Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (debates) 
Priekšsēdētājs
. - Nākamais punkts ir Reino Paasilinna Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā dotais ieteikums otrajam lasījumam par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (15647/1/2007 - C6-0035/2008 -.
Reino Paasilinna
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisāri, dāmas un kungi, es gribu pateikties jums visiem par jūsu teicamo sadarbības līmeni. Mūsu darbā tam vienmēr ir izšķirīga nozīme, lai sasniegtu labu rezultātu.
Runas par inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi ir risinājušās gandrīz trīs gadus, un laiks ir pagājis, jo Komisijas sākotnējam priekšlikumam ir bijuši vajadzīgi daudzi uzlabojumi. Parlamenta komitejas, it īpaši Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja, ir piešķīrušas priekšlikumam jaunu izskatu. Parlamentam un Padomei ir garantētas lielākas pilnvaras, tomēr neapdraudot EIT autonomiju. EIT valdes vēlēšanas vairāk atgādina to vēlēšanu sistēmu, kuru izmanto Eiropas Pētniecības padome, ko zinātniskā pasaule ir ieteikusi. Kā to kāds te jau norādīja, ir arī apstiprināts, ka mazi un vidēja lieluma uzņēmumi varēs piedalīties EIT darbā un baudīt tajā gūtos labumus. Ietekme uz nodarbinātību tajos būs vislielākā, un tieši tajos ir tas elastīgums un efektivitāte, kas vajadzīga ātrai inovāciju ieviešanai.
Bet galvenais ir mainījušās institūta prioritātes. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam, kā uz to norāda tā nosaukums, ir jākoncentrē uzmanība uz inovāciju. Pārējie divi elementi zināšanu trīsstūrī - izglītība un pētniecība - ir svarīgi, bet inovācija skaidri pārstāv trīsstūra virsotni; tā ir uzmanības centrs un tā galvenais mērķis. Mums turpmāk būs jāinvestē izglītības kvalitātē un pamata pētījumos, bet, kā mēs visi zinām, inovācija ir Eiropas Ahileja papēdis.
Amerikāņi iesniedz par trešo daļu vairāk patentu pieteikumus Eiropas Patentu birojā nekā paši eiropieši. Mums vajag radīt vairāk zinātniski intensīvu produktu un pakalpojumu.
Ķīna 10 gados ir palielinājusi savu IKP izdevumu daļu pētniecībai un attīstībai no aptuveni nulles līdz pašreizējam pusotra procenta līmenim. Pavisam 17 ES dalībvalstīs šis līmenis ir zemāks nekā Ķīnā. Eiropas Savienības IKP daļa, kas uzrādīta kā investīcija pētniecībā un attīstībā, vēl joprojām ir nozīmīgi zemāka nekā citās pasaules ekonomikas lielvalstīs.
Vēl satraucošāki ir tas, ka šajā rādītājā mēs pēdējos gados esam novērojuši lejupslīdi, nevis kāpumu. Apmēram tikpat slikta ir situācija ar riska kapitālu. Lisabonas stratēģija aicina uz dinamisku pieeju. Kāpēc mēs neticam paši savām shēmām? Augsti izglītības un pētniecības līmeņi rada pārāk maz komerciālu un funkcionālu pielietojumu, vai vismaz tie tiek izmantoti daudz retāk nekā konkurentu valstīs. Mūsu patentu sistēma arī ir sarežģīta. Vai intelekta aizplūdei nav jābūt nopietnai problēmai Savienībai, kuras mērķis ir būt pasaulē vadošai uz zināšanām balstītai ekonomikai?
EIT nenovērsīs šīs problēmas, bet tas var atvieglināt tās, dodot piemēru. Tas nodrošinās uzņēmējdarbības jomai jauna veida sasaisti ar sadarbību izglītībā un pētniecībā. Tas radīs iespējas pētniecības komerciālam izmantojumam, un tas izveidos ciešākas divpusējas saites. EIT nekļūs par īpašu universitāti, kas patur vislabākos pētniekus sev; Parlamenta grozījumi to garantē. Pēc sākuma problēmām, kas parādījās sakarā ar finansējumu, situācija tagad ir skaidra. Viena no zināšanu un inovācijas kopienām, ko es esmu ierosinājis, koncentrēs uzmanību uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju. Mēs tam jau saņemam nozīmīgas nauda summas no uzņēmējdarbības vides. Tādēļ finansējums nav problēma. Ar pētījumiem un izmēģinājumiem vien nepietiek: mums ir vajadzīga sadarbība, un šim nolūkam EIT ir radīts.
Teicamais kompromiss, kas ir panākts ar Padomi, ir tik labvēlīgs, ka mēs varam paziņot, ka mēs to atbalstām, un tāpēc es lūgtu ikvienu izrādīt tam atbalstu balsošanā, kas drīz sāksies. Paldies jums visiem.
(Aplausi)
Jįn Figel'
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, man ir patiess prieks - un tā nav tikai diplomātiska frāze - būt šeit, lai runātu, kad ir iespēja atbalstīt Eiropas inovācijas. Es domāju, ka Parlamenta balsojums būs ļoti svarīgs.
Kā R. Paasilinna minēja, mēs esam nogājuši lielu ceļu kopš sākuma, bet es gribu atgādināt Parlamentam, ka ir bijis daudz skepses, pretestības un vilcināšanās attiecībā uz priekšlikumu attīstīt inovāciju ar šādas iestādes palīdzību, un es priecājos, ka mēs esam spējuši nomainīt šīs sākotnējās attieksmes uz vienprātības un atbalsta pilnu nostāju no dalībvalstu, Parlamenta, iestāžu un partneru puses. Es atceros Somijas, pēc tam Vācijas, Portugāles un tagad Slovēnijas prezidentūras centienus. It sevišķi es gribu izteikt pateicību šeit Parlamenta referentam R. Paasilinna, jo viņš daudz palīdzēja un sniedza atbalstu, un arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājai A. Niebler, kā arī Budžeta komitejas priekšsēdētājam R. Böge un Kultūras un izglītības komitejas referentei E. Hennicot-Schoepges. Bez viņu pūlēm un ieguldījuma mēs nebūtu spējuši nonākt līdz šim brīdim.
Es domāju, ka šī ir izdevība parādīt, ka Eiropai ir jauda un arī stipra apņemšanās uzlabot savu inovatīvo jaudīgumu globalizētajā pasaulē. Tehnoloģijas inovācija ir atslēga izaugsmei, darbavietām un konkurētspējai, un tā ir mūsu pilsoņu sociālās labklājības pamats. Mēs ierosinām pilnībā integrēt zināšanu trīsstūra visas trīs malas - izglītību, pētniecību un inovāciju, - sadarbojoties partneriem no uzņēmēju, pētniecības un akadēmiskās vides. Viņi strādās kopā tā sauktajās zināšanu un inovāciju kopienās.
