Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B7-0303/2011). Kolēģi, lūdzu, ņemiet vērā, ka mēs sākam 40 minūtes vēlāk.
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Gay Mitchell
Priekšsēdētāja kungs, es zinu, ka es laužos atvērtās durvīs, izvirzot šo jautājumu, bet es vēlreiz vēlētos atkārtot, ka tas nav pieņemami, ka jautājumu laiks tiek vadīts šādā veidā.
Pasaulē nav tāda parlamenta, kurā jautājumu laiks nebūtu svēts. Es vēlreiz vēlētos jūs lūgt izskatīt šo jautājumu Birojā.
Priekšsēdētājs
Mitchell kungs, tas nav Biroja, bet gan Prezidentu konferences jautājums, bet nav šaubu, ka Swoboda reformās būs ietverti priekšlikumi, kā to risināt. Es jums piekrītu. Tas ir absolūti neapmierinoši, bet es sāku vadīt sēdi tikai 19.40, tāpēc patiešām neesmu atbildīgs par tās kavējumu.

Temats: Budžeta projektā plānotie līdzekļi cīņai pret jauniešu bezdarbu
Saistībā ar pamatiniciatīvu "Jaunu prasmju un darbavietu programma " tiek uzsvērts, kā krīzes rezultātā nodarbinātības līmenis pazeminājies līdz 69 %, bet bezdarba līmenis turpretim palielinājies un sasniedz 10 %. Ja uzskata, ka darba tirgus 2010. un 2011. gadā stabilizējies, nodarbinātības līmeņa panākšanai 75 % apmērā līdz 2020. gadam nepieciešams, lai nodarbinātība ik gadu pieaugtu par nedaudz vairāk nekā 1 %. Tajā pašā laikā jauniešu vecumā līdz 25 gadiem bezdarba līmenis ir gandrīz 20 %, un nepārejošā krīze drīzāk izraisīs turpmāku nodarbinātības līmeņa samazināšanos pretēji par mērķi izvirzītajam nodarbinātības pieaugumam par 1 %.
Kādā veidā Komisija mēģinās panākt ES mērķi nodarbinātības jomā par vidējo pieaugumu nākamgad par 1 %, un kādi līdzekļi tam tiek plānoti budžetā?
Vai Komisija uzskata, ka ierosinātā budžeta līdzekļu samazināšana nākamajam gadam negatīvi ietekmēs līdzekļu apmēru, kas kopumā paredzēti izglītībai, profesionālajai apmācībai un nodarbinātības sekmēšanai ES?
László Andor
Komisijas loceklis. - Kā jūs visi zināt, ES pamatmērķi Eiropā līdz 2020. gadam ir palielināt nodarbinātības līmeni līdz 75%, glābjot vismaz 20 miljonus iedzīvotāju no nabadzības un sociālās izstumtības, proporcionāli samazinot to skolēnu skaitu, kuri pārtrauc skolas gaitas priekšlaicīgi, zem 10% līmeņa, un nodrošinot to, ka vismaz 40% no jaunākās paaudzes iegūs augstākā līmeņa izglītību līdz 2020. gadam.
Komisija palīdz dalībvalstīm sasniegt šos mērķus, sniedzot finansiālu palīdzību, jo īpaši izmantojot Eiropas Sociālo fondu, politikas koordināciju un politikas orientāciju ES līmenī "Eiropas pusgada” ietvaros. 2011. gada Vienotais nodarbinātības ziņojums, kurš pamatojas uz Komisijas vērtējumu dalībvalstu nacionālo reformu programmu projektam, aicina tās uzlabot darba tirgus funkcijas, ieviešot nodarbinātībai draudzīgākas nodokļu sistēmas un vairāk piesaistot darba samaksu sociālajam nodrošinājumam, nodrošināt to, ka darba algas atspoguļo darba ražīguma izmaiņas, ieviest elastīgu darba organizāciju, lai veicinātu sieviešu turpmāku iekļaušanos darba tirgū, nodrošināt, lai pensiju reformās būtu paredzēta tiešāka saikne starp vēlāku pensionēšanos un palielinātām pensiju izmaksām, kas novērstu iedzīvotāju vēlmi pensionēties agri, un sasaistīt bezdarba pabalstus ar aktīvā darba ciklu.
Tas nozīmē, ka jāpastiprina nodrošinātības tīkli tad, kad tas ir visvairāk nepieciešams, par ko mēs esam pārliecinājušies pēdējo pāris gadu laikā, bet uzkrājumi jāveido labajos laikos. Kad tieši ir šie labie laiki, tas jānovērtē katrai valstij pašai. Cerams, ka pēc pāris gadiem mums visiem tādi pienāks. Bet pašreizējos ļoti grūtajos apstākļos ir svarīgi arī, lai valsts nodarbinātības dienesti sniegtu labāku atbalstu darba meklēšanā. Mums ir arī jāsamazina darba tirgus segmentācija. Patiešām, pieredze rāda, ka atsevišķām grupām un galvenokārt tām, kuras slēdz pagaidu vai riskantus līgumus, krīze ir bijusi lielāks trieciens. Tas ir iemesls, kāpēc Komisija ir aicinājusi dalībvalstis ieviest beztermiņa līgumus, kuros pamazām tiktu stiprinātas tiesības uz aizsardzību.
Lai gan Eiropas Sociālais fonds ir neliels salīdzinājumā ar nacionālo valstu budžetiem, tas palīdz dalībvalstīm pārvarēt pašreizējo ekonomisko krīzi. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par budžeta pārskatīšanu un Piektā ziņojuma par sociālo kohēziju slēdzieniem Eiropas ekonomikas stratēģija līdz 2020. gadam nodrošina gan kopīgo prioritāšu skaidru kopumu, gan sistēmu finansējuma prioritāšu noteikšanai pēc 2013. gada saskaņā ar gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķiem, tostarp cilvēkresursu attīstību. Komisija iesniegs savus priekšlikumus nākamajam daudzgadu finanšu plānam jūnija beigās.
Attiecībā uz 2012. gada budžetu, es vēlētos uzsvērt, ka budžeta projekts, ko Komisija pieņēma 20. aprīlī, ir saskaņā ar Eiropas Padomes 24. un 25. marta slēdzieniem, kuros apgalvots, ka līdztekus finansiālās konsolidācijas centieniem ir nepieciešamas izaugsmi veicinošas strukturālās reformas. Šajā nolūkā dalībvalstis īstenos pasākumus, lai investētu izglītībā un apmācībā. Komisija ir piemērojusi ierobežojošu politiku attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem, simboliski "iesaldējot” Komisijas administratīvos izdevumus. Tomēr Komisija ir ierosinājusi paaugstināt savas saistības par 3,7% un maksājumu apropriācijas attiecīgi par 4,9%, liekot uzsvaru uz izdevumiem saistībā ar stratēģiju "Eiropa 2020”, tostarp ESF, mūžizglītības programmu, programmu "Jaunatne darbībā”, Septīto pētniecības pamatprogrammu un konkurētspējas un inovāciju programmām.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paldies, komisār, par jūsu atbildi. Es, protams, vēlētos jums atgādināt, ka bezdarba līmenis, jo īpaši jauniešu vidū Eiropā pašlaik ir gandrīz 20,5%, un dažos gadījumos jau vairs nav kontrolējams. Saskaņā ar man pieejamiem datiem Spānijā tas ir 43,5% un Grieķijā, es atkārtoju - jauniešu vidū, tuvu 36%. Ņemot vērā, ka šis kritiskais stāvoklis ir viens no gadījumiem, kurus mēs nevarējām paredzēt pirms 2 vai 3 gadiem, vai mēs, papildus tam, ko jūs mums jau teicāt, varam sagaidīt jaunu Komisijas rīcību šajā konkrētajā situācijā?
Gay Mitchell
Komisār, ja jūs apsvērtu, ka jaunatnes bezdarba problēmas ir saistītas ar konkrētām teritorijām, jūs apjaustu, ka vislielākais bezdarbs ir to iedzīvotāju vidū, kam ir viszemākais izglītības līmenis, kuri, iespējams, dzīvo vietējo pārvaldes iestāžu kompleksos, kuros nav piekļuves izglītībai un sociālajai labklājībai, kuros ir visaugstākais bezdarba līmenis.
Ir tādi vietējās attīstības modeļi, kuri ir sākuši risināt šo jautājumu, pamatojoties uz konkrētās teritorijas apstākļiem. Vai Komisija apsvērtu kādu rīcību kopīgi ar dalībvalstīm censties un apkarot bezdarbu teritorijās, kurās tas ir visplašākais?
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, kā jau mēs dzirdējām, gan Grieķijā, gan Eiropā ir plašs bezdarbs jauniešu vidū. Tajā pašā laikā jaunieši, sievietes un emigranti ir visneaizsargātākās sabiedrības grupas, ja ir runa par darba devēju patvaļīgu rīcību, ar to es domāju darba tiesību pārkāpumus un kolektīvā līguma neievērošanu. Tāpēc es vēlētos jautāt jums, komisār, kādus pasākumus jūs paredzat veikt, lai aizsargātu jaunos strādniekus no bīstamu darbu veikšanas un darba devēju patvaļīgu rīcības.
