Yhden osakkeen ja yhden äänen periaate - EU:n yritysten omistuksen ja määräämisvallan suhde (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista suullisista kysymyksistä:
Berèsin laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan suullinen kysymys komissiolle yhden osakkeen ja yhden äänen periaatteesta - B6-0014/2007) ja
Garganin laatima oikeudellisten asioiden valiokunnan suullinen kysymys komissiolle EU:n pörssiyhtiöiden omistajuuden ja valvonnan suhteellisuudesta - B6-0016/2007).
Pervenche Berès 
laatija. - (FR) Arvoisa puhemies, haluan kiittää siitä, että saimme järjestää tämän keskustelun, jossa käsitellään yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta koskevaa suullista kysymystä. ISS:n (Institutional Shareholder Services) ja ECGI:n (European Corporate Governance Institute) yhteisestä lehdistötiedotteesta, joka julkaistiin 26. syyskuuta 2006, saimme tietää, että nämä yritykset olivat voittaneet tarjouskilpailun tutkimuksesta, joka koskee yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta.
Kyse on periaatteesta, josta parlamentti keskusteli pitkään aikaisemman vaalikauden aikana ja etenkin julkisia ostotarjouksia koskevan mietinnön yhteydessä. Tämän pitkän, perustellun ja avoimen keskustelun lopuksi päätettiin, että jäsenvaltioille jätettäisiin tiettyjä vapauksia yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta koskevien strategioiden osalta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jotta voidaan määritellä, miten nämä strategiat toimivat. Tällöin korostettiin voimakkaasti myös johdon ja muiden toimijoiden tärkeyttä omistajaohjaukseen osallistuvina osapuolina, oli sitten kyse työntekijöistä, velkojista, asiakkaista tai toimittajista.
Komission jäsen McCreevy vahvisti kuitenkin jo lokakuussa 2005, että hän aikoo määrätietoisesti horjuttaa sitä tasapainoa, joka saavutettiin julkisia ostotarjouksia koskevaan direktiiviin liittyvän keskustelun aikana, jopa ennen kuin tämän direktiivin toimivuuden arviointi on saatettu päätökseen ja vieläpä ennen kuin tämä direktiivi on saatettu täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa. Samaan aikaan huomaamme kuitenkin päivä toisensa jälkeen, että yhtiön osakkeenomistajien asemaa koskevassa kysymyksessä ja siinä, mikä osakkeenomistajia koskeva strategia edistäisi eniten teollisuusstrategiaa ja koko Euroopan unionin vahvuuksien kehittämistä yritysten sijaintipaikkana, olisi toisinaan hyödyllistä avata keskustelu lojaaliuden kehittämisestä yhden osakkeenomistajaryhmän keskuudessa.
Tiedämme, että nykyisessä José Manuel Barroson johtamassa komissiossa pidetään vaikutustenarviointeja tärkeinä oikean strategian määrittelemisen kannalta. Kun tämä keskustelu aloitettiin, totesin seuraavasti: "Kertokaa, keitä ehdotatte vaikutustenarvioinnin tekijöiksi, niin kerron teille heidän päätelmänsä." Minusta vaikuttaa siltä, että tässä tapauksessa on hyvin todennäköistä, että voin ennustaa päätelmät. Yritykset, jotka voittivat tarjouskilpailun yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta koskevasta tutkimuksesta, ovat nimittäin tunnettuja siitä, että ne ovat kannattaneet useasti tätä periaatetta. Meidän on tämän vuoksi esitettävä joitakin kysymyksiä. Tämä onkin nyt alkavan keskustelun aiheena.
Miksi rahoitettaisiin 450 000 eurolla tutkimusta, jonka tulokset tiedetään jo etukäteen? Mitä hyötyä on siitä, että annetaan periaatetta kannattaville eturyhmille keino rahoittaa väitteitään, joille Euroopan komission tukeman tutkimuksen tulokset antaisivat aiheettomasti lisää arvostusta?