Es domāju, ka tagad pēc visiem sagatavošanas darbiem ir pienācis laiks laist Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT) darbā. Mēs jau esam veikuši dažus pasākumus, kā jums ir zināms, un es esmu informējis komiteju, ka mēs esam sākuši valdes atlases procedūru. Ir īpaša augsta līmeņa neatkarīga atlases komiteja, kas pašlaik sagatavo kritērijus. Mēs pēc tam mēģināsim izveidot 18 cilvēku lielu grupu valdes darbības sākšanai. Atlases komiteja strādā pilnīgi neatkarīgi un autonomi. Es domāju, ka tas ir būtiski EIT panākumiem un valdes leģitimitātei.
Parlaments un Padome tiks pilnībā informēti par atlases procedūru un iznākumu. Komisija sagatavos starpposma ziņojumu pēc atlases procedūras pirmā soļa pabeigšanas un galīgo ziņojumu, tiklīdz procedūra būs pabeigta. Parlamentam un Padomei pēc tam būs viens mēnesis laika izvirzīto EIT valdes locekļu izvērtēšanai. Viņu izcilība, viņu neapšaubāmā reputācija, pilnīga neatkarība un spēja pārstāvēt tās jomas intereses, kuru viņi pārstāv - universitātes, pētniecību un uzņēmējdarbību - būs, manuprāt, būtiska sastāvdaļa institūta ticamībā gan īstermiņa laika posmā, gan ilgtermiņā.
Ļaujiet man uzsvērt vienu īpaši svarīgu lietu. Es gribu oficiāli paziņot, ka Eiropas Komisija ir pilnībā apņēmusies ievērot valdes autonomijas un neatkarības principus, kas ir ierakstīti regulā, un tai nebūs nekāda loma EIT stratēģisko lēmumu pieņemšanā. Uz šī pamata Komisija nodrošinās administratīvu un finansiālu atbalstu valdei pēc tās pieprasījuma un tādā apjomā, kāds ir nepieciešams darba sākuma stadijā. Sākumā ir jābūt zināmai palīdzībai.
Šāds atbalsts ir iecerēts, lai ļautu valdei atlasīt pirmās zināšanu un inovācijas kopienas (KIC) 18 mēnešu laikā, un nekādā ziņā nav paredzēts tā stratēģisko lēmumu pieņemšanai. Mūsu kopējās interesēs ir redzēt darboties spējīgu EIT izveidotu tajā laika grafikā, kas paredzēts regulā. Es patiešām sagaidu veiksmīgu EIT izveidi, un vēlreiz es izsaku dziļu pateicību par Parlamenta iesaistīšanos un devumu.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE grupas vārdā. - (SL) Ir pagājuši jau trīs gadi, kopš pirmoreiz izskanēja doma par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu. Tomēr apziņa, ka atslēga lielākai konkurētspējai un inovācijai ir pienācīgas rūpes par cilvēku resursu kvalitāti, ir daudz senāka. EIT piedāvā risinājumu šai problēmai Eiropas līmenī.
Pamati jau ir ielikti. Tagad ir laiks steidzami un efektīvi īstenot nolemtos pasākumus. Es gribu pateikties EP deputātiem, referentam un it īpaši manas parlamentārās grupas locekļiem par to, ka devāt iespēju panākt vienošanos un sadarbībā ar Komisiju un Padomi sagatavot labu priekšlikumu, kurā iekļauta mūsu pamatideju lielākā daļa.
Inovācija ir EIT būtība. Turklāt mūsu iniciatīva ir ļāvusi institūtam kļūt par izcilības simbolu, kas ir atpazīstama Eiropas kvalitātes zīme. Liels sasniegums ir neatkarīgu zināšanu un inovācijas kopienu tīkla struktūra, kas ir minēta šajā priekšlikumā. Mums ir arī izdevies atrast risinājumu daudzpusīgajam un sarežģītajam jautājumam par institūta darbības organizāciju.
Pašreizējais priekšlikums piedāvā stratēģisku inovāciju programmu kā risinājuma veidu, kas optimizē līdzsvaru starp atbildību par politiku un speciālistu neatkarību un skaidri definē ilgtermiņa stratēģiskās plānošanas kompetences.
Mēs varam daudz ko izdarīt ar iepriekš minētajiem finanšu resursiem. Sākuma punkti ir labi, bet efektīva īstenošana ir atkarīga, kā parasti, no mums un mūsu gribas un neatlaidības.
Hannes Swoboda
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es gribu atvainoties pašā sākumā, ka man pēc manas runas ir jāiet prom, jo man ir šodien jābūt sanāksmē pie priekšsēdētāja H, G. Pöttering. Es vēlos vissirsnīgāk pateikties manam kolēģim R. Paasilinna par viņa nodošanos šai lietai un arī komisāram, kas mūs vienmēr ir stingri atbalstījis.
Es patiesībā uzskatu, ka šis EIT ir svarīgs Eiropas instruments. R. Paasilinna ir jau teicis šādi: Mēs Eiropā izdodam pārāk maz pētniecībai, un mēs izdodam pārāk maz izcilībai pētniecībā. Eiropā vispār, tāpat kā valstu lielākajā daļā - vismaz vairumā dalībvalstu - varētu būt, vajadzētu būt, ir jābūt vairāk. EIT nav gluži konkurētspējīga iestāde, bet tai ir jāveic šie pētījumi, tai ir jārada jaunas iniciatīvas. Es domāju, piemēram, par to, cik svarīgi ir kaut vai enerģētikas nozarē vien, ja mēs pieliekam vairāk pūļu pētniecībā, lai attīstītu jaunas enerģētikas tehnoloģijas.
Tā kā tas ir tik svarīgi, es gribu lūgt komisāram uzstājīgi pieprasīt, lai nepieciešamos lēmumus pieņem ātri. Viens lēmums, protams, attiecas uz administrācijas galveno mītni. Kā cilvēks no Vīnes un kā austrietis es dabiski gribētu, lai galvenā mītne ir Vīnē. Lai kāds arī būtu lēmums, tomēr tam jānotiek ātri, lai EIT var drīz sākt darboties.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vispirms sirsnīgi apsveikumi no manis mūsu referentam Reino Paasilinna, kā arī komisāram J. Figel'. Tas, ka mēs to tik īsā laikā šeit paveicām, bija patiesi izcils panākums. Referents ir bijis uzcītīgs un apdomīgs, un ir ļoti daudz iesaistījis mūs visus.

Es gribētu arī izteikt ļoti īpašus apsveikumus Komisijas priekšsēdētājam J. Barroso. Mums patiešām ir jāpasaka ļoti skaidri, ka šis projekts bija viņa paša iniciatīva 2005. gada janvārī. Mēs to esam nostādījuši uz kājām un palaiduši ceļā trīs gadu laikā. Tas ir iespaidīgi. Mēs Eiropā esam ātri, un šis, vismaz vienreiz tas šajā brīdī ir jāpasaka, ir mūsu panākums, kas to vaiņago. Tas prasīja tikai trīs gadus, lai gan tas patiešām bija kritisks temats. Mums ir jāiesaistās ar izglītības palīdzību. Izglītība ir Vācijas, valsts, kuru es vislabāk pazīstu, Länder kultūras un izglītības suverenitātes pamats, un dalībvalstis, protams, uzmanīgi tai seko.
