Attīstības politikas saskaņotība un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekme uz attīstību Rietumāfrikā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais un pēdējais jautājums ir debates par Frithjof Schmidt ziņojumu Attīstības komitejas vārdā par attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā (INI/2007/2183).
Frithjof Schmidt
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, ļaujiet man sākt ar mana ziņojuma nosaukuma pārtulkošanu. Runājot par "bioloģiskiem dabas resursiem”, mēs atsaucamies uz kokmateriāliem un zivīm. Kokmateriāli un zivis ir galvenie resursi Rietumāfrikas reģiona sociālai un ekonomiskai attīstībai. No tā izriet, ka mēs runājam arī par mežu izciršanu.
Mēs visi zinām, cik satraucoša ir šī darbība. No tiem mežiem, kas Rietumāfrikā pastāvēja pirms piecdesmit gadiem, šodien ir saglabājušies tikai aptuveni 13 %. Tas nozīmē, ka 87 % no zemes, kas reiz bijusi klāta mežiem, jau ir izcirsta. Mēs visi zinām, kāda tam ir ietekme uz klimata tendencēm un pārtuksnešošanās procesu.
Mums ir vienlīdz satraucoša statistika par pārmērīgu nozveju Atlantijas okeāna reģionā un nopietnajām problēmām, ko tā rada. Mēs visi, protams, esam pazīstami ar pārblīvēto kanoe laivu tēliem, kas piestāj Kanāriju salās ar migrantiem no Rietumāfrikas. Saistība starp tendencēm, ko es esmu aprakstījis, un pieaugošo migrācijas plūsmu uz Eiropas Savienību no Rietumāfrikas ir acīmredzama un neapstrīdama, un tā, bez šaubām, ir arī tēma politiskām debatēm mūsu sabiedrībā.
Eiropas Savienība ir galvenais kokmateriālu un zivju tirgus. Mēs paši sakām, ka mēs pērkam aptuveni 80 % šo produktu. Šī iemesla dēļ ir apdomīgi un patiešām būtiski pārskatīt mūsu attīstības politikas, mūsu zivsaimniecības politikas un mūsu kokmateriālu tirdzniecības politikas saskaņotību, lai noteikti pakāpi, kādā tās auglīgi mijiedarbojas vai arī to mērķi dažā ziņā var būt pretrunīgi.
Abu produktu gadījumā ir nepieciešams novērst nelegālu izlaupīšanu un izveidot ilgtspējīgu resursu pārvaldību. Abu produktu gadījumā ir nepieciešams nodrošināt, ka vietējās ekonomikas un vietējo patērētāju vajadzības gūst pārsvaru pār starptautisko tirdzniecību. Ja mēs nesasniegsim šos mērķus, tiks samazināta jebkāda pašpietiekama attīstība, un jebkādas attīstības sadarbības panākumi tiks pakļauti riskam. Tas ir iemesls, kādēļ ir tik svarīgi veikt šo saskaņotības pārskatu, lai nodrošinātu, ka citas mūsu īstenotās politikas jomas nekavē un nevājina mūsu attīstības politiku.
Mēs zinām instrumentus, ar kuriem mēs varam uzlabot stāvokli. Mums ir vajadzīga labāka zivju krājumu un mežu uzraudzība, kā arī labāka kokmateriālu un zvejniecības nozares uzraudzība. Mums ir vajadzīga arī atbilstīgas infrastruktūras izveide pētniecībai krājumu attīstībā un ekonomisko darbību kontrolei un uzraudzībai. Mēs to esam zinājuši jau ilgu laiku, un patiesi tas ir arī politiskais kurss, ko mēs arī esam ieņēmuši jau zināmu laiku.
