Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt (fortsättning)
Talmannen
Vi fortsätter nu med anförandena på en minut om frågor av politisk vikt.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman! I dessa tider av klimatförändring och global uppvärmning är det en sak som står klar: vi måste minska utsläppen av växthusgaser och vi måste spara energi. EU försöker redan visa vägen inom detta område, ibland med mer framgång, ibland med mindre. Ibland förekommer det dessutom uppenbara försök att kasta ut barnet med badvattnet, som det så kallade ekodesigndirektivet.
I min valkrets finns det ett mycket framgångsrikt företag vid namn Austria Email AG, som tillverkar elektriska varmvattenberedare. Detta är speciellt praktiskt och användbart i Österrike, eftersom majoriteten av vår elektricitet kommer från vattenkraft och alltså är mycket miljövänlig.
Nu verkar det som om dessa varmvattenberedare kommer att förbjudas i framtiden till följd av ekodesigndirektivet, och i stället kommer folk att tvingas att använda gaseldade värmeaggregat eller gasspisar, vilket inte verkar särskilt förnuftigt, eftersom de är betydligt mindre miljövänliga än dessa elektriska varmvattenberedare. Dessutom är just nu 400 arbetstillfällen i riskzonen i Österrike.
Detta är inte vad vi försöker uppnå. Det är en negativ utveckling. Om vi ska skydda miljön måste vi väl vidta åtgärder som är rimliga, nyttiga och framför allt lämpliga? Hur som helst bör vi inte riskera arbetstillfällen för en produkt som verkligen inte verkar förnuftig.
Véronique De Keyser
(FR) Herr talman! För oss är Euronews ett fantastiskt fönster mot världen. Det är en kanal som jag verkligen tycker om, men jag undrar ofta över innehållet i dess reklam.
När jag slog på min tv i morse såg jag en annons för Makedonien. Och vad kunde jag läsa? ”Ett skatteparadis för företag, genomsnittlig lön 370 euro, 10 procent inkomstskatt” etc.
Om det är på det här sättet Makedonien tänker utforma sin ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, och om jag frågar människorna i min region om de vill att Makedonien ska bli medlem av EU, så kan jag garantera er att det inte kommer att gå. Kan vi fortfarande tillåta att sådana reklaminslag utgör fönstret mot ett socialt Europa vid en tidpunkt när vi diskuterar skatteflykt och kamp mot social dumpning i EU? Det tycker inte jag.
Jag brukade också undra över en annons för Iran. Vid en tidpunkt när Iran utförde offentlig stening brukade vi tillåta reklam för detta himmelska land.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Herr talman! Vi har alla hört talas om översvämningen på Irland under veckoslutet. Betydande skador drabbade många hem, företag, bondgårdar, vägar och vattensystem. Även om det är alldeles för tidigt att göra exakta beräkningar, kan kostnaderna för återställningen uppgå till 500 miljoner euro. Men att vidta lämpliga åtgärder för att hantera denna typ av översvämningar och se till att de aldrig inträffar igen kan kosta miljarder.
Det verkar som om Europeiska solidaritetsfonden kan vara för liten för att hantera denna situation. Jag hoppas emellertid fortfarande att man kommer att godkänna en ansökan. Om inte föreslår jag att man lämnar in en regional ansökan, som skulle kunna godkännas eftersom landets norra, västra och södra delar har drabbats. Många personer i min europeiska valkrets, som omfattar grevskapen Galway, Mayo, Clare, Leitrim och Roscommon, har drabbats av den otäcka översvämning som ägt rum, tillsammans med södra Irland. Jag vädjar till kommissionen om snabbt och praktiskt stöd.
(GA) Herr talman! Jag vill tacka för att jag fick möjlighet att ta upp denna viktiga fråga om översvämningarna som inträffade i mitt land.
Ilda Figueiredo
(PT) När orkanen Ida passerade El Salvador den 6-8 november orsakade den en tragedi med cirka 200 dödsfall och minst 18 saknade, 15 000 hemlösa, 80 skadade skolor och ödeläggelse av skördar och viktig infrastruktur som vägar, elnät, vattenförsörjning, kommunikationer och sjukhus.
Med tanke på att El Salvador är ett av de länder som är hårdast drabbat av ekonomiska och sociala problem i Centralamerika är det viktigt att Europeiska unionen erbjuder ett massivt stöd för att ta itu med det sociala kaoset i spåren av denna naturkatastrof. El Salvador är mycket sårbart för sådana naturkatastrofer och enligt regeringen kommer det att krävas över en miljard euro för att landet ska kunna återställa det som skadats och genomföra en plan för uppbyggnad och riskbegränsning. Därför vill den salvadoranska regeringen att EU avsätter extraordinära medel och ändrar inriktningen på de medel som är tillgängliga från EU.
