Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul punct îl reprezintă intervenţiile de un minut privind chestiuni politice importante.
Elena Oana Antonescu
Guvernul României analizează oportunitatea introducerii unei taxe pe alimentele de tip fast-food în speranţa că, în acest fel, tot mai puţini cetăţeni, în special copiii şi tinerii, vor opta pentru acest tip de hrană, care are efecte dezastruoase asupra organismului pe termen mediu şi lung.
Taxele pot părea o soluţie complicată într-un moment de criză, dar, dacă este corect făcut, un asemenea gest depăşeşte teritoriul fiscalităţii şi trece în cel al educaţiei. Astfel, tot mai mulţi oameni învaţă că sănătatea lor începe cu alimentaţia. Fondurile generate prin aceste taxe ar trebui destinate exclusiv programelor de informare a populaţiei în privinţa ingredientelor şi substanţelor care le fac rău.
Sistemele de sănătate din statele membre tind să fie tot mai împovărate de bolile pe care obezitatea le face posibile, iar legătura dintre obezitate şi fast-food este bine documentată. Încurajarea consumului de alimente sănătoase ar trebui să devină o politică centrală în Uniune, iar acest fapt nu trebuie întârziat. Un program la nivel european, care să folosească iniţiativele din mai multe state membre ar fi binevenit şi foarte util şi ar putea duce la însănătoşirea dietei standard în Uniunea Europeană
Jarosław Kalinowski
(PL) Dle Preşedinte, aş dori să vorbesc despre securitatea aprovizionării cu materii prime necesare pentru producţia agricultorilor şi comercianţilor în Uniunea Europeană şi care sunt, de asemenea, necesare producătorilor de furaje pentru animale şi produse alimentare. Una dintre problemele-cheie şi ameninţările la adresa lanţului de aprovizionare european este lipsa unui nivel stabilit, acceptabil, foarte scăzut de prezenţă a soiurilor de organisme modificate genetic, care nu au primit încă aprobarea în Uniunea Europeană. Potrivit ultimelor cercetări, aproximativ 120 de noi specii de OMG-uri vor fi cultivate la nivel mondial până în 2015. Lipsa unei soluţii va contribui la o creştere a preţurilor hranei pentru animale şi produse alimentare şi acest lucru poate, ca urmare, să contribuie la excluderea multor agricultori europeni de pe piaţă. Cel mai recent exemplu este situaţia din luna iulie a anului trecut, când urmele de soiuri modificate genetic au fost găsite în rezervele de soia. Acest lucru a avut o influenţă semnificativă asupra întregului lanţ alimentar şi asupra hranei pentru animale, deoarece Europa nu este în măsură să îşi îndeplinească nevoile legate de producţia internă şi este nevoită să importe 14 milioane de tone de boabe de soia anual.
Ádám Kósa
(HU) Aş dori să solicit Preşedintelui sau preşedinţiei Parlamentului să transmită Comisiei Europene ideea că în cursul activităţii mele, am prezentat două întrebări în scris pe o perioadă de şase luni. În primul rând, am primit un răspuns după o întârziere gravă şi încă nu am primit un răspuns la cea de-a doua întrebare a mea prezentată la 30 noiembrie. Cred că ar fi important să existe o comunicare adecvată şi un dialog între instituţiile UE. Vă rugăm să transmiteţi acest lucru pentru a asigura că munca mea nu este îngrădită şi pentru a primi răspunsurile solicitate.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dle Preşedinte, dle comisar, este foarte bine că Uniunea Europeană este în sfârşit reprezentată, are un ministru al afacerilor externe, ca să spunem aşa, în persoana dnei Cathy Ashton. În timpul şedinţei, aceasta sa a afirmat o teză referitoare la China, a cărei importanţă la nivel mondial nu mai este nevoie să o subliniem aici. În mod uimitor, niciun deputat în Parlament care avea dreptul să adreseze întrebări despre China nu a făcut acest lucru, deşi UE a primit recent o palmă peste obraz în timpul summitului de la Copenhaga privind schimbările climatice, în cadrul căruia China şi SUA au încheiat un acord secret. Este la fel de uimitor faptul că Consiliul European, pe tot parcursul existenţei sale, nu a discutat despre relaţia dintre UE şi China. Prin urmare, solicit Preşedintelui să facă apel la Consiliul European să includă pe ordinea de zi relaţia strategică dintre UE şi China, în timp ce Parlamentul ar trebui, în viitor, să se ocupe de această problemă pentru a se potrivi cu importanţa Chinei.
George Sabin Cutaş
În topul priorităţilor viitoarei Comisii Europene trebuie să se situeze reducerea diferenţelor economice dintre statele membre, prin intermediul unei coordonări strânse la nivelul politicilor fiscale şi monetare.
Această deschidere către cooperare s-a manifestat încă de la începutul crizei economice şi este imperativ necesar ca ea să continue. Totodată, atunci când este vorba despre coordonarea la nivel de fiscalitate, trebuie avut în vedere faptul că în interiorul Uniunii Europene se află ţări cu economii diferite din punct de vedere structural. Astfel, economiile anumitor state membre sunt caracterizate prin mişcări ciclice mai mari, având nevoi ridicate de investiţii publice şi un potenţial de creştere superior economiilor mature din cadrul Uniunii.
Pactul de Stabilitate şi Creştere şi actuala procedură pentru aderarea la zona euro ar trebui, prin urmare, să includă clauze de flexibilitate care să permită analizarea cheltuielilor publice pe întreaga perioadă a unui ciclu economic, pentru ca statele membre să poată investi atunci când acest lucru devine necesar. Astfel, fiecare stat membru ar putea să se dezvolte în funcţie de stadiul în care se situează economia sa
Anni Podimata
(EL) Dle Preşedinte, în ultimele zile am fost martorii unui atac coordonat şi fără precedent asupra economiei statelor membre din zona euro, cu răspândirea obligaţiilor guvernamentale în anumite ţări, cum ar fi Grecia, Portugalia şi Spania, care nu se încadrează în scala respectivă.
