Svinīga sēde - Latvija
Priekšsēdētājs
Latvijas Republikas prezident, godājamais Valdi Zatler, mums visiem ir ļoti liels prieks par iespēju jūs sveikt šodien jūsu pirmajā viesošanās reizē Eiropas Parlamentā. Es vēlētos sākt ar pateicību jums kā vēl samērā jaunas Eiropas Savienības dalībvalsts prezidentam par to, ka pieņēmāt Eiropas Parlamenta ielūgumu uzrunāt mūs šodien, dienā, kad mēs svinam eiro, mūsu kopējās valūtas, desmito gadadienu. Šī ir premjeru diena visās šī vārda nozīmēs, jo šī ir pirmā reize, kad ir nospēlēta Eiropas himna, sveicot viesi plenārsēdē šeit, Eiropas Parlamentā.
(Aplausi)
Ļaujiet man izmantot iespēju un pieminēt šodien vēlreiz Eiropas Savienības paplašināšanās vēsturisko nozīmi 2004. gadā. Bija jāpaiet 60 gadiem, lai jūsu valsts atgrieztos atpakaļ brīvā un demokrātiskā Eiropā un vienotu mūsu kontinentu.
Mēs šodien dzīvojam mierā, brīvībā un demokrātijā. Mūsu pilsoņi bauda izredzes, par kurām mūsu tēvu tēvi būtu varējuši tikai sapņot. Mums ir par to jāpriecājas.
Ir taisnība, ka šodien Eiropas Savienība stāv jaunu un nopietnu problēmu priekšā. Pat Latvijas tauta sāk to skaidri just, piemēram, kā finanšu krīzes rezultātu, kas ir smagi skārusi arī jūsu valsti, prezidenta kungs. Gāzes krīze Krievijas un Ukrainas starpā arī rada Latvijas pilsoņiem pamatotu iemeslu bažām.
Tieši krīzes laikā mēs saprotam vērtību, kāda ir dalībai Eiropas Savienībā, pamatojoties uz solidaritātes principu tās tautu starpā. Tieši šajā krīzes laikā mēs visi jūtam kopības un sadarbības nepieciešamību starp valstīm un Eiropas iestādēm.
Kopā mēs esam stiprāki, kopā mēs labāk varam aizstāvēt savas intereses un vērtības visā pasaulē. Tāpēc Eiropas Parlaments cer, ka Lisabonas līgums, kas dod Eiropas Savienībai stiprāku rīcībspēju, lai pārvarētu šīs nopietnās problēmas, drīz stāsies spēkā.
Šajā ziņā Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kam jānotiek šī gada jūnijā, ir ārkārtīgi svarīgas, jo mēs gribam virzīt uz priekšu Eiropas miera un apvienošanās projekta veiksmes stāstu kopā, demokrātiskā Eiropas Savienībā ar Eiropas Parlamentu, kam ir koplēmuma pilnvaras gandrīz katrā jomā.
Es patiesi ceru, ka Latvijas - un visu citu Eiropas Savienības dalībvalstu - pilsoņi sapratīs, ka viņu balsojums ir svarīgs, jo tas dod viņiem Eiropas koplēmuma pilnvaras un šajā nozīmē izvērtīsies par spēku nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
Prezidenta kungs, man ir prieks lūgt jūs uzrunāt Eiropas Parlamentu. Ļaujiet man vēlreiz jūs silti sveikt Eiropas Parlamentā.
(Aplausi)
Valdis Zatlers
Godājamais priekšsēdētāja kungs, cienījamie deputāti, dāmas un kungi! Paldies Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par laipniem ievadvārdiem un ielūgumu uzrunāt Eiropas nāciju ievēlētos pārstāvjus. Esmu pagodināts par šo iespēju. Man ir liels gandarījums uzrunāt Eiropas Parlamentu savā dzimtajā latviešu valodā, jo īpaši tādēļ, ka latviešu valoda jau piecus gadus ir arī Eiropas Savienības oficiālā saziņas valoda. Šodien jūs uzrunāju laikā, kad tuvojas noslēgumam pirmo Eiropas Parlamentā no Latvijas ievēlēto pārstāvju pilnvaru termiņš. Paldies, ka godam veicāt jums uzticēto pienākumu!
