Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0017/2010). Kyselytunti on tänään hieman lyhyempi kuin mitä sen pitäisi olla, sillä edellinen keskustelu venyi 25 minuuttia aiempien viivästysten vuoksi. Pahoittelen tätä. Lopetamme noin klo 19.30 jälkeen. Aion olla ajankäytön suhteen hyvin tiukka. Parlamentin jäsenet saavat puheaikaa 30 sekuntia.
Käsittelemme nyt komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Yksityisten eläkerahastojen sääntely
Yksityisten eläkerahastojen varat ovat viime vuosina huomattavasti vähentyneet. Jacques de Larosièren johtama rahoituksen valvontaa käsittelevä korkean tason työryhmä on korostanut tarvetta tiukentaa yksityisten eläkerahastojen sääntelyä.
Rahoituskriisi on osoittanut, miten alttiita jäsenvaltiot ovat monille riskeille. Nämä riskit ovat todellisia ongelmia niille, jotka sijoittavat näihin rahastoihin, sekä Euroopan rahoitusmarkkinoiden vakaudelle ja yhdentymiselle. Lisäksi ne vaikuttavat merkittävästi rahoitusmarkkinoiden toimijoihin. Monet Euroopan kansalaiset ovat tänä taloudellisesti epävakaisena aikana menettäneet luottamuksensa yksityisen eläkerahastojärjestelmän sääntelyyn.
Eikö komissio katso, että sen pitäisi ehdottaa kattavia oikeustoimia sellaisten valvontanormien vahvistamiseksi, joilla voidaan säännellä yksityisiä eläkerahastoja?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, jäsen Blinkevičiūtesitti hyvin tärkeän kysymyksen eläkeuudistuksesta, joka on tulevina vuosina keskeinen kysymys niiden haasteiden vuoksi, jotka meidän on kohdattava yhdessä. Viittaan erityisesti väestön ikääntymiseen, julkistalouden kestävyyteen ja työntekijöiden liikkuvuuteen. Lisäksi eläkerahastot ovat merkittäviä institutionaalisia sijoittajia.
Hyvät parlamentin jäsenet, rahoituskriisi on paljastanut joidenkin eläkejärjestelmien suunnitteluun liittyviä puutteita, ja aiomme tehdä de Larosièren raportin pohjalta aloitteita. Puheenjohtaja Barroso on tiedottanut Euroopan parlamentille asiaa koskevista poliittisista suuntaviivoista.
Esittelemme vuonna 2010 eläkkeitä käsittelevän vihreän kirjan, jonka odotamme herättävän vilkasta keskustelua yksityisten eläkerahastojen sääntelystä. Tässä yhteydessä saatetaan suunnitella ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toimintaa ja valvontaa koskevan direktiivin tarkistamista. Komissio on edelleen sitoutunut sisämarkkinoiden vahvistamiseen eläkerahastojen alalla. Direktiiviä tarkistettaessa siihen sisällytettäisiin myös eläkerahastojen vakavaraisuussääntöjä. Arvoisa puhemies, tämä vastaa myös vaatimusta, jonka Euroopan parlamentti esitti Solvenssi II -direktiivistä käydyissä neuvotteluissa.
Välttääkseni kaikenlaisia epäselvyyksiä tästä hyvin tärkeästä, kansalaisiin vaikuttavasta asiasta haluan lisätä, että komissio kunnioittaa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti hyvin tarkasti monissa jäsenvaltioissa tehtyjä valintoja, jotka koskevat niiden sitoutumista jakojärjestelmään.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Toivomme todella Euroopan komission esittelevän mahdollisimman pian vihreän kirjan eläkkeistä, sillä useimmissa EU:n jäsenvaltioissa tämä on erityisen kiireellinen asia. Joissakin jäsenvaltioissa, kuten kotimaassani Liettuassa, entuudestaan pieniä eläkkeitä on leikattu vielä lisää nykyisen talous- ja rahoitustilanteen vuoksi. Arvoisa komission jäsen, haluan myös kysyä teiltä, voitteko sanoa, miksi Euroopan komissio on kiinnittänyt EU 2020 -strategiassa niin vähän huomiota eläkkeiden varmuuteen ja vakauteen sekä eläketakuisiin, sillä meidän on otettava huomioon työmarkkinoiden nykytilanne, väestörakenteen nykytilanne sekä se, millaisia eläkkeitä ihmiset saavat kymmenen vuoden päästä - ja tämä on todellakin yksi tärkeimmistä kysymyksistä.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Blinkevičiūtė, on selvää, ettei EU 2020 -strategiaa koskevassa asiakirjassa, jossa käsitellään vihreää kasvua - älykästä, kohtuudenmukaista ja osallistavaa kasvua - voida mainita kaikkia kysymyksiä. Siksi meillä on muita välineitä, tilaisuuksia ja kehyksiä, joissa voimme hoitaa velvollisuutemme käsitellä perustavanlaatuisen tärkeitä kysymyksiä, kuten eläkkeitä ja EU:n kansalaisten huoltosuhdetta.
Hyvä jäsen Blinkevičiūtė, sanoin juuri, että eläkerahastot ovat merkittäviä institutionaalisia sijoittajia. Lakisääteiseen rahoitukseen perustuvat erilaiset eläkejärjestelmät - olipa kyse ammatillisesta tai vapaaehtoisesta eläkkeestä - ovat nykyään yhä merkittävämmässä osassa monien jäsenvaltioiden yleisessä eläkejärjestelmässä.
Toistan, että kunnioitamme työssämme toissijaisuusperiaatteen mukaisesti monien maiden sitoutumista jakojärjestelmään - ja tunnen näistä maista muutamat varsin hyvin - ja valmistelemme tältä pohjalta vihreää kirjaa, joka valmistuu lähiviikkoina tai viimeistään lähikuukausina. Haluan käydä aiheesta mahdollisimman laaja-alaista keskustelua teidän sekä asiasta kiinnostuneiden kollegoidenne kanssa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, kotimaani Itävalta tukee yksityisten eläkkeiden maksamista enintään 210 eurolla vuodessa, vaikka eläkekeinottelun on osoitettu olleen yksi Yhdysvaltojen talousromahduksen käynnistäneistä tekijöistä.
Mielestäni komission pitäisi pohtia, eikö eläkkeiden maksaminen ole itse asiassa pohjimmiltaan valtiolle kuuluva tehtävä ja eikö meidän pitäisi pitää epäilyttävät rahoituskeinottelijat tältä osin tiukasti aisoissa. Lisäksi kysyn, eikö komission mielestä ole lyhytnäköistä tai jopa leväperäistä myöntää valtiontukea yksityisten eläkkeiden maksamiseen ilman laatuvaatimuksia, jos vaarana on se, että tällaisten valtavien tappioiden jälkeen eläkkeensaajat tarvitsevat vielä lisää valtion tukea.
Michel Barnier
Arvoisa puhemies, puheenjohtaja Barroso sai aivan hiljattain tilaisuuden vastata täällä parlamentissa moniin kysymyksiin rahaliikennettä koskevista merkittävistä asioista.
Hyvä jäsen Obermayr, puhuitte keinottelusta. Sisämarkkinoiden ja palvelujen alan sääntelystä ja valvonnasta vastaavana Euroopan komission jäsenenä voin sanoa, että älykäs valvonta ja tehokas sääntely koskee kaikkia tuotteita, markkinoita ja alueita.
Siispä työ, jota aiomme tehdä, vaikuttaa kaikkiin toimijoihin näillä markkinoilla ja niiden eri tuotteisiin. Tämä työ on jo aloitettu keskusteltavana olevan valvontapaketin muodossa. Lisäksi aiomme asettaa tiukkoja investointisääntöjä tarkistamalla useita direktiivejä, erityisesti ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toimintaa ja valvontaa koskevaa direktiiviä.
Vakuutan, ettemme vapauta yhtäkään näistä tuotteista tai markkinoista avoimuuden valvontaa sekä älykästä ja tehokasta sääntelyä koskevasta vaatimuksesta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, katson, että eläkejärjestelmän uudistaminen edellyttää strategista ajattelua pitkällä aikavälillä niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla. Viittaan siihen tosiasiaan, että syntyvyys kasvoi 1970-luvulla räjähdysmäisesti. Nämä ihmiset jäävät eläkkeelle kolmenkymmenen vuoden päästä, ja tällä hetkellä syntyvyys on varsin vähäistä. Ne, jotka syntyvät nyt, ovat kolmenkymmenen vuoden päästä työvoimaa eivätkä kykene tarjoamaan eläkerahastoille niiden tuolloin tarvitsemia resursseja.
Siksi kysyn teiltä, mitä toimenpiteitä aiotte hyväksyä toteuttaaksenne eläkejärjestelmien asianmukaisen uudistuksen pitkällä aikavälillä, kestävällä tavalla ja EU:n kansalaisten hyväksi?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Ţicău, äskeinen puheeni oli sääntöjen vuoksi varsin lyhyt, mutta mainitsin itse sen ensimmäisessä osassa haasteen, joka on liikkuvuuden lisäksi yksi suurimmista, nimittäin väestörakenteen kehityksen. Lisäksi katson, että vaikka perhepolitiikka ja väestörakennepolitiikka eivät kuulukaan EU:n tärkeimpiin vastuualueisiin, meitä kaikkia hyödyttäisi käydä keskustelua ja tehdä vertailuja tästä aiheesta, joka koskettaa enemmän tai vähemmän kaikkia EU:n jäsenvaltioita. Maanosamme on todennäköisesti yksi niistä harvoista maailmassa, joiden väestö pienenee muihin maanosiin verrattuna, elleivät syntyvyysluvut käänny nousuun.
Hyvä jäsen Ţicău, tätä äärimmäisen vakavaa taustaa vasten meidän on käsiteltävä kysymystä eläkkeistä ja huoltosuhdetta koskevasta vastuunkannosta - ja tämä kysymys ulottuu myös pelkkiä eläkkeitä laajemmalle. Siksi katson tämän vihreän kirjan olevan hyvä ja oikea-aikainen väline. Teidän ei tarvitse odottaa sitä kovin pitkään. Työskentelemme asian parissa, viimeistelemme vihreän kirjan, esitämme siinä kaikki nämä kysymykset ja otamme samalla huomioon sen, mitkä asiat kuuluvat jäsenvaltioiden vastuualueeseen ja mitä EU:n on mahdollista tehdä, varsinkin mitä tulee kaikkiin näihin yksityisiin eläkerahastoihin ja niiden määrän voimakkaaseen kasvuun EU:n markkinoilla.
