Pašreizējais stāvoklis un turpmākās izredzes saistībā ar antidempinga lietām (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski, par stāvokli un izredzēm saistībā ar antidempinga lietām, ko Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu), Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas, Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas un Eiropas Konservatīvo un reformistu grupas vārdā uzdeva Daniel Caspary, Cristiana Muscardini, Tokia Saïfi, Georgios Papastamkos, Kader Arif, Bernd Lange, Gianluca Susta, Metin Kazak , Niccolò Rinaldi, Marielle De Sarnez, Yannick Jadot, Carl Schlyter, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Syed Kamall, Jan Zahradil - B7-0562/2010).
Daniel Caspary
autors. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Antidempinga pasākumiem pasaulē ir svarīga loma. Mums Eiropas Parlamentā - un, manuprāt, es varu runāt lielākās daļas kolēģu vārdā - tie nenozīmē protekcionismu, bet gan saprātīgu antidempinga instrumenta izmantošanu. Mums ir jāspēj sevi aizsargāt, ja citas valstis ar valsts subsīdijām izkropļo konkurenci. Mums jāspēj sevi aizsargāt, ja uzņēmumi dempingo produktus tirgū, citiem vārdiem sakot, ja tie pārdod produktus par cenu, kas zemāka nekā tā ražošanas izmaksas, lai izspiestu konkurentus no tirgus un iegūtu nelikumīgas priekšrocības.
Es īpaši vēlos runāt par vienu lietu. Es labprāt saņemtu Komisijas atbildes uz šādiem jautājumiem. Vai Komisijai ir pieredze vai arī atgriezeniskā saite no Padomes saistībā ar ārvalstu valdību piedalīšanos šajos pasākumos? Vai ir bijuši gadījumi, kad valdības, kurās ir reģistrēti konkrētie uzņēmumi, ir centušās iespaidot Antidempinga prakses komitejas lēmumus? Vai ir bijuši kādi atbildes pasākumi vai pat centieni īstenot ietekmi, ar kuriem ir panākti atšķirīgi balsojuma rezultāti? Es labprāt to uzzinātu, jo iepriekš pie manis ir vērsušies uzņēmumi, lai paustu savas bažas.
Otra lieta, par ko vēlos runāt, ir tas, ka dažos gadījumos pie manis ir vērsušies uzņēmumi un lūguši mani sazināties ar Komisiju, lai nepieļautu antidempinga izmeklēšanu noteiktās lietās. Ja noteiksiet antidempinga maksājumu, tas negatīvi iespaidos tos Eiropas uzņēmumus, kas veic darbību citās teritorijās, piemēram, Āzijā. Mani interesē Komisijas domas šajā jautājumā. Kāds ir pašreizējais stāvoklis? Vai ir šādas lietas?
Vital Moreira
autors. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Arī es vēlos lūgt komisāra kungu pēc iespējas sīkāk izskaidrot Komisijas nostāju attiecībā uz tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas ietver antidempinga pasākumus. Tas ir fakts, ka nesenā paziņojumā Komisija teica, ka atvērtā tirdzniecība ir atkarīga no godīgas konkurences starp pašmāju un ārvalstu ražotājiem, un piebilda: "piemērojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus atbilstoši PTO noteikumiem, mēs aizsargājam ES produkciju pret starptautiskiem tirdzniecības izkropļojumiem vai traucējumiem.” Tas viss ir labi un pareizi. Tomēr ir vajadzīgs ne tikai labs tiesiskais pamats, bet arī efektīvs un paredzams lēmumu pieņemšanas mehānisms, lai šos mērķus varētu sasniegt.