Dārgie klātesošie, šis 2009. gads Latvijai ir ļoti nozīmīgs gads - šodien aprit pieci gadi, kopš Latvija ir pievienojusies Eiropas Savienībai un NATO. Pēc Latvijas valsts neatkarības atjaunošanas 1991. gadā dalība šajās starptautiskajās organizācijās kļuva par Latvijas stratēģisko mērķi. Latvija skaidri pauda savu gribu piedalīties Eiropas un transatlantiskajās ekonomikas un drošības struktūrās. Eiropas demokrātisko valstu saimes paplašināšanās 21. gadsimta pirmajā dekādē iezīmēja dinamiskākās pārmaiņas Eiropā kopš Eiropas Savienības izveidošanas. Šīs bija būtiskas pārmaiņas. Eiropas struktūrām pievienojās valstis, kuras ilgu laiku bija vardarbīgi no tām izolētas, lai gan vēsturiski šajās valstīs bija iesakņojušās vērtības, kas ir liktas Eiropas Savienības pamatā.
Pagājušā gada 18. novembrī Latvija atzīmēja savas proklamēšanas 90. gadadienu. Šī gadadiena mūsu tautai ir ļoti nozīmīga, tā vēlreiz apliecināja mūsu nelokāmo gribu dzīvot neatkarīgā, brīvā un demokrātiskā valstī. Latvijas Republikas proklamēšanas aktā 1918. gadā tika pasludināts: "(..)Visi pilsoņi neatkarīgi no viņu tautības ir aicināti palīdzēt, jo Latvijā tiks garantētas visu cilvēku tiesības, tā būs demokrātiska un taisnīga valsts, kurā nebūs vietas apspiestībai un netaisnībai(..)” Es ļoti lepojos ar šiem vārdiem. Trīsdesmit gadus pirms Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas pieņemšanas Latvijas Republika pauda uzticību tās pamatvērtībām un principiem.
Latvija vienmēr ir jutusies piederīga Eiropai un tās vērtībām, arī tad, kad Latvija un citas Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis ilgstoši bija saistītas ar valsti, kurā daudzas vērtības tika skatītas caur īpašu ideoloģisko prizmu. Starp Austrumu bloka valstīm valdīja miers, taču tas bija cietuma pagalma miers. Tas tika panākts ar tanku klātbūtni, represijām un draudiem. Totalitārisma ideoloģijas necilvēcību gan jums, deputāti, gan visai Eiropai pērn atgādināja latviešu režisora Edvīna Šņores filma "Padomju stāsts". Mums ir bijusi kopīga vēsture, bet dažādi ir bijuši mūsu likteņi. Jums jāatskatās pagātnē, lai labāk viens otru izprastu un kopā varētu raudzīties nākotnē, tāpēc es vēlos pateikties Eiropas Parlamentam par pagājušajā gadā 22. septembrī pieņemto deklarāciju - par 23. augusta pasludināšanu par Eiropas staļinisma un nacisma upuru atceres dienu. Šī deklarācija visiem Eiropas iedzīvotājiem atgādina par traģiskajiem notikumiem Latvijas un visas Eiropas vēsturē.