Šajā kontekstā mums ir jākoncentrē savi pūliņi galvenokārt uz nelegālu izciršanu, nelegālu zvejniecību un nelegālu produktu tirdzniecību. Mums tas ir jādara Rietumāfrikā vietējā līmenī. Šajā sakarībā mums ir jāatbalsta mūsu partnervalstis Rietumāfrikā, tai skaitā jāpalīdz tām iegūt piekļuvi ES tirgum. Mums ir jāizstrādā savas uzraudzības sistēmas. Viens no būtiskiem uzdevumiem ir attīstības politikas jomā ir mainīt mūsu centienus ilgtspējīgas saglabāšanas pieejas virzienā attiecībā uz izciršanu, mežu pārvaldību un zvejniecību.
Ļaujiet man aplūkot vēl vienu jautājumu un atsaukties uz konfliktu saistībā ar šo ziņojumu. Šajā ziņojumā mēs apgalvojām, ka mums ir jāuzlabo apstākļi kopuzņēmumiem starp Eiropas Savienības uzņēmumiem un Āfrikas partneriem, un ka mums ir jānodrošina ieguldījumu aizsardzība. Es uzskatu, ka tas ir pareizi un pienācīgi, un tie ir vajadzīgi pasākumi, bet mums ir jānodrošina, ka tie nerada jaudas rezerves, kas vājina mūsu pašu pasākumu īstenošanu, tādu kā tie, kas paredzēti pārmērīgas nozvejas apkarošanai.
Ir absolūti nepieciešams, lai mēs atrisinātu šo mērķu konfliktu. Šī iemesla dēļ mēs kā papildu punktu pievienojām šo paziņojumu Zivsaimniecības komitejas atzinumam. Es esmu nobažījies, ka procedūras konfliktam par to, kam ir tiesības veikt papildinājumus attiecībā uz to, kādi, kur un kad papildinājumi var tikt veikti, nevajadzētu aizēnot šo papildinājumu būtību. Vissvarīgāk, pēc manām domām, ir atbalstīt principu, ka nav jārada jaunas jaudas rezerves. Kā jūs zināt, bija priekšlikums svītrot šo punktu no ziņojuma, bet mēs nedrīkstam ļaut tam notikt.
Danuta Hübner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos apsveikt referentu Schmidt kungu ar šo ziņojumu. Politikas saskaņotība attīstībai ir svarīgs jautājums, un es varu jums apgalvot, ka nelabvēlīgas ietekmes samazināšana un pilnīga sinerģijas izmantošana starp Eiropas politiku un attīstību ir mūsu centienu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus neatņemama sastāvdaļa.
Citas politikas jomas blakus attīstības politikai faktiski var būtiski veicināt attīstību, un, dabiski, ka tam ir tieša ietekme uz mūsu palīdzības efektivitāti.
Kā jūs pareizi norādāt ziņojumā, tropisko mežu izciršana ir jautājums, kas rada bažas mums visiem, un es uzskatu, ka šeit ir jānodala divi aspekti: mežu izciršana un klimata pārmaiņas no vienas puses un mežu nelegālas izmantošanas apkarošana no otras puses.
Bali konferencē starptautiskā kopiena skaidri identificēja mežu iznīcināšanu kā vienu no galvenajiem klimata pārmaiņu cēloņiem. Saskaņā ar ANO Klimata pārmaiņu konferences garu Komisija 2008. gadā gatavojas ieguldīt 5 miljonus eiro Mežu oglekļa partnerības instrumentā, ko vada Pasaules Banka. Papildu 60 miljoni eiro līdz 2010. gadam tiks piešķirti, lai finansētu Pasaules klimata pārmaiņu aliansi, iniciatīvu, ko mēs uzsākām pagājušajā gadā, lai sekmētu nabadzīgāko valstu centienus pielāgoties klimata pārmaiņām.
Visbeidzot, vairākas valstis, tai skaitā Gana, Kamerūna, Mali, Sjerraleone un Kotdivuāra savās valsts programmās 10. Eiropas Attīstības fondam ir arī iekļāvušas pasākumus attiecībā uz dabas resursu pārvaldību un šīs nozares vadību.
