Completarea Convenției OIM printr-o recomandare referitoare la lucrătorii la domiciliu (dezbatere) 
Președinta
Următorul punct este dezbaterea referitoare la întrebarea cu solicitare de răspuns oral, adresată Comisiei de Pervenche Berès, în numele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, privind Completarea Convenției OIM printr-o recomandare referitoare la lucrătorii la domiciliu - B7-0305/2011).
Pervenche Berès
Dnă președintă, dle comisar, mă bucur că avem ocazia de a dezbate această inițiativă salutară a OIM, prin care statelor membre la această organizație li se propunerea completarea convenției printr-o recomandare referitoare la lucrătorii casnici, chiar înainte de viitoarea Adunare generală a Organizației Internaționale a Muncii (OIM).
Dle comisar, în numele întregului Parlament, vă mulțumesc că ați fost de acord să purtăm această dezbatere în perioada premergătoare conferinței. Credem că este cea mai bună practică.
După cum știm, munca casnică reprezintă oficial între 5 % și 9 % din totalul ocupării forței de muncă din Uniunea Europeană. Privind ceea ce am validat împreună prin Strategia Europa 2020, este clar că așa-numitele locuri de muncă locale, adică acele locuri de muncă permițând îngrijirea cetățenilor în vârstă, care le permit femeilor cu copii mici să se reîntoarcă pe piața muncii, corespund unor situații care favorizează dezvoltarea acestei munci casnice.
Consider că este esențial să sprijinim în cadrul Uniunii Europene această inițiativă salutară a OIM, întrucât evoluția societății noastre abundă de tendințe, pe care le cunoaștem cu toții. Cererea globală de servicii la domiciliu va continua să crească, condiții în care noi nu putem, pe de o parte, saluta adoptarea de către OIM a unei agende favorabile muncii decente pentru a lăsa, pe de altă parte, un întreg sector al pieței muncii nereglementat și neprotejat de nicio legislație.
Uniunea Europeană trebuie să dea un exemplu. Știu că, uneori, suntem înclinați să credem că convențiile OIM nu ne privesc pe noi. Nu. La rândul nostru, trebuie să fim exemplari în acest sens. În domeniul muncii casnice, consider că OIM ne oferă o șansă excelentă de a analiza funcționarea anumitor sectoare ale pieței muncii, având în vedere că, mult prea adesea, munca casnică este precară, subevaluată și nedeclarată. Voi spune lucrurilor pe nume. Înțeleg că unii dintre dvs. și-au exprimat preocuparea legată de recunoașterea sau regularizarea migranților ilegali, dar eu sunt în egală măsură preocupată de lupta care trebuie purtată în fiecare stat membru împotriva muncii nedeclarate. Or, în sectorul muncii casnice, știm foarte bine cât de mult s-au dezvoltat, din nefericire, aceste practici.
Sperăm că, pe baza unei negocieri tripartite, sesiunea cu numărul 100 a conferinței internaționale a muncii, care va avea loc în iunie, va reuși să pună în mișcare această convenție și recomandarea conexă. Considerăm că sunt esențiale pentru transformarea unei relații cel mai adesea de exploatare, într-o relație legitimă. Sperăm că se va ajunge la o recunoaștere legală a muncii casnice. Cei care lucrează cu bătrânii și copiii noștri trebuie să se bucure de libertatea de asociere, trebuie să aibă dreptul la odihnă și nu trebuie să fie victime ale hărțuirii și arbitrariului.
Trebuie, de asemenea să ne asigurăm că acest instrument propus de OIM ne va permite să definim noțiunea de muncă decentă în acest domeniu, fie că vorbim de problema orelor de muncă, de concediul plătit sau de problema condițiilor de locuit.
Aș vrea să știu cum intenționează Comisia Europeană să abordeze aceste negocieri și proiectul de convenție aferent și pe baza cărui mandat va acționa în numele nostru, al tuturor, astfel încât, în domeniul muncii casnice, Uniunea Europeană să devină mâine un exemplu demn de a fi urmat și astfel încât noi, la rândul nostru, să putem da viață valorilor Uniunii Europene.
László Andor
membru al Comisiei. - Dnă președintă, salut discuțiile de azi referitoare la un nou instrument al OIM destinat lucrătorilor casnici.
Este o contribuție importantă la cea de-a doua rundă de discuții pe marginea noilor standarde internaționale care vor fi probabil adoptate în câteva săptămâni, cu ocazia celei de-a o suta sesiunii a conferinței internaționale a muncii.
După cum știți, Comisia Europeană este un susținător ferm al agendei OIM cu privire la munca decentă. Comisia facilitează și monitorizează îndeaproape coordonarea dintre statele membre și a depus eforturi pentru ratificarea rapidă a unui număr de instrumente importante adoptate în ultimul deceniu.
Dezvoltarea de noi standarde în domeniul muncii casnice este justificată de numeroase rațiuni. De pildă, există un mare număr de lucrători casnici în întreaga lume. Mulți dintre ei aparțin grupurilor vulnerabile, au un statut precar și, cel mai adesea, se pierd în sectorul informal, probleme care sunt deosebit de importante.
