Klimata pārmaiņas un enerģētika (noslēgums) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas secinājumi par klimata pārmaiņām un enerģētiku.
Jean-Louis Borloo
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man sakāmas trīs svarīgas lietas.
Pirmā attiecas uz metodi, procedūru un koplēmumu. Esmu dzirdējis, ka vienošanās pirmajā lasījumā nedrīkst radīt precedentu. To neviens nevēlas. Uzskatu, ka Kopenhāgenas un Parlamenta demokrātiskā procesa īpašie apstākļi nozīmē, ka lēmums mums bija jāpieņem jau pirmajā lasījumā vai arī, iespējams, vienošanās nenotiktu. Tomēr, uzskatu, ka padziļināta un ļoti pamatīga Komisijas priekšlikuma izskatīšana, kā arī Padomes darbs attiecībā uz enerģētiku un vidi nozīmē, ka vienošanās būtu panākta tik un tā. Uzticības pakts, kas sagatavots pirms trīs nedēļām trialogu laikā, savā ziņā ļāva mums nonākt pie slēdziena
Tieši Parlamentā, kā ierasts pēdējā instancē, rītdien būs izšķirošais balsojums.
Otrā lieta attiecas uz visiem dokumentiem. Zinu, ka jebkurā punktā ārkārtīgi lielu uzmanību varam veltīt metodei. Vēl svarīgāka par metodi ir godīga garantija, ka nododamies pasākumiem, kas palīdz sasniegt mērķus.
Minēšu piemēru par automobiļu radītajām un visrūpīgāk apspriestajām CO2 emisijām. Nepiekrītu izteiktajiem viedokļiem, jo, runājot par autobūvi, jāteic, ka jūs visi ļoti labi apzināties, ka automobiļu projektēšanai un konstruēšanai nepieciešami vairāki gadi. Davies kungs, jūs to zināt. Harms kungs atbalstīja Komisijas priekšlikumu, kurā nebija pieminēts 95 gramu limits. Būtībā, trialogos panāktā vienprātība ir mazs mierinājums attiecībā uz īstermiņa vai tūlītējiem sodiem, kas nespēj panākt tūlītēju tādu automobiļu ražošanu, kuri uz katru nobraukto kilometru rada nevis 120 gramu, bet gan 95 gramu lielas emisijas.
Iespējams, mēs varējām diskutēt un noskaidrot, ko vēl varētu darīt. Es to neapstrīdu, taču uzskatu, ka metodes, kas pieņemtas visos sešos dokumentos, ir Komisijas atkāpšanās ceļš.
Komisija ierosinājusi sarežģītus priekšlikumus, jo arī dalībvalstu, nozares un sociālā klimata situācija ir sarežģīta, taču uzskatu, ka mums ir līdzekļi, lai sasniegtu pirmo posmu un vienotos par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu.
Trešā lieta, par kuru vēlos izteikties, ir ārējā izpausme un gatavošanās Kopenhāgenai. Tā kā pirms trīs dienām biju Poznaņā, izteikšos cik personiski vien iespējams. Svarīgas sarunas Kopenhāgenā nebūs iespējamas, ja mēs kā eiropieši nebūsim 100 % lepni par savu pirmo darbības posmu. Ja mēs nenovērtēsim daudzus ES partnerus, arī partnerus no Kanādas, Austrālijas, Ķīnas un Krievijas, kā arī, ja nenovērtēsim savu pirmo posmu kā lielu sasniegumu, tad neesiet pārsteigti, ka citi sarunās Kopenhāgenā arī mūs neuztvers nopietni. Viņiem nebūs Eiropas Kopienu Tiesas, kas nodrošina attiecīgo direktīvu pienācīgu īstenošanu.
