Kârgâzstan (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Vicepreşedintei Comisiei şi Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate cu privire la Kârgâzstan.
Catherine Ashton
Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate şi vicepreşedintă a Comisiei. - Domnule preşedinte, mă bucur că am această ocazie de a face o declaraţie cu privire la Kârgâzstan. După cum acest Parlament ştie foarte bine, situaţia de la faţa locului rămâne oarecum fluidă şi tensionată. Kârgâzstanul a atras destul de mult atenţia politicii şi a mass-mediei şi am urmărit îndeaproape, încă de la început, starea lucrurilor, făcând două declaraţii, una la 7 aprilie, iar cealaltă la 8 aprilie.
Am trimis aproape imediat o delegaţie în ţară, condusă de Reprezentantul Special al UE, Pierre Morel, şi am rămas în strânsă legătură cu acesta în decursul vizitei.
Eforturile coordonate ale UE-ONU-OSCE, care au început săptămâna trecută la Bişkek, continuă în momentul de faţă şi vor continua până când criza şi consecinţele acesteia vor fi depăşite. Ieri, am vorbit cu ministrul de externe al Kazahstanului, dl Saudabaiev, care vizitează astăzi Bişkek în calitate de preşedinte în exerciţiu al OSCE şi care mi-a trimis un mesaj pentru a spune că şi-a îndeplinit toate sarcinile.
Se preconizează că demisionarea preşedintelui, în baza articolului 50 al actualei constituţii kârgâze, şi plecarea sa din ţară vor reduce tensiunea politică. Totuşi, acesta nu este sfârşitul crizei şi mai avem lucruri importante de făcut.
În primul rând, trebuie să garantăm stabilitatea şi ordinea publică, iar violenţele continuă, chiar dacă situaţia s-a mai liniştit în general. Potrivit rapoartelor de ieri, cinci persoane au fost ucise în revoltele care au avut loc în suburbiile din Bişkek. Toate părţile trebuie să fie prudente şi să evite provocările. Restabilirea ordinii publice trebuie să fie o prioritate. Cetăţenii şi companiile din Kârgâzstan trebuie să poată să-şi trăiască viaţa de zi cu zi fără a le fi teamă pentru viaţa lor sau pentru integritatea lor fizică.
Cel de-al doilea aspect se referă la legitimitatea guvernului provizoriu. Deşi preşedintele Bakiev a demisionat în mod oficial, guvernul provizoriu trebuie să-şi asume responsabilitatea unui plan clar de revenire la ordinea constituţională şi democratică şi la statul de drept.
S-au anunţat elemente ale unei astfel de "foi de parcurs” - o nouă constituţie este în curs de elaborare, urmând să fie supusă unui referendum, şi urmează organizarea de alegeri prezidenţiale şi parlamentare.
Un astfel de plan ne va bucura. Ceea ce este important pentru noi în acest context este ca procesul constituţional să fie incluziv şi participativ. Reprezentanţii tuturor partidelor şi grupurilor etnice ar trebui să poată contribui la un nou proiect de constituţie înainte de supunerea la un referendum.
Le pot spune distinşilor deputaţi că primele indicaţii sunt încurajatoare. Sper ca acestea să fie confirmate în următoarele zile şi voi discuta despre aceasta cu miniştrii luni la Luxemburg.
Dacă vom fi convinşi că guvernul provizoriu se va angaja la o restabilire a legitimităţii şi va dori cu adevărat să se alăture familiei democratice, vom fi dispuşi să acordăm sprijinul politic, financiar şi tehnic necesar.
Împreună cu Comisia de la Veneţia a Consiliului Europei, am putea contribui la activităţile privind reforma constituţională şi la actualizarea legislaţiei electorale. Ştim de la alegerile prezidenţiale de anul trecut că este mult loc pentru progres.
Împreună cu OSCE, suntem dispuşi să lucrăm la pregătirile şi modalităţile de monitorizare a alegerilor şi, împreună cu cetăţenii din Kârgâzstan, suntem dispuşi să facem ceea ce ne stă în putinţă pentru a-i ajuta să-şi transforme în realitate aspiraţiile cu privire la o societate democratică şi deschisă.
În al treilea rând, este clar că Kârgâzstanul are nevoie de asistenţă materială. Pe termen foarte scurt, suntem dispuşi să abordăm orice nevoi umanitare care ar fi putut fi create în urma evenimentelor recente.
Potrivit informaţiilor pe care le-am primit de la partenerii noştri aflaţi la faţa locului - Crucea Roşie şi Programul de dezvoltare ONU - nu par a exista la ora actuală nevoi umanitare majore care să nu fie acoperite. Ar putea însă să existe nevoi medicale specifice. Comisia, prin DG ECHO, va monitoriza, bineînţeles, situaţia umanitară din ţară şi o va aborda în mod corespunzător.
Vom continua asistenţa care este deja în desfăşurare, în special în domeniile drepturilor omului, al educaţiei şi al eradicării sărăciei.
În al patrulea rând, în urma evenimentelor dramatice din ultimele două săptămâni, este nevoie de responsabilizare şi de justiţie. Peste 80 de persoane au murit şi multe sute au fost rănite în urma focului de arme deschis împotriva demonstranţilor din Bişkek. Aceste evenimente nu pot fi pur şi simplu ignorate. Trebuie să existe claritate cu privire la ceea ce s-a întâmplat, la cine a fost responsabil şi la ceea ce trebuie făcut pentru ca astfel de evenimente să nu se mai repete în viitor.
În cele din urmă, este nevoie, după cum a arătat criza recentă, de adevărate reforme economice şi sociale. Din păcate, exemplul Kârgâzstanului ne arată felul în care o guvernare proastă şi lipsa reformelor reale pot duce la instabilitate politică şi, în final, la violenţe.