László Andor
Komisijas loceklis. - Situācija Eiropas Savienībā nav viendabīga. Kopējā vidējā statistikas aina ir ļoti slikta, dati ir patiešām satraucoši. Tomēr dažās valstīs rādītāji ir relatīvi labi, tās sekmīgi cīnās pret jauniešu bezdarbu pat recesijas apstākļos. Konkrēti tas ir Nīderlandes un Austrijas gadījums, daļēji arī Vācijas. Valstis, kurās ir sliktāki rādītāji, var mācīties no šīs pieredzes.
Sekmīgie modeļi sastāv no vairākiem elementiem, un arī neveiksmes cēloņi valstīs, kurās jauniešu bezdarbs ir sasniedzis vienu trešdaļu šajā vecuma grupā, ir vairāki. Pašlaik otrajā grupā ir diezgan neliels valstu skaits - vairāk nekā pusducis. Saikne starp izglītību un darba tirgu ir absolūti svarīga, lai uzlabotu izglītības sistēmas darbību, jo īpaši liela nozīme ir profesionālajai apmācībai un turpmākām apmācības iespējām, tāpēc mēs izvirzām reformas, kuras vērstas šajā virzienā.
Ir skaidrs, ka ir jāuzlabo darba līgumi, tāpēc mēs pamatiniciatīvā "Jaunu prasmju un darbavietu programma” uzsvērām segmentācijas problēmu un atbalstījām beztermiņa līgumu slēgšanu, kam var būt plašāka nozīme, bet kas jo īpaši palīdz jaunākajai paaudzei.
Mēs atbalstījām arī jaunatnes garantijas, kas sekmīgi tiek piemērotas dažās dalībvalstīs, un to plašāks pielietojums ir ļoti daudzsološs. Es vēlētos uzsvērt arī tieši jaunatnei piemērotās ESF programmas. Es esmu redzējis tikai dažas no tām. Es domāju, ka tās ir ļoti svarīgas, jo īpaši, ja atstumtības risks, risks tikt izslēgtam no darba tirgus iespējām, ir liels sociāls risks. Es domāju, ka Eiropas Sociālo fondu var izmantot inovatīvi; ir daudz ļoti labu piemēru.
Mēs esam gatavi izplatīt labus projektus, kas var nodrošināt nodarbinātību un mācību iespējas jaunu cilvēku dzīvesvietās; bet ir arī daudz piemēru, kas nodrošina iespējas doties strādāt citās valstīs. Es uzskatīju, ka, un jo īpaši pašlaik, mums jāpievērš jauniešu uzmanība mobilitātes vajadzībai un jāizmanto iespējas, ko sniedz ārvalstis. Mums jāpalīdz vairot prasmes un jāizplata informācija - šeit ļoti noderīgs ir EURES tīkls, un Komisija to tiešā veidā atbalsta - un arī jāatbalsta mobilitāte, jo nodarbinātības iespējas un vakances ļoti bieži uzrodas dažādos reģionos vai dažādās valstīs. Jauniešu vecumā tam nevajadzētu būt šķērslim.
Temats: KLP un daudzgadu finanšu shēma laika posmam pēc 2013. gada
Šobrīd vairāk nekā jebkad, īpaši ņemot vērā neseno enerģijas resursu cenu pieaugumu un dažos pasaules reģionos valdošo nestabilitāti, ir nepieciešama KLP, kurai tiek piešķirts pietiekams finansējums, kura sniedz tādas sabiedriskas preces kā droša un ilgtspējīga pārtikas piegāde Eiropas Savienībā, ar kuru tiek nodrošināts stabils pārtikas cenu režīms gan attiecībā uz produktiem, ko pārdod paši zemnieki, gan attiecībā uz produktiem, ko pārdod veikalos, un kura veido pamatu aktīvai lauku ekonomikai.
Vai Komisija var apstiprināt, ka KLP, kurai tiks piešķirts pietiekams finansējums, paredzot tai ES budžetā tikpat lielu līdzekļu daļu kā līdz šim, tiks atvēlēta centrālā vieta jebkādās daudzgadu finanšu shēmas reformās, ņemot vērā KLP centrālo nozīmi iepriekš minēto sabiedrisko preču nodrošināšanā?
Temats: KLP finansēšana pēc 2013. gada
Vai Komisija var apstiprināt, ka tā atbalsta stingru un ar resursiem labi nodrošinātu kopējo lauksaimniecības politiku, kas iekļauta nākamajā daudzgadu finanšu shēmā?
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, nākamajai kopējai lauksaimniecības politikai jārisina lauksaimniecības pašreizējie uzdevumi, un te es runāju par pārtikas drošību, lauksaimniecības ienākumu stabilizāciju un augstas kvalitātes un ārkārtīgi drošu pārtikas produktu ražošanu. Tomēr tajā pašā laikā kopējai lauksaimniecības politikai jārisina uzdevumi vides un teritoriālajā jomā, kā arī jāsasniedz stratēģijas "Eiropa 2020” mērķi, atbalstot arī lauksaimniecības nozaru un lauku apvidu konkurētspēju un ilgtspēju.
Komisija paredz ierosināt mērķtiecīgu un visaptverošu kopējās lauksaimniecības politikas reformu, kurā tiks prasīts lauksaimniekiem dot svarīgu ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā. Tiešo maksājumu uzplaukuma kopējā ietekme un pareizāk vērsti lauku attīstības pasākumi nozīmēs, ka KLP piedāvā stingrāku un pilnīgāku reakciju uz sabiedriskā labuma nodrošināšanu vides jomā.
Spēcīgai un mērķtiecīgai kopējai lauksaimniecības politikai ir arī nepieciešams atbilstošs Eiropas Savienības budžets. Šajā nolūkā Komisijai jāiesniedz savi tiesību aktu priekšlikumi nākamajam daudzgadu finanšu plānam 2011. gada jūnija beigās. Pēc tam Komisija iesniegs savus priekšlikumus par kopējās lauksaimniecības politikas reformu 2011. gada otrajā pusē, lai nodrošinātu to, ka mēs varam saskaņot tiesību aktu priekšlikumu iesniegšanu budžeta līmenī, tajā pašā laikā ņemot vērā mūsu uzdevumus turpmākajai kopējai lauksaimniecības politikai.
Seán Kelly
Tikai īss kopsavilkums. KLP 2020. gadam paziņojumā ir teikts, ka, sasniedzot visus turpmākos mērķus, KLP "pieprasīs, lai tiktu uzturēts sabiedrības atbalsts lauksaimniecības nozarei un lauku apvidiem”. Jūs pats to minējāt, komisār. Kā jūs ierosināt panākt, lai šis atbalsts KLP tiktu nodrošināts jaunajā ES daudzgadu finanšu plānā?
Liam Aylward
Komisār, kā jūs zināt, sabiedriskā labuma nodrošināšana un pārtikas piegādes drošība maksā ļoti dārgi. Lauksaimniekiem ir jāzina, ka viņi saņems godīgu samaksu par saviem pūliņiem. Viņiem jābūt arī iespējai plānot savu darbību.
Šajā sakarā un, lai virzītu uz priekšu KLP sarunas, kad Komisija ir paredzējusi atklāt detalizētus priekšlikumus nākamajam daudzgadu finanšu plānam un KLP budžeta piešķiršanai? Es domāju, ka mums kā deputātiem tas obligāti ir jādara zināms pēc iespējas ātrāk, jo mēs taustāmies tumsā, nezinot, kāds finanšu apjoms mums būs pieejams.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisār, no tā, ko jūs teicāt, iznāk, ka kopējā lauksaimniecības politikā tiks veiktas ļoti tālejošas izmaiņas. Mans jautājums šajā sakarā ir šāds: vai tās būs tikai kvalitatīvas izmaiņas, vai tiek plānots arī iekļaut izmaiņas veidā, kā finansējums tiek piešķirts, piemēram, atsevišķām valstīm? Pašlaik lauksaimniecībai paredzētais finansējums tiek sadalīts ļoti atšķirīgi starp dažādām valstīm.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Es sirsnīgi pateicos komisāram par sniegto atbildi. Pasaules valstu sarakstā, kurā norādītas pret pārtikas cenu celšanos visneaizsargātākās valstis, četras no 40 saraksta augšgala valstīm ir Eiropas Savienības dalībvalstis. Es neapšaubu komisāra vislabākos nodomus attiecībā uz budžetu, bet cik lielā mērā nākamais budžets spēs apmierināt gan prasības pārtikas jomā, gan jaunos uzdevumus vides jomā?
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, tika jautāts, kā budžets spēs pildīt uzdevumus pārtikas jomā, kad tajā pašā laikā ir jāsasniedz mērķi, kas noteikti Eiropas Savienības līgumā attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un stratēģiju "Eiropa 2020”. Atbilde ir, ka mēs to panāksim ar vairākiem pasākumiem, kurus plānojam veikt saistībā ar šo reformu, pirmkārt, uzlabot mums pieejamā budžeta sadalījumu, nodrošināt labāku maksājumu sabalansētību starp dažādām zemnieku saimniecībām un dažādām dalībvalstīm, kā arī izmantot budžetu lauksaimnieku motivācijai līdztekus pārtikas ražošanai ražot preces arī tirgum, izmantojot mērķtiecīgu lauksaimniecības praksi.
