Revīzijas palātas 2008. gada pārskata iesniegšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Revīzijas palātas gada pārskata iesniegšana.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, dāmas un kungi, man ir liels gods izmantot šo iespēju šodien piedalīties jūsu debatēs par Eiropas Kopienu Revīzijas palātas 2008. finanšu gada pārskatu par budžeta izpildi, kuru jums, priekšsēdētāja kungs, un Budžeta kontroles komisijai es iesniedzu jau 10. novembrī.
Šajā gada pārskatā mēs sniedzām četrus būtiskus vēstījumus.
Vispirms jāsaka, ka jau otro gadu pēc kārtas Revīzijas palāta attiecībā uz pārskatiem sniedz atzinumu bez piezīmēm. Tā secina, ka pārskati visos būtiskajos aspektos godīgi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli, rezultātus un naudas plūsmas uz gada beigām. Citiem vārdiem sakot, 2008. gada galīgie pārskati sniedz patiesu un godīgu priekšstatu, taču pienācīga uzmanība ir jāpievērš vairāku Komisijas ģenerāldirektorātu sistēmu trūkumu novēršanai.
Otrais būtiskākais vēstījums attiecībā uz veikto darījumu likumību un pareizību ir tāds, ka kopumā pēdējos gados pārkāpumu līmenis ir pazeminājies. Tomēr dažās jomās pārkāpumu līmenis ir saglabājies pārāk augsts.
Tāpat kā iepriekšējos gados, arī attiecībā uz 2008. gadu Revīzijas palāta sniedz atzinumu bez piezīmēm par ieņēmumu un saistību sadaļu. Taču maksājumu jomā kopējā situācija joprojām nav viennozīmīga.
Attiecībā uz administratīvajiem un citiem izdevumiem Revīzijas palāta, tāpat kā iepriekšējos gados, sniedz atzinumu bez piezīmēm. Revīzijas palāta sniedz atzinumu bez piezīmēm arī attiecībā uz politikas grupu "Izglītība un pilsoniskums”, secinot, ka kļūdu īpatsvars ir kļuvis mazāks par 2 %. Šāds rezultāts ir panākts, galvenokārt pateicoties lielajai avansa maksājumu daļai 2008. gadā, kas rada mazāku kļūdu risku salīdzinājumā ar starpposma maksājumiem un galīgajiem maksājumiem. Taču sistēmas šajā jomā joprojām tiek vērtētas kā tikai daļēji efektīvas.
Attiecībā uz politikas grupu "Lauksaimniecība un dabas resursi” Revīzijas palāta secina, ka, izņemot lauku attīstības jomu, maksājumi visos būtiskajos aspektos bija likumīgi un pareizi. Šī ir pirmā reize, kad Revīzijas palāta sniedz atzinumu ar piezīmēm, nevis negatīvu atzinumu. Kopējais kļūdu īpatsvars šajā politikas grupā ir mazāks par 2 %, proti, ir samazinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Lauku attīstības jomas uzraudzības un kontroles sistēmu trūkumi lielā mērā bija iemesls tam, ka Revīzijas palāta kopumā šīs sistēmas novērtēja kā tikai daļēji efektīvas.
Revīzijas palāta sniedz atzinumu ar piezīmēm arī par politikas grupu "Ekonomika un finanses”, ņemot vērā kļūdas, kas konstatētas darījumos saistībā ar "Sesto pamatprogammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai”.
Politikas grupām "Kohēzija”, "Pētniecība, enerģētika un transports” un "Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Revīzijas palāta joprojām sniedz negatīvus atzinumus, secinot, ka pieļautas būtiskas kļūdas, lai arī dažādās pakāpēs.
"Kohēzija” joprojām ir viena no tām politikas grupām, kurā tiek pieļauts visvairāk kļūdu. Revīzijas palāta lēš, ka 2008. gadā vismaz 11 % no kopējās atlīdzinātās summas 24,8 miljardu eiro apmērā par 2000.-2006. gada plānošanas periodu nevajadzēja atlīdzināt.
Komisija apgalvoja, ka korekcijas un atmaksāšanas mehānismi mazina kļūdu sekas. Taču Revīzijas palāta uzskata, ka dalībvalstis sniedz nepilnīgu un neuzticamu informāciju par finanšu korekcijām, kas ir šāda apgalvojuma pamatā. Un Revīzijas palāta konstatēja gadījumus, kad dalībvalstis aizstāja Komisijas noraidītos neattaisnotos izdevumus ar izdevumiem, kas arī bija neattaisnoti.
Attiecībā uz 2007.-2013. gada plānošanas periodu jāsaka, ka gandrīz visi maksājumi ir iepriekšēja finansējuma maksājumi, kuriem ir izvirzīti salīdzinoši maz priekšnosacījumu. Tāpēc ir pāragri spriest par to, vai noteikumu un sistēmu izmaiņas ir samazinājušas kļūdu īpatsvaru. Taču kavēšanās saistībā ar dalībvalstu sistēmu aprakstu, atbilstības novērtējumu un revīzijas stratēģiju apstiprināšanu ir palēninājusi budžeta īstenošanu un var palielināt risku, ka kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj kļūdas uzsākšanas posmā.
Lai gan joprojām ir vērojams augsts kļūdu īpatsvars politikas grupā "Pētniecība, enerģētika un transports”, Komisijas veiktie pasākumi situācijas uzlabošanai ir veicinājuši tā pazemināšanos. Tomēr juridiskās prasības joprojām ir sarežģītas, un kontroles sistēmas joprojām ir tikai daļēji efektīvas.
Arī maksājumus politikas grupā "Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” būtiski ietekmē kļūdas, un trūkumi ārējā atbalsta un attīstības palīdzības jomā galvenokārt ir vērojami īstenošanas iestāžu un delegāciju līmenī.
Kopumā var secināt, ka kļūdu īpatsvars pazeminās, bet tiesiskais regulējums joprojām ir sarežģīts, un dažās kontroles sistēmās problēmas saglabājas. Tāpēc, lai vēl vairāk samazinātu nelikumīgu maksājumu īpatsvaru, būs jāturpina uzlabot uzraudzības un kontroles sistēmas un attiecīgos gadījumos jāvienkāršo noteikumi un regulējums.
Trešais būtiskākais gada pārskatā sniegtais vēstījums ir par to, ka paliek spēkā Revīzijas palātas iepriekšējos gados sniegtie ieteikumi uzlabot uzraudzības un kontroles sistēmas, jo attiecīgie pasākumi ir daļa no pašlaik īstenotā procesa, un paies zināms laiks, līdz varēs izdarīt secinājumus par to efektivitāti.
Prioritārs uzdevums joprojām ir novērst konkrētos Revīzijas palātas konstatētos trūkumus jomās, kurās ir visvairāk problēmu un no kurām vairākas es jau minēju.
Ņemot vērā to, ka tuvojas 2000.-2006. plānošanas perioda beigas, turpmāk īpaša uzmanība ir jāpievērš arī finanšu korekcijas un atmaksāšanas mehānismiem.
Turklāt Komisijai ir jāturpina uzraudzīt sistēmu efektivitāte un jānosaka jomas, kurās ir iespējams paveikt vairāk, izmantojot esošās izdevumu kontroles sistēmas, vai attiecībā uz kurām būtu jāizvērtē iespēja pārskatīt attiecīgās programmas vai shēmas.
Attiecībā uz šādām pārskatīšanām likumdošanas iestādēm un Komisijai ir jāapsver iespēja noteikt nenovērsto pārkāpumu riska līmeni sistēmā, proti, pieļaujamo kļūdas risku, nevis veicamo pārbaužu biežumu, kā tas notiek pašlaik.
Taču pastāv robeža, līdz kādai iespējams samazināt pārkāpumu līmeni ar uzraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes uzlabojumiem.
Šai sakarībā minēšu ceturto un pēdējo būtiskāko šā gada pārskata vēstījumu. Lai panāktu būtisku un ilgtspējīgu nelikumīgo maksājumu īpatsvara samazinājumu nākotnē, vienkāršošana saglabājas kā prioritārs uzdevums. Revīzijas palāta ir secinājusi, ka pārāk augsts kļūdu īpatsvars ir tajās jomās, kurās ir sarežģītas un neskaidras juridiskās prasības, piemēram, atbilstības noteikumi. Kā piemērs jomai, kurā jau īstenoti vērā ņemami centieni, lai vienkāršotu izdevumu shēmas, ir lauksaimniecība - joma, kurā Revīzijas palāta konstatējusi vislielākos uzlabojumus.
Revīzijas palāta arī uzskata, ka efektīvi noteikumi un regulējums, kas ir skaidri interpretējams un vienkārši piemērojams, samazina ne tikai kļūdu risku, bet arī kontroles izmaksas.
Taču vienkāršošana ir jāveic piesardzīgi, lai rastu atbilstīgu līdzsvaru starp vienkāršošanu un politikas mērķu noteikšanu, izvairoties no neparedzētas blakus ietekmes, piemēram, tā, ka izdevumu mērķi kļūst mazāk konkrēti.
Turklāt, kā jau Revīzijas palāta ir uzsvērusi, pārskatot vai grozot noteikumus attiecībā uz Eiropas Savienības finansējuma izlietojumu, vienkāršošana ir jāveic, ievērojot mērķu skaidrības, ticamības, pārredzamības un pārskatatbildības principus. Gaidāmie priekšlikumi finanšu regulējuma pārskatīšanai, jaunā finanšu sistēma un reformētais budžets nodrošinās iespēju to darīt, īstenojot jaunās Komisijas mandātu.
Arī Lisabonas līguma stāšanās spēkā ieviesīs izmaiņas Eiropas Savienības finansējuma pārvaldībā un tā izlietojuma kontrolē, stiprinot šā Parlamenta lomu. Šīs izmaiņas būtiski ietekmēs Revīzijas palātas darbu, un tām būtu jānostiprina pārskatatbildība un pārredzamība, tādējādi veicinot pilsoņu uzticēšanos un ticību Eiropas Savienības iestādēm.
Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, šis ir nozīmīgs Eiropas Savienības atjaunošanas laiks, un plānotās reformas nodrošina lielisku iespēju vēl vairāk uzlabot Eiropas Savienības finanšu pārvaldību. Taču atjaunošanas un reformu laikā ir būtiski ņemt vērā arī senāk gūtās mācības. Es uzskatu, ka Revīzijas palātai ir liela nozīme šādos apstākļos, jo tā sniedz ziņojumus un atzinumus, kuros ne tikai noteiktas esošās problēmas, bet arī sniegti ieteikumi nākotnei. Tāpēc Revīzijas palāta kopā ar tās partneriestādēm vēlas turpināt darbu, lai pēc iespējas labāk izmantotu pašreizējās iespējas ar nolūku vēl vairāk uzlabot Eiropas Savienības finanšu pārvaldību.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas 2008. gada pārskatu. Man jau bija iespēja pateikties Revīzijas palātai par lielisko sadarbību šajā gadā. Mums izveidojās ļoti rezultatīvs dialogs, un ziņojums ir patiešām konstruktīvs.
Kā jau jūs tikko dzirdējāt no priekšsēdētāja Caldeira kunga, kopējais pārkāpumu īpatsvars pēdējos gados ir samazinājies. Situācija patiešām sāka uzlaboties pirms pieciem gadiem, un kopš 2004. gada "sarkanā zona”, kurā Revīzijas palāta konstatē visvairāk kļūdu, par kurām tā dod "sarkano kartīti”, ir samazināta uz pusi.
2008. gada pārskatā jau otro gadu pēc kārtas ir sniegts pilnīgi "tīrs” atzinums par grāmatvedību, kas ir rezultāts sasniegumiem, kas panākti ar visaptverošu reformu un pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību.
Otrkārt, pirmo reizi "tīrāka un zaļāka” ir kļuvusi lauksaimniecība kopumā. Šis aspekts, neapšaubāmi, ir saistīts ar ievērojamiem vienkāršošanas centieniem pēdējos gados. Treškārt, politikas grupa "Izglītība un pilsoniskums” arī ir kļuvusi zaļa.
Attiecībā uz pētniecību kopumā jāsaka, ka situācija uzlabojas, un Revīzijas palāta norāda, ka pārkāpumi galvenokārt ir saistīti ar Sesto pamatprogrammu, un tāpēc var cerēt, ka uzlabotās un vienkāršotās Septītās pamatprogrammas noteikumi nodrošinās labākus rezultātus.
Šajā gadā, tāpat kā pagājušajā gadā, Revīzijas palāta nedeva "sarkano gaismu” pārvaldības un kontroles sistēmām. Turklāt visus Komisijas dienestu sagatavotos gada darbības pārskatus Revīzijas palāta ar vai bez piezīmēm ir atzinusi par pienācīgi pamatotiem, secinot, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina veikto darījumu likumību un pareizību. Ņemot to vērā, ziņojumā ir arī skaidri noteikts, kas vēl ir jāpaveic.
"Sarkanā zona” pašlaik ir aptuveni 30 %, kas atbilst finansējuma izlietojumam kohēzijai - vienai no jomām, kurā Revīzijas palāta joprojām nav konstatējusi ievērojamu progresu pārkāpumu skaita mazināšanā. Tas, iespējams, bija arī gaidāms, ņemot vērā to, ka 2008. gadā Revīzijas palāta nepārbaudīja maksājumus, kas tika veikti, izmantojot uzlabotās, jaunajam 2007.-2013. gada plānošanas periodam izveidotās sistēmas. Šai sakarībā Komisija norāda, ka Revīzijas palātas secinājumi par kohēzijas politikas grupu lielā mērā atbilst mūsu vispārējam novērtējumam.
Attiecībā uz struktūrfondiem pret Komisiju 2008. gadā radās iebildumi Beļģijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas, Bulgārijas, Apvienotās Karalistes, Francijas, Polijas un Luksemburgas kontroles sistēmu trūkumu dēļ. Komisija nekaunas nodrošināt pārredzamību attiecībā uz sistēmisko problēmu cēloņiem. Šīs dalībvalstis Komisijas kopsavilkuma pārskatā tika minētas jau jūnijā.
Revīzijas palāta mums arī atgādina, ka būtiska nozīme ir pilnīgai un uzticamai visu dalībvalstu informācijai par finanšu korekcijām. Mums tā ir vajadzīga, lai pierādītu daudzgadu kontroles sistēmu dzīvotspēju un mazinātu konstatēto kļūdu sekas.
Revīzijas palāta arī iesaka Komisijai arī turpmāk mēģināt iegūt ticamības apliecinājumus no visu dalībvalstu gada kopsavilkumiem, kā arī no dažu dalībvalstu brīvprātīgajām iniciatīvām valstu deklarāciju veidā un augstāko revīzijas institūciju brīvprātīgajām iniciatīvām.
Komisija piekrīt, ka mums, neapšaubāmi, ir jāspēj paļauties uz dalībvalstu kvalitatīvu ieguldījumu. Mēs redzam uzlabojumus, bet mēs arī apsveram iespēju stiprināt tiesisko pamatu, lai paātrinātu procesu.
Visbeidzot, Revīzijas palāta uzver skaidru mērķu, pārredzamu un viegli saprotamu noteikumu un efektīvas uzraudzības nozīmi. Šie principi mazina kļūdu risku un kontroles izmaksas. Taču tos nav iespējams īstenot pāris dienās, un, neapšaubāmi, gaidāmā budžeta un finanšu sistēmas un finanšu noteikumu pārskatīšana sniedz iespējas, kuras nevar neizmantot.
