Üheminutilised sõnavõtud (kodukorra artikkel 144) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on minutilised sõnavõtud poliitiliselt tähtsates küsimustes.
Tunne Kelam
Proua juhataja, eelmise aasta 7. oktoobrit mäletatakse dramaatilise ärkvele raputamisena selle suhtes, mis toimub Venemaal. Sel päeval mõrvati jõhkralt Anna Politkovskaja, keda peeti ausa ajakirjanduse elavaks sümboliks. President Putin heitis Anna Politkovskaja rolli vähetähtsana kõrvale ja see juhtum on siiani lahendamata.
Eelmise aasta oktoobris kutsusid parlamendiliikmed siin täiskogul komisjoni ja liikmesriike üles austama Anna Politkovskaja pärandit, muutes vaba meedia taastamise Venemaal meie suhete edasise arengu peamiseks tingimuseks, sest ainult siis, kui me saadame selge märguande selle kohta, et me väärtustame Anna Politkovskaja tegevust tõe ja vabaduse nimel kõrgemalt kui naftat ja gaasi, hakkab olukord Venemaal muutuma.
Pole kahtlust, et meie Euroopas jagame väärtusi, mille eest Anna Politkovskaja andis oma elu. Kahjuks näib, et president Putin neid väärtusi ei jaga. Austus Anna Politkovskaja vastu kohustab meid seda president Putinile tulevastel tippkohtumistel selgeks tegema.
Eduard Raul Hellvig
- (RO) Räägin Rumeenia loomaaedade teemal.
Vastavalt mõnede rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide teostatud selle valdkonna hinnangutele, loetakse loomaaedu käsitleva direktiivi ülevõtmist Rumeenia õigusaktidesse üheks parimaks Euroopas.
Siiski näib 41 Rumeenia loomaaia Euroopa standarditega vastavusse viimine ettenähtud tähtpäevaks, nimelt selle aasta lõpuks, olevat peaaegu võimatu.
Selle tähtpäeva surve all ning olemasoleva avaliku ja erasektori partnerluse tingimustel toetan ma olulise ühise tegevuskava kohest rakendamist, mis koosneb järgmistest prioriteetsetest sammudest: riikliku uuringu läbiviimine olemasolevate loomaaedade liigitamiseks, hädaabi päästemeeskondade loomine ja ajutiselt loomade paljunemise takistamine.
Samuti pean vajalikuks näha selle kava rakendamiseks ette mingi aeg, enne kui otsustada sulgeda loomaaiad, mis õigusaktide nõuetele ei vasta.
Andrzej Tomasz Zapałowski
- (PL) Proua juhataja, vaatamata paljudele siin istungisaalis hr Schulzi suhtes kõlanud märkustele, on ta jätkanud Euroopa Liidu liikmete aadressil rünnakuid ja solvanguid, mis pole parlamendi väärilised.
Isikuna, kes asub ühenduse institutsioonis tähtsal kohal, sekkub ta liikmesriigi siseasjadesse ja solvab pidevalt selle esindajaid. Enamik meist siin parlamendis ei oskaks uneski näha rahvaste demokraatlikesse valimistesse sekkumist ELis. Sooviksin teada, kuidas see härra ennast tunneks, kui Euroopa Parlamendi liige kutsuks Saksa rahvast üles oma kantslerit välja vahetama, sest Saksamaal on organisatsioone, kes seaduslikult levitavad natslikku mõtteviisi ja panevad kahtluse alla Euroopa riikide vahelised piirid. Mul on tunne, et sel härral on kahju, et ta nii hilja, valel ajastul sündis.
Gerard Batten
Härra juhataja, täna tegi härra Pöttering avalduse maailma/Euroopa surmanuhtlusevastase päeva kohta ja teatas, et ta on surmanuhtluse vastu "mis tahes kujul”.
Ta näib eeldavat, et me kõik temaga nõustume. Mina ei nõustu. Eelmisel pühapäeval, kõigest miili kaugusel minu kodust Londonis, pussitati West Ham Parkis surnuks süütu 17aastane noormees Rizwan Darbar sellepärast, et teadete kohaselt üritas ta takistada sõbra mobiiltelefoni vargust.