Perturbarea şi furturile generalizate care au urmat, iar acum creşterea crimei organizate la scară largă agravează şi mai mult situaţia.
Voi discuta luni cu miniştrii despre cadrul politic în care Uniunea Europeană va fi pregătită să abordeze cele mai acute nevoi, dar astăzi sunt, bineînţeles, foarte interesată să ascult părerile distinşilor deputaţi cu privire la această chestiune.
Elmar Brok
Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, aş dori să vă mulţumesc foarte mult pentru evaluarea situaţiei. Consider că evaluarea dvs., conform căreia ar trebui mai întâi să încercăm să restabilim ordinea publică şi să protejăm vieţile umane, iar apoi să începem să construim pe această bază, este corectă.
Pe de altă parte, şi aţi explicat acest lucru în ultima dvs. observaţie, măsura în care este nevoie de dezvoltare economică şi socială este clară, deoarece şi aceasta reprezintă un punct important pentru stabilitatea politică. Sigur că aici includem şi egalitatea, care adeseori suferă din cauza corupţiei şi a altor factori similari. Fie că este sau nu justificabil, acest lucru a reprezentat, în mod evident, una dintre cauzele conflictelor.
Trebuie să fim conştienţi că aceste ţări sunt destul de instabile, că eforturile noastre de a crea stabilitate prin contribuţia la o mai bună construire a statului, la democraţie şi la statul de drept sunt de o importanţă vitală. Întreaga regiune este de o importanţă strategică majoră pentru noi, nu numai ţările individuale. Acest lucru nu este legat numai de sursele energetice disponibile, ci şi de întreaga zonă, mai ales dacă ne gândim la orientarea religioasă a majorităţii fostelor republici ale Uniunii Sovietice. Dacă aceasta s-ar transforma în fundamentalism, rezultatele ar putea fi catastrofice pentru noi.
De aceea, acordarea ajutorului către aceste ţări este extrem de importantă, nu numai din perspectiva ajutorului în sine, ci şi legat de interesele noastre.
Ar trebui să ne amintim că ţările vecine din regiune, dintre care unele sunt foarte mari, au responsabilitatea de a asigura că aceste puncte slabe nu vor fi exploatate cu scopul de a reconstrui vechi relaţii de putere care nu ar permite o dezvoltare modernă.
Hannes Swoboda
Domnule preşedinte, baroană Ashton, vă mulţumesc şi eu pentru declaraţie. Lucrurile stau în felul următor: un dictator sau un preşedinte care se comportă ca un dictator este înlăturat de la putere. Succesorul său sărbătoreşte şi se bucură de democraţia pe care le-o aduce cetăţenilor. După câteva luni, acesta se află în aceeaşi poziţie şi se creează impresia că democraţia a fost restabilită numai cu scopul de a pune la dispoziţia fiului sau a altor membri ai familiei posturi comode şi bine plătite.
Sperăm ca acest ciclu să nu înceapă din nou şi ca dna Otunbaieva să adopte o abordare diferită. Trecutul dumneaei, atitudinea pe care a demonstrat-o adeseori, indică acest lucru. Însă nu este de-ajuns. Avem nevoie de dovezi reale. Dacă nu doreşte să aibă acelaşi destin ca predecesorii săi, trebuie să adopte o abordare diferită şi să-i ajute pe oamenii din ţara sa. Sper ca preşedintele înlăturat de la putere să fie suficient de raţional pentru a nu răspândi noi motive de discordie şi să încerce cu adevărat să trăiască o viaţă paşnică în exil, oferindu-i astfel populaţiei kârgâze şansa de a construi un stat democratic.
Din păcate, situaţia pe care am descris-o nu este valabilă doar pentru Kârgâzstan. Există condiţii similare şi în alte ţări. În numele Organizaţiei pentru Securitate şi Cooperare în Europa (OSCE), îi dorim reprezentantului Kazahstanului mult succes în sarcina sa. Situaţia din Kazahstan este, însă, şi ea departe de a fi ideală. Acelaşi lucru este valabil şi pentru Uzbekistan şi alte ţări. Întrebarea referitoare la felul în care putem încuraja dezvoltarea democraţiei în zona respectivă - pentru că nu este vorba despre o marfă pe care pur şi simplu o furnizăm, ci aceasta trebuie să se dezvolte în acele ţări - este cu siguranţă o întrebare pe care va trebui s-o urmărim. Pentru că este vorba despre o regiune foarte sensibilă, aşa cum a spus-o deja şi dl Brok. Dl Morel face o treabă bună în calitate de Reprezentant Special, însă acest lucru nu este suficient.
Aş dori să le reamintesc tuturor că, în timpul Preşedinţiei germane a Dr. Steinmeier, s-a elaborat o strategie pentru Asia Centrală, despre care am auzit foarte puţin în ultimul timp. De aceea, aş dori să vă rog să reluaţi această strategie şi să o transformaţi într-o strategie de stabilitate pentru regiune. Nu este vorba numai despre aprovizionarea cu energie din Turkmenistan până în Kazahstan. Este vorba şi de stabilitate şi, în special, de stabilitatea politică a unei regiuni foarte apropiate de Afganistan. Ştim că, în anumite ţări cum ar fi Uzbekistan, situaţia este foarte fragilă şi problematică. Sigur că, până la urmă, este o chestiune de umanitate, deoarece nu ar trebui să existe absolut nicio victimă.
În acest context, trebuie să încercăm din nou să elaborăm o strategie pentru Asia Centrală, care să acopere economia, democraţia şi umanitatea. V-aş ruga să folosiţi cazul Kârgâzstanului ca pe o oportunitate de a reînnoi această strategie pentru Asia Centrală şi de a-i da un nou avânt.