Käsittelemämme kysymykset sisältävät joka tapauksessa kaikki nämä kysymykset - emme sivuuta niistä yhtäkään. Ehdotamme samalla joitakin toimintalinjoja tai suuntaviivoja mainitsemassani vihreässä kirjassa, joka julkaistaan parin kuukauden päästä.
Aihe: Tulvavakuutusjärjestelmät EU:ssa
Irlannin äskettäiset tulvat aiheuttivat noin 500 miljoonan euron vahingot sekä yksityiselle että julkiselle infrastruktuurille. Irlannin hallitus on hakenut EU:n solidaarisuusrahaston tukea voidakseen kattaa sillä osan julkiselle infrastruktuurille aiheutuneista vahingoista.
Yksityisillä kotitalouksilla ja yrityksillä ei usein kuitenkaan ole mitään mahdollisuutta saada vahingonkorvausta, koska yksityisten tulvavakuutusten hinta on niin kohtuuton. On syytä huomata, että ennennäkemättömien tulvien yhtenä syynä on ollut koordinoimaton kehityssuunnittelu, joissakin tapauksissa jopa tulvatasanteilla, ja että eräät vakuutusyhtiöt kieltäytyvät vakuuttamasta yksityisiä kotitalouksia ja yrityksiä.
Voisiko komissio tämän huomioon ottaen kertoa, onko sen suunnitelmissa mahdollisesti tehdä lainsäädäntöehdotuksia, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa tulvavakuutusten tarjontaa EU:ssa, koska markkinoilla ei kaikissa jäsenvaltioissa ole tarjolla riittävää vakuutussuojaa? Jollei edellä esitettyä ole suunnitteilla, voisiko komissio kertoa, mitä ohjelmia se on mahdollisesti kehittänyt tämän alan parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, jäsen Kellyn kysymys liittyy Madeiran ja Atlantin rannikon, erityisesti kotimaani, viimeaikaisiin järkyttäviin tapahtumiin, jotka ovat johtaneet kymmeniin kuolemantapauksiin. Aiheesta puhuessani haluan tietenkin ilmaista solidaarisuuteni kaikkia uhreja kohtaan. Kollegani komission jäsen Hahn on käynyt paikan päällä kummassakin juuri mainitsemassani kohteessa.
Myös tässä tapauksessa meidän on kohdattava ilmastonmuutoksen mukanaan tuomat maailmanlaajuiset haasteet. Näemme tulevaisuudessa luonnonkatastrofien määrän kasvavan, samoin kuin kohtaamme jatkossa myös onnettomuuksia, jotka eivät liity luontoon ja jotka voivat vaikuttaa vakavalla tavalla ihmisten elämään, luontoon ja talouteen. Viittaan esimerkiksi teollisuuden onnettomuuksiin, tulipaloihin ja merellä tapahtuviin onnettomuuksiin.
Tämä on asia, johon olen ollut itse hyvin pitkään sitoutunut. Vuonna 1999 jouduin vastaamaan tässä samassa istuntosalissa vasta nimitettynä aluepolitiikasta vastaavana komission jäsenenä parlamentin kreikkalaisjäsenille, jotka olivat huolissaan maassaan juuri tapahtuneiden maanjäristysten seurauksista.
Ehdotin tuolloin ensinnäkin solidaarisuusrahaston ja toiseksi EU:n pelastuspalvelujoukkojen perustamista. Jouduimme odottamaan vuoteen 2002, jolloin suuri tulva vaikutti Saksaan, Itävaltaan ja Slovakiaan, ennen kuin komissio kykeni perustamaan kolmessa kuukaudessa parlamentin ja neuvoston avulla solidaarisuusrahaston, joka tarjoaa apua Madeiralla ja Atlantin rannikkovaltioissa, aivan kuten se on tarjonnut apua monien suurten katastrofien jälkeen vuodesta 2002.
Kollegani komission jäsen Georgieva tekee Catherine Ashtonin kanssa työtä EU:n pelastuspalvelujoukkojen perustamiseksi, ja toivon, ettei meidän tarvitse odottaa uutta katastrofia, ennen kuin keskitämme Haitin maanjäristyksen tai tsunamin kaltaisten katastrofien jälkeen vastauksemme ja avustustoimemme yhteisen EU:n lipun alle.
Parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee vakuutuksia, sillä katastrofit eivät vaikuta ainoastaan vakuutuskelvottomaan julkiseen omaisuuteen, jonka solidaarisuusrahasto kattaa. Mielestäni siinä, mitä riskejä vakuutuksilla voidaan kattaa, on parantamisen varaa.
Vuonna 2009 julkaistussa valkoisessa kirjassa sopeutumisesta ilmastonmuutokseen ehdotetaan julkisin varoin tuettujen vakuutusjärjestelmien käyttöönottoa asioissa, joihin vakuutusta ei ole saatavilla. Valkoisen kirjan jatkotoimenpiteenä haluan tarkastella sitä, millä tavoin vakuutustuotteet voisivat täydentää näitä toimenpiteitä. Aion aloittaa työt vertailuanalyysilla: olen pyytänyt yksikköäni tutkimaan, millaisia ratkaisuja eri jäsenvaltioissa on tarjolla. Tilanteissa, joissa rajat ylittävät vaikutukset ovat mahdollisia, voisi olla jopa parempi edistää Euroopan laajuisia vakuutusjärjestelmiä kansallisten järjestelmien sijasta.
Hyvä jäsen Kelly, olen varsin tietoinen asian monimutkaisuudesta. Teen yhteistyötä kaikkien sidosryhmien, vakuutusyhtiöiden, jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden kanssa parhaita käytäntöjä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja sopivien tavoitteiden asettamiseksi. Olen varma siitä, että voimme parantaa EU:n kansalaisten suojelua luonnonkatastrofien määrän kasvaessa. Haluan siksi käynnistää tämän erittäin käytännönläheisen tarkastelutyön, jossa vertaillaan 27 jäsenvaltiossa luonnonkatastrofien varalle olemassa olevia erilaisia vakuutusjärjestelmiä.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, olimme tietenkin kaikki hyvin huolissamme Madeiran ja Ranskan tilanteesta. Kotimaassani kukaan ei onneksi kuollut, mutta vakuutusongelma nousi esiin hyvin nopeasti. Monet kotitaloudet eivät saa nyt vakuutusta, ja Clonmelin kaupungissa, jossa sattui tulva vuosia sitten, vakuutusten hinnat ovat kuusinkertaistuneet. Tämä on tietenkin valtava ongelma, ja kiitän komission jäsentä sen käsittelemisestä.
Haluan myös esittää komission jäsenelle kysymyksen niistä maista ja hallituksista, jotka eivät pane tulvadirektiiviä täytäntöön. Voisiko hän harkita myös niille jonkinlaisia seuraamuksia?
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, tulvadirektiivi on vuodelta 2007. Komissio julkaisi vuonna 2009 myös tiedonannon luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien katastrofien ehkäisyyn sovellettavasta yhteisön lähestymistavasta.
Hyvä jäsen Kelly, puhuitte jokseenkin uusista direktiivistä. Niihin ja kaikkiin muihinkin direktiiveihin sovelletaan kuitenkin samaa sääntöä heti, kun ne tulevat voimaan: komission on tarkistettava ja komissio tarkistaa, noudattavatko jäsenvaltiot näitä direktiivejä. Tulvien osalta voimme todeta, että niin Ranskassa kuin kotimaassannekin on nähty selvästi, mitä varotoimien toteuttamatta jättämisestä ja tulva-alueille rakentamisesta seuraa maankäytön näkökulmasta. Komissio ryhtyy tällä alalla ja kaikilla muillakin aloilla toimiin. Se tutkii, mitä jäsenvaltiot tekevät tai eivät tee, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, myös rikkomusten osalta, varmistaakseen, että näitä direktiivejä noudatetaan.
Jim Higgins
(EN) Arvoisa puhemies, asiani koskee jäsen Kellyn esiin tuomaa asiaa eli tulvadirektiivin täytäntöönpanoa. Kuten tiedätte, kaikkien 27 jäsenvaltion on siirrettävä se osaksi kansallista lainsäädäntöään tänä vuonna eli vuonna 2010. Kehotan komissiota pitämään silmällä sen täytäntöönpanosta vastaavia kansallisia viranomaisia. Toimin vuonna 1995 Irlannissa tulvista vastaavana ministerinä. Julkaisimme tuolloin raportin, jossa todettiin, ettei tulvatasanteille pitäisi rakentaa enää uusia taloja. Silti monet niistä taloista, jotka odottavat korvausta osissa Irlantia, rakennettiin tämän jälkeen.
Meidän on pantava siksi tulvadirektiivi tiukasti täytäntöön ja langetettava seuraamuksia Irlannin hallitukselle ja paikallisviranomaisille sekä kaikille tulvadirektiivin säännöksiä rikkoville.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan esittää teille kysymyksen eräästä toisesta asiasta. Puhumme nyt vakuutuksista, mutta mielestäni katastrofit edellyttävät myös kahta muunlaista toimenpidettä. Siksi haluankin kysyä teiltä, pitäisikö EU:hun perustaa joutuisammin nopean toiminnan keskus. Meillä ei ole yhtäkään keskusta, joka voisi reagoida katastrofeihin. Toiseksi kysyn, eikö meidän pitäisi pyrkiä voimakkaammin kehittämään siviilien valmiuksia. Meillä ei ole esimerkiksi kuljetuslentokoneita. Toisin sanoen tarvitsemme vakuutuksen lisäksi yhden keskuksen ja paremmat valmiudet antaa apua.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, täällä on esitetty kaksi erilaista kysymystä. Ensinnäkin, hyvä jäsen Kelly, tulvakysymykseenne vastaan, että tulin tänne sisämarkkinoista ja palveluista vastaavana komission jäsenenä vastaamaan tiettyyn kysymykseen, nimittäin siihen, miten voimme hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla vakuutuksia erityisesti korvausten maksamiseksi niille, joiden henkilökohtaista omaisuutta tulva on tuhonnut. Aion perustaa työni tähän yleiskuvaan erilaisista enemmän tai vähemmän kehittyneistä yksityisistä vakuutusjärjestelmistä, koska joissakin maissa on hädin tuskin minkäänlaista vakuutusta tällaisten katastrofien varalle, kun taas muissa maissa, kuten Ranskassa, on käytössä järjestelmä, josta maksetaan luonnonkatastrofien sattuessa sataprosenttista korvausta.