Mans jautājums ir šāds. Vai varētu būt tā, ka Padomes nesenais priekšlikums dalībvalstīm kontrolēt tos Komisijas īstenošanas tiesību aktus, kuri ietver tirdzniecības aizsardzības mehānismus, atbilst vēlmei nodrošināt, ka šie tirdzniecības aizsardzības pasākumi patiešām tiek veikti? Es atceros, ka šis Padomes lēmums paredz izņēmumus no vispārējiem komitejas noteikumiem, kas nozīmē, ka tas, iespējams, apgrūtinās vai vispār bloķēs, vai pašā sliktākajā gadījumā -politizēs lēmumu pieņemšanu šajā jautājumā, kas ir Komisijas pienākums. Mans otrs jautājums ir saistīts ar to, ka šajā paziņojumā Komisija norāda arī to, ka tā gatavojas analizēt, kādā veidā turpināt atjaunināt un mūsdienīgot mūsu tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kā arī to, vai tie vispār ir atbilstoši. Es uztraucos par, lūk, ko. Ja Komisija nenoraida šo Padomes priekšlikumu par procedūru lēmumu pieņemšanai attiecībā uz tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, vai tā var mums sniegt garantijas, ka tad, kad tā sāks tos pārskatīt, tā nepakļausies to dalībvalstu spiedienam, kuras būs ieinteresētas graut un mazināt tirdzniecības aizsardzības pasākumus?
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šovakar tikai mēs daži runājam par antidempinga pasākumiem, kas tomēr ir jautājums, par kuru savās valstīs mēs ļoti diskutējām. Manuprāt, ne par vienu citu starptautiskās tirdzniecības jautājumu uzņēmēji, mazie un vidējie uzņēmumi, arodbiedrības un patērētāji nerūpējas vairāk kā par dempingu. Dempinga problēmas risināšana ir ikdienas uzdevums lielai mūsu rentablās tautsaimniecības daļai.
Runājot par antidempinga iniciatīvām - Komisija smagi strādā un noteikti pilda savu pienākumu, bet mēs pieprasām, lai rīcības pamatā būtu šādi principi.
Pirmkārt, rīcības pārredzamība, pilnīga procedūru, pieņemto izvērtēšanas kritēriju un izvērtēšanas rezultātu pārredzamība, tad vēl saziņa un saziņas stratēģija, jo Eiropas Komisijas veiktie antidempinga pasākumi var kalpot tam, lai pārliecinātu mūsu uzņēmējus un darba ņēmējus.
Otrkārt, izpildot antidempinga procedūras, pastāv zināma rīcības brīvība. Tas ir veselais saprāts, bet dažreiz man rodas iespaids, ka lēmumu pieņemšanā ir pārāk daudz rīcības brīvības.
Treškārt, saskaņā ar Lisabonas līgumu ir labāk jāintegrē, jāiesaista un jāinformē Eiropas Parlaments. Man šķiet, ka Komisijai ir grūti atzīt Parlamenta lomu starptautiskajā tirdzniecībā - lai gan ir panākts liels progress, par ko mēs esam pateicīgi komisāra kungam, - un Parlamentam noteikti ir vajadzīga lielākas iespējas paust savu viedokli antidempinga jautājumos.
Visbeidzot, jautājums ir par dialogu ar sabiedrību. Arī šajā ziņā, iespējams, Komisijai vēl ir daudz darāmā. Parlaments nevar tikai sēdēt un klausīties pilsoniskās sabiedrības dalībniekos, tostarp antidempinga jautājumos. Šajā ziņā Komisijai, iespējams, jāņem vērā jaunās prasības attiecībā uz ekskluzīvajām pilnvarām starptautiskajā tirdzniecībā, kas atzītas ar Lisabonas līgumu.
Visbeidzot, mums ir skaidrs, ka antidempingam jābūt saskaņotas komerciālās stratēģijas daļai un integrētai politikai, kas pamatota uz godīguma un atklātības kritērijiem. Paturot to prātā, Eiropa spēs virzīties uz priekšu ar augsti paceltu galvu.
Carl Schlyter
Priekšsēdētāja kungs! Tagad mēs šeit varam redzēt sekas. Ir kauns, ka Komisija 2007. gadā neizmantoja iespēju reformēt tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kad mēs runājām par globālo Eiropu, kas, iespējams, bija sākotnējais nodoms. Runājot par Lisabonas līgumu un to, kādai lēmumu pieņemšanas procedūrai mums būtu jābūt, iespējams, mūsu nolūkiem īsti neder neviena no esošajām. Tomēr patiesībā mums, Zaļajiem, īstenošanas jautājums nesagādā problēmas, ja vien noteikumi ir skaidri, pārredzami un godīgi.
