Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Belgia - tekstiilitööstus; Iirimaa - Dell - Ettevõtjate ümberpaigutamine Elis ja ELi finantsinstrumentide roll (arutelu).
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu teemadel:
Reimer Böge' eelarvekomisjoni nimel koostatud raport, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta, kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist, punktiga 28;
suuline küsimus komisjonile ettevõtjate ümberpaigutamisest ELis ja ELi finantsinstrumentide rollist, mille esitas Pervenche Berès, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel - B7-0226/2009).
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Eelarvekomisjoni raportöörina esitan ma täna ettepaneku Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta seoses kahe konkreetse juhtumiga, millest üks põhineb Belgiast saadud ja teine Iirimaalt saadud taotlustel. Ma sooviksin siiski alustada, osundades veel kord sellele, et eelarvekomisjoni ülesanne on uurida, kas tingimused Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmiseks on täidetud ja ma sooviksin siinkohal rõhutada, et viimaste kuude jooksul on olnud pidevalt suurepärane koostöö eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni vahel, sealhulgas sarnaste juhtumite puhul, mida silmas pidades on samuti õige käsitleda tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esitatud suulist küsimust, arvestades sellel teemal esitatud järelpärimiste pakilisust.
Te saate teada, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksimaalne rahastamissumma on 500 miljonit eurot aastas ja et see on mõeldud üksnes täiendava toetuse andmiseks globaliseerumisest mõjutatud töötajatele, kes on kaotanud oma töökohad ja keda on mõjutanud maailma kaubanduses toimunud kaugeleulatuvate struktuurimuutuste tagajärjed. Me oleme resolutsioonis veel kord selgeks teinud, et me vaidlustame jätkuvalt Euroopa Sotsiaalfondi vahendite korduvat kasutamist Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi finantseerimiseks, ja ma nõuan, volinik, et te kinnitaksite täna uuesti, et see ei toimuks lõppkokkuvõttes Euroopa Sotsiaalfondi maksete arvel!
Ma sooviksin väga veel kord kutsuda komisjoni üles kordama täna kohustust, mis anti meile eelarvekomisjonis - nimelt hoiduda tulevikus võtmast päevakorda avaldusi fondi kasutamiseks koos, kuid selle asemel võtta neid päevakorda eraldi, sest igal juhtumil on veidi erinev alus ja tuleks vältida võimalust, et keeruline juhtum lükkaks edasi mõne teise juhtumi heakskiitmist. Ma loodan, et te saate seda täna uuesti kinnitada!
Mis puudutab kahe juhtumi asjaolusid, ka muutunud eeskirjade alusel - arvestades, et need kaks avaldust esitati pärast 1. maid 2009 -, räägime me ligikaudu 24 miljoni euro kasutuselevõtmisest. See on mõeldud selleks, et anda mõningat katet töökohtade kaotamisele tekstiilitööstuses Belgias ja arvutitootmises Iirimaal. Belgias on kokku kaotatud 2199 töökohta 46 tekstiilitööstusettevõttes, millest kõik asusid kahes lähestikku asuvas NUTS 2. tasandi piirkonnas, nimelt Ida- ja Lääne-Flandria ja ühes NUTS 2. tasandi piirkonnas, Limburgis. Belgia valitsusasutused on taotlenud fondilt selleks 9,2 miljonit eurot. Iirimaa avalduse suhtes esitas tööhõive- ja sotsiaalkomisjon tegelikult mõned täiendavad lisaküsimused, mida arutatakse või mida on juba osaliselt selgitatud täiendava teabe kaudu. See avaldus puudutab 2840 töökoha kaotamist ettevõttes Dell Limericki, Clare'i ja Põhja-Tipperary maakonnas ning Limericki linnas, millest 2400 puhul paluti abi. Selleks on nähtud ette kokku 14,8 miljonit eurot. Pärast intensiivset arutelu eelarvekomisjonis andsime mõlemal juhul fondi kasutamiseks rohelise tule. Ma sooviksin siiski aga tuletada teile meelde oma sissejuhatavat märkust, kui ma nõudsin, et komisjon võtaks taas selle suhtes selge seisukoha ja ma tervitan väga asjaolu, et eelarvekomisjon võttis Euroopa eelarve finantsinstrumentide kasutuselevõtu kõige põhilisemad küsimused tänasesse päevakorda.
Paluksin siis täiskogul nimetatud raportile heakskiit anda.
Pervenche Berès
autor. - (FR) Austatud juhataja, volinik! Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon soovis ühendada suulise küsimuse ümberpaigutamiste kohta, eriti hargmaiste kontsernide osas, nende kahe Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise taotluse läbivaatamisega, sest Iirimaa juhtumi puhul tunnistasime me raskusi ja vastuolusid, mis võisid tuleneda sellise fondi kasutamisest. Ükski tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni liige ei ole püüdnud mitte kunagi hoida pantvangis ega ähvardada jätta abita Iiri töölised, kes on täna tööstusstrateegia ja Delli ümberpaigutamise tõttu kriitilises olukorras.
Me panime lihtsalt antud juhtumiga seoses tähele, et kuigi president Barroso kuulutas 19. septembril välja 19 miljoni euro suuruse abipaketi andmise - mida me täna arutame - Dellile ehk pigem Delli vallandatud töölistele, et aidata neil tõsiselt hakkama saada nende ees seisva ümberõppe perioodiga, ostis Dell samal päeval New Yorgis välja Perot Systemsi, mis võimaldas tal suurendada oma aktsia hinda. Mõned päevad hiljem, 23. septembril, kiitis volinik Kroes heaks enam kui 54 miljoni euro suuruse riigiabi Delli tehase loomiseks Poolas.
Me oleme selles küsimuses küsitlenud nii volinik Špidlat kui ka volinik Kroesi. Pikas kirjas ütlevad nad meile, et nad ise kujutasid ette, et Dellil on kaks tootmiskohta Euroopa turu varustamiseks. Kuid mina näen seda nii, et kui Dell loobus ühest neist tootmiskohtadest, ei muutnud me midagi ettevõtte strateegia üldise hinnangu suhtes.