Hyvä jäsen Kelly, tulvat eivät kuulu vastuualueeseeni. Pyydän ympäristöasioista vastaavaa kollegaani, komission jäsen Potočnikia, antamaan teille kirjallisen vastauksen, jossa kerrotaan, onko tulvadirektiiviä noudatettu. Olette kuitenkin oikeassa siinä, että kansallisten viranomaisten tai jopa alue- tai paikallisviranomaisten valtuudet rakentamisen ja rakentamiskelpoisuuden suhteen ovat keskeisessä asemassa. Brysseliltä ei voida vaatia mitä tahansa, vaikka pääsääntö onkin selvä: tietyille alueille ei pitäisi rakentaa lainkaan tai ei pitäisi rakentaa enempää. Sain kotimaassani läpi jopa lain sellaisilla alueilla sijaitsevien asuinrakennusten ja tehtaiden siirtämisestä, joilla tulvii säännöllisesti. Laki hyväksyttiin vuonna 1995, ja sen seurauksena kansalaisille maksetaan korvausta, jotta he lähtevät näiltä alueilta ennen uutta katastrofia.
Tällaisia ajatuksia haluaisin koota yhteen ennen kuin palaan esittämään teille ehdotuksia vakuutusasiasta.
Lopuksi haluan sanoa vielä yhden asian pelastuspalvelusta, vaikka se kuuluukin kollegoideni vastuualueeseen. Kuten tiedätte, tein asian parissa työtä Euroopan parlamentin tuella ja puheenjohtaja Barroson pyynnöstä vuonna 2006. Tekemäni työn tuloksena ehdotin, että jäsenvaltiot perustaisivat vapaaehtoispohjalta EU:n pelastuspalvelujoukot. Voisimme käynnistää tehostetun yhteistyön, aloittaen alhaalta ylöspäin, jotta tottuisimme toimiemme valmisteluun. Tsunamin tai Haitin tragedian kaltaisen katastrofin sattuessa meiltä ei suinkaan puutu hyvää tahtoa vaan kykyä koordinoida toimiamme. Erilaisiin katastrofeihin vastaaminen eurooppalaisin vapaaehtoistoimin säästäisi ihmishenkiä, aikaa ja rahaa sekä lisäisi samalla näkyvyyttä.
Teollisuuden onnettomuuksiin, Erikan kaltaiseen onnettomuuteen, Saksan tai Ranskan tulviin, Kreikan metsäpaloihin, tsunameihin, suuriin pandemioihin tai syyskuun 11. päivän iskun kaltaisiin terrori-iskuihin - joita voi valitettavasti edelleen tapahtua Euroopassa - ei voida tietenkään reagoida samalla tavalla.
Kollegani työstävät tätä ajatusta ja pyrkivät valmistelemaan alustavasti yhteisiä toimenpiteitä. Palaamme asiaan esittämällä teille konkreettisia ehdotuksia. Olen joka tapauksessa hyvin sitoutunut tähän ajatukseen, jonka parissa olen tehnyt Euroopan parlamentin tuella paljon työtä.
Aihe: Euroopan unionin toimet köyhyyden torjumiseksi
Eurostatin julkaisemien tietojen mukaan vuonna 2008 noin 85 miljoonaa Euroopan unionin kansalaista, joista 20 prosenttia lapsia ja 19 prosenttia yli 65-vuotiaita kansalaisia, olivat vaarassa pudota köyhyysloukkuun. Euroopan unionin tasolla 8 prosentilla työtätekevästä väestöstä ja 44 prosentilla työttömistä tulot alittivat köyhyysrajan, koska heillä ei ollut työtä, joka riittäisi takaamaan heille kohtuullisen elintason. Jäsenvaltioiden toteuttamien sosiaaliturvaa koskevien toimien ansiosta Euroopan unionin väestöä uhkaava köyhyys on vähentynyt 32 prosenttia. Talouskriisin vuoksi työttömyysaste on noussut noin 10 prosenttiin, mikä lisää yhteiskunnallista eriarvoisuutta entisestään.
Voisiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se aikoo toteuttaa työpaikkojen luomiseksi ja niiden säilyttämiseksi Euroopan unionissa ja kohtuullisen elintason takaamiseksi kaikille Euroopan unionin kansalaisille asianmukaisen ja riittävän sosiaaliturvajärjestelmän avulla?
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen kysymyksen esittäjän tavoin huolissani eurooppalaisten hyvinvoinnista sekä työllisyyttä, sosiaalista suojelua ja köyhyyden torjuntaa koskevista kysymyksistä.
Kuten tiedätte, vuosi 2010 on Euroopan teemavuosi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Sen tarkoituksena on lisätä tietoisuutta sosiaalisista ongelmista. Toivon, että teemavuosi tarjoaa hyvän tilaisuuden paitsi keskustella köyhyydestä myös sitoutua sen torjumiseen ja toistaa poliittisen sitoumuksemme EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.
Euroopan komissio tarjoaa tilaisuuden sitoumuksen toistamiseen sisällyttämällä EU 2020 -strategiaan köyhyyden vähentämistä koskevan päätavoitteen, joka heijastaa huolenaiheitamme ja menneinä vuosikymmeninä oppimiamme asioita. Tavoitteenamme on nyt vähentää köyhyyttä neljänneksellä vuoteen 2020 mennessä.
Köyhyyden torjuminen edellyttää vaurautta, laadukkaita työpaikkoja niille, jotka voivat tehdä työtä ja elättää itsensä, sekä yhteisvastuuta puutteenalaisia kohtaan. EU 2020 -strategia sisältää kaikki nämä osatekijät. Köyhyyden vähentämistä koskevan päätavoitteen saavuttamista tuetaan asiaan keskittyvällä lippulaiva-aloitteella, jota kutsutaan Euroopan köyhyydentorjuntafoorumiksi. Tarjolla on konkreettisia keinoja säilyttää ja luoda työpaikkoja hyödyntäen Euroopan sosiaalirahastoa, EU:n globalisaatiorahastoa ja uutta mikroluottoaloitetta.
Yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamat toimet ovat erityisen tärkeitä. Meidän on silti tehtävä enemmän varmistaaksemme aivan aluksi, että kaikkien saatavilla on laadukkaita työpaikkoja. Köyhyyden vähentämiseen tähtäävien toimien on kuitenkin ulotuttava myös muihin kysymyksiin kuin työllisyyteen. Kuten EU 2020 -tiedonannossa todetaan, köyhyyden ja syrjäytymisen ehkäisy ja torjunta edellyttävät tehokasta ja toimivaa sosiaaliturvaa.
Jäsenvaltiot vastaavat sosiaaliturvajärjestelmien rahoittamisesta ja järjestämisestä, ja komissio tukee niitä tässä tehtävässä. Sosiaalialan avoimen koordinointimenetelmän keskeisenä toimijana komissio auttaa määrittämään ja edistämään selviä poliittisia painopisteitä, tarjoaa kehyksen seurannalle ja edistää vastavuoroista oppimista. Tähän mennessä hyviä esimerkkejä ovat olleet muun muassa aktiivisen osallistamisen kehys, lasten köyhyyttä koskeva vertailuanalyysi sekä kriisin sosiaalisten vaikutusten seuranta.
Teemme hyvin tiivistä yhteistyötä tänä vuonna puheenjohtajavaltioina toimivien Espanjan ja Belgian kanssa. Niillä kummallakin on tärkeitä aloitteita: romanien huippukokouksen ensimmäinen vaihe, josta keskusteltiin pari minuuttia sitten täällä parlamentissa ja joka vaikuttaa suuresti köyhyyden vähentämiseen, ja Belgian puheenjohtajakaudella valmistelemme aloitetta lasten köyhyyden vähentämisestä.
Meidän on kuitenkin tehtävä hallitusten lisäksi yhteistyötä myös kansalaisjärjestöjen kanssa. Ilman kansalaisjärjestöjä ohjelmamme eivät onnistu täysin. Tuemme Progress-rahastosta kansalaisjärjestöjä, jotka torjuvat köyhyyttä ja edistävät yleisesti sosiaalista suojelua.
Nämä ovat tärkeimmät kysymykset, jotka kattavat ne monet eri linjat, joilla komissio toimii vähentääkseen köyhyyttä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Olisin kuitenkin halunnut meidän keskustelevan lyhyesti myös monissa jäsenvaltioissa käynnissä olevasta teollisen tuotannon vähenemisestä, joka on yksi nykyisen talous- ja sosiaalikriisin syistä.
Kunnianhimoinen ja älykäs EU:n teollisuuspolitiikka vahvistaa EU:n kilpailukykyä ja luo ennen kaikkea uusia työpaikkoja. Mitä EU:n teollisuuspolitiikkaan liittyviä toimenpiteitä komission nykyiseen työohjelmaan siis sisällytetään, jotta sillä voidaan parantaa EU:n kilpailukykyä ja ennen kaikkea luoda uusia työpaikkoja ja taata näin EU:n kansalaisille säälliset elinolot?
Kiitos.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, EU 2020 -strategiaan kuuluu todellakin uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomista. Haluan kiinnittää huomionne vielä kahteen muuhun lippulaiva-aloitteeseen. Mainitsin jo köyhyyteen keskittyvän aloitteen. Lisäksi meillä on EU:n työpaikkojen määrään ja laatuun keskittyvä lippulaiva-aloite "Uusia taitoja uusia työpaikkoja varten", ja EU 2020 -strategian kestävyyspilariin sisältyy teollisuuspolitiikkaa koskeva lippulaiva-aloite.
Mielestäni tämä on tässä yhteydessä hyvin tärkeää, sillä on pantava merkille, ettei Euroopan unionin välineillä, kuten globalisaatiorahastolla, pitäisi puuttua vain niihin vaikutuksiin, joita seuraa siitä, että yritykset lähtevät EU:sta. Tällä on suuri merkitys köyhyyden ehkäisemisen sekä tulojen ja osaamisen menettämisen ehkäisemisen kannalta yritysten päättäessä siirtää tuotantonsa EU:n ulkopuolelle, ja meillä on nyt ensimmäistä kertaa hyvin pitkään aikaan lippulaiva-aloite, joka koskee kestävää taloutta edistävää teollisuuspolitiikkaa.
Uskon, että siinä puututaan moniin teollisuuden kehitystä koskeviin kysymyksiin ja tuotannon sijaintia koskevaan kysymykseen. Olen täysin samaa mieltä siitä, mihin tällä kysymyksellä viitattiin - siitä, ettemme onnistu torjumaan köyhyyttä ilman kokonaisvaltaista talouspolitiikkaa ja työllisyyspolitiikkaa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, talouskriisin aikaan sosiaaliturvapetosten riski on erityisen suuri. Onko komissio tietoinen siitä, että niissä Keski-Euroopan valtioissa, joissa sosiaaliset erot ovat suuret, tapahtuu paljon sosiaaliturvapetoksia? Esimerkiksi yhdeksässä jäsenvaltiossa EU:n kansalaiset ovat hakeneet vilpillisesti vähimmäiseläkkeiden korvausmaksuja, niin että nämä korvausmaksut ovat ylittäneet selvästi eläkkeiden todellisen määrän.