Epäilen hyvin paljon sitä, että tutkimuksen tekoa varten valitut toimeksisaajat todella täyttäisivät vaadittavat riippumattomuutta ja puolueettomuutta koskevat yleiset perusteet. Tässä yhteydessä on myös tärkeää korostaa, että samaan aikaan ISS:n toiminta on Yhdysvalloissa rahoitusmarkkinoiden valvontaelimen SEC:n yhä suuremman huomion kohteena ja että New Yorkin pörssi epäilee eturistiriitojen riskiä. Meidän olisi SECSI:n ja New Yorkin pörssin tavoin seurattava valppaasti tiedon ja vaikutusvallan suhteetonta kertymistä joillekin suurista toimijoista, jotka toimivat niiden välittäjien ja neuvonantajien joukossa, jotka osallistuvat osakkeenomistajien äänioikeuksien käyttöön yhtiöissä, emmekä saisi toimia impulsiivisesti ja antaa lisää painoarvoa näille samoille toimijoille.
On syytä muistaa, että kun parlamentilla oli viime heinäkuussa mahdollisuus esittää mielipiteensä yhtiöoikeuden viimeaikaisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä, se pyysi puolueetonta analyysia empiirisistä ja teoreettisista todisteista, jotka koskevat jäsenvaltioiden eri omistusmallien vaikutusta taloudelliseen tehokkuuteen, yhtiöiden omistuksen valvontaan ja rajatylittäviin liiketoimintamahdollisuuksiin. Pyysimme tuolloin kuitenkin myös perusteellista yhtiölainsäädännön analyysia, mitä tulee laajempaan taloudelliseen ja oikeudelliseen asiayhteyteen jäsenvaltioissa ja erilaisiin omistajaohjauksen malleihin.
Minusta ei vaikuta siltä, että komission näiden kahden yrityksen kanssa tekemä tutkimusaloite takaisi meille sellaiset olosuhteet keskusteluun, jotka vastaisivat sitä haastetta, jonka yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta koskeva kysymys asettaa. Arvoisa komission jäsen Kyprianou, toivon, että voisitte välittää asiasta vastaavalle komission jäsenelle McCreevylle tiedon parlamenttia huolestuttavista seikoista ja että tutkimuksen päätelmien valmistuessa nämä seikat olisivat hyvin vahvasti ihmisten mielessä, jotta voimme käydä vastuullista ja tehokasta keskustelua tästä kysymyksestä.
Klaus-Heiner Lehne 
laatijan sijainen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, voin yhtyä täysin siihen, mitä jäsen Berès juuri sanoi. Molemmissa suullisissa kysymyksissähän on periaatteessa kyse samasta asiasta.
Julkisia ostotarjouksia koskeva direktiivi on sellainen kuin se on, koska Euroopan unionissa ei noudateta yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta. Tämä on todettava aivan selvästi. Direktiivi on tällainen myös sen vuoksi, ettei sitä työläästi laadittaessa ollut mahdollista varmistaa yhden osakkeen ja yhden äänen periaatteen hyväksymistä. Olisin tuolloin ollut siihen valmis, mutta sen paremmin parlamentissa kuin neuvostossakaan ei saatu tarvittavaa enemmistöä asian tukemiseksi.
Julkiseen keskusteluun osallistuvat näkevät mielestäni liikaa kertomuksessa, jonka komissio on juuri esittänyt julkisia ostotarjouksia koskevan direktiivin täytäntöönpanosta. Kertomuksessa todetaan itse asiassa vain, että jäsenvaltiot ovat panneet direktiivin täytäntöön suurin piirtein asianmukaisesti ja käyttäneet tällöin hyväksi myös niitä vaihtoehtoja, joita direktiivin mukaan on mahdollista käyttää. Juuri tämä oli lainsäädännön tarkoitus.
Mielenkiintoinen asiasta tulee vasta, kun komissio vuonna 2011 tai 2012 esittää ensimmäisen kertomuksensa julkisia ostotarjouksia koskevan direktiivin käytöstä, kuten direktiivissä säädetään. Silloin olemme niin pitkällä, että voimme tehdä päätelmiä siitä, onko se, mitä olemme tehneet direktiivin avulla eli vahvistaneet vähimmäisohjeet ja jättäneet asian markkinavoimien huoleksi, onnistunut vai ei, vai onko silloin tarpeen harkita uutta lainsäädäntöä. Tämä on mahdollista kuitenkin vasta vuonna 2011 tai 2012, kun esitetään ensimmäinen kertomus direktiivin soveltamisesta, eikä tätä vaihetta ole vielä saavutettu.