Este foarte probabil ca ocuparea forței de muncă în acest sector să atingă niveluri tot mai mari în Uniunea Europeană, având în vedere schimbările demografice și participarea tot mai mare a femeilor la piața muncii. Iată de ce este esențial să punem în valoare profilul profesional al lucrătorilor casnici și să le îmbunătățim imaginea.
Aș vrea să mă refer acum la aspectele practice puse în discuție de întrebarea adresată și să explic în primul rând rolul Comisiei în negocierile OIM referitoare la o nouă convenție și recomandare cu privire la munca decentă.
Contextul instituțional trebuie avut în vedere în permanență. Noul instrument va fi un acord internațional. Prin urmare, Comisia va îndeplini rolul care îi este conferit prin Tratat, acordând atenția cuvenită particularităților OIM, unde Uniunea Europeană are doar statut de observator, spre deosebire de statele sale membre, care au statut de membru. Acesta este motivul pentru care Uniunea nu poate ratifica convențiile OIM.
În timpul primei runde de discuții în cadrul OIM din 2010, Comisia a urmărit discuțiile activ și a facilitat coordonarea între experții statelor membre, analizând instrumentele din perspectiva legislației UE pe măsură ce acestea erau dezvoltate în cadrul negocierilor. Comisia a fost atentă mai ales la acele secțiuni din proiectul de convenție susceptibile de a afecta libertatea de circulație a lucrătorilor.
Având în vedere că noua Convenție OIM va cuprinde chestiuni ce țin de competența UE, statele membre vor trebui să asigure conformitatea cu acquis-ul UE.
În următoarea și ultima rundă de discuții din iunie, Comisia va continua să joace un rol activ de coordonare și facilitare, colaborând cu experții statelor membre. Departamentele mele au fost în legătură cu partenerii sociali și o serie de ONG-uri care au abordat Comisia și, în același timp, au avut schimburi de opinii cu raportorul pentru aviz al Comitetului social și economic european cu privire la profesionalizarea muncii casnice.
În al doilea rând, avem întrebarea care se referă la rolul Strategiei Europa 2020 în transformarea muncii casnice precare în locuri de muncă decente și durabile. Nu trebuie să pierdem din vedere potențialul sectorului în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și reconcilierea vieții profesionale cu responsabilitățile familiale și, astfel, rolul acestuia în realizarea obiectivelor strategiei privind ocuparea forței de muncă. Nu trebuie însă să uităm necesitatea de a putea garanta că locurile de muncă la domiciliu sunt într-adevăr decente, dar fără a le privi pe toate ca fiind precare și subevaluate sau prost plătite.
În plus, lupta împotriva muncii nedeclarate, fenomen foarte răspândit în sectorul muncii casnice, este parte integrantă a Strategiei Europa 2020, astfel cum confirmă primul studiu anual de creștere. Modalitățile de a asigura trecerea de la munca informală sau nedeclarată la munca reglementată vor fi incluse în principiile directoare referitoare la stabilirea condițiilor necesare pentru crearea de locuri de muncă, pe care Comisia le-a anunțat în comunicarea privind inițiativa-pilot Europa 2020, numită "O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă”. Vom înainta aceste principii directoare în cursul anului viitor. Un număr de state membre au o experiență utilă în reducerea sectorului informal și a locurilor de muncă precare prin introducerea, de exemplu, a sistemelor de bonuri de servicii.
În al treilea rând, există întrebarea legată de modificarea actualei legislații-cadru referitoare la sănătatea și siguranța la locul de muncă, consacrată în Directiva 89/391/CEE și la combaterea discriminării, stipulată în Directiva 2000/78/CE.
Merită să amintim că definiția lucrătorilor casnici, astfel cum este formulată în proiectul Convenției OIM, este foarte amplă, cuprinzând nu doar persoanele care lucrează în gospodării private, ci și pentru ele, precum și persoanele angajate prin agenții de recrutare.
Personalul menajer este exclus din definiția lucrătorilor cuprinsă în directiva-cadru referitoare la sănătatea și siguranța la locul de muncă. Se pare însă că legislatorul UE a intenționat să ofere o interpretare restrânsă a personalului menajer, astfel încât nu tot personalul menajer inclus în Convenție este exclus din domeniul de aplicare a acquis-ului UE în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă.
În cele din urmă, legislația UE în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă prevede cerințe minime, orice stat membru având, așadar, libertatea de a introduce măsuri mai stricte la nivel național. În consecință, statele membre au libertatea de a include personalul menajer în domeniul de aplicare a legislației lor naționale.
Deocamdată, Comisia nu intenționează să modifice directiva-cadru privind sănătatea și siguranța la locul de muncă. Cu toate acestea, Comisia consideră că actuala inițiativă a OIM este o bună oportunitate de a analiza situația personalului menajer din Europa.
Aș adăuga că Directiva 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă nu exclude lucrătorii casnici, astfel că ratificarea convenției OIM nu presupune nicio modificare. Comisia a emis un raport referitor la aplicarea directivei din 2008 și va continua să monitorizeze îndeaproape implementarea sa în statele membre.
