Pārvaldība un partnerība vienotajā tirgū - Vienotais tirgus Eiropas iedzīvotājiem - Vienotais tirgus uzņēmumiem un izaugsmei - Publiskais iepirkums (debates)
Priekšsēdētājs
Pirmais darba kārtības punkts ir kopīgās debates par vienoto tirgu, un tajā ietvertas diskusijas par šādiem jautājumiem: Kalnietes kundzes ziņojums Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū [2010/2289 (INI)], Correia De Campos kunga ziņojums par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem [2010/2278 (INI)], Buşoi kunga ziņojums par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei [2010/2277 (INI), kā arī Komisijas paziņojums par publisko iepirkumu.
Es gribētu sveikt sēžu zālē komisāru Barnier un Padomes priekšsēdētāju Győri kundzi. Kā pirmajai vārds tiek dots Kalnietes kundzei.
Sandra Kalniete
Runājot par vienotā tirgus pārvaldību un partnerību, mēs Parlamentā uzskatām, ka viens no galvenajiem uzdevumiem, lai iedzīvinātu vienoto tirgu, ir tam nodrošināt augstākā līmeņa politisko vadību. Komisijas prezidentam, iesaistot Padomes prezidentu, ir jāuzņemas vienotā tirgus konsolidācija. Arī dalībvalstīm visaktīvākajā veidā šajā procesā ir jāpiedalās. Citādi daudzās idejas par to, ko mēs varētu darīt, lai atjaunotu Eiropas izaugsmi un radītu jaunas darbavietas, paaugstinātu tās konkurētspēju globālajā pasaulē, paliks tikai labi nodomi, ar kuriem bruģēts ceļš uz Eiropas pārvēršanos par pasaules slimnieku. Tāpēc šajā rezolūcijā mēs aicinām Komisijas priekšsēdētāju un dalībvalstu līderus aktīvi piedalīties un uzņemties atbildību par vienotajam tirgum nepieciešamo likumdošanas un rīcībpolitikas pārmaiņu ieviešanu. Šodien pieņemamās rezolūcijas dod skaidru signālu, kurās jomās Parlaments sagaida aktīvu rīcību no Komisijas. Minēšu dažas no svarīgākajām darba prioritātēm: vienotais digitālais tirgus un vienotā intelektuāla īpašuma telpa, Eiropas pilsoņu profesionālā mobilitāte, pārrobežu publisko iepirkumu un pakalpojumu veicināšana un nodokļu sistēmas sakārtošana. Savukārt vienotā tirgus pārvaldības jomā es uzskatu par izšķiroši svarīgiem četrus virzienus. Pirmkārt, pieņemto vienotā tirgus normu izpildes nodrošināšana. Visām dalībvalstīm ir savlaicīgi un caurredzami jāievieš vienotā tirgus noteikumi, savukārt Komisijai stingri un konsekventi jāseko to izpildei. Otrkārt, protekcionisma tendenču samazināšana. Protekcionisms tikai veicinās Eiropas tirgus fragmentāciju un kopējās konkurētspējas samazināšanos. Treškārt, Eiropas ekonomikas raitai darbībai nepieciešamo dažādo darījumu izmaksu samazināšana. Tas attiecas gan uz tādiem mehānismiem kā efektīva, vienkārša un lēta ārpustiesas strīdu izšķiršanas kārtība, kā arī uz ērti lietojamu pārrobežu elektronisko pārvaldību ar darbojošos nepieciešamās informācijas un dokumentu elektronisko apriti. Un ceturtais virziens - sabiedrības grupu plašāka iesaiste rīcībpolitikas izstrādāšanā un ieviešanā saskaņā ar Lisabonas līgumā ietvertajiem principiem.
Un nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties visiem ēnu ziņotājiem un koordinatoriem par viņu ieguldījumu un lietišķo rezultatīvo sadarbību, kas, kā es ceru, ļaus mums šodien pieņemt rezolūcijas par vienoto tirgu ar ļoti pārliecinošu balsu vairākumu un turpināt tuvāko gadu laikā darbu pie likumdošanas aktu izstrādes, kas patiešām konsolidēs vienoto tirgu un to padarīs par Eiropas izaugsmes un darbavietu radīšanas instrumentu.
António Fernando Correia De Campos
referents. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Barnier kungs, dāmas un kungi! Parlaments ir reaģējis uz Komisijas prasību attiecībā uz nepieciešamajiem pasākumiem vienotā tirgus atdzīvināšanai ar šo ziņojumu, par ko debatēsim un balsosim šodien.
Tajos 19 priekšlikumos saistībā ar vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem, kuru referents esmu bijis, esam identificējuši piecas prioritātes, par kritērijiem izmantojot praktiskumu un realizējamību īstermiņā.
Pirmkārt, mums jāveic pasākumi, lai palielinātu Eiropas iedzīvotāju mobilitāti, nodrošinot profesionālo kvalifikāciju abpusēju atzīšanu, profesionālās dienesta apliecības un "Eiropas kvalifikāciju apliecības” ieviešanu un regulāru mobilitātes rezultātu mērīšanu Eiropas Savienības mērogā.
Otrkārt, mums jāuzlabo no trešām valstīm importēto preču robežkontroles efektivitāte un jāizstrādā daudzgadu rīcības plāns efektīvas Eiropas tirgus uzraudzības sistēmas un produktu drošības attīstībai.
Treškārt, viesabonēšanas regulas termiņš būtu jāpagarina līdz 2015. gada jūnijam un tajā jānosaka cenu griesti nolūkā samazināt sabiedrībai un uzņēmumiem noteiktās viesabonēšanas maksas.
Ceturtkārt, mums vajadzīga garantēta piekļuve atsevišķiem banku pamatpakalpojumiem ar uzlabotu pārredzamību un salīdzināmību.
Piektkārt, jālikvidē šķēršļi mobilajiem darba ņēmējiem nolūkā pilnībā nodrošināt pensijas tiesību pārvedamību.
Šī uzdevuma noteikšana bija vienkārša un vienprātīga, sarežģītāk bija panākt vienošanos attiecībā uz pasākumiem rīcībai pret Monti kunga ziņojumā minēto vienotā tirgus pagurumu un panākt holistisku, saskaņotu pieeju, lai reaģētu uz iedzīvotāju vajadzībām un neuzticību, kas tika skaidri identificētas šī Parlamenta pagājušā gada maijā pieņemtajā Grech kunga ziņojumā.
Mēs uzskatām, ka būtu mākslīgi dalīt Parlamenta darbu trīs atsevišķos ziņojumos, neskatoties uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas centieniem vienādot analīzi un rīcību. Trīs komponentiem - uzņēmumiem, Eiropas iedzīvotājiem un pārvaldībai -vienlaicīgi jāsasniedz progress, lai radītu konkurētspējīgu vienoto tirgu ar gudru, integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi, šī tirgus rūpju centrā izvirzot Eiropas iedzīvotājus.
Mēs arī atzīstam, ka Komisijas iniciatīvu izplatīšana par šo tematu, stratēģiju "Eiropa 2020”, rūpniecības politiku un inovatīvu Eiropu riskē aizmiglot galveno atdzīvināšanas jautājumu, proti, padarīt vienotā tirgus ideju ne tikai draudzīgāku, bet arī Eiropas iedzīvotājiem pievilcīgāku.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Bija ļoti grūti panākt vienprātību divos jautājumos. Pirmkārt, attiecībā uz sociālo vērtību un tiesību ievērošanu mēs saskārāmies ar labējo un Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas deputātu nevēlēšanos atzīt vajadzību pastāvīgi garantēt Eiropas iedzīvotāju sociālās tiesības, lai tirgus apsvērumi nekādā nākotnē pieņemtā likumdošanā nevarētu tās apdraudēt. Mēs jo īpaši nožēlojam nespēju kā prioritāti noteikt atsauci uz darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanu.
