Raskete kaubaveokite maksustamine teatavate infrastruktuuride kasutamise eest - Keskkonnahoidlik transport ja väliskulude sisestamine (arutelu jätkamine) 
Juhataja
Jätkame aruteluga härra El Khadraoui ja härra Jarzembowski raportite üle transpordisektori kohta.
Silvia-Adriana Ţicău
Kõigepealt tahaksin tänada oma kolleege härra El Khadraouid ja härra Jarzembowskit.
Transpordisektor on üks peamisi sektoreid, mis soodustab Euroopa Liidu majandus- ja sotsiaalarengut. Euroopa Parlamendi nõudmisel tegi Euroopa Komisjon ettepaneku väliskulude sisestamiseks ja Eurovignette'i direktiivi muutmiseks. Ent hetk, mis selle tegemiseks valitud on, tuleb väga raskel ajal. Majanduskriisi tõttu on tellimuste maht langemas, vedajad seisavad silmitsi suuremate kuludega, ettevõtted lähevad lõhki ja kaotatakse töökohti.
Kuigi komisjoni poolt välja pakutavad tekstid tähendavad sammukest edasi transpordi arengus, mis austab ja kaitseb keskkonda, saab ja peab neid täiendama. Ma ei usu, et härra Jarzembowski lähenemine, milles me ainult kritiseerime ilma täiendusi tegemata, on õige lahendus. Minu isikliku arvamuse kohaselt ei saavuta direktiiv, mida ei saa kõigis liikmesriikides kohustuslikult rakendada, oma eesmärki ning võib oluliselt moonutada siseturgu läbi takistuste, mida mõned liikmesriigid soovi korral võivad inimeste ja kaupade vaba liikumise takistamiseks kasutusele võtta.
Seetõttu arvan, et väliskulude sisestamise protsessi tuleb rakendada kõigile transpordiliikidele ja topeltmaksustamist tuleb vältida. Nii et kui mõned liikmesriigid on otsustanud teemaksud kehtestada, ei tohiks nad hiljem veel täiendavat saastemaksu kehtestada. See on tegelikult härra El Khadraoui poolt vastu võetud seisukoht, mida ma toetan.
Liiklusummikute poolt tekitatud kulud on tõusmas 1%-ni sisemajanduse kogutoodangust. Seega peame selle vähendamise nimel tegutsema, ent nende meetmete maksumust ei tule ainult kaupade ja reisijateveo ettevõtjate poolt tasuda. Ummikuid põhjustavad kõik sõidukid ja eriti veel puudulik infrastruktuur. Liikmesriigid peavad investeerima kiirteede, kiirraudteede ja muude alternatiivide ehitusse, mis võimaldaks liiklusummikuid vähendada. Ühendveod lihtsustavad kaupade vedu maanteevõrgustikust raudtee-, laeva- või õhuveosüsteemi, muutes kaupade ja reisijate veo tõhusamaks.
Kokkuvõttes vajame Euroopa transpordi arendamiseks integreeritud strateegiat, mis keskkonda kaitseb, ent sellist, et väliskulude sisestamine ei mõjutaks maanteetranspordi konkurentsivõimet.
Dirk Sterckx
Härra juhataja, olen nõus härra Jarzembowskiga, kui ta ütleb, et liikuvus on ühiskonna jaoks väga oluline. Nõustun ka proua Wortmann-Kooliga, kui ta ütleb, et ka siin peame siseturule erilist tähelepanu pöörama. Ent minu arvates viibki see kompromiss meid sammu võrra sellele suunale lähemale. Siseturg on tähtis, nii et liikmesriikide vahel kokkulepete sõlmimine on samuti tähtis. Lisaks sellele on see alles esimene samm süsteemi poole, mille peame mingil hetkel nagunii tervenisti läbi mõtlema ja selles mõningaid punkte kohendama.
Valdav enamus meie fraktsioonist toetab raportööriga saavutatud kompromissi, mille eest olen talle tänulik. Väliskulude sisestamine - ja olen raportööri sõnu hoolega kuulanud - ei ole regulaarne maks. Niimoodi tekitatud tulu tuleb väliskulude vähendamiseks kasutada. See on oluline osa parlamendi seisukohast. Kui seda ei juhtu, ei ole meil enam kompromissi.
Seega nõustume õhusaaste, müra ja ummikute kaasamisega väliskulude sisestamisse. Ummiku puhul aga, kui eesmärk on selle nähtuse vastu võidelda ja seda vähendada, tuleb kõiki seda põhjustavaid teekasutajaid samamoodi kohelda ilma erinevate vastutavate elementide vahel vahet tegemata.
Seega arvan ka, et on hea mõte, et liikmesriik peab esitama tegevuskava ja näitama, kuidas plaanib ummikuid vähendada. Kokkuvõttes on sihtotstarbeline jaotamine oluline - raportöör on selle samuti vajaliku komponendina välja toonud. Parlamendis ei ole arutletud, et sihtotstarbeline jaotamine, tulude kasutamine, on väga tähtis.
Tahaksin proua Wortmann-Koolile öelda, et kui neid kahte tingimust - kõigi ummikuid põhjustavate teekasutajate võrdne kohtlemine ja maksudest saadava tulu selgelt sihtotstarbeline jaotamine - ei täideta ja kui nõukogu üksmeelele ei jõua, võtab Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon samuti kompromissile antud toetuse tagasi.
Roberts Zīle
Tänan teid, härra juhataja. Kõigepealt tahaksin tänada mõlemaid raportööre, eriti härra El Khadraouid, raske töö eest kompromissile jõudmise nimel. Arvan, et transpordi- ja turismikomisjon hääletab ühe osa üle kompromissist - selle osa üle, mis on seotud sihtotstarbeliste maksetega -, ent täiskogu istungil hääletatakse kindlasti mingi teatud osa üle, näiteks ummikute üle. Tahaksin samuti tänada oma kaasliikmeid mõistva suhtumise eest seoses ajapõhiste maksude kaotamisega Euroopa Liidu piiridel asuvates riikides, kus raskeveokid tekitavad märkimisväärset saastet, seistes piiridel järjekordades pikka aega nii päeval kui öösel. Lõpetuseks, kui oleme selle direktiivi mingis vormis vastu võtnud, loodan väga, et kriisist hoolimata ei too liikmesriigid siiski lühiajalist olukorda ohvriks pikaajalistele eesmärkidele. Minu arvates oleks see väga oluline probleemi lahendamisel. Tänan teid.
Eva Lichtenberger
Tänan teid, härra juhataja, daamid ja härrad. Homne otsus väliskulude osas maanteetranspordi sektoris on otsus selle üle, kas transport on kokkuvõttes säästlik; kas tulevikus tekib õiglane konkurents maantee ja raudtee vahel ja kas "saastaja maksab” põhimõtet rakendatakse lõpuks maanteeliiklusele - vähemalt mingilgi määral.
Kulud ei ole uued - need on juba mõnda aega olemas olnud. Lihtsalt praegu tasutakse need riiklikest eelarvetest. Peame kindlasti transpordiühenduste lähedal elavate inimeste keskkonna ja tervise asetama kõrgemale sellest, et meil ei ole liiklusummikuid. Need koormad on meile kõigile hästi teada. Transiiditeede mõju tervisele on dokumenteeritud ja see on meie üleskutse tegevusele.
Karmimad heitgaasistandardid veoautodele, mille osas meil olid nii kõrged ootused, olid ebapiisavad. Üksikutes veoautodes tehtud täiustused ei tähendanud midagi, sest samaaegne kasv nullis kõik ära. See tähendab, et vajame uusi eesmärgipäraseid meetmeid, et pakkuda paremat raamistikku turule, mis on rööbastelt maha jooksnud. See tähendab aga ka, et sagedatele liiklejatele mõeldud maksuvähendused, mis veel eksisteerivad, tuleb ära keelata, sest need annavad saastajatele saastamise eest vaid lisahüvitist.
Nõuame võimalikult põhjalikku selliste väliskulude hõlmamist, mida praegu kaetakse eelarvetest, ning ma lõpetan oma vana kordusega: Alpide tundlik piirkond vajab erikaitset.
Erik Meijer
Härra juhataja, tollipiiride ja vahetuskursside kaotamine Euroopas on suurendanud majanduse mastaapi. Valitsus on loonud tiheda võrgustiku järjest laiematest kiirteedest. Paljusid kaupu transporditakse nüüd pikka maad, mõnikord isegi tootmisprotsessi erinevates etappides.