Mēs tomēr esam spējuši panākt kompromisu. Es runāju par finansēm. Mēs cīnījāmies ilgu laiku ar jautājumu, no kurienes naudai būtu īstenībā jānāk. Turklāt mums izdevās izveidot ES budžetu ar pirmo mēģinājumu no sākuma līdz beigām. Pagātnē tas bija tikai: subsīdija, subsīdija, subsīdija. Jūs zināt tās debates. Tagad tomēr pirmoreiz tā ir: inovācija subsīdijas vietā! Tas ir iespaidīgi! Es gribu pateikties maniem kolēģiem Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā ļoti īpaši, jo viņiem vajadzēja piekrist un tad meklēt kompromisus.

Mēs esam spējuši arī atrisināt strīdus ļoti ātri, piemēram, jautājumu par to, cik neatkarīgam EIT ir jābūt, cik ilgām ir jābūt eksperimenta stadijām, kādām būtu jābūt EIT attiecībām ar Septīto pētniecības pamatprogrammu, par likvidāciju un pat par to, ko sauc par EIT marķējumu, t.i., jautājums par to, vai visam ir jāparādās uz šī marķējuma, kad projekts iesāksies ar EIT karogu. Mēs to visu esam atrisinājuši.
Tagad par īstenošanu. Pašlaik - kā komisārs J. Figel' ir teicis, - valde tiek gatavota, un Eiropas Parlaments (paldies jums par mūsu iekļaušanu) apsvērs, kas sēdēs valdē, jo to mēs uzskatām par ļoti, ļoti svarīgu jautājumu.
Arī temati tomēr būs jāizrauga. H. Swoboda tikko pievērsās enerģētikas tematam. Patiesībā mums būtu jākoncentrē uzmanība uz Eiropas kopējo atbildi uz klimata pārmaiņu, kā arī EIT pārvaldi, un tāpēc, piemēram, uz enerģijas efektivitāti utt. Tomēr mums ir arī jārunā par vietu. Es tomēr uzskatu Strasbūru par labu vietas izvēli. Tas nekad iepriekš nav tik skaidri pacēlies, bet mums vienreiz šis jautājuma ir jāizskata. Šī celtne ir izcila vieta EIT un Eiropas Pētniecības padomei. Strasbūra varētu kļūt par Siencbūru - zinātņu pilsētu -, un mums visiem par to būtu jāgādā.
Konrad Szymański
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, šodien mēs veiksmīgi beidzam darbu pie likumdošanas izstrādes, kas saistīta ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi. Valdes un zināšanu un inovācijas kopienu sēde būs nākamais solis pretim zināšanu kopējam tirgum Eiropas Savienībā.
Savas nesenās viesošanās laikā Polijā komisārs G. Verheugen atkārtoja, ka jauno dalībvalstu iekļaušana kopējā tirgus struktūrās ir stiprinājusi tā potenciālu un ir bijusi veiksmīga visām pusēm. Mana lielākā vēlēšanās ir, lai šī pozitīvā pieredze kalpo mums kā rādītājs arī šajā lietā.
Institūta valdes atvēršana Varšavā būs solis, no kā ieguvēja būs Eiropas kohēzija. Tas atvieglos iegūt atbalstu no jaunajām valstīm finansējuma palielināšanai pētniecībai un attīstībai nākamajā Savienības budžetā. Galu galā tas atbrīvos inovācijas potenciālu visā Eiropā.
Atbalsts Vroclavas kandidatūrai nav tikai šauras pašieinteresētības lieta; tas ir dabisku apsvērumu rezultāts, kuru mērķis ir kalpot visas Eiropas Savienības interesēm.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Es gribu teikt, ka saskaņā ar Nikolaja Kondratjeva garo viļņu teoriju ir zināms, ka inovāciju rašanās un inovāciju īstenošana sabiedrībā ir objektīvs process, kam piemīt savi īpaši un objektīvi modeļi. Kā politiskajā laukā aktīvi cilvēki mēs varam veicināt inovāciju. Es personīgi uzskatu, ka, runājot par iestādēm, EIT ir svarīgāks pasākums Eiropas nākotnei nekā, piemēram, Eiropas Komisija. Es uzskatu, ka ir trīs pamata lietas, kas var palīdzēt celt sabiedrībā apziņu par zinātnes nozīmi un padarīt to populārāku.
Pirmkārt, zinātnieki ir jāuztver kā dzīves lomu paraugi sabiedrībā. Ir svarīgi, lai tādi zinātnieki kā izcilais čehu ķīmiķis A. Holý, kam ir desmitiem patentu ar viņa vārdu, tiek rādīti kā vērtību paraugi jauniem cilvēkiem, nevis tikai sportisti vai dziedātāji. Tāpēc mums jācenšas panākt - lietojot sava veida saukli - jaunu "vērtību modeli”.
Otrkārt, mums ir jācenšas panākt atjaunotu "vērtību vadību”. Eiropa ir devusi pasaulei vairāk izcilu zinātnieku nekā visi pārējie kontinenti kopā. Zinātniska iniciatīva eiropiešiem vienmēr ir bijusi pamatvērtība. Mums ir jāpieliek visas pūles, lai Eiropa atgūst savu vadošo stāvokli šajā ziņā.
Treškārt, mums ir arī vajadzīgs tas, ko es sauktu par "jaunu atklājumu garu”, kas rādītu Eiropai ceļu uz priekšu.
Jana Bobošíková
(CS) Dāmas un kungi, Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas skaitļi skaidri rāda, ka Eiropas problēma nav jaunu ideju trūkums; trūkst to pārveide uzņēmējdarbības iespējās.
Ne Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts būs tas, kas nodrošinās panākumu globālajā ekonomikā. Inovatīvai konkurētspējai palīdzēs tikai lielāka finansējuma, ieskaitot riska kapitāla, pieejamība un radoša vide, un patiesa akadēmiska un darījumu brīvība kopā ar atbilstošu atlīdzības sistēmu par izciliem zinātniskiem rezultātiem.
Dāmas un kungi, es pašos pamatos esmu pret Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidošanu. Tas negarantēs ES konkurētspējas priekšrocības. Tā būs tikai lieka struktūra, kas dublēs jau esošās struktūras zinātnes, attīstības un izglītības veicināšanai. Tā būs vēl viena vieta, kas aprīs nodokļu maksātāju naudu bez nekādas pievienotas vērtības.
Turklāt tā draudīgi taisās sekot Galileo sistēmas neveiksmei. Privātais sektors, uz kā naudu Komisija un Padome paļaujas, nesaskata iemeslu, kāpēc tam būtu jāfinansē politiķu un ierēdņu bezjēdzīgs sapnis.
Angelika Niebler
(DE). Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, vispirms atvainojiet mani, ka nevarēju būt klāt šo debašu sākumā. Iepriekšējā runātāja tieši runāja par Galileo. Man bija jāvada trīspusējas sarunas par Galileo un tāpēc nokavējos.
Vispirms es pateicos, protams, referentam R. Paasilinna, kas ir veicis izcilu darbu kopā ar savu ēnu referentu. Tomēr es tāpat arī pateicos komisāram J. Figel', kas ir nopietni piedalījies konsultācijās, tāpēc šodien mēs varam balsot par ziņojumu, kam būs plašs atbalsts arī mūsu starpā Parlamentā.