Rietumāfrika ir arī nozīmīga Eiropas Savienības partnere saistībā ar nelegālas mežu izmantošanas apkarošanu, kā tas notiek Kamerūnā, Ganā, Libērijā un Kotdivuārā, kas uz eksportē ievērojamu kokmateriālu apjomu uz Eiropu.
Divas no šīm valstīm, proti, Kamerūna un Gana, šobrīd pabeidz brīvprātīga FLEGT partnerības nolīguma noslēgšanu ar Eiropas Savienību, un Libērijai ļoti drīz būtu jāuzsāk šādas sarunas.
Saistībā ar zivsaimniecības politiku, kā jūs pareizi uzsvērāt, jaunie zivsaimniecības partnerības nolīgumi ir panākuši lielāku saskaņotību starp kopējo zivsaimniecības politiku un attīstības politiku; šie jaunie nolīgumi vairs nav ierobežoti ar zvejošanas iespēju piedāvāšanu Kopienas kuģiem, bet arī ļauj uzsākt dialogu ar citiem partneriem, lai palīdzētu viņiem ieviest patiesi ilgtspējīgu un atbildīgu zivsaimniecības politiku savos ūdeņos.
Papildus finansiālajai kompensācijai, ko piešķir saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kas bieži ievērojami veicina mūsu partnervalstu ienākumus un līdz ar to arī to makroekonomisko stabilitāti, šie nolīgumi rada būtisku politisko un juridisko pamatu. Tas ļauj Kopienai veicināt šo valstu zivsaimniecības politiku, pamatojoties uz dialogu un ņemot vērā tās prioritātes, ko mūsu partneri ir izvirzījuši savā zivsaimniecības politikā.
Tomēr s nevaru jums piekrist attiecībā uz šajā ziņojumā izteikto apgalvojumu, kurā saistīta imigrācija ar zivsaimniecības nolīgumiem. Pat attiecīgās valstis - ņemsim, piemēram, Senegālu tās valsts ministra Djibo Ka kungs personā - ir publiski noraidījušas apvainojumus, ka Kopienas kuģu klātbūtnei ir ievērojama ietekme uz resursiem un rentabilitātes lejupslīdi attiecībā uz zvejniekiem, kas nav saistīti ar rūpniecisko zveju un bieži vien ir cilvēki, kurus visvairāk ietekmējusi nelegālā imigrācija.
Mēs patiešām strādājam ar zvejniekiem, NVO un privātajiem partneriem Eiropā un šajās valstīs tieši tādēļ, lai censtos un cik vien iespējams samazinātu visu negatīvo mijiedarbību un negodīgo konkurenci starp mūsu zvejniekiem un vismazāk aizsargātajiem zvejniekiem šajās valstīs.
Šobrīd nav Eiropas zvejas flotes, kas konkurētu ar šo Rietumāfrikas valstu nerūpnieciskajām zvejas flotēm, lai gan to pašu nevar teikt par citām ārvalstu rūpnieciskajām zvejas flotēm.
Carmen Fraga Estévez
Pirmkārt, es nožēloju Attīstības komitejas nepieņemamo uzvedību, kurai ir iespaids, ka uz to neattiecas Eiropas Parlamenta Reglaments. Tā ir apgājusi pastiprinātās sadarbības procedūru, kas noteikta 47. punktā, un izlabojusi Zivsaimniecības komitejas paziņojumus, kuri ir pilnībā Zivsaimniecības komitejas kompetencē. Tā ir rīkojusies pilnīgi neuzticami jau no šī ziņojuma paša sākuma, ietiepīgi cenšoties piesavināties Zivsaimniecības komitejas pilnvaras Zivsaimniecības partnerības nolīgumu jautājumā. Lai gan Zivsaimniecības komiteja ir sniegusi atzinumi, kurā tā pilnībā mēģina respektēt jūtas, kādas, kā mēs zinām, šis jautājums izraisa Attīstības komitejā, šī komiteja, kā gatavojusies no paša sākuma, ir iejaukusies tīras kopējās zivsaimniecības politikas lietās.