Me eli parlamentti ja neuvosto lainsäätäjinä hyväksyimme muuten tuolloin selvästi suurella enemmistöllä useita erilaisia asioita, joista tänään keskustellaan, myös julkisia ostotarjouksia koskevan direktiivin. Vaadimme muun muassa, että suojatoimenpiteiden kumoamista koskevan säännön, joka on tietysti tärkeä ostotarjousmenettelyä koskeva vähimmäisohje, on koskettava kaikkia ennen ja jälkeen ostotarjousta toteutettavia suojatoimenpiteitä. Tähän sääntöön on tietysti ollut myös tiettyjä poikkeuksia.
Jätimme säännön soveltamisen ulkopuolelle ne seikat, jotka eivät ole esteitä yritysostoille. Teimme näin yksinkertaisten laskentaesimerkkien ja matemaattisen menettelyjen tulosten perusteella. Muun muassa niin sanotut etuoikeutetut osakkeet jätettiin jo alusta pitäen suojatoimenpiteiden kumoamista koskevan säännön soveltamisen ulkopuolelle. Miksi tehtiin näin? Ensiksikin siksi, että etuoikeutettujen osakkeiden omistajille maksetaan enemmän kuin muille. Toiseksi sen vuoksi, että yhtiöoikeudessa tällaisten osakkeiden suurimmaksi määräksi asetetaan 50 prosenttia pääomasta, joten niihin ei voida koskaan itse asiassa sitoa enempää pääomaa kuin varsinaisiin kantaosakkeisiin, joihin liittyy äänioikeus.
Tuolloin suojatoimenpiteiden kumoamista koskevan säännön soveltamisen ulkopuolelle jätettiin samanlaisten syiden vuoksi myös ranskalaiset osakkeet, joilla on kaksinkertaiset äänioikeudet. Ensinnäkin sen vuoksi, ettei kyse ollut tietyn luokan varsinaisista äänioikeuksista, jotka taataan pitkäksi ajaksi, vaan kaksinkertaisilla äänioikeuksilla oli tarkoitus palkita pitkäaikaista sijoittamista, ja nämä äänioikeudet muuttuvat tietyn ajan kuluttua automaattisesti tavallisiksi äänioikeuksiksi. Toiseksi sen vuoksi, että suojatoimenpiteiden kumoamista koskevan säännön mukaan 75 prosentin saavuttamisen yhteydessä - tämä on yleensä äänioikeutetun pääoman osuus, josta lähtien suojatoimenpiteiden kumoamista koskevaa sääntöä noudatetaan - sillä ei enää ole merkitystä, onko kyse osakkeista, joihin liittyy kaksinkertaiset vai yksinkertaiset äänioikeudet. Jos osakas pitää osakkeet, hänellä on yhtiökokouksessa joka tapauksessa enemmistö. Tämän vuoksi näiden äänioikeuksien osalta tehtiin poikkeus.
Suojatoimenpiteiden kumoamista koskevaan sääntöön otettiin kuitenkin mukaan moninkertaiset äänioikeudet ja äänioikeutta koskevat rajoitukset, koska nämä ovat todellisia esteitä yritysostoille. Tässäkin on kyse tilanteesta, jossa on eroa toisaalta omistuksen ja toisaalta määräämisvallan eli äänienemmistön välillä. Mielestämme suojatoimenpiteiden kumoamista koskevan säännön soveltaminen näihin oli perusteltua, mikäli yritykset ja jäsenvaltiot käyttävät tätä mahdollisuutta hyväkseen.