Kysymykseni on tämä: aikooko komissio tarjota yksittäisille jäsenvaltioille välineet, joiden avulla ne voivat ehkäistä tällaisia laajamittaisia sosiaaliturvapetoksia?
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, yli 20 prosenttia Kreikan väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Näistä köyhistä 34 prosenttia on työttömiä ja 14 prosenttia on työssäkäyviä köyhiä.
Köyhyysongelma, jonka kollegani otti esiin EU:ta koskevassa kysymyksessään, ja esittämäni Kreikkaa koskevat tilastotiedot johtuvat mielestäni Lissabonin sopimuksella edistetyn ja EU 2020 -strategian tekstiin sisältyvän uusliberalistisen talousmallin epäonnistumisesta.
Haluan myös esittää teille kysymyksen: onko köyhien määrän kasvua mahdollista torjua hajanaisella politiikalla ja hyväntekeväisyydellä, vai tarvitsemmeko toisenlaista talouspolitiikkaa, jossa keskitytään kokopäivätyöhön, mikä tarkoittaisi, että teidän on tarkistettava EU 2020 -strategiaa?
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ellette pane pahaksenne, aloitan toisesta kysymyksestä. Makrotaloudellisen ympäristön vakauttaminen on todellakin hyvin tärkeää.
Puhuin edellisessä vastauksessani siitä, miten tärkeää kokonaisvaltainen talouspolitiikka on ympäristön vakauttamiseksi, ja meidän on todellakin tarkistettava sitä, mitä täällä kutsuttiin viime vuosikymmenten "uusiliberalistiseksi suuntaukseksi". EU 2020 -strategiaan sisältyy monia aloitteita, ja haluaisin mainita erityisesti rahoitusalan sääntelyä koskevan luvun. Muutos on merkittävä aiempaan järjestelmään verrattuna ja perustuu aikomukseen vakauttaa makrotaloudellinen ympäristö. Tämä keventäisi paineita, jotka kohdistuvat verojärjestelmiin, joilla on tarkoitus tukea sosiaaliturvajärjestelmiä ja työllisyyspolitiikkaa.
Sosiaaliturvajärjestelmien väärinkäytöstä ja tehokkuudesta totean sen, että kriisi on todellakin tältä osin koetinkivi. Komissio voi käyttää avointa koordinointimenetelmää sekä käytettävissään olevia analysointi- ja raportointimahdollisuuksia auttaakseen jäsenvaltioita tarkentamaan sosiaaliturvatoimenpiteitään.
Kriisin aikainen haaste, johon viitattiin kysymyksessä, samoin kuin tulevat haasteet, kun eri jäsenvaltioiden on vakautettava julkinen taloutensa, ovat todellinen koetinkivi, eikä köyhyyden torjumiseen ole helppoa löytää lisää resursseja. Siksi meidän on keskusteltava kokemuksistamme, jotka koskevat sitä, miten käytämme välineitämme tehokkaammin ja miten tavoitamme heikommassa asemassa olevat ryhmät paremmin.
Aihe: Kulttuuri 2007-2013 -ohjelman arviointi
Osana eurooppalaisen kulttuurin edistämistä ja kehittämistä Euroopan unioni perusti vuonna 2007 vuoteen 2013 saakka voimassa olevan Kulttuuri-ohjelman, jonka kokonaisbudjetti on noin 400 miljoonaa euroa.
Ohjelman tavoitteissa edellytetään entistä tehokkaampaa valistamista Euroopan tärkeimmistä kulttuuripiirteistä sekä kulttuurialan työntekijöiden entistä suurempaa liikkuvuutta yli valtiorajojen.
Miten komissio arvioi näiden kahden tavoitteen toteutumista tähän mennessä?
Ovatko jäsenvaltiot osoittaneet kiinnostusta ja osallistuneet Kulttuuri-ohjelmaan, vai katsooko komissio, että sen on tehtävä uusia ja dynaamisempia aloitteita tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2013 mennessä?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, kuten jäsen Papanikolaou sanoi, Kulttuuri-ohjelman tavoitteena on rikastuttaa EU:n kansalaisten kulttuurikokemuksia vaalimalla yhteistä kulttuuriperintöämme. Komissio tukee taiteilijoiden, kulttuurialan työntekijöiden sekä ohjelmaan osallistuvien maiden toimielinten välistä kulttuuriyhteistyötä edistääkseen EU:n kansalaisuuden kehittymistä.
Kulttuuri-ohjelmalla pyritään edistämään erityisesti kulttuurialan työntekijöiden sekä taiteellisten ja kulttuuristen teosten ja tuotteiden liikkumista rajojen yli ja tukemaan kulttuurien välistä vuoropuhelua. Esimerkiksi vuonna 2009 Kulttuuri-ohjelmaan toimitettiin 749 hakemusta ja rahoitusta myönnettiin 256 suunnitelmalle. Näistä 127:ssä oli päätavoitteena kulttuurialan työntekijöiden liikkuvuus.
Oikeusperusta edellyttää, että ulkopuolisen ja riippumattoman toimijan on arvioitava ohjelmaa säännöllisesti. Heinäkuussa 2009 komissio pyysi riippumatonta toimijaa arvioimaan Kulttuuri-ohjelman soveltamista kolmena ensimmäisenä vuonna eli vuosina 2007-2009 ja, mikä vielä tärkeämpää, ohjelman tavoitteiden, alustavien tulosten ja alustavien vaikutusten johdonmukaisuutta.
Toimija käytti arviointityönsä pohjana tietoja suunnitelmien tuloksista, tuoreita yksilöllisiä arvioita ja tutkimusta sekä suunnitelmien tuensaajien ja kulttuurialalla työskentelevien asianosaisten haastatteluja. Hänen lopullinen raporttinsa julkaistaan tämän vuoden loppupuolella. Komissio laatii sen pohjalta raportin ohjelman toteuttamisesta ja toimittaa sen Euroopan parlamentille 31. joulukuuta 2010 mennessä.
Pyydän teitä panemaan merkille, ettei ohjelma kohdistu ensisijaisesti kansallisiin viranomaisiin vaan kulttuurialan työntekijöihin. Kulttuurialan työntekijöiden osallistuminen suunnitelmiin jakautuu suhteellisen tasaisesti jäsenvaltioiden kesken. Kansalliset viranomaiset osallistuvat EU:n asiantuntijaryhmien toimintaan suunnitellakseen ohjelman kehittämiseen tähtäävää politiikkaa.
Komissio arvioi tähänastista edistystä ja etsii tapoja parantaa nykyisen ohjelman toteuttamista kahden taiteilijoiden liikkuvuutta koskevan, Euroopan parlamentin vuosina 2008 ja 2009 käynnistämän pilottitutkimuskierroksen pohjalta ja pitäen mielessään avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä jo käydyt keskustelut.
Komissio käynnistää myöhemmin, ennen vuoden loppua, julkisen kuulemismenettelyn tasoittaakseen tietä vuonna 2014 alkavalle uudelle Kulttuuri-ohjelmalle.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Tämä on uskoakseni ensimmäinen kerta, kun olette täällä tämän menettelyn aikana. Toivotan teille työhönne onnea, menestystä ja voimia - bon courage!
On nimittäin hyvin tärkeää parantaa EU:n kansalaisten tietoisuutta kulttuurinäkökohdista, jotka ovat Euroopalle tärkeitä ja toimivat eurooppalaisen kulttuurin ja yhteisten arvojemme kiintopisteinä. Viedäkseni keskustelua hieman eteenpäin totean, että tästä asiasta on tullut viime vuosina äärimmäisen tärkeä myös Kreikalle, sillä kulttuurimonumentteja on käytetty muihin kuin kulttuurisiin tarkoituksiin maani panemiseksi halvalla. Viittaan saksalaisessa Focus-lehdessä julkaistuun artikkeliin, jossa oli peukaloitu kuva Milon Venuksesta, sekä Internetissä julkaistuihin artikkeleihin, joissa Akropolis kuvataan raunioina.
Arvoisa komission jäsen, pelkään, ettei tämä käytäntö ole enää poikkeus, ja kysyn siksi teiltä, oletteko tuominnut nämä käytännöt ja aikooko komissio - paitsi osana keskustelumme kohteena olevaa ohjelmaa myös muuten - hyväksyä määrätietoisempaa ja niin sanoakseni aggressiivisempaa politiikkaa kulttuurin vaalimiseksi...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, ellette pane pahaksenne, en kommentoi juuri nyt eri julkaisujen artikkeleja, sillä en usko meidän pääsevän mihinkään vastaamalla tällaisiin artikkeleihin.
Sanon sen, että kulttuurimonumentit, kuten Akropolis ja muut Kreikan ja muiden jäsenvaltioiden monumentit, ovat inspiraation ja kulttuurien välisen vaurauden lähteitä ja että komissio hyväksyi juuri tänään EU:n merkittävien kulttuurimonumenttien, kuten Akropoliksen, uuden merkintäjärjestelmän.
Mielestäni tämä kertoo itsessään siitä, miten EU suhtautuu näihin monumentteihin.
Aihe: Ruohonjuuritason urheilujärjestöjen toiminnan tukeminen ja rahoittaminen EU:ssa
Ruohonjuuritason urheilujärjestöt antavat EU:ssa valtavan panoksen yhteiskunnalle ja kulttuurielämälle sekä unionin kansalaisten terveydelle. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa monilla ruohonjuuritason urheilujärjestöillä on kuitenkin rahoitusvaikeuksia. Mitä komissio voi tehdä tukeakseen ruohonjuuritason urheilujärjestöjen toimintaa ja edistääkseen niiden kehitystä jäsenvaltioissa?
Komissio on hiljattain saattanut päätökseen ruohonjuuritason urheilun rahoittamista koskevan julkisen kuulemisensa. Voiko komissio antaa lisätietoja tässä julkisessa kuulemisessa asetetuista tavoitteista ja siitä, milloin kuulemisen tuloksista on saatavissa lisätietoja?
Androulla Vassiliou
Komissio tunnustaa täysin ruohonjuuritason urheilulla olevan suuri merkitys eurooppalaisessa yhteiskunnassa.
Siksi vuonna 2007 julkaistussa urheilua koskevassa valkoisessa kirjassa keskityttiin urheilun yhteiskunnallisiin näkökohtiin ja ehdotettiin useita toimia, kuten terveyttä parantavan liikunnan edistämistä, urheilun kasvatuksellisen roolin edistämistä, sosiaalisen osallisuuden edistämistä urheilun avulla ja urheiluun liittyvän vapaaehtoistoiminnan edistämistä. Näitä toimia on pantu tai pannaan parhaillaan täytäntöön.
