Förslag till allmän budget 2008, ändrat av rådet (alla avsnitt) (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Kyösti Virrankoski och Ville Itälä, för budgetutskottet, om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (alla avsnitt) och ändringsskrivelserna nr 1/2008 (13659/2007 - C6-0341/2007) och 2/2008 (15716/2007 - C6-0435/2007) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008.
Ville Itälä
föredragande. - (EN) Herr talman! Som föredragande vill jag varmt tacka budgetutskottets ordförande Reimer Böge. Det är hans förtjänst att medlingen ledde till ett så balanserat resultat. Jag vill även tacka min medföredragande Kyösti Virrankoski för hans fantastiska samarbete under budgetprocessen. Jag är särskilt tacksam för att Kyösti Virrankoski möjliggjorde pilotprojekten till stöd för en hållbar utveckling av Östersjön.
Mitt främsta mål som föredragande för parlamentets och övriga institutioners budgetar var att en eventuell ökning skulle bli så liten som möjligt. Det är därför jag kallar denna budget ”skattebetalarnas budget”. Målet har uppnåtts och ökningen ligger under fyra procent.
(FI) Jag vill bara påminna alla om att artikel 48 i förslaget till resolution handlar om artikel 29 i Europaparlamentets ledamotsstadga. Administrationen har begärt att vi ska skicka ett brev till alla medlemsstaters regeringar och fråga hur de vill att ledamöterna ska förfara om de blir omvalda, med tanke på stadgan för nya ledamöter. Jag hoppas att mitt ändringsförslag angående detta går igenom och att frågan tas itu med via kvestorerna, eftersom det är det rätta sättet att ta itu med detta på.
Eftersom vi också har haft en allmän debatt om den här frågan skulle jag vilja säga att artikel 29, som rådet beslutat om, innebär att medlemsstaternas regeringar beslutar om de ska tillämpa de gamla eller de nya reglerna på omvalda ledamöter. Ledamöterna kan inte välja själva. Dessutom är det, eftersom det är en angelägenhet för kvestorerna, helt enkelt rätt att de också ska bestämma när brevet ska skickas.
Talmannen
Kyösti Virrankoski har nu ordet i ytterligare två och en halv minut, i egenskap av föredragande.
Kyösti Virrankoski
föredragande. - (EN) Herr talman! Ursäkta, men har jag två och en halv eller fem minuter?
Talmannen
Enligt mina anteckningar från sekretariatet finns det två föredragande och de har två och en halv minut var.
Mina damer och herrar! Det här är inte en gemensam debatt med två betänkanden och en föredragande som diskuterar varje betänkande, vilket ibland annars är fallet. Det är ett betänkande med två medföredragande, så de delar båda på de fem minuterna.
Hur som helst, herr Virrankoski, är ordet ert och försök att ge en sammanfattning. Som alla ledamöter vet är jag ganska flexibel med anförandetiden, och jag skulle vilja be er börja debatten för vi har redan förlorat en och en halv minut genom detta avbrott.
Kyösti Virrankoski
föredragande. - (FI) Herr talman! Hela summan för Europeiska unionens budget för nästa år är 129 149 700 000 euro för åtagandebemyndiganden och 120 346 800 000 för betalningsbemyndiganden. Även om det är en ökning med 5,71 procent utgör betalningarna endast 0,96 procent av BNI, dvs. 9,3 miljarder inom den fleråriga budgetramen.
Parlamentets ovillkorliga prioritet har varit budgetrubrik 1: hållbar tillväxt och konkurrenskraft. Parlamentet gjorde mycket för att främja finansiering av det tvååriga projektet för positioneringssystemet Galileo och Europeiska institutet för innovation och teknik. Vi lyckades med detta. Rådet samtyckte till en översyn av den fleråriga budgetramen så att Galileoprojektet skulle kunna finansieras helt genom EU:s budget. Det var inte längre fråga om att fortsätta med detta på ett vagt och fragmenterat sätt. Ett val måste göras i budgetförfarandet: att antingen fortsätta med alla resurser som krävs eller att avsluta projektet omedelbart.
Rådet valde att fortsätta, vilket var tur för Europas del. Vi vill tacka det portugisiska ordförandeskapet för detta, vilket möjliggjordes genom deras skickliga arbete. Vi tog de medel som behövdes till detta, 1,5 miljoner euro, från detta års oanvända jordbruksutgifter, och 200 miljoner euro från flexibilitetsmekanismen, och resten fick vi genom att prioritera och omfördela utgifter från rubrik 1a. Att rädda Galileoprojektet var en stor seger för parlamentet i budgetförfarandet.
Ett annat viktigt mål som uppnåddes var främjandet av EU:s yttre åtgärder. För detta erhölls 70 miljoner euro från flexibilitetsmekanismen. Allt detta behövs för sådana åtgärder som förberedelser för polisuppdraget i Kosovo och de fortsatt svåra utmaningarna för Palestina samt för att vara redo att inleda dessa åtgärder.
Budgetutskottet har inrättat en särskild reserv för att öka aktivitetsbaserad förvaltning. Detta återkommer vi till i resolutionen.
Ett särskilt problem är förvaltningen av strukturfonderna. Mer än hälften av de operativa programmen har ännu inte godkänts. Det är viktigt att de godkänns omedelbart.
Slutligen vill jag särskilt tacka företrädarna för det portugisiska ordförandeskapet för deras utmärkta arbete. Jag vill också tacka kommissionsledamot Dalia Grybauskaitför hennes konstruktiva tillvägagångssätt och hennes initiativ. Jag vill också tacka budgetutskottets ordförande Reimer Böge, alla samordnare och alla ledamöter. Tack också till budgetutskottets ledamöter och ledamöterna i min egen grupp som kunde komma med goda resultat då budgeten utarbetades, trots att tidsfristen var knapp.
Med dessa ord överlämnar jag budgeten till parlamentet för diskussion under plenarsammanträdet.
(Applåder)
Talmannen
Tack så mycket, Herr Virrankoski, och ursäkta missförståndet som kanske fick er att skynda på ert anförande en aning pga. tidsbrist.
Emanuel Santos
rådets ordförande. - (PT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag är glad över att få delta i er debatt om andra behandlingen av budgeten för 2008. Jag har lyssnat noggrant till de två första anförandena och vill tacka för att ni lovordar vårt gemensamma arbete.
Som vanligt var budgetförfarandet för 2008 ytterst komplicerat och jag är glad över att kunna konstatera att ni har för avsikt att i 2008 års budget fullt ut följa den överenskommelse som våra båda institutioner ingick vid förlikningssammanträdet om budgeten den 23 november 2007. Överenskommelsen hade två, men lika viktiga målsättningar: för det första att ange ramen för upprättandet av 2008 års budget för att göra det möjligt för Europeiska unionen att fungera korrekt och för att EU-politiken ska kunna genomföras på korrekt sätt. För det andra att garantera finansieringen av Galileoprojektet, ett av de viktigaste projekt som Europeiska unionen har genomfört på politisk, industriell och finansiell nivå under de senaste åren. Låt mig i det här sammanhanget få säga att jag är stolt över den ledande roll som Europaparlamentet och rådet tillsammans har spelat i egenskap av budgetmyndighet med stöd av kommissionen i de övergripande överenskommelser som har uppnåtts om Galileoprojektet.
Den 23 november 2007 lyckades vi nå en överenskommelse om en gemenskapsbudget för ett sådant viktigt projekt, och därigenom påskyndades godkännandet av alla de andra rättsliga och tekniska aspekterna. Finansieringsbeslutet var tveklöst ett avgörande steg mot att leda in Galileoprojektet på dess slutliga bana.