În mod evident, aceste ţări sunt utilizate pentru a lovi coeziunea economică din zona euro, în general, şi moneda euro, în special. Chiar mecanismele care au dat naştere crizei globale a creditelor fac acum speculaţii neruşinate pe cheltuiala ţărilor care se confruntă cu cele mai mari probleme financiare.
Acesta este motivul pentru care nu se poate ca în Europa să fie doar o problemă de evaluare a măsurilor luate pentru a combate deficitul. Adevărata întrebare trebuie să fie următoarea: avem intenţia să adoptăm măsuri de solidaritate la nivel european prin protejarea zonei euro şi monedei euro şi în cele din urmă ne vom decide să adoptăm politici care servesc coeziunii economice fundamentale, mai degrabă decât doar celei monetare?
Carl Haglund
(SV) Dle Preşedinte, de la începutul acestui an, Directiva UE privind sulful stabileşte o limită de 0,1 % a conţinutului de sulf al combustibilului utilizat de nave care fac escală în porturi şi de nave de pe căile navigabile interioare. Din punctul de vedere al mediului, acesta este un lucru bun. Este important că transportul maritim, în special, devine, de asemenea, mai ecologic.
În prezent, cele mai multe vase maritime de pasageri şi nave de transport de marfă utilizează combustibil lichid greu de păcură. În Marea Baltică, am folosit deja timp de mulţi ani ceea ce este cunoscut sub numele de combustibil lichid cu conţinut scăzut de sulf, cu un conţinut de sulf de 0,5 %, cu scopul de a proteja mediul înconjurător. Un conţinut redus de sulf pe mare nu este considerat a fi o problemă de mediu, deoarece scopul principal a fost de a reduce poluarea urbană. Aceasta este, prin urmare, direcţia pe care cred că UE ar trebui să o adopte în această privinţă - şi anume, încurajarea utilizării combustibilului greu cu conţinut scăzut de sulf.
Provocarea cu care ne confruntăm este că Convenţia Marpol IMO recomandă o limită de 0,1 % pentru toate navele din Marea Baltică începând cu anul 2015 - un lucru care ar putea avea consecinţe devastatoare pentru Marea Baltică. Aş dori, prin urmare, să reamintesc acest lucru membrilor şi să încurajez oamenii să nu...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Chris Davies
Dle Preşedinte, uneori, colegii din acest Parlament fac viaţa foarte dificilă pentru prietenii săi. Biroul a recomandat cheltuieli în scopul de a angaja încă 150 de persoane în Parlament şi în grupurile politice, pentru a face faţă cerinţelor Tratatului de la Lisabona - o creştere masivă a cheltuielilor într-un moment în care atât de mulţi dintre cetăţenii noştri se confruntă cu reduceri la nivelul serviciului public, iar impozitul creşte.
Am avut de a face cu legislaţia privind procedura de codecizie timp de mai mult de 10 de ani. Nu cred că avem nevoie de atât de mult personal: Cred ca putem redistribui şi folosi personalul nostru în mod mai eficient fără o creştere a bugetului nostru.
Toţi aceia dintre noi care conduc un consiliu - sau chiar un guvern - ştiu că uneori trebuie să convieţuim folosind mijloacele noastre. Nu ar trebui să facem lucruri pentru care nu putem da socoteală. Întotdeauna testul ar trebui să fie de tipul: putem să ne susţinem opinia în cadrul unei reuniuni publice şi să explicăm cetăţenilor modul în care procedăm? Consider că în acest caz nu putem.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Dle Preşedinte, baza securităţii energetice în Uniunea Europeană este diversificarea aprovizionării cu gaze. Starea de dependenţă legată de aprovizionarea de la o singură sursă, pe termen lung, va distruge echilibrul nu numai în termeni de securitate energetică, dar şi din punctul de vedere al economiei. Nimeni din Europa nu poate înţelege acest lucru mai mult decât ţările post-comuniste care sunt încă sub influenţa, influenţa enormă, a Rusiei. Gazoductul nord-european va stopa posibilitatea de diversificare şi va limita posibilitatea de dezvoltare a porturilor baltice şi, mai ales, o nouă sursă diversificată de aprovizionare cu gaze pentru Europa, Terminalul de gaz Świnoujście. În plus, există, de asemenea, un aspect ecologic privind impactul nefavorabil al construirii conductei de gaz. Raportul de anul trecut arată fără echivoc faptul că gazoductul nord-european va avea un impact negativ. Invit Comisia să investigheze din nou acest aspect.
Malika Benarab-Attou
(FR) Dle Preşedinte, mă întreb ce acţiuni va adopta Uniunea Europeană pentru a se asigura că toate statele membre respectă dreptul la azil şi drepturile omului pentru persoanele care sosesc de pe malul sudic al Mediteranei.
Multe dintre acestea sosesc în ambarcaţiuni fragile şi câteva mii de africani se îneacă, fără ca nimeni să protesteze. Oare Consiliul şi Comisia sunt într-adevăr sensibile la aceste chestiuni, care intră sub titlurile atât ale drepturilor omului şi cât şi ale ajutorului umanitar?
Declaraţiile dlui Moratinos cu privire la consolidarea abordării securităţii şi a resurselor suplimentare alocate Frontex, care au fost aprobate recent de către Consiliu, nu mă liniştesc în această privinţă.
