Dzīvnieku veselības stratēģija 2007. - 2013. (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Wojciechowski kunga ziņojums Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā par jauno Dzīvnieku veselības stratēģiju Eiropas Savienībā (2007. - 2013.).
Janusz Wojciechowski
referents. ? (PL) Galvenā doma, uz kuras balstās Dzīvnieku veselības stratēģija, ir, ka profilakse ir labāka nekā ārstēšana, kas acīmredzot tā ir. Esmu pārliecināts, ka mēs visi atceramies ar GSE un putnu gripu saistītās problēmas, kad izrādījās nepieciešams nokaut miljoniem dzīvnieku. Tā bija visnepatīkamākā pieredze, un esmu drošs, ka neviens no mums nekad to nevēlas atkārtoti pieredzēt. Tomēr tas mums norādīja, ka mums jāuzlabo sadarbība Eiropas līmenī, lai uzlabotu dzīvnieku veselības aizsardzību. Pēdējais ir ļoti cieši saistīts ar cilvēku veselību, ņemot vērā atsevišķu slimību tiešas vai netiešas transmisijas iespēju no dzīvniekiem uz cilvēkiem.
Es gribētu īpaši vērst uzmanību uz atsevišķiem punktiem savā ziņojumā. Pirmkārt, dzīvnieku veselības aprūpes labāku standartu veicināšana. Ziņojums noteikti uzsver ciešo saikni starp abiem. Jācer, ka nākotnes politikā abi būs saskatāmi.
Otrais jautājums, ko es vēlos pasvītrot, ir godīga konkurence. Eiropas ražotājiem ir jāievēro daudz un dažādi veterinārie standarti im normas par dzīvnieku veselību un labturību. Tomēr šādas pat prasības nav uzliktas importētājiem. Tas ziņojumā ir ļoti noteikti norādīts. Mūsu ražotājiem un tiem, kas eksportē dzīvnieku produktus uz Eiropas tirgu, jāpiemēro vienādas prasības. Tas rada lielākās problēmas ar mūsu sarunu dalībniekiem Pasaules Tirdzniecības Organizācijas pārrunās.
Mans trešais punkts attiecas uz noteikto vakcinācijas programmas atbalstu. Mēs uzskatām, ka tas ir nozīmīgs instruments, ar kuru samazināt slimību gadījumu skaitu. Nepieciešama arī jauna pieeja. Vakcinētu dzīvnieku produktus tirgū nevajadzētu diskriminēt. Šim jautājumam veltīti vairāki ziņojuma punkti.
Mans ceturtais punkts skar zaudējumu un kompensāciju sistēmu. Pirmkārt, tam vajadzētu veicināt centienus samazināt slimību risku. Otrkārt, tam jāattiecas ne tikai uz zaudējumiem, kas tieši saistīti ar slimības cēloņu novēršanu, bet arī uz netiešajiem zaudējumiem, kas saistīti ar tirgus krīzēm.
Piektais punkts ir labāka Savienības ārējo robežu kontrole. Tam nevajadzētu aprobežoties ar dokumentu kontroli. Tam jāaptver pilnīgas pārbaudes, lai efektīvi novērstu nezināmas izcelsmes dzīvnieku prettiesisku ievešanu Savienības teritorijā.
Sestais punkts attiecas uz stratēģijas ieviešanas laiku. Es domāju, mēs nevaram cerēt uz šo visu likumdošanas pasākumu ieviešanu agrāk par 2013. gadu. Nepieciešams ilgāks laiks.
Septītais punkts skar stratēģijas mērķu finansēšanu. Ziņojuma projekts kritizē to, ka ir šo pretenciozo plānu finansējums ir nepietiekams. Savienības budžetam vajadzētu pienācīgi finansēt šos plānus.
Nobeigumā, Priekšsēdētāja kungs, es gribētu teikt dažus vārdus angliski, lai varētu būt uzticīgs citātam, uz kuru es tagad atsaukšos.
(Runātājs turpināja angliski)
Androula Vassiliou
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti atzinīgi vērtēju Parlamenta pozitīvo un atbalstošo reakciju uz jauno Dzīvnieku veselības stratēģiju.
Mēs visi atzīstam, ka dzīvnieku slimību uzliesmojumiem var būt postošas sekas: tie var radīt nopietnu risku sabiedrības veselībai; tie var kaitēt sabiedrības ticībai lauksaimniecībai kopumā un it īpaši dzīvnieku produktiem; tie var izraisīt smagus izdevumus ekonomikā - tikai atcerieties, ka 2001. gadā mutes un nagu sērgas izmaksas pārsniedza EUR 13 miljardus tika Apvienotajā Karalistē vien - un dzīvnieku slimību uzliesmojumi var arī novest pie dzīvnieku labturības un vides problēmām.
Stratēģija atbild uz virkni problēmu, ņemot vērā mūsu daudzpusīgo ieienteresēto konsultantu atbildes.
Šodienas Eiropas Savienība - ar tās 27 dalībvalstīm - izskatās ļoti atšķirīga no sākotnējās Kopienas pirms daudziem gadiem, kad veidojās mūsu pašreizējā dzīvnieku veselības pamatprogramma. Ir radušās jaunas problēmas, tādas kā putnu gripa un tādu pārnēsājamo slimību kā infekciozā katarālā drudža izplatība, un vēl daudzas varētu rasties nākamajos gados. Ievērojami ir mainījušies tirdzniecības apstākļi, ar lielu dzīvnieku un dzīvnieku produktu tirdzniecības un importa apjoma palielināšanos.
Jaunā stratēģija atzīst un atspoguļo plašu sociālo un ekonomisko ietekmi, ko var radīt ar dzīvniekiem saistītie draudi - citiem vārdiem, tā nav tikai par dažu lipīgo dzīvnieku slimību kontroli. Tai raksturīga noteikta uzmanība pret ar dzīvnieku veselību saistītajiem sabiedrības veselības, pārtikas drošības, dzīvnieku labturības, lauksaimniecības, tirdzniecības, ilgtspījīgas attīstības un izpētes aspektiem. Stratēģijas galvenais princips ir, ka profilakse ir labāka nekā ārstēšana.
Jaunākā pieredze ir parādījusi savlaicīgas vai preventīvas pieejas vērtību un efektivitāti. Mums nepieciešams vairāk investēt efektīvos pasākumos, lai nepieļautu uzliesmojumus, tādējādi mazinot tālāko slimību izplatīšanos un tāpēc novēršot vai vismaz samazinot to ietekmi. Saimniecībās jāuzlabo un finansiāli jāatbalsta bioloģiskā drošība; jāpastiprina izskaušana un uzraudzība; jāatjauno informētība par slimībām un gatavība ārkārtas situācijām. Jābūt stingrākam uzsvaram uz vakcināciju un diskriminējošu pārbaudi.
Stratēģija paredz papildinājumu ar jauniem tiesību aktiem bāzi vispārēju dzīvnieku veselības tiesību formā , ieviešot primāri tehniskus aktus. Plaši un holistiski raugoties, mūsu tiesību aktus nepieciešams uzlabot vai attīstīt stratēģiskāk un saskaņotāk: izskaidrojot lomas un pienākumus; ciktāl vien iespējams saskaņojot ar starptautiskiem standartiem; stingri balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem nepieciešamības gadījumā - piesardzības principu.
Šobrīd Komisija parāda labāko metodoloģiju, lai definētu ES prioritārās dzīvnieku slimības to ietekmes uz cilvēku veselību, sabiedrību un ekonomiku ziņā. Šajā gadā notiks pētījums par ES saskaņotās atbildības un izdevumu sadalījuma shēmas attīstību, pašreiz pieejamo finanšu instrumentu pārskata kontekstā. Mums arī jāstrādā, lai ar pētījumiem un attīstību veicinātu inovācijas, ar pietiekami finansētām publiski - privātām partnerībām.