Es domāju, ka tā mēs nodrošināsim to, ka turpmākā lauksaimniecības politika, kas ir nozaru politika, sniegs daudznozaru atbildes, un tādā veidā budžets, kas jāpiešķir kopējai lauksaimniecības politikai, parādīs un nodrošinās patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Es domāju, ka tādā veidā mēs varam attaisnot apjomīgu kopējās lauksaimniecības politikas budžetu un budžetu, kurš pilda mērķus, kurus mēs esam izvirzījuši šai politikai. Nepārprotami, tas, ko kopējā lauksaimniecības politika un Eiropas lauksaimnieki nodrošina kā preču ražošanu tirgū, būs proporcionāli tiem līdzekļiem, ko mēs varēsim viņiem piešķirt.
Kad mēs runājam par budžetu, mums jāņem vērā arī sistēma un vispārējais ekonomiskais fons, kādā mēs apspriežam budžetu, tāpēc pašlaik ir grūti runāt par konkrētiem skaitļiem. Dalībvalstis cenšas samazināt savus izdevumus; mums arī Eiropas līmenī jāspēj novirzīt finanšu līdzekļi galvenajām prioritātēm un Eiropas pievienotajai vērtībai. Es domāju, ka tādā veidā, Kelly kungs, mēs varam attaisnot apjomīgu kopējās lauksaimniecības politikas budžetu, minot pozitīvo ieguldījumu, ko šī politika dod Eiropas sabiedrībai, ne tikai kā lauksaimniecības produkciju tirgiem, bet arī kā produkciju, kas netiek novadīta tirgos - produkciju, par kuru nemaksā tirgi. Mēs spēsim izpildīt šos uzdevumus, gan veicot maksājumus lauksaimniekiem, gan īstenojot otro pīlāru - veicot ieguldījumus, lai atbalstītu vietējo preču ražošanu.
Kā jau es ievadā teicu, jūnijā nāks klajā priekšlikumi daudzgadu plānam, un tikai pēc tam, rudenī, Komisija iesniegs tiesību aktu priekšlikumus. Komisijas veiktie pasākumi ir absolūti konsekventi, tā kā mēs jau esam iesnieguši šīs politikas galvenās aprises Komisijas paziņojumā pagājušā gada novembrī. Jūnija beigās Komisija izstrādās priekšlikumus daudzgadu budžeta plānam. Uz tā pamata un uz tā paziņojuma pamata, kurā ietvertas reformu galvenās aprises, Komisija rudenī iesniegs tiesību aktu paketi. Tad mēs noteikti netaustīsimies pilnīgā tumsā, jo daudzgadu budžeta plāns jau būs iesniegts.
Tāpēc izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā būs ne tikai kvalitatīvas - uzlabot mūsu mērķu virzību -, bet tās paredzēs arī maksājumu sadali starp dalībvalstīm; gan starp pašām dalībvalstīm, gan starp dažādu kategoriju zemnieku saimniecībām, tieši tāpēc, lai labāk izmantotu pieejamos līdzekļus atbilstoši izvirzītajiem mērķiem. Šī maksājumu sabalansēšana ne tikai būs godīgāka, bet arī labāk mobilizēs lauksaimniecībā iesaistītās struktūras, lai sasniegtu jaunos mērķus, ko mēs sev izvirzām, jo pašreizējos apstākļos, kad mēs nosakām ļoti skaidrus uzdevumus turpmākajai lauksaimniecības politikai, vairs neattaisnojas vēsturiskā maksājumu sistēma, kas balstās uz iepriekš piešķirtām dotācijām.
Niculescu kungs, kā mums panākt labāku saskaņotību starp preču ražošanu tirgum, pārtikas produktiem un precēm vides jomā? Mēs to nepanāksim, cenšoties vēl vairāk noslogot lauksaimniekus, bet drīzāk cenšoties izmantot daļu budžeta kā stimulu, lai ražotu preces, pielietojot tādas lauksaimniecības prakses metodes, kurā tiek saudzēta vide, bet kuras obligāti neprasa pārāk lielu ražošanas izmaksu palielinājumu. Tāpēc, pateicoties šai iniciatīvai un nozīmīgi neietekmējot lauksaimniecības ražošanas līmeni, Eiropas lauksaimnieki varēs ražot preces arī tirgum. Tomēr, protams, preču ražošana tirgum būs tieši proporcionāla tai budžeta daļai, ko mēs varēsim apstiprināt, lai segtu izmaksas saistībā ar šāda veida lauksaimniecības praksi. Tādā veidā kopējā lauksaimniecības politika spēs apvienot vairākus aspektus: ekonomiskos aspektus, vides aspektus, aspektus saistībā ar klimata pārmaiņām un aspektus saistībā ar teritoriju saskaņošanu lauku apvidos - tie ir šajā reformā izvirzītie uzdevumi.
Temats: Jauninājumi un pasākumi cīņai pret klimata pārmaiņām
Lai sasniegtu savus vērienīgos mērķus klimata jomā, ES ir nepieciešamas jaunas novatoriskas tehnoloģijas. Tādējādi pielāgošanās klimata pārmaiņām varētu sniegt iespējas izaugsmes veicināšanai, radot simtiem tūkstošu darbavietu, kā arī nodrošinot progresīvu tehnoloģiju eksportu. Tomēr, tā kā privātais ieguldījums jaunos ar risku saistītos mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) nav pietiekams, videi nekaitīgu tehnoloģiju inovācija Eiropā lielā mērā būs atkarīga no publiskā finansējuma. ESAO ir norādījusi, ka starpvaldību sadarbībai ir būtiska nozīme ES, ņemot vērā 27 valstu politiku inovāciju jomā un ES programmu daudzveidību (piemēram, Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns, SET plāns, NER 300, Europe INNOVA, Kohēzijas fonds).
Vai saistībā ar minēto Komisija uzskata, ka būtu lietderīgi, ja jautājumu vienkāršošana, kopēju mērķu un atlases kritēriju noteikšana, kā arī informācijas sniegšana interesentiem par ES programmām saistībā ar jauninājumiem videi nekaitīgu tehnoloģiju jomā tiktu uzticēta vispārējai specializētai struktūrai?
Vai Komisija apsvērs tādu jaunu iniciatīvu ieviešanu kā gada balva par inovācijām klimata jomā?
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, cīņa pret klimata pārmaiņām ir Eiropas nozīmīgākais uzdevums, un būs nepieciešams ieguldīt vairāk centienu pētniecībā un inovācijās, lai izveidotu sabiedrību, kurā oglekļa emisijas ir zemas un kura ir elastīga pret klimata pārmaiņām.
Pašlaik nav nevienas atsevišķas īpašas struktūras, kas darbotos šajās jomās, nav arī tādas iniciatīvas kā gada balva par inovācijām klimata jomā, kas tika šeit minēta. Tomēr bijuši plaši centieni, lai panāktu saskaņotu pieeju starp Savienības dažādām politikas jomām un programmām.
Stratēģija "ES 2020” un tās vadošā iniciatīva "Inovācijas savienība” ir pieņemta, lai izvestu Eiropas ekonomiku no krīzes un risinātu esošās sociālās problēmas. Šīs stratēģijas galvenā būtība ir ieguldījumi pētniecībā un inovācijās, tostarp jaunajās tehnoloģijās, piemēram, ekoinovācijās, un tiek plānoti jauni finanšu instrumenti ar mērķi panākt privāto ieguldījumu jūtamu pieaugumu un izveidot ilgtspējīgu un ilgtermiņa izaugsmi. Kā daļa no Inovāciju savienības ir ierosināts eksperimentāls projekts "Eiropas inovāciju partnerība” ar mērķi iekļaut visu inovāciju ķēdi, sākot ar pētniecību un attīstību, lai nodrošinātu piemērotus apstākļus pētniecības un attīstības rezultātu sekmīgai nonākšanai tirgū. Vēlāk varētu tikt ierosinātas vēl citas Eiropas inovāciju partnerības.
Otrkārt, Komisijas Zaļā grāmata "No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam” ierosina svarīgus uzlabojumus pētniecības un inovāciju programmā, kas veidos daļu no nākamā ES daudzgadu finanšu plāna.
Pirmkārt, doma ir apvienot pētniecību un inovācijas, piesaistot visus galvenos Eiropas Savienības instrumentus kopējā stratēģiskā sistēmā, kas ļaus īstenot patiesi vispārējas stratēģijas, kas aptvers pilnīgi visu inovācijas sistēmu sfēru, sākot ar pētniecību un beidzot ar tehnoloģiju attīstību, demonstrāciju un tirgu.
Turklāt ir priekšlikums saistīt Eiropas Savienības finansējumu ar galvenajiem uzdevumiem, kas jārisina sabiedrībai, piemēram, klimata pārmaiņām. Mērķis būtu izmantot Eiropas Savienības finansējumu kā sviru, lai panāktu vairāk privāto ieguldījumu, piemēram, ekoloģisko tehnoloģiju inovāciju jomā.