Doamnelor şi domnilor, depinde de noi să acţionăm pentru a face ca acţiunile noastre să fie în conformitate cu valorile noastre. Acest lucru este urgent, deoarece sunt vieţi care se află în pericol.
Bairbre de Brún
(GA) Dle Preşedinte, pe parcursul ultimelor săptămâni, au avut loc negocieri ca parte a celei mai recente faze a procesului de pace din Irlanda de Nord. Partidele politice şi guvernele din Marea Britanie şi Irlanda au luat parte la aceste discuţii. Aceştia au fost acolo, în special, pentru a asigura transferul de competenţe politice din Parlamentul Westminster din Londra către Adunarea din Belfast. Aceştia au discutat, de asemenea, alte probleme majore.
Mă bucur că aceste discuţii s-au încheiat în cele din urmă cu încheierea unui acord între părţi şi sunt sigur că Parlamentul European va saluta, de asemenea, acest progres. Sper să putem acum să ne ocupăm de alte angajamente, care nu au fost încă soluţionate sau îndeplinite. Acest lucru ne va conduce către instituţii politice stabile care vor funcţiona pe principii de egalitate, schimb de putere şi respect reciproc.
Paul Nuttall
Dle Preşedinte, am solicitat să susţin acest discurs de un minut pentru a evidenţia efectul teribil pe care îl au recipientele de gunoi de două săptămâni asupra comunităţilor din circumscripţia mea din partea de nord-vest a Angliei.
De exemplu, luaţi în considerare oraşul meu natal Bootle unde multe familii trăiesc în case cu terase fără grădini în faţă şi cu puţin spaţiu în spate. Este o nebunie faptul că aceştia sunt forţaţi să scoată deşeurile o dată la fiecare două săptămâni.
În mod normal, acest lucru a dus la apariţia de grămezi de gunoi, pentru că nu există spaţiu de stocare. Dacă avem o vară fierbinte, puteţi fi siguri că acest lucru va conduce la o creştere a paraziţilor, care, la rândul lor, reprezintă un pericol pentru sănătatea publică.
Dar de ce am spus acest lucru acestui Parlament? Ei bine, pentru că colectările bilunare de gunoi sunt rezultatul direct al Directivei UE privind depozitele de deşeuri, care a fost susţinută în acest Parlament de către Partidul Laburist din Marea Britanie şi de către conservatori. Eu unul sper că un număr mare de alegători britanici au în vedere acest lucru atunci când merg la vot la alegerile generale de la sfârşitul acestui an.
Andreas Mölzer
(DE) Dle Preşedinte, peste două zile vom dezbate problema scanerelor corporale. În cursul acestei dezbateri, ne vom referi la problema generală a securităţii în aeroporturi, de exemplu, abordarea noastră privind securitatea aeroportuară în Uniunea Europeană. Uniunea Europeană a fost cunoscută în repetate rânduri drept forul care adoptă rapid legislaţia, pe baza ameninţărilor teroriste presupuse sau uneori reale. Acest lucru nu îmbunătăţeşte securitatea aeroportuară. Ceea ce face de fapt este să producă măsuri tot mai laborioase şi mai ridicole.
Dacă, de exemplu, luaţi în considerare situaţia din gări, aceasta este fundamental similară cu cea din aeroporturi. În general, staţiile de cale ferată nu utilizează măsuri de securitate, cel puţin în ceea ce priveşte traficul inter-european şi naţional. Acest lucru ridică întrebarea dacă preocuparea noastră legată de securitate în aeroporturi este exagerată. Birocraţia extravagantă şi un flux nesfârşit de măsuri de securitate nu vor contribui la asigurarea securităţii, ci la inconveniente pentru pasagerii care călătoresc cu avionul.
Krzysztof Lisek
(PL) Dle Preşedinte, după cum aţi spus, vom vota asupra numirii noii Comisii Europene. Este, într-adevăr, aşa cum aţi spus, un moment foarte important, un moment legat de multe speranţe, nu doar a deputaţilor în Parlamentul European şi a guvernelor europene, ci şi în principal a cetăţenilor Uniunii Europene. În acest context, crearea unei politici externe comune a Uniunii Europene este de o importanţă deosebită, astfel încât provocarea cu care se confruntă Baroana Ashton în acest domeniu este chiar mai mare.
Există două nouă provocări. Prima, şi aţi făcut referire la aceasta, dle Preşedinte, este Ucraina. Indiferent de rezultatele alegerilor, trebuie să formulăm şi să punem în aplicare în mod constant o nouă politică faţă de Ucraina, o politică a Uniunii Europene, pentru a face posibil ca această ţară să devină un stat membru al Uniunii Europene în viitor. Cu toate acestea, a doua provocare este Belarus. Aş dori să anunţ că, din păcate, în urmă cu câteva ore, în Belarus a avut loc o altă încălcare a drepturilor omului. Poliţia din Belarus a intrat în Parlamentul polonez din Iwieniec, prevenind activitatea Uniunii polonezilor din Belarus.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Dle Preşedinte, în luna decembrie a anului trecut, Uniunea Europeană şi Regatul Maroc au încheiat un acord de liberalizare a schimbului pentru produsele agricole. Din păcate, singurele informaţii pe care le avem cu privire la conţinutul acestui acord au fost culese din mass-media.
Aceste informaţii indică o creştere a cotelor pentru tomatele importate în Uniunea Europeană, un aspect pe care îl respingem categoric, deoarece Regatul Maroc a eşuat în mod repetat să-şi onoreze obligaţiile faţă de Uniunea Europeană. Comisia Europeană refuză să admită existenţa acestei situaţii, chiar dacă OLAF însăşi a procedat astfel.