Jag vill dessutom säga att rådet gläder sig över den överenskommelse som vi har nått om budgeten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för 2008. Det är en mycket viktig politisk prioritering för Europeiska unionen. Jag anser också att 2008 års budget som helhet är en balanserad kompromiss mellan å ena sidan nödvändig budgetdisciplin och solid finansiell förvaltning och å andra sidan vår plikt att uppfylla EU-medborgarnas förväntningar.
Låt mig få tillägga att detta tillfredsställande resultat endast har varit möjligt att uppnå tack vare synergin mellan deltagarnas insatser och det utmärkta och konstruktiva klimat som ända från början har kännetecknat hela processen.
Jag måste därför avsluta mitt anförande med att ta tillfället i akt och personligen tacka budgetutskottets ordförande Reimer Böge för hans uppriktighet och den vilja till dialog som han har visat under förhandlingarna, samt även de båda föredragandena Kyösti Virrankoski och Ville Itälä för deras konstruktiva interinstitutionella samarbete. Jag vill också tacka mina kolleger i Ekofinrådet och alla dem som har arbetat tillsammans med dem för deras kraftfulla stöd till ordförandeskapet. Jag vill särskilt tacka kommissionsledamot Dalia Grybauskaitė, som fullt ut har spelat rollen som neutral medlare, och sist, men inte minst, vill jag också tacka personalen vid de tre institutioner som deltog i de tre förhandlingarna för deras mycket värdefulla och professionella bidrag. Till er alla, tack så mycket.
Dalia Grybauskaitė
Gratulationer till er alla. Jag vill påminna er om att Europeiska kommissionen, då den lade fram förslaget till allmän budget för 2008, anslog den största andelen av utgifterna till investeringar i utveckling och ekonomisk tillväxt. Det är en oväntad punkt i Europas finansiella historia när medel som anslås till utveckling av den ekonomiska konkurrenskraften utgör den största andelen av budgeten.
Det är en ny, historisk egenskap hos EU:s budget och den återspeglar EU:s politiska prioriteringar - konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, sammanhållning och social harmoni.
En betydande del av förhandlingarna om 2008 års budget var nödvändigheten att fatta beslut om två innovativa transeuropeiska projekt - Galileoprojektet och utvecklingen av Europeiska institutet för teknik.
Budgetförhandlingarna har verkligen varit komplicerade. Den konstruktiva ståndpunkt som Europaparlamentet och kommissionen intagit har dock gjort det möjligt att uppnå positiva resultat.
Jag vill tacka Europaparlamentet och särskilt budgetutskottets föredragande, Kyösti Virrankoski, för att han har beaktat kommissionens förklaringar om vissa reserver. Vid första behandlingen lyftes dessa reservanslag. Jag skulle dock vilja påpeka att det fortfarande finns olösta problem som kommissionen har uppmärksammat parlamentet på.
(EN) Det finns dock fortfarande en del reserver som gör det svårare och mer komplicerat att genomföra budgeten, och jag hoppas de kan lyftas så snart som möjligt.
Det är särskilt två reserver som ger upphov till bekymmer, och jag vill uppmärksamma kammaren på dem. Genom den ena reserven minskas löneutrymmet för personal på huvudkontoret för politikområdet externa åtgärder med 17 miljoner euro, vilket innebär att kommissionen inte skulle kunna tillsätta några tjänster utan vara tvungen att införa anställningsstopp från och med januari. Det betyder dock att det skulle finnas 22 miljoner euro i den gemensamma reserven för personallöner, och jag hoppas verkligen att parlamentet kan tänka om i denna fråga under plenarsammanträdet.
När det gäller den allmänna reserven för löner på fem miljoner euro har kommissionen gjort ett fast åtagande om att överlämna den erforderliga studien av genomförandet av den verksamhetsbaserade förvaltningen och de rapporter som parlamentet efterfrågar om uppföljningen eller granskningen samt om genomförandet av artikel 44 i det interinstitutionella avtalet.
När det gäller den efterfrågade handlingsplanen om en omorganisering av samordnings- och stödåtgärderna vill jag dock på kommissionens vägnar vara mycket tydlig. Europaparlamentet kommer att få fullständig information om de olika stegen under uppföljningen av granskningen. Detta är en utfästelse från kommissionen. Jag vill dock betona att kommissionen inte kan inleda en stor omorganisation under det sista året av mandatperioden, och den kommer därför inte att utarbeta någon handlingsplan i det avseendet. Större organisationsfrågor kan endast nästa kommission fatta beslut om.
Kommissionen avser att fortlöpande genomföra resultaten av den pågående bedömningen av de olika åtgärder som fastställts under granskningen. Vi använder en stegvis metod. Vi har börjat arbeta med kommunikationsåtgärderna, delegationsnätet, balansen och utformningen av kategorierna i kommissionens tjänsteförteckning. Detta har vi lovat och kommer vi att hålla.
Vi hoppas att parlamentet tar hänsyn till våra åtaganden och vår förmåga att uppfylla dem och att parlamentet omprövar sina förslag under omröstningen på torsdag.
ledamot av kommissionen. - (LT) Jag skulle vilja avsluta med att tacka Europaparlamentet, särskilt budgetutskottets ordförande Reimer Böge och budgetutskottets föredragande Kyösti Virrankoski, samt rådet, särskilt Emanuel Santos, för deras mycket effektiva samarbete och konstruktiva roll. Jag hoppas verkligen att dagens debatt kommer att visa sig ha varit värdefull och fruktbar och att den kommer att bidra till resultatet av omröstningen om Europeiska unionens budget för 2008.
Richard James Ashworth
för PPE-DE-gruppen. - (EN) Herr talman! Budgeten för 2008 är ett bra resultat och jag måste gratulera mina kolleger i budgetutskottet till detta, särskilt ordföranden Reimer Böge och de två föredragandena Kyösti Virrankoski och Ville Itälä som enligt min mening har utfört ett utmärkt arbete. Jag håller med kommissionsledamoten om att denna budget är bättre anpassad till unionens skiftande prioriteringar och lämpligare för de utmaningar vi står inför.
Jag välkomnar att den utgör 0,96 procent av BNI och det gläder mig även att finansieringen av Frontex är bättre anpassad till de utmaningar som denna organisation står inför.
Det finns dock två orosmoment. Det första är Galileo, och även om det inte är min uppgift att uttala mig om detta projekts tekniska förtjänster kan och måste jag utan tvekan uttala mig om den budgetdisciplin som införs. Jag fann det oroväckande att den privata sektorn inte verkade vara särskilt villig att investera i detta projekt. Det verkar som om det finns lite eller inget utrymme alls för att överskrida kostnaderna och tidsplanen för projektet, vilket i princip är oundvikligt, och det bekymrar mig att den planerade affärsmodellen efter utvecklingsfasen lämnar mycket övrigt att önska.
Den andra frågan jag vill nämna är att denna budget hamnar i skuggan av revisionsrättens rapport. Jag måste säga att detta efter tretton misslyckade försök är något vi måste ta på största allvar. Detta skadar allvarligt allmänhetens syn på EU.
Två saker är glasklara. Nu vänder jag mig till ordförandeskapet, medlemsstaterna och kommissionen. De måste fästa större vikt vid att uppnå en positiv revisionsförklaring eftersom - jag säger det igen - det är mycket, mycket skadligt för synen på unionen. För det andra menar jag att det är dags för parlamentet att verkligen se till att villkoren i det interinstitutionella avtalet uppfylls.