Samoin 165 artiklaan perustuvat EU:n uudet toimivaltuudet urheilun alalla korostavat alan erityisluonnetta, sen sosiaalista ja kasvatuksellista tehtävää sekä sitä, että sen rakenteet perustuvat vapaaehtoistoimintaan.
Siten se tarjoaa perustan EU:n tuleville toimille ja osoittaa suunnan urheilun edistämiselle koko EU:ssa ja urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiselle.
Komissio ehdottaa myöhemmin tänä vuonna aloitteita Lissabonin sopimuksen täytäntöön panemiseksi urheilun alalla. Ehdotuksissa otetaan huomioon tarve vahvistaa ruohonjuuritason urheilutoimintaa.
Parlamentin jäsen huomautti - ja syystäkin - myös siitä, että nykyinen taloustilanne asettaa haasteita ruohonjuuritason urheilujärjestöille. Näihin haasteisiin puututaan EU:n käynnissä olevassa tutkimuksessa sisämarkkinoilla vallitsevista urheilun rahoituksen esteistä. Tutkimuksesta tiedotettiin valkoisessa kirjassa. Tutkimuksessa pyritään kuvaamaan keskeiset rahoituslähteet, määrittämään eri jäsenvaltioissa ja eri urheilulajeissa käytetyt rahoitusmallit ja analysoimaan EU:n sääntely-ympäristöä ja kansallisia politiikkoja, jotka vaikuttavat urheilun rahoittamiseen.
Lisäksi tutkimuksessa on tarkoitus määritellä tehokkaat liiketoimintamallit, joiden täytyy myös kyetä vastaamaan tuleviin haasteisiin, kuten siihen, miten talouskriisi vaikuttaa julkisen sektorin talousarvioihin tai sponsorointiin, sekä määritellä keinoja vahvistaa ruohonjuuritason urheilutoiminnan kehittämistä koko Euroopan unionissa.
Ruohonjuuritason urheilun rahoitusta koskevat kuulemiset, joihin parlamentin jäsen viittasi, toteutettiin osana tätä tutkimusta. Kuulemisten alustavat tulokset esiteltiin asiaankuuluville sidosryhmille konferenssissa, jossa käsiteltiin ruohonjuuritason urheilun kestäviä rahoitusmalleja sisämarkkinoilla ja jonka tutkimuksen laatija järjesti 16. helmikuuta Brysselissä.
Konferenssin lopputulokset julkaistaan pian sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston verkkosivuilla.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Pidän myönteisenä hänen antamaansa sitoumusta ruohonjuuritason urheilun kehittämiseen.
Lissabonin sopimuksen ratifioinnin vuoksi pidän myönteisenä sitä, että Euroopan unionilla on nyt toimivaltaa urheilun alalla ja että urheilua tuetaan talousarviosta. Voiko komissio ensinnäkin kertoa, millaisen urheiluohjelman se aikoo laatia Euroopan unionille, ja toiseksi sanoa, milloin voimme odottaa komissiolta ensimmäistä tiedonantoa tästä aiheesta?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, aiomme julkistaa urheilua käsittelevän tiedonannon tänä kesänä. Tiedonanto valmistuu siis ennen kesälomaa. Sen pitäisi luoda perusta tehostetulle yhteistyölle, EU:n uudelle urheilua koskevalle toimintasuunnitelmalle sekä päätösluonnokselle EU:n kaksivuotisesta urheiluohjelmasta vuosiksi 2012-2013.
Sillä välin, kuten hyvin tiedätte, meillä on tietenkin vuosina 2009, 2010 ja 2011 meneillään olevia urheilutoimia, joissa keskitytään ruohonjuuritason urheiluun ja urheilun sosiaalisiin näkökohtiin. Vuoden 2009 toimet on jo hyväksytty, ja ne on määrä toteuttaa tänä vuonna. Hyväksymme pian vuoden 2010 toimet, jotka myös valmistuvat parin kuukauden sisällä.
Kuten tietenkin hyvin tiedätte, vuoden 2010 määrärahoja on valitettavasti leikattu kuudesta miljoonasta eurosta kolmeen miljoonaan euroon. Toteutamme vuoden 2011 määrärahojen puitteissa uusia toimia ja saamme uutta testausmateriaalia, jotta voimme laatia ohjelmamme vuosiksi 2012-2013.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä lämpimästi julkilausumastanne, joka koski uuden urheilua koskevan toimintasuunnitelman käynnistämistä, ja lisäksi haluan esittää tähän liittyvän ajatuksen, josta puhutaan myös kulttuuri- ja koulutusvaltiokunnassa. Se liittyy uusiin keskeisiin taitoihin, joihin voidaan lukea nykyään myös liikunnalliset taidot, kulttuurintuntemus ja Euroopan unionin tuntemus. Arvoisa komission jäsen, suunnitteletteko osallistumista keskusteluun eurooppalaisten nuorison keskeisten taitojen uudesta ja hyvin tärkeästä näkökohdasta, niin että keskustelussa painotettaisiin ja korostettaisiin urheilua, EU:n tuntemusta ja kulttuurintuntemusta koskevia kysymyksiä, jotka ovat hyvin tärkeitä eurooppalaisen identiteetin muotoutumisen kannalta?
Androulla Vassiliou
Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Borys, aivan varmasti: kun puhun urheilun yhteiskunnallisesta roolista, opetusta ja harjoittelua koskevat näkökohdat oivat hyvin tärkeitä, ja katson, että opetus on vieläkin tärkeämpää yhteisen eurooppalaisen identiteettimme kannalta. Otamme tämän varmasti huomioon laatiessamme pysyvämpää urheiluohjelmaamme.
Aihe: Maantiekuolemat
Kolme tärkeintä syytä maantiekuolemille ovat ylinopeus, ajaminen huumeiden tai alkoholin vaikutuksen alaisena ja puutteellinen maantieinfrastruktuuri. Mitä komissio aikoo tehdä taistellakseen näitä syitä vastaan?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, vuoteen 2010 jatkuneessa tieliikenneturvallisuutta koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa on toteutettu useita toimia ylinopeuden, huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisen ja rattijuoppouden torjumiseksi sekä tieinfrastruktuurin parantamiseksi. Euroopan parlamentti on osallistunut moniin toimiin yhteispäätösmenettelyssä. Lisätoimet ovat silti tietenkin tarpeen.
Komissio laatii parhaillaan EU:n tieturvallisuusstrategiaa seuraavaa vuosikymmentä varten. Se korostaa asianmukaisen lainvalvonnan sekä liikenteen vaarantamisesta, erityisesti rattijuoppoudesta ja ylinopeudesta, langetettavien seuraamusten merkitystä. EU:n kansalaisten on vaikeaa ymmärtää, miksei muiden jäsenvaltioiden kansalaisia rangaista heidän rikkoessaan lakia. Siksi on tärkeää jatkaa keskustelua rajat ylittävää lainvalvontaa koskevista direktiiviehdotuksista, jotka saivat Euroopan parlamentin täyden tuen mutta joiden hyväksymisen neuvosto esti. Komissio aikoo viedä ehdotusta määrätietoisesti eteenpäin.
Valvonnan ja seuraamusten lisäksi komissio painottaa voimakkaasti myös valistusta ja tiedotusta. Alkoholin ja ylinopeuden osalta pitäisi ehdottaa erityisiä toimia, kuten alkolukkoja tiettyihin ajoneuvoihin tai tiukempien vaatimusten asettamista uusille kuljettajille. Huumeiden vaikutuksen alaisena ajaminen on kasvava ongelma. Komissio odottaa käynnissä olevan DRUID-tutkimushankkeen tarjoavan ideoita konkreettisia toimia varten. Infrastruktuurista totean, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet lainsäädäntöä Euroopan laajuiseen liikenneverkostoon kuuluvien teiden ja tunnelien turvallisesta hoidosta ja turvallisuusvaatimuksista.
Komissio seuraa tietenkin tiiviisti, että jäsenvaltiot panevat säädökset asianmukaisesti täytäntöön. Tieinfrastruktuurin turvallisuudessa ei kuitenkaan ole kyse pelkästään suurista Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvista teistä: 56 prosenttia tieliikennekuolemista tapahtuu maaseututeillä. Siksi komissio aikoo tarkastella voimassa olevan, turvallista hoitoa koskevan lainsäädännön laajentamista koskemaan myös jäsenvaltioiden muuta tieverkostoa. Lisäksi komissio varmistaa, että EU:n rahoitusta tai lainoja saavissa infrastruktuurihankkeissa otetaan turvallisuusvaatimukset huomioon.
Minun on myös korostettava, että EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, paikalliset ja alueelliset elimet, liitot ja tietenkin myös kansalaiset vastaavat yhdessä tieliikenneturvallisuudesta. Jotta ratkaisut olisivat mahdollisimman tehokkaita, niiden on vastattava paikan päällä ilmeneviin konkreettisiin ongelmiin. Seuraavassa EU:n tieturvallisuusstrategiassa ehdotetaan monia tähän periaatteeseen perustuvia toimia. Strategian päätavoitteena on luoda EU:n yhteinen tieturvallisuusalue, joka on osa EU:n yhteistä liikennealuetta, jossa kaikki EU:n kansalaiset hyötyvät EU:n yhtenäisestä turvallisuustasosta.
Jim Higgins
(GA) Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää komission jäsentä. Hänen puheestaan kävi selvästi ilmi, että ylinopeuden ja alkoholin suhteen tieliikenneonnettomuuksien aiheuttajina on tehty paljon työtä. On kuitenkin ilmeistä, ettemme tutki huumeiden vaikutusta näissä tapauksissa. Lähes 25 prosentissa EU:ssa vuosittain tapahtuvista liikenneonnettomuuksista merkittävänä syynä on ajaminen alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena. Näissä onnettomuuksissa kuolee joka vuosi 10 000 ihmistä.
Meidän on kuitenkin tehtävä huumeiden torjumiseksi enemmän, sillä on selvää, että ne ovat tieliikenneonnettomuuksien ja tieliikennekuolemien merkittävä aiheuttaja. Totean komission jäsenelle, että meidän on tehtävä paljon enemmän.
