Euroopa 2020 - uus Euroopa tööhõive ja majanduskasvu strateegia (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldus teemal "Euroopa 2020 - uus Euroopa tööhõive ja majanduskasvu strateegia”.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Mul on hea meel, et tegelen teemaga, mis nõukogu ja eesistujariik Hispaania jaoks on ülioluline - 2020. aasta Euroopa tööhõive ja majanduskasvu strateegia.
Nagu juba öeldi, oleme väljumas kõige hullemast majanduskriisist pärast 1930. aastaid ja peame tegema kõik, mis meie võimuses, et tagada majanduse elavnemine, mida me Euroopa Liidus nägema hakkame vastavalt komisjoni täna esitatud prognoosidele, ja leevendada samal ajal kriisi sotsiaalseid tagajärgi.
Lisaks aga sellele lühiajalisele tööle, mida liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid teevad, peame vaatama sellest aastakümnest kaugemale ja tagama meie sotsiaalmudeli, Euroopa sotsiaalmudeli jätkusuutlikkuse. See on Euroopa 2020. aasta strateegias sisalduv kahekordne väljakutse.
See tähendab mitte tagasipöördumist kriisi, mis ei ole veel lõppenud, ja eelkõige seisneb see nõnda tegutsemises, luues majanduskasvu strateegia, majanduskasvu mudeli, mis on kohandatud vastavalt uutele aegadele. Samuti peab see olema majanduskasvu strateegia, mis on teostatav ja jõustatav ning kujutab Euroopa Liidu peamist poliitilist ja majanduslikku kohustust järgmiseks paariks aastaks.
Nagu teate, algasid arutelud Euroopa 2020. aasta strateegia üle riigipeade ja valitsusjuhtide vahel mitteametlikul alusel 11. veebruaril. Strateegiat arutati seejärel Euroopa Ülemkogu kohtumisel märtsis. Seda arutati selle kuuekuulise ajavahemiku jooksul Hispaania valitsuse juhatusel ka paljudes nõukogu koosseisudes.
Märtsis andis Euroopa Ülemkogu rohelise tule Euroopa 2020. aasta strateegia käivitamisele, mis saab kindlasti teoks Euroopa Ülemkogu kohtumisel juunis, ning kehtestas strateegia edasise väljaarendamise elemendid, struktuuri ja isegi tegevuskava.
Strateegia keskendub Euroopa jaoks keskse tähtsusega küsimustele: teadmised ja uuendus, jätkusuutlik majandus, mida Euroopa Parlament nõudis, kõrge tööhõive ja sotsiaalne integratsioon.
Nendest viiest keskse tähtsusega eesmärgist on kvantifitseeritud tööhõive: 75% meeste ja naiste puhul, investeerides 3% SKPst teadus- ja arendustegevusse, ja eesmärgid 20-20-20 kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Eesmärki vähendada hariduses väljalangemise määra ja suurendada kõrgharidusega elanike osakaalu ei ole veel kvantifitseeritud ning samuti ei ole püstitatud eesmärki sotsiaalse integratsiooni edendamiseks ning eelkõige vaesuse vähendamiseks.
Kõik see põhineb komisjoni vastu võetud teatisel, mis oli otsustavaks teguriks järgnevas otsuses ja järeldustes, mis võeti vastu Euroopa ülemkogu märtsi kohtumisel.
Esiteks on Euroopa 2020. aasta strateegial mõned ühtsed suunised. Komisjon esitas just ettepaneku nende ühtsete suuniste keskse teema - eesistujariik Hispaania on kohustunud töötama kõigis nõukogu asjaomastes tegevusvaldkondades, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu saaksid juunis Euroopa Ülemkogu teavitada - ning ka tööhõivesuuniste kohta, mille jaoks on vaja Euroopa Parlamendi arvamust.
Teiseks on meil püstitatud peaeesmärgid, millele enne viitasin.
Kolmandaks on uues strateegias midagi uut: riigisisesed eesmärgid. Iga liikmesriik peab püstitama oma riiklikud eesmärgid, kuid need tuleb loomulikult integreerida Euroopa eesmärkidesse ja komisjon ja nõukogu peavad neid toetama.