Catherine Guy-Quint
för PSE-gruppen. - (FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, ärade ordförande, mina damer och herrar! EU:s allmänna budget återspeglar de stora ekonomiska tendenser som karaktäriseras av pågående finansiella projekt. 120 miljarder euro kommer att avsättas till betalningsbemyndiganden, vilket utgör 0,96 procent av medlemsstaternas totala BNI. Det är en ganska blygsam del, och långtifrån de verkliga behoven för de politiska projekt som tillkännagivits av EU:s beslutsfattare i rådet, kommissionen och också här i parlamentet.
Vi har ofta här i parlamentet angett orsakerna till detta: nationell egoism som sätter den gemensamma båten i gungning, kommissionens överdrivna försiktighet när det gäller genomförandet av riktlinjerna för budgeten och EU:s allmänna oförmåga att presentera innovativa, realistiska projekt. I år har vi återigen - med ledning av våra utmärkta föredragande - däribland Kyösti Virrankoski - varit tvungna att finna lösningar för att utveckla en politik som vi anser är nödvändig och nya pilotprojekt som EU:s medborgare förväntar sig. I år har vi återigen fått se en smal ekonomisk ram för EU:s internationella åtgärder, vilket inte underlättar för oss när vi behandlar våra åtaganden om Palestina och Kosovo.
I år lyckades dock ett projekt övervinna denna rigiditet: Galileoprojektet. Jag vill särskilt tacka kommissionsledamot Dalia Grybauskaitė, Luis Romero Requena, Reimer Böge och Kyösti Virrankoski och hela budgetutskottet, både ledamöter och handläggare, vars fasta övertygelse och förhandlingsstrategi belönades genom finansieringsavtalet med rådet. Jag vill säga: ”Som tur var var kommissionen och parlamentet där”, men jag måste också betona det portugisiska ordförandeskapets och även Emanuel Santos betydelse. Han fick saker och ting att gå framåt tack vare sitt kunnande och sin förmåga att lyssna. Vi bör komma ihåg att efter förhandlingarna är det hela Europa som har säkerställt att Galileoprojektet helt och hållet finansieras genom gemenskapsmedel. Tillsammans med Europeiska institutet för teknik uppgår paketet till 2,7 miljarder euro utan att någon EU-politik äventyras.
Detta exempel på gemensamt politiskt krav är ett sällsynt inslag i Europaparlamentets budgethistoria. Den socialdemokratiska gruppen tolkar detta som ett hoppingivande tecken, inte endast därför att EU:s satellitnavigeringssystem kommer att bli självständigt från och med 2013, utan också därför att det visar på Europaparlamentets förmåga att använda sin makt och fullfölja sitt ansvar då EU:s budgetmässiga framtid förbereds.
Anne E. Jensen
för ALDE-gruppen. - (DA) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande! På gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europas vägnar vill jag också betona det utmärkta förhandlingsresultat som vi kan glädja oss åt vid antagandet av 2008 års budget på torsdag. Jag gratulerar min kollega Kyösti Virrankoski i hans egenskap av föredragande för kommissionens budget. Han har lyckats göra vad många har trott varit omöjligt, nämligen att få till stånd en kompromiss om översyn av den fleråriga budgetramen och budgetplanen utan att vi har varit tvungna att kalla in stats- och regeringscheferna eller låta en storskalig dramatisk debatt äga rum sent i december.
Det förhandlingsresultat som ligger framför oss ger oss de miljarder som är nödvändiga för att finansiera satellitnavigeringssystemet Galileo utan att vi måste minska finansieringen till andra viktiga program. Det är jordbrukspengar som blivit tillgängliga, det är pengar från flexibilitetsmekanismen och pengar som annars inte skulle ha utnyttjats som nu används till att garantera att EU kan fortsätta framåt med den viktiga investeringen i Galileo. Pengarna kommer att ställa grundläggande infrastruktur och viktiga kunskaper till fullt förfogande för EU. Man har också fått fram extra pengar till Palestina och Kosovo genom att använda flexibilitetsmekanismen.
På det hela taget har vi kommit fram till en historiskt bra lösning här. Vi behöver en mer flexibel EU-budget, där vi varje år kan säkerställa finansiering till viktiga behov. Detta innebär inte nödvändigtvis en dyrare budget, utan en striktare tillämpning av bestämmelserna och fokusering på relevanta problem. Många personer har bidragit till den utmärkta lösningen. Dalia Grybauskaithar väglett oss med både klokhet och auktoritet. Parlamentet har varit enigt och har garanterat stöd till kommissionens önskemål. Jag vill tacka budgetutskottets ordförande Reimer Böge för hans starka och handlingskraftiga ledarskap, och också samordnarna för de övriga grupperna för deras utmärkta samarbete. Jag vill också tacka Ville Itälä för hans goda insatser och det portugisiska ordförandeskapet för det arbete som utförts för att uppnå detta utmärkta resultat. Det har blivit en seger både för EU och för det sunda förnuftet.
Wiesław Stefan Kuc
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! I dag har vi diskuterat förslaget till Europeiska unionens budget för 2008 för sista gången. Diskussionen tycks motsvara våra förväntningar, men den hetaste debatten har som vanligt gällt budgetens storlek. Vi måste dock röra oss inom den överenskomna ramen och anpassa enskilda poster till den.
Vi strävade efter att beakta alla ändringsförslag, men ibland visade det sig vara omöjligt, eftersom de uteslöt varandra ömsesidigt. Jag är särskilt nöjd med att vi genom att avlasta Europas ansvar som en global partner har försökt öka resurserna till denna typ av åtgärder så mycket som möjligt. Med tanke på vad Salih Mahmoud Osman, mottagaren av Sacharovpriset, tog upp idag, förväntar sig världen helt säkert att Europeiska unionen ska agera.
I detta sammanhang skulle jag vilja säga att gruppen för nationernas Europa, på vars vägnar jag talar, kommer att rösta ja till det budgetförslag som lagts fram. Jag vill tacka alla kolleger för vad vi uppnått. Alla har varit delaktiga. Återigen -b tack till er alla.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Också för gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen är den avgörande frågan om EU:s budget verkligen är anpassad till de framtida behoven och kan möta de stora utmaningarna under de kommande åren, särskilt när det gäller vårt ansvar för utrikespolitiken, men också när det gäller forskning och utveckling, utbildning och naturligtvis kampen mot klimatförändringarna.
Vi anser inte att budgeten i sin helhet är tillräckligt bra för att möta dessa stora utmaningar. Vi är dock nöjda med att beslutet till förmån för Galileoprojektet nu har fattats. Det är något av en bro utifrån vilken vi kan gå vidare för att ändra budgeten och anpassa den på lämpligt sätt till framtiden, och det är också ett historiskt steg för Europeiska unionen att sjösätta ett sådant ambitiöst projekt på det industripolitiska området.
Jag anser att det är mycket viktigt, särskilt mot bakgrund av Lissabonagendan, att Europa inte överlämnar den nya tekniska utvecklingen, detta navigationssystem, till Förenta staterna eller Kina, utan att vårt mål ska vara att självständigt spela vår egen roll i världen och på världsmarknaden.
Jag anser därför att vi måste göra ännu mer under de kommande åren för att genomföra förändringarna och finna lämpliga sätt att bemöta de globala frågorna. Jag är också glad över att vi har lyckats omfördela resurser från Euratomprogrammet för att finansiera Galileoprojektet. Enligt min åsikt är det ytterligare ett framsteg att vi spenderar de pengar som finns på teknik som är bättre och mindre skadlig för miljön.
Jag skulle vilja tillägga att jag vill tacka ledamöterna i mitt utskott, Reimer Böge och de båda föredragandena för deras hårda arbete med denna budget. Jag anser verkligen att den är ett steg i rätt riktning.