Visbeidzot, man jāpiemin Septīto pētījumu pamatprogrammu, kas risinās paralēli jaunajai stratēģijai. Tā būs svarīga, atbalstot pētījumus par dzīvnieku veselības un labturības jautājumiem.
Dažās nākamajās nedēļās Komisija pabeigs rīcības plānu, kas ņems vērā Parlamenta, kā arī Padomes un Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas ieteikumus un viedokļus. Komisija būtu priecīga no Parlamenta šajā jautājumā saņemt papildu ieguldījumu, īpaši 2009. gada budžeta starppārbaudes kontekstā.
Vēlreiz paldies par jūsu izrādīto interesi un entuziasmu par šo iniciatīvu. Es ceru daudzus no Parlamenta locekļiem satikt Veterinārajā nedēļa, ar jūsu atbalstu Komisijas organizētajā pasākumā, kas ir pirmais solis, lai stratēģiju pārvērstu no vārdiem par darbiem.
Esther De Lange
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs! Varbūt mēs varētu būt nedaudz dāsnāki ar šīm divām minūtēm, jo mans priekšgājējs beidza ātrāk. Es vēlos pateikties Komisijai par tās izklāstu un referentem par ziņojumu. Tagad liels pārbaudījums būt pārvērst ambīcijas paziņojumā un ziņojumu - konkrētos pasākumos.
It īpaši es gribētu pieminēt dažus punktus, kas jāapsver, ciktāl tas mūs skar. Protams, mēs piekrītam Komisijai, ka profilakse ir labāka nekā ārstēšana, apkarojot dzīvnieku slimības. Tomēr, ja dzīvnieku slimība tik un tā uzliesmo, kā jūs jau teicāt, tad vakcinēšanai jābūt centrālajam elementam cīņā pret to. Mēs vēlamies nepieļaut tādas situācijas, kāda bija manā dalībvalstī, kur 2001. gadā bija 26 GTS (govju trakumsērgas) gadījumi un vajadzēja nokaut 285 000 dzīvniekus. Kopš tā laika nav atšķirības starp vakcinēto un nevakcinēto dzīvnieku produktiem, ir jānodrošina šādu produktu pārdošana gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās. Es gribētu aicināt Eiropas Komisiju to ievērot, jo dažkārt pagātnē ta ir kļūdījusies. Acīmredzot lielveikaliem, pārstrādātājiem un patērētājiem nepieciešams šajā ziņā izpildīt savus pienākumus.
Mēs aicinām Komisiju izskaidrot, kādu lomu Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un pašai nozarei jāieņem, dzīvnieku slimību profilakses finansēšanā, it īpaši tagad, kad šī tēma patiešām ir kopējās lauksaimniecības politikas veselības pārbaužu debašu sastāvdaļa. Dalībvalstīm joprojām ir ļoti dažāda finansēšanas kārtība, un arī tam varētu būt ietekme uz konkurētspējīgu stāvokli. Tāpēc mēs lūdzam izskaidrot šos punktus.
Acīmredzot eksporta valstīm jāievēro tās pašas prasības, kas mūsu Eiropas ražotājiem, piemēram, par dzīvnieku slimību identifikāciju un novēršanu. Visbeidzot, es gribētu jautāt Eiropas Komisijai, kad tā plānu pasniegt savu analīzi par pašreizējo transporta regulu un kā mēs cik vien iespējams varam ierobežot iespējamo dzīvnieku slimību izplatību šajā jomā.
Rosa Miguélez Ramos
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs! Patiesībā, komisār, mēs visi Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā atzinīgi vērtējam jauno Dzīvnieku veselības stratēģiju, ko jūs mums iesniedzāt, ko parāda daudzie ieguldījumi šajā ziņojumā.
Jāteic, ka šī ir plašākā un pretenciozākā programma, kāda jebkad iesniegta saistībā ar šo jautājumu, un man jums te jāpateicas. Tomēr patiesībā man jāizsaka savs pārsteigums, ka ievērojami pretenciozajiem argumentiem nav pievienots nepieciešamais budžeta plānojums, jo ir acīmredzami, ka esošie veterinārijas līdzekļi nebūs pietiekami, lai tiktu galā ar jaunajām un ārkārtīgi nepieciešamajām profilakses politikām.
Komisār, mēs tikko saņēmām Fischer Boel kundzes priekšlikumu par CAP veselības pārbaudēm, un ne veselība, ne dzīvnieku labturība nav līdzekļu saņēmēji, kas tiks piešķirti lauku attīstībai, lai atrisinātu jaunās problēmas, pretēji tam, kā acīmredzot cerēja pakalpojumu sniedzēji, vai kā man tika teikts.
Citiem vārdiem, mūsu apspriestajai politikai nebūt papildu līdzekļi, vai vismaz nebūs lauksaimniecības līdzekļi - kā es domāju jūs teicāt - līdz jaunajai finanšu perspektīvai.
Komisār: budžets bez politikas nav izmantojams, bet politika bez budžeta var izrādīties pilnīgi veltīga. Ja mēs vēlamies sasniegt savus pašreizējos mērķus, budžeta debatēs jāietver šīs stratēģijas piemērošana nākotnē. Turklāt acīmredzot būs ārkārtīgi sarežģīti ievērot 2007. - 2013. gada komunikācijas grafiku. Tāpēc es jums vēlos vaicāt, vai jūs variet pateikt, ka būs gatavs rīcības plāns, un kad jūs domājiet tiks pieņemtas sākotnējās regulas?
Grozījumu jautājumā mana grupa ir nedaudz grozījusi 29. punktu. Ja netiek piemēroti pareizie pasākumi, problēmas rodas, neraugoties uz katrā dalībvalstī darbojošos mājlopu produkcijas sistēmu. Svarīgi ir tas, lai lietas tiktu pareizi izdarītas.
Mēs piekrīgam likumdošanas pasākumu attīstībai, lai kontrolētu mājdzīvniekus, bet mēs domājam, ka nepieciešams piešķirt finansējumu fermu mājlopiem.
Tāpat mēs neplānojam atbalstīt PPE-DE grupas 29. grozījumu, kura mērķis ir pārveidot debates, kurām te nav vietas. Patiesībā tā bija Padome, kas pirms četriem gadiem atlika lēmumu par dzīvnieku transportēšanu līdz 2011. gadam, par labu līgumam par dažiem ārkārtīgi svarīgiem jautājumiem. Tas ir arī pretrunīgs jautājums, kam nepieciešama ietekmes izpēte un stabils zinātniskais pamats, un tāpēc es vēlos atkārtot, ka grozījums pilnīgi nesaskan ar šo jautājumu, un mana grupa noteikti balsos pret to.
Jan Mulder
ALDE grupas vārdā. - (NL) Es arī gribētu pateikties referentem par viņa darbā ieguldīto entuziasmu. Es domāju, ka ar pieaugošo globalizāciju mums vairāk jāņem vērā infekciozu dzīvnieku slimību uzliesmojumi. Cilvēki vairāk ceļo un pārvadā preces, kuras tiem nevajadzētu pārvadāt, un tas var radīt uzliesmojumus. Visi jau ir pateikuši, ka nepieciešama labāka robežkontrole, jo profilakse ir labāka nekā ārstēšana. Mani vienmēr satriec, ka tad, kad es ierodos, piemēram, Savienotajās Valstīs vai Austrālijā, robežkontrole ir daudz stingrāka nekā Eiropā. Es brīnos, kāpēc Eiropas Savienībai nav Savienotajām Valstīm līdzīgas sistēmas, kur ikvienam tiek prasīts norādīt, vai tiek vesti vai nevesti dzīvnieku produkti. Vienīgi tad mēs varam pienācīgi pārbaudīt.