Šodien gribu ielūkoties daudz nesenākā vēsturē. Šogad aprit pieci gadi, kopš Latvija ir Eiropas Savienības un NATO dalībvalsts. Kāds šis laiks ir bijis Latvijai? Kādi ir mūsu valsts ieguvumi? Kādi ir mūsu valsts sasniegumi un kādi uzdevumi mums vēl priekšā? Pirmkārt, tiekšanās pēc dalības Eiropā veicināja demokrātijas nostiprināšanos mūsu sabiedrībā un sekmēja demokrātisko institūciju attīstību. Līdz ar iestāšanos Eiropas Savienībā Latvija apliecināja apņēmību par savu nākotni, apņēmību nākotni balstīt uz Eiropas identitāti un mūsu kopīgajām vērtībām, brīvību un demokrātiju, atbildību, tiesiskumu un cilvēktiesībām, vienlīdzību un iecietību, labklājību. Otrkārt, dalība Eiropas Savienībā būtiski uzlaboja investīciju klimatu Latvijā. "Eiropas nauda", kā tautas valodā dēvējam Eiropas Savienības struktūrfondu līdzekļus, ir devusi būtisku ieguldījumu Latvijas tautsaimniecības attīstībā. Treškārt, mēs varam baudīt priekšrocības, ko sniedz brīva personu kustība. Ir tik ierasti un pašsaprotami brīvi ceļot Šengenas zonā, ir tik dabiski mācīties, strādāt un iegūt pieredzi citās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Ceturtkārt, brīva preču un pakalpojumu kustība ir pavērusi jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Katrs uzņēmējs un patērētājs var darboties brīvā vidē bez robežām un muitām. Mums valstī ar nelielu iekšējo tirgu tas ir īpaši nozīmīgi. Piektkārt, un tas ir pats būtiskākais, Latvijas balsis sadzird Eiropā un Eiropas balsis sadzird pasaulē. Mēs varam būt lepni, ka mūsu rīcībā ir šāds unikāls sadarbības mehānisms. Tas ļauj mums visiem kopā meklēt aktīvus risinājumus globāla mēroga izaicinājumiem, klimata un demogrāfiskajām pārmaiņām, enerģētiskās drošības stiprināšanai, migrācijas problēmām, kā arī finanšu krīzes gadījumā, visā pasaules mērogā. Latvijas rīcībā tagad ir jauni politiskie un ekonomiskie instrumenti, bet jāatzīmē, ka arī ievērojami ir palielinājusies valsts atbildība par Eiropas nākotni kopumā, tā ir atbildība visu Eiropas iedzīvotāju priekšā.
Atskatoties uz panākumiem, jābūt arī kritiskiem un jāatzīst pieļautās kļūdas. Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā Latvijas valdība bija atslābusi labi padarīta darba sajūtā, mērķis bija sasniegts. Mēs neapzinājāmies, ka esam visa procesa sākumā un nevis beigās. Eiropas Savienība sniedz plašas iespējas, bet tās jāizmanto katrai valstij un katrai sabiedrībai pašai. Mēs Latvijā neesam izmantojuši visas iespējas, ne vienmēr esam gudri īstenojuši kohēzijas politiku un izmantojuši sniegtās finansiālās iespējas. Mūsu valsts iestādēm nācās mācīties dzīvot Eiropas Savienībā. Mēs neesam bijuši gana mērķtiecīgi, lai ieviestu eiro, - tā ir viena no lielākajām kļūdām, ko esam pieļāvuši eiro integrācijas procesā, un šobrīd finanšu krīzes apstākļos tas ir īpaši skaudri redzams.
Taču pat visrūdītākajam eiroskeptiķim ir jāatzīst, ka Latvijas dalībai Eiropas Savienībā ir pozitīva bilance. Vai kāds Latvijā vēlētos atgriezties Eiropā, kur starp valstīm ir muitas barjeras? Nē! Vai kāds vēlētos stāvēt rindā pie robežas, lai nokļūtu kaimiņu valstī? Nē! Vai ir kāds, kas vēlētos atgriezties pie ierobežojumiem darba spēka kustībai, izglītībai un pieredzes gūšanai? Noteikti nē! Pie labām lietām ātri pierod pat eiroskeptiķi, kļūstot vienkārši par skeptiķiem.
Dāmas un kungi, pēdējo mēnešu situācijas saasināšanās finanšu sistēmā un ekonomikā ir neatgriezeniski mainījusi valstu valdību lomu un nozīmi ekonomiskajos procesos. Līdz šim finanšu tirgi varēja attīstīties ļoti brīvi. Mēs bijām pārliecināti, ka tirgus likumi būs pietiekami efektīvi tautsaimniecības attīstības veicinātāji. Mēs ticējām, ka tirgus pats lietas noliks savās vietās. Tā arī notiek. Tirgus pats sevi regulē. Taču šīs globālās krīzes apstākļos redzam, ka no tā būtiski cieš mūsu finanšu sistēmas un mūsu ekonomikas, un, pats svarīgākais, - no tās cieš iedzīvotāji, konkrēti cilvēki. Notikumu attīstība pagājušā gada nogalē ir pierādījusi, ka ir nepieciešama aktīvāka valstu valdību līdzdalība ekonomiskajos procesos. Līdzšinējā pieeja, snauduļojot pie ekonomiskās vadības stūres, ir bijusi bezatbildīga. Diemžēl esam pamodušies par vēlu. Tik vēlu, lai vēl paspētu ieraudzīt priekšā esošo šķērsli - finanšu muklāju, taču vairs nepaspētu no tā izvairīties.