Otrkārt, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sociālo pakalpojumu garantēšanas mērķis bija nepieļaut šo pakalpojumu aktivitāšu satura pakļaušanu tikai tirgus apsvērumiem vai vismaz izslēgt iespēju pārvērst valsts sociālos pakalpojumus par privātiem monopoliem vai oligopoliem tādās jomās kā ūdensapgāde, pilsētas transports, izglītība, veselība un sociālais atbalsts.
Lai gan šķistu lietderīgi ieviest konkurētspējīgas pārvaldības un iekšējā tirgus mehānismus arī šiem pakalpojumiem, būs jāgarantē ar vispārēju pieejamību saistītās sociālās vērtības, jo solidaritātes principi šādos gadījumos ir svarīgāki par tirgus apsvērumiem.
Šajā jautājumā mēs sastapāmies ar labējo parlamenta grupu nevēlēšanos atzīt Eiropas likumdošanu šajā jautājumā, un viņi piekrita tikai "izmantot visas pieejamās iespējas [...], kas pamatotas un ir saskaņā ar Līguma 14. pantu un 26. protokolu”.
Grupa, kurai esmu piederīgs, atturējās no galīgā balsojuma par trim ziņojumiem komitejā, jo vienotā tirgus sociālajā dimensijā nav bijis nekāda progresa. Pēc balsojuma komitejā tomēr tika iekļauti vairāki pozitīvi vērtējami punkti, kas ievērojami uzlaboja ziņojumu. Pēc vairākiem kompromisiem tika sasniegta vienprātība, un galējos grozījumus parakstīja galvenās Parlamenta grupas, nevienu neatstājot uzvarētājos vai zaudētājos.
Visas Parlamenta grupas deva ieguldījumu gala rezultāta sasniegšanā pēc 266 grozījumu un piecu komiteju atzinumu iesniegšanas - tas dara godu Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai un tiem, kuri strādāja pie ziņojuma. Visu ieguldījums bija noderīgs. Es gribētu pateikties ēnu referentiem Róża Gräfin von Thun, Jürgen Creutzmann, Malcolm Harbour, Emilie Turunen un Kyriacos Triantaphyllides, kā arī koordinatoru grupai par produktīvu kritiku un sadarbības garu, kas sekmēja sarunu pozitīvu iznākumu. Es īpaši pateicos Harbour kungam par augstsirdīgo un tālredzīgo attieksmi, ko viņš pēdējo četru mēnešu laikā ienesis komitejas darbā.
Cristian Silviu Buşoi
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Vienotais tirgus nešaubīgi ir viens no Eiropas Savienības lielākajiem panākumiem un viens no tās neapstrīdamajiem spēkiem, par ko mēs visi varam lepoties. Es domāju, ka nepārspīlēšu, sakot, ka iekšējais tirgus ir galvenais Eiropas integrācijā. Laikam ejot, iekšējais tirgus ir uzskatāmi parādījis tā labumus kā patērētājiem, tā arī Eiropas uzņēmumiem, kā arī devis ieguldījumu mūsu ekonomikas izaugsmē.
Tomēr pēdējā laikā esam pamanījuši zināmu apātiju tirgus integrācijā. Tāpēc mums jādod jauns impulss iekšējam tirgum. Mums jāatjauno Eiropas iedzīvotāju ticība tam. Mums vajadzīgs jauns sākums. Es augstu vērtēju komisijas darbu šajā jomā un jo īpaši teicamo komisāra Barnier darbu, kuru es vēlreiz gribētu apsveikt par apņēmīgo ieguldījumu un pūliņiem atdzīvināt iekšējo tirgu. Komisija mums sagatavojusi ambiciozu un tajā pašā laikā praktisku un ļoti vajadzīgu programmu iekšējā tirgus spēka atjaunošanai. Esmu pilnīgi pārliecināts, ka tad, ja šie pasākumi tiks īstenoti, tie padarīs iekšējo tirgu pievilcīgāku mūsu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un palīdzēs tam kopumā darboties daudz efektīvāk.
Attiecībā uz manu ziņojumu jāsaka, ka mūsu uzdevums nebija viegls. Mūsu uzdevums bija ambiciozs, jo bija jāpanāk vienprātība attiecībā uz pasākumiem, kas nosaka spēcīga un moderna vienotā tirgus pamatus, kuri dotu ieguldījumu turpmākajā izaugsmē un, galvenais, atbilstu visām mūsu iedzīvotāju un uzņēmumu cerībām.
Mēs apsvērām, vai uzsvars būtu jāliek uz inovācijām, kas būtu jādara intelektuālā īpašuma tiesību jomā un kādi fiskālie pasākumi būtu piemēroti vienotā tirgus stiprināšanai, tajā pašā laikā ievērojot dalībvalstu suverenitāti.
Pēc mūsu diskusijām un pēc lielā ieguldījuma - par ko es gribētu pateikties visiem ēnu referentiem, atzinumu sagatavotājiem un visiem saviem kolēģiem deputātiem, kuri iesniedza grozījumus -, mums izdevās identificēt piecas prioritātes, kas būtu jāievieš nekavējoties.
Pirmā prioritāte attiecināma uz veidiem, kā atbalstīt inovācijas un radošumu vienotajā tirgū, kas ir būtiski, ja vēlamies spēcīgāku un ilgtspējīgāku izaugsmi. ES patenta un vienotas strīdu izšķiršanas sistēmas izveide, kas jau ir procesā, kā arī uzlabota autortiesību pārvaldības sistēma ir ļoti svarīga.
Ja vēlamies inovācijas, mums arī jānāk klajā ar risinājumu to finansēšanai, piemēram, ilgtermiņa investīcijām un struktūru, kas ļautu vieglāk efektīvi investēt riska kapitāla fondus. ES projektu obligācijas arī varētu būt lieliska iespēja infrastruktūras investīcijām enerģijas un telekomunikāciju jomā.
Mūsu trešā prioritāte ir centieni vienoto tirgu saskaņot ar digitālo programmu, veicinot elektronisko komerciju. Tam vajadzīgi pasākumi, kas stiprinātu patērētāju un uzņēmumu uzticību elektroniskajai komercijai, piemēram, cīņa pret viltošanu un pirātismu, kā arī pārrobežu piegādes un pārrobežu parādu piedziņas atvieglošana.
Ceturtā prioritāte - padarīt vienoto tirgu par labāku vidi MVU, ņemot vērā to nozīmi ekonomiskajā izaugsmē un darbavietu radīšanas potenciālu. Tiem jānodrošina labāka pieeja finanšu tirgiem. Fiskālie pasākumi, tādi kā kopīgas konsolidētas uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes ieviešana, skaidra PVN pamatsistēma un administratīvā sloga samazināšana, iedrošinātu MVU pārrobežu darījumiem.
Visbeidzot, publiskā iepirkuma procedūras ir jāracionalizē. Tās jāvienkāršo, lai ļautu MVU piedalīties procedūrās, un tās jāizmanto labāk, lai atbalstītu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Domāju, ka šis ir izšķirošais brīdis darbā, ko esam kopīgi uzņēmušies, ņemot vērā Monti kunga skaidro, visaptverošo un rūpīgo iekšējā tirgus izpēti, ņemot vērā Grech kunga ziņojumu, kuru jūs pieņēmāt ar lielu balsu vairākumu; un laikā, kad mēs rūpīgi ieklausāmies visu dalībvalstu iedzīvotājos, mums jānovērtē, kurp mēs dodamies izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas ziņā.
Kādu vēstījumu cilvēki saņem no Briseles un Strasbūras? Pašlaik šādi vēstījumi ir vajadzīgi, bet tie vienmēr ir sarežģīti vai ierobežojoši. Tie ir vēstījumi par regulām vai, mana darba gadījumā, par pārvaldību, uzraudzību, deficītu un parādu samazināšanu. Tie ir būtiski vēstījumi, bet ierobežojoši un sarežģīti. Es domāju, ka mums tā būtu jāpapildina ar citu informāciju un galvenokārt jau rīcību nolūkā atjaunot viņu uzticību Eiropas projektam un jādod iemesli, kāpēc mums jābūt vienotiem, nevis jāstāv vieniem pašiem vai jādara lietas vieniem pašiem, lai uzņemtos globalizācijas izaicinājumus.