Tādēļ, lūdzu, sāksim iekšējas debates; tas ir pilnīgi saprotami. Protams, pastāv balsojums, taču, ticiet man, visa nozare ir sapratusi šo vēstījumu. Lai kas arī nenotiktu, arī Eiropas pilsoņi ir sapratuši šo vēstījumu, un tam nav nekā kopīga ar mums vai mūsu direktīvām. Gluži vienkārši visa pasaule mūsos klausās, tādēļ nepazemināsim ārkārtējo sasniegumu.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties visiem runātājiem, kas šodien uzstājušies, par konstruktīvo ieguldījumu, un mudinu jūs tiesību aktu kopuma kompromisu atbalstīt vēl pirms mums. Pieņemot kompromisa vienošanos, Eiropas Savienība demonstrēs to, ka ar pietiekošu politisko gribu par saprātīgu cenu iespējams veikt konkrētus pasākumus, kas nepieciešami, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām. Ja 27 dalībvalstis, kuru sociālā un ekonomiskā situācija ir tik dažāda, spēj vienoties par relatīvi īsu termiņu, kurā jāveic ļoti sarežģīti un tālejoši pasākumi, tad kādēļ gan lai nepanāktu līdzīgu vienošanos arī starptautiskā mērogā? Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) konferences laikā, kas pagājušajā nedēļā notika Poznaņā, bija skaidrs, ka Eiropu vēro visa pasaule un ka mūsu rīcība izšķiroši un pozitīvi ietekmēs starptautiskās sarunas.
Vēlos izteikt īsus komentārus par dažiem punktiem, kas iztirzāti šajās debatēs.
Pirmkārt, par automobiļiem: ar kompromisa priekšlikuma palīdzību mūsu pirmais sasniegums būs obligāti standarti, kas izvirzīti Eiropas automobiļu ražotājiem. Tas ir ļoti svarīgi, un tāpēc vien ir iemesls balsot par priekšlikumu, kas ir daļa no tiesību aktu kopuma. Priekšlikums palīdzējis sasniegt aptuveni vienu trešdaļu no Komisijas sākotnējā priekšlikuma mērķiem tādās nozarēs, uz kurām neattiecas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS). Tiks sasniegta viena ceturtdaļa no pašreizējā priekšlikuma mērķiem, un, ja vērā tiks ņemts ilgtermiņa mērķis samazināt emisijas līdz 95 gramiem, tad varētu sasniegt vienu trešdaļu no pašreizējā priekšlikuma mērķiem, kā sākotnēji cerējām. Protams, kā Davies kungs jau minēja, Eiropas automobiļu ražotāju interesēs ir pēc iespēja drīz radīt tehnoloģiskas inovācijas, kas samazinātu automobiļu degvielas patēriņu, jo tādējādi sabiedrība sāks izmatot videi nekaitīgus automobiļus un ražotāji no tā gūs labumu un peļņu. Protams, patērētājiem nebūs tik daudz jāmaksā par degvielu, un labumu no videi nekaitīgiem automobiļiem gūs arī pati vide. Tātad, lai arī tā ir tikai daļa no visa tiesību aktu kopuma, es balsošu par to.
Otrkārt, izsole: esam saņēmuši lielu kritiku par to, ka jāsamazina kvotu apjoms izsolēs. Pirmajā un otrajā tirdzniecības posmā tika izsolītas maksimums 4 % kvotu: tika izsolīti 4 % kvotu. Tagad pēc izsolāmo kvotu apjoma samazināšanas tiek izsolīti pat vairāk nekā 50 % no tām. Izsole ir ļoti svarīga. Tas ir labākais kvotu piešķiršanas veids. Izsole ir saskaņā ar principu "piesārņotājs maksā” un neļauj gūt virspeļņu. Izsolē iespējams gūt finansējumu, kas nepieciešams cīņā pret klimata pārmaiņām un citām labām lietām. Vēl joprojām ir stimuls: tiks izsolīti vairāk nekā 50 %, un šis skaits ar katru gadu palielināsies. Ja dažas no valstīm, kas var atteikties no elektroenerģijas nozares, šo iespēju neizmatos, tad, manuprāt, ar laiku šie procenti vēl pieaugs.
