnakaitsjate vaenulikkust, millega see tihtipeale üle külvatakse. Selline suhtumine on ka poliitiliselt ebamõistlik, kuivõrd kõik meile mandaadi andnud saavad sellest nii tööalaselt kui ka vabal ajal ülisuurt kasu. Lennundus on teinud palju, et vastata keskkonnanõuetele, arendades ja võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid ning parandades tegevuse efektiivsust. Poliitilisel võimul ning haldus- ja õigusloomega tegelevatel ametiasutustel lasub kohustus etendada oma osa, et lubada ja innukalt julgustada jätkuvat täiustamist.
Pr Jenseni suurepärane raport sisaldab enamikku minu komisjoni ettepanekutest. Kuid on kolm asjaolu, mille majandus- ja rahanduskomisjon oma arvamuses esile tõi, kuid mida lõplikku raportisse ei lisatud.
Esiteks, vaiksemate lennukite saabumisega peaks leevendama piiranguid lennujaamade lahtiolekuaegade suhtes ning liikuma pea kõikjal 24-tunnise käigusoleku suunas. See edendaks oluliselt lennujaamade infrastruktuuri ning lennukite endi kapitali ja läbilaskevõime kasutamist, aidates kaasa tootlikkuse paranemisele ja odavamate teenuste kujunemisele, kusjuures keskkonnamõju on proportsionaalsest väiksem.
Teiseks võib tootlikkust tõsta ka efektiivsete maapealsete käitlejate valimine, parandades lennujaama infrastruktuuri kasutamist, nimelt kui nad kiirendavad lennukite uuesti lahkumist ning aitavad kaasa heale tähtaegade järgimisele ning reisijate rahulolule.
Kolmandaks propageerisime me turujõudude rakendamist teenindusaegade avatud oksjonite abil, eemaldudes õigusjärglusel põhinevatest õigustest, kuid samal ajal säilitades sõlmlennujaamades kindlaksmääratud osa teenindusaegadest olulise tähtsusega regionaalsetele teenuseosutajatele.
Organid, kes vastutavad keskkonna loomise eest, milles lennuliinid tegutsevad, peavad adekvaatse ja efektiivse infrastruktuuri loomise ning üksnes asjakohaste regulatiivsete tingimuste kohaldamise abil aitama kaasa suurema tootlikkuse saavutamisele.
Thomas Mann
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse koostaja - (DE). Proua juhataja, daamid ja härrad, paljud teist on lennanud siia Brüsselisse minu kodulennujaama, Frankfurt am Main'i kaudu. Kiire käitlemine, mis on vastutav peale- ja mahalaadimise, koristamise ja lennuki kütusega varustamise eest ning reisijate suunamise eest läbi vastava süsteemi, on maapealse käitlemise kvaliteedi võtmeteguriks.
Kuid need tööprotsessid peavad sobima kokku ideaalselt. Selleks et kõik Euroopa lennujaamad vastaksid headele kutsestandarditele, on Euroopa Parlament võtnud 1996. aastal vastu otsuse, mille kohaselt on lennujaamade operaatorite kõrval lubatud lennujaamades töötada üksnes nendel teenuseosutajatel, kes suudavad tegutseda efektiivselt järjepidevalt. Kuid selliste teenuseosutajate arv on piiratud. Siis, nagu ka praegu, olin mina tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse koostaja ning olin võimeline nende teenuste liberaliseerimise ära hoidma.
Kuigi samaaegselt täielikult hinnates konkurentsi vajadust, saab seda aktsepteerida üksnes siis, kui see on aus ning see ei ole töötajatele või julgeolekule kahjulik. Mitte iga pakkuja ei suuda garanteerida nõutaval kõrgtasemel koolitust, kohaseid palgatasemeid või head teenust. Karm hinnakonkurents tähendab, et püsivad töökohad asendatakse madalakvaliteedilise ajutise või agentuuride tööjõuga.
Ma soovin avaldada tänu Anne Jensenile. Minu tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning sinu transpordi- ja turismikomisjon on ühendanud jõud ning nõudnud, et komisjon tagaks, et esmajärjekorras rakendataks 1996. aasta direktiivi kõigis ELi liikmesriikides nõuetekohaselt. Meile avaldatud andmed on vananenud. Need kajastavad kogemusi üksnes 15 liikmesriigis. Me soovime tähelepanelikku liberaliseerimise soodustavate ning ebasoodsate külgede analüüsi nii töötajate kui reisijate jaoks. Maapealse käitlemise teenused annavad olulise panuse lennundusohutusse ja julgeolekusse. Tundlikud infrastruktuurid, nagu sõlmpunkt Frankfurt am Main'is ja mujal, on täiesti sobimatud nendele indiviididele, kes võitlevad harmoneerimise nimel Euroopas sundkorras.
Mieczysław Edmund Janowski
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja - (PL). Proua juhataja, volinik, ma soovin õnnitleda pr Jensenit regionaalarengukomisjoni nimel tema suurepärase töö puhul.
Tehnilised ja organisatsioonilised küsimused on lennujaama läbilaskevõime puhul väga olulised. Küsimusele tuleks läheneda terviklikult, kuid arvestades ka lennujaamade kohalikku ja piirkondlikku keskkonda. Lennutransport on aidanud parandada territoriaalset, majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, eriti aladel, mis asuvad keskustest kaugel. Selliste ühenduste olemasolu on tihtipeale määrav investeeringute tegemise otsustamisel ning turistide vastuvõtmisel. Kokkuvõttes on need ühendused piirkonna arengu jaoks eluliselt tähtsad. Lennujaamad on samuti olulised töökohtade loomise aspektist. Liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad kindlustama, et lennujaamad, olenemata nende valitsevatest organitest, oleksid lülitatud piirkondlikesse ruumi planeerimise plaanidesse ning riiklikesse arengustrateegiatesse. Koordinatsioon peaks toimuma Euroopa võrgustike tasandil.