Šajā situācijā ir nepieciešama kompleksa pieeja valsts, Eiropas un pasaules līmenī. Pasaules līmenī nepieciešama koordinēta rīcība ekonomiskās izaugsmes atjaunošanā. To būs iespējams īstenot, tikai veidojot jaunu finanšu sistēmas arhitektūru un mehānismus. Būs nepieciešama stingra sistēmas pārraudzība, vienlaikus neierobežojot iniciatīvu un tirgus procesus. Tieši šī līdzsvara atrašana būs grūtākais izaicinājums. Eiropas līmenī mums ir būtiska priekšrocība - savas aktivitātes īstenot saskaņoti, panākt vienotu rīcību un ilgtspējīgu risinājumu. Esam gandarīti par Eiropas Komisijas paveikto ekonomikas atveseļošanas rīcības plāna izstrādei. Tas ir būtisks solis ārā no muklāja, kurā esam nonākuši šobrīd.
Ilgāk pakavēšos pie valsts līmeņa risinājumiem. Globālā finanšu krīze ir skārusi arī Latviju. Ir izskanējis vērtējums, ka Latvija šobrīd piedzīvo vienu no dramatiskākajām finanšu sistēmas glābšanas operācijām modernās Eiropas vēsturē. Šobrīd Latvija strādā pie ekonomikas stimulēšanas pasākumiem, lai ātri un efektīvi stabilizētu finanšu un ekonomisko situāciju. Grūts uzdevums, bet krīzi mums izdosies pārvarēt, tikai redzot drošu izeju no tās, nejaucot īstermiņa risinājumus ar ilgtermiņa ekonomiskās attīstības redzējumu.
Pagājušā gada nogalē sešas Latvijas Parlamentā pārstāvētās pozīcijas un opozīcijas partijas vienojās par kopīgu nostāju atbalstīt Latvijas valdības izstrādāto ekonomikas stabilizācijas plānu. Šī vienošanās paredz pievērst īpašu uzmanību Latvijai piešķirtā aizdevuma izlietošanas uzraudzībai. Plāns nosaka Latvijas tautsaimniecības vidējā termiņa prioritātes - eksporta atbalstu, brīvas un taisnīgas konkurences veicināšanu, maksājumu bilances tekošā konta deficīta būtisku samazināšanu un eiro ieviešanu 2012. gadā. Latvijas pievienošanās eiro zonai ir kļuvusi par vienu no valsts nozīmīgākajiem stratēģiskajiem mērķiem. Būtiski, ka Latvija šajā situācijā nav atstāta viena. Šo sarežģīto laiku mums palīdz pārvarēt ne tikai starptautiskās finanšu organizācijas, bet arī Eiropas Savienības institūcijas un Eiropas valstis. Latvija ir pateicīga par šo solidaritātes izpausmi.
Dāmas un kungi! Katra paplašināšanās ir pievienojusi Eiropas Savienībai ne tikai jaunas valstis, bet arī ierakstījusi jaunus akcentus tās dienaskārtībā, tajā skaitā ārpolitikā. Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai notika laikā, kad tika definēta Eiropas kaimiņattiecību politika, tās mērķi, principi un īstenošanas instrumenti. Kopš tā laika ir īpaši pieaugusi Eiropas Savienības ārpolitiskā aktivitāte austrumu kaimiņu virzienā. Tas ir noticis, pateicoties jauno dalībvalstu ieinteresētībai un pieredzei. Latvija kaimiņattiecību politiku vienmēr ir redzējusi plašākā dimensijā. Arī turpmāk Latvija spēlēs aktīvu lomu šīs politikas definēšanā un īstenošanā.