Es vēlos uzsvērt, ka šajā situācijā ir svarīgi arī aizsargāt ne tikai ražotāju intereses, bet arī patērētāju intereses un pašu faktisko nolūku, kā Caspary kungs minēja, proti, izbeigt dempingu zem faktiskajām izmaksām. Tomēr šajā ziņā es vēlētos uzsvērt, ka faktiskajās izmaksās jāietver vides aizsardzības dempings. Ekonomiskās priekšrocības iegūšana, apejot tiesību aktus vides aizsardzības jomā, ir tas pats, kas cita veida subsīdiju iegūšana, tikai vides aizsardzības dempinga veidā. Aplūkojot dempinga jautājumu, jābūt iespējamam ietvert arī šo dempinga veidu.
Iepriekš mēs runājām par tirdzniecības politiku kā par instrumentu citu mērķu sasniegšanai. Šajā gadījumā vēl efektīvāk varētu būt izmantot antidempinga pasākumus, piemēram, lai nepieļautu oglekļa dioksīda noplūšanu emisiju tirdzniecības sistēmā. Pašreizējā sistēmā pastāv simtiem sektoru, kuros darbojas desmitiem tūkstoši uzņēmumu, kuriem piešķir atbrīvojumu no ETS vai brīvo emisiju kvotas, pamatojoties uz četriem dažādiem kritērijiem. Šajā gadījumā, protams, daudz vieglāk ir uzsākt antidempinga procedūru, kad kāds Eiropas uzņēmums saskaras ar negodīgu konkurenci tāpēc, ka citās valstīs nepastāv atbildība pret vidi.
Helmut Scholz
autors. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, De Gucht kungs, dāmas un kungi! Iepriekšējās debatēs mēs jau diskutējām par nepieciešamību aplūkot tirdzniecības politiku plašākā kontekstā un ievērot, aizsargāt un īstenot starptautiskos tiesību aktus. Viens no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tiesiskajiem satvariem ir Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO). Tomēr mana grupa jau no paša sākuma ir kritiski raudzījusies uz tās trūkumiem, jo īpaši šajā ziņā. Komisijas pienākums ir aizsargāt Eiropas uzņēmumus un to darba ņēmējus no negodīgas konkurences, izmantojot PTO atļautos antidempinga instrumentus. Konkrēti runa ir par produktu pārdošanu par cenu, kas ir zemāka nekā izmaksas. Mēs lūdzam jūs paplašināt ražošanas izmaksu definīciju un piemērot šo definīciju daudzpusēji, jo ar sociālo dempingu un vides aizsardzības dempingu tiek samazinātas ražošanas izmaksas, kā jau to ir uzsvēruši arī citi runātāji. Rezultātā rodas negodīgas konkurences spiediens uz Eiropas uzņēmumiem, kas var pat apdraudēt to pastāvēšanu. Mums draud iekļūšana pasaules lejupejošajā spirālē, ko mēs nevaram pieņemt un nepieņemsim.
Šādā situācijā mums jāturpina darbs, lai noteiktu objektīvus kritērijus instrumentu izmantošanai, jo pašlaik gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās uzskata, ka tie ir patvaļīgi. Viens no iemesliem ir tas, ka nav funkcionējošās apelācijas iestādes. Daži mazie un vidējie uzņēmumi ES sūdzas, ka, izmantojot antidempinga instrumentus, to intereses uzskata par mazāk svarīgām nekā lielo uzņēmumu intereses. Tas īpaši attiecas uz darbaspēka dalījumu pasaulē Eiropas ražošanas uzņēmumiem. Šie uzņēmumi apšauba, vai Komisija joprojām var skaidri pārraudzīt savu noteikto pasākumu sekas. Es vēlētos, lai Komisija izskata šo jautājumi, kā piemēru izmantojot lietu Nr. AD549, kurā atslēgvārds ir "Eiropas Saint-Gobain grupa”. Lai gan Komisijas lēmums attiecībā uz šo uzņēmumu var palīdzēt to atbalstīt, raugoties no mūsu perspektīvas, tas arī apdraud daudzas darba vietas mazajos un vidējos ražošanas uzņēmumos. De Gucht kungs, es jums jautāju: vai tika veikti atbilstoši pētījumi, vai bija pienācīgas iespējas izvirzīt iebildumus, vai šīs iespējas izmantoja un vai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tika sniegta pietiekama informācija par procedūrām.