Lennujaama asukohta ei peaks niivõrd määratama osalevate ametiasutuste ambitsioonide alusel, vaid iga olukorra loogika alusel. Liidus esineb juhtumeid, mil küllaltki suured liitlinnad, mis asuvad teineteisest vähem kui 100 kilomeetri kaugusel, omavad eraldi lennujaamu. Oleks mõistlik, kui mõlemaid linnu teenindaks üks lennujaam. Lennujaamade asukoht peaks olema valitud selliselt, et see võimaldaks neil teenindada naaber- ja piirialasid. Kui võimalik, peaks looma intermodaalsed lahendused, sest kiired raudteeühendused lennujaamade vahel suurendavad nende suutlikust märkimisväärselt. Muidugi on samuti hädavajalik luua hea transpordiühendus lennujaamade ja linna keskuste vahel sisemaal.
Olemasolevate lennujaamade hooldus ja laiendamine ning uute ehitamine peab toimuma asjakohaste territoriaalse mõju hinnangute alusel. Arvestades müra, saasteainete emissiooni, lennujaama läheduses liikluse tihedust, kütusepaakide lähedust, on see eriti vajalik seoses looduskeskkonnaga ning samuti seoses meteoroloogiliste faktoritega.
Lõpetuseks soovin ma märkida iseenda kogemuste ning samuti oma valijate avalduste pinnalt, et lennujaama läbilaskevõimega seotud küsimused hõlmavad märksa enamat kui seda on tehnilised küsimused, lennujuhtimissüsteemid ning koordineeritud õhkutõusmised ja maandumised. Samuti on oluline asjassepuutuvate ülesannete täitmise korraldamine ning liiga tihti on see tõesti väga kesine. Üks näide on reisijate personaalne kontrollimine. Hr Mann viitas Frankfurdi lennujaamale, kus reisijaid kontrollitakse kaks korda, samas kui piisav võiks olla ka ühekordne kontroll. Samuti raisatakse palju aega pagasi kogumisel. Isegi mainekate lennuliinide puhul on väidetavalt tehnilistel põhjustel hilinemised pidevad. Võib-olla on tegelik põhjus lihtlabane ebakompetentsus?
Tavatu ei ole, et reisijad tunnevad, et nad pole lennujaamas teretulnud ning et nad on nuhtluseks. Neile jäetakse mulje, et nad on lihtsalt personalil jalus ning et nad rikuvad oma kohaloluga töökorraldust. Kuid inimestel, sealhulgas puuetega inimestel, on vaja ja nad tahavad lennata. Lennutransporditeenuseid, mida pakuvad lennukid ja lennujaamad, peaks pakutama ohutult ja täpselt. Reisijaid peaks igal ajal kohtlema lugupidamisega. Sellisel juhul oleksid mõlemad osapooled õnnelikud. Voliniku avaldus annab mulle lootust, et ühel päeval see nii ka on.
Philip Bradbourn  
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamuse koostaja. - Proua juhataja, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamuse koostajana on mul selles arutelus teha vaid üks märkus ning see puudutab komisjoni ettepanekut raadiosagedustuvastuse märgiste osas. Esialgne ettepanek märgistada nii reisijate pagas kui ka iga reisija pardakaart kujutab minu jaoks olulist või võimalikku kodanikuõiguste rikkumist. Ma näen vähe kasu, mis tuleneb võimalusest märgistada reisijate liikumine lennujaama terminalides, samuti seaksin ma küsimuse alla, kui palju selliste meetmete rakendamine lennujaamadele maksma läheb.
Võimalusel selgitada raadiosagedustuvastuse märgiste abil mis tahes ajal kiiresti välja, kus konkreetsed pagasi või käsipagasi esemed asuvad, on selged eelised, kuid siin tõmban ma ka piiri. Minu muudatusettepanek piirata pagasi märgistamist, mis võeti vastu nii kodanikuvabaduste komisjonis kui ka transpordikomisjonis, loob õige tasakaalu lendude hilinemise vähendamise ning läbi lennujaamade ja terminalide kulgevate reisijate isikuvabaduste austamise vahel. Seda silmas pidades toetan ma täna meie ees olevat teksti täielikult.
Antonio López-Istúriz White
fraktsiooni PPE-DE nimel - (ES). Hr juhataja, ma usun, et me peaksime olema selles raportis saavutatud kokkuleppega rahul. See on ilmselgelt tasakaalustatud raport, mis on konsensuse ja küsimuse sügavuti käsitlemise tulemus.
Ma soovin õnnitleda raportöör Anne Jensenit eelkõige tema valmiduse puhul astuda selle raporti koostamiseks dialoogi ning otsida konsensust.
Euroopa Parlament hääletab täna raporti üle, mis näitab selgelt tema toetust komisjonile lennujaamade läbilaskevõime probleemi leevendamisel. Nagu komisjon ise hoiatab - ning asepresident Jacques Barrot on ise sama öelnud -, kujutab see endast ohtu kõigi õhutranspordisektoris osalejate efektiivsusele, julgeolekule ja konkurentsivõimele. Statistika kohaselt võib 2025. aastaks toimuda pea 4 miljonit lisalendu aastas ning seetõttu saab enam kui 60 Euroopa lennujaama täiskoormuse.
Alates esimestest kontaktidest seoses selle raporti ettevalmistamisega on oluline meeles pidada, et nagu me teame, ei ole Euroopa Komisjon lennujaamade konkurentsi eest vastutav ning ei saa seetõttu kahjuks nõuda liikmesriikidelt seoses lennujaamade läbilaskevõimega rea meetmete võtmist. Vaatamata sellele mõistavad transpordi- ja turismikomisjoni liikmed koos komisjoniga, et on ülioluline viia ellu üldkava lennuliikluse korraldamiseks ning pakkuda liikmesriikidele välja meetmed, mis on vajalikud Euroopa lennujaamade läbilaskevõime optimeerimiseks, vähendades selle abil läbilaskevõime kriisist tingitud probleeme.
Raportis pakutakse sealhulgas välja järgmised meetmed: maapealse käitlemise teenuste kasutamise parandamine; intermodaalsuse propageerimine; tegevuste planeerimise parandamine; väljumiste tiheduse optimeerimine; eelkõige seoses kuulsate teenindusaegadega, kusjuures tagatakse sidusus teenindusaegade ja lennuplaanide vahel. Seda silmas pidades toetame me Euroopa Lennuläbilaskevõime Seirekeskuse loomist komisjoni egiidi all.
Ma loodan siiralt, et selle ettepanekuga minnakse edasi.