Neljandaks on juttu olnud sellest, mida kirjeldatakse kui kitsaskohti, mis kujundavad majanduskasvu riigisisesel tasandil. Midagi uut on ka seoses Lissaboni strateegiaga: eesistujariik Hispaania kavatseb keskenduda eelkõige kõigile nendele teguritele, mis mõjutavad siseturgu.
Viiendaks on olemas juhtalgatused, mida komisjon parajasti välja töötab. Tahame, et esimene neist viidaks ellu Hispaania eesistumise ajal: digitaalne tegevuskava, mida käsitletakse mais transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogus pärast teatist, mille komisjon on kavatsenud avaldada 18. mail.
Lõpetuseks, austatud juhataja, tahaksin öelda, et mõnes nõukogu koosseisus on tulemas konkreetsed arutelud uue strateegia üle ning tahame, et need arutelud oleksid võimalikult avalikud - näiteks järgmine arutelu hariduse, noorsoo ja kultuuri nõukogus järgmisel nädalal.
Sooviksin rõhutada, et töö juunis loomulikult ei lõpe. Siis käivitatakse Euroopa 2020. aasta strateegia, kuid töö ei lõpe. Strateegiat tuleb rakendada ja kohaldada riiklike reformiprogrammide kaudu.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et strateegia juhtimise seisukohast mängib Euroopa Ülemkogu olulist rolli. (See on algusest peale olulist rolli mänginud ja see on mõte, mida on korduvalt toetanud nii eesistujariik Hispaania kui ka Euroopa Ülemkogu president Herman Van Rompuy, kellel on olnud väga eriline roll.) Euroopa Ülemkogu hakkab mängima väga olulist rolli ning võtab enda peale väga olulise ülesande selle strateegia väljaarendamisel ja juhtimisel koos komisjoniga. Nendest saavad kaks keskse tähtsusega institutsiooni kõnealuse strateegia rakendamisel, millel on juba konkreetsed vahendid, mida kõik kasutada tahame.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Euroopale on antud karm valik. Me võiksime kasutada majandus- ja finantskriisi suhtes luni-naabrilt-lähenemisviisi, päästku-end-kes-saab-suhtumist, mis seaks ohtu kõik, mida viimase 60 aastaga saavutanud oleme. Või siis võime Euroopa koostööd tõhusalt suurendada, kasutades kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid.
Viimase mõne kuu sündmused - jätkuv turu volatiilsus, vajadus edasiste turureformide ja riigi rahanduse kindlameelse konsolideerimise järele - on selle valiku selgust ainult suurendanud. Peame rõhutama rohkem kui kunagi varem Euroopa mõõtme tähtsust ja meil on võimalus strateegia Euroopa 2020 eesmärkidega täpselt seda teha.
Mind on kutsutud kõnelema teile nüüd strateegia Euroopa 2020 eesmärgist, kuid eraldi seda aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu meetmete paketti vaadata ei ole mõtet, sest ühe keskse tähtsusega järeldusi, mida praegu läbielatava kriisi põhjal teha võime, on see, et peame tegema koostööd kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, et täita lünki finantsturgude reguleerimise ja nende üle järelevalve teostamise raamistikus, et taastada makromajanduslik stabiilsus ja usaldusväärne riigi rahandus, et käivitada struktuurireformid, mis suudavad juhtida Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade teele.
Kõik need kolm valdkonda on ühtviisi olulised - peame kõigis kolmes olukorra joonde saama, kui oma eesmärke täita tahame. Seega nõuab kõik see terviklikku lähenemisviisi, finantsturgude reforme, tugevdatud majandusjuhtimist, strateegiat Euroopa 2020 jätkusuutlikuks, kaasavaks ja arukaks majanduskasvuks ning juhtivaid ülemaailmseid reforme G20 kaudu, sest paljudel neist küsimustest on väline mõõde. Peame kasutama targalt kõiki meie käsutuses olevaid hoobi, tunnistades, et igaühel neist on mõju kõigile teistele. Lubage mul puudutada lühidalt enamikku neist! Ma ei tule tagasi finantsküsimuste juurde, mida just eelmises avalduses mainisin, kuid lubage mul mainida alustuseks G20.