Niccolò Rinaldi
Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, există un minunat pasaj de încheiere în poemul epic kârgâz "Manas” - care nu este câtuşi de puţin o operă literară modestă, fiind de 20 de ori mai lungă decât Odiseea şi Iliada împreună şi contribuind, în acelaşi timp, la înţelegerea istoriei acestei ţări - în care soţia eroului care reprezintă întreaga populaţie doreşte să salveze memoria acestuia de atacurile străine şi să-i protejeze mormântul. Până la urmă, se hotărăşte că numele de pe mormântul acestuia ar trebui să fie cel al soţiei sale, nu al eroului Manas, tocmai pentru a se asigura că acesta va rămâne intact în faţa atacurilor inamice.
La acest tip de dedicaţie pentru binele colectiv, pentru popor, ar trebui să ne aşteptăm din partea noii clase kârgâze aflate la conducere, care, de fapt, nu este deloc una nouă. Bineînţeles, îi recomand Înaltei Reprezentante să adopte o atitudine constructivă şi, aş spune, pozitivă, însă precaută faţă de guvernul interimar, dar şi să solicite o serie de reforme, o serie de măsuri, care trebuie să fie clare.
Nu numai o comisie internaţională care să investigheze ceea ce s-a întâmplat, nu numai un program clar de restabilire a normelor democratice - deoarece acest guvern interimar nu are, prin definiţie, o legitimitate sancţionată prin vot popular -, ci şi reforme ferme şi eficiente împotriva corupţiei, precum şi reforme care să instituie independenţa Kârgâzstanului de sfera juridică, obiectiv încă foarte îndepărtat de prezent.
De asemenea - iar acest lucru este legat atât de magistratură, cât şi de corupţie - reforme de schimbare a unei nomenclaturi birocratice şi a unei administraţii publice extrem de opresive. Acesta este, de fapt, primul test real al noii strategii a Uniunii Europene cu privire la Asia Centrală, într-o situaţie critică, de urgenţă precum este, la ora actuală, cea din Kârgâzstan.
Nu trebuie să lăsăm această ţară, în care influenţa Statelor Unite este acum una foarte limitată, să ajungă pe mâna destul de sufocantă a Rusiei actuale, şi de aceea cred că aceasta reprezintă, pentru noi toţi, o ocazie de a ne lua un angajament.
Ulrike Lunacek
Domnule preşedinte, baroană Ashton, ştim cât de mulţi oameni au sperat în 2005, în timpul Revoluţiei Lalelelor, că totul se va schimba odată cu preluarea mandatului de către un nou preşedinte, care să ia cu adevărat în serios nevoile şi interesele cetăţenilor în materie de democraţie şi codeterminare. Acesta nu a fost, din păcate, cazul, iar preşedintele a avut acelaşi destin ca predecesorul său.
Uniunea Europeană trebuie să exercite o influenţă considerabilă în acest caz. Baroană Ashton, aţi spus - şi am salutat acest lucru - că l-aţi trimis pe Reprezentantul Special, dl Morel, în regiune. Consider că a fost o decizie raţională şi utilă. Însă este la fel de necesar ca UE să-şi revizuiască acum strategia pentru Asia Centrală, astfel încât aceasta să devină cu adevărat eficientă. Sper ca, de lunea viitoare, Consiliul să înceapă să lucreze în acest sens.
Întrebarea mea este următoarea: cum intenţionaţi să procedaţi? Cum doriţi să garantaţi un proces cu adevărat cuprinzător de elaborare a unei constituţii care să-i implice pe toţi, aşa cum aţi propus? Trebuie să ajutăm această regiune, astfel încât Kârgâzstanul să avanseze spre cooperare şi să se depărteze de confruntare. Cred că acest lucru este important pentru viitorul întregii regiuni şi nu numai.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Domnule preşedinte, doamnă vicepreşedintă, doamnelor şi domnilor, situaţia din Kârgâzstan este, de fapt, deosebit de instabilă. Totuşi, această ţară a fost, şi poate că este în continuare, una dintre ţările care păreau a fi cele mai deschise către înfiinţarea instituţiilor democratice.
Revoluţia Lalelelor din 2005 a dat din nou naştere unei speranţe nemărginite. Dl Bakiev a dat greş; a fost incapabil să răspundă nevoilor şi cerinţelor populaţiei; a permis dezvoltarea corupţiei şi şi-a jucat propriul rol în aceasta cu un oarecare spirit de clan; a golit geamantanele, dacă ar fi să credem anumite declaraţii; şi a instaurat un regim din ce în ce mai autoritar, pentru care opozanţii politici, militanţii pentru drepturile omului şi jurnaliştii au plătit scump.
După revoltele de la 7 aprilie, a fost stabilit un guvern provizoriu, însă, cu toate acestea, dl Bakiev nu pare să fi renunţat, deşi a plecat din ţară, iar, după cum aţi spus, ieri au avut loc noi revolte în sud şi în jurul capitalei.
Domnule comisar, această ţară are, de fapt, o importanţă strategică deosebită, şi nu numai din punct de vedere militar. Nu trebuie să fie terenul de acţiune al anumitor mari puteri. În ciuda anumitor discuţii, Uniunea Europeană nu are încă o prezenţă suficient de puternică în această regiune a lumii. Susţinerea şi prezenţa diplomatică a acesteia nu sunt complete. Este suficient să citim ştirile actuale cu privire la situaţia din această ţară pentru a ne convinge de acest lucru. Nu este vorba numai de Statele Unite, Rusia şi Kazahstan, ţara care deţine în prezent Preşedinţia OCDE. Însă sprijinul UE este esenţial pentru garantarea independenţei acestei ţări. Aveţi dreptate, baroană Ashton; prioritatea trebuie să fie direcţionată către restabilirea statului de drept, însă foarte rapid va trebui să mergem şi mai departe şi, aşa cum au spus-o deja şi câţiva dintre colegii mei, să punem în aplicare o strategie eficientă pentru această regiune a lumii.