Saïd El Khadraoui
fraktsiooni PSE nimel - (NL). Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma soovin alustada pr Jenseni õnnitlemisega. Ta on koostanud suurepärase ja erakordselt tasakaalustatud raporti. On selge, et mõlemad teemad, mida tuli käsitleda, on erakordselt tähtsad ning nõuavad komisjonilt edasist tööd.
Seoses lennujaamade läbilaskevõimega on selge, et me vajame üldist perspektiivi. Silmapaistev kasv põhjustab probleeme, mis on juba praegu ilmselge, ning neid ei saa lahendada lihtsalt siia ja sinna uute lennujaamade ehitamisega. Piirkondades, kus neid kõige rohkem vajatakse, on see rahvastiku tiheduse ja kohalike elanike vastuseisu tõttu väga raske või isegi võimatu.
Esmane on seega olemasoleva läbilaskevõime optimaalne kasutamine. Seda on võimalik teha mitmel viisil, kuid integreeritud lähenemine on absoluutselt hädavajalik. Vaja on mitmesuunalist poliitikat, mis ühendaks erinevate tasandite jõud. See puudutab infrastruktuuri, nagu ühendused kiirraudteega, häid ühendusi linnade ja lennujaamade vahel. See puudutab tehnoloogiat.
Te viitasite juba CESARile, funktsionaalsetele õhuruumiosadele, ühtsele õhuruumile, aga ka vaiksematele lennukitele, mis võimaldavad kohalikel elanikel taluda suuremat lendude arvu. See ei ole lihtne. Kuid võttes kõik need meetmed koos tarvitusele, on nad üliolulised. Vahepeal on oluline samm edasi idee kõik probleemid kaardistada ning koostada üldkava lennujaamade läbilaskevõime kohta aastaks 2009. Me eeldame, et komisjon teeb seda.
Hinnang esimestele sammudele maapealse käitlemise liberaliseerimiseks, mis on praegu väldanud juba aastaid, ei ole lõpuni positiivne. On selge, et hinnad on langenud ning et lennuliinid on sellest kasu saanud. Teisest küljest on problemaatilised selle mõjud töötajatele.
Ametiühingud kogu Euroopas kaebavad madalamate palkade, halvemate töötingimuste ja vähenenud tööga kindlustatuse üle. Te olete teadlikud, et iga seitsme aasta tagant viiakse läbi avalik pakkumismenetlus: maapealse käitlemise ettevõtted võidakse asendada, kuid personalil puudub igasugune kindlus, et koostööd nendega jätkatakse. Ametiühingud teavitavad, et palgad on langenud keskmiselt 20 %. Samuti teavitatakse, et tööõnnetuste arv on tõusnud. Need on küsimused, mida me peame lähemalt uurima. Sellest tulenevalt näib mulle, et me vajame uut uuringut, ning seda mitte ainult selleks, et saada töötamiseks värskemaid andmeid, vaid ka selleks, et hinnata töökohtade arvu ja kvaliteeti.
Lühidalt, volinik - need on kaks tähelepanuväärset küsimust, mille juurde me tahame lähitulevikus veel korduvalt tagasi pöörduda, ning ma arvan, et see raport on hea alus tulevikus järgnevale.
Arūnas Degutis
fraktsiooni ALDE nimel - (LT). Esiteks soovin ma tänada sõnavõtjat koostöö eest ning avatuse eest erinevate ettepanekute suhtes. Oma kõnes soovin ma väljendada oma mõtteid seoses maapealse käitlemise direktiiviga.
Ma olen mures, kuna mõni aasta tagasi, kui komisjon oli koostanud ettepaneku projekti, blokeerisid huvitatud riigid direktiivi uuesti läbivaatamise. Turul osalejate mured ning täna väljapakutud paranduste sisu näitavad direktiivi muutmise vajadust nii ruttu kui võimalik. Lisaks ei või me unustada, et pärast 2004. aastat lisandusid ELi lennundusturule iseärasused, mis kaasnesid uute liikmesriikidega, mida ei ole komisjoni dokumendis sel korral kahjuks hinnatud.
Ma soovin keskenduda mõnele konkreetsele märkusele.
Praegu kehtiva direktiivi eesmärk on reguleerida kolmandatest isikutest käitlejate ning omakäitlust teostavate ettevõtete konkurentsitingimusi. Samas tuleb arvestada, et kuni hiljutise ajani olid maapealse käitlemise teenused endistes Nõukogude Liidu vabariikides riigi monopol. Seetõttu tekkisid iseseisvad teenuseosutajad, kui turutingimused hakkasid funktsioneerima. Lennujaamad, mis samaaegselt kontrollivad ning kasutavad neile kuuluvat infrastruktuuri, jätkavad oma tegevusi, osutades lennuliinidele samu teenuseid, ja seega konkureerivad oma rentnikega. Huvide konfliktist tingituna viib selline konkurents enamikul juhtudel õiguste võrdsuse ning läbipaistvuse põhimõtete rikkumiseni. Konfliktid süvenevad ka seetõttu, et lennujaamade kasutajate komitee ei loo maapealse käitlemise teenuse osutajatele erivaldkonda.
Selleks et kaitsta erapooletuse põhimõtet, on vaja lennujaama kasutajate õigusi laiendada: lennujaam peaks valima teenuseosutaja, kes ei vasta mitte lennujaama administratsiooni huvidele, vaid kasutajate, see tähendab lennuliinide huvidele.
Turvalisuse nõuetele vastava varustuse hinna tõus suurendab omakorda vajalike investeeringute kogusummat. Teenuseosutajate valimine seitsmeaastaseks perioodiks sunnib teenuseosutajaid tegema kasvavaid investeerimiskulusid tasa varem, tihtipeale kokkuhoiu teel personali töötingimuste ning palkade arvelt. Seetõttu ma arvan, et perioodi maapealse käitlemise teenuse osutajate valimiseks tuleb pikendada.
Ma julgustan komisjoni, arvestades Euroopa Parlamendi ettepanekuid, esitama muudetud direktiivi projekti niipea kui võimalik (selle ametiaja jooksul), ning seega hoidma kokku aega nii, et ei tuleks teha korduvaid parandusi tulevikus.