Šī politika nav tikai Eiropas Savienības attiecības ar konkrētām valstīm - ar tām, ar kurām tai ir kopīga sauszemes vai jūras robeža. Šīs politikas kontekstā ir jārunā par Eiropas Savienības vietu un lomu pasaulē. Latvija kopā ar vairākām līdzīgi domājošām valstīm ir aktīvi veicinājusi ciešāku Eiropas Savienības iesaisti austrumu kaimiņu reģionā. Ir radusies jauna politikas iniciatīva "Austrumu partnerība”, kuras uzdevums ir pārveidot kopīgo Eiropas kaimiņattiecību politiku un piemērot to šī reģiona specifikai, padarot šo procesu aktīvāku, drosmīgāku un ambiciozāku. Latvija ir gandarīta par Eiropas Komisijas sagatavotajiem priekšlikumiem. Austrumu partnerībai praktiskajā darbībā ir jāstiprina politiskās un ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un reģionu valstīm, kā arī jāstiprina reģionu valstu savstarpējā sadarbība. Attīstot Austrumu partnerību, jāievēro diferenciācijas princips, individuāls vērtējums un attieksme pret katru no partneriem. Katra no šīm valstīm iet savu attīstības ceļu. Ir valstis, kas vēlas redzēt sevi Eiropas Savienībā, ir valstis, kas sev izvirzījušas citus mērķus. Mūsu politika būs veiksmīga tikai tad, ja mēs spēsim sadarboties ar visām šī reģiona valstīm, ar izpratni palīdzot tur, kur tas nepieciešams. Pozitīvus signālus sadarbības paplašināšanai un padziļināšanai saņēmu arī savās vizītēs Centrālāzijas valstīs pagājušā gada oktobrī, kad apmeklēju Kazahstānu, Uzbekistānu un Turkmenistānu. Latvija ir un arī turpmāk būs aktīva Eiropas kaimiņattiecību politikas atbalstītāja un tās īstenotāja. Katrai Eiropas valstij ir sava vēsturiskā pieredze un savas iespējas strādāt pie mūsu kopējā projekta Eiropas Savienības labā. Latvijas īpašu pienesumu Austrumu dimensijā dod mūsu divpusējo attiecību savstarpējā uzticība, kas sakņojas kopīgā vēstures periodā, un no tās izrietošā ekspertīze. Latvijas pienākums ir izmantot šo īpašo stāvokli. Nākamo desmit gadu laikā tas jau varētu būt zaudēts. Pēc vairākiem desmitiem gadu Latvija Austrumu redzējumā būs tikai viena no Eiropas Savienības valstīm, nevis vārti uz Eiropu. Izmantojot šīs priekšrocības, Latvija uztur aktīvu politisko dialogu, lai kaimiņu valstīs veicinātu labāku izpratni par Eiropas Savienību, tās vērtībām, lai skaidrotu Eiropas kaimiņattiecību politikas un Austrumu partnerības mērķus. Tas ir abpusējs ieguvums. Mēs gūstam iespēju uzklausīt kaimiņvalstu redzējumu arī par nākotnes attiecībām ar Eiropas Savienību. Esmu pārliecināts, ka Eiropas interesēs ir Austrumu partnerības inaugurācija jau Čehijas prezidentūras laikā.
Dāmas un kungi, Čehijas prezidentūras pirmajās dienās jaunu aktualitāti ir ieguvis enerģētiskās drošības jautājums. Finanšu un ekonomikas krīzei piemīt sava veida cikliskums. Savukārt jautājumi, kas saistīti ar enerģētisko drošību un ilgtspējīgiem enerģijas avotiem, Eiropas un pasaules politiskajā darba kārtībā atrodas visu laiku. To aktualitāte nemitīgi pieaug. Enerģētikas drošībai ir izteikta ārējā dimensija. Tas nozīmē, ka šo jautājumu mēs nevaram aplūkot atrauti no situācijas pasaulē. To apliecina arī pēdējie notikumi Ukrainā un konflikts Gruzijā. Vēl nesenā pagātnē Eiropas Savienības dalībvalstis enerģētiku uzskatīja par nacionālā un nevis Eiropas Savienības līmenī risināmu jautājumu. Pēdējo gadu notikumi enerģētikas jomā, energoresursu piegāžu pārtraukumi, enerģijas resursu apjomu samazināšanās un cenu svārstības veicinājušas vienotu Eiropas Savienības dalībvalstu izpratni par kopējās enerģētiskās politikas nepieciešamību. Enerģētikas un politikas krustpunktos galvenais ir nodrošināt regulāras, pietiekamas, ekonomiskas un ilgtspējīgas videi draudzīgas enerģijas piegādes.