Mida võime järeldada? Et Dellis ei järgita mitte ühtegi Euroopa töötajaid või ametiühinguid käsitlevat õigust, millest me räägime iga päev. Kas seetõttu on tõeliselt raske kujutada ette Euroopa Liidu eelarve kasutamist lõpptulemusena - ajal, mil me mõistame eelarvemenetlusega seotud probleemi, taastamisplaaniga seotud probleemi - selleks, et lõpetada see paradoksaalne olukord, kus me aitame suurendada USA aktsionäride investeeringute tulususe määra, kuid paneme Euroopa Liidu Iiri töölised Poola tööliste kingadesse. See ei ole kindlasti mitte see filosoofia, mida me toetasime siis, kui me toetasime Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rajamist.
Volinik Špidla ei ole kindlasti mitte ainus, kes siin süüdi on, kuid minu arvates paneb see juhtum meid väga hoolikalt jälgima tingimusi, milles kasutatakse ühenduse eelarvet suurte ettevõtete strateegiate toetamiseks. See peab seda enam paika, sest komisjoni praeguse presidendi Barroso juhendamisel koostatud taastamisplaanis oli üks peamisi tööhõive suhtes teada antud põhimeetmeid eelisjärjekorras selle tagamine, et säiliksid nende töötajate töökohad, kellel need olemas on.
Kuna komisjoni teavitati Delli strateegiast kahe tegevuskoha olemasolu suhtes, kui ilmnes nende kahe vahel valimise võimalus, siis minu arvates oleks pidanud komisjoni ennetusstrateegia viima läbirääkimisteni Delliga eesmärgiga korraldada ümber tegevuskoht Iirimaal, arvestades et ettevõtte strateegia oli muuta lauaarvuteid tootev tegevuskoht, nagu see oli Iirimaal, sülearvuteid tootvaks tegevuskohaks, nagu see on hetkel Poolas. Meie arvates peaks meil olema järjekindlam sõnaõigus, kui komisjon hakkab seda laadi stsenaariumi puhul abistama hargmaiseid kontserne.
Ma usun, et tervikuna võttes peaksid need kaalutlused panema järgmist komisjoni - ja eelkõige Mario Montit talle usaldatud missioonis - koostama ennetavaid ettepanekuid nende viiside kohta, kuidas me kasutame komisjoni rahalisi vahendeid ajal, mil me peame tegelema ümberpaigutamistega, mis ässitavad jälle ühe liikmesriigi töölisi, töötajaid üles teise liikmesriigi tööliste, töötajate vastu, ning mis kõik kokku on hargmaise kontserni strateegia osa, mis ei arvesta sotsiaalsete õigusaktide vaimu selliselt, nagu meie soovime seda rakendada, toetudes sotsiaalse turumajanduse kontseptsioonile.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Ma sooviksin kõigepealt tänada raportööri toetuse eest komisjoni ettepanekule kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vastusena koondamistele tekstiilisektoris Belgias ja arvutitootmissektoris Iirimaal! Raportööri toetusega kaasnevad mitmed kommentaarid ja ma sooviksin siinkohas piirduda vaid eelarveliste küsimustega, kuna meil on hiljem võimalus arutada teisi raportis tõstatatud punkte.
Teie tõstatatud esimene eelarveküsimus puudutab rahastamisallikaid. Te väidate, et Euroopa Sotsiaalfond ei saa olla ainus rahastamisallikas. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on eelarve perspektiivist eriline instrument, sest sellel ei ole oma vahendeid. Seda kasutatakse arvestusperioodide lõikes, kuigi see hõlmab peamiselt olemasolevate eelarveartiklite määratlemist ja sellest lähtuvalt ülesannet teha eelarveasutusele ettepanek rahasummade kasutamiseks eelarve läbivaatamise kaudu. Tööd tehakse üksikjuhtumite baasil, vastavalt vajadusele. On tõsi, et Euroopa Sotsiaalfond on seni olnud tehniliselt peamine rahastamisallikas. Seega sooviksin ma rõhutada sõna "tehniliselt”, sest arvestusperioodi lõpus ei vähendata Euroopa Sotsiaalfondi niikuinii. See on põhimõtteline küsimus.
Teine teie tõstatatud küsimus ei ole seotud üksnes eelarvega, vaid pigem otsuste tegemisega, sest te palute, et komisjon esitaks oma ettepanekud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmiseks eraldi dokumentides. Komisjon on väga hästi teadlik sellise individuaalse lähenemisviisi eelistest, mis kõrvaldab täielikult konflikti riski või fondi garandina kasutamise riski.
Kuid on vaja võtta arvesse uusi abikõlblikkuse kriteeriume, mida me arutasime sel aastal ja mille me heaks kiitsime. Nende uute kriteeriumide puhul võib eelolevatel kuudel oodata olulist avalduste arvu kasvu ja ei ole kindel, et läbirääkimised vastavate dokumentide üle toimuksid kiiremini, kui neid esitatakse eraldi. Igal juhul soovib komisjon siiski märkida, et soodsam lähenemisviis, millega hiilitakse mööda teatud tehniliste komplikatsioonide riskist töös, on üksikjuhtumi põhine lähenemisviis, mis annab parema kvaliteedi. Seetõttu võtab komisjon teatavaks teie huvi ja nõustub täielikult kohandama oma protseduure edaspidistel arvestusperioodidel. Mõlemal puhul olen ma enda arvates andnud seega selge seisukoha.
Mis puudutab teist küsimust, siis on komisjonil hea meel, et parlament on võtnud vastu otsuse võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, et toetada töötajaid, kes vallandati ületootmise tõttu tekstiilisektoris Belgias ja arvutisektoris Iirimaal. Seoses sellega tõstatati küsimus võimalikust seosest ettevõtete ELis ümberpaigutamise, ELi finantsinstrumentide rolli ja komisjoni poolt riigi toetuse üle rakendatavate kontrollmeetmete vahel.