Kas varētu notikt, kad uzliesmos infekcioza dzīvnieku slimība? Es domāju, ka šobrīd visi ir jau pārliecināti, ka masveida izkaušana, kā tas noticis pagātnē, vairāk nav pieņemama. Mums jāveic vakcinācija, un tad jābūt iespējai, lai vakcinēto dzīvnieku produktus varētu pārdot Eiropas tirgū un arī ārpus tā. Tur ir problēma. Mani neiespaido Komisijas centieni pārliecināt lielveikalus, patērētāju organizācijas un citus, ka vakcinēto dzīvnieku produkti ir tikpat labi kā nevakcinēto dzīvnieku produkti. Pret mutes un nagu sērgu vakcinēto dzīvnieku produkti joprojām jāatzīmē, lai patērētāji to zinātu. Tas šķiet esam pilnīgi lieki. Tāpēc nepieciešama aktīva Komisijas nostāja.
Līdz šim katru gadu un atkal šajā gadā mēs esam pieraduši pie liela lauksaimniecības budžeta pārpalikuma. Tiktāl mums bija iespējams apmaksāt visus infekciozo dzīvnieku slimību uzliesmojumu izdevumus no lauksainiecības budžeta. Nākotnē situācija varētu būt ļoti atšķirīga. Ir ienākušas jaunās valstis un lauksaimniecības budžeta robeža noteikti kļūst mazāka. Arī šajā gadījumā par uzliesmojumu būs jāmaksā. Tas būs jādara atbilstoši Eiropas tiesībām. Tāpēc es domāju, ka cik ātri vien iespējams katrā valstī vai Eiropas līmenī jābūt Eiropas dzīvnieku apdrošināšanas sistēmai, dzīvnieku veselības fondiem un tā tālāk. Par to man ir pilotprojekts 2004. gada budžetā. Visi plāni ir gatavi un Komisijai jāķeras pie darba un kaut kas šajā jomā jādara cik ātri vien iespējams.
Mans pēdējais punkts ir par dzīvnieku transportu. Es neesmu no tiem cilvēkiem, kuri saka: "Ja jūs transportējiet dzīvnieku tik daudz stundu, tas pēc definīcijas ir labi”. Divu stundu ilga transportēšana var būt sliktāka nekā deviņu. Svarīgi ir apstākļi, kādos dzīvnieki tiek transportēti, un Komisijai jāņem vērā apstākļi, nevis tikai laika ilgums.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es arī vēlos apsveikt ziņotāju. Man bija patīkami komitejā atbalstīt šo ziņojumu, un esmu priecīgs atkal to atbalstīt kopā ar savu grupu. Es arī atzinīgi vērtēju komisāra teikto, un esmu priecīgs, ka viņa šovakar ir palātā, jo Komisijai un Parlamentam ir daudz kas kopīgs par dzīvnieku veselības jautājumiem. Es ceru kopā ar viņu un viņas palīdzību strādāt nākamajos mēnešos, kad šī lieta virzīsies tālāk.
Esmu priecīga, ka komisāre pasvītroja, kāpēc mums nepieciešams kopīga ES dzīvnieku veselības stratēģija. Diezgan skaidrs, ka globalizētajā pasaulē infekciozais katarālais drudzis neņem vērā robežas vai mūsu politikas vai valstu atšķirības Eiropas Savienībā, vai pat ES ārējās robežas. Globalizētajā pasaulē putnu gripa un daudzas citas slimības var ļoti, ļoti ātri. Mums jārīkojas kopā, lai tiktu ar tām galā, un izstrādātu pretlīdzekļu stratēģiju.
Mēs eksportējam savus dzīvniekus - un iespējams arī to veselības problēmas - un ir skaidrs, ka tajā mēs esam visi kopā. Es ceru izstrādāt veselības rīcības plānu, kas atbilstoši komisāra teiktajam būs gatavs dažās tuvākajās nedēļās. It īpaši es gribētu vērst klātesošo uzmanību uz Parlamenta ziņojuma 46. punktu, kas atzīst, ka ES jau ir labākās prakses piemērs pasaulē dzīvnieku labturības ziņā un it īpaši atsaucas uz PTO sarunām. Es aicinātu komisāru rināt ar komisāru Mandelson, lai pārliecinātos, ka PTO sarunas nemīkstina vai nerada kompromisus ES standartos, it īpaši saistībā ar to, kas būtībā ir nestandarta imports Eiropas Savienībā. Mums komitejā ir bijuši vairāki neveiksmīgi gadījumi par Brazīlijas liellopu importa jautājumu, par kuru es neesmu pārliecināts, ka sistēma strādāja tik labi, kā tā varēja strādāt. Es ceru, ka mēs nekopēsim ASV putnu gaļas jautājuma situāciju.
Vēl viens dzīvnieku labturības jautājums, kuru vēlos aplūkot, ir aitu marķēšana. Mēs atbalstām šī pasākuma plašu pielietošanu, bet patiesībā uzskatām, ka Komisija iet nepareizā virzienā un nerīkojas samērīgi ar to, kas patiesībā nepieciešams, lai nodrošinātu visu vajadzīgo. It īpaši tas ir tā Britu salu gadījumā, kur Skotijā, Anglijā, Ziemeļīrijā un Velsā jau ir sistēma, kas diezgan labi darbojas un efektīvi aizsargā Eiropas dzīvniekus un to labturību. Es būtu pateicīgs par komisāra viedokli par to, bet citādi plaši atbalstu šo ziņojumu un viņas centienus.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Komisār! Tā kā es uzstājos Eiropas Nāciju Savienības grupas vārdā debatēs par Eiropas Savienības Dzīvnieku veselības stratēģiju, es gribētu pasvītrot divus jautājumus, kurus uzskatu par svarīgiem.
Pirmkārt, visi dzīvnieku veselības aizsardzības priekšlikumi, kas ir Wojciechowski kunga ziņojumā, ir pelnījuši mūsu atbalstu. Tomēr jāatceras, ka to rezultātā būs augstākas produkcijas cenas, kas tādējādi Eiropas ražotājus padarīs mazāk konkurētspējīgus. Attiecīgi, Eiropas Savienībai ir būtiski prasīt, lai ārpus Savienības esošie ražotāji, kas vēlas izvietot savus produktus Savienības tirgū, ievērotu līdzīgas prasības. Eiropas Savienībai jāuzstāj uz to sarunās PTO ietvaros un divpusējās sarunās ar trešām valstīm.
Otrkārt, kas skar dzīvnieku veselību, kopējā lauksaimniecības politika ir viena no visvairāk integrētajām jomām Eiropas Savienības politikā. Tāpēc es uzskatu, ka tai jābūt prioritātei, piešķirot līdzekļus no Kopienas budžeta. Diemžēl, lai gan Eiropas Komisija piekrīt vairumam ziņojumā esošo normu, tā nevējas tos finansēt no Savienības budžeta. Mūsuprāt, ir būtiski garantēt papildu finanšu līdzekļus, lai nodrošinātu, ka ziņojumā esošie priekšlikumi varētu tikt finansēti no Eiropas Savienības budžeta.
Kartika Tamara Liotard
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Es gandrīz varētu teikt: cik neparasti! Dzīvnieku veselības stratēģija no Komisijas ar uzsvaru uz profilaksi. Tas tiešām ir lieliski, bet kāda vilšanās, ka dzīvnieku labturība ir vienīgi Komisijas stratēģijas blakusprodukts. Labi zināma dziesma Nīderlandē sākas ar vārdiem: "Dzīvnieks ir vairāk nekā tikai gaļas gabals, un cilvēks ir vairāk nekā tikai patērētājs”. Diemžēl Komisija to patiesībā nedzied kopā ar mums. Joprojām pārāk daudz liecina par to, ka dzīvnieki galvenokārt ir gaļas, ādas, vilnas, olu, piena un kūtsmēslu ražotāji. Ekonomiskais uzskats joprojām ir pārāk dominējošs un tāpēc, manuprāt, stratēģija ir pārāk vienpusēja.