Detta är deras vädjan, herr talman. Vi begär att den förmedlas till kommissionen och rådet.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Allvarliga problem i samband med äganderättsfrågor leder fortfarande till stress, finansiell ruin och allmänna bekymmer för många medborgare i Europeiska unionen som har investerat i fastigheter i länder som Spanien, Bulgarien och Turkiet. Detta trots de gemensamma ansträngningarna från många av Europaparlamentets ledamöter som arbetar för sina väljares räkning och trots parlamentets grundliga undersökning av frågan, som ledde fram till det väl mottagna Aukenbetänkandet i mars 2009 som vi alla känner till.
Jag har fått klagomål från många av mina väljare som rör problem i samband med fastighetsaffärer i alla dessa länder. Oräkneliga människor har försatts i situationer där komplicerade zonbestämmelser och urbaniseringsplaner har gjort att deras fastigheter har exproprierats utan ersättning.
Det är mycket oroväckande att inga kraftigare åtgärder har vidtagits av EU för att försöka lösa problemet, trots den överväldigande enigheten om att detta kränker EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. Den rättsliga och moraliska grunden för dessa åtgärder är i bästa fall osäker. I värsta fall avslöjar de en korrumperad strategi för stadsutvecklingen.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Jag vill instämma i mina kollegers oro över skillnaden mellan framstegsrapporten om Turkiet på vägen mot ett medlemskap i Europeiska unionen och en artikel som offentliggjordes nyligen i Wall Street Journal Europe. Enligt artikeln bekräftade Turkiets premiärminister under en resa till Iran nyligen att Irans kärnenergiprogram, med hans egna ord, enbart har ett fredligt och filantropiskt syfte. Därmed stöder han Irans ståndpunkt. Även Turkiets allmänna uppträdande, till exempel den 8-9 november när Sudans president besökte Istanbul, visar att denna skillnad är på väg att skapa allvarliga problem. Därför skulle jag vara mycket tacksam om mina kolleger kunde ta till sig de här synpunkterna.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! Europeiska unionen ser gärna sig själv som en demokratisk union av 27 demokratiska stater, men vi måste se till verkligheten. För bara ett par år sedan förbjöd den belgiska regeringen ett av de största politiska partierna. I Tyskland gjorde man ungefär samtidigt ett misslyckat försök att förbjuda ett parti på grundval av anklagelser från statliga funktionärer. I Ungern attackeras oppositionspartier fysiskt av staten, medlemmarna arresteras och torteras. I Storbritannien genomför en våldsam milis, understödd av det styrande partiet och oppositionsledaren, våldsamma och i vissa fall väpnade attacker mot motståndare.
Det finns begränsningar av den fredliga yttrandefriheten i praktiskt taget samtliga EU-länder. Europeiska unionen ligger i själva verket långt framme när det gäller försöken att lagstifta mot olika sinnestillstånd, olika ”fobier” som det brukar heta.
Georgios Papanikolaou
(EL) Herr talman! Mot bakgrund av förhandlingarna om ett avtal om återsändande av olagliga invandrare mellan Europeiska unionen och Turkiet vill jag gärna påpeka att vi behöver ett löfte från Turkiet om att landet kommer att samarbeta för att få bort den olagliga invandringen. Jag vill påminna parlamentet om att 76,5 procent av alla arresteringar av olagliga invandrare på gränsen till EU sker längs den grekiska gränsen. Jag vet att man har nått betydande framgångar i de fall där tredjeländer har samarbetat, exemplen är Italien och Libyen samt Spanien och Mauretanien. Därför behövs det framsteg i avtalen om återsändande. Turkiet måste samarbeta med Frontex, med de grekiska myndigheterna och med myndigheterna i EU.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Delegationen från EU är den enda internationella grupp som övervakar genomförandet av avtalen från augusti och september mellan Ryssland och Georgien. Catherine Ashton bör nu göra helt klart för ryssarna att de måste garantera EU-delegationens tillträde till de separatistiska georgiska territorierna utan ytterligare dröjsmål.
I dag anlände ett franskt helikopterfartyg av typen Mistral till Sankt Petersburg. Att sälja detta moderna krigsfartyg till Ryssland är detsamma som att belöna Kreml för invasionen i Georgien förra året. Enligt chefen för den ryska flottan skulle denna typ av fartyg ha gjort det möjligt för den ryska flottan i augusti 2008 att genomföra sitt uppdrag på 40 minuter i stället för 26 timmar. I så fall skulle president Nicolas Sarkozy inte haft tid att förhindra att herr Putin ockuperade Georgiens huvudstad.