Robert Sturdy
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Es teikšu komisāra kungam, lūk, ko: kopš ekonomikas lejupslīdes sākuma Komisija ir vairākkārt apsolījusi neizmantot protekcionisku politiku, bet būt liberāla - ko jūs pats esat ļoti atbalstījis - radīt iespējas Eiropas uzņēmumiem un padarīt Eiropu pievilcīgāku ieguldījumiem.
Lai gan es piekrītu, ka ir jāizmanto antidempinga pasākumi, ja tie ir vajadzīgi, problēma, protams, ir tas, vai jūs tos izmantojat protekcioniskā veidā. Pašlaik visas antidempinga izmeklēšanas pierādītu, ka tos izmanto tieši šādā veidā.
Šajā jautājumā, komisāra kungs, es uzdrošinos jums nepiekrist konkrēti attiecībā uz problēmu Beļģijā saistībā ar elektropreču uzņēmumu, par kuru es ar jums runāju pirms apmēram tikai trīs vai četrām nedēļām. Patiesībā viņi ir vienojušies un paši visu nokārtojuši, tomēr jūs neesat izbeiguši antidempinga procedūru pret šo uzņēmumu. Runa ir par kādu Ķīnas uzņēmumu un kādu Beļģijas elektropreču uzņēmumu. Viņi ir visu noskaidrojuši un patiesībā sadarbojas, lai jo sevišķi radītu darba iespējas Eiropas Savienībā.
Es minēšu vēl vienu piemēru. Mums Apvienotajā Karalistē - un tātad Eiropā - radās situācija saistībā ar stiklašķiedru, kurai pašlaik ir noteikts ievedmuitas nodoklis 43,6 % apmērā (labojiet, ja es kļūdos). Tas ir noderīgs produkts, ko izmanto visā Apvienotajā Karalistē un Eiropā daudzu produktu ražošanai.
Visbeidzot, komisāra kungs, ļaujiet man atgādināt jums, ka nedz jūs, nedz jūsu priekšgājējs, bet jūsu priekšgājēja priekšgājējs ieviesa antidempinga tiesību aktus attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem. Runājot par lauksaimniecības produktiem, pašlaik mēs esam ļoti noraizējušies par ražošanas izmaksām, piegādēm un pārtikas nekaitīgumu. Tomēr tāpēc, ka jūs esat ieviesis antidempinga tiesību aktus, mēslošanas līdzekļa faktiskās izmaksas ir pieaugušas par 173 %. Kāpēc tā notiek? Mums ir jāatver savi tirgi. Es nešaubīgi ticu, ka tieši jūs novērsīsiet šo protekcionismu visā Eiropā. Es gaidu jūsu atbildes.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti priecājos, ka Eiropas Parlaments piekrītat mūsu viedoklim, ka ES ražošanas aizsardzība pret starptautiskās tirdzniecības izkropļošanu ir jāapsver kā vajadzīgs atvērtas un godīgas tirdzniecības stratēģijas komponents.
Es piekrītu jūsu viedoklim, ka arī turpmāk lēmumi par tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) jāpieņem, pamatojoties uz tehniskiem un faktiskiem elementiem, un es esmu pārliecināts, ka mums ir viena no visefektīvākajām un godīgākajām tirdzniecības aizsardzības sistēmām pasaulē. Es apzinos, ka antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās ir daudz ieinteresēto pušu un dažas no tām cenšas iespaidot lēmumu. Tomēr es apstiprinu, ka lēmumu pieņemšanas process ir efektīvs, pārredzams un pamatots uz faktiskiem pierādījumiem un rūpīgu analīzi.
Es atzīstu, ka nesen trešās puses centās iespaidot mūsu lēmumu pieņemšanu, izdarot spiedienu uz nozarēm vai, patiesi, uz dalībvalstīm un tiem uzņēmumiem, kas savu darbību veic šajās trešajās valstīs. Es stingri nosodu šādu rīcību. Šajā situācijā Lisabonas līgums, stājoties spēkā, sniedz iespēju atrisināt šo problēmu.
Es vēlos jums apliecināt, ka TAI piemērošanas gadījumu skaits vidējā termiņā un ilgtermiņā paliek stabils. Tātad, atbildot Sturdy kungam, šis skaits nepieaug. Mums ir izdevies nepieļaut būtisku pieaugumu, kas varēja notikt pasaules ekonomikas lejupslīdes rezultātā, un mēs esam nodrošinājuši, lai antidempinga instruments netiktu izmantots protekcionisma nolūkos.