Esiteks tuleb öelda, et komisjon on teadlik ja võtab hoolikalt arvesse ettevõtete ümberpaigutamise negatiivseid tagajärgi töötajatele, nende perekondadele ja piirkondadele. Kuid komisjoni ülesanne ei ole siiski sekkuda ettevõtete otsuste tegemisse, kui ühenduse õigust ei ole rikutud. Komisjon märgib samuti, et sellel ei ole õigust sekkuda konkreetsete ettevõtete otsustesse ega neid edasi lükata, ning ettevõtetel ei ole üldist kohustust teavitada komisjoni nende otsuste seaduslikkusest. Selles kontekstis on komisjon teadlik ka murest, mida on väljendatud seoses asjaoluga, et piirkondlikku riigitoetust, sealhulgas võimalikke toetusi struktuurifondidest, võidakse kasutada selleks, et peibutada eemale kommertsinvesteeringuid teistest piirkondadest.
Komisjon märgib, et riigitoetust käsitleva ühenduse eeskirjade eesmärk on tagada muu hulgas, et abi, mis on suunatud investeeringuid käsitlevate ettevõtete otsuste mõjutamisele, tuleks anda ainult ebasoodsas olukorras olevate piirkondadele ja sellist abi ei tohiks kasutada teiste piirkondade kahjuks. Seda probleemi käsitletakse määruses, millega kehtestatakse struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi üldsätted ning piirkondliku toetuse juhistes aastateks 2007-2013, mille eesmärk on tagada, et need investeeringud annavad reaalse ja jätkusuutliku panuse piirkondlikku arengusse.
Vastavalt struktuurifondide üldise määruse artiklile 57 peavad liikmesriigid tagama, et projektid haldavad investeeringut, milleks toetus anti, viie aasta jooksul pärast selle lõpetamist ja kolme aasta jooksul väikese ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Juhul kui projekti muudetakse tulenevalt infrastruktuuri omandiõiguse muutustest või tootmistegevuse lõppemisest ja see muutus mõjutab projekti olemust või selle rakendamise tingimusi, või kui muutused annavad firmale või riigiasutusele ebaõiglase eelise, tuleb see toetus tagastada. Liikmesriigid on kohustatud teavitama igal aastal komisjoni sellistest olulistest muudatustest oma aruannetes tegevusprogrammide rakendamise kohta. Komisjon peab teavitama teisi liikmesriike.
Veelgi enam, programmiperioodil 2007-2013 juurutati spetsiaalne õigussäte, mis peaks tagama, et ettevõtetel, mille suhtes kehtib kord valesti välja makstud summade tagastamiseks pärast tootmistegevuse ümberpaigutamiseks liikmesriigis või teise liikmesriiki, ei ole võimalik saada toetusi teistest fondidest. Samamoodi sätestatakse piirkondlikku toetust käsitlevate juhiste punktis 40, et toetuse tingimuseks peab olema antud investeeringu haldamine vastavas piirkonnas vähemalt viieaastase perioodi jooksul pärast selle lõpetamist. Veelgi enam, kui toetust arvutatakse palgakulude alusel, peavad töökohad säilima kolmeaastase perioodi jooksul pärast projekti lõpetamise kuupäeva. Kõik investeeringu kaudu loodud töökohad peavad säilima kõnealuses piirkonnas kolmeaastase perioodi jooksul pärast kuupäeva, mil töökoht algselt loodi. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete puhul võivad liikmesriigid piirata seda perioodi kolme aastani.
Selle sätte eesmärk oli vältida kisklemist subsiidiumide pärast ja tehaste sulgemist üksnes sel alusel, et riigitoetuse tase on kuskil mujal kõrgem, võttes arvesse asjaolu, et riigitoetus kujutab vaid ühte tegurit, mis mõjutab ettevõtete otsuseid ümberpaigutamiste kohta ja et teised tegurid, nagu näiteks palgad, oskused, maksud ja geograafiline asukoht, etendavad sageli olulisemat rolli.
Kallid kolleegid! Minu arvates on selgelt õige ja loomulik arutada küsimusi, mis puudutavad Euroopa fondide kasutamist strateegilisel tasemel: selle osas ei saa olla mitte mingit kahtlust. Kokkuvõtteks sooviksin ma märkida, et rahalisi vahelised vahendid, mida kasutati või hakatakse kasutama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames, hakkavad tooma kasu nendele inimestele, keda on negatiivselt mõjutatud, või konkreetsetele töölistele, nagu Belgias või Iirimaal või muus Euroopa riigis asuvatele töölistele, ning kindlasti mitte ettevõtetele. Need rahalised vahendid on mõeldud inimeste, konkreetsete isikute ja mitte ettevõtete toetamiseks.
Elisabeth Morin-Chartier
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Ma sooviksin tulla tagasi tulla juhtumite juurde, mida meil tuleb käsitleda Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kohaselt. Selle suhtes töötame me loomulikult tööliste huvides, et parandada nende konkurentsivõimet tööjõuturul, kui neid tabab nende majandussektoris tööpuudus.
Kuid tulgem tagasi Delli juhtumi juurde, millest Pervenche Berès pidi rääkima. Iirimaal asuv tehas keskendub lauaarvutite tootmisele. Hetk, mil komisjon toetas sülearvutite tootmisele keskendunud sama ettevõtte tehase loomist Poolas, oli see hetk, mis andis märku Iiri tootmistehase kokkuvarisemisest -, sest turg toimib selliselt ja sülearvutite järele on palju suurem nõudlus.
Selle valimine, millises neist kahest tootmiskohast tegeleda tootmisega, viitas probleemidele, millega me pidime tegelema Iiri töötajate nimel. Seetõttu, uurides iga konkreetset juhtumit, oleme me oma globaliseerumisega kohanemise töörühmas palunud komisjonil jälgida tähelepanelikult kogu abi, mida antakse igale tehasele, olgu see siis Euroopa või piirkondlikul tasemel, sest meie välja töötatavaid toetuspoliitikaid ei tohi kasutada tasakaalustamatult ja see ei tohi anda töölistele tagasilööki.
Seega me soovime, et nendele probleemidele pühendataks suuremat tähelepanu juba varakult, et töölised ei peaks nendega võitlema.