Priekšsēdētāja kungs, dažiem komiteju priekšsēdētājiem ir tendence domāt, ka viņi nevar rīkoties nepareizi, un ka Reglaments uz viņiem neattiecas, lai gan viņiem vajadzētu būt tā visaktīvākajiem aizstāvjiem. Rezultāts ir neauglīga konfrontācija starp komitejām, kas kaitē visas iestādes uzticamībai.
Es ceru, ka šis gadījums kalpos tam, lai apslāpētu šos kārdinājumus ļaunprātīgi izmantot pilnvaras, un ka visi tie, kurus interesē uzzināt vairāk par lomu, kāda Zivsaimniecības partnerības nolīgumiem ir bijusi Rietumāfrikas ciemu un valsts zivsaimniecības attīstībā, var veikt analīzi, pamatojoties uz visaptverošu un negrozītu ziņojumu.
Iesniedzot šo grozījumu PPE-DE grupas vārdā, referente vēlas parādīt mūsu vēlmi atgriezties pie sava kursa, lai gan mēs esam paziņojuši, ka tad, ja pārējās politiskās grupas neatbalstīs šo grozījumu, mēs lūgsim, lai ziņojumu nodod atpakaļ kompetentajai komitejai līdzekļu piešķiršanai.
Filip Kaczmarek
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Schmidt kungam par ļoti vispusīgu un detalizētu ziņojumu. Ja mūsu attīstības politikai patiesi ir jābūt vienotai, tad mums ir vajadzīgi šādi detalizēti ziņojumi par jautājumiem saistībā ar attīstības darba dažādiem aspektiem. Protams, sadarbība ar citām komitejām ir jāregulē, bet, ja mēs runājam par politikas vienotību, tad ir vajadzīga skaidrība attiecībā uz to, kā atsevišķas parlamentārās komitejas var strādāt kopā.
Eiropas Savienības īstenotās dabas resursu izmantošanas Rietumāfrikā analīze nodrošina drīzāk patiesu nekā negribīgu novērtējumu attiecībā uz Eiropas Savienības lomu šajā Āfrikas reģionā. Mums būtu jāapzinās, ka dabas resursu izmantošanai ir ļoti konkrētas un dažkārt ļoti sāpīgas un sarežģītas sociālās sekas. Šajā sakarībā ir ļoti satraucoši, ka zivju resursi Rietumāfrikā cieš no pārmērīgas nozvejas, kas var apdraudēt vietējo attīstību, jo šie resursi nodrošina pārtikas drošību šajā reģionā.
Ir taisnība, ka Āfrikas valstis bieži pašas nesatraucas par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un tad, ja to dara, tās dara to nepietiekamā mērā. Šī iemesla dēļ mums ir jāaplūko savas darbības šajā reģionā gan no ekonomiskā, gan no ētiskā aspekta. Es varu saprast, ka daudzi politiķi drīzāk vēlas redzēt Eiropas zvejniekus Āfrikas rietumu piekrastē nekā Briseles ielās. Taču mums ir jābūt piesardzīgiem, lai nerīkotos liekulīgi, jo mēs nevaram runāt par vienotu attīstības politiku bez ilgtspējīgas zivsaimniecības ekonomikas Rietumāfrikā.
Tāpat mums nevajadzētu mēģināt eksportēt pašiem savas sociālās problēmas, jo, pat tad, ja mēs varētu tās eksportēt, tās ļoti viegli varētu atgriezties migrācijas problēmu veidā. Man ir arī iespaids, ka mēs savā ziņā šantažējam paši sevi, sakot, ka, ja mēs paņemsim savu zvejas floti prom no Rietumāfrikas, tad citas zvejas flotes var ieņemt mūsu vietu, un tām būs vēl sliktāki standarti par tiem, kas tiek piemēroti patlaban. Tas ir bīstams domāšanas veids, un es nedomāju, ka mums vajadzētu izmantot šādus argumentus.