Da, trebuie să ajutăm această ţară să combată sărăcia; 40 % din populaţia sa trăieşte sub limita sărăciei. Da, trebuie să facilităm dezvoltarea economică şi, după cum aţi spus, mai ales în ceea ce priveşte educaţia, sănătatea, dar şi apa, care este o prioritate de prim rang în această regiune a lumii. Da, bineînţeles, trebuie să susţinem democraţia şi apărarea drepturilor omului. Toate aceste aspecte sunt acum de urgenţă majoră.
Misiunea noastră, domnule comisar, poate şi trebuie să fie aceea de a preveni ca această ţară să alunece spre fundamentalism şi un nou regim autoritar. Nu dorim să intervenim în afacerile interne ale acestei ţări, ci, dimpotrivă, să ajutăm poporul kârgâz să aibă din nou încredere în democraţie. Aceasta este calea de a asigura că ţara va juca un rol esenţial în această regiune a lumii.
Fiorello Provera
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, situaţia din Kârgâzstan este foarte importantă pentru stabilitatea Asiei Centrale, o regiune în care Europa are interese speciale legate de aprovizionarea cu materii prime şi energie.
După revoltele de la 7 aprilie, este necesară restabilirea condiţiilor care vor permite alegerea liberă, legală şi rapidă a unui regim democratic, dacă acest lucru va fi compatibil cu situaţia locală. Este îngrijorător faptul că o cantitate considerabilă de arme a fost furată de către bande criminale, cu toate riscurile implicite de a alimenta ilegalitatea, conflictele armate şi terorismul în regiune.
Europa şi ceilalţi, inclusiv OSCE, ar putea sprijini ţara în dezvoltarea unor instituţii stabile, operaţionale, mai puţin corupte şi mai democratice. O astfel de dovadă de susţinere ar putea constitui o misiune de observare a următoarelor alegeri.
Nu putem însă să ne prefacem că o nouă constituţie sau un nou regim parlamentar vor fi suficiente pentru crearea unei adevărate democraţii; aceasta depinde, în mod inevitabil, de creşterea politică a cetăţenilor şi de o conştientizare generală a legii şi a drepturilor cetăţenilor. Trebuie să oferim asistenţă pe termen lung în această zonă.
Inese Vaidere
Domnule preşedinte, revoltele de săptămâna trecută au dus Kârgâzstanul într-o criză politică, juridică şi economică. Curtea sa constituţională a fost practic desfiinţată, iar acţiunile guvernului interimar par a fi necoordonate. Între timp, fratele lui Kurmanek Bakiev a anunţat că declaraţia de demisie scrisă de mână este un fals şi că Bakiev însuşi nu a demisionat.
Potrivit martorilor, au apărut noi grupuri locale care încearcă să preia guvernele regionale. În mod similar, apar grupuri etnice care dau naştere temerilor legate de noi violenţe etnice. Grupurile criminale operează libere în ţară. Circulă foarte multe arme şi au loc jafuri. Siguranţa, securitatea şi interesele cetăţenilor UE sunt încă în pericol în această ţară.
Actualul guvern interimar nu este capabil să se opună niciuneia dintre aceste ameninţări. Situaţia este complet neclară pentru populaţia locală. Înalta Reprezentantă Ashton a dat două declaraţii în care îşi exprima preocuparea, însă este nevoie urgentă de acţiuni mai active şi mai practice. Este important ca UE să adopte o poziţie decisivă cu privire la situaţia din Kârgâzstan, în această ţară importantă din punct de vedere strategic. Trebuie să fim mai prezenţi acolo, cooperând cu ONU, SUA şi OSCE pentru a apăra interesele cetăţenilor kârgâzi şi europeni care, în momentul de faţă, nu-şi pot proteja vieţile şi nu-şi pot apăra proprietatea. Este clar că UE ar trebui să realizeze o anchetă independentă pentru a stabili cauzele şi efectele revoltelor.
Referitor la resursele materiale ale Băncii Kârgâze şi ale agenţiei pentru investiţii şi dezvoltare: acestea trebuie să fie evaluate înaintea acordării unei asistenţe financiare suplimentare. Lipsa de activitate şi ezitarea UE, precum şi absenţa unei adevărate strategii şi a tacticilor pot avea rezultate foarte periculoase şi pot submina propriile interese economice şi politice ale UE, precum şi credibilitatea acesteia în regiune şi în restul lumii.
Eleni Theocharous
(EL) Domnule preşedinte, doamnă Ashton, în cei 20 de ani în care a fost independent, Kârgâzstanul a fost guvernat de un regim corupt şi nu s-au înregistrat prea multe progrese în îmbunătăţirea instituţiilor sale democratice. În ceea ce priveşte ultimii 15 ani, vă pot garanta eu însămi acest lucru, deoarece am fost implicată personal, în calitate de membră a OSCE şi nu numai.
Cei care au fost până mai ieri la conducere şi cei care i-au răsturnat pe aceştia reprezintă cu toţii rotiţe ale aceluiaşi sistem corupt. Armata se află în capitală, efectuând chiar în acest moment cercetări şi arestări. În ciuda acestui lucru, trebuie să-i acordăm actualului regim o şansă, pentru că ne aflăm în etapa finală dinaintea războiului civil şi a dizolvării ţării.
Poporul kârgâz este un popor iubitor de pace şi îmi imaginez că mulţi dintre dvs. aţi avut ocazia să-l cunoaşteţi prin intermediul cărţilor celebrului autor Chingiz Aitmatov, care, până acum 4 ani, a fost ambasador la Bruxelles. Cu toate acestea, problemele financiare şi inegalităţile sociale, precum şi intervenţiile ţărilor străine, au cauzat explozii care, din când în când, ating limitele războiului civil, iar aici aş fi uşor în dezacord cu privire la capacitatea kârgâzilor de a evita terorismul.
