Lauksaimniecība un starptautiskā tirdzniecība (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Papastamkos kunga ziņojums Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību.
Georgios Papastamkos
Priekšsēdētāja kungs! Laikā, kad ES apsver kopējās lauksaimniecības politikas nākotni, arvien nozīmīgāka kļūst lauksaimniecības un ārējās tirdzniecības politikas saskaņošana. Eiropas lauksaimniecības nozares pārstāvji vēlas, lai tiktu veicināta sabiedrisko preču ražošana, ievērojot stingras pārtikas nekaitīguma un kvalitātes prasības, kā arī vides aizsardzības un dzīvnieku labturības standartus. Tāpēc ir tikai pašsaprotami, ka arī attiecībā uz ievestajiem produktiem ir jānodrošina tādas pašas garantijas. PTO sarunu gaitā Eiropas Savienībai ilgu laiku ir bijusi un zināmā mērā arī joprojām ir aizsardzības pozīcija jautājumos par lauksaimniecību. Tomēr jāatzīst, ka ir radušies maldīgi priekšstati, jo nav ņemts vērā tas, cik lielas izmaiņas notikušas kopējā lauksaimniecības politikā. ES, atšķirībā no citiem saviem partneriem, jau ir krasi samazinājusi savas eksporta subsīdijas. Tā ir arī vienpusēji būtiski samazinājusi eksporta kompensācijas, savukārt daži nozīmīgākie tirdzniecības partneri joprojām lielā mērā izmanto citus eksportu veicinošus pasākumus. ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja no jaunattīstības valstīm. ES jau ir izteikusi ārkārtīgi devīgu piedāvājumu attiecībā uz lauksaimniecības nozari, taču līdz šim tā nav sagaidījusi līdzvērtīgus centienus no citām rūpnieciski attīstītajām valstīm un attīstītākām jaunattīstības valstīm. Vienlaikus Komisija piedalās divpusējās un starpreģionu sarunās ar daudziem tirdzniecības partneriem. Individuālo koncesiju ietekme uz Eiropas lauksaimniecību, kā arī neveiksmīgās lauksaimniecības sarunas mums rada sevišķi lielas bažas. Ņemot vērā iepriekš teikto, komisāres kundze, mēs aicinām Komisiju aizstāvēt ES lauksaimniecības daudzfunkcionālo lomu un Eiropas lauksaimniecības pārtikas modeli, kas ir stratēģisks Eiropas ekonomikas elements. Mēs vēlamies norādīt, ka koncesijas, neievērojot lauksaimniecības nozares intereses, nekādos apstākļos nedrīkst būt monnaie d'échange, lai atviegloti rūpniecības ražojumu un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu tirgum. Jebkurā gadījumā, mēs uzsveram, ka, pirms tiek uzsāktas sarunas un veikta apmaiņa ar tarifu priekšlikumiem, ir jāveic ietekmes novērtējums.
Mēs aicinām Komisiju veicināt ES aktīvās intereses lauksaimniecības nozarē, kā arī tās kvalitatīvo lauksaimniecības pārtikas produktu konkurētspēju, tomēr vēl svarīgāk ir nodrošināt lielāku starptautisko aizsardzību ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, iekļaujot tās gan Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumā, gan divpusējos nolīgumos ar PTO.
Nobeigumā jāatzīmē, ka lauksaimniecība nav tikai saimnieciska darbība. Tā mūsu sabiedrībai sniedz svarīgākās sabiedriskās preces, kuras tirgus nevar nodrošināt, tāpēc galvenais uzdevums ir efektīvi līdzsvarot ar tirdzniecību saistītos un arī nesaistītos jautājumus. Kopējās lauksaimniecības politikas ekonomiskā ģeogrāfija nosaka nepieciešamību saskaņot lauksaimniecības un ārējās tirdzniecības politiku, kā arī KLP iekšējos un ārējos aspektus, jeb, citiem vārdiem sakot, to, ko mēs saucam par in foro interno un in foro externo, ar ko es domāju gan divpusējo gan daudzpusējo ES līdzdalību pasaules tirdzniecībā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs! Tā nav nejaušība, ka, kamēr mēs šeit apspriežam šo ļoti nozīmīgo ziņojumu, par ko es pateicos referentam, 30 īru lauksaimnieki ir sarīkojuši protesta akciju Eiropas Komisijas birojā Dublinā un ir paredzējuši tur uzturēties visu nakti.