Thijs Berman
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, ja mēs izzvejojam jūru Mauritānijas piekrastē, tas liek visnabadzīgākajiem cilvēkiem ierasties Eiropā kā imigrantiem, jo viņi vairs nevar saskatīt sev nākotni mājās. Ar to ir jāsaskaras mūsu nabadzīgākajām teritorijām, nevis pārtikušajām teritorijām. Tad Eiropa zaudē savu balsotāju atbalstu, jo īpaši to, kuru ienākumi ir ļoti zemi. Arī šī iemesla dēļ kohēzijas politika ir absolūta nepieciešamība. Daudzējādi ziņā tas ir skumji, bet arī pilnīgi saprotami, ka Īrija ir noraidījusi Lisabonas līgumu.
Lisabonas līgums ir reāls solis uz priekšu attiecībā uz attīstības politiku. Tas ir pirmais teksts, kurā pienācīgi ir noteikta saskaņotība. Eiropas Savienībai nevajadzētu ar vienu roku atņemt nabadzīgajām valstīm to, kas ar otru ir iedots. Eiropas Savienības lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības politikai nevajadzētu būt pretrunā ar attīstības politiku. Tas noteikti attiecas uz vairākām politikas jomām, bet tas nav jautājums par sāncensību starp komitejām Parlamentā. Tā ir nenozīmīga detaļa.
Nicas līgums prasīja vienīgi to, lai Eiropas Savienība parādītu sevi kā vienotu spēku pasaulē. Izrādījās, ka ar to nepietiek. Lauksaimniecības politika nekaunīgi pieļāva mūsu pārpalikuma, tāda kā cukura un graudu, dempingu pasaules tirgū ar eksporta subsīdijām. Par laimi tagad šis jautājums vairāk vai mazāk ir pagātne.
Tomēr tikai Lisabonas līgumā nabadzīgo valstu atbalstītāji var atrast juridisku pamatu, kas ļauj tiem nodrošināt solidaritāti ar pasaules nabadzīgākajiem cilvēkiem. Neraugoties uz to, Īrija nobalsoja pret to. Galvenokārt cilvēki ar vismazākajiem ienākumiem teica "nē”, jo nabadzīgākie cilvēki Eiropā pietiekami neidentificējas ar šo Eiropas Savienību. Viņiem ir pārāk daudz nedrošības, pārāk daudz riska, viņiem ir jāpacieš šīs nesaskaņotās un antisociālās politikas sekas.
Kā referents Schmidt kungs kristālskaidri ir pateicis, uzdevums tādēļ ir parādīt solidaritāti ar visiem pilsoņiem Eiropā un jaunattīstības valstīs, vienlaikus ievērojot prasības vides jomā. Šis nav mazs uzdevums. Pastāv spēcīgs kārdinājums iemainīt vienu no šīs solidaritātes veidiem pret citu. Jebkurā gadījumā, tie nav pretstati. Solidaritāte ar jaunattīstības valstīm ir nepieciešama patiesai solidaritātei ar cilvēkiem, kuriem ir zemi ienākumi, Eiropā un pārējā pasaulē.
Hélène Goudin
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Kad ES valstis izmanto nabadzīgāku valstu dabas resursus, tās rada nopietnas sekas. Zvejniecība Rietumāfrikas ūdeņos ir tuvu tam, lai būtu izsmelta, nelegāla kokmateriālu tirdzniecība grauj vidi, un citu dabas resursu izmantošana ir pierādījusi, ka tai ir milzīgas sekas nabadzīgā un politiski nestabilā reģionā. Mūsu darbības ietekmē vietējos iedzīvotājus.
Ziņojumā tiek mēģināts panākt lielāku kohēziju starp ES valstīm, kā arī to, lai Eiropas Parlamentam būtu lielāka teikšana. Taču šajā Parlamentā ir pārstāvētas daudzas īpašas intereses, kas nozīmē to, ka Eiropas palīdzības politika ir lemta neveiksmei. Starptautiskais darbs būtu jāveic Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām organizācijām. Ja mēs patiesi gribam mainīt pasauli, kā mēs to sakām, mums ir jāpievēršas citiem pasākumiem. ES ir jāpārskata un jāreformē pašai sava politika.