Esko Seppänen
för GUE/NGL-gruppen. - (FI) Herr talman! I morgon ska vi anta EU:s budget för nästa år, en budget där betalningarna ligger klart under taket på 1 procent, för att inte tala om att de kommer att motsvara 1,24 procent av BNI. I det hänseendet är resultatet tillfredsställande för dem i vår grupp som vill spara pengar för skattebetalarna i sina egna länder. Å andra sidan finns det många i vår grupp som skulle ha velat att kommissionens budget skulle följa parlamentets politik när det gäller kommissionens användning av sina resurser, vilken tyder på bristfällig budgetdisciplin. Kommissionen försöker alltid hitta nya utgiftsområden, även om det inte är ett bra sätt att använda pengarna.
I vår grupp finns det också två olika inställningar till Galileoprojektet. En del personer vill att det ska finansieras genom EU:s budget, men andra vill helt förkasta Galileoprojektet på grund av den stora kostnaden. De fruktar att det kommer att ge lite valuta för de offentliga pengar som används. Eftersom de privata företagen har dragit sig ur är Galileoprojektets framtid nu beroende av finansiering från EU. Vår grupp är tveksam till militariseringen av Galileoprojektet, som ursprungligen var avsett endast för civil användning.
Vi är också tveksamma till ytterligare finansiering från EU:s budget till unionens utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik. Vi ansluter oss till uppfattningen att EU är en fredsorganisation och att EU inte bör militariseras och bli en supermakt. Det är det EU kommer att bli om rådet vill lägga mer pengar på finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi vill inte bli delaktiga i att EU:s budgetmedel används till att stödja det politiska arvet hos gamla övergångsstater i Afrika eller till olagligheter begångna av Förenta staterna, som har ägnat sig åt tortyr i Irak och Afghanistan.
Mot bakgrund av allt detta kommer vår grupp i vänskaplig anda att rösta nej till Kyösti Virrankoskis betänkande om budgeten.
Nils Lundgren
för IND/DEM-gruppen. - Herr talman! Jag vill uttala mitt beröm och tacksamhet för de ärade ledamöterna och föredragandena Kyösti Virrankoski och Ville Itälä. De har gjort ett mycket kompetent och ansvarskännande arbete och har därmed också kunnat hålla nere budgeten på lägre nivå än jag trodde var möjligt från början. Men de har naturligtvis tvingats arbeta inom de ramar som var givna för dem och jag vill påminna om att dessa ramar är orimliga.
För det första är alltså intäktssidan i stort sett given. Ungefär en procent av bruttonationalinkomsten ska gå till EU. Men så ska det inte gå till under vettiga förhållanden! Man borde först tänka ut vad EU ska göra, sedan se hur mycket detta kommer att kosta och till sist ta in de pengarna. Man tar inte in pengar först och undrar vad man ska kasta ut dem på. Det är en totalt felaktig start och det vet alla. Låt oss därför ändra på det!
För det andra vet vi att åtminstone 75 procent av de pengar som EU förbrukar går till helt onyttiga och skadliga ändamål. Vi har alltså oerhört mycket pengar att använda för nyttiga ändamål. Bortåt hälften går fortfarande i praktiken till jordbrukspolitik och ytterligare en fjärdedel till en tredjedel till det som kallas strukturella fonder på struktursidan. Ingenting av detta bör EU egentligen göra.
Det EU bör göra är att utveckla och övervaka regelsystem för den inre marknaden och för miljösamarbetet. Detta kostar förbluffande lite. Om vi går över till detta i framtiden kommer vi att kunna sänka EU-avgiften och ändå få pengar över till annat som EU borde göra. Dit hör enligt min uppfattning Galileo som nu blir finansierat. Det är en framgång. Vi bör satsa mycket på grundforskning eftersom vi då har en möjlighet att utveckla fusionsenergin. Detta är den stora uppgiften för EU, inte medel mot skogsbränder, strukturanpassning till globalisering och annat som är rena propagandapengar.
Sergej Kozlík
(SK) Herr talman, parlamentet, mina damer och herrar! Många av de gemensamma politikområden som får ekonomiskt stöd från EU:s budget är inte bra. De varken främjar en effektiv utveckling av Europeiska unionens produktionsstrukturer eller ökar deras konkurrenskraft.
Jordbrukssektorn, som omfattar nästan 40 procent av EU:s budget, är typisk i detta avseende. Med tanke på den allmänna utvecklingen förefaller EU:s gemensamma jordbrukspolitik vara mycket oflexibel och strikt. Den har förändrats till det sämre under historiens lopp genom många kompromisser som har lett till gradvisa eftergifter, framför allt till de stora medlemsstaterna.
Hittills har vi genom alla reformer mer eller mindre bevarat en ineffektiv fördelning av resurserna. Vi har fortfarande en situation där 80 procent av EU:s resurser används av endast 20 procent av företagen, som är koncentrerade till de gamla medlemsstaterna. Detta skapar ojämlika villkor för de nya medlemsstaterna och diskriminerar dem.
Detta strider helt klart mot de grundläggande marknadsreglerna att utforma de nationella anslagen på grundval av den så kallade historiska principen, vilket övervägs i samband med reformen av vinsektorn. Det måste garanteras att redskapen inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik får rättvisa effekter och att medlemsstaterna får tillträde till EU:s budget och de nationella budgeterna på jämlika villkor.
Man säger att budgetarna reflekterar eller återspeglar den eftersträvade ekonomiska politiken. Jag är rädd att den del av EU:s budget som gäller jordbruket tyvärr återspeglar en snedvridning, och det beror inte på jordbrukspolitiken i sig.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Herr talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande, ärade föredragande, mina damer och herrar! Detta är ett bra budgetförslag, och vi alla borde gratulera oss själva till det. Det har dock sagts tillräckligt om innehållet i förslaget.
Jag vill tala om hur nöjd jag är med två aspekter: genomförandet av budgeten och det framgångsrika förlikningsförfarandet.
Jag börjar med genomförandet av budgeten. Jag tror att vi i år har lyckats ge mervärde åt pengarna från budgeten. Vi har fullföljt våra åtaganden mer framgångsrikt och vi har haft ett gott samarbete och ett bra informationsutbyte med Europeiska kommissionen. Jag tror att vi tryggt kan säga att genomförandet av budgeten har varit tillfredsställande för de flesta områden under 2007, och bland annat innebär detta att vi kan ha lägre reserver gentemot kommissionen än tidigare år. Detta leder i sin tur till ett betydligt smidigare förfarande, även om vi vet att vi befinner oss i ett av de första åren av den finansiella programplaneringen och den nya budgetramen. Det innebär att genomförandet av strukturfonderna kommer att ligga på en ganska låg nivå, men jag är säker på att takten kommer att öka.
Beträffande förlikningen, grunden för denna goda överenskommelse, vill jag återigen gratulera Europeiska kommissionen till all hjälp från kommissionsledamoten, Europaparlamentets delegation och naturligtvis det portugisiska ordförandeskapet, som arbetade på ett så sammanhållet sätt tillsammans. De har arbetat som ett riktigt lag och medlemmarna i laget kommer till och med hit i samma slipsar, vilket innebär att de verkligen arbetar som ett lag. Det är helt klart tack vare dem som vi har kunnat finansiera teknisk utveckling och skydda skattebetalarna genom att inte i alltför stor omfattning utnyttja betalningsbemyndiganden.
Vi borde inte ändra på detta koncept de kommande åren, och vi bör under de framtida förlikningarna om budgeten hålla i minnet att parlamentet företräder medborgarna och att de politiska grupperna uttrycker deras vilja. Vi får inte heller glömma att budgeten är en politisk handling i sig.