Att förse den ryska flottan med den senaste Nato-tekniken innebär att man tar ansvar för att uppmuntra hökarna i Kreml att genomföra sina militära övningsplaner från september.
Alan Kelly
(EN) Herr talman! Samtidigt som vi träffas här i Strasbourg står halva befolkningen i staden Cork, i min valkrets Munster, utan vatten i sina hem. Och detta är 2009!
University College Cork tvingades stänga under en hel vecka och många studenter i mitt Alma Mater blev i praktiken hemlösa. Butiksägare, husägare och bönder drabbades av räkningar som uppgick till hundratals miljoner euro efter de värsta översvämningarna i mannaminne i framför allt Cork, Tipperary, Limerick och Galway.
Efter de förödande översvämningarna i Centraleuropa 2002 inrättade EU en solidaritetsfond för att hjälpa medlemsstater som har drabbats av naturkatastrofer till följd av sådana översvämningar. Senast var det våra kolleger i nordöstra Rumänien som fick ta emot sådant stöd. Enligt reglerna kan dessa bidrag användas under vissa omständigheter när det förekommer extraordinära regionala katastrofer.
Jag vill nu uppmana ordförande José Manuel Barroso och kommissionsledamot Jerzy Samecki att godkänna Irlands eventuella ansökningar om bidrag från denna fond. Framför allt vill jag uppmana den irländska regeringen att skyndsamt kontakta kommissionen för att lämna in en ansökan. Det är oerhört viktigt att EU och parlamentet sträcker ut en hjälpande hand till de olika kommuner i Irland som har drabbats av fruktansvärda skador.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) I norra Ungern har tiotusentals människor kommit över gränsen från Slovakien för att arbeta, medan tusentals människor har flyttat och numera bor i norra delen av Ungern, i Rajka och andra byar. Tack vare den fantastiska infrastrukturen och Schengenavtalet kan de arbeta i Slovakien och vara bosatta i Ungern. Detta är ett utmärkt exempel på fördelarna med Europeiska unionen.
Enligt undersökningar som gjorts känner sig de slovaker som bor i Ungern hemma i sina nyvalda omgivningar. De lokala myndigheterna funderar nu på att starta slovakiskspråkliga daghem och skolor, trots att det inte gäller ungerska medborgare. Tvåspråkigheten är en viktig tillgång i Ungern.
I Slovakien är processen den motsatta. Där utsätts den ungerska etniska gruppen som har bott där i tusentals år för allvarlig diskriminering vad gäller språkrättigheter. Ungerska betraktas som ett andra klassens språk, underordnat det officiella språket. Detta är en skam för hela EU!
Sonia Alfano
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill uppmärksamma parlamentet på reglerna om bolagsöverlåtelser i direktiv 2001/23/EG.
Jag säger detta eftersom Eutelia S.p.A., ett italienskt företag inom telekommunikations- och informationsteknik, räknar ett antal mycket viktiga företag bland sina kunder, men inte bara företag: Eutelia erbjuder också sina tjänster åt italienska riksbanken, deputeradekammaren och italienska senaten. Företaget är också inblandat i Schengenprojektet, så det hanterar strikt konfidentiella uppgifter.
I maj 2009 avyttrade Eutelia praktiskt taget hela sina IT-avdelning och överförde den till sitt dotterbolag Agile, som bara förfogar över 96 000 euro för att betala sina 2 000 anställda. I oktober 2009 fick 1 192 personer besked om att de var övertaliga. Dessa personer är fortfarande anställda, trots att de har varslats. Det löjliga är sedan att den regel som jag nämnde nyss innehåller särskilda krav på entreprenöranda hos den som förvärvar delar av verksamheter ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Cornelia Ernst
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Jag tar bestämt avstånd från de åtgärder som Tyskland vidtar för att deportera romer och andra minoriteter till Kosovo. Snart ska cirka 2 500 personer deporteras per år. Dessa åtgärder berör direkt 10 000 romer, men även egypter och ashkalier.