G20 on mänginud finantsmajandusliku kriisiga tegelemisel olulist rolli, parandades juhtimist ülemaailmsemal tasandil. Euroopa Liit võib võtta enda peale suurema osa aust G20le tõuke andmise ja ideedega varustamise eest. Komisjon on andnud sellesse erilise panuse, tagades, et kõigi 27 liikmesriigi huvid meie töös nõuetekohaselt kajastuksid. Me töötame hoolega tagamaks, et Euroopa Liit Toronto tippkohtumisel juunis ja Seouli tippkohtumisel novembris juhtpositsiooni saavutaks.
Keskseks eesmärgiks on saada G20lt selge sõnum väljumisstrateegi kohta, et toetada majanduse elavnemist - eesmärk, milles kõigil suurematel majandustel on oma roll. Peame tegelema ülemaailmselt mõnede selle kriisi aluseks olnud disproportsioonidega. Samuti peame tagama, et ülemaailmse majanduskasvu tasakaalus viimise koormus oleks jagatud kõigi G20 liikme vahel. Kõnealuses kontekstis on olulised teadlikkuse tõstmine meie Euroopa 2020. aasta strateegiast ja majandusliku kooskõlastamise parandamine ELis üldiselt ning eelkõige euroalas. On oluline, et Euroopa näitab G20le kooskõlastatud lähenemisviisi.
Teiseks eesmärgiks on jätkata finantsreformi. Peame avaldama jätkuvalt survet oma rahvusvahelistele partneritele, et õigeaegselt ja sidusalt ning võrdsetel alustel olemasolevaid G20 kohustusi ellu viia.
Lisaks sellele usun ma, et käes on õige aeg, et G20 saadaks välja jõulise signaali selle kohta, kuidas finantssektor võib pankade olukorra parandamise rahastamisele kaasa aidata. Peaksime püüdlema kooskõlastatud ja jõulise lähenemisviisi poole. Ülemaailmne kokkulepe pankade stabiilsuse maksude kohta koos konkreetsete lahendamismeetmetega edastaks jõulise signaali. IMF soovitas hiljuti, et seda võiks täiendada finantstegevuse või kasumimaksudega. Sellest tuleb äärmiselt raske autelu. Pean teile ütlema meie partneritega G20s käimasolevate ettevalmistustööga seoses, et palju on neid, kes selle mõtte vastu on. Hoolimata sellest arvan ma, et peaksime seda järgima. Euroopa Liidu sõnum on kindlasti tugevaim, kui räägime ühel häälel ja kui saame öelda, et Euroopa Liit on juba oma kodutöö ära teinud.
Seepärast peaks meie eesmärk enne Torontot olema kokkulepe keskse tähtsusega finantsteenuste määruse ettepanekute suhtes, mida ma varem täna hommikul mainisin. See nõuab nii parlamendilt kui ka nõukogult paindlikkust ja loovat pragmatismi.
See viib mind strateegia Euroopa 2020 tuumiku juurde, mis nüüd on pandud õigesse konteksti osana ühtsest lähenemisviisist, millest alguses rääkisin. Nagu teate, võtsid riigipead ja valitsusjuhid märtsis vastu strateegia Euroopa 2020 peamised elemendid. Meil on olnud mitu võimalust nendega siin täiskogul arutelu pidada. Isegi enne seda, kui ettepaneku tegime, konsulteeris komisjon teiega sellel teemal. Nüüd peame strateegiat üksikasjalikult täiendama. Tungiv vajadus meetmete järele on kõigile selge. Rohkem kui kunagi varem, nagu rõhutati mõnes eelmisel arutelul tehtud avalduses, on üks kõnealuse finantskriisi ja euroala probleemide järeldusi vajadus jätkata struktuurireformiga kooskõlastatud ja sihikindlal viisil.
