Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekt (kõik jaod) nõukogu muudatustega - Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 10/2009 projekt, III jagu - Komisjon - Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt: energeetikavaldkonna projektide rahastamine - Finantsraamistik aastateks 2007-2013: Euroopa majanduse elavdamise kava, teine redaktsioon (eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
eelarvekomisjoni nimel László Surjáni ja Vladimír Maňka koostatud raport Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti kohta (kõik jaod) (11902/2009 - C7-0127/2009 - ning Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2010 (SEK(2009)1133 - 14272/2009 - C7-0215/2009), nr 2/2010 (SEK(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) ja nr 3/2010 (SEK(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) kohta;
eelarvekomisjoni nimel Jutta Haugi koostatud raport Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 10/2009 projekti kohta, III jagu - Komisjon (16327/2009 - C7-0288/2009 -;
eelarvekomisjoni nimel Reimer Böge koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 27;
eelarvekomisjoni nimel Reimer Böge koostatud raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga: energeetikavaldkonna projektide rahastamine Euroopa majanduse elavdamise kava raames - C7-0305/2009 -.
László Surján
Aitäh, austatud juhataja, et mulle sõna andsite. Lugupeetud minister, volinik, kolleegid! Pean kohe selle eelarvet käsitleva arutelu alguses ütlema, et ma ei tahaks niivõrd vaidlust tekitada, kuivõrd väljendada oma tänu. Ma soovin tänada nõukogu ja komisjoni viljaka koostöö eest, mis võimaldas meil lõpuks jõuda kokkuleppele ja Euroopa Parlamendile nüüd mõnes mõttes ühisettepaneku esitada. Pean avaldama tänu ka Euroopa Parlamendi eri fraktsioonidele, sest kui fraktsioonid ei oleks suutnud teha koostööd ning ühiselt esindada Euroopa Parlamendile ja Euroopa kodanikele olulisi väärtusi, siis ei oleks seda eelarvet võimalik koostada.
Mulle usaldati aasta tagasi ülesanne olla 2010. aasta eelarve raportöör. Alustasime kohe Euroopa Parlamendi poliitiliste ootuste ja põhimõtete sõnastamisega. Euroopa Parlament arutas neid küsimusi selle aasta kevadel. See, et tehti otsus, millest oli võimalik järeldusi teha, oli ka tuleviku seisukohalt väga oluline, sest me ennetasime esialgset eelarveprojekti mitme kuu võrra. Teisisõnu, komisjon oli teadlik Euroopa Parlamendi seisukohtadest ja võttis neid esialgse eelarve koostamisel ka suuremal või väiksemal määral arvesse.
Arvan, et me peaksime ka järgnevatel aastatel oma tööd selliselt ajastama. Mida me tahtsime saavutada? Me teadsime, et Euroopa majandus on kriisis. Me tundsime siis ja tunneme praegugi, et see eelarve peab toimima kriisi ohjamise vahendina. Me arutasime seda seisukohta nõukoguga, sest teine võimalik lahendus kriisile olnuks see, et me kulutame Euroopale vähem raha. See ei ole lahendus, kuid see võib aidata olukorda leevendada. Kui kulutame raha targalt ja paneme suurt rõhku vahendite heale kasutamisele, võib ELi eelarvest koormuse asemel saada osa kriisi lahendusest. Seega tahtsime suurendada konkurentsivõimet, kasutades teadus- ja arendusprogramme kui üht selle eesmärgi saavutamise vahendit. Samuti soovisime panna paika alused ühise energiapoliitika kujundamiseks ja aidata selle poliitika kujunemisele kaasa.
Neil eesmärkidel eraldatakse üle 11 miljardi euro. Tahtsime elavdada majandust, peamiselt ühtekuuluvuspoliitika kaudu. Selle poliitikaga seoses eraldatakse 36 miljardit eurot. Aasta jooksul sai selgeks, et näiteks piimandussektoris on tõsiseid probleeme, mis ei ole tingitud üldisest majanduskriisist. Sellele vaatamata pidas Euroopa Parlament vajalikuks toetada põllumajandustootjaid; selle tulemusena luuakse 300 miljoni euro suurune piimafond, mis - ehkki see ei ole alaline fond - tähendab siiski toetuse suurenemist 300 miljoni euro võrra. Nüüd, mil kasutada on kokku 750 miljonit eurot, on piimandussektorile võimalik anda suuremat abi. Samas soovib Euroopa Parlament ka rõhutada, et abile peab lisanduma piimandussektori probleemide põhjalik analüüsimine ja sektori ümberkorraldamine.
Lisaks pidime tunnistama asjaolu, et meil ei ole piisavalt manööverdamisruumi. Mõnedel rubriikidel puudub varu, mis tähendab, et mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemine on vältimatu. Selleks on väga suur vajadus. Samas on hädasti vaja tagada, et liikmesriigid kasutaksid neile ette nähtud raha palju sihipärasemalt ja kaalutlevamalt, et soodustada majanduskasvu. Ainult siis on meil võimalik Euroopa kodanikele ja maksumaksjatele otse silma vaadata, sest see on nende raha, mida me kulutame eesmärgiga muuta Euroopa Liidu tegevus tõhusamaks ja edukamaks.
Vladimír Maňka
raportöör. - (SK) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, riigisekretär, kolleegid! Täna ma ei pea muretsema, et mõni oluline asi minu raportist mainimata jääb. Kõike seda, mis on aasta jooksul koos kolleegide ja kaastöötajatega kirja pandud, on juba piisavalt arutatud eelarvekomisjonis, täiskogu istungitel ja lepitusmenetluse või kolmepoolsete kohtumiste käigus. Kõige tähtsam on see, et kõigele on tagatud Euroopa Parlamendi piisav toetus.
Kui me aasta alguses tööd eelarve koostamisega alustasime, tahtsin ma näha, kui kaugele minu nõunikud, koordinaatorid ja fraktsioon lasevad mul minna, sest mulle on varem öeldud, et ma olen juba liiga paljusid küsimusi puudutanud. Ma nägin palju kasutamata võimalusi ja puudusi, millega tahtsin tegeleda. Lisavõimalusi ja parandusettepanekuid kerkis esile kümnetest aruteludest institutsioonide juhtivtöötajatega, osakonnajuhatajatega ja teiste töötajatega.
Institutsioonide töötajad on ise hakanud teavet ja ettepanekuid esitama. Mul on tunne, et nad loodavad ja usuvad, et meil õnnestub asjad koos ära lahendada. Ühelt poolt oli mul hea meel, et nad ilmutasid minu suhtes sellist usaldust ja avameelsust, kuid teisalt meeldiks mulle veelgi rohkem see, kui nende otsesed ülemused nende arvamusi kuulda võtaksid ja probleeme lahendaksid.
Kahtlemata teeb enamik üksusi oma tööd kvaliteetselt ja asjatundlikult, kuid siin ja praegu tahaksin ma rõhutada personali töö tähtsust. Lähtudes dokumenteeritud puudustest, õnnestus meil rakendada süsteemsemaid abinõusid. Kuid see pole mitte raportöör, vaid Euroopa Parlamendi peasekretär või Euroopa Liidu muu institutsiooni juhtivtöötaja, kes saab kõik küsimused kindlaks teha ja lahendada.
Seetõttu on mul siiralt hea meel Euroopa Parlamendi juhtkonnaga peetud lepitusmenetluses saavutatud kokkuleppe üle viia läbi organisatsiooni audit. Esmakordselt Euroopa Parlamendi ajaloos viiakse järgmisel aastal läbi tegevusaudit parlamendi kahes olulises üksuses - infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadis ning turvateenistuses. Eesmärk on tagada vahendite tõhusam kasutamine.
Varem oli kontrollikoda ainuke institutsioon, kes nõustus oma töö kontrollimisega väljastpoolt. Tulemus oli kasulik. Kontrollikoda suutis vähendada oma halduskulusid ja saavutada suurema tootlikkuse.
Tahaksin kiita eesistujariigi Rootsi suurt professionaalsust. Me kohtusime valitsuse esindaja Hans Lindbladi ja tema kolleegidega juba aprillis, kui meie ametiaeg polnud veel alanudki. Leppisime prioriteetides väga kiiresti kokku ning panime ühiselt paika ratsionaalsed sihid ja lähtepunktid.
Esitame tänasel täiskogu istungil ühisavalduse kinnisvarapoliitika kohta, arvestades, et kinnisvara moodustab märkimisväärse osa institutsioonide halduskuludest. Usun, et meil on üheskoos õnnestunud algatada protsess, mis võimaldab selles valdkonnas kulusid kokku hoida.
Lugupeetud kolleegid, ainult ühiste jõupingutustega Euroopa Liidu tasandil suudame ületada 21. sajandi suurimad katsumused - kliimamuutuse, tooraine ja energiaga seotud ohud ja kulud, majanduse üleilmastumise ja ohud meie julgeolekule. Nende probleemide lahendamiseks peab Euroopa Liidul olema võimalik kasutada tulemuslikke ja terviklikke vahendeid. Need vahendid annab meile Lissaboni leping. Lepingu jõustumise algetapis peavad ELil olema piisavad rahalised vahendid uue poliitika elluviimiseks.
Isegi kui tänane arutelu Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve üle on sel aastal tõepoolest viimane, 2010. aasta eelarve raportööride töö ei lõpe, vaid jätkub - Lissaboni lepingu rakendamisega seotud põhjustel - veel vähemalt kolm kuud. Usun, et see töö annab häid tulemusi.
Jutta Haug
Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja ja volinik! Kui me eelmise aasta detsembris arutasime selle aasta eelarvet, olime juba teadlikud - ja 2009. aasta eelarve pearaportöörina mainisin ma seda ka arutelus -, et finantskriis ja selle tagajärjed reaalmajanduse jaoks hakkavad end tunda andma kõikides liikmesriikides. Nii juhtuski.
2009. aasta aprillis leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku komisjoni välja pakutud majanduse elavdamise kava esimese etapi rahastamises. Selleks et eraldada 2,6 miljardit eurot, oli vaja finantsperspektiivi vähesel määral muuta. Kuidas muidu õnnestunuks meil leida rahalisi vahendeid, arvestades meie rangeid eelarvelisi piiranguid? Ülejäänud 2,4 miljardit eurot, mis 5 miljardi euro suurusest kogusummast puudu jäid, pidi leitama selle aasta sügisel. Siin me nüüd oleme. Sügis on käes, ning kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2010. aasta eelarve osas mõistlikule kokkuleppele, on meil lahendus olemas. Ka 2009. aasta eelarvel on märkimisväärne osa selles lahenduses.
2010. aasta lisa- ja paranduseelarves kärbitakse maksete assigneeringuid enam kui 3,4 miljardi euro võrra. Sellega seoses vähendatakse kasutamata summade varusid mitmesugustes rubriikides ligikaudu 1,5 miljardi euro võrra. Kõik see kehtib 2009. aasta eelarve kohta, mille kulukohustuste assigneeringute maht on 133,8 miljardit eurot ja maksete assigneeringute maht on 116,1 miljardit eurot. Eelarve ei ole niisiis kuigi suur. Kui me vaatame, millistelt eelarveridadelt komisjon vajaliku raha leidis, saab liigagi selgeks, et komisjon lihtsalt ei võta eelarvepädeva institutsiooni resolutsioone tõsiselt.
Meenutaksin Euroopa Parlamendile, et 2008. aastal, kui me võtsime vastu 2009. aasta eelarve, nimetasime oma prioriteetidena Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. Seetõttu eraldasime komisjoni ettepanekuga võrreldes rohkem raha eelarveridadele, mis on mõeldud edendama sotsiaalset mõõdet suuremal arvul ja paremate töökohtade loomise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise kaudu. Kuid just need on eelarveread, mida ümberpaigutuste tegemise ja eelarve parandamise nimel röövitakse. Kas see oleks liig, kui me kutsuksime komisjoni üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu resolutsioone ning tegema jõupingutusi selleks, et raha jõuaks sinna, kuhu see on mõeldud ja kus see avaldaks head mõju? Komisjoni poolt meile esitatud eelarveprojekti puhul pole tehtud korralikke arvutusi ega kaalutletud prognoose. 2009. aastal on tehtud üle 50 ümberpaigutuse ning koostatud 10 lisa- ja paranduseelarvet. Sellises olukorras ei ole võimalik rääkida eelarve korrektsusest ja selgusest. Seda olukorda tuleb parandada.
Meie kolleegid erikomisjonidest peavad pöörama suuremat tähelepanu raportite rakendamisele eelarveaasta jooksul ja komisjon peab lõpuks näitama, et ta väärib seda head mainet, mis tal praegu Euroopa Liidu tõhusa haldusorganina on. Loodan, et me kõik töötame selles suunas.
Reimer Böge
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Pärast 2010. aasta eelarve osas saavutatud kokkulepet on eelarve kulukohustuste maht 141,4 miljardi eurot ja maksete kogusumma on 122,9 miljardit eurot.
Kõigepealt tahaksin mõlemat raportööri südamest tänada nende pühendumise eest ja öelda siinkohal, et kõik, mida Jutta Haug äsja 2009. aasta eelarve kohta ütles, on täiesti õige.
Kui me neid numbreid vaatame, näeme, et 11,2 miljardit eurot jääb mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäärast puudu. See tähendab, et vajaduse korral ning kui on olemas poliitiline tahe, jätab mitmeaastane finantsraamistik meile kokkulepitud piirides veidi mänguruumi.
Me oleme viimastel aastatel mitmel korral leidnud lahenduse majanduslikus ja poliitilises keskkonnas vajalike muudatuste tegemiseks, kasutades vahendite ümberjaotamist, varude korduvat vähendamist ja eelarve korduvat läbivaatamist. Need mehhanismid on meil olemas, kuid 2010. aasta eelarve puhul on võimalused kindlasti juba ammendumas. See kehtib ka rubriigi 2 kohta, kus pärast 2010. aastat - võttes arvesse võimalikku varu - on õhku palju vähem ja õieti ei peaks seda üldse jääma.
Nüüd oleme kokku leppinud ka majanduse elavdamise kava teise osa rahastamiseks vajalikes vahendites summas 2,4 miljardit eurot. Oli õige otsus rahastada teist etappi summas 2,4 miljardit eurot 2010. aastal ja mitte lükata osa sellest summast 2011. aastasse. Muidugi ei puuduta see kokkulepe tegelikult majanduse elavdamist, vaid pigem õigeid poliitilisi lisaprioriteete, mis on seotud energeetika ja lairibaühenduse projektidega maapiirkondades.
Paindlikkusinstrumendi kasutamine on võimaldanud meil leida täiendavad 120 miljonit eurot energeetikavaldkonna projektide rahastamiseks ja 75 miljonit eurot Kozloduy tuumaelektrijaama jaoks. Tahaksin komisjonile toonitada, et viis, kuidas seda asja aeti, oli väga kummaline, ja ma pean siinkohal ka selgelt teatavaks tegema, et sellega ei ole asi veel lõppenud. Me tahame kokku 300 miljonit eurot. Sellega seoses ootame teilt ka seda, et eelarve vahekokkuvõte hõlmaks rahalisi vahendeid, mis tuleb veel tuumaelektrijaama arendamiseks leida, ja et neid ei rahastataks kategooria 1 B suurema kärpimise teel. Selle väga selgelt väljaütlemine on oluline.
Lisaks vaatasime läbi 2009. aasta kasutamata rahalised vahendid, tänu millele oli võimalik eraldada energeetikavaldkonna jaoks kokku 1,9 miljardit eurot ja veel 420 miljonit eurot lairibaühenduste jaoks kategoorias II.
Siinkohal tahaksin öelda, et see otsus kogusumma kohta oli õige, kuid täna peame endale muidugi selgelt teadvustama, et meie järgmine ülesanne on Lissaboni lepingu rakendamine eelarvega seotud küsimutes. Kindlasti ei saa me oodata 2014. aastani, sest siis tuleb meil tegeleda Euroopa Liidu järgmiste poliitiliste prioriteetidega, mis on seotud üleilmastumisega, ja muude uute ülesannetega.
Neljapäeval esitatavas resolutsioonis öeldakse selgelt, et me kutsume komisjoni uut koosseisu üles võimalikult kiiresti avaldama aruande institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamise kohta, nagu on kokkuleppes ette nähtud. Samas - ja ma tahaksin seda eriliselt rõhutada - peab komisjon võtma endale kohustuse kohandada, läbi vaadata ja muuta praegust mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2007-2013 ning pikendada seda aastateni 2015-2016. Lisaks peab komisjon käivitama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kavandamise protsessi, et oleks võimalik korraldada nõuetekohane, avatud ja avalik arutelu järgmise finantsraamistiku üle.
See on komisjoni uue koosseisu töö ning meie kavatseme järgmises kvartalis muidugi kasutada nii kuulamisi kui ka arutelusid selleks, et kutsuda tungivalt komisjoni ja nõukogu üles neid poliitilisi prioriteete arvesse võtma. Meid ootavad ees huvitavad ajad.