Pirms trim gadiem mēs sākām savas debates ar šādu jautājumu: vai mums ir vajadzīgs Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts? Es saku ļoti noteikti: jā, mums patiešām ir vajadzīgs šis institūts. Mums ir sakrājies pieprasījums pēc tehnoloģiju pārneses. Mums ir izcili zinātnieki un pētnieki visās 27 valstīs. Tas, kā mums tomēr nav, ir izcilo pētniecības rezultātu pārveidošana pārdodamos produktos un pakalpojumos. Tehnoloģiju institūtam - inovāciju institūtam - jādod ieguldījums tieši šeit.
Komisijas priekšlikums pašlaik virzās it kā jauna izolēta institūta veidošanas virzienā. Mēs Parlamentā esam pateikuši: "Nē, mēs to negribam!” Mēs gribam veidot tīkla struktūru, kas integrē uzņēmumus, universitātes un pētniecības institūtus Eiropā. To mēs esam radījuši ar savu ziņojumu. Es ceru uz plašu atbalstu. Mēs te esam uz pareiza ceļa.

Labi bija arī tas, ka mēs debašu laikā neapspriedām atrašanās vietu. Pretējā gadījumā ne J. Chatzimarkakis būtu bijis šodien gatavs, ne mēs spētu pabeigt šo projektu, un pēc pieciem gadiem mēs varbūt vēl joprojām debatētu par to, vai mums ir vajadzīgs Tehnoloģiju institūts.
Gyula Hegyi
Priekšsēdētāja kungs, zinātne un tehnoloģija nav mūsu īstās izredzes gūt panākumus globālajā konkurencē. Daudzus gadsimtus ilgi mūsu kontinents ir bijis zinātniskās un tehnoloģiskās attīstības centrs, un Eiropas zinātne vienmēr ir bijusi starptautiska. Intensīva domu un vizīšu apmaiņa zinātnieku starpā ir notikusi pat dzelzs priekškara laikos, un mūsu laikā zinātnieku kopiena ir gandrīz bez robežām.
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveide ir svarīgs solis, lai turpinātu šo mūsu kontinenta seno tradīciju. Es visnotaļ atzinīgi vērtēju to, un es, protams, atzinīgi vērtēju sava kolēģa R. Paasilinna izcili labo ziņojumu.
Manas valdības, tautas un zinātnieku vārdā es piedāvāju Budapeštu kā EIT galvenās mītnes vietu. Mūsu sasniegumi zinātnē par dzīvību, cīņā pret klimata pārmaiņu un vides pētījumos ir vislabākais pamatojums. Bet mana dzimtā pilsēta Budapešta varētu nodrošināt arī patīkamu un aizraujošu vidi.
Lena Ek
Priekšsēdētāja kungs, mēs gribam Eiropu, kas ir konkurētspējīga, videi draudzīga un sociāli atbildīga. Tomēr pasaules tirgū ir nežēlīga konkurence, un, lai spētu piedalīties šajā konkurencē, mums ir vajadzīgi Eiropas projekti un mums jāliek kopā savi resursi, kā to darīja ASV, kad tā nolēma aizsūtīt cilvēku uz Mēnesi. Es domāju, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts var būt mūsu pamats "cilvēka Mēness misijas” vērtam projektam, kas nozīmē saistību starp izciliem pētniekiem un mūsu apvienotajiem resursiem.
Jomas, kas līdz šim ir nosauktas, piemēram, klimata pārmaiņa un telekomunikācijas, ir svarīgas jomas Eiropai un Eiropas konkurētspējai, un tam, kā mēs varam panākt šo Eiropas nākotni, kas ir tik vajadzīga Eiropas pilsoņiem. Es domāju, ka pārmaiņa, kurā mēs garantējam akadēmisku apmācību, ir ārkārtīgi svarīga.
Nobeigumā es vēlos atbalstīt J. Chatzimarkakis un viņa vēlēšanos izmantot telpas, kas mums jau ir.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, tikai trīs mēnešu laikā tiks pieņemts lēmums par to, kura Eiropas pilsēta kļūs par Eiropas Tehnoloģiju institūta valdes atrašanās vietu.
Šis lēmums būs gan politisks, gan lietišķi pamatots. Lai mēģinātu nolīdzināt nesaskaņas starp veco un jauno Eiropu, parādīsies to valstu konglomerāts, kas nesen ir pievienojušās Eiropas Savienībai. Pamatojoties uz lietišķiem apsvērumiem, tomēr neaizmirstot politisko kritēriju, manuprāt, visnevainojamākais, ideālākais centrs, šķiet, būs Polijas pilsēta Vroclava, ko gadsimteņu gaitā ir veidojuši čehi, austrieši, ebreji un vācieši, kā arī poļi.
Apsvērumi par labu Vroclavai ir šādi: tās vērā ņemamais intelektuālais potenciāls, tas, ka tā jau ir spēcīgs akadēmisks centrs, plaša kapitāla un lielu uzņēmumu koncentrācija Lejas Silēzijas reģionā, kas varētu kļūt par EIT partneriem, un, visbeidzot, divu citu ES dalībvalstu tiešais tuvums: Vācija un Čehijas Republika. Vairāki Nobela prēmijas laureāti dažādās disciplīnās ir nākuši no Vroclavas. Pilsēta pašreiz ir iesaistījusies ļoti labi attīstītā zinātniskā sadarbībā ar daudzām izglītības iestādēm un zinātniskiem centriem visā Eiropā un ārpus tās.
Es uzskatu, ka lēmums izvēlēties Vroclavu par Eiropas Tehnoloģiju institūta galvenās mītnes vietu būtu optimāls attiecībā uz harmonisku zinātnisku un tehnisku attīstību Eiropas Savienībā, kam jāpieliek punkts dalījumam starp veco un jauno Eiropu.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, protams, ka ir noteiktas sekas tam, ka runas laiks ir ierobežots tikai ar vienu minūti. Man, piemēram, jāatstāj nepieminēts finansējums. Programmas diskusiju kopsaucējs, par ko liela atzinība pienākas referentam, bija ideja par inovāciju, kam jākļūst par īstenību ar zināšanu kopienu starpniecību. Mana valsts, kas neslēpj savu tiešo ieinteresētību institūta izveidē, saskata kopienām izdevību funkcionēt ar asprātīgi iecerētu piesaisti institūtam, lai gan nekādi neierobežojot tām plaša mēroga neatkarību.
Valdības organizācijas saprotamu iemeslu dēļ uzsvaru liek uz kopienu praktisko izdevīgumu, attiecoties pret tām kā pret sava veida augšup virzošu spēku zināšanu trīsstūrī: izglītībai, pētniecībai un rūpniecībai. Tai pat laikā tās apstiprina Eiropas pētniecības centru gatavību izveidot kopienas, kas sāk ar pievēršanos trim nozarēm: atjaunojamai enerģijai, klimata pārmaiņai un informācijas tehnoloģijai. Mans kā EP deputāta pienākums, kaut gan es to pildu labprāt, ir apliecināt, ka Vroclavas pilsētai, kas labi pazīstama kā zinātnes centrs Polijā, ir pamats tikt uzskatītai par kaut ko īpašu šajā ziņā.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vispirms gribu apsveikt R. Paasilinna par sasniegtu labu vienošanos jautājumā, kas nepavisam nebija viegls sākumā. Pirmajā lasījumā finansējums bija galvenais neatrisinātais jautājums, un mēs atzinīgi vērtējam to, ka ir sasniegta kopēja nostāja.