Al patrulea punct se referă la modalitățile de informare a lucrătorilor casnici cu privire la drepturile lor și de consolidare a acestor drepturi. Deși nu toți lucrătorii casnici sunt subcalificați și nu toți lucrează în condiții precare, ei reprezintă totuși o categorie vulnerabilă și Comisia încurajează statele membre să le asigure o protecție adecvată prin dezvoltarea și aplicarea drepturilor lor în materie de muncă.-
Comisia preconizează că Directiva 2009/52/CE privind sancțiunile la adresa angajatorilor va rezolva, parțial, problema muncii nedeclarate depuse de resortisanții din țări terțe, statele membre fiind ținute de obligația de a transpune directiva în legislațiile lor naționale până la 20 iulie anul curent. Directiva va contribui la eliminarea exploatării resortisanților din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală de către unii angajatori care le plătesc salarii inadecvate și le impun condiții de lucru nesatisfăcătoare.
O evoluție în acest sens ar fi un acord asupra propunerii de directivă referitoare la permisul unic care prevede un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țări terțe care își au reședința în mod legal într-un stat membru.
Permiteți-mi să abordez acum al cincilea și ultimul punct referitor la rolul Comisiei în promovarea schimburilor de cele mai bune practici în ceea ce privește politicile care vizează lucrătorii casnici. În acest sens, doresc să menționez un proiect privat, actualmente aflat în proces de punere în aplicare de către Comisie la cererea acestei instituții și care își propune să încurajeze conversia muncii precare în muncă corelată cu drepturi.
Ca urmare a unei cereri de propuneri în cadrul proiectului pilot din 2010, Comisia cofinanțează un proiect axat pe consecințele crizei economice și financiare asupra lucrătorilor casnici, a lucrătorilor migranți și a tinerilor lucrători, precum și pe măsurile adoptate de statele membre pentru consolidarea drepturilor acestora. Proiectul încurajează schimbul de cele mai bune practici, în special în ceea ce privește reprezentarea colectivă a lucrătorilor ce muncesc în condiții precare. O a doua cerere de propuneri, care va fi lansată anul acesta, se va concentra în special pe măsuri menite să consolideze drepturile celor mai săraci lucrători, inclusiv ale lucrătorilor casnici.
Proiectul pilot va presupune și un studiu al cărui scop este o înțelegere mai profundă a muncii precare în 12 state membre și promovarea conversiei în relații profesionale marcate de drepturi sociale sporite, prin analiza modalităților practice de care dispun statele membre pentru a încuraja această transformare și a identifica un nucleu de drepturi sociale fundamentale. Recent, a fost realizat un studiu de caz a situației migranților care prestează muncă la domiciliu în Italia, studiu corelat cu un proiect referitor la munca decentă și relațiile industriale, cofinanțat de Comisie.
În cele din urmă, Agenția Europeană pentru securitate și sănătate la locul de muncă și Comitetul inspectorilor de muncă principali au solicitat campanii ample de informare și sensibilizare cu privire la protecția sănătății și siguranței lucrătorilor.-
Csaba Őry
Dnă președintă, Grupul Partidului Popular European este foarte încântat de dezbaterea de astăzi. Cred că trebuie să îi mulțumim dnei Berès pentru a o fi lansat, permițându-ne astfel să ne alăturăm inițiativei OIM, pe de o parte și, pe de altă parte, determinându-ne să ne îndreptăm atenția către tot ceea ce trebuie făcut pentru o categorie de lucrători care lucrează în niște condiții despre care cel mai adesea nu știm nimic sau, atunci când se întâmplă să aflăm câte ceva, se dovedesc a fi deprimante.
Considerăm, în egală măsură, că proiectul de decizie publicat merită tot sprijinul nostru și credem că o însemnătate specială au acele elemente care subliniază și evidențiază că obiectivul avut în vedere este acela de a crea condiții de lucru decente și un cadru reglementat pentru ocuparea forței de muncă într-un domeniu în care, într-adevăr, cei mai afectați sunt lucrătorii migranți, fenomen întâlnit cu precădere în anumite țări, unde aceștia lucrează într-un cadru total nereglementat și necontrolat, care foarte adesea ia formele sclaviei moderne.
Am menționat deja că există lacune în dreptul muncii. Este o problemă care s-a discutat atunci când s-au abordat contractele atipice. Evident, acesta ar putea fi următorul pas către crearea unui cadru capabil să garanteze condiții minime de lucru și alte drepturi conexe și sunt de acord cu dl comisar că, desigur, înainte de toate, trebuie să facem ordine în propria curte. Ceea ce putem face noi înșine este să salutăm inițiativa OIM și să solicităm statelor membre ale Uniunii Europene să depună toate eforturile pentru a identifica și reglementa această gaură neagră prezentă în reglementările lor din domeniul dreptului muncii.
Alejandro Cercas
Dnă președintă, dle comisar, în primul rând doresc să spun că toți deputații socialiști subscriu la cuvintele rostite de Pervenche Berès, președinta Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, și suntem încântați de poziția adoptată de dl comisar cu privire la această inițiativă a Organizației Internaționale a Muncii.
Deputații socialiști apreciază enorm toată activitatea întreprinsă de OIM de la înființarea ei. Considerăm că a adus o contribuție neprețuită la istoria umanității și a Europei. Fără îndoială, această inițiativă referitoare la munca casnică este la rândul ei foarte importantă, pentru că este o muncă practicată de un număr foarte mare de oameni și care afectează în mare măsură femeile și migranții.