Tā patiesībā ir mūsu darba būtība, un es gribētu personīgi pateikties trīs referentiem, kas tikko uzstājās: Kalnietes kundzei, Correia de Campos kungam un pirms mirkļa runājušajam Buşoi kungam. Es gribētu arī pateikties priekšsēdētājam Harbour kungam, kuram, kā jau tika minēts, ļoti efektīvi un, rūpīgi ieklausoties, izdevās ļoti īsā laika sprīdī sagatavot 11 parlamenta komitejas darbam. Es gribētu šīm pateicībām pievienot arī savu atzinību dažādo politisko grupu koordinatoriem, jo jums bija jāveic liels savstarpējas koordinēšanas darbs, ņemot vērā lielo pārrunājamo jautājumu skaitu. To darot, jūs sūtat ļoti spēcīgu signālu citām iestādēm, kā arī uzņēmumiem un iedzīvotājiem.
Pēc Monti kunga ziņojuma un Grech kunga ziņojuma priekšsēdētājs Barroso lūdza man un 12 maniem kolēģiem strādāt kolēģijā pie kopīga uzdevuma attiecībā uz iekšējā tirgus atdzīvināšanu un strukturālajām reformām, kas būs vajadzīgas, lai varētu izcelt divus, trīs vai četrus tirgus izaugsmes punktus.
Es jums atgādināšu, dāmas un kungi, ka tik lielā tirgū, kas turklāt veido Eiropas politiskā projekta pamatu, 60 % no mūsu eksporta nonāk pārējās 26 dalībvalstīs. Ikviena valsts, no Vācijas, kas ir lielākā, līdz mazākajām dalībvalstīm, vidēji 60 % no savām precēm un pakalpojumiem eksportē pavisam netālu, līdz lielajam tirgum. Tika uzskatīts, ka šajā tirgū vēl ir izaugsmes potenciāls, ja tas darbotos efektīvāk. Tā radās Vienotā tirgus akts. Tā mēs identificējām 50 priekšlikumus, kas apkopoti Zilajā grāmatā, ko es nosūtīju uz jūsu valstīm 23 Eiropas valodās, katram valsts deputātam, arodbiedrībām un profesionālajām organizācijām.
Tad mēs veltījām laiku diskusijām, lai izvēlētos no priekšlikumiem tos, kas būtu visefektīvākie, lai uzlabotu uzņēmumu un iedzīvotāju dzīvi. Nākamās nedēļas trešdienā pēc šīm diskusijām kolēģija debatēs par Vienotā tirgus aktu un, pirms lems par kādu rīcību, ņems vērā jūsu šodienas apvērumus un debates.
Dāmas un kungi, es apņēmīgi ticu, ka ikviens reģions ir vajadzīgs, ikviens uzņēmums ir vajadzīgs un ikviens iedzīvotājs ir vajadzīgs, lai uzvarētu cīņā par konkurētspēju un izaugsmi. Ikviens reģions - tāpēc pašā vienotā tirgus un Vienotā tirgus akta sākotnē komisijas priekšsēdētājs Jacques Delors vēlējās atbalstīt vienotā tirgus veidošanu ar kohēzijas politiku, lai pat reģioni, kas atrodas tālu aiz mums attīstības ziņā, arī varētu piedalīties cīņā par izaugsmi un konkurētspēju: visi reģioni, tai skaitā arī visnomaļākie, attālākie reģioni. Ikviens uzņēmums ir vajadzīgs, kad runa ir par inovācijām vai radošumu, - nāk prātā patenti, ko mēģinām panākt -, kad runa ir par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas iegūst finansējumu un kuriem ir mazāks administratīvais slogs un birokrātiska novilcināšana; kad runa ir par drošu tirdzniecību tiešsaistē un kad runa ir par piedalīšanos publiskā iepirkuma procedūrās, pie kurām es pēc mirkļa atgriezīšos.
Vajadzīgs ir ikviens reģions, ikviens uzņēmums, ikviens iedzīvotājs. Mūsu ikdienas dzīvē mēs visi pēc kārtas esam patērētāji, pakalpojumu lietotāji, krājēji, akcionāri, darba ņēmēji, amatnieki, un mērķis ir tāds, lai pārrobežu mobilitāte kļūtu vienkāršāka, profesionālās kvalifikācijas, prasmes un labklājības tiesības tiktu ievērotas un atzītas, lai mums visiem būtu iespējams piekļūt augstas kvalitātes sabiedriskajiem pakalpojumiem, lai mēs justos droši un pasargāti, pērkot produktus internetā vai kā citādi, un lai mēs netiktu dubultā aplikti ar nodokļiem. Tie ir tikai pāris piemēri, kas mums jāapdomā, lai sekmētu efektīvāku iekšējā tirgus darbību.
Kāds ir nākamais solis pēc jūsu debatēm? 24. un 25. martā Eiropadome apsveica šo rīcību, ko esam uzņēmušies un ko tā pati ir uzņēmusies vienotas likumdošanas ziņā. Mums tika lūgts noteikt prioritātes, un tāpēc, kā jau es teicu, kopā ar kolēģiem, kuri ir smagi strādājuši un kuriem es pateicos, nākamajā nedēļā es ierosināšu kolēģijai izvēlēties 12 mehānismus, kas ļautu iekšējam tirgum strādāt efektīvāk uzņēmumu un iedzīvotāju labā.
Katram no šiem mehānismiem, piemēram, mobilitātei, mazo uzņēmumu finansēšanai, intelektuālajam īpašumam, nodokļiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem vai sociālajai kohēzijai mēs piedāvāsim vienu galveno rīcību, kas būs jauna un, kā mēs ceram, efektīva uzņēmumiem un iedzīvotājiem, un ko varēs nodot divu gadu laikā. "Nodot” nozīmē to, ka Komisija to ierosinās, un Parlaments un Padome varēs par to balsot un to pieņemt 2011. un 2012. gadā.
2012. gadā būs Vienotā tirgus akta un vienotā tirgus 20. gadadiena. Ja mēs pareizi izprotam to, ko mums saka Eiropas iedzīvotāji, mums, godājamie deputāti, nav tiesību ļaut šai gadadienai būt nostalģiskai vai melanholiskai. Šai gadadienai jābūt proaktīvai, jāveicina izaugsme, un mēs to vēlamies nosvinēt ar Vienotā tirgus akta palīdzību.
Mums būs 12 mehānismi: 12 specifiski, bet ne izslēdzoši priekšlikumi. Katram no šiem mehānismiem mēs būsim identificējuši arī citas idejas, rīcības un priekšlikumus, kurus Komisija vienlaicīgi izstrādās, bet būs 12 galvenās rīcības, kas šo darbu simbolizēs. Es ceru, ka Eiropadome augstākajā līmenī, Parlaments, ko pārstāvat jūs, Komisija no mūsu puses un Ungārijas prezidentūra - kurai es, Győri kundze, pateicos par tās iesaisti -, varēs, mēs nopietni ceram, ka līdz jūnija vai jūlija beigām, uzņemties sagatavot šo Vienotā tirgus aktu. Priekšsēdētāja kungs, tas ir viss, kas man sakāms par šo jautājumu.
Jūs man lūdzāt runāt par vienu no šiem aspektiem Komisijas ziņojumā. Es gribētu to darīt tagad, lai atstātu vēlāk laiku debatēm. Šis aspekts, kas atrodams Vienotā tirgus aktā, saistīts ar 17 % no Eiropas ekonomikas, tas ir, ar publisko iepirkumu un publiskā iepirkuma līgumiem. Es arī gribētu teikt pāris vārdus par četriem projektiem, ko mēs ar jums uzņemamies attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem, kā minēts Buşoi kunga ziņojumā.