Nevajadzētu noliegt, ka institūta sākotnējās idejas iedvesma nāca no citiem izcilību modeļiem, kas jau pastāv, bet tāpat arī ir jābūt skaidram, ka ir pieliktas krietnas pūles, lai padarītu to iespējamu, ņemot vērā nepieciešamo pielāgojumu Eiropas sarežģītībai un dažādībai. Rezultātā ir jauns instruments, kam ir jauda integrēt zināšanu trīs asis - izglītību, pētniecību un inovāciju, - kam jākalpo kā katalizatoram daudzu disciplīnu inovāciju kultūrai, kas ir tik izšķiroši svarīga konkurētspējas uzlabošanai.
Tāpēc mēs esam pārliecināti par inovāciju un zināšanu kopienu izveidi kā universitāšu, pētniecības centru un uzņēmumu stratēģiskiem integrētiem tīkliem, kur studenti, pētnieki un zināšanas var brīvi riņķot un kur darbu var veikt par zinātniski un stratēģiski maksimāli interesantām jomām, tādām kā atjaunojamā enerģija vai informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
Mēs ceram, ka EIT ne pārāk tālā nākotnē nesīs augļus, uz kuriem mēs visi ceram.
Grażyna Staniszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es gribu vēlreiz izteikt savu gandarījumu par to nozīmi, kādu Kopiena piešķir inovācijas nepieciešamībai Eiropā. Tas ir sevišķi svarīgi jaunajām dalībvalstīm, kam inovatīvās tehnoloģijas ir liela izdevība izdarīt lēcienu uz priekšu civilizācijā un paātrināt pašām savu attīstību. Tāpēc mēs silti atbalstām lieliski sagatavoto projektu, ko izvirza Vroclavas pilsēta, sacenšoties par tiesībām uzņemt institūta valdes iestādes pilsētā.
Kas, izņemot Strasbūru, ļautu mums izvairīties no dārgām ekskursijām reizi mēnesī? Tā būtu Vroclava - Vroclava, kas atrodas uz robežas starp veco un jauno Eiropu, nevis galvaspilsēta, bet plaukstoša pilsēta ar izcilām universitātēm un gandrīz 150 000 studentu. Polijas valsts iestādes, Vroclavas vietējās iestādes un Polijas akadēmiskā pasaule ir pilnībā gatavas šim pienākumam. Inovāciju un tehnoloģiju institūta vietas izvēle Vroclavā būtu simbolisks žests un nekādā ziņā nepārkāptu izcilības kritēriju.
Zināšanu un inovācijas kopienu tīkls, kas ietilpst Eiropas institūta sastāvā, arī ir vienmērīgi jāizkliedē visā Eiropas Savienībā. Institūtam ir jākļūst par instrumentu, kas mobilizē visu Kopienas teritoriju, un tam jāveltī sevi konkurētspējas palielināšanai, inovācijai un tehniskajam progresam kā ekonomiskās attīstības priekšvēstnesim visai Eiropas Savienībai. Es ticu, ka ar tādām iniciatīvām kā EIT mēs varam risināt uz zināšanām balstītas globālās ekonomikas problēmas, īstenojot Lisabonas stratēģijas lielos mērķus.
Pierre Pribetich
(FR) Priekšsēdētāja kungs, mēs nonākam pie EIT izveides beigu stadijas. Es aplaudēju sarunām, kas ir notikušas dažādu iestāžu starpā, lai sasniegtu līdzsvarotu atrisinājumu, kas padara šo institūtu par inovācijas simbolu saskaņā ar mūsu vislielākajām iecerēm. Uzsvars tāpēc tiek likts uz inovāciju, kas ir pamata vērtība Eiropā. Pirmās zināšanu un inovāciju kopienas koncentrēs uzmanību uz tādām balsta jomām kā klimata pārmaiņa un atjaunojami enerģijas avoti, neaizmirstot nanotehnoloģiju, kam ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts.
Eiropas Savienībai noteikti koncentrēsies uz inovāciju. Inovāciju Eiropa, Eiropas inovācijas - EIT ir trūkstošā sasaiste šo divu jēdzienu starpā: trūkstošā sasaiste, kas ļaus Eiropas Savienībai progresēt, ja to pieņems rītdienas balsojumā. Ticot rozēm, jūs liekat tām uzziedēt, tā mums atgādināja Anatols Franss. EIT ir kā roze Eiropas dārzā. Lai EIT ziedētu, visiem klimatiskajiem apstākļiem ir jābūt pareiziem.
Pirmajā lasījumā es izteicu nožēlu par niecīgajiem finanšu resursiem, kas piešķirti EIT, par šī atbalsta neatbilstību: EUR 308 miljoni nav pietiekama atbilde, lai izpildītu mūsu grandiozās ieceres. Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, mums tāpēc ir jāmaina finanšu klimats un jānodrošina nepieciešamie resursi, lai mūsu ļoti reālās ieceres īstenojas.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Man ir prieks, ka man dota šī izdevība. Patiesībā ir lieliski, ka var sākt ar šo dārgakmeni, kas, lai gan sākumā ir mazs, bet ir apveltīts ar lielu spēku no apakšas uz augšu, ja to nākotnē atzīst par īpašu kvalitātes nesēju.
Mans otrs punkts ir šāds: kopā ar R. Paasilinna es esmu centies pārmest tiltu uz rūpniecību, pretī inovācijas nomenklatūrai, un šajā ziņā es esmu ļoti laimīgs par nosaukumu "Inovāciju un tehnoloģiju institūts”. Mani pārsteidz, lasot šo dokumentu, ka mums vēl joprojām ir dažas grūtības ar to. Dažreiz Komisijas dokumenti izmanto to nosaukumu, bet Parlamenta dokumentos tas netiek izmantots, un tāpēc ir svarīgi, lai no šī brīža institūts tiek saukts pienācīgajā, pareizajā vārdā.
Mans trešais un beidzamais punkts attiecas uz atrašanās vietu. Es gribu pievienoties tiem, kas runā valodā, kas nav viņiem dzimtā, nerunā franču valodā, kā, piemēram, L. Ek un J. Chatzimarkakis, kas šodien aicināja mūs atbalstīt Strasbūru - zinātnes pilsētu, kā J. Chatzimarkakis to nosauca. Tā ir administratīva rakstura pilsēta, un tas ir administratīvs iekārtojums; tas nav pats lielais institūts. Tas atrisinātu arī ļoti daudzas politiskas problēmas.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, doma par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidošanu tika uzņemta ar ievērojamu daļu skepses, kad to pirmoreiz iecerēja pirms trim gadiem, tāpēc mums tagad jāuzlūko pašreizējais regulas kompromisa teksts kā liels sasniegums. Institūts var sākt darboties jau pat šovasar pēc Padomes lēmuma jūnijā attiecībā uz tā galvenās mītnes atrašanās vietu, un zināšanu un inovāciju kopienu piedāvātā struktūra māj sveicienus, lai kļūtu par teicamu inovācijas stimulētāju visā ES.