Visbeidzot, Zaļā grāmata uzdod jautājumu, kā tiks izmantots Eiropas Savienības finansējums, lai atbalstītu arī mazos un vidējos uzņēmumus. Komisija ir aicinājusi iesaistītās puses dot savu pienesumu attiecībā uz Zaļās grāmatas tematu līdz 2011. gada 20. maijam. Pēc tam Komisija līdz šā gada beigām iesniegs tiesību aktu priekšlikumus par šo Eiropas Savienības pētniecības un inovāciju turpmāko finansējumu.
Spyros Danellis
(EL) Paldies, komisār, par jūsu atbildi. Es vēlētos jums uzdot jautājumu saistībā ar jūsu nozari - lauksaimniecību: kā, pēc jūsu domām, inovācijas varētu būt noderīgas, piemērojot tās lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanas ķēdei, ne tikai, lai apkarotu klimata pārmaiņas, bet arī, lai risinātu un novērstu nelabvēlīgo ietekmi, ko, kā mēs visi zinām, vajadzētu panākt lauku dzīvē?
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, praktiski mēs to varam garantēt, nodrošinot lauksaimniekiem stimulus īstenot lauksaimniecības praksi, kas ne tikai ir saudzīga pret vidi un augsnes kvalitāti, ūdeni un bioloģisko daudzveidību, bet kas arī nodrošina to, ka lauksaimnieki spēj samazināt oglekļa emisijas un vairāk oglekļa uzglabāt augsnē.
Mūsu plāns, jo īpaši kopējās lauksaimniecības politikas otrajā pīlārā, tostarp iekļaujot ieguldījumu pasākumus, kas paredzēti, lai lauksaimnieki varētu modernizēt savu darbību, ir nodrošināt viņiem stimulus šos ieguldījumus vērst uz oglekļa emisiju samazināšanu. Piemēram, valsts līdzfinansējuma līmenis traktoram ar augstām vai normālām oglekļa emisijām nebūs tāds pats kā traktoram un lauksaimniecības tehnikai ar zemākām oglekļa emisijām. Tādā veidā mēs izmantosim valsts finansējumu kā pamudinājumu lauksaimniekiem ņemt vērā šo apsvērumu.
Otrkārt, mēs plānojam radīt instrumentu, kas dos ieguldījumu uz zināšanām balstītā lauksaimniecībā, proti, tādā, kurā mēs varam izmantot pētniecības, attīstības un inovāciju rezultātus, tostarp pētniecības, kas veikta, izmantojot kopējo stratēģiju, un izmantot šos rezultātus praksē. Mēs radīsim Eiropas līmeņa labas prakses un inovāciju tīklu, tādu tīklu, kurā apvienotos pētnieki, konsultanti, instruktori, lauksaimnieki un pārtikas preču ražotāji, lai nodrošinātu to, ka mēs varam šo ķēdi saīsināt no zināšanu radīšanas līdz to izmantošanai praksē. Tādā veidā mēs, pateicoties tehnoloģijām un lauksaimniecības metodēm, ko izmantos lauksaimnieki, varam panākt ne tikai to, ka tiek nodrošināta ekonomiskā konkurētspēja, bet arī to, ka tiek samazināta lauksaimniecības darbības ietekme uz klimata pārmaiņām.
Temats: ES budžeta grozījumu nepieciešamība
Krīzes iestāšanās 2008. gadā ir nepieredzēti paaugstinājusi budžeta deficīta un parādu līmeni ES valstīs, tādējādi sadārdzinot kredītus un nopietni apgrūtinot parādu apkalpošanu. Gandrīz visas ES dalībvalstu valdības ir pieņēmušas saspringtas taupības programmas, kuru nolūks ir samazināt gan publiskos izdevumus, gan publiskās investīciju programmas. Uzreiz izpaudušās šo pasākumu sekas: sociālie pabalsti ir stipri samazinājušies un recesija vērsusies plašumā:
Ņemot vērā, ka ES budžets potenciāli ir ļoti nozīmīgs izaugsmes veicināšanas līdzeklis, un ņemot vērā, ka tas vēl nav būtiski pārstrukturēts, reaģējot uz vispārējās ekonomikas un parādu krīzes izraisītajām jaunajām pārmaiņām:
vai Komisija nav apsvērusi priekšlikumus par to, kā kopumā pārstrukturēt ES budžetu, tostarp mainot budžeta pamatnostādnes un apropriācijas, lai palīdzētu dalībvalstīm reaģēt uz krīzes sociālajām sekām un atbalstītu to centienus stimulēt izaugsmi?
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Komisijai adresētajā jautājumā jau patiesībā ir ietverts Eiropas ekonomikas patiesā stāvokļa problēma, kā arī metode tās risināšanai. Es zināmā mērā varu mazliet piekrist gan problēmai, gan tās risinājumam. Jā, Eiropā pašlaik valda taupības režīms, tas nozīmē sociāli sāpīgus uzkrājumus, kas ir politiski dārgi un ekonomiski nepieciešami, bet savā ziņā izaicinoši ļoti trauslajam Eiropas ekonomikas atveseļošanas procesam.
Eiropas Komisija stingri atbalsta finanšu konsolidāciju kā ilgtspējīgas izaugsmes priekšnoteikumu, bet mēs vairāk nekā jebkad apzināmies ekonomisko debašu jutīgumu, ko tagad apspriež kā problēmu "uzsākt no jauna vai taupīt”, un to apsprieda pat šodien kolēģijas sēdē. Ja mēs skatāmies ilgtermiņā un lasām stratēģiju "ES 2020”, kļūst skaidrs, tāpat kā ir skaidra Kopējā tirgus stratēģijas atjaunošana, bet tas nozīmē Eiropas ekonomikas potenciāla atklāšanu. Eiropas budžetam jābūt atbildei tieši tagad, jo mums izaugsme un darbavietas ir vajadzīgas tieši tagad.
Tas ir tāpēc, ka Eiropas budžeta specifika ir koncentrēšanās uz ieguldījumiem. Nacionālie budžeti galvenokārt koncentrējas uz sociālajiem pārskaitījumiem, Eiropas budžets - galvenokārt uz ieguldījumiem, un tāpēc tam varētu būt daudzpusīga ietekme uz darbavietām un izaugsmi, un, skatoties uz priekšlikumu 2012. gadam, redzams, ka tas, kas pieaug līdz ar konkurētspēju, ir kohēzija, proti, strukturālais finansējums, kā arī pētniecība un attīstība; cita pieaugošu izdevumu kategorija ir migrācija. Tātad šis izdevumu veids sekmē izaugsmi un darbavietu rašanos. Ilgtermiņā skatījumā to pašu jāvar teikt par priekšlikumu, ar ko mums jānāk klajā jūnija beigās jaunajam finanšu plānam, daudzkārt papildinot to, ko esmu teicis attiecībā uz enerģētiku un Eiropas infrastruktūru vispār, kas arī sekmē izaugsmi un darbavietu rašanos.
Tāpēc es varu teikt, ka Eiropas budžets savas būtības dēļ varētu būt apgādes mehānisms taupības laikā, aizstājot ieguldījumus, kurus parasti valstu līmenī samazina. Tāpēc mums vajadzētu izmantot šo Eiropas budžeta potenciālu, cik vien iespējams.
Nikolaos Chountis
(EL) Paldies, komisār, par jūsu atbildi. Es nezinu, vai Komisija pašlaik apspriež nesenos ziņojumus presē par Grieķijas parādu ar runām par slepenajām sanāksmēm, parāda restrukturizāciju, jauniem aizņēmumiem un iespēju Grieķijai pamest eiro zonu. Tajā pašā laikā mēs dzīvojam memoranda smago seku ietekmē. Bez ilgtspējīgas izaugsmes parāds netiks atmaksāts un ekonomikas stāvoklis neuzlabosies. Mans jautājums ir šāds: kādus pasākumus jūs ierosināt tieši tagad saistībā ar budžetu, lai palīdzētu tām valstīm, kas cietušas no krīzes, piemēram, Grieķijai?
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Es to atzīstu, bet, tā kā tas, protams, ir tik svarīgi un tik neatliekams jautājums, kolēģijā tika apspriesta informācijas noplūde no pagājušās nedēļas sanāksmes.
Tas veicina baumas. Šādai noplūdei ir sava cena, un tas, ko dod šāda neveselīga atmosfēra Grieķijas jautājumā, nenāk Grieķijai par labu. Tas būs jāizskata turpmākajās sanāksmēs, kurās tiks apspriesti apstākļi Grieķijas restrukturizācijas programmas nosacījumi un Grieķijas glābšanas palīdzības pakete, kuras pamatā būs nosacījumi. Tomēr es šeit neesmu, lai apspriestu, par ko būtu jāvienojas kompetentiem Komisijas un Starptautiskā Valūtas fonda locekļiem, piedaloties Grieķijas varas iestādēm.
Mēs varam tikai novēlēt, lai izdodas viss, ko valsts cenšas darīt, kas, iespējams, ir politiski ļoti sāpīgs un finansiāli dārgs solis valdībai, kas uzņēmusies veikt šos pasākumus. Es atzīstu, ka informācijas noplūde veicina baumas un pasliktina Grieķijas potenciālās atveseļošanās apstākļus.