Leopold Józef Rutowicz
fraktsiooni UEN nimel - (PL). Hr juhataja, Jenseni raport kujutab endast mõistlikku ja põhjalikku ülevaadet lennujaamade läbilaskevõime ja maapealse käitlemise küsimustest.
Lennuliikluse järsk suurenemine Euroopa Liidu liikmesriikides toob kaasa vajaduse uute lennujaamade ehitamiseks ning olemasolevate laiendamiseks ja moderniseerimiseks. Pr Jensen märgib õigesti, et lennujaama ehitamise asukoha valimine nõuab raskete otsuste langetamist, mis puudutavad nõutavat ala, vajadust vastata reale tehnilistele, organisatsioonilistele ja sotsiaalsetele tingimustele - näiteks kohalike omavalitsuste ja elanike nõusolek -, samuti nõuded seoses turvalisuse ja keskkonnakaitsega. See on põhjus, miks suurte ja keskmise suurusega lennujaamade ehitus peaks olema piisavalt ette planeeritud ning sisalduma liidu õhutranspordi arengu üldises kavas.
Sellise iseloomuga lennujaamade ehitamine on väga kallis investeering. Paljudel juhtudel on vajalik liidu toetus. Näib, et aktsepteeritud hinnangulist lennureisijate arvu ei ole võetud arvesse kiirraudtee ühenduste loomisel. Kuni 500 kilomeetri kauguste reiside puhul on viimased hindu ning reisiaega arvestades reisijatele väga atraktiivne valikuvõimalus. Hea näide on ühendus Brüsseli ja Pariisi vahel. Tegemist on otseühendusega kesklinnade vahel, mis võimaldab reisijatel vältida lisanduvaid reise ning kõiki lennuliiklusega seotud kontrolle.
Maksud ja lennukikütuse lisatasud, mis põhjustavad hindade tõusu, mõjutavad tõenäoliselt suhtarve samuti. Sektori ja reisijate jaoks on oluline, et latentseid võimalusi, mis hõlmavad paremat ja efektiivsemat lennukorraldust ning maapealset käitlemist, kasutataks täielikult. Nagu me omaenda kogemustest teame, erineb lennujaamateenuste ja lennukite kvaliteet oluliselt. Teatud miinimumstandardid peaksid olema garanteeritud ning liidu õigusaktidega reguleeritud. Heaks mooduseks, kuidas teenuste kvaliteeti parandada, oleks liidu institutsioonide poolt lennujaamade vahel heade tavade vahetamise algatamine ja sellele kaasaaitamine. Raport ja arvamused on väga vajalikud dokumendid.
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel - (DE). Hr juhataja, daamid ja härrad, selles raportis juhitakse tähelepanu mõningatele probleemidele, täpsemalt ummikutele, mida meie inimestena, kes peavad lendama võrdlemisi tihti, väga sageli kogeme, kuid mis loomulikult mõjutavad lennundust tervikuna, mitte üksnes ärilende, vaid ka puhkuselende.
Ma soovin tänada raportööri eelkõige püüdluse eest lepitada komisjonis selles küsimuses kerkinud kahte seisukohta. Ühelt poolt oli kasvu väljavaatest põhjustatud eufooria, mis näis rajanevat üksnes uute lennujaamade ehitamisel, et vanade koormust leevendada; teiselt poolt oli mure korralduslike aspektide pärast ning muidugi küsimus vastutusest kaitsta nii keskkonda kui ka kohalikke elanikke.
Me oleme silmitsi olukorraga, kus oluliselt kahjustatakse kas suuremate lennujaamade ümbruses elavate inimeste elukvaliteeti või, tõesti, kehvasti asetsevaid piirkondlikke lennujaamasid. Meil lasub vastutus ka siin. Me ei saa selle küsimusega tegelda lihtsalt uute kasvuväljavaadete seisukohast. See on korraldamise küsimus. Keskuste ja teenindusaegade süsteem Euroopa lennunduses ei ole nii hea, kui see võiks olla. Mõnes piirkonnas on meil niivõrd suured keskused, et sellega kaasnev ühendatud lendude keerukus tähendab, et üks väike viga ei või potentsiaalselt omada tohutuid tagajärgi mitte ainult ühele lennujaamale, vaid tervele lennuruumile. See probleem on vaja lahendada ning raportis tehakse siinkohal mõningad olulised ettepanekud.
Kuid neid lahendusi ei tohi ellu viia reisijate arvel ning eriti ei tohi seda teha töötajate arvel, kes osutavad lennujaama teenuseid, sest ka nemad omavad õigust elukvaliteedile.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel - (NL). Hr juhataja, lennundussektor on olnud viimaste kuude jooksul rambivalguses. Ettepanekud lisada see sektor kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, leping Ühendriikidega ning maandumisõiguste reform on mõned näited. Pr Jenseni raport lisab sellele nimekirjale uue mõõtme: lennunduse korraldamine maa peal. See käsitleb osutatavaid teenuseid, aga ka müra ja olemasolevat läbilaskevõimet.
Mis puutub maapealse käitlemise teenustesse, siis me tõesti peame ootama komisjonilt uut hinnangut, mis hõlmaks kõiki liikmesriike. Ma nõustun komisjonile tehtud ettepanekutega selle kohta, milliseid aspekte on vaja tulevikus uurida.
Ma olen veidi enam kriitiline nende osade suhtes, milles käsitletakse läbilaskevõimet. Tekstis soovitatakse komisjonil tungivalt võtta ette suuremahulisemaid tegevusi. Üldkava peaks olema lennunduse läbilaskevõime probleemi lahendamise võtmeks maa peal. Üldkava annab praegusest olukorrast tõesti hea ülevaate ning osutab probleemsetele valdkondadele. Kuid mulle ei ole meeltmööda, kui komisjon sunniks sellise kavaga liikmesriike astuma konkreetseid samme või tõesti takistama neid.
Üldkava peaeesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd kõikide asjaosaliste vahel, nii et heade konsultatsioonide abil ning austades olemasolevaid institutsioone oleks võimalik leida konkreetsetele probleemsetele valdkondadele integreeritud lahendused. Mul on hea meel, et mõned osad sisaldavad selles suhtes mõistlikke märkusi. Minu järeldus, hr juhataja, on seega, et ma toetan pr Jenseni raportit. Ma nautisin koostööd temaga väga.