Jutta Haug
(DE) Herr talman, herr rådsordförande, mina damer och herrar! Budgetförfarandet för 2008 har visat hur stora framsteg Europaparlamentet kan göra i förhandlingar med rådet om vi är fast beslutna om att genomföra våra idéer om EU-politiken.
Vi har redan från början, efter det att idén om ett offentligt-privat partnerskap föll bort, sagt att Galileoprojektet måste finansieras med EU-medel med utgångspunkt från gemenskapsmetoden. Någonting annat hade varit oacceptabelt för Europaparlamentet. Parlamentet stod fast vid denna punkt och utövade sedan påtryckningar på rådet - och bröt ny mark genom att majoriteten röstade för förslaget - inte enhälligt, märk väl - för att godkänna kompromissen med oss, vilket inbegriper en så kallad mindre översyn. Jag säger detta som en tysk som är tacksam för vad det portugisiska ordförandeskapet har gjort.
Som ett resultat av detta kommer vi att kunna finansiera Galileoprojektet och Europeiska institutet för teknik till och med 2013. Jag är stolt över parlamentet, men glömmer naturligtvis inte att kommissionen har varit mycket hjälpsam under detta budgetförfarande. Jag vill uppriktigt tacka er, fru kommissionsledamot, och all personal vid era enheter. Det råder ingen tvekan om att ni bidrog till att rådet fördes in på rätt väg, inte endast inom konkurrens- och innovationspolitiken, utan också när det gällde åtgärder på det utrikespolitiska området. Vår kompromiss kommer nu också att ge oss tillräckligt med medel för EU:s åtaganden i Kosovo och Palestina.
Det är självklart att parlamentet har fått betala ett pris för detta framsteg. Ett anslag på 285 miljoner euro kommer under 2008 att avsättas till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Eftersom det är 125 miljoner euro mer än anslaget för 2007 är vi väl medvetna om att budgetrubrik 4 kommer att vara ständigt underfinansierad tills slutet av den period som budgetramen omfattar. Hur glada vi i parlamentet än är inledningsvis över rådets ändrade ståndpunkt så måste vi också starkt betona att rådet inte bara har fortsatt att rikta in sig på sitt huvudsakliga mål att utbetala så lite som möjligt, utan faktiskt också har uppnått det målet. Summan av de planerade utgifterna uppgår till 120,3 miljarder euro, vilket endast utgör 0,96 procent av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomst, medan det i budgetramen står att summan ska utgöra 1,04 procent av BNI.
År 2008 kommer vi att ha en stram budget, även om vi hade föredragit något mer bekvämt. Desto större anledning till att vi för vår del bör ta gemensamma krafttag för att se till att kommissionen genomför de fleråriga programmen snabbt och korrekt, att kommissionen vidtar åtgärder enligt våra kommentarer om specifika budgetposter så att de överensstämmer med våra avsikter, att kommissionens ursprungliga bemötande av våra förslag till pilotprojekt och förberedande åtgärder blir att finna vägar att genomföra dem, i stället för att beskriva alla hinder som finns för att genomföra dem. Jag uppmanar alla ledamöter, däribland dem som sitter i särskilda utskott, att övervaka genomförandet av 2008 års budget på ett systematiskt och kritiskt sätt.
Låt mig få avsluta genom att framföra mitt uppriktiga tack till föredragandena, parlamentsledamöterna och sekretariatet för deras helhjärtade och konstruktiva samarbete under 2007. Jag hoppas att parlamentets ska visa samma solidaritet 2008 när jag har uppgiften att utarbeta ett förslag till betänkande.
Gérard Deprez
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag lovorda och gratulera våra föredragande och huvudfördraganden, vår vän Kyösti Virrankoski, och hela delegationen från Europaparlamentet, vilken varit under sakkunnig ledning av Reimer Böge. Jag gratulerar också kommissionen och, vilket är mer ovanligt, rådets ordförandeskap som vågade ta sitt ansvar. Herr minister! Om det hade funnits en europeisk hederslegion anser jag att ni verkligen förtjänar att vara medlem i den.
Den oro som jag och många av mina kolleger hyste inför 2008 års budget handlade om att garantera full gemenskapsfinansiering av sjösättningen av Galileoprojektet och därmed Europeiska institutet för teknik utan att äventyra finansieringen av program som syftar till att genomföra Lissabonstrategin. Målet har uppnåtts: det är goda nyheter för hela Europa, och också goda nyheter som vi på ett lätt och enkelt sätt kan förklara för medborgarna, som förstår projektets omfattning.
Om jag för ett ögonblick får ta på mig min roll som ordförande för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor vill jag säga att jag är glad över att budgetutskottet stödde den ståndpunkt som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor intog om borttagande av reserverna för SIS II och Frontex. De är två viktiga övervakningsinstrument för EU:s externa gränser och vi måste öka deras operativa kapacitet. Å andra sidan vill jag att vi när det gäller Europeiska återvändandefonden ska överlämna alla anslag till reserven tills parlamentet och rådet har antagit förslaget till direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! Det är svårt att vara optimistisk beträffande 2008 års budget, eftersom den är den lägsta på många år jämfört med medlemsstaternas bruttonationalinkomst, både när det gäller åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.
Jag skulle vilja påminna parlamentet om att det i budgetramen för 2007-2013 fastställdes att taket för åtagandebemyndiganden för 2008 skulle vara 1,08 procent av bruttonationalinkomsten. Det fastställdes till 1,06 procent av bruttonationalinkomsten för betalningsbemyndiganden. Det är därför en betydande skillnad mellan vad Europeiska unionen var beredd att finansiera för två år sedan och vad den nu är beredd att finansiera. Vi kan inte få mer Europa för en sådan begränsad finansiering på något av de områden som Europeiska unionen anslår finansiella resurser till.
Jag välkomnar att resultatet av förlikningsförfarandet blev en överenskommelse om finansiering av Galileoprogrammet och Europeiska institutet för teknik. Jag hoppas också att Europaparlamentet kommer att samtycka till att budgetreserver ska tas i bruk för att finansiera organet Frontex. Det är av särskilt stor betydelse för länder som Polen. Så tidigt som i december kommer dessa länders gränser att bli Europeiska unionens yttre gränser i dess fulla bemärkelse.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Kärnan i en politik utan ”-ismer” är trovärdighet. Trovärdighet hänger nära samman med de ändamål som tillgängliga skatteintäkter används till, och människor ser detta tydligast i de belopp som anslås till administrativa organ. Tyvärr misslyckas man återigen i denna budget att exakt ange hur mycket som faktiskt går till administration. Det finns en post på 6,6 miljarder euro där, men de administrativa utgifterna döljs också inom många andra anslag.
Dessutom säger den livsstil som de politiska klasserna har i förhållande till den stora majoriteten av befolkningens levnadsförhållanden något grundläggande om demokratins ställning i ett samhälle. Vi har ett tydligt exempel på en klyfta mellan de båda delarna av befolkningen inom Europeiska unionen i form av pensionssystemet för EU:s tjänstemän, inbegripet parlamentets tjänstemän, som har ett tilläggspensionssystem i lyxklass. När det gäller tjänstemännen uppgår den totala summan av de årliga betalningarna nu till 963 millioner euro, och tjänstemännen själva bidrar endast till en tredjedel av detta. Dessutom fortsätter notan att stiga hela tiden. Antalet pensionsmottagare förväntas öka med 5,5 procent. Inflationen räknas med automatiskt. På detta sätt blir Bryssel allt mer avlägset från dem som man hävdar att man företräder, och det är dåligt för demokratin.