Meie majanduspoliitika parem kooskõlastatus on Euroopa 2020 keskne tegur. Enne praegust Kreeka kriisi soovitasime ja kavandasime majanduspoliitika suuremat kooskõlastamist. See on selgelt vajalik selleks, et vältida tulevasi kriise. See on hädavajalik, kui tahame kriisist edukalt väljuda, taastada majanduskasvu, teha kasvust rohkem ja paremaid töökohti ja viimaks tagada Euroopa jätkusuutlik ja kaasav tulevik.
Komisjoni kavandatud viis eesmärki rajanevad nüüd suures osas konsensusel; arvulised määrad seoses tööhõive-, teadus- ja arendustegevus- ja kliimamuutuste vastase võitluse alaste eesmärkidega on juba parandatud.
Arvulises eesmärgis hariduseesmärgi jaoks - vähendada koolidest väljalangevuse määrasid ja suurendada kõrghariduse või samaväärse haridusega elanike osakaalu - lepib Euroopa Ülemkogu kokku 2010. aasta juunis, võttes arvesse komisjoni ettepanekut.
Olen ka pühendunud kindlalt sellele, et saada arvuline eesmärk seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega. Me lihtsalt ei saa kiita heaks jätkuvat skandaali, kus 80 miljonit inimest Euroopa Liidus on vaesusohus. Nõukogus jätkub töö selle küsimusega ja mina teen kõik, mis minu võimuses, et veenda liikmesriike selles, kui oluline see eesmärk on, teades, et siinne parlament jagab meie otsusekindlust.
Euroopa 2020 peab olema tasakaalustatud programm. Loomulikult ei saa olla sotsiaalset võrdsust ilma konkurentsivõimelise turuta, kuid me ei taha ka kiita heaks majandusliku tõhususe Euroopat, kus ei ole ausust.
Riiklikud eesmärgid võimaldavad liikmesriikide edusammude paremat ja tõhusamat jälgimist tagamaks, et saavutame ELi tasandil püstitatud eesmärgid. Liikmesriigid koostöös komisjoniga püstitavad parajasti neid eesmärke. Loodan, et eesmärgid kooskõlastatakse Euroopa Ülemkogu juuni kohtumisel, et rakendamine pärast seda kohe alata saaks.
Komisjon andis möödunud nädalal välja ettepaneku ühtsete suuniste kohta. Need kajastavad strateegia Euroopa 2020 prioriteete. Suuniste arv on piiratum kui eelmisel korral - nüüd on meil 24 asemel 10 suunist -, mis julgustab kõiki eri osalisi vahendeid omaks võtma. Arvan, et see on edasiminek.
Euroopa Ülemkogu juuni kohtumine peaks andma poliitilise heakskiidu põhimõtetele, millel kõnealused ühtsed suunised põhinevad, kuid muidugi võetakse need vastu alles pärast seda, kui me neid teie - Euroopa Parlamendiga - arutanud oleme, mis loodetavasti toimub niipea kui võimalik.
Strateegia Euroopa 2020 ei ole mitte üksnes inspireeriv, eesmärkide nimekiri, see ei ole mitte üksnes nägemus - see on reformikava. Meetmed võetakse Euroopa tasandil, kuid sama oluline on asjaolu, et reformid tuleb ellu viia kõigis meie 27 liikmesriigis, järgides täiel määral subsidiaarsuse põhimõtet. Teeme selgeks, mida tuleb teha Euroopa tasandil ja mida riigisisesel tasandil. Rakendamine on keskse tähtsusega, nagu ütles nimekas nõukogu esindaja Antonio López Garrido: praegu on liikmesriikide tasandil olemas palju suurem teadlikkus vajadusest tugevdada Euroopa juhtimist. Ma loodan, et liikmesriigid on saanud teada, et koos Lissaboni lepingu mõne puudusega olid tegelikult paljud, kui mitte kõik eesmärgid head ja õigesti suunatud, kuid puudus - olgem ausad - omandiõiguse tunne ning programmide elluviimine ei olnud piisavalt jõuline. Seepärast peame kaotama sõnade ja tegude mittevastavuse, mis Lissaboni lepingu alusel valdav oli. Selleks peate mängima otsustava tähtsusega rolli, et tagada strateegia Euroopa 2020 edukas rakendamine.