Lielākā daļa statistikas datu liecina, ka šādu lietu skaits ES joprojām ir zemāks nekā mūsu galvenajās tirdzniecības partnervalstīs. Ķīna kopumā paliek galvenais negodīgas tirdzniecības avots (aptuveni 35 % no ES sāktajām lietām ir pret Ķīnu). Es esmu apņēmies vajadzības gadījumā rīkoties, un tas ietver antisubsidēšanas pasākumus.
Sturdy kungs uzdeva arī jautājumu attiecībā uz neseno lietu, tā saukto "modemu lietu”, kurā Komisija faktiski pārbaudīja trīs aspektus: dempingu, subsidēšanu un arī drošības pasākumus. Dempingu un subsidēšanu izmeklēja, pamatojoties uz attiecīgā uzņēmuma sūdzībām, un saskaņā ar pamata noteikumiem sūdzību iesniedzēji var atsaukt savas sūdzības. ES tiesību akti paredz, ka gadījumā, ja lietu atsauc, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Pašlaik mēs pārbaudām, kādas sekas būs procedūras izbeigšanai. Jānorāda, ka Komisija jau agrāk ir piekritusi sūdzību atsaukšanai un pēc tam izbeigusi izmeklēšanas, neveicot nekādus pasākumus.
Runājot par trešo aspektu, drošības pasākumiem, patiesībā šo sūdzību iesniedza lietā iesaistītā valdība (šajā gadījumā Beļģijas valdība), tāpēc procedūra ir nedaudz atšķirīga. Attiecīgais uzņēmums (Option NV) tagad ir informējis Komisiju, ka tas ir lūdzis Beļģijas valdību atsaukt prasību noteikt drošības pasākumus, bet Beļģijas valdība vēl nav informējusi Komisiju, vai tā izpildīs Option lūgumu, tāpēc mēs gaidām Beļģijas valdības lēmumu šajā jautājumā. Tieši tāda ir situācija šajā lietā.
Tagad, turpinot par vispārīgākiem jautājumiem, tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir izveidoti pamatotu iemeslu dēļ. Ja nav starptautisko konkurences noteikumu un citu normu saistībā ar pienācīgi funkcionējošiem tirgiem, tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir vienīgais iespējamais līdzeklis mūsu nozaru aizsardzībai pret negodīgi tirgotām precēm. Mēs cenšamies šīs normas izmantot veidā, kas mūsu nozarēm ir visefektīvākais. Termiņi nodrošina ātrāku rīcību nozarei un paredzamību eksportētājiem. Mans nodoms ir nodrošināt, lai arī turpmāk šie instrumenti būtu efektīvi un godīgi, un izdevīgi visiem iesaistītajiem uzņēmumiem.
Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) atkārtoti apspriež starptautiskos noteikumus par tirdzniecības aizsardzību. Tur ES nostāja ir skaidra - mēs vēlamies saglabāt mūsu instrumentu efektivitāti, tajā pašā laikā aizsargājot savus uzņēmumus pret citu valstu protekcionisma darbībām. Šīs PTO sarunas, kā arī ar Lisabonas līgumu ieviestās izmaiņas, ir svarīgas saistībā ar ikvienu mūsu normu pārskatīšanu, ko mēs vēlētos veikt.
Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tirdzniecības aizsardzības instrumenti patiešām ir problēma gan izmaksu, gan sarežģītības ziņā. Ir jāsamazina administratīvais slogs MVU tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās. Tieši tāpēc es esmu uzdevis veikt pētījumu par konkrētām grūtībām, kas rodas MVU saistībā ar TAI, un par iespējamajiem risinājumiem šo grūtību mazināšanai.
Runājot par institucionālajiem aspektiem, jūs jau būsiet pamanījuši, ka martā iesniegtais Komisijas komitoloģijas priekšlikums paredz pilnībā informēt Parlamentu par komitejas darbu. Komisija informēs arī par ierosinātajiem pasākumiem, par kuriem komitejas ir aicinātas sniegt savus atzinumus, un par galīgajiem pasākumiem un galīgo tiesību akta pieņemšanu Komisijā. Parlaments jebkurā brīdī pēc pieprasījuma var saņemt papildu informāciju.