Detta skulle vara en startpunkt för en rationell budgetreform och det är också en uppmaning till er, fru kommissionsledamot, att vidta åtgärder.
Reimer Böge
(DE) Herr talman! Jag vill börja med att framföra ett varmt tack till de båda föredragandena, Ville Itälä och Kyösti Virrankoski, som har gjort ett mycket bra arbete de senaste månaderna och lagt fram mycket bra betänkanden. Jag framför också mina tack till samordnarna och personalen i de politiska grupperna, och vill också uttrycka min tacksamhet mot utskottssekretariatet. Jag vill särskilt nämna Anne Vitrey, Ian Vollbracht och Marie-Cécile Bernard och tackar därmed hela arbetslaget som har arbetat mycket hårt för oss alla. Jag måste också säga att vi inte kunde ha uppnått detta slutresultat som vi ska rösta om på torsdag utan den stora solidaritet som Europaparlamentet har visat.
Fru kommissionsledamot! Med er förmåga att ta tillvara det rätta tillfället, som ni återigen gjorde vid förhandlingarna, bidrog ni på ett absolut nödvändigt sätt till det lyckade resultatet, och jag vill tacka er varmt för detta. Jag har sett många samordningsförfaranden på budgetområdet i mina dagar och jag vill därför ge det portugisiska ordförandeskapet stort beröm för hur det genomförde rådets förhandlingar i denna svåra situation. Ett nytt kapitel skrevs i EU-institutionernas historia genom att ordförandeskapet säkrade den slutliga omröstningen och rådets samtycke, en bragd som vi starkt och djupt uppskattar.
Sammantaget har vi alltså en budget för det andra året i budgetramen vilken omfattar 120,3 miljarder euro och som motsvarar 0,96 procent av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomst, en budget som är kraftigt inriktad på budgetdisciplin.
Vi har en budget som skyddar de program som skapar ett mervärde för Europa, som exempelvis de som vi just har antagit här. Vi har en budget som skyddar grunden för det strategiska Galileoprojektet fram till 2013 först och främst, och det som ligger bakom hemligheten är en blandning av översyn, flexibilitet och omfördelning. Vi har en budget som ger extra resurser till Frontex, och därigenom möjliggörs viktiga åtgärder till pressande utmaningar, och vi har en budget som finansierar den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, även om det bara är under 2008, och som gör det möjligt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för GUSP-ändamål.
Jag vill säga att vi hade föredragit en långsiktig, flerårig strategi som hade kunnat stötta den ständigt underfinansierade budgetrubrik 4, ”EU som global partner”. Det är dock ett område där GUSP, Palestina och Kosovo säkert kommer att låta oss återkomma till i samband med Jutta Haugs kommande betänkande om prioriteringarna i nästa års budget. Jag anförtror föreliggande budget åt Europaparlamentet i den form som överenskommits.
Vladimír Maňka
(SK) Herr talman, mina damer och herrar! Låt mig få göra en kort sammanfattning av området ”övriga avsnitt”.
Europaparlamentets budgetarbete har lett till stora framgångar och jag vill bara nämna några få av dem. För det första har vi nått en kompromiss om budgetens totala storlek.
För det andra vet vi nu - i fråga om att förse EU-medborgarna med information om Europaparlamentets arbete och resultatet av det - att vi har redskap för att åstadkomma ett bättre samarbete och en bättre kommunikation med medborgarna. Det måste dock betonas att det inte är tillräckligt att endast förbättra parlamentets informations- och kommunikationsstrategi. Om strategin ska vara effektiv krävs det att kommissionen och EU:s informationskontor i de enskilda länderna blir delaktiga. Strategin måste samordnas och dess resultat måste utvärderas regelbundet. På så sätt kan vi inte bara få bättre tillgång till information, utan också en större öppenhet och ett bättre utnyttjande av resurserna.
För det tredje, mina damer och herrar, vill jag tacka er för att ni har stött våra insatser för att bygga upp vårt kunskapsförvaltningssystem. Det kommer att vara till hjälp i ert framtida lagstiftningsarbete.
För det fjärde har vi uppnått större flexibilitet för besöksgrupper.
För det femte anser jag att de åtgärder som har vidtagits för att stödja språktjänsterna kommer att leda till både högre kvalitet på tjänsterna och ett bättre resursutnyttjande.
Slutligen är vi alla överens om flera punkter rörande miljön och tillgång till sysselsättning för funktionshindrade.
Det som är viktigt för budgeten för ”övriga avsnitt” är varje institution ska bedömas enskilt. Jag skulle vilja ta revisionsrätten som ett exempel på god praxis när det gäller att utarbeta en budget. Besparingar har gjorts inom vissa budgetposter genom att utarbeta budgeten på grundval av verkliga utgifter istället för med hjälp av indexbaserade beräkningar.
Jag vill tacka föredragandena och alla arbetslag från kommissionen, rådet och Europaparlamentet. Våra sammanträden, debatter och förlikningsförfaranden har lett till att jag känner mig mycket nöjd. När man känner att alla inblandade vill nå en överenskommelse blir det en positiv stämning som endast kan leda till goda resultat.
Nathalie Griesbeck
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Som ni vet röstade många av oss 2006 ja till den fleråriga budgetramen med tungt hjärta. Vi var faktiskt väl medvetna om att bidragen från medlemsstaterna inte skulle vara tillräckiga för att möta de stora utmaningar som ett EU med 27 länder och framför allt en halv miljard invånare möter. Denna olämpliga budget, som förvärrades genom att de privata parterna som hittills varit intressenter i Galileoprojektet drog sig ur, gjorde oss sårbara för allvarliga problem och orsakade mycket oro.
Jag är därför glad över att parlamentet har hörts efter en mycket lång strid mellan medlemsstaterna i rådet. Denna budget för 2008 är faktiskt en seger för Europas medborgare och parlamentet, och jag vill också uppriktigt tacka vår huvudföredragande och hela hans arbetslag för de svåra förhandlingarna och naturligtvis också ordförande Reimer Böge och ledamöterna i budgetutskottet samt den administrativa personalen.
Det gläder mig att vi efter timmar av intensiva förhandlingar har säkrat totala anslag på nästan 120 miljarder euro, vilket motsvarar 0,96 procent av EU:s BNI. Det beror särskilt på att flexibilitetsmekanismen utnyttjas. Den kommer att göra det möjligt för oss att avsevärt öka anslagen till GUSP (budgetrubrik 4), där tyngdpunkten särskilt ligger på Kosovo och Palestina.
I egenskap av ledamot i utskottet för transport och turism välkomnar jag slutligen, liksom mina kolleger, de betalningar som har säkrats för Galileoprojektet som är ett stort och avgörande projekt som kommer att göra det möjligt för Europa att behålla och till och med förbättra sin position som rymdmakt och garantera sitt oberoende i förhållande till andra länder. Det är en stor politisk framgång, men också en framgång för sysselsättningen, EU:s attraktivitet och särskilt för att synliggöra den europeiska integrationen för medborgarna. Det är helt enkelt en stor framgång inför framtiden.
László Surján
(HU) Herr talman! ”Och den rör faktiskt på sig!” påstås Galileo Galilei ha sagt. Nu efter många år av felsökning rör faktiskt Galileoprogrammet på sig. Jag vill gratulera föredraganden, kommissionen, kommissionsledamoten och parlamentet till att de har nått en överenskommelse. Men varför var det nödvändigt att tvinga fram den? Varför agerade inte rådet tidigare? Varför är rådet chockat och skrämt över att unionen återigen måste betala? Varför är vi inte glada över att unionen vill och kan genomföra viktiga program som Galileo? Varför var vi tvungna att skrapa ihop det nödvändiga beloppet från överblivna pengar istället för att alla fick bära investeringskostnaderna och också dra nytta av vinsten? Varför försöker rådet minska resurserna till sammanhållningspolitiken från det ena året till det andra - med mer än 100 miljoner euro i år? Varför var det nödvändigt att dra in jordbruksstöd till de nya medlemsstaterna i tio år och låta EU-medborgare som på olika sätt tar emot stöd få konkurrera med varandra på den gemensamma marknaden?