Need arengud on keskkonda negatiivselt mõjutanud ning veoettevõtjad ei kanna nende kulusid. Osaliselt selle tõttu ongi kaubavedu aastate jooksul järjest odavamaks muutunud. See soodustab suuremat transporti ja suurendab keskkonnamõju veelgi.
Peaaegu 10 aasta jooksul, mil olen olnud täiskogu liige, olen sageli kuulnud juttu selle keskkonnakahju maksustamisest veoettevõtjatele, ent kahjuks on tulemused ikka veel mitterahuldavad. Mõnikord tundub, et poliitikud on rohkem huvitatud arvutusmudelitest endist kui tulemustest, mida nende abil saavutada saab. 2006. aastal selles osas vastu võetud otsused ei ole andnud piisavaid tulemusi.
Mis puutub minu fraktsiooni, siis eesmärgiks peab olema anda kõige keskkonnasõbralikumatele transpordiviisidele - raudtee- ja veetransport - suurem võimalus ning piirata kõige rohkem keskkonda kahjustavaid viise - maantee- ja õhutransporti. Sellise selge eesmärgi puudumisel tekitavad arvutusmudelid ja rohkem Euroopa reegleid ainult bürokraatiat ning mitte mingit kasu inimestele ja keskkonnale.
Minu riik Holland on näide sellest, kuidas asju mitte teha. Teede maksustamise küsimus - maanteeliikluse maksustamine vastavalt reisitud vahemaale - on peaaegu 20 aastat arutlusel olnud ning on nüüdseks täielikult tupikusse jõudnud. Valijatele on jäänud ainult selline mulje, et ummikuid maksustatakse, aga ei ole isegi väljavaadet lahenduseks probleemidele raudteede ja reisijate ühistransporditeenuste parandamise näol.
Euroopa ei tohi korrata selliseid liikmesriikide vigu. See peab eemaldama kõik takistused regionaalsetelt ja riiklikelt meetmetelt, võimaldama nende meetmete tõhusat koordineerimist, täiustama piiriüleste maksude tasumist ning andma professionaalsetele juhtidele rohkem teavet selle kohta, milliseid meetmeid oodata väljaspool piirkonda, kus nad elavad.
Raportöör härra El Khadraoui ettepanekud annavad sellele ulatust ning saavad seega minu fraktsiooni toetuse. Lisaks sellele juhib härra Jarzembowski tähelepanu peamiselt raudteeliiklusest tulevale mürale ning me nõustume temaga. Samal ajal aga tahaksin välja tuua, et järjest rohkemate müratõkete ehitamine raudteedele ei saa lahenduseks olla.
Johannes Blokland
Härra juhataja, pärast pikka väsitavat arutelu oleme jõudmas parlamendi seisukoha vastuvõtmiseni esimese lugemise juures. Olen tulemusega üsnagi rahul ja raportööriga tehtud koostööga väga rahul. On hea, et liikmesriikidele antakse võimalus väliskulud saastaja arvele kanda. Kanname kõhklemata sellele, kes lõpuks tarbija on, ka ummikute tekke ning õhu- ja mürasaastega seotud kulud.
Olen küll aga arvamusel, et liikmesriigid peavad säilitama võimaluse kulusid varieerida. Lisaks sellele peab olema võimalik kehtestatud maksukoormusi selgelt ja läbipaistavalt seostada tegelike kantud kuludega. Me ei saa liikmesriikidel lubada kehtestada mingit karistusmaksu. Seega tuleb muudatusettepanek 40 raportist eemaldada.
Sooviksin ka, et nõukogu ütleks mulle, kas ta jagab parlamendi arvamust, et Eurovignette'ist saadavaid tulusid tuleb kasutada väliskulude vähendamiseks. See on väga oluline minu toetuseks Eurovignette'i direktiivile.
Lisaks sellele ei tohi see ettepanek eraldatuks jääda. Veoautod ei ole ainsad teekasutajad, mis ummikumaksude eest vastutavad; teised transpordiviisid tekitavad neid samuti. Peale vee- ja õhutranspordi, mida kaetakse heitkogustega kauplemise süsteemiga, peavad need veoettevõtjad samuti oma väliskulusid tasuma. See on õiglane viis, kannustamaks veoettevõtjaid enda tegude tagajärgedega tegelema.
Tahaksin kasutada ka võimalust ja paluda toetust oma muudatusettepanekule 76. Ma ei mõista, miks komisjon otsustas muuta vana teksti regulatiivsete muudatuste kohta tekstiks "kõik linnatänavad”. Selliste regulatiivsete muudatuste kehtestamine kuulub riigi pädevusse. Liikmesriigid peavad ise otsustama viisi üle, kuidas nad sellist regulatiivset muudatust kehtestada soovivad, tingimusel, et see on loomulikult mittediskrimineeriv. Pakun seega välja, et me naaseksime 2006. aastast pärit algse teksti juurde ning palun teil seda toetada.
Kokkuvõtteks on äärmiselt tähtis, et komisjon tagaks, et liikmesriigid ei kasuta seda direktiivi ebaõiglaselt kõrgete maksude kehtestamiseks kaubaveole. Komisjon peab artikli 11 lõikes 1 määratletud ülesandeid väga tõsiselt võtma. Kui liikmesriik keerab väliskulumaksu arvutamise või maksimumväärtuse naljaks, peab komisjon seda liikmesriiki karmilt karistama.
Reinhard Rack
(DE) Härra juhataja, majandus, keskkond ja inimesed - need on kolm nurgakivi, millesse peame mahutama Euroopa seadused seoses teede maksustamise ja Eurovignette'iga. Mis puutub kaubaveosse Euroopas, siis on ilmselt õige öelda, et peame need kolm prioriteeti erinevalt järjestama, vähemalt tähestikule vastupidises järjekorras. Peame prioriteedid nüüd seadma järgmiselt: kõigepealt inimesed, siis keskkond ja siis majandus.
Meie, komisjon ja parlament, tahame seda teha. Komisjon on koostanud väga mõistliku ettepaneku väliskulude sisestamise teemal, pakkudes välja kulude ehtsama peegeldamise transpordis - kaubaveos, aga mitte ainult - ja me võime selle eest tänada endist asepresidenti Barrot'd ja praegust asepresidenti Tajanit.
Täiendasime ettepanekut transpordi- ja turismikomisjonis. Eriti pöörasime veelgi suuremat rõhku nende muredele, kes kõige enam mõjutatud on - inimesed, keskkond ja majandus. Selles kontekstis tahaksin avaldada siirast tänu raportöör härra El Khadraouile ning kõigile, kes selles töös väga konstruktiivsed ja aktiivsed olnud on.
Oleme säilitanud ka proportsioonitunde. Euroopa ei saa ega ka ei peaks kõike ja kõigis detailides reguleerima. Liikmesriikidel kui oma konkreetsete tingimuste kujundajatel peab samuti oma koht olema. See kehtib eriti ka täna palju kõneainet leidnud ummikute teemal. Antud juhul ei peaks see tähendama nende karistamist, kes end liiklusummikust leiavad, vaid konstruktiivsete lahenduste leidmist, et ummikuid vältida. Siin peaks ülimuslik olema kavandamine, mitte keelamine.
Ja nagu sageli meie teksti puhul ikka, peitub saatan pisiasjades. Algses ettepanekus tegi komisjon pärast hoolikaid kuluarvestusi ettepanku kõik ära unustada ja ikkagi kuludele lõplik ülempiir määrata. Lükkasime komisjonis selle tolleaegses muudatusettepanekus 20 tagasi kui absurdsuse. Homme hääletatakse selle punkti üle uuesti ning siis on see muudatusettepanek 40. Raportöör on selle poolt. Palun teil kõigil seda punkti toetada - peame selle hääletuse võitma.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et minu meelest on väga kahetsusväärne, et eesistujariik Tšehhi ei pidanud vajalikuks saata parlamenti esindajat selle olulise õigusloomega seotud ettepaneku jaoks.
Brian Simpson
Härra juhataja, räägin El Khadraoui raportist. Tahaksin raportööri ja tema meeskonda tänada nende raske töö eest ja kompromissi leidmise eest, kuigi aeg-ajalt tundus see võimatu.