Georg Jarzembowski   -
(DE). Hr juhataja, hr komisjoni asepresident, daamid ja härrad, seoses lennujaamade läbilaskevõime teemaga on vaja eristada kahte küsimust. Me soovime leevendada lennunduse negatiivseid mõjusid, mis on põhjuseks, miks me oleme nõus saastekvootidega kauplemisega lennundustööstuses. Me ei pruugi nõustuda selle metoodika või ajalise raamistikuga, pr Lichtenberger, kuid põhimõtteliselt me nõustume, et lennundustööstus peaks andma omapoolse panuse, et leevendada mõju keskkonnale. Samas peab meil olema ka julgust, pr Lichtenberger, öelda, et majanduslikel põhjustel vajame me lennundussektori kasvu, nii liidusiseselt kui ka kolmandatesse riikidesse.
Adekvaatne lennujaama läbilaskevõime on hädavajalik majandusele, tööhõivele ja kodanike mobiilsusele ning samuti on see muu seas hädavajalik keskkonnaalastel põhjustel. Kui lennuk ei peaks niivõrd kaua enne õhkutõusmist maa peal ootama ja ei peaks niivõrd kaua lennujaama kohal enne maandumist koos teiste lennukitega tiirutama - te vaid kujutage ette, kuidas see aitaks keskkonda hoida!
Me peame tunnistama asjaolu, et me peame oma lennujaamasid arendama. Hr Bloklandil on täiesti õigus: me ei soovi võtta kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi kohustust liikmesriikidelt või piirkondadelt ära, kuid meie kogemused näitavad, et paljudes Euroopa osades esineb lennujaamade laiendamisega raskusi. See on põhjus, miks meie lähenemine on õige: me palume, et komisjon esitaks ühtse ettepaneku selle kohta, kuidas koostada Euroopa üldkava ning kuidas me saaksime võtta kasutusele head tavad, nii et me kõik võiksime üksteiselt õppida ning järgida seda laiendamist tõhusalt.
Minu teine seisukoht puudutab maapealse käitlemise teenuseid. Ma arvan, et me peaksime ootama uut analüüsi. Ma arvan, et alusdirektiiv on väga edukas, kuivõrd viimastel aastatel on maapealse käitlemise teenuste tõhusus paranenud ning kulusid reisijatele on vähendatud. Edasiste muudatuste vajadus on lahtine küsimus. Ma ei sooviks täna lõplikult otsustada. Ma arvan, et me peaksime ära ootama sel talvel saadavad komisjoni analüüsi tulemused ning alles siis otsustama, kas vajadus muudatuste järele on olemas. Täna ei peaks otsustega tormama.
Inés Ayala Sender   -
(ES). Hr juhataja, ma alustaksin pr Jenseni õnnitlemisega tema suurepärase raporti puhul. Ma arvan, et see on väga kasulik, et parandada komisjoni ettepanekuid ning et parandada lennujaamasid, kus Euroopa kodanikud on üha enam sunnitud n-ö laagrisse jääma; muidugi on lennujaamad parlamendiliikmetele peaaegu teine kodu.
Samuti soovin ma eriti õnnitleda hr Barrot'd ning tema talitusi selle õigusakti ettevalmistamise edendamise menetluse eest. Tavaliselt, ning selle keerukuse tõttu aina enam, põhjustab selline õigusakt konflikte ja võib tekitada kahtlusi ning on saanud tuntuks ähmase meetodi nime all. Teiste sõnadega on hea pidada väga karme laialdasi konsultatsioone, et määrata kindlaks tugevad küljed ning takistused, mis tuleb kõrvaldada, kasutades samaaegselt maksimaalselt kättesaadavaid häid ideid. Pr Jenseni raport on selliseid häid ideid täis.
Eriti tervitan ma nende meetmete ettevalmistamisel Eurocontroli tugevat kaastööd ning mandaati, mis Eurocontrolile anti. Oluline on ära hoida mis tahes pisimadki vastuolud nende väheste organite vahel, kes vastutavad õhutranspordi korraldamise eest.
Samuti usun ma, et on äärmiselt tähtis tugevdada selles valdkonnas kõiki jälgimissüsteeme, alustades CESARi liikluse juhtimissüsteemist, mis ei aita meil mitte ainult liiklust parandada, vaid ka nii palju kui võimalik vähendada selle keskkonnamõju. Ma olen ka väga lootusrikas, et tulevane tegevuskava aitab anda märgatava tõuke Galileo süsteemile.
Lisaks olen ma väga huvitatud, millist rolli mängib territoriaalne sidusus piirkondlike lennujaamade puhul, kuigi ma mõistan ja ühtlasi jagan reservatsioone seoses laiaulatuslike kohalike lennujaamadega, mis ei ole piisavalt tõhusad või ligipääsetavad. Seega on samuti vaja kindlustada, et me käsitleksime eesseisvaid lahkhelisid naabritega müra, saaste, isegi ruumikasutuse osas, ning ma arvan, et selles suhtes oleks huvitav hinnata uusi nõudmisi lennukitüüpide, eralennukite, vabaõhupuhkuse aspektist jne.
Veelgi enam, ma toetan ettepanekuid tugevdada maapealse käitlemise valdkonnas sotsiaalse kaitse standardeid, sest allhanked, mida kasutatakse selles sektoris aina enam, ei kindlusta alati piisavat sotsiaalstandarditele vastavat kaitset. Samuti tervitan ma pr Jenseni ettepanekut tagada kasutajatega konsulteerimine, et saavutada maapealse käitlemise valdkonnas tõeliselt efektiivne konkurents.
Muidugi toetame me ka lennuläbilaskevõime seirekeskuse loomist, sest me usume, et komisjoni toetusel on see tulevikus positiivne tööriist.
Lõpuks soovin ma lihtsalt, et komisjon võtaks oma tulevases töös arvesse logistilisi tegureid ja suhteid kaubalennundusega, mis on muutumas aina populaarsemaks ning mis on võimalikuks alternatiiviks intermodaalsusele, nagu on pakutud valge raamatu läbivaatamisel.