Teie, Euroopa Parlament, võite - lisaks kaasseadusandja rollile - samuti väga tõhusalt kodanikke ning ka - miks ka mitte - liikmesriikide parlamente kaasata. Ülioluline on see - kui ma nii võin öelda -, millised suhted Euroopa Parlament liikmesriikide parlamentidega loob. Et oleksime kindlad, et neid reforme ei peeta üksnes reformideks, mida nemad seal Brüsselis või vahel Strasbourgis teevad, vaid mida me kõigil Euroopa ühiskonna tasanditel teeme. Tungivat vajadust tegutseda, vajadust reformide järele peavad jagama kõik olulised sotsiaalmajanduslikud ja poliitilised osalised - kõigil valitsuse tasanditel - ning ka sotsiaalpartnerid. Arvan, et väga oluline on kiita heaks kõik peaminister Zapatero tehtud avaldused vajaduse kohta kõnealuseid sotsiaalpartnereid kaasata. Seejärel peame tagama jõulisema ühtsema juhtimise, sidudes kokku kõik oma kooskõlastamisvahendid: Euroopa 2020 ning stabiilsuse ja kasvu pakti kohta aruannete esitamine ja nende hindamine, mis teostatakse üheaegselt, et ühendada vahendid ja eesmärgid; andmed Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult, et tagada üldine finantsstabiilsus; struktuurireformid; meetmed konkurentsivõime suurendamiseks; makromajanduslikud arengud. Kõik need tuleb ühendada, et meid kriisist välja aidata ja kindlalt aruka jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele juhtida.
Kui me tahame majandusjuhtimist tõsiselt võtta, on see ainus viis, kuidas seda teha. Me ei saa rääkida tõsisest majandusjuhtimisest Euroopa tasandil ja eraldada makromajandust mikromajandusest, eraldada sisest välisest.
Seega on meil vaja, et liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid vaatleksid neid küsimusi ühtse lähenemisviisiga, ühendades kõik need vahendid - see on ainus viis, kuidas ka meie strateegiasse vähehaaval usaldusväärsust sisendada.
Rääkisime selle kõne alguses karmist valikust ning nüüd teab komisjon, millist teed ta tahab minna. Olen kindel, et siinne parlament jagab seda valikut - kindlameelset Euroopa valikut - ja loodan edaspidises koostöös teie panusele.
Corien Wortmann-Kool
fraktsiooni PPE nimel. - (NL) Austatud juhataja! President Barroso, Antonio López Garrido! sellele arutelule strateegia EL 2020 üle eelnes õigustatult arutelu kriisi üle euroalas ning ülioluline küsimus mõlemal arutelul on see, kuidas tugevdada Euroopa juhtimist. Räägite majanduspoliitika kooskõlastamisest, kuid üks olulisematest probleemidest on see, et kõike seda on tõlgendatud liiga palju sellisena, mis on kõigile tasuta, ja liikmesriigid ei ole kokkuleppeid arvestanud. See ei tohi tõesti niimoodi jätkuda. See puudutab stabiilsuse ja kasvu pakti ja on ka peamiseks õppetunniks, mida Lissaboni strateegiast saada. Seega asju tuleb strateegiaga EL 2020 teisiti teha.
Meie Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon loodab näha komisjoni ambitsioonikat pühendumist Euroopa majandusjuhtimisse enne kõnealust 2020. aasta strateegiat. Loodame, et nõukogu võtab juunis vastu kindlaid otsuseid ja pühendub samuti liikmesriikide ja Euroopa usaldusväärseks juhtimiseks ambitsioonikatele eesmärkidele. Vajaduse korral esitab parlament teile selleks väljakutse. Eeloleva aasta eelarvekavad peavad olema kooskõlas strateegiaga 2020, ning ka teiste küsimustega seoses mängib parlament institutsioonilist rolli, eriti jätkusuutliku majanduskasvu ja meie kodanike töökohtade huvides.