Selline asi pole Suurbritannias ebatavaline. Süütuid inimesi tulistatakse, pussitatakse ja pekstakse surnuks üha sagedamini. Miks see nii on? Sellepärast, et jõhkardid ja kurjategijad ei karda seadust. Isegi kui nad kätte saadakse ja süüdi mõistetakse, saavad nad tihti väga leebed karistused. Isiklikult mina sooviksin Suurbritannias näha surmanuhtluse taaskasutuselevõttu selliste mõrvade sooritajate jaoks.
Muidugi on see võimalik ainult siis, kui oleme väljaspool Euroopa Liitu, mis on veel üks hea põhjus lahkumiseks.
Jim Allister
Härra juhataja, me oleme täna juba maininud Liibüat ja soovin seda teemat veel kord käsitleda. Täiesti õigesti sunniti Liibüat maksma Lockerbie terroristliku metsikuse eest, kuid Liibüa kui terrorismi ülemaailmne toetaja pole siiski täielikult tasunud. IRA alatu terrorikampaania muutus kõige hävitavamaks siis, kui nende varustusse jõudsid Liibüa Semtex ja relvad, mis võimaldasid Martin McGuinnessil ja teistel sõjanõukogu juhtidel käivitada oma kampaania kõige julmem etapp. Ilma Liibüa osaluseta poleks sajad süütud inimesed surnud. Seega soovin täna õhtul siin istungisaalis avaldada toetust Põhja-Iirimaa ohvrite rühma praegusele kampaaniale - mis kannab nime FAIR - selleks et sundida Liibüat rahvusvaheliselt vastutama, makstes hüvitist, nii nagu see oli Lockerbie puhul. Just nii, nagu EL avaldas Liibüale survet Bulgaaria meditsiiniõdede osas, nii tuleks toetada ka õiglust IRA ohvritele, sundides Liibüat kokkuleppele kohtuprotsessis, mille FAIR tema vastu Ameerika Ühendriikides on alustanud.
Monica Maria Iacob-Ridzi
- (RO) Eelarvekomisjoni kaudu on parlament teinud äärmiselt tähtsa otsuse.
30% Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi halduskuludeks loodud reserviga saadame me Euroopa Komisjonile tugeva sõnumi.
Tegevusprogrammide heakskiitmine peaks toimuma Euroopa direktiividega ette nähtud aja jooksul, käesoleval juhul nelja kuuga.
Ehkki Rumeenia oli üks esimesi riike, kes need dokumendid esitas, juba jaanuaris, siis praeguseks pole kaht kõige tähtsamat tegevusprogrammi veel heaks kiidetud. Räägin haldussuutlikkuse arengu programmist ja inimressursside programmist.
Arvestades asjaolu, et me pole ainus liikmesriik, kes sellisesse olukorda on seatud, sooviksin teada põhjuseid, kui need pole bürokraatlikud, mille tõttu komisjon on heakskiitmise novembrisse edasi lükanud.
Vastavalt ühisavaldusele, mille me koos nõukoguga pärast 13. juuli kokkulepet vastu võtsime, peaks komisjon tagama liikmesriikide programmide ja projektide kiire heakskiitmise ning esitama nende vastuvõtmise kava.
Marian Harkin
Härra juhataja, tervitan võimalust tõsta esile raport töösuhete kohta postisektoris, mille on hiljuti avaldanud Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond. Tõepoolest soovin, et see raport oleks olnud kättesaadav enne, kui me postiteenistuste üle hääletasime. Kuid isegi praegu on see õigeaegseks äratuseks kõigile valitsustele, kes järgnevate aastate jooksul oma postiteenistusi erastavad.
ELis oleme me kohustunud järgima Lissaboni strateegiat, looma rohkem ja paremaid töökohti. Kahjuks ütleb see raport meile, et seni on postisektori erastamine toonud kaasa vähem, ja mis veelgi olulisem, halvemaid töökohti koos halvemate töötingimustega.