După cum am spus, pericolul de scindare a Kârgâzstanului în nord şi sud este real şi este cultivat de agenţi străini, în timp ce apartenenţa la OSCE şi prezenţa constantă a OSCE în Kârgâzstan nu par să aducă îmbunătăţiri în materie de democratizare. Sigur că există o criză umanitară permanentă care probabil că nu este acută, însă, în tot decursul acestor ani, nu a avut loc nicio modernizare sau îmbunătăţire a instituţiilor democratice. Oamenii trăiesc mult sub limita sărăciei.
Acesta este motivul pentru care Parlamentul European trebuie să intervină, alături de celelalte instituţii ale Uniunii Europene, alături de Comisie şi Consiliu, şi să revizuiască strategia urmată până în prezent în zona respectivă.
O delegaţie puternică a Parlamentului Euopean trebuie să monitorizeze progresul procesului de democratizare şi să acorde ajutor financiar într-o manieră controlată, cu scopul de a dezvolta instituţiile şi educaţia, deoarece destabilizarea Kârgâzstanului reprezintă un pericol major de destabilizare a întregii Asii Centrale şi de Vest, precum şi a Europei. Dacă Uniunea Europeană doreşte să joace un rol eficient în menţinerea păcii, trebuie să acţioneze acum.
Elena Băsescu
Situaţia din Kârgâzstan este deosebit de îngrijorătoare. Această ţară are o poziţie strategică în Asia Centrală. Pe teritoriul ei se află o bază militară americană cu rol foarte important pentru operaţiunile din Afghanistan, precum şi trupe ruseşti.
Este regretabil faptul că protestele din ultimele săptămâni au degenerat în violenţe şi s-a ajuns la pierderi de vieţi omeneşti. Autorităţile trebuie să ia măsuri pentru ca vieţile civililor să fie protejate. Chiar în cursul zilei de ieri au avut loc noi confruntări între etnicii kârgâzi, cei ruşi şi cei turci. Întrucât în această ţară locuiesc importante comunităţi de ruşi şi uzbeci, dacă confruntările interetnice vor continua, va fi afectată stabilitatea întregii regiuni.
Doamnă Înalt Reprezentant, Uniunea Europeană trebuie să acorde o atenţie deosebită conflictului din Kârgâzstan, să ofere ajutoare umanitare şi să se implice în stabilizarea situaţiei.
Ivo Vajgl
(SL) Doamnă Ashton, ne aflăm aici pentru a discuta evenimentele alarmante din Kârgâzstan şi pentru a contribui cât mai mult la stabilizarea situaţiei din această ţară. Abordarea proactivă a Kârgâzstanului de către Uniunea Europeană este deosebit de importantă, însă la fel de importantă este menţinerea unui nivel ridicat al angajamentului faţă de altă chestiune, care a fost eliminată de pe ordinea de zi a acestei reuniuni. Cu toate acestea, având în vedere că este un subiect de actualitate şi că se află în joc vieţi umane, mă simt obligat să vă atrag atenţia asupra acesteia. Mă refer la situaţia dificilă a activiştilor Sahrawi, a forţelor de menţinere a păcii din Sahara Occidentală aflate în detenţie în închisori marocane, care fac greva foamei şi îşi riscă vieţile. Amnesty International ne-a atras, de asemenea, atenţia asupra situaţiei acestora. În consecinţă, v-aş ruga, doamnă Ashton, ca dvs. şi colegii dvs. să vă îndreptaţi atenţia imediată asupra acestei probleme, fiindcă, în caz contrar, s-ar putea să fie prea târziu.
Charles Tannock
Domnule preşedinte, evenimentele recente de la Bişkek sunt alarmante şi reprezintă o încheiere tristă a Revoluţiei Lalelelor din 2005, în cadrul căreia preşedintele Bakiev a promis democraţie şi respectarea drepturilor omului şi, în schimb, a adus corupţie, nepotism şi o autocraţie din ce în ce mai accentuată.
Kârgâzstanul rămâne cea mai mică şi mai săracă ţară din Asia Centrală şi a trecut în ultimii ani printr-o infiltrare îngrijorătoare a islamiştilor radicali în Valea Fergana, astfel încât stabilitatea trebuie să fie prioritara pentru UE în această regiune.
Este corect şi indicat să recunoaştem acum noul guvern Otunbaieva, un exemplu neobişnuit pentru care avem un interes comun cu cel al Rusiei, care a susţinut de fapt revoluţia şi răsturnarea regimului Bakiev. Preşedinta Roza Otunbaieva a fost pentru o scurtă perioadă de timp ambasadoare în Regatul Unit, deci cunoaşte foarte bine activităţile Uniunii Europene.
În cele din urmă, Asia Centrală este o regiune strategică din motive de energie şi securitate globală, iar capacitatea operaţională a bazei aeriene din Kârgâzstan este de o importanţă vitală şi pentru sprijinirea ISAF în Afganistan.
Piotr Borys
(PL) Domnule preşedinte, cinci ani după Revoluţia Lalelelor, când preşedintele Akaiev s-a retras, a avut loc o revoluţie sângeroasă. Pot fi date, desigur, două motive. În primul rând, problema nepotismului şi a corupţiei şi, prin urmare, absenţa bazelor unui stat democratic şi, în al doilea rând, problemele financiare şi economice ale ţării.