Haluan vielä toistaa jotakin, johon jäsen Berès viittasi, nimittäin, että jäsen Szejnan mietinnössä esitimme voimakkaasti näkemyksen, jonka mukaan aluksi olisi hyödynnettävä vain markkinavoimia, jotta voisimme havaita, miten tämä direktiivi toimii käytännössä, ja mahdollisista lisätoimista päätettäisiin vasta sitten, kun komissio on vuonna 2011 tai 2012 esittänyt ensimmäisen kertomuksensa.
Olen nyt kuullut, että komissio harkitsee esittävänsä tästä asiasta suosituksen. Haluan todeta täällä aivan suoraan, etten ole kovin innoissani asiasta. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin suhtaudumme parlamentissa periaatteessa epäilevästi tällaisen suositusluonteisen oikeuden eli "pehmeän oikeuden" käyttöön. Lisäksi komissio ottaa sen riskin, että parlamentti hyväksyy tällaisen suosituksen valiokunta-aloitteisen mietinnön muodossa ja sisällyttää sitten tähän mietintöön jotakin aivan muuta kuin komissio on suosituksellaan suunnitellut. Jos näin tapahtuu, suosituksella ei ole enää mitään merkitystä, koska se tehoaa vain, jos voidaan pitää varmana, että lainsäätäjä on myöhemmin tulevissa menettelyissä valmis tukemaan tällaista säädöstä. Jos näin ei käy, suosituksella ei ole mitään arvoa.
Toinen syy on se, ettei minulle ole täysin selvää, mitä tällaisella suosituksella oikeastaan saavutettaisiin. Julkisia ostotarjouksia koskevan direktiivin 10 artiklassa säädetään laajoista avoimuutta koskevista säännöistä, joiden mukaan kaikkien yritysten on julkistettava kaikki yritysostojen esteet. Nämä säännöt ovat tiukkoja. Ihmettelenkin, mitä suosituksella voitaisiin vielä saavuttaa tämän lisäksi.
Tähän kysymykseen on toinenkin syy, johon myös viitataan oikeudellisten asioiden valiokunnan kysymyksen sanamuodolla. Meitä kiinnostaa tietysti tietää, miten komissio suhtautuu julkisasiamiehen asiassa Volkswagen esittämästä yhteenvedosta alkaneeseen kehitykseen. Tässä tapauksessa julkisasiamies käsitteli ensimmäistä kertaa äänioikeutta koskevia rajoituksia ja muita sääntöjä eikä perinteisiä yksityisiä erityisosakkeita ("golden shares"). Hän piti tällaisia rajoituksia ja sääntöjä hyvin samalla tavoin perustamissopimuksen vastaisina kuin yksityisiä erityisosakkeita. Tarvitaanko ylipäätään enää lainsäädäntöä, jos Euroopan yhteisöjen tuomioistuin noudattaa tätä päätöstä? Eivätkö kaikki esteet jää näin itsestään pois? Olisi mielenkiintoista kuulla komission mielipide tästä asiasta.
Markos Kyprianou
Arvoisa puhemies, haluan kiittää parlamentin jäseniä kysymyksistä. Kollegani McCreevy pahoittelee, ettei voi olla täällä tänä iltana, mutta voin vakuuttaa teille, että hänelle tiedotetaan tämäniltaisen keskustelun tuloksista ja sisällöstä.
On totta, että syyskuussa käynnistettiin tutkimus. Tarkoituksena on tarkastella erilaisia pääoman ja valvonnan suhteellisuuteen liittyviä näkökohtia, kuinka suhteellisuutta sovelletaan tai ei sovelleta jäsenvaltioissa, miten tämä vaikuttaa periaatteesta poikkeamiseen ja miten tämä vaikuttaa yhteisösijoittajiin. Tutkimuksen tehtävänä on myös analysoida asiaan liittyviä kansallisia sääntelyjärjestelmiä.
Toimeksisaajat valittiin tavalliseen yksinkertaiseen tapaan. Julkistettiin tarjouskilpailu, ja valinta oli yksinkertainen. Valittiin paras tekijä, ja kyseiset toimeksisaajat tekivät ja esittivät parhaimman tarjouksen. Selkeyttäisin kuitenkin kahta asiaa. Tässä tutkimuksessa ei arvioida vaikutuksia, vaan tutkimus koskee jäsenvaltioiden nykyistä todellista tilannetta, eikä tutkimuksessa aiota esittää mitään ehdotuksia tai suosituksia.