Hans Lindblad
Austatud juhataja, Euroopa Parlamendi tänases arutelus osalemine on minu jaoks väga suur au. 2010. aasta eelarve menetlemine on olnud keeruline ja ma olen rahul kokkuleppega, millele meie institutsioonid novembri keskel toimunud lepituskohtumisel jõudsid. See kokkulepe teenib kaht erinevat, kuid samavõrd olulist eesmärki.
Ühelt poolt loob see kokkulepe 2010. aasta eelarve raamistiku, mille puhul peetakse silmas eesmärki võimaldada Euroopa Liidul toimida võimalikult sujuvalt ja viia poliitikat ellu nii, nagu meie seda tahaksime, tagades samas maksete kontrollitud suurenemise, arvestades eriti seda, et meie liikmesriikidel on praegu rasked ajad. Teisalt tagab see muu hulgas kõik majanduse elavdamise kava teise etapi rahastamiseks vajalikud vahendid. Euroopa Liit aitab sellega märkimisväärselt kaasa praeguse majandus- ja finantsolukorra parandamisele.
Samuti tahaksin väljendada nõukogu rahulolu kokkuleppega, mille me ühise välis- ja julgeolekupoliitika osas saavutasime. Minu arvates on 2010. aasta eelarve tervikuna tasakaalustatud kompromiss ühelt poolt nõutava eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise ning teiselt poolt meie kohustuse vahel täita kodanike ootusi. See eelarve on ka kompromiss eri fraktsioonide ja eri liikmesriikide vahel ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi erinevate huvide vahel.
See ei ole täielikult selline eelarve, mida nõukogu oleks soovinud, ega täielikult selline eelarve, mida Euroopa Parlament alguses soovis. Leian siiski, et see on hea kompromiss, mis parimal võimalikul moel tasakaalustab meie eesmärgid ja prioriteedid. Seoses sellega tahaksin öelda, et ma olen väga uhke selle üle, et meie, st Euroopa Parlament ja nõukogu kui eelarvepädevad institutsioonid, suutsime komisjoni abiga ilmutada vajalikku juhtimisoskust ja vastutustunnet ning jõuda novembris üldisele kokkuleppele. Minu arvates saadab see asjakohase sõnumi, arvestades Lissaboni lepingu jõustumist.
See ei oleks olnud võimalik ilma meie ühiste jõupingutuste ja kõigi osapoolte toetuseta. Ka ei oleks see olnud võimalik ilma suurepärase ja hea õhkkonnata, mis meie arvates kogu protsessi iseloomustas. Seetõttu tahaksin kasutada võimalust ja tunnustada eelarvekomisjoni esimeest Alain Lamassoure'i tema tugevuse, avatuse ja läbirääkimisoskuse eest. Samuti tahaksin tänada kahte raportööri, László Surjánit ja Vladimír Maňkat, eduka koostöö eest ning väljendada tänu ka oma kolleegidele rahandusministrite nõukogus. Minu eriline tänu kuulub volinik Šemetale, kes täiel määral täitis oma rolli ausa vahendajana.
Lõpetuseks tänaksin ka kolme institutsiooni kõiki töötajaid, kes oma väga asjatundliku tegutsemisega selle tulemuse saavutamisele kaasa aitasid.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Austatud juhataja, mul on väga hea meel võimaluse eest rääkida Euroopa Parlamendi ees enne, kui parlament viib lõpule teise lugemise ning asub neljapäeval hääletama 2010. aasta eelarve ja 2009. aasta paranduseelarve nr 10/2009 üle, mis on osaliselt kaasa aidanud selle aasta eelarvemenetluse edukale lõpptulemusele.
Läbirääkimised 2010. aasta eelarve üle eeldasid kõigilt osapooltelt kompromisse ja - kui ma võin nii öelda - koguni ohvreid meie ühise eesmärgi saavutamiseks. See ei oleks olnud võimalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjaliku ja vastutustundliku käitumiseta kogu läbirääkimisteprotsessi vältel.
Ma tahaksin tõsta esile nelja peamist punkti.
Lubage mul kõigepealt rõhutada lepitusmenetluse tulemuse mõningaid olulisi elemente. Pärast aprillis kokkulepitud ühisavaldust teadsime, et meil tuleb saavutada kompromiss, leidmaks puuduolevad 2,4 miljardit eurot majanduse elavdamise kava teise etapi rahastamiseks. Seda oli võimalik saavutada üksnes kompensatsioonimehhanismi abil ja kõiki mitmeaastase finantsraamistiku eelarvelisi vahendeid kasutades. See oli tõepoolest keeruline piirang.
Vaatamata sellele keerulisele piirangule õnnestus meil tagada kogu majanduse elavdamise kava rahastamine 2010. aastal ja - nagu raportöör mainis - leppida kokku ELi eelarves, mis võib toimida majanduskriisi ületamise vahendina.
Neil rasketel aegadel on kodanikele saadetav sõnum minu arvates veelgi tugevam, kuna meil õnnestus vastata ka piimatootjate ettenägematutele erivajadustele - Euroopa Parlamendi märkimisväärsel toel.
Lisaks on kumbki eelarvepädev institutsioon tunnistanud vajadust anda Bulgaariale 2010. aastal täiendavat abi seoses Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisega. Seda tehakse paindlikkusinstrumendi kasutamise kaudu.
Teiseks, mis puudutab reserve, siis lubage mul tänada Euroopa Parlamenti ja eriti pearaportöör Surjánit selle eest, et arvesse võeti komisjoni nn teostatavuse kirjas sisaldunud seisukohti vastuseks Euroopa Parlamendis toimunud esimesele lugemisele.
Tänu sellele vähendati oluliselt Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 2010. aasta eelarveprojekti lisatud reserve.
Kolmandaks tahaksin rõhutada Lissaboni lepingule sujuva ülemineku tähtsust. Eelarvemenetluse puhul tegutseme nüüd täielikus kooskõlas Lissaboni lepinguga. Vaatamata uue lepingu jõustumisega seoses valitsenud ebakindlale olukorrale oleme suutnud tagada sujuva ülemineku uuele õiguslikule raamistikule.
Eelseisev aeg saab olema keeruline kõikide institutsioonide jaoks, sest neil tuleb muuta oma arusaamu ja käitumist, kuna tugevdatud dialoog on vajalik juba eelarvemenetluse algusest peale. Komisjon on valmis täitma oma osa ja lepitama eri seisukohti uues lepituskomitees, austades kummagi eelarvepädeva institutsiooni õigusi võrdsetel alustel.
Me teame täna, et tuleb teha veel tööd, et kehtestada kõik uued õiguslikud vahendid, mis tulenevad Lissaboni lepingu jõustumisest. Tuginedes viimase kahe aastakümne jooksul arenenud lojaalsele institutsioonidevahelisele koostööle, õnnestus meil siiski kokku leppida teatud üleminekumeetmetes, tänu millele võib 2010. aasta eelarve tulemuslik olla.
Neljandaks: paranduseelarve nr 10/2009, finantsraamistiku läbivaatamine ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt. Ma võtan teadmiseks, et Euroopa Parlament on nõustunud võtma vastu ettepanekud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta ning - nagu juba mainitud - paindlikkusinstrumendi ja paranduseelarve nr 10 kohta.
Tahaksin tänada raportööri Reimer Böget lepitusmenetluse tulemuste kinnitamise eest.
See näitab, et oma eesmärgi saavutamiseks tuli meil võimalikult hästi ära kasutada vahendid, mida pakub praegune institutsioonidevaheline kokkulepe.
Lisaks tänan ma 2009. aasta eelarve raportööri Jutta Haugi töö eest, mida ta kogu aasta vältel tegi seoses 2009. aasta eelarve täitmisega, ja tema toetuse eest paranduseelarvele nr 10/2009, mis moodustab osa mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise ja majanduse elavdamise kava rahastamisega seotud paketist.
Võtsin teadmiseks ka teie kriitilised märkused, mis olid suunatud komisjonile ja puudutasid vajadust parandada komisjoni tegevust eelarve täitmisel.
Tänavuse aasta paranduseelarvega nähakse ette maksete assigneeringute vähendamine 3,2 miljardi euro võrra, mis on tunduvalt väiksem kui 4,9 miljardi euro suurune vähendus eelmisel aastal ning viitab sellele, et eelarve täitmine on paranenud. Pärast kavandatud vähendamist on 2009. aasta eelarve maht 113 miljardit eurot.
Arenguruumi siiski veel on ja ma võin teile kinnitada, et komisjon teeb jätkuvalt kõik endast oleneva, et heaks kiidetud eelarveassigneeringud 2010. aastal võimalikult hästi ära kasutataks.
Mis puudutab raha kasutuselevõtmise kiirendamiseks menetluste lihtsustamist, siis seda võimalust võib uurida, kuid ma arvan siiski, et ELi finantshuvide kaitsmiseks tuleb leida hea tasakaal tõelise lihtsustamise ning eeskirjade järgimise vajaduse vahel.
Lubage mul veel kord tänada Euroopa Parlamendi läbirääkimistemeeskonda, eelkõige eelarvekomisjoni esimeest Alain Lamassoure'i ning 2010. aasta eelarve raportööre László Surjánit ja Vladimír Maňkat.
Samuti tahaksin tänada nõukogu läbirääkimistemeeskonda ja eriti riigisekretär Lindbladi eelarvemenetluse käigus tehtud tulemusliku töö eest.
Loodan, et tänane arutelu on asjalik ja viljakas ning selle tulemusena võetakse 2010. aasta eelarve neljapäevasel hääletusel vastu.
José Manuel Fernandes
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! See eelarve on vastus majanduskriisile ja keskendub kindlalt Euroopa kodanikele. See on eelarve, mille eesmärk on vähendada töötust ja hoogustada majandustegevust. Seetõttu käsitleme esmatähtsana Euroopa majanduse elavdamise kava, rahastades seda järgmisel aastal 2,4 miljardi euroga. Samuti tuleks märkida, et edendame majanduskasvu taastumist, suurendades maksete assigneeringuid peamistes eelarverubriikides.
Seoses tööpuuduse ja noorte töötusega tahaksin tõsta esile ettepaneku Erasmuse programmi läbivaatamise kohta. Me toetame 300 miljoni euro suuruse lisatoetuse eraldamist piimandussektorile, kuid ma tahaksin rõhutada, et selle sektori jaoks alalise fondi loomiseks tuleb luua eraldi eelarverubriik.
Samuti peame väga oluliseks oma ettepanekut seoses praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) läbivaatamise ja pikendamisega 2015.-2016. eelarveaastani. Pean märkima, et kliimamuutusega tegelemine ja energiajulgeolek on ELi prioriteedid, mis ei ole selles eelarves piisavalt tähtsal kohal. Mis puudutab Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide eelarveid, mis on nüüd esitatud teisele lugemisele, siis need ei ole pärast esimesel lugemisel heakskiitmist muutunud.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon kordab, et selgus ja läbipaistvus on ülimalt tähtsad, ning toetab seetõttu pikaajalist kinnisvarapoliitikat, nullpõhist eelarvestamist Euroopa Parlamendi iga koosseisu ametiaja algul ja poliitikavaldkondade, näiteks Euroopa Parlamendi teavituspoliitika kulude-tulude analüüsi. Mis puudutab Lissaboni lepingu jõustumisega seotud uusi vajadusi, siis me toetame tipptasemel õigusloomet ja leiame, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb nõuda piisavalt vahendeid.
Göran Färm
Lugupeetud juhataja, ma tahaksin kõiki asjaosalisi väga tänada. Läbirääkimised andsid tulemusi. Enne teist lugemist jäi paar probleemi veel lahendada ja kõik osapooled aitasid lahenduse leidmisele tulemuslikult kaasa.
Kahtlemata oli meie jaoks oluline, et meil õnnestus - kuigi see võttis kaua aega - tagada majanduse elavdamise kava rahastamine nii, et lahendusi ei lükataks kaugemasse tulevikku. Olime rahul, et nõukogu nõustus lõpuks meie seisukohaga, et vaja on lisaraha ja et kasutada tuleb paindlikkusinstrumenti - nagu Kozloduy puhul.
Kuid mõnes punktis paneb mind nõukogu ja eesistujariigi Rootsi seisukoht siiski imestama. Näiteks ei arvanud ma, et Euroopa Parlamendi ettepanek luua uue Läänemere strateegia rahastamiseks oma eelarverida leiab vastuseisu. Olen siiski rõõmus, et selle ettepaneku puhul jõuti üksmeelele. Teine asi, mis mind hämmastab - ja see küsimus on ikka veel lahtine -, on programm Progress ja uus mikrokrediidirahastu. Euroopa Parlamendi arvates peab EL suurendama investeeringuid innovatsiooni, et vähendada sotsiaalset tõrjutust ja tööpuudust. Arvestades, et 2010. aasta on sotsiaalse integratsiooni Euroopa aasta, tundub see eriti oluline. Seetõttu on raske mõista, miks nõukogu ja eesistujariik Rootsi võitlevad nii ägedalt selle nimel, et uut mikrokrediidirahastut rahastataks programmi Progress kärbete arvelt.
Sellega seoses on mul eesistujariigile Rootsile konkreetne küsimus.
Arvestades suurt tööpuudust, sotsiaalse tõrjutuse kui nähtuse pidevat laienemist, suuri integratsiooniprobleeme ja asjaolu, et programm Progress toimib erakordselt hästi, tekib küsimus, miks nõuab nõukogu jätkuvalt programmi Progress vahendite kärpimist?
Tänavuste eelarveläbirääkimiste tulemusena rahastatakse peaaegu kõiki uusi prioriteete pikaajalise raamistiku ülemmäärade muutmise ja paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu teel. Varusid praktiliselt enam ei ole. Seda raamistikku kohaldatakse veel kolm aastat, kuid nii pikalt sellistes tingimustes elamine on täiesti vastuvõetamatu. Seetõttu on mul nii komisjonile kui ka nõukogule veel üks küsimus.
Milline on teie seisukoht seoses Euroopa Parlamendi nõudmisega vaadata kiiresti ja jõuliselt läbi finantsraamistik 2011-2013?
Meie arvates on eelarveläbirääkimised eelseisval kolmel aastal problemaatilised, kui midagi ei muutu, eriti kui mõelda, et meid ootab ees uus laienemisring ja me oleme kliimavaldkonnas võtnud endale uued suured kohustused. Minu arvates peaks põhimõte olema selline, et uute ülesannete jaoks tuleb eraldada uued rahalised vahendid. Seda põhimõtet rakendatakse tavaliselt riiklikul tasandil ja see peaks kehtima ka Euroopa Liidus. Mulle meeldiks väga kuulda teie mõtteid selle kohta.
Anne E. Jensen
Austatud juhataja, ma soovin tänada László Surjánit läbirääkimiste heade tulemuste eest. Nagu teisedki, tahaksin ma väljendada rahulolu selle üle, et Euroopa Parlamendil õnnestus ka teisel lugemisel säilitada meie olulised prioriteedid, vaatamata sellele, et pidime tegema mõningaid kärpeid seoses nõukoguga sõlmitud kokkuleppega. Lisaks energeetikaga seotud investeeringutele, mis on ette nähtud majanduse elavdamise kavas, suutsime tagada lisaraha eraldamise eelarverubriikidele, mis on suunatud teadusuuringutele ja innovatsioonile energeetika valdkonnas. Meil õnnestus kaitsta oma katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid ehk Euroopa Parlamendi uusi algatusi. Lisaks tahaksin ma omalt poolt öelda, et Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon on väga rahul sellega, et meil õnnestus tagada rahaliste vahendite eraldamine Läänemere strateegiale.
Sarnaselt teistele tahaksin rõhutada kahte asja. Esiteks vähest paindlikkust. Selles küsimuses sooviksin, et volinik Šemeta - kes küll jätkab komisjoni uues koosseisus teisel ametikohal - võtaks arvesse asjaolu, et eelarveraamistiku vahekokkuvõtte tegemine on tõepoolest vajalik, ja ma kutsuksin komisjoni uut koosseisu üles seda tõsiselt võtma. Teiseks peame asju lähemalt uurima ja endalt küsima, kas on mingeid uusi prioriteete, mis me selles raamistikus peaksime seadma. Kas on programme, mis väga hästi ei toimi? Kas prioriteete saab muuta olemasolevas raamistikus või on meil vaja raamistikku ennast muuta? Seni pole meil vahenditest puudust olnud, sest mitmeaastase finantsraamistiku perioodi algul eraldati põllumajandusele palju raha. Seda raha enam ei ole, nii et olukord läheb keeruliseks, nagu raportöör Böge märkis. Nüüd on käes tõehetk. Lähiaastad, mil peame olema paindlikud, tulevad väga, väga rasked, kui me ei suuda rahandusministreid veenda rohkem raha andma, ja ma arvan, et see saab praeguses majanduskliimas olema raskem kui tavaliselt.