Noi, deputații socialiști, considerăm că ar fi excelent dacă acest proiect de convenție și recomandarea conexă ar fi aprobate la următoarea reuniune din iunie și dacă Parlamentul, Comisia și Consiliul s-ar implica activ, dacă nu s-ar mulțumi cu o atitudine pasivă, ci s-ar implica activ, astfel încât Europa să fie la înălțimea declarațiilor sale și acțiunile să-i reflecte cuvintele.
Procedând astfel, am contribui, cel puțin, la extinderea programului privind munca decentă. Am ajuta lumea și foarte mulți oameni, dar ne-am ajuta, în primul rând, pe noi înșine să fim decenți și să ne respectăm ca instituție și ca europeni. Am contribui însă deopotrivă la protejarea modelului social al continentului nostru, imposibil de menținut dacă vom continua să fim o insulă de protecție și drepturi într-o lume marcată de mizerie și vulnerabilitate.
Poate că este timpul, dle comisar, ca și Comisia, Consiliul și noi toți să reflectăm la realitatea Europei pentru că nici aici nu sunt rezolvate toate problemele. În acest domeniu al muncii casnice din Europa există forme contractuale care afectează imigranții și femeile, fiind extrem de precare și conținând lacune majore.
M-aș bucura dacă în entuziasmul acestei dezbateri și reflecții am înțelege că legislația UE și a multor state membre conține lacune care trebuie eliminate. Avem probleme legate de sănătatea și siguranța acestor lucrători. În multe țări avem probleme legate de cadrul juridic în care se dezvoltă această muncă. Avem probleme majore și în lupta împotriva abuzului și discriminării imigranților, mulți dintre ei lucrând în familii europene.
În prezent, avem multe inițiative. Dle comisar, acum ar fi cel mai potrivit moment de a ne reafirma angajamentul etic pentru a ajuta OIM, pentru a ne ajuta pe noi înșine și pentru aduce la îndeplinire un proiect demn pentru viitorul umanității.
Marian Harkin
în numele Grupului ALDE. - Dnă președintă, cred că este important să purtăm această discuție în contextul apropiatei adoptări a Convenției OIM referitoare la lucrătorii casnici. Cred că acest plen ar trebui să felicite OIM pentru munca sa excelentă.
Munca casnică, de pildă îngrijirea familiei, se desfășoară exclusiv în locuința familială, aceasta fiind în UE, în mod tradițional, o muncă rezervată femeilor, aspect care însă tinde să se schimbe. Migranții și persoanele provenind din comunități marginalizate sunt la rândul lor predispuși la a presta o muncă la domiciliu. Valoarea muncii casnice nu este inclusă în calcularea PIB-ului, acesta fiind unul dintre motivele pentru care acest tip de activitate este cel mai adesea invizibil și cu siguranță subevaluat. Este o realitate care, fără îndoială, plasează lucrătorii casnici într-o poziție precară, aceștia depinzând, cel mai adesea, de bunăvoința angajatorilor. Este pur și simplu inacceptabil. După cum se afirmă în rezoluție, este o situație care expune lucrătorii casnici la discriminare sau, mai bine spus, la multiple forme de discriminare.
Importanța acestei Convenții a OIM rezidă în faptul că prevede recunoașterea legală a muncii casnice ca formă de activitate profesională. Lucrătorii casnici vor beneficia astfel de o poziție mai solidă, care le va permite exercitarea drepturilor de care dispun. Cred că este esențial ca lucrătorii casnici să aibă dreptul la standarde fundamentale de muncă, care includ, desigur, accesul la asigurări sociale, măsuri de siguranță și de protecție a sănătății, protecție a maternității, precum și dispoziții privind timpul de lucru și de odihnă.
Întrucât munca casnică se desfășoară în cea mai mare măsură în locuințe familiale, pot exista probleme legate de dreptul la viața privată. Trebuie să găsim soluții inovatoare și funcționale pentru a asigura protejarea sănătății și siguranței lucrătorilor casnici și, în contextul general, pentru a garanta respectarea deplină a drepturilor lor. O soluție ar putea fi utilizarea contractelor tip. În cantonul Geneva, de exemplu, există un contract tip încheiat automat de toți angajatorii și angajații, care tratează, inter alia, problemele legate de salariul minim, alocațiile familiale și concedii. Cred că astfel de contracte există și în Belgia. Ele conferă o mai mare siguranță lucrătorilor casnici, simplifică procedurile pentru angajatori și elimină zonele gri și ambiguitățile.
De asemenea, mă bucur că pot sprijini acele amendamente ale Grupului Verzilor în care se prevede includerea activității au-pair și a muncii nedeclarate și se propun soluții practice de încurajare a unei abordări proactive menite să asigure accesul lucrătorilor casnici la piața muncii.
În cele din urmă, doresc să sprijin afirmațiile dnei Berès, autoarea rezoluției, conform cărora Uniunea Europeană ar trebui să dea un exemplu în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor pentru lucrătorii casnici. Dle comisar, am fost foarte atent la ceea ce ați spus despre sănătatea și siguranța la locul de muncă și, deși nu preconizați o extindere a directivei, cred că comentariile dvs. permit o anumită marjă de flexibilitate pentru asigurarea unor condiții mai bune de sănătate și siguranță pentru lucrătorii casnici.