Nu putem permite Comisiei să continue să se prefacă ca fiind oarbă, ignorând nevoile producătorilor din Insulele Canare, Andaluzia, Murcia şi Alicante. Prin urmare, susţinem cu tărie ca acordurile să fie onorate şi să se acorde o mai mare atenţie controalelor fitosanitare. În plus, programarea pentru exporturile marocane ar trebui să fie mai flexibilă, permiţând ca exporturile să fie repartizate pe parcursul întregului an.
Paulo Rangel
(PT) Dle Preşedinte, aş dori să profit de această ocazie pentru a condamna ceea ce se întâmplă în prezent în Portugalia, unde este evident că mass-media a dezvăluit un plan guvernamental pentru a controla ziarele, posturile de televiziune şi posturile de radio, lucru care pune în pericol libertatea de exprimare. Numai în această săptămână, un articol de ziar scris de un jurnalist foarte cunoscut, Mário Crespo, a fost, de asemenea, cenzurat la solicitarea - sau aparent la solicitarea - prim-ministrului.
În acest context, prim-ministrul, José Sócrates, trebuie acum să ofere ziarului portughez O País o explicaţie substanţială şi trebuie să explice faptul că nu controlează, nu reduce şi nu cenzurează libertatea de exprimare în Portugalia.
Acţionând în acest fel, Portugalia nu mai este un stat guvernat de statul de drept, ci un stat al dreptului formal, în cadrul căruia prim-ministrul se limitează la formalităţi, proceduri şi birocraţie şi nu doreşte să ofere explicaţii substanţiale.
Dorim ca Portugalia să fie un stat guvernat de dreptul material!
Véronique De Keyser
(FR) Dle Preşedinte, la 27 ianuarie, la ora două dimineaţa, o explozie de gaze a măturat centrul istoric al oraşului Liège. Mă aflam în apropiere împreună cu colegii mei de la primărie şi a fost doar un miracol că am supravieţuit. Cu toate acestea, 14 persoane şi-au pierdut vieţile în explozie. Există zeci de răniţi şi 500 de persoane strămutate.
Aş dori să plătesc tribut aici nu numai pentru victime şi familiile lor, dar şi pentru curajul excepţional al pompierilor şi al tuturor salvatorilor. În acest sens, aş dori să vă reamintesc că nu există încă o lege unică pentru pompieri pe teritoriul Uniunii Europene şi că, în ţara mea ca şi în altele, stingerea incendiilor nu este încă considerată a fi o profesie periculoasă. Solicit adoptarea unui statut european pentru pompieri, deoarece, în multe situaţii, aceştia sunt obligaţi să ofere asistenţă transfrontalieră.
Preşedinte
Vă mulţumesc foarte mult pentru declaraţia dumneavoastră şi pentru că ne-aţi atras atenţia asupra tragediei care a avut loc atât de aproape de noi, în Belgia. Este, într-adevăr, un caz tragic. Vă mulţumesc foarte mult. Am dori să prezentăm condoleanţele cele mai profunde tuturor celor care au suferit ca urmare a tragediei, precum şi familiilor lor.
Rosario Crocetta
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, scopul discursului meu este acela de a sublinia gravitatea procesului de dezindustrializare care afectează o serie de centre industriale siciliene, în special, centrul de automobile Termini Imerese deţinut de grupul FIAT, precum şi centrul petrochimic Gela care aparţine grupului ENI. Termini Imerese este afectat de concurenţă care provine din sistemul de salarizare scăzut în unele ţări UE, în timp ce Gela este afectat de concurenţa din Asia.
În ceea ce priveşte procesele de dezindustrializare grave, care au loc în zone extinse ale Uniunii, aş spune că a sosit momentul ca aceasta să-şi reconsidere politica de non-intervenţie pe care Comisia Europeană a adoptat-o până acum şi să înceapă să lanseze un set de măsuri importante, strategice pentru a sprijini industria europeană. Acest apel se adresează în principal Comisiei Europene şi dlui Antonio Tajani, comisarul european pentru industrie şi spirit antreprenorial.
Jelko Kacin
(SL) Joia trecută, Parlamentul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei (FYROM) a adoptat o declaraţie de sprijin pentru Rezoluţia Parlamentului European referitoare la Srebrenica, pe care am adoptat-o cu o majoritate covârşitoare acum un an.
În această rezoluţie, Parlamentul a adus un omagiu tuturor victimelor părţilor implicate în toate războaiele din ultimul deceniu al secolului trecut, nu numai victimelor genocidului de la Srebrenica. Parlamentul de la Skopje este al treilea din Balcanii de Vest care a ratificat şi a adoptat rezoluţia, cu 70 de voturi pentru şi doar un singur vot împotrivă. O astfel de majoritate şi un astfel de consens merită respect şi recunoaştere şi din partea acestui Parlament.
Deşi FYROM nu a fost în vreun fel implicată în acest eveniment tragic, răspunsul lor răsunător este un act de solidaritate şi un gest civilizat demn de respect şi de admiraţie. Decizia Parlamentului FYROM este o expresie a respectului pentru toate victimele şi un mesaj potrivit căruia împărtăşim cu toţii responsabilitatea de a construi un viitor mai bun şi mai luminos pentru toate ţările din Balcanii de Vest. Reprezintă un pas spre viitor, o mână întinsă pentru reconciliere către toate ţările vecine şi un exemplu pentru toate celelalte ţări din regiune.
Întrucât am participat la elaborarea acestei rezoluţii, aş dori să felicit membrii Parlamentului FYROM pentru curajul lor politic şi pentru contribuţia lor la reconcilierea din regiune.
Michail Tremopoulos
(EL) Dle Preşedinte, aş dori să subliniez faptul că, în acest moment de criză economică, cu unele ţări aflate în recesiune, există şi altele, cum ar fi Grecia, care trebuie să-şi rezolve anumite aspecte referitoare la problemele legate de egalitatea sexuală, dat fiind faptul că această criză afectează mai mult femeile decât bărbaţii.