Alan Kelly
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! 8. jaanuaril 2009 elasid Kesk- ja Lääne Iirimaa, eelkõige Limerick, Tipperary ja Põhja-Kerry üle majandusšoki, mida nad ei olnud mitte kunagi varem näinud. Teade, et sellest piirkonnast kaotatakse Dellist üle 2000 töökoha, koos tuhandete kõrvaltöökohtadega, kujutas ajalooliste proportsioonidega kahju.
EL on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaudu jaotanud fondi, mis annab otse abi antud piirkonna majanduslikult haavatavatele. Kui me hääletame homme, siis see 14,8 miljonit eurot kujutab endast võrku, mitte kala, enam kui 2400 inimesele, et aidata neil uuesti alustada oma elu. See on väga tervitatav.
Raha kasutatakse töötajate ümberõppeks, uute ettevõtete asutamiseks ning inimestele töökohtade leidmiseks, mis on väga vajalik. Juba see, et siin on täna kohal Delli töötajate esindajate komisjon näitab, kui lähedale on fond Delli töötajate suhtes jõudnud ja kui väga nad seda hindavad.
Kuid ma pean siiski rõhutama, et me oleme alles poolel teel sinna. Meil on nüüd 18 kuud, mille jooksul seda kulutada ja ma helistan täna õhtul meie kohalikule ministrile Iirimaal, ettevõtlusminister Coughlanile, et ta sekkuks isiklikult ja tagaks raha kulutamise plaani olemasolu. See on ühekordne fond tavalistele tööinimestele ja nad ei saa sellist võimalust enam mitte kunagi. Minister Coughlan! Palun, palun, organiseeruge ja kasutage seda unikaalset võimalust Kesk- ja Lääne-Iirimaa hüvanguks!
Ma sooviksin tänada parlamendiliikmeid ja eriti oma kahte kolleegi nende toetuse eest Delli taotlusele ja palun samuti, et nad toetaksid tulevasi avaldusi sarnaste asjaolude puhul, mis tulevad ette Waterford Crystali ja SR Technicsi puhul!
Marian Harkin
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Minu esimene märkus on, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on ELi kodanike ja liikmesriikide vahelise solidaarsuse tõeline väljendus. Teiseks, Iirimaa liikmesriigina on mul tõepoolest väga hea meel, et Dellis vallandatud töötajatel on vähemalt praegu võimalus vaadata ettepoole ja kavandada tulevikku. Kuid, nagu Alan Kelly ütles, on väga oluline tagada, et kõik kehtestatud programmid või koolituskursused on koostatud, lähtudes konkreetsest juhtumist, et vastata tööliste vajadustele ja et tööjõu turule taassisenemine või enda ettevõtte loomine on igasuguse abi selge eesmärk.
Lõpuks soovin ma tunnustada parlamendi rolli fondi heakskiitmisel Delli tööliste jaoks. Vaatamata mõnedele väga tõsistele küsimustele, mida siin täna õhtul tõstatati, ei hoidnud me töölisi pantvangis ja kiitsime heaks taotluse 14,8 miljonile eurole. Kuid komisjon peab tagama, et ELi tööstuspoliitikas oleks järjekindlus ja et ELi eelarvet ei kasutataks aktsionäri väärtuse suurendamiseks mõnedes ettevõtetes, samal ajal kui ELi töölised maksavad selle kinni.
Marije Cornelissen
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Iirimaa taotlus Euroopa rahaliste vahendite järele nende jaoks, kes jäid töötuks pärast seda, kui ettevõte Dell oma Iiri tehase sulges, on toonud esile mitmeid küsimusi, mis vajavad vastamist.
See, et selline ettevõte nagu Dell sulgeb tehase ühes riigis ja avab tehase teises riigis, tuleneb normaalsetest turujõududest. Kuid eri liiki kaasatud riigiabi muudab asja. Dell asutas end mitu aastat tagasi Iirimaal, kasutades riigiabi. Nüüd on see sulgemas seal tsehhi ja avamas tehast Poolas, kasutades selleks jällegi riigiabi. Vahepeal pöörduvad aga Delli tõttu töötuks jäänud Iiri töötajad Delli makstud sotsiaalse plaani asemel hoopis Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi. Minu arvates kujutab see tõsist järjekindlusetust tööstus- ja tööhõivepoliitikas. Lõppude lõpuks, kui kõik on öeldud ja tehtud, kui palju töökohti on loodud riigiabiga, mida Iirimaa, Poola ja Euroopa Liit on andnud Dellile?
Seetõttu on küsimus selles, kuidas komisjon ja liikmesriigid koos tagavad järjepidevuse oma poliitikas? Lisaks, kuidas saame me tagada, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond toetab jõupingutusi, mida ettevõte teeb oma töötajate hüvanguks selle asemel, et neid suures osas välja vahetada?
Ilda Figueiredo
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT)
Austatud juhataja! Me oleme alati propageerinud, et ELi poliitika ettevõtete ümberpaigutamise kohta tuleks üle vaadata, ja me oleme alati arvanud, et globaliseerumise fond on vaid leevenduseks töölistele, kes on hargmaiste kontsernide strateegiate või asjakohase tööstuspoliitika, mis seab sihiks tootmise ja head töökohad koos õigustega, puudumise ohvrid. Me propageerime seetõttu uusi poliitikaid sotsiaalse arengu ja progressi kohta.
Me samuti usume siiski, et Iiri töötajaid ei tohiks kahekordselt tabada end Iirimaal sulgenud ja end Poolas uuesti asutamiseks toetust saanud hargmaise kontserni Dell kasumi- ja sotsiaalse dumpingu strateegia.
Seetõttu me toetame seda raportit.
Kuid me soovime mõningaid vastuseid Euroopa Komisjonilt tuleviku kohta. Me soovime radikaalset poliitika muutust, tõhusat jälgimist hargmaistele kontsernidele antud toetuse üle, reaalset tööstuspoliitikat ja kindlat investeeringut õigustega töökohtade loomiseks.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Kõigepealt sooviksin ma avaldada oma siirast tänu komisjonile nii lahkelt rahaliste vahendite Delli töötutele töölistele andmise eest! Eelkõige sooviksin ma tervitada Gerryt ja Denist, kes on koos meiega täna õhtul!