Temats: Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss
Vai šajā Eiropas brīvprātīgo kustības gadā (2011) Eiropas Komisija var sniegt Parlamentam jaunāko informāciju par to, cik tālu ir pavirzījies likumdošanas process attiecībā uz Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidi?
Proti, pirmkārt, kādi pasākumi varētu tikt veikti, balstoties uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, un, otrkārt, vai Komisija var norādīt, kādi īpaši izmēģinājuma projekti ir izraudzīti šajā brīdī?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, es centīšos atbildēt pēc iespējas īsāk.
Lisabonas līgums paredz izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ar mērķi izveidot kopīga ieguldījuma sistēmu, sākot ar Eiropas jauniešu devumu līdz pat Savienības humānās palīdzības operācijām. Pagājušajā 2010. gadā mēs pārskatījām esošo situāciju brīvprātīgo jomā, sasaucot divpusējas sanāksmes, veicot apsekojumus un organizējot tematisku konferenci 2010. gada septembrī. Tā rezultātā 23. septembrī mēs pieņēmām paziņojumu, kurā tika noteikti korpusa veidošanas etapi.
Pirmajā novērtēšanas etapā mēs varējām noteikt pašreizējās nepilnības, vajadzības un apstākļus, lai brīvprātīgo korpuss dotu pozitīvu ieguldījumu ES humānās palīdzības jomā. Šogad, 2011. gadā, svarīgākais pasākums ir turpmāk attīstīt šo pieeju, iekļaujot sabiedrības ieinteresēto pušu apspriešanos, lai rezultāti būtu pieejami 2011. gada maija beigās. Otrkārt, sagatavošanas pasākums, kas dos iespēju Komisijai finansēt eksperimentālos projektus, kuru mērķis ir ierobežota skaita brīvprātīgo atlase, apmācība un izvietošana nolūkā pieņemt tiesību aktu priekšlikumu. Treškārt, mēs veiksim pilnu ietekmes novērtējumu, kurā mēs tiksim informēti par brīvprātīgo korpusa potenciālo ekonomisko un sociālo ietekmi. Šo pasākumu rezultātā tiks izstrādāts priekšlikums regulai, kura tiks iesniegta 2012. gadā.
Ieinteresēto pušu apspriedes rezultāti, kā arī izvēlētie eksperimentālie projekti tiks iesniegti tematiskajā konferencē, ko organizēs 2011. gada jūnijā, šogad Budapeštā, Ungārijas prezidentūras aizbildniecībā.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs, ņemot vērā, ka mums ir maz laika un komisārs atbildēja uz manu jautājumu pietiekami precīzi, man vairs nav komentāru.
Temats: Humānā palīdzība Lībijai
Kāda ir situācija Komisijas sniegtās humānās palīdzības jomā, kas paredzēta sacelšanās dalībniekiem un nevainīgiem civiliedzīvotājiem Lībijā un citos karadarbības reģionos Ziemeļāfrikā? Kā Komisija vērtē tās iepriekšējos mēnešos veiktās darbības šajā sakarībā?
Temats: Civilā un militārā reaģēšana katastrofu gadījumā
Konflikts Lībijā parādīja, cik svarīga ir Eiropas spēja mobilizēt resursu klāstu ātras reaģēšanas vajadzībām.
Kāds ir Komisijas vērtējums par ES panākumiem attiecībā uz spēju koordinēti izmantot gan militārās, gan humānās palīdzības iespējas?
Vai ir gūti kādi panākumi attiecībā uz ieteikumu izveidot pastāvīgu struktūru, kura koordinētu ES un dalībvalstu civilos un militāros pasākumus katastrofu gadījumā?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Kopš Lībijas krīzes sākuma Eiropas Savienība ir uzņēmusies atbildību atvieglot civiliedzīvotāju ciešanas, sniedzot viņiem savlaicīgu un nozīmīgu humāno palīdzību.
Līdz šim Komisija ir piešķīrusi EUR 50 miljonu: EUR 40 miljonu no humānās palīdzības budžeta un EUR 10 miljonu no civilās aizsardzības budžeta līnijas, savukārt 27 dalībvalstis kopā ir piešķīrušas EUR 52 miljonus, tātad pavisam kopā ES humānā palīdzība sasniedz EUR 102 miljonus. Mēs esam lielākie palīdzības sniedzēji Lībijas tautai.
Mūsu humānās palīdzības fondi atbalsta darbības, ko īsteno partneri, ANO aģentūras, Sarkanais Krusts un Sarkanais Pusmēness un nevalstiskās organizācijas. Mūsu darbība atbalsta gan Lībijas iedzīvotāju neatliekamās vajadzības, gan to iedzīvotāju vajadzības, kas ir aizbēguši no Lībijas. Līdz šim 740 000 musulmaņu emigrantu strādnieku ir pametuši valsti drošības meklējumos.
Lībijā mūsu darbība saistās ar apmēram 2000 civiliedzīvotāju evakuāciju no Misratas pāri jūrai, pārtikas, ūdens, sanitāro un higiēnas preču, kā arī pārtikas pusfabrikātu piegādi uz Misratu un citiem Lībijas apgabaliem, tā kā mēs paredzam, ka tuvāko četru līdz sešu nedēļu laikā situācija pārtikas jomā var pasliktināties.
Robežteritorijās ārpus Lībijas Komisija atbalsta rezerves krājumu izvietošanu. Mēs atbalstām arī operācijas Tunisijā, Ēģiptē un Alžīrijā, lai palīdzētu iedzīvotājiem, kas aizbraukuši no Lībijas.
ES civilās aizsardzības mehānisms ir bijis aktivizēts divas reizes: pirmoreiz dalībvalstu konsulāro operāciju atbalstam, lai evakuētu mūsu pilsoņus - tika evakuēti 5800 eiropieši -, un otrreiz, lai veicinātu migrantu strādnieku atgriešanos, kuri uzturējās Tunisijā un Ēģiptē. Mēs esam nodrošinājuši 157 lidojumus no dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu un esam arī finansējuši trešo valstu valstspiederīgo repatriāciju, izmantojot Starptautiskās Migrācijas organizāciju. Pavisam mājās tika nogādāti vairāk nekā 56 000 iedzīvotāju. Tas, protams, arī palīdz samazināt risku, ka būs migrantu vilnis uz Eiropu.
Lai arī dažādās Lībijas vietās turpinās un izplatās cīņas, humānās palīdzības organizācijas dara ievērojamu darbu, lai novērstu lielu humāno katastrofu. Šajā sakarībā mūsu lielākās bažas joprojām ir, ka lielākajā daļā Gaddafi kontrolētajos Lībijas rajonos piekļuve šiem humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem ir ierobežota.
Es gribu jūs pārliecināt, ka Komisija turpinās centienus palīdzēt cilvēkiem, kas cieš no šī konflikta.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, liels paldies jums par iedziļināšanos šajā jautājumā. Es to ļoti vēlētos uzsvērt. Es tikai vēlētos uzdot šādu jautājumu: vakar vai šodien ANO pieprasīja karadarbības pārtraukšanu, lai varētu tikt apmierinātas humānās palīdzības vajadzības. Vai humānā palīdzība reāli sasniedz lielāko daļu Lībijas iedzīvotāju un kāds procents valsts teritorijas vai iedzīvotāju, pēc jūsu vērtējuma, nav sasniedzams palīdzības sniedzēju aģentūrām?
Sarah Ludford
Komisāre, ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas un Padomes slēdzienus pagājušā gada decembrī, vai jūs varētu dot savu vērtējumu, kāds progress ir panākts kopš 2006. gada Barnier ziņojuma par patiesi saskaņota ātrās reaģēšanas vai briesmu novēršanas mehānisma izveidošanu: tāda, kas apvienotu humānās palīdzības, civilās aizsardzības un militārās jomas līdzekļus un kam ir dalībvalstu iepriekš izveidots kopējs līdzekļu fonds, nevis speciāla pieeja? Vai esam guvuši kādus rezultātus? Vai jūs varat mūs par to informēt?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Atbildot uz pirmo jautājumu, piekļuve teritorijām Lībijā, kur notiek militārās operācijas, ir ierobežota, bet mēs, pateicoties humānās palīdzības darbinieku drosmei, tomēr esam spējuši sasniegt divas cietušās populācijas Misratā, kā arī nemieru skartās piekrastes pilsētas. Mēs neesam spējuši sasniegt cietušās populācijas Lībijas ziemeļu daļā, kuras atrodas Gaddafi kontrolē.
Mēs esam arī ļoti norūpējušies par to, ka patlaban ir vērojama Lībijas iedzīvotāju bēgšana no valsts. Apmēram 50 000 no tiem 740 000 iedzīvotāju, ko es šodien minēju, ir lībieši, un šis skaitlis turpina pieaugt, radot mums jaunu uzdevumu palīdzēt šiem cilvēkiem. Lielākā daļa no viņiem pārceļas uz dzīvi vietējās kopienās Tunisijā un Ēģiptē. Mums tagad jāatrod veids, kā atbalstīt šīs kopienas.