În Europa, s-au făcut eforturi majore în ultimii ani şi au fost adoptate legi care acordă acestui sector anumite facilităţi şi instrumente specifice; cu toate acestea, directivele comunitare privind egalitatea de tratament între bărbaţi şi femei nu sunt transpuse în legislaţia naţională.
Având în vedere că, în pofida acestor eforturi, avem nevoie de reducerea decalajului sexual şi întrucât femeile câştigă cu 17 % mai puţin decât bărbaţii şi se confruntă cu anumite forme de rasism pe piaţa forţei de muncă, aş dori să subliniez că orice regulament sau modificare referitoare la asigurarea sau la aspectele legate de muncă trebuie să fie însoţite de noi infrastructuri sociale.
Zbigniew Ziobro
(PL) Dle Preşedinte, vă mulţumesc pentru că mi-aţi acordat posibilitatea de a lua cuvântul, deoarece aş dori să vă vorbesc despre un aspect important referitor la costurile politicii privind climatul.
Uniunea Europeană planifică în mod consecvent politica climatică. De o mare importanţă este însă faptul că această politică are o influenţă covârşitoare asupra economiilor statelor membre. Atunci când diferenţele structurale între economiile diferitelor state membre sunt luate în considerare, este din ce în ce mai clar că fiecare stat membru urmează să suporte costuri foarte diferite în vederea punerii în aplicare a strategiei. În acelaşi timp, este o realitate faptul că noile state membre şi-au îndeplinit obligaţiile de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în temeiul Protocolului de la Kyoto cu o marjă largă. În cazul Poloniei, reducerea s-a ridicat la aproape 30 %, comparativ cu 6 % care a fost necesară, dar în cazul "primelor 15”, reducerea a fost de abia 1 %, în condiţiile în care acestea s-au angajat la o reducere de 6 %. În legătură cu aceasta, tot ceea ce face Comisia trebuie să ţină cont de costurile diferenţiate de adaptare a economiilor din diferitele state membre - costurile pe care diferitele state membre le-au avut până în prezent pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Protocolului de la Kyoto - şi trebuie, de asemenea, să încheie acele modificări care ar putea distruge echilibrul dintre statele membre.
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Joe Higgins
(GA) Dle Preşedinte, guvernul irlandez impune acum taxa pe valoarea adăugată de până la 21 % la serviciile publice furnizate de autorităţile locale, cum ar fi colectarea de gunoi şi reciclarea. Uniunea Europeană forţează guvernul irlandez să aplice aceste taxe noi. Acestea vor spori şi mai mult povara asupra oamenilor obişnuiţi cu un loc de muncă şi asupra oamenilor săraci care plătesc deja în mare măsură pentru criza capitalistă din Irlanda. De asemenea, guvernul intenţionează să introducă noi taxe pentru apă pentru proprietarii de locuinţe, care ar putea fi între 500 de euro şi 1 000 de euro pe an. Acest lucru ar însemna o altă lovitură teribilă pentru nivelul de trai al cetăţenilor cu locuri de muncă. În plus, se pregăteşte sistemul public de apă pentru privatizarea acestuia în viitor. Prin urmare, avertizez guvernul irlandez şi Comisia Europeană, care sunt în favoarea taxelor şi a privatizării, că acest lucru nu va fi acceptat şi că va contrasta cu o campanie masivă de boicot şi cu puterea maselor. Aceasta este o povară economică suplimentară pe care oamenii muncii din Irlanda nu o vor accepta.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dle Preşedinte, mâine vom vota cu privire la noua Comisie Europeană şi vom deveni Statele Unite ale Europei. Odată ce această procedură va fi finalizată, va fi nevoie, în cadrul acestui nou tip de guvernare, să abordăm problema unei politici externe comune, problema unei politici economice comune, problema unor legături mai strânse între membrii Uniunii şi solidaritatea, precum şi programarea viitorului Europei. Un viitor care va trebui să procedeze cu atenţie în privinţa extinderii Europei pentru a include şi alte ţări şi, mai important, referitor la imigraţie, care este o problemă gravă în ceea ce priveşte viitorul Europei şi ar trebui, cred eu, să fie abordată nu numai în cadrul guvernelor naţionale, dar şi, de asemenea, în cadrul unei politici comune din partea Uniunii Europene.
De aceea, aş dori să facă apel la Comisie şi la Parlament să acorde o atenţie deosebită acestei întrebări.
Louis Bontes
(NL) Dle Preşedinte, ca şi dumneavoastră, am vizitat Auschwitz acum câteva săptămâni şi ne-am aflat în faţa ororilor care au avut loc acolo. Imaginaţi-vă uimirea mea, atunci când, câteva zile mai târziu, evreii au fost demonizaţi de declaraţiile detestabile de pe canalul de ştiri oficiale ale Autorităţii Palestiniene.
Pentru a rezuma: "Evreii sunt duşmanii lui Allah şi ai umanităţii. Profetul spune: omorâţi evreii”. Aceste declaraţii sunt de-a dreptul scandaloase şi consider că acest lucru nu poate rămâne fără urmări. O organizaţie al cărui aşa-numit canal public de televiziune citează "Profetul” incitând la uciderea evreilor nu ar trebui să primească niciun cent - niciun singur cent - mai mult pentru fondurile de dezvoltare. Parlamentul European ar trebui să susţină întreruperea acestui flux de fonduri şi ar trebui să-şi exprime dezaprobarea faţă de astfel de practici.