Tagad mums ir jānodrošina, lai tiktu uzlaboti dalībvalstu iesniegtie ticamības apliecinājumi attiecībā uz struktūrfondiem, mēģinot panākt vēl lielāku vienkāršošanu, kas arvien vairāk noteiks nepieciešamību veikt izmaiņas tiesību aktos, kuri regulē dažādās programmas. Pašlaik notiek apspriedes par Finanšu regulas pārskatīšanu, un Komisija nāks klajā ar priekšlikumiem 2010. gada pavasarī. Mums kopā ir arī jānosaka, kāda ir pieņemamā izmaksu un risku attiecība - tā sauktais "pieļaujamais kļūdas risks”.
Eiropas Parlaments līdz šim ir stingri atbalstījis Komisijas centienus panākt pozitīvu ticamības deklarāciju. Tagad, kad mūsu centieni kļūst izmērāmi, es ceru, ka varu paļauties uz tā nepārtrauktu atbalstu, lai virzītos uz priekšu.
2008. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra sākas šīs Komisijas pēdējās darba dienās, un paredzams, ka tā noslēgsies nākamās Komisijas pirmajos darbības mēnešos. Lai gan tā attiecas uz pagājušā gada budžetu, nodrošināsim, lai tā būtu uz nākotni vērsta procedūra.
Ingeborg Gräßle
Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, šī diena ir veiksmīga diena ne tikai Revīzijas palātai, bet arī Budžeta kontroles komitejai, Komisijai un galu galā arī jums, Kallas kungs. Jūsu līdzšinējā darbība ir ārkārtīgi veiksmīga, un to par sevi nevarētu teikt visi jūsu kolēģi.
Pēdējos gados mēs esam redzējuši skaidri pamanāmus uzlabojumus budžeta un finanšu pārvaldībā, un šos uzlabojumus ir veicinājuši Revīzijas palātas ieteikumi un padomi. Tāpēc es no sirds vēlos pateikties Revīzijas palātai un paust tai atzinību par ziņojumiem, kuri kļūst arvien vieglāk saprotami. Luksofora gaismu sistēma ir labs risinājums, jo tā sniedz skaidrus vēstījumus. Izmantojot šo sistēmu, mums ir izdevies uzlabot visu iesaistīto pušu centienus. Es vēlos pateikties arī attiecīgajiem Komisijas dienestiem, jo to darbs ir bijis efektīvs, un tie ir sapratuši, ka šajā jomās kaut kas ir jādara. Taču 31 % no budžeta joprojām ir iekrāsots sarkanā krāsā. Turpmākajos gados mēs, neapšaubāmi, koncentrēsimies uz šo daļu.
Saskaņā uz Revīzijas palātas klasifikāciju, dažās politikas jomās, piemēram, ārējā atbalsta jomā, ir labāka situācija. Taču mēs, bez šaubām, arī zinām, ka ārējā atbalsta jomā situācija ir labāka tāpēc, ka nav iespējams kontrolēt budžeta atbalstu, un tāpēc, ka, izlietojot finansējumu, piemēram, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību, sūdzības izvirza attiecīgais ģenerāldirektors, bet nenorāda tās savā gada pārskatā. Mūsu uzmanība gaidāmajā 2008. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā būs pievērsta struktūrfondiem un ārējam atbalstam. Ārējā atbalsta nodrošināšanas delegācijās ir vairāk nekā 5000 darbavietu, un Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā un departamentā, kas sniedz palīdzību attīstības jomā, Briselē ir vairāk nekā 2000 darbavietu. Tas ir jautājums, par kuru būtu vērts parunāt ar jauno ārējo attiecību komisāru.
Attiecībā uz struktūrfondiem jāsaka, ka mēs esam guvuši labus rezultātus, nosaucot un kauninot attiecīgās puses, taču mēs, bez šaubām, vēl neesam sasnieguši galamērķi. Mums ir jānovērš šīs jomas problēmu cēloņi. Jūs minējāt dažas mūsu dalībvalstis, un es uzskatu, ka Komisijai ir būtiski jāpalielina tās centieni attiecībā uz mūsu divām jaunākajām dalībvalstīm - Rumāniju un Bulgāriju, pretējā gadījumā mums nāksies saskarties ar ilgstošām problēmām šajās valstīs. Komisijas stratēģijas trūkums attiecībā uz šīm divām valstīm rada nopietnas bažas. Tām ir vajadzīgs lielāks atbalsts, citādi pastāv risks, ka ES kā kopiena, kas balstīta uz tiesiskumu, pārstās eksistēt.
Es vēlos paust jums atzinību un pateikt jums, ka varat paļauties uz Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas solidaritāti un konstruktīvo sadarbību budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā.
(Aplausi)
Bogusław Liberadzki
Priekšsēdētāja kungs, es, līdzīgi kā Gräßle kundze, vēlos sākt runu, paužot patiesu cieņu Kallas kungam un Revīzijas palātai par viņu pašreizējo sadarbību, kuras rezultātā gadu no gada, iepazīstoties ar statistikas datiem, mēs redzam skaidrus uzlabojumus budžeta pārvaldībā, ziņojumu sagatavošanā, gada pārskatu izstrādē un novērtēšanā. Mēs redzam arī šajās jomās īstenotos centienus, lai nodrošinātu mūsu budžeta procedūru pareizību visos aspektos. Mēs redzam arī centienus, kas tiek īstenoti, lai panāktu vienošanos jomās, kurās ir jāveic uzlabojumi, un mēs redzam, ka šīs jomas tiek būtiski uzlabotas, sākot ar procedūrām un beidzot ar pārvaldību, uzraudzību, kontroli un gala ziņojuma formu.
Mēs esam patiesi noraizējušies par tām jomām, kurās nav vērojami būtiski uzlabojumi. Caldeira kungs minēja šīs jomas savā runā. Es vēlos atgriezties pie divām no tām, kuras, manuprāt, ir īpaši būtiskas. Pirmā jomā ir kohēzijas fondi un fondi, kas saistīti ar reģionālo politiku. Mēs uzskatām, ka ir ārkārtīgi svarīgi saņemt atbildes uz diviem jautājumiem. Pirmkārt, kāpēc nav panākts progress attiecībā uz programmām, kurās Komisija plānoja un paziņoja neatbilstīgi izlietota finansējuma atgūšanu, vai vismaz šādu situāciju skaidrojumu saņemšanai? Otrkārt, tika paziņots, ka 2008. gads noteikti būs labāks. Taču 2008. gads bija tieši tāds pats kā 2007. gads, tādējādi šie paziņojumi nav īstenoti.
Mums ir jautājums, kuru mēs vēlēsimies uzdot komisāru uzklausīšanas laikā - vai paredzētie pasākumi bija pienācīgi izstrādāti un vai sniegtie paziņojumi bija pareizi un vai tie joprojām ir spēkā?
Mēs atzinīgi vērtējam visu veidu vienkāršošanu, ja vien tā nenozīmē primitīvu noteikumu pieņemšanu. Mēs atzinīgi vērtējam avansa maksājuma principu, jo tas nodrošina, ka saņēmējām valstīm ir vieglāk izmantot finansējumu. Galu galā mērķis bija pavisam vienkāršs - nogādāt finansējumu lietotājam, sasniegt paredzētos mērķus un sasniegt tos savlaicīgi. Taču šķiet, ka, it īpaši pēdējos divos gados, saņēmējas valstis ir izmantojušas daļu finansējuma nevis projektu īstenošanai atbilstīgi finanšu atbalsta mērķiem, bet gan, lai uzlabotu pašreizējos budžeta rezultātus.
Tāpēc, lai gan mēs augsti vērtējam virzienu, kurā ejam, mums ir daži iebildumi attiecībā uz noteiktām jomām, par kuriem mēs labprāt diskutētu komisāru uzklausīšanas laikā.
Luigi de Magistris
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos paust atzinību un pateikties Revīzijas palātas priekšsēdētājam, ar kuru mēs šajā periodā tik produktīvi sadarbojāmies.
Kā Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājs es vienmēr esmu apgalvojis, ka Revīzijas palātai ir ļoti būtiska nozīme. Tas tā ir tāpēc, ka Revīzijas palāta strādā ļoti sensitīvā jomā, kuru Eiropas Savienības pilsoņi vēro ar lielu interesi un ļoti kritiski, - jomā, kas skar izdevumu pārredzamību, precizitāti un likumību un publiskā finansējuma pārvaldību.
Pēc manām domām, šodien ir jāatgādina, ka Revīzijas palātai vienmēr tiek garantēta neatkarība un pastāvība tās darbā, jo tas ir ļoti svarīgi, lai mēs varētu nodrošināt pienācīgu novērtēšanu un pieņemt labus lēmumus. Tāpat mēs aicinām arī Revīzijas palātu ļaut Eiropas Parlamentam un Budžeta kontroles komitejai veikt mūsu darbu tik produktīvi, cik vien iespējams.
Mums ir jārod pareizais līdzsvars, kas publisko finansējumu ļauj izmantot efektīvi un lietderīgi, jo šis finansējums ir paredzēts svarīgiem mērķiem, piemēram, ekonomikas attīstībai un jaunu darba vietu radīšanai. Tajā pašā laikā ir jāparedz bargi sodi par būtiskiem pārkāpumiem un kļūdām, kuras Revīzijas palāta ir konstatējusi pagājušajā finanšu gadā, taču ir jācenšas izvairīties no nevajadzīgām formalitātēm un birokrātijas. Kā jau minēja arī Kallas kungs, Parlamentam ir jācenšas rast līdzsvaru attiecībā uz pieļaujamo kļūdas risku.
Ziņojums, ar kuru mēs ar lielu interesi iepazināmies, rada zināmu priekšstatu, taču ietver arī vairākas "pelēkās zonas”. Mums ir jācenšas panākt labākos rezultātus attiecībā uz šīm pelēkajām zonām.
Kā jau minēja mani kolēģi deputāti, vislielākās problēmas ir saistītas galvenokārt ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu. Revīzijas palāta, veicot savu darbu, patiešām norāda uz kļūdām saistībā ar šiem fondiem. Taču tie, kas spēj iedziļināties un analizēt jautājumus, var saskatīt, ka zem šīm uzsvērtajām kļūdām, kā rāda vairāku valstu tiesu prakse pēdējos gados, slēpjas daudz smagāki jautājumi. Tā var būt krāpšana, tā var būt ļaunprātība. Es īpaši vēlos uzsvērt vienu vai divas atklātās kļūdas, piemēram, iepirkuma noteikumu pārkāpšanu, pārāk lielu rēķinu izrakstīšanu un citas. Mums ir jācenšas veikt uzlabojumus šajā jomā.
Es uzskatu, ka Komisijai ir atzinīgi jānovērtē dalībvalstis, kuras rīkojas atbilstīgi, un jāsoda un jāpārmāca dalībvalstis, kuras nenodrošina atbilstību noteikumiem. Turklāt es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai OLAF savā darbā kā izejas punktu izmantotu Revīzijas palātas ieteikumus un vēl vairāk to uzlabotu, jo tas ir mūsu visu interesēs. Pēc manām domām, tikai nodrošinot sadarbību starp dažādām iestādēm, proti, Parlamentu, Revīzijas palātu un OLAF, mēs varēsim aizsargāt visu ES pilsoņu finansiālās intereses.
Bart Staes
Šodien pilnīgi noteikti ir daudz labu vārdu, ko teikt. Jau otro gadu pēc kārtas mēs varam runāt par atzinumu par pārskatiem bez piezīmēm. Pārkāpumu īpatsvars samazinās. Luksofora gaismu sistēma, kas rādīja tikai sarkano gaismu, pakāpeniski arvien vairāk rāda dzintara krāsu, dzelteno un it īpaši zaļo krāsu. Tie visi ir pozitīvi aspekti.
Vēl viens pozitīvs aspekts ir vērojams lauksaimniecības jomā, kas radīja nopietnas bažas. Pēc vairākiem gadiem mēs esam atzinuši, ka IAKS - sistēma, kas nodrošina lauksaimniecības izdevumu kopīgu pārvaldību, - ir laba sistēma. Mēs pieredzējām, ka dalībvalstis, piemēram, Grieķija, tajā neiesaistījās. Visi šie panākumi, neapšaubāmi, ir soļi pareizā virzienā.
Tomēr daži jautājumi rada satraukumu. Tie ietver jautājumus tādās jomās kā kohēzija, pētniecība un attīstība, enerģētika, transports un ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanās politikas grupa kopumā. Tāpēc es uzskatu, ka šodien, runājot par budžeta izpildes apstiprināšanu, mums ir jāmēģina noteikt vairāki jautājumi, kam jāpievērš īpaša uzmanība. Kohēzija būtu viens no šādiem jautājumiem. Es vēlos atgādināt Parlamentam bēdīgi slaveno 6.17. punktā sniegto komentāru, ka vismaz 11 % no izmaksām saistībā ar struktūrfondiem, Eiropas reģionālās attīstības fondu un Eiropas Sociālo fondu patiesībā nebija jāatmaksā. Es domāju, ka mums par to ir jāuzdod vairāki jautājumi kompetentajiem komisāriem un jānovērtē patiesā situācija.
Aktuāls ir jautājums par ārējo atbalstu, attīstību un paplašināšanos; tā ir liela finansējuma daļa, ko mēs novirzām Apvienoto Nāciju Organizācijai. Jau atkal es lasu Revīzijas palātas gada pārskatā, ka Revīzijas palātai, tāpat kā citām organizācijām, ir nepietiekama pieeja vai pat nav pieejas Apvienoto Nāciju Organizācijas pārskatiem, un tas nozīmē, ka lielu Eiropas finansējuma daļu, kas tiek novirzīta šai organizācijai, patiesībā nav iespējams pienācīgi kontrolēt.
Trešais risināmais jautājums attiecas uz visu kopvadības sistēmu. Kā jau norādīja galvenais referents, faktiski 80 % no Eiropas finansējuma saskaņā ar kopvadības sistēmu izmanto dalībvalstis un Komisija. Jau atkal mums ir jāizdara spiediens uz dalībvalstu finanšu ministriem, it īpaši, lai nodrošinātu, ka viņi uzņemas savu atbildības daļu un sniedz deklarāciju, norādot, ka viņi savu darbu ir veikuši pienācīgi, ka viņu vadītās administrācijas ir izmantojušas finansējumu atbilstīgi un ka šis process ir ticis pakļauts kontrolei.
Es esmu atbildīgs par Budžeta kontroles komitejas pašu resursiem. Viss PVN dokumentu kopums joprojām mani satrauc. Mēs esam publicējuši dažādus ziņojumus par šo jautājumu, tostarp arī iepriekšējā parlamenta pilnvaru termiņa laikā. Saskaņā ar aplēsēm kopējais krāpniecības ar PVN maksāšanu apmērs Eiropā sasniedz 80-100 miljardus eiro. Arī Revīzija palāta vairākkārt ir darījusi zināmus savus novērojumus šai sakarībā. Tāpēc es vēlos pievērst īpašu uzmanību šim jautājumam budžeta izpildes apstiprināšanas laikā.
Nobeigumā es vēlos pieminēt citu iestāžu budžeta izpildes apstiprināšanu. Es esmu referents jautājumā par Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanu. Pēc manām domām, būtiskākajiem jautājumiem šai sakarībā būtu jāietver jautājums par publiskā iepirkuma procedūrām, kur problēmas ir acīmredzamas. Visbeidzot attiecībā uz Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu es vēlos teikt, ka mēs apstiprinājām Padomes budžeta izpildi šīs nedēļas sākumā. Arī šajā Revīzijas palātas ziņojumā ir norādītas dažas patiešām negatīvas piezīmes par Padomi. Es uzskatu, ka mums nepārtraukti ir jāizdara spiediens uz Padomi, lai tā nodrošinātu pieeju tās pārskatiem, piemēram, ļautu Parlamentam pienācīgi kontrolēt arī šāda veida... (runātājs attālinājās no mikrofona).