Selles arutelus tuleb mitmeid punkte ära märkida. Esiteks on see protsessi algus, mitte lõpp, ning kompromiss sisaldab liikmesriikide õigust valida, kas kehtestada ummikumaks või mitte. Tahan ka Härra liikmetele, eriti fraktsioonile PPE-DE, meelde tuletada, et istungisaal on komisjonilt pidevalt nõudnud ettepanekut ja strateegiat väliskulude sisestamiseks kõigis transpordiviisides - aga eriti maanteetranspordis - ja seda on tõepoolest rõhutatud, kuna meie teedel tekib järjest rohkem ummikuid ja globaalne soojenemine jätkub.
Samuti on vajadus näha rohkem tasakaalus maanteesektorit, mis ei säästa ainult majandust, vaid ka keskkonda, ning sektorit, mis tunnistab, et peab maksma õiglase hinna tekitatud kulude eest - olgu need keskkonna- või infrastruktuurikulud. Meil ei saa olla "mittemidagitegemise” hoiakut, kuigi märgin ära, et see sõna on konservatiividega viimaste kuude jooksul sünonüümiks muutunud. Tean, et selle raporti koostamine on olnud raske - mõned liikmed usuvad, et see läheb liiga kaugele, teised aga, et mitte piisavalt kaugele. Ent arvan, et esimeses etapis väärib see kompromiss toetust. Ootan tulevikus teiste välismõjude hõlmamist ning rõhutaksin oma fraktsiooni toetust, et kõiki Eurovignette'idest teenitavaid tulusid tuleks sihtotstarbeliselt kasutada transpordisektoris, et tuua läbipaistvus ja avalik arvamus üksteisele lähemale.
See raport on tõsine üritus pakkuda seda, mida parlament palju aastaid nõudnud on. See on tähtis vahend ummikutega võitlemises, keskkonna parandamises ja ülemineku soodustamises, mistõttu see vääribki meie täielikku toetust. Ning volinik, ma ei muretseks liiga palju Georg Jarzembowskiga lahkarvamusel olemise üle - oleme sotsiaaldemokraatide fraktsioonis seda edukalt juba aastaid teinud.
Paolo Costa
(IT) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, see on kolmas kord, mil mul on olnud võimalus selle teemaga tegeleda. Eelmise tööaja jooksul oli mul heameel olla raportöör selle teema omaalgatuslikus raportis ning hiljuti kinnitasime Eurovignette'i eelmise versiooni.
Me ei tohiks unustada põhjust, miks see protsess nii kaua veninud on. Mängus on üheaegselt vähemalt kolm tegurit. Hiljuti tasusid teede ja muude infrastruktuuride eest ainult maksumaksjad. Eurovignette sillutab teed, et võimaldada meil alustada vähemalt osalise vastutuse üleviimist infrastruktuuridega seotud finantskohustuste eest kasutajale, viisil, mis on selgelt õiglasem. Teiste sõnadega, Eurovignette on akt, mis on mõeldud õiglase maksustamise tagamiseks, hoolimata sellest, et hetkel viitab kõik vastupidisele. Tagamine, et see leiab aset teistmoodi, sõltub finantskorraldustest erinevates riikides, mis ei luba Euroopal asjaga tegeleda - sest vastasel juhul tahaksime me seda liigagi palju. Praegune Eurovignette rakendab "kasutaja maksab" põhimõtet. Nüüd on meil probleem, kuidas lülituda "saastaja maksab” süsteemile, mis on järgmine suur põhimõte, millega tegelema peame.
Minu arvates on meie kompromiss hea ja peame üritama sellest võimalikult kaua kinni pidada. See on tõendiks, et kui nõukogu kokku lepib, suudame edukalt vastu võtta...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Seán Ó Neachtain
(GA) Härra juhataja, tahaksin öelda, et mõistan kõnealuse raporti tagamaid. Ent selles, mis minusse puutub, on see ebaõiglane, sest see kohus, Eurovignette, tõstab nende riikide kulusid, mis asuvad turu keskmest kaugel.
Volinik ütles, et mägipiirkonnad on ühtse turu vastased. Kuidas on lood aladega, nagu minu enda valimisringkond Iirimaa lääneosas, kust igal nädalal lahkub 1000 veoautot? Need saavad turule minnes lüüa. Ja mis tähendab, et see on ühtne turg? Ei ole ju! Äärepoolsetes riikides kulud tõusevad, sest teie tahate turu keskkonnahoidlikuks muuta. Te ei saa aga mõlemat. Peate mõtlema ääreriikidele ja andma neile ausa tehingu, härra juhataja, midagi, mida siin raportis tehtud ei ole.
Sepp Kusstatscher
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, ükski tõsine teadlane ei kahtlegi, et fossiilkütuste tarbimisele on pandud peale karmid pidurid, kuna tooraine on piiratud ja fossiilkütuste põletamine on kliimakaose peamine põhjus.
Me kõik teame, et umbes kolmandik fossiilkütustest laristatakse reisimisele ja transpordile ja et eriti just kaubaveokid tekitavad suurt kahju inimestele ja keskkonnale, mille eest maksumaksja siis maksma peab. Kõik on põhimõtteliselt nõus tõeliste kulude eest maksmise põhimõttega. Ent mis puutub konkreetsetesse meetmetesse tõeliste kulude rakendamiseks, kuuleme ikkagi tuhandeid vabandusi.
On täiesti mõistmatu, miks tegevused, mida kriisidega tegelemiseks rakendatakse, ei ole hulga järjepidevamad. On vale jätkata selle ebatervisliku ja ülepaisutatud transpordimajanduse propageerimist. 20-20-20 sihtmärk muutub muidu järjest kaugemaks. Peame aru saama, et selline ebaausus ohustab meie lapselaste tulevikku.
Ulrich Stockmann
(DE) Härra juhataja, volinik, kõigepealt tahaksin härra El Khadraouid tänada. Ta saavutas tõeliselt rasketes tingimustes realiseeritava kompromissi.
Meile, transpordipoliitika koostajatele, on see ajahüpe edasi, et õhusaaste, müra ja ummikud saab nüüd samuti teemaksude alla hõlmata. See tugevdab "saastaja maksab” põhimõtet. "Saastaja maksab” põhimõte ei lase kasumil erakätesse minna ning kahju eest maksab ühiskond. See on sotsiaaldemokraatlik kontseptsioon. Parlament otsustas selle põhimõtte järk-järgult kõigile transpordiviisidele rakendada. Siis tekib lõpuks ometi aus konkurents raudteede, veoautode ja siseveekogude vahel.
Siinkohal tuleb samuti selgeks teha, et on täielikult liikmesriikide endi otsustada, kas rakendada neid täiendavaid teemakse või mitte. Kedagi ei sunnita seda tegema. Kõik, mida siin teeme, on sellele põhiraamistiku koostamine, nii et Euroopas ei oleks tarvis erinevaid teemaksu mudeleid kokku sobitada, vältides sellega diskrimineerimist, sest maanteevedu tuleb sarnaselt kohelda kogu siseturul. Meie jaoks ei seisne asi täiendavates tuluvoogudes, vaid hoopis transpordi tugevamas suunamises hinnasignaalide abil. Transpordi- ja turismikomisjonil on õigus tahta näha selle täiendava sissetuleku kohustuslikku kaitsmist, mida kasutatakse väliskahjude vähendamiseks.
Ent minu arust on ikkagi meepotis üks tõrvatilk. Kahjuks seob komisjoni praegune otsus veoautodele ummikumaksude kehtestamise teiste transpordiliikide hõlmamisega, näiteks sõiduautodega. See väldib ummikumaksude kehtestamist sellistele liikmesriikidele, kes ei taha sõiduautodele teemaksu kehtestada, näiteks Saksamaale. Seega keelab see meile tähtsa maksustamisvahendi transpordipoliitika vallas.
Minu kokkuvõte on järgmine: homne hääletus toob läbimurde transpordipoliitikas pärast aastakümnetepikkusi arutelusid väliskulude üle. Loodan, et saame selle läbimurde saavutamiseks vajaliku häälteenamuse.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Härra juhataja, ainus põhjus - vähemalt minu arvates - seda ettepanekut üldse tõsiselt vaadata on see, et see loob liikmesriikidele Euroopa võrgustiku, mille raames töötada, mis kokkuvõttes toob kasu siseturule. Tõepoolest, "rohelist” mõtteviisi kuritarvitatakse järjest sagedamini mingisuguse protektsionismi eesmärgil. Selle heaks näiteks on sektoraalsed sõidukeelud Austrias.