Nuno Teixeira
(PT) Dle Preşedinte, Cartea verde cu privire la reforma politicii comune în domeniul pescuitului, pentru care raportoare a fost colega mea din Insulele Azore, dna Patrão Neves, oferă o ocazie unică pentru o dezbatere referitoare la un sector care are un rol important în stabilizarea dezvoltării locale din regiunile ultraperiferice.
Madeira survine în urma discuţiilor care se desfăşoară cu un interes special şi consideră că este imperativ să se propună diferenţierea între flotele artizanale şi flotele de mari dimensiuni, care ar trebui să intre sub regimuri diferite de pescuit. Este crucială sprijinirea unui principiu de discriminare pozitivă, în cadrul căruia accesul la apele teritoriale din zona economică exclusivă se limitează doar la flotele locale artizanale.
În Madeira, sprijinul pentru modernizarea flotei este vital, deoarece se adoptă un stil de management care va asigura conservarea unei game largi de specii pe termen lung. Numai în acest fel vom reuşi să evităm situaţiile care nu sunt corespunzătoare pentru stabilitatea economică, ecologică şi socială.
În cele din urmă, ne vom lupta în favoarea sprijinului permanent şi actualizat pentru activităţile de pescuit din regiunile ultraperiferice.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Europa este plină de minorităţi, iar minorităţile etnice reprezintă o parte semnificativă a acestora. Împreună cu minorităţile autohtone care reprezentă aproape 8 % din populaţiile noastre, trebuie, de asemenea, să luăm în considerare minorităţile de imigranţi care reprezintă procentul suplimentar de 6,5 %.
Înainte de ultimele două valuri de extindere, ţările candidate trebuie să demonstreze conformitatea cu criteriile privind drepturile minorităţilor. Pe de altă parte, prin punerea în aplicare a politicilor şi prin instituirea relaţiei, minorităţile din ţările care au câştigat până atunci calitatea de membru a Uniunii Europene, nu au fost supuse niciunui control. O astfel de situaţie a fost deplasată.
În ultima vreme, minorităţile etnice slovene din Italia, Austria şi Ungaria se află sub presiune majoră din cauza reducerilor de fonduri pentru interesele lor. Prin urmare, fac apel la factorii de decizie politică europeană să înceapă abordarea serioasă a problemelor minorităţilor de la nivel european. Noul Tratat de la Lisabona prevede o bază juridică pentru o astfel de acţiune. Solicit, de asemenea, insistent Comisiei Europene să elaboreze şi să prezinte un plan detaliat al cursului său de acţiune cu privire la punerea în aplicare a acestor dispoziţii ale Tratatului de la Lisabona care protejează minorităţile.
Anna Záborská
(SK) Slovacia este în pericol din cauza construirii unui mega-cazinou care se numeşte în mod înşelător Metropolis. După ce Slovenia, Ungaria şi Austria au refuzat să emită licenţele necesare, grupurile implicate îşi îndreaptă acum atenţia spre Slovacia, în scopul de a-şi impune planul lor de afaceri acolo. Parlamentul din Bratislava a exprimat un aviz negativ, dar decizia nu este definitivă, iar proiectul de pariuri continuă.
Dezvoltatorul recurge deja la eufemisme şi la prezentarea proiectului ca un centru multi-funcţional. Se vorbeşte despre locuri de joacă pentru copii, un parc acvatic şi un centru de conferinţe, dar nu se spune nimic despre un mega-cazinou.
Ce obstacole poate ridica UE pentru a preveni operaţiunile de jocuri de noroc în statele membre? Cum protejează UE grupurile cele mai vulnerabile? Nu este niciun secret că jocurile de noroc merg mână în mână cu criminalitatea, violenţa, crima organizată, prostituţia şi diverse alte fenomene conexe. Fac apel la colegii mei deputaţi, precum şi la asociaţiile naţionale să se alăture cetăţenilor din Slovacia în protestul lor şi să semneze, de asemenea, declaraţia scrisă, şi în acest fel să sprijine protestul nostru.
Daciana Octavia Sârbu
Cu siguranţă numele Roşia Montană sună tot mai familiar, atât pentru instituţiile europene, cât şi pentru cetăţenii europeni. Vorbim despre o zonă a României cu vestigii istorice care au atras atenţia UNESCO, aflată acum sub spectrul distrugerii. Exploatarea minieră cu cianuri, care ameninţă să anihileze integritatea şi valorile acestei aşezări, se conturează din nou ca o perspectivă reală.
În ultimele săptămâni guvernul român a dat de înţeles că distrugerea regiunii, prin permiterea începerii acestei exploatări, poate fi considerată acceptabilă. Adresez Parlamentului European şi Comisiei Europene rugămintea fermă de a lua în considerare posibilitatea de a interveni, la nivelul forurilor de conducere ale UE, pentru a stopa ceea ce va fi, fără îndoială, un dezastru ecologic şi uman
Derek Vaughan
Dle Preşedinte, doresc să vorbesc despre politica energetică. După cum a menţionat un antevorbitor, asigurarea aprovizionării cu energie în viitor este o problemă vitală pentru noi toţi, iar pentru a rezolva această problemă trebuie să analizăm o gamă largă de tehnologii: nu doar una; nu doar la gaze. Evident, energia regenerabilă va avea rolul său, fie că este eoliană, biomasă sau energia mareelor, dar şi cea nucleară şi CSC trebuie să aibă, de asemenea, rolul lor.
Prin urmare, salut iniţiativele recente din partea guvernului britanic. Recent, s-au înaintat o serie de proiecte care analizează noile tehnologii pentru energiile regenerabile şi, de asemenea, cele nucleare şi CSC. Consider că aceste politici vor asigura alimentarea cu energie în Marea Britanie pentru viitor şi aş vedea acest lucru ca pe un model pentru restul Europei. Eu, cu siguranţă, nu cred că putem să mizăm totul pe o singură carte: trebuie să beneficiem de o gamă largă de tehnologii. Mi-aş îndemna colegii de aici să facă acest lucru în viitor.