Jean Lambert
în numele Grupului Verts/ALE. - Dnă președintă, la rândul meu doresc să o felicit pe dna Berès pentru a fi luat inițiativa prin această întrebare cu solicitare de răspuns oral și rezoluția conexă. Aș vrea, de asemenea, să-i mulțumesc dlui comisar pentru răspunsul său, pentru că se întâmplă mult prea rar să primim un răspuns foarte specific de la comisari la întrebări cu solicitare de răspuns oral.
Grupul meu salută cu entuziasm propunerea OIM referitoare la Convenție și recomandarea privind lucrătorii casnici. Știm că cel puțin 20 dintre statele membre au purtat deja discuții pe marginea proiectului și s-au implicat activ în dezbateri. Așteptăm cu interes o ratificare rapidă din partea acelor state membre, precum și o implementare care va fi cu siguranță interesantă.
S-a vorbit foarte mult despre vulnerabilitatea acestei categorii de lucrători. O mare parte din această muncă se desfășoară în spatele ușilor închise. Este invizibilă. Se întâmplă adesea ca lucrătorii să fie ei înșiși izolați, accesul la sindicate fiind foarte dificil în astfel de situații. Foarte adesea, dacă angajatul locuiește cu familia respectivă, se consideră că trebuie să fie la datorie 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână. În această instituție știm că munca de gardă este o chestiune foarte controversată, care nu se bucură de susținerea noastră.
După cum s-a spus, munca casnică este adesea subevaluată, sau considerată a fi muncă rezervată în mod tradițional femeilor, pe care o poate face oricine. Am văzut însă că, nu în puține cazuri, presupune, de fapt, suficiente calificări. De multe ori implică asistență medicală și diferite aspecte ce țin de dezvoltarea copilului. Se întâmplă adesea ca lucrătorii casnici să dețină o adevărată poziție de răspundere. Deși mulți angajatori apreciază acest lucru, există și mai mulți care nu recunosc valoarea acestei munci. De exemplu, în Marea Britanie am văzut recent un caz de condamnare la închisoare a unei persoane acuzate de trafic de persoane pentru servitute domestică. Tânăra implicată a pierdut patru ani din viață muncind pentru angajator, care a primit o pedeapsă de nouă luni. Trebuie așadar să analizăm modalitățile de identificare a acestei forme de trafic de persoane.
Lucrătoarele migrante sunt într-adevăr deosebit de vulnerabile. Am întâlnit, de exemplu, cazuri de lucrători care intră în țară însoțiți de diplomați, după care li se confiscă pașapoartele. persoanele aflate în astfel de situații nu au practic nicio libertate, niciun acces la asistență și nicio idee despre drepturile pe care le au.
Doresc să aduc în discuție o problemă legată de articolul 17 din Convenție, care se referă la rolul agențiilor. Cred că este un aspect care trebuie cu adevărat analizat îndeaproape la nivel european pentru că este considerat tot mai mult ca fiind veriga slabă în multe dintre problemele cu care ne confruntăm.
Thomas Händel
Dnă președintă, dle Andor, doamnelor și domnilor, din ceea ce ați spus, dle Andor, înțeleg că Comisia este la curent cu subiectul. Tot din cuvintele dvs. deduc însă că este abordat cu mult prea multe rezerve.
Nu este adevărat, astfel cum a subliniat dl Őry mai devreme, că știm prea puțin despre modul în care lucrează lucrătorii casnici din Europa. Dimpotrivă, știm atât de mult, încât există o nevoie urgentă de reglementare. Între 5 % și 9 % din totalul angajaților lucrează în gospodării private. Este cel mai prost plătit grup de angajați din Europa, care dispune de cele mai puține drepturi și reprezintă cea mai mare proporție de lucrători ilegali. Sunt necesare măsuri de urgență în acest domeniu, aici intervenind și rolul Comisiei Europene. Situația în care ne aflăm actualmente nu va fi ameliorată prin libera circulație a lucrătorilor. Din acest motiv, inițiativa cuprinsă în această Convenție a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) este salutară și merită sprijinul nostru.
Aș dori să aduc în discuție patru probleme. În primul rând, există unele lacune în definițiile cuprinse în Convenția OIM. Dacă lucrătorii casnici nu pot lucra ocazional, sporadic sau ca neprofesioniști în acest sector, posibilitățile de eludare a legislației sunt deja pregătite. În al doilea rând, există necesitatea stringentă de a introduce obligativitatea contractelor de angajare în acest domeniu. În al treilea rând, avem nevoie nu doar de reglementări raționale și general obligatorii cu privire la salariul minim, ci și de drepturi egale în materie de muncă. În al patrulea rând, acești lucrători trebuie protejați prin asigurări sociale cu caracter obligatoriu, mai ales în condițiile în care este vorba despre un sector guvernat de salariul minim.
Mă bucur că dna Berès a solicitat în declarația sa o campanie de introducere a condițiilor de muncă standard. Acesta este un aspect pozitiv. Trebuie să ne asigurăm că, în viitor, orice muncă ce nu asigură un trai independent este ostracizată de societate și devine intolerabilă.