Ryszard Czarnecki
Priekšsēdētāja kungs, šodienas debates ir vienas no būtiskākajām debatēm Eiropas Parlamentā, jo mūsu vēlētāji, nodokļu maksātāji un ES dalībvalstu pilsoņi patiešām vēlas, lai tiktu nodrošināta pārredzamība Eiropas iestāžu, it īpaši Eiropas Komisijas, darbībā. No vienas puses, tas ir eiroskeptiķu arguments, bet, no otras puses, mēs patiešām zinām, ka pēdējos gados ir pieļauti daudzi pārkāpumi šajā jomā. Es atgādināšu jums par situāciju 1999. gada beigās un 2000. gada sākumā, kad Revīzijas palāta publicēja graujošu kritiku par Eiropas Komisiju, un tajā laikā tā bija pilnīgi pamatota. Šodien mēs redzam, ka šajā jomā ir panākts pārliecinošs progress, bet es vēršu uzmanību uz šo debašu nozīmi, jo, ja mēs meklējam lielākas Eiropas Savienības un ES iestāžu autoritātes avotus, šie pārredzamības principi ir ārkārtīgi svarīgi. Ja pagājušā nedēļā šo autoritāti mazināja veids, kādā tika iecelta lielākā daļa Eiropas Savienības augstākā līmeņa vadītāju, tad tā tiek atgūta, īstenojot tādas debates, kā šodien.
Es vēlos uzsvērt, ka pilnīgi noteikti būtu labi, ja Caldeira kungs mums sniegtu nedaudz plašāku informāciju. Viņš runāja par sešām valstīm, kas iesniedz neatbilstīgu informāciju, un minēja divas lielās valstis - Poliju un Apvienoto Karalisti. Mums, neapšaubāmi, ir tiesības dzirdēt plašāku informāciju par šiem pārkāpumiem.
Es vēlos uzsvērt, ka avansa maksājumi ir patiešām pozitīva tendence, bet tiem ir arī vairāki trūkumi, jo patiesībā valdības nereti izmanto šo finansējumu saistībā ar vēlēšanām.
Søren Bo Søndergaard
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos sākt runu, paužot atzinību par to, ka ir panākts progress attiecībā uz nelikumīgiem maksājumiem no ES budžeta. Tas, bez šaubām, ir vērtējams pozitīvi. Taču tajā pašā laikā ir arī novērots, ka pastāv ļoti lielas problēmas saistībā ar kohēziju, un kohēzija ir otra lielākā budžeta līdzekļu izmantošanas joma, kurai 2008. gadā tika novirzīti 36,6 miljardi eiro. Tā ir milzīga problēma ES vidusmēra nodokļu maksātājiem, ka vismaz 11 % no kopējās apstiprinātās maksājumu summas nevajadzēja izmaksāt. Tā ir ārkārtīgi liela problēma. Kā lai mēs gadu no gada - un ar šo problēmu šajā jomā mēs patiešām sastopamies gadu no gada - izskaidrojam to, ka miljoniem kronu tiek izmaksāti, pārkāpjot noteikumus vai, iespējams, pat veicot tiešas krāpnieciskas darbības?
Revīzijas palāta tās ieteikumos vērš uzmanību uz kontroles mehānismu uzlabošanu un noteikumu vienkāršošanu, un tas ir pareizi. Taču jautājums ir par to, vai izšķērdēšanu tik lielā apmērā patiešām var ierobežot, tikai veicot uzraudzību un vienkāršojot noteikumus, vai arī problēmu, ar kuru mēs saskaramies, rada būtiski strukturāli trūkumi? Manis pārstāvētā grupa tic solidaritātei. Mēs atbalstām finansējuma pārdali, lai bagātākie atbalstītu nabadzīgākos reģionus un valstis gan ES, gan arī ārpus tās, taču, iepazīstoties ar ziņojumu, rodas jautājums, vai ES ir atradusi atbilstīgāko veidu, kā to darīt? Vai tas patiešām ir efektīvi, ka visas valstis veic iemaksas sistēmā, kura piešķir subsīdijas atsevišķu valstu attālākajiem reģioniem, turklāt ņemot vērā, ka šīs iemaksas veic bagātākās valstis? Ikviens to zina, ka, jo garāka ir rinda, jo pastāv lielāks risks, ka kaut kas pa ceļam var tikt pazaudēts. Tāpēc mums ir jāorganizē fundamentālas debates par ES naudas plūsmu jautājumu kopumā.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, man diemžēl ir atšķirīgs viedoklis, jo kā pieredzējusi grāmatvede es nevaru pievienoties manu kolēģu optimismam par revidentu atzinumu.
Revīzijas palātas 2008. gada pārskats liecina par būtiskiem uzlabojumiem. Desmit gadus pēc Santer kunga vadītās Komisijas demisijas un daudzajiem solījumiem īstenot reformu, ES finansējums joprojām netiek kontrolēts. Revidenti apgalvo, ka pārskati ir godīgi, bet tie nevar apgalvot, ka pārskati ir patiesi, un patiešām ir grūti apgalvot, ka tie ir patiesi, ja revidenti turpina paust bažas par finanšu informācijas kvalitāti.
Ziņojumā teikts, ka desmit gadus pēc administratīvās reformas sākuma Eiropas Komisija neizmanto integrēto kontu sistēmu un ka direktorāti savās iekšējās sistēmās veic darījumus, no kuriem dažus neatzīst pat Eiropas Komisijas galvenais grāmatvedis. Turklāt attiecībā uz ES izdevumu likumību un pareizību jāsaka, ka revidenti izvērtēja tikai 9 % no 2008. gada izdevumiem - līdzīga izdevumu daļa tika izvērtēta iepriekšējā gadā. Revidenti sniedz negatīvu atzinumu attiecībā uz budžeta daļu 43 % apmērā - uz daļu, kas attiecas uz kohēzijas fondiem, pētniecību, enerģētiku un transportu, ārējo atbalstu, attīstību un paplašināšanos. Attiecībā uz pārējo budžeta daļu 48 % apmērā revidenti sniedz atzinumu ar piezīmēm.
Šāds ziņojums būtu iemesls jebkura uzņēmuma revidentu atstādināšanai un uzņēmuma likvidācijai, taču šeit neviens par to neuztraucas. Revidenti pat minēja summu 1,5 miljardu eiro apmērā, kas, pēc viņu vārdiem, nebija jāizmaksā.
Pirmais arguments, ko jūs dzirdēsiet, ir, ka revidenti neapgalvo, ka tā ir krāpšana, bet tikai kļūdas. Viņi teiks, ka krāpšana ir saistīta ar kriminālatbildību un ka mums tā ir jāpierāda un jāizsauc policija.
Otrais arguments, ko jūs dzirdēsiet, ir, ka noteikumi ir pārāk sarežģīti. Revidenti to atkārto jau vairākus gadus, bet noteikumi netiek mainīti, un vai tādā gadījumā mums nav jāvaino Eiropas Komisija par sarežģītu noteikumu pieņemšanu, kas veicina kļūdu rašanos?
Trešais arguments attiecas uz to, ka dalībvalstis būtu jāvaino par pieļautajām kļūdām. Nu, Līgumos ir skaidri noteikts, ka Eiropas Komisija ir atbildīga par Eiropas Savienības finansējuma pārvaldību, un patiesībā tā ir vienīgā iestāde, kurai ir tiesības apturēt maksājumus, ja tā nesaņem pietiekamus pierādījumus tam, ka finansējums tiek izmantots atbilstīgi.
Patiesībā šīs kļūdas nozīmē to, ka nodokļu maksātāju nauda ir izmantota neatbilstīgi. Bet, godīgi sakot, nevienu tas neinteresē. Mēs taču runājam tikai par nodokļu maksātāju naudu. Tā ir tikai to cilvēku nauda, kas tagad cīnās, lai samaksātu hipotekāros maksājumus un izglītotu savus bērnus. Bet ar to vēl nepietiek. Papildus 116 miljardiem eiro 2008. gada maksājumos, ko Revīzijas palāta ir pārbaudījusi, no Eiropas Savienības kontiem ir izmaksāti vēl 40 miljardi eiro. Trīsdesmit pieci procenti budžeta tagad ir paslēpti bilances kontā ar nosaukumu "Iepriekšējais finansējums”, par ko revidenti nevar pateikt Eiropas nodokļu maksātājiem, ka šis finansējums ir izmantots atbilstīgi.
Šie papildu avansa maksājumi ir veikti tieši tajās jomās, kurās Revīzijas palāta konstatēja lielāko kļūdu īpatsvaru. Cik vēl ilgi šis Parlaments ļaus neatbilstīgi izmantot nodokļu maksātāju naudu?
Daniël van der Stoep
(NL) Priekšsēdētāja kungs, Holandes Tautas partijas brīvībai vārdā es vēlos pateikties Revīzijas palātas priekšsēdētājam par iestādes 2008. gada pārskatu.
Galu galā šis ziņojums darīja mums zināmu, ka aptuveni 11 % no Kohēzijas fonda 2008. gadā veiktajiem maksājumiem nebija jāizmaksā. Tie ir 4 miljardi eiro, kas paslaucīti zem paklāja. Šai sakarībā Padome, Komisija un ar dažiem izņēmumiem arī šis Parlaments nevēlas klusēt. Manis pārstāvētā partija uzskata, ka tas ir zemiski.
Es vēlos dzirdēt, ko Komisija plāno darīt šai sakarībā. Kā tā nodrošinās, ka šie 4 miljardi eiro tiek atmaksāti? Piemēram, vai tā ir gatava pieprasīt valstīm, kurām nevajadzēja izlietot finansējumu, to atmaksāt? Ja nē, kāpēc?
Es arī vēlos dzirdēt no Revīzijas palātas, vai Komisijas izdevumu pārredzamības nodrošināšanas nolūkā Revīzijas palāta izskata arī Eiropas Komisijas locekļu sagatavotās deklarācijas? Ja jā, vai Revīzijas palāta var iesniegt šīs deklarācijas Parlamentam, un, ja nē, tad kāpēc? Es vēlos dzirdēt atbildi uz šo jautājumu no Revīzijas palātas.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētāja kungs, debates par budžeta izpildes apstiprināšanas balsojumu katru gadu kļūst arvien interesantākas, jo Parlamenta deputāti arvien vairāk iedziļinās sīkumos. Šajās debatēs ir svarīgi, pirmkārt, noskaidrot faktus, otrkārt, izskaidrot šo faktu iemeslus, un, treškārt, izdarīt secinājumus.
Attiecībā uz faktiem jāsaka, ka mums, Parlamenta deputātiem, ir ļoti interesanti uzzināt, kādas metodes izmanto Revīzijas palāta. Taču vēl interesantāk ir uzzināt, ka apsvērumu sadaļā Eiropas Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas izdarītajiem secinājumiem. Debašu laikā mēs vēlamies noskaidrot Komisijas un Revīzijas palātas viedokļu atšķirības. Otrkārt, ir ļoti būtiski noskaidrot, vai mums ir darīšana ar kļūdām vai pārkāpumiem, vai arī mums ir darīšana ar noziegumiem. Sajaucot tos kopā, rodas neskaidrs kopskats un neizpratne debatēs par šo jautājumu attiecībā uz to, vai mums ir jālabo kļūdas vai arī jāizsauc policija.
Attiecībā uz iemeslu skaidrošanu es vēlos vērst jūsu uzmanību uz to, ka mūsu priekšā esošais dokuments liecina par ļoti būtiskiem pārkāpumiem publiskā iepirkuma sistēmā. Šai sakarībā problēma neattiecas tikai uz finanšu darījumiem, bet arī uz publiskā iepirkuma jautājumu skaidrošanu un vienkāršošanu.
Pēdējais komentārs attiecas uz secinājumiem. Var izdarīt ļoti dažādus secinājumus. Pirmkārt, secinājumus par kontroles metodēm, otrkārt, secinājumus par atbildību un arī secinājumus par nākotnes politiku. Šos secinājumus var izdarīt visvienkāršāk. Ir ļoti vienkārši izdarīt secinājumu, ka, ja finansējums tiek izmantots neatbilstīgi un mums joprojām rodas šaubas par atsevišķu jomu, vislabākais risinājums ir samazināt finansējumu attiecīgajā politikas jomā. Mums ir jābūt ļoti piesardzīgiem attiecībā uz šādiem secinājumiem, jo finanšu uzraudzība ir viens jautājums, politikas uzraudzība otrs, taču ES darbības jomas nākotnē ir pavisam cits jautājums.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos īpaši pateikties da Silva Caldeira kungam par šā Revīzijas palātas ziņojuma sagatavošanu, kurš no skandālu izraisītāja un mudinājuma uz eirofobiju ir kļuvis par patiešām konstruktīvu dokumentu, kurā pausti skaidri un pamatoti vēstījumi attiecībā uz iespējamajiem uzlabojumiem gan Eiropas iestādēs, gan arī dalībvalstīs, norādot, kādi instrumenti nepieciešami, lai panāktu šādus uzlabojumus.
Tas viss ir paveikts, nemazinot Revīzijas palātas arvien pieaugošo stingrību un precizitāti, kas turklāt bija pirmā iestāde, kura pati piemēroja da Silva Caldeira kunga paustos principus. Tā ir sanācis, ka biju Budžeta kontroles komitejas loceklis grūtā laikā, un es pateicos jums par jūsu ieviestajām izmaiņām, jo tās mums lieliski palīdzēja.
Es, protams, vēlos pateikties arī Kallas kungam, jo viņš rūpīgi uzklausīja Budžeta kontroles komitejā izskanējušās Eiropas Parlamenta prasības, kas nebija viegls uzdevums. Pārvaldības kontroles sistēmā ir vērojams progress, un mēs tikai ceram, ka tas tiks paplašināts un nostiprināts.
Es atbalstu nesen sniegto paziņojumu, ka ir pieņemta pozitīvākā ticamības deklarācija, bet, lai gan tas ir triju šeit pārstāvēto iestāžu - Revīzijas palātas, Komisijas un Parlamenta - veiksmes stāsts, vēl ir tāls ceļš ejams.
Piemēram, mūs joprojām satrauc acīmredzamās pretrunas ziņojumā starp revīzijas palātas un Komisijas sniegto informāciju svarīgajā jomā, kas saistīta ar budžeta atbalstu un pielāgošanos valstu reformu plāniem.
Šajā gadā ļoti satraucoša ir arī situācija saistībā ar Eiropas Attīstības fonda trešā pīlāra - kopīgas pārvaldības ar organizācijām - kontroli. Mani kolēģi no Apvienoto Nāciju Organizācijas, Āfrikas Savienības un citām organizācijām par šo jautājumu jau ir runājuši. Trešais pīlārs veido 6-7 % no EAF, un neapšaubāmi ir jāizmanto vai jāizstrādā efektīvas formulas, lai novērstu šo nepieļaujamo pārredzamības trūkumu.
Attiecībā uz darbiniekiem jau atkal jāsaka, ka kadru mainība ir pārāk augsta un ka ir pārāk daudz pagaidu darbinieku, un tas nozīmē, ka netiek ievērots turpināmības princips, kas ir tik būtisks šāda veida programmai. Pastāv arī kontroles sistematizācijas trūkums saistībā ar delegācijām. Turklāt, kā jau Revīzijas palāta norādīja, tiek pieļautas būtiskas kļūdas un ir liels tādu kļūdu īpatsvars, kuras nav izsakāmas skaitļos, un šī situācija ir jāuzlabo.