Pirmais projekts ir vispārējā 2004. gada direktīvu pārskatīšana nolūkā garantēt vislabāko valsts naudas izlietošanu, ļaujot publiskā iepirkuma līgumā piedalīties pēc iespējas vairāk uzņēmumiem un nodrošinot, ka augstas kvalitātes produktus un pakalpojumus var iepirkt ar mazāku birokrātisku novilcināšanu. Praktiski runājot, es gribētu atvieglot procedūras un padarīt tās elastīgākas, kā arī paskatīties uz to, kā mēs varētu apmierināt specifiskas mazo vietējo iestāžu vajadzības, piemēram, radot viņiem pieejamas atvieglotas procedūras. Otrkārt, es gribētu atvieglot pieeju publiskā iepirkuma līgumiem, īpaši jau mazo un vidējo uzņēmumu pārrobežu līdzdalības ziņā. Visbeidzot es gribētu iedrošināt visos iespējamos veidos, kā uzsvēra arī Komitejas priekšsēdētājs Harbour kungs un jūsu komiteja, atbildīgāku un videi draudzīgāku jeb zaļāku iepirkumu, kas arī veicina inovācijas vai sociālo iekļautību.
Dažādie reformu mērķi tagad tiks pārtulkoti vienkāršos, līdzsvarotākos noteikumos. Mēs esam aizsākuši, bet vēl neesam pabeiguši ļoti plašas apspriedes un ekonomiskos izvērtējumus šajā jomā. Mums ir Zaļā grāmata, un mēs pašlaik meklējam visefektīvākos priekšlikumus. Likumi neaptvers visu. Tajā pašā laikā Komisija strādās pie nozaru iniciatīvām, kuru mērķis būs labāka publiskā iepirkuma līgumu izmantošana, un veicinās tādus mērķus, kādi iekļauti stratēģijā "Eiropa 2020”. To amplitūda būs no "Zaļā publiskā iepirkuma rokasgrāmatas” atjaunošanas, kuru es gatavoju kopā ar savu kolēģi Potočnik kungu, līdz Eiropas enerģijas efektivitātes plāna ieviešanai, pie kā mēs strādājam ar kopā ar Oettinger kungu vai Hedegaard kundzi, vai plāniem publiskajam iepirkumam pirmskomercializācijas posmā un plāniem vispārējām inovatīvām iepirkumu aktivitātēm, kurus mēs koordinējam kopā ar Tajani kungu un Geoghegan-Quinn kundzi. Tas ir pirmais projekts.
Otrais projekts saistīts ar koncesijām. Es gribētu ātri panākt manāmu progresu koncesiju jautājumā, negaidot ilgtermiņa publiskā iepirkuma sistēmas modernizēšanas darba pabeigšanu. Dāmas un kungi, koncesijām ir arvien lielāka nozīme sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanas infrastruktūras radīšanā. Sešdesmit procenti no publiskā un privātā sektora partnerības Eiropā strādā ar koncesijām.
Izņemot būvdarbu koncesijas, pašlaik nav Eiropas mēroga likuma par koncesijām, un, lai gan ir piemērojami vispārējie Līguma principi, šajā jomā ir īsta juridiska neziņa, kas neļauj attīstīties šāda veida līgumiem. Kā pierādījumu tam es varētu minēt 24 Eiropas Savienības Tiesas spriedumus pēdējo gadu laikā. Es gribētu ierosināt vienkāršotas sistēmas radīšanu, kas aprobežotos ar zināmiem pamatnoteikumiem, kuri nebūtu pretrunā ar atsevišķu valstu likumdošanu, ja tā darbojas labi. Tas neuzliktu pārmērīgu administratīvo slogu vietējām pašpārvaldēm, galvenokārt, pateicoties manis piedāvātajiem "sliekšņiem”.
Es zinu, ka vairākās grupās valda šaubas un notiek debates. No savas puses, ieklausoties visos, es esmu pārliecināts, ka tad, ja rūpīgi izvirzīsim mērķus, mēs varēsim izvairīties no pārpratumiem. Valsts iestādes joprojām varēs brīvi organizēt sabiedriskos pakalpojumus, bet, ja tās nolems tos uzticēt ārpakalpojumu sniedzējiem, nedomāju, ka kāds iebildīs pret pārredzamības pamatlīmeni un noteikumiem, kas nodrošinātu, ka nenotiek diskriminācija. Es uzskatu, ka tas ir būtiski, lai optimizētu valsts naudas izmantošanu, samazinātu praksi piešķirt līgumus bez pietiekamas atklātības vai bez efektīvām tiesībām celt prasību, un samazinātu zināmus korupcijas riskus.
No uzņēmumu skatupunkta, ja mēģināsim atdzīvināt iekšējo tirgu, kurš gan var iebilst pret ideju to izmēģināt praksē koncesiju jomā? Es īpaši domāju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem pašlaik nav tādu resursu kā lielajiem uzņēmumiem, lai identificētu konkursus ārvalstīs un uzvarētu tajos, ja tie netiek publicēti. Minimālā struktūra koncesijām nozīmētu pārredzamību un informāciju, un tādā veidā mazākajiem uzņēmumiem būtu vienkāršāk piekļūt dažiem no līgumiem. Tas ir arī jautājums par labāku regulējumu. Plānota, pārdomāta likumdošana ir labāka iespēja, kas maksās mazāk nekā mēģinājumi atrisināt problēmas vienkārši ar likumu par pārkāpumiem.
Trešais projekts, par ko īsumā runāšu, attiecas uz Eiropas aizsardzības nozares tirgu. Mēs strādāsim ar dalībvalstīm saistībā ar 2009. gada direktīvas ieviešanu, kuras transponēšanas termiņš beidzas pēc pāris nedēļām. Tas ir maksājumu politikas pieņemšanas jautājums, kas bieži vien ir pretrunā ar Kopienas tiesībām. Kopā ar Tajani kungu es organizēšu konferenci par šo Eiropas aizsardzības industrijas tirgus jautājumu Briseles Parlamenta ēkā 23. maijā.
Visbeidzot, es ātri gribētu pārrunāt jautājumu, kas pārāk ilgi atlikts, tas ir, publiskā iepirkuma līgumu starptautisko dimensiju. Mērķis ir skaidrs: atvieglota piekļuve tirgum mūsu uzņēmumiem, un arī mēs, protams, esam gatavi piedāvāt vairāk, lai veicinātu savstarpēju apmaiņu un labumu. Vairāk tirdzniecības nāks par labu visiem.
Tagad man jāpievērš uzmanība problēmai, kas pašlaik ir aktuāla saistībā ar šo atvērtās tirdzniecības pamatu un ar to saistītajiem labumiem. Taisnību sakot, mūsu galvenie partneri - Savienotās Valstis un Japāna ar nolīgumu par valsts iepirkumu (GPA) un Ķīna ar divpusēju nolīgumu - īsti negrib ļauties vēl vairāk atvērt savus tirgus. Mums, savukārt, īsti nav nopietnu ietekmes līdzekļu sarunām, jo mūsu tirgus, patiesību sakot, jau tiek uzskatīts par principā atvērtu. Dāmas un kungi, starptautiskās saistības, kas izriet no nolīguma par valsts iepirkumu un Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīguma, joprojām nav transponētas Eiropas tiesību aktos.
Uz šī fona dalībvalstis ļoti dažādi piemēro likumus, un tas kropļo iekšējo tirgu. Pašlaik Eiropā mūsu uzņēmumi cieš no netaisnīgas situācijas - es atceros gadījumu ar autoceļiem Polijā. Ārvalstu uzņēmumi bauda ļoti brīvu pieeju Eiropā, kas bieži vien pārspēj to, par ko ES vienojusies sarunās, savukārt mūsu uzņēmumi sastopas ar grūtībām, ja mēģina piedalīties iepirkuma līgumos ar kādu no mūsu lielākajiem partneriem.