Sekä toimeksisaajat että alihankkijat ovat tehneet omaperäistä, itsenäistä ja laadukasta tutkimusta yhtiöoikeuden ja omistajaohjauksen alalla. Se, että ne toimivat Euroopassa, on merkittävä etu erilaisia oikeudellisia perinteitä tarkastelevan vertailevan analyysin tekemisen kannalta. Alihankkijat ovat arvostettuja ja erikoistuneet yhtiöoikeuteen ja arvopaperilainsäädäntöön. Tutkimusryhmä teki parhaimman tarjouksen tieteellisen osaamisen, ammatillisen maineen ja puolueettomuuden kannalta arvioituna.
Kuten jo mainittiin, tutkimuksessa käsitellään moninkertaisia äänioikeuksia, etuoikeutettuja äänivallattomia osakkeita, pyramidirakenteita ja muita välineitä, joita käytetään enemmistöosakkaiden suojelemiseen. Tutkimus käsittää myös yksityiset erityisosakkeet ("golden shares") ja jäsenvaltioille annetut erityisoikeudet, kuten jo mainittiin.
Tässä yhteydessä komissio on pannut merkille julkisasiamiehen antaman Volkswagen-lakia koskevan ratkaisuehdotuksen. Julkisasiamiehen mielestä kyse on perustelemattomasta rajoituksesta, joka rikkoo EU:n lainsäädäntöä. Komissio odottaa tuomioistuimen tuomiota.
Julkisia ostotarjouksia koskevasta direktiivistä toteaisin, että tiedämme, että tavoitteena on poistaa tiettyjä yritysten ostotilanteissa käyttämiä suojatoimenpiteitä. Yksi näistä on äänioikeuksien lisääminen pääomaan nähden, mutta kokemus on osoittanut, että mahdollisten yritysostojen yhteydessä useimmat jäsenvaltioista ovat haluttomia kumoamaan yritystensä suhteettomia äänioikeuksia. Direktiivin täytäntöönpano on kuitenkin vasta alkuvaiheessa. Komissio ei aio aloittaa tässä vaiheessa uudelleen keskustelua julkisia ostotarjouksia koskevasta direktiivistä. Mitä tahansa politiikan kehittämistä koskevia päätelmiä komissio tekeekään suhteellisuutta koskevan tutkimuksen perusteella, niitä ei sovelleta julkisiin ostotarjouksiin. Komission mielestä näitä kahta asiaa olisi pidettävä kahtena erillisenä aloitteena.
Lopuksi haluaisin korostaa, että päätös mahdollisista tulevista toimista suhteellisuutta koskevassa kysymyksessä tehdään tutkimuksen tulosten perusteella. Se, esitämmekö ehdotuksen ja mikä tämän ehdotuksen sisältö on, riippuu tutkimuksen tuloksista ja parhaillaan rinnalla tehtävän vaikutustenarvioinnin tuloksista. Olemme näin ollen edelleen tutkimusvaiheessa ja menettelyn ensimmäisessä vaiheessa. Suhtaudumme, kuten aina, hyvin vakavasti Euroopan parlamentin kantaan ja näkemyksiin.
Manuel Medina Ortega
PSE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, on syytä esittää kiitokset komission jäsenelle Kyprianoulle siitä, että hän on täällä kanssamme iltamyöhällä. Tosin keskustelu olisi luultavasti ollut paljon mielenkiintoisempi, jos komission jäsen McCreevy olisi ollut täällä, koska käymme hänen kanssaan jatkuvaa vuoropuhelua tällaisista kysymyksistä.
On selvää, että tämä keskustelu on vasta alkamassa. Parlamentti ja neuvosto hyväksyivät pääomakeskittymiä koskevan direktiivin. Hiljattain hyväksyimme direktiivin osakkeenomistajien oikeuksista. On selvää, että esiin on tulossa tärkeitä yhtiöiden rakenteisiin liittyviä ongelmia.