Taču mēs esam gandarīti par to, ka Komisija un Revīzijas palāta ir sākušas sadarbību, lai definētu pieļaujamo kļūdas risku, kas, pēc mūsu domām, ir pareizs darbības virziens.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Kallas kungs, Caldeira kungs, Revīzijas palātas sagatavotajā ES budžeta gada pārskatā es varu saskatīt gan pozitīvus, gan arī negatīvus aspektus. Vispirms es vēlos pateikties Revīzijas palātai par skaidrāku, drosmīgāku un politiskāku ziņojumu, kas mums ir vieglāk saprotams.
Pozitīvie aspekti cita starpā attiecas uz budžeta pārvaldību kopumā. Atšķirībā no pēdējiem gadiem šajā jomā ir vērojami uzlabojumi. Tas galvenokārt ir labākas pārvaldības rezultāts lauksaimniecības un dabas resursu jomā, kas pēdējos dažos gados mums sagādāja vislielākās galvassāpes.
Pirmo reizi, Caldeira kungs, jūsu ziņojumā nav negatīva atzinuma, un tās ir labas ziņas. Ziņojumā ir uzsvērts, ka, ja ES pati kontrolē un administrē finansējumu, tiek nodrošināta atbilstīga budžeta pārvaldība. Cits jautājums ir, vai tādējādi tiek nodrošināta efektivitāte. Šai sakarībā es vēlos sirsnīgi sveikt Kallas kungu. Pateicoties jums, un tieši jūsu pilnvaru laikā ir notikuši šie pamanāmie uzlabojumi. Apsveicu!
Taču tagad tieši dalībvalstis ir atbildīgas par savu kontroles sistēmu uzlabošanu. Ja nepārtraukti tiek radīti iemesli kritikai par budžeta pārvaldību ES, tas - kā mēs tagad redzam - nenotiek ES līmenī, bet gan dalībvalstu līmenī. Tieši tur slēpjas problēmas cēlonis. Piemēram, kohēzijas politika, ko īsteno dalībvalstis un kam novirza aptuveni trešo daļu finansējuma, ir problemātiskākā joma. Jūs sakāt, ka 11 % maksājumu ir nelikumīgi, un pie politiskajām partijām nepiederošs deputāts norādīja, ka summa ir 4 miljardi eiro. Šis skaitlis nav pareizs. Vairāk nekā 2,5 miljardi eiro ir, kā jūs īpaši minējāt, nodokļu maksātāju nauda, kuru nevajadzēja atlīdzināt. Mums tas ir skaidri jāpasaka un mums ir jāievieš saprotami kontroles mehānismi.
Taču situācija ir tāda, ka Eiropas Komisijai jāturpina izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, un mēs jūs atbalstīsim šajā jautājumā, Kallas kungs. Mums ir jāievieš nosaukšanas un kaunināšanas politika. Mums ir publiski jānosoda izšķērdētājas dalībvalstis, kuras turpina to darīt, un skaidri jāapraksta situācija.
Kopumā jūs secināt, ka noteikumi ir jāvienkāršo. Mēs vēlamies jūs atbalstīt šai sakarībā, un mēs vēlamies pievienot vēl vienu aicinājumu. Lielāka uzmanība ir jāpievērš ne tikai likumībai, bet arī efektivitātei, lai nodrošinātu, ka nodokļu maksātāju nauda tiek tērēta atbilstīgi.
Reinhard Bütikofer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos runāt par Revīzijas palātas ziņojuma 7. nodaļu, kas attiecas uz pētniecību, enerģētiku un transportu.
Vispirms es vēlos paust vislielāko atzinību Revīzijas palātai par tās rūpīgo darbu. Taču, iepazīstoties ar šo nodaļu, kļūst skaidrs, ka Revīzijas palāta tās gada pārskatā šai jomai nevar ielikt labas atzīmes. Tā ir joma, kurā izdevumi pārsniedz 9 miljardus eiro. Saskaņā ar Revīzijas palātas vērtējumu kļūdu īpatsvars ir 2-5 %. Citiem vārdiem sakot, saskaņā ar šo aprēķinu 180-450 miljoni eiro ir iztērēti nelikumīgi. Revīzijas palāta secina, ka šī politikas grupa ir "daļēji efektīva”, un, ja tiktu liktas atzīmes kā skolā, es uzskatu, ka tas ir C ar mīnusu. Pēc manām domām, ir dīvaini, ka Komisija neuzskata par vajadzīgu paust savu viedokli šai sakarībā. Man šāda Komisijas klusēšana šķiet pietiekami daiļrunīga.
Revīzijas palāta savā ieteikumā norāda, ka Komisijai ir jāturpina tās darbs saistībā ar finanšu noteikumu vienkāršošanu. Es tam piekrītu. Atbildīgā komiteja arī par to ir diskutējusi. Taču es nepiekrītu tam, ka Komisija, sniedzot savu atzinumu par Revīzijas palātas ieteikumu, apgriež to otrādi. Revīzijas palāta uzskata, ka noteikumu vienkāršošanas mērķis jāapvieno ar izmaksu efektivitātes kontroles mērķi, un ar to pietiktu, lai nodrošinātu atbilstīgu finansējuma izlietojumu. Komisija, savukārt, norāda, ka tā vēlas mazizmaksu kontroli, un ierosina noteikt pieļaujamo kļūdas risku, kas jāņem vērā jau pašā sākumā. To nevar uzskatīt par saprātīgu nodokļu maksātāju naudas izlietojumu. Komisijai ir jāpārdomā, ko tā ir teikusi, un Parlamentam ir jāatbalsta Revīzijas palātas izteiktā kritika.
Kay Swinburne
Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Revīzijas palātas ziņojumu un pirmo reizi "tīros” pārskatus bez negatīva atzinuma par šiem ES pārskatiem, it īpaši tāpēc, ka tik daudzus gadus šis nozīmīgais process un uzdevums ir ticis apkaunots, un, ja tas attiektos uz jebkuru privātu uzņēmumu, liecinātu par neskaitāmu ES direktīvu pārkāpumiem.
Taču es vēlos pievērsties jomai, kurā nepārtraukti redzami būtiski trūkumi, proti, struktūrfondiem un Kohēzijas fondam. Lai gan Komisija, iespējams, to uzskata par panākumu, ka tikai attiecībā uz 11 % no budžeta lielākās daļas - kohēzijas izdevumiem - ir pieļautas kļūdas, manuprāt, tas ir šokējoši, ka, kā norādīja Revīzijas palāta, ir konstatēts, ka gandrīz 5 miljardus eiro no 46 miljardu eiro lielā budžeta nevajadzēja izmaksāt.
Man jāsaka, ka manis pārstāvētais reģions Velsa, kas jau saņem struktūrfondu finansējumu no šiem 46 miljardiem eiro, ar prieku būtu iztērējis vēl 5 miljardus eiro un atskaitījies par to izlietojumu. Velsai, atšķirībā no Apvienotās Karalistes, kura nav saņēmusi "tīru karantīnas zīmi”, nav nācies atgriezt finansējumu neatbilstīga izlietojuma dēļ.
Šķiet, ka kļūdas tiek pieļautas īstenošanas iestāžu līmenī, un tāpēc es lūdzu Eiropas Parlamentu un Komisiju aicināt atsevišķas dalībvalstis nodrošināt rūpīgu saņemtā finansējuma revīziju. Velsas Asamblejas valdība ar dažādu iestāžu starpniecību administrē ES struktūrfondus un Kohēzijas fondu, un tāpēc formāla revīzija Velsā nevarētu būt pārāk apgrūtinoša.
Taču pašlaik situācija ir tāda, ka tikai tagad Revīzijas palāta veic finanšu revīziju projektiem, kurus ES finansēja pirms septiņiem gadiem. Es neesmu pārliecināts, ka tam ir kāda jēga. Mums ir vajadzīga savlaicīga ikgadēja apstiprināšanas procedūra, kas ļauj konstatēt kļūdas un nodrošina atbilstību augstākajiem standartiem.
Ja uz spēles ir likta nodokļu maksātāju nauda, kā tas ir visā ES reģionālā budžeta jomā, pārskatatbildības standarti nevar būt pārāk augsti.
Cornelis de Jong
(NL) Es vēlos sniegt dažus komentārus par Eiropas Komisijas izdevumiem ārējo attiecību jomā. Saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju šajā jomā 2008. gadā tika pieļauts vairāk kļūdu nekā 2007. gadā; un šīs kļūdas tika konstatētas visās ārpolitikas jomās.
Mani šokē tas, ka daudz kļūdu tiek pieļauts ar projektiem saistītajās iepirkuma procedūrās. Komisija rūpīgi uzrauga iepirkuma procedūras dalībvalstīs, un tāpēc es regulāri uzklausu saucienus pēc palīdzības no mūsu pārstāvjiem pašvaldībās un reģionos saistībā ar sarežģītajām, neskaidrajām procedūrām.
Pastāv lielas bailes pieļaut kļūdas Komisijas vērtējumā. Taču kā gan Komisija var uzraudzīt mūsu pašvaldības iestādes, ja tā pati atkal un atkal pieļauj kļūdas iepirkuma procedūrā saistībā ar tās īstenotajiem projektiem? Kāds ir pašas Komisijas viedoklis par šo jautājumu?
Komisija labprāt sevi pozicionē kā 28. līdzekļu devēju. Es šaubos, vai tas ir efektīvi, un es uzskatu par nožēlas vērtu to, ka citādi ļoti labajā Revīzijas palātas ziņojumā nav iekļauta plašāka informācija par efektivitāti un ka šis jautājums tikai starp citu ir pieminēts atsevišķos ziņojumos. Vai nākotnē ziņojumā varētu iekļaut informāciju par politikas efektivitāti?
Kā piemēru es varu minēt to, ka ziņojumā attiecībā uz budžeta atbalstu izlasīju par nepietiekamu kontroli saistībā ar atbilstību samaksas nosacījumiem. Citiem vārdiem sakot, Komisija izsniedz valstīm naudas maisus, nenodrošinot pienācīgu kontroli. Kādus nosacījumus tad Komisija vispār izvirza? Un kā tā nosaka, vai budžeta atbalsts patiesībā palīdz valstīm attīstīties? Es patiešām nevaru atrast nekādu informāciju par šo jautājumu ziņojumā, kā arī es neatrodu nekādu informāciju par izmantoto pieeju.
Vispārīgi runājot, lasot par to, cik vieglprātīgi Komisija izlieto tai piešķirto finansējumu, es patiešām domāju, ka, iespējams, mēs gūtu labākus rezultātus, ja atstātu attīstības izmaksas pašu dalībvalstu pārziņā. Ir skaidrs, ka Komisija gandrīz nav ņēmusi vērā Revīzijas palātas ieteikumus, un tāpēc es vēlos jautāt Revīzijas palātas priekšsēdētājam, vai nav nomācoši konstatēt, ka gadu no gada Komisija šai sakarībā nespēj ieviest kārtību savā iestādē.
Bastiaan Belder
(NL) Attiecībā uz 2008. finanšu gadu Eiropas Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pastāv daudz kļūdu saistībā ar struktūrfondiem, reģionālās attīstības un pētniecības programmām. Šāda situācija ir izveidojusies tāpēc, ka noteikumu par piešķīrumiem ir pārāk daudz un tie ir pārāk sarežģīti.
Eiropas Revīzijas palāta pareizi uzsver noteikumu vienkāršošanas nozīmi. Oktobrī četru dalībvalstu iestādes iesniedza Eiropas Komisijas priekšsēdētājam atzinumu par ES noteikumu radītā spiediena samazināšanu. Tās ieteica izveidot neatkarīgu ārējo komisiju, lai mazinātu noteikumu radīto spiedienu ES līmenī. Tas ir solis pareizā virzienā, lai nodrošinātu labāku likumdošanas stratēģiju. Cik tālu Komisija ir tikusi šā jautājuma risināšanā?
Taču centieni uzlabot finanšu pārvaldību nedrīkst aprobežoties ar noteikumu vienkāršošanu. Ir vajadzīga arī labāka uzraudzība un kontrole. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm šai sakarībā ir jāizstrādā rīcības plāns. Pēc tam ir jāsagatavo valstu pārvaldības deklarācijas, kas attiecīgi veicinātu pozitīvas Eiropas ticamības deklarācijas sagatavošanu. Vai Eiropas Revīzijas palāta uzskata, ka šāds rīcības plāns būtu lietderīgs instruments, lai uzlabotu finanšu pārvaldību? Pēc manām domām, šāds rīcības plāns nodrošinātu finanšu pārvaldībai politisko prioritāti, kas tai ir tik ļoti vajadzīga. Galu galā, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mērķis ir nodrošināt, lai ES maksājumi pareizajā laikā nonāktu pareizajā vietā.
Philip Claeys
(NL) Pēdējais Eiropas Revīzijas palātas gada pārskats jau atkal sniedz mulsinošu ieskatu Eiropas Savienības veiktajā Eiropas nodokļu maksātāju naudas izlietošanā. Revīzijas palāta, pamatojoties uz reāliem piemēriem, ir noskaidrojusi, ka laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam nevajadzēja izmaksāt aptuveni 11 % no Kohēzijas fonda kopējā finansējuma 36,6 miljardu eiro apmērā. Tas nozīmē, ka vairāk nekā 4 miljardi eiro ir izmaksāti, pieļaujot kļūdas.
Attiecībā uz situāciju Beļģijā arī Revīzijas palāta uzskata, ka liela daļa iztērētā finansējuma, it īpaši Valonijā-Eno, ir izšķērdēta. Šis secinājums patiesībā apstiprina to, ko dažus mēnešus pirms pēdējām Parlamenta vēlēšanām šajā Parlamentā minēja viens no mūsu kolēģiem deputātiem, proti, ka salīdzinājumā ar citiem Eiropas reģioniem it sevišķi Valonijā Eiropas subsīdijas nav devušas vēlamos rezultātus un ka ne tikai Valonija, bet arī Eiropas Savienība bija atbildīga par šo projektu galīgo apstiprināšanu.
Pašlaik vairums finanšu maksājumu nav tieši maksājumi - tie tiek īstenoti, iesaistot vairākus starpniekus. Šīs problēmas novēršanai ir jābūt prioritātei, un tajā pašā laikā, bez šaubām, ir jāuzlabo pastāvošie kontroles mehānismi.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, paldies jums, priekšsēdētāj Caldeira kungs, par šo ļoti kvalitatīvo ziņojumu, paldies jums, Kallas kungs, par jūsu paveikto darbu, un sveicam jūs ar iecelšanu jaunajā amatā Eiropas Komisijā. Mēs to vērtējam atzinīgi.
Tāpat kā iepriekšējā gadā, Revīzijas palāta par gada pārskatu ir sniegusi pozitīvu ticamības deklarāciju bez piezīmēm. Es vēlos uzslavēt grāmatvedi Taverne kungu un viņa priekšgājēju Brian Gray, vienlaicīgi paužot neizpratni par negatīvo kapitālu 47 miljardu eiro apmērā, kas galvenokārt veidojas tāpēc, ka mēs neatskaitāmies par prasībām pret dalībvalstīm, pamatojoties uz to uzņemtajām saistībām attiecībā uz personāla pensijām. Es vēlos jums atgādināt, ka 2008. gada 31. decembrī kopējā summa sasniedza 38 miljardus eiro, kas ir pieaugums par 4 miljardiem eiro gadā.