Tas ir ļoti nopietns jautājums. Šis ziņojums atspoguļo lauksaimniecības komitejas locekļu, kā arī mūsu lauksaimnieku un patērētāju neapmierinātību ar pretrunām starp Eiropas lauksaimniecības, pārtikas un tirdzniecības politikas jomām. Tāpēc šajā ziņojumā ir teikti skarbi vārdi. Dažiem šķiet, ka tie ir pārāk skarbi, bet, manuprāt, šādā veidā tiek pausta vilšanās.
Raugoties no īru liellopu audzētāju viedokļa, jūs vēlaties iznīcināt mūsu lopkopības nozari, no kuras ienākumi ir zemi. Jūs iznīcināsiet arī mūsu vidi.
Es vēlos bilst dažus vārdus arī par šā jautājuma saistību ar klimata pārmaiņām. Brazīlijas liellopu gaļas radītās oglekļa dioksīda emisijas līdz pat četrām reizēm pārsniedz Īrijas liellopu gaļas emisijas, tādēļ, lūdzu, izlasiet šo ziņojumu. Es aicinu to nekavējoties atbalstīt.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropai ir svarīgi nodrošināt šīs svarīgās nozares, proti, dalībvalstu lauksaimniecības un ES ārējās tirdzniecības politikas saskaņotību.
Stratēģija, kas vērsta uz dinamiska globālā tirgus nodrošināšanu, var veicināt Eiropas lauksaimniecības nozares konkurētspējas mazināšanos. Tas ne tikai kaitēs nozares ekonomikai, negatīvi ietekmējot nodarbinātību, bet arī liegs jebkādu iespēju attīstīt mūsu lauku apvidus. Tāpēc ir jāaizsargā lauksaimniecības produktu kvalitāte un, slēdzot tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, jānodrošina vienlīdzīgi kvalitātes standarti attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku, cilvēku veselību, dzīvnieku labturību, kā arī sociālo tiesību ievērošana.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Apspriežamajā ziņojumā ir minēti vairāki piemēri tam, cik postošas sekas lauksaimniecības nozarei var radīt pasaules tirdzniecības liberalizācija. Tajā ir nepārprotami norādīts, ka PTO sarunās lauksaimniecība tiek izmantota kā "kārts” citu, tostarp Eiropas Savienības, lielo rūpniecisko un pakalpojumu sniedzēju grupu interesēs. Tomēr, kas attiecas uz sekām, referents nav izdarījis vajadzīgos secinājumus, proti, ka, cita starpā, starptautiskās tirdzniecības pamatprincipam ir jābūt papildināmībai, nevis konkurencei starp ražotājvalstīm un ražotājiem, kā arī to, ka katrā valstī ir vajadzīga plānota, uz pārtikas apgādes suverenitāti un nodrošinātību ar pārtiku orientēta lauksaimniecība. Lai novērstu liberalizētā tirgus radīto bīstamo anarhiju ražošanas jomā, ir vajadzīgi ar lauksaimniecību un plānošanu saistīti pasākumi, nevis mazsvarīgas deklarācijas, bet šo faktu referents nav varējis vai nav vēlējies...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs! Tāpat kā daudzi mani šeit esošie kolēģi, arī es vēlos pateikties referentam par viņa ziņojumu un vērst jūsu uzmanību uz Mercosur tirdzniecības sarunām, jo mēs Ziemeļīrijā uzskatām, ka tām ir negatīva ietekme, sevišķi uz lopkopības nozari.