Tāpēc šogad kopā ar manu kolēģi De Gucht kungu mēs plānojam iesniegt likumkrājumu, kas transponēs mūsu starptautiskās saistības attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem Eiropas tiesību aktos, un tas dos mums vajadzīgo ietekmes līdzekli sarunās. Mēs esam par atklātību, bet mēs neatbalstām lētticību. Mums jādod Eiropas pircējiem stingrs un skaidrs tiesiskais pamats, kā apieties ar uzņēmumu pieteikumiem no tām valstīm, ar kurām mums ir nolīgums, atšķirībā no tām valstīm, ar kuru ES nolīguma vēl nav, un jāsniedz lielāka tiesiskā skaidrība. Es gribu izteikties skaidri: tas nav jautājums par Eiropas pārvēršanu cietoksnī. Mums jārada tāda vide mūsu uzņēmumiem, kas ir reāla, taisnīga un atklāta, bet nevis naiva.
Esmu izteicies. Kā jūs un jūsu Parlaments man lūdza, Priekšsēdētāja kungs, es gribēju izmantot iespēju šajās debatēs par iekšējā tirgus atdzīvināšanu runāt par šo svarīgo jomu, kura turklāt būs arī viena no 12 mehānismiem vienotā tirgus atdzīvināšanai, par ko es izteicos savas runas sākumā, tas ir, par publisko iepirkumu un modernizāciju, kuru mēs, vienojoties ar jums, ierosināsim nākamo pāris nedēļu laikā.
Enikő Győri
Priekšsēdētāja kungs, komisār, godājamie deputāti! Kā jau minēja Kalnietes kundze, Eiropas Savienībai un tās ekonomikai ir vajadzīga lokomotīve. Tā ir taisnība. Es tiešām atbalstu šo ideju. Iespējams, atceraties, ka pirms kāda laika, kad sākās Ungārijas prezidentūra Eiropas Savienībā, arī Ungārijas premjerministrs šajā Parlamentā uzsvēra to, ka nepietiek tikai pieveikt krīzi un cīnīties ar tās radītajām sekām, iedrošināt dalībvalstis ievērot stingrāku fiskālo politiku un arī to pārbaudīt. Mēs pašlaik strādājam pie vairākiem šādiem likumiem. Jābūt sagatavotai arī visaptverošai ekonomikas krīzes vadības paketei. Mums jāpievērš uzmanība arī tam, lai mēs saglabātu uzticību savu iedzīvotāju acīs. Tomēr tas notiks tikai gadījumā, ja mēs spēsim radīt darbavietas.
Šo darbavietu radīšanai mēs meklējam resursus, kas ļautu mums to darīt. Es cieši ticu, ka vienotais tirgus tieši tas arī ir: neizpētīta iespēja, ar ko saistīta mūsu nākotne, līdzās Eiropas Savienības stratēģijas "Eiropa 2020” ieviešanai. Tāpēc saistībā ar visiem šiem jautājumiem es īpaši priecājos par Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta apņemšanos atdzīvināt vienoto tirgu un par prioritātēm, uz kurām norādījusi Komisija un ko arī šis Parlaments izklāstījis trīs teicamos ziņojumos. Mums jau ir bijusi iespēja debatēt par vairākām idejām un pozīcijām, ņemot vērā jau senāk jūsu kolēģa deputāta Grech kunga iesniegto ziņojumu.
Turklāt es uzskatu, ka šie trīs ziņojumi arī sekmēs plānotās debates, kuru rezultātā mēs varēsim kopīgi veikt konkrētus pasākumus līdz 2012. gadam, līdz komisionāra Barnier pieminētajai gadadienai. Kā jau jūs zināt un kā uzsvēra arī komisārs, savā sanāksmē 10. martā Konkurētspējas padome pārsprieda iznākumu konsultācijās ar sabiedrību, kuru centrā bija kritēriji institūciju un dalībvalstu prioritāro saistību jomu noteikšanai. Pamatojoties uz šīm debatēm, Ungārijas prezidentūra gatavojas pieņemt secinājumus par piedāvātajiem prioritārajiem pasākumiem Konkurētspējas padomes sanāksmē 30. maijā.
Ļaujiet man jums atgādināt arī plašāku kontekstu. Mūsdienu situācijā, ņemot vērā politisko un ekonomisko spiedienu un pasākumus, kas pieņemti, lai to atvieglotu, vienotais tirgus varbūt nav iedzīvotāju, uzņēmumu un iestāžu iemīļots. Tomēr, profesora Monti vārdiem runājot, domāju, ka tieši šādā laikā kā pašlaik ir vislielākā nepieciešamība pēc vienota tirgus, šādā laikā, kad krīzes seku dēļ mēs instinktīvi cenšamies ierauties šaurās, bet ļoti pazīstamās valstu robežās. Tomēr esmu pārliecināta, ka mums nevajadzētu ļauties šim kārdinājumam. Tāpēc acīmredzami pienācis laiks nodrošināt politisku vienotā tirgus veicināšanu. Kā jūs, dāmas un kungi, arī uzsvērāt savos ziņojumos par vienotā tirgus radīšanu patērētājiem un iedzīvotājiem un kā formulēts arī profesora Monti ziņojumā, vienotais tirgus ir pārbaudījuma priekšā.
Vai tas kļūs par līdzekli, kas satuvinās Eiropas Savienību un tās iedzīvotājus, sniedzot manāmu uzlabojumu viņu ikdienas dzīvēs? Jebšu tā būs tikai arēna, kura kalpos abu vājo vietu aizsardzībai, kavējot vienotā tirgus un tā uzturēto sektoru funkcionēšanu? Atbilde uz šiem jautājumiem atkarīga no tā, cik apņēmības pilni esam darīt savu darbu turpmākajos mēnešos. Pēc tam, kad Eiropas Parlaments šodien pieņems savu rezolūciju, kā jau iepriekš pieminēts, Komisija varēs aprīļa vidū pieņemt tās pārskatīto paziņojumu. Mēs ceram, ka visi politiskie paziņojumi un arī tas, ko jūs atbalstījāt savā ziņojumā, tiks iekļauts Komisijas dokumentā. Kad būs gatavi tiesību aktu priekšlikumi, mēs paļaujamies, ka varēsim radīt īpašu partnerību ar jums un Komisiju, kas dos iespēju ātri izskatīt un pieņemt galvenos pasākumus, kas minēti Vienotā tirgus akta gala versijā.
Tagad ļaujiet man uzsvērt pāris detaļas no trim ziņojumiem, ko šodien dzirdējām, neiedziļinoties katrā apgalvojumā. Prezidentūra atzinīgi vērtē faktu, ka referents gribētu vienotā tirgus jautājumu iekļaut Eiropadomes dienaskārtībā. Mēs ticam, ka progress Vienotā tirgus akta sagatavošanā ietilpst Līgumā pieminēto Eiropas Savienības vispārējo politisko vadlīniju tvērumā. Tomēr politisko vadlīniju norādīšana ir Eiropadomes uzdevums. Tās dienaskārtību nosaka Eiropadomes priekšsēdētājs, bet es gribētu visiem atgādināt, ka Eiropadomes 24. un 25. marta secinājumi arī saistīti ar vienotā tirgus nozīmi.
Prezidentūra gribētu izteikt pateicību Parlamentam par konsekventu atbalstu Konkurētspējas padomei, kad gatavoja īpašus pasākumus vienotas patentu sistēmas radīšanai. Mēs visi apzināmies, ka vienota patentu sistēma veicinātu uzņēmumu konkurētspēju. Turklāt par to notika veiksmīgas debates, un es pateicos Parlamentam par sadarbību, ļaujot Padomei to iniciēt ciešākas sadarbības ietvaros. Mēs arī piekrītam, ka digitālā vienotā tirgus galīgā izveide un mazo un vidējo uzņēmumu situācijas stiprināšana un uzlabošana ir obligāta inovatīvas Eiropas veicināšanai.