Jaroslav Paška
Dnă președintă, potrivit unui raport al Organizației Internaționale a Muncii, munca casnică reprezintă aproximativ 5 % din totalul locurilor de muncă. Este un fel de formă invizibilă de ocupare a forței de muncă, care nu se desfășoară în fabrici, magazine sau birouri, ci în locuințele particulare. Femeile reprezintă 90 % dintre acești lucrători, care nu activează într-o colectivitate, ci singuri, în case. Scopul muncii lor nu este acela de a produce valoare adăugată, ci de a oferi îngrijire sau servicii similare sarcinilor pe care femeile le îndeplinesc gratis în propriile lor gospodării.
Acest tip de muncă este așadar subevaluat, foarte adesea nefiind considerat ca o formă de activitate profesională standard în dreptul muncii, astfel că lucrătorii sunt expuși unui tratament inechitabil și abuziv. De cele mai multe ori, această muncă este nedeclarată, iar lucrătorii care provin din zone rurale sau străinătate și sunt slab calificați nu își cunosc drepturile, devenind foarte vulnerabili. Munca nedeclarată privează lucrătorii de protecție socială și privează societatea de contribuții la asigurările sociale. Dacă nu vrem ca munca casnică să rămână nedeclarată, trebuie să recunoaștem această muncă ca formă de activitate profesională și să depășim eternele stereotipuri, care desconsideră total acest tip de muncă.
Așadar, trebuie să o profesionalizăm. În acest scop, trebuie să introducem noi măsuri în sistemele de ocupare a forței de muncă din statele membre, care să includă reglementări specifice în domeniul fiscal, al asigurărilor sociale, precum și al dreptului muncii și drepturilor civile, care să ia în considerare particularitățile acestui tip de activitate. Actuala tendință de a oferi și presta muncă casnică nedeclarată este în general justificată de rațiuni de ordin financiar, întrucât munca nedeclarată este mai avantajoasă pentru ambele părți decât munca înregistrată oficial care, pe lângă impozite și scutiri, împovărează părțile implicate cu ample sarcini birocratice.
Prin urmare, statele membre trebuie să se axeze pe obiectivul de a modifica sau chiar elimina avantajele muncii nedeclarate, astfel încât munca casnică să devină o formă specifică de activitate profesională respectabilă.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Dnă președintă, în primul rând, doresc să-i mulțumesc dnei Berès, președinta Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, pentru a fi facilitat această dezbatere în perioada premergătoare conferinței Organizației Internaționale a Muncii, și dlui comisar Andor pentru a fi acceptat să poarte această dezbatere între Parlament și Comisie.
Pentru început, aș dori să subliniez un prim aspect. Mulți dintre dvs. au vorbit despre cunoașterea sau lipsa de cunoaștere a acestei lumi a muncii casnice. Când însă spunem, cu ezitare, că lucrătorii casnici reprezintă între 5 % și 9 % din totalul lucrătorilor, este evident că nu cunoaștem această lume. Raportul este de 1:2. Solicit așadar dispoziții la nivel european care să ne permită o înțelegere mai profundă a realității muncii casnice, astfel încât să putem oferi garanții mai solide în acest domeniu.
Al doilea lucru pe care aș dori sa-l aduc în discuție este acela că, având în vedere că am adoptat Strategia Europa 2020 și că știm foarte bine că în Europa 2020, locurile de muncă slab calificate vor fi cele mai amenințate, cred că trebuie să depunem toate eforturile pentru a ne asigura că, în domeniul muncii casnice, specializările sunt pe deplin recunoscute.
Dna Lambert ne-a reamintit că o mare parte din munca casnică presupune calificări. Avem datoria de a identifica aceste activități, de a le promova și de a valorifica competențele pe care le implică.
A treia remarcă este aceea că Europa nu poate fi întemeiată pe valorile drepturilor omului și ale drepturilor sociale, nu poate dezvolta acquis-ul UE relevant fără a dezvolta și protecția salariilor, protecția orelor de lucru, protecția sănătății, fără a cunoaște dificultățile muncii casnice și fără a le oferi lucrătorilor casnici o serie de garanții. Aceste măsuri nu trebuie însă să conducă la integrarea lucrătorilor aflați într-o situație complet ilegală și doresc să lansez un avertisment în acest sens. Totodată trebuie să fim în măsură să împiedicăm deturnarea valorilor pe care le apărăm.
Edite Estrela
(PT) Dnă președintă, sunt pe deplin de acord cu tot ceea ce au spus mai devreme colegii mei din Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European. Doresc să o felicit pe dna Berès, președinta Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, pentru această inițiativă care ne-a dat ocazia de a dezbate un subiect foarte important. De asemenea, doresc să vă mulțumesc dvs., dle comisar, pentru implicarea și finețea de care ați dat dovadă.
Munca casnică este importantă din punct de vedere economic și social, însă este totodată o muncă de rutină, prost plătită și subevaluată de societate. S-a spus deja că munca casnică este realizată în principal de femei, care sunt supuse unor multiple forme de discriminare. Referitor la discriminare, aș menționa că, în raportul meu referitor la revizuirea Directivei privind concediul de maternitate, am pledat pentru includerea lucrătorilor casnici în domeniul de aplicare a directivei.
În prezent, lucrătorii casnici sunt excluși din Directiva privind concediul de maternitate și din orice act legislativ european care garantează dreptul la protecția maternității, nefiind incluși nici măcar în Directiva-cadru privind sănătatea și siguranța la locul de muncă. Este o discriminare inacceptabilă, care trebuie eliminată.