Runājot par virspeļņu, kas varētu rasties bezmaksas kvotu piešķiršanas rezultātā: dalībvalstīm, kuras par to ļoti nobažījušās, vēl joprojām ir iespēja virspeļņu aplikt ar nodokļiem. Tomēr pastāv veidi, kā risināt šo jautājumu, un katram Eiropas Parlamenta deputātam savā valstī ir balsstiesības.
Runājot par ārējo kredītu izmantošanu nozarē, uz kuru neattiecas ETS, jāteic, ka mani pārsteidza daži šodien izteiktie argumenti. Vai tad mēs neatbalstām Ekoloģiski tīras attīstības mehānismus (CDM)? Vai mēs neatbalstām Kioto Protokola elastīgo mehānismu? Vai mēs grasāmies tos neatbalstīt Kopenhāgenas starptautiskajā nolīgumā? Vai, jūsuprāt, sarežģītais Kopenhāgenas Nolīgums būtu iespējams, ja nebūtu šie elastīgie mehānismi?
Tad kāda ir jūsu nostāja? Es to nesaprotu. Vai jūs esat pret elastīgajiem mehānismiem, ieguldījumiem jaunattīstības valstīs, pret tehnoloģiju nodošanu šīm valstīm, emisiju samazināšanu un, protams, šo valstu kreditēšanu? Protams, nepieciešams līdzsvars, lai mēs to vietā neveiktu lielāko daļu darba. Mums jāpalīdz šīm valstīm realizēties tepat Eiropas Savienībā, jo tā ir labāk mūsu ekonomikai. Tā ir vieglāk pielāgoties turpmākām prasībām attiecībā uz emisijām ar zemu oglekļa saturu, un tas mūsu uzņēmējdarbībai un nozarei sniegs pirmo izšķirošo impulsu. Tas būs stimuls radīt jaunas tehnoloģijas un energoefektivitāti, kā arī veicināt atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu.
Protams, visam jābūt līdzsvarā, un uzskatu, ka šis līdzsvars netiks pārtraukts, par 10 % palielinot ārējo kredītu izmantošanu nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, jo tieši par to mēs runājam. Un atkal, atbildot uz to deputātu argumentiem, kas pārstāv valstis, kuras pieprasījušas izņēmumus, man jāteic: labi, neizmatojiet šo izņēmumu savās valstīs. Tas, kā ietekmēt sabiedrības viedokli un panākt, lai valdība jūsu valstī neizmanto šo papildu 1 %, ir jūsu ziņā.
Uzskatu, ka galu galā šis izņēmums vairumā gadījumu netiks izmantots, jo ir tik daudz nosacījumu, lai iegūtu papildu 1 %. Atgādinu, ka papildu 1 % izmantošana CDM projektos pieļaujama vismazāk attīstītajās valstīs. Ja pareizi atceros, galvenā diskusija, kas mums ar jaunattīstības valstīm bija ANO konferencē Poznaņā, bija par to, ka šajās valstīs neīstenojam daudz projektu. Viens no jautājumiem, ko apspriedām, bija par to, kā labāk sadalīt šos projektus starp jaunattīstības valstīm un it īpaši starp vismazāk attīstītajām valstīm. Protams, ļoti svarīgi, lai CDM būtu augstas kvalitātes; šo jautājumu apspriedām ANO konferencē Poznaņā un panācām progresu. Ceru, ka līdz Kopenhāgenas konferencei būsim beiguši diskusijas par CDM uzlabojumiem un pārredzamību, kā arī par absolūti nepieciešamo papildināmības principu.