Piektdien es Ziemeļīrijā tikos ar lauksaimniecības pārtikas pārstrādes nozares pārstāvjiem. Lauksaimniecības pārtika Ziemeļīrijā veido 16 % no IKP, un tas nozīmē desmitiem tūkstošu darba vietu. Šī nozare bija saskārusies ar lejupslīdi, bet tā ir spējusi attīstīties pat visgrūtākajos ekonomiskajos apstākļos un nākotnē var kļūt par dinamiskas ekonomikas pamatu, kā arī veicināt privātā sektora paplašināšanos. Diemžēl šo nozari un tādējādi arī desmitiem tūkstošu darba vietu, kā arī daudzu manu vēlētāju iztiku apdraud tirgus liberalizācija, it sevišķi Mercosur sarunas.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Tāpat kā mani Īrijas kolēģi, arī es esmu ļoti nobažījies par to, ka lauksaimniecības nozare tiek upurēta rūpnieciskās lielražošanas interesēs. Tas ir jāpārtrauc.
Nav šaubu, ka priekšlikumi attiecībā uz Mercosur sarunām ir nepieņemami. Tās ir norisinājušās pārāk ātri, pienācīgi neapspriežoties ar Parlamentu, un tāpēc var pilnībā iznīcināt visu lauksaimniecības nozari. Protams, var runāt par kompensēšanu, bet nav iespējams kompensēt sabiedrībai tās zaudētos locekļus, jo īpaši lauksaimniecības nozarē, jo tā ietekmē ikvienu mūsu sabiedrības locekli, sevišķi lauku kopienās.
Mēs par to esam ļoti nobažījušies. Ir jāņem vērā standarti un ražošanas ārvalstīs attiecībā pret Eiropu aspekts, turklāt Eiropas Savienības galvenais uzdevums ir aizsargāt savu lauksaimniecības nozari šeit Eiropā.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Pirmkārt es gribētu apsveikt Papastamkos kungu ar viņa kvalitatīvo ziņojumu, kurā viņš ir vērsis uzmanību uz ES sarunu pamatkritērijiem un uzsvēris to, ka šajās sarunās vajadzētu vairāk pievērsties nekomerciālajiem aspektiem.
Mēs vairs nevaram pieļaut, ka mūsu lauksaimniekiem, kā mēs tikko dzirdējām, ir jāievēro ļoti stingri vides un sanitārie noteikumi, it sevišķi attiecībā uz ražošanas higiēnu, kā arī ilgtspējīgas ražošanas un dzīvnieku labturības noteikumi, lai viņi varētu iesaistīties starptautiskajā tirdzniecībā, kļūstot par trešo valstu radītas negodīgas un izkropļotas konkurences upuriem, kuras ielaužas Eiropas tirgū ar produktiem, kas ne vienmēr atbilst ES iekšējās ražošanas standartiem.
Es arī aicinu Komisiju un Parlamentu ievērot lielu piesardzību, jo īpaši slēdzot līgumus ar Mercosur, kas nešaubīgi apdraud ne tikai Eiropas lopkopības nozari, bet, kā jau referents ir minējis, arī visu ES sabiedrisko preču ražošanu, ko tirgus, protams, nekompensēs.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Konkurētspējīga starptautiskā tirdzniecība pasaules mērogā sniedz labumus tiem, kas tajā ir iesaistīti, tomēr šie labumi katram ir atšķirīgi. Lauksaimniecības nozare ir sevišķi neaizsargāta, jo ražošanas izmaksas ir ļoti dažādas, atkarībā no ražošanas vietas, kā arī no tā, kā tiek ievēroti kvalitātes un ražošanas standarti.