Oleme läbinud pika teekonna. Siiski on arutellu jäänud veel mõned keerulisevõitu küsimused. Ütlen selgelt, et minu arvates on ummikumaksu kehtestamise võimalus autokaubaveos lubamatu, ning pean ka sihtotstarbelisest eraldamisest loobumist vastuvõetamatuks.
Nagu minu kolleeg härra Sterckx varem juba ütles, kui teisel lugemisel peaks selguma, et parlamendis ja nõukogus ei ole nende seisukohtade poolt häälteenamust, võtab Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon ettepanekult oma toetuse tagasi. Autokaubavedu on meie majanduse tähtsaks veojõuks. Me ei tohi seda fakti kindlasti ära unustada - eriti praegusel ajal.
Lubage ka mul - ütlen seda eriti Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide Fraktsiooni silmas pidades - lõpetada vana hollandi ütlusega: elevant-portselanipoes-taktika töötab harva.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Härra juhataja, kriis, mis üha enam autoveo-ettevõtjatelt oma hinda nõuab, peaks hoiatama meid uue maksustamisdistsipliini sisseviimise eest, kui me just kriisi süvendada ei taha. Transport on olnud alati kogu majanduse eluvesi. Meil on olnud negatiivseid kogemusi ühise põllumajanduspoliitika reformimisega ning nüüd see tõenäoliselt kordub.
Peame meeles pidama, et enam pole veoettevõtjad enamasti tohutu suured ettevõtted, vaid peotäie sõidukitega väikeettevõtted. Ärme sunni neid riigi ülalpidamise eest maksma. Seda tehakse juba kütusemaksu, kindlustuse, teedekontrolli ja paljude muude maksude kaudu. Väliskulude eest maksete sisseviimine tõstaks märkimisväärselt transpordi maksumust ja tähendaks sama asja eest kahekordselt maksmist. Selge on, et kaupu on vaja transportida, kuna alati on tootjaid ja kliente kaupadele, mida on tarvis transportida, kuid kas meil on vaja neid infrastruktuurikulude eest vastutavaks teha? Teen ettepaneku panna igasugused edasised meetmed paremate aegadeni seisma või komisjoni ettepanek täielikult tagasi lükata.
Michael Cramer
(DE) Härra juhataja, transport ja eelkõige maanteetransport annab 30% CO2 heitmetest ning isegi käesoleva direktiivi puhul oleme alles miilide kaugusel ausa konkurentsi saavutamisest erinevate transpordiliikide vahel.
ELil on olnud kohustuslik raudteemaks 1990. aastate keskpaigast saadik. See kehtib igale vedurile igal rööpakilomeetril ning on suuruse poolest praktiliselt piiramata. Teedel on liikmesriikide otsustada, kas nad võtavad üldse mingit maksu. See kehtib ainult veoautodele, ainult kiirteedel ning ainult 12 tonni või rohkem kaaluvatele veoautodele. Tegemist on ebaausa konkurentsiga. See põhjustab liikluse nihkumist raudteedelt teedele, mitte aga - nagu teie toredad grandioossed kõned tihti osutavad - teedelt raudteedele.
Slovakkias on raudteemaks kaks korda kõrgem kui Saksamaal ning slovakkidel pole üldse teemakse. See kujutab endast lihtsalt hullumeelsust. Seepärast ongi meil käesolevat direktiivi tarvis. Meil on vaja kulude tõelist kajastamist. Kui Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonid arvavad, et ummikute kulusid ei tuleks sisse arvata, peaks nad hääletama vähemalt kliimakulude, avariikulude ning mürakulude sissearvamise poolt. Siis on nad tõsiselt võetavad.
Need, kes antud küsimuses "ei" hääletavad, hülgavad kliimamuutuse ning saadavad meie laste lapsed laostumise teele, kuna neil sellel planeedil tulevikku pole. Meil on tarvis määrust, mis on palju karmim kui see, mille komisjon ja antud täiskogu enamus ette on pannud.
Luís Queiró
(PT) Härra juhataja, Eurovignette'i direktiivi revideerimist tulnuks kasutada säästlikuma ja keskkonnasõbralikuma maanteetranspordi soodustamiseks. Lihtsalt väljendudes: minu arvates oleme komisjonis saadud tulemuse puhul pööranud valele teele.
Me pole valinud meetmeid, mis soodustavad kaupade säästlikumat vedu. Selle asemel oleme saatnud käesoleval globaalse kriisi ajal välja vale sõnumi, mille revideerimise puhul osutavad kõik märgid, et see ainult halvendab paljude transpordiettevõtete juba ebakindlat olukorda. Paljud nendest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mis moodustavad Euroopa ettevõtetest enamiku.
Teame, et saastamisega võitlevad või tehnoloogilist innovatsiooni ajendavad meetmed, nagu näiteks puhtamad mootorid ja intelligentsed sõidukid, on olulised. Probleem, mis hakkab põhjustama tõsiseid raskusi, on ummikumaksu kehtestamine. Mis puutub niinimetatud "tipptundidesse", siis nende põhjuseks on eelkõige kohalikud sõidukijuhid, kes sõidavad tööle või ettevõttesse või puhkama. Kaupade vedu mõjutava maksu kehtestamisega välja tulles karistame lihtsalt neid, kes meie argielu toimimist varustavad ning kes teevad seda kõige kiiremini, paindlikult, ukselt uksele.
Tegutseme samas ühepoolselt, kui ei võta midagi ette näiteks töötundide muutmise, avariide ennetamise või teede kavandamise ja hoolduse osas ning seame seetõttu küsimärgi alla liikuvuse enese, mis meie ühiskondi ja turumajandust määratleb. Samuti seame kahtluse alla muud meetmed, mida rakendatakse liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks. Minu riigi, Portugali, puhul ja lisaks ka kõikide ääreriikide puhul ei kujuta käesolev meede midagi muud kui majandustegevuse kägistamist, kuna meist saavad lihtsalt transiidimaksude maksjad.
Härra juhataja, kokku võtteks: käesoleva maksuga tõlgendame valesti keskkonnaga seotud eesmärke, mis on olulised, põhjustades rohkem raskusi ja isegi pankrotistumist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning seetõttu otseselt aidates Euroopa ühiskondades kaasa töötuse ja sotsiaalse ebastabiilsuse kasvamisele. Valik on meie ning ärgu olgu kahtlustki, et meil tuleb veel oma otsuste eest vastutada.
Inés Ayala Sender
(ES) Härra juhataja, sooviksin väljendada sügavat pettumust, seda mitte ainult sotsialistidest liikmete seisukohast - geograafiliselt ääremaal asumisele vaatamata - käesoleva raporti kohutava ajastuse üle. Esiteks on ta tulnud liiga vara. Me pole veel isegi hinnanud Eurovignette II, mida hakati alles kuus kuud tagasi ellu rakendama, ent siin me oleme, avanud uue toimiku.
Lisaks oleme julma finants-, majandus- ja sotsiaalse kriisi haardes, mis on kaupade veole laastavalt mõjunud. Seetõttu on kõlab halva naljana panna praegu ette meedet, mis tahes-tahtmata tähendab kaupade maksumuse tõstmist, eriti nendel, mida transporditakse Euroopa äärealade riikides, mis on just need, mida puudutavad kõige hullemini töötus ja raudteedest või merekiirteedest alternatiivide puudumine. Neid pole lihtsalt olemas ning, veelgi enam, piiri ääres pole tahet.
Lisaks sellele on Euroopa Parlament oma ajaloo jooksul kutsunud üles kõikide transpordiliikide ning mitte ainult juba piiriülesele maksustamisele kuuluva transpordi rahvusvahelistamisele. Palusime komisjonil üritada tõeliselt loovalt saavutada solidaarsusel rajanev ühendvedude süsteem ning säilitada nõnda meil Euroopas pühendumus koostalitluslikule logistikaahelale. Käesolev tekst on oma erapoolikuses sellega vastuolus.
Lõpuks olen pettunud, sest arvan, et on ebaaus öelda inimestele, et käesolev instrument lahendab igavaseks nende igapäevase ummikute probleemi.
Kui see tõele vastaks, oleks maanteeveovaldkond esimene seda nõudma, sest see on rühm, mis juba maksab linnade liiklusummikutest põhjustatud viivituste eest.
