Kérdések órája (Bizottság) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0001/2008).
A következő kérdéseket a Bizottsághoz intézik.
Első rész
Avril Doyle
Tisztelt elnök asszony, az időre tekintettel tudna-e iránymutatást adni a Parlamentnek, hogy azon képviselőtársaim, akik kérdést tettek fel, tisztán láthassák, hogy pontosan mi lesz ma az eljárás? Három egyenlő részre fogja-e osztani a napirendi pontokat, vagy két félórás részre? Csak azért kérdezem, mert azoknak a képviselőknek, akik egy esetleges harmadik részben részt vesznek, tudniuk kell, hogy mi várható, főleg a kezdési időpont miatt.
Elnök
Köszönöm, Doyle asszony, teljesen igaza van. Előre vesszük a prioritási kérdéseket és utána két részre osztjuk kérdések óráját Kuneva biztos és McCreevy biztos között, amennyire csak lehetséges. Várhatóan legalább este 7.30-ig fog tartani, de lehet, hogy tolmácsaink engedelmével még egy kicsit tovább is húzódik. Remélem ez mindenki számára a lehető legjobb megoldás.
Tárgy: A fogyasztók hamis, illetve kifogásolható minőségű gyógyszerektől való védelmének biztosítása
Az európai gyógyszerellátási lánc biztonsága és hatékonysága egyre jelentősebb aggodalmat kelt az európai fogyasztók körében,. és a rendszer gyenge pontjai potenciálisan katasztrofális következményekkel járhatnak a betegbiztonság tekintetében.

Világos, hogy az európai fogyasztók biztonságos és megfizethető gyógyszereket szeretnének. Ugyanakkor Írországban a fogyasztók felárat fizetnek gyógyszereikre, hiszen a gyógyszerek nagykereskedelmi árrése jelenleg 17,66%, ami több mint duplája az EU átlagnak. Ez a tendencia tükröződik az EU-ban mindenhol, hiszen itt a piac darabossága hozzájárult a "párhuzamos gyógyszeripari kereskedelem”' (PPT) kapcsolódó növekedéséhez.
Az Európai Szövetség a Biztonságosabb Gyógyszerekért (EAASM) jelentése szerint hamisított és kifogásolható minőségű gyógyszerek is megjelentek az EU ellátási láncában.
Kérem a Bizottságot, vázolja ezzel kapcsolatos álláspontját, különösen azt, hogy tervei között szerepel-e a probléma megoldásaként a párhuzamos kereskedelem felülvizsgálata, és a gyógyszeripari termékek valóban egységes piacának előmozdítása, ami a fogyasztók érdekeit képviseli, és létfontosságúnak tűnik a belső piac vívmányainak, köztük a megfizethető gyógyszereknek Európa gazdaságának minden területére való kiterjesztése szempontjából?
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a közösség gyógyszeripari területen meghozott jogszabályi rendelkezéseinek és politikai stratégiáinak fő célja annak biztosítása, hogy a betegek biztonságos, hatékony és jó minőségű gyógyszerekhez juthassanak, amelyek megfizethetők és mindenhol kaphatók.
A múltban több ízben is felmerült a gyógyszeripari párhuzamos kereskedelemként ismert kereskedelemben értékesített gyógyszerek biztonságának kérdése. Ez arra öszönzött engem, hogy tanulmányt készítessek annak érdekében, hogy minél részletesebb képet kapjunk a kérdésről; a tanulmány az értékesítési csatornákat, és különösen a hamisított gyógyszereket és a párhuzamos kereskedelmet hívatott részleteiben vizsgálni. A tanulmány célja, hogy elemezze a jelenlegi helyzetet és politikai opciókat dolgozzon ki a hézagok betömésének céljával, amennyiben szükséges a jelenleg érvényes jogszabályi rendelkezések módosításával is. A tanulmány továbbá meg fogja vizsgálni a gyógyszeripari párhuzamos kereskedelem és a hamisított gyógyszerek közötti potenciális kapcsolatot is.
Sajnálatos módon a tanulmány, első, a párhuzamos kereskedelemről szóló része már elkészült, és eredményei szerint az ilyen kereskedelem jelentősen veszélyezteti a betegbiztonságot. Számos tényező okolható ezért, beleértve az újracsomagolás és újracímkézés során elkövetett hibákat, a termékvisszahívások korlátozott hatását, a bonyolultabb forgalmazási csatornákat, az ellátási zavarokat, és végezetül a vonatkozó jogszabályi rendelkezések végrehajtásainak hiányosságait is.
A Bizottság jelenleg elemzi a tanulmány eredményeit az ezen biztonsági kockázatok felszámolására létrehozandó koherens stratégia kidolgozása céljából. A különböző politikai lehetőségeket vizsgálják az előrelátható társadalmi, gazdasági és környezeti hatásaik szempontjából. Tekintettel e kérdés közegészségügyi politikára tett jelentős hatásaira, a Bizottság magas prioritásúnak tekinti a kérdést. Rövidesen döntések születnek arról, hogy merre menjünk tovább.
Szeretném továbbá tájékozatni Önöket arról, hogy az Európai Gyógyszeripari Fórum platformot biztosít a gyógyszerek árazásához, és a gyógyszerköltségek visszatérítéséhez kapcsolódó helyes gyakorlatok megosztásához, illetve elfogadásához. Bár ezek az ügyek a tagállamok hatáskörébe tartoznak, a vonatkozó intézkedéseknek összhangban kell lenniük a közösségi joggal. A Gyógyszeripari Fórum, amelyben betegek szervezetei, az orvosi szakma képviselői, és az ipar vezéregyéniségei, illetve egészségügyi miniszterek is részt vesznek, segíthet a biztonságos gyógyszerekhez való megfizethető hozzájutás fő kérdésének megoldásában.
Mairead McGuinness
Köszönöm válaszát, biztos úr, amely érthető, de egyben nyugtalanító is, mert egyértelműen van biztonsági problémák.
Szeretném, ha ismertetné a válaszában említettekhez szükséges időintervallumot is, mert véleményem szerint az emberek általában nincsenek tisztában azzal, hogy mennyire veszélyben lehetnek a hamisított gyógyszerek miatt. Továbbá, szeretném megkérni Önt - írásban talán - hogy reagáljon egy Írországot érintő kérdésre, amely ugyan törvényes védőoltásokat érint, de olyan védőoltásokat, amelyek sérüléseket okoztak a gyermekeknek, és amelyek kapcsán jó néhányan, most negyven évvel később is csak várnak a kártérítésre?
Hálás lennék, ha megírná nekem, hogy miként kezelik ezt a vitatott kérdést más tagállamok.
Günter Verheugen
A Bizottság alelnöke . - (DE) Örömmel. Első kérdésére válaszolva azt mondanám, hogy már eldöntöttem, hogy a hamisított gyógyszerek párhuzamos kereskedelmét prioritásként fogom kezelni. A főigazgatóság munkatervét módosítottam, és még az idén törvényjavaslatokat fogunk előterjeszteni. Véleményem szerint erre a rövid nyári szünet után sor kerülhet.
A másik kérdésével kapcsolatban, hálás vagyok azért, hogy elismeri, hogy nem válaszolhatok rá előzetes vizsgálat nélkül. Megteszem az ehhez a vizsgálathoz szükséges lépéseket és a következő napokban meg fogja kapni a kért írásos választ.
DanutBudreikait
- (LT) Én az árakról szeretnék kérdezni. Németországban az orrcseppek 1,5-2-szer kevesebbe kerülnek, mint Litvániában. Gondoskodunk annak biztosításáról, hogy minden ország, még a fejlődők is hozzájuthassanak a gyógyszerekhez. Miért nem gondoskodunk róla, hogy állampolgáraink, az EU állampolgárai legalább hasonló árat fizessenek ugyanazért a gyógyszerért? Miért nem teszünk valamit itt Európában?
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Elnök asszony, az egészségügyi szolgáltatások az európai parlamenti viták visszatérő témáját jelentik. Minden alkalommal, amikor a szolgáltatási irányelvről tárgyalunk valaki mindig kéri, hogy ezekre a szolgáltatásokra is vonatkozzon az irányelv; mely kérést eddig minden alkalommal elleneztünk, és ezért az egészségügyi szolgáltatások kimaradtak az irányelv alkalmazási köréből.
A gyógyszerellátás egészségügyi szolgáltatás. Vannak bizonyos államok, ilyen például a spanyol állam is, amelyek megalapozott telephelyekkel rendelkeznek - gyógyszertárakkal -, és a gyógyszereket kizárólag ezeken a telephelyeken lehet forgalmazni.
Szeretném megkérdezni a biztos urat, hogy vizsgálata során a Bizottság a gyógyszerek hamisítása, illetve a gyógyszerek kifogásolható minősége tekintetében talált-e különbséget a gyógyszertárakat szigorúan szabályozó államok és a többi állam között?
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - Az első kérdésre válaszként azt szeretném mondani, hogy a biztonságos gyógyszerek a párhuzamos kereskedelemben tárgyú tanulmányon kívül a párhuzamos kereskedelem kérdése megválaszolásának más módjait is vizsgáljuk, különösen az árazási kezdeményezések vonatkozásában.
Előrelépés lehetne az átláthatósági irányelv felülvizsgálata annak érdekében, hogy az tartalmazzon külön árazási információkat is. De én mindenek előtt szeretném tisztázni a helyzetet és szeretném tudni, hogy mivel állunk szemben. Ezután pedig szeretném elemezni azt a kérdést, hogy vajon az EU-jogszabályok meg tudják-e ezt változtatni, hiszen a gyógyszerek árazása és a gyógyszerköltségek visszatérítése az Európai Unióban a tagállamok felelősségi körébe tartozik; nekünk semmilyen alkalmazható hatáskörünk nincsen. De egyértelműen együtt kell működni. Ezért tartjuk prioritásnak a gyógyszeripari árazást és visszatérítést.
Teljes mértékben tisztában vagyok azzal, hogy az állampolgárok nehezen értik meg, hogy miért van más ára ugyannak a gyógyszernek a különböző EU-tagállamokban. Ez számomra sem könnyű. Annak ténye, hogy szabályozott árakról van szó, csak egy tényező. Egy másik tényező természetesen az, hogy a gyógyszeripar része a piacgazdaságnak. Szabadon határozhatják meg áraikat, de fokozott figyelemmel kísérjük a helyzetet, és azt gondolom képesek leszünk megoldásokkal szolgálni.
A második kérdésre pedig azt tudom mondani, hogy igen, valóban különböző rendszerek vannak az Európai Unióban. Például vannak országok, ahol bizonyos gyógyszereket csak gyógyszertárakban lehet eladni. Más országokban szupermarketekben is megvehetjük őket. Csak a vényköteles gyógyszerek esetében egyeznek a körülmények. Ezeket a gyógyszereket csak gyógyszertárakban vehetjük meg.
Tárgy: Széndioxid kibocsátások
Milyen célokat tűzött ki maga elé a Bizottság a saját maga részére a tevékenységei, épületei és közlekedési szükségletei által termelt CO2 kibocsátások csökkentésére?