Sarah Ludford
Hr juhataja, selles raportis leitakse mõistlikult, et lennujaamade lisanduva läbilaskevõime probleemile peaks olema üleüldine ELi lähenemine. See võib tähendada, et kõigi lennujaamade, kes näevad end suuremate keskustena, laiendamine võib olla vähem põhjendatud. Kui vaadata Pariisi Charles De Gaulle'i, Schiphol'i, Frankfurti ja Londoni Heathrow'd koos, siis võib järeldus olla näiteks, et kolmanda hoovõturaja ehitamine Heathrow'le ei olnud õigustatud.
Kuid ma ei soovi, et raporti üleskutset koostada lennujaamade läbilaskevõime suurendamise üldkava mõistetaks valesti kui Brüsseli jõuvõtet ning ettekirjutust riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele, kuhu uusi lennujaamasid ehitada; ilmselt tähendab see üksnes andmete ja eesmärkide ühendamist. Iga otsuse suhtes, kas lennujaama laiendada või mitte, kehtib subsidiaarsuse põhimõte.
Valesti mõistmise oht on siiski veel olemas. Raportis tsiteeritakse prognoose nõudluse kasvu suurenemise kohta umbkaudselt 5 % võrra aastas ning öeldakse, et aastaks 2025 on nõudlus lendude järele kaks ja pool korda suurem kui aastal 2003. See, ma olen kindel, ei tohiks õigustada diskrediteeritud "ennusta ja selle põhjal varusta” poliitika kohaldamist. Ma ei ole veendunud, et raporti üleskutse koos õhutranspordi kasvuga võtta tarvitusele meetmed, mis vähendaksid selle väliseid hindu, on piisav, sest me teame, et on palju, mida me saame teha ja peame tegema, et viia lennunduse kasv säästliku tasemeni - kas saastekvootidega kauplemise, nõuetekohase ja ausa maksustamise, kiirraudtee alternatiivide ehitamise jms abil -, selleks et võidelda globaalse soojenemise vastu ning kaitsta õhusaaste ja müraohu eest.
Ma olin üllatunud, nähes, et puudub keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamus, niisiis olen ma kindel ja loodan, et kooskõla puudumise riski selle raporti ja eelmise aasta resolutsiooni (lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele) vahel välditakse. Seda raportit peab käsitlema selle resolutsiooni valguses ja mitte mingil juhul - ja ma olen kindel, et see ei olegi kavatsus, vähemalt mitte raportööril - ei tohi anda ruumi ideele, et lennujaamasid võib ehitada lihtsalt suurenevat nõudlust käsitlevate prognooside alusel, millest paljud pärinevad lennuliinidelt, ilma teiste meetmeteta, mille puhul me teame, et me peame neid säästva lennunduse saavutamiseks võtma.
Lars Wohlin   -
(SV). Lennujaamade läbilaskevõime ja maapealse käitlemise raport on omaalgatuslik raport, milles sisalduvad ELi-poolsed kõrgelennulised tsentraalse planeerimise plaanid. Seetõttu peame küsima, millist ühiskonda me soovime: kas turumajandust või plaanimajandust? Vastavalt raportile on Euroopa silmitsi märkimisväärse lennujaamade kasutamise kasvuga ja vaja on optimeerida olemasolevaid ressursse.
Euroopa Parlament leiab aga, et komisjon ei ole seoses lisaläbilaskevõimega veel täielikult uurinud globaalse lähenemise võimalikkust. Märgitakse tulevikuinvesteeringute kavandamist ja strateegiliste sildade loomist. Arvatakse, et läbilaskevõime languse riske on võimalik ette näha. Euroopa Parlament soovitab komisjonil tungivalt kasutada ülalt alla lähenemist. Juhul kui liikmesriikide poolt ei ole selles küsimuses 2008. aastaks olulist edasiminekut saavutatud, tuleb meetmed kasutusele võtta.
Põhimõtteliselt ma sellesse globaalsesse lähenemisse ei usu. Ma arvan, et sellised tsentraalselt planeeritud projektid on ette läbikukkumisele määratud. Suuremal hulgal juhtudest eksisteerib riikide vahel konkurents õhutranspordi nõudlusele vastamiseks. Mõned riigid tulevad hästi toime, teistel riikidel läheb halvasti. Riigid, mis on edukad, tõmbavad ligi turismi ja äri. Las riigid võistlevad omavahel.
Samuti tean ma omast kogemusest, et paljudes riikides laiendavad lennujaamade läbilaskevõimet erainvestorid ning nemad juhinduvad investeerimisotsustest, mis erinevad täielikult otsustest, mida võtavad vastu riigiorganid. Mõningatel juhtudel langetatakse otsuseid ka piirkondlikult. Neid kolme tüüpi otsuseid - era-, avalikke ning piirkondlikke - on võimatu koordineerida. Seetõttu peaksime lubama arengutel minna omasoodu ning reguleerima üksnes siis, kui see on hädavajalik, nimelt kui õhutranspordi juhtimine on vajalik, et saavutada organiseeritud õhutranspordisüsteemi loomine ELis.
Minu kogemused kinnitavad, et lennujaama läbilaskevõime suurendamist ei tehta kunagi tasa. Tihtipeale on hind kolm kuni neli korda hinnatust kõrgem ja projektid võtavad kaks korda kauem aega, kui esialgu ette nähti. Ebakindlust tekitavad ka tehnilised arengud. Nõudlus muutub kiiresti. Äkitselt vajavad transpordiühendust täiesti uued piirkonnad. Äkitselt soovime me uut tehnoloogiat kiirraudtee näol, mis muudab õhutranspordiühendused vähem huvipakkuvaks. Seega ärgem uskugem globaalsesse lähenemisse. Ma arvan, et me ei tohiks pöörduda tagasi sellise tsentraalse planeerimise juurde, nagu seda tehti endistes Nõukogude Liidu vabariikides. Seetõttu ma seda esildist ei toeta.
Silvia-Adriana Ţicău   -
(RO). Ka mina soovin pr Jensenit selle raporti puhul õnnitleda.