Iniţiativa dnei Ashton, care a însemnat că dl Morel poate, astăzi, să ne dea un raport complet cu privire la ceea ce se întâmplă cu adevărat în Kârgâzstan, pare destul de importantă. Aş dori să fac un apel fervent în legătură cu situaţia din Kârgâzstan. Ţara este, după cum ştim, o zonă de influenţă rusă, şi găzduieşte, de asemenea, o bază militară americană. Participarea activă a Uniunii Europene ar trebui să se bazeze, în principiu, pe construirea bazelor unei ţări democratice şi pe garantarea securităţii interne. Numărul de peste 80 de victime este un semnal negativ pentru construirea Kârgâzstanului. Aşadar, îmi repet apelul fervent şi sper ca misiunea dnei Ashton să aibă succes.
Cristian Dan Preda
Kurmanbek Bakiev nu este nici primul şi, cu siguranţă, nici ultimul lider politic care aduce dezamăgire, care decepţionează, care este tratat drept dictator, după ce într-un prim moment a fost o speranţă şi după ce, iniţial, numele lui a fost legat de optimismul democratic.
Explicaţia pentru acest fapt este simplă, şi anume aceea că, în lipsa unor instituţii solide, un politician riscă să dezamăgească, să intre în această logică a conflictului, a corupţiei, a şantajului - să ne amintim cu toţii că, profitând de faptul că pe teritoriul Kârgâzstanului există şi o bază militară rusească, şi una americană, liderul Bakiev a şantajat întotdeauna partea occidentală.
Soluţia constă, deci, în instituţii construite consensual, plecând de la o largă consultare şi de la un larg consens şi compromis al forţelor politice. Înainte de asta, însă, este urgentă oprirea violenţei, aşa cum Înaltul Reprezentant a menţionat. Violenţa este gravă şi trebuie găsită o soluţie pentru ca foarte rapid să i se pună capăt, pentru că un proces de construcţie politică nu poate începe altfel.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, situaţia din Kârgâzstan este cel puţin alarmantă, mai ales dacă luăm în considerare declaraţiile făcute de fostul ministru de externe, conform căruia destinul Kârgâzstanului pare să se apropie din ce în ce mai mult de spaţiul economic şi vamal al Rusiei.
O săptămână după căderea guvernului fostului preşedinte Bakiev, care a părăsit ţara cu avionul la 15 aprilie, nimeni nu ştie nimic despre destinaţia politică finală sau despre viitoarele intenţii politice ale ţării. Însă ceea ce este clar este rolul ministerului rus de apărare în facilitarea plecării fostului preşedinte Bakiev, după ce oamenii au ieşit în stradă, cerând demisionarea acestuia.
Multe arme sunt în circulaţie în Kârgâzstan, o ţară mică cu numai 5,3 milioane de locuitori şi singura ţară din lume care găzduieşte atât o bază militară americană, cât şi una rusească. Tensiunea se răspândeşte acum către ţările vecine, iar Uniunea Europeană trebuie să ia notă de prioritatea şi de oportunitatea care se ivesc în această perioadă, şi anume oportunitatea de a pune capăt unui eventual război civil şi de a ajuta ţara să evolueze către o republică parlamentară democratică, cu o preşedinţie stabilă în următoarele şase luni.
După cum aţi spus, baroană Ashton, toate acestea se pot întâmpla dacă vom reuşi să aducem contribuţii proactive de două tipuri: în primul rând, o contribuţie democratică, dar - aşa cum aţi declarat, doamnă Înaltă Reprezentantă - şi o contribuţie concretă şi materială. Punctualitatea noastră în ceea ce priveşte contribuţia la reducerea şi diminuarea tuturor tensiunilor sociale va fi decisivă.
Baroană Ashton, să acţionăm rapid şi bine, deoarece acesta va fi un alt test important pentru Europa. Nu suntem în Haiti, ci în Kârgâzstan. Haideţi măcar să încercăm ca, de această dată, să ajungem la timp.
Franz Obermayr
(DE) Domnule preşedinte, atunci când Uniunea Sovietică s-a destrămat la începutul anilor 90, mulţi au crezut că tinerele democraţii se vor dezvolta aproape de la sine. Acum ştim că aceste state noi au moştenit probleme uriaşe de la Uniunea Sovietică. În timpul erei sovietice, diferenţele dintre grupurile etnice au fost puternic suprimate, de aceea există astăzi atât de multe conflicte religioase şi culturale în aceste ţări. Democraţia nu se dezvoltă pur şi simplu peste noapte şi nu va apărea atâta timp cât clanurile corupte vor continua să se îmbogăţească de pe urma ţării şi a cetăţenilor.
Se zvoneşte că cei care au tras în mulţimea din Bişkek erau mercenari din Uzbekistan şi Tadjikistan. Se pare că a fost vorba despre o tentativă de provocare a unui conflict internaţional, care ar fi pus în pericol întreaga Asie Centrală. Politica externă europeană ar trebui să contribuie la ameliorarea situaţiei. Intervenţia militară este, însă, o abordare greşită, după cum o arată în mod clar prezenţa germană în Afganistan. Este esenţială asigurarea unei susţineri economice şi pentru dezvoltare inteligente şi ţintite. Trebuie să acordăm prioritate combaterii corupţiei şi eliminării clanurilor locale. Numai şi numai atunci va avea democraţia o şansă reală în Asia Centrală.
Malika Benarab-Attou
(FR) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, proiectul Europeana îmbracă dimensiune nouă, ambiţioasă. Datorită acestei biblioteci digitale UE, diversitatea şi bogăţia culturii noastre vor fi accesibile. Implicarea puternică a diferitelor noastre ţări în acest proiect este esenţială. Un aspect vital al acestei iniţiative se leagă de o valoare fundamentală: respectul pentru diversitatea culturală şi lingvistică.
Unul dintre orizonturile continentului nostru este Africa, însă am întunecat acest orizont prin sclavie şi colonialism. Avem o datorie de recunoaştere şi de remediere faţă de popoarele acesteia. Compensaţiile financiare nu ar putea să răspundă acestei nevoi, însă, datorită proiectului Europeana, putem contribui la restituirea către popoarele africane a unei părţi din cultura acestora în termeni de literatură orală.