Giommaria Uggias
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, ca urmare a izbucnirii crizei financiare globale, Comisia Europeană a prezentat o măsură - propunerea care se află în discuţie astăzi - pentru a consolida lupta împotriva evaziunii fiscale. Acest lucru face posibilă creşterea transparenţei între toate sistemele europene de impozitare de stat prin schimbul de informaţii privind activele.
Este o măsură bună, dar trebuie să ne amintim, de asemenea, că în urmă cu câteva luni, o majoritate din Parlamentul italian a aprobat scutul fiscal, care ascunde identitatea celor care săvârşesc evaziune fiscală şi fură cetăţenilor europeni veniturile fiscale din TVA.
Întrucât toată lumea luptă împotriva viciilor legate de ilegalitate, unele legislaţii naţionale insultă totuşi demnitatea cetăţenilor cinstiţi. Din aceste motive, noi, împreună cu colegii noştri membri ai partidelor l'Italia dei Valori şi ai Partito Democratico, am înaintat o plângere Comisiei.
Am auzit că birourile acţionează în conformitate cu comentariile noastre. Prin urmare, invit Comisia să demonstreze curaj, să accepte responsabilitatea de a declara scutul fiscal italian ca fiind ilegal şi să permită impozitarea acestor sume de capital.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dle Preşedinte, aş dori să supun atenţiei un subiect care a fost deja menţionat, dar aş dori să consolidez ceea ce s-a menţionat. În acest moment, în timp ce discutăm aici, în Iwieniec în Belarus, Parlamentul polonez desfăşoară o anchetă ilegală, unul din birourile Uniunii polonezilor din Belarus. Acesta este un act continuu de represiune împotriva minorităţii poloneze din Belarus. Ştiu, dle Preşedinte, că aţi intervenit deja personal în materie de amenzi foarte mari impuse asupra Angelikăi Borys şi aş dori să vă mulţumesc pentru intervenţie, pentru că suntem, cu adevărat, obligaţi să ajutăm această organizaţie. În acelaşi timp, aş dori să apelez la dumneavoastră, dle Preşedinte şi, de asemenea, la Consiliu şi la Comisie, să facă o declaraţie cât mai repede posibil şi să intervină în chestiunea încălcării drepturilor omului în Belarus - încălcări ale drepturilor cetăţenilor polonezi - dar eu spun acest lucru în principal în contextul încălcării drepturilor cetăţenilor - drepturilor omului - cu alte cuvinte, ceva ce ar trebui să fie important pentru noi în calitate de reprezentanţi ai Parlamentului European.
João Ferreira
(PT) Dle Preşedinte, în ultimele săptămâni, am fost martorii intensificării unei campanii ideologice insidioase cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate de către statele membre în vederea echilibrării finanţelor publice. Nu este o coincidenţă că mulţi dintre cei care deţin un rol conducător în această campanie sunt cei responsabili pentru actuala criză economică şi socială. Aşa cum au procedat în trecut, aceştia susţin din nou atacuri asupra salariilor, drepturilor sociale şi ocupării forţei de muncă şi funcţiilor sociale ale statului.
Ca răspuns la acest atac, zeci de mii de muncitori portughezi au ieşit în stradă în semn de protest, cerând creşteri salariale care vor restabili puterea de cumpărare pierdută în ultimul deceniu, precum şi condiţii decente pentru pensionare.
Conturile publice ar trebui să fie echilibrate în conformitate cu creşterea economică, punând capăt nedreptăţilor grave din jurul distribuţiei bogăţiei, care se află în centrul acestei crize. Conducerea progresivă a luptei muncitorilor este în prezent un semn de speranţă, precum şi un motiv mai concret pentru a crede într-un viitor mai bun.
Godfrey Bloom
Dle Preşedinte, în urmă cu câteva săptămâni, stimabilul meu coleg şi prieten din Yorkshire, Edward McMillanScott, a invitat preşedintele Comitetului interguvernamental pentru schimbările climatice (IPCC) la această adunare şi l-a prezentat ca fiind o legendă în timpul mesei de prânz, precum şi un guru al ştiinţei climatice de top - şi trebuie să spun că cu siguranţă acesta arăta ca un guru pentru mine - dar s-a dovedit că acesta este un inginer de cale ferată care scrie cărţi necuviincioase. Bineînţeles, nu am nimic împotriva inginerilor feroviari. Unii dintre cei mai buni prieteni ai mei sunt ingineri feroviari şi fără îndoială citesc cărţi necuviincioase - nu are importanţă - dar poate ar putea explica de ce IPCC a venit cu atâtea absurdităţi în ultimii ani.
Nu ar fi o idee bună dacă Comisia ar putea eventual să se adreseze în scris IPCC şi să le sugereze să desemneze un preşedinte nou, poate puţin mai bine calificat?
Krisztina Morvai
(HU) Acum câteva minute, dna Anna Záborská a menţionat acele mega-investiţii, investiţiile diverse în jocurile de cazino făcute de asemenea de străini în Ungaria, împotriva cărora a protestat György Budaházy, liderul bine-cunoscut al opoziţiei extraparlamentare, împreună cu 12 membri ai aşa-numitului grup al opoziţiei Hunnia care s-au aflat în arest preventiv anterior procesului timp de aproape un an. Aceştia nu au dreptul să cunoască dovezile prezentate împotriva lor. În plus, din cauza aspectelor problematice din legislaţia maghiară şi în contradicţie cu dreptul la "habeas corpus”, judecătorul care prelungeşte arestul preventiv nu examinează atent probele incriminatorii aduse împotriva lor. Mi se pare scandalos că aşa ceva se poate întâmpla în Uniunea Europeană şi protestez din nou, pentru a nu ştiu câta oară, împotriva acestui lucru.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Dle Preşedinte, aş dori să menţionez o problemă pe care eu o consider a fi de mare semnificaţie politică; se referă la parlamentele naţionale şi la cooperarea acestora cu Parlamentul European, în cadrul eforturilor efectuate în prezent în Europa pentru a realiza redresarea economică şi stabilitatea financiară.