Attiecībā uz pārskatiem pakārtotajiem darījumiem, priekšsēdētāj Caldeira kungs, vai jūs, lūdzu, varētu Parlamentam paskaidrot, vai Revīzijas palāta pieņem pozitīvu vai negatīvu ticamības deklarāciju? Revīzijas palātas atzinums ietver piecus punktus, kuros pausti atzinumi par politikas grupām, un es nevaru to atšķirt no ticamības deklarācijas, kas paredzēta Līguma 248. pantā, kurā cita starpā noteikts, ka Revīzijas palāta veic īpašus novērtējumus attiecībā uz visām būtiskākajām Kopienas darbības jomām.
Par ziņojuma saturu jāsaka, ka, izņemot novērojumus par finansējuma izlietojumu kohēzijas jomā, tie ir pozitīvi. Attiecībā uz finansējumu kohēzijas jomā jāsecina, ka ir pieļauts pārāk daudz kļūdu. Es vēlos jums arī jautāt, vai, pēc jūsu domām, veikto pārbaužu skaits, piemēram, 49 pārbaudes saistībā ar Sociālo fondu, kam pakārtoti tūkstošiem darījumi, ir pietiekams, lai jūs varētu sniegt atzinumu? Taču būtiskākā problēma joprojām ir saistīta ar dalīto pārvaldību ar dalībvalstīm un ar to, ka pārāk daudz kļūdu ir radušās Eiropas finanšu pārvaldības sarežģītības dēļ.
Runas nobeigumā es vēlos pieminēt dalīto pārvaldību un revīzijas ķēdi un atkārtot savu priekšlikumu procesā vairāk iesaistīt dalībvalstu revīzijas iestādes, jo atbilstīgi Padomes lēmumam mēs no valdībām nesaņemsim valstu pārskatus. Priekšsēdētāj Caldeira kungs, Lisabonas līguma 287. panta 3. punkts nodrošina jums tiesības vērsties pie dalībvalstu revīzijas iestādēm. Es vēlos atkārtot šo priekšlikumu.
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Kallas kungs, Caldeira kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos pateikties jums, Caldeira kungs, par iepazīstināšanu ar pārskatu un es vēlos pateikties jums un Revīzijas palātas locekļiem par jūsu ziņojumu. Parlaments rūpīgi izskatīs jūsu sniegto informāciju un turpmākajos mēnešos atbilstīgi rīkosies. Es biju gandarīts par to, ka ir samazinājies nepieņemamais kļūdu īpatsvars saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku. Taču, izlasot Revīzijas palātas ziņojumu, man radās priekšstats, ka viena dalībvalsts, proti, Rumānija, ir atbildīga par lielāko daļu pārējo pārkāpumu. Tā vien šķiet, ka mums nākotnē ir jāliek lielāks uzsvars uz personāla apmācību un pareizu kontroles sistēmu īstenošanu jaunajās dalībvalstīs, ja tas ir iespējams, pirms to pievienošanās.
Bažas rada arī Eiropas struktūrfondi, ko jau pieminēja vairāki mani kolēģi deputāti. Tas tā patiešām ir, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājies nelikumīgo maksājumu skaits, bet joprojām ir grūti nodrošināt, ka palīdzības finansējums tiek piešķirts, nepieļaujot pārkāpumus. Es vēlos teikt eiroskeptiķiem šajā Parlamentā, ka mēs runājam nevis par 11 % no budžeta, bet gan par 11 % no kopējās maksājumu summas. Tie ir nevis 5 miljardi eiro, bet gan 2,7 miljardi eiro. Es atzīstu, ka arī 2,7 miljardi eiro ir pārāk daudz, bet mums ir jābūt precīziem, lai mēs būtu godīgi.
Šie pārkāpumi galvenokārt ir saistīti ar pārāk lieliem maksājumiem un neatbilstīgu finansējuma izlietojumu. Piemēram, ja Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu izmanto, lai maksātu algu valsts pārvaldes darbiniekam, vai ja Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējumu izlieto, lai iegādātos zemes gabalu būvniecībai, iesaistītās personas acīmredzot nav pietiekami informētas par atbilstīgu finansējuma izlietojumu vai dalībvalstīm nav vēlēšanās vai iespēju pienācīgi administrēt finansējumu, vai, iespējams, iesaistīti ir visi minētie faktori.
Pārskatot pieteikšanās procedūru, mums ir jānosaka skaidrāki, pārredzamāki noteikumi, kas ir vieglāk saprotami. Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai tiktu veikta rūpīgāka pieteikumu izskatīšanas procedūra dalībvalstu līmenī.
Ir skaidrs, ka izšķērdēšana vai pārkāpumi saistībā ar Eiropas nodokļu maksātāju naudu nav pieļaujami. Taču tiem, kas objektīvi novērtē ES un šo Revīzijas palātas ziņojumu, ir maz iemeslu būt aizvainotiem. Ziņojumā piedāvāti vairāki izejas punkti mūsu darbam, kura mērķis ir ar katru dienu padarīt Eiropu labāku un efektīvāku. Pamatojoties uz šo ideju, mēs īstenosim budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, lai sniegtu Eiropas Komisijai apstiprinājumu.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Es vēlos pateikties Revīzijas palātai par tās "kristāldzidro” gada pārskatu un es vēlos īpaši pateikties komisāram Kallas kungam par viņa ieguldījumu pēdējos gados. Pēc manām domām, viņš pamatoti var apgalvot, ka šajā laikposmā viņš ir panācis vērā ņemamu progresu.
Es vēlos uzsvērt trīs šā gada pārskata aspektus. Pirmais no tiem ir fakts, ka lielākās problēmas joprojām ir saistītas ar dalībvalstīm. Vairāki mani kolēģi deputāti jau minēja piemēru saistībā ar reģionālo politiku, un es tam varu tikai pievienoties. Tāpēc es vēlos uzdot Komisijai šādu jautājumu saistībā ar valstu deklarācijām, kas tiek pieņemtas dažās dalībvalstīs: vai jūs varētu nākt klajā ar īpašu priekšlikumu, nosakot, ka šīs deklarācijas obligāti jāiesniedz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm?
Otrais aspekts, ko es vēlos uzsvērt, ir Eiropas noteikumu daudzums un sarežģītība - vēl viens jautājums, ko jau minēja vairāki mani kolēģi deputāti. Varbūt mēs varētu sākt būtiski svarīgas debates par to, kā mēs vēlamies izlietot savu finansējumu, un par noteikumiem, kas to regulē? Es uzskatu, ka pašlaik šis process pārāk lielā mērā ir balstīts uz aizdomām un pārāk mazā - uz uzticēšanos, un pēc tam, kad viss ir pateikts un paveikts, šāda situācija veicina vēl vairāk pārkāpumu.
Pēdējais aspekts attiecas uz lauksaimniecību. Tas, protams, ir lieliski, ka visai lauksaimniecības nozarei pirmo reizi ir dota "zaļā gaisma”, bet mums nevajadzētu pārāk slavēt sevi. Būtiskākā problēma ir saistīta ar lauku attīstību, un tā ir lauksaimniecības politikas joma, kura, kā paredzams, turpmākajos gados būtiski paplašināsies. Turklāt svarīga ir ne tikai likumība, bet arī efektivitāte, jo saistībā ar lauksaimniecībai paredzēto finansējumu mēs joprojām lielā mērā nespējam sasniegt mūsu vides un dabas aizsardzības mērķus.
Vicky Ford
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas finanses patiešām rada lielas bažas maniem vēlētājiem un Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem. Galu galā Apvienotā Karaliste ir otra lielākā faktiskā maksātāja Eiropas budžetā, un tāpēc citām dalībvalstīm, runājot par šo naudu, derētu atcerēties, ka liela tās daļa nāk no Apvienotās Karalistes nodokļu maksātāju kabatām.
Ja ir kāds jautājums, kas rada domstarpības starp britiem un Briseli, tad tas ir pieņēmums, ka viņu naudu, iespējams, ES izlieto vieglprātīgi. Tas pats ir attiecināms arī uz citām valstīm. Šīs nav tikai debates par kontu kopumu, bet par būtisku mūsu pārstāvēto iedzīvotāju uzticības mazināšanos šeit pārstāvētajām iestādēm.
Mums ir jāņem vērā šis revidentu atzinums, Jā, tas ir labāks nekā iepriekšējā gadā, taču, tāpat kā uzņēmējs rūpīgi pārdomā, vai sadarboties ar uzņēmumu, kam sniegts atzinums ar kādām piezīmēm, kamēr šādas piezīmes tiks sniegtas, mūsu iedzīvotāji rūpīgi pārdomās savas attiecības ar ES.
Mēs nevaram izlikties, ka tā ir revidentu vaina. Revidenti netērē naudu - to dara birokrāti un valdība gan šeit, gan mūsu valstīs. Mums ir jānovērš viņu pārkāpumi.
Taču pat ar "tīru” revidentu atzinumu nepietiek. Kopš 18 gadu vecuma es saņemu ikmēneša izrakstus no savas bankas. Skaitļi sakrīt. Revidentu atzinums būtu "tīrs”. Bet es zinu, ka ne vienmēr esmu tērējis naudu saprātīgi.
Lai mēs izpelnītos kaut drusciņu cieņas no mūsu nodokļu maksātājiem mājās, tad šajā šausmīgajā ekonomiskajā situācijā mums ir jāizturas ar cieņu pret viņu naudu. Mans vēstījums politiķiem mūsu valstīs visā ES un šajā nevajadzīgajā, dārgajā otrajā Parlamenta ēkā Strasbūrā ir, ka mums ir jābeidz izšķērdēt nodokļu maksātāju naudu.
Hans-Peter Martin
(DE) Mums ir vajadzīga demokrātijas revolūcija! Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, laipni lūdzam jaunajā Lisabonas līguma pasaulē! Tā sniedz jums iespēju. Vienpadsmit gadus es sekoju līdzi jūsu ziņojumiem šajā Parlamentā un pirms tam es to darīju kā žurnālists, un, runājot par šiem ziņojumiem, jāsaka, ka tie visi ir ļoti līdzīgi. Taču tagad jums ir iespēja skatīties nākotnē. Izmantojiet šā Parlamenta profesionālo kompetenci - mēs šeit šajā Parlamentā šodien neesam sanākuši tāpat vien; es redzu Søndergaard kungu un Chatzimarkakis kungu, Staes kungu un šeit mūsu pusē manu kolēģi cīnītāju Ehrenhauser kungu - un restrukturizējiet Revīzijas palātas darbu. Paraugieties, kādi risinājumi tiek izmantoti citur, piemēram, Vācijā, kur ir iespējams novērtēt izmaksu efektivitāti un izdevumu pamatotību, un Austrijā, un izstrādājiet koncepciju, iespējams, iekļaujot to Parlamenta iniciatīvas ziņojumā, kurā tiktu aprakstīts, kā jūsu veikto darbu varētu padarīt daudz labāku, lai jūs pilnīgi varētu izpildīt savas saistības.
Tamás Deutsch
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es uzskatu, ka visi Eiropas pilsoņi - nodokļu maksātāji, ir pelnījuši, lai mēs, Eiropas Parlamenta deputāti, nodrošinātu, ka pienācīgi tiek uzraudzīts atbilstīgs, pamatots un likumīgs viņu maksāto nodokļu izlietojums Eiropas Savienībā. To ir pelnījuši visi Eiropas pilsoņi - nodokļu maksātāji neatkarīgi no viņu valstiskās piederības.
Kolēģi deputāti, es uzskatu, ka Eiropas Revīzijas palāta, izstrādājot 2008. gada pārskatu, ir veikusi rūpīgu, profesionālu darbu. Tāpēc es vēlos pateikties priekšsēdētājam Caldeira kungam un visiem Revīzijas palātas locekļiem. Es arī uzskatu, ka ir nodrošināta atbilstīga tehniskā sadarbība starp Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komiteju, tādējādi garantējot, ka Parlaments var pienācīgi veikt tā uzraudzības funkciju. Es vēlos pateikties arī komisāram Kallas kungam par pārliecinošajiem uzlabojumiem, kas vērojami pēdējos dažos gados saistībā ar Eiropas Komisijas finanšu pārvaldības darbībām.
Tajā pašā laikā es piekrītu kolēģiem deputātiem, kuri norādīja, ka Revīzijas palātas ziņojums ietver ne tikai pozitīvus, bet arī acīmredzami negatīvus un satraucošus faktus. Cita starpā mums noteikti jāpiemin fakts, ka Revīzijas palātai bija jāpaziņo, ka kļūdu īpatsvars kohēzijas finansējuma izlietojumā bija 11 %. Es uzskatu, ka, lai novērstu kļūdas, mums skaidri jānosaka, kas, kad un kur bija atbildīgs par konkrētām kļūdām, lai mēs varētu garantēt, ka nākamajā reizē šīs kļūdas tiek izlabotas.
Edit Herczog
Priekšsēdētāja kungs, tiekoties ar saviem vēlētājiem, es nereti salīdzinu šo iestādi ar datoru, kur dalībvalstis ir datora fiziskais elements, Komisija ir programmatūra, un Parlaments, visticamāk, ir tastatūra, kas nodrošina mijiedarbību starp abiem elementiem, un šādā salīdzinājumā Revīzijas palātas nodrošinātā kontrole, neapšaubāmi, ir datora vadības panelis. Mēs nekad neiegādājamies datoru, pamatojoties uz vadības paneļa novērtējumu, bet neviens no mūsu datoriem ilgi nestrādā, ja tam nav uzstādīta atbilstīga vadības paneļa sistēma.
Es vēlos paust atzinību Revīzijas palātai par to, kā tā ne tikai ir pienācīgs šīs iestādes "vadības panelis” un ar katru gadu uzlabo savu darbību, bet arī atgādina mums, ka ir jāsniedz ieguldījums uzlabojumu nodrošināšanā.
Atrodoties šeit sešus gadus, es no Revīzijas palātas ziņojumiem uzzinu, ka mēs bieži pieļaujam kļūdas un ka mums ir jāatgādina kolēģiem mūsu dalībvalstīs, kas viņiem ir jādara. Bet, manuprāt, visbūtiskākais vēstījums ir, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, mums ir jāsamazina sarežģītība, jārada labāki nosacījumi mūsu finansējuma piešķiršanai vietējā līmenī un savlaicīgi jānodrošina finansējums tiem, kuri vēlas to saņemt, neatkarīgi no tā, vai tie ir mazie vai vidējie uzņēmumi, pētnieki vai lauksaimnieki mūsu pārstāvētajās valstīs.
Mums ir jāsaprot, ka ir jāuzlabo prasmes vietējā līmenī. Mums vēl vairāk ir jāsamazina sarežģītība Eiropas līmenī. Mums ir jāuzlabo sadarbība starp dalībvalstu revīzijas sistēmām, un nākotnē mums ir jāstrādā kopā.
Paldies jums par sadarbību pēdējos piecos gados.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Olle Schmidt
(SV) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Revīzijas palātai par lielisko darbu un arī Kallas kungam - es priecājos, ka jūs turpināt strādāt. Ir labi uzklausīt Apvienotās Karalistes deputātu pausto kritiku, bet, ņemot vērā laikrakstos izlasīto, varu teikt, ka daudzi britu politiķi ne tuvu nav bijuši godīgi attiecībā uz viņu rīcībā esošo finansējumu. Tas, protams, nenozīmē, ka mēs nevaram veikt uzlabojumus, bet liek aizdomāties par to, vai tiešām situācija dalībvalstīs ir daudz labāka par situāciju ES.