Amadou Hampâté Bâ, un intelectual din Mali, a spus: "În Africa, atunci când moare un bătrân, odată cu el arde o întreagă bibiliotecă." Eforturile de a digitaliza lucrările de literatură orală, adesea colectate de echipe de etnologi şi antropologi, şi încurajarea accesului liber la acestea prin intermediul proiectului Europeana, permiţându-le astfel să aibă o dimensiune universală, ar fi o cale de a proteja şi de a da viaţă diversităţii culturale a umanităţii, de care aparţinem cu toţii.
Catherine Ashton
Vicepreşedintă a Comisiei şi Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate - Domnule preşedinte, astăzi mă aflu şi în spaţiul Comisiei. Distinşii deputaţi au ridicat un număr de chestiuni importante şi voi încerca, în puţinul timp pe care-l am la dispoziţie, să abordez şi să mă refer la cât mai multe dintre ele.
Dl Brok, alături de dl Tannock şi alţii, a vorbit despre importanţa acestui subiect, fiind vorba despre una dintre cele mai sărace ţări din Asia Centrală şi, bineînţeles, despre unul dintre principalii beneficiari de asistenţă UE pe cap de locuitor. Sunt complet de acord că dezvoltarea socială şi economică este esenţială ca parte a strategiei pe care trebuie să o prezentăm. Dl Swoboda a vorbit, de asemenea, despre importanţa de a garanta că ceea ce avem în faţa noastră este o adevărată reformă politică. Colaborăm foarte strâns cu ONU şi cu OSCE. Împreună, oamenii care au fost în regiune în ultimele câteva zile au subliniat în mod consecvent acest punct, şi anume că trebuie să vedem importanţa reformei ca fiind esenţială pentru următorul pas, şi sunt complet de acord în privinţa stabilităţii politice a regiunii. Este foarte important.
Trebuie să fim foarte atenţi. Există o strategie pentru această parte a Asiei Centrale, aceasta va fi revizuită, însă eu o privesc în relaţie cu Serviciul pentru acţiune externă şi cu ceea ce ar trebui să facem cu această regiune pentru a aduce laolaltă diferitele elemente ale susţinerii Comisiei şi a Consiliului. Cred că dl Rinaldi şi alţii au descris în mod corect faptul că trebuie să fim precauţi, pozitivi şi constructivi în atitudinea noastră şi sunt şi eu de acord cu o serie de distinşi deputaţi care au vorbit despre valoarea şi importanţa statului de drept. Este vital pentru tot ceea ce vom face în ţară să garantăm că există, într-adevăr, statul de drept şi, bineînţeles, că se aplică în sistemul juridic, dar şi în reforma politică şi constituţională atât de necesară.
Dna Lunacek a vorbit - cred că cuvintele reale au fost folosite în şedinţa informativă pe care am ţinut-o - despre faptul că alegerile sunt mult sub standardele pe care ni le-am fi dorit la nivel internaţional. Cred că elementele pe care le-aş adăuga ar include, desigur, sprijinul financiar şi am menţionat statul de drept, reforma politică şi constituţională, alegerile şi relaţia pe care dorim s-o creăm şi din punct de vedere economic. Un exemplu în acest sens ar fi că aceasta este una dintre marile ţări bogate în apă din regiunea respectivă şi că aprovizionează regiunile cu apă - lucru pe care distinşii deputaţi probabil că îl ştiu deja. Îi asigurăm asistenţă de peste cinci ani în domeniul gestionării apelor şi sper să putem continua această activitate atât de esenţială odată cu depăşirea crizei şi cu instituirea unui guvern legitim.
Acestea sunt doar câteva dintre elementele pe care le-aş include. Consider că avem o prezenţă adecvată în regiune. Pierre Morel a fost acolo timp de mai multe zile. Tocmai s-a întors. La 27 aprilie, va avea o şedinţă cu dl Borys din Comisia AFET pentru a informa comisia cu privire la toate evenimentele. Păstrăm legătura prin intermediul mesajelor transmise la fiecare câteva ore, am vorbit de mai multe ori şi dl Morel a păstrat, bineînţeles, legătura şi cu colegii. Am avut o prezenţă puternică prin dumnealui şi doresc să-mi exprim recunoştinţa faţă de el şi faţă de echipa sa pentru munca pe care au depus-o.
Importanţa democraţiei, aşa cum a spus-o dl Provera, nu poate fi niciodată subestimată, după părerea mea; trebuie să abordăm unele dintre chestiunile despre care a vorbit dna Vaidere: instabilitatea, zvonurile, nesiguranţele, problemele, care sunt, în mod clar, de o importanţă enormă, iar, după cum am spus, am stabilit ceea ce dorim să facem în aceste prime zile esenţiale şi sper ca distinşii deputaţi să fie de părere că este vorba despre lucruri utile.
Cred că ultimul lucru pe care aş dori să-l spun este că unii dintre actualii membrii ai guvernului în formare sunt foşti militanţi din opoziţie ai drepturilor omului, care au fost persecutaţi de fostul preşdinte şi au fost susţinuţi de Uniunea Europeană, inclusiv de deputaţii din Parlamentul European. Aşadar, deşi nu am nicio iluzie cu privire la natura politicii din această ţară şi din regiune, cred că ar trebui să încercăm să-i dăm acestui guvern o şansă de a se forma în mod corespunzător, de a fi de acord cu reformele politice şi constituţionale, care vor fi atât de esenţiale, de a organiza alegerile pe care spune că le va organiza şi, dacă este dispus să facă aceste lucruri, cred că ar trebui să-l susţinem de acum încolo. Iar, pe această bază, sunt foarte recunoscătoare pentru comentariile care au fost făcute şi vom urma strategia aşa cum am prezentat-o.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în prima mini-sesiune din mai.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Paolo Bartolozzi  
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, revoltele populare care au izbucnit în ultimele zile în capitala Kârgâzstanului au întrerupt progresul "Revoluţiei Lalelelor” care, în 2005, crease în fosta republică sovietică speranţa unei schimbări democratice.