Raportis väidetakse, et alates liberaliseerimisprotsessi algusest on palga muutused sektoris olnud alla keskmise kõigis riikides peale kolme. Kuid veelgi olulisem on see, et kõigis riikides eksisteerib palgaerinevus peamise teenusepakkuja töötajate ja uute sisenejate või alternatiivsete pakkujate töötajate vahel.
Kui olukorda ei kontrollita, siis, ja ma tsiteerin raportit, "halvenevad töötingimused ja pingestuvad töösuhted”. Seni pole postisektori erastamine Lissaboni testi läbinud.
Urszula Krupa
- (PL) Härra juhataja, käesoleva volitusteperioodi jooksul on Euroopa Parlament juba mitu korda nõudnud poolakate, eriti katoliiklaste diskrimineerimise lõpetamist. Ka nüüd on meil võimalik näha, kuidas üks osa meediast nõuab Sotsiaalse ja meedia kultuuri ülikooli toetuse kinnipidamist, mis on jõhkra diskrimineerimise väljendus ja muust kui kriteeriumide sisemisest väärtusest lähtuva motivatsioon näide.
Süüdistused, mida teatud meediakanalid selle institutsiooni suunas loobivad, pole midagi muud kui teotus, mida väljendavad inimesed, kes kunagi Poolat ja poolakaid orjastasid. Tänapäeval, demokraatlikul ajastul, ei suuda nad leppida piiramatu võimu kaotusega. Ülikool, mis rahalist toetust palub, pakub universaalse väärtussüsteemi alast haridust ja koolitust ning eriti vaestest perekondadest pärit üliõpilaste jaoks.
Kriteeriumide karmistamine ja raha eraldamisest keeldumine meedias peetava nõiajahi tõttu, eriti võrdsete võimaluste aastal, oleks meie arvates mitte ainult usulise ja maailmavaatelise diskrimineerimise näiteks, vaid ka totalitaarsete meetodite kohaldamise väljenduseks, mis on vastuolus Euroopa õiguse väljakuulutatud väärtuste, standardite ja nõuetega.
Sylwester Chruszcz
- (PL) Härra juhataja, soovin juhtida tähelepanu väga tähtsale probleemile Euroopa Komisjonis, mis siin Euroopa Parlamendi istungisaalis pidevalt tähelepanuta jäetakse: see puudutab transpordiühendusi.
Lühim transporditee Skandinaaviast, Euroopa põhjaosast, lõunasse - Türki, Kreekasse ja Bulgaariasse - läheb Kesk-Euroopa transpordikoridori kaudu. See algab Ystadist Rootsis, läbib Poola linnad Szczecini ja Wroclawi, Tšehhis Praha, Slovakkias Bratislava, Viini ja seejärel Constanta, Thessaloniki ja Trieste. Seda marsruuti ignoreeritakse jätkuvalt ja minu arvates selle lisamine Euroopa maantee- ja raudteeühenduste nimekirja kiirendaks ja lühendaks transpordiühendusi piki seda marsruuti ning annaks tõuke kogu Kesk-Euroopa koridorile ja kõigile linnadele ja piirkondadele, mis selle äärde jäävad.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, täna avaldati Euroopa Transpordiohutuse Nõukogu raport ELi edusammude kohta liiklussurmade vähendamisel poole võrra aastaks 2010. See sisaldab häid ja halbu uudiseid.
Jah - riigid on olukorda parandanud ja seda tuleb tervitada, kuid liiklussurmade üldarv on ikka liiga suur ja praeguste suundumuste jätkudes ei saavuta EL oma liiklussurmade vähendamise eesmärke. Tegelikult saavutavad selle ainult kolm liikmesriiki - Luksemburg, Prantsusmaa ja Portugal. Neil on õnnestunud liiklussurmasid vähendada enam kui 8% võrra aastas.