Jāatzīst, ka Eiropas Savienības sekmes šajā jomā ir bijušas nevienmērīgas. Dažos jautājumos, piemēram, videi draudzīgās enerģētiskās saimniecības attīstībā, Eiropas līmenī esam pieņēmuši ambiciozus uzdevumus, kas jāsāk izpildīt. Citos jautājumos - Eiropas līmeņa enerģijas avotu diversifikācijā un enerģijas tirgus apvienošanā - esam tikai pašā ceļa sākumā. Pēdējo dienu notikumi - Krievijas gāzes piegādes pārtraukums - ir atvēris acis nepieciešamībai pēc ātrāka risinājuma visas Eiropas līmenī. Mūsu visu atbildība ir šo kopējo izpratni izmantot patiesi integrēta un diversificēta Eiropas enerģijas tirgus izveidošanai. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka mūsu apņēmība zūd kopā ar šī pavasara sniegu. Enerģētikas drošības jautājumu iespējams sekmīgi risināt tikai aktīvā dialogā ar energoresursu tranzīta un piegādātājvalstīm. Eiropas Savienībai ir ārpolitikas instrumenti šī jautājuma risināšanai. Mūsu atbildība ir tos izmantot.
Vēl viens virziens, kurā nopietni jāstrādā, ir Baltijas enerģijas tirgus integrācija ar Skandināvijas un Centrāleiropas enerģētikas tirgiem. Baltijas reģiona integrācija ir nevienmērīga. Tirdzniecība un transports reģionā strauji attīstās. Savukārt enerģijas tirgus stagnē. Eiropas Komisija šajā virzienā ir veikusi atzīstamu darbu. Iniciatīva nostiprināt enerģētikas drošību un solidaritāti iekļauj arī Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojumu plāna izstrādi. Tas ļaus pakāpeniski integrēt Baltijas valstis vienotā Eiropas enerģētikas tirgū. Augsti vērtēju Zviedrijas iesaisti stratēģiskajās diskusijās par Baltijas jūras reģionu. Zviedrijai būs iespēja to aktualizēt jau nākamajā pusgadā savas Eiropas prezidentūras laikā. Esmu pārliecināts, ka stipru Eiropas Savienību veido stipri reģioni no Vidusjūras līdz Baltijas jūrai.
Dāmas un kungi! Eiropas Savienības sākotnējais mērķis - Eiropas iedzīvotāju drošība un labklājība - nav mainījies. Mainījusies ir vide, kurā tas mums ir jāsasniedz. Pasaules ekonomika ir daudz ciešāk saistīta, nekā tā bija pirms pusgadsimta. Vienlaicīgi pasaulē ir attīstījušies jauni, spēcīgi ekonomiskie spēlētāji. Tikai ar konsekventu, tālredzīgu un, galvenais, kopēju Eiropas Savienības rīcību mēs varam cerēt nezaudēt šajā globālajā konkurences sacensībā. Tikai kopā mēs varam pildīt drošības un labklājības solījumus saviem pilsoņiem. Tikai tā mēs varam sasniegt mērķi, kura dēļ mūsu valstu iedzīvotāji ir devušies pie vēlēšanu urnām, lai atbalstītu mūsu dalību Eiropas Savienībā.
Eiropas Parlaments jau iepriekš ir pierādījis, ka tam piemīt plašs skatījums uz Eiropas Savienības nākotni. Īpaši tas attiecināms uz vienlīdzīgo un līdzsvaroto pieeju Savienības paplašināšanās politikai. Eiropas dinamiskais izaugsmes process ir devis iespēju Eiropai konkurēt pasaulē. Šī izaugsme ir Eiropas potenciāls, kas jāizmanto, lai Savienība arī pēc vairākām desmitgadēm būtu līdzvērtīgs ekonomisks partneris strauji augošajām Āzijas un Latīņamerikas ekonomikām. Tieši jūs, Eiropas nāciju demokrātiski ievēlētie pārstāvji, vistiešāk izjūtat atbildību par šo procesu. Nav iespējams arī pārvērtēt Eiropas Parlamenta nozīmi Eiropas projekta tuvināšanā iedzīvotājiem un demokrātiskās leģitimitātes palielināšanā. Turpmāk Eiropas Parlamenta loma vēl vairāk nostiprināsies.