ES ir jābeidz subsidēt neveiksmīgā Eiropas lauksaimniecība, jāpārtrauc slēptais protekcionisms, kas piemīt tās tirdzniecības politikai un jāatceļ tās amorālie zivsaimniecības nolīgumi.
Bogdan Golik
Priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar Eiropas Savienības iesniegtajām rezolūcijām, vairums dalībvalstu koncentrē savas palīdzības darbības uz Subsahāras Āfriku, kas ietver arī Rietumāfrikas valstis. Šajā reģionā ir vislielākās attīstības vajadzības. Arī Polija atbalsta Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz attīstības politiku un atbalsta Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu šajā reģionā. Polijas sabiedrības viedoklī pieaug atbalsts palīdzībai jaunattīstības valstīm. Pagājušajā gadā tas bija 77 %. Vienlaikus mēs apzināmies vajadzību palielināt atsevišķu dalībvalstu centienus izpildīt savas saistības un palielināt Eiropas attīstības politikas saistīgumu un efektivitāti. Šobrīd ļoti svarīgs jautājums, ņemot vērā pastāvošās viedokļu atšķirības, ir Eiropas Savienības un Parlamenta kopējas nostājas sagatavošana Akras un Dohas konferencēm.
Āfrikai kā reģionam ar vislielāko skaitu jaunattīstības valstu ir maza pieredze savu bioloģisko resursu aizsardzībā. No otras puses, Eiropai ļoti svarīga ir piekļuve Āfrikas minerālu resursiem, un politika ir tāda, ka šī piekļuve tiek īstenota kopīgi ar Ķīnu un Krievijas Federāciju. Eiropas partneriem ir būtiski uzlabot savu komerciālo pievilcību un padarīt attīstības palīdzību mazāk atkarīgu no demokrātiskajām reformām Āfrikā. Jo īpaši Āfrikas valstīm svarīga ir piekļuve ES pārtikas tirgiem. Mums ir jādod tām šī piekļuve pirms Brazīlijas, ASV vai Austrālijas. Ir nepieciešama lielāka papildināmība, kohēzija un koordinācija starp ES un atsevišķu dalībvalstu palīdzības programmām. Attiecībā uz dabas resursu izmantošanu Rietumāfrikā, ir vajadzīga efektīva sistēma, lai novērtētu šīs izmantošanas apjomu, kā arī izmantošanas labāka kontrole.
Es vēlos pateikties Schmidt kungam par uzmanības pievēršanu visiem šiem jautājumiem.
Kathy Sinnott
Priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar šo ziņojumu kokmateriāli un zivis ir divi vissvarīgākie Rietumāfrikas resursi. Tā kā ES ir galvenais šo produktu piegādes galamērķis, mūsu ziņā ir spēlēt nozīmīgu lomu to ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. ES pašlaik apsver augstākas attīstības statusa piešķiršanu Marokai, kas nodrošina lielākas tirdzniecības iespējas, dziļāku politisku dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības jautājumos.
Mēs principā neesam pret šo vienošanos, ņemot vērā, ka Maroka piekrīt izbeigt visus cilvēktiesību pārkāpumus nelegāli okupētajā Rietumsahāras teritorijā, ka Maroka piekrīt brīvam un godīgam Rietumsahāras iedzīvotāju referendumam un ka tiek pārskatīts zvejas partnerattiecību nolīgums un ka Rietumsahāras saharavi tautai tiek ļauts dzīvot kā vienlīdzīgiem pilsoņiem līdzās ar Marokas pilsoņiem.