On veel üks küsimus, mille ma tahaksin tõstatada ja mida te oma tulevases töös võiksite arvesse võtta, volinik Šemeta. Vladimír Maňka on seoses halduskuludega teinud väga head tööd, ent nüüd ütlevad väga populistlikud poliitikud, et me ei tohi võimaldada ELi töötajatele seda palgatõusu, millele neil tegelikult õigus on. Meie fraktsioon ei poolda kehtivate lepingute rikkumist. Kui süsteemiga ei olda rahul, tuleb süsteemi muuta. Pole mõtet lihtsalt nuriseda selle üle, et süsteem toimib nii, nagu see oli mõeldud. Ma arvan, et on olemas mõjuvad põhjused, uurimaks ELi töötajate tingimusi ja ennekõike seda, kas ELi süsteemi töötajaid käsitlevad eeskirjad annavad ka juhtimisvõimalusi, mis on meile vajalikud selleks, et saavutada ELi poliitika tõhus elluviimine. Kinnocki reformist on möödunud mitu aastat. Viis aastat on möödunud laienemisest. Nüüd on aeg asjad uuesti läbi vaadata. Te võiksite selle üle mõelda, volinik Šemeta.
Helga Trüpel
Austatud juhataja, lugupeetud volinik ja nõukogu esindaja, kolleegid! Ka Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon leiab, et 2010. aasta eelarve, mille üle me oleme läbirääkimisi pidanud ja milles me oleme kokku leppinud, on mõistlik kompromiss. Eelarvet käsitlevate arutelude alguses oli mitu lahendamata küsimust ja lünka, millel puudus rahastamine. Need probleemid on meil nüüd enam-vähem lahendatud. Euroopa Parlament maksab nende lünkade täitmiseks ühe kolmandiku ja nõukogu kaks kolmandikku; meie seisukohast on see niisiis mõistlik kompromiss ja me oleme uueks aastaks valmis.
Sellegipoolest tahaksin kõigepealt käsitleda probleeme, mis on seotud Euroopa Liidu eelarve struktuuri ja jäikusega. Me oleme poliitilistest sümptomitest juba kuulnud. Kuna 2009. aastal tehti 50 ümberpaigutust ja koostati 10 lisa- ja paranduseelarvet, peaks kõigile selge olema, et eelarve eesmärgid, ranged piirangud ja jäik struktuur ei vasta ilmselgelt enam vajadustele. Me kõik peame töötama ühiselt selle nimel, et seda muuta, kui tahame tulevikus asju paremini teha.
Seepärast lähen ma nüüd eelseisvat vahekokkuvõtet puudutavate küsimuste juurde. Eelarve, mille me nüüd vastu võtame, on kriisiaja eelarve. Selle juhtmõtte sõnastas László Surján. Kriisi all tuleb mõelda nii finants- kui ka majanduskriisi. Nüüd, mil konverents on Kopenhaagenis veel käimas, tahaksin siiski lisada veel ühe punkti. Me oleme vastamisi kriisiga, mis ohustab kogu meie olemasolu. Teisisõnu, üles on kerkinud küsimus, kas meie - kogu maailma inimesed - suudame päästa oma planeedi ja piirata globaalset soojenemist nii, et see jääks tasemele 2 °C. Selle eesmärgi saavutamiseks peame kõik ühiselt tegutsema; ma pean silmas liikmesriikide eelarveid, ressursside majandamist ning seda, kuidas me elame ja oma rahandust juhime. Me peame minema üle taastuvatele energiaallikatele. Me peame oluliselt vähendama oma CO2 heitkoguseid. Meie majandusest peab saama vähe süsinikdioksiidiheidet tekitav majandus. Loomulikult tuleb meil ka palju rohkem investeerida jätkusuutlikkust, uusi materjale ja tooteid arendavatesse teadusuuringutesse. Ainult nii saab luua uusi töökohti.
Peame tegema seda nii, et see oleks kasulik Euroopa siseturule ning et me avaksime Euroopa Liidu jaoks keskkonnahoidliku tehnoloogia ja keskkonnasõbralike toodete kaudu uusi võimalusi maailmaturul. See on meie ainuke lootus veenda Euroopa kodanikke, et Euroopa Liidul on tulevikku. See tähendab ka seda, et me - liikmesriigid ja Euroopa Liit - peame ühiselt rohkem investeerima haridusse. See on peamine ressurss, mis meil Euroopa Liidus olemas on. Peame seda toetama hoopis teistmoodi, et meie noortel oleks võimalusi nii Euroopas kui ka mujal maailmas.
Sooviksin lisada veel ühe mõtte. Me peame oluliselt muutma ka oma põllumajanduspoliitikat ja põllumajanduse eksporditoetusi ning keskenduma struktuurifondidele. Ka need peavad läbi tegema suured muutused, pidades silmas vanade hoonete restaureerimist ja säästvat transpordipoliitikat. Mida ma tahan öelda? 2010. aasta eelarve on samm õiges suunas, kuid see ei ole kaugeltki piisav. Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon on pakkunud välja väljendi "uus roheline lepe", sest me oleme veendunud, et ainult liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Parlamendi poolt Euroopa vaimus tehtud ühised jõupingutused loovad sellise poliitilise jõu ja sisemise veendumuse, mis on vajalik suurte muutuste esilekutsumiseks, meie majanduse ümberkujundamiseks ja uute töökohtade loomiseks.
Ainult siis, kui suudame luua poliitilise jõu tegelike muutuste esilekutsumiseks, saame muuta Euroopa Liidu eelarvet ja samas ka liikmesriikide eelarveid. Mis puudutab Kopenhaagenit, siis järgmise paari aasta jooksul on meil loodetavasti võimalik leida rahalisi vahendeid, et võimaldada vaestel riikidel, eriti Sahara-taguse Aafrika riikidel, võtta kasutusele uued kasvumudelid. Tähtis on see, et nad ei kordaks meie vigu, vaid et me kõik - tööstusriigid, tärkava majandusega riigid ja arenguriigid - teeksime koostööd selle nimel, et kujundada välja uus elamise viis ja uut tüüpi majandus. Ainult nii saame olla edukad kogu Euroopas ja maailmas.
Lajos Bokros
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja, ELi eelarve kannatab mitmesuguste struktuuriliste probleemide all. Eelarve on liiga suur ja kasvab üha. Sellesse on sisse programmeeritud paljude kulude automaatne suurenemine, eriti bürokraatia tegevuskulude puhul, ilma et kulude suurenemisega kaasneks tegevuse tulemuste ilmne paranemine.
Igasugune eelarve peaks peegeldama teatud majanduspoliitilisi kaalutlusi. ELi eelarve on selles suhtes erand. See ei kajasta mingit ühiste väärtuste kindlat kogumit. Selle asemel püütakse eelarvega õigustada kogu ELis rakendatavat uuskeinsistlikku nõudlusele orienteeritud majanduspoliitikat, nähes ette kulutused mitmesugusele tegevusele, ilma et selle aluseks oleksid struktuurireformid.
Võtame näiteks globaliseerumisega kohanemise fondi. Globaliseerumise negatiivse mõju leevendamiseks kavatsetakse kulutada pool miljardit eurot. Samas ei suuda liikmesriigid kuidagi ühendada asjalikke ettepanekuid paarikümne miljoni kasutamise kohta. Ühelt poolt on tegemist nappide vahendite tohutu raiskamisega; teiselt poolt on see suurepärane näide nn loova hävitamise protsessi reeglite moonutamisest kapitalismi tingimustes.
Eelarvekomisjonile tegi muret uue kuluartikli - Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise kulude - esitamine viimasel hetkel. See oli märk halvast planeerimisest. Sellegipoolest on Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine ja isegi toetus uue elektrijaama ehitamisele tähtsam kui piimafondile tehtavate kulutuste halvasti ajastatud ja ebatõhus suurendamine.
ELi bürokraatiale tagatakse teenimatu ja tarbetu palgatõus, justkui moodustaks see bürokraatia osa kasulikust nõudluse suurendamisest. Ajal, mil Euroopa Liit võitleb erakordselt sügava majanduslangusega, on lihtsalt ebasünnis kaitsta iseennast ja oma administratsiooni majanduslanguse negatiivsete tagajärgede eest. Kas poleks sobivam nõustuda kas või väikese palkade vähenemisega ja edendada nii tööhõivet Euroopa solidaarsuse nimel?
Puuduliku planeerimise muret tekitav märk on ka see, et lõhe kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel kasvab mitme eelarvepunkti puhul. Kuna me ei saa lasta tekkida eelarvepuudujäägil, lükkub üha rohkem kulukohustusi tulevikku. See tähendab ELi tuleviku pantimist ja õõnestab parandamatult edaspidiseid võimalusi teha vabalt valitud kulutusi.
Paljud parlamendiliikmed keskenduvad lemmikprojektidele ja raha suunamisele oma kohalikule valijaskonnale. Eelarvet ei tohiks kasutada tagasivaatava vahendina status quo säilitamiseks, vaid tulevikku suunatud vahendina, mis täpsustab ELi institutsionaalset õigusraamistikku, mis omakorda peaks eesmärgiks seadma ühtse turu tugevdamise. Kui EL tahab vältida maailmaareenil tähtsusetuks muutumist, tuleb eelkõige vähendada erahuvide kaitsmist.
Miguel Portas
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Mulle tundub, et me ei näe selle eelarve puhul puude taga metsa. Ma küsin teilt otse: kui kriisi ei oleks, kas eelarve oleks väga erinev praegusest? Me kõik teame, et ei oleks. See on otsustav küsimus. Just seetõttu tunnistatakse raportis, mida me neljapäeval hääletama hakkame, et nõukogu ei ole valmis suurendama kriisist ülesaamiseks kasutatavaid rahalisi vahendeid, vähendab just terava kriisi ajal eraldisi struktuurifondidele ja Ühtekuuluvusfondile ega omista kliimamuutusele tähtsust, mida see väärib.
Raport sisaldab veelgi kriitilisi märkusi, näiteks neid, mille tõi esile Jutta Haug. Näiteks on kulukohustuste ja maksete vahel tohutu vahe, kulutused jäävad alla kavandatud summade ning põhimõtteliselt me isegi ei tea, kas kulutatud raha on ka hästi kulutatud. Kuidas saab Euroopa Parlament sellise hävitava hinnangu juures selle eelarve heaks kiita? On ainult üks seletus: Euroopa Parlament on eelarvepädevate institutsioonide nõrgim lüli. Isegi lapsed teavad, et see, kes maksab, tellib ka muusika. Liikmesriigid on need, kes maksavad.
Lugupeetud kolleegid, me räägime täna ka tulevikust, sest aasta jooksul seisab eurooplastel ees suurim eelarve kohandamise programm, mille sarnast üheski liidu liikmesriigis ei teata. Tavakodaniku jaoks on asi üsna lihtne: kui üks kriis lõpeb, siis teine algab; seekord tuuakse ettekäändeks avaliku sektori eelarve restruktureerimine. See poliitika on vastutustundetu ja tagab Euroopa Liidu eelarves nullpuudujäägi. Raskusi ei saa veeretada pidevalt ühtede ja samade inimeste - töötute, juhutööliste ja pensionide kärpimise kaudu pensionäride - õlgadele.
Selleks et Euroopa Liit ei oleks enam probleemi osa, peab ta hakkama arveid õigetel aadressidel saatma. Maksuparadiise sulgemata, finantstehinguid maksustamata ja võlakirju emiteerimata ei õnnestu meil kunagi rünnata kriisi ainsa relvaga, mis kriisile tõepoolest lõpu võib teha - sotsiaalse õiglusega. Seega võite kindlad olla, et vasakpoolsed pooldavad kuni 2016. aastani rakendatava finantsperspektiivi jõulist, radikaalset ja vahendeid ümberjaotavat muutmist, kuid ärge lootke, et vasakpoolsed hakkavad ilustama keskpärast eelarvet, mis ei anna vastust kriisile ega ilmuta ka kliimamuutuse vastu võitlemiseks vajalikku otsusekindlust.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja, teisele lugemisele esitatud 2010. aasta eelarve maht on 2009. aasta eelarvega võrreldes 6% võrra suurem. See ettepanek tundub olevat pärit teiselt planeedilt - planeedilt, kus finantskriisi ei ole. Pärast novembris toimunud lepituskohtumist taunib Euroopa Parlament endiselt seda, et nõukogu keeldub suurendamast rahalisi vahendeid nende programmide puhul, mis kuuluvad suurejoonelise nimetusega rubriigi "Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks" alla. Nõukogu teab liigagi hästi, kuidas sellised vahendeid kasutatakse.
Euroopa Parlament kritiseerib nõukogu ka maksete vähendamise pärast, märkides, et see ei aita kaasa kulukohustuste ja maksete erinevuse vähendamisele. Nõukogu teab liigagi hästi, et see erinevus on tingitud tarkuse ja konsultatsioonide puudumisest, mis eelarve koostamise protsessi iseloomustab. Kontrollikoda tegi meile hiljuti teatavaks, et väljamaksmata kulukohustuste maht moodustab praegu 155 miljardit eurot ehk 126% praegusest aastaeelarvest. Kas see ütleb teile midagi?
Euroopa Parlament pooldab halduskulude kasvu - kasvu, mis hõlmab ka parlamendiliikmete palku. Meie poolt on sündsusetu hääletada oma palkade suurendamise poolt, sest need palgad maksavad kinni maksumaksjad, kes on kaotamas oma töökohti ja liikmesriikide eelarvete kärpimise tõttu ka sotsiaalseid tagatisi. Peaksime praeguses olukorras loobuma igasugusest suurendamisest. Euroopa Parlament taunib asjaolu, et nõukogu on kärpinud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendeid. Kolleegid, kas te teate, et kontrollikoda on avastanud kõige rohkem rikkumisi just nende vahendite kasutamisel? Kas Euroopa Parlamendi arvates tuleks eraldada veelgi rohkem raha programmidele, mille raames meile teadaolevalt pannakse toime kuritarvitusi?
Lisaks peaks üldsus teadma, et see eelarve ei kata Lissaboni lepingu rakendamise kulusid; need kulud lisatakse paranduseelarvete, st tagaukse kaudu. Võidaks küsida, kui palju see maksma läheb. Vastuseks on: "Mis vahet seal on? See on maksumaksja raha." Ma sain oktoobris teada, et Ühendkuningriigi kodanike antud osa Euroopa Liidu eelarves kasvab 45 miljonilt naelalt päevas 50 miljoni naelani päevas, samas kui Ühendkuningriigi valitsus vähendab avalikke teenuseid, et riigieelarvet oleks võimalik 12 miljardi naela võrra kärpida. See on peaaegu võrdne summaga, mille Ühendkuningriik maksab Euroopa Liidule. Pole kahtlustki, et see eelarve on koormav ega aita kriisi ületada.
Kolleegid, kuulake oma südametunnistuse häält ja hääletage selle eelarve vastu!
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Olenemata sellest, kas me elame linnas või maal, oleme kõik osa info- ja teadmisteühiskonnast. Neil inimestel, ettevõtetel ja organisatsioonidel, kellel on võimalik tõhusalt kasutada nüüdisaegset infotehnoloogiat, on oluline konkurentsieelis. Kuid see eeldab ka vajalike rahaliste vahendite eraldamist tehnoloogilise infrastruktuuri arendamiseks ja laiendamiseks, muu hulgas maapiirkondades lairibaühenduse arendamiseks. Selles kontekstis muutub oluliseks Euroopa majanduse elavdamise kava teine etapp. Muidugi järgitakse seeläbi ka Lissaboni strateegiat.
Energiajulgeolek, nii praegu kui ka tulevikus, on Euroopa jaoks keskse tähtsusega küsimus. Bulgaaria on otsustanud Kozloduy tuumaelektrijaama viivitamata sulgeda. See läheb maksma sadu miljoneid eurosid, kuid radioaktiivsed jäätmed on alaline riskitegur, mis ohustab tulevaste põlvkondade tervist ja ohutust. Mind huvitab, millised on tuumaenergia kasutamise tegelikud, kõikehõlmavad kulud, ja kuidas neid peaks arvutama.
On viimane aeg, et me mitte üksnes ei uuriks ja edendaks alternatiivseid taastuvenergial põhinevaid tehnoloogiaid, vaid ka rakendaksime neid laiemalt. Ühisavalduses kinnisvarapoliitika kohta rõhutatakse keskpika ja pikaajalise perspektiiviga kinnisvarapoliitika tähtsust. Minu jaoks on selles valdkonnas olulised kolm aspekti. Esiteks: tänu energiatõhusatele hoonetele oleks võimalik CO2 heitkoguseid kuni kolmandiku võrra vähendada. Teiseks: iga hinna eest tuleb vältida tervisele kahjulike ehitusmaterjalide, näiteks asbesti kasutamist. Kolmandaks: ma pooldan - nagu alati - poliitika läbipaistvust ja kontrollitavust, ning see kehtib ka ehitiste projekteerimise ja planeerimise kohta.