Demokraattinen yhden osakkeen ja yhden äänen periaate ei tällä hetkellä toimi kaikkialla Euroopan unionissa. Kuten jäsen Berès totesi, nyt on mahdollista, että tietyt toimijat manipuloivat markkinoita huomattavasti.
On selvää, että vaikutustenarvioinneista voi olla hyötyä, mutta niistä on hyötyä vain, jos ne tehdään asianmukaisesti. Parlamentti on huolissaan siitä, että pannaan pukki kaalimaan vartijaksi. Toisin sanoen jos vaikutustenarvioinnit teetetään suurilla yrityksillä, jotka ovat erikoistuneet markkinoiden manipulointiin, näiden yritysten antamilla suosituksilla edistetään tietysti entistä suurempaa markkinoiden manipulointia.
Kuten jäsen Lehne totesi, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa Volkswagen vaikuttaa Euroopan unionin oikeuden tulevaan kehitykseen. Parlamentti ei kuitenkaan halua missään tapauksessa, että komissio lähtisi suositusten tielle eli Euroopan unionin "pehmeän oikeuden" tielle.
Lainsäädännön tie on paljon tarkoituksenmukaisempi. Tosin on mahdollista, ettei vielä ole lakien säätämisen aika, kun otetaan huomioon, ettei meillä ole vielä arviointia siitä, mitä pääomakeskittymien alalla on tapahtunut.
Euroopan unionissa on parhaillaan meneillään jonkinlainen vallankumous pääomakeskittymien alalla. Siihen liittyy merkittäviä poliittisia tekijöitä ja suurta epävarmuutta rajatylittävien operaatioiden yhteydessä, koska samaan aikaan on esimerkiksi sekä julkisia että yksityisiä suojajärjestelmiä. Asia on hyvin tärkeä poliittisesti, mutta siihen liittyy myös tiettyjä oikeudellisia näkökohtia.
Mielestäni on tärkeää, että parlamentti tuo esiin, ettei se suhtaudu myönteisesti "pehmeään oikeuteen", joka edellyttää lainsäädäntötoimia, että parlamentti kannattaa vaikutustenarviointeja, kunhan ne tehdään puolueettomasti eikä niitä anneta sellaisten käsiin, jotka voivat käyttää niitä omien etujensa mukaisesti, ja että on mahdollista, ettei kannata ryhtyä mihinkään lainsäädäntötoimiin ennen kuin tilanne on tutkittu.
Olen kuitenkin sitä mieltä, kuten jo totesin, että Euroopan unionin järjestelmässä on parhaillaan käynnissä suuri muutos. Yhteisön lainsäädännön vahvistaminen pääomakeskittymien ja osakkeenomistajien oikeuksien alalla edellyttää paljon entistä enemmän tutkimusta ja ennen kaikkea paljon enemmän parlamentin ja komission välistä yhteistyötä.
Toivon, että komission jäsen Kyprianou välittää komission jäsenelle McCreevylle tätä asiaa koskevan kiinnostuksemme ja huolemme sekä toiveemme, että komissio ja parlamentti keskustelisivat edelleen asiasta niin kuin siitä olisi keskusteltava.
Wolf Klinz
Arvoisa puhemies, yhden osakkeen ja yhden äänen periaate vaikuttaa niin sanotun osakasdemokratian kannalta hyvin houkuttelevalta. Asiasta vastaava komission jäsen McCreevy pelkää, että poikkeaminen tästä periaatteesta voisi vähentää avoimuutta ja rajoittaa osakkeenomistajien oikeuksia. Poikkeamien ei kuitenkaan väistämättä tarvitse olla vaikutuksiltaan haitallisia, sillä ne voivat edistää kilpailua ja innovointia ja samalla niiden avulla voidaan ottaa huomioon erityyppiset osakkeenomistajat, joilla on erilaiset intressit ja jotka toimivat eri tavoin.