Stavros Dimas
A Bizottság tagja. - (EL) Elnök asszony, ezidáig a Bizottság kezelte a tevékenységei nyomán keletkezett szén-dioxid kibocsátások kérdését, az EMAS néven ismert Eco-Management and Audit Scheme-en, azaz a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszeren keresztül, és meg is felelt e rendszer szabályainak.
2005 óta a Bizottság öt brüsszeli szervezeti egységénél és nyolc épületében alkalmazza az EMAS-t. Ezidő alatt egyértelműen csökkent, többek között, ezen szervezeti egységek elektromosáram-fogyasztása, ami kétségtelenül örömteli fejlemény.
Nem állapítottunk meg átfogó CO2-kibocsátás csökkentési célokat a Bizottság részére, de a Bizottság elemzi CO2 kibocsátásának teljes volumenét az EMAS keretein belül, és 2008-ban átfogó kibocsátás-csökkentési célokat fog kitűzni maga el. A Bizottság már célként tűzte ki, hogy gépjárműflottájának CO2 kibocsátását 26%-kal csökkenti 2006 és 2012 között.
Chris Davies
A Bizottság számos nagy horderejű bejelentést készül tenni szerdán, és véleményem szerint mindenhol azt fogják kérdezni az emberek, hogy vajon bort iszunk-e és vizet prédikálunk. Tehát ha azt halljuk, hogy csak öt főigazgatóság használja az EMAS-t, az mindenképpen aggodalomra ad okot, bár azt sem lehet mondani, hogy a Parlament annyival jobban állna. Biztosan elbukna egy ilyen vizsgálaton, bár bizonyos lépések már folyamatban vannak a kérdés megoldása érdekében.
Elfogadja-e a biztos úr azt, hogy a "széleskörű változások” melletti érvelését, amely változásokat a tagállamoknak kell megtenniük, amennyiben fel akarjuk venni a harcot az éghajlatváltozással, veszélyeztetheti, ha a Bizottság láthatólag nem reagál az apró részletekre, azaz a változtatások önmaga általi végrehajtására is?
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - Igen egyet értek Önnel. Ahhoz kellene tartani magunkat, amit mondunk, és ezt is fogjuk tenni 2008-ban. Várakozásaim szerint a Bizottság és szolgálatai legalább olyan mértékben csökkentik kibocsátásaikat, mint amilyen mértékű csökkentést a tagállamoktól kérnek.
Amint azt Önök is tudják 30%-os kibocsátáscsökkentési célt tűztünk ki magunk elé, feltéve, hogy más fejlett országok is követik példánkat, vagy egy 20%-os célt, amennyiben ezek az országok nem írják alá a kibocsátások csökkentéséről szóló nemzetközi egyezményt. A 30%-os célt tűztük ki magunk elé, és remélem, hogy ezzel példát mutatunk majd arra, hogy teljesítjük azt, amit másoktól elvárunk.
Mellesleg tanulmányt kell készíttetnünk a Bizottság kibocsátásainak pontos mennyiségének meghatározása céljából, mielőtt célokat és ütemterveket határoznánk meg, illetve egy cselekvési tervet is készítenünk kell a kibocsátások felszámolására.
Paul Rübig
(DE) Egy dolgot szeretnék tudni. Itt van ez a 30%-os csökkentési cél, amelyet fentről lefelé haladva szeretnénk érvényesíteni, és amely, úgy tűnik, széles körben elfogadott. Amint nagyon helyesen említette, másoknak is követniük kell a példát ahhoz, hogy ezt a célt elérjük.
Kérdésem Önhöz a következő: Ön rendelkezik-e tervvel ennek a 30 százalékos csökkentésnek a személyes eléréséhez, saját cselekvési területén belül?
Karin Scheele
(DE) Amint tudjuk, az Európai Parlament - az EMAS alapján - 30 százalékos csökkentést irányzott elő 2012-re. Nagyon kíváncsiak vagyunk, hogy milyen különleges intézkedések elfogadására készül az Európai Parlament, illetve annak döntéshozói?
Biztos úr, Ön azt mondta, hogy az EMAS alkalmazása kevesebb áramfogyasztást jelent majd. Érdekelne, hogy milyen különleges intézkedésekre került eddig sor, milyen különleges intézkedéseket terveznek az elkövetkező évekre, és milyen szerep jut a megújítható energiaforrásoknak?
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - Nem értettem teljesen, hogy a kérdése személyesen nekem szólt-e. Általában nem szívesen nyilatkozom arról, hogy én magam mit teszek, de elmondhatom önnek, hogy Brüsszelben nem rendelkezem gépkocsival, nem vezetek autót. Jobban szeretek a hétvégeken sétálni, és ez jót tesz az egészségemnek is. Ami a hivatalos gépkocsimat illeti, a következőket tettem - számítva az ilyen kérdésekre -: megkerestem a tíz kiemelt fenntarthatósági projekten is dolgozó WWF-et, és kértem, hogy javasoljanak egy gépkocsit, amely a fenntarthatóság tekintetében a leginkább megfelelő. Ők ajánlottak is egyet, és ez az, amelyet hivatalos funkcióimnál most használok. Megjegyzem, hogy annak teljesítménye igencsak bőven azon a határon belül van, mint amelyet a gépjárműipartól 2012-es teljesítésként kértünk. Görögországban pedig, ahol a Parlament tagja voltam, nagyon kis gépkocsim volt. Még annál is kisebb, mint amelyet most itt hivatalos célokra használok. És azt is igen ritkán használom.
Most pedig, bár erről sem szívesen beszélek Önöknek, de elmondom, hogy Balira történt utazásomat azzal ellensúlyoztam, hogy az egyik ilyen rendszerből vásároltam - azt hiszem, a kibocsátáskereskedelmi rendszer egységeiből - de ezt végül is eltörölték. Tehát megpróbálom a tőlem telhető legtöbbet megtenni, és amennyiben tudnak további ötleteket adni, nagy örömmel követem tanácsaikat.
Nos, most a megújítható forrásokra rátérve, ezzel kapcsolatban jelentős viták folynak. Azt kell tennünk, amit az elmúlt év elején - 2007 márciusában - elhatároztunk, és el kell érnünk a minden tagállamra vonatkozó 20 %-os célkitűzést. A Bizottság épületeit és szolgálatait illetően, amilyen mértékben csak lehetséges, az újrahasznosítható forrásokra kell támaszkodnunk, mert a Bizottság esetében a kibocsátás legfőbb forrását az épületek jelentik. A kibocsátás mintegy háromnegyede ered az épületekből, tehát nagyon jó volna, ha feltárhatnánk a megújítható energiaforrások felhasználásának lehetőségét. Ezt azonban tanulmányoznunk kell annak az akciótervnek keretében, amelyről az előbb beszéltem Önöknek.
Tárgy: A fogyasztók védelme a levélszemetekkel (spam), kémprogramokkal és káros szoftverekkel szemben
Az elkövetkező évekre vonatkozóan az Európai Bizottság fogyasztóvédelmi politikai tervének központi témái közé sorolta a fogyasztóknak a digitális világon belüli védelmét. Ezzel összefüggésben kinyilvánította, hogy alapvető fontosságú olyan hatékony és reakcióképes kényszerítő-mechanizmus kialakítása, amely lehetővé teszi a nemzeti hatóságok számára, hogy együttműködjenek egymással a levélszemetekkel és tisztességtelen weboldalakkal operáló álkereskedőkkel folytatott küzdelemben.
Milyen haladást is ért el a Bizottság a fogyasztókat védő ilyen mechanizmus kidolgozásában?
És különösen, milyen lépések történtek annak érdekében, hogy a fogyasztók számára megnövekedjen a jogorvoslat igénybe vétele, illetve pénzük visszaszerzésének lehetősége akkor, ha levélszemét, kémprogramok vagy más káros szoftverek áldozataivá válnak?
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, a Bizottságot foglalkoztatják az információs társadalmon belül a személyes adatokkal és a biztonsággal kapcsolatban jelentkező kérdések, és különösen azok, amelyek kockázatot jelentenek a fogyasztók számára.
A levélszemetek, kémprogramok és káros szoftverek igénybevétele egyértelműen az európai személyes adatokkal kapcsolatos jogszabályok megsértését jelenti, és bizonyos esetekben még bűntettnek is minősül. Ezért szükséges az, hogy az illetékes hatóságok nyomatékosan érvényt szerezzenek a törvényeknek.
Az elmúlt decemberben Reding biztos úr (akit van szerencsém most itt helyettesíteni) üdvözölte a holland szabályozó hatóságok gyors és hatékony intézkedését, amelynek keretében összesen 1 millió eurós bírságot vetettek ki három holland vállalatra, mivel azok Hollandiában és másutt, illegálisan több mint 22 millió számítógépre telepítettek kém- és hirdetési programokat.
A biztos más szabályozó hatóságokat is ennek a példának követésére szólított fel. 2007. november 13-án a Bizottság elfogadta telekommunikációs reformra irányuló javaslatát, amely az információs társadalmat megalapozó biztonsági és személyesadat-rendszert megerősítő rendelkezéseket tartalmaz.
A levélszemetet illetően a javaslat felvetette azt a lehetőséget, hogy az Internet szolgáltatók jogi lépéseket tehessenek a levélszemetet küldőkkel szemben. Ettől a rendelkezéstől azt várjuk, hogy Európában fontos eszközül szolgál majd a spam-ellenes küzdelemben.
A levélszemét elleni fellépés hatékonyságát erősíti majd e kérdéskörnek a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet hatálya alá helyezése. Ez a rendelet a Közösség egészének területén kormányzati végrehajtó hatóságok hálózatát teremti majd meg, és biztosítja számukra a jogszabály alkalmazásához szükséges nyomozati és kikényszerítő hatalomnak minimumát.
Általánosabban a javaslat kiterjed az elektronikus kommunikációs szolgáltatásokat igénybe vevő fogyasztók azokról a lehetséges lépésekről való tájékoztatására, amelyeket a szolgáltató tehet a biztonsági fenyegetések kezelésére, esetleg egy biztonsági vagy személyiséget sértő esemény megválaszolására.
A jogsértésről szóló tájékoztatás elvének bevezetésével az elektronikus kommunikációs szolgáltatás felhasználója olyan esetekben kapna tájékoztatást a biztonság sérüléséről, amikor ez személyes adatainak elvesztésével, vagy az azokba történő beavatkozással járt együtt. Ugyancsak értesül azokról az elővigyázatossági lépésekről, amelyeket maga tehet a biztonság megsértéséből eredő anyagi kárainak és szociális veszteségeinek minimalizálása érdekében.
Az ezen követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok felhatalmazást kapnak kötelező érvényű utasítások szolgáltatóknak történő kiadására olyan intézkedések tekintetében, amelyekre szükség van az elektronikus kommunikációs hálózatok és szolgáltatások biztosításához, valamint a jogszabályok megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséhez.