Alain Lamassoure
(FR) Austatud juhataja, minagi tahaksin väljendada rahulolu lepitusmenetluse käigus saavutatud kokkuleppe üle. Selleks oli vaja eesistujariigi Rootsi tarkust, komisjoni tulemuslikku toetust, parlamendi raportööride pädevust ja fraktsioonide esindajate kompromissivalmidust. Tänagem neid kõiki.
Minu arvates ei ole see kokkulepe siiski mitte kõige tähtsam. Mis puudutab Euroopa eelarve tulevikku, siis selle nädala kõige tähtsam sündmus ei leia aset mitte siin, Strasbourgis, vaid Kopenhaagenis. Seal on meie suured riigijuhid kahe päeva jooksul leppinud kokku vajaduses leida ainuüksi 2010. aastaks 2,4 miljardit eurot, et rahastada nn ELi abi ebasoodsas olukorras olevatele riikidele, keda mõjutab kliimamuutus. Meid, parlamendiliikmeid, oleks peetud vastutustundetuks, kui me poleks suutnud ELi eelarvet 81 miljoni euro võrra kärpida, ent nüüd on kuskilt esile kerkinud summa 2,4 miljardit.
Mul on selle tulemuse üle hea meel, kuid ükski demokraat ei saa leppida menetlusega, mis on nii ebaselge, milles puudub igasugune demokraatlik kontroll - nii Euroopa Parlament kui ka liikmesriikide parlamendid seatakse lihtsalt fakti ette - ja millel on nii ebaõiglased tagajärjed teatud liikmesriikide jaoks, sest mõned liikmesriigid peavad maksma kaks või kolm korda rohkem kui teised, sama jõukad liikmesriigid.
Kuid olgem siiski rahul sellega, et meie riigipead ja valitsusjuhid tunnistavad, et ELi ühise poliitika jaoks ei piisa enam eelarvest, millesse makstakse vaid 1% sisemajanduse koguproduktist. Nad kujundavad Euroopa Liidu eelarvet ümber, kuid teatavas mõttes paralleelselt. Loodan, et komisjoni uus koosseis ja eesistujariik Hispaania aitavad luua aluse Euroopa Liidu uuele eelarvele, mille vajaduses ei kahtle enam keegi.
Francesca Balzani
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Nüüd, mil eelarvemenetlus on lõppemas ja on võimalik tehtud tööd tervikuna hinnata, peaksime minu arvates esitama väga ausa ja otsekohese küsimuse: kas see on kasulik eelarve?
Tegemist on üleminekueelarvega - eelarvega, mis tähistab üleminekut ajajärgule, mil Euroopa Liit toimib Lissaboni lepingu alusel. See üleminek toimub suure majandus- ja finantskriisi tingimustes, mis on mõjutanud kogu maailma. Seetõttu on selle eelarve koostamine olnud kahes mõttes keeruline. See eelarve peab reageerima kriisile, kuid peegeldama samas teadlikkust sellest, et kriisi ajal on vahendeid napilt. See eelarve peab aitama kaasa majanduskasvu taastumisele, kuid samas kärpima, vähendama ja piirama kulutusi kui võimalik.
Selle eelarve alusel on järgmisel aastal võimalik kasutada 141 miljardit eurot. Seda ei ole 2009. aastaga võrreldes kuigi palju rohkem, kuid suuri jõupingutusi ja palju tööd on tehtud prioriteetidega ja olemasolevate vahendite suunamisel praegustele esmatähtsate eesmärkide täitmisele. Tähelepanu keskpunktis on kaks eelarverida: konkurentsivõime ja keskkond. Konkurentsivõime on tähelepanu keskmes, kuna hõlmab sotsiaal- ja tööhõivepoliitikat ning keerukat ülesannet seoses struktuurifondidega, mis on endiselt Euroopas vahendite ümberjaotamise poliitika aluseks. Sellele eelarvereale eraldatakse järgmisel aastal ligikaudu 65 miljardit eurot.
Keskkonnale, mis hõlmab ka põllumajanduspoliitikat, eraldatakse ligikaudu 60 miljardit eurot. Kuid ennekõike on 2010. aasta eelarve seotud siiski Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Sellele kavale tagati eelmisel aastal tugev toetus, kuid täies ulatuses seda 2009. aastal ei rahastatud. Tänu vahendite ümberpaigutamiseks tehtud märkimisväärsetele jõupingutustele on nüüd lõpuks võimalik investeerida 2,5 miljardit eurot energiainfrastruktuuri ja lairibaühendusse.
Visalt töötati siiski ka selle nimel, et viia see eelarve vastavusse Lissaboni strateegiaga ja eraldada komisjoni poolt eelarveprojektis ette nähtust isegi rohkem vahendeid programmile Erasmus ja elukestvale õppele, sest eelarve peab olema kasulik. Just seda peame endalt ausalt küsima; kuid kõige põhilisem mõõdupuu, millest peame lähtuma, on eelarve kasulikkus Euroopa kodanike jaoks.
See eelarve peab olema kasu toov iga üksiku Euroopa kodaniku jaoks. Pidades silmas seda kasulikkust ning eelarve kohandamist inimeste vajadustele, tuleks minu arvates algatada ja ellu viia eri seisukohti arvestav arutelu, mille käigus käsitletakse kasutatavate varude läbivaatamist ja vahendeid, mida me Euroopa Liidu poliitikavaldkondadele soovime eraldada.
Ivars Godmanis
(LV) Austatud juhataja, ma sooviksin rääkida Euroopa Liidu struktuurifondidest. Need moodustavad umbes 35,5% Euroopa Liidu üldeelarvest. Täpsemalt moodustavad Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Ühtekuuluvusfond ajavahemikul 2007-2013 kokku 308 miljardit eurot. 2010. aastal moodustavad need fondid 39 miljardit eurot kulukohustustena ning ligikaudu 31 miljardit maksetena. Millised on võimalikud ohud ja probleemid? Kõige värskemad andmed pärinevad 1. oktoobrist 2009: teine aasta hakkab lõppema, lineaarse kasutuselevõtu määr on hinnanguliselt 28,5% ja maksete määr 24,35%. Siin ilmnevadki esimesed probleemid. 55% liikmesriikidest jääb sellest keskmisest allapoole. Kõige kehvemate tulemustega riigis on kasutuselevõtu näitaja keskmisest tulemusest 40% väiksem ning vahe fondide kasutamisel parimaid ja halvimaid tulemusi saavutanud riikide vahel on 370%, st tegur on 3,7. Kui me vaatame konkreetseid fonde, siis rekonstruktsiooni- ja regionaalarengu fondi puhul jäävad 22% liikmesriigi tulemused allapoole keskmist, kusjuures kõige nõrgem näitaja on 50% alla keskmise ning erinevus parima ja halvima tulemuse vahel on 500%. On riike, kus kasutusele võetud vahendite määr on parimaid tulemusi saavutanud riikidega võrreldes viis korda väiksem! Euroopa Sotsiaalfondi puhul jääb 22% liikmesriikidest allapoole keskmist, kõige nõrgem näitaja on 43% alla keskmise ja erinevuse tegur on 3,7. Euroopa Ühtekuuluvusfondi puhul on halvim tulemus keskmisest 68% väiksem ning erinevus parima ja halvima tulemuse vahel moodustab 300%. Milles seisneb oht? Kui me võrdleme tulemusi aastatega 2000-2006, kui kriisi ei olnud, siis näeme, et riigid, kes on nüüd vahendite kasutuselevõtmisel teistest maha jäänud, olid ka varem nende riikide seas, kes vahendeid kasutusele ei võtnud. Täpsemalt jäi aastate 2000-2006 eest maksmata 16 miljardit eurot. Rekonstruktsiooni- ja arengufondis on kaotsi lastud kokku 2,4 miljardit eurot. See tähendab, et 20% liikmesriikidest ei ole seda raha kasutusele võtnud ega saa seda ka praegu. Euroopa Sotsiaalfondi puhul on see näitaja 1,9 miljardit eurot, sest 16% liikmesriikidest ei ole raha täies ulatuses kasutusele võtnud. Kokkuvõttes tähendab see seda, et 4,3 miljardit eurot kavandati ...
James Nicholson
Lugupeetud juhataja, me teame, et 2010. aasta eelarves nähakse ette Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamine 2,4 miljardi euroga, ja mul on hea meel selle püüdluse üle aidata Euroopal sellisest keerulisest majanduskliimast välja tulla. Ma arvan, et see kava peaks keskenduma innovatsioonile ja tööhõivele ning eelkõige töökohtade kadumise piiramisele. Loodan, et seda raha kasutatakse hästi ja see ei lähe raisku. Neid vahendeid tuleb nõuetekohaselt eraldada ning liikmesriigid peavad neid tulemuslikult ja tõhusalt kasutama.
Olen rahul ka sellega, et tagatud on maapiirkondades lairibaühenduse arendamiseks lubatud 420 miljonit eurot. See on paljude maapiirkondade jaoks väga oluline algatus ning kui see nõuetekohaselt ellu viiakse, peaks see soodustama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut neis piirkondades.
Mul on hea meel piimafondi loomise üle. Arvan, et see oli väga vajalik ja see on hea näide Euroopa Parlamendi saavutusest eelarve koostamisel: rahalised vahendid, mis muudes valdkondades kasutamata jäid, võetakse nüüd kasutusele.
Tahaksin öelda paar sõna selle kohta, mida ma sooviksin tulevikus eelarves näha. Ma tahan näha, et eelarve kaudu aidatakse vägivallaohvreid - terrorismiohvreid -, sest minu arvates saaksime selles valdkonnas rohkem ära teha. Need on inimesed, keda ei ole aidatud. Nad ei saa piisavalt abi oma riikide valitsustelt. Minu kodumaal aidatakse neid paljudes valdkondades olemasolevate rahaliste vahendite abil, kuid on ka teisi valdkondi, kus võiksime teha rohkem. Pärast 2014. aastat pole nende jaoks mingeid vahendeid, ja ma pöördun Euroopa Parlamendi poole üleskutsega hakata juba nüüd uurima, kuidas saaksime terrorismiohvreid tegelikult abistada. Loodan, et järgmine eesistujariik Hispaania saab mind selles valdkonnas aidata.
Kui lubate, siis kasutaksin seda võimalust, et lühidalt väljendada oma muret 60 miljoni euro haldamise pärast Põhja-Iirimaal. Loodetavasti võtab eelarvega tegelev komisjoni liige seda konkreetset küsimust arvesse. Rahaliste vahendite haldamise kohustus lasub Põhja-Iirimaa assambleel. Assamblee on nende vahendite jaotamisel umbes 18 kuud hiljaks jäänud. Ma kutsun Põhja-Iirimaa assambleed üles neid rahalisi vahendeid tõhusalt, tulemuslikult ja arukalt haldama, sest inimesed vajavad tööd.
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja, Euroopa Liidus tuleks usaldusväärset ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavat elektrivarustust käsitada iga kodaniku põhiõigusena. Selleks peab Euroopa Liit ellu viima tõelist Euroopa energiapoliitikat ja mitte rahastama eelarvest Bulgaaria tuumaelektrijaama sulgemist.
Kõikide kodanike varustamine elektriga tähendab tunnistamist, et energia on inimkonna üldine õigus, mitte kaup. See tähendab, et kehtetuks tuleb tunnistada kõik energeetikasektori dereguleerimist ja selles sektoris vaba konkurentsi käsitlevad direktiivid ning tagada tuleb kogu tuumaenergeetika sektori riiklik omand ja reguleerimine, sealhulgas tegevuse lõpetamist ja allhankeid puudutavates küsimustes. See tähendab, et tuleb luua Euroopa energiaagentuur, mis kooskõlastaks ja koondaks liikmesriikide energeetikasektoriga seotud teadus- ja julgeolekualast tegevust ning tagaks kõikide liikmesriikide kodanikele võrdse juurdepääsu energiale, ja moodustada majandushuviühing, mis ühendaks kõiki energeetikasektoris tegutsevaid riiklikke ja eraettevõtteid Euroopas.
See majandushuviühing võimaldaks koostöö raames viia ellu suurprojekte, mis on seotud jaotusvõrkudega, vähem süsinikdioksiidiheidet tekitava energia tootmisega ning teadus- ja julgeolekualase tegevusega. Nii oleks eurooplaste raha hästi ära kasutatud, sest nii edendataks arengut ega peetaks silmas üksnes investeeritud kapitali tasuvuse suurendamise eesmärki.
Bastiaan Belder
(NL) Austatud juhataja, 2010. aasta eelarve võetakse vastu majanduskriisi ajal ja ELi rahaliste vahendite eelarvestamisel tuleb olla eriti hoolikas. Sellega seoses on nõukogu kohustanud Euroopa Parlamenti prioriteete seadma. Õigustatult on tähelepanu keskpunkti seatud raskustes olev majandus ja investeeringud jätkusuutlikkusse. Oma raportis annab László Surján korduvalt mõista, et majanduskasv ja tööhõive on kõige tähtsamad teemad.
Nende teemade esmatähtsus kajastub ümberpaigutustes mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide vahel ja ka Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamises, kusjuures suurt rõhku pannakse uuele tehnoloogiale. Eriti oluline on siinkohal toetus projektidele, mis hõlmavad taastuvaid energiaallikaid ja kolmandate riikidega energiaühenduste parandamist. Selleks on hädavajalik mitmekesistada energiatarnijaid. Need on kasulikud prioriteedid.
Ma tahaksin sellega seoses siiski teha ühe märkuse. Me oleksime pidanud olema veidi rangemad. Kui Euroopa Liit tahab oma töös olla usutav, siis peaks ta piirduma oma põhiülesannetega ja mitte üles puhuma oma rolli võitluses kriisi vastu. Sellised küsimused nagu haridus, kultuur ja kodakondsus ei kuulu Euroopa Liidu pädevusse. Kuid iga-aastane taotlus suuremal hulgal vabalt kasutatavate vahendite saamiseks on selle põhimõttega vastuolus. Rahaliste vahendite puuduse korvamiseks ei tohiks olla vajalik kasutada paindlikkusinstrumenti.
Teisalt muudaks prioriteetide piiritletum kogum meid nõukogu jaoks tõsiselt võetavaks partneriks, eriti majanduskriisi ajal, mil liikmesriikide vahendid vähenevad ja nad on sunnitud tegema suuri kärpeid. Kokkuvõtteks tahaksin tänada raportööri László Surjánit selle eest, et on tehtud samm õiges suunas ja tähelepanu keskpunkti on seatud majanduse elavdamine, unustamata samas ELi poliitika sotsiaalseid tahke, milleks on näiteks laste hooldamine lastekodudes, eriti Bulgaarias.
Frank Vanhecke
(NL) Lugupeetud juhataja, kui 141 miljardi euro suurusest eelarvest rääkimiseks on üks minut, tuleb muidugi piirduda kõige põhilisemaga, nimelt sellega, et kõigil tasanditel - ühenduse, riiklikul, piirkondlikul ja isegi madalamal tasandil - kulutatakse nn Euroopa raha tegelikult vähem tõhusalt ja vähem kaalutletult kui maksumaksjatele lähemalt pärinevat raha. Näiteks on Euroopa Kontrollikoda ise teatanud, et kuni viimase ajani on umbes 11% Ühtekuuluvusfondi tohututest vahenditest täiesti valesti välja makstud. 2010. aastal oleks asjaomane summa umbes 4 miljardit eurot - mitte just tühine summa. See on vastuvõetamatu ja lubamatu. Nüüd kavatseme 2010. aasta eelarves eraldada veel 2,4 miljardit eurot majanduse elavdamise kava rahastamiseks. Ma ei ole selle vastu, ent kahtlen jätkuvalt, kas Euroopa tasand on tõepoolest sobiv, ja mõtlen, et ehk oleks Euroopa Liidul parem piirduda riigi tasandil võetavate praktiliste, sihipäraste meetmete tõhusa kooskõlastamisega.
Lõpetuseks väljendan oma jätkuvat vastuseisu tohutule raiskamisele, mis on levinud kõigis Euroopa Liidu institutsioonides.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Austatud juhataja, muidugi tahan ma kõigepealt tunnustada kahte raportööri, nõukogu esindajat härra Lindbladi ja eelkõige volinik Šemetat, kes on eelarve eest vastutav olnud vaid mõned kuud. Olen siiralt veendunud, et ta tegi suurepärast tööd ja tal õnnestus novembris toimunud lepituskohtumisel saavutada hea ja üksmeelne lahendus. Selle eest tahaksin ma volinikku eriti kiita.
See on viimane aasta, kui me eelarvet sellisel viisil koostame. Arvan, et praegune süsteem on jõudnud oma kasutusea lõppu ja fraktsioonid peaksid lähikuudel väga tõsiselt mõtlema, kuidas panna paika uus eelarvemenetlus, mis on kooskõlas Lissaboni lepingus sätestatuga.