Raportöör paneb ette kompromissi, mis väärib kiitmist teravuse eest, kuid sisaldab ilmset juriidilist nõrkust, mida komisjon eitab, kuigi seda näeb, rääkimata segasest sõnumist, mida kodanikele saadame, kui kehtestame Euroopa eeskirjad, mida liikmesriigid omal äranägemisel ellu rakendada võivad.
Nagu olen öelnud, on see saabunud valel ajal ning tegemist on ebatäieliku instrumendiga, millest ilmneb vähe solidaarsust, vähemalt Euroopa äärealadega.
Fiona Hall
Härra juhataja, tahan öelda sõna vajaduse kohta lülitada Eurovignette'i CO2 heitmed. Raskeveokite CO2 heitmed moodustavad peaaegu veerandi maanteetranspordi heitmetest ning kuigi autod muutuvad järk-järgult säästlikumaks, pole raskeveokite kütusesäästlikkus viimase 15 aastaga paranenud.
Kui me CO2 Eurovignette'i sisse ei lülita, milliseid muid valikuvõimalusi meil on? Väga vähe, sest enne hakkavad sead lendama, nagu meil öeldakse, kui majandus- ja rahandusministrite nõukogu ministrid ELi tasandil kütuse maksustamises kokku lepivad. Veel hullem on, et kui liikmesriik tahab sisse viia maksusüsteemi, mis kajastab CO2 väliskulusid, ei lubata tal seda teha, kui me nüüd CO2 Eurovignette'i sisse ei lülita. CO2 väljajätmine Eurovignette'ist oleks iseäranis ebaaus, arvestades, et kõikidel liikmesriikidel tuleb nüüd täita jagatud jõupingutuste otsusest lähtuvalt siduvaid CO2 vähendamise norme. Nende käsutuses peavad olema selleks vajalikud vahendid.
Philip Bradbourn
Härra juhataja, astun üles konkreetselt selleks, et kõnelda härra El Khadraoui raportist Eurovignette'i kohta, mille teema on antud täiskogu ees paljudel eelnevatel puhkudel arvukatel kujudel olnud. Minu seisukohta jääb samaks, ehk ma ei näe vajadust kuhjata täiendavat maksustamist majandusharule, mis on majanduslanguses juba rängalt pihta saanud.
Ühendkuningriigis võetakse maanteetranspordilt juba igal aastal 50 miljardit naela ning transporti tervikuna investeeritakse ainult 10 miljardit naela. Nii palju seosest. Ajal, kui seisame silmitsi majanduskriisiga, millest suuremat keegi ei mäleta, ning iga nädal pankrotistub ettevõtteid, suuri ja väikseid, miks arutame me Euroopa tasandil meetmeid, mis probleemi süvendaks?
Käesolevas kontekstis lubatagu mul samuti öelda Brian Simpsonile, et parem on teha mitte midagi kui teha valesti, nagu ta partei kindlasti oma kahjuks paari järgneva nädalaga leiab.
Üldisemas plaanis sooviksin liikmete tähelepanu juhtida sellel, et Ühendkuningriigis on need asjad kohalike ametivõimude otsustada teede hinnakujundamise ellurakendamise kontekstis. Mu oma regioonis, West Midlandsis, lükkasid kõik seitse erineva poliitilise profiiliga kohalikku linnavolikogu taolise skeemi ellurakendamise tagasi.
Brian Simpsoni oma regioonis lükkasid kodanikud Suur-Manchesteri piirkonnas korraldatud kohalikul referendumil otsustavalt teede hinnakujundamise tagasi.
Seega küsiksin käesolevalt parlamendilt ning Euroopa Komisjonilt, mis osa "ei-st" te ei mõista? Ei tohiks olla ELi asi dikteerida antud valdkonnas "kõigile ühe kapaga" lähenemist. Asi peaks jääma ainuüksi riiklikul ja kohalikul tasandil määramiseks.
Jörg Leichtfried
(DE) Härra juhataja, sooviksin kasutada võimalust - nii pea kui meil istungisaalis jälle vaikne on -, et avaldad raportöörile oma siirad õnnesoovid. Tegemist oli raske tööga ning ometigi tehti märkimisväärseid edusamme ning edusamme, mis kujutavad endast väikest sammu teel raskeveokite liikluse täielikult ökoloogiliselt säästvamaks muutmise poole, eriti mitte lubades kompensatsiooni lisamaksude eest ning lülitades sisse müra, õhureostuse ja teataval määral ummikud, sealjuures arutlemisruumiga, kas - iseäranis ummikute puhul - pole tegemist liialt vähesega.
Ent ma pole rahul teatavate elementidega ning sooviksin ses suhtes öelda paar sõna. Kliimamuutuse probleem peaks praeguseks kujutama endast midagi, mida kõik teavad või millest on vähemalt teadlikud. Seetõttu oleme otsustanud erinõuete poolt, eriti rasketööstuse puhul, mida pole eriti kerge täita ning mis kuuluvad vägagi täiendavale arutlemisele. Ent see, mida keegi Austrias ja mujal Euroopas antud oludes ei mõista, on, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on takistanud ühel suurimatest CO2 heitmete põhjustest, nimelt raskeveokite transiidil, maksmast eurosentigi kulude eest, mis ta on tekitanud. See kujutab endast midagi, mida te oma valijatele seletada ei suuda, mu daamid ja härrad. Nemad peavad nende kulud eest oma maksude kaudu maksma ning seda te tegelikult seletada ei suuda.
Kui fraktsiooni PPE-DE raportöör arvab, et nad on siinkohal lahingu kaotanud, ütleksin ma talle, et loodan, et nad palju taolisi lahinguid kaotavad, kuna see oleks valdavale enamikule inimestest Euroopas hea.
Bilyana Ilieva Raeva
(BG) Teemaksude raport sisaldab ettepanekuid, mis teevad transpordi Euroopa Liidus oluliselt kallimaks, eriti pikkadel vahemaadel ning kasutades vedajaid EL ääreriikidest, nagu Bulgaaria. Selle tulemusena ei kannata mitte ainult vedajad, vaid ka nende otsesed kliendid, jaekaupmehed ning lõppkliendid Euroopa Liidus. Maanteetranspordipakkujatele annab finants- ja majanduskriis ränga hoobi. Näeme transporditeenuste nõudluses 50% vähenemist 2007. aastaga võrreldes ja lisaks ka 110% rohkem pankrotte antud valdkonnas 2007. aastaga võrreldes.
Sarnaste reguleerivate nõudmiste puuduse tõttu pole Euroopa vedajad sama konkurentsivõimelised kui kolmandate riikide ettevõtted, mis teostavad Euroopa Liidus arvukalt vedusid. Ettevõtted, kes on viimastel aastatel rohelistesse sõidukitesse investeerinud, on iseäranis raskes olukorras. Hetkel ei suuda nad oma liisingumakseid teha ning on seetõttu silmitsi pankrotiga. Antud tingimusi arvestades toetan kindlalt ettepanekuid 71 ja 72, mis soovitavad, et direktiivi "ummikute" tegurit sisse ei lülitataks. Samuti arvan, et äärmiselt tähtis on mitte lubada ressursside kogumist teemaksudest muudesse transpordivahenditesse ümberpaigutamiseks. Sellel on negatiivne mõju, eriti alaarenenud teeinfrastruktuuriga riikides, nagu on see minu riigi, Bulgaaria puhul.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Meil on tarvis seostatud, jätkusuutlikku Euroopa poliitikat transpordi valdkonnas, mis austab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Reostuse ja müra väliskulude arvessevõtmine on positiivne meede.
Teemaksud, mida raskeveokid teeinfrastruktuuri kasutamise eest maksavad, toetavad pikas perspektiivis tohutuid infrastruktuuriinvesteeringuid, mis on lülitatud Euroopa ja riiklikesse majanduse elavdamise kavadesse, nii üle-euroopalise transpordivõrkude kui muude teeinfrastruktuuride kategooriate, sealhulgas mägiregioonide tasandil, kus paljudel juhtudel on iseäranis raske teid ehitada.
Ent lühiperspektiivis on ikkagi liikmesriikide vastutuseks leida konkreetsed kiired moodused nende antud investeeringute finantseerimiseks nende vahendite mõistliku kasutamise kaudu, mida EL neile annab, nii TET-T finantseeringu raames kui struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi kaudu ja lisaks ka frantsiiside ja avaliku sektori ning erasektori partnerluste kaudu.