När den österrikiske kejsaren och kungen av Ungern bad om hjälp till Maria Theresas krig gav adeln i Ungern det modiga svaret ”Vårt liv och vårt blod!”. Men de tillade: ”Vi avlägger ingen ed”, dvs. vi kommer inte att bära kostnaderna. Det är svårt att vara framgångsrik med ett sådant beteende. Vi bör inte se unionens budget som bortkastade pengar. Det är ett instrument genom vilket EU-medborgarna får valuta för pengarna. Parlamentet, kommissionen och slutligen rådet har arbetat med detta. Om bara tankarna och avsikterna hade stämt överens tidigare. Tack för er uppmärksamhet.
Jan Mulder
- (NL) Herr talman! Ännu en gång kan vi gratulera oss själva till att ett avtal har uppnåtts efter så många försök. Det har varit en lång och smärtsam process och alla som deltagit i den kan nu titta tillbaka på den med gott samvete. Den stora frågan är om detta är det bästa förfarandet för att anta budgeten. Jag anser att det vore en god idé om vi när fördraget har ratificerats återigen undersöker om vi kan hitta ett snabbare och effektivare sätt att göra detta.
Vi skulle också kunna överväga exempelvis om det är den bästa metoden att besluta om pilotprojekt och förberedande åtgärder på så här sent stadium eller om det vore bättre att göra det tidigare. Jag anser att det sistnämnda vore bättre. Om vi ser till förhandlingarna är de stora framgångarna i denna budget Galileoprojektet och Europeiska institutet för teknik.
När jag läser rapporterna i pressen om alla förhandlingar verkar det alltid som om det bara finns en institution som spelar någon roll och det är ministerrådet. När överenskommelsen var klar och man läste pressrapporterna var det alltid ”enighet har uppnåtts i ministerrådet”. Är det inte möjligt att för en gång skull förklara för allmänheten att det faktiskt inte var så? Det är svårt att övertyga rådet om att justera flerårsbudgeten.
Det är i och för sig lovvärt: fördraget är fortfarande nytt men det fanns ett överhängande behov av det. Jag anser att vi bör hålla oss till fördraget och till flerårsbudgeten men det gäller också för rådet, särskilt när det gäller punkten i artikel 44 om att länderna ska lägga fram redogörelser om en sund ekonomisk förvaltning. Kanske även rådet kan ägna detta en viss uppmärksamhet.
Janusz Lewandowski
(PL) Herr talman! I fråga om både struktur och storlek visar 2008 års budget att vi fortfarande befinner oss i de första stadierna av införandet av den nya generationen av fleråriga program som är länkade till budgetramen 2007-2013. Ett relevant exempel är den rekordlåga nivån av betalningar i förhållande till bruttonationalinkomsten.
Jag är försiktigt optimistisk om att under 2008 kommer mottagarna av anslag från budgeten att ge Europaparlamentet en positiv överraskning och samtidigt ge finansministrarna en oangenäm överraskning genom att efterlysa en så kallad ändringsbudget på grund av en högre genomförandenivå än den som för närvarande beräknats, särskilt för strukturfonderna.
Medlingen var oerhört framgångsrik och faktiskt en gemensam framgång för de tre berörda institutionerna. Jag gratulerar Reimer Böge till hans funktion som ledare för parlamentets delegation. Föredraganden, sekretariatet och andra medverkande är också värda beröm. Som redan har nämnts under dagens debatt gav medlingsförfarandet dock ett oangenämt intryck. Det verkade som om parlamentets delegation i stället för att vara aktivt engagerade i att uppnå och bli part i en överenskommelse hade rollen som observatör i en uppgörelse mellan nationella delegationer. De sistnämnda var särskilt intresserade i finansieringssättet och ännu mer i de offentliga upphandlingskontrakten för Galileoprogrammet.
Detta oangenäma intryck avspeglades senare i mediernas kommentarer till händelsen. Man bör komma ihåg att det främsta syftet med det sistnämnda var budgetmedlingen. Det var mer än en bara ett möte mellan finansministrarna från de berörda länderna. På Europaparlamentets vägnar försäkrar jag att vi kommer att dra slutsatser av denna erfarenhet för framtida möten av detta slag under 2008.
Ingeborg Gräßle
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, herr rådsordförande! Låt mig börja med att gratulera rådsordföranden. Jag anser att ni har skänkt glans åt kammaren med er anknytning till det portugisiska ordförandeskapet och att ni har skapat en gemenskapskänsla i rådet som vi aldrig trott varit möjligt.
När det gäller budgetkontroll finns det två punkter som vi särskilt vill betona för det kommande budgetåret. Den första punkten, som kommissionsledamoten redan har hänvisat till, är den fortsatta genomgången med inriktning på tjänsteförteckningar inom områdena samordning och administrativt stöd. Vi vet att kommissionen själv känner tveksamhet om huruvida den behöver 1 700 anställda som arbetar med informationsverksamhet eller 3 500 som arbetar med dokumenthantering eller 1 700 anställda i personaldirektoratet. Allt detta tillsammans står för nästan en tredjedel av personalen inom stöd- och samordningstjänster. Vi försöker se till att administrationen inte ägnar sig åt sig själv utan att dess arbetsstyrka innehåller anställda som kan genomföra såväl kommissionens som parlamentets prioriteringar.
Av denna anledning kommer vi att fortsätta att uppmana kommissionen att belysa dessa verksamhetsområden i en handlingsplan. Frågan måste finnas kvar på dagordningen och den kommer att finnas kvar på dagordningen, med eller utan förbehåll, med eller utan punkt 11 i vår resolution och även med eller utan att tidigare villkor uppfyllts. Jag uppmanar er verkligen att fortsätta att driva denna fråga. Ni har kommenterat den. Jag har hört dessa kommentarer förut och jag kommer att bedöma er efter dem. Jag anser att kommissionen verkligen har utarbetat en handlingsplan, för denna kommission har verkligen möjlighet att göra det. Det kommer dess efterträdare inte att kunna göra. Därför anser jag det viktigt för er att fullfölja detta tidigare villkor, att genomföra det nödvändiga förberedande arbetet. Själv är jag mycket intresserad av frågan och jag är villig att diskutera den med er.
Den andra frågan som vi har uppmärksammat är de nationella administrationernas förklaringar om medel som förvaltas gemensamt. Herr rådsordförande! Under vårt första medlingsförfarande gjorde ni vissa uttalanden där ni angav för oss att ni skulle hantera denna fråga. Hittills har ni inte sagt exakt hur ni ämnar genomföra den uppgiften. Vår uppmaning till handling i frågan utsträcker sig även till det slovenska ordförandeskapet. Vi uppmanar kommissionen på det bestämdaste att använda berörda riktlinjer för att fastställa de omständigheter där vi till att början med kan inleda samtal med medlemsstaterna. Utan stöd av dessa riktlinjer och utan motsvarande verksamheter från medlemsstaternas sida kommer det att bli svårt att gå till handling.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Herr talman! Europeiska unionens budget för år 2008 är pragmatisk och styrs av de aktuella prioriteringarna för utvecklingen av Europeiska unionen. Genom hela budgetförfarandet använde Europaparlamentet sitt privilegium att kontrollera övriga institutioner för att främja målen i Lissabonstrategin, ekonomisk konkurrenskraft och sysselsättning.