Attiecībā uz karadarbības pārtraukšanu, jāsaka, ka mēs aicinājām to pārtraukt, lai varētu droši saņemt humāno palīdzību un mēs, protams, ļoti atbalstām ANO šajā sakarībā. Es varu jums apliecināt, ka mēs nepārtraukti sazināmies ar ANO un tā Komisariātu bēgļu jautājumos, lai varētu izvietot palīdzību, kad šāda iespēja radīsies, kā jau mēs to esam vairākkārt darījuši, piemēram, Misratas gadījumā.
Patiesībā bija atsevišķs jautājums par saskaņoto rīcību. Vai es drīkstu turpināt ar atbildi uz šo jautājumu? Mēs esam panākuši ievērojamu progresu, strādājot pie paziņojuma par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu gadījumos, kuru Padome vienprātīgi atbalstīja pagājušā gada beigās. Mūsu mērķis ir reāli paātrināt darbu pie šī paziņojuma ieviešanas ar tādu aprēķinu, ka līdz šā kalendārā gada beigām tiks izveidots Eiropas ārkārtas situāciju reaģēšanas diennakts centrs. Tas tiks izveidots uz pašreizējā uzraudzības un informācijas centra bāzes, kā arī uz humānās palīdzības katastrofu centru bāzes, kas darbojās ECHO. Tā fiziski varēs strādāt visu diennakti.
Pēdējā gada laikā, īpaši saistībā ar reaģēšanu uz Haiti katastrofu, plūdiem Pakistānā un pašlaik uz notikumiem Lībijā mēs esam izveidojuši tik stipru un efektīvu saikni ar ES militāro personālu Eiropas Ārējās darbības dienestā, ka tagad ES militārais personāls nosūta sakaru dienesta virsniekus piedalīties mūsu humānās palīdzības sniegšanas operācijās, tā kā mēs varam būt pārliecināti, ka plānojam un darbojamies kopā kā viens vesels.
Atbildot tieši uz jūsu jautājumu: jā, mēs esam panākuši progresu. Diemžēl pēdējā gada notikumu dēļ mēs esam piedzīvojuši ārkārtīgi grūtus apstākļus 2010. gadā un arī šogad, kuri ir radījuši ļoti lielus šķēršļus mūsu darba virzībā uz priekšu.
Temats: Konservēti zivju produkti kā daļa no pārtikas palīdzības
Vai Eiropas Savienības pārtikas palīdzības sūtījumos humanitārās krīzes skartām valstīm Komisija ir iekļāvusi arī konservētus zivju produktus? Vai Komisija piekrīt tam, ka pārstrādāti konservēti zivju produkti ir ideāli piemēroti pārtikas palīdzībai, jo tajos ir daudz proteīna, tiem ir liels uzglabāšanas laiks un tos var piegādāt savlaicīgi?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Eiropas Savienība ir viena no lielākajām pārtikas palīdzības sniedzējām. Komisija ir apņēmusies uzņemties vadību, lai nodrošinātu to, ka krīzes apstākļos visneaizsargātākie iedzīvotāji saņemtu drošu, piemērotu un barojošu pārtiku. Komisija pati neīsteno palīdzības darbību. Tā nodrošina finansējumu partneru organizācijām - ANO aģentūrām, starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām, Sarkanā Krusta tīklam vai partneriem, kuriem ir plaša pieredze šādas palīdzības īstenošanā visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem.
Mūsu partneri, kas veic šo darbu, ir pilnvaroti izlemt, kāda būtu vispiemērotākā pārtikas palīdzība katrā konkrētā gadījumā. Mēs mudinām viņus iegādāties vietējo pārtiku, cik vien tas ir iespējams. Kāpēc? Tāpēc, ka, šādi rīkojoties, viņi nodrošina derīgu atbalstu vietējiem lauksaimniekiem un neveidojas situācija, ka mēs, pabarojot cilvēkus ar savu piegādāto pārtiku, iznīcinām vietējo lauksaimnieku iztikas avotus. Komisija vienmēr izvērtē šo izvēli un nodrošina, ka tiek ņemti vērā tādi faktori kā patēriņa preču pieejamība un uzturvērtība, vietējo iedzīvotāju ēšanas paradumi, ēdiena pagatavošanas iespējas un izmaksu, tostarp transporta izdevumu apsvērumi.
Mūsu pārtikas palīdzības konkrētais saturs tiks noteikts, pamatojoties uz šiem faktoriem. Konservētiem produktiem, tostarp zivju produktiem acīmredzami ir priekšrocības, jo tiem ir liels uzglabāšanas laiks un tāpēc tie ir piemēroti, lai veidotu krājumus. Tiem ir arī dažas priekšrocības, kuras dažreiz ir saistītas ar izmaksām vai vietējo iedzīvotāju ēšanas paradumiem. Tāpēc mums vienmēr jābūt pārliecinātiem, ka tas, ko mēs darām, ir visefektīvākā palīdzība cilvēkiem.
Pat the Cope Gallagher
Paldies par jūsu atbildi, komisāre, es tai ticu. Jūs savās runās vairākkārt esat minējusi uzturvērtību, un patiesībā zivju konservi atbilst visām šīm prasībām: tie ir lēti, tajos ir daudz proteīna, to pārvadāšanai nav vajadzīga saldēšanas kamera, nedz uzglabāšanai ledusskapis, un, protams, tiem ir liels uzglabāšanas laiks. Un, ja ir runa par pagatavošanu, tad zivis jau ir gatavas. Es jo īpaši domāju makreles un siļķes.
Tas, ko es vēlos pateikt, ir: vai jūs ar savu iestāžu palīdzību varētu panākt, lai zivju konservu izmantošana tiktu vismaz ierosināta? Mēs esam tie, kas to finansē, un es vēlētos, lai man būtu iespēja tikties ar kādu no jūsu ģenerāldirektorāta, lai to apspriestu, jo es nāku no apvidus, kur ir daudz zivju, bet nav cita darba. Mums vajadzētu censties palīdzēt mūsu pašu cilvēkiem un reizē apliecināt, ka palīdzam citiem.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Tas, ko jūs sakāt, ir ļoti noderīgi. Mums jāņem vērā produkta augsta uzturvērtība un arī vienkāršā izmantošana. Tajā pašā laikā tas, par ko es gribu brīdināt, ir nepaplašināt Komisijas pilnvaras iejaukties lēmumu pieņemšanā par pārtikas palīdzības konkrēto saturu katrā atsevišķajā gadījumā.
Mēs Eiropas Savienībā esam uzņēmušies ļoti svarīgu līdera lomu attiecībā uz pārtikas palīdzību, nepiesaistot savu pārtikas palīdzību Eiropai vai, citiem vārdiem, neuzstādot prasību, lai Eiropas pārtikas palīdzībā tiktu iekļauta pārtika, kas ražota Eiropā. Dažreiz pārtikas palīdzībā no Eiropas tiek izmantoti lauksaimniecības pārpalikumi.
Mēs pieprasām, lai iedzīvotājiem piegādātā pārtika jebkuros apstākļos būtu vispiemērotākā konkrētajam gadījumam. Un kāpēc? Ja mēs nepiesaistām savu pārtikas palīdzību Eiropai, tas dod iespēju mūsu partneru organizācijām iegādāties vietējo pārtiku un nodrošina atbalstu vietējiem lauksaimniekiem. Tādējādi mēs neievedam pārtiku no Eiropas, iznīcinot vietējo lauksaimnieku iztikas avotus un pēc tam dodot viņiem attīstības palīdzību un patiesībā patērējot vēl vairāk pārtikas, jo mūsu pieeja pārtikas palīdzībai nav bijusi saprātīga.
Es varu jums apliecināt, ka globāli tas, ko Eiropa šajā sakarībā ir darījusi, ir pareizi, un jaunattīstības valstu iedzīvotāji un mūsu attīstības sadarbības partneri atzinīgi novērtē mūsu pieeju pārtikas palīdzībai. To paziņojot, mēs arī atbalstām pārtikas produktu iepriekšēju izvietošanu, un šajā gadījumā zivju konservi ir ļoti piemēroti. Es varu jums apliecināt, ka mēs tiecamies darīt pareizi. Ja tas ir pareizi, mēs, protams, mudinām to darīt.
Mēs labprāt aicinām jūs apmeklēt mūsu dienestus - mēs vienmēr ļoti priecājamies sadarboties ar Eiropas Parlamentu.
Priekšsēdētājs
Baronese Ludford, jūs saņēmāt atbildi. Vai jūs vēlaties uzdot papildjautājumu? Vai tā tas ir? Jūs saņēmāt atbildi uz savu jautājumu.