A javasolt Európai Elektronikus Kommunikációs Piaci Hatóság egyik elsődleges feladata lesz a hálózati és információs biztonság fenntartása, és - szükség szerint - segíti a Bizottságot az európai szintű intézkedések végrehajtásában.
Claude Moraes
Köszönöm, biztos úr az átfogó választ. Nem tudom, hogy a "járvány” fogalmának mi az elektronikus megfelelője, de az elmúlt karácsonyi időszak után az itt vizsgált magatartás járványszerű elterjedését tapasztaljuk. Minden független szervezet ezt támasztja alá.
Nem kívánok semmit sem lekicsinyelni, amit a Bizottság tett. Úgy vélem, e kérdést a Bizottság prioritásként kezeli. Amit azonban kérdeznék az az, hogy az olyan példák, mint a hollandoké, amely bátorítja a bűnüldözőket, bátorítja az internetszolgáltatókat, hogy járjanak szabadon az ilyen emberek után, félek, sohasem válnak ismertté a fogyasztók számára. Van-e valami egyszerű tájékoztató arról, hogy mit is csinál a Bizottság, és az hatékonyan miként is mérhető, amelyet a Bizottság átadhat az EP képviselőinek, hogy ők azt továbbíthassák a fogyasztóknak?
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - Tökéletesen egyetértek Önnel. Mint már jeleztem, születtek már javaslataink, és jelenleg a Parlament és a Tanács vizsgálja azokat. Azt várom, hogy azok életbe lépnek, és akkor minden szükséges követelmény teljesül.
A jelenlegi jogi helyzet - az esetek jellegétől függően - lehetővé teszi a jogsértések elleni fellépést. Egy bűncselekmény esetében az emberek igényelhetik a rendőrség segítségét, vagy igénybe vehetnek más jogi eszközöket. Amint már említettem, a holland felügyelőszerv, az OPTA példáját sajtónyilatkozatban üdvözölte a Bizottság. Amennyiben erre igényt tartanak, a kérdések óráját követően átadhatom ezt Önöknek, így elolvashatja, hogy mit is tettünk eddig.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök asszony! Reding biztos úr természetesen távol van, de biztos vagyok abban, hogy a Bizottság alelnöke, Verheugen úr megfelelően mély ismeretekkel rendelkezik kérdésem megválaszolásához. Kérdésem egy kiegészítő témához kapcsolódik: rendelkezik-e a Bizottság bizonyítékokkal vagy nyomokkal arra vonatkozóan, hogy összekapcsolható-e a kéretlen e-mail-ek - a spam-ek - forrása a nem kívánatos behatolás ellen védelmet nyújtó szolgáltatást és termékeket felajánló cégekkel?
Avril Doyle
Szeretném a McGuinness asszony által felvetett első, a hamisított és elfogadhatatlan minőségű gyógyszerekkel kapcsolatos fogyasztóvédelmi kérdést összekapcsolni Moraes úrnak, a fogyasztóknak levélszeméttel szembeni védelmére utaló felvetésével. Számomra - de mások számára is - a nagyon komoly problémák egyikét az a nagy tömegű, levélszemétben reklámozott gyógyszer, és egyéb termék jelenti, amelyek olyan testrészek megerősítését is propagálják, amelyek némelyikével némelyikünk nem is rendelkezik. Utalva az Ön által említett hasonló piactanulmányra, azon gondolkodom, hogy van-e folyamatban az Internet egészére kiterjedő bármiféle kutatás, különös tekintettel az elfogadhatatlan minőségű, a fogyasztók és betegek számára biztonságot és gyógyhatást garantálni nem képes gyógyszerekre vonatkozóan. Borzalmas növekedés tapasztalható ezen a területen.
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - Kérdések igen érdekes kombinációja ez. Az első kérdést illetően sajnos a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére ilyen adatok, mivel a szabályozó hatóságok a tagállamokhoz tartoznak. Tájékoztatom azonban Reding biztos urat a kérdésről, és a tagállamokkal felvéve a kapcsolatot, talán találhatunk megoldást.
Személyes véleményként csak azt mondhatom, hogy a kérdése mögött meghúzódó elképzelést abszolút ésszerűnek tartom, és úgy gondolom, meg kell találnunk a módját annak, hogy azokat összehozzuk.
A második kérdést illetően: ez ráadásul egy olyan témához is kapcsolódik, amelyet még nem is érintettünk a ma este folyamán. Nevezetesen a betegeknek szóló tájékoztatás kérdéséről van szó. Három téma fekszik itt előttünk: az elektromos kommunikációs rendszerrel való visszaélésnek, a betegeknek szóló - nagyon gyakran félrevezető - tájékoztatásnak, valamint a hamisított és hasonló termékeknek problémája. Erre nem tettem utalást akkor, amikor reagáltam a hamisított gyógyszerek és a hasonló termékek kereskedelme kérdéseire. Így kiegészítésem megteszem most.
Dolgozunk egy olyan javaslaton, mely segíti, hogy egyértelmű kereteket teremtsünk a betegeknek szóló tájékoztatás tekintetében, és ennek során pontosan azzal a problémával szembesülünk, amelyet Ön is említett. Nevezetesen, hogy az érvényes szabályokat és jelenlegi korlátokat, hogy úgy mondjam, túlhaladottá tette az Internet. Ez fontos számunkra, és ez az, amiért a kérdéskör egészét tanulmányozzuk, amiért egy javaslatot terjesztünk majd be arra vonatkozóan, hogy a betegeket érintő tájékoztatást miként kell az Európai Unión belül megszervezni. Ugyanakkor tudjuk, hogy ez rendkívül nehéz. El kell azonban azt is mondanom, hogy jelenleg is vannak alkalmazható jogszabályaink.
Például a vényköteles gyógyszerek reklámozása tilos. Amennyiben erre az Interneten keresztül sor kerül, akkor ez természetesen a hatályos jogszabályok megsértését jelenti, és ilyen esetekben a tagállamoknak nem joga, hanem - véleményem szerint - a kötelessége ez ellen valamit tenni.
Tehát az Ön kérdésére adandó válasz, igenlő. A Bizottság tudatában van e probléma meglétének, és az elkövetkező javaslatunkban igyekszünk kezelni e kérdést.
Szükséges azonban egy fenntartásomnak is hangot adni: az Internet olyan valami, amelyet nem lehet ellenőrizni. Pontosan ez az a probléma, amellyel szembenézünk, és amelyre megpróbáljuk a lehető legjobb megoldást megtalálni.
Második rész
Tárgy: A veszélyes fogyasztói javak behozatalának figyelemmel kísérése
November végén a Bizottság ismertette a fogyasztói javak biztonságát ellenőrző rendszer felmérését, amely számos hiányosságot derített fel a meglévő irányelveknek a tagállamokban történő alkalmazásával, valamint a gyártók, a forgalmazók és az importőrök nyomon követketőségével és felelősségével kapcsolatban.
Tudna-e a Bizottság különösen az alábbiakra jelzést adni? Milyen konkrét intézkedéseket kíván a Bizottság elfogadni az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvvel összhangban a tagállamok általi ellenőrzés, illetve a vámszolgálatokkal való együttműködés javítására? Milyen intézkedéseket vezet be az importált fogyasztói javak nyomon követhetőségének biztosítására? Milyen intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy arra ösztökélje az importált fogyasztói javak gyártóit, importőreit és forgalmazóit, hogy vállalják felelősségüket, illetve ha ez szükséges, milyen szankciókat kíván ellenük alkalmazni?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - A termékbiztonsági leltár első eredményeit 2007. november 22-én hozták nyilvánosságra. Ezek azt jelzik, hogy a szabályozási keret megfelel a célnak, ha és amennyiben azt megfelelően alkalmazzák. A Rapex rendszer hatékonyan működik, biztosítva, hogy a veszélyes termékeket az egész Európai Unióban kivonják a piacról.
A leltári jelentés azonban meghatároz lehetőségeket a továbbfejlesztésre is, mind a prevenciós intézkedések, mind a nemzetközi együttműködés tekintetében, és ilyen példul a fokozott kikényszerítés. Néhány előirányzott továbbfejlesztés már most előrehaladott stádiumban van, és hamarosan konkrét intézkedéssé válik, nevezetesen ami például a játékbiztonsági irányelv felülvizsgálatát illeti. A Bizottság az e játékok által potenciálisan jelentett veszély kezelése érdekében jelenleg ideiglenes intézkedést készít elő, amely előírja a figyelmeztetéseket a mágneses játékokon a szabványok felülvizsgálatáig. A Bizottság támogatást nyújt a tagállamok piacfelügyeleti hatóságainak, hogy azonosítsák és osszák meg egymással a legjobb gyakorlatot az ellenőrzések továbbfejlesztése érdekében.
2007. októberében a tagállamok beszámoltak a gazdasági szereplőkkel való jobb együttműködésre irányuló kezdeményezéseikről és a játékokra irányuló konkrét felügyeleti kampányokról. A Bizottság 2008-ra a fogyasztói eredménytáblában kívánja a nyilvánosságra hozni az összehasonlító végrehajtási kapacitásra vonatkozó adatokat egy új és reményeink szerint hasznos kezdeményezés révén. A Bizottság ugyancsak folytatja a tagállamok piacfelügyeleti kapacitásának konkrét megerősítését azzal, hogy részt vesz a jól megtervezett közös piacfelügyeleti projektek finanszírozásában. 2007-ben az ilyen projektek 1,3 millió euró közösségi finanszírozásban részesültek.
Az EU-n belüli védelmet javítani szándékozó intézkedések mellett különféle intézkedések vannak folyamatban a védelem megerősítésére a határokon. Az EU vámjogszabályainak közelmúltbeli lényeges változásai segítséget nyújtanak a nagy kockázatú szállítmányok azonosításában az ellenőrzés számára. A biztonságos váminformációcsere mechanizmusai lehetővé teszik a gyors intézkedést, amikor az új típusú veszélyes termékekre az információ rendelkezésre áll. A Rapex rendszerben rendelkezésre álló információt ezen a mechanizmuson keresztül osztjuk meg annak érdekében, hogy felhívjuk az illetékes vámhatóságok figyelmét konkrét, potenciálisan veszélyes szállítmányokra. A Bizottság azzal is egyetért, hogy a nyomonkövethetőségen is javítani kell. A statisztikák rámutatnak arra, hogy az ismeretlen eredetű, Rapexen keresztül jelentett termékek mennyisége most először csökkent 3%-ra 2007. októberében, szemben a 2006. évi 17%-kal. A Bizottság a tagállamok segítségével jelenleg elemzi, hogy miként lehet biztosítani azt, hogy ez a javulás ne csak ideiglenes legyen, és miként lehet azt fenntarthatóvá tenni.
A Bizottság az árucsomagolás belső piacára vonatkozó jogszabályba beillesztett egy rendelkezést, amely előírja a gazdasági szereplők számára beszállítóik azonosításának rendelkezésre állását. Ez hasznos lehet a piacfelügyeleti beavatkozás esetén, amikor ez a jogszabály majd hatályba lép. A Bizottság Kínát is megkérdezte, mit tehetne a nyomonkövethetőség érdekében, és üdvözli azt a kínai kezdeményezést, amely előírja a gyári szintű vonalkódok elhelyezését a nagy kockázatú termékek bizonyos kategóriáin.