Ar iedzīvotāju mobilitātes un sevišķi profesionālo kvalifikāciju atzīšanas palīdzību mēs varam izskatīt turpmākās problēmas, kas skar Eiropas iedzīvotājus. Šī iemesla dēļ mēs piekrītam apgalvojumam, ka mūsu prioritārais uzdevums šajā jomā ir īstenot stingrākus ES pasākumus un nekavējoties sasniegt taustāmus rezultātus. Prezidentūra ir arī atklājusi, ka gandrīz visi izskatītie ziņojumi, tajā skaitā agrākais Grech kunga ziņojums un arī Correia De Campos kunga ziņojums īpaši uzsver garantijas iekšējā tirgus tiesību realizēšanai ES iedzīvotājiem. Saistībā ar to mēs sveicam pirmos šajā jomā sasniegtos rezultātus, kas radušies, pateicoties Komisijas īstenotajiem pasākumiem. To vidū ir portāla "Tava Eiropa” radīšana, SOLVIT tīkls un Pakalpojumu direktīvas centrālie kontaktpunkti.
Tomēr mēs esam vienisprātis ar jums, ka vēl daudz ko iespējams darīt tā labā, lai ES iedzīvotāji varētu realizēt savas tiesības. Visbeidzot, ļaujiet man novirzīties no tēmas attiecībā uz otru prioritāti Ungārijas prezidentūras dienaskārtībā. Līdz šim savu parlamentāro konsultāciju laikā par sešu ekonomikas tiesību aktu kopumu bieži esmu dzirdējusi kritiku, ka dalībvalstis, ar kurām mums vajadzētu saprast Padomi un Eiropadomi, paturot prātā finansiālo makrostabilitāti, nevērīgi izturas pret izaugsmes veicināšanu un īstās ekonomikas atgūšanos no krīzes, un arī tad, ja to dara, šo mērķu sasniegšanai izvirza tikai neskaidrus, neaprēķināmus līdzekļus, un ka stratēģijas "Eiropa 2020” saturs ar to arī tiek ierobežots. Es uzskatu un arī runas ievadā to pieminēju, ka vienotais tirgus un tajā ietvertais milzu potenciāls izaugsmei var sniegt pienācīgu atbildi šīm šaubām, vienlaikus arī nodrošinot garantiju līdzsvarotai Eiropas Savienības atbildei.
Es domāju, ka mūsu primārais uzdevums ir pabeigt visu procesu, vienotā tirgus konsolidēšanu, ar pēc iespējas pārskatāmākiem līdzekļiem - ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu. Padome ir gatava šādā veidā sadarboties pilnā partnerībā ar Komisiju, Parlamentu un dalībvalstīm. Liels jums paldies, priekšsēdētāja kungs.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, šīs piecas runas - trīs Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pārstāvju, komisāra un Győri kundzes runa - ir aizsākušas lieliskas debates, kuras ir ļoti svarīgas Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei, kā arī ātrai mūsu attīstībai. Es gribētu visiem vēlreiz atgādināt, ka sākotnējā doma iedzīvināt vienoto tirgu radās IMCO komitejā. Es vēlreiz gribētu apsveikt visus deputātus, kas strādā komitejā, un gribētu lūgt Harbour kungu pieņemt šīs pateicības un sveicienus viņu vārdā.
IMCO komiteja arī nāca klajā ar ideju par Mario Monti ziņojumu - tas bija lielisks ziņojums, kurš patiešām palīdzēja mūsu darbā. Es gribētu pateikties arī komisāram Barnier par lielisko un ļoti plašo prezentāciju par Eiropas Komisijas priekšlikumiem, atbildot uz mūsu ziņojumiem. Publiskie iepirkumi bieži vien izrādās mūsu Ahilleja papēdis darbā ar dalībvalstīm. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi virzīt šo jautājumu, un Ungārijas prezidentūra noteikti palīdzēs mums šajos pūliņos. Mēs esam pārliecināti par tā nepieciešamību, jo šī problēma ir ļoti svarīga Eiropas cilvēkiem.
Šo ziņojumu un diskusijas svarīgumu apliecina arī tas, cik daudz Parlamenta komiteju ir iesniegušas atzinumus. To darījušas astoņas komitejas, un jūs zināt, cik reti astoņas Parlamenta komitejas sagatavo atzinumus par vienu ziņojumu paketi. Tagad tiks dots vārds šīm komitejām. Barea kundze runās Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā, lūdzu, jums vārds.
Josefa Andrés Barea
Priekšsēdētāja kungs, Starptautiskās tirdzniecības komiteja ir viena no astoņām komitejām, kas bija iesaistīta, un es gribētu pateikties tās deputātiem par viņu ieguldījumu ziņojuma sagatavošanā.
Vienotā tirgus konsolidācija ir viens no stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem, kas pamatots uz izaugsmi. Eiropas Savienība ir galvenais starptautiskais spēlētājs. ES ir jāstājas pretī izaicinājumiem globalizētā tirgū.
Izaicinājumi uzņēmumiem, mūsu uzņēmumiem starptautiskajā tirgū rada lielas cerības un lielas iespējas, bet arī nes sociālo atbildību: sociālo izaugsmi ar garantijām darba ņēmējiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem.
Mēs arī uzņemamies saistības attiecībā pret jaunattīstības valstīm: cīņa pret nabadzību ir tūkstošgades attīstības mērķis. Nākotnē mūsu rūpniecība un uzņēmumi pamatosies uz zināšanām, un mums būs jācīnās pret viltojumiem intelektuālā īpašuma jomā.
Mums jāaizstāv sava uzņēmējdarbība saskaņā ar pētniecības un izstrādes, un sociālajiem kritērijiem, kā arī jāaizstāv savas ārlietu intereses Eiropas iedzīvotāju labā un iedzīvotāju ārpus Eiropas Savienības labā.
Diogo Feio
Priekšsēdētāja kungs, sākumā es gribētu izteikt cieņu komisāram Barnier, Padomes pārstāvei un jo īpaši maniem kolēģiem no Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas.
Ekonomikas un monetārās komitejas vārdā es gribētu uzsvērt to, cik svarīgi ir šodien izskatītie ziņojumi, kas spēcīgi atbalso Monti kunga ziņojuma ideju par veiksmīgas liberālās ekonomikas veicināšanu, konkurētspējas un dinamiska, inovatīva tirgus sekmēšanu.
Šie būs tie ceļi, kas aizvedīs mūs līdz punktam, kur stratēģija "Eiropa 2020” patiešām pārstās būt tikai iniciatīva uz papīra un kļūs par realitāti, atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, kas ir lielākie darba devēji Eiropas ekonomikā, atbalstot uzņēmējdarbību kopumā un radot ideju par ilgtspējīgu izaugsmi ekonomikā, ko aizvien vairāk varētu balstīt uz iekšējo tirgu, ekonomisko pārvaldību, kas tiek īstenota, un, īpaši būtiski, uz ideju par īstu mūsu ekonomikas izaugsmi.
Raffaele Baldassare
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vienotā tirgus akta svarīgā nozīme slēpjas tā vēlmē apmierināt tirgus vajadzības, atvieglot piekļuvi un līdzdalību visiem iesaistītajiem: uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem. Ņemot vērā šo ambiciozo mērķi, esmu apmierināts ar Barnier kunga ieteiktajiem intervences pasākumiem un šī Parlamenta sniegtajiem norādījumiem.
Manuprāt, vairākas prioritātes ir obligātas, lai sasniegtu ES ieteiktos mērķus, jo īpaši: uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi vietējam tirgum, samazinot to administratīvos pienākumus un atvieglojot to līdzdalību līgumu iepirkumu procedūrās, likvidēt šķēršļus elektroniskās komercijas attīstībai un finansēt inovācijas, galvenokārt izsniedzot obligācijas Eiropas Savienības projektiem, īpaši jau enerģijas, transporta un telekomunikāciju jomā.