Kahtlemata tuleb suurt tunnustust jagada Euroopa Liidule ja eelkõige komisjonile Delli töötajate aitamise eest ja ma sooviksin avaldada neile austust! Ka endistele kolleegidele, kellest kaks on siin täna õhtul, Marian Harkinile ja Brian Crowleyle ning ka oma vahetule eelkäijale Colm Burkele, mais selle fondi algatamise eest.
Komisjon tegi kaks olulist muudatust, mis olid meile väga olulised: vähendada 50/50 rahastamist 35lt riigisisesele valitsusele ja 65 komisjonile ning samuti vähendada numbreid 1000lt 500ni, mis muudab rahastamise loodetavasti kättesaadavaks inimestele Waterford Crystalis ja SR Technicsis õigeaegselt.
Ma sooviksin lisada kaks selgitust. Üks on see, et kaheaastane ajavahemik tuleb pikendada kolmeaastaseks, sest palju inimesi hakkab käima kolmanda taseme kraadi kursustel, mis kestavad tavaliselt kolm aastat; ja teine on see, et alguskuupäev ei peaks olema taotluse kuupäev, vaid siin parlamendis ja nõukogus heakskiidu andmise kuupäev.
Olles seda öelnud, on vaid kaks punkti, mida ma soovin teha. Inimesed on väga tänulikud selle eest, mis on juhtunud. Te olete andnud meeleheite ajal ootust. Te olete ilmutanud solidaarsust isolatsiooni asemel ning seda fondi hakatakse hästi kasutama ja mul ei ole kahtlust, et see võib väga hästi olla parim fond ja parim rahastamine, mida on Euroopa Komisjoni kunagi üldse andnud on. Tänan teid tõepoolest väga!
Frédéric Daerden
(FR) Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Mitmeid punkte on tõstatatud, kuid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond tekitab minus kahte tunnet.
Esiteks, mul on hea meel, et see on olemas. Euroopa töötajad peavad teadma, et Euroopa on nende jaoks olemas sellistel rasketel aegadel nagu oleme praegu läbimas. Teiseks, mul on hea meel, et Belgiat on kiidetud sotsiaalsete partnerite vahelise koostöö kvaliteedi eest selle asja ettevalmistamisel.
Kahjuks on mul ka mõningaid kahetsustundeid selle osas, kuidas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond toimib. Esiteks peegeldab selle edukus rasket majanduslikku olukorda Euroopas, koos kõikide liigagi tuttavate tagajärgedega ühiskonnale.
Teiseks, Fondi järjepidevus teiste abiinstrumentidega on Delli puhul kahtluse alla seatud. Selles suhtes toetan ma täielikult oma kolleegi Berèsi eelnevalt tehtud märkusi.
Lõpuks, rääkides eelarvest, sellest fondist eraldiste tegemiseks määratud rahasummad tuleb kanda üle teistest eelarve artiklitest ja niivõrd kui on mulle teada, tuleb kanda süstemaatiliselt üle Euroopa Sotsiaalfondist. Kuigi see on saanud võimalikuks struktuurifondide maksemäära tõttu, mis ei ole nii kõrge, nagu võiks soovida, tuleb struktuurifonde kasutada nende sihtotstarbeks.
Kokkuvõtteks kutsun ma üles hoolikalt mõtisklema Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise üle ja mulle tundub, et komisjon teeb möönduse, et kui just mitte otse anda GKEF-le täielik rahastamisalus, mis on võrdne teiste fondidega, siis vähemalt tagada, et seda ei rahastataks enam ainult sotsiaalsete struktuurifondide arvel.
Ivo Belet
(NL) Ma sooviksin teha lühikese struktuurse märkuse fondi struktuursete mõjude kohta. Loomulikult on meil hea meel täna päevakorda võetud projektide üle, mis ootavad homme heakskiitu. Samas on neis kõigis loomulikult parandamisruumi, mis on minu lühikese märkuse põhjuseks.
Kallid kolleegid! Fond laseb mõnikord märgist mööda. Lihtne põhjus seisneb selles, et protseduur on liiga kohmakas, volinik. Lõppude lõpuks on fondi põhieesmärk mõjustatud ja oma töökohad kaotanud töölistele suunatud, et nad saaksid kiiret toetust ja abi uue töökoha leidmiseks. Praegu see ei toimi alati, sest me ei suuda tegutseda piisavalt kiiresti ja see on väga tüütu eelkõige vanemate tööliste jaoks. Tõepoolest, vallandatutele uue töökoha leidmine ja abi vajavad kiiret kindlat lähenemisviisi, mis puudub hetkel täielikult.
Lisaks kannatab globaliseerumise fond paindlikkuse puudumise käes ja kui te olete vallandatud tööline ja satute pärinema nimekirjas mitteolevast ettevõttest, siis ei ole te lihtsalt toetuskõlbulik. Me puutume iga päev kokku selliste lugudega töölistest, kes on küll mõjustatud, kuid ei ole toetuskõlbulikud ja me püüame selgitada - kuna see on nii keeruline -, miks see nii on.
Minu arvates tuleb leida praktiline lahendus niipea kui võimalik, volinik, ja me vajame palju kiiremat lähenemisviisi ja võimaluse korral valemit, mis võimaldab meil võtta kasutusele nn ümbrikule orienteeritud töötamisviis. Minu arvates tuleb selle osas astuda samme järgmisel paaril nädalal ja kuul.
Markus Pieper
(DE) Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond aitab inimestel saada täiendavat haridust ja kvalifikatsiooni. See on Euroopa sotsiaalne pool ja see on hea pool. Komisjon on uurinud ka Dellile Poolas antud subsiidiume nende vastavuse osas riigiabi eeskirjadele. See on kiitnud heaks Poola riigiabi Dellile summas 54 miljonit eurot, sest see abi tuleb eeldatavasti kasuks piirkondlikule majandusabile.