Végezetül a Bizottság hangsúlyozta az érintett gazdasági szereplők felelősségét, és üdvözli az ipar kötelezettségvállalását amellett, hogy fogyasztói bizalomépítő intézkedésekre törekszik, különösen az úgynevezett "biztonsági paktum” révén. A Bizottság szakértőket is kiküld, akik az üzleti biztonsági intézkedéseket tanulmányozzák a szállítói láncban; erről 2008 első negyedévében fog beszámolni.
Giovanna Corda
(FR) Köszönöm a válaszát, biztos asszony! Örülök, hogy a Bizottság intézkedések sorozatát kívánja bevezetni, hogy a lehető legnagyobb mértékig csökkentse a különösen Kínából importált játékok forgalmazásával kapcsolatos veszélyeket.
A Bizottság is rámutatott egy fontos vonatkozásra, nevezetesen a játékoknak a gyártótól a fogyasztóig történő nyomon követketőségére - erre Ön röviden utalt válaszában. A fő kérdés azonban megválaszolatlan maradt. Amikor játékok százezreit vonják ki a piacról, ahogyan ez tavaly megtörtént, meg tudja nekem mondani, biztos, hogy mi történik ezekkel a játékokkal? Milyen bizonyítéka van arra, hogy azokat valóban teljesen kivonták a piacról? Hallottam olyan beszámolókat - és emiatt tettem fel ma a kérdésemet - hogy ezeket újra piaci fogalomba helyezik más gyermekeknek történő értékesítés céljára. Az egész világon minden gyermek jogosult arra, hogy élvezze ugyanannak a megközelítésnek az előnyeit a mi részünkről: azt hiszem, ezzel senki sem vitatkozik. A nyomonkövethetőségi rendszer lehetővé teszi az önök számára, hogy ezeknek a játékoknak az útját végigkövessék az megsemmisítésükig?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Azt hiszem, az Ön kérdése teljes mértékben érvényes és nagyon humánus. Követnünk kell célunkat: ezeknek a veszélyes játékoknak nem csak az európai piacra nem szabad bejutniuk, ez kötelességünk, de semmilyen piacra sem, és ebben néhány jól kidolgozott eszköz segít bennünket. Alkalmazhatunk piacfelügyeleti intézkedéseket, vannak ellenőrzési mechanizmusaink, és a miénk a Rapex rendszer, amelyen keresztül az egész piacról kapunk információt, nem csak akkor, amikor a veszélyes árukat a határainkon megállítják.
Ami azonban számunkra, mint a biztonsági folyamat globális vezetői számára ugyancsak fontos, az az, hogy ne hagyjuk, hogy ezek a veszélyes áruk - különösen a játékok - eljuthassanak más gyermekekhez, akár Kínában is. Nem elég európai gyermekek biztonságáról prédikálni, ez is a kötelességünk része. Én többször nyíltan és egyértelműen kértem a fő gyártókat, hogy semmisítsék meg a játékokat, és meghívtam őket a Bizottsághoz Brüsszelbe, ahol arról tárgyaltunk, hogy miként lehet biztosítani, hogy a játékokat valóban megsemmisítik. Ők mindannyian kötelezettséget vállaltak erre. Én különösen a Mattelt - azt a fő gyártó céget, amelynek bármelyik másiknál több visszahívása van - kértem, hogy teljesítse ezt, és a Mattel egyetértett ezzel a kötezelettséggel. Ez jogilag nem kötelező érvényű: én nem zárattathatom be velük a gyáraikat. Azt hiszem azonban, hogy olyan időnek nézünk elébe, amikor a jogszabályi keret puszta keret, és vannak dolgok, amelyek ezen a kereten túl, illetve kívül esnek. Határozottan érvényesítenünk kell az olyan intézkedéseket, amelyek a jogalkotói szempontból abszolút szükségeset meghaladják. Lehetőségem volt ezt a kérdést az UNICEF-fel és az amerikaiakkal megtárgyalni a TACD keretében. Teljes mértékben tudatában vagyok az ön aggályainak, és higgye el nekem, minden erőfeszítést megteszek annak érdekében, hogy ezek a kérdések nyilvánosságra kerüljenek, és az ilyen játékok megsemmisítésének célját elérjük. Ezzel együtt sincs Európán kívül jogalkotói alapom.
Reinhard Rack
(DE) Biztos asszony, Ön jelezte, hogy nagyon sokat tesznek annak érdekében, hogy a piacról eltávolítsák a veszélyes játékokat. Ez fontos lépés. Tény azonban, hogy e termékek közül néhányat itt az általánosan elismert tanúsítási jelzéssel, bizonyos esetekben a jól ismert CE jelzéssel hoznak piaci forgalomba. A jó gyakorlat mindenféle szabálya szerint, ha egy játékról nem bizonyítható, hogy az biztonságos, vagy az ténylegesen veszélyes, az ilyen címkézés nemcsak visszaélés jellegű, hanem egyenesen csalárd. Van-e lehetőség büntetőjogi fellépésre ilyen esetekben?
Colm Burke
Köszönöm, biztos asszony, a részletes választ! Írországgal kapcsolatban a karácsonyi időszakban ott megvásárolt egyik tétel ténylegesen felrobbant, és a gyártó neve nem volt azonosítható.
Bevezethető valamennyi országban olyan jogszabály, amely jogellenesnek nyilvánítaná az olyan tételek értékesítését, amelyeken a gyártó nem egyértelműen azonosítható? Úgy vélem, ez lenne az előrevezető út, és azt kérdezem, hogy ez megvalósítható-e?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Ha megengedi, a második kérdéssel kezdeném, mert biztosabb a jogalkotási alap, amelyre építve válaszolhatok önnek. A Bizottság már az árucsomagolás belső piacára vonatkozó jogszabályba felvette azt a rendelkezést, amely előírja a gazdasági szereplők számára a beszállítóik azonosságának rendelkezésre állását. Ez segíteni fog az áru azonosításának a javításában, és abban, hogy egyértelmű címke tájékoztasson arról, hogy egyrészt ki a gyártó, de arról is, hogy ki a beszállító. A globális lánc egyre hosszabb és hosszabb, és már nincs olyan tétel, amellyel kapcsolatban teljesen biztosak lehetnénk abban, hogy azt csak egy országban állították elő.
Én értem az ön kérdését, de azt hiszem, szükségünk van a tudatosítás növelésére is, arra, hogy a szülőket éberebbé tegyük, mert szélhámos kereskedők mindig is lesznek. Tudatosítanunk kell a kiskereskedő ellenőrzésének fontosságát, azt, hogy csak felelős kiskereskedőtől vásároljunk, és azt is, hogy ellenőrizzük a terméken lévő címkéket. Ezt a felelősséget senki sem veheti le a fogyasztók válláról, mégis azt gondolom, hogy amit ön felvetett, az teljes egészében érvényes, és egyetértek azzal is, hogy ne csak a gyártó nevét, hanem konkrét információt is feltüntessenek a címkén, különösen a játékok esetében.
Ez a kérdés talán kapcsolódik az elsőhöz, ami arról szólt, hogy mit tehetünk a hamisítás ellen - ha jól értettem az ön kérdését. Ha az áru hamisítvány, az egy dolog. A hamisítványok ellen szellemi tulajdonjogok és a vámtevékenységek révén kell fellépnünk. Meg kell mondanom önnek, hogy vámhatóságaink ellenőrzései gyakoriságát a világnorma háromszorosára emeltük. A Vámügyi Világunió ajánlása szerint a határokon és a kikötőkben az áruk 3%-át kell ellenőrizni, mi viszont Európában 10%-ot ellenőrzünk. Azt gondolom, jó volna kutatási és fejlesztési tevékenységünket is kibővíteni, hogy a határokon még szorosabbá tegyük a felügyeletet és az ellenőrzést, az átvilágításokhoz jobb technikai eszközökkel és más fontos újításokkal, amelyeket a piacainkra érkező áruk esetében a határainkon bevezethetnénk.
Szeretnék arra is rámutatni, hogy még abban az esetben is, amikor az áru nem hamisítvány, és egyértelműen rajta van a "CE” jelzés, ez nem jelenti azt, hogy az szükségszerűen megfelel ezen irányelv keretében valamennyi előírásnak. Ezenkívül be kell tartanunk ezeket az új megközelítésű irányelveket is, amelyek előírásokat tartalmaznak arról, hogy miként állítják elő a terméket, illetve, hogy miként kell biztosítani a folyamatos biztonsági szempontú piacfelügyeletet, mert időnként a biztonság még fontosabb, vagy legalábbis éppen olyan fontos, és nem mindig esik egybe azzal a móddal, ahogyan az árut előállították.
Előfordulhat például, mint a játékokban lévő mágnesek problémája esetén, amelyre most reagálunk, amikor azt látjuk, hogy a helyzet megváltozott, reagálnunk kell, és a biztonság alapján kell intézkedéseket foganatosítanunk, nem csak azon előírások alapján, amelyek betartására kértük a gyártót. Akkor tudunk jobb védelmet biztosítani a fogyasztók számára, ha a kétféle előírást - a gyártóra és a piacon lévő árura vonatkozót - kombináljuk.
Tárgy: Élelmiszerboltok nyerészkedése
A legtöbb tagállamban nagyon gyakran tapasztaljuk az élelmiszerárak tetemes ingadozását azért, mert a boltok ki tudják használni a tömeges fogyasztás, például a hivatalos munkaszüneti napok időszakait. Különösen a tej olyan termék, amelynek az ára folyamatosan emelkedik valamennyi tagállamban.
Figyelemmel kíséri-e a Bizottság az élelmiszerboltok és szupermarketek kereskedelmi tevékenységét a magasabb fogyasztású időszakokban? Együttműködik-e a nemzeti fogyasztóvédelmi szervezetekkel annak érdekében, hogy hatékony megoldást találjanak a nyerészkedés ellen?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Tudom, hogy ez nagyon fontos kérdés, és szeretném biztosítani önt, hogy a Bizottság nem kíséri figyelemmel a boltokat a nagyobb fogyasztású időszakokban, és nem is működik együtt a nemzeti fogyasztóvédelmi szervezetekkel e konkrét kérdéssel kapcsolatban.
Így mi elsősorban a nemzeti erőfeszítésekre támaszkodunk. A Bizottság azonban javítani kívánja a belső piac működésének fogyasztói szempontból történő figyelemmel kísérését szolgáló eszközeit.
Az egységes piaci felülvizsgálat meghatározta a Bizottságnak a fogyasztói eredménytáblára és az árak részletesebb figyelemmel kísérésére irányuló terveit, de itt szeretném külön is hangsúlyozni, hogy ez a figyelemmel kísérésről szól.
A nyilvánosságra hozott Eurostat-adatok azt mutatják, hogy a tej, a sajt és a tojás ára Görögországban 38%-kal magasabb, mint ugyanezen csoport átlagára az Európai Unióban. Görögországban ennek a termékcsoportnak az átlagára 1996-2007 között majdnem 52%-kal emelkedett, miközben az EU-ban csak 24%-kal.