Beigās teikšu, ka tikai, savienojot atbalstu uzņēmējdarbības pasaulei un tās attīstību ar stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem attiecībā uz nodarbinātību, mēs varam sasniegt to, ko es uzskatu par šī Akta mērķi, tas ir, radīt sociālā tirgus ekonomiku, kas balstīta uz izaugsmi, konkurētspēju un ilgtspēju.
Liisa Jaakonsaari
Priekšsēdētāja kungs, Jacques Delors maldījās, sakot, ka vienotajā tirgū nevar iemīlēties, jo debatēs par šo tematu tiek pausts tik daudz dedzīgu emociju.
Komisijas pieeja ir bijusi ambicioza, un pašlaik aktīvi ir vairāki ļoti svarīgi projekti: Eiropas patents, kopējais enerģijas tirgus un tā tālāk. Tomēr viens jautājums joprojām palicis kā smeldzoša problēma: ziņojuma sociālais ieguldījums ir ļoti nabadzīgs. Piemēram, gandrīz nekas nav teikts par norīkotajiem darba ņēmējiem, un jautājums par to, kā labdarības pakalpojumi un sociālā klauzula saistīta ar vienoto tirgu, diemžēl aprakstīts ļoti nenoteikti.
Man paliek noslēpums tas, kāpēc spēcīgākas un integrētākas sociālās tiesības galvenokārt tiek uzskatītas par problēmu. Es gribētu visiem atgādināt, ka Ziemeļvalstīs ar spēcīgām sociālajām tiesībām izdevies veiksmīgi savienot augstu konkurētspējas līmeni un produktivitāti. Komisār, vai tā nav daudz gudrāka pieeja?
Jürgen Creutzmann
Priekšsēdētāj, Barnier kungs! Es gribētu atbildēt uz savas kolēģes deputātes piezīmēm. Sociālās klauzulas vietā komiteja ir piedāvājusi izpētīt ietekmi, kādu iekšējā tirgus pasākumi atstās uz nodarbinātību. Tas būtu daudz svarīgāk nekā vispārīgu formulu piemērošana. Ja mēs gribam panākt progresu iekšējā tirgū, mums jāpievērš uzmanība sociālajām problēmām un jāliek uzsvars uz tām it visā, ko darām. Šī iemesla dēļ jo īpaši svarīgs būtu ietekmes novērtējums, kurš īpaši ņemtu vērā šīs prasības.
Es gribētu izteikt vēl vienu komentāru. Es biju pārsteigts, dzirdot priekšsēdētāju runājam par ekonomikas pārvaldību, kas vāciski joprojām tiek tulkota kā Wirtschaftslenkung. Šis termins tiek arī izmantots, lai apzīmētu valsts kontroli pār ekonomiku. Mums ir bijusi ļoti rūgta pieredze ar valsts kontroli pār ekonomiku vienā no Vācijas apgabaliem. Esmu pārliecināts, ka mēs varam attīstīt iekšējo tirgu tikai tad, ja koordinējam visu nacionālo valstu ekonomiku. Tas ir pilnībā skaidrs. Tomēr mēs nespēsim panākt progresu iekšējā tirgū ar ekonomikas pārvaldības palīdzību.
Šodien mēs diskutējam par to, kā varētu dot impulsu iekšējam tirgum. Tas jau sen ir nokavēts, jo nākamgad svinēsim iekšējā tirgus 20. gadadienu. Tāpēc es novērtēju Barnier kunga paziņojumu, kurā viņš teica, ka vēlas koncentrēties uz pāris specifiskiem pasākumiem, kas vēl nav tikuši ieviesti un kuri sniegs iekšējam tirgum jaunu dzinuli. Iekšējais tirgus pārstāv milzīgas iespējas mums visiem. Pateicoties tam, var tikt radītas daudzas darbavietas, un darba atrašana iedzīvotājiem ir mūsu mērķis. Tas ir labākā sociālā politika, ko varam ieviest, jo cilvēki, kuri tiek nodarbināti, arī rod sevī pašcieņu. Tāpēc mums jādara viss iespējamais, lai pārliecinātos par progresu šajā jomā.
Mums vajadzīga līdzsvarota pasākumu pakete, kas dotu priekšrocības uzņēmumiem un iedzīvotājiem. No vienas puses mēs gribam, lai vidējie uzņēmumi gūst īpašu labumu no iekšējā tirgus, kā tas bijis pagātnē. Tāpēc mums steidzami vajadzīga ES patentu sistēma, lai uzņēmumi beidzot var aizsargāt un pārdot savus inovatīvos produktus visā Eiropā par vispārpieejamu cenu. Turklāt uzņēmumiem vajadzīgas papildu finanses, lai inovācijas attīstītu. Eiropas riska kapitāla tirgus ir tikai viens no pasākumiem, ko varētu īstenot. Pievienotās vērtības nodokļa un uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzes harmonizēšana, ko mēs pašlaik pārrunājam, arī sekmētu iekšējo tirgu.
No otras puses, mums arī jālemj par specifiskiem pasākumiem, kas palielinātu iedzīvotāju uzticību iekšējam tirgum. Mums jāuzlabo profesionālo kvalifikāciju atzīšana, iespējams, ar Eiropas profesionālās kartes palīdzību. Tas ļautu vienkāršāk atrast darbu citās dalībvalstīs un radītu lielāku mobilitāti iedzīvotājiem Eiropas iekšējā tirgus ietvaros.
Mums vajadzīga arī Eiropas tirgus uzraudzības organizācija, un es gribētu īpaši uzsvērt šo punktu, jo dalībvalstīm konsekventi neizdodas šo lietu ieviest praksē. Mēs negribam, lai iekšējā tirgū tiktu pārdoti bīstami produkti.
Ja mēs varam pieņemt šo priekšlikumu ar lielu balsu vairākumu, mēs varēsim dot jaunu impulsu iekšējam tirgum.
Francesco De Angelis
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ja gribam atjaunot uzticību tirgum, mums jānosaka prioritātes patērētāju, darba ņēmēju un uzņēmumu vajadzībām.
Ja vēlamies stiprināt iedzīvotāju, darba ņēmēju un sabiedrisko pakalpojumu izmantotāju tiesības, nopietna uzmanība jāpievērš nākotnes vienotā tirgus sociālās dimensijas garantēšanai. Izaugsmei, attīstībai un sociālajai informētībai jāiet roku rokā. Ekonomiskajai izaugsmei ir jākalpo iedzīvotājiem.
No šī skatpunkta noteikumu pakete attiecībā uz uzņēmumu standartiem ietver vairākus labus priekšlikumus, tostarp rīcības plānu lielākai mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvei finanšu tirgiem un jaunas iespējas finansēt novatoriskus uzņēmumus un reģionālo attīstību. Mazie un vidējie uzņēmumi ir mūsu ekonomikas dzinulis un iekšējā tirgus izaugsmes lokomotīve. Priekšsēdētāja kungs, mūsu ziņā ir nodrošināt šos mērķus, ja gribam tikt ārā no krīzes un veicināt jaunu attīstības, ilgtspējīgas izaugsmes un jaunas kvalitātes darbavietu modeli.
Sophie Auconie
Priekšsēdētāja kungs, Győri kundze, komisār, dāmas un kungi! Man ir sakāma viena lieta - vārds, kas, iespējams, būs krasā pretrunā ar pašreizējo ekonomisko situāciju, bet kas jo īpaši jāuzsver. Šis vārds ir "centieni”: uz iekšējo tirgu vērsti centieni, komisār, uz Eiropu vērsti centieni, centieni pierādīt iedzīvotājiem, ka Eiropas integrācija ir solis uz priekšu viņu tiesībās, viņu tiesībās kā darba ņēmējiem, kā patērētājiem, kā tūristiem, bet jo īpaši, kā indivīdiem. Es gribētu izteikt savu cieņu Barnier kungam, kurš iemieso šos centienus ar visiem projektiem, ko viņš vēlas īstenot.