Convenția Organizației Internaționale a Muncii este așadar salutară și trebuie să fie sprijinită pentru a reda demnitatea muncii casnice și pentru a le acorda femeilor care o prestează drepturile de care se bucură celelalte femei.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Dnă președintă, o serie de studii realizate de statele membre arată că lucrătorii casnici se confruntă cu diferite probleme, printre care se numără salariile mici, discriminarea, un volum mare de lucru, comportamentul nepotrivit al angajatorilor și chiar hărțuirea sexuală, probleme agravate de faptul că ei nu sunt tratați ca angajați și, astfel, nu se bucură de niciun fel de protecție în temeiul convențiilor internaționale sau al jurisprudenței UE. Termenul de "lucrător casnic” trebuie așadar înlocuit fără întârziere cu "angajat casnic”, iar problema contractelor și a condițiilor de angajare trebuie rezolvată la fel de rapid.
Aprobarea unei Convenții a OIM referitoare la lucrătorii casnici ar fi un prim pas pentru eliminarea acestui decalaj, prin garantarea drepturilor lor în ceea ce privește locul de muncă, majorarea salariilor, stabilirea unor criterii pentru angajatori sau chiar prin introducerea clarificării că angajații domestici nu sunt obligați să trăiască în locuința angajatorului. Ca parte a acestui efort, Uniunea Europeană, în cooperare cu statele membre, ar trebui să vizeze o modificare a actualei legislații, care să includă și lucrătorii casnici și mai ales care să încurajeze cooperarea între statele membre și schimburile de cele mai bune practici.
Thomas Mann
(DE) Dnă președintă, dle Andor, doamnelor și domnilor, în Germania, lucrătorii casnici nu sunt incluși în legislația privind protecția muncii. Nu sunt incluși nici în directiva-cadru europeană. Motivul este că statul nu are dreptul de a monitoriza respectarea regulamentelor în locuințele private. Obstacole similare există și în alte state membre. 15 dintre acestea nu au inclus lucrătorii domestici în legislația lor privind protecția muncii.
Acești lucrători merită însă o protecție specială. Mă declar așadar în favoarea adoptării Convenției Organizației Internaționale a Muncii (OIM), consider însă că integrarea unor mari părți din Convenție în legislația UE nu ar fi foarte indicată. Ar fi un gest care ar împiedica parlamentele naționale să ia decizii independente cu privire la ratificarea convențiilor individuale ale OIM. Cu toate acestea, doresc să le mulțumesc grupurilor de lucru ale OIM pentru munca lor excelentă.
Mai există încă unele probleme, legate, de pildă, de definiții. Articolul 1 nu ar trebui să se limiteze doar la munca casnică, ci ar trebui să includă și serviciile la domiciliu. Problematic este și articolul referitor la perioadele de odihnă. Orice angajat trebuie să aibă dreptul la o zi de odihnă pe săptămână, însă nu neapărat în aceeași săptămână. Perioadele de timp trebuie convenite individual în statele membre. Trebuie să existe un minimum de flexibilitate.
De neînțeles mi se pare interdicția de a efectua plăți în natură, de pildă prin uniforme, unelte sau echipament de protecție, acestea fiind direct legate de muncă. Intenția a fost probabil de a interzice deducerea acestora din salariu. Cu alte cuvinte, avem nevoie de interdicția de a deduce plățile în natură din salarii.
Odată ce aceste incoerențe vor fi fost eliminate, consider că ar trebui să semnăm Convenția OIM referitoare la lucrătorii casnici. Dnă Berès, vă mulțumesc foarte mult pentru această inițiativă și le mulțumesc tuturor celor care au afirmat că doresc să depună eforturi pentru a realiza progrese pentru acești oameni care, știm cu toții, merită protecție.
Elena Băsescu
Salut inițiativa adoptării unei completări la Convenția Organizației Internaționale a Muncii, prin recomandarea vizând lucrătorii la domiciliu. Reamintesc faptul că reprezintă 9% din totalitatea forței de muncă, însă nu beneficiază de aceleași garanții sociale. Nedeclararea acestor activități aduce prejudicii atât lucrătorilor, cât și statului, care nu poate percepe impozite. Consider că această categorie este deosebit de vulnerabilă față de abuzurile angajatorilor. În multe cazuri, lucrătorii la domiciliu sunt imigranți fără acte, ceea ce-i împiedică să facă apel la autorități în cazul în care sunt exploatați. Cer Comisiei adoptarea cât mai urgentă a unui pachet de măsuri destinate protecției și informării lor. Este necesară o cooperare strânsă între autoritățile naționale și instituțiile europene, în scopul îmbunătățirii condițiilor de lucru pentru această categorie.
Silvia-Adriana Ţicău
Îmbătrânirea populației determină creșterea cererii privind serviciile de îngrijire la domiciliu. Criza economică a determinat creșterea ratei șomajului la aproximativ 10%, iar în rândul tinerilor chiar la 20%. În multe dintre statele membre, programele de redresare economică au însemnat diminuarea bugetelor pentru sănătate, ceea ce a determinat și concedierea multor angajați din acest sector.