Austatud juhataja! Probleemid euroalas on lisatunnistus sellest, kui oluline on usaldusväärne riigi rahandus seoses euro stabiilsuse, finants- ja majandusliku stabiilsuse ning seoses sellega, et see ei lase meil koormat tulevastele põlvkondadele, meie lastele, edasi anda. Riigi rahanduse reform on strateegia Euroopa 2020 eduka rakendamise ja seega meie konkurentsivõime taastamise oluline eeltingimus. Seepärast ongi nii oluline, et esitate järgmisel nädalal ettepanekud stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks, volinik Rehn. On ülioluline selle ennetavat mõju tugevdada ja jätkusuutlik riigi rahandus liikmesriikides kindlamale alusele panna. Seepärast julgustaksin meie fraktsiooni nimel teid teile langevat vastutust oma õlule võtma, nagu komisjongi, ja esitada ambitsioonikaid kavasid. Võite meie toetusele loota!
Meie, parlament, peame vaatama, kuidas saaksime teiega kutsuda nõukogu üles stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamisega tegelikult nõustuma. Tuleb tervitada seda, et nõukogu on loonud töökonna. Loodan siiski, et nõukogu annab Euroopa Komisjoni ettepanekutele aasta lõpuks nõusoleku.
Peame Lissaboni strateegia pakutavad võimalused täielikult ära kasutama, et lühikeses perspektiivis Euroopa juhtimist tugevdada. Viivitada ei ole võimalik.
Pervenche Berès
fraktsiooni S&D nimel. - (FR) Austatud juhataja! Komisjoni president, nõukogu eesistuja! Ühenduslüli kahe arutelu vahel, mida just pidasime, on intellektuaalselt sidus. Kas see ühenduslüli tõesti tegelikkuses midagi tähendab? Meil on Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonis kahtlusi, sest me ei näe mingit sidusust komisjoni meile esitatud teksti redaktsiooni ja strateegilise partnerluse vahel, mida juulis luua tahate, kui parlamendil ei ole olnud võimalust tööhõivesuuniste kohta selgesõnalist arvamust avaldada.
Kuidas saab mõelda, et me järgmiseks kümneks aastaks endale kohustuse võtame? Esiteks ütlete meile, ilma et arvestaksite, kuidas Lissaboni leping on välja kukkunud, et kõik on muutunud: meil ei ole enam 27 suunist - nüüd on meil 10 suunist. Kas see on siis muutus, president Barroso?
Sidusus tähendab seda, et mõeldakse, et kui tahame, et 2020. aasta strateegia oleks edukas, peame alustama sealt, kus olime, enne kui vaatame, kuhu läheme. Samuti peame vaatama, kuhu minna tahame. Tõsiasi on see, et see, kus me täna oleme, on rängim kriis, mida Euroopa Liit tervikuna on alates liidu rajamisest kogenud. Praegusest kriisist rängemat kriisi ei ole olnud. Me ei tohi sellest mööda vaadata. Me ei tohi kasutada strateegiat selleks, et kriisist välja tulla, kuna see tähendaks, et palume riigiasutustel oma majanduslikest kohustustest kõrvale hiilida, et turule vaba voli anda.
Me ei saa kaaluda strateegiat, ilma et kasutaksime oma käsutuses olevaid vahendeid. Nagu teate, president Barroso, ei ole me nii rikkad kui kõik see. Meil on vahend, mida nimetatakse stabiilsuse ja kasvu paktiks. Meil on veel üks vahend, mida nimetatakse finantsperspektiiviks. Kui neid ei ühendata selgelt, ei liigu me kuhugi edasi.
Lisaks sellele, kui vaatame stardipositsiooni, ilmnevad mõned probleemid. Esiteks nõuame meie fraktsioonis S&D tungivalt, et liikmesriikide suhtes ei kohaldataks turgudel spekuleerimist. See ei käi Kreeka või mis tahes teise liikmesriigi kohta. See on seotud doominoefekti ja spekulatsioonide piiramisega.
Seepärast teemegi ettepaneku võtta kasutusele finantsstabiilsuse mehhanism, mille abil liikmesriike sellise spekuleerimise eest kaitsta, et nad saaksid teha seda, mida neil teha tuleb, s.t minna tagasi taastumise teele ja seeläbi sotsiaalmudelit kaitsta. Nagu kõik teavad, on kõik selle kriisi ajal öelnud, et meie sotsiaalmudel on meie suurim vara, kui tegemist on globaliseerumisega.