Euroopa Komisjon peab toetama, kasutades tema kasutada olevaid vahendeid, integreeritud algatusi liikmesriikide infrastruktuurivõrkude laiendamiseks, eriti uutes liikmesriikides.
Mis puudutab maksu sisseviimist infrastruktuuri kasutajate suhtes, et lahendada ummikute probleem, siis arvan, et antud ettepanekut tuleks rohkem süvitsi uurida, pidades silmas, et ummikud ei sõltu ainuüksi autodest vaid, mis veelgi olulisem, liikmesriikide võimest säästlikult kavandada ja ellu rakendada riiklikke infrastruktuure regionaalsel ja kohalikult tasandil.
Antud põhjusel arvan, et vaja on paremat korrelatsiooni ruumi arengukavade, linnaplaanide ja liiklushalduse vahel, eriti linna- ja linnaäärsetel aladel, kus ummikud enim probleeme põhjustavad.
Robert Evans
Härra juhataja, sooviksin alustada õnnesoovidega oma sõbrale ja kolleegile härra El Khadraouile, kes õiglaselt öeldes on vaatamata näivalt vastupidisele tõestanud oma suutlikkust panna kokku väga mõistlik ja kasutuskõlbulik raport. Mul on hea meel lisada oma toetus temale ning iseäranis põhimõttele, et maksma peaks reostaja.
Täiskogu käesoleval poolel omistame suurt tähtsust õhukvaliteedile, mille pärast kõik tunneme väga muret, ning me kõik teame, et veoautod reostavad. Nagu proua Lichtenberger seda väljendas, "dokumenteeritud asitõendid on olemas". Proua Wortmann-Kool aga, kes on ära läinud, rääkis siseturu takistustest ning härra Jarzembowski, hoolimata oma raportist ökoloogiliselt säästvamaks muutmise kohta, väljendas samuti kahtlusi Eurovignette'i suhtes. Ütleksin neile mõlemale, et turgude suurim oht on, kui me vaatame reostusest mööda. Ma ei arva, et täiendav 2-3% kujutab endast tohutut koormat, kuid see näitab, et rakendame tõsiseid reostusevastaseid meetmeid.
Härra O'Neachtain väljendas kahtlusi ning muret Iirimaa ja teiste ääreriikide osas. Ta ei näi mõistvat, et see on liikmesriikidele fakultatiivne. Iirimaal kohaldub see ainult siis, kui ta valitsus seda otsustab. Arvan, et tema ja tõenäoliselt härra Bradbourn saavad tänasel pärastlõunal ühe õppetunni targemaks, nimelt et on ohtlik - ja jääb üsna rumal mulje - rääkida raportist, mida pole loetud või millest selgelt aru pole saadud.
Teises küsimuses, kõrvalmärkusena, arvan, et peaksime ja suudaksime teha palju enam, et suunata lasti teedelt veeteedele, kus üks praam suudab kanda sama palju kui 15 veoautot. Seetõttu arvan, et peaksime oma kunagise Belgia kolleegi algatust toetama.
Christine De Veyrac
(FR) Härra juhataja, härra komisjoni asepresident, sooviksin alustada õnnesoovidega oma kaasliikmetele, härra El Khadraouile ja härra Jarzembowskile töö kõrge kvaliteedi ning kokkupandud suurepäraste raportite puhul.
Oleme hetkel pöördepunktis, kus üritame kindlustada oma majandusharu seda samas säästvamaks tehes ning saavutada eesmärk "kolm korda 20", mida kinnitas käesolevas täiskogus läinud aasta detsembris toonane Euroopa Liidu eesistujariigi president Nicolas Sarkozy.
Antud kontekstis on Euroopa Liit väljendanud soovi seaduse järele, mis võtaks transpordikuludes arvesse muid kulusid, mida senini on kandnud Euroopa ühiskond tervikuna: tegemist on põhimõttega, et reostaja maksab, mida parlament on alati toetanud.
Hääletasime selle üle õhutranspordi osas läinud juunis, kui lennundus integreeriti heitkogustega kauplemise süsteemi. Meresõiduvaldkonnas tegeleb Euroopa Komisjon hetkel laevade heitmete arvessevõtu parima moodusega ning just seda täna ette panemegi käesoleva maanteekaubavedu käsitleva tekstiga.
Nõustun nendega teist, kes on öelnud, et me ei tohi kindlasti liikuvust piirata. Meil on tarvis jätkata, nagu me seda aastaid teinud oleme, liikuvuse soodustamist Euroopa Liidus ning meil on tarvis kindlustada, et erinevate transpordiliikide vahel on aus konkurents.
Me ei tohi sundida ettevõtteid iga hinnaga vedama oma kaupu rongiga või laevaga autode asemel - see oleks absurdselt ebaökonoomne. See, mida meil teha on tarvis, on tagada, et ettevõtted saavad valida enda otstarbeks kiireima, ökonoomseima ja kasulikema transpordiliigi, ning, et see võimalik oleks, peab hind kajastama valitud transpordiliigi tegelikku maksumust.
Andes riikidele võimalus teatavaid väliskulusid soovi korral arvesse võtta, astub käesolev direktiiv selles suunas esimese sammu - esimese sammu väliskulude tõelise integreerimise suunas kõikides transpordiliikides, mis saadab võimsa poliitilise sõnumil. Oluline on, et toetame seda, kui homme hääletame .
Bogusław Liberadzki
(PL) Härra juhataja, sooviksin tänada meie raportööri, härra El Khadraouid. Ta on teinud korraliku töö. Ta on arvestanud sadu kommentaare.
Rääkides asjast enesest sooviksin rõhutada, et just maanteetranspordi tõttu Euroopa hetkel toimibki. Tõsi on, et otsustame viia sisse täiendavad maksud ning näib õige, et meil tuleks maksta selle eest, mida kasutame. Kuid direktiivi kallal tehtavat tööd kavandades ei võtnud me kavasse kriisi.
Seetõttu arvan, et pean sõna võtma maanteeveoettevõtjate nimel ning ütlema, et nende tegelik olukord on palju hullem, iseäranis rahvusvahelise maanteetranspordi nõudluse languse tõttu. Veoettevõtjad on toonud välja tohutuid finantskoormaid, iseäranis kütusemaksuga seoses. Kütusekulude osas on esinenud ajutist leevenemist, kuid meie Euroopa Liiduna ei saa kütusehindu pikemas perspektiivis tagada.
Arvan, et nii Euroopa Komisjon kui valitsused peaksid alustama dialoogi elukutseliste autoveoettevõtjatega. Peame neile seletama, kuidas käesolev algatus tekkis. Ning samuti peame neid veenma, et meie kavatsuseks on kõikide transpordiliikide võrdne kohtlemine, ning lõpuks, et vastutame mõistliku, tasakaalustatud Euroopa transpordipoliitika eest.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Härra juhataja, Eurovignette'i direktiivi revideerimine on väga oluline küsimus, mis hõlmab meid kõiki ning kujutab endast samuti põhjust muretsemiseks, iseäranis neile meist ääreriikides, kes käesoleva ettepaneku tõttu end tagakiusatuna tunnevad.
Euroopa Komisjon on otsustanud läheneda maanteetranspordi väliskulude arvessevõtmisele kolme uut kulu maksustades: õhureostus, mürareostus ja ummikud.
Kuigi põhimõtted ettepaneku taga - "kasutaja maksab" ning "reostaja maksab" - on põhjendatud, pole kavandatav lahendus kindlasti mitte, kuna diskrimineerib valdkonda, mis on kuid kannatanud majanduskriisi katastroofiliste mõjude käes. Kuigi polnud kavatsuseks maanteekaubavedu kurjas valguses näidata, on sellest saanud märklaud.
Käesolev ettepanek, mu daamid ja härrad, on kohatu ning, olles kaugel säästliku transpordi eeldatavate eesmärkide saavutamisest, saab sellest surmaotsuse arvukatele Euroopa väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes annavad Euroopa Liidus tööd tuhandetele inimestele ning aitavad iga päeva kaasa kaupade turustamisele, kindlustades toodete jõudmise lõpptarbijani. Tarbijad näevad, kuidas toodete hinnad tõusevad, kui need maksud ellu rakendatakse.