Deoarece criza creditelor devine un ecou îndepărtat, toată lumea vorbeşte despre necesitatea de a consolida moneda euro, despre coeziunea din zona euro, precum şi despre inegalităţile economice în cadrul Uniunii Europene şi despre mecanismele de solidaritate care trebuie să fie dezvoltate.
Consider că în acest cadru dialogul dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale va evidenţia obiectivul nostru comun, responsabilitatea comună şi solidaritatea pe care dorim să le demonstrăm la nivel european şi naţional în scopul de a ne asigura că se iau deciziile corecte şi se aplică politicile corecte, politicile care adoptă adesea o perspectivă pe termen lung care este greu de înţeles, mai ales pentru colegii noştri naţionali care trebuie să plătească preţul politic în ţara lor.
Consider că putem lua iniţiativa de a începe acest dialog.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Dle Preşedinte, mă voi referi la Carta europeană privind drepturile victimelor terorismului.
La 15 decembrie, dl Barrot s-a angajat să promoveze o Cartă europeană privind drepturile victimelor terorismului. La 19 ianuarie, dna Malmström a salutat cuvintele dlui Barrot într-un spirit cu adevărat pozitiv. În numele Preşedinţiei spaniole, la 26 ianuarie, dl Pérez Rubalcaba, ministrul de interne spaniol, a precizat că a sprijinit în totalitate victimele terorismului şi că Spania ar face tot posibilul în cadrul Comisiei şi a Consiliului pentru a le oferi sprijin.
Salutăm toate aceste lucruri. Cu toate acestea, este momentul acum să trecem de la declaraţii la acţiuni, care coincid cu cel de-al şaselea Congres Internaţional privind victimele terorismului, care urmează să se desfăşoare la Salamanca la 11, 12 şi 13 în această lună. Doresc mult succes Congresului în activitatea sa. Dle Preşedinte, vom continua să facem apel la angajament în acest domeniu şi să-l promovăm din cadrul Parlamentului.
Marc Tarabella
(FR) Dle Preşedinte, colega mea, dna De Keyser, a avut ocazia să amintească de tragedia care a avut loc la Liège la 27 ianuarie. Desigur, eu nu am de gând să repet ceea ce a spus dumneaei despre victime şi serviciile de urgenţă, care merită o reglementare.
Ceea ce mă preocupă este faptul că, cu acest prilej, proprietarul clădirii nu era asigurat. Doresc doar să atrag atenţia Comisiei asupra faptului că ar fi util, înainte de a vorbi despre asigurările de incendiu obligatorii pentru fiecare cetăţean, să vorbim despre asigurarea obligatorie de răspundere civilă pentru daune care pot fi cauzate terţilor, uneori cu rea intenţie, dar mai presus de toate, din neglijenţă.
Consider că Comisia ar putea prezenta fie o propunere, de exemplu, în cadrul protecţiei consumatorilor - în acest caz consumatorul fiind un cetăţean - sau o iniţiativă care ar putea veni, de asemenea, din partea Parlamentului.
În orice caz, aş dori să îi rog pe colegii mei deputaţi care sunt în măsură să mă susţină în această problemă să facă apel la fiecare cetăţean să încheie o asigurare de răspundere civilă pentru a acoperi orice pagube cauzate părţilor terţe.
Sonia Alfano
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, Gas Natural, o societate spaniolă pe acţiuni a prezentat un proiect pentru instalaţiile de regazificare care ar putea afecta zona Trieste şi care a fost aprobat de Ministerul italian al Mediului.
Comitetul tehnic de regazificare a instalaţiei din Trieste a subliniat unele neajunsuri importante. În urma reuniunii informale care a avut loc între Comisia Europeană, Italia şi Slovenia la 26 ianuarie 2010, reprezentantul italian permanent la Uniunea Europeană a speculat în mod public faptul că Uniunea Europeană a aprobat proiectul, în timp ce poziţia oficială din partea Sloveniei a fost că s-a făcut apel la părţi opuse pentru a se ajunge la un acord.
Probabil că acest acord va fi dificil de realizat în practică, din cauza fondului atipic legat de problema regazificării instalaţiei. De fapt, se dovedeşte că organismele responsabile pentru furnizarea de garanţii şi pentru siguranţă nu au reuşit să îndeplinească obligaţiile de protecţie a acestora. Au fost evidenţiate întârzieri semnificative în elaborarea planurilor de urgenţă externe şi în comunicarea cu organismele publice şi cu autorităţile responsabile pentru gestionarea situaţiilor de urgenţă, deoarece s-a semnalat un eşec în informarea publicului cu privire la riscurile de accidente grave în ceea ce priveşte codurile de conduită, precum şi lipsa unei evaluări obiective a efectului de domino provocat de un accident posibil în cadrul instalaţiilor industriale cu risc ridicat.
Din aceste motive, credem ca aceasta este încă o încercare de a înfiinţa o instalaţie cu risc ridicat, având în vedere faptul că nu există absolut nicio măsură de protecţie şi de siguranţă în vigoare.
Preşedinte
Doamnelor şi domnilor, am prelungit cu 15 minute sesiunea de discursuri de un minut.