Ez azonban inkább strukturálisnak, mint szezonálisnak tűnik. Úgy tűnik, 2005. óta a tejtermék árak Görögországban nem mutatnak szezonális fluktuációt.
Manolis Mavrommatis
(EL) Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani a biztosnak, és nagyon köszönöm önnek az információt. Én is tanulmányozni fogom az Eurostatot, hogy láthassuk az egész eredménytáblát, mert természetesen az lényeges és fontos az én hazám számára - amit ön megemlített - de úgy vélem, hasonló helyzetek vannak más országokban is, ezért érdekes lenne tudni, hogy a Bizottság miként kezeli ezt a kérdést általánosságban. Ajánlással vagy egy irányelvvel, amely minden termékre, és nem csak a fogyasztói javakra vonatkozna.
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - A Bizottság különféle szinteken vezet be intézkedéseket az élelmiszerárak növekedésének csökkentése céljából. Az egyik kezdeményezés az árak figyelemmel kísérésének megkezdése, ezt már korábban említettem. Ez egyike a fogyasztói piaci eredménytábla céljainak, amelyen dolgozunk, és amelyet úgy vélem, a Bizottság hamarosan támogatni fog.
A Bizottság javaslatot tett számos intézkedésre az agrárpolitika keretében is. A 2008. évi növénytermesztési időszakra már hatályban lévő, a parlagon hagyott földterület csökkentésére vonatkozó kötelezettség; a Bizottság által elfogadott és a Tanácsnak javasolt, 2008-2009. évre vonatkozó tejkvóta-növelés, elfogadása esetén 2008. április 1-jétől lép hatályba, és ilyen a gabonaágazat importvámjainak csökkentése is a gabonaárak növekedésének csökkentése, sőt, a jövőben a hús árának csökkentése érdekében is. Ez az intézkedés 2008. január elején lépett hatályba.
Ez egyfajta leltár arról, amit megtettünk. A fogyasztói paici eredménytáblán keresztül vizsgálódásaink egyik fő témája az árak lesz, és a kosár egyik része az élelmiszerárakra vonatkozik. Így kellőképpen tájékoztatni fogjuk Önt, konzultálunk arról, hogy az adatok figyelemmel kísérése után mi legyen a következő lépés, és intézkedhetünk, hogy ezen túl mi legyen - természetesen a nemzeti hatóságokkal karöltve.
Mairead McGuinness
Érdekes, hogy amikor az élelmiszerárak emelkednek, a Bizottság intézkedik, hogy ezt megvizsgálja, én viszont arra sürgetném a Bizottságot, hogy ismertessen olyan statisztikát, amely bemutatja nekünk a végleges kiskereskedelmi ár megoszlását a termelő - ez alatt a gazdákat értem - és a fogyasztó között, mert ez az információ nem áll rendelkezésre. Azt hiszem, nyugodtan mondhatom a jegyzőkönyvbe is, hogy a viszonylag alacsony élelmiszerárak korának vége, és azt is gondolom, hogy a Bizottságnak nem szabadna félrevezetnie az embereket azzal, hogy azt állítja, vissza fogunk térni az alacsonyabb élelmiszerárakhoz. Talán amit tennünk kellene, az az emberek megtanítása arra, hogy minőségi élelmiszert vásároljanak tisztességes árom.
DanutBudreikait
- (LT) Tavaly nyáron valamennyi EU-tagállamban megkezdődött az áremelkedés. Akkor felvetettük azt a kérdést, hogy nincsenek-e kartellmegállapodások. Az én országomban, Litvániában kiderült, hogy a tejfeldolgozó vállalatok megállapodtak az árak emelésében. Most a húságazatot vizsgáljuk. Végeznek-e ilyen vizsgálatokat más EU országokban? Megjelent egy új kifejezés - "az olcsó élelmiszer vége”. Nem az élelmiszeripar képviselői használják ezt az új kifejezést? És a fogyasztók miként védhetik meg magukat?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. Az élelmiszerárak a mezőgazdasági termelés szezonális jellege miatt változnak. Ezeket az árváltozásokat nem hárítják át a fogyasztókra teljes mértékig, mert a nyersanyagárak egészen a közelmúltig csökkentek, és a raktározási technológiák megoldották a szezonális áruhiányt. A közelmúltban azonban szisztematikusabb élelmiszerár-emelkedések történnek, és ennek elsődleges oka, úgy tűnik, a feltörekvő nagy gazdaságok, mint Kína és India egyre növekvő kereslete. Már megvitattuk azt a tényt, hogy Indiában tavaly további ötmillió ember tért át olyan új étrendre, amely sokkal inkább épül tejre, tejtermékekre és húsra.
Tavaly nyáron a helyzet rosszabbodott az áldatlan időjárási viszonyok miatt számos termelő régióban, és ez volt az elsődleges oka 2007 szeptembere óta az Európai Unióban uralkodó kivételesen nagy élelmiszerár-emelkedésnek. A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok gondosan figyelemmel kísérik a piacot. Versenyellenes gyakorlatot fedeztek fel az Egyesült Királyság és Görögország tejágazatában, és büntetéseket róttak ki az ilyen versenyellenes gyakorlatot folytató cégekre.
Úgy érzem, hogy amennyiben a lett nemzeti hatóságokat tájékoztatták, akkor ők dolgoznak az Őn által említett ügyön, különösen mivel az a nyilvánosság napirendjén előkelő helyen szerepel. Amire igazán szükségünk van, az egy ágazati vizsgálat, amelynek ki kell derítenie, hogy van-e emögött valamilyen kartell, ami már megtörtént két EU országban.
Elnök
Most tájékoztattak, hogy sajnálatos módon probléma adódott a biztosaink rendelkezésre állásával. McCreevy úrnak el kell hagynia bennünket este 7 óra 20 perckor. Ezért azt szeretném, Kuneva biztos, hogy az ön engedélyével most McCreevy biztos következne, de ha ön velünk maradhatna, hogy a végén néhány további kérdést megválaszoljon, ami nagyon hasznos lenne.
Tárgy: Az egységes piac felülvizsgálata
Tekintettel a Bizottságnak a közelmúltban közzétett "Az egységes piac felülvizsgálata” című kiadványára, a Bizottság milyen intézkedéseket kíván meghozni a fogyasztók pénzügyi oktatásának, a pénzügyi befogadásnak, valamint a fogyasztók számára a megfelelő jogorvoslat előmozdítására, különös tekintettel az Egyesült Államokban a közelmúlt úgynevezett nem elsőrendű válságára és a jelenlegi pénzügyi zavarokra?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Köszönetet szeretnék mondani a tiszteletre méltó képviselő asszonynak az egységes piaci felülvizsgálat iránt mutatott érdeklődéséért.
Az egységes piac a XXI. századi Európáért című közleményünk mellett elfogadtunk egy intézkedéscsomagot a kiskereskedelmi pénzügyi szolgáltató piacok versenyképességének és hatékonyságának javítása érdekében. Ennek a csomagnak szerves részét képezik azok a kezdeményezések, melyek célja a fogyasztói bizalom növelése és a fogyasztók képessé tétele arra, hogy saját egyéni igényeiknek leginkább megfelelő terméket válasszák ki. Bár az, hogy a Bizottság a fogyasztók képessé tételére összpontosít, nem új dolog, a jelenlegi pénzügyi zavarok minden bizonnyal aláhúzzák ennek az ügynek a fontosságát. Szeretném érinteni mind a három, a tiszteletre méltó képviselő asszony által említett területet: az oktatást, a befogadást és a jogorvoslatot.
A pénzügyi oktatás a legjobban az azt igénylő polgárokhoz lehető legközelebb szervezhető meg, nevezetesen a nemzeti és regionális hatóságok, a nem-kormányzati szervezetek és a pénzügyi szolgáltató szektor szintjén. 2007 végén elfogadtunk egy közleményt a pénzügyi oktatásról, hogy tudatosítsuk, szükség van a fogyasztók pénzügyi műveltségi szintjének növelésére, az Európai Unióban a kiváló minőségű pénzügyi oktatás nyújtásának előmozdítására és arra, hogy néhány gyakorlati eszközt kell biztosítani e célok elérését segítendő. A közlemény magában foglal néhány elvet, amelyek útmutatóul szolgálhatnak a pénzügyi szolgáltatóknak, és bejelent néhány gyakorlati kezdeményezést is. Ezek az EU-beli pénzügyi oktatás és kutatás on-line adatbázisának közzétételétől a meglévő Dolceta on-line oktatási eszköz bővítéséig terjednek, amelyek segíthetik a tanárokat, hogy a pénzügyeket is beépítsék az iskolák tantervébe.
Ma az, hogy valakinek bankszámlája van, a társadalmi és gazdasági életben való teljes részvétel előfeltétele, és valamennyi EU-polgárnak hozzá kellene férnie valamilyen alap bankszámlához. Jelenleg folyik egy vizsgálat, amely a tagállamok pénzügyi kirekesztés megelőzését szolgáló szakpolitikai intézkedéseinek azonosítását és elemzését tűzte ki célul. Ennek az információnak az alapján, amelyet reményeink szerint e hónap végén megkapunk, reflektálunk arra, hogy hogyan lehet a legjobban biztosítani, hogy valamennyi EU-polgár hozzáférhessen valamilyen alapvető bankszámlához.
Végezetül amikor a fogyasztók pénzügyi szolgáltatásokat vásárolnak, tudniuk kell, hogy probléma esetén könnyen hozzáférhetnek jogorvoslathoz. Bár számos EU-országban léteznek bíróságon kívüli vitarendező testületek, ezek nem mindegyike tagja a Bizottság által működtetett FIN-NET-nek, melynek célja, hogy elősegítse a fogyasztók jogorvoslathoz való hozzáférését határokon átnyúló esetekben. Erre figyelemmel jelenleg dolgozunk annak biztosításán, hogy valamennyi bíróságon kívüli vitarendező testület részese legyen a FIN-NET-nek.
Ennél általánosabban is gondolkozunk azon, hogy miként lehet ösztönözni az alternatív jogorvoslati rendszerek létrehozását ott, ahol ilyenek még nincsenek. Az ilyen kezdeményezések nem fognak egyik napról a másikra bizalmat élvezni, és nem fogják a fogyasztók ismereteit növelni, de kiegészítik azokat a kezdeményezéseket, amelyeket más kapcsolódó területeken már elindítottunk, ilyen a tájékoztatás és a tanácsadás.
Bernd Posselt
(DE) Én méltányolom, hogy McCreevy úr menetrendje szoros, de másoknak is vannak sürgős elfoglaltságaik. Csak azt akartam megkérdezni, hogy Kuneva asszonynak szóló kérdésemet meghallgatják-e, más szavakkal, mehetek-e a képviselőcsoportom értekezletére most, vagy várjak még itt?