Šajā ziņā ES noteikumi ir ļoti stingri, tāpēc mūsu produkti ir mazāk konkurētspējīgi. Tā ir mūsu apzināta izvēle, kas vērsta uz patērētāju aizsardzību. Tādēļ nevienam nevajadzētu būt pārsteigtam par to, ka mēs vēlamies izvirzīt vienotas prasības attiecībā uz precēm, kas mūsu tirgū tiek ievestas no citām valstīm. Līdz šim Eiropas Savienība ir īstenojusi pārāk daudz koncesiju, it sevišķi lauksaimniecības preču tirgū uz mūsu zemnieku rēķina, bet tas...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs zināmā mērā esam vīlušies, jo Eiropas Savienība ir ne tikai pasaulē lielākā pārtikas importētāja, bet arī eksportētāja, un tas nozīmē, ka šī liberalizētā starptautiskā tirdzniecība un globālā konkurence mums nodrošina vērā ņemamus labumus. Es pilnībā piekrītu saviem kolēģiem deputātiem, ka Eiropas Komisija ir pieļāvusi kļūdu attiecībā uz sarunu pilnvarām. To atzina pat Komisijas priekšsēdētājs, sakot, ka PTO sarunās viņš nav pieprasījis, lai mūsu tirdzniecības partneri ievēro tādus pašus vides, fitosanitāros, dzīvnieku veselības un labturības kritērijus. Tas nozīmē, ka pilnvaru dokuments nav izstrādāts pienācīgi. Ja mēs tomēr esam pieļāvuši kļūdu, tad tā ir jālabo. Pilnvaras ir jāmaina, un mums ir jāpieprasa no saviem partneriem, lai turpmāk viņi ievērotu tādus pašus standartus kā mēs.
Åsa Westlund
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Starptautiskā tirdzniecība lielā mērā ietekmē notikumus visā pasaulē, kā arī mūsu lauksaimniecību. Iespējams, ka pie mums notiks tas pats, kas Ēģiptē, Tunisijā un Lībijā. Viens no svarīgākajiem ieguldījumiem, ko ES šajā ziņā varētu veikt, ir atvērt savu naftas tirgu, piemēram, lai reāli palīdzētu konkrētu valstu cilvēkiem apzināties savu valstu nākotnes perspektīvas. Tiem, kuri uztraucas par ES ieplūstošajām migrantu straumēm, ir jābūt pārliecinātiem par to, ka ES tirdzniecības politika attiecībā uz šādām valstīm ir pielāgota tā, lai cilvēki spētu ieraudzīt savu valstu nākotni un viņiem nerastos vajadzība emigrēt.
Turklāt, tā kā manā valstī ir augstāki dzīvnieku labturības noteikumi nekā ES, ir diezgan traģikomiski klausīties runas par augstiem ES dzīvnieku labturības standartiem. No manas valsts viedokļa raugoties, šie standarti ES ir ļoti zemi, sevišķi, ja runa ir par mājputniem un cūkām, tādēļ šajā jomā darāmā vēl joprojām ir daudz.
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Komisija atzinīgi vērtē šo ziņojumu un pateicas referentam Papastamkos kungam, kā arī abu komiteju, proti, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, locekļiem par viņu centieniem rast risinājumu šai sarežģītajai problēmai visaptverošā veidā. Vairākos šajā ziņojumā ietvertajos ieteikumos ir atspoguļots politiskais redzējums un Komisijas izvirzītās prioritātes, kuras jau ir bijušas plaši izklāstītas daudzos paziņojumos.
Jāatzīst, ka tirdzniecības liberalizācija rada būtiskas problēmas ES lauksaimniecībai un arī Eiropas Komisijai. Tomēr Parlaments uzskata, ka vairākas sarunas par starptautisko tirdzniecību paver iespējas mūsu lauksaimniecībai. Mums ir arī jāraugās uz iespējamajiem Eiropas ekonomikas ieguvumiem kopumā saistībā ar tirdzniecības atvēršanu.