Mu daamid ja härrad, meil on tarvis transpordisüsteemi, mis on konkurentsivõimeline, säästlik ja keskkonnasõbralik ning ei välista maanteetransporti, sest hetkel kujutab see ainsat moodust igale poole pääsemiseks. Liigimuutus jääb unistuseks ning on kaugel tegelikkuseks saamisest. Üle-euroopalised võrgud, merekiirteed ja piiriülesed ühendused on alles kavad, mitte tegelikkus osadel juhtudel.
Kui maailmamajanduse Titanic põhja läheb, mu daamid ja härrad, ei saa me paluda orkestril edasi mängida ja kindlasti mitte pidutsemiseks.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Aitäh kõigile, kes olid seotud, iseäranis härra El Khadraouile, kes andis endast kõik väga avatuna ja valmina konsensusepõhisteks lahendusteks.
Kõnealune ettepanek lubab liikmesriikidel võtta maksusid eesmärgiga katta teatud keskkondlikke väliskulusid ja lisaks ka toota olulist sissetulekut, mida kasutataks Euroopa teedevõrgu parandamiseks ja osa maanteetranspordi keskkonnamõju miinimumini viimiseks. Teisest küljest võib see tähendada ka olulisi kulusid, eriti perifeersemates riikides, nagu minu riigis Portugalis. Seetõttu nõudsingi Copeli ning olin jõuliselt vastu geograafilise rakendusala kohustuslikule laiendamisele, et katta kõik tähtsamad teed.
Olin samuti vastu maksude kohaldamisele, mida tekitavad kõigest väheste ummikud, mis kujutab endast meedet, mis viib ebaausa eeliseni ning ei karista neid, kes reostavad enim. Ent tunnistan vajadust nende maksude üle arvet pidada. Kohaldamine ainult üle-euroopalistele teedevõrkudele või marsruutidele, mida tavaliselt ja oluliselt kasutavad rahvusvahelised autoveod, lubades seeläbi liikmesriikidel marsruute, mille puhul maksusid sisse viia, on vähemaks kurjaks, mida saab veelgi miinimumini viia, kui käesoleva ettepaneku kohaldamine lükataks edasi, kuni raske globaalne majanduskriis, mida hetkel üle elame, on läbi.
Richard Seeber
(DE) Tänan, Härra juhataja, tervitan vägagi käesolevat ettepanekut. Oleme asjas õigel teel, iseäranis mis puutub ummikute kulude lülitamist üldistesse teekuludesse. Meil on tarvis saavutada asjas kulutegelikkus, et tõesti tekitada olukord, kus turumajandusvahendid liiklust reguleerivad. Muidu tuleb meil alati ses suhtes tasakaalustamatusi.
Käesolev arutelu on samuti ilmsiks teinud pinged ääreregioonide ja meie mandri keskel asuvate alade vahel. Asi on väga lihtne: peab samuti kehtima, et kui inimesed ääreregioonidest sõidavad läbi meie kesksete alade, peavad nad elanikkonna huvidega arvestama. See on väga oluline ning palun antud momendi osas mõistmist, sest antud küsimuses on osutunud osa elanikkonnast piirini lükatuks. Subsidiaarsuse põhimõte, ettepanekus väljendatuna, lubab liikmesriikidel ise otsustada, kas nad neid väliskulusid sisse arvata tahavad.
Kesksete alade puhul - ning iseäranis Alpi piirkondade puhul - on selge, et nad seda teha otsustavad. Kui ääreregioonid otsustavad antud teed mitte minna, saan ma sellest aru. Üldiselt aga peame üritama panna üksikuid transpordimajanduse valdkondi kandma kulusid, mida nad tegelikult tekitavad. Ainult nii saame pikas perspektiivis luua süsteemi, mis on tõeliselt jätkusuutlik ning mis rahuldab elanikkonna huve. Tänan.
Gilles Savary
(FR) Härra juhataja, sooviksin alustada õnnesoovidega härra El Khadraouile kompromissi saavutamise puhul, kuid me ei tohi teeselda, et käesolev tekst pole väga habras. Ta kannatab kriisi väliskulude all, millega tahan öelda, et on märkimisväärset survet ning märkimisväärset muret maanteeveoettevõtjate poolt.
Veelgi enam, kui see jõudis meie kaasseadusandja ametiruumidesse, oli sel hoopis teine iseloom, sest nafta hinnaks oli 57 USA dollarit barrelist. Seetõttu on tegemist tekstiga, mis sündis rasketes oludes, kuid sooviksin siinkohal öelda, kuna osa kuuldust on mind üllatanud, et tegemist pole tekstiga, mis viib sisse maksu või teemaksu: konkreetsed liikmesriigid otsustavad, kas maksu või teemaksu sisse viia.
Tegemist on tekstiga, mis, nagu kaks eelnevat, taotleb teemaksude tingimuste määratlemist erinevates riikides, et vältida ülemääraseid moonutusi ning et mitte tekitada konkurentsi- või diskrimineerimismoonutusi.
Minu arvates peab meil selles suhtes olem täielik selgus. Tekst täidab täielikult subsidiaarsuse põhimõtet ning samuti on ta õiglane. Ütleksin, et mul on väga hea meel oma riigi nimel, sest kõnealune tekst võimaldab saada panuse Prantsusmaa-taolise transiitriigi infrastruktuuri raskeveoettevõtjatelt, kes hetkel riiki läbivad tilkagi bensiini või sentigi kulutamata. Seetõttu arvan, et sellest tuleb kasulik tekst.
Alexandru Nazare
(RO) Komisjoni soov maksustada transpordioperaatoreid mitte ainult infrastruktuuri kasutamisõiguse, vaid ka keskkonnale avalduva mõju eest, mida tuntakse väliskulude arvessevõtmisena, seab nendele ettevõtetele ränkade tagajärgedega maksukoorma, eriti käesolevas majanduskriisis.
Enne taolise direktiivi esitamist on vaja teostada konkreetseid asjakohasel statistikal rajanevaid mõju-uuringuid. Vaja on realistlikku hinnangut tagajärgede kohta, mis tulenevad taolise direktiivi ning konkreetsete kavandatavate väliskulude arvutamise ja arvessevõtmise meetodite ellurakendamisest.
Transpordi väliskulude arvessevõtmine on pikas perspektiivis meede, mis aitab teha transporti rohelisemaks. Peaksin mainima, et taolised konkreetsed seaduslikud vahendid on tegelikult vajalikud sellistes liikmesriikides, nagu Rumeenia. Ent me ei kujuta ette, et neid väliskulusid kohaldataks tulevikus, mis tahes ulatuses Bukarestis, kust pärit olen. Viitan sellega liiklusummikutele, õhureostusele, mürareostusele, veereostusele, pinnasereostusele või loodusmaastikele avalduvale mõjule. Mul on raske uskuda, et Rumeenia ametivõimud rakendavad käesoleva direktiivi ellu, mis kujutab endast pigem koormat kui abi.
Ent nagu osutab ka härra Jarzembowski, tuleb taolisi meetmeid rakendada ellu pärast objektiivsete uuringute teostamist, tuginedes statistele andmetele. Me ei saa nõuda transpordiettevõtteilt rahasummade maksmist, mis on määratud väliskuludele suvaliselt, eritigi kui juttu on märkimisväärsetest summadest.
Jörg Leichtfried
(DE) Härra juhataja, tahtsin võtta uuesti sõna, sest mitu kaasliiget on kõnelnud töökohtade küsimusest võib-olla mõnevõrra silmakirjalikult. Arvan, et oleksime kõik nõus, et on uskumatult oluline sellistel aegadel kui praegu töökohti hoida.
Kaubaveo valdkond mõistagi kannatab antud olukorras, kuid ei kannata mitte ainult veoettevõtjad - raudteed, siseveeteed ja meretransport kannatavad täpselt sama palju. Käesolev direktiiv ei tee muud kui vähendab ebaausat eelist, mis autoveol hetkel teiste transpordiliikide suhtes on.
Töökohtade küsimus on täiesti erinev teema. Ses suhtes on meil tarvis ellu rakendada usaldusväärset majandus- ja rekonstruktsioonipoliitikat ning peame järjekindlalt edasi rühkima sellega, mida käesolevas täiskogus otsustanud oleme. Käesoleval direktiivil aga pole sellega mingit pistmist.