Pēdējā lieta, par ko vēlos izteikties ir jautājums par to, vai tiesību aktu kopums mūs apdraud. No dažiem mūsu kolēģiem esmu dzirdējis, ka tas apdraud viņu ekonomiku un it īpaši izsoli. Vēlos jums atgādināt, ka ieņēmumus, kas iegūti izsolēs, paturēs attiecīgās dalībvalstis; šī nauda netiks citām valstīm, tā paliek attiecīgās valsts finanšu ministrijas pārziņā, un to var izmantot labiem mērķiem, arī sociālu jautājumu risināšanā. Ja paaugstināsies maksa par elektrību un būs zema energoefektivitāte, jūs varēsiet segt daļu no paaugstinātās elektrības maksas. Tātad es nesaprotu, kādus draudus šo valstu ekonomikai rada izsole: tiesību aktu kopums paredzēts, lai pārvarētu krīzi. Man vairs nav laika par to strīdēties, tomēr šis jautājums jau ir apspriests, un es negrasos pie šīs diskusijas atgriezties.
Ļaujiet man pabeigt šo runu, izsakot sirsnīgu paldies Eiropas Parlamentam, prezidentvalstij un Padomei par viņu lielisko sadarbību attiecībā uz tiesību aktu kopumu, kā arī par attiecīgiem priekšlikumiem par oglekļa dioksīdu, automobiļiem un degvielas kvalitātes direktīvu. Īpaši novērtēju Parlamenta un referentu konstruktīvo attieksmi, kuras dēļ starp iestādēm panākta vienošanās par šo svarīgo tiesību aktu kopumu. Pieņemot šo tiesību aktu kopumu, jūs nodrošināsiet, ka Eiropas Savienībā notiek konkrēti pasākumi, kas apstiprina apņemšanos samazināt emisijas, kā arī pierādīsiet Eiropas vadošo nozīmi starptautiskās sarunās par klimata pārmaiņām. Liels vairākums atbalsta šos pasākumus; jo spēcīgāks būs vēstījums, ko attiecībā uz savu apņemšanos risināt klimata pārmaiņu jautājumu sūtīsim saviem starptautiskajiem partneriem, jo efektīvāk spēsim tos pārliecināt sekot mūsu piemēram. Tādēļ es jūs mudinu šodien atbalstīt šo tiesību aktu kopumu.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, man ir tas gods pabeigt šīs konstruktīvās debates. Tās ir liels sasniegums. Kurš gan būtu ticējis, ka spēsim vienoties par tik sarežģītu pasākumu kopumu. Vēl jo vairāk, vienoties ne tikai ar pilnīgu Padomes vienprātību, bet jau pirmajā lasījumā panākt vienošanos ar Parlamentu par šiem sarežģītajiem jautājumiem. Tas patiesi ir liels sasniegums.
Tikai vēlos pieminēt, ka vienošanās laikā Komisija sniegusi vairākas deklarācijas. Tās ir nodotas Parlamentam, lai varētu tās pievienot mūsu debašu protokola pielikumā.
Kopīgiem spēkiem esam panākuši vienošanos, un man ir prieks jums to uzticēt. Vēlu jums veiksmi rītdienas balsojumā.
Komisijas paziņojumi par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu
Emisijas kvotu tirdzniecība - A. Doyle ziņojums
Komisijas paziņojums attiecībā uz pārskatītās ETS direktīvas 10. panta 3. punktu
Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam dalībvalstis tos ieņēmumus, kas gūti kvotu izsolēs, var arī izmantot, lai atbalstītu īpaši efektīvu spēkstaciju celtniecību, tostarp tādu jauno enerģijas ražošanas spēkstaciju celtniecību, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai (carbon capture and storage - CCS ). Jaunajām iekārtām, kuru efektivitāte ir lielāka nekā spēkstacijai saskaņā ar Komisijas 2006. gada 21. decembra lēmuma (2007/74/EK) 1. pielikumā noteikto vērtību, dalībvalstis var sniegt atbalstu līdz 15 % no kopējām ieguldījumu izmaksām jaunai spēkstacijai, kas gatava uztvert un uzglabāt oglekli.