Euroopa vajab majanduslikku arengut ning ilmselgelt õhutranspordi arengut. See on põhjus, miks ma usun, et Euroopa programmid, nagu Caesar ja Clear Sky, annavad Euroopa lennundussektori arengusse olulise panuse. Ainuüksi eelmise aasta esimese üheteistkümne kuu jooksul loodi 225 uut liini, mis tähendab tegelikult 1800 uut lendu iga nädal. Seega on õhutransport edasi arenenud ning õhutranspordi läbilaskevõimet on vaja arendada. Kahjuks on suured lennujaamad liialt rahvarohked, tuleb ette palju lendude hilinemisi, oodata tuleb nii maa peal kui õhus, mis ühelt poolt soodustab saastamist ja teiselt poolt omab teatud sotsiaalseid mõjusid. Sellegipoolest ei tohiks me unustada, et lennujaama infrastruktuuri arendamine nõuab palju aega - 5-10 aastat - ja olulisi investeeringuid.
Seepärast ma usun, et liikmesriikidele on oluline - ja ma viitan samuti uutele liikmesriikidele -, et neid aidataks struktuurifondide ja regionaalse arengu fondide kasutamisel uute lennujaamade loomiseks. Samuti peaks samaaegselt käsitlema uut raamplaani Euroopa lennujaamade läbilaskevõime kohta või kui mitte, siis pärast tegevuskava koostamist olemasoleva lennujaamade läbilaskevõime kohase ja tõhusa korraldamise kohta.
Lähenemine lennujaamade lisaläbilaskevõime vajadusele Euroopas peaks olema osa reisijate ja kauba lennutranspordi arengu strateegiast, mitte ainult Euroopa ja kontinendi kontekstis, vaid ka laiemas plaanis. Samuti peaksid lennujaamasid käsitlevad direktiivid ja määrused jääma vastavusse standarditega, mis sätestati ja võeti vastu Chicago konventsiooni lisas nr 14.
Juhul kui komisjonil on ettepanekuid nende standardite parandamise kohta, peaks need esitama ja neid põhjendama ka Rahvusvahelises Tsiviillennundusorganisatsioonis (ICAO).
Zita Gurmai   -
(HU). Tänan, hr juhataja, ma õnnitlen teid auhinna puhul. Lennutransport areneb märkimisväärselt ning viimase 20 aasta jooksul on liiklus suurenenud. Oodata on sellise arengu jätkumist ning seetõttu on Euroopa lennujaamade läbilaskevõime optimeerimine edasilükkamatu vajadus.
Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja turvalisuse strateegias tähtsustatakse olemasoleva läbilaskevõime optimeeritud kasutamist ja arendamist, abi kombineeritud transpordile ning keskkonnakoormuse vähendamist. Soovitus on kompleksne ja nõuab pragmaatilist suhtumist ning dialoogi asjakohaste professionaalsete osapoolte ja ametiasutuste vahel. See võib osutuda teetähiseks standardiseeritud Euroopa regulatiivse raamistiku kujundamises.
Kooskõlas Lissaboni strateegiaga mängivad Euroopa lennujaamad regionaalses arengus ühenduse majandusliku ja sotsiaalse konkurentsivõime säilitamises olulist rolli ning võrreldes varasemaga võivad nad nüüd Euroopas kohaldada standardiseeritud eeskirju. Läbilaskevõimet optimeerides on oluline pöörata tähelepanu lennujaama rajatistele, reisijaid transportivatele sõidukitele ning tagada puuetega inimeste pääs lennukile, kuivõrd see on ainus moodus, kuidas kindlustada lennutranspordi võrdsus.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident - (FR). Tänan, hr juhataja. Olen kõike öeldut muidugi väga hoolikalt kuulanud. Esmalt soovin ma siiralt tänada pr Jensenit raporti eest; ma näen, et see on teeninud kojalt suure toetuse. Pr Jensen, me kasutame teie tähelepanekuid, mida ma pean väga huvitavaks, parimal viisil.
Ma soovin lisada, nagu ka mitmed sõnavõtjad märkisid, et lennutransport areneb väga kiires tempos, ning kuigi teatud juhtudel võib kiirrongiliiklus osa turust üle võtta, jääb lennutransport reisimise mooduseks, mille areng aastate jooksul jätkub: ma arvan, et kindlasti nii juhtub. Seega peame me arengutega lennutranspordis kaasa minema ning tegelikkuses aina enam kohandama seda kasutajate vajaduste ja soovidega.
Samuti soovin ma öelda, et kogu lennujaamade infrastruktuuride parema kohandamise probleem sõltub peamiselt kolmest küsimusest. Esimene küsimus on muidugi infrastruktuur. Ilmselgelt, hr juhataja, daamid ja härrad, ei saa ma endale lubada seda öelda, et lahendus peitub tsentraliseerimises. See ei ole tsentraliseerimise, vaid pigem koordineerimise ja heade tavade vahetamise küsimus. Ma arvan, et kõik see on meie kodanike jaoks esmatähtis ning seetõttu peame püüdma olemasolevate infrastruktuuride kasutamist optimeerida, enne kui me saame mõelda uutele investeeringutele. Mida me vajame, on parem koordineerimine ning, hr juhataja, ma soovin tänada selles küsimuses arvamuse esitanud parlamendikomisjone: majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni. Ma tunnen, et kõigi nende panus on heitnud sellele raportile vajalikku valgust.
Esimene küsimus on seega infrastruktuur.
Teine küsimus, nagu pr Ayala õigesti rõhutas, on satelliitjuhtimise tehnoloogia kasutamine, lennuliikluse juhtimise moderniseerimine, ja see on hädavajalik. Lennuliikluse juhtimiseks funktsionaalrühmade olemasolul saame tegelikkuses võimaluse vähendada hilinemisi ja nende taevas tiirutavate lennukite arvu, mis ei saa maanduda. See teine küsimus on äärmiselt tähtis.
Kolmas küsimus puudutab maapealse käitlemise teenuseid, mis peavad olema tõhusad ja produktiivsed.
Nende kolme küsimuse põhjal peame püüdma optimeerida lennutranspordiga, mis on kiirelt arenev sektor, seotud rajatiste kasutamist.
Ma kavatsen vastata mõnele küsimusele, hr juhataja, ja ma vabandan, et ma ei vasta kõigile. Ma soovin vastata hr Bradbourni küsimusele andmete kohta. Seoses raadiomärgistega: nende kasutamine on piiratud terminali alaga, andmete salvestamist ei toimu, kõige tähtsam aga - raadiomärgiseid kasutatakse täielikult kooskõlas ühtsete isikuandmete kaitse eeskirjadega. Nende eeskirjade puhul ei teki erandi tegemise küsimust.