Par laimi, un esmu pateicīga par to referentem, viņa ziņojums jau ir diezgan labs, vienkārši tāpēc, ka, pretēji Komisijas priekšlikumam, tajā patiesībā nav dažu ļoti īstu labklājības punktu. Es minēšu divus, kurus uzskatu par ļoti svarīgiem. Atziņa, ka intensīva mājlopu audzēšana būtiski palielina uzliesmojumu un epidēmiju riskus. Ar milzīgo Eiropas biorūpniecības lielumu nav jautājums par to, vai radīsies, bet kad radīsies dzīvnieku slimību uzliesmojums. Pareizi būtu īsi pieminēt, ka dzīvnieku transports rada ievērojamu risku dzīvnieku slimību izplatībai. Tāpēc mums cik daudz vien iespējams jānovērš dzīvnieku transportēšana, saīsinot un uzlabojot transportu arī dzīvniekiem radīto ārkārtīgo ciešanu dēļ. Šis ziņojums neuzlabo dzīvnieku labturību tik daudz, cik es to vēlētos, bet katrs uzlabojums ir kaut kas un tāpēc es to pilnīgi atbalstu.
Kathy Sinnott
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Esmu ļoti pateicīga, ka ir augoša atzinība nepieciešamībai pienācīgi apieties ar un rūpēties par dzīvniekiem. Laba lopkopība ir tas, ko Īrijas lauksaimnieku ģimenes kā likums ievēro un par to es viņas slavēju. Tomēr es gribētu uzsveru nepieciešamību, lai dzīvnieki un dzīvnieku produkti, ko ieved ES, ievērotu līdzīgus labturības standartus tiem, ko prasa ES. Nav godīgi, ka dzīvnieku produkti, kas varētu būt ražoti lētākajā un nežēlīgākajā veidā, tiek ievesti un konkurē ar mūsu dzīvnieku produktiem, kas ražoti atbilstoši stingri regulētiem standartiem; šāda konkurence ir ne tikai ekonomiski negodīga, tā apdraud mūsu dzīvniekus un pat cilvēkus ar slimību izplatību.
Šakā Parlamentā apspriestais pasākums, kas Īrijas lauksaimniekiem ir nereāls, ir noteikt dzīvnieku transportēšanas ierobežojumus. Lai gan deviņu stundu laiks starp pārtraukumiem var būt saprātīgs sauszemes transporta gadījumā, to ir praktiski neiespējami ievērot jūras transporta gadījumā no Īrijas - atcerieties, Īrija ir sala. Mēs esam atkarīgi no dzīvnieku transportēšanas pa jūru, un šāds ierobežojums galu galā neļautu Īrijas zirgkopjiem un lauksaimniekiem transportēt dzīvniekus. Tāpēc es gribētu ierosināt, lai mēs vairāk pievērstos šo dzīvnieku transportēšanas apstākļu kvalitātei, nevis ceļā pavadītajam laikam, lai mēs netraucētu dzīvnieku transportēšanu uz un no Īrijas.
Visbeidzot, lai gan es biju priecīga redzēt, ka jaunā dzīvnieku veselība stratēģija ir atvērta visiem dzīvniekiem ES, es būtu gribējusi redzēt īpaši pieminētu mājdzīvnieku iepirkumu un aprūpi. Es domāju, ka daudzi no tiem mūsu valstīs cieš. Vairākos gadījumos mājdzīvnieku īpašnieki ir amatieri, un ir mazāka iespējamība, ka viņi zina, kā aprūpēt un uzturēt savus mājdzīvniekus, kas bieži noved pie, reizēm netīšas, nežēlības pret dzīvniekiem. Tāpēc, lai gan mēs esam pievērsuši ļoti ciešu uzmanību ES ievesto dzīvnieku, dzīvnieku transportēšanas u.c. regulējumam, mēs esam bijuši nevērīgi pret mājdzīvnieku un klaiņojošo dzīvnieku nožēlojamo stāvokli, jautājumu, ko bieži piemin mani vēlētāji, kuri atzīmē vispārējos vardarbības gadījumus.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Es domāju, ka referents ir iesniedzis ļoti objektīvu un interesantu ziņojumu.
Es gribētu pievērst jūsu uzmanību vairākiem svarīgiem aspektiem. Pirmais ir šis. Komisāres kundze, jūs pati teicāt, ka šī politika ES ir veidojusies diezgan ilgu laiku. Tas rada īpašas problēmas jaunajās dalībvalstīs. Bulgārijā, piemēram, ražošana ir fragmentāra, ar vairākiem maziem lauksaimniecības ražotājiem, mazām saimniecībām, kas strādā smagos apstākļos. Cilvēki nav labi informēti, viņiem nav skaidras izpratnes par savām tiesībām un pienākumiem, ne arī par esošajām iespējām. Šajā lietā jau atkal ir zināma diskriminācija pret jaunajām dalībvalstīm, kurām ir pienākums, iespēja ar konstruktīviem centieniem Eiropas Savienībā panākt jomās, kuras attīstījušās gadiem ilgi.
Šie specifiskie gadījumi jāaplūko īpaši toleranti, lai mūsu apspriežamie jautājumi, pieņemamie tiesību akti, darbotos jūtamā veidā, un lai nodrošinātu, ka tiesību normās ierakstītās lietas tiešām var darboties. Cilvēki nedrīkst tikt atstāti neziņā par šiem jautājumiem.
Šajā kontekstā referente izvirzītais jautājums par juridiskā pamata kodifikāciju ir ļoti svarīgs, jo vienkāršajiem cilvēkiem ir grūti iedziļināties sarežģītos normatīvajos aktos. Kodificētas, konsolidētas direktīvu un regulu versija atvieglos tiem iespēju saņemt labu izpratni par to, ko viņiem gaida attiecībā pret dzīvniekiem.
Vēl viens jautājums bija par finansējumu. Sarežģītajā ekonomiskajā situācijā, kādā ir Bulgārija, es šaubos, vai daudzi lauksaimnieki varēs veiksmīgi īstenot šīs direktīvas, ja vien tie nesaņems lielu Komisijas atbalstu.
Nevēlos atkārtot to, kas jau vairākas reizes šajā Parlamentā ir teikts, ka Komisijai tuvāk jāpaskatās uz šiem jautājumiem, jo ir iespaids, ka, nosakot augstus standartus, mēs diskriminējam paši savus lauksaimniekus. Komisijai nopietni jāapsver importam piemērojamie standarti.
Neil Parish
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu ļoti pateikties Wojciechowski kungam par viņa ziņojumu, un atzinīgi novērtēt komisāru. Ar arī gribētu apsveikt De Lange kundzi par smago darbu, kuru viņa ieguldījusi kā referente palīgs. Mēs visi ļoti labi zinām, ka mums vajadzīga ļoti stingra dzīvnieku veselības stratēģija un dzīvnieku labturība, ko patiesībā prasa patērētāji Eiropā. Tomēr mums arī jābūt uzmanīgiem, lai arī importētā gaļa un gaļas produkti no Eiropas Savienības ārpuses arī atbilstu mūsu augstajiem standartiem.
Piemēram, mēs gribētu redzēt daudz augstākus labturības standartus putnkopībā. Mēs gribētu, lai mūsu putniem, īpaši broileriem, būtu vairāk vietas, un palīdzēt ražot broilerus labturībai draudzīgā veidā, bet tai pat laikā mums jābūt uzmanīgiem, lai mēs neimportētu mazvērtīgākus produktus. Putnkopības gadījumā ir arī putnu būru un bateriju sprostu aizliegums, un, protams, mēs importējam daudz olu produktus pulvera un šķidrā veidā - aptuveni 70% no olu produktiem tiek importēti šajā formā. Arī šie var būt tādu dzīvnieku produkti, kas netika turēti atbilstoši labiem dzīvnieku labklājības standartiem, un mums šajā jomā jābūt uzmanīgiem. Es arī piekrītu savam skotu kolēģim, ja mēs gatavojamies ieviest izsekojamību un raudzīties uz elektronisko sistēmu, tad mums jānodrošina, ka sistēma ir gatava un darbojas, ka tā ir rentabla un to lauksaimnieki to var pareizi ieviest bez milzīgām izmaksām.