Suhtaudun tutkimukseen myönteisesti, mutta meidän on tehtävä paljon enemmän saadaksemme aikaan tuloksia.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Higgings, jaan tietenkin huolenne. Kuten tiedätte varsin hyvin, huumeisiin liittyy se ongelma, että vaikka meillä on käytettävissämme suhteellisen kehittynyttä teknologiaa, jonka avulla voimme havaita alkoholin vaikutuksen alaiset kuljettajat, huumeiden vaikutusta on paljon vaikeampaa havaita. Meidän on todella tehtävä tutkimusta tarvittavan teknologian kehittämiseksi, sillä tällä hetkellä huumeiden havaitseminen riippuu vain poliisin näköhavainnoista ja edellyttää sitä, että poliisi lähettää kuljettajia lääketieteellisiin tutkimuksiin - ongelma selviää vasta tällöin. Meidän on tietenkin tehtävä enemmän.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos esittämistänne ehdotuksista ongelman ratkaisemiseksi. Haluan kysyä, oletteko samaa mieltä kuin tutkimukset, jotka osoittavat, että matkapuhelimen käyttö ajon aikana voi pidentää kuljettajan reaktioaikaa yhtä paljon kuin alkoholi tai huumeet. Toinen kysymykseni koskee raskaita tavara-ajoneuvoja. Raskaat tavara-ajoneuvot lisäävät riskejä erityisesti pimeään vuorokaudenaikaan, ja kuten hyvin tiedätte, ne vahingoittavat myös teitä, mikä sekin lisää onnettomuuksien määrää. Katsotteko, että meidän pitäisi lisätä ja tehostaa politiikkaa, joka tähtää tavarakuljetusten siirtämiseen maanteiltä raiteille?
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, asia, josta keskustelemme ja jonka kollegani otti esiin kysymyksessään, on hyvin vakava. Niin sanotut tieliikenneonnettomuudet ovat kolareita, jotka johtuvat nähdäkseni monista eri syistä ja aiheuttavat EU:ssa lukuisia kuolemantapauksia.
Haluan siksi esittää teille kaksi kysymystä:
Koska ensinnäkin useimmat kolarit tapahtuvat kaupungeissa ja uhrit ovat useimmiten jalankulkijoita ja pyöräilijöitä, millaiset aloitteet olisivat mielestänne tarpeen "nollatavoitteeseen" tähtäävän politiikan kehittämiseksi eli kuolonuhrien välttämiseksi kaupungeissa, esimerkiksi kiinnittämällä erityistä huomiota kouluihin, pyöräteihin ja niin edelleen?
Toinen kysymykseni on tämä: mitä aiotte tehdä, jotta uhrit ja heidän sukulaisensa saavat oikeutta tämän tavoitteen mukaisesti ja jotta voimme käyttää tätä tavoitetta onnettomuuksien ennaltaehkäisyyn?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, myös komissio suosii selvästi niin sanottua liikennemuotosiirtymää eli tavaran kuljettamista ensisijaisesti rautateitse, mutta tätä on toivottu jo vuosikymmenten ajan. Meidän on nyt löydettävä ja poistettava pullonkaulat, jotka estävät meitä hyödyntämästä rautateitä kunnolla. Meidän on tehtävä monia asioita, ja uskon, että tällä toimikaudella komissio voi viedä asiaa hieman eteenpäin.
Haluan todeta, että ainakin joissakin maissa - myös kotimaassani - matkapuhelinten käyttö ajon aikana on kielletty.
Tieliikenneonnettomuuksien uhrien ja kuolemantapausten määrän vähentämiseen tähtäävistä toimista totean, että tällä komissiolla oli tässä toimintasuunnitelmassa kunnianhimoisena tavoitteenaan vähentää kuolemien määrää 50 prosenttia. Tavoitetta ei saavutettu, mutta kuolemantapausten määrä väheni huomattavasti.
Tämä johtui tietenkin EU:n toimielinten yhteisistä toimista ja ennen kaikkea jäsenvaltioiden toimista. Esimerkiksi kotimaassani kuolemantapausten määrä väheni tällä vuosikymmenellä huomattavasti - lähes kolminkertaisesti. Meillä on varauksia, ja vaikkemme koskaan onnistu vähentämään kuolematapausten määrää nollaan, voimme tehdä paljon niiden vähentämiseksi. Tämä on tietenkin hyvin monimutkainen asia, joka edellyttää päihteettömyyttä, parempia teitä, parempia olosuhteita, valistusta, koulutusta - kaikkia näitä asioita.
Puhemies
(EN) Koska seuraavat kysymykset koskevat samaa aihetta, ne käsitellään yhdessä.
Aihe: Junaonnettomuus Buizingenissa ja elektroniset turvallisuusjärjestelmät
Buizingenissa Belgiassa 15. helmikuuta 2010 sattuneesta vakavasta junaonnettomuudesta syytetään elektronisen turvajärjestelmän puuttumista. Elektroninen turvajärjestelmä jarruttaa junaa automaattisesti, jos se ajaa päin punaisia valoja.
Joissakin jäsenvaltioissa on ollut jo vuosien ajan käytössä kansallisia junan suojajärjestelmiä (ATP-järjestelmiä). Niiden lisäksi tehdään lujasti töitä ERTMS-järjestelmän (Eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä) käyttöönottamiseksi Euroopassa.
Missä määrin ja kuinka kauan eri jäsenvaltiot ovat varustaneet rautateitään ja juniaan kansallisilla ATP-järjestelmillä?
Mikä on nykyinen tilanne ERTMS-järjestelmän käyttöönottamisessa eri jäsenvaltioissa (sekä junissa että rautatielinjoilla)?
Jos jäsenvaltioilla ei vielä ole kansallisia junan suojajärjestelmiä, kannattaako niihin yhä investoida, kun otetaan huomioon parhaillaan käynnissä oleva ERTMS-järjestelmän käyttöönotto ja järjestelmän vaihtamiseen liittyvät huomattavat kustannukset?
Miten vältetään vaara, että rautatieinfrastruktuuri varustetaan ERTMS-järjestelmällä mutta junia ei, tai päinvastoin?
Onko esimerkiksi Intercity-liikenteessä Liegen ja Aachenin välillä nykyisin tätä ongelmaa?
Mitä tässä tilanteessa voidaan ehkä oppia rautatieliikenteen sääntelyn vapauttamisesta Euroopassa?
Aihe: Maanantaina 15. helmikuuta 2010 Buizingenissä tapahtuneen kauhistuttavan junaonnettomuuden syyt
Voiko komissio osoittaa, onko rautatiepalveluiden vapauttaminen vaikuttanut turvallisuuteen?
Komissio totesi kesäkuussa 2008 Belgian rikkovan määräyksiä soveltamalla monimutkaista kolmen jäsenen rakennetta valtion rautatieyhtiön NMBS:n hallinnossa. Onko Belgia tällä välin korjannut komission ilmoittamat puutteet? Miten Belgia on korjannut tilanteen?
Kuinka kauan on eurooppalainen ERTMS-standardi ollut saatavilla? Myöhästyttiinkö kaavaillusta käyttöönottopäivämäärästä? Jos vastaus on myönteinen, mitkä syyt aiheuttivat kyseisen viivästymisen ja mihin korjaaviin toimiin komissio ryhtyi?
Estikö eurooppalaisesta standardista käyty keskustelu rautatieyhtiöitä perustamasta omaa järjestelmää kotimaan yhteyksien turvallisuuden takaamiseksi? Mistä lähtien ovat kyseisiä kansallisia järjestelmiä koskevat tekniset eritelmät olleet saatavilla? Kuinka monessa EU:n 27:stä jäsenvaltiosta on käytössä kansallinen järjestelmä ja mistä lähtien ne ovat olleet käytössä? Missä jäsenvaltioissa asiat ovat parhaimmalla mallilla?
Mikä on Belgian tilanne EU-27:n joukossa rautatieverkon turvallisuuden osalta?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, Buizingenissa maanantaina 15. helmikuuta sattunut junaonnettomuus oli järkyttävä tragedia, ja tämän vakavan onnettomuuden jälkimainingeissa voidaan esittää monia teknisiä ja poliittisia kysymyksiä rautatieliikenteen turvallisuudesta.
Onnettomuuden syyt eivät ole vielä täysin tiedossa, ja EU:n turvallisuusdirektiivin säännösten mukainen tekninen tutkinta on käynnistetty. Belgian tutkintaelin vastaa tutkinnan suorittamisesta. Euroopan rautatieviraston kaksi tutkijaa liittyivät tutkinnasta vastaavaan belgialaistiimiin vain muutama tunti onnettomuuden tapahtumisen jälkeen.
Haluan korostaa, että on asiatonta tehdä johtopäätöksiä, ennen kuin onnettomuuden syyt selviävät.
Onnettomuuden on väitetty liittyvän EU:n sääntöihin tai säännöksiin, niin kuin junaonnettomuuksien yhteydessä aivan liian usein tehdään. Haluan ensinnäkin tuoda hyvin selvästi esiin sanottavani markkinoiden avaamisesta. Kun rautatierahdin ala avattiin kilpailulle ja asetettiin infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyhtiön toimien erottamista koskevia vaatimuksia, käyttöön otettiin myös rautatieliikenteen turvallisuuden ja yhteentoimivuuden kattava tiukka sääntelykehys. Olemme seuranneet rautatieliikenteen avaamista kilpailulle tarkkaan varmistaaksemme, ettei se vaikuta haitallisesti rautatieliikenteen turvallisuuteen, ja indikaattorit osoittavat selvästi, ettei tällaista vaikutusta ole.
En myöskään katso, että onnettomuus olisi yhteydessä Belgialle vuonna 2008 lähettämäämme perusteltuun lausuntoon infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyhtiön välisistä riippuvuussuhteista.
Kaikki väitteet, joiden mukaan rautatieliikenteen turvallisuus on yhteydessä rautatieliikenteen markkinoiden avaamiseen, ovat mielestäni vain tekosyitä kääntää keskustelu pois onnettomuuden todellisista syistä.
Kysymys kansallisten ja eurooppalaisten junavalvontajärjestelmien rinnakkaiskäytöstä voidaan esittää näillä ehdoin. EU:ssa käytetään tällä hetkellä yli kahtakymmentä erilaista kansallista järjestelmää junaliikenteen turvallisuuden takaamiseksi. Kansallisten järjestelmien yhteensopimattomuus on suuri ongelma kansainväliselle junaliikenteelle, sillä veturit on joko vaihdettava joka rajalla tai niihin on asennettava useita järjestelmiä.
Siksi on suunniteltu ja kehitetty EU:ssa käytettävä yhteinen järjestelmä, jota asennetaan parhaillaan EU:n suurille kansainvälisille linjoille ja suuriin kansainvälisiin juniin. Järjestelmää kutsutaan eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmäksi (ERTMS).
Aikatauluista totean, että useimmat kansalliset järjestelmät kehitettiin 1980-luvun alussa. Järjestelmien käyttöönotto on kuitenkin pitkä ja kallis prosessi. Useimmissa maissa, joissa tällaiset järjestelmät ovat käytössä, ne on asennettu vain osaan kansallisista verkoista ja vetureista. Tämä osittainen asennus on vienyt noin kaksikymmentä vuotta.