Toon teile ühe näite. Me oleme sel aastal arutlenud põllumajanduse üle. Need olid virtuaalsed arutelud, kuid neil oli ka reaalne tulemus. Järgmisel aastal on arutelud algusest peale reaalsed, sest me lähtume seadusandlikust tavamenetlusest ning seetõttu peavad kõik parlamendiliikmed näitama üles vastutustundlikkust.
Lõpuks on meil tegemist realistliku eelarvega ja - nagu Alain Lamassoure ütles hetk tagasi - see on eelarve, mille puhul nõukogul ei ole enam võimalik paaril kohtumisel ja Euroopa Parlamendiga konsulteerimata teha ülihäid otsuseid uute eelarveridade kohta, mis kohustavad komisjoni ja Euroopa Parlamenti hiljem tegema rahaliste vahenditega imetrikke, et neid nõukogu uusi lennukaid lubadusi eelarvesse sisse viia. Selline praktika lõpeb nüüd ja me loodame, et järgmise aasta 1. jaanuarist täidavad kõik inimesed institutsioonides oma kohustusi, et tõepoolest koostada eelarveid, mis kajastavad Euroopa poliitilist tegelikkust ning majanduslikku ja rahalist olukorda.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Austatud juhataja, usun, et me peaksime olema rahul Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve lõpliku vastuvõtmise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel peetud läbirääkimiste tulemustega.
Me peaksime olema rahul ka seetõttu, et meil õnnestus säilitada Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel heakskiidetud rahalised vahendid piimandussektorile, mis võivad aidata meie põllumajandustootjatel sellest kriisiajast üle saada. Ma loodan, et suudame leida püsiva lahenduse ja et põllumajandustootjad näevad peagi tunneli lõpus valgust.
Võime olla rahul ka sellega, et on saavutatud kokkulepe Euroopa Liidu mikrofinantseerimise mehhanismi rahastamiseks täiendava rahaga. Samuti võime heameelt tunda selle üle, et kahtluse alla ei ole seatud kulutusi kahele poliitikavaldkonnale, mis näivad ilmselged, kuid millest peaaegu ei räägitagi - põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitikale. Need on Euroopa Liidu kaks kõige tähtsamat poliitikavaldkonda. Tõde on see, et praegusel ajal tuleb seda juba õnnestumiseks pidada.
Eriti rahuldust pakkuv on see, et me leidsime 2,4 miljardi euro väärtuses lisaraha Euroopa majanduse elavdamise kava teise etapi rahastamiseks.
Kõigi nende heade tulemuste taga on aga peidus märksa ebameeldivam tegelikkus. Puudub raha selleks, et rahastada poliitikavaldkondi, mille puhul oleme pädevuse Euroopa Liidule omistanud; või õigemini - raha on, kuid nõukogus näib valitsevat vääramatu dogma, et kulutada ei tohi mitte ühtki eurot üle 2006. aastal praeguse finantsraamistiku jaoks heaks kiidetud summast. Lugupeetud nõukogu eesistuja, see ei ole eelarve ranguse põhimõte, vaid majanduslik ja poliitiline lühinägelikkus.
Veidi üle aasta tagasi pakkus komisjon välja Euroopa Liidu majanduse elavdamise kava. See oli liikmesriikides toimuvaga võrreldes suhteliselt tagasihoidlik kava, kuid see keskendus meie tulevaste majandussektorite edendamisele.
Nõukogu oli sellele esialgu vastu, kuna kava sisaldas ettepanekut suurendada finantsraamistikku 5 miljardi euro võrra. Pärast pikki läbirääkimisi ja arutelusid olite kavaga lõpuks nõus, kuid me pidime kava kahe aasta peale jagama. Te sundisite komisjoni tegelema loomingulise raamatupidamisega, et seda raha saaks kasutada, ilma et see finantsraamistikus end kuigivõrd tunda annaks.
Me muudkui räägime läbipaistvusest ja lihtsustamisest, kuid komisjon pidi maalima meile selge pildi, et need meist, kes eelarvega töötavad, komisjoni ettepanekust aru saaksid. Lugupeetud nõukogu eesistuja, ma kutsun teid üles selgitama seda kokkulepet kodanikule, keda endiselt huvitab, mida me siin Euroopa Parlamendis teeme.
See tähendab, et me ei loo sellist Euroopa Liitu, mis on kodanikele lähedal, nagu me kõik soovime. Ma ei ütle seda üksnes kritiseerimise pärast, vaid seetõttu, et kui nõukogu oma põhimõtteid ei muuda, on Euroopa integratsioon nõrk.
Me oleme äsja alla kirjutanud uuele lepingule, kuid me vajame ka uut mõtlemist. Me kas loobume mõtteviisist, et iga Euroopas kulutatud euro on raisatud euro, või ühineme euroskeptikutega.
Kavatseme neljapäeval võtta vastu resolutsiooni, milles taotletakse finantsraamistiku muutmist, et rahuldada Euroopa Liidu uusi vajadusi. Ma olen selle seisukohaga täiesti nõus, kuid hoiatan, et finantsraamistiku muutmise sisuks peab olema suurendamine. Uusi vajadusi ei saa rahastada praeguste prioriteetide kärpimisega. Ma väljendan end selgemalt (ja ma lõpetan kohe): me ei kavatse nõustuda ühtekuuluvuspoliitika või põllumajanduspoliitika vahendite kärpimisega.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Lugupeetud juhataja, see on viimane eelarve, mida me Nice'i lepingu alusel arutame. Järgmisel aastal on olukord täiesti teistsugune: Euroopa Parlamendil tekib esmakordselt võimalus öelda oma sõna näiteks põllumajanduspoliitika ja kalandusega seotud kulutuste kohta. See osa eelarvest jõuab lõpuks Euroopa Parlamendi pädevusse ja ma võin teile öelda, et ootan seda väga. Kuid praegu räägime 2010. aasta eelarvest. Tahaksin teha paar väikest märkust.
Lisaraha energeetikale ja teadusuuringutele ning ka Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisele on teretulnud, kuid mind paneb muretsema ELi eelarve üldine ülesehitus. Kas Euroopa Liidu toetus tõepoolest aitab kohandada meie majandust tuleviku vajadustele? Vastus on "ei”. Pole mõtet end petta. Kasutagem finantsperspektiivi eelseisvat läbivaatamist selleks, et pöörata pilgud tulevikku. Kutsun nõukogu ja komisjoni üles sellesse läbivaatamisse tõesti tõsiselt suhtuma ja mitte pidama seda naljaks. Praeguse eelarvega investeeritakse endiselt liiga palju eilsesse majandusse: eelarves on liiga palju endisi toetusi põllumajandusele ja piirkondadele ning kaugelt liiga vähe raha tõepoolest olulisteks investeeringuteks jätkusuutlikkusse ja innovatsiooni. Me oleme pöördepunktis. Kas me tahame muuta Euroopa vabaõhumuuseumiks, kus ameeriklased, hiinlased ja hindud võivad nautida esmaklassilist kultuuri ja head toitu, või soovime, et Euroopast saaks dünaamiline, edumeelne piirkond, millele muu maailm vaatab kadedusega? Teisisõnu: kas me valime paigalseisu või arengu? Minu vastus on ütlematagi selge.
Võtkem Euroopa Liidu rahastamine luubi alla. Me peame igal juhul üle minema omavahendite süsteemile. Komisjon on vastuseks Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni taotlusele lubanud esitada selleteemalise ettepaneku. Ma ootan seda. Praegune süsteem annab Euroopa Liidule liiga vähe manööverdamisruumi ja tekitab loomuvastase olukorra, kus liikmesriigid on rohkem huvitatud sellest, kui palju nad tagasi saavad, mitte aga sellest, kas Euroopa Liit on tõesti tõhus. Samuti olen ma seisukohal, et peame tegema palju rohkem maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Austatud juhataja, me ei ole nõus selle eelarve poliitilise sõnumiga, sest selles on suurendatud sõjalisi kulutusi ja osutatakse meie poliitika aeglasele, ent kindlale kokkusulamisele NATO poliitikaga. Sisuliselt välistatakse nii jäädavalt ELi sõltumatu välispoliitika võimalus. Viieaastases finantsraamistikus kärbitakse põllumajanduspoliitika alusel tehtavaid kulutusi ega toetata kodumajapidamisi, ühtekuuluvust ja võitlust kliima säilimise nimel.
Meie tahame Euroopa Liitu, kus võetakse vastu õigusakte, kaitsmaks tarbijaid spekulatsioonide eest ja kodanikke ametiasutuste omavoli eest. Meisse kõigisse suhtutakse vaikimisi kui kahtlusalustesse.
Ma tahaksin ühe asja selgeks teha: oleme selle eelarve vastu, kuid meie argumendid on täiesti vastupidised neile, mida eelnevalt väljendasid Ühendkuningriiki esindavad fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed. Meie usume riiklike huvide ühendamisse ja meie arvates ei ole õige, kui iga riik tõmbub oma kesta. See tekitab vaid vaenulikkust ja lõpuks ka konflikte.
Zoltán Balczó
(HU) Komisjon on 2009. aasta paranduseelarves teinud ulatuslikke ümberkorraldusi kahe valdkonna rahastamises. Üks valdkond on konkurentsivõime, mis hõlmab teadus- ja arendustegevuse raamprogramme. Seda valdkonda on seni esmatähtsana käsitletud. Kui me süüdistame selles sektoris abi taotlejaid, siis rõhutab see veelgi bürokraatia vähendamise vajadust. Teine valdkond on Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, mida on kärbitud 1,6 miljardi euro võrra. Selle fondi eesmärk on toetada maapiirkondades elanikkonna arvu säilitamist või taastamist. Ungaris on see probleem erakordselt terav. Ungari põllumajanduses domineerivad suurettevõtted. Need ettevõtted saavad pindalatoetusi, samas kui tööjõudu kasutavad nad üsna vähe. Raportöör ütles paranduseelarve kohta karme sõnu, väites, et komisjon "röövib" põhivaldkondade elarveridu. Minu küsimus on järgmine: miks raportöör sellele vaatamata toetab paranduseelarve vastuvõtmist?
Ingeborg Gräßle
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik ja nõukogu eesistuja, kallid kolleegid! Ma jätkaksin kolleeg Garriga mõtet realistliku eelarve kohta. Millised on Lissaboni lepinguga kaasnevad kulud? See on muutunud väga pakiliseks küsimuseks. Miks me ei saa struktuurifondidega seoses olla realistlikumad? Need on muutunud meie pühaks lehmaks. Meil on juba kahe ja poole aasta pikkusest perioodist väljamaksmata assigneeringuid ning neile lisandub veel vähemalt 30 miljardit eurot.
Meil on probleem Balkanil, kus riigid valmistuvad Euroopa Liiduga ühinemiseks. Sotsialistide ja liberaalide negatiivsete resolutsioonide tulemusena on huvi Balkanil tegelikult toimuva suhtes väike. Näiteks kuidas teevad Kosovos omavahel koostööd ELi institutsioonid, keda seal on nüüd arvukalt? Need kõik olid olulised muudatusettepanekud, mille Euroopa Parlament on tagasi lükanud ja millega minu arvates tuleks edasi tegeleda, sest meil on selles piirkonnas kohustusi.
Kus on eduaruannetes edu? Hääletasime Euroopa Kontrollikoja aruande poolt ja nõudsime nn valgusfoorisüsteemi, kuid eelarvekomisjon keeldus seda süsteemi piisavate reservidega toetamast. Kõik see on vastuoluline ja minu arvates ei ole Euroopa Parlament veel valmis olema realistlik ega oma resolutsioone toetama.
Ma soovin, et võetaks realistlik hoiak Kozloduy suhtes. Komisjoni eriaruandes, milles käsitleti ELi vahendite kasutamist Bulgaarias kuni käesoleva aasta suveni, ei mainitud Kozloduyd, kuigi sellele on raha eraldatud PHARE programmi raames. 2009. aasta lõpu seisuga on Kozloduyle kulutatud vähemalt 602 miljonit eurot. Ma olen püüdnud uurida, mis selle rahaga tehti, ja avastasin, et midagi ei ole veel suletud. Seni on tehtud lihtsalt plaane tegevuse lõpetamise protsessi korraldamiseks. Kozloduy juhtumist sai mulle selgeks, kui vähe teab komisjon sellest, mida meie rahaga tehakse. See näitas ka, et arvukad lisaeelarved, mida on koostatud, muudavad olukorra kontrollimise keerulisemaks ja komisjon kaotab olukorrast ülevaate. Seetõttu peaksime vähemalt lõpetama lisaeelarvete koostamise, sest nende tulemusena ei saa me enam isegi aru, mis toimub.
Edit Herczog
(HU) Lugupeetud volinik, austatud kolleegid! Praeguse finants- ja majanduskriisi ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata majanduskasvule, konkurentsivõimele, tööhõivele ning Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide tõhusamale ja lihtsamale rakendamisele. Lisaks neile käsitatakse esmatähtsate valdkondadena ka energiajulgeoleku ja energiavarustuse kindluse suurendamist, sisejulgeolekut, demograafilisi probleeme ja kliimamuutuse küsimust.
Seetõttu oleme rahul Euroopa Parlamendi oluliste saavutustega meile esitatud eelarveprojektis, mis on seotud Euroopa majanduse elavdamise kava ja energeetikasektoris tehtavate investeeringute toetamisega. Hindame ka väiksemaid saavutusi, näiteks piimatootjatele toetuse andmist ning VKEde jaoks mikrokrediidirahastu loomist, millele eelnesid pikad arutelud. Soovin mainida ka aruka energiakasutuse projekte ja elukestva õppe toetamist. Tuleb rõhutada, et majanduse elavdamise kava jaoks 2,4 miljardi euro leidmine on tõeliselt hea tulemus. Samuti on mul hea meel, et meil õnnestus tagada Galileo eelarve kinnitamine.
Ligi 2 miljardit eurot on eraldatud energeetikaprojektidele ja see on ilmselt kõige tähtsam tulemus, mille eest Euroopa Parlament võib au endale võtta. Samuti suutsime tagada toetuse Kozloduy tuumaelektrijaama ohutule sulgemisele Bulgaarias ja eriti tahaksin ma siinkohal rõhutada ohutuse aspekti. Meil õnnestus Euroopa Parlamendi taotlusel lisada eelarvesse piimatootjatele antav toetus. Lisaks tuleb rõhutada, et Euroopa Parlament on teinud vastutustundlikke otsuseid, ja tunnistada, et me oleme eelarves sisalduvaid varusid mõistlikult jaotanud.
Need varud aga kahanevad. Euroopa Parlament võib 2010. aasta eelarve üle uhke olla. Ma tahaksin selle eest tunnustada raportööre László Surjánit ja Vladimír Maňkat. Tulevikus on meie ülesanne tagada, et Lissaboni leping mitte üksnes ei tugevda Euroopa Parlamendi volitusi, vaid muudab tänu lepingust tulenevatele muutustele Euroopa ettevõtjate ja kodanike elu kergemaks. Soovin meile lähiaastateks selle eesmärgi poole liikumisel jõudu ja visadust. Tänan teid tähelepanu eest.
Nathalie Griesbeck
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kolleegid! Minagi tahan tunnustada meie institutsioonide arusaama ja jõupingutusi, mida läks vaja selleks, et mõne eelarvestamisvõtte - nagu mainis Alain Lamassoure - ja teatava ime abil leida väga suur summa majanduse elavdamise kava teise etapi rahastamiseks, st 2,4 miljardit eurot. Samuti tahaksin öelda, et ma olen väga rahul 300 miljoni euro suuruse toetusega, mis õnnestus leida selleks, et lühiajalises plaanis reageerida põllumajandustootjaid mõjutavale väga tõsisele kriisile. See rahasumma ja need raskused tähendavad loodetavasti seda, et me suhtume põllumajandustootjate tulevikku pragmaatiliselt. Peaksime tunnustama ka katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid, mis - nagu kolleeg Jensen rõhutas - puhuvad meie eelarvele sisse uue elu.
Lisaks neile väga asjakohastele märkustele tahaksin rõhutada kahte punkti. Kõigepealt esitaksin ma ühe küsimuse ja seejärel sõnastaksin ühe poliitilise seisukoha. Küsimus on selline: soovin ametlikku selgitust selle kohta, mida Euroopa Liit kavatseb teha seoses ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondidega, mis näivad olevat sattunud teatavaid ELi partnereid mõjutava tsükloni keskmesse. Minu arvates ilmestab see seda, mis Euroopas toimub.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Elisabeth Jeggle
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Euroopa Parlament oli neil läbirääkimistel edukas. Tahaksin tänada kõiki kolleege, kes osalesid läbirääkimistel ning oma arvamuse komisjonile ja nõukogule selgelt välja ütlesid.