Šajā sakarā es apstiprinu, ka Komisija patiešām ir gatava sagatavot priekšlikumu par tirdzniecības aizsardzības instrumentu pielāgošanu jaunajai deleģēto un īstenošanas aktu kontroles sistēmai (tā sauktajam "tirdzniecības omnibusam”). Tomēr jūs zināt, ka iestādes savā starpā diezgan daudz diskutē par īstenošanas aktu jautājumu kopumā. Komisija rūpīgi seko šai diskusijai un, pamatojoties uz saziņu ar citām iestādēm, izvērtē, kad Komisijai būs jāpieņem šāds priekšlikums. Tomēr es paskaidrošu, ka vienīgais jautājums ir par to, kad priekšlikumu sagatavos, nevis par to, vai to sagatavos.
Moreira kungs uzdeva arī konkrētu jautājumu par komitoloģiju. Šajā ziņā es vēlos ļoti skaidri teikt, lūk, ko. Es Lisabonas līgumā nesaskatu vispār nekādus argumentus par to, ka attiecībā uz tirdzniecību vajadzētu īpašu komitoloģijas procedūru, un mēs nepiekritīsim to darīt. Protams, lēmums jāpieņem Parlamentam un Padomei, lai gan arī Komisijai ir nozīme, tāpat kā galu galā varētu būt arī Eiropas Kopienu Tiesai. Mums nav pieņemama un pilnīgi noteikti nav pieņemama man, cita balsu vairākuma ieviešana (jo patiesībā tieši par to ir runa), lai neņemtu vērā Komisijas viedokli tirdzniecības jautājumos.
Visbeidzot, runājot par trešo valstu tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kopš ekonomikas krīzes sākuma mēs patiešām esam novērojuši palielinātu to lietošanu.
Es vēlos apliecināt jums, ka mēs ļoti rūpīgi uzraugām trešo valstu tirdzniecības aizsardzības darbības, un vajadzības gadījumā rīkojamies - tostarp īstenojam intensīvu uzraudzību, efektīvi atbalstām attiecīgos ES eksportētājus un, patiesi, sākam strīdu izšķiršanas procedūras PTO.
Daudzos gadījumos Komisijas rīcības rezultātā ir izbeigta izmeklēšana, neveicot nekādus pasākumus. Citos gadījumos šo intervences pasākumu rezultātā attiecīgajiem ES eksportētājiem nosaka mazāk bargus pasākumus.
Izskanēja arī jautājums par iespējamajiem represijas veidiem attiecībā pret trešajām valstīm par spiedienu, ko tās izdara uz Eiropas uzņēmumiem. Mēs šajā jautājumā no Eiropas uzņēmumiem esam saņēmuši lūgumrakstus, bet mēs neizpaužam to nosaukumus, lai tos aizsargātu. Piemēram, nesenā lietā, kurā bija iesaistīta Ķīna, tā kavēja strīda izšķiršanu PTO, un apakškomisija mūs atbalstīja, bet mēs neesam publiskojuši attiecīgo uzņēmumu nosaukumus, un, manuprāt, arī tā nolūks bija šo uzņēmumu aizsardzība.
Pēdējie divi jautājumi bija par to, vai mēs gatavojamies pārskatīt tirdzniecības aizsardzības instrumentus. Nē, jo es patiešām uzskatu, ka tas nav vajadzīgs. Turpmākajos gados ir jāpadara milzīgs darbs saistībā ar tirdzniecību, un jāsaka, ka ar šādu pārskatīšanas procesu es negribu vēlreiz atsākt atsevišķas diskusijas. Es to apsvēršu vienīgi tad, kad būs beigusies Dohas sarunu kārta.
Zaļo grupas loceklis man arī uzdeva konkrētu jautājumu. Schlyter kungs, jāsaka, ka jūsu jautājums ir interesants, jo jūs jau droši vien zināt, ka šīs antidempinga lietas ierosina uzņēmumi. To pamatā ir uzņēmuma sūdzība. Tātad, ja uzņēmums izvirzītu jūsu aktualizēto jautājumu par oglekļa noplūdi, tad, protams, Komisija to izmeklētu un noskaidrotu, vai attiecīgā gadījumā būtu jānosaka kādi pasākumi. Taču šis jautājums noteikti nav nesaistīts ar mūsu debatēm. Mēs izskatām attiecīgo uzņēmumu izvirzītos argumentus, tāpēc, ja uzņēmums mums tos iesniegtu, mēs noteikti attiecīgo jautājumu pārbaudītu.