Sarah Ludford
Jā, patiesi! Pagājušā gada decembrī Padomes slēdzienos bija runa par dažādiem Komisijas priekšlikumiem 2011. gadam. Es nepretendēju būt speciāliste šajā jomā, bet tie netika plaši atspoguļoti presē, un diez vai vispār tika. Tas attiecas uz priekšlikumiem, kas tika agrāk izteikti, tostarp tiem, ko izteica kolēģi no manas politiskās grupas par ES ātrākas izskatīšanas organizācijas izveidošanu. Parlaments aicināja izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus ar domu, lai būtu kāda pastāvīga struktūra, lai mums nevajadzētu vienmēr paļauties uz vingrinājumu "no rokas mutē”; mēs varētu izveidot mehānismus tā, lai lietas ritētu ļoti raiti. Es zinu, ka jūs teicāt, ka ir panākts progress, bet vai mēs tuvojamies patiesi ideālam stāvoklim?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Tas, ko Padomes slēdzieni mums noteica, bija strādāt pie tādas Eiropas civilās aizsardzības spējas izveidošanas, kas ir prognozējama un gatava tūlītējai izmantošanai, pamatojoties uz mūsu dalībvalstu uzticīgajiem moduļiem, kurus mēs varam mobilizēt un pārvietot uz turieni, kur tie ir nekavējoties vajadzīgi, vietā, kur radusies ārkārtas situācija.
Tas, kur mēs esam šodien, ir pietiekami iespaidīgi, jo mums ir izveidoti jau 104 moduļi, ko dalībvalstis ir pie mums reģistrējušas, un to saistības paredz, ka mēs varam izmantot un sniegt palīdzību prognozējamā veidā, tā kā tām šie moduļi nav vajadzīgi, lai apkarotu tādas pašas katastrofas uz vietas.
Mums vēl jāstrādā, lai noteiktu vājās vietas un to, kā tās novērst. Šis darbs mums jāveic apdomīgi un pēc tam jāvēršas pie savām pilnvarojošajām struktūrām - Padomes un Parlamenta, lai gūtu jūsu apstiprinājumu pieejai, kādu mēs ierosināsim vājo vietu novēršanai.
Eiropas ārkārtas situāciju reaģēšanas centra izveidošana virzās uz priekšu raitāk, nekā paredzēts pagājušajā gadā. Es varu jums apliecināt, ka tas būs pilnīgi atšķirīgs, jo dos mums iespēju paātrināt darbu pie scenārija plānošanas - kāda veida katastrofām mums jābūt gataviem, kā arī, kā modelēt piesaistīto dalībvalstu līdzekļus.
Vārdi, kas raksturo šo atšķirību, ir "dalībvalstu brīvprātīgas saistības”. Bet, tiklīdz dalībvalsts šīs saistības ir uzņēmusies, līdzekļi pieder Kopienai un mēs tos varam izlietot.
Temats: Klimata pārmaiņas un lauksaimnieku nozīme
Vai Komisijai ir viedoklis par to, kāda nozīme būtu jāpiešķir lauksaimnieku veikumam attiecībā uz oglekļa piesaistītājsistēmām, mežiem un citiem pasākumiem, risinot vienu no lielākajām problēmām, ar ko patlaban saskaras mūsu vide?
Kā Komisija paredz atbalstīt lauksaimniekus viņu cīņā pret klimata pārmaiņām?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Gan lauksaimniecībai, gan mežsaimniecībai var, protams, būt svarīga nozīme ES mērķu sasniegšanā klimata jomā, un lauksaimniecības nozaru siltumnīcefekta gāzu emisijas bez CO2 patiesībā ir iekļautas ES saistību pārdales mehānismā, bet CO2 emisijas un to novēršana saistībā ar zemes izmantošanu, tās izmaiņām un mežsaimniecību (ko mēs saucam LULUCF) nav iekļautas pašreizējās saistībās attiecībā uz samazināšanu, kas tika pieņemtas 2008. gadā klimata un enerģijas paketē.
Tomēr daļa no šīs paketes bija Eiropas Padomes un Parlamenta prasība Komisijai apsvērt kārtību, kādā tās varētu tikt iekļautas ES saistībās attiecībā uz samazināšanu līdz 2011. gada vidum un sagatavot atbilstīgu tiesību aktu priekšlikumu. Tā Komisija šovasar, t.i., ļoti drīz plāno publicēt svarīgu paziņojumu.
To iekļaušana stiprinātu mūsu klimata saistību vides integritāti, nodrošinot to, ka tiek iekļauti visi faktori saistībā ar emisijām un to novēršanu, tajā pašā laikā padarot pārredzamākus lauksaimnieku un mežsaimnieku centienus paplašināt piesaistītājsistēmas, izmantojot ilgtspējīgu zemes izmantošanas pārvaldību.
Pašreizējā KLP ir iekļauti instrumenti, kas risina klimata pārmaiņas, galvenokārt izmantojot daudzos papildu ieguvumus, ko dod lauksaimniecības vides politikas jomas un pasākumi saistībā ar klimatu. Pirmais pīlārs nodrošina ienākumu atbalstu lauksaimniekiem, kam jāievēro savstarpējā atbilstība - jēdziens, kas ietver sākumpunkta saistības, no kurām dažas ir būtiskas pasākumiem saistībā ar klimatu. Pirmajā pīlārā lauku attīstības politika piešķir lielāku mērķtiecību dalībvalstīm pieejamajiem pasākumiem klimata pārmaiņu jomā.
2008. gadā veiktā veselības pārbaude vēlreiz apstiprināja, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jārisina, un lauku attīstības politikā jau var atbalstīt pasākumus attiecībā uz mežsaimniecību, piemēram, apmežošanu.
Reformēta KLP ar ekoloģiskāku pirmo pīlāru, īstenojot ārpuslīgumiskas un gadskārtējas vides akcijas, kas nav saistītas ar savstarpējās atbilstības jēdzienu, un uz klimata pārmaiņām vairāk vērstu otro pīlāru, ko atbalsta profesionāls lauku saimniecību konsultatīvais dienests, varētu tikt veidota, lai palīdzētu lauksaimniekiem pārvaldīt viņu zemes izmantošanas sistēmas tā, lai tiktu dots ieguldījums klimata pārmaiņu jomā (mazināšana) un tās arī kļūtu vairāk aizsargātas pret klimata pārmaiņām (piemērošanās). To mēs noteikti gribam panākt nākamajā KLP.
Jim Higgins
(GA) Es vēlos pateikties komisārei. Ir skaidrs, ka viņas politika virzās pareizā virzienā. Attiecībā uz lauksaimniecības stāvokli manis paša valsts ekonomikā, ir skaidrs, ka tā ir ļoti vajadzīga. Piemēram, 2010. gadā tīrais pārvedums no ES uz Īrijas lauksaimniecības budžetu tika novērtēts EUR 978,3 miljonu apmērā. Ir skaidrs, ka lauksaimnieki labprāt ar jums sadarbotos attiecībā uz klimata pārmaiņām un citiem līdzīgiem jautājumiem, bet viņiem jāsaņem kompensācija un naudas līdzekļi, ja mēs vēlamies šāda veida sadarbību. Ir skaidrs, ka viņi vēlas sadarboties, bet, tajā pašā laikā viņi to nevar darīt bez kompensācijas, bez ekonomikas, bez naudas.
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Es domāju, ka pamatā mēs piekrītam. Jūs lietojat vārdu "kompensācija”. Es drīzāk teiktu, ka mums vajadzētu tādu kopējo lauksaimniecības politiku, kura būtu tuvāk stāvoklim, kad tiem cilvēkiem, kas dod kaut ko kopējam labumam, būtu pieejama palīdzība. Tad tā kļūtu par daudz taustāmāku un konkrētāku iespēju lauksaimniekiem doties tādā virzienā, kur var kaut ko darīt klimata labā, ūdens kvalitātes labā un tamlīdzīgi, lai mēs gūtu vairāk labuma no subsīdijām, ko mēs maksājam lauksaimniecībai. Tāds vismaz ir mūsu domu gājiens Komisijā.
Temats: Dzimumu līdztiesības aspekts cīņā pret klimata pārmaiņām
2011. gada globālais klimata pārmaiņu riska indekss liecina, ka starp 35 vairāk apdraudētajām pasaules valstīm ir iekļautas sešas ES dalībvalstis. No klimata pārmaiņu viedokļa vismazāk aizsargātas personas ir sievietes, jo lielākā daļa no nabadzīgākajiem iedzīvotājiem ir tieši viņas. Kaut gan dzimumu līdztiesība ir atzīta par nepieciešamu priekšnosacījumu ilgtspējīgas attīstības un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, klimata pārmaiņu novēršanas politikā, pēc ekspertu domām, šim principam nav pievērsta pietiekama uzmanība. Acīmredzot nav noteikta kārtība, kā iekļaut sievietes klimata pārmaiņu novēršanā.
Kādus pasākumus Komisija paredz pieņemt, lai dzimumu līdztiesības aspektu iekļautu Eiropas klimata pārmaiņu novēršanas politikā?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Eiropas Savienība jau ilgu laiku ir bijusi dzimumu līdztiesības veicinātāja. Lai to atbalstītu, Komisijai ir izveidota laba prakse plašām konsultācijām gan Komisijā, gan ārpus tās. Jo īpaši apspriešanās ar visām Komisijas nodaļām dod iespēju apsvērt visu tiesību aktu priekšlikumu un citu iniciatīvu, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām, dzimumu līdztiesības aspektus.
Komisija atzīst klimata pārmaiņu nopietno sociālo ietekmi uz sievietēm, kā arī sieviešu svarīgo lomu klimata pārmaiņu apkarošanā. Komisija 2009. gada oktobrī aicināja atbalstīt sievietes un uzklausīt viņas, iesaistot darbā aģentūrās cīņā pret klimata pārmaiņām.