Un tā, lai gan es vispārīgi piekrītu, ka tas ir labs ziņojums, es domāju, mums jābūt uzmanīgiem, jo mēs radām Eiropas standartu progresu, lai mums arī būtu tādi paši standarti importam.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu ziņotāju, Wojciechowski kungu, par viņa izcilo ziņojumu. Tā tiešām ir ļoti liela problēma, ka dzīvnieku veselības sistēma pienācīgi nedarbojas attiecībā uz trešām valstīm. PTO mums jācenšas nodrošināt, lai arī trešās valstis ievērotu mūsu augstos dzīvnieku veselības un labturības standartus. Tas ir Eiropas patērētāju un ražotāju interesēs.
Mums jāaizsargā Eiropas Savienības patērētāju veselība no importētajām precēm, kas ražotas saskaņā ar zemākiem standartiem. Tai pat laikā ES ražotājiem ir augstāki izdevumi, kas tos nostāda neizdevīgākā konkurētspējas stāvoklī. Tāpēc sevišķi svarīgi, lai Eiropas Komisijas Pārtikas un veterinārais dienests, PVD, veiktu pieauguša skaita vienpusējas pārbaudes trešās valstīs. 2008. gadā to daudzums bija tikai 30%.
Pārtikas drošība ir prioritārs jautājums. Pārtikas drošības režīms Eiropas Savienībā šobrīd, kad epidēmiju risks un problēmas ir lielāks kā agrāk, arī saskaras ar nopietnām problēmām. Daudzviet nav pietiekami kvalificētu veterinārstu, lai pietiekami regulāri un efektīvi uzraudzītu atbilstību regulām. Viņu rīcībā esošie līdzekļi ir novecojuši, bieži balstīti joprojām uz 19. gadsimta sistēmām. Vairākās dalībvalstīs profesionālā apmācība un izglītība ir nepietiekama un tādi nesenie skandāli kā "M.E.G.A. Trade” manā valstī, Ungārijā, arī parāda, ka starptautiskie [uzņēmumi] tiek nepietiekami uzraudzīti pārtikas drošības ziņā.
Iepriekšminētie trūkumi ir jānovērš. Es piekrītu Komisijas stratēģiskajām idejām un pilnīgi atbalstu ziņojumu. Paldies par jūsu uzmanību.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs! Pateicos referentem par teicamu ziņojumu. Dzīvnieku veselība ir svarīga, bet ne tikai tāpēc, ka tā ir cieši saistīta ar cilvēku veselību un vides bioloģiskās daudzveidības līdzsvaru, bet arī tāpēc, ka tai ir milzīga lauksaimniecības tirdzniecības un ekonomiskā nozīme, nerunājot par dzīvnieku sociālo un sporta nozīmi, tā, ka nebūtu pārspīlēti teikt, ka dzīvnieku veselība ir gandrīz sinonīms cilvēku veselībai un labklājībai. Paturot to prātā, nav pārsteidzoši, ka jaunā Dzīvnieku veselības stratēģija Eiropas Savienībai 2007. - 2013. gadam ir ļoti vajdzīga.
Šovakar mūsu priekšā esošais ziņojums, manuprāt, ir labi pārdomāts un līdzsvarots, un radīs labu, bet diezgan konspektīvu pamatu, uz kura balstīt mūsu nākamās likumdošanas un cita veida direktīvas par šo svarīgo jautājumu. Ļaujiet man tikai izmantot šo iespēju, lai atzīmētu dažas nozīmīgas jomas, kurās Komisijai zināmā mērā vajadzētu izskaidrot jautājumus.
Ziņojums noteikti atbalsta vakcināciju par slimību novēršanas pamatlīdzekli. Tas, cik man zināms, ir pretrunā pašreizējai praksei vismaz par vienu no galvenajām dzīvnieku slimībām, mutes un nagu sērgu. Mutes un nagu sērgas gadījumā ES dalībvalstīs vakcinācija kā profilaktisks līdzeklis ir aizliegta tai sekojošo grūtību dēļ atšķirt inficētos dzīvniekus no vakcinētajiem, izmantojot skrīninga pārbaudes par slimības antivielu esamību. Vai Komisija plāno mainīt mutes un nagu sērgas vakcinācijas politiku tuvākajā nākotnē?
Turklāt, kāda ir Komisijas nostāja attiecībā pret to, ka vairumā trešo valstu dzīvnieku vakcinācija pret mutes un nagu sērgu ir ne tikai atļauta, bet pat atbalstīta? Vai dzīvnieku importēšana no šādām valstīm tiks aizliegta, ja ES vakcinācijas politika mutes un nagu sērgai netiks mainīta?
Otrā joma ir piemērotu veselības pārbaužu nepieciešamās īstenošanas neesamība pieaugļošanā starptautiskajā tirdzniecībā ar dzīviem putniem, īpaši papagaiļiem no trešām valstīm. Šī ir joma, kas jāsakārto.
Ilda Figueiredo
(PT) Ikvienai jaunai dzīvnieku veselības stratēģijai jāpievērš īpaša uzmanība slimību novēršanai, dzīvnieku barībai, robežkontrolei un dzīvnieku transportam. Visi profilakses, pārbaužu, vakcinācijas un citi pasākumi, kas var novērst jaunus dzīvnieku slimību uzliesmojumus, ir svarīgi tādu būtisku zaudējumu novēršanas ziņā kā to, kas jau tika ciesti GSE, mutes un nagu sērgas, infekciozā katarālā drudža vīrusa un citu slimību dēļ, jo uz spēles ir likta pārtikas drošība un arī sabiedrības veselība.
Tāpēc ir arī svarīgi, lai šos principus ņemtu vērā saistībā ar importētiem dzīvniekiem, kā jau šodien tika minēts. Mēs ceram, ka komisāra tikko izziņotais jaunais plāns tiks ieviests cik ātri vien iespējams, lai uzlabotu esošos mehānismus, paplašinot tehnisko un cilvēku atbalstu, garantējot finansiālo atbalstu un palielinot plānotos budžeta resursus. Patiesībā jautājums jānoskaidro šodien.
Bastiaan Belder
(NL) "Profilakse ir labāka nekā ārstēšana” ir Eiropas Komisijas moto. Es tam pilnīgi piekrītu. Tāpēc tās stratēģija ir pelnījusi manu atbalstu. Man patīk "sadarbības” un "saziņas” principi. Es arī uzskatu, ka tiesību aktu vienkāršošana un izskaidrošana ir laba doma.
It īpaši es vēlos pieminēt vakcināciju. Esmu pilnīgi tās pusē. Veselu dzīvnieku profilaktiska nokaušana ir jānovērš ciktāl vien iespējams. Dāņu lauksaimniekiem ir šādu pasākumu atstātās ietekmes pieredze pagātnē. Es uzsveru aicinājumu Wojciechowski ziņojumā pieņemt pasākumus, lai novērstu tirdzniecības šķēršļu radīšana šajā sakarā. Tiešām jānovērš neziņa par vakcinēto dzīvnieku produktu tirdzniecības noietu. Tāpēc valdībām ir ļoti svarīgi skaidri sniegt paziņojumu, ka produkti ir nekaitīgi. Galu galā laba vakcinācijas politika pastāv vai zūd atkarībā no lopkopju vēlmes piedalīties šajās vakcinācijas programmās.
Dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturība Eiropas pilsoņiem ir nozīmīgi jautājumi, un tas ir pareizi. Tāpēc es aicinātu, lai tas arī tiktu iekļauts PTO darba kārtībā. Nevar pieļaut, ka labu stratēģiju vājina imports no valstīm, kurās nav tādas pašas dzīvnieku veselības un labturības prasības kā Eiropas Savienībā. Tas kaitē patērētāju uzticībai un ir slikti pret lopkopjiem un citiem tieši iesaistītajiem. Ar šiem komentāriem es varu piekrist ierosinātajai stratēģijai un es patiesi pateicos referentem par viņa ziņojumu.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs! Pateicos komisāram un referentem par paveikto darbu. Vai es varētu tikai jautājumā par pārtikas importu no trešām valstīm, kas tika pieminētas praktiski visās runās, sacīt, ka ES ražotāju vidū ir īsta pārliecība, ka netiek pievērsta uzmanība ārpus mūsu robežām ražotās pārtikas standartiem. Es tiešām uzskatu, kamēr mēs neiegūsim savu lauksaimnieku un ražotāju uzticību, ka mēs sekojas viņu interesēm, mēs neiegūsim pilnīgu viņu atbalstu pasākumiem, kurus mēs veicam Eiropas Savienībā. Tas ir pats svarīgākais jautājums. Tas jau tika aplūkots. Piemēram, sprostos dētu olu produkcija: mēs to pārcelsim ārpus Eiropas, ja vien mēs neapvienosim standartus PTO sarunās, un šajā ziņā šobrīd neesam sasnieguši savus mērķus.
Virzoties pa šī ziņojuma jautājumiem, mums zināms, ka cilvēku veselību ietekmē dzīvnieku veselība: 60% no cilvēku infekcijām rodas no dzīvniekiem un milzīgs topošo slimību skaits rodas dzīvniekos. Grūti paredzēt, bet mums Eiropas Savienībā nepieciešams aplūkot dzīvnieku veselības stratēģiju un to, lai tā būtu saskaņota.
Ļoti svarīgs ir bioloģiskās drošības jautājums un ir jāiesaista lauksaimnieki, lai novērstu slimību. Bet vai es drīkstu jums sniegt piemēru: āpši saskaņā ar Bernes konvenciju ir aizsargājami dzīvnieki, un kā lauksaimnieks aizsargā sevi un savu ganāmpulku pret āpsi, kuram ir TB, un kurš uzņemsies izdevumus problēmu gadījumā? Es uztraucos par izmaksu sadales principa pārveidošanu par izmaksu nodošanu, ja mūs interesē budžets, mums jātērē. Tāpēc mums jāparaugās uz šiem īpašajiem jautājumiem: invekciozā katarālā drudža, putnu gripas, mutes un nagu sērgas gadījumos mums nepieciešama stingrāka robežkontrole un piemērotas vakcinācijas programmas. Un mums tiešām nepieciešams paraudzīties uz šiem pasākumiem ļoti nopietni, jo problēmas pieaug.
Par dzīvniekieku transportu runājot, balstīsim visus savus pasākumus uz zinātni - labu zinātni - lai mēs neradītu problēmas. Nesasniegsim šo debašu emocionālo pusi, bet kā savu barometru izmantosim zinātni. Es nepiekrītu, ka liels ir sliktāks nekā mazs vai mazs ir sliktāks nekā liels; es domāju, ka jārūpējas par visiem dzīvniekiem, lai tie būt kopā par 10 vai 100.
Pilar Ayuso
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Komisijas jaunā Dzīvnieku veselības stratēģija cenšas vienkāršot tiesību aktus, ieviešot vispārēju likumu, kas būtu piemērojams visām slimībām.
Vienkāršošana vienmēr ir laba, ar nosacījumu, ka tā netraucē efektivitātei. Tomēr tā kā Komisija iesaka, lai visas iesaistītās nozares dalītu veterināros izdevumus un lai tiktu pārskatīta Kopienas līdzfinansējuma sistēma veterinārajiem pasākumiem, ar slimību hierarhiju smaguma kārtībā, tad šķiet, ka tai vairāk rūp Kopienas budžeta naudas taupīšana nekā patiesu uzlabojumu ieviešama dzīvnieku slimību izskaušanas ziņā.
Komisijai vajadzētu rūpēties par pienācīgas robežkontroles ieviešanu un veterinārajam fondam adekvātu normu pieņemšanu, jo dzīvnieku veselība, kā parādījuši pēdējie notikumi, ir patiesa problēma, kas rada ekonomikas postu valstīm un lopkopjiem.
Par dzīvnieku labturību pārvadājumos es uzskatu, ka tiešām svarīgs ir jautājums, kā transportlīdzeklis ir aprīkots, nevis ceļojuma laiks. Te Kopienas regulas jau cita starpā nosaka vairākas prasības par ventilāciju, temperatūru, maksimālo blīvumu un atpūtas laikiem, lai nodrošinātu piemērotus transportēšanas apstākļus, tādējādi samazinot dzīvnieku stresu līdz minimumam.
Tomēr jebkurā gadījumā pārvadājuma laika un apstākļu jautājumā mums jāņem vērā visi dzīvnieki, ne tikai tie, kuri brauciena beigās paredzēti nokaušanai, un tiem visiem jāpiemēro vienādi noteikumi.
Visbeidzot, es vēlos teikt, ka es nepiekrītu dzīvnieku klonēšanai gaļas ieguves nolūkiem. Klonēšana ir prakse, kurai šobrīd jāaprobežojas ar zinātni un eksperimentiem.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs! Komisijas paziņojumā teikts un es citēju: "Dzīvnieku veselība ir ne tikai dzīvnieku slimību neesamība, bet arī kritiskas attiecības starp dzīvnieku veselību un to laburību”. Kā referents par tiesību aktiem par augstāko veterināro medikamentu atlikuma līmeni pārtikā es gribētu uzsvērt, ka šīs kritiskās attiecības galvenais punkts ir atļautu veterināro medikamentu piemērota pieejamība, īpaši tajā, ko mēs Eiropā saucam par Mazo sugu mazo izmantošana (MUMS). Un Komisijai šis jautājums steidzami jāizskata.
Piemērotas dažādības veterināro medikamentu pieejamība, lai ārstētu lielas dažādības dzīvnieku sugu Eiropas Kopienā, pēdējo divu dekāžu laikā ir bijusi pieaugoša problēma. Šajā laikā dažādas ieinteresētās personas ir izrādījušas ievērojamus centienus, lai atrisinātu medikamentu pieejamības problēmas. Neraugoties uz šiem centieniem, situācija ir pasliktinājusies. Atļautu medikamentu trūkums rada patiesus draudus dzīvnieku veselībai un labturībai, un patērtētāhy drošībai. Tas arī rada nozīmīgas problēmas dzīvnieku īpašniekiem, lauksaimniekiem, veterināriem un valdībām.
Šīs sekas aptver dzīvnieku veselības un labturības problēmas, ja dzīvniekus neārstē vai ārstē ar neatļautiem vai nepiemērotiem produktiem, un zoonozes slimību implikācijas dzīvnieku īpašniekiem un patērētājiem neizārstētu vai nepareizi ārstētu dzīvnieku dēļ. Dažādas ieinteresētās personas arī izjūt finansiāl, tiesisku un tirdzniecības ietekmi, bet medikamentu neesamībai var būt negatīva ietekme uz lauku kopienām un lauksaimniecību vispār.
Turklāt pašreizējai problēmas esamībai ES ir ne tikai ietekme uz mūsu dzīvnieku veselību un labturību, Kopienas pārtikas piegādes drošību un sabiedrības veselību, tā arī pasliktina ES spēju sasniegt Lisabonas ziņojumu un gūt ārkārtīgu labumu no Eiropas lauksaimniecības un akvakultūras.