Elnök
Nem valószínű, hogy eljutunk az Ön kérdéséig. Sajnálatos, hogy ilyen helyzetben vagyunk. A kérdésére majdnem minden bizonnyal írásban kap választ.
Marian Harkin
Biztos, én egy kicsit többet szeretnék kérdezni öntől a pénzügyi oktatásról, ami új divatszó. Azt hiszem, ön is egyetért azzal, hogy valódi hatalmi egyensúlytalanság áll fenn a pénzintézetek és a fogyasztók között nem utolsó sorban azért, mert először a fogyasztóknak van szükségük hitelre, és másodszor, függetlenül a pénzügyi oktatás szintjétól, ugyan hányan fogják elolvasni azt a 25 oldalas dokumentumot, ami például a biztosítási kötvényüket kíséri, és hányan fogják azt évente megnézni?
Ön azt mondta, hogy ezzel a kérdéssel helyi és regionális szinten kell foglalkozni, de nem ért egyet azzal, hogy nagyobb együttműködésre van szükség a fő érintettek, azaz a pénzügyi szabályozók, a kormányzatok, a fogyasztói szervezetek és a pénzügyi panaszokat fogadó testületek között, hogy így együttműködve rámutathassanak néhány problémára és kérdésre, és legalább korai előrejelző rendszerként működjenek a fogyasztók érdekében.?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Amit a pénzügyi oktatás terén mi megkíséreltünk, az az, hogy a téma napirendre kerüljön, és mindenkiben tudatosodjon, különösen a tagállamokban, hogy valószínűleg sok más területnél jobb befektetés, ha az iskolai tanterveknek már nagyon korai fázisában tanítanának valami alapvető pénzügyi műveltséget.
Ahogy leéljük az életünket, függetlenül attól, hogy az ember valamilyen nagy intézmény vezető pénzügyi ellenőreként dolgozik, vagy csak valami nagyon hétköznapi munkahelye lesz ott, ahol született, mindenképpen szembesülünk - valamilyen életszakaszban mindenkinek foglalkoznia kell ezzel - valamilyen nagyobb pénzügyi tranzakcióval, például gépkocsi, egy ház, mosógép vagy bármi más megvásárlásával.
Azt hiszem, sokkal jobb lenne, ha az emberek már egészen korai stádiumban tanulnának egy kicsit erről az iskolai tantervekben, hogy valamennyi alapvető információval rendelkezzenek.
Amiről Harkin asszony beszél, az magasabb szintre vonatkozik, arra, hogy milyen jellegű információt adjunk a fogyasztóknak, mert ha igaza van: a nekik megadott információ mennyisége és az a 48 oldal, amit nagyon kisbetűkkel szedve kell elolvasniuk, csak azért van nézetem szerint (és mindig is ez volt a nézetem), hogy kielégítse a jogászokat, hogy ha valamilyen ügy felmerül, nagy és még nagyobb díjakat számlázhassanak ki azért, hogy megmondják, hogy nyert vagy vesztett. Ebben egyáltalán nem hiszek.
Ennek a konkrét területnek egy része közvetlenül a saját felelősségi körömhöz tartozik. Gyakran eszembe jut egy konkrét eset, amikor Skóciában voltam két évvel ezelőtt, hogy találkozzam néhány pénzügyi oktatóval, akik akkor az UCITS területére vonatkozóan a perspektívák irányelvről beszélgettek. Azt mondták, hogy a perspektívákról szóló irányelvben 81 oldal van, és 78 oldal a konkrét termékre vonatkozó egyszerűsített perspektívákban. Így a fogyasztói hitelről szóló irányelvben, amivel úgy tudom, a Parlament jelenleg foglalkozik, Kuneva asszony néhány javítást tesz arra vonatkozóan, hogy a fogyasztóknak milyen jellegű alapinformációt kell megadni. Kuneva asszony foglalkozik ezekkel a konkrét vonatkozásokkal. De a pénzügyi oktatás egész területén, amit megpróbáltam napirendre venni az az, hogy a tagállamok már korai fázisban vegyenek fel valamennyi alap pénzügyi oktatást a fő tantervi program részeként. Azt hiszem, mindenki jobban járna, ha így lenne, mint ha sok-sok oldalnyi apróbetűs szöveget bocsátanának a rendelkezésére, amit senki sem olvas el.
Reinhard Rack
(DE) Biztos, meg vagyok győződve, hogy önnek igaza van, amikor arra hív fel, hogy az iskolai oktatás szintjén kezdjünk hozzá ahhoz, hogy a fogyasztók jobb helyzetbe kerüljenek, (a) hogy jobban ismerjék jogaikat, és (b) gyakorolják is őket.
A probléma azonban az, hogy még mindig van egy generációnk, sőt több, mint egy generációnk, amelyek tagjai másképpen gondolják, akik úgy hallották, hogy a pénzügyi szolgáltatások és a pénzpiac különösen is szigorú kormányzati ellenőrzés alatt áll, és akik e szerint cselekszenek abban a hitben, hogy támaszkodhatnak az ilyen kormányzati felügyeletre. Tény, hogy a közelmúltban sok minden megváltozott a piaci dereguláció eredményeként. Nem lehetne mégis egy-két dolgot megtenni az állami felügyelet területén?
Mairead McGuinness
Elnök asszony, mondhatnám a biztosnak, hogy az információ nem csak kielégíti a jogászokat, hanem megzavarja a fogyasztókat is? És ezért van ott. Hasonlóan sok más információhoz ez is olyan, mint a mosógép használati utasítása. Akkor olvassuk el, amikor elromlik, és akkor már túl késő.
Javasolhatnám, hogy vizsgálja meg a hitelegyesületek szerepét a fogyasztók oktatásában, mert azt hiszem, konkrétan Írországban ez most kérdés. És finoman emlékeztethetném önt, hogy mivel említette a jogorvoslatot, a jogorvoslat abszolút hiányára az Equitable Life biztosító kötvémytulajdonosai esetében. Biztos vagyok benne, hogy Wallis asszony támogat engem ebben, és talán egy csöndes percben ön visszatérhet hozzánk az írásba foglalt válaszával arról, hiogy mi történt azóta, hogy jelentésünket megszavazták, és ön támogatta.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Az első kérdés a szabályozott piacra vonatkozik, és azt hiszem, a kérdező a jelenlegi nehézségekből - az elmúlt körülbelül 8 hónap nehézségeiből - extrapolál, és tér át Harkin asszony kérdésére. Nem hiszem, hogy itt szükségszerűen szerves kapcsolat állna fenn, de mindazon tanulmányokban és munkában, amelyet a különféle testületek végeznek, beleértve bennünket a Bizottságban, talán lehetne szerepe a pénzügyi oktatásnak.
Azt hiszem, a pénzügyi zavart okozó problémák a világ egy bizonyos részén a felelőtlen hitelezésből származnak. Ez volt a probléma eredete, és azóta már nagy utat tettünk meg, és a fertőző hatás terjesztette ezt át más területekre is. De a probléma eredete nézetem szerint valószínűleg bizonyos intézmények felelőtlen hitelezéséhez kapcsolódik.
Ami McGuinness asszony kérdését illeti: az oktatás a tagállamok kompetenciájába tartozik, és én semmi nehézséget nem látnék abban, ha mondjuk egy tagállam, beleértve azt, amelyiket a legjobban ismerünk, elfogadná javaslatát. Ésszerű gondolatnak tűnik, és ezt azon az adott szinten követni lehet.
Ami az az Equitable Life kérdését illeti, igen, én támogattam azt. További információra várunk. Amennyire én tudom, az Egyesült Királyság ombudsmanjának jelentése még mindig a jogorvoslat egyedüli valós forrása, és az a konkrét jelentés még mindig nem készült el. Meg fogom kérni a bizottsági tisztviselőket, hogy tudnak-e valamit arról, hogy mikor várható az Egyesült Királyságban a jelentés kiadása. Ha jól emlékszem, tavaly ilyenkor azt remélték, hogy a jelentés 2007. végére elkészül, úgy gondolom, 2007. novemberére; ez már elmúlt, és talán kideríthetünk valamivel több információt erről, de ezen a területen valóban ez lesz a következő nagy dátum.
Tárgy: Pénzügyi instrumentumok piacai
2007. november 1-től hatályba lépett a pénzügyi instrumentumok piacai működésének új európai kerete.
Rendelkezik-e a Bizottság bármiféle információval azoknak az európai befektetési társaságok és intézeteknek a számáról, amelyek várhatóan az új szabályozási keret haszonélvezői lesznek? Vannak-e konkrét adataik Görögországról?
Charlie McCreevy biztos szerint ezúttal várható a tőke költségének csökkenése. Milyen információra alapozta ezt az előrejelzést? Lehetséges-e, hogy ezt az előrejelzést konkrétabbá tegye az egyes ágazatokra nézve, és minden esetben megadja a várható csökkenés százalékát?
Rendelkezik-e a Bizottság információval a részvények és befektetési szolgáltatások határokon átnyúló kereskedelméről? Melyek az ebben az ágazatban Görögországra vonatkozó jelenlegi bejövő és kimenő adatok?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - A Bizottság nem vezet összevont nyilvántartást az európai, vagy a görögországi befektető cégek számáról. A MiFID azonban előírja a tagállamok számára, hogy a területükön bejegyzett valamennyi befektető cégről nyilvántartást vezessenek. A Görög Tőkepiaci Bizottságnak ezért meg kell tudnia adni a görög cégek adatait.
A MiFID-del a tőzsdék kereskedési monopóliuma megszűnt, a befektetési vállalkozások könnyebben tudják szolgáltatásaikat az egész európai gazdasági területen nyújtani a MiFID-útlevél alkalmazásával, és megerősödött a fogyasztóvédelem is. Ez erősíti a határokon átnyúló és a kereskedési helyek közötti versenyt, ami ezután növeli a likviditást és a pénzpiacok mélységét, amely mind az ipar, mind a fogyasztók javára válik.
Az a várakozásunk, hogy a tőke költsége csökkenni fog, a London Economics által 2002-ben készített precíz tanulmányra épül. Ez a tanulmány modellezte a pénzügyi integráció hatását, amelynek az alapköve a MiFID, és vizsgálta az akkor az EU-15-re gyakorolt hatását. A tanulmány fő következtetése az, hogy a pénzügyi integráció átlagosan 50 bázispontos csökkenéshez vezet a tőke költségében a tagállamokban, és a nem pénzügyi kibocsátók esetében a piaci adósságpapírok költsége 40 bázisponttal csökken.
A tanulmány becslése szerint a pénzpiaci integráció összevont hatása az EU gazdaságra a következőket eredményezné: hosszú távon az egész EU-ban a reál GDP 1,1%-kal, a vállalkozások összes beruházása 6%-kal, a magánfogyasztás 0,8%-kal és a teljes foglalkoztatás 0,5%-kal nő.