Parlamentet överförde medel som avsatts till kommissionen som reserv på grund av brister i godkännandesystemet för operativa program, eftersom överskridna tidsfrister innebär förlorade pengar för EU-medborgarna. Samma sak hände när det gäller förseningar i att rekrytera personal från de nya medlemsstaterna, vilket har orsakat betydande kostnader och påverkat verksamheten i EU:s institutioner.
Jag anser det därför viktig att medbeslutande blir en allmän regel när Lissabonfördraget trätt i kraft och parlamentets behörighet ökas betydligt, och parlamentets veto vid antagandet av budgeten utökas till att även omfatta jordbruk.
De lösningar som hittades för finansieringen av bra tekniska projekt i Europeiska unionen, nämligen Galileo och Europeiska institutet för teknik, leder till en betydande ökning av stödet till forskning och utveckling. Trots detta måste vi se till att EU:s stöd fördelas jämnt och inte ökar de redan existerande skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller den tekniska och informationsmässiga utvecklingen. Även om det är en teknisk lösning för finansiering av programmen bör inte användningen av jordbruksmarginalen bli en regel. Jordbruk bör inte vara ett område vars öde bestäms i förväg och vars medel systematiskt avsätts till annat. Jag är mycket glad över det stöd som ni har gett till att öka de belopp som ägnas åt EU:s program för finansiering av skolmjölkssystemen och till att utöka det till andra produkter också.
Sist men inte minst anser jag att Europeiska unionens ökande engagemang på utbildningsområdet i allmänhet och utökningen av stipendier och program för vidareutbildning i synnerhet är mycket viktigt. Därför stöder jag ändringsförslaget om att öka budgeten betydligt för detta område för det kommande året.
Margaritis Schinas
(EL) Herr talman! Årets budget är ett övertygande bevis på att gemenskapsmetoden fungerar. I år har vi visat det mervärde som Europeiska unionen ger i lösandet av komplicerade problem där de ursprungliga planerna har misslyckats.
Detta har bekräftats inte bara genom den spektakulära framgången för Galileo, utan även av hur vi kunde förse Frontex med nya, nödvändiga medel för att möta nya utmaningar och av pilotprojekten och Europeiska institutet för teknik. Kort sagt Europeiska unionen visar att de kan förse gemenskapen med lösningar på storskaliga och komplicerade problem där andra har misslyckats.
Detta är det första, positiva budskapet. Det finns dock ett andra, negativt budskap i samband med den bredare trenden för budgetsiffrorna: det faktum att vi i år för nästa år förbrukar 0,95 procent av gemenskapens BNP betraktar inte jag som goda nyheter. Jag har hört att vissa av mina parlamentskolleger anser det som en framgång. För mig är det inte så. Det visar att vi satsar lika mycket nu med 27 medlemsstater som vi gjorde när vi var 15. Budgetar på denna nivå är inte representativa för ambitionen i det europeiska företaget. Genom att bygga vidare på årets framgång bör vi förbereda för framtida budgetanslag i god tid och jag är glad över att den diskussionen redan har börjat.
Låt mig avsluta med en personlig kommentar: i torsdags röstade vi om budgeten, det är ett år sedan Loyola de Palacio - arkitekten bakom det stora europeiska projektet - gick bort. En stor europé, en fantastisk kvinna som tog initiativet till denna process, vars framgångsrika avslutande vi kommer att rösta om på torsdag. För en politiker som talar genom sitt arbete kan det enligt min mening inte finnas ett bättre minnesmärke.
Simon Busuttil
- (MT) Tack, herr talman! En av de punkter där parlamentet och rådet är överens är om att öka Frontexbyråns budget betydligt - och den har faktiskt dubblerats. Jag vill hävda att mellan förstabehandlingen av budgeten och andrabehandlingen, då den kommer att godkännas i nästa vecka, har parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor haft ett intensivt sammanträde med chefen för Frontexbyrån, där vi talade och fick en detaljerade redogörelse för byråns arbetsprogram för det kommande året. Herr talman! Denna föredragning övertygade oss om att vi gör rätt när vi ökar byråns budget och att med mer medel till dess förfogande under hela det kommande året kommer byrån att blir mer effektiv än den varit hittills. Chefen för byrån försåg oss också med information om flera nya uppdrag som kommer att utföras under det kommande året vid unionens yttre gränser - land-, luft- och havsbaserade uppdrag. I fråga om havsbaserade uppdrag ger det oss stor tillfredsställelse att se att Frontex verksamhet kommer att öka betydligt vid havsgränserna, särskilt i centrala Medelhavsområdet, men även i östra Medelhavsområdet där vi nyligen sett att problemen ökat påtagligt. Under tiden kommer uppdragen att fortsätta även i närheten av Kanarieöarna. Herr talman! Jag tvekar inte om att medborgare i de berörda länderna kommer att välkomna Frontex mer effektiva närvaro för att hjälpa dem att möta inflödet av migranter, vilket som vi vet är en av de viktigaste bekymren för medborgarna i dessa länder. De kommer därför att uppskatta de beslut som vi har fattat om budgeten. Vidare tvekar ja inte om att vi med denna budget kommer att sända ett tydligt budskap till det nätverk av organiserad brottslighet som gör vinster på människosmuggling, ett budskap om att deras verksamhet inte kommer att tolereras. Tack.
Emanuel Santos
rådets ordförande. - (PT) Herr talman! Jag har lyssnat noga på ledamöternas anföranden och jag måste säga till er att medan jag inledningsvis sa att jag var belåten med den framgång vi uppnått har jag nu anledning att känna mig ytterst nöjd, både på egna vägnar och rådets, med det resultat vi alla har uppnått tillsammans.
Låt mig lägga till att dessa resultat inte bara ger oss anledning att känna oss nöjda utan de skänker också anseende åt våra institutioner: parlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. I EU-medborgarnas ögon har vi visat en gemensam vilja och en gemensam ambition att bygga vidare på Europeiska unionen, nu med 27 medlemsstater, som ett område av fred, demokrati, frihet, rättvisa och även välstånd. Jag måste ta tillfället i akt att uttrycka mina stora förhoppningar, inte bara om att den budget vi har antagit genomförs korrekt utan även att de projekt som ingick i förhandlingarna genomförs korrekt. Ett stort tack till alla för deras generösa ord till rådet. Tack, herr talman!
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen äger rum på torsdag.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Alexander Stubb  
skriftlig. - (FI) Vi måste gratulera parlamentets föredraganden till deras framgångsrika budget: Kyösti Virrankoski för kommissionens budget och Ville Itälä för parlamentets och övriga institutioners budget.
Det är ett historiskt resultat. För första gången får nu strukturfonderna och sammanhållningsfonden den största delen av budgeten. Detta avspeglar förändringarna av kommissionens prioriteringar. Storleken på budgeten har hela tiden varit känd: strax under 1 procent av BNI, vilket innebär 120,3 miljarder euro för 2008.
Budgeten är också framåtsyftande med resultatet att 3,4 miljarder euro kommer att gå till systemet för satellitradionavigering, Galileo, och 309 miljoner euro till Europeiska institutet för teknik (EIT). Det finns också ytterligare investeringar i den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken. Detta är oerhört viktigt för att förstärka vår trovärdiga internationella roll.
I fråga om parlamentet betonade Ville Itälä vikten av budgetdisciplin och av ansvarig användning av offentliga medel.
Enligt min mening är därför den nya budgeten fantastisk.