See tõstatab esialgse küsimuse, et kas me tõesti peame omavahel konkureerima Euroopas riigiraha pärast. Vastus on "ei”! Me peame muutma riigiabi eeskirju selliselt, et ümberpaigutamise subsiidiume enam ei makstaks, sealhulgas ei tohiks seda teha ka liikmesriigid.
Mul on veel üks küsimus otse komisjonile: kas Poola 54 miljonit eurot Dellile sisaldab ka raha Euroopa struktuurifondidest? Volinik, miks ei ole komisjon väljendanud selget arvamust selle kohta? Ma kutsun komisjoni üles võtma tõepoolest oma struktuurifondide eeskirjadekohast järelevalve kohustust tõsiselt. Mitte mingit Euroopa raha ei tuleks maksta välja ettevõtete ümberpaigutamiseks Euroopa Liidu siseselt! Volinik, te andsite meile täna vaid põikleva vastuse. Te varjute Poola valitsuse raportite taha. Te ei ole aga otseselt uurinud, kas Euroopa Struktuurifondide määrust on järgitud.
Saavutagem lõpuks läbipaistvus ja avaldagem iga konkreetne struktuurifondijärgne subsiidium, nagu see toimub põllumajanduspoliitika puhul! See on ainus viis, kuidas võime tõepoolest saavutada usalduse Euroopa struktuuripoliitika suhtes.
Csaba Őry
(HU) Ma mäletan väga hästi - kui me moodustasime selle globaliseerumise fondi, arutati isegi sel ajal väga palju selle üle, kuidas see ei oleks hea idee, kui kahjude leevendamise asemel aitaks fondist makstud abi vallandatud töölistel integreeruda tagasi tööjõuturule, julgustades sellega - nagu see ka oli - kasutama ettevõtteid mugavalt ära ümberpaigutamise meedet selliselt, et fond katab kaotava poole kulud.
Delli juhtum on selle osas sümptomaatiline, sest meie kogemusest nähtub, et kahjude leevendamise ja solidaarsuse ülesnäitamise asemel näib see pigem toimivat stiimulina, sest Dell saab abi nii vallandamise kui ka ümberpaigutamise eest. Seega on meil siin tegemist lihtsalt Euroopa fondide nõuetekohase koordineerimise puudumisega. Globaliseerumise Fond kuulub struktuurifondide konkurentsipoliitika koosseisu. Puudub igasugune mõte ja ei saada isegi mitte mingit kasu, nimetamata, et see on vastuolus fondi eesmärkidega, kui me kasutame neid vahendeid vastuolulisel viisil, ilma igasuguse koordineerimiseta. Seetõttu juhiksin ma komisjoni tähelepanu asjaolule, et see peab mõtisklema Euroopa riiklike fondide kooskõlastatud kasutamise üle seda liiki juhtumi puhul, et vältida sellist segadust tulevikus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja, volinik! Majandus- ja finantskriis on tõsiselt mõjutanud raua- ja terasetööstust ning laevaehitust ning jätkab nende tõsist mõjutamist. Galatit, seda linna, kust mina pärinen, on mõjutanud metallurgiatööstuses ja laevaehituses tuhandete töökohtade kaotamised.
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on lühi- ja pikaajaline lahendus toetamaks töölisi, kes on raskes olukorras pärast oma töökohtade kaotamist. Ma sooviksin tuua esile vajaduse investeerida rasketööstussektori ettevõtete moderniseerimisse, et nad saaksid vähendada tulevikus oma saastamistasemeid. See võimaldab meil säilitada töökohad ja seega kaitsta pikaajaliselt töölisi.
Brian Crowley
Austatud juhataja! Nagu mu kolleegid, soovin ka mina tänada volinikku ja raportööri selle osas nende töö eest! Tõepoolest, komisjon mäletab, kui mina ja üks mu endisi kolleege Colm Burke kohtusime temaga jaanuaris, et proovida globaliseerumise fondi ja käivitada see Delli töötajate jaoks.
Minu arvates annab see selgelt märku, kui palju panustame Euroopa Liidu tasemel käsitlemaks inimesi, tagades kõigepealt, et inimesed on poliitikate põhituum, ning püüdes tagada, et nende elud on kaitstud ning et ebameeldivuste või raskuste korral saaks Euroopa Liit kiiresti reageerida.
Isiklikul tasandil sooviksin ma tänada isiklikult volinikku tema aktiivse kaasalöömise eest selles, mitte üksnes siin parlamendis või koos minuga isiklikult, vaid samuti Limericki minemise ja töölistega kohtumise eest!
Kui ma võiksin öelda teistele kolleegidele, kes mõnikord püüavad teiste küsimuste osas puru silma ajada, et globaliseerumise fond on vaatamata kõikidele oma vigadele Euroopa Liidu jaoks positiivne ja me peaksime julgustama selle kasvamist ja õitsengut, ning mis kõige tähtsam, pöörduma tagasi vana kõnekäänu juurde: kui annad inimesele kala, siis toidad teda päeva; õpetad aga inimese kala püüdma, siis võib ta end toita kogu elu. Just seda võimaldab globaliseerumise fond meil teha.
Elisabeth Schroedter
(DE) Austatud juhataja! Ma sooviksin tulla tagasi volinik Špidla teise seisukoha juurde. Ta ütles, et me ei saa mõjutada äriotsuseid. See ei ole lihtsalt tõsi! Loomulikult mõjutame me äriotsuseid makstes subsiidiume, tehes Euroopa struktuurifondi väljamakseid ja makstes abi.