ERTMS-eritelmät ovat olleet saatavilla vuodesta 2000 lähtien. Vuosina 2000-2005 toteutettiin useita pilottihankkeita. Vuodesta 2005 lähtien on otettu käyttöön monia ERTMS:llä varustettuja linjoja.
Tällä hetkellä kymmenellä jäsenvaltiolla on ERTMS:llä varustettuja linjoja, ja lähes kaikissa jäsenvaltioissa on käynnissä hankkeita. Esimerkiksi Belgiassa Aachenin ja Liègen välinen linja ja sillä kulkevia Intercity-junia on varustettu järjestelmällä.
Siksi ERTMS toimii kansallisten järjestelmien rinnalla luultavasti 20 vuoden ajan. Jotkin jäsenvaltiot hyötyvät eurooppalaisesta järjestelmästä toisia aikaisemmin. Esimerkiksi Italian ja Espanjan suurnopeusverkosto sekä Luxemburgin perinteinen verkosto on varustettu järjestelmällä lähes kokonaan, kun taas 15 jäsenvaltiossa on vain pilottilinjoja tai -hankkeita.
On myös huomattava, että junien automaattiset suojajärjestelmät ovat vain yksi verkoston turvallisuuteen vaikuttava tekijä. Muita turvallisuuden kannalta keskeisiä seikkoja ovat asianmukainen koulutus, hyvä kunnossapito ja tasoristeysten turvallisuuden parantaminen.
Jos tarkastelemme turvallisuusindikaattoreita laajemmin, yleiset tiedot osoittavat, että rautatieliikenteen turvallisuustaso on EU:ssa yleisesti hyvin korkea.
Ivo Belet
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Belgian yksiköiden, Belgian hallituksen, on todellakin otettava tästä tragediasta opikseen. Belgian parlamentissa asiaa ryhtyykin pian käsittelemään erityinen tutkintavaliokunta.
Arvoisa komission jäsen, esitän teille vielä yhden kysymyksen. Mitä mieltä olette sosiaalisesta näkökohdasta - junien henkilökunnan ja erityisesti junakuljettajien työtaakasta? Pitäisikö meidän kenties tarkastella myös tätä asiaa, ja onko mahdollista, että EU:n on asetettava sääntöjä, varsinkin kun matkustajaliikenteen alalla kilpailun odotetaan kiristyvän entisestään lähivuosina?
Frieda Brepoels
(NL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä lämpimästi hänen vastauksistaan moniin hyvin tarkkoihin kysymyksiin. Hän ei vastannut yhteen kysymykseeni, joka liittyi perusteltuun lausuntoon, jonka komissio lähetti Belgialle vuonna 2008. Vuonna 2009 vahvistettiin uudelleen, etteivät Belgian kansalliseen rautatieyhtiöön (SNCB) kuuluva Belgian rautateiden infrastruktuurin hallinto (Infrabel) ja holdingyhtiö olleet toisistaan riippumattomia. Haluaisin tietää, miten kauan komissio antaa vielä SNCB:n todella jatkaa tarvittavia rakenneuudistustoimia?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, puhun aivan aluksi liikenteenharjoittajista ja sosiaalisista kysymyksistä. Voimme tutkia asiaa perinpohjaisesti ja analysoida tilannetta, sillä kilpailun kiristyessä ja liikenteen lisääntyessä meidän pitäisi tietenkin puuttua hyvin vakavasti myös näihin sosiaalisiin näkökohtiin. Meillä on jo useita säädöksiä esimerkiksi lentäjistä lentoliikenteessä. Tunnette varmastikin tieliikenteen ajoaikadirektiivin, ja samankaltaista ajoajan valvontaa pitäisi soveltaa kaikkiin kuljettajiin, myös veturinkuljettajiin.
Katson siis, että meidän pitäisi tarkastella asiaa vakavasti. Myös kansallinen lainsäädäntö on tietenkin otettava huomioon, ja nämä ovat ensisijaisesti kansalliseen lainsäädäntöön kuuluvia kysymyksiä. Tämä on kuitenkin asia, jota meidän pitäisi ehdottomasti tarkastella.
Kerroin, että komissio lähetti Belgialle vuonna 2008 perustellun lausunnon puutteellisista suojatoimista, joilla varmistetaan infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyhtiön välinen riippumattomuus keskeisten tehtävien hoitamisessa, raiteiden jakamisessa ja hinnoittelussa. Belgian viranomaiset vastasivat siihen, ja komission yksiköt tutkivat vastausta ehdottaakseen jatkotoimia.
Palaan kuitenkin nyt junaonnettomuuteen. Tämä oli traaginen tapahtuma, joka olisi pitänyt välttää, mutta emme pysty milloinkaan välttämään onnettomuuksia täysin. Tämä kysymys on erittäin monimutkainen. Oletan tutkinnan tarjoavan konkreettista tietoa siitä, mikä onnettomuuden aiheutti, ja monissa tapauksissa onnettomuus on monien tekijöiden, myös inhimillisten tekijöiden, traaginen summa. 1800-luvulta lähtien on ollut selvää, että punainen valo on käsky pysähtyä. Onnettomuudelle siis tuskin löytyy yhtä hyvin yksinkertaista syytä.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mielestäni meidän pitäisi tehdä tästä onnettomuudesta johtopäätöksiä. Tarkassa tutkinnassa tietenkin selviää, johtuiko onnettomuus inhimillisestä tekijästä, laiteviasta tai järjestelmän puuttumisesta. Kuinka kauan uskotte, että ERTMS:n käyttöönotto kestää? Eikö teidän mielestänne rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen vapautuessa meillä pitäisi olla kansallisista järjestelmistä erillinen palvelujen ja laitteiden erittäin selkeä laadunvarmistusjärjestelmä?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, ERTMS-järjestelmä on tarkoitus ottaa EU:n päärautatieverkoissa käyttöön vuoteen 2015 mennessä. Tämä on siis ajankohta, johon mennessä uskomme, että käyttöönottosuunnitelma pannaan täytäntöön. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että jokainen linja - varsinkaan alueelliset linjat - varustettaisiin tällaisella korkeatasoisella laitteistolla, joten muita järjestelmiä tarvitaan myös. Käyttöönottosuunnitelma on olemassa, mutta kyse on kalliista toimenpiteestä ja suuresta investoinnista.
Eurooppalainen laadunarviointijärjestelmä on hyvä ajatus. Kun puhun koko liikenteen yleisestä kehittämisestä EU:ssa ja viittaan mahdolliseen EU:n yhteiseen liikennealueeseen, tämä tarkoittaa tietenkin sitä, että meidän on yhtenäistettävä laatuvaatimuksia ja palvelujen laatu on säilytettävä hyvin korkeana.
Aihe: Kesä- ja talviaikaan siirtyminen
Haluaisin tiedustella komissiolta, onko vuosittaisesta kesä- ja talviaikaan siirtymisestä tähän mennessä teetetty arviota, jonka mukaan tämä Euroopan unionin kansalaisten jokapäiväistä elämää sekoittava käytäntö olisi perusteltu?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, meillä on tietenkin ollut direktiivi tammikuusta 2001 lähtien, jolloin neuvosto ja parlamentti hyväksyivät nykyisen direktiivin EU:n kesäajasta. Direktiivissä yhtenäistetään EU:ssa noudatettava kesäaikakalenteri. Tämä on yhdeksäs aihetta koskeva direktiivi vuodesta 1980, jolloin ensimmäinen kesäaikadirektiivi hyväksyttiin.
Komissio esitteli mainitsemieni direktiivien mukaisesti vuonna 2007 kertomuksen nykyisen kesäaikajärjestelmän vaikutuksista. Kertomuksessa todettiin, että komission käytettävissä olevien tietojen perusteella kesäaikajärjestelmällä ei ole haittavaikutuksia ja että se säästää jonkin verran energiaa. Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät ole millään tavoin huolissaan nykyisestä järjestelmästä. Yksikään jäsenvaltio ei ole kertomuksen julkaisemisen jälkeen eikä koskaan sitä ennen nykyisen järjestelmän muuttamista.
Jäsen Wlosowicz olisi tuskin voinut löytää sopivampaa henkilöä vastaamaan tähän kysymykseen. Syynä tähän ei ole se, että vastaan liikenteestä, vaan se, että istuin Viron hallituksessa sen tehdessä juuri sen, mihin kysymyksenne tähtää. Teimme ensin vuonna 1999 päätöksen siitä, että lopettaisimme kellon siirtämisen vuonna 2000. Siirryimme yhden ajan järjestelmään. Vuonna 2002 palasimme vanhaan järjestelmään ja otimme käyttöön kesäajan. Minulla on siis henkilökohtaista kokemusta asiasta.
Vuonna 2000 tehtyä muutosta arvosteltiin voimakkaasti kahden epämiellyttävän seurauksen vuoksi. Ensinnäkin illat olivat pimeämpiä. Aamut olivat toki valoisia, mutta päivänvalosta ei ole aamulla mitään hyötyä. Sen sijaan illalla pimeä tulee varhain, ja kun palaa kotiin töistä ja haluaa kuntoilla tai mennä lasten kanssa ulos, onkin jo ilta. Kansalaiset eivät pitäneet tästä lainkaan.
Toiseksi, kuten voitte kuvitella, aikataulut aiheuttivat tietenkin suurta sekaannusta matkajärjestelyissä muihin maihin. Palasimme siis nykyiseen kesäaikajärjestelmään ja siirrämme kelloa kahdesti vuodessa. Ihmiset ovat tyytyväisiä, eikä asiaa ole otettu uudelleen esiin.
Jacek Włosowicz
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kallas, yksi epäilykseni koskee sitä, että joissakin Euroopan maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa, noudatetaan eri aikaa kuin Manner-Euroopassa eikä tämä muutoksen puute aiheuta siellä ongelmia. Eikö kyse ole loppujen lopuksi juuri siitä, että koko EU:n yhtenäistämisestä yhdeksi aikavyöhykkeeksi olisi hyötyä juuri liikenteen näkökulmasta?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kuten sanoin, minulla on asiasta henkilökohtaista kokemusta, enkä näe mitään syytä alkaa muuttaa järjestelmää uudelleen tai tehdä siihen muutoksia. Asia voi mutkistua.
Aihe: Vapauden ja turvallisuuden välinen tasapaino
Maailmanlaajuisen terrorismin aiheuttama liioiteltu pelko on johtanut monissa Euroopan unionin maissa kansalaisvapauksien pelottavaan murentumiseen. Yksi yhteiskuntasopimuksen taustalla olevista periaatteista on, että hallituksen on perusteltava rajoitukset kansalaisten oikeuksiin osoittamalla selvästi ja kiistämättömästi, että kyseiset rajoitukset ovat välttämättömiä kansakunnan yleisen turvallisuuden kannalta. Näyttää siltä, että todistustaakka on siirretty turvallisuustoimia toteuttavilta viranomaisilta niiden kohteena olevalle kansalle.