Komisijas deklarācija pie 10 a. panta 4 a. punkta par grozījumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai
Dalībvalstis var uzskatīt, ka konkrētām iekārtām, kurām ir konstatēts ievērojams CO2 emisiju pārvirzes risks, nepieciešama pagaidu kompensācija attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijām un iekļautas elektroenerģijas cenās. Ja netiks noslēgta starptautiska vienošanās, Komisija apņemas līdz 2010. gadam apspriesties ar dalībvalstīm un pārveidot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, lai tādējādi radītu sīki izstrādātus noteikumus, kas dalībvalstij šādos gadījumos sniegtu iespēju piešķirt valsts atbalstu. Noteikumi būs saskaņā ar principiem, kas minēti neoficiālos Padomes 2008. gada 19. novembra dokumentos (2. pielikums 15713/1/08).
Oglekļa uztveršana un uzglabāšana - A. Davies ziņojums
Komisijas deklarācija par jaunākajām tendencēm CCS tehnoloģiju izmantošanā
No 2010. gada Komisija saistībā ar CCS demonstrējumu projektu tīkla darbību arī regulāri ziņos par jaunākajām tendencēm CCS tehnoloģiju izmantošanā. Ziņojumos tiks iekļauta informācija par sasniegumiem CCS demonstrējumu spēkstaciju izmantošanā, panākumiem CCS tehnoloģiju izstrādē, izmaksu aplēsēm un CO2 transportēšanas un uzglabāšanas infrastruktūras izveidi.
Komisijas deklarācija attiecībā uz sākotnējās atļaujas piešķiršanas lēmumiem un sākotnējiem lēmumiem par atbildības nodošanu saskaņā ar direktīvas 10. panta 1. punktu un 18. panta 2. punktu
Komisija publicēs visus atzinumus par sākotnējās atļaujas piešķiršanas lēmumiem saskaņā ar direktīvas 10. panta 1. punktu un par sākotnējiem lēmumiem par atbildības nodošanu saskaņā ar 18. panta 2. punktu. Tomēr publicētajā atzinumu redakcijā nebūs ietverta informācija, kuras konfidencialitāti garantē izņēmumi, kas attiecībā uz publisku piekļuvi informācijai paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006, ar kurām reglamentē attiecīgi publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.) un to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemēro Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).
Komisijas deklarācija par to, vai oglekļa dioksīds būtu jāiekļauj pārskatītajā Seveso direktīvā kā konkrēta viela ar piemērotām robežvērtībām.
CO2 ir parasta viela, kas patlaban nav klasificēta kā bīstama viela. Tāpēc CO2 transportēšana un uzglabāšanas vietas pašreiz nav iekļautas Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (Seveso direktīva). Komisija ir veikusi par CO2 transportēšanu pieejamās informācijas provizorisku analīzi, un gan empīriskie pierādījumi, gan modelēšanas rezultāti attiecībā uz transportēšanu pa cauruļvadiem liecina, ka radītais risks nav lielāks par risku, ko rada dabasgāzes transportēšana pa cauruļvadiem. Šķiet, ka tas pats attiecas arī uz CO2 pārvadāšanu ar kuģi salīdzinājumā ar sašķidrinātas dabasgāzes vai sašķidrinātas naftas gāzes pārvadāšanu ar kuģi. Turklāt ir pamats domāt, ka avārijas briesmas, ko CO2 uzglabāšanas vietā varētu radīt plīsums iesūknēšanas laikā vai noplūde pēc iesūknēšanas, visticamāk, nav lielas. Tomēr iespējas iekļaut CO2 Seveso direktīvā kā konkrētu vielu tiks pamatīgāk izvērtētas, veicot minētās direktīvas ierosināto pārskatīšanu, kas plānota 2009. gada beigās 2010. gada sākumā. Ja izvērtējumā tiks noteiktas būtiskas potenciālas avārijas briesmas, Komisija ierosinās iekļaut CO2 pārskatītajā Seveso direktīvā kā konkrētu vielu ar piemērotām robežvērtībām. Tādā gadījumā Komisija ierosinās attiecīgi grozīt arī III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvai 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (Direktīva par atbildību vides jomā), lai nodrošinātu to, ka Direktīva par atbildību vides jomā attiecas uz visiem "Seveso" objektiem, kuros rīkojas ar CO2 superkritiskā stāvoklī.