Kui meie strateegia 2020 tulemuseks on eelarve konsolideerimine, mis selle sotsiaalmudeli täielikult hävitab, jääb Euroopa tulevikus rahvusvahelises konkurentsis kaotajaks. Seetõttu kaotab see võime kinnitada kõnealust mudelit, mida endas kätkeme, ja oleme loovutanud oma koha teistele mandritele, välja arvatud juhul, kui me üksnes turujõududele alla anname. See ei ole meie nägemus tulevikust.
Lena Ek
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Oleme tundnud palju kuid, et Kreeka on väga raskes olukorras. Teame, et euro väärtus langeb kiiresti meie silme all ja et riigivõlakirjade tootluste vahed on üha suurenemas. Kellelgi ei saa ikka veel olla kahtlust selles, et Euroopa on tõsises kriisis. Just siis, kui me arvasime, et oleme jälle jalul.
Peame tegelema tõsiselt konkurentsivõime, tootlikkuse ja jätkusuutliku majanduskasvu küsimustega, kuid Euroopa liidrid nägelevad ikka veel selle pärast, millist meedet võtta. Selleks ei ole õige aeg! Vajame reaalseid meetmeid ja vajame neid nüüd. Kuna on ilmne, et partnerite surve nõukogus ei mõju, vajame siduvaid eesmärke ja uusi läbipaistvaid vahendeid, et kontrollida aruandeid iga liikmesriigi kohta. Vajame põhimõttelist austust stabiilsuse ja kasvu pakti vastu ning vajame usaldusväärseid ja õigeid andmeid, millele oma otsused rajada.
Selleks et valitsustele täiendavat survet avaldada, tuleb struktuurifondid ja muu Euroopa toetus siduda valitsuste võimega meile õigeid arvandmeid anda. Lubage mul teha üks võrdlus! Kui väiksem põllumajandustootja teeb vigu poolel hektaril, kaotab ta aastateks toetuse kõigele, millega tegeleb. Need on asjad, mida võrdlema peame. Seepärast olemegi seoses parlamentaarsete otsuste juhtimisega nii ranged.
Samuti valmistab enim piinlikkust see, et komisjon ei esita ettepanekuid, mida aastaid arutanud oleme. Selleks et luua platvorm tulevasele majanduskasvule, tuleb strateegiasse Euroopa 2020 lisada strateegiline poliitikakava. Lubage mul tuua mõned näited! Pidasime läbirääkimisi elavnemiskava üle. Enamikku sellest ei ole jõustatud. Parlament palus koostada varuplaani ja seega on see tulemustesse lisatud, kuid seda ei ole veel käivitatud. Oleme teinud otsuse ühe kehtestatud kava üle - uue energiatehnoloogia üle. Meil ei ole ikka veel 50% rahalistest vahenditest kehtestatud kava, tegeliku strateegilise abivahendi jaoks. Kõige kulutasuvam vahend kasvuhoonegaaside vähendamiseks on jätkata energiatõhususe strateegiaga. Seepärast kutsun komisjoni ja liikmesriike üles asetama praegu rakendatavas tegevuskavas energiatõhusus esmajärgulisele kohale.
Kehtivaid õigusakte tuleb täiendada, sest nendest ei piisa. Vajame lubatud energiatõhususe tegevuskava, mida on nii kaua lubatud. Vajame infrastruktuuris energiat, kiirrongide energiaekvivalenti, ülisuuri põhivõrke ja kõrgtehnoloogilisi arukaid võrke - ja raha meil selleks on.