Antonio Tajani
Härra juhataja, arutelu käigus kerkis esile väga palju erinevaid seisukohti, mõnikord vastuolulisi, sest nad olid seotud poliitiliste seisukohtade ja lisaks ka riiklike seisukohtadega. Kogu antu arutelu tõstab seetõttu esile küsimuse raskust, kuid samuti selle tähtsust. Arvan, et peame leidma kompromissi ning see, milleni oleme jõudmas parlamendis härra El Khadraoui raporti kaudu, on tervikuna hea kompromiss.
Usun, et komisjoni kavatsuseks polnud tekitada täiendavat maksu ega soovi karistada läänes ja idas asuvaid riike, teisisõnu, rohkem äärealade riike. Igatahes pole Eurovignette kohustuslik. Samuti üritasime süsteemi ühildada, et luua raamistik, mis ennetab maksupettust, seega on määratud ka maksimumväärtused. Ent arutelul kerkisid loomulikult esile erinevad seisukohad, erinevad ideed. Arvan, et tekst, mis saadetakse nõukogusse, läbib kindlasti muudatusi, sest inimesed ei ole ühel meelel ka nõukogus. Oleme kõik nõus põhimõttega, et "reostaja maksab", ent kui võtame käsile praktilised kohaldamisjuhud, kerkivad erimeelsused esile liikmesriikide vahel, poliitiliste jõudude vahel, Euroopa Parlamendi liikmete vahel, komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel. Argument on seetõttu kindlasti lihtsa lahenduseta ja keerukas.
Ent ma ei arva, et peaksime võtma tõe pähe kriitilist seisukohta, mis näeb sünget perspektiivi, sest me oleme keset kriis. On tõsi öelda, et meil on kriis, kuid samuti on tõsi, et ettepanek on meetmele, mida rakendatakse aastast 2012. Kahtlemata loodan - ning olen täiesti kindel, et ütlen õigusega, et kriis on aastaks 2012 täielikult läbi. Veidi optimismi pole paha ning isegi kõige pessimistlikumad meie seas ei suuda uskuda, et oleme veel ka aastal 2012 kriisis.
Ometigi arvan, et nõukogu teeb muudatusi. See tähendab, et esimesest lugemisest ei jätku ning et meil on siis aega järgnevatel kuudel hinnata muutusi, mida teha on vaja, nii et saame üritada lepitusmenetluse kaudu eduka kokkuleppe saavutamist. See lubab meil leida konkreetseid vastuseid avalikkuse tarbeks ning lubab meil kohaldada põhimõtet "reostaja maksab" fakultatiivselt 2012. aastast alates kõige paremal võimalikult moel.
Saïd El Khadraoui
Härra juhataja, soovin välja öelda paar kommentaari. Alustuseks sooviksin paluda kaasliikmeil end mitte eksitada lasta ebameeldivast statistikast, mida mõned esile on toonud. Üheks näiteks on proua Wortmann-Kool, kes kõneleb mitme euro suurustest lisakuludest. Antagu mulle andeks, ent see on täiesti vale. Võin teile sendi täpsusega öelda, mis mõju äärmisel juhul oleks: ummikud oleks 65 eurosenti kilomeetrist absoluutse maksimumina: 65 eurosenti väga tihedate ummikutega aladel ning ainult mõne kilomeetri, kus ummikuid oleks, mitte ülejäänud teekonna ulatuses.
Müra lisaks sellele 1,1 eurosenti. Õhureostus oleks täiendavalt 16 eurosenti kõige reostavamate veoautode puhul. Kui kõik kokku liita, saab absoluutseks maksimumiks 82 eurosenti mõne kilomeetri ulatuses, kus ummikuid on. Marsruudi ülejäänud ulatuses arvataks maha 65 eurosenti. See oli esimene asi, mida öelda tahtsin, ning pöördusin sellega ka nende poole, kes on äärmistest liikmesriikidest.
Teiseks on tõsi, et meil on kriis, ent kriis ei kesta igavesti. See, mida praegu teeme, on raamistiku loomine, mis lubaks soovi korral liikmesriikidel tegelikult sisse viia väliskulude arvessevõtmise süsteemi - pärast riiklikku arutelu, endale sobival momendil ning tavaliselt aastatepikkuste ettevalmistuste järel.
Kolmandaks märgin, et nii mõnedki kaasliikmetest üritavad ette arvata kõiki nõukogu otsuseid, kuna nõukogu pole seisukohta veel võtnud. See ei tohiks meid kübetki eemale peletada. Valigem lihtsalt seisukoht, mida 100% toetame. Pärast alustame arutelu, kähmlust nõukoguga. Võin teile kinnitada, et annan endast raportöörina parima, et kindlustada enamik, kui mitte kõik, parlamendi seisukohast, mida siis hiljem arutame.
Georg Jarzembowski
Härra juhataja, härra asepresident, mu daamid ja härrad, lubage mul arutelu lõppedes lisada kaks kommentaari. Esimesega pöördun härra Evansi poole. Minu fraktsioon eelistab väliskulude ning iseäranis heitgaaside ja müra arvessevõtmist. Arvame, et see on õigustatud. Ent kui alati seada esikohale põhimõte, et reostaja maksab - olen valmis seda teiega arutama -, siis nendeks on liikmesriigid, kes ummikuid põhjustavad seeläbi, et ei taga piisavat infrastruktuuri. Veokid sõidavad ummikutesse, millest 80% koosnevad autodest. Panna ettevõtteid maksma liikmesriikide tekitatud ummikute eest on ebaloogiline. Kui kohaldada põhimõtet, et reostaja maksab, tuleks liikmesriikidel anda lisaraha veokiomanikele, kuna riigid on need, kes põhjustavad ummikuid seeläbi, et ei taga aegsasti piisavat infrastruktuuri.
Oleme ühel meelel, et ei pea alati olema täiendavat infrastruktuuri. Teine moodus ummikute ennetamiseks on intelligentsete liiklussüsteemide kaudu. On palju tehnoloogiaid, mis suudavad ummikuid ennetada. Öelda aga, et meil on ummikud, nii et veokid peavad selle eest maksma, ei anna liikmesriikidele ummikute kõrvaldamiseks stiimulit, kuna see tooks neile tulu. See ei saa ju õige olla!
Härra asepresident, ütlesite õigusega, et te ei soovi käesoleva ettepaneku abil uusi makse sisse viia ning nõuate kaitset. Kas võime siis kokku leppida, volinik, härra asepresident, et kui ministrite nõukogu ei otsusta Eurovignette'ide tulu selge kaitse kasuks, võtate te ettepaneku tagasi? Mõistate, ütlesite, et ei soovi uusi makse. Olen teiega täielikult nõus, et kui Eurovignette tehakse kallimaks heitgaaside ja müra tagajärjel, peab antud lisaraha samuti kasutatama maanteetranspordist keskkonnale avalduva mõju vähendamiseks ning mitte rahandusministrite eelarvete aukude täitmiseks. See ei kõlba. Seda silmas pidades loodan, et peate oma seisukohast kinni, teisisõnu ei mingit maksustamist kaitseta ning ettepaneku tagasivõtmine, kui see nii on. Tänan väga.
Krzysztof Hołowczyc  
Käesoleval arutelul on kolm tahku, mida on tarvis rõhutada: sõidukite maksustamine, keskkonnasõbralikud sõidukid ja väliskulude arvessevõtmine.
ELi algatuste esmaseks prioriteediks peaks olema tagada ELi kodanike õigused takistamatule liikuvusele ja selle edendamisele ELi infrastruktuuri arengukavade järjepideva ellurakendamise kaudu. Seda kinnitab siseturgude vabadust käsitlev asutamislepingu põhimõte 4.
Investeeringud infrastruktuuri arengusse peaks rajanema kindlaksmääratud keskkonnakaitseprioriteetidel, mis võtavad arvesse ELi kliimamuutust puudutavaid sihtmärke. Seetõttu tuleks arendada kaasaegset integreeritud infrastruktuuri, samas säilitades mitmeliigilise transpordi ja koostalitlusvõime põhimõtteid.
Keskkonnakaitse, müra, liiklusummikute ja inimeste tervise kaitse kulud on lahutamatult seotud Euroopa kiiresti areneva infrastruktuurivõrgu muutmisega. Näiks olevat kohane teha käesolevas dokumendis väljakäidud põhimõte "reostaja maksab" siduvaks. Peaksime meeles pidama, et põhimõte on toiminud EÜs ettevõtlusvaldkonnas juba mitu aastat.