Jomās, kurās ES ir tieši atbildīga par budžetu, kļūdu īpatsvars ir zems. Nepilnības ir saistītas ar dalībvalstīm. Bez šaubām, 2,7 miljardi eiro ir ļoti liela summa. Tā ir nepamatoti augsta summa, un tas ir pilnīgi nepieņemami. Tā ir liela daļa ES budžeta, un dalībvalstīm, neapšaubāmi, ir jāuzņemas atbildība šai sakarībā. Es piekrītu vairāku kolēģu deputātu teiktajam, ka Komisijai ir jānodrošina, lai valstis, kuras atsakās publicēt finanšu pārskatus un iesniegt revidentu ziņojumus, to darītu. Komisāram vai Komisijai - jūs, protams, nezināt, kāda būs jūsu atbildība nākotnē, - būtu jānodrošina, lai šīs valstis veiktu uzlabojumus, lai tiktu apkopota informācija un nodrošināta uzraudzība. To pieprasa Eiropas nodokļu maksātāji. Ir vajadzīga arī labāka un efektīvāka uzraudzības sistēma, ar kuras palīdzību būtu iespējams uzsvērt labas prakses piemērus.
Søndergaard kungs savas runas beigās ierosināja risinājumu, kas tomēr nodrošinātu virzību uz priekšu, proti, nākt klajā ar pilnīgi jaunu budžeta sistēmu, kas nodrošinātu dalībvalstīm labāku kontroli pār naudas plūsmām.
(Aplausi)
Esther de Lange
(NL) Priekšsēdētāja kungs, vai jūs zināt filmu "Murkšķa diena” par vīrieti, kurš atkal un atkal pamostas un piedzīvo vienu un to pašu dienu? Lai gan es tikai trešo gadu esmu Eiropas Parlamenta deputāts, es jau sāku justies kā šīs filmas varonis. Katru gadu Revīzijas palātas pārstāvji ierodas šeit, lai pateiktu mums, ka diemžēl tā nevar sniegt mums atbilstības deklarāciju, un katru gadu Eiropas Komisija dara visu, kas tās spēkos, lai uzsvērtu katru cerības stariņu.
Jāatzīst, ka ir panākts zināms progress, piemēram, lauksaimniecības jomā, bet attiecīgās problēmas saglabājas. Jūs, protams, varat palielināt pieļaujamo kļūdu īpatsvaru, kā ierosina Eiropas Komisija, bet tādējādi tikai tiks "pārvietoti vārti”. Ja spēlētāji negūst punktus, viņu treneris nepārbīda vārtus, bet gan nodrošina, lai spēlētāji spēlētu labāk. Lai to paveiktu, ir vajadzīgs komandas darbs. Pozitīvu atzinumu patiešām var panākt, nodrošinot komandas darbu - Eiropas un dalībvalstu revidentu sadarbību - un, kā jau tika minēts, pieprasot, lai tiktu iesniegtas dalībvalstu pārvaldības deklarācijas.
Diemžēl patiesība ir tāda, ka dažas valstis joprojām rīkojas brīvāk ar Eiropas nekā ar saviem, valsts līdzekļiem; vienkāršāk ir iet iepirkties ar kāda cita kredītkarti, nevis ar savējo. Taču jums tiks piestādīts rēķins, komisāra kungs. Ja jūs un jūsu amata pārņēmējs nespēs nodrošināt pienācīgus kontroles pasākumus, tas negatīvi ietekmēs ne tikai budžeta kontroli Eiropas Savienībā un jūs - Eiropas Komisiju -, bet arī mūsu visu un mūsu darba leģitimitāti.
Tāpēc jūs, komisāra kungs, varat būt drošs, ka Parlaments šai sakarībā sekos līdzi jums un jūsu amata pārņēmējam.
Barbara Weiler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Caldeira kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos pateikties Caldeira kungam un viņa komandai. Viņa ziņojums mums ļoti noderēs pārdomātajās debatēs, kuru rezultātā tiks pieņemts lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu.
Man ir radusies déjà vu sajūta, jo, ja nemaldos, Padome, tāpat kā iepriekšējā gadā, jau atkal ir pievērsusi sev uzmanību neierašanās dēļ. Es esmu tik kritiska tāpēc, ka Padome kā viena no galvenajām Kopienas iestādēm nedrīkst un nevar nepiedalīties šajās debatēs.
Mēs pareizi sagaidām, lai visas dalībvalstis nodrošinātu kontroli un pārredzamību, bet mēs to sagaidām arī no savām iestādēm, un Padomei arī ir jāuzņemas daļa atbildības par to, kas notiek vai nenotiek dalībvalstīs.
Pārkāpumi saistībā ar budžetu, protams, neietekmē Padomes budžetu tik ļoti, cik lauksaimniecības nozari, taču mēs uzdosim jautājumus arī par valsts iepirkumu, novēlotiem vai nokavētiem maksājumiem un atkārtotiem pārvērtējumiem. Mēs par šiem jautājumiem apspriedīsimies ar Padomi dažu turpmāko nedēļu laikā.
Tas tā patiešām ir, ka kļūdas nav tas pats, kas krāpniecība, un ka maksājumu atgūšana ir noderīgs risinājums. Vēl viens labs risinājums ir vainīgo nosaukšana un kaunināšana lauksaimniecības politikas jomā, kas ir pierādījis savu efektivitāti Bavārijā un citos Vācijas reģionos. Es uzskatu, ka mums arī turpmāk ir jāizmanto šī metode, jo ir skaidrs, ka dalībvalstis un iesaistītie uzņēmumi ņem to vērā.
Mēs ceram, ka Zviedrijas prezidentūra būs gatava apspriesties par šo jautājumu dažās turpmākajās dienās un arī...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs, Caldeira kungs, komisāra kungs, es vēlos pateikties Eiropas Revīzijas palātai par tās apbrīnojamo darbu Eiropas nodokļu maksātāju interesēs.
ES pārskatu pieļaujamā kļūdas robeža ir 2 %. Es vēlos norādīt, ka tieši algas un citi administratīvie izdevumi ir jāizskata rūpīgāk. Mēs nevaram pieļaut neskaidrības attiecībā uz šiem budžeta posteņiem.
Taču ir arī citas izmaksu grupas, kurās šķiet sarežģīti vai pat neiespējami panākt 2 % pieļaujamo kļūdas robežu. Saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju 11 % no kopējās summas, kas iztērēta kohēzijas politikas īstenošanai, nevajadzēja izmaksāt. Šāda situācija bija arī divos iepriekšējos gados.
Tā kā šajā situācijā nav iespējams sasniegt 2 % pieļaujamo kļūdas robežu, es vēlos noskaidrot, vai Komisija vai Revīzijas palāta ir apsvērusi iespēju pārskatīt 2 % robežu, lai gadu no gada mums nebūtu jāsaka, ka šajā gadā nav iespējams sasniegt robežu un ka to nebūs iespējams sasniegt arī nākamajā gadā. Turpmāk mums ir jābūt uzmanīgākiem un darbībā jānodrošina lielāka rentabilitāte nekā pašlaik, un ir jāvienkāršo pieteikšanās procedūra.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas 2008. gada budžeta gada pārskata analīze ļauj secināt, ka situācija ir labāka nekā iepriekšējos gados. Īpaši iepriecinoši ir tas, ka būtiski tika paplašināta atbilstīga budžeta pārvaldība. Mēs varējām vērot ārkārtīgi skaidrus uzlabojumus lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu jomā, kas veido vairāk nekā 40 % no ES budžeta. Tās ir ārkārtīgi būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņojumiem. Tas ir KLP reformu un vienkāršošanas rezultāts. Tagad mēs izmaksājam finansējumu, pamatojoties uz vienkāršām tehniskām prasībām.
No otras puses, revidenti norāda uz dažām jomām, kurās pastāv domstarpības, jo tie secināja, ka 11 % dalībvalstu pieteikumu finansējuma saņemšanai kohēzijas politikas jomā bija kļūdaini. Es uzsveru, ka es runāju par pieteikumiem. Daudziem varētu šķist, ka šie nepatīkamie dati ir Komisijas vai dalībvalstu nolaidības rezultāts. Šādā apgalvojumā, iespējams, ir neliela daļa patiesības, bet es domāju, ka problēmas cēlonis ir meklējams citur. Būtiskākais iemesls tik lielam skaitam finanšu pārkāpumu kohēzijas un reģionālās attīstības politikas jomā ir pārāk sarežģītais un komplicētais tiesiskais regulējums, ko savā ziņojumā atzīst arī Revīzijas palāta.
Es aicinu Revīzijas palātu vēl vairāk uzlabot sadarbību ar to partneriestādēm dalībvalstīs. Visbeidzot es vēlos teikt, ka mums jāpievērš lielāka uzmanība izglītības problēmai un jāuzlabo informācijas sniegšana atbalsta saņēmējiem ES un iestādēm, kas īsteno un pārvalda īpašās programmas.
Nobeigumā es vēlos teikt, ka, manuprāt, Komisijai vispirms ir jācenšas vienkāršot finanšu noteikumus, saglabājot pamata uzraudzības mehānismus, kas novērš ļaunprātīgu rīcību. Taču nereti dažu Eiropas fondu atbalsta saņēmēji cenšas izpildīt sarežģītus noteikumus, kuri nav pilnībā saprotami un kuru dēļ praktiski nav iespējams sagatavot pārskatus, kas pilnīgi atbilstu revidentu prasībām. Šī situācija ir jāmaina, un es uzsveru, ka ir būtiski vienkāršot un informēt, kā arī uzraudzīt.
Georgios Stavrakakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos paust atzinību Revīzijas palātai un Eiropas Komisijai par tās lielisko darbu un pateikt, ka es esmu ļoti gandarīts, jo redzu, ka kopējā situācija ir uzlabojusies. Es īpaši vēlos uzsvērt, ka šī ir pirmā reize, kad lauksaimniecības izdevumi vairs nav iekrāsoti sarkanā krāsā. Kopumā situācija uzlabojas, bet joprojām pastāv problēmas saistībā ar izdevumiem kohēzijas politikas jomā, ko jau pieminēja vairāki mūsu cienījamie kolēģi. Taču es diezgan optimistiski raugos nākotnē.
Mums ir jāieklausās labajās ziņās. ES finansējuma atgūšanas sistēma darbojas - 2008. gadā tika atgūti 1,6 miljardi eiro, un tiek plānots, ka tiks atgūts vēl vairāk līdzekļu; tas pierāda, ka sistēma pienācīgi darbojas. Neatklāto krāpšanas gadījumu īpatsvars ir ļoti zems, un šāda krāpšana ir konstatēta tikai dažos atsevišķos gadījumos. Problēmas ir tikai dažās dalībvalstīs, un tas liecina par to, ka sistēma kopumā strādā labi un ka kohēzijas politikas mērķi tiek sasniegti.
Ilgtermiņā ir jāpārskata dalītās pārvaldības sistēma un lielāka galīgā atbildība ir jāuztic dalībvalstīm, tādējādi palīdzot vienkāršot noteikumus. Lisabonas līgums paredz šādu rīcību 310. pantā, saskaņā ar kuru, īstenojot budžetu, pretēji Komisijas ekskluzīvai atbildībai tiek atļauta sadarbība starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm.
Visbeidzot es vēlos norādīt, ka Revīzijas palātas vēstījums par nepieciešamību vienkāršot noteikumus ir sasniedzis Padomi un Komisiju, un es personīgi ceru, ka izmaiņas...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Lambert van Nistelrooij
(NL) 2008. gada ziņojums jau atkal ir ierosinājums rūpīgai analīzei un darbībai, tostarp no Eiropas Parlamenta puses. Es vēlos pateikties jums par šo ziņojumu. Šī pieeja - šī sadarbība - ir palīdzējusi pēdējos gados sasniegt skaidri redzamus uzlabojumus.
Taču kā Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas koordinators es vēlos sniegt dažus komentārus, it īpaši par reģionālo politiku. Vai tā ir patiesība, ka 11 % kļūdu īpatsvars reģionālās politikas jomā galvenokārt ir saistīts ar trijām minētajām dalībvalstīm, un kā tas ietekmē jūsu turpmākās prognozes? Vai tā ir patiesība, ka lielākā daļa trūkumu tika konstatēti iepirkuma procedūrās? Vai tā ir patiesība, ka bija pāragri ziņojumā atspoguļot uzlabojumus attiecībā uz izdevumiem, ņemot vērā jauno, pašreizējo regulējumu attiecībā uz 2007.-2013. gadu? Kā jau jūs zināt, daudzi uzlabojumi šai sakarībā ir panākti iepriekšējā gadā. Ja tas tā patiešām ir, un, ņemot vērā šīs izmaiņas - izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos -, mēs varam turpināt darbu, nodrošinot šādu augšupejošu uzlabojumu tendenci laikposmā līdz 2013. gadam.
Ir būtiski arī, lai šie uzlabojumi Eiropas tiesību aktu transponēšanā tiktu panākti, liekot lielāku uzsvaru uz iepirkuma tiesību aktiem, lai tiktu panākti uzlabojumi attiecībā uz spēju pārvarēt šķēršļus un attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu, it īpaši dalībvalstīs. Galu galā šai sakarībā pastāv lielas domstarpības attiecībās starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm. Tāpēc mums ir jānosauc iesaistītās valstis.
Tad būs iespējams šā 11 % rādītāja sarkano krāsu, kas nav pieņemama, mainīt uz dzeltenu un galu galā uz zaļu. Tieši tāpēc pilsoņi mūs ievēlēja - lai mēs gūtu labākus rezultātus un nodrošinātu lielāku skaidrību šajā jomā. Es ar prieku īstenotu arī jūsu ziņojumā minētos ierosinājumus attiecībā uz vienkāršošanu.
Christel Schaldemose
(DA) Priekšsēdētāja kungs, es no sirds pateicos Revīzijas palātai par pamatoto un patiešām noderīgo ziņojumu. Klausoties šodienas debatēs, es atcerējos dāņu sakāmvārdu, kurā teikts, ka glāze var būt pa pusei pilna vai pa pusei tukša. Citiem vārdiem sakot, jautājums ir par to, vai esat optimists vai pesimists. Man šķiet, ka pārāk daudzi no šodien šeit klātesošajiem, iespējams, ir bijuši pārāk optimistiski noskaņoti. Arī komisārs ir bijis pārāk liels optimists. Gluži vienkārši es nedomāju, ka ar to pietiek. Ja Dānijas finanšu ministrs būtu bijis atbildīgs par šo budžetu, kurā mazāk kā puse datu tiek atzīti kā kļūdas nesaturoši un kura mazākā puse - 47 % - būtu iekrāsota zaļā krāsā, attiecīgais ministrs patiesībā tiktu atstādināts.
Es esmu patiešām vīlies, ka vēl joprojām ir tik daudz darāmā, un es esmu patiešām vīlies, ka process virzās uz priekšu tik lēni. Es saprotu, ka tas ir sarežģīti, un es saprotu, ka noteikumi var būt ļoti sarežģīti. Es arī apzinos, ka progress ir panākts, bet tas ir nepietiekams. Novērtējot ātrumu, kādā mums ir izdevies palielināt zaļā krāsā iekrāsoto budžeta daļu, jūs varat redzēt, ka šis process ir pārāk lēns. Es aicinu Komisiju uzņemties savu atbildības daļu. Jūsu rīcībā ir instrumenti. Jums ir jārīkojas ātrāk.
Monika Hohlmeier
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, līdz šim uzmanība galvenokārt tika pievērsta Kohēzijas fondam, un tas, neapšaubāmi, ir pamatoti budžeta lieluma dēļ. Taču es vēlos vērst uzmanību uz jomu, kurā iepriekšējā gadā tika iztērēti tikai 2,7 miljardi eiro, bet kura rada būtiskas problēmas.