Sel põhjusel vaidlustas selle määruse üle läbirääkimisi pidades parlament ümberpaigutamise küsimuse. Lõpuks andis parlament järele, kusjuures Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon hääletas samuti kahetsusväärselt poolt, Markus Pieper, ja sätestas ainult viis aastat struktuurifondide määruses, mis ei ole kaugeltki piisav, arvestades subsiidiumite ulatust. Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon oli ainus fraktsioon, mis ütles sel ajal, et me vajame vähemalt 10 aastat voliniku tsiteeritud määruse osa jaoks, mis puudutab lahkuvate ettevõtete tagasimakset. Ma saan vaid siinkohal öelda, et see juhtum näitab, et Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonil oli õigus.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Austatud juhataja! Võttes kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, astub Euroopa Liit taas ühiselt vastu majanduslikele raskustele. Seekord on tegemist maailma kaubanduse struktuursetest muutustest tulenevate probleemidega. Nii nagu finantskriisi puhul, on vaid ühendatud tegevus globaliseerumise tagajärgede mõjudega võitlemisel tõhus.
Tänu rahalistele vahenditele, mis on saadud töökoha kaotanud inimeste jaoks, on antud nii Belgia tekstiilitööstuse töölistele kui ka Iirimaal asuva Delli tehase töölistele otsene võimalus ümberõppeks ja uue töö leidmiseks. See fond on samuti mõeldud edendama ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist. See abi teatud sektoritele eri riikides on sotsiaalse solidaarsuse kohane väljendus ELis.
On tõsi, et Dell, mis õigustas oma tootmise Iirimaalt ümberkolimist vajadusega leida madalamate tootmiskuludega riiki, on leidnud sellise riigi, mis jääb endiselt ELi piiridesse, sest Dell on leidnud asukoha Poola Łódźi linnas. Łódźi piirkond on tööhõive tasemete osas raskes olukorras ja Delli tehas on loonud ligikaudu 2000 uut töökohta. See investeering avaldab märkimisväärset mõju olukorra parandamisele Łódźis ja selle ümber ning suurendab arengutempot kogu vojevoodkonnas.
Pervenche Berès
autor. - (FR) Austatud juhataja! Ma sooviksin rahustada oma kaasparlamendiliiget Crowleyt. Ükski tööhõive ja sotsiaalkomisjoni liige ei ole seadnud küsimuse alla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tõhusust ega kasulikkust. Meile lihtsalt tundub, et seda saaks paremini kasutada.
Ma sooviksin tulla tagasi voliniku tehtud märkuse juurde, kui ta praegu ütles meile, et fondi lüpsmine tuleb lõpetada. Just see probleem seisab meie ees täna!
Kui ma kujutan ette, et valmistute andma üle vastutust selles asjas, siis mida te ütlete järgmisele volinikule, kes vastutab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eest? Kuna Delli juhtumi puhul võime me selgelt näha, et esineb protseduuri rikkumise ning ühenduse fondide ja konkurentsipoliitika kontekstis antud volituste väärkasutamise oht.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Kallid kolleegid! Minu arvates saab seda arutelu jagada põhimõtteliselt kaheks paralleelseks liiniks. Esimeses neist märgitakse, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond küll toimib, kuid on põhjuseid selle kasutamise optimeerimiseks. Mainiti aja küsimust, kuigi minu arvates on see küsimus teatud määral liialdatud asjaolu tõttu, et liikmesriigid saavad reageerida viivitamata ja saada kulutusi tagasi. Sellele vaatamata arvan ma, et see küsimus vajab arutamist ja on ka vajadus otsida lahendust sellel suunal.
Tõstatati ka küsimus üksikutest eelarveartiklitest. On tõsi, et fondi loomise ajal ei olnud see tegelikult võimalik. Sellele vaatamata saab fond selliselt toimida. Minu arvates on seetõttu vaja esitada kõik küsimused, mida saab esitada, ja leida vajadusel neile parem lahendus, kui me oleme seni leidnud. Kuid see ei sea mitte kuidagi kahtluse alla peamisi põhimõtteid, et fond toimib ja annab kriisi ajal reaalset abi.
Arutelus tõstatatud teine küsimus on palju keerulisem. See on küsimus ümberpaigutamisest, küsimus potentsiaalselt konkureerivatest subsiidiumitest ja terve hulk teisi sellega seotud küsimusi, mis on äärmiselt keerulised. Minu arvates on õige neid küsimusi käsitleda ja õige on teha seda, lähtudes faktidest põhjalikult arusaamisest, ja ma sooviksin mainida mõningaid tõsiasju, mis puudutavad Delli juhtumit ja ka meie mõningaid mõtteid üldise probleemi kohta.
Esimene tõsiasi on, et vastupidiselt valdavale arvamusele on vastavalt OECDile palgakulu tootmisüksuse kohta märkimisväärselt kõrgem Poolas kui Iirimaal. Palgakulud Poolas ei ole seega mitte madalamad, vaid on kõrgemad kui Iirimaal. Seda asjaolu tasub hästi meeles pidada, sest järelduste tegemine otsestest võrdlustest keerulistes olukordades ei ole usaldusväärne meetod. Ma sooviksin rõhutada, et kui me soovime vaidlustada neid küsimusi, siis on vaja süvendada mõningaid oma arusaamasid märkimisväärselt, vähemalt mõnede punktide osas.
Teine küsimus on Delli enda kohta. On tõsi, et Dell alustas oma tegevust Limerickis 1991. aastal ehk teisisõnu 18 aastat tagasi. Samuti on tõsi, et ei ole tõendeid, et see oleks saanud oma tegevuse jaoks toetust mis tahes Euroopa fondidest. Selle kohta puudub teave, kuigi ma ei saa välistada võimalust, et firma sai toetust piirkondlikest fondidest, sest sel ajal, 1990. aastal, ei olnud mitte mingeid kohustusi ega meetodeid, mis oleks võimaldanud meil seda teavet saada. On ka tõsi, et Łódźi ümberkolimise otsuse tegi Dell 2007. aastal. Samuti, et riigiabina kasutatud raha on Poola raha ja sellest abist anti teada 2007. aasta detsembris. Seetõttu ei hõlma see Euroopa struktuurifondi vahendeid. Sel juhul - ja see ei puuduta kõiki juhtumeid, vaid neid, mis on üle 50 miljoni euro, nagu oli antud juhul - toimub väga põhjalik hindamine, mis võtab arvesse ka tööjõuturu küsimusi. Komisjoni järeldus oli, et need kaks toimingut, mis on ajaliselt teineteisest niivõrd kaugel, ei ole omavahel seotud. Kuid see ei tähenda midagi ja ei sea kahtluse alla asjaolu, et Euroopa rahaliste vahendite kasutamist puudutavaid küsimusi tuleb korduvalt põhjalikult arutada meie uute andmete alusel ja et on kahtlemata õige tagada kõrgem järjepidevuse tase. Minu arvates on Delli juhtum olnud hea hüppelaud ja kindlasti on selle aruteluga õige jätkata.