Parlamentul European urmăreşte cu multă îngrijorare evoluţia crizei politice din ţară. Nu numai din cauza poziţiei geostrategice cruciale pe care o are această ţară pentru Rusia şi Statele Unite, dar şi din cauză că stabilitatea Asiei Centrale, dezvoltarea sa politică şi economică şi cooperarea interregională reprezintă interese ale UE, nu în ultimul rând datorită rolului important al Asiei Centrale pentru aprovizionarea noastră cu energie şi pentru parteneriatul nostru economic şi comercial.
Riscul izbucnirii unui război civil şi al unui "al doilea Afganistan” trebuie evitat. Avem încredere în medierea diplomatică pe care preşedinţii Statelor Unite, Rusiei şi Kazahstanului - ultimul în calitatea sa actuală de preşedinte al OSCE - o desfăşoară în negocierile lor cu guvernul interimar kârgâz pentru stabilirea ordinii publice şi a legalităţii constituţionale, astfel încât să fie posibilă organizarea alegerilor libere şi rezolvarea problemelor ţării.
În calitate de preşedinte al Delegaţiei UE-Asia Centrală, sper ca, în ciuda recentelor conflicte etnice, să facem tot posibilul pentru pacea naţională şi pentru reîntoarcerea de durată a vieţii democratice în Kârgâzstan.
Krzysztof Lisek  
Stabilizarea situaţiei din Asia Centrală va garanta o bună cooperare cu UE. Nimeni nu pune la îndoială faptul că Kârgâzstanul are aici un rol special. Kârgâzstanul este important pentru Uniunea Europeană din motive strategice - ca ţară care dispune de surse de energie şi de resurse naturale şi fiindcă găzduieşte o bază militară americană care susţine forţele NATO din Afganistan. În acelaşi timp, incapacitatea de a realiza reformele corespunzătoare după ce Kârgâzstanul şi-a câştigat independenţa a dus la situaţia dramatică pe care o vedem astăzi. Să ne concentrăm acum asupra garantării siguranţei civililor şi asupra acordării de ajutor umanitar. În plus, ar trebui să luăm toate măsurile posibile pentru a preveni radicalizarea ţării. Nu trebuie să permitem izbucnirea unui război civil. Pe termen lung, este esenţială dezvoltarea unei noi strategii pentru întreaga regiune. Avem nevoie de dezvoltarea rapidă a unei poziţii specifice a UE care să acopere aspecte cheie cum ar fi prevenirea fundamentalismului religios, combaterea sărăciei şi a corupţiei, construirea societăţii civile, apărarea drepturilor omului şi democratizarea. Ar trebui, în special, să trimitem o echipă de observatori la următoarele alegeri. Trebuie să fim la curent cu ceea ce se întâmplă şi, evitând să ne amestecăm în afacerile interne, ar trebui să facem tot posibilul pentru a ajuta Kârgâzstanul să treacă la democraţie şi, după stabilizarea situaţiei, să realizeze reforme eficiente. Cred că acordarea de ajutoare suplimentare din UE către Kârgâzstan ar trebui să fie condiţionată de introducerea unor reforme care să asigure ordinea publică şi respectarea drepturilor omului.
Kristiina Ojuland  
Domnule preşdinte, baroană Ashton, salut faptul că Reprezentantul Special al Uniunii Europene a fost trimis în Kârgâzstan. Trebuie să ştim care sunt planurile guvernului interimar. Trebuie să se garanteze stoparea violenţelor din Kârgâzstan, precum şi dezvoltarea statului de drept şi a democraţiei în această ţară. În timpul revoluţiei din Kârgâzstan, forţele care au venit la putere l-au acuzat pe preşedintele Bakiev de restricţionarea presei libere, violenţă împotriva jurnaliştilor, arestarea liderilor opoziţiei, corupţie şi îndepărtarea de valorile democratice, învinuindu-l şi pentru situaţia economică precară a ţării. Aşteptările noastre ar trebui, aşadar, să fie acelea de a vedea Kârgâzstanul schimbându-se într-un stat democratic guvernat de statul de drept. În acelaşi timp, speranţele noastre ar fi justificate numai dacă noi înşine vom fi dispuşi să alocăm resurse pentru punerea în aplicare a acestui plan, deoarece economia Kârgâzstanului nu-şi poate permite susţinerea necesară a reformelor sociale, economice şi politice mult aşteptate. Cu scopul de a crea dezvoltare durabilă în regiunea Asiei Centrale, trebuie ca, în afara ajutorului economic, să oferim guvernului interimar şi din cunoştinţele şi experienţa noastră în ceea ce priveşte realizarea reformelor, aşa cum am făcut-o şi în Kosovo, Macedonia şi în alte locuri. În această zonă, merită să observăm că Estonia a acordat un astfel de ajutor Ucrainei, precum şi Georgiei, ceea ce arată că experienţa noastră în comunicarea cu oamenii care trăiesc în zona fostei Uniuni Sovietice nu poate fi subestimată. În contextul schimbării de regim care are loc în momentul de faţă, nu putem să ratăm nicio ocazie de a facilita în Kârgâzstan o evoluţie înspre valorile democratice. Ar fi, aşadar, iresponsabil din partea noastră să lăsăm Kârgâzstanul în voia soartei şi să-l facem să depindă de unii dintre vecinii săi mai mari.