Många av dessa personer har i över ett decennium varit bosatta i Tyskland där de har funnit skydd från bortdrivning, förföljelse och våld. Man börjar också deportera människor från Österrike, Belgien, Ungern och Frankrike. Jag motsätter mig dessa deportationer på grund av att minoriteternas situation i Kosovo, framför allt romernas, är outhärdlig. Arbetslösheten i denna grupp ligger på nästan 100 procent och i Kosovo finns det inga möjligheter att ge dessa människor anständiga bostäder. Deras framtidsutsikter är antingen att leva i ett läger eller i det blyförgiftade Mitrovica. Slutligen vill jag också vädja till det ansvar som Tyskland har, på grund av sin historia, för offren för andra världskriget, inklusive romerna och sinterna som systematiskt förföljdes och mördades. Ett visst mått av ansvarstagande krävs också i detta fall ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Nuno Melo
(PT) Jag vill bara varna för farorna med en sjukdom som hotar barrträden i Europeiska unionen, nämligen tallvedsnematod, som uppkom i Amerika. Den har påträffats i Sétubalregionen i Portugal, och har redan spritt sig till andra delar av Portugal och Spanien. Det enda effektiva sättet att bekämpa sjukdomen är att avverka eller bränna träden.
Det kan vara värt att påpeka att skog täcker 38 procent av det portugisiska territoriet och utgör hem för 400 000 markägare. Skogen svarar för 14 procent av näringslivets BNP, 9 procent av industriarbetena och 12 procent av exporten. I slutändan är skogarna i Europeiska unionen i riskzonen. Det är därför jag påpekar detta och det är därför nödvändigt att utarbeta en nödplan för att förhindra att sjukdomen, som hittills är begränsad till den iberiska halvön, sprider sig i övriga EU.
En nödplan måste också finansieras i en sådan omfattning att vi kan bli av med problemet, som hotar många företag och tvingar dem att slå igen och som skadar många anställda genom att beröva dem deras utkomstmöjligheter. Hela EU har ett ansvar för att göra något åt detta.
Romana Jordan Cizelj
(SL) För det första vill jag å det bestämdaste protestera mot det som min kollega från Österrike sade tidigare om skyddet av minoriteter i Slovenien. Slovenien har verkligen ett mycket bra skydd för minoriteter och vi önskar bara att de slovenska minoriteter som är bosatta i våra grannländer hade liknande rättigheter.
Låt mig så ta upp en annan fråga. I denna era av informationsteknik sprids informationen mellan människor mycket snabbt. Ju mer alarmerande nyheten är, desto snabbare sprids den, och därför kommer informationens korrekthet ofta i andra hand. Det som är särskilt viktigt i detta sammanhang är nyheter som påverkar människors hälsa och kostvanor.
Under de senaste veckorna i Slovenien har det spridits helt felaktiga nyheter via e-post om Codex Alimentarius. Det enda vi som är ledamöter av Europaparlamentet kan göra i sådana fall är att ställa frågor till kommissionen och sedan vänta ett par veckor på experternas svar. Men vi måste kunna vidta åtgärder omedelbart, för skadan sker under en mycket kort tid.
Därför tycker jag att kommissionen bör överväga att inrätta en informationsportal online där alla medborgare som vill kontakta kommissionen direkt kan få ett svar inom högst tre dagar.
Ioan Enciu
(RO) Att Lissabonfördraget träder i kraft och Stockholmsprogrammet antas får utan tvekan positiva effekter för EU:s medborgare inom det nya området med frihet, säkerhet och rättvisa.
När det gäller olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet tyder prognoserna för de kommande åren på att inflödet av migranter kommer att öka, bland annat vid Europeiska unionens östra gräns. Jag tänker framför allt på republiken Moldavien. I efterdyningarna efter de politiska förändringar som har ägt rum i landet har det tydligt uttryckt en önskan om att integreras i EU, men det befinner sig just nu i en sårbar ekonomisk position. Landet har också begränsad förmåga att hantera frågor som migration och brott vid gränserna. För att stärka de egna yttre gränserna och skapa en säkerhetszon måste EU bevilja Moldavien omfattande ekonomiskt stöd om landet ska kunna öka sin förmåga att vidta åtgärder.
Europeiska unionen måste skyndsamt förslå ett associeringsavtal med en tydlig tidsplan för landets framtida anslutning till EU. Det kommer att göra integrationen mycket lättare, och en framgång för det samarbetet kan också bli en modell för andra stater som gränsar till EU.
Seán Kelly
(GA) Herr talman! Tack för att jag får en chans att säga ett par ord om den ovanliga översvämning som drabbade Irland under veckoslutet.
(EN) Några av mina kolleger har talat om den unika översvämning som drabbade Irland under veckoslutet. Jag besökte själv några av de drabbade platserna i min egen valkrets, städer som Clonmel, Killarney, Bandon och naturligtvis Cork City, som kommer att vara utan vatten i minst en vecka till. University College Cork är också stängt som resultat av dessa unika översvämningar som kanske beror på klimatförändringen som vi talar om så ofta i parlamentet.