Papildus tam Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un ES prezidentūrām, lai izveidotu rādītājus kontrolei ES līmenī tajos 12 problēmu apvidos, uz kuriem attiecas tā sauktā Pekinas Rīcības programma.
Šajā sakarībā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.-2015. gadam Komisija ir noteikusi, ka rādītāju izstrādāšana sieviešu un vides jomā ir jāiekļauj starp prioritātēm Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta turpmākajā darbā. Mēs saprotam arī, ka nākamā gada pirmajā pusē Dānijas prezidentūra grib izstrādāt rādītājus šajā jomā, jo īpaši uzsverot klimata pārmaiņas. Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam jāsagatavo ziņojums, un Padome varētu pieņemt konkrētus lēmumus šajā jautājumā līdz Dānijas prezidentūras laika beigām.
Tādējādi klimata pārmaiņas un sieviešu jautājums tiešām tiek iekļauts darba kārtībā.
Justas Vincas Paleckis
Paldies par jūsu izsmeļošo atbildi. Pirms dažiem gadiem Komisija paziņoja, ka tagad galvenais drauds drošībai ir klimata pārmaiņas un cilvēcei ir apmēram 10 gadi laika, lai visu vērstu par labu. Es uzskatu, ka ekonomiskā krīze, revolūcijas Ziemeļāfrikā un nu arī Fukušima ir novērsušas uzmanību no cīņas pret klimata pārmaiņām. Vai jums arī radies tās iespaids?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Ir skaidrs, ka pēdējo pāris gadu laikā mums ir bijušas ļoti daudzas problēmas. Tomēr, kas attiecas, piemēram, uz Ziemeļāfriku, man jāsaka, ka - kā nupat tika teikts - to, kas sākās Tunisijā, cita starpā izraisīja pārtikas cenu celšanās šeit.
Es domāju, ka pasaule redzēja, ka klimata pārmaiņas nav vienīgais iemesls, kāpēc pārtikas cenas ceļas, bet klimata pārmaiņas šos draudus palielina. Tās saasina cita veida draudus. Tā nav situācija "vai nu - vai nu”. Tomēr es domāju, ka daudzējādā ziņā tā parādās aizvien vairāk valstīs, valdībās, uzņēmumos un nozarēs un ka ir saikne starp to, kā mēs risinām klimata pārmaiņu jautājumu un kā mēs nodrošinām iedzīvotāju drošību.
Temats: CO2 emisijas samazināšanas izmaksas Eiropas Savienībā
Eiropas Savienība plāno līdz 2020. gadam par 20 % samazināt tās radīto CO2 emisiju. Tik vērienīgs mērķis atstās ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību. Jau tagad daudzi uzņēmumi ražošanu pārceļ ārpus Savienības robežām, jo tie nespēj segt ar Eiropas klimata politiku saistītās izmaksas.
Vai Komisija ir veikusi simulācijas, lai izvērtētu šādas CO2 emisijas samazināšanas radīto ietekmi uz Savienības dalībvalstu ekonomisko situāciju?
Kuras dalībvalstis šī samazināšana skars visvairāk un kāda būs ietekme uz šo valstu IKP?
Cik augstas būs dalībvalstu tautsaimniecības izmaksas, ja izvirzīs mērķi līdz 2020. gadam CO2 emisiju samazināt par 10-15 %?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Komisija jau patiesībā ir atbildējusi uz līdzīgiem rakstiskiem jautājumiem, ko godātais deputāts Ziobro kungs uzdeva 2010. gada martā un aprīlī par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas izmaksām Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam un jautājumu par oglekļa noplūdi.
ES ir spējusi atdalīt savu ekonomisko izaugsmi no emisijām. Kopš 1990. gada ES IKP ir pieaudzis par 45%, kamēr emisijas ir samazinātas par 13%, un te ir iekļauti arī 2010. gada skaitļi, kas nozīmē, ka tas bija pēc krīzes uztraukumiem. Tajā pašā laika periodā Eiropas Savienības apstrādes rūpniecība ir pieaugusi par vairāk nekā 30%. Šie skaitļi rāda, ka izaugsmes turpināšanās var iet roku rokā ar emisiju samazināšanu. Piemēram, ir reāli aplēsts, ka laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam atjaunojamās enerģijas rūpniecībā vien tika nodrošinātas 550 000 jaunas darba vietas.
Pirmkārt, attiecībā uz oglekļa noplūdi, jāsaka, ka Komisija vēlētos uzsvērt, ka pēdējā ETS direktīvas grozījumā Eiropas Parlaments un Padome ir nolēmuši risināt šo jautājumu, piešķirot lielāku beznodokļu summas daļu tām nozarēm un apakšnozarēm, kurās, kā tiek uzskatīts, pastāv nopietns oglekļa noplūdes risks.
Turklāt oglekļa noplūdes riski tiek aizvien samazināti, tā kā tagad vairāk nekā 80 valstīs, kas visas ir jaunietekmes ekonomikas, tiek pildītas saistītas, kuras tās uzņēmās Kopenhāgenā, un tiek izvirzīti to iekšējie mērķi. Man jāsaka, ka Komisijai nav pierādījumu, ka uzņēmumi pārceļ savu ražošanu ārpus ES tās klimata politikas dēļ.
Otrkārt, Eiropas Komisija ir sīki izvērtējusi CO2 emisiju samazināšanas zaudējumus un ieguvumus Eiropas ekonomikā, ņemot vērā 2008. gadā pieņemto klimata un enerģētikas politikas dokumentu paketi. Vēl nesenāka analīze, kas veikta 2010. gadā, parāda, ka izmaksas, lai sasniegtu mērķi - samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas - ir samazinājušās vismaz par vienu trešdaļu salīdzinājumā ar 2008. gadā veikto analīzi. Tagad tās tiek lēstas apmēram EUR 48 miljardi, kas ir 0,32% no 2020. gadā paredzētā IKP. Te jāpiebilst, ka daļa no šiem ieguldījumiem nāks atpakaļ, piemēram, uz ietaupītiem naftas izdevumiem.
Izstrādājot klimata un enerģētikas politikas dokumentu paketi, Komisija ir ņēmusi vērā dažādus apstākļus dalībvalstīs attiecībā uz ekonomikas attīstību, labklājību un enerģiju apkopojumu. Turklāt klimata un enerģētikas politikas dokumentu pakete ietver trīs konkrētus mehānismus, lai saskaņotu kopējos izdevumus visās dalībvalstīs, lai centieni tiktu sadalīti godīgi un vienlīdzīgi.
Zbigniew Ziobro
(PL) Priekšsēdētāja kungs, liels paldies, ka bijāt tik laipns un iekļāvāt manu jautājumu. Ņemot vērā, ka ir jau ļoti vēls, es tomēr, ja drīkst, izteikšu vienu apsvērumu. Es labprāt nodošu informāciju komisārei par uzņēmumiem, kas izlemj pārcelt ražošanu ārpus ES dalībvalstīm to ierobežojumu dēļ, kas saistīti ar CO2 emisiju samazināšanu. Pēc manām domām, ja es jums sniegšu šos konkrētos faktus, tad Komisija būs spiesta arī analizēt šī procesa negatīvo iedarbību uz Eiropas Savienības ekonomiku.
Ņemot vērā to, ka CO2 emisijām nav robežu un arī pēc ražošanas pārcelšanas emisijas turpinās, kas neizbēgami atstās negatīvu ietekmi uz vidi, Eiropas Savienības ekonomika zaudēs, jo eksportē darbiniekus.
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Mēs tam, protams, piekrītam. Tas ir arī iemesls, kāpēc mēs, izmantojot uz kritērijiem balstītu sistēmu, esam nodrošinājuši, ka nozarēm, kur visvairāk izpaužas oglekļa noplūde, gandrīz lielākā daļa pabalstu tiks piešķirti bez maksas.
Bet atļaujiet man tikai novērst vienu pārpratumu: es domāju, ka mums Eiropas Savienībā jābūt ļoti uzmanīgiem un nav jāuzskata, ka citi nedara neko. Pagājušajā nedēļā es atgriezos no Korejas. Viņi arī tur uzsāk oglekļa tirdzniecību, viņi interesējas, kā to tieši dara. Viņi sāks to darīt 2015. gada 1. janvārī. Ķīna īsteno plašus eksperimentālos projektus attiecībā uz oglekļa tirdzniecību. Viņi grib to izveidot par nacionālo sistēmu visdrīzākajā nākotnē. Viņi arī ievieš vides nodokļus, un tā tālāk, un tā joprojām.
Es varētu nosaukt daudz valstu, kas ar mums konkurē, kuras ir tagad sapratušas, ka viņām arī jāuzsāk vērienīga vides politika, enerģētikas politika un klimata politika. Tās ir arī sapratušas, ka, ja to darīs gudri, tad viņu ekonomika beigās būs ieguvēja.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika sniegtas atbildes laika trūkuma dēļ, tiks sniegtas rakstiskas atbildes (sk. pielikumu).
Jautājumu laiks tiek slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.20 un atsāka plkst. 21.00)