Kā Juridiskās komitejas referentam pareiza juridiska pamata nodrošināšana, kas tādējādi ļauj institūtam visu laiku justies labi finansētam, bija viena no manām prioritātēm. Man ir prieks, ka Padome ir pieņēmusi šos priekšlikumus. Finanšu perspektīvu pārskats 2007.-2013. gadam jau ir ļāvis institūtam saņemt aptuveni EUR 309 miljoni lielu finansējumu, un tas ir labs sākums. Es ceru, ka starpposma pārskats dos iespēju atrast EUR 2 miljardus, kas vēl ir vajadzīgi projektam kopumā.
Elites parādīšanās ir sevišķi nozīmīga zinātnes sfērai jaunajās dalībvalstīs, kur ir ievērojams un līdz šim neizmantots potenciāls. Tāpēc mans uzskats ir, ka priekšlikums par vienas no EIT struktūru atrašanos Vroclavā - pilsētā ar vairāk nekā 140 000 studentiem - būs lielisks Eiropas ieguldījums nākotnei. Nobeigumā sirsnīgi apsveicu un pateicos R. Paasilinna par viņa brīnišķīgo sadarbību.
Jacek Protasiewicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mani Ungārijas kolēģi, EP deputāts no Budapeštas ir teicis, ka pat dzelzs priekškara gados bija sadarbība zinātnisko institūtu starpā Eiropā, bet ir jāpasaka patiesība: dzelzs priekškars arī sadalīja zinātni divās nometnēs Eiropā - rietumu nometnē, kas attīstījās brīvā pasaulē un saņēma finanšu atbalstu, un austrumu nometnē. Būtu labi, ja Eiropas Tehnoloģiju institūts, ko mēs nodibināsim šodien vai rīt, radītu ne tikai iespēju Eiropas Savienībai piedalīties globālā inovāciju sacensībā, globālajā kaujā par zināšanām, bet arī kalpotu šo divu nometņu apvienošanai, kas vēsturē ir bijušas sadalītas.
Es pievienojos saviem Polijas kolēģiem, kas ir ieteikuši Vroclavas pilsētu kā atrašanās vietu vai nu galvenajai mītnei vai vienai no institūta nodaļām, un es gribu redzēt, ka šīs pilsētas iestādes ir gatavas ieguldīt naudu, kas ir tik svarīga šī projekta veiksmei.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es gribu apsveikt referentu R. Paasilinna un komisāru, un es gribu minēt kaut ko, kas vēl nav pateikts šo debašu laikā, proti, ka bez akadēmiskās pasaules un tās atbalsta mūsu šodien šeit nebūtu. Ja universitātes būtu bloķējušas šī jaunā institūta izveidi, kas pirmoreiz ievieš sadarbību starp rūpniecību, privāto sektoru, pētniecības jomām un akadēmiskajām iestādēm, šis institūts nebūtu ieraudzījis dienas gaismu.
Ņemot vērā to, ka mūsu priekšsēdētājs institūta izveidošanai atvēlēja diezgan īsu laiku bez pienācīga budžeta nodrošinājuma, un zinātnes un pētniecības komisārs pavisam negribēja šo institūtu, visa atzinība par šo izveidošanu pienākas jums, J. Figel', jo kā izglītības komisārs jūs esat strādājis, lai nomierinātu tās aprindas, kuras raizējās par zinātnisko grādu un diplomu piešķiršanu un viņu pašu kompetenci.
Es ceru, ka šim institūtam būs panākumi un ka jums tikai jāatrod tie retie putni, ko meklējat, jo valdei jūs meklējat cilvēkus ar pieredzi vairākās jomās - akadēmiskajā un rūpnieciskajā - kuri patiesībā nav iesaistīti nevienā no tām un kas ir arī jauni. Es novēlu, lai jums ļoti veicas viņus atrast.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Komisāra kungs, dokuments, ko Eiropas Parlaments grasās pieņemt, ir patiešām ļoti svarīgs. Es uzteicu jūs, es uzteicu referentu un visus kolēģus, kas ir devuši ieguldījumu pašreizējo priekšlikumu iesniegšanā un pieņemšanā.
Ir ļoti svarīgi, ka notiek politikas pamatu tapšana. Eiropas ekonomikas attīstībai ir vajadzīga tieši tehnoloģiska inovācija. Tieši tā liek pasaulei attīstīties. Sevišķi svarīgi ir tas, ka uz zināšanām balstītas kopienas, kas darbojas, pamatojoties uz projektu principa, spēs ņemt vērā kopējās Eiropas attīstības politikas prioritātes no vienas puses un atsevišķu dalībvalstu spējas no otras puses.
Ir nepieciešams ieviest un attīstīt atsevišķu pētniecības struktūru un universitāšu vislabākos sasniegumus, lai nodrošinātu sasaisti ar prioritātēm attiecībā uz enerģētikas nozari, klimata pārmaiņu un jauniem progresīviem materiāliem, bez kā nevar iztikt pasaules attīstība.
Šim institūtam ir jākļūst par īstu vienotības simbolu, kā arī par vislabāko mobilitātes centru vislabākajiem pētniecības darbiem. Un varbūt, ka Eiropas politika darītu labi, ja to izvietotu kādā jaunā ES dalībvalstī.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mēs visi esam vienojušies šodien, ka mums būtu jādara viss iespējamais, lai veicinātu atvērtu, uz zināšanām balstītu sabiedrību, lai panāktu pasaules standartu, lai turētos kopsolī ar pasaules ekonomikas attīstību; mums būtu tajā jāiegulda tik daudz finansējuma, cik vien mēs varam, un tikpat daudz diskusiju, lai saglabātu Eiropas līdzdalību.
Es gribu arī uzsvērt, ka nākamā institūta atrašanās vieta nav triviāls jautājums. Tai jābūt inovatīvā reģionā, reģionā ar jauniem un atvērtiem prātiem, liela potenciāla reģionā, reģionā - un tas ir ļoti svarīgi - ar jaunatklājumu garu, reģionā, kas atradīsies starp Austrum- un Rietumeiropu. Visām šīm prasībām atbilst Polijas pilsēta Vroclava, ko es gribu jums ieteikt.
Nobeidzot es gribu apsveikt referentu un ikvienu, kas ir piedalījies šajās iedvesmojošās debatēs.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lisabonas stratēģijas galvenais mērķis ir veicināt konkurētspēju Eiropā un, to darot, turēties līdzi pārējai globālajai ekonomikai, piemēram, ASV un jaunajos topošajos Āzijas centros (Ķīnā un Indijā).