Nüüd on vaja asjakohaselt käsitleda kõiki Lissaboni lepinguga seotud küsimusi, sealhulgas kogu eelarvevaldkonda. Me oleme näidanud, et Euroopa Parlamenti tuleb ja on mõistlik võtta tõsiselt. Need eelarveläbirääkimised näitasid seda väga selgelt. Paljud kolleegid on juba maininud, et me saavutasime oma kõige tähtsamad eesmärgid.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis põllumajanduse eelarve raportöörina võin öelda, et kuigi meie eelarvet - põllumajanduse osa - on kõvasti kärbitud, on see ikkagi veel oma varu piires. Me oleme sellega rahul. Me saavutasime selle ise, oma parlamendikomisjonis ja ma pean seda väga oluliseks. Euroopa Parlamendi poolt oli suur saavutus tagada 300 miljonit eurot piimafondi jaoks vaatamata kõigile neile argumentidele, mida komisjon ja nõukogu aastate jooksul selle vastu on esitanud, ja arvestades eriti piimatootjate praegust rasket olukorda.
Ka teistes põllumajandustootmise valdkondades on praegu probleeme. Need ei mõjuta ainult põllumajandust ja põllumajandustootjad, vaid ka paljusid põllumajandusega seotud sektorite töökohti. Praeguses olukorras tekitab see veelgi rohkem probleeme. Me vajame piimafondile alalist eelarverida ja kavatseme tulevikus selle saavutada. Me eraldame 2010. aasta eelarvele rohkem raha kui 2009. aastal. See on tingitud praegusest olukorrast ja me oleme sellest teadlikud. Tegutseme vastavalt ja teeme kõik, mis meie võimuses, et tagada ELi põllumajanduspoliitika jätkusuutlikkus ja innovaatilisus.
Estelle Grelier
(FR) Lugupeetud juhataja, põhimõtteliselt on eelarve üle hääletamine sügavalt poliitiline akt ja me peame meile esitatud eelarvest tegema olulise, põhjapaneva poliitilise järelduse.
Euroopa Liidu eelarve, eriti see, mida me praegu arutame, peegeldab Euroopa poliitilise projekti puudumist, kuigi praegusel kriisiajal ja parlamendi uute volituste jõustumisel vajavad Euroopa kodanikud seda rohkem kui kunagi varem. See eelarve näitab, et meil puudub seostatud arusaam Euroopa Liidust.
Nõukogu ja komisjon on otsustanud lubada liikmesriikidel koostada omi, sageli konkureerivaid elavdamiskavu ning loobunud majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase taastumise kooskõlastamisest ELi tasandil. Pole püütud tekitada finantsvõimendust ega edendada Euroopa solidaarsust.
Nõukogu ja komisjon kergendavad oma südametunnistust, rakendades majanduse elavdamise kava vähehaaval. 2010. aasta eelarves on tõepoolest ette nähtud majanduse elavdamise kava teise osa rahastamine, kusjuures kava kogumaksumus on armetud 5 miljardit eurot. Jah, eelarvest eraldatakse 300 miljonit eurot piimafondi, kuid sellest ei piisa, sest me teame, et näiteks Prantsusmaal vähenes põllumajandustootjate netotulu 2009. aastal 34% võrra.
2010. aasta eelarves on mikrokrediidirahastule ette nähtud 25 miljonit eurot. Nõukogu soovitusele vaatamata säilitati eelarveprojekt Ühtekuuluvusfondi meetmete osas.
Niisiis me hääletame selle eelarve poolt mingis mõttes automaatselt ja seetõttu, et puudub alternatiiv, kuna Euroopa Liit - kodanikud - ei saa hakkama ilma eelarveta, kui tahes ebapiisav see ka poleks. Kuid me peame sellegipoolest ühiselt endalt küsima - ja sellega on kiire - , kuidas hakatakse rahastama kaugelevaatavat poliitikat, mis Euroopa Liidul tuleb välja töötada, ja kuidas saada ELi eelarve välja selle praegusest piiratud ja ebasobivast raamistikust.
Lisaks oma kõrgelennulistele poliitilistele avaldustele peab komisjoni president Barroso meile ütlema, kuidas ta kavatseb tulevikus rahastada neid Euroopa Liidu poliitikavaldkondi, millest ta nii palju räägib, eelkõige seoses uue majanduskasvu strateegia ja kliimamuutusega. Edaspidi ei piisa nii mannetust eelarvest, nagu see, mida meile praegu pakutakse.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Austatud juhataja, ma toetan täielikult Euroopa Parlamendi otsust käsitada esmatähtsana Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamist. Sedalaadi elavdamiskava on vajalik majandusliku nõudluse suurendamiseks ja piirkonna konkurentsivõime taastamiseks.
Majanduskriisi tõttu kasvab Euroopas töötus ja see mõjutab tõsiselt Euroopa majandust. Kahjuks kannatavad selle tõttu kõige enam noored, kes otsivad tööd esimest korda elus. On hädavajalik võtta meetmeid, et kaitsta neid, kes on kõige halvemas olukorras.
Peame töötama välja ümberõppekavad, et need, kes kaotavad praegu oma töökoha, võiksid tulevikus kiiresti leida uue töö.
See kava on mõeldud toimima koos Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga.
Alates 1973. aastast, kui Iirimaa nõustus osalema Euroopa Majandusühenduses, on Euroopa Liit mitmel korral - kui see on vajalik - võtnud enesele keskse rolli Iirimaal tööpuuduse leevendamisel Euroopa Sotsiaalfondi kaudu.
Euroopa Liit on Iirimaal taas võtnud selle positiivse rolli ja majanduse elavdamise kava on sellega seoses väga tähtis.
Juhataja
Tänan teid, härra Gallagher. Mitmekeelsuse valdkonna eest vastutava asepresidendina tahaksin öelda, et meil on väga hea meel kuulda teid Euroopa Parlamendis iiri keeles rääkimas.
Danuta Maria Hübner
Austatud juhataja, ma soovin tutvustada nelja mõtet.
Lubage mul esiteks rõhutada vajadust kasutada ELi 2010. aasta eelarvet ja eriti Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika rahastamise vahendeid väga otstarbekalt, et ergutada majandustegevust kõigis liidu piirkondades ja linnades ning luua liikmesriikide majanduse elavdamiseks vajalik võimendus. Ühtekuuluvuspoliitika tagab tugeva ja vajaliku silla kriisist taastumise ja Euroopa majanduse pikaajalise struktuurilise ümberkujundamise vahel.
Teiseks, regionaalarengukomisjon on just sel põhjusel kutsunud komisjoni ja liikmesriike üles kasutama olemasolevaid rahalisi vahendeid selleks, et investeerida aastatel 2007-2013 elluviidava ühtekuuluvuspoliitika prioriteetsetesse valdkondadesse, milleks on kliimamuutus, teadmised ja innovatsioon, energiatõhusus, taastuvenergia, lairibaühendus, säästev linnatransport ja oskuste uuendamine, ning lisaks sellele edendama ühtekuuluvuspoliitika võimendavat funktsiooni, st kasutama koostöös Euroopa Investeerimispangaga tõhusalt ära kõik ühtekuuluvuspoliitika alusel loodud finantskorralduse vahendid, et aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel sel raskel perioodil ellu jääda, kuid lisaks sellele - ja ennekõike - vaadata tulevikku, kohaneda muutuva maailmamajandusega ning reageerida kliimamuutusest tulenevatele ohtudele ja võimalustele.
Kolmandaks lubage mul parlamendiliikmetele teada anda, et kõik maksetaotlused Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 2009. aasta eelarve raames toetuse saamiseks kogusummas 25,5 miljardit eurot on täielikult ära kasutatud, mis on aidanud kaasa majanduse elavnemisele, struktuurimuutustele, majanduskasvule, tööhõivele ja kliimamuutusega seotud energiatõhususele.
Lõpetuseks tahaksin selles kontekstis väljendada kahetsust selle pärast, et kandidaatriikidele antavat toetust, st ühinemiseelset toetust seoses regionaalarengu ja inimressurssidega, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu tööpuudus, sotsiaalne tõrjutus ja investeeringud haridusse, on kärbitud 7 miljoni euro võrra, mis moodustavad 0,5% haldamisega seotud tegevuskulude katmiseks mõeldud summast, - võtmata arvesse vajadust tagada hea kohaliku tasandi haldus ega hea finantsjuhtimise aluspõhimõtteid, mida Euroopa Parlament nii oluliseks peab.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Kõigepealt tahaksin tunnustada raportööre 2010. aasta eelarve üle peetud läbirääkimistel saavutatud tulemuste eest. Euroopa kodanikud vajavad nüüd rohkem kui kunagi varem tugevat Euroopa Liidu eelarvet, et saada üle majanduskriisist ja oma probleemidest.
Liikmesriikidel on oma eelarvete kaudu praegu väga raske majanduskriisi leevendada, eriti kuna paljud nende probleemid ulatuvad üle riigipiiride. Need on ülemaailmsed probleemid, mis nõuavad kooskõlastatud reageerimist kõrgeimal tasandil. Seetõttu on mul hea meel, et tänasel täiskogu istungil on võimalik esitleda eelarvet, millest rahastatakse täies ulatuses Euroopa majanduse elavdamise kava teine etapp summas 1,98 miljardit eurot. Tõenäoliselt võib 2010. aastal näha majanduse taastumise esimesi märke, kuid liikmesriikide eelarved on eelmisel aastal tehtud jõupingutuste tõttu väga raskes seisus. Lisaks kerkib töötuse määr liikmesriikides rekordilisele tasemele.
Komisjoni uuel koosseisul lasub suur vastutus - komisjon peab aitama liikmesriikidel ja nende kodanikel neist raskustest üle saada. Samas tahan juhtida liikmesriikide tähelepanu nende vastutusele seoses Euroopa Liidu fondide vahendite kasutamisega. Meil on mõttetu näha vaeva ja pidada läbirääkimisi ühtekuuluvuspoliitika vahendite saamiseks, kui neid vahendeid ei kasutata. Ma ühinen nende kolleegidega, kes nõuavad mitmeaastase finantsraamistiku 2007-2013 võimalikult kiiret läbivaatamist, sest vastasel juhul ei õnnestu meil siin 2011. aasta eelarvet arutada.
Soovin rõhutada veel üht mõtet. 2010. aasta eelarves on üks uuendus, mis võib näida tähtsusetu, ent pole seda. Ma viitan ettevalmistava tegevuse käivitamisele seoses Musta mere piirkonna arengu ühise Euroopa raamprogrammi loomisega. Sellega tunnistatakse, et Must meri on oluline Euroopa tasandi küsimus ning vähendatakse erinevusi Musta mere ja Läänemere käsitlemisel Euroopa Liidu poliitikas.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik ja minister! Ma tänan raportööri ja eelarvekomisjoni esimeest, minu sõpra Alain Lamassoure'i.
Mul on viis märkust. Esimene puudutab teadusuuringuid, eelkõige kuuendat ja seitsmendat raamprogrammi. Eelarvekontrollikomisjon kordab, et õiguskindluse huvides peaks komisjon loobuma juba heaks kiidetud, rahastatud ja lõpetatud projektide finantsaruannete ümberarvutamisest, kohaldades abikõlblikkuse kriteeriumide suhtes uusi tõlgendusi. Me kordame oma palvet, et komisjon ei kalduks kõrvale rahvusvahelistest raamatupidamis- ja auditeerimisstandarditest.
Teine märkus puudutab Euroopa Liidu töötajatele makstavate pensionide kajastamist eelarves. Teeme ettepaneku, et töötajatele makstavate pensionidega seoses liikmesriikidele esitatavad nõuded, mille summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli ligikaudu 37 miljardit eurot - see summa on võrreldes 2007. aastaga 4 miljardi euro võrra suurenenud -, võetaks varana arvele. Samuti teeme ettepaneku uurida ELi pensionifondi loomise võimalusi.
Kolmas märkus puudutab pettustevastase ameti toetamist. Pettustevastast ametit tuleks tugevdada, et sel oleks võimalik oma tööd paremini teha, eriti seoses ELi välistegevusega.
Neljandaks soovime, et komisjon pakuks välja vahendid, mis võimaldavad meil korraldada institutsioonidevaheline konverents, et saada positiivne kinnitav avaldus Euroopa Kontrollikojalt. See konverents tooks kokku liikmesriikide kontrolliasutuste, Euroopa Kontrollikoja, liikmesriikide parlamentide ja asjaomaste ametiasutuste esindajad.
Lõpetuseks väljendan arvamust, et Euroopa Liit ei investeeri piisavalt, ja teen isikliku ettepaneku: kas poleks aeg lisada meie eelarvesse investeeringute jagu ja töötada koos Euroopa Investeerimispangaga välja investeeringute kava, eelkõige üleeuroopaliste võrkude kohta? Kuna Euroopa Liit on juriidiline isik, siis võiks liidust edaspidi saada Euroopa Investeerimispanga partner liikmesriikide kõrval. See kava hõlmaks energiat, kiirteid, kiirrongiühendusi, veeteid, ülikoole, haridust, lairibaühendust, tervishoidu, kosmost ja nii edasi.
Derek Vaughan
Austatud juhataja, see on minu jaoks esimene eelarve Euroopa Parlamendis ning mulle avaldas väga suurt muljet üksmeel Euroopa Parlamendi prioriteetide suhtes ja nende prioriteetide kaitsmise vajaduse suhtes. Tahan tänada kõiki selle protsessi osalisi.
Me oleme palju saavutanud. Me ei saavutanud kõike, kuid ma olen rahul, et saavutasime nii palju. Eriti rahul olen ma avaldustega struktuurifondide ja ühtekuuluvuspoliitika kohta. Loodan, et neid avaldusi peetakse meeles, kui me hakkame tegema otsuseid pärast 2013. aastat ellu viidava poliitika kohta. Kuid Euroopa Parlamendil tuleb veel teha raskeid otsuseid, näiteks mikrokrediidirahastu rahastamise kohta - loodetavasti käsitavad parlamendiliikmed seda jätkuvalt prioriteedina -, Kozloduy tuumaelektrijaama jaoks järgmise kolme aasta jooksul rahaliste vahendite leidmise kohta ning uute prioriteetide jaoks vahendite leidmise kohta. Need uued prioriteedid on seotud Kopenhaageni kliimakonverentsiga, Lissaboni lepingu rakendamisega ja uue, 2020. aastani rakendatava strateegiaga, mida me hakkame arutama järgmisel aastal.
Meil tuleb lahendada kõik need probleemid teadmisega, et varud on väikesed ja nõukogu ei taha anda lisavahendeid. Sellepärast on eelarve põhjalik läbivaatamine tulevikus hädavajalik. Me peame tagama, et eelarve vastab tulevikus meie prioriteetidele.
Samuti tuleb kaaluda võimalust luua Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks uus eelarverida, selle asemel et võtta alati raha teistelt ridadelt. Lisaks peame tagama piisavalt raha paindlikkusinstrumendi jaoks, et meil oleks võimalik kohaneda oludega ja muuta oma prioriteete. Praegu ei ole see summa piisav. Kui me kõike seda suudame, siis saavutame oma esmatähtsad eesmärgid ja - mis veelgi tähtsam - näitame Euroopa kodanikele, et Euroopa Parlamendist on kasu.
ELi eelarve peaks järgima meie prioriteete, kuid see peaks järgima ka meie kodanike prioriteete. See on meie kui parlamendi, aga ka komisjoni ja nõukogu jaoks kõige tähtsam sõnum.
Csaba Őry
(HU) Ilmselt pole juhus, et 2010. aasta eelarve ettevalmistamine saab nii suure tähelepanu osaliseks. Kogu see tähelepanu on täiesti põhjendatud, arvestades töötuse suurenemist ja majanduskriisist tingitud probleeme. Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse koostajana tahaksin tänada raportöör László Surjánit asjaomaste teemade asjatundliku käsitlemise eest.
Me määratlesime minu koostatud tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuses järgmised esmatähtsad valdkonnad. Muidugi omistasime kõige suurema tähtsuse vahenditele, mille eesmärk on leevendada finants- ja majanduskriisi mõju Euroopa kodanikele. Toetasime kõiki ettepanekuid, sealhulgas 8,4%-list kasvu konkurentsivõime suurendamiseks, mis võiks aidata säilitada töökohti või luua uusi töökohti ja aidata kaasa Euroopa majanduse elavdamise kava, uuendatud Lissaboni strateegia ning elukestva õppe programmi rakendamisele.
Tõstsime ka esile Euroopa Sotsiaalfondi, kutseõppe, tehnilise kvalifikatsiooni omandamise ja elukestva õppega seotud ülesanded. Minu arvates on eriti tähtis, et meil õnnestus eraldada 25 miljonit eurot tulevase mikrokrediidirahastu rahastamiseks 2010. aastal. Me arutasime seda uut rahastut eile. Loodetavasti suudame kiiresti kokku leppida ka muudes rahastamise üksikasjades.
Ma leian, et eelarve peaks rõhutama eelarverealt 1a rahastatava tegevuse ja poliitika tähtsust, sest need aitavad kaasa säästvale arengule ja töökohtade loomisele. Eriti teretulnud on eelarvepunktid, mille eesmärk on parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olukorda, ning toetus programmile Progress, konsultatsiooni- ja teabevõrgustikule EURES ning katseprojektidele, näiteks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile.