Tasub meenutada, et viimase 12 kuu jooksul hukkus ELi teedel enam kui 39 000 inimest. Kui oleksime saavutanud oma sihtmärgi, siis oleks täna 5 000 inimest elus. Mul on kahju, et Iirimaa, minu kodumaa, on nende vajalike paranduste tegemisel nende seas, kes on teinud vähem.
Võiksime kuulata paremini toimetulevaid riike. Nad on pühendanud palju jõudu ja poliitilist tahet, selleks et parandada jõustamist mitmes võtmetähtsusega valdkonnas. ELil on jäänud vaid kolm aastat, võtmaks meetmeid, mis võiksid meid viia eesmärgini vähendada liiklussurmasid poole võrra. Kogemus näitab, et see on võimalik, kuid selleks vajame me uut tõuget ELi tasandil.
Pierre Pribetich
(FR) Härra juhataja, sooviksin juhtida parlamendi tähelepanu Kosovo probleemile ja eriti vajadusele, et Euroopa Parlament sellele Euroopa siseasjale reageeriks ja tagaks, et asjakohaselt austataks inimeste õigust määrata oma tulevik. On ilmunud palju poliitilisi osapooli, kes avaldavad survet Kosovo jagamiseks, mis ei ole lahendus. Meile on see väga selge, eriti Palestiina territooriumiga seonduvate probleemide kaudu ja seoses selle territooriumi jagamisega 1946. aastal. Seega peaks Euroopa Parlament avaldama tugevat survet, selleks et vältida jagamist, vältida sel moel konflikti loomist ja võimaldada inimestel otsustada oma saatuse üle, tagades, et Euroopa Parlament saab olla kohal, olla kohal Euroopa tasandil ja samuti kogu meie territooriumil.
Marios Matsakis
Härra juhataja, kahjuks on selle ajaga, mis mul kulub oma kõne lõpetamiseks, kaks inimest ennast juba tapnud. Seda seetõttu, et maailmas sooritab iga 30 sekundi järel üks inimene enesetapu. Peadpööritav arv, üks miljon inimest, paljud neist noored mehed ja naised, lõpetavad ise igal aastal oma elu. Enesetapp on Euroopa Liidule vägagi oluline teema, sest enesetappude sageduselt kümne esimese riigi seas on viis ELi liikmesriiki: Leedu, Eesti, Ungari, Sloveenia ja Läti. Tegelikult on Leedus suurim enesetappude sagedus maailmas.
ELile on see väga kurb statistika, sest enamikul juhtudel on enesetapu põhjused välditavad. EL on oma kodanike ees kohustatud kiiresti enesetappude sagedust liikmesriikides vähendama. Palun teil, härra juhataja, isiklikult pöörduda kõigi ELi liikmesriikide valitsuste ja parlamentide poole, eriti viie eespool nimetatud riigi puhul, ja nõuda neilt tungivalt kahekordistada jõupingutusi oma kodanike enesetappude vältimiseks. Seda tehes on igal aastal võimalik päästa mitmeid tuhandeid elusid.
Maria Petre
- (RO) Hiljutine uuring näitab, et Rumeenias on umbes 170 000 5.-8. klassi last, kelle üks või mõlemad vanemad on välismaale tööle siirdunud.
Vanavanemate või perekondade hoolde jäetud laste arv suureneb Euroopa Liidu uutes liikmesriikides ja ka kandidaatriikides iga päevaga veelgi.
Seetõttu sooviksin rõhutada vajadust luua sobivad struktuurid, mis aitaksid lastel ja vanematel koos olla, samuti vajadust solidaarsusele keskenduva sotsiaalpoliitika järele.
Olen arvamusel, et perekondade taasühinemise soodustamine majandusliku ja sotsiaalse integreerimise tegurina peaks olema seadusliku rändepoliitika keskne aspekt.
Samal ajal palun Euroopa Komisjonil koostada strateegia laste kohta, kes on jäänud päritoluriikidesse pärast nende vanemate lahkumist, ja toetada liikmesriikides sobivate struktuuride loomist, selleks et aidata lastel ja vanematel uue perekondliku olukorraga kohaneda.
Juhataja
Sellega on üheminutilised sõnavõtud lõppenud.