Kopumā ir svarīgi saglabāt saskanīgu vēstījumu. Mums tas ir vajadzīgs pašreizējās sarunās, kuras esam uzsākuši gan Dohas sarunu kārtā ar vairākiem ASEAN un Āfrikas valstu partneriem, gan arī ar Mercosur valstīm.
Tāpēc būtu nepareizi uzskatīt, ka pārāk liela tirdzniecības atvērtība var nodarīt ES lauksaimniecībai vienīgi kaitējumu. Tā kā mūsu intereses attiecībā uz lauksaimniecību ir ļoti nopietnas, tirdzniecības nolīgumi paredz jaunas, no mūsu partneru koncesijām izrietošas iespējas. To apstiprina konkrēti skaitļi. Sākotnējie dati par 2010. gadu liecina, ka ES ir lauksaimniecības pārtikas produktu neto eksportētāja ar lauksaimniecības pārtikas produktu eksportu vairāk nekā EUR 90 miljardu vērtībā un vairāk nekā EUR 6 miljardu tirdzniecības pārpalikumu. Šo tendenci var izskaidrot ar to, ka ES lauksaimniecības pārtikas nozare ir koncentrējusies uz, kā jau tika atzīmēts, augstas kvalitātes augstvērtīgu produktu piedāvājumu, jo pieprasījums pēc šādiem produktiem pasaulē acīmredzami pieaug.
ES lauksaimniecības pārtikas nozares priekšrocība pasaules tirgū ir tās unikālā un daudzveidīgā zinātība. Es piekrītu, ka mums šajā nozarē ir jāsniedz savs ieguldījums. Saistībā ar iepriekš minēto jāatzīmē, ka sistemātiska tirgus orientācija un pēdējās divās desmitgadēs īstenotās KLP reformas ir palīdzējušas uzlabot lauksaimniecības nozares konkurētspēju, mudinot lauksaimniekus pielāgoties tirgus situācijai. Tomēr vienlaikus lauksaimniecības dažādība 27 ES dalībvalstīs ir vērtējama atzinīgi. Tā ir jāņem vērā, lai ES varētu nodrošināt lauku rajonu lauksaimniecības ilgtermiņa attīstību teritoriāli un ekoloģiski līdzsvarotā veidā.
Mums ir arī jāsaprot, ka nevar gaidīt, lai sevišķi neaizsargātas nozares atbalstītu pārmērīgus papildu importa apjomus, kas vēl vairāk palielinātu spiedienu uz pašmāju ražojumu vidējām cenām un ražošanu. Tāpēc, risinot sarunas par daudzpusējiem vai divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, kas ietekmē ES lauksaimniecības nozari, ir problemātiski rast pareizo līdzsvaru starp mūsu aktīvajām un pasīvajām interesēm attiecībā uz lauksaimniecību, kā arī starp lauksaimniecību un citiem svarīgiem mūsu tirdzniecības sarunās apspriežamiem jautājumiem.
Komisija to labi apzinās un turpinās virzību uz šo mērķi ciešā sadarbībā ar Parlamentu. Tādēļ es gribētu, lai Parlaments mums palīdz rast līdzsvaru minētajā jomā un nodod pareizo vēstījumu pārējām pasaules valstīm.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks otrdien, 8. martā, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Liam Aylward
Vairāk nekā 30 lauksaimnieki piedalās protesta akcijā Eiropas Komisijas birojā Dublinā, lai paustu savu pārliecību par to, ka ES lauksaimniecības nozares intereses tiek upurētas tirdzniecības interešu vārdā. Tāpēc ir jānodrošina, lai lauksaimniekiem netiktu nodarīts kaitējums un lai tirdzniecības sarunās viņi netiktu izmantoti kā "spēļu kārts”.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju šo stingro un savlaicīgo ziņojumu, kā arī tajā pausto kritiku par Komisijas novēršanos no lauksaimniecības jautājumu risināšanas, lai gūtu labāku piekļuvi jaunajiem tirgiem. Lai nodrošinātu ES lauksaimniecības nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību, ir svarīgi rast jaunus tirgus ES ražotajām augstas kvalitātes precēm. Tomēr šie pasākumi ir jāveic, lai ES lauksaimniecības nozare gūtu labumus, nevis tiktu apdraudēta, kā tas var notikt Mercosur tirdzniecības nolīguma gadījumā.