Komissio suunnittelee nyt julkaisevansa syksyllä suosituksen, joka koskee pääoman ja valvonnan suhteellisuusperiaatetta ja perustuu laajan tutkimuksen tuloksiin. Jäsen Lehne viittasi jo niihin ongelmiin, joita tällaiseen suositukseen liittyy, ja jäsen Berès on mielestäni aivan oikein arvellut, ettei tutkimus, jonka ISS, ECGI ja Sherman [amp] Sterling tekevät, ehkä ole niin puolueeton kuin tämä asia edellyttäisi. Vetoan tämän vuoksi komissioon, jotta se esittäisi konkreettisia ehdotuksia vasta sen jälkeen, kun on tarkasteltu laajasti ja puolueettomasti Euroopan unionin tilannetta ja arvioitu kriittisesti ja kattavasti julkisia ostotarjouksia koskevasta direktiivistä saatuja kokemuksia. Tällöin on tärkeää, että tarkastellaan kaikkien sellaisten järjestelmien hyviä ja huonoja puolia, jotka poikkeavat yhden osakkeen ja yhden äänen periaatteesta, olipa sitten kyse pyramidirakenteista Italiassa, etuoikeutetuista osakkeista Saksassa, kaksinkertaisesta äänioikeudesta Ranskassa tai A- ja B-osakkeista Pohjoismaissa.
On huolellisesti erotettava toisistaan ja harkittava toisaalta toivetta saada osakkeenomistajien määräämisvalta suhteelliseksi osakkeiden omistukseen nähden ja toisaalta yritysten toivetta sopimusvapaudesta, toisaalta vakaita osakkuusrakenteita ja toisaalta riittävää toimintavapautta. Joka tapauksessa on varmistettava, että poikkeaminen yhden osakkeen ja yhden äänen periaatteesta on avointa. Osakkeenomistajalla on oikeus tietää, omistaako tai hankkiiko hän osakkeita, jotka rajoittavat hänen mahdollisuuksiaan vaikuttaa yrityksen kehityksen suuntaan ja valvoa sen johtamista, vai osakkeita, jotka eivät rajoita näitä.
Ieke van den Burg
(NL) Tämänaamuisten alankomaalaisten lehtien mukaan ISS eli yritys, josta tänään keskustelemme, neuvoo asiakkaitaan tekemään suuren alankomaalaisen monikansallisen yhtiön DSM:n tulevassa yhtiökokouksessa tyhjäksi yhtiön suunnitelman, jonka mukaan maksettaisiin ylimääräinen lojaaliusosinko osakkaille, jotka pitävät osakkeensa yhtiössä kolmen vuoden ajan tai pitempään. Mielestäni DSM:n suunnitelma on itse asiassa loistava idea osakkeenomistajien vastuullisuuden edistämiseksi. Tähän tavoitteeseen voitaisiin päästä paitsi ylimääräisellä osingolla myös suuremmalla äänten määrällä osaketta kohti, joka voisi olla toinen laillinen tapa. Tämän vuoksi olen aina vastustanut niitä, jotka ajavat itsepintaisesti osakasdemokratiaksi kutsumaansa yhden osakkeen ja yhden äänen periaatetta.
Ensimmäisen kerran asia otettiin esiin, kun keskusteltiin julkisia ostotarjouksia koskevasta direktiivistä. Kolmannentoista direktiivin alkuperäisenä tarkoituksena ei tietenkään ollut luoda omistajaohjauksen maanpäällistä paratiisia vaan yksinkertaisesti suojella vähemmistöosakkaita ja tehdä mahdolliseksi kunnolliset osakkeiden lunastukset. Muutamat fanaattiset osapuolet onnistuivat kuitenkin tekemään tästä yhden osakkeen ja yhden äänen periaatteesta ehdottoman. Tärkeä puolestapuhuja oli ISS. Tämä ei perustunut pelkästään ideologisiin syihin vaan myös siihen, että yrityksen liiketoimintana on nimenomaan kerätä äänioikeuksia ja tarjota valtakirjoja koskevia palveluja osakkeenomistajille.