Tāpēc es aicinu komisāru ķerties pie Veterināro medikamentu direktīvas steidzamas pārskatīšanas un aplūkot jautājumu par medikamentu pieejamību dzīvnieku veselības stratēģijā. Mums nevajadzētu gaidīt līdz topošās slimības sasniedz krīzes stāvokli; mums jāgroza mūsu veterināro medikamentu tiesību akti ātri, jo augstas ietekmes slimību lielāko uzliesmojumu sekas un izmaksas ES pārsniegtu pašreizējās rīcības izmaksas, lai izstrādātu piemērou un pienācīgi pieejamu ...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju.)
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Komisār Vassiliou! Dāmas un kungi! Līdzās Lisabonas ziņojuma ieviešanai viens no mūsu mērķiem, protams, ir dzīvot ilgu un veselīgu mūžu, kas nozīmē ēst veselīgu uzturu. Tāpēc mums vajadzīgi veseli dzīvnieki, lai mums visiem būtu nepieciešamais pamats ilgam un veselīgam mūžam.
Tāpēc es uzskatu, ka mums ir ļoti svarīgi apdomāt, kā mēs varētu noteikt jaunus principus pārtikas rūpniecībā, kas diezgan vienkārši garantē pārtikas drošību, nosaka prioritāti ilgtspējīgai ražošanai un nodrošina patērētājiem draudzīgas cenas. Kā mums zināms, Eiropa ir daudz guvusi no starptautiskās tirdzniecības. Vidēja ģimene Eiropā ietaupa EUR 5 000 gadā starptautiskās tirdzniecības dēļ. Mums noteikti jāņem vērā šo ieguvumu.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ierosinātajā Eiropas Savienības Dzīvnieku veselības stratēģijā ir labi izstrādāti plāni. Tas ir saprātīgs dokuments, un atsauce uz principu, ka profilakse ir labāka par ārstēšanu, ir tiešām ļoti trāpīga. Stratēģija nosaka vairākus nozīmīgus jautājumus. Tie ietver augsta līmeņa sabiedrības veselības un pārtikas drošības nodrošināšanu, dzīvnieku veselības veicināšanu, novēršot dzīvnieku slimību uzliesmojumus, un samazinot to biežumu. Citi aplūkotie jautājumi ir par lopkopības un labturības prakses veicināšanu, kas samazina ar dzīvnieku veselību saistītos riskus un samazina kaitīgo ietekmi un vidi. Papildus tam ir atsauces uz pieaugoši ekonomikas izaugsmi, kohēziju un konkurētspēju, nodrošinot preču aprites brīvību un pienācīgu dzīvieku apriti. Aplūkota arī dzīvnieku pārvadāšana, tāpat kā pieaugošais slimību risks un vakcīnu loma kā viena no slimību novēršanas pamatmetodēm, kas ir pareizi uzsvērta.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos ātri izteikties par trim jautājumiem. Pirmkārt, man jāizsaka zināmas bažas par tiesiskās bāzes radīšanu par izmaksu sadales shēmu attiecībā uz lielākajām slimībām. Daudz labāk un taisnīgām būtu izmantot kādu no mūsu tradicionālajām budžeta nepārtērēšanām tādam labam iemeslam kā šis. Es arī atzīstos, ka daļa no manām bažām ir, ka tiesību aktu bāze drīzāk sniegs ievērojamu rīcības brīvību dalībvalstīm par to, cik daudz līdzdalības izmaksās tās prasīs no vietējiem lauksaimniekiem. Es baidos, ka, balstoties uz iepriekšējo praksi, Apvienotajā Karalistē tas varētu nozīmēt lauksaimnieku sodīšanu.
Mans otrais jautājums ir par to, ka es piekrītu aicinājumam palīdzēt lauksaimniekiem nopirkt jaunu elektronisko ID iekārtu, un es ceru, ka tas būs iespējams saskaņā ar lauku attīstībs programmu. Treškārt, es atzinīgi vērtēju ziņojuma koncentrēšanos uz to, ka ES standartus vājina imports no trešām valstīm. Šīs bažas, komisār, nekad agrāk nav bijušas tik lielas, kad mēs pieredzējām komisāra Mandelson neapdomīgo spiedienu par PTO darījumu par katru cenu, neņemot vērā mūsu vietējās lauksaimniecības pārtikas rūpniecības nākotni.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienībā mēs piešķiram lielu nozīmi, nodrošinot, ka pārtika ir pienācīgas kvalitātes. Mūsu kvalitātes standarti ir ļoti augsti, un tas ir pareizi, jo uz spēles likta cilvēku veselība. Eiropā ir augsti attīstīta kvalitātes kontroles sistēma, kas galvenokārt attiecas uz dzīvnieku veselības stāvokli.
Ārpus Savienības esošie lopkopji bieži neievēro dzīvnieku labturības standrarbus, kurus mēs uzliekam Eiropas lauksaimniekiem. Liela importētās pārtikas daļa ir ražota apstākļos, kuros šos standartus neievēro. Tas ietekmē konkurētspēju un Eiropas lauksaimnieki bieži zaudē. Es piekrītu referente viedoklim, ka dzīvnieku veselības aizsardzības stratēģijai jābūt ilgtermiņa, un ka jānodrošina pienācīgs finansējums.
Androula Vassiliou
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Vēlos pateikties par visiem jūsu ārkārtīgi interesantajiem ieteikumiem un jūsu ieguldījumu. Man atvēlētajā ļoti ierobežotajā laikā es nevarēšu uz visiem atbildēt, bet ļaujiet man komentēt dažus jautājumus.
Pirmkārt, laika ierobežojumi. Deputāts atzīmēja, ka mums ir laika ierobežojumi, bet ļaujiet man atzīmēt, ka pirmais priekšlikums - vispārējais dzīvnieku veselības likums - kas stāsies spēkā, ir noteikts uz 2010., nevis 2013. gadu, kā tika minēts.
Vēl viens jautājums, ko pieminēja vairāki runātāji, bija labturība transportēšanas laikā. Kā jau esmu apņēmies, mēs veicam ietekmes novērtējumu, kas, cerams, būs gatavs tuvāko mēnešu laikā, un tad, atkarībā no ietekmes novērtējuma rezultātiem, mēs izlemsim, kā turpināt attiecībā uz dzīvnieku labturību transportēšanas laikā.
Tagad ļaujiet man pievērsties budžetiem. Ievērojot Eiropas Parlamenta ieteikumus, no Komisijas tiek gaidīts, lai tā sagatavotu detalizētu budžetu par dažādās rīcības programmās ietvertajiem izdevumiem. To nevar paveikt šī rīcības plāna ietvaros, jo tam jāseko attiecīgajām budžeta procedūrām. Mērķis ir atspoguļot ierosinājumus 2009. gada budžeta starppārbaudē un Komisija izzinās iespēju paplašināt esošo veterināro fondu un citu saistītu fondu izmantošanu, lai finansētu darbības, kurām būs pozitīva ietekme uz dzīvnieku veselību.
Šobrīd daudzās dalībvalstīs intensīvi notiek vakcinācija, un to finansē Savienība, gan pret infekciozo katarālo drudži, gan pret trakumsērgu, bet par mutes un nagu sērgu man jāpaskaidro, Matsakis kungs, ka mēs neatbalsām profilaktisko vakcinēšanu, lai gan ārkārtas gadījumā mēs, protams, vakcinēsim.
Visbeidzot, atbildot Doyle kundzei, es gribētu teikt, ka problēma ar mazo sugu mazu izmantošanu tiek ņemta vērā Dzīvnieku veselības rīcības plānā, izmantojot Tehnoloģijas platformas projektu, kas ietilpst Septītajā izpētes pamatprogrammā. Es no jums visiem patiešām dzirdēju daudz interesantus komentārus, un nākotnē mums būs iespēja šos punktus apspriest daudz plašāk. Liels paldies jums par atbalstu.
Janusz Wojciechowski
Priekšsēdētāja kungs! Komisār! Es gribētu pateikties visiem, kuri uzstājās, par viņu komentāriem un šī ziņojuma uzņemšanu. Tagad es vēlos pievērsties diviem īpašiem jautājumiem.