Īrijas lauksaimniecības produktiem ir augsta kvalitāte, tāpēc tiem ir liels noiets, bet Īrijas lauksaimnieki vairs tos nevarēs turpināt ražot, ja ES tiks atļauta zemākas kvalitātes lētāku produktu tirdzniecība.
Spyros Danellis
Šodien mēs esam saskārušies ar vēl vienu mēģinājumu pārkāpt samērīgu (uz riska novērtējumu balstītu) un zinātniski pamatotu pieeju delikātam, ar sabiedrības veselību saistītam nozīmīgajam jautājumam par tabakas izstrādājumu regulēšanu. Brazīlijas valdība cenšas pieņemt tiesību aktus, ar kuriem paredzēts pilnībā aizliegt ražot un pārdot cigaretes, kuru sastāvā ir dažādas izejvielas un kuras ir zināmas kā jauktas tabakas cigaretes. Ir vērojami centieni pieņemt šos tiesību aktus bez jebkādiem pierādījumiem par to, ka šīs cigaretes ir pievilcīgākas jauniem cilvēkiem nekā Virdžīnijas tipa cigaretes. Šādi tiesību akti nodarītu kaitējumu Austrumu un Bērlija tipa tabakas izstrādājumu ražotājiem un eksportētājiem ES, vienlaikus mazinot Virdžīnijas tipa cigarešu un tabakas izstrādājumu konkurenci, kuru lielākais ražotājs un eksportētājs pasaulē ir Brazīlija. Tāpēc Eiropas Komisija tiek aicināta izskatīt šo jautājumu, kas attiecas uz Brazīlijas nodomiem, nākamajā PTO Tirdzniecības tehnisko barjeru komitejas sanāksmē 2011. gada 24.-25. martā.
Alajos Mészáros
Kas attiecas uz ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, tad lauksaimniecība nav tikai saimnieciska darbība. Lauksaimniecības un pārtikas politikai ir jānodrošina tādu pamatmērķu kā pārtikas nekaitīguma un pārtikas nodrošinājuma sasniegšana, bet vislielākā problēma ir komerciālo un nekomerciālo apsvērumu efektīva koordinācija. ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja no jaunattīstības valstīm, un ES importēto lauksaimniecības preču apjomi pārsniedz ASV, Japānas, Kanādas, Austrālijas un Jaunzēlandes importa apjomus kopā. Ja šīm valstīm tiks nodrošināta atvieglota pieeja tirgum, tas var negatīvi ietekmēt ne tikai ES lauksaimniecības produktu ražotājus, bet arī tās jaunattīstības valstis, kurām attiecīgie ienākumi visvairāk nepieciešami. Tieši tāpēc Eiropas Savienībai tirdzniecības sarunās ir jānodrošina līdzsvarotāka pieeja dažādām nozarēm un jāveicina gan Eiropas lauksaimniecības pasīvās, gan aktīvās intereses. Eiropas lauksaimniecības nozarei ir liela nozīme stratēģijas "Eiropa 2020” īstenošanā, lai atrisinātu dažādas sociāli ekonomiskās problēmas. ES tirdzniecības politikai būs izšķirīga nozīme, nosakot, vai lauksaimniecība spēs sniegt pozitīvu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. Es piekrītu tam, ka tirdzniecības politikai nevajadzētu ierobežot ES lauksaimniecības nozares dinamiku. Gluži pretēji - tirdzniecības politikai un lauksaimniecības politikai ir jābūt savstarpēji atbalstošām.