Kaikella kunnioituksella komission lausuntoa kohtaan minun on kuitenkin todettava, että on erittäin kummallista, että tutkimuksen tekee osapuoli, joka on niin avoimesti puolueellinen ja selvästi osallinen asiaan. Tutustuin juuri tutkimuksen toteutukseen. Olen nähnyt kyselylomakkeet, joita jaetaan edelleen toisaalta sijoitusyhtiöille ja toisaalta yrityksille. Lomakkeissa kysytään yksinkertaisesti vain, käyttävätkö yritykset tiettyjä enemmistöosakkaiden määräämisvaltaa lisääviä mekanismeja (Control Enhancing Mechanisms, CEM), kuten pyramidirakenteita, luottoluokitusta, yksityisiä erityisosakkeita ("golden shares") ja muita sellaisia, kun taas sijoittajia lähestytään aivan eri tavoin. Heille esitetään muutamia johdattelevia kysymyksiä, joilla mitataan heidän näkemyksiään kaikista näistä huonoista toimenpiteistä. Voin todennäköisesti ennustaa, mikä tutkimuksen tulos on.
Lyhyesti toteaisin, että suhtaudun suurella varauksella tämän tutkimuksen tuloksiin. Se ei muodosta hyvää perustaa päätelmien tekemiselle ja tuleville toimille, kuten suositusten antamiselle. Ensin olisi tutkittava, miksi tällaisia toimenpiteitä käytetään ja miksi nykyään, kun osakkeenomistajien aktivismi vipurahastojen osalta on yleistä, on jälleen tarvetta suojautua lyhytaikaiselta sijoitustoiminnalta. Tarvitaan perusteellista keskustelua parlamentin kanssa ennen kuin komissio voi kehittää mitään tulevia toimenpiteitä tai muita toimia.
Markos Kyprianou
Arvoisa puhemies, haluan kiittää parlamentin jäseniä keskustelusta. Esitän asiani hyvin lyhyesti.
Ensinnäkin haluan todeta jäsen Medina Ortegalle olevani pahoillani siitä, etten antanut virikkeitä mielenkiintoisempaan keskusteluun, koska en ole asiasta vastaava komission jäsen. Keskustelu oli minulle kuitenkin hyvin mielenkiintoinen, koska mieleeni palautui aika, jolloin toimin asianajajana. Minun mielestäni nämä asiat ovat erittäin mielenkiintoisia. Haluan vakuuttaa teille kaikkein ensimmäiseksi, että tiedotan tietysti kollegalleni tästä keskustelusta. Ymmärtääkseni teillä on kuitenkin mahdollisuus keskustella näistä asioista lisää asiasta vastaavan komission jäsenen kanssa, koska hän osallistuu talous- ja raha-asioiden valiokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan kokouksiin maaliskuun aikana, ja kaikki nämä asiat otetaan silloin huomioon.
Haluan toistaa, että komission tulevat toimet riippuvat tutkimuksen ja vaikutustenarvioinnin tuloksista. Tutkimuksen toimeksisaajat valittiin meidän säännöstemme mukaisesti ottamalla huomioon Euroopan yhteisön vaatimukset. Haluan vielä kerran muistuttaa siitä, että kyse on selvityksestä, joka koskee nykyistä todellista tilannetta ja jossa ei esitetä suosituksia. Suositukset esittää komissio. Näin ollen olen varma, että tuloksena on tasapainoinen ja oikeasuhtainen näkemys, joka tietysti riippuu tutkimuksen tuloksista.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, olemme kuunnelleet tarkkaavaisesti komission jäsenen vastausta. On kuitenkin tärkeää, että komission jäsenelle McCreevylle välitetään seuraava viesti. Emme toki voi tietää ennakolta, mitä komissio päättelee tutkimuksen tulosten perusteella, mutta olemme huolissamme itse tutkimuksesta jo ennen kuin sen tulokset ovat selvillä, kun otetaan huomioon ne kysymykset, jotka tämän tutkimuksen tekijät ovat esittäneet.
Mielestäni tämä viesti on välitettävä komission jäsenelle McCreevylle.
Puhemies
Hyvä jäsen Berès, olen varma, että komission jäsen Kyprianou on ymmärtänyt teitä täydellisesti.
Keskustelu on päättynyt.