Komisijas deklarācija par CO 2 minerālo piesaisti
CO2 minerālā piesaiste (CO2 piesaiste neorganisko karbonātu veidā) ir potenciāla klimata pārmaiņu mazināšanas tehnoloģija, kuru principā varētu izmantot to pašu kategoriju rūpnieciskie objekti, kuri var izmantot CO2 ģeoloģisko uzglabāšanu. Tomēr patlaban tā vēl tiek izstrādāta. Bez lietderības koeficienta samazināšanās(1) , kas saistīta ar CO2 uztveršanu, ievērojama lietderības koeficienta samazināšanās vēl joprojām ir saistīta tieši ar minerālu karbonizāciju, un tā jānovērš, pirms var plānot procesa komerciālu izmantošanu. Tāpat kā ģeoloģiskai uzglabāšanai arī šim procesam būs jāparedz vajadzīgā kontrole, lai nodrošinātu to, ka tehnoloģija nekaitē videi. Tā kā abas tehnoloģijas būtiski atšķiras, arī šī kontrole, visticamāk, ievērojami atšķirsies no ģeoloģiskajai uzglabāšanai piemērojamās kontroles. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija rūpīgi sekos minerālās piesaistes tehniskajam progresam, lai izstrādātu tiesisko regulējumu, kas nodrošinās iespēju veikt videi nekaitīgu minerālo piesaisti un tās iekļaušanu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, kad tehnoloģija būs sasniegusi piemērotu izstrādes stadiju. Tā kā dalībvalstis izrāda interesi par šo tehnoloģiju un tehnoloģijas strauji mainās, šķiet, ka pirmo novērtējumu ir lietderīgi sagatavot ap 2014. gadu vai arī agrāk atkarībā no apstākļiem.
Degvielas kvalitātes direktīva - D. Corbey ziņojums
Komisijas paziņojums, lai atbalstītu jaunās direktīvas pieņemšanu
Komisija apstiprina, ka 7. a panta 2. punkta b) un c) apakšpunktos minētie 2 % samazinājumi nav saistoši un ka to nesaistošā būtība tiks izvērtēta pārskatā.
CO2 un automobiļi - G. Sacconi ziņojums
Komisija apstiprina, ka 2009. gadā tā grasās ierosināt pārskatīt Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību. Tādējādi būs iespējams nodrošināt, ka patērētāji saņem atbilstošu informāciju par jauno pasažieru automobiļu CO2 emisijām.
Komisija Direktīvu 2007/46/EK pārskatīs līdz 2010. gadam, lai dalībvalstu iestādēm, kas saskaņā ar Reglamentu ir atbildīgas par uzraudzību un ziņošanu, varētu paziņot par transportlīdzekļu inovatīvām tehnoloģijām (ekoinovācijām) un to ietekmi uz transportlīdzekļu CO2 emisijām
Lai veicinātu lietderīgāku degvielas izmantojumu, Komisija apsvērs iespēju sagatavot un īstenot prasības attiecībā uz automobiļiem, lai tie atbilstu degvielas ekonomijas skaitītājiem. Šajā saistībā Komisija apsvērs iespēju mainīt tiesību aktus par tipa apstiprinājumu un līdz 2010. gadam pieņemt nepieciešamos tehniskos standartus.
Tomēr Komisija ir apņēmusies sasniegt labāka regulējuma iniciatīvas mērķus, kā arī pamatot priekšlikumus, veicot visaptverošu ietekmes un ieguvumu novērtējumu. Šajā saistībā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu Komisija turpinās novērtēt nepieciešamību ierosināt jaunus tiesību aktu priekšlikumus, tomēr tā saglabā tiesības izlemt vai un kad būtu piemērots laiks ierosināt šādus priekšlikumus.
Atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana - C. Turmes ziņojums.