Nedeclararea prestării serviciilor de îngrijire la domiciliu sau de curățenie privează pe acești lucrători de șansa la un trai decent și mai ales la o pensie decentă. Având în vedere că în aceste domenii lucrează în special femei, care în general sunt responsabile în propria lor familie atât pentru creșterea copiilor, cât și pentru îngrijirea persoanelor vârstnice, aș dori să întreb Comisia dacă există statistici la nivel european și la nivelul fiecărui stat membru privind lucrătorii la domiciliu. Aș dori să întreb care sunt măsurile pe care Comisia le are în vedere pentru a asigura flexibilitatea necesară, dar și respectarea drepturilor acestor lucrători.
Ilda Figueiredo
(PT) Dnă președintă, consider deopotrivă importante dezbaterea pe care o purtăm acum și inițiativa președintei Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale referitoare la nevoia de a recunoaște valoarea lucrătorilor casnici, majoritatea acestora fiind reprezentată de femei care prestează servicii de îngrijire la domiciliu, curățenie și catering și care sunt frecvent victimele exploatării și discriminării, care iau forme și mai grave în cazul imigrantelor. Este, așadar, esențial să abordăm această problemă.
Consider, de asemenea, că o nouă convenție și recomandare a Organizației Internaționale a Muncii ar reprezenta o contribuție semnificativă și ar trebui adoptate, dacă este posibil, la cea de-a 100-a conferință internațională a muncii. În acest sens, nu există nicio îndoială că rolul Comisiei și rolul dvs., dle comisar, în încurajarea statelor membre și observarea mai atentă a conținutului exact al Convenției, poate fi extrem de important. Vă îndemn însă să acordați întreaga dvs. atenție și legislației Uniunii, pentru a garanta drepturile lucrătorilor casnici, fie ei bărbați sau femei, în materie de muncă, salarii, protecție a maternității și în caz de boală și asigurări sociale.
Elisabeth Schroedter
(DE) Dnă președintă, aș dori să fac încă o dată trimitere la discursul dlui Andor. Domnia sa a întrebat cu prudență dacă Comisia Europeană are puteri și responsabilități în acest domeniu. Consider că are o responsabilitate foarte mare, mai ales în ceea ce privește libera circulație.
Ne gândim automat la lucrătorii detașați. Un exemplu în acest sens este Berlinul, unde sindicatele au înființat un centru de consiliere pentru lucrătorii detașați. Cel mai mare grup de lucrători nu doar din Berlin, ci din întreaga Germanie, care au contactat acest centru, sunt infirmierele angajate ca lucrători casnici în niște condiții uneori îngrozitoare și extrem de precare. Este o metodă de a eluda condițiile minime de lucru. Unii dintre acești oameni au chiar un fals statut de lucrători independenți. Este și motivul pentru care am depus acest amendament. Majoritatea acestor oameni sunt lucrători provenind din alte state membre ale UE sau din țări terțe. Aceste realități demonstrează faptul incontestabil că Comisia are responsabilitatea de a lua măsuri și de a introduce standarde minime în acest domeniu.
László Andor
membru al Comisiei. - Dnă președintă, această discuție evidențiază rolul central al OIM în lumea muncii. Consider că trebuie să continuăm pe linia cooperării strânse cu OIM care, în acest domeniu, dar desigur și în altele, desfășoară o activitate foarte relevantă pentru contextul european.
Însă discuția a revelat în egală măsură faptul că multe dintre politicile noastre sociale și privind ocuparea forței de muncă se aplică și lucrătorilor casnici, deși aceștia sunt priviți ca făcând parte dintr-o categorie distinctă.
Dezvoltarea competențelor, sănătatea și siguranța, salarii decente și asigurare socială, dezvoltarea relațiilor contractuale - și lista ar putea continua - toate sunt aspecte care trebuie avute în vedere în contextul muncii casnice. Sunt de acord că Uniunea Europeană trebuie să dea un exemplu în acest sens și la nivel global.
Trebuie să lucrăm îndeaproape cu statele membre, pentru că o mare parte dintre posibilitățile de acțiune ține de competența statelor membre, iar noi vom continua schimbul celor mai bune practici în acest domeniu.
După cum am menționat în discursul meu introductiv, în prezent, la cererea Parlamentului, punem în aplicare un proiect pilot menit să transforme munca precară în muncă decentă, până acum fiind deja lansate două cereri de propuneri. Cea de-a doua, lansată în acest an, este axată în mod specific pe consolidarea drepturilor celor mai săraci lucrători, fiind proiectat și un studiu care să faciliteze o mai bună înțelegere a fenomenului muncii precare.
În ceea ce privește întrebarea legată de legislația din domeniul sănătății și al siguranței și modul în care aceasta se aplică lucrătorilor casnici, în acest moment Comisia nu intenționează să extindă domeniul de aplicare a Directivei privind sănătatea și siguranța, însă avem acum prilejul de a reflecta asupra unor noi norme aplicabile lucrătorilor casnici ca grup distinct. Este important de remarcat că statele membre pot introduce oricând norme naționale mai stricte, având, de exemplu, libertatea de a include lucrătorii casnici în normele naționale și de a nu se limita la cerințele minime.
Președinta
Pentru a încheia dezbaterea, am primit o propunere de rezoluție.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 12 mai, la ora 12.00.