Daļa no šīs stratēģijas ir Eiropas Tehnoloģiju institūta izveidošana, kas ir guvusi spēcīgu atbalstu PPE-DE grupā. Es ar pieaugošu interesi esmu sekojis institūta sākšanai, kas prasīs nozīmīgu finansiālu atbalstu, lai ļautu tam realizēt tā mērķus. Šie mērķi ir vitāli svarīgi ES rūpniecības, konkurētspējas un inovāciju bāzes uzturēšanai. Tāpēc es aicinu palielināt budžetu, kas ir jau pieņemts.
Es uzsvērtu, ka šis ir projekts, kam ir jāgūst panākumi, un šajā sakarībā ir īpaši svarīgi, manuprāt, veicināt inovācijas, kas sev līdzi nes progresu un konkurētspēju. Šajā sakarā es domāju, ka ir pareizi iekļaut jēdzienu "inovācijas” institūta nosaukumā, kas sākotnēji bija iecerēts kā Eiropas Tehnoloģiju un inovāciju institūts. Šai iniciatīvai ir vajadzīgs svarīgs mandāts uz zināšanām balstītas ekonomikas jomā un pētniecības un inovāciju veicināšanā Eiropas Savienībā.
Es vēlos izteikt savu apbrīnu par komisāra J. Figel' enerģiju un neatlaidību šī projekta īstenošanā.
Nina Škottová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es gribu apsveikt komisāru J. Figel' un referentu R. Paasilinna par viņu darbu pie šī projekta.
Tika dzirdēti gan pozitīvi, gan negatīvi uzskati par EIT, un, bez šaubām, būs vēl diskusijas, pirms EIT īstenojas dzīvē. Šajā forumā es vēlos izcelt vienu domu EIT labā: to, ka visi finanšu līdzekļi, kas ir piešķirti no ES budžeta zinātnei, attīstībai un izglītībai, ir līdzekļi, kas ir labi piešķirti, nevis aprīti. Tas jo īpaši ir tā, ja Eiropas visgaišākie prāti visticamāk piedalīsies EIT projektā.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, saskanīgas ekonomiskas telpas, vienota Eiropas tirgus radīšana bija pamata iemesls, kāpēc radās Kopienas un vēlāk Eiropas Savienība. Nākamais posms ir piešķirt Eiropas ekonomikai mūsdienīgu un konkurētspējīgu dimensiju.
Tas būs iespējams vienīgi tad, ja mēs liekam savu naudu uz izglītību, pētniecību, jaunām tehnoloģijām un inovāciju tās visplašākajā nozīmē. Mēs neatrisināsim šīs problēmas, ja rūpniecība nespēs atbalstīt zinātnes attīstību un jaunās tehnoloģijas un ja vietējās iestādes nespēs ieguldīt izglītībā.
Valdībām ir jāiesaistās trešā līmeņa izglītībā un jāatbalsta pamata zinātniskā pētniecība. Eiropas Savienībai pa to laiku jākoncentrējas uz inovācijas atbalstīšanu un vadību. Mēs varam redzēt, ka šie uzdevumi gulstas gan uz dalībvalstīm, gan ES iestādēm.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es gribu pateikties klātesošajiem par ļoti interesantajām un atbalstošajām debatēm. Tomēr bija zināma kritika par naudas trūkumu vai to, ka mēs atkal gribam kaut ko nodibināt.
Es domāju, ka vissvarīgākā inovācija sākas ar atvērtību un radošuma veicināšanu. Konsultāciju un likumdošanas procesa rezultāts patiešām ir atvērtības, ieguldīšanas, iesaistīšanās un pat radošas, inovatīvas pieejas piemērs. Mēs esam parādījuši inovāciju, nonākot pie šī konsensa, un arī šī rezultāta sakarībā un saturā. Šī ir vissvarīgākā lieta.
EIT misija, pirmkārt, ir inovācija. Tas ir viens no 2006. gada oktobra Lahti sammita momentiem vai turpinājumiem, un patiesībā mēs piedāvājām dokumenta projektu tikai vienu dienu pirms sammita. Mēs nekad neesam atbalstījuši tiešus ārzemju ieguldījumus, lai izveidotu kaut ko jaunu; mēs gribējām izvēlēties jaunu pieeju tam, kā veicināt, organizēt, motivēt un mobilizēt resursus un partnerus, lai padarītu inovāciju Eiropā veiksmīgāku.
Es vēlos atgādināt, ka Komisijas izvēle nekad nav bijusi celt jaunas ēkas EIT vajadzībām, bet gan nākt ar jaunu pieeju. Tas prasīja pusotru gadu: mēs to sākām kā Lisabonas stratēģijas daļu 2005. gada februārī, un kopš tā laika mēs esam izdzēruši daudz kafijas un pavadījuši daudz laika sarunās, kas bija iedvesmojošas un ļoti interesantas - arī šajā ēkā, - kas rādīja, ka pastāv daudz izvēļu jeb viedokļu par to, kā veicināt inovāciju. Es tagad esmu laimīgs, ka esam nonākuši pie šīs stingrās kopējās apņemšanās.
Daudzi cilvēki runāja par atrašanās vietu. Šis ir jautājums Padomei. Es domāju, ka Slovēnijas prezidentūra mēģinās vadīt procesu, kas ved uz lēmuma pusi. Ir jau saukti vārdi - daži dalībvalstu līmenī. Dažas pilsētas reģionālā līmenī arī tiecas pēc tā. Tā ir laba zīme, ka ir daudzi enerģiski pretendenti uz EIT mītnes vietu. Ir arī daudzas universitātes un uzņēmumi, un pētniecības un tehnoloģijas organizācijas, kas ir ļoti ieinteresētas piedalīties ne tikai konsultācijas procesā, bet valdes atlasē un pēc tam EIT darbībā. Kā to teica E. Hennicot-Schoepges, mēs negrasāmies zaudēt identitāti; mēs piedāvājam dalīties identitātē starp universitātēm vai esošiem centriem un EIT, kas tiks nodibināts.
Tas vairāk vai mazāk ir viss, ko es gribēju piebilst kā atbildi uz jūsu jautājumiem un atbalstu. Vēlreiz es gribu pasvītrot konverģenta, horizontāla darba nozīmi. Tāpat kā jūs rīkojāties šajā Parlamentā savās komitejās, mēs to pašu darījām Komisijā. Es nebiju izolēts. Es neesmu viens pats. Tas tika sasniegts ar priekšsēdētāja, rūpniecības komisāra, pētniecības komisāra, budžeta komisāra un daudzu citu atbalstu. Es domāju, ka šī ir ļoti svarīga vēsts nākotnei: strādāsim kopā, būsim atvērti un veicināsim radošumu.
Šomēnes es gribu likt priekšā, lai mēs pasludinām 2009. gadu par Eiropas radošuma un inovācijas gadu. Tas būs cieši saistīts ar priekšlikumiem, idejām un politiku, kas mums ir jākopj un jāizveido Eiropā.
Vēlreiz liels paldies jums. Tas nav fait accompli; tas drīzāk ir sākums posmam, ko sauc par izveidošanu, un tad var sākties īstais darbs - un es ceru, ka tas sāksies veiksmīgi.