Az Értékpapírpiaci Szabályozók Európai Bizottsága által a MiFID végrehajtását megelőzően informálisan összeállított adatok azt sugallják, hogy akkor csak egy nagyon korlátozott számú cég használta ki az akkori befektetési szolgáltatásokról szóló irányelv szerinti befektetési szolgáltatási útlevelet Görögországba vagy onnan irányuló tranzakcióiban. Mi azt várjuk, hogy ez a jövőben megváltozik, ahogyan a görög piacok is megnyílnak a MiFID eredményeként, és a görög cégek is több lehetőséget látnak a többi tagállamban.
Az Európai Értékpapírtőzsdék Föderációja vezet statisztikát a külföldi részvényekkel folytatott kereskedésről, valamint a befektetők tulajdonában álló részvények százalékarányáról. 2005. decemberében az athéni tőzsdei kereskedelemben résztvevő részvények 41%-a volt külföldi befektetők tulajdonában. 2007. novemberében az athéni tőzsde külföldi részvényforgalma 970 millió eurót tett ki.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök asszony, köszönöm a biztos válaszát, és ezenkívül szeretném megkérdezni, hogy a Bizottság rendelkezik-e adatokkal az Európai Unióban a hitelközvetítés volumenéről, és különösen arról, hogy ez a hitelközvetítés az európai GDP milyen százalékát teszi ki.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. Ez az információ nem áll rendelkezésremre. Nem vagyok biztos abban, hogy a munkatársaimnak megvan, de megkérdezem. Ha nekik megvan, akkor minden bizonnyal továbbítjuk azt a képviselőhöz.
Tárgy: Ír megyei fejlesztési tervek
Ez év júniusában a Bizottság információt kért Írországtól bizonyos ír megyei fejlesztési tervekkel és a tervezési engedély megadására vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, amelyek korlátozónak ítélhetők meg.
Úgy tudom, hogy miután az ír kormánynak egyhavi haladékot adtak, a választ szeptember végén küldték meg a Bizottságnak.
Kommentálná a Bizottság az ír kormány válasza után az eljárás jelenlegi állását?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - A panaszt követően a Bizottság 2007. június 29-én hivatalos értesítésről szóló levelet küldött az ír hatóságoknak.
Ez a levél információt kért számos ír megyei fejlesztési tervben meghatározott korlátozó feltételről. A Bizottság kérdéseket vetett fel bizonyos, az építési engedély megszerzéséhez szükséges előírásnak a Szerződés két elvével, nevezetesen a letelepedés szabadságával és a tőke szabad mozgásával való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.
Közvetetten az ilyen korlátozások érinthetik a munkavállalók szabad mozgását is, de ezt a kérdést nem vetettük fel.
A válaszadási határidő egy hónapos egyeztetett meghosszabbítását követően az ír hatóságok szeptember végén megküldték válaszukat. A munkatársaim megvizsgálták annak tartalmát, és azt tervezik, hogy kapcsolatba lépnek az ír hatóságokkal egy technikai szintű értekezlet megtartása érdekében, ahol tovább pontosítanák, illetve megtárgyalnák az ír hatóságok álláspontját.
E tárgyalásokat követően lesz a Bizottság olyan helyzetben, hogy értékelje, van-e jogalap a Szerződés megsértése miatti eljárás folytatására.
Colm Burke
Az ír kormány válaszát 2007. szeptember 28-án küldte el. Úgy tudom, hogy ezt a választ nem hozták nyilvánosságra. Ez egy nagyon fontos kérdés, ami 22 helyhatóságot érint Írországban.
Kíváncsi vagyok, nem lehetne-e ezt a választ ebben a fázisban, azaz most, hogy a Bizottság előtt van, és volt ideje azt megfontolni, nyilvánosságra hozni. Esetleg a biztos úr felvázolhatná, hogy a Bizottság milyen időkeretben kíván ebben az ügyben határozatot hozni.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Az a gyakorlat, hogy ezeket a válaszokat nem hozzuk nyilvánosságra, de ezek a válaszok gyakran kerülnek nyilvánosságra.
Megerősíthetem, hogy a választ 2007. szeptember 28-án megkaptuk, amint a tiszteletre méltó képviselő ezt kifejtette. Amint válaszomban már elmondtam, találkozni kívánunk az ír hatóságokkal ebben az ügyben. Azután majd meglátjuk, hogy hogyan folytatjuk onnan.
Szeretnék arra is rámutatni, hogy Írország nem az egyetlen tagállam, ahol ilyen jellegű nehézségek merülnek fel.
Munkatársaim remélik, hogy nagyon hamar találkozhatnak az ír hatóságokkal; akkor majd megfontoljuk, amit mondanak, és további lépéseket teszünk, ha erre szükség lesz.
Brian Crowley
Szeretném megkérdezni a biztost - tekintettel a szubszidiaritás szabályára és különösen a tervezési engedélyek kérdésére -, hogy olyan terület-e ez, amelybe a Bizottságnak be kell avatkoznia, amikor a tervezés művelete és az ingatlan építéséhez fűződő jog elkülönül az ingatlan tulajdonlásához és hasznosításához fűződő jogtól?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Ez egy nagyon jó kérdés, Crowley úr, de amikor a Bizottsághoz panasz érkezik, kötelességünk annak megfelelően eljárni, és azt kivizsgálni. A panasz a Szerződés 43. és 56. cikke szerinti szabad mozgást érinti, amiről beszéltem, és ehhez kapcsolódik. Ezért törvényes kötelezettségünk az ilyen ügyek kivizsgálása, amikor azok a Szerződések legalapvetőbb elveivel vannak látszólagos ellentmondásban. Ezt kell tennünk ebben a konkrét ügyben is. Amint az ön kollégájának, Burke úrnak adott válaszomban elmondtam, más panaszok is vannak más tagállamokban, ahol hasonló jellegű korlátozások vannak, és ezekkel kapcsolatban is el kell járnunk.
Tárgy: Egészségbiztosítási ágazat Írországban
Nyilatkozik-e a Bizottság az írországi egészségbiztosítási ágazat állapotáról, különösen a közelmúltban kiadott indokolással ellátott vélemény fényében, amely arra kéri Írországot, hogy törölje el a VHI-nak megadott mentességet bizonyos EU szabályok alól?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - A Bizottság november 17-én küldte ki indokolással ellátott véleményét, kérve Írországot, hogy törölje el az Ír Önkéntes Egészségbiztosítás (VHI) mentességét bizonyos EU-szabályok alól. Ezek a szabályok, nevezetesen az utóbb módosított, első nem életbiztosítási irányelv, 1973-ból a közvetlen nem életbiztosítási vállalkozások megkezdésének és folytatásának bizonyos előírásait kívánják összehangolni, és ezért a magán egészségbiztosításra is vonatkoznak.
Az első nem életbiztosítási irányelv más intézményekkel együtt a VHI-t is mentesítette szabályai alól. Ez a mentesség azonban csak addig alkalmazható, ameddig a mentesített intézmény minőségét alapszabályai változtatása vagy a vonatkozó nemzeti jog bármiféle módosítása nem változtatja meg. Ennek megfelelően, a minőség bővítése vagy megváltoztatása esetén az intézmény a közösségi jog összes szabályának hatálya alá tartozik, amelyek egyéb esetekben a nem életbiztosításra vonatkoznak.
Ezek a szabályok például előírják a biztosítási vállalkozásoknak, hogy hivatalos engedélyt kérjenek, mielőtt elindítják a vállalkozást; hogy bizonyos jogi formát válasszanak; hogy megfelelő védelmet nyújtó céltartalékokat hozzanak létre, amelyeket a vállalkozás eszközeinek megfelelő módon kell biztosítaniuk a megfelelő szavatoló tőke biztosítása érdekében. E rendelkezések egyik fő célja, hogy megvédje azoknak a jogait, akik biztosítási kötvényt vásároltak, ezzel biztosítva, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása ne járjon a fogyasztóvédelem sérelmével. Ezen kívül, ezek a szabályok garantálják a biztosítók közötti versenysemlegességet.
Tekintettel az első irányelv alóli kezdeti mentességére és mindaddig, ameddig a VHI minősége változatlan maradt, a VHI-nak nem kellett ezeket a szabályokat betartania. A Bizottság azonban azon a nézeten van, hogy a VHI minősége megváltozott. A vonatkozó ír jogszabály 1996., 1998. és 2001. évi módosításai kiterjesztették a VHI tevékenységi körét messze azon túlra, mint ami volt abban az időben, amikor a VHI először megkapta a mentességet. Ezért a VHI eredeti mentessége az EU biztosítókra vonatkozó szabályai alól már nem alkalmazható. A Bizottság indokolással ellátott véleményében, amelyet november 14-én küldött meg Írországba, ezt a nézetet fejtette ki. Arra kérte Írországot, hogy két hónapon belül tegye meg a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a VHI a közösségi jog felügyeleti és prudenciális szabályai alá tartozzon, amelyek alól korábban mentességet élvezett.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az indokolással ellátott vélemény döntő lépés ahhoz, hogy az ír magán egészségbiztosítási piacon versengő valamennyi felet az európai biztosítási jogszabályok szerinti egyenlő elbánásban részesítse. Ez szolgálja a kötvénytulajdonosok érdekeit is és a tisztességes versenyt is. A Bizottság szigorúan figyelemmel kíséri az ír kormány által tett lépésket, és ha az elmulasztja a megfelelő intézkedést, akkor a Bizottság eljárást kezdeményez az Európai Bíróság előtt.
Gay Mitchell
Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani a biztosnak a kérdés megválaszolásáért. Megkérdezhetem tőle, hogy van-e valamilyen jelzése az ír kormánytól a VHI-vel kapcsolatos válasz megszerzésének időkeretére vonatkozóan? Megkérdezhetem tőle azt is, hogy lesz-e ennek hatása a kiegyenlítésre? A VHI továbbra is az írországi piac 75%-át uralja, de azt állítja, hogy szüksége van a kockázatkiegyenlítésre, hogy nehogy olyan helyzetbe kerüljön, hogy ott marad az összes idősebb és ezért nagyobb kockázatú ügyféllel. A biztos által felvetett kérdésnek van-e kiegyenlítési vonatkozása?
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Az indokolással ellátott véleményt 2007. november 14-én küldtük el Írországnak. Írországnak két hónapja van a válaszadásra, ami történetesen január 14-én járt le, ami tegnap volt. Úgy tudom, hogy a választ tegnap este megkaptuk. Ezt a választ a Bizottság tanulmányozza.
Szükséges rámutatni arra is, hogy az ír Egészségügyi Minisztériummal folytatott levelezés, illetve az ír egészségügyi miniszter és a köztem folyt múlt évi levelezés eredményeként a tavaly májusi választások előtt az Oireachtas Háza elé került egy törvényjavaslat. Amint az ír képviselők ezt jól tudják, ez a törvényjavaslat elbukott a választások után. Írországban nincsen intézményi folyamatosság - ami, azt hiszem, jó - ez azonban az új kormány hivatalba lépésekor a napirendi értesítőben helyreállt. Mi már javasoltuk az ír hatóságoknak, hogy fontolják meg a közzétett törvényjavaslat bizonyos módosításait.