Eiropas Revīzijas palāta, kurai es vēlos sirsnīgi pateikties, ir izstrādājusi gandrīz vai meistardarbu, jo tai ir izdevies panākt pārredzamību attiecībā uz fragmentēto administrēšanu attīstības palīdzības jomā un skaidri konstatēt problēmas, kuras turpina parādīties. Es gan negribētu teikt, ka šajā jomā netiek piemērots universālais princips un ka nepastāv pārredzamas struktūras, bet tajā tomēr ir vērā ņemamas problēmas.
Ir panākti uzlabojumi, piemēram, saistībā ar maksājumiem par projektiem, taču situācija joprojām ir tāda, ka dažiem projektiem nevar veikt revīziju, jo trūkst dokumentu, nemaz nerunājot par to, ka vairāku projektu dokumenti pat netiek iesniegti vai ka nav iespējams veikt pārraudzības revīziju. Arī jautājums par budžeta atbalstu jau atkal ir saistīts ar vairākām problēmām, jo nav iespējams uzraudzīt finansējumu vai izsekot tam un tā izlietojumam. Pēc manām domām, mums ir rūpīgi jāapsver iespēja beidzot iekļaut Eiropas Attīstības fondu (EAF) kopbudžetā, lai nodrošinātu pārredzamību, izsekojamību un vadāmību. Tādējādi mēs varētu apvienot un koordinēt EAF ar citām jomām, piemēram, palīdzību attīstības jomā, ārpolitiku, kaimiņattiecību politiku un citām politikām šajā jomā, iegūstot pilnīgu un pārredzamu kopskatu. Tāds ir mans priekšlikums.
Andrea Cozzolino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, kā jau tika minēts, Eiropas Revīzijas palātas 2008. gada pārskats pirmām kārtām sniedz mums pozitīvu informāciju - tā ES izdevumu daļa, kurai bija raksturīgs augsts pārkāpumu īpatsvars, ir samazinājusies no 60 % 2005. gadā līdz 31 % 2008. gadā. Tas ir vērā ņemams panākums; tas liecina par pozitīvu pieeju, kuru mums jāturpina īstenot.
Attiecībā uz struktūrfondiem un, precīzāk, kohēzijas politikas jomām jāsaka, ka joprojām pastāv problēmas un sarežģījumi. Es domāju, ka turpmākajos mēnešos un gados mums ir jāpievērš uzmanība šīm jomām.
Attiecībā uz struktūrfondiem vēlos norādīt, ka salīdzinājumā ar Revīzijas palātas vērtējumu par laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam pārvaldības un uzraudzības sistēmas laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ir balstītas uz stingrākiem noteikumiem un nodrošina lielāku uzticamību un pārredzamību attiecībā uz izdevumiem, kā arī nodrošina labāku pārskatatbildību no dalībvalstu puses.
Revīzijas palāta stingri uzsver vajadzību nodrošināt lielāku vienkāršošanu. Tāpēc vēl ir daudz jāstrādā, lai vēl vairāk vienkāršotu noteikumus.
Ekonomiskās izaugsmes kvalitāte un pārredzamība Kopienas resursu izlietojumā ir vienas cīņas divas uzvaras, kas mums jāsasniedz. Es uzskatu, ka mums tas ir jādara, uzlabojot mūsu debašu par mums pašiem un, kas ir visbūtiskāk, par pilsoņiem pieejamību sabiedrībai.
Kohēzijas politikas jomas, struktūrfondi un reģionālā politika ir un arī turpmāk būs būtisks Eiropas projekta aspekts. Šīs politikas jomas ir piešķīrušas nozīmi Eiropas Savienības pamatvērtībām. Mums ir jāstrādā kopā, lai garantētu efektivitāti un pārredzamību turpmākajos gados.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos īpaši pateikties Revīzijas palātai par to, ka tā šorīt patiešām saprotamā veidā iepazīstināja mūs ar apjomīga ziņojuma saturu, norādot uz pozitīvajiem un negatīvajiem aspektiem un, par laimi, neminot nepatīkamos, jo zināmā mērā mēs esam izskauduši grāmatvedības prakses sliktākos aspektus.
Es vēlos pievērst īpašu uzmanību lauksaimniecībai, kura pēc salīdzinoši tīras "karantīnas zīmes” saņemšanas, ir faktiski izslēgta no šīm debatēm. Es to daru tāpēc, ka vēlos brīdināt, ka, iespējams, mēs nākotnē varam pieļaut pagātnes kļūdas.
Šorīt ir vērts atcerēties, ka situācija lauksaimniecības jomā ir uzlabojusies tāpēc, ka mēs lielā mērā atdalījām maksājumus no ražošanas. Mēs veicam maksājumus tieši aktīviem lauksaimniekiem, aktīviem ražotājiem, un tāpēc ir ievērojami samazināta kļūdu iespējamība.
Taču, izmantojot modulācijas mehānismu, mēs tagad novirzām šo finansējumu un izlietojam to lauku attīstības jomā, par kuru ir paustas nopietnas bažas, un tāpēc es izteicu piezīmi par to, ka nākotnē varam pieļaut pagātnes kļūdas.
Es raizējos arī par to, kā mēs varam atskaitīties par tādiem jautājumiem kā ūdens apsaimniekošana, klimata pārmaiņas un bioloģiskā daudzveidība. Padomājiet par visus šos jautājumus regulējošo noteikumu sarežģītību, un tā ir pamatota, ja publiskais finansējums tiks izmantots šajā jomā, un padomājiet par grūtībām un izmaksām, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu šiem noteikumiem.
Mēs izskatām iespēju pārskatīt Eiropas Savienības budžetu, pateicoties bijušajam britu premjerministram Tony Blair, kura vadītās valdības darbības pārskats nav īpaši "tīrs”, ja runājam par tās pārskatiem.
Veicot šo pārskatīšanu, jau atkal mēs izvērtēsim iespējas novirzīt finansējumu jomās, attiecībā uz kurām Revīzijas palāta skaidri ir izteikusi bažas, it īpaši pētniecības un inovāciju jomās. Tāpēc būsim ļoti piesardzīgi, lai lielisko darbu, ko esam paveikuši, nesabojātu mūsu ieceres.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, kad es gāju skolā, skolotāji nereti teica: uzticēties ir labi, kontrolēt - vēl labāk.
(Runātājs piekrīt atbildēt uz cita deputāta jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos jums jautāt, vai jūs pamanījāt, ka šo svarīgo debašu laikā Martin kungs, kurš sniedza mums tik daudz padomu, ienāca Parlamentā pulksten 10.00, uzstājās pulksten 10.09 un atstāja Parlamentu pulksten 10.12?
Peter Jahr
(DE) No savas bērnības es atceros divus pamatnoteikumus. Reiz man teica: "Ja kāds ar tevi runā, ļauj viņam pabeigt sakāmo. Ja tu uzdod jautājumu, tad vismaz sagaidi atbildi.” Ņemot vērā šo principu, būtu bijis labi, ja viņš būtu uzkavējies šajā zālē, lai uzklausītu Parlamenta debates. Tāds ir mans viedoklis.
Revīzijas palātas pārbaudes un ierosinātie uzlabojumi ir būtisks ieguldījums, lai nodrošinātu efektīvāku un ekonomiskāku ES finansējuma izlietojumu. Kā deputāts, kuram interesē lauksaimniecība, es esmu īpaši gandarīts par to, ka finansējuma izlietojums lauksaimniecības jomā tika novērtēts pozitīvi un ka kopumā netika konstatēti būtiski pārkāpumi. Taču pārkāpumi netika konstatēti kopumā, un tieši tas rada problēmu. Lauksaimniekiem ir teiciens, ka kopumā ezers bija tikai pusmetru dziļš, bet govs tik un tā noslīka. Citiem vārdiem sakot, ja kopumā viss ir pareizi un ja lielākā daļa valstu spēj atbilstīgi piemērot administratīvos noteikumus, tad mums ir konkrēti jāpievērš uzmanība valstīm, kuras neievēro norādījumus - "sliktajām valstīm”. Šai sakarībā ir svarīgi tās nosaukt. Priekšsēdētāja kungs, lūdzu, nepiekāpieties! Jūs varat runāt daudz konkrētāk, un Parlaments jūs atbalstīs.
Situācija saistībā ar kļūdu īpatsvaru lauksaimniecības attīstības jomā ir daudz savādāka. Lai gan kļūdu īpatsvars ir mazāks nekā iepriekšējā gadā, tas joprojām ir daudz augstāks nekā lauksaimniecības izdevumu jomā. Taču man jāsaka, ka lielākā daļa konstatēto problēmu ir radušās tāpēc, ka sarežģītie ES noteikumi tiek nepareizi piemēroti un trūkst izpratnes par tiem. Tas ne vienmēr nozīmē, ka finansējums tiek izšķērdēts. Mums visiem ir jāstrādā kopā, lai grozītu un uzlabotu ES noteikumus ar nolūku atvieglot dalībvalstīm to piemērošanu.
Sophie Briard Auconie
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Revīzijas palāta 2008. gada pārskatā secina, ka kopumā ir panākti uzlabojumi attiecībā uz Eiropas Savienības budžeta darījumu likumību un pareizību. Taču tā norāda, ka ar kohēzijas politiku saistītie izdevumi joprojām ir problemātiski, jo attiecībā uz tiem ir pieļauts visvairāk kļūdu.
Kohēzijas politikai paredzētais finansējums veido gandrīz trešo daļu no Eiropas budžeta. Tā ir viena no būtiskākajām un simboliskākajām Eiropas integrācijas un tās pamatā esošā solidaritātes principa politikām.
Ņemot to vērā, mums ir jābūt prasīgākiem un jānodrošina atbilstīga procedūru piemērošana. Taču mums ir jāņem vērā arī kohēzijas politikas īpatnības, proti, tas, ka šī politika ir lielā mērā centralizēta un ka tāpēc to pārvalda reģionālās iestādes dalībvalstīs. Revīzijas palātas konstatētās kļūdas nav projektu attīstītāju krāpšanas mēģinājumu rezultāts, bet gan palīdzības piešķiršanas nosacījumu sarežģītības sekas.
Tāpēc, pēc manām domām, risinājums nav padarīt procedūras vēl apgrūtinošākas, bet gan vienkāršot tās gan Kopienas līmenī, gan arī dalībvalstīs. Kopienas līmenī par vienkāršošanas pasākumiem notiek apspriedes Padomē un Parlamentā. Dalībvalstu līmenī es personīgi strādāju saistībā ar procedūru vienkāršošanu Francijā, cieši sadarbojoties ar ievēlētiem pārstāvjiem un lēmumu pieņēmējiem valsts un vietējā līmenī.
Šajā ekonomikas lejupslīdes posmā būtu ļoti slikti, ja projektu attīstītājiem, kuru joprojām ir daudz, būtu sarežģīti piekļūt tiem paredzētajam Eiropas finansējumam.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētājas kundze, mēs izskatām būtisku jautājumu, un vispirms es vēlos pateikt, ka budžeta pārvaldība ir lielā mērā uzlabojusies. Taču problēmas ir, un es vēlos minēt dažas no tām.
Pirmā problēma attiecas uz iestāžu politiku saistībā ar ēkām un īpašumu. Izstrādājot 2008. gada budžetu Parlamentam un citām iestādēm, es pamanīju, ka šajā jomā kaut kas nav īsti kārtībā. Es ceru, ka mēs varēsim veikt rūpīgu pētījumu par to, kāpēc par iestāžu īpašumiem un ēkām maksātā cena ir augstāka par vidējo tirgus cenu. Kad pētījums būs pabeigts, mēs uzzināsim, vai šai sakarībā pastāv kādas aizdomas vai, gluži pretēji, ka viss ir kārtībā.
Otrā problēma, kam es vēlos pievērst jūsu uzmanību, ir šeit jau pieminētā situācija saistībā ar Rumāniju un Bulgāriju. Mēs zinām, kādas problēmas pastāv, un mums ir jāatrod veids, kā palīdzēt Rumānijai un Bulgārijai, lai problēmas tiktu atrisinātas. Tas ir arī politisks jautājums. Galu galā, kāda ir paplašināšanās jēga, ja mēs kā jaunās dalībnieces apstiprinām valstis, kuras nespēj pienācīgi organizēt sava budžeta pārvaldību?
Trešā problēma galvenokārt attiecas uz ārējām darbībām saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, taču katrā ziņā mums ir jāveic pārbaudes, lai nodrošinātu sabiedrības pārliecību, ka viss ir kārtībā.
Taču visbūtiskākais ir, lai mēs apzinātos, ka ir pieaudzis to jomu īpatsvars, kurās nav kļūdu, un par to mums ir jāpateicas komisāram Kallas kungam un Eiropas Revīzijas palātai. Gan komisārs, gan arī Revīzijas palāta ir paveikuši lielisku darbu.
(Aplausi)
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, vienkāršs jautājums. Tika apgalvots, ka daudzi atbilstības pārkāpumi ir pieļauti tāpēc, ka trūkst izpratnes par procedūrām un noteikumiem.
Vai jūs piekrītat, ka tas tā patiešām ir? Un, ja jā, kāda pārkāpumu daļa ir saistība ar šo neveiksmīgo situāciju, nevis ar tīšiem noteikumu pārkāpumiem?
Ivaylo Kalfin
(BG) Arī es vispirms vēlos paust atzinību Eiropas Revīzijas palātas pārstāvjiem par ziņojumu, ar kuru viņi mūs iepazīstināja, un komisāram Kallas kungam par acīmredzami uzlabotajiem Eiropas Komisijas centieniem saistībā ar Eiropas finansējuma izlietojumu. Tā kā es esmu no Bulgārijas, es pirmām kārtām redzu, ka Komisija ir ārkārtīgi stingra attiecībā uz finansējuma izlietojumu, un tās darbības nepašaubāmi ir devušas rezultātus. Es vēlos ierosināt vienu jautājumu saistībā ar to, ka šis ir pēdējais Eiropas Revīzijas palātas pārskats saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem. Nākamais pārskats nākamajā gadā būs balstīts uz Lisabonas līgumu. Ar šo situāciju ir saistīti vairāki jautājumi, kuri ir uzdoti un uz kuriem vēl nav saņemtas pietiekami skaidras atbildes, tostarp par budžeta izstrādi un budžeta izlietojuma procedūrām. Pēc manām domām, visām iestādēm, tostarp Eiropas Parlamentam kopā ar Padomi un, protams, Eiropas Komisiju, nemaz nerunājot par Eiropas Revīzijas palātas aktīvu iesaistīšanos, ir jādara viss iespējamais, lai atbildētu uz šiem jautājumiem, lai mums visiem attiecībā uz tiem būtu vienots viedoklis.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es nerunāšu saskaņā ar nepieteiktas uzstāšanās procedūru; es tikai vēlos paust nožēlu par to, ka Padomei paredzētās vietas ir pilnīgi tukšas. Padome ir budžeta lēmējinstitūcija, un mēs arī runājam par to, ka ir daudz problēmu dalībvalstīs. Es vēlējos paust nožēlu šai sakarībā, priekšsēdētājas kundze.