Cristiana Muscardini
PPE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Antidempings ir viens no iedarbīgākajiem pasākumiem komerciālās pieklājības aizsardzībai Eiropas Savienībā, lai konkurence tirgū būtu godīga. Jaunajā komitoloģijas procedūrā ir vajadzīgas skaidras un izpildāmas normas.
Lisabonas līgumā ir skaidri paredzēts, ka Komisija ir atbildīga par izpildes darbībām. Padome un Parlaments ir pilnvarots uzraudzīt Komisijas darbu. Kompromiss, ko mēs izskatām šodien, atceļ funkciju, kas Parlamentam piešķirta ar Lisabonas līgumu, un tādējādi var radīt jaunu demokrātijas trūkumu iestādēs.
Respektīvi, mēs nesaprotam un noraidām priekšlikumu piemērot atšķirīgu procedūru antidempinga pasākumiem, tādējādi ieviešot patvaļības elementus lēmumu pieņemšanas procesā, politizējot procesu un radot tajā juridisko nenoteiktību; tā vietā mums jācenšas aizsargāt to uzņēmumu likumīgās intereses, kuriem negodīgās konkurences prakses nodara kaitējumu.
Tik nopietnas ekonomikas krīzes laikā kā pašreizējā šķiet nesaprātīgi un mazohistiski sarežģīt antidempinga procedūru slēgšanu un, iespējams, pat padarīt to nepraktisku. Tieši tāds būtu rezultāts šim priekšlikumam, ja to negrozītu.
Mēs apelējam pie dalībvalstu atbildības sajūtas, kā arī pie Komisijas atbildības sajūtas, jo to kopīgās interesēs jābūt lielākas attīstības garantēšanai. Attīstība ir iespējama vienīgi tad, ja pastāv normas, kas nepieļauj tirgus izkropļošanu, nodrošina iestāžu funkciju ievērošanu un paātrina procesus.
Marc Pirillo
S&D grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Pēdējos gados ir palielinājies to gadījumu skaits, kad Eiropas Komisija ir piemērojusi antidempinga procedūras. Tas liecina par citu valstu negodīgām praksēm pret Eiropas uzņēmumiem. Neraugoties uz ekonomikas un finanšu krīzi, mūsu starptautiskie partneri pēdējos divos gados ir veikuši 332 protekcioniskus pasākumus.
Mēs ticam brīvai, bet godīgai starptautiskajai konkurencei, kas pamatojas uz visiem vienādu, kopīgu normu ievērošanu. Ir svarīgi aizsargāt nelikumīgu situāciju novēršanai izmantoto Eiropas tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti.
Es ļoti uztraucos par to, kā pašreizējie centieni reformēt komitoloģiju var ietekmēt šo instrumentu efektivitāti. Ļaujot veikt politiskas un diplomātiskas pārrunas, lai pieņemtu lēmumu par antidempinga pasākumu piemērošanu, mēs riskējam izmainīt procesu, kura pamatā būtu jāpaliek konkrētai, objektīvai informācijai.
Jan Zahradil
ECR grupas vārdā. - (CS) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos vēlreiz runāt par to, ko teica mans kolēģis Sturdy kungs. Antidempings ir labs kalps, bet slikts kungs. Tieši tāpat kā tās kalpo, lai aizsargātu Eiropas uzņēmumus un Eiropas ekonomiku pret negodīgu konkurenci un negodīgām komercpraksēm, to diemžēl var ļaunprātīgi izmantot protekcionismam, lai slēgtu Eiropas tirgu importam no trešajām valstīm. Tāpēc es lūdzu Komisiju un jūs, komisāra kungs, neļaut notikumiem attīstīties šādā virzienā un brīdināt mūs par antidempinga pasākumu izmantošanu protekcionismam un nolūkā slēgt Eiropas tirgu un Eiropas ekonomiku pārējai pasaulei. Manuprāt, tas mums nedotu nekādu labumu, un es uzskatu, ka slēgts Eiropas cietoksnis nebūs izdevīgs nevienam, un, manuprāt, vēsture vienmēr parāda, ka, ja Eiropa ir atvērta un sadarbojas ar pārējo pasauli, tā tikai iegūst no tā. Lūdzu, paturēsim to prātā!