Így a tegnap este megkapott választ tanulmányozni fogjuk (én még nem láttam, de úgy tudom, hogy megkaptuk), és meglátjuk, hogy abban milyen további változtatásokra tesznek javaslatot. Ettől függően térünk rá a következő szakaszra vagy amire szükség van.
Mitchell úr második kérdése azonban nagyon is releváns. Azt kérdezte, hogy van-e ennek bármilyen kihatása a kockázatkiegyenlítési vitára. A válasz az, hogy nincs. Ez a többi olyan területhez kapcsolódik, amelyekért én közvetlenül felelek, ilyen az életbiztosítási irányelv, ami a fizetőképességre vonatkozik, és ezekre az egyébként nyilvános ügyekre. Mitchell úr helyesen állítja, hogy a VHI rendelkezik a piac mintegy 75%-ával, sőt, én úgy tudom, hogy ez az arány a piac 76%-a. Úgy tudom, hogy piaci részesedésük most még nagyobb, mint volt. Az elmúlt egy évben - 18 hónapban még nagyobb piaci részesedést szereztek, és sok további embert, mint korábban. Ez tény. Őt ezzel kapcsolatban jól tájékoztatták. Az én szempontomból a nehézség a nem életbiztosítási irányelvhez kapcsolódik, és nem a kockázatkiegyenlítés mértékéhez. A teljesség kedvéért azonban - amint ezt ön tudja, Mitchell úr - van egy külön bírósági eljárás, amely most kerül a luxembourgi bíróság elé, és ezt az ír picon versengő egyik konkurrens indította el. Ez már a bíróság előtt van, és feltételezem, hogy az üggyel kapcsolatban valamikor, talán ennek az évnek a későbbi részében, határozat is születik.
Tárgy: Online repülőjegy értékesítés
Kifejtené a Bizottság, hogy ahelyett, hogy a honlapokon történő pontos reklámozásra vonatkozó közösségi jogszabályok megsértésében vétkesnek talált honlapok listáját kiadta volna, miért hagyta, hogy a neveket kihúzzák, jelezve a válaszadás jogát a fogyasztó kárára, aki akaratlanul is ilyen honlapot használ, amelyet elkerülhetett volna, ha a Bizottság megteszi a lépést, hogy a neveket november közepén publikálja?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - A Bizottság minden rendelkezésére álló eszközt felhasznál a fogyasztói jogok hatékony érvényre juttatásának biztosítására egész Európában. A fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendeletben 2006. végén jött létre az új fogyasztói jogérvényesítő hálózat. Ez biztosítja a keretet a közös piacfelügyelethez és az olyan végrehajtási gyakorlatokhoz, mint amilyen a repülőjegy-értékesítő honlapok 2007. szeptemberében végrehajtott átfésülése.
Ez volt az első ilyen jellegű gyakorlat. A Bizottság koordinálta ezt a gyakorlatot, és 2007. novemberében nyilvánosságra hozta a vizsgálat első fázisának eredményeit. Ebben a fázisban még korai lenne azon honlapok nevének a közzététele, ahol bizonyos szabálytalanságokat fedeztek fel - amint azt a tiszteletre méltó képviselő javasolja - és bizonyos tagállamokban a jogi keretek sérelmével járna.
Én nagyon is értem az ön türelmetlenségét, mert mindannyian azt szeretnénk, ha a dolgok elintéződjenek, mégpedig a megfelelő módon. Azonban valamennyi EU-tagállamban elismerik a válaszadás jogát, ami a védekezés jogának felel meg. A nemzeti hatóságok és a bíróságok kompetenciájába tartozik ennek a jognak az alkalmazása, és néhány országban várunk a bírósági határozatok eredményére. A Bizottság ezért a jelenleg a tagállamokban folyamatban lévő vizsgálatok és jogszabályérvényesítési intézkedések eredményeiről akkor fog tájékoztatást adni, amikor ezek az eljárások befejeződnek. Tárgyaltam a hatóságokkal a fogyasztói jogérvényesítési hálózat alapján, és ők elkötelezettek amellett, hogy továbblépjenek, és megadják ezeket az adatokat, de a bírósági eljárások legalább két országban megakadályozzák, hogy teljes képet kapjunk, illetve hogy ezt nyilvánosan bejelentsük.
Jim Higgins
Azt hiszem, tavaly júliusban mindannyian üdvözöltük a Degutis-jelentést, amikor végre azt mondtuk, hogy lesz átláthatóság a díjak felszámításával kapcsolatban, hogy valamennyi kirótt adót és díjat megjelenítik valamennyi hirdetésben. És akkor október 31-én, a The European Voice-ban azt olvassuk: "Repülőjegy-értékesítő honlapokat szégyenít meg az EU: a Bizottság több száz, állítólag a fogyasztókat félrevezető honlap nevének a nyilvánosságra hozatalával fenyeget”.
Képtelen vagyok megérteni, hogy ezeket a nagy kereskedelmi szervezeteket miért nem nevezik meg, miért nem szégyenítik meg őket? Folyamatosan semmibe veszik a szabályokat és a rendeleteket és a vállalásaikat. Folyamatosan félrevezetik a fogyasztót. A múlt héten például a Ryanair - fejezzük ki elismerésünket azért, amit tettek - a következőt tette közzé valamennyi ír újságban: "Vásároljon egy repülőjegyet, és kapja meg a másodikat teljesen ingyen. Ne fizessen díjat, adót, illetéket vagy más költséget”. Így lefoglaltam a repülőjegyemet, és ez 153 euróba került. Majd az állítólagos ingyenes repülőjegynél a következőket számították fel: hitelkártyadíj - 12 euró; adók, díjak és költségek - 39,96 euró; biztosítás - 14 euró. Teljes ár: ingyenes repülőjegy 67 euró. Még milyen bizonyítékot kívánnak?
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Az ilyen ügyek adták a fő indokát a fellépésnek, és ennek a jogérvényesítési intézkedésnek.
De meg kell ismételnem: több tagállamban csak akkor lehet a légitársaságok nevét nyilvánosságra hozni, ha a vizsgálatok és a jogérvényesítési intézkedések befejeződtek.
Mivel az ügyek eltérnek, a lebonyolításukhoz szükséges idő egyes esetekben hosszabb, mint más esetekben. Jelenleg a Bizottság tárgyalásokat folytat a tagállamokkal arról, hogy mennyi idő szükséges ezen intézkedések befejezéséhez, és a Bizottság - és erre megvan a kötelezettségvállalás - ezeket a neveket azonnal közzéteszi, mihelyt az jogilag lehetséges, különben a Bizottságot beperelhetnék.
Ha a tagállamok az eredetileg előirányzottak szerint lezárhatják ezeket az ügyeket, a neveket az elkövetkezendő hónapokban már nyilvánosságra lehet hozni. Eredetileg azt gondoltam, hogy ezt már februárban megtehetjük, de a részletesebb tárgyalások után, melyekben összehasonlítottuk a jogrendszereket, illetve azt, hogy mennyi időre van szükség jogi szempontból, azt hiszem, hogy egy-másfél hónapnyi késedelem lesz.
De azt hiszem, önnek teljesen igaza van, és ha megengedi, én az ön esetét fogom felhozni újabb indokként a fellépés megalapozásához. Ez év kezdete óta tisztességtelen üzleti gyakorlattal szembesülünk, és miközben megpróbálunk nem túlzottan belemenni ezekbe az ügyekbe, azt hiszem, ez egy jó példa a tisztességtelen üzleti gyakorlat ellenes jogszabály megsértésére is.
Manolis Mavrommatis
(EL) Elnök asszony, biztos asszony, én egyike voltam az elsőknek, ha nem a legelső, azok között, akik ezt a kérdést feltették még a novemberi kérdés felmerülése és a bejelentés előtt.
Válaszában ön azt mondta, hogy ésszerű időn, azaz két hónapon belül megkapjuk a neveket vagy az önök vizsgálódásainak az eredményeit. Ezután egy interjúban ön azt mondta, hogy ez négy hónap. Aztán amikor a Ryan nevét bejelentették, vagyis az megjelent az újságokban - ahogy kollégánk, Higgins úr nagyon helyesen elmondta - mint egyike az ilyen társaságoknak, míg az önök kutatása szerint 433 légitársaság és utazási ügynökség van, amelyek az ilyen jellegű alacsony árú jegyeket kínálják, végül a Ryan azt mondta, hogy nem ő az egyedüli. Más nagy, ismert társaságok felhasználták a nevüket, amit én nem szeretnék megtenni a Parlamentben, és önök szemet hunytak a kérdés fölött. Ezért tanácsosnak gondolom, hogy önök sürgősen megadják a neveket, hogy a közvélemény, és a nagy vagy kis társaságok közötti verseny lecsillapodhasson.
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Nem tagadom, hogy sok esetben merítettem inspirációt a Parlamenttől és a parlamenti képviselőktől, így örülök, hogy ebben az esetben a Parlament figyel a repülőjegyekkel kapcsolatos konkrét vizsgálatra. Első átfésülésünkhöz nagyon is szándékosan választottuk a repülőjegyeket.
Nem szeretném, ha a mondandóm védekezésnek tűnne. Azt teszem, amit tőlem a jog megkövetel. Kikértem a Bizottság jogi szolgálatainak tanácsát, és nem tehetek többet, mielőtt a bírósági eljárások bizonyos tagállamokban befejeződnek. Ha az egyik tagállamban az eljárás négy hónapig tart, nem tehetek semmit. Az eljárás lezárása előtti intézkedés sértené a nemzeti jogszabályt, és veszélyeztetné a Bizottság jó hírnevét. Ezért várok a nevek közzétételével, addig, amíg ezeket az eljárásokat le nem zárják.
Elnök
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
Elnök
Szeretnék köszönetet mondani Kuneva biztosnak a várakozásért.
Ezzel berekesztem a kérdések óráját.
Brian Crowley
Tisztelt elnök asszony! Szeretnék elnézést kérni öntől és a tolmácsoktól is, hogy feltartom őket, de kérem vegyék jegyzőkönyvbe tiltakozásomat a kérdések órájának ismételt elkomolytalankodásával kapcsolatban. Mi, akik ezt az időt politikai eszközként használjuk azért, hogy válaszokat kapjunk az intézményektől, szóhoz sem jutunk, hogy képviselőként milyen bánásmódban részesülünk. A szóban forgó problémát szeretném napirendre tűzni az elnökök értekezletén is, de reményeim szerint az elnökség is foglalkozik majd a kérdéssel, és így elérhetjük, hogy az ülésterem napi működése ne zavarja meg a kérdések óráját minden egyes alkalommal.
Elnök
Köszönöm Crowley úrnak. Úgy gondolom, mindannyian tisztában vagyunk azzal, hogy a mai nap több okból is nehéz volt. Közel másfél óra állt rendelkezésünkre, és ezalatt igyekeztünk minden kívánságnak eleget tenni. Ahogyan Önök is tudják, igyekszünk javítani a reformmunkacsoport ügyein, de addig is köszönöm észrevételeiket, és köszönöm a tolmácsok munkáját is.
(Az ülést 19:45-kor felfüggesztették, majd 21.00-kor folytatták.)