Reino Paasilinna
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, mums ir jāatceras, ka tad, kad mēs sākām, liels vairākums bija pret visu šo projektu. Tagad mēs to esam attīstījuši sadarbībā ar Komisiju un Padomi. Tagad mēs esam radījuši kaut ko tik dinamisku, ka tas ir progresējis līdz balsojuma stadijai, un es ceru, ka liels vairākums balsos par labu šim projektam. Šis ir veids, kā mēs varam kopā strādāt.
Attiecībā uz atrašanās vietu man nav nekāda viedokļa, izņemot, lai sacītu, ka tā būs moderna tīklā savienota sistēma, kurā pētnieki un kopienas strādās neatkarīgi. Viņi nebūs koncentrēti galvaspilsētā, kas ir izraudzīta kā institūta galvenā mītne. Turklāt tā administratīvais personāls būs samērā neliels, mazāk nekā simts cilvēku, tādēļ nebūs vajadzīgas plašas telpas.
Tomēr viena lieta ir svarīga. Ir jābūt labiem transporta sakariem, vēlams tiešiem lidojumu maršrutiem, jo mēs patiešām ļoti labi zinām, cik neērti ir strādāt kaut kur, uz kurieni nav tiešu lidojumu, sanāksmēm ir bijis jānotiek pat lidostā.
Tālāk mums ir jādomā par finansējumu. Tas ir svarīgi, kaut gan par vienu piedāvāto tēmu - komunikāciju tehnoloģijām - finansējums jau ir atrasts. Citiem vārdiem sakot, ja šo tēmu var parādīt tā, lai tā izskatās pievilcīgi, naudu noteikti atradīs. Katrā ziņā mums kapitāla netrūkst.
Daudzi te ir teikuši, ka šis ir jauns kopdarbības veids. Institūts nekonkurēs ar citiem, bet veidos sadarbību, kā L. Ek atzīmēja. M. Ransdorf un daži citi apgalvoja, ka Eiropas modelim, Eiropas zinātnes virsotnei pagājušajos gadsimtos, ir jākļūst par pasaules zinātnes virsotni. Tā var raksturot mums vajadzīgos kvalitātes standartu veidus. Es vēlos jums teikt lielu paldies par jūsu sadarbību. Šim projektam ir jāizdodas, jo Eiropai tas ir vajadzīgs. Paldies.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks šodien.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Edit Herczog  
Informācijas un tehnoloģijas revolūcija, post-industriālās sabiedrības sociāli ekonomiskās pārvērtības pasaules valstu lielākajā daļā ir iztraucējušas valdību, ekonomiku un politiķus no apburtās princeses miega, un arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta tam, lai izprastu, kādi iemesli nosaka zināmu kopienu, lielāku reģionu vai valstu panākumus.
Lietas, kas nodrošina panākumus ir radošums, radošā enerģija, jaunas idejas, kas var veidot pamatu visa jaunā attīstībai. Radošums kļūst par inovāciju, ja to pārveido par īstenību. Cerēsim, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) būs šāds Eiropas Parlamenta inovatīvā intelekta radītais bērns. EIT primārais mērķis būs attīstīt Eiropas Savienības inovatīvo jaudu, veidojot saikni starp augstāko izglītību, pētniecības kopienu un rūpniecības pārstāvjiem. EIT var būt milzīga loma, nodrošinot to, ka Eiropas inovācija tiek atkal vēlreiz atzīta visā pasaulē un ka Eiropas rūpniecība un pētnieki kļūst par spēku, ar ko jārēķinās. Ungārijas galvaspilsēta arī ir nolēmusi sacensties par mājvietas piedāvāšanu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam. Es esmu pārliecināta, ka mana valsts būtu laba mājvieta institūtam tāpēc, ka valdībai ir saistības ar pētniecību un inovāciju/attīstību, valstī ir pētniecības infrastruktūra, Ungārijai ir bijusi loma zinātnes veicināšanā un, visbeidzot, Ungārija ir viesmīlīga zeme. Citējot ungāru zinātnieku un Nobela prēmijas laureātu Albert Szent-Györgyi, es vēršos piejums ar aicinājumu atbalstīt mūsu piedāvājumu par mājvietu EIT: "Ungārija ir maza valsts pēc sava iedzīvotāju skaita, bet lielvalsts pēc pelēkās vielas daudzuma.”
Janusz Lewandowski  
Priekšsēdētāja kungs, otrais lasījums Eiropas Parlamentā ir vēl viens solis, kas tuvina mūs Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta nodibināšanai. Daudz laika ir pagājis, kopš José Barroso iesniedza priekšlikumu izveidot šādu institūtu 2005. gada februārī. Doma bija tāda, ka tas būtu institūts, kas atbalstītu Lisabonas stratēģijas īstenošanu, kura tajā laikā bija starpposma stadijā un nenesa gaidītos labumus.
Es zinu, ka viena no pilsētām, kas cer pie sevis uzņemt EIT galveno mītni, ir Polijas pilsēta Vroclava. Es zinu arī, ka Polijā un citās pilsētās, kas priecātos laipni uzņemt institūtu (Vīnē, Minhenē, Sant Cugat-Barselonā, Parīzē, Oksfordā, Briselē, Budapeštā, Nirnbergā, Āhenē), valda pārspīlētas cerības EUR 2,4 miljardi lielās gaidāmās summas dēļ, kas tiks pieprasīta šī institūta finansēšanai. Šis ir kopējais institūta un zināšanu un inovācijas kopienu tīkla (KIC) uzmetums, kas, kā sagaida, piesaistīs finanšu lielāko daļu. Es turklāt esmu pārliecināts, ka institūta nodibināšana nespēs palīdzēt veikt struktūras reformas, kam ir izšķiroša nozīme inovācijai un konkurētspējai Eiropas Savienībā.
Tomēr, zinot Vroclavas lielās ieceres un administrācijas kvalitāti tajā pilsētā, es esmu pārliecināts, ka tā ir īstā vieta EIT, un es esmu apmierināts par progresu, kas ir panākts šī institūta nodibināšanas labā.
Alexander Stubb  
rakstiski. - Izglītība, pētniecība un inovācija ir logi uz nākotni. Tie ir būvmateriāli tam, ko sauc par "zināšanu trīsstūri”. Mums ir jābūt spējīgiem konkurēt. Zināšanu trīsstūris ir viena no atslēgām.
Es atbalstu šo dokumentu, jo Komisijas priekšlikumam radīt Eiropas Tehnoloģijas institūtu (EIT) ir mērķis risināt vienu no Eiropas galvenajiem vājuma punktiem: inovāciju trūkumu. Es redzu EIT kā ieguldījumu nākotnei.
Iepriekš valdīja skeptisks noskaņojums par to, kādu pievienoto vērtību EIT varētu piedāvāt. Piedāvātā tīkla struktūra ir labs risinājums. Ekspertīzi nodrošina universitāšu un augstāko izglītības iestāžu piedalīšanās.
Atceroties savus mācību gadus, es arī atbalstu ideju par EIT "zināšanu un inovācijas kopienu” (KIC) autonomiju. Šādu centru izlase pamatosies uz izcilības kritēriju. Es to atbalstu, jo tādējādi EIT KIC dos vislabākos impulsus Eiropas inovācijai.
(Sēdi pārtrauca plkst. 11.15 un atsāka plkst. 11.30)