Kā atzinuma sagatavotāja Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas vārdā es atzinīgi vērtēju minētās idejas: vajadzību pēc īpašas rīcības reģionos ar specifiskām ģeogrāfiskām raksturiezīmēm, galvenokārt visattālākajos reģionos, Eiropas patentu radīšanu uzņēmumiem un Eiropas fondu, kā arī savstarpējas apdrošināšanas sabiedrību un asociāciju, statūtu pieņemšanu, obligāciju izsniegšanu specifisku projektu finansēšanai un vajadzību iedrošināt ilgtspējīgu attīstību iekšējā tirgū.
Piotr Borys
Priekšsēdētāja kungs, mēs nesasniegsim stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, nedz arī nodrošināsim inovatīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, ja neizturēsimies pret vienoto tirgu holistiski. Tāpēc es gribētu pateikties komisāram Barnier par viņa visaptverošo pieeju vienotajam tirgum un profesoram Mario Monti par viņa lielisko ziņojumu.
Es gribētu pievērst uzmanību četriem svarīgiem aspektiem. Pirmkārt, Eiropas patentam, kurš varētu tikt ieviests apritē nākamā gada laikā, citiem vārdiem sakot, vienotā tirgus spēkā stāšanās 20. gadadienā. Otrkārt, vajadzību nopietni attiekties pret autortiesību jautājumu, jo autortiesības sniedz lielas cerības un iespējas radošā tirgus attīstībai, un šis tirgus aspekts ir jāregulē vienoti. Ar to es domāju principiāli kopīgu sistēmu autortiesību pārvaldībai un nopietnu attieksmi pret nezināmu autoru darbiem, kā arī sloga samazināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tas ietver ļoti konkrētas darbības, piemēram: grāmatvedības vienkāršošanu, preču zīmju aizsardzību, Eiropas fondu statūtus un, pats galvenais, iespēju savstarpēji sasaistīt uzņēmumu reģistrus. Ja mēs ieviestu pasākumus manis nosauktajās jomās, ceru, ka 20 miljoni mazo uzņēmumu varētu efektīvi un brīvi darboties Eiropas vienotajā tirgū.
Toine Manders
Priekšsēdētāja kungs, tas nozīmē, ka es varu minūti vai divas iejaukties Lehne kunga runāšanas laikā. Es gribētu pateikties Komisāram un visiem citiem par šodienas diskusiju. Tomēr neesmu pamanījis pieminam pāris lietas, kuras, manuprāt, ir ārkārtīgi svarīgas un kuras esmu iekļāvis ziņojumā. Es ceru, ka komisārs palīdzēs mums tās īstenot.
Mēs esam profesoru Monti gandrīz vai cēluši debesīs, bet viņa secinājums bija tāds, ka direktīvas transponēšana ir lielākā problēma, kas ietekmē iekšējo tirgu. Viņš saka, ka mums vairāk jāstrādā ar regulām. Es pats no tā secinu, ka mazāk nozīmē vairāk: Eiropai būtu jāizdod mazāk likumu. Lai ko mēs darītu, tas jādara vienotā veidā, jo mēs nedrīkstam ļaut 27 dalībvalstīm kļūt par valstu savārstījumu, kas katra transponē likumus savādāk, tā radot milzu barjeras mazajiem un vidējiem uzņēmumiem saistībā ar darbu pāri robežām.
Ir vēl kāda lieta, kam nav pievērsta uzmanība, priekšsēdētāja kungs, un kas, iespējams, ir mūsu lielākā neveiksme - tā ir tirgvedība. Mums ir augstākā ranga juristi. Mēs radām lieliskus likumus. Mēs ticam, ka mums ir saistoši uzlabot tirgu mūsu iedzīvotājiem. Tomēr šķiet, ka paši iedzīvotāji to neapzinās. Mūsu problēma ir tāda, ka mēs nespējam uzcelt tiltu starp mums un viņiem. Mēs esam eksperti juridiskajā terminoloģijā, bet acīmredzami nespējam labi komunicēt tieši ar mūsu iedzīvotājiem. Pastāv drauds, un es ceru, ka tā nenotiks, ka mēs kā Eiropas Savienība aizvien attālināsimies no Eiropas iedzīvotājiem. Es domāju, ka turpmāko gadu laikā mums patiešām jākoncentrējas un jāiegulda spēki, meklējot Eiropas Savienības iedzīvotāju individuālu atbalstu tam, ko mēs darām. Šajā jomā ir daudz darāmā, un es uzskatu, ka mums tajā vairāk jāiegulda, konsultējoties ar komunikāciju speciālistiem, kā to labāk sasniegt.
Visbeidzot esmu sapratis, ka mūsu iedzīvotāji nezina atšķirību starp Eiropas Komisiju, Parlamentu un Padomi. Katrā dalībvalstī mums ir trīs pārstāvji, kuru rokas galu galā ir sasietas, jo viņi strādā oficiālām organizācijām. Ja dalībvalstis izsaka negatīvus viedokļus par Eiropas Savienību, neviens to neatspēko. Es uzskatu, ka būtu saprātīgi apsvērt vienu ES pārstāvi katrā no dalībvalstīm - sauciet to par vēstnieku, ja gribat -, kurš varētu reaģēt uz jebkuriem negatīviem paziņojumiem par Eiropas Savienību. Ja mēs to darītu, tas neļautu mums kļūt par "Titāniku”. Uz "Titānika” visi domāja, ka viss ir pilnīgā kārtībā, bet galu galā īstās briesmas draudēja no ārpuses.
Wim van de Camp
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Komisijai un Padomei par šī rīta ievadu. Pilsoņu brīvību, tiesību un iekšlietu komitejas vārdā gribētu izteikties, ka man atzinuma rakstīšana par iekšējo tirgu šķita ārkārtīgi interesanta.
Es domāju, ka iekšējam tirgum vajadzētu saņemt plašu atbalstu Eiropas Parlamentā, jo īpaši Pilsoņu brīvību komitejā, jo pārvietošanās brīvība Savienībā ir svarīga, jo īpaši tiem cilvēkiem, migrējošajiem darba ņēmējiem un kvalificētajiem migrantiem, kuri mums vajadzīgi, lai palielinātu iekšējā tirgus darbaspēku. Tomēr, priekšsēdētāja kungs, mums ir tik daudz mērķu, bet līdz šim esam sasnieguši tik maz rezultātu.
Es ļoti priecājos par komisāra Barnier 12 mehānismiem un ceru, ka tuvāko mēnešu laikā mēs varēsim lietas pasteidzināt, jo konkurence ārpus ES negaidīs, kamēr ES iekšējais tirgus pārvarēs šo plaisu.
Erminia Mazzoni
Priekšsēdētāja kungs, Győri kundze, komisār, dāmas un kungi! Šķiet, ka patiešām varu teikt, ka referentu darbs ir lielisks, tāpat arī Komisijas un Padomes iepriecinošie un mierinošie vārdi.
Šajos trīs ziņojumos saglabāta tā būtība un tālredzīgais stimuls, kas raksturo profesora Mario Monti jauno stratēģiju vienotajam tirgum, un tiem izdodas pārstāvēt mērķtiecīgu saliedētību Eiropas vienotā tirgus atdzīvināšanai ar 50 pasākumu palīdzību, kurus šis Parlaments atveido un sintezē vai uzsver 14 prioritātēs.
19 no šiem pasākumiem veltīti tirgus fokusēšanai iedzīvotāju interesēs. Es domāju, ka nolūkā patiesi un pilnībā realizēt vienoto tirgu ir svarīgi samazināt plaisu starp iedzīvotājiem un vienoto tirgu, strādājot pie sabiedrības uzticības atjaunošanas, veicinot politiskās un sociālās integrācijas procesu pirms ekonomiskās integrācijas un, pats galvenais, iedibinot savādāku uzskatu par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem. Šķiet, visi šie mērķi ietilpst pasākumos, kas iekļauti visos trīs ziņojumos.
(Debates uz neilgu brīdi tika pārtrauktas)