Hyväksyykö komissio tämän arvion? Miten komissio aikoo menetellä oikaistakseen turvallisuuden ja vapauden välisen epätasapainon?
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, perusoikeuksien suojelua ja edistämistä ei pitäisi nähdä terrorismin jatkuvan uhkan torjuntatoimien vastakohtana, vaan niiden pitäisi kulkea käsi kädessä. Terrorismin torjuntatoimia toteutettaessa on kunnioitettava täysin oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, joiden suojelusta määrätään EU:n perusoikeuskirjassa.
Kyse ei ole kompromissista eikä yhden vaatimuksen tasapainottamisesta suhteessa toiseen, vaan kyse on kummankin vaatimuksen täyttämisestä vaarantamatta tietenkään perusoikeuksia.
Perusoikeuksien kunnioittaminen ei estä tehokkaiden turvatoimien toteuttamista, ja tämä on muuten tunnustettu Tukholman ohjelmassa, jossa EU:n toimielimiä kehotetaan varmistamaan, ettei yksikään terrorismin torjuntaan käytettävä väline loukkaa perusoikeuksia. Katson siksi, että kyse on tasapainosta eikä yhden asian tasapainottamisesta suhteessa toiseen.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, minun puolestani terroristit ja rikolliset voidaan kukistaa. Asia ei ole minulle minkäänlainen ongelma. Olen sen sijaan huolissani siitä, että me parlamentin jäsenet emme korosta Euroopan parlamentissa emmekä jäsenvaltioissamme riittävästi sitä, että odotamme, että tämä tehdään tavalla, joka suojaa kansalaisia kaivamatta maata heidän jalkojensa alta tai heikentämättä heidän yksityisyyttään, niin että tietosuoja säilyy, kansalaisten yksityisyyttä suojellaan ja viattomat ja lainkuuliaiset kansalaiset eivät johdu valtion häirinnän kohteeksi. Tämä on välttämätöntä ottaa huomioon.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen jäsen Mitchellin kanssa täysin samaa mieltä. Tiedätte kuulemiseni perusteella ja niiden toimien perusteella, joita toteutin aiemmin televiestinnästä vastaavana komission jäsenenä, että pidän tietosuojaa hyvin tärkeänä asiana.
Olen pyytänyt uudistamaan vuoden 1995 tietosuojadirektiiviä, niin että se mukautettaisiin vastaamaan nykypäivän teknologiaa, mutta olen myös tehnyt varsin selväksi, ettei yhteiskunnan suojelu ei ole peruste tietojen luovuttamiseen. Muut toimenpiteet eivät saa vaarantaa kansalaisten tietojen yksityisyyttä.
Olen nähnyt, miten parlamentti väitteli ja äänesti SWIFT-kysymyksestä. Komissio ottaa parlamentin näkemykset huomioon laatiessaan uusia valtuuksia, jotta saisimme amerikkalaisten kumppaneidemme kanssa aikaan uuden SWIFT-sopimuksen - sopimuksen, jossa oikeus yksityisyyteen ja terrorismin torjunnan tarve ovat tasapainossa.
Aihe: Vapaaehtoistyötä koskeva vihreä kirja
Voisiko komissio harkita vapaaehtoistyön arvoa koskevan tietoisuuden lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa, että yhdessä vapaaehtoistyön eurooppalaisen teemavuoden viettämistä koskevien aloitteiden kanssa laadittaisiin kattava, vapaaehtoistyötä koskeva vihreä kirja, jotta vapaaehtoistyötä helpotettaisiin, se tunnustettaisiin ja sen arvoa lisättäisiin?
Voisiko komissio edistää vihreän kirjan laatimisen ohella, että muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten ILOn ja YK:n, kanssa rakennettaisiin yhteisvaikutusta John Hopkins -yliopiston ja ILOn vapaaehtoistyöohjelman ja YK:n voittoa tavoittelemattomasta toiminnasta annetun käsikirjan välillä?
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen kovin pahoillani, mutten ole saanut tätä kysymystä. Minulla on täällä monta kysymystä, mutta ei tätä.
(Puhemies ehdotti, että kysymykseen vastattaisiin kirjallisesti.)
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, minulle sopii hyvin, että komission jäsen vastaa minulle kirjallisesti.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen pahoillani. Järjestelyissä on tapahtunut varmastikin jokin virhe.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, toivoisin komission jäsenen kiinnittävän erityistä huomiota siihen, mitä olen ehdottanut vuonna 2011 vietettävän vapaaehtoistyön eurooppalaisen teemavuoden tarjoamien mahdollisuuksien osalta, ja tarkastelemaan kenties myös mahdollisuutta laatia tältä pohjalta vihreä kirja yhteistyössä vapaaehtoisryhmien kanssa ja niin edelleen. Toivon myös, että otatte huomioon sen, miten tärkeää on käyttää joko ILOn ohjeita tai YK:n käsikirjaa mitattaessa vapaaehtoistyötä eri jäsenvaltioissa.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, voin vakuuttaa jäsen Harkinille, että hän saa täsmälliset vastaukset vapaaehtoistyötä koskeviin kysymyksiinsä. Vapaaehtoistyö on hyvin tärkeä asia, ja komissio tekee työtä sen parissa.
Aihe: Perinteisesti jollakin alueella asuvat vähemmistöt
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee Lissabonin sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sellaisen strategian kehittämiseksi, joka suojelisi ja tukisi perinteisesti jollakin alueella asuvia kansanryhmiä ja vähemmistöjä? Mitä käytännön toimia komissio kaavailee?
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, hyvä parlamentin jäsen, tiedätte, että yksi arvoista, joihin Euroopan unioni perustuu, on vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen, ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä tämä mainitaan nimenomaisesti sopimuksen 2 artiklassa. Perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään nimenomaisesti kaikenlainen kieleen tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuva syrjintä. Komissio varmistaa toimivaltuuksiensa mukaisesti, että näitä perusoikeuksia kunnioitetaan EU:n lainsäädännössä, myös jäsenvaltioiden pannessa EU:n lainsäädäntöä täytäntöön.
Myös monet EU:n säädökset ja ohjelmat voivat auttaa parantamaan vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden tilannetta. Komissio aikoo yhdistellä näitä välineitä puuttuakseen ongelmiin, kuten vähemmistöjen edustajien todennäköisesti kohtaamaan syrjintään.
Olette myös tietoisia siitä, että EU:lla on syrjinnän kieltävää lainsäädäntöä, jonka avulla varmistetaan vähemmistöön kuuluvien henkilöiden tasavertainen kohtelu. Komissio on hyväksynyt uuden direktiiviehdotuksen, josta käydään parhaillaan keskustelua ja jolla laajennettaisiin suojelua uskontoon ja vakaumukseen, vammaan, ikään ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvalta syrjinnältä työn ja ammatin lisäksi myös muille aloille.
Lisäksi neuvoston puitepäätöksellä rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmenemistapojen torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin pyritään varmistamaan, että puheista, joilla pyritään lietsomaan vihaa rodun, ihonvärin, uskonnon, alkuperän tai kansalliseen tai etniseen ryhmään kuulumisen perusteella, ja viharikoksista tehdään kaikissa jäsenvaltioissa rangaistavia. Komissio valvoo nyt tämän puitepäätöksen täytäntöönpanoa mahdollisimman tiiviisti, ja tätä varten on perustettu kansallisten asiantuntijoiden ryhmä.
Lisäksi Euroopan unionin perusoikeusvirasto toimii keskeisessä osassa auttaessaan komissiota hoitamaan tehtäviään. Meillä on myös Euroopan neuvoston alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskeva peruskirja sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva puiteyleissopimus.
Haluan sanoa parlamentin jäsenelle toivovani, että useammat jäsenvaltiot noudattaisivat niiden maiden esimerkkiä, jotka ovat jo allekirjoittaneet ja ratifioineet nämä tärkeät yleissopimukset.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tämä viimeinen kohta koskee juuri sitä, mistä olen huolissani. Haluan kysyä jälleen kerran, onko joillakin alueilla perinteisesti asuvien vähemmistöjen auttamiseksi käytettävissä mitään positiivisen syrjinnän välineitä. Meidän pitäisi laatia strategioita näiden ihmisten hyväksi samalla tavalla kuin laadimme niitä muidenkin hyväksi.
Toiseksi kysyn, vastaako myös Wienissä toimiva perusoikeusvirasto tästä ja millä tavoin se pitää yhteyttä kansalaisyhteiskuntaan. Asia tietenkin etenee parhaillaan, mutta koskeeko se myös perinteisiä vähemmistöjä? Mikään ei ole yhtä epäoikeudenmukaista kuin eriarvoisessa asemassa olevien ryhmien tasavertainen kohtelu.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen jäsen Posseltin kanssa samaa mieltä: mikään ei ole epäoikeudenmukaisempaa kuin eriarvoisessa asemassa olevien ryhmien kohtelu samalla tavalla.
Meidän on todella pohdittava sitä, miten käytämme vähäisiä resurssejamme hyvin aktiivisella ja älykkäällä tavalla.
EU:n perusoikeusvirastolla on tietenkin tiettyjä tavoitteita täytettävänään, mutta jos parlamentti tai komissio pyytää sitä hoitamaan jonkin tehtävän, virasto varmasti hoitaa asian.
Kehotan siksi parlamentin jäsentä toimittamaan minulle tiedon siitä, mihin kysymyksiin hän haluaisi pyytää EU:n perusoikeusvirastoa puuttumaan, niin minä katson, mitä on tehtävissä myönteisellä tavalla.
Marc Tarabella
(FR) Arvoisa puhemies, ymmärrän täysin aikatauluvaatimukset. Haluan vain korostaa, että tarvitsemme naisiin kohdistuvaan väkivaltaan keskittyvän teemavuoden, sillä aiheeseen liittyy vielä usein suuria tabuja.
Aivan liian monet naiset joutuvat väkivallan uhreiksi. Väkivalta on tietenkin usein fyysistä, mutta se voi olla myös verbaalista ja psykologista. Lisäksi väkivaltaa tapahtuu usein perheympäristössä, mitä nämä naiset eivät kehtaa myöntää. Tähän ongelmaan keskittyvän teemavuoden avulla voitaisiin epäilemättä varmistaa, että tämä ilmiö - joka on edelleen tabu - vähenisi, ja torjua siten tehokkaammin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei vastattu ajanpuutteen vuoksi, toimitetaan kirjalliset vastaukset (katso liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.50 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