Kõike seda arvestades leian, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni määratletud eesmärkidel võib olla eelarves tähtis roll. Selle eest oleme tänu võlgu raportööridele.
Gay Mitchell
Lugupeetud juhataja, Euroopa Parlamendi eelmise koosseisu ametiajal pöörati suurt tähelepanu parlamendiliikmete ja assistentide põhimäärusele ning see oli minu arvates täiesti asjakohane. Nüüd - Euroopa Parlamendi selle koosseisu ja komisjoni uue koosseisu töö alguses - on aeg pöörata tähelepanu kolme institutsiooni teistele töötajatele ning uurida nende rolli.
Meil on väga vedanud, et Euroopa Parlamendis, nõukogus ja komisjonis töötavad väga asjatundlikud ja pühendunud inimesed. Samas ei tea meie siin Euroopa Parlamendis tegelikult kuigi täpselt, mida suurem osa neist töötajatest teeb. Nad teevad seda, mida nad on teinud juba aastaid.
Kui Euroopa Parlamendis on esindatud 27 liikmesriiki, komisjonis on 27 volinikku 27 liikmesriigist ja nõukogu ministrid käivad oma riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahet, siis võib väga kergesti juhtuda, et meid teenindama valitud töötajad võtavad n-ö juhtimise üle.
Ma ei tea, kui suur osa eelarvest kulub personalile, kuid ma tean, et personalikulud on suured. Ma palun Euroopa Parlamendi selle koosseisu ametiaja algul, et ametisse astuv komisjon laseks uurida, mida kolme institutsiooni töötajad teevad, tagamaks, et nende tegevus oleks tõhus ning - ennekõike - et see tegevus oleks läbipaistev ja sellega kaasneks aruandekohustus. Ma arvan, et see oleks üldsuse jaoks vajalik teene.
Levib arvamus, et meie institutsioonides valitseb ilma näota bürokraatia. Ma ei jaga seda arvamust; see ei ole mingi sunnitud kompliment, sest meil on mõningaid väga häid töötajaid - kuid see ei ole tulemuslikkuse ja tõhususe mõõdupuu. Me peame teadma, mida töötajad teevad. Ja kui me suhtume tõsiselt Lissaboni tegevuskavasse ning tõhusa ja tulemusliku majanduse kujundamisse, peame olema kindlad, et meie kolme institutsiooni töötajaid rakendatakse tõhusalt ja tulemuslikult ning nad vastutavad oma tegevuse eest. Ma arvan, et igas institutsioonis peaks olema peasekretäri asetäitja, kes annab oma institutsioonile aeg-ajalt aru töötajate tegevuse tõhususe ja tulemuste kohta.
Kutsun komisjoni üles uue koosseisu ametiaja algul seda küsimust sõltumatult ja õiglaselt uurima.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Austatud juhataja, eelarvearutelu käigus väärib ilmselt märkimist, et õigus on ühiskonna toimimise üks aluseid ja õiguse ühetaoline kohaldamine ühendab meie mandrit. Euroopa Kohtul on selles valdkonnas oluline roll. Seetõttu on õiguskomisjon esitanud rea muudatusettepanekuid, mille eesmärk on taastada esialgses eelarveprojektis ette nähtud vahendid, mis võimaldavad Euroopa Kohtul napilt rahuldada oma kõige põhilisemad vajadused.
Üks pakilisemaid probleeme on vajadus suurendada 2010. aastal eelarvelisi vahendeid eelotsuste küsimuste tõlkimiseks, sest tegemist on peamise vahendiga, mida liikmesriikide kohtud kasutavad siseriikliku õiguse kohandamiseks Euroopa Liidu õigusele. Euroopa Kohtul ei ole piisavalt vahendeid oma tõlketeenistuse personali suurendamiseks, see aga põhjustab viivitusi kohtumenetlustes. Euroopa Kohtule lisavahendite võimaldamine aitab suurendada tõhusust selles valdkonnas ning samuti vähendada viivitusi liikmesriikides toimuvates kohtumenetlustes. Vahendite vähendamine nõukogu poolt mõjutab juba niigi kärbitud strateegilisi IT-projekte, mida Euroopa Kohus oleks soovinud 2010. aastal ellu viia, et parandada oma teenuse kvaliteeti ja ühtlasi vähendada töötajate arvu. Ühendatud eelarveprojektis ette nähtud vahendid tuleb tingimata taastada. Infotehnoloogia on oluline valdkond, mis võimaldab täita uusi kaasaja ülesandeid, säästa raha pikaajalises plaanis ja pakkuda kodanikele paremat teenust.
Samuti tahaksin rõhutada vajadust toetada võrdlusraamistike projekti. 2009. aasta veebruaris esitas rühm teadlasi lõppversiooni kokkuvõtlikest võrdlusraamistikest, mida Euroopa institutsioonid saavad kasutada Euroopa lepinguõiguse kujundamise alusena. Praeguses etapis on tõeliselt tähtis teha need võrdlusraamistikud kättesaadavaks võimalikult paljudes ametlikes keeltes, et poliitilised ja õigusringkonnad ning teised huvitatud osapooled saaksid Euroopa lepinguõiguse tulevikku põhjalikult arutada. Mul on hea meel, et Euroopa Parlament parandab need nõukogu vead ja võimaldab Euroopa Kohtul paremini toimida.
György Schöpflin
Austatud juhataja, minagi arvan, et see on väga hea eelarve. Selle eelarve koostamisel on tehtud palju tööd ja ma tunnustan kõiki, kes selles töös osalesid.
Arutelu praeguses etapis tahaksin vaadata üldpilti. Konkreetsete küsimuste edendamiseks on tehtud väga vajalikke jõupingutusi, kuid me peame vaatama laiemat Euroopa konteksti, et mõista selle tähendust, millest me räägime. Mulle tundub, et demokraatias peab igal institutsioonil olema oma eelarve ja institutsioon peab oma kulutustest andma aru neile, kes talle tegelikult raha ja vahendeid annavad.
See konkreetne eelarve tähendab järelikult väga suurt vastutust. See suur vastutus tuleneb asjaolust, et eelarve kuulub institutsioonile, mis on eriti pühendunud läbipaistvusele ja aruandekohustusele. Meie pühendumus läbipaistvusele ja aruandekohustusele edendab ka head valitsemistava ning ideaalses olukorras aitab suurendada usaldust nende vahel, kes vahendeid annavad ja kulutavad. Peaksin ehk rõhutama, et see on nii ideaalses olukorras - tegelikkus on sageli teistsugune. Läbipaistvuse eriline tähtsus seisneb selles, et see võib aidata üle saada eraldatusest inimeste ja võimu teostajate vahel. See eraldatus - arvatavasti oleme kõik nõus, et see on olemas, - on tänapäeva elu vältimatu tunnus. Seega peaks iga institutsioon tegema kõik, mis võimalik, et tekkinud lõhet ületada.
Lisaks kõigele sellele on Euroopal ees rasked ajad ja ma arvan, et see suurendab kodanike hulgas ebakindlust. Selles kontekstis tuleks küsimusi selgitada, edendades arutelusid ja vaidlusi, mis sisaldavad ka erimeelsusi. Sellest seisukohast on see eelarve minu arvates suurepärane samm õiges suunas ja ma toetan seda täielikult.
Peter Šťastný
Lugupeetud juhataja, 2010. aasta eelarve pole kaugeltki külluslik - nagu iga teine eelarve. Sellises olukorras peame töötama sellega, mis meil on, pidades eelkõige silmas sügava ülemaailmse kriisi mõju. Kõik muu on teisejärguline.
Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportöörina loodan, et suurendatud summasid rubriigis 4 (EL kui ülemaailmne partner) investeeritakse ja jälgitakse hästi, et need ergutaksid suurema kaubavoo teket. Kui sellele lisada takistuste kõrvaldamine, peaks tulemuseks olema tugevam SKP ja tööhõive kasv.
WTO Doha arengukava on parim mitmepoolne platvorm selle eesmärgi saavutamiseks, eriti arenguriikides. Seega on olemas tugev motivatsioon viia see pikaleveninud saaga eduka lahenduseni, sest siis on meil võimalik võidelda üleilmastumise negatiivsete tagajärgede vastu tõeliselt võimsa vahendiga.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lugupeetud kolleegid, 2010. aasta eelarve on keeruline kompromiss. Ühelt poolt peaks see piirama majanduskriisi. Samal ajal rahastame kliimamuutuse vastu võitlemiseks tehtavaid jõupingutusi, eelkõige CO2 heite piiramist. See on hea, kuid lühiajaliselt takistab see kindlasti arengut - see on valdkond, kus me jätkuvalt kulutame liiga vähe.
Teadusuuringutele ja innovatsioonile tehtavate kulutuste suurendamine on põhjendatud. See parandab meie konkurentsivõimet. Tundub, et me kulutame endiselt liiga vähe haridusele, sealhulgas Erasmuse vahetusprogrammile. Hea, et leiti raha piimafondi jaoks - ehkki mitte piisavalt -, sest mööduv aasta on Euroopa põllumajandustootjate jaoks olnud raske. Kui tahame parandada majandustingimusi ning vähendada töötust ja sotsiaalset tõrjutust, peaksime suurendama mikrokrediidirahastule mõeldud vahendeid. Maapiirkondades lairibaühenduse rahastamine on arengu jaoks oluline, kuid - nagu ma ütlesin - see eelarve on kompromiss.
Nathalie Griesbeck
(FR) Austatud juhataja, tahaksin kasutada võimalust eelnevalt registreerimata sõna võtta, sest ma sain enne ainult ühe minuti rääkida, ehkki päevakorras oli kirjas kaks minutit. Tahan midagi lisada: kuigi ma liitun ülejäänud fraktsiooniga ja hääletan neljapäeval täna arutatava eelarve poolt, soovin ma siiski rõhutada, et lisaks majandus-, finants- ja keskkonnakriisile, millest varem on räägitud, on meil ka väga sügav sotsiaalne kriis, mis on seotud tööpuuduse kasvuga.
Kuigi see eelarve väljendab habrast kompromissi, on minul isiklikult kahju, et liikmesriigid ei ole võtnud arvesse selgeid poliitilisi sõnumeid, mis saadeti just raskustes olevatele inimestele. Väljendati soovi, et kõige vaesemate kodanike abistamise kava raames eraldataks lisavahendeid, kuid kahjuks seda soovi ei täidetud. Mul on sellest kahju, sest see oleks saatnud tugeva sõnumi, et me liigume sotsiaalse Euroopa suunas.
Zigmantas Balčytis
(LT) Tänan teid, austatud juhataja. Lugupeetud nõukogu ja komisjoni esindajad, kolleegid! 2010. aasta eelarve on tõepoolest näide heast kompromissist. Kindlasti ei nõustu ma nende kolleegidega, kes ütlesid, et 2010. aasta eelarve on kriisieelarve. Meie, mõnede riikide esindajad, teame väga hästi, milline on kriisieelarve, kui eelarvetulud on kahe aasta jooksul 30% ja rohkemgi vähenenud.
Me peame tunnustama komisjoni teatavate prioriteetide seadmise eest; koos nõukogu ja Euroopa Parlamendiga on komisjon võtnud kasutusele täiendavaid rahalisi vahendeid, eelkõige majanduse elavdamise kava rahastamiseks, näiteks lairibaühendusele juurdepääsu suurendamise eesmärgil, samuti Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava rahastamiseks. Mainiksin, et on ka mõningaid problemaatilisi valdkondi.
Juhin tähelepanu kolleeg Godmanise sõnavõtule, milles ta mainis, et mõned liikmesriigid ei ole enam kui aasta jooksul suutnud rahalist toetust hallata. Seega, ma tõesti arvan, et see on hea eelarve, seda tuleks toetada ning ma tunnustan komisjoni.
Ivars Godmanis
Lugupeetud juhataja, ma tahan lühidalt rõhutada ühte asja, kuna volinik on siin.
Meil on probleem: regionaalarengukomisjonis töötatakse endiselt muudatusettepanekutega, mille kohaselt ei taotle komisjon aastateks 2009-2010 liikmesriikide kaasrahastamist. Vastav kogusumma on üle 6,6 miljardi euro. Me oleme 2010. aasta eelarve vastu võtnud, kuid selles eelarves puudub raha nende vajaduste täitmiseks; 2009. aasta eelarve on lõpetatud.
Regionaalarengukomisjon ootab endiselt komisjoni uut ettepanekut, sest eelmise ettepaneku lükkas nõukogu tagasi. Me peame väga selgelt teadma, mida edasi teha. Minu arusaam on selline, et selle ettepaneku jaoks ei ole vahendeid, kuid olukorda tuleks täpsustada. Vastasel juhul tegutseb regionaalarengukomisjon ühes suunas, kuid meie eelarvekomisjonis ei tea, mida saaksime teha, sest meil pole nende ettepanekute jaoks 2010. aasta eelarves rohkem raha.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja, arvestades majandus- ja sotsiaalset kriisi, mis avaldab hirmuäratavat mõju tööhõivele ja inimeste elutingimustele, pean ma kahetsusega ütlema, et see ühenduse eelarveprojekt 2010. aastaks ei ole kaugeltki piisav. Selles ei võeta arvesse isegi finantsperspektiivi, mis näeb ette ühenduse kogurahvatulust 1,1% eraldamise, ega esitatud ja esimesel lugemisel heaks kiidetud eelarveprojekti, mille kohaselt tuleks eraldada 1,08% ühenduse kogurahvatulust.
Eelnõu, mis on nüüd heakskiitmiseks esitatud, põlistab eelarveid, milles käsitatakse esmatähtsana ja rahastatakse Euroopa Liidu uusliberaalseid ja militaristlikke suundumusi. Tuleb märkida, et see esimene eelarve, mida hakatakse Lissaboni lepingu alusel täitma, ei toeta paljukiidetud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikat, mis nüüd saab tunduvalt väiksema osa. Kogumaksetes on ühtekuuluvuspoliitika alusel tehtavaid kulutusi esimesel lugemisel heakskiidetud summaga võrreldes kärbitud ligikaudu 2,5 miljardi euro võrra.
Kõigil neil põhjustel ei saa me nõustuda selle eelarveprojektiga, mis on mitmeaastases finantsraamistikus 2010. aastaks kavandatust üle 11 miljardi euro võrra väiksem.
Hans Lindblad
Lugupeetud juhataja, minu arvates on see olnud huvitav arutelu. Meil on erinevad arvamused ja nii see peakski olema. Mõned inimesed tahavad eelarvet vähendada. Samas tundub, et paljud inimesed ei jää enne rahule, kui kõik liikmesriikide eelarved kantakse ELi eelarvesse. Õnneks ei ole Euroopa Parlamendile kõikide volituste andmine ilmselt see, mida meie valijad soovivad.
Ma sain otsese küsimuse Göran Färmilt. Kui kuulata Göran Färmi, tundub, nagu polekski Euroopa Liidus ilma mikrokrediidirahastuta mingit tööhõivepoliitikat. Kuid see ei ole loomulikult õige. Eri liikmesriigid investeerivad suuri summasid, et toetada majandust ja tööhõivet. Lisaks on Euroopa Liidu eelarve kogumahtu märkimisväärselt suurendatud; muu hulgas lisandub 5 miljardit eurot majanduse elavdamise kava jaoks. Lõpuks on meil ka Euroopa Keskpanga väga laiaulatuslik poliitika. Nii et meil on kahtlemata väga mõjus poliitika tööhõive ja majanduskasvu edendamiseks.Kui Göran Färmi arvates tuleb mikrokrediidirahastu seada esmatähtsaks eesmärgiks, siis paratamatult tuleb mõnda teist valdkonda kärpida. Kõik taandub valikutele. Kuid tahta aina rohkem ja rohkem ning esitada arved liikmesriikidele - see ei ole kindlasti vastuvõetav lahendus.
Vladimír Maňka
raportöör. - (SK) Lugupeetud kolleegid, tänan teid inspireerivate sõnavõttude eest. Tahaksin tänada Euroopa institutsioonide esindajad, Euroopa Parlamendi presidentuuri, variraportööre, koordinaatoreid ja teid kõiki.
Sel aastal on kõike tehtud eelarvekomisjoni kahe esimehe - esimesel poolaastal Reimer Böge ja teisel poolaastal Alain Lamassoure'i - eestvedamisel. Härra Böge ja härra Lamassoure, ma pole kindlasti esimene, kes ütleb teile, et olete omanud suurt rolli eelarvekomisjoni töös ja kogu eelarvemenetluses.
Hindan koostööd eesistujariigi Rootsi ja volinikuga. Naised ja mehed, kes ametlikult sõna ei võta, on meie nõuandjad, assistendid ja haldustöötajad. Samas on nad võtmeisikud. Ilma nendeta poleks me tänase tulemuseni jõudnud. Ma soovin neid kõiki tänada.