Komisijas deklarācija pie 2. panta b) punkta
Komisija uzskata, ka šīs direktīvas nolūkos jēdziens "rūpniecības un sadzīves atkritumi” varētu ietvert arī atkritumus, kas saukti par "komerciāliem atkritumiem”.
Komisijas deklarācija pie 20. panta 6. punkta d) apakšpunkta
Komisija uzskata, ka atsauce uz 20 %, kas minēti 20. panta 6 punkta pēdējā apakšpunktā, netiks skaidrota savādāk kā direktīvas 3. panta 1. apakšpunktā.
Komisijas deklarācija pie 20. panta 6. punkta d) apakšpunkta, kā arī 7. un 8. punkta
Komisija atzīst, ka dažās dalībvalstīs jau 2005. gadā bija ievērojami liels atjaunojamo energoresursu valsts līmeņa īpatsvars. Sagatavojot ziņojumus, kas minēti 20. panta 6. punkta d) apakšpunktā, kā arī 7. un 8. punktā, Komisija rēķināsies arī ar atjaunojamu energoresursu daļas pieauguma robežizmaksām, kā tas nepieciešams, veicot labāko ienākumu un izdevumu analīžu novērtējumu, un, kā jau pienākas, ikvienā priekšlikumā, kas ierosināts saskaņā ar iepriekšminēto pantu, iekļaus dalībvalstīm piemērotus risinājumus.
Komisijas deklarācija pie VII b pielikuma
Komisija centīsies panākt direktīvas VII pielikumā minēto pamatnostādņu drīzāku izstrādi - līdz 2011. gadam - un sadarbosies ar dalībvalstīm, lai sagatavotu datus un metodiku, kas ļautu novērtēt un uzraudzīt siltumsūkļu radīto ietekmi direktīvas mērķu sasniegšanā.
Pamatnostādnēs tiks paredzētas korekcijas sezonālā lietderības koeficienta (SPF) vērtībām, ko izmanto, lai izvērtētu iespēju iekļaut siltumsūkļus, ko nedarbina ar elektroenerģiju, tādējādi ņemot vērā to, ka šādu siltumsūkļu radīto primārās enerģijas pieprasījumu energosistēmas efektivitāte neietekmē. Izstrādājot pamatnostādnes, Komisija arī izvērtēs iespēju sagatavot metodiku, kas ļautu jebkura siltumsūkļa iekļaušanas izvērtējumā izmantojamo SPF vērtību aprēķināt, ņemot vērā vidējos klimatiskos apstākļus.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, runājot par Reglamenta neievērošanu, jāteic, ka ļoti bieži saņemam sūdzības par to, ka Komisija un Padome mēdz neapmeklēt debates. Lai gan šodien ieradušies divi komisāri un viens ministrs, debatēs piedalās par nožēlu tikai pieci deputāti. Uzskatu, ka tas ir slikti, un esam komisāriem un ministram parādā atvainošanos.
Priekšsēdētājs
Pilnībā piekrītu - tas pierāda, cik profesionāli un labvēlīgi strādā Padome un Komisija.
Vēlos jūs informēt, ka Eiropas Parlamenta deputāte Karin Scheele ir iesniegusi atlūgumu, kas spēkā stājas 2008. gada 11. decembrī. Saskaņā ar Reglamenta 4. panta 1. punktu Parlaments, sākot ar iepriekš minēto datumu, izsludina vakanci uz viņas amatu. Tikmēr Austrijas iestādes ir mūs informējušas, ka, lai aizstātu Karin Scheele, ar 2008. gada 11. decembri Eiropas Parlamentā ievēlēta Maria Berger.
Saskaņā ar Reglamenta 3. panta 2. punktu, kamēr Maria Berger pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par strīdīgu jautājumu, un ar noteikumu, ka deputāte pirms tam ir parakstījusi minēto rakstisko deklarāciju, kurā apliecina, ka viņa neieņem nevienu amatu, kurš nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, viņa darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās, un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.