Pirmais no tiem tika izvirzīts vairumā runu. Tas attiecas uz prasību pret tiem, kuri eksportē dzīvnieku produktus uz Eiropas tirgu, ievērot tos pašus standartus un ieviest tās pašas prasības, kādas ir uzliktas Eiropas ražotājiem. Tam ir iemesls. Tieši deviņi no 80 ziņojuma punktiem ir veltīti šim jautājumam. Protams, tas parāda lielāko problēmu un jāpieliek visas iespējamās pūles, lai to atrisinātu. Šodienas debates to diezgan labi izskaidro. Savienībai jāizvirza prioritāte atrisināt jautājumu PTO ietvaros. Es atbalstu visu, kas šodien Parlamentā tika sacīts. Mēs nevaram piedot dubultus standartus. Tas vienkārši nav pieņemami.
Otrais jautājums, kuram vēlos pievērsties, arī tika izvirzīts dažās runās. Tas attiecas uz transportu un ir īpaši būtisks, jo mums rīt jābalso par De Lange kundzes grozījumiem. Es gribētu teikt, ka es kā referents pilnīgi atbalstu De Lange kundzes grozījumu, kas ierosina ierobežot dzīvu dzīvnieku transportēšanu uz lopkautuvi nokaušanai līdz deviņām stundām. Šis jautājums Parlamentā jau sen ir ticis apspriests. Es atbalstu ierobežojumu humanitāru iemeslu dēļ. Ir daudz dramatisku ziņojumu par to, kas notiek šāda veida transportēšanas laikā. Jāņem vērā arī finansiāli apsvērumi. Galu galā, kādam jāmaksā par šiem ilgajiem braucieniem. Ja dzīvniekus transportē lielos attālumos, piemēram, no Polijas uz Itāliju vai no Lietuvas uz Itāliju, protams, maksā patērētāji. Parasti maksā arī lauksaimnieks, jo, lai būtu rentabli transportēt dzīvniekus tik tālu, no lauksaimnieka tiek lēti nopirkts. Tāpēc lauksaimniekiem nevajadzētu baidīties no šī ierobežojumu, jo tas radīs pienākumu pārstrādes rūpniecībai atrasties tuvāk vietām, kur audzē dzīvniekus. Es uzskatu, ka tas arī būtu viņu interesēs. Mēs apspriežam pārtikas cenu paaugstināšanu. Šie ļoti dārgie braucieni ir viens no faktoriem, kas ietekmē pārtikas cenu pieaugumu. Tas viss ir pelnījis, lai to ļoti uzmanīgi apsvērtu.
Priekšsēdētāja kungs! Komisār! Es vēlos vēlreiz izteikt savu vissirsnīgāko pateicību jums un visiem tiem, kuri uzstājās debatēs par šo ziņojumu.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien.
Rakstiskie apsvērumi (142. noteikums)
Elisabeth Jeggle  
rakstiski. - (DE) Es ļoti atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta iniciatīvu sniegt detalizētu viedokli par Komisijas Dzīvnieku veselības stratēģiju laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Skaidras cerības ir svarīgas gan cilvēku, gan dzīvnieku veselības kontekstā.
Dzīvnieku veselības stratēģijas moto ir "Profilakse ir labāka nekā ārstēšana”, un profilaktiska potēšana ir labākais ieguldījums dzīvnieku labturībā. Tāpēc mēs stingri pieprasām, lai nākotnē tiktu veikti pietiekami pasākumi aizsargājošai vakcinēšanai un pienācīgām pārbaudēm, kad rodas slimību uzliesmojumi.
Lai garantētu dzīvnieku slimību novēršanu, jāparūpējas, lai pētījumi, zinātne un inovācijas saņemtu atbalstu, un lai tiktu izplatīti jauni atklājumi.
Dzīvnieku veselības stratēģijai jāattiecas uz visiem dzīvniekiem ES. Tāpēc mums nepieciešama kopēja tiesiska bāze, lai būtu mazāk sarežģīta, skaidrāka un pārskatāmāka nekā esošie tiesību akti.
Visbeidzot, nozīmīga tēma Dzīvnieku veselības stratēģijas kontekstā ir bioloģiskā drošība; nepieciešamība pēc bioloģiskās drošības sākas pie ES ārējās robežas un skar visas ieinteresētās personas. Ir jāsamazina slimību ierosinātāju izplatīšanas risks, importējot vai vedot dzīvniekus no citām valstīm Eiropas Savienībā. Importētājiem, atpūtniekiem un patērētājiem visiem jāzina par savu atbildību šajā ziņā. ES ir nozīmīgs uzdevums veikt vajadzīgās pārbaudes tā, lai nodrošinātu, ka risks dzīvnieku veselībai un tāpēc arī cilvēku veselībai ir cik zems vien iespējams.
Bogusław Rogalski  
rakstiski. - (PL) Starp dzīvnieku un cilvēku veselību ir cieša saikne, pateicoties atsevišķu slimību transmisijas iespējamībai. Dzīvnieki ir dzīvas jūtīgas būtnes un to aizsardzība un pienācīga ārstēšana ir viena no visnopietnākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas valstis. Dzīvnieku veselība ir svarīgs jautājums, jo dzīvnieku slimību epidēmijas var radīt problēmas, īpaši lauku apvidos. Ir nepieciešama saskaņota rīcība Eiropas un pasaules līmenī, ja jāatrisina dažādas problēmas, kas skar šo nozari.
Globālā sasilšana, pieaugošs pārtikas pieprasījums, cilvēku mobilitāte, tirdzniecība un robežu atvēršana, viss veicina dzīvnieku veselības apdraudējuma palielināšanos. Veterināriem ir ļoti nozīmīga loma. Viņiem jākļūst par ekspertiem, sniedzot tādus speciālistu pakalpojumus kā dzīvnieku veselības plānošana. Bioloģiskās drošības nodrošināšana saimniecībās, vakcinācija un zinātniskā izpēte ir nākamie soļi ceļā uz dzīvnieku veselības standartu nostiprināšanu. Vēl viens nozīmīgs jautājums, kuru vērts uzsvērt, ir uzņēmumu, kas nodarbojas ar lopu kaušanu, to transportēšanu un arī ar lopbarības ražošanu, ietekme, jo šiem uzņēmumiem ir tieša ietekme uz veselību un cienīgu izturēšanos pret dzīvniekiem.
Jaunā stratēģija un politika ir jārada, balstoties uz Eiropas Savienības vienotu tiesisko bāzi oar dzīvnieku veselību un Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas noteikto standartu un vadlīniju ietveršanu. Galveno vietu, uzraugot un veicinot dzīvnieku veselību, tomēr ieņem lauksaimnieki, lopkopji un dzīvnieku īpašnieki.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
Paldies, Priekšsēdētāja kungs!
Šodienas debates ir ļoti svarīgas, jo tās skar ne tikai dzīvnieku veselību, bet arī, un pats svarīgākais, cilvēku veselību. Problēma ir kļuvusi aizvien nopietnāka aizvien pieaugoša gaļas importa dēļ no trešām valstīm. Nav noslēpums, ka vispārīgie dzīvnieku aprūpes un barošanas standarti tajās valstīs būtiski atšķiras no Eiropā esošajiem.
Mūsdienu patērētājam ir tiesības zināt, vai dzīvnieki, kurus viņš vai viņa lieto pārtikā, tika vai netika baroti ar ģenētiski modificētiem augiem. Gaļai jābūt ar attiecīgām norādēm.
Labākais veids, kā pasargāt pret bīstamu slimību izplatīšanos dzīvnieku vidū, ir nodrošināt lopbarības pašpietiekamību Eiropas Savienībā un ierobežot saimniecību lielumu. Lopbarībai katrā ziņā jābūt lauksaimniecības darbībai, nevis rūpnieciskai.
Es apsveicu Wojciechowski kungu par viņa ziņojumu.