Regionaalarengukomisjoni nimel esinenud hr Janowskile: ilmselgelt ei saa suuremad keskused lõputult kasvada. Mida nõutakse, on olemasoleva läbilaskevõime parem kasutamine. Piirkondlike lennujaamade rolli suurendatakse. Samuti nõudsite te, ja õigesti, lennujaamadevahelisi ühendusi nende oma piirkonnas, sisemaal, rea kiirete transpordiviiside, eriti raudteetranspordi abil.
Mõned teist küsisid minult maapealse käitlemise kohta. Nagu ütles hr Jarzembowski, ei saa me ilmselgelt täna pühenduda uuele direktiivile, millega reguleeritaks maapealse käitlemise teenuseid, kuivõrd meil ei ole seni mõju analüüsi ning me eelistame keskenduda olemasoleva direktiivi kohaldamisele. Me keskendume seega olemasoleva direktiivi nõuetekohase kohaldamise jälgimisele. Seoses uute liikmesriikidega oleme palunud täpset lennujaamadepõhist informatsiooni teenuse osutajate kohta, nende sõltuvuse kohta lennujaamast ning lepingu sõlmimise eeltingimuste kohta ning kui me ei ole nende vastustega rahul, võime alati algatada rikkumise menetluse, mida selliste juhtude puhul kohaldatakse. Ma pean samuti ütlema, et juhul, kui me tõesti oleme sunnitud direktiivi maapealse käitlemise teenuste kohta muutma, siis me pöörame eeskirjade muutmise sotsiaalsetele mõjudele suurt tähelepanu.
Samuti on mainimist leidnud - majandus- ja rahanduskomisjoni poolt - vajadus kasutada vaiksemate lennukite puhul infrastruktuure öisel ajal paremini. Mul on kiusatus nõustuda, kuid üksnes keskmise või pikema aja pärast. Nii kaugele pole me veel jõudnud.
Ma soovin lõpetada mainitud keskkonnaprobleemidega: me peame lennuliikluse arenedes ilmselgelt tegema kõik, mis me suudame, et kindlustada, et see ei takistaks võitlust globaalse soojenemise vastu. Seetõttu on Euroopa võtnud üpris avangardistliku lähenemisviisi, toetades ideed, et lennutransport ühineks saastekvootide kauplemise süsteemiga. Mis puutub lennujaamade infrastruktuuri, siis oleme samuti mures siin tekkida võivate probleemide pärast, konkreetsemalt kohalike elanike häirimine ja müratase.
Hr juhataja, selline produktiivne arutelu ei ole andnud vastuseid kõigele, kuid, nagu mitmed kõnelejad on öelnud, pr Jenseni raport on ilmselgelt suurepärane alus, mille pinnalt edasi minna. Ma järgin parlamendi palveid suure huviga, püüdes anda kohase vastuse. Ma lisaksin veel, et ma olen igal juhul rõõmus, et ma töötasin EP-ga tihedas koostöös meie kodanike heaks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub hääletamiseks ettenähtud ajal mõne minuti pärast.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Gyula Hegyi
, kirjalikult - (HU). On üldteada, et lendamisest põhjustatud keskkonnakahju, jättes kasvuhoonegaasid kõrvale, tekib suures ulatuses õhkutõusul, maandumisel ja ruleerimisel. Peamiselt mõjutab see lennujaamade ümbruse alasid ja inimesi, kes seal elavad. Nende nõudmised lennuliikluse vähendamiseks on põhjendatud. Ühelt poolt on lendamine meie igapäevase elu osa ning meie eluviis on muutunud seoses selle kättesaadavaks muutumisega madala sissetulekuga inimestele - pensionäridele ja õpilastele. Isegi Euroopa Liit ei saaks töötada, kui me ei saaks Budapestist, Ateenast või Helsingist mõne tunniga Brüsselisse. Seega on lahenduseks lennuliiklus keskkonnateadlikult ümber korraldada. Lennukite ebavajalik ruleerimine maal ning pikk tiirutamine lennujaamade kohal tuleb lõpetada. Lennujaamade ümbruse saastatust saaks oluliselt vähendada, kui miljonid reisijad kasutaksid lennujaama minekuks autode asemel rongi- või metroosüsteemi. Paralleelselt lennujaamade arendamisega tuleb seega ehitada rongi- ja metrooliinid lennujaamadesse ning ühtegi uut lennujaama ei tohiks ehitada ilma sobilike raudteeühendusteta.
Marian-Jean Marinescu
, kirjalikult - (RO). Tohutu lennuliikluse kasv suurendab probleeme, mis on seotud ummikutega lennujaamades ning lennujuhtimissüsteemi ülekoormamisega.
Euroopa lennuruumi fragmentaarsus, mis toob kaasa hilinemised ja ebatõhususe, põhjustab suuri probleeme. Suured lennujaamad on oma maksimaalse läbilaskevõime piirile lähemal kui kunagi varem, mõned on selleni juba jõudnud ning praeguste tingimuste juures on raske uskuda, et uued lennuliinid suudaksid turule siseneda. Sellegipoolest saaksime me tagada kõikidele olemasolevatele ning potentsiaalsetele operaatoritele tõhusa juhtimise ning integreeritud arengu abil võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu lennujaama infrastruktuuridele.
Nende probleemide lahendamine, eriti lisanduva läbilaskevõime loomine või olemasoleva laiendamine, nõuab pikaajalist strateegilist lähenemist.
Sel põhjusel on väga oluline koordineerida riiklikke ja piiriüleseid algatusi: et optimeerida olemasoleva läbilaskevõime kasutamist, parandada uute lennujaama infrastruktuuride võrgustiku ehitamist, arendada uusi tehnilisi lahendusi, edendada intermodaalsust erinevate transpordiviiside ühendamise teel ning tagada kõikide ohutuse ning keskkonnakaitse valdkonna õigusnormide järgimise teel ohutu transport.
Lennujaamade läbilaskevõime laiendamine on vältimatu ning peaks olema kohustuslikus korras seotud nii rangete müra vähendamise kui ka lennukitest pärineva heite vähendamise eeskirjade kehtestamisega.
(Istung peatati kell 10.50 ning istungit jätkati kell 11.00)