Kallid kolleegid! Ma sooviksin tänada teid selle arutelu ja võimaluse eest käsitleda koos teiega Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi mõningaid aspekte! Kokkuvõtteks sooviksin ma lihtsalt märkida, et meie poliitika raames on kindlasti risk, et vahendeid kasutatakse viisil, mis on ebasobiv või ei ole täiesti optimaalne, ning et see sisemine risk on alati olemas meie poliitikates nende väljatöötamisel. Seetõttu tuleb meil seda silmas pidada ja meil peab olema julgust uurida mõningaid kaua aega tagasi kehtestatud põhimõtteid läbi uue vaatevinkli ning muuta neid vanu, kaua aega tagasi kehtestatud ja ehk iganenud meetodeid, kui me leiame intellektuaalseid ja tehnilisi lahendusi ning poliitilist konsensust.
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! ma sooviksin korrata, et me nägime viimaste kuude jooksul tohutut vaeva eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni vahelises koostöös, et kehtestada protseduurid ja panna need toimima niipea kui võimalik viimati nimetatud komisjoni arvamuse alusel - mis moodustas selleks otstarbeks ka spetsiaalse töörühma -, et muuta fondid pärast täpset uurimist niipea kui võimalik kättesaadavaks mõjustatud tööliste ja nende lähedaste pereliikmete huvides.
Teiseks sooviksin öelda, et mitmeaastase finantsraamistiku ja uute instrumentide uurimise, eelarve läbivaatamise ja parandamise käigus peame me ka uurima Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, nagu ka kõikide teiste instrumentide, toimimist ja lisandväärtust, eriti mõju osas juhtimisele ja institutsioonidevahelisele koostoimele riiklikul ja Euroopa tasemel. Me peame mõtisklema, kuidas oleks võimalik kujundada paremini seda koostoimet Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF). Me peaksime seetõttu olema avatud kõikidele võimalikele aruteludele, mis võiksid aidata kaasa paranemisele.
Mis puudutab rahastamisallikaid, volinik, siis oli teil, volinik, puhtalt tehnilisest seisukohast täielikult õigus selles, mida te ütlesite ESFi eraldiste maksmise kohta. Lõppude lõpuks sooviksin ma, et mitmeaastase finantsraamistiku kohaste kohustuste ja maksete üldine pilt nii struktuurifondide kui ka ESFi osas oleks selline nagu me leppisime kokku üldistes näitajates. Ei tohi juhtuda, et nende fondide puuduliku rakendamise, kontrolli- ja juhtimissüsteemide probleemide ning hilinenud rakendamise tõttu jääb raha potentsiaalselt kasutamata ja et me siis võtame igal aastal tüki sellest rahast, et maksta seda laadi täiendavate programmide eest. See ei ole algataja huvides.
Võtame praegu arvesse, mida ütlesite riigiabi eeskirjade küsimuste kohta. Loomulikult küsisime sarnaseid küsimusi teises kohas Nokia kohta Bochumis ja selle Rumeeniasse ümberpaigutamise kohta. Sellele vaatamata pean ütlema, et siinkohal on vajadus jälgida väga tähelepanelikult komisjoni ja liikmesriikide kohustuste koostoimet. Mõnikord jääb mul mulje, et nende küsimuste puhul juhtuvad asjad sarnaselt kalapüügi kvootide kontrolliga: kumbki pool lükkab küsimust veidi teise poole kaela ja lõpptulemusena puudub tõhus süsteem. Selle suhtes oleme me tublid ja kontrollime tihedalt neid küsimusi sarnastes olukordades ja nõuame, et komisjon tegutseks kooskõlas määruste ja eeskirjadega, mida me otsustasime 2007. aastal.
Lõpuks, minu palve teile kõigile: palun hääletage homme Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu poolt!
Juhataja
Arutelu on lõppenud. Hääletamine toimub kolmapäeval, 25. novembril 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Iosif Matula  
kirjalikult. - (RO) Austatud juhataja! Ma esitan oma kolleegi Böge esitatud rapordi, sest ma usun, et mitmed Euroopa töölised, kes on kaotanud oma töökohad, vajavad abi, sealhulgas ELi fondidest. Enam kui 37 miljonit eurot on antud 10 275 töölisele 2009. aastal, mis ei ole kaugeltki maksimaalse läve 500 miljonit eurot lähedal, mis antakse iga aasta sellele Euroopa fondile. Ma pean rõhutama, et need rahalised vahendid on mõeldud vallandatud töötajatele, mitte ettevõtetele. EL ei tohi toetada rahaliselt töötajaid ümberpaigutavate ja vallandavate ettevõtete strateegiat, eriti kui ettevõte liigub EList välja või saab samal ajal abi teisest liikmesriigist.
Meie jaoks on väga oluline jälgida hoolikalt, kuidas ettevõtete ümberpaigutamised toimuvad. Tehaste sulgemise või ümberpaigutamisega kaasnevate sotsiaalsete kulutuste koormat ei tohi nihutada Euroopa maksumaksjatele. Ärgem unustagem, et see fond loodi selleks, et anda täiendavat toetust töölistele, keda vallandati oluliste struktuursete muutuste tõttu ülemaailmses ärisektoris pärast 1. maid 2009, samuti neile, keda vallandati ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tulemusena! Ma arvan, et see juurdepääs Euroopa fondidele võib anda uutele liikmesriikidele märkimisväärset abi, võimaldades neil saada jagu majanduskriisist tingitud probleemidest ja kohandudes Euroopa ühisturu konkurentsistruktuuriga.