Två saker måste ske. För det första måste den irländska regeringen se till att den och de lokala myndigheterna tillämpar EU:s översvämningsdirektiv. Detta är av största betydelse och måste göras. För det andra bör den irländska regeringen lämna in en ansökan till EU om finansiering från EU:s solidaritetsfond, så att nödbistånd kan ges till dem som bäst behöver det, precis som man gjorde tidigare för länder som Tyskland, Frankrike, Tjeckien och Österrike.
Zoran Thaler
(EN) Herr talman! Två ungdomsaktivister och bloggare från Azerbajdzjan, Emin Abdullayev och Adnan Hajizade, har dömts till två och ett halvt respektive två års fängelse i en orättvis rättegång. Anklagelserna mot dem var påhittade och de hade fängslats enbart för att de utövade sin rätt till yttrande- och föreningsfrihet.
Myndigheterna i Azerbajdzjan måste omedelbart och ovillkorligen frisläppa samvetsfångarna Adnan Hajizade och Emin Abdullayev. Rådet, kommissionen och medlemsstaterna i Europeiska unionen måste ta upp frågan om demokrati och mänskliga rättigheter med regeringen i Azerbajdzjan. Den måste påminnas om att demokratisering är ett av målen för östpartnerskapet, och Azerbajdzjan ingår i det initiativet. Azerbajdzjan måste leva upp till sina skyldigheter som medlem av Europarådet och som en partner till EU.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! Den imperialistiska politiken till stöd för Israel från USA och Nato och uppgraderingen av förbindelserna och de allmänna frågorna i associeringsavtalet mellan EU och Israel stärker Israels aggression och omedgörlighet mot det palestinska folket. Enligt statistiken har det här året varit det blodigaste hittills för palestinierna. Totalt har 1 443 palestinier mördats enbart under den israeliska arméns militära operation Molten Lead, och 9 600 palestinier hålls olagligt fängslade utan rättegång i israeliska fängelser. Skammens mur är 450 kilometer lång och den ska enligt planerna förlängas till 750 kilometer. Bostäder och infrastruktur raseras på Västbanken och i östra Jerusalem. Vi uttrycker vår solidaritet med det palestinska folket och kräver en omedelbar, rättvis och realistisk lösning på Palestinafrågan: skapandet av en självständig palestinsk stat inom 1967 års gränser, med huvudstad i östra Jerusalem, en stat som ska vara suverän på det egna territoriet och inom de egna gränserna. Överenskommelsen ska också innehålla bestämmelser om att flyktingar ska kunna återvända och att allt arabiskt territorium som ockuperats av Israel sedan 1967 ska återlämnas.
Kinga Göncz
(HU) Jag vill uppmärksamma er på den fråga som Cornelia Ernst tog upp tidigare. Jag tänker på processen att återföra de personer som skingrades eller som tvingades fly under kriget i Jugoslavien, en process som inleddes efter förhandlingar och undertecknande av avtal om återvändande. Process har startat såväl på frivillig grund som med tvång, något som i första hand drabbar och omfattar de minoriteter som är bosatta i Kosovo, främst romerna, som hamnar i en mycket svår situation till följd av denna process.
Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi tar hänsyn till rekommendationerna från internationella organisationer när det gäller att genomföra dessa avtal om återsändande. Vi vet att Kosovo fullständigt saknar social och ekonomisk infrastruktur för att kunna ta hand om dessa människor. Den situation som utvecklas här är beklaglig. Jag tycker att Europaparlamentet måste säga ifrån om detta.
Evelyn Regner
(DE) Herr talman! Förra torsdagen offentliggjordes nyheten om de otroligt otäcka mord som ägt rum i Peru. Enligt nyhetsbyråernas rapporter har ett gäng halshuggit sina offer och tagit fett från deras kroppar som sedan sålts för 10 000 euro per liter till europeiska kosmetikaföretag. Är dessa rapporter sanna?
Under alla omständigheter var detta obegripligt gräsliga mord. Efter att ha mottagit dessa ruskiga rapporter är det nu upp till oss att ta reda på om de faktiskt är sanna. Faktum kvarstår att vi européer absolut måste gå till botten med frågan för att kunna utesluta möjligheten att, som det påstås i rapporterna, europeiska läkemedels- eller kosmetikaföretag på något sätt skulle vara kopplade till dessa obegripligt otäcka mord.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
Det var betydligt fler anföranden än vanligt, över 40, på grund av den tid vi hade till vårt förfogande. När det finns möjlighet kommer vi att ge större möjligheter att tala än vad som anges i arbetsordningen, som tillåter högst 30 sådana anföranden.