Ir daudz iemeslu, kādēļ Maroka neatbilst tam, lai tai piešķirtu augstākas attīstības statusu. Jo īpaši, piešķirot Marokai augstākas attīstības statusu, ES noteikti stiprinās Marokas nelegālo okupāciju un apgrūtinās politisko procesu virzienā uz brīvu un godīgu referendumu. Turklāt augstākas attīstības statusa piešķiršana Marokai darbotos pretī Apvienoto Nāciju Organizācijas uzdevumam organizēt referendumu par pašnoteikšanos Rietumsahārā.
Danuta Hübner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, diskusijas šajā vēlajā stundā ir skaidri parādījušas nozīmi, kādu mēs visi piešķiram šim jautājumam, tādēļ es vēlreiz pateicos Parlamentam par šo ziņojumu.
Kā pareizi tika norādīts, kokmateriāli un zivis ir divi galvenie produkti Rietumāfrikas ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Es vēlos vēlreiz stingri uzsvērt, ka šo dabas resursu izmantošanas saskaņā ar attīstības mērķiem nodrošināšanai ir jāpaliek Eiropas Savienības Rietumāfrikas valstu prioritātei.
Kā es paskaidroju, uzstājoties sākumā, un es gribētu tagad to atkārtoti norādīt, Komisija ir apņēmusies īstenot šo mērķi, un rezolūcija, ka Parlaments gatavojas rīt pieņemt, mūs svarīgs ieguldījums mūsu darbā.
Frithjof Schmidt
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, pirmais, ko es vēlos darīt - un tas varētu būt kā pārsteigums, ņemot vērā viņas uzstāšanos - ir izteikt pateicību Fraga Estévez kundzei, jo mēs personīgi ļoti konstruktīvi sadarbojāmies, gatavojot šo ziņojumu, un arī atrisinājām vairākas problēmas. Tas būtu jānodala no institucionālā konflikta, kas pastāv starp Zivsaimniecības komiteju un Attīstības komiteju attiecībā uz Reglamenta interpretāciju. Šis konflikts ir saistīts ar faktu, ka ICEI pētījuma rezultātā mums ir piešķirts jaunais uzdevums veikt atbilstības pārbaudes. Padomes nolēma, ka pasākumiem 12 politikas jomām ir jāpārbauda atbilstība attīstības politikai. Šīs politikas jomas vienmēr ietilpst citu komiteju darbības jomā. Dabiski, ka tas izraisa institucionālos konfliktus. Tā ir problēma, bet, neraugoties uz to, es vēlos jums pateikties par jūsu labo personīgo sadarbību pie šī ziņojuma būtības.
Komisāres kundze, es uzskatu, ka Komisija kopš 2002. gada ir uz pareizā ceļa attiecībā uz FLEGT procesu un jauno zvejas partnerattiecību nolīgumu. Tas ir pareizs pamats turpmākam progresam, un es gribētu jūs mudināt apņēmīgi iet pa šo ceļu virzībā uz ilgtspējīgas attīstības veicināšanu. Šajā jautājumā joprojām ir daudz darāmā. Šī pareizā pieeja ir tālāk jāattīsta. To darot, jūs noteikti varat paļauties uz Parlamenta atbalstu.
Ļaujiet man pateikt pēdējos pāris vārdus par saikni starp migrāciju un pārmērīgu nozveju. Man jāsaka, ka tas nav vienīgais migrācijas cēlonis, kurai ir daudz iemeslu. Tomēr ir skaidras norādes, ka pārmērīgai nozvejai ir sava loma. Un Eiropas Savienība citu starpā ir iesaistīta šajā pārmērīgajā nozvejā. Starptautiskā Migrācijas organizācija tikko ir sniegusi uzskatāmus pierādījumus šai saistībai attiecībā uz Senegālu. Šajā sakarībā Senegālas prezidentam būtu slikti ieteikt pievērt acis uz realitāti savā valstī un pie tās krastiem. Mums ir kritiskāk jāizpēta šie jautājumi un kopīgi jāpievēršas šīm problēmām, un jāatrisina tās.
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt plkst. 12.00.