Bart Staes
(NL) Es piedalījos šajās debatēs no paša sākuma. Viens no svarīgākajiem jautājumiem, ko dzirdēju, - un es neapšaubāmi vēlos lūgt Cladeira kungam rūpīgi izskaidrot šo jautājumu - ir par to, vai tiešām situācija saistībā ar 11 % no finansējuma kohēzijas politikas jomā ir tāda, ka šo summu nevajadzēja izmaksāt? Šajās debatēs šim jautājumam ir sniegti dažādi skaidrojumi. Daži minēja 4 miljardus eiro, citi teica - 2 miljardi eiro, un izskanēja vēl citas versijas. Es uzskatu, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai, sākot budžeta izpildes apstiprināšanu, jūs mums skaidri un nepārprotami paskaidrotu, kāda ir patiesā situācija šai sakarībā. Es vēlos arī īpaši pateikties komisāram Kallas kungam par darbu, ko viņš ir veicis pēdējos gados. Pēc manām domām, Budžeta kontroles komiteja vienmēr ir uzskatījusi, ka sadarbība ar jums ir patiešām konstruktīva. Ne vienmēr mēs varējām vienoties, bet jūs, iespējams, drīz tiksiet apstiprināts uz vēl vienu pilnvaru termiņu jaunajā Komisijā, jaunā amatā, un šai sakarībā es vēlu jums visu to labāko.
Priekšsēdētāja
Es vēlos pateikt Martin kungam, ka es pamanīju, ka viņš vēlas izteikt personisku piezīmi, un ka es došu viņam vārdu, bet saskaņā ar Reglamentu es došu viņam vārdu pēc debatēm un Komisijas pārstāvja uzstāšanās.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze, es pilnīgi piekrītu Audy kungam. Padomes pārstāvju, tāpat kā politisko partiju vadītāju, neierašanās patiešām ir ļoti uzkrītoša. Es kā Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas priekšsēdētāja vietniece saprotu, ka arī citu grupu priekšsēdētāji neuzskatīja šīs debates par būtiskām. Taču Padomes neierašanās ir ārkārtīgi uzkrītoša.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos pateikties visiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri uzstājās. Viņu komentārus noteikti augsti novērtēs visi tie cilvēki, kas strādā Revīzijas palātā un kas sagatavoja šodien iesniegto ziņojumu.
Šādās intensīvās un interesantās debatēs man atvēlētajā laikā ir diezgan grūti atbildēt uz visiem man tieši uzdotajiem jautājumiem. Vispirms es atbildēšu uz de Jong kunga jautājumu, kurš vēlējās noskaidrot, vai es kā Revīzijas palātas priekšsēdētājs neesmu sarūgtināts par to, ka nevaru sniegt pozitīvu ticamības deklarāciju. Mana atbilde ir tāda, ka es kā revidents ar prieku sniegtu šādu atzinumu attiecīgajā situācijā, bet revidentam nav jāpriecājas par viņa sniegtajiem atzinumiem. Revidentiem ir jāizmanto stabils pamats, lai izstrādātu savus uz reāliem pierādījumiem balstītos atzinumus.
Atklāti runājot, es kā revidents labprātāk sniedzu tādus atzinumus, kādu sniedzām šajā gadā. Es neteikšu Audy kungam, vai tas ir pozitīvs vai negatīvs atzinums, bet tikai to, ka tas ir reālistisks atzinums, kurā uzsvērti aspekti, saistībā ar kuriem panākts progress. Mēs redzējām, ka ievērojami ir samazinājies kļūdu īpatsvars dažās jomās, it īpaši lauksaimniecības jomā, bet dažām jomām tomēr ir jāpievērš lielāka uzmanība. Tāpēc tā vietā, lai būtu optimistisks vai pesimistisks, es kā revidents labāk būšu reālistisks.
Es domāju, ka tieši tā mūsu vēstījums ir jāsaprot attiecībā uz nākotnes perspektīvām. Vairāki Eiropas Parlamenta deputāti jautāja, kas jādara, lai atrisinātu šīs problēmas. Revīzijas palāta ir veikusi savu ieguldījumu šajā pārskatā un iepriekšējos pārskatos, norādot, ka tās ieteikumi par uzraudzības un kontroles sistēmu uzlabošanu dalībvalstīs ir būtiski, un darot zināmu attiecībā uz Komisiju, ka tikpat svarīgi ir vienkāršot reglamentējošos noteikumus, proti, nesarežģīt prasības vairāk kā vajadzīgs. Mēs nevaram pāriet no posma, kurā mēs vēlamies paveikt visu un kontrolēt visu un kurā vajadzīgi pārmērīgi kontroles mehānismi, uz posmu, kurā uzraudzības nav vispār. Tad mēs nespēsim rast pareizo līdzsvaru, lai spētu sasniegt politikas mērķus.
Vairāki no jums norādīja, ka šajā pārskatā nekas nav minēts par finansējuma izlietojuma efektivitāti. Vai dažas konstatētās kļūdas vai pārkāpumi liedz pabeigt projektus? Revīzijas palātai, bez šaubām, tās pārskatos ir jāsniedz atzinums par finanšu pārskatiem, kas ir nepārprotami pozitīvs atzinums, un par šo pārskatu pamatā esošajiem darījumiem. Pārskatā tiek konstatēts, vai darījumi atbilst tiem piemērojamajiem noteikumiem.
Taču Revīzijas palāta arī sniedz jums un it īpaši kompetentajām Parlamenta komitejām, tostarp Budžeta kontroles komitejai, visus ziņojumus par politikas jomu efektivitāti un par to, vai finansējums dažādās jomās tiek izmantots atbilstīgi. Es ceru, ka jūs šajos ziņojumos atradīsiet būtisku informāciju par to, kādus uzlabojumus var veikt saistībā ar minētajām politikas jomām. Taču, kā norādīts mūsu pārskatā, - un es to vēlos uzsvērt savā runā - ir svarīgi izmantot šo iespēju, kuru mums attiecībā uz nākotni sniedz finanšu regulējuma reforma un jaunais finanšu plāns, kā arī iespēju, kuru mums sniedz budžeta reforma, lai veiktu dažu būtisku jautājumu pārskatīšanu.
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos beigt runu ar apgalvojumu, ka mūsu izmantotās metodes atbilst starptautiskajiem revīzijas standartiem. Mēs uzskatām, ka mūsu veiktās pārbaudes ir pietiekamas, lai mēs izdarītu secinājumus. Audy kungs uzdeva jautājumu, vai mēs pārbaudām pietiekami daudz darījumu. Atbilde ir jā. Neapšaubāmi, ja mums būtu vairāk resursu, mēs, iespējams, varētu paveikt vairāk, bet mūsu resursi ir ierobežoti, un mums ir jāpārvalda mūsu resursi piesardzīgi.
Visbeidzot es vēlos pateikt dažus vārdus par Revīzijas palātas un dalībvalstu revīzijas iestāžu nozīmi nākotnē. Mēs vienmēr strādājam kopā ar revīzijas iestādēm dalībvalstīs un valstu revidentiem, savstarpēji sadarbojoties un uzticoties. Šādu pieeju paredz Līgums - un apstiprina Lisabonas līgums - un, īstenojot šo pieeju, mēs darām visu, kas ir mūsu spēkos, lai nodrošinātu, ka kopumā mēs varam garantēt ārējās revīzijas pievienoto vērtību Eiropas Savienībā.
Tās bija īsas nobeiguma piezīmes, priekšsēdētājas kundze, jo es nevēlējos aizņemt pārāk daudz jūsu laika.
(Aplausi)
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, paldies jums par šīm debatēm un par Komisijai veltītajiem labajiem vārdiem. Es sniegšu divus komentārus par līdzšinējo situāciju - par pēdējiem gadiem, sākot no 2008. gada. Pirmkārt, tika uzsvērts viens būtisks aspekts - pārredzamība. Es vēlos atgādināt jums, ka kopā mēs esam guvuši lielus panākumus. Visa informācija par ES finansējuma saņēmējiem tagad ir publiski pieejama, un arī tā bija viena no būtiskākajām izmaiņām šajā laikposmā.
Otrkārt, attiecībā uz līdzšinējo situāciju jāsaka, ka mēs cita starpā diskutējām par to, kāda daļa finansējuma ir zaudēta un kāda daļa ir jāatgūst. Kā piemēru šai sakarībā es vēlos minēt vienu skaitli ļoti sarežģītā budžeta postenī. Tas ir iekļauts mūsu kopsavilkuma pārskata VI pielikumā, un tā nosaukums ir "Līdzekļu atgūšanas atteikumu kopsavilkums”, kurā faktiski norādīta naudas summa, kas ir pilnīgi un neatgriezeniski zudusi. 2008. gada kopsavilkuma pārskatā šī summa bija EUR 18 380 363.22, kas ir mazāk kā 0,01 % no ES budžeta. Šī summa ir zaudēta. Mēs esam diskutējuši par šiem miljardiem, kuri netika pienācīgi pārvaldīti, piešķirot struktūrfondu finansējumu, bet daļa šīs summas galu galā tika atgūta. Procedūra nav ideāla, un mums ir nopietni jāstrādā saistībā ar šo jautājumu, un dažreiz kļūdas tiek izlabotas. Tas ir ilgstošs process, un mums pret to ir jāizturas ļoti nopietni.
Tagad daži komentāri par nākotni. Jau tuvākajā nākotnē mēs sāksim debates par jauno finanšu regulu un jaunā budžeta perspektīvām. Ar šo procesu ir saistīti ļoti daudzi aspekti. Valstu deklarācijām un dalībvalstu līdzdalībai ir vajadzīgs stingrāks tiesiskais pamats. Mēs pilnīgi noteikti varam turpināt vienkāršošanu, par kuru šeit tik daudz un bieži tiek runāts. Kā jau priekšsēdētājs Caldeira kungs minēja, mērķi ir noteikti vairāk nekā 500 Komisijas, Parlamenta un Padomes apstiprinātām programmām. Katrai programmai ir savs tiesiskais pamats un savi mērķi, un visi elementi ir jākontrolē, tostarp finansējums, kas izlietots atbilstīgi šiem mērķiem. Tas ir būtiskākais jautājums.
Pēdējā plenārsēdē, kad mēs diskutējām par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, viena no idejām bija samazināt programmu skaitu un izstrādāt plašākus projektus un programmas, kurus ir vieglāk uzraudzīt. Tas ir būtisks jautājums, un, kā viens no deputātiem norādīja attiecībā uz lauku attīstību, nav iespējams izmērīt mērķus - it īpaši ārējo darbību jomā, kurā ir noteikti patiešām objektīvi mērķi, - un apgalvot, ka šie mērķi ir sasniegti. Tas ir būtisks jautājums, turklāt jautājums, kas jāņem vērā nākotnes debatēs par finanšu regulējumu.
Attiecībā uz dialogu, kas šeit tika uzsvērts kā nozīmīgs, man jāsaka, ka mēs centāmies darīt visu, kas mūsu spēkos, lai nodrošinātu labu dialogu ar Parlamentu, ar Budžeta kontroles komiteju un ar Revīzijas palātu. Man personīgi patīk piedalīties debatēs par dažādiem jautājumiem ar personām, kurām ir dažādi viedokļi, dažādi uzskati un dažādi vērtējumi. Tā ir normāla prakse. Taču man nepatīk, ka dažas personas ar nolūku un nepārtraukti izmanto nekorektus faktus. Nav iespējams veidot dialogu, ja fakti nav korekti. Mums var būt dažādi vērtējumi, atšķirīgas interpretācijas un viedokļi, bet faktiem jābūt korektiem. Es patiešām vēlos, lai mūsu nākotnes dialogā tiktu ievērots arī šis princips.
(Aplausi)
Priekšsēdētāja
Martin kungs, vai jūs vēlaties runāt šo debašu nobeigumā?
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, man ir ļoti žēl, ka man ir jāizmanto šī iespēja sniegt personisku piezīmi, kurai saskaņā ar darba kārtību man ir dotas trīs minūtes laika. Taču man nevajadzēs trīs minūtes.
Es savā runā izmantoju ļoti konstruktīvu pieeju un debatēs es ļoti konstruktīvi norādīju, kas tagad būtu darāms, ņemot vērā šo jauno pamatu. Lai nonāktu pie šāda novērtējuma, es šorīt rūpīgi sekoju līdzi debatēm. Es ierados šajā zālē daudz agrāk, nekā mana kolēģe apgalvoja, devos prom ātrāk, bet tagad atkal esmu šeit. Esmu patiešām sarūgtināts, ka Gräßle kundze acīmredzot uzskata par vajadzīgiem šādus personiskus apvainojumus, kas patiešām ir kā sitieni zem jostasvietas. Es aicinu viņu būt konstruktīvai, un es gribētu, lai Vācijas laikrakstā Bild Zeitung viņa nepublicētu tik daudz nepatiesas informācijas. Es vēlos dzirdēt konstruktīvus ierosinājumus attiecībā uz to, kā mēs varam iziet no šīs situācijas un kā nodrošināt Revīzijas palātai iespēju to izdarīt. Turklāt man ir ļoti žēl, ka tieši Gräßle kundze ir tā persona, kas apgrūtina pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu darbu, diskriminē mūs, liedz mums piekļuvi informācijai, liedz mums iespēju sadarboties ar darbiniekiem un turklāt uzskata, ka var mūs apvainot, pamatojoties uz nepareiziem faktiem. Jums, Gräßle kundze, ir jāmācās, kas ir demokrātija.
Priekšsēdētāja
Ar to mēs arī beigsim. Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Elisabeth Köstinger  
Tas tā patiešām ir, ka dažās jomās, it īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, joprojām ir būtiski trūkumi, taču kļūdu īpatsvara samazināšanās lauksaimniecības un dabas resursu politikas grupā zem 2 % ļauj man skatīties nākotnē optimistiski. It īpaši tāpēc, ka šajā politikas grupā tiek izlietota lielākā daļa Eiropas Savienības finansējuma, salīdzinoši zemais kļūdu īpatsvars 2 % līmenī ir uzskatāms par apmierinošu. Nākotnē mums ir jāīsteno centieni divās jomās. Pirmā no tām ir sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm. Tās mērķis būtu konstatēt neprecīzus un nepareizus datus visās finansējuma izlietojuma jomās un izlabot kļūdas. Otrā joma ietver ES metožu uzlabošanu ES finansējuma piešķiršanai dalībvalstīm un finansējuma atgūšanai no tām.
Véronique Mathieu  
Es vēlos paust atzinību Revīzijas palātai par tās gada pārskatu par ES budžeta izpildi 2008. finanšu gadā. Es vēlos pievērst uzmanību punktam par Eiropas Savienības aģentūrām, kurā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir pieņēmusi atzinumu bez piezīmēm attiecībā uz visām revidētajām aģentūrām, izņemot Eiropas Policijas akadēmiju.
Šajā brīdī ir būtiski atcerēties, ka mēs saskārāmies ar līdzīgu situāciju, debatējot par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu. Revīzijas palāta ir publicējusi pārskatu, iekļaujot tajā atbilstības deklarāciju ar piezīmēm attiecībā uz CEPOT pārskatiem un tiem pakārtotajiem darījumiem, it īpaši norādot, ka piešķīrumi ir izmantoti, lai segtu personīgos izdevumus. Referents aicināja atlikt CEPOL budžeta izpildes apstiprināšanu, un tam piekrita arī Budžeta kontroles komiteja. Taču 2009. gada 23. aprīļa balsojumā šis priekšlikums tika noraidīts ar 226 balsīm par un 230 balsīm pret, aktīvi mobilizējoties Sociāldemokrātu grupai Eiropas Parlamentā un Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai.
Ņemot vērā to, ka Revīzija palāta šodien norādīja uz citām problēmām saistībā ar CEPOL, ir būtiski atzīt, ka aprīlī, apstiprinot budžeta izpildi, tika pieļauta acīmredzama kļūda, balsojot pret referenta un atbildīgās komitejas atzinumu.