Būtiski ir vienot mūsu daudzveidību un dažādību. Ir svarīgi turpināt darbu pie Eiropas Savienības pilnveidošanas. Tas ir darbs, kas visiem eiropiešiem jāveic kopā. Tā ir mūsu kopējā atbildība pret Eiropu. Ir ļoti svarīgi, lai nenotiktu Eiropas Savienības fragmentācija. Dalībvalstīm ir jāmeklē risinājumi un jāizvairās no Eiropas projekta dažādu ātrumu attīstības. Apsveicama ir Eiropadomē pirms mēneša panāktā vienošanās par Lisabonas līguma turpmāko virzību. Lisabonas līgums ir juridisks priekšnosacījums Eiropas Savienības tālākai pilnvērtīgai funkcionēšanai, tās lomas nostiprināšanai starptautiskajā arēnā. Tikai iedzīvinot Lisabonas līguma darbības principus, mēs varēsim visā pilnībā realizēt to pozitīvo potenciālu, ko sniedz jaunā, apvienotā Eiropa. Tas, cik Lisabonas līgums efektīvi darbosies praksē, ir atkarīgs no dalībvalstu un institūciju politiskās gribas un spējas būt vienotiem Eiropas mērķu sasniegšanā.
Dāmas un kungi! Līdz 2004. gadam Latvijas mērķis bija dalība Eiropas Savienībā. Kopš tā laika Latvijas mērķus mēs veidojam kontekstā ar Eiropas mērķiem. Mēs vairs nevaram sevi uzskatīt un uztvert atsevišķi no Eiropas. Latvijas mērķus varam definēt un sasniegt tikai tad, ja tie atbilst kopējai Eiropas vīzijai par nākotni. Eiropas mērķi savukārt ir sasniedzami, ja tie saskan ar katras dalībvalsts redzējumu. Eiropas Savienība ir būvēta un tā jānostiprina, balstoties uz kopīgām vērtībām. Tikai publiska diskusija var izsijāt tās vērtības, kas mums visiem ir kopīgas. Tikai kopīgi varam vienoties par vērtībām, ko liksim blakus tām, kas jau liktas Eiropas Savienības pamatos. Eiropeisko vērtību definēšana un diskusiju rosināšana par tām ir visu politiķu uzdevums, jo īpaši Eiropas līderu uzdevums.
Palūkosimies nākotnē! Kādu es redzu Eiropas Savienību un Latviju tālākā nākotnē? Teiksim - 2015. gadā? Ekonomiskā pasaule pēckrīzes izaugsmē būs apvienojusies vairākos ekonomiskās varas centros. Viens no tiem būs Eiropas Savienība. Eiropai būs griba un spēja būt vienotai, jo tikai vienotība dos iespēju īstenot mūsu uzdevumus. Pat vairāk - Eiropas Savienība joprojām būs atvērta uzņemt visus eiropiešus, kas atzīst tās vērtības. Šī vienotība dažādībā būs atslēga Eiropas lomas pieaugumam pasaulē. Eiropas Savienība būs paplašinājusies, bet nezaudēs spēju efektīvi rīkoties. Eiropas Savienība būs spējīga parūpēties par savu drošību un arī par stabilitāti kaimiņos. Izglītība un kultūra būs tilts, kas savieno dažādo Eiropas Savienības dalībvalstu pieredzi, un tas palīdzēs atgūt Eiropas vadošo lomu pasaulē zinātnes un kultūras jomā. Vairs nebūs veco un jauno, lielo un mazo Eiropas valstu. Eiropā valstis tiks vērtētas pēc to sasniegumiem, nevis ģeogrāfiskiem un ģeopolitiskiem kritērijiem. Eiropa būs vienota - to nodrošinās spēcīgi reģioni, kas, vienlaikus aizstāvot savas intereses, cieši sadarbosies ar citiem, tādējādi veidojot labklājības un attīstības tīklu visā Eiropā. Katra valsts atbilstoši savām spējām un īpašajām zināšanām dos ieguldījumu attīstībā.