Armsad sõbrad, Lissaboni leping mõjutab Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide kogu tegevust. Euroopa Parlamendi jaoks kasvab märgatavalt kaasotsustamise korras tehtavate otsuste hulk, sest kaasotsustamismenetlus hõlmab kuni 95% õigusaktidest sellistes valdkondades nagu vabadus, turvalisus ja õigus, põllumajandus, kalandus, teadustegevus ja struktuurifondid. Nõukogus kasutatakse rohkem kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist ning sellistes valdkondades nagu turism, sport, energeetika, tsiviilkaitse ja halduskoostöö luuakse mitmed uued õiguslikud alused. See suurendab ELi õigusloomealast tegevust, millel on üldiselt oluline mõju Euroopa Parlamendi volitustele ja tegevusele. Niisiis tekib ka vajadus tugevdada haldustegevust.
Lähikuudel on meil kavas uurida ja koguseliselt hinnata rahalisi vahendeid, mis on vajalikud Lissaboni lepinguga seotud uue ELi poliitika elluviimiseks. Usun, et ühiselt suudame järgmise eelarvemenetluse edukalt lõpule viia.
Jutta Haug
Austatud juhataja, ma sooviksin tänada kõiki kolleege. Meil õnnestus saavutada ühine seisukoht nõukogu suhtes. Kuid ma tahaksin siinkohal südamest tänada ka nõukogu ja eesistujariiki. Kõik, kes mind tunnevad, teavad, et ma olen tavaliselt kiidu- ja tänusõnadega üsna kitsi. Sellegipoolest tahaksin väljendada oma siirast tänu eesistujariigile Rootsile ja eriti Hans Lindbladile nõukogu töö ja pideva kohaloleku eest eelarveküsimuste üle peetavates aruteludes. See käitumine erines meeldivalt eelmiste eesistujariikide käitumisest, kellega ma olen Euroopa Parlamendi liikme pika karjääri jooksul kokku puutunud. Tänan teid väga.
Täna hommikul osales arutelus palju parlamendiliikmeid; mulle tundub, et seekord osales tavalisest palju rohkem parlamendiliikmeid. Enamik neist viitas eelarve piirangutele ja struktuurile. Lugupeetud kolleegid, me võime julgelt eeldada, et 2010. aasta eelarve on viimane sedalaadi eelarve, st viimane sellise struktuuriga eelarve, mis lubab uskuda, et meil õnnestub edaspidi rahastada Euroopa Liidu vajalikke poliitikavaldkondi ning uusi eesmärke ja ülesandeid.
Me loodame, et komisjoni uus koosseis teeb vahekokkuvõtte kiiresti, sest 2006. aastal sõlmitud kokkulepete järgi oleks vahekokkuvõte tulnud esitada hiljemalt 2009. aastal ehk käesoleva aasta lõpuks. Tegelikult ootame ka ettepanekut praeguse finantsperspektiivi muutmise kohta. Me ei saa muutmisega oodata 2014. aastani. Me vajame jätkusuutlikke vahendeid juba praegu, et Euroopa Liit saaks eelseisvaid ülesandeid lahendada demokraatliku legitiimsusega, nagu eelarvekomisjoni esimees Lamassoure äsja meie kõigi nimel nõudis.
Reimer Böge
Lugupeetud juhataja, nüüd, mil me kõik oleme poliitilisest olukorrast lähtuvalt 2010. aasta eelarve osas kokkuleppele jõudnud, peame täna muidugi suunama oma tähelepanu sellele, mis meid järgmise paari kuu jooksul ees ootab.
Kuna Euroopa Ülemkogu on andnud iseendale 23,5 miljonit eurot, kasutades väga ühepoolset menetlust, siis tuleb meilgi väga kiiresti lisada vajalikud täiendused Euroopa Parlamendi eelarvele, et säilitada tasakaal institutsioonide vahel ja tagada Euroopa Parlamendi suutlikkus täita Lissaboni lepingust tulenevaid ülesandeid. Samuti tuleb meil pöörata piisavalt tähelepanu fraktsioonide, parlamendikomisjonide ja eriti üksikute parlamendiliikmete võimalusele täita Euroopa Parlamendi ees olevaid ülesandeid.
Lisaks tuleb järgmise paari kuu jooksul korraldada üldised arutelud kohandamise, läbivaatamise ja muutmise teemal. Ma pean silmas institutsioonidevahelise kokkuleppe kohandamist, uuendamist ja tugevdamist. Institutsioonidevahelise kokkuleppe osad tuleb seostada mitmeaastase finantsraamistikuga, arvestades, et Lissaboni leping näeb ette teistsuguse otsuste tegemise menetluse. Need arutelud peavad hõlmama ka finantsmääruse kaasotsustamismenetlust. Lisaks tuleks aruteludes käsitleda näiteks Euroopa Liidu välisteenistuse arendamise suurt paketti, pidades silmas Euroopa Parlamendi eelarvealaste õiguste tagamist ja õiguslike aluste võimalikke muudatusi, mis võivad olla vajalikud seoses välisteenistuse mitmeaastaste programmidega.
Seetõttu tahaksin siinkohal veel kord öelda, et ilma kohanduste, läbivaatamise ja muudatusteta ei ole meil võimalik midagi teha. Me ei saa Lissaboni lepingust tulenevate eelarvealaste muudatuste järkjärgulist rakendamist lõputult edasi lükata. Loodetavasti alustab komisjoni uus koosseis väga kiiresti tööd ja esitab ettepanekud, mis tagavad Euroopa Parlamendi õigused kõikides valdkondades ja millega ei püüta erinevaid õigusi tagaukse kaudu muuta, kuna see võib Euroopa Parlamenti kahjustada. Me teame, kuidas seda ära hoida.
László Surján
Kui me tahame 2010. aastal eurooplaste turvatunnet suurendada, peame seda eelarvet tulemuslikult ja praktiliselt rakendama. Just seetõttu oleme suurendanud energiajulgeolekut, toetame uute töökohtade loomist ja võtame kasutusele mikrokrediidirahastu. Me toetame ka teadus- ja arendustegevust ning elukestvat õpet. Me tahame aidata piimandussektorit ja võimalikult suures ulatuses leevendada kliimamuutuse kahjulikku mõju.
Et seda kõike teha, kulutame iga viimase kui sendi mitmeaastasest finantsraamistikust tulenevatest vahenditest. See tähendab aga seda, et eelarve on muutunud täiesti paindumatuks ega jäta piisavalt varusid. Seegi on põhjus, miks vahekokkuvõtte tegemisega tuleb kiirustada; ma kordan seda vajadust veel kord. Komisjon ja liikmesriigid jagavad suurt vastutust tuleviku eest. Me saame maksumaksjatele otse silma vaadata vaid siis, kui kasutame meie käsutuses olevat raamistikku mitte ainult õiguspäraselt, vaid ka sihipäraselt.
Kui on vahendeid uute töökohtade loomiseks, siis kasvab töökohtade arv ka tegelikult. Kui on muid vahendeid, mis võimaldavad vähearenenud piirkondadel teistele järele jõuda, siis nende piirkondade SKP suureneb ka tegelikult. Alles siis, kui meil on selle kõige üle kontroll, saame öelda, et raha on hästi kulutatud ja et Euroopa kodanikel tasus seda ohvrit tuua, sest praegune 123 miljardi euro suurune toetus ELi eelarvesse on kindlasti ohver.
Austatud juhataja, lugupeetud minister ja volinik! Ma loodan, et Euroopa Parlament annab oma kindla toetuse esitatud raportile ja et neljapäeval anname Euroopa Liidu kodanikele hea eelarve, mis on nii õiguslikus kui ka moraalses mõttes asjakohane.
Juhataja
Ühisarutelu on lõppenud.
Jutta Haugi raporti hääletamine toimub homme.
László Surjáni, Vladimír Maňka ja Reimer Böge raportite hääletamine toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ádám Kósa  
Minu kolleeg Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist, László Surján, ja Vladimír Maňka on täitnud tähtsa ülesande. Nagu mis tahes riigi parlamendis toimuva eelarvearutelu puhul peame Euroopa Parlamendis selgelt välja tooma, mida eelarveprojekt konkreetselt sisaldab ja millise sõnumi see ühiskonnale saadab. Kuigi raportis ei mainita juurdepääsetavust, tahaksin juhtida teie tähelepanu järgmisele asjaolule. Euroopa Liit on üldasjade nõukogu poolt 26. novembril vastu võetud otsuse alusel piirkondliku organisatsioonina ühinenud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga. Seda silmas pidades ning arvestades raporti lõiget 43 ja 2. lisa sätteid, peaksime olema rahul kinnisvarapoliitikat käsitleva ühisavaldusega.
Samas on väga tähtis, et lisaks muudele olulistele nõuetele (nt energia kokkuhoid) võetaks ehitamise ja muude infrastruktuuri investeeringute puhul arvesse ka juurdepääsetavust. Juurdepääsetavuse tagamise lisakulud on alati palju suuremad. Sellega seoses on ülimalt oluline, et Euroopa Parlament võtaks ohutusnõuetega seoses arvesse ka nägemispuudega inimesi. Näiteks tuleks hoonete projekteerimisel ja kasutusvalmidusse seadmisel kasutada selgelt nähtavaid tähistusi koos reljeefsete korrusemärgistustega, et aidata nägemispuudega inimestel teed leida. Lisaks hoonete juurdepääsetavuse tagamisele on seoses keeleliste õigustega minu arvates tähtis tagada, et dokumendid (sealhulgas elektroonilised versioonid) sisaldaksid asjakohast teavet selle kohta, kuidas nägemispuudega inimesed nendega tutvuda saavad (milline tarkvara on selleks vajalik).
Andreas Mölzer  
Majanduskriisi ajal, kui Euroopa kodanikke tabavad koondamislained ja sotsiaalteenuste kärped, peab ka Euroopa Liit raha kokku hoidma. Järgmisel aastal plaanib EL kulutada ligikaudu 123 miljardit eurot ehk seitse miljardit rohkem kui sel aastal. Majanduslikult raskel ajal on muidugi vaja meetmeid majanduse ergutamiseks, kuid on kaheldav, kas sellised vahendid nagu Euroopa majanduse elavdamise kava täidavad seda eesmärki. Varem on paljukiidetud ELi programmid osutunud pabertiigriteks. Lisaks on mitmesugused ELi toetused ärgitanud inimesi panema toime erinevaid kuritarvitusi. Juba aastaid kirjeldab Euroopa Kontrollikoda oma aastaaruannetes jultunud rikkumisi põllumajandus- ja struktuurifondides. See tähendab, et vaevaga teenitud maksumaksjate raha on aastaid voolanud teadmata kanalitesse. Keerulised eeskirjad, mida isegi Brüsseli euroametnikud sageli peavad segadust tekitavaiks, aitavad olulisel määral kaasa selle süsteemi puudulikkusele. Euroopa Liidul puudub isegi kontroll ekslikult välja makstud vahendite sissenõudmise üle. Seetõttu on ELi eelarve jätkuv paisutamine vale tee. Selle asemel tuleb süsteemist kõrvaldada vead, kasutades ulatuslikku taasriigistamist, näiteks põllumajandussektoris. See võimaldaks liikmesriikidel endil otsustada, milliseid valdkondi nad soovivad toetada. Mis puudutab majanduse ergutamise meetmeid, siis need peaksid moodustama osa liikmesriikide kooskõlastatud tegutsemisest.
Siiri Oviir  
2009. aasta märtsis Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud majanduse elavdamise kavaga nähakse ette 2009. ja 2010. aastal ELi eelarve kasutamata vahenditest 5 miljardi euro eraldamine investeeringute tegemiseks energiavõrkude sidumise ja lairibavõrkude arendamise projektidesse. Mul on hea meel tõdeda, et Euroopa majanduse elavdamise kava teise aasta (2010) rahastamise osas saavutati 2007-2013 finantsraamistiku läbivaatamise ja vahendite ümberpaigutamise kaudu lepituskomitees tulemus, mis tagab järgmisel aastal rahastamise 2,4 miljardi euro ulatuses ning võimaldab ellu viia majanduse elavdamise kavas sätestatud eesmärke. Kuna finantsraamistiku muutmine seoses Euroopa majanduse elavdamise kavaga jätab 2010. aastal ootamatute rahaliste vajaduste katmiseks väga väikesed varud, siis nõustun raportööri seisukohaga, et kehtiv mitmeaastane finantsraamistik ei vasta Euroopa Liidu rahalistele vajadustele ning Euroopa Komisjonil tuleks viivitamatult esitada ettepanek kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte kohta.
Pavel Poc  
Soovin kõigepealt väljendada oma imetlust kõigi nende suhtes, kes selle eelarvega töötasid. ELi eelarve koostamine majanduskriisi tingimustes ja Nice'i lepingult Lissaboni lepingule ülemineku perioodil oli väga keeruline ülesanne. 2010. aasta eelarve on viimane sellise struktuuriga eelarve. Lissaboni leping on aga jõus ning raske on töötada eelarvega, mille struktuur ei kajasta uusi tingimusi. Lissaboni lepingu ratifitseerimine oli protsessi lõpuosas küll keeruline, ent komisjon ei saa kasutada seda ettekäändena, et mitte esitada õigeaegselt uue eelarvestruktuuri projekti. Komisjon peab selle ülesande viivitamata täitma. 2010. aasta eelarve on väga hoolikalt tasakaalustatud ja selles kasutatakse ära kõik vahendite jaotamise võimalused. Seetõttu ja tulenevalt rahutul kriisiajal esinevatest majanduslikest muutustest võib eelarve osutuda väga hapraks. Seda eelarvet tuleb toetada teadmisega, et see on praegust ebakindlat aega arvestades ilmselt liiga täpselt paika pandud ja eelarvega töötamine nõuab 2010. aastal teatavat paindlikkust.
Georgios Stavrakakis  
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ka mina tahaksin väljendada rahulolu 2010. aasta eelarve osas saavutatud kokkuleppega. Samas tuleks tähele panna asjaolu, et varud on eelseisvatel aastatel väga piiratud. See jätab vähe võimalusi tegutsemiseks, kui EL peab reageerima ettenägematutele vajadustele või täitma uusi poliitilisi ülesandeid, mis tulenevad näiteks ELi 2020. aasta strateegiast, või soovib võtta uusi meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks.
Ma olen väga rahul, et tänu Euroopa Parlamendi visadusele õnnestus tagada energiavõrkude ja infrastruktuuri rahastamine majanduse elavdamise kava raames, keskendudes keskkonnasõbralikele tehnoloogiatele, innovatsioonile, teadusuuringutele ja maapiirkondades lairibavõrkude loomisele.
Samuti on väga oluline tagada ühenduse olemasoleva infrastruktuuri ja vahendite elujõulisus kodanikukaitse valdkonnas, tugevdades veelgi Euroopa Liidu kiirreageerimise suutlikkust loodusõnnetuste korral, valmistudes nii ette Euroopa kodanikukaitse üksuse loomisele tulevikus.
Lõpetuseks arvan, et me kõik oleme nõus sellega, et ilma vajalike rahaliste vahenditeta ei saa rääkida paremast Euroopast, kodanikele lähemal olevast Euroopast.
Silvia-Adriana Ţicău  
Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve on viimane eelarve, mis kiidetakse heaks vastavalt Nice'i lepingule. Uus leping annab Euroopa Parlamendile suurema võimu ja õiguse öelda eelarve vastuvõtmisel viimane sõna. Euroopa Parlament ja nõukogu saavad võrdsed õigusloomealased volitused sellistes valdkondades nagu põllumajandus, energeetika, sisseränne, justiits- ja siseküsimused, tervishoid ja struktuurifondid; need volitused hõlmavad muidugi ka vastavaid eelarveid. 2010. aasta eelarvest eraldatakse märkimisväärne osa vahenditest loodusvarade kaitsmise ja majandamise, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja tööhõive, konkurentsivõime ja innovatsiooni, regionaalarengu, põllumajanduse ja maaelu arengu jaoks. Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks on Euroopa Liidu 2010. aasta eelarves ette nähtud 2,4 miljardit eurot, mida kasutatakse strateegiliste projektide rahastamiseks sellistes valdkondades nagu energeetika, transport, maapiirkondades lairibavõrkude arendamine ja maapiirkondade kogukondade toetamine. Mul on hea meel, et Euroopa Parlament on suutnud eraldada 300 miljonit eurot piimatootjate toetuseks. Majanduskriis on mõjutanud liikmesriikide SKPd ja mõjutab liikmesriikide osamakseid ELi eelarvesse. Loodan, et 2010. aastal tehtav finantsraamistiku 2007-2013 vahekokkuvõte võimaldab liikmesriikidel struktuurifondide vahendeid paremini kasutusele võtta, eelkõige transpordi- ja elamute energiatõhususe valdkonnas.
(Istung katkestati kell 11.25 ja seda jätkati kell 12.00.)