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Lēts darbs un sociālais dempings ir metodes, kuras ļoti bieži izmanto jaunattīstības valstīs un jaunās tirgus ekonomikas valstīs. Antidempinga problēma parāda, cik svarīgi ir sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar trešajām valstīm pieprasīt vides un sociālos standartus un arī tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Eiropas uzņēmumus nevienā ražošanas jomā nedrīkst nostādīt neizdevīgā situācijā to augsto kvalitātes standartu dēļ, kas, protams, atspoguļojas to cenā. Notikumi saistībā ar pašlaik notiekošajām Mercosur sarunām, rada man lielas bažas šajā ziņā.
Mēs nedrīkstam atvērt durvis sociālajam dempingam, tā vietā mums tirdzniecības nolīgumos jāiekļauj ilgtspējīga pieeja. Dempings ir liela problēma lauksaimniecības nozarē, jo īpaši tad, ja tā dēļ izzūd mazas, neatkarīgas saimniecības, kuras aizstāj lauksaimniecības līgumslēdzēji.
Šajā sakarā es vēlos izcelt pašiniciatīvas ziņojumu par tirdzniecības attiecībām starp ES un Latīņameriku. Šajā ziņojumā ir nepārprotami izskaidrotas Eiropas Savienības bažas par sociālajiem, vides un ražošanas standartiem. Es vēlos pateikties tiem deputātiem, kuri Komisijā aktualizēja šo ļoti svarīgo jautājumu.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es atbildēšu ļoti īsi. Man vēl ir jāatbild uz Scholz kunga uzdoto jautājumu par Saint-Gobain stiklašķiedras lietu.
Antidempinga pasākumi var sadārdzināt piegādes, jo īpaši MVU. Komisija pašlaik aprēķina šo potenciālo ietekmi, izvērtējot sabiedrības intereses. MVU var piedalīties šajā procesā. Lai atvieglotu sadarbību, mums ir palīdzības tālrunis MVU. Tomēr šajā gadījumā ietekme ir neliela, jo Ķīnas daļa ES tirgū ir tikai 14 %.
Atbildot uz Zahradil kunga jautājumu par tirdzniecības aizsardzības instrumenta izmantošanu protekcionismam un to, vai pastāv šāds risks, jāsaka, ka vienīgais faktors, kas iespaido lietu skaitu, ir Komisijas saņemto sūdzību skaits un sniegto pierādījumu kvalitāte. Komisijas tirdzniecības aizsardzības sistēmas pamatā ir noteikumi, kas ir saskaņā ar PTO noteikumiem. Ja tiek iesniegta sūdzība un pietiekami pierādījumi, ka dempings notiek, tad Komisijai nav citas iespējas, tai ir jāsāk lieta.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Jarosław Kalinowski
rakstiski. - (PL) Lai aizsargātu Eiropas ekonomiku, ir jāievieš efektīvi ierobežojumi procesam, ko izmanto, lai lobētu trešo valstu izcelsmes produktus. Bieži vien šie produkti ir izgatavoti, izmantojot materiālus, kuros esošās vielas ir kaitīgas gan videi, gan patērētājiem. Spilgts piemērs ir bērnu rotaļlietas - krāsās esošās bīstamās sastāvdaļas var radīt veselības problēmas, un sliktā apdare var izraisīt negadījumu, kura dēļ var nākties doties uz slimnīcu. Protams, tieši šādā veidā - izmantojot lētus materiālus un nepievēršot uzmanību apdarei - var panākt zemas mazumtirdzniecības cenas un pārpludināt tirgus. Mums ir stingri jāpalielina ievesto izstrādājumu ražošanas kontrole un jānodrošina to tiesību aktu izpilde, kas reglamentē lētu produktu ievešanu no trešajām valstīm Eiropas tirgū. Tirdzniecības aizsardzības instrumentiem ir jābūt efektīviem un jāgarantē visiem mūsu uzņēmumiem godīgi konkurences apstākļi.