Kāda būs Latvijas loma Eiropas Savienībā 2015. gadā? Tas būs laiks, kad Latvija būs izkļuvusi no krīzes. Latvijas galvaspilsēta Rīga būs viens no plaukstošiem Baltijas ekonomiskā reģiona centriem. Latvijas ekonomika būs sabalansētāka, konkurētspējīgāka un strukturāli pārveidota. 2015. gadā Latvijai pirmo reizi neatkarīgās valsts vēsturē tiks uzticēts risināt Eiropas un pasaules mēroga jautājumus kā Eiropas Savienības prezidējošajai valstij. Mūsu pienesums Eiropai būs īpašas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm. Latvija un mūsu reģions veidos tiltu uz Austrumiem, tāpat kā Vidusjūras valstis savienos abus šīs jūras krastus. Mūsu redzējums par Eiropas atvērtību un integrācijas pieredze būs impulss Eiropas atvērtībai.
Dāmas un kungi! 2015. gads nav tālu - no tā mūs šķir tikai seši gadi. "Pastāvēs, kas pārvērtīsies,” teica latviešu dzejnieks Rainis pirms gadsimta. Šie vārdi ir viedi arī šodien. Esmu pārliecināts, ka Eiropa būtiski mainīsies - kļūs spēcīgāka savā ekonomikā, labklājībā, savstarpējā sadarbībā. Tā nostiprinās savu vērtību sistēmu. Eiropietis būs lepns par to, ka dzīvo Eiropā un vienlaikus pieder savai nācijai. Vienotība dažādībā, attīstība, vērtību saglabāšana un katra pilsoņa atbildība par savu valsti un par Eiropas saimi kopumā - tā ir Eiropas nākotne.
Dārgie klātesošie! Eiropas attīstība un uzplaukums ir mūsu veiksmes mēraukla. Mūsu darba novērtējums. Mūsu atbildība. Aicinu jūs, Eiropas Parlamenta deputāti, veicināt eiropiešu izpratni par mūsu kopējiem mērķiem un to, kā tie ietekmēs katra eiropieša dzīvi savās mājās. Eiropas pilsoņu atbalsts Eiropas idejai ir vislielākais garants Eiropas nākotnei. Paldies jums, Eiropas Parlamenta deputāti, par darbu šī sasaukuma laikā! Novēlu jums sekmes turpmākajā darbā, kā arī nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās!
Priekšsēdētājs
Prezidenta kungs, ļaujiet man Eiropas Parlamenta vārdā pateikties jums par jūsu uzrunu, par jūsu Eiropas drosmi un par jūsu Eiropas apņēmību. Mums, protams, bija patīkami dzirdēt, ka jūs vērtējat Eiropas Parlamentu un darāt to pamatoti.
Es vēl atceros ļoti skaidri, ka pievienošanās sarunu laikā 1990. gadu otrajā pusē Latvija, Lietuva un Slovākija sākumā tika izsvītrotas. Tieši Eiropas Parlaments bija tas, kurš aicināja valdības iekļaut Latviju, Lietuvu un Slovākiju sarunās. Rezultātā Latvija, Lietuva un Slovākija varēja kļūt par Eiropas Savienības dalībniecēm 2004. gada 1. maijā.
Jūs pievērsāties enerģijas jautājumam, un es jums īsi atbildēšu. Mums ir ļoti atbildīgs komisārs, jūsu tautietis Andris Piebalgs, kas apbrīnojami labi veica savus pienākumus pagājušajā nedēļā un disputā par gāzi ar Krieviju un Ukrainu, bet it īpaši ar Krieviju. Es gribētu pateikties Andrim Piebalgam par viņa darbu viņa prezidenta klātbūtnē.
(Aplausi)
Prezidenta kungs, mana nobeiguma piebilde ir šāda: jūs runājāt par to, kā mācāties jūs un kā Latvija mācās. Tā, protams, ir tiesa. Tomēr pat tie, kas Eiropas Kopienai, Eiropas Savienībai piederēja no sākuma, mācās no jums un jūsu vēsturiskās pieredzes. Ja mēs esam gatavi ieklausīties viens otrā un mācīties viens no otra, tā mums visiem būs labāk. Uz mūsu kopējo vērtību pamata mēs esam stipri, demokrātiski un brīvi. Paldies jums, prezident Zatler, bija prieks jūs uzņemt pie mums šodien. Paldies!
(Aplausi)