Peame tagama tehnilise uuenduse ning samuti toetama strateegiat sotsiaalse tõrjutuse ja soolise kaasatuse vastu võitlemiseks ja selle esitama. Praegust kriisi arvesse võttes peab komisjon suurendama oma vastutust ja lõpetama selle, mida koos alustasime. Nõukogu peab olema julgem ja lõpetama nääklemise. Esitame julge resolutsiooni strateegia 2020 teise etapi kohta.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kui kava Euroopa 2020 esitletakse kui suurepärast strateegiat, et meid edasi kriisist välja saada, on see pigem poliitilise provokatsiooni piiri peal. Meil pruugib vaid vaadata eelmist poliitikat finantsturu reguleerimisel, et näha - juhul kui me oleme mõistlikult ausad -, et oleme lubanud kuude kaupa - tegelikult aastate kaupa - reguleerida neid turge, mis on käest ära läinud, kuid seni oleme suutnud vaid imeväikseid edusamme teha. Mis puudutab Kreekat, siis oleme nüüd sunnitud peeglisse vaatama.
Võime Kreeka kriisi põhjal näha, et see, mis siiani juhtunud on, ei ole üldsegi piisav. Meie kodanikud on kuulnud meid kuulutamas, et päästame pankasid. Nad krigistasid hambaid ja nõustusid. Nüüd maksavad nad selle eest. Riigi rahandus on nende meetmetega juba ülekoormatud. Praegu päästame Kreekat ja peamegi seda tegema - selles ei ole absoluutselt mingit kahtlust. Sellest saab jälle üks uus väljakutse riigi rahandusele paljudes Euroopa Liidu riikides.
Pangad töötavad kasumiga ja saavad veel kiita, kui selgub, et nad vabatahtlikult natuke Kreeka heaks panustavad. President Barroso, Euroopa Liidus, turul, kuhu kuulub 27 liikmesriiki, ei ole meil muud alternatiivi kui luua finantstehingumaks või mõni muu vahend, mis vähendab spekulantide nälga selles valdkonnas kasumit teenida. Vajame tõesti üht vahendit, millega saame tõeliselt õiglasel viisil panna need, kes kriisist kasu lõikavad ja euro vastu spekuleerivad, panustama nendesse asjadesse, mida meil praegu rahastada on vaja. Seoses riigi rahandusega ei saa me nii jätkata, nagu alustasime.
Teie tutvustatud dokumendis ei näe ma ikka nägemust selle kohta, mis nüüd juhtuma hakkab. Viide asjaolule, et seda tuleb reguleerida ülemaailmsel tasandil, on tuttav kliimaarutelust. Sellega seoses ei ole me aastaid mingeid edusamme teinud.
Minu jaoks on kliimaküsimus tähtsuselt teine. Samuti ei ole me kindlasti kriisist väljas, vaid vajume üha sügavamale, kuna meil ei ole õnnestunud asjakohaseid meetmeid võtta. Tegelikult pean taunimisväärseks, et täna sai natuke aega enne praegust arutelu selgeks, et Connie Hedegaard pingutab komisjonis nii palju kui võimalik, et Euroopa Liidu miinimumeesmärk täidetud saaks. Kui heidame pilgu praegusele olukorrale, on meil viimane aeg eesmärgid 30%ni tõsta. Kui me seda eesmärki ei suurenda, võime näiteks unustada oma kuulsa Euroopa saastekvootidega kauplemise. Kui süsinikdioksiidil ei ole sobivat hinda, kuna meie eesmärgid on liiga nõrgad, oleme pidanud aastaid tuliseid arutelusid, kuid oleme ikka endile püstitatud eesmärgi saavutamisest kaugel. Seoses Euroopa majanduse ümberkujundamisega, et see jätkusuutlikumaks muuta - nagu on osutatud komisjoni programmi pealkirjades -, ütleks igaüks meist, et tahame selles osaleda. President Barroso, seoses selle programmiga ei ole aga teie komisjon ikka veel öelnud, kuidas Euroopa majanduses neid eesmärke saavutada. Milliseid vahendeid ja algatusprogramme selleks kasutada?
Lena Ek nimetas mõnda konkreetset valdkonda. Programmiga on vaja teha palju tööd. Selle põhjal, mis meil praegu käes on, ei saa Euroopa Parlament minu meelest veel öelda, et pärast Lissaboni on see nüüd õnnestunud strateegia. Programm Euroopa 2020 on nii-öelda sõnastatud selliselt, et meid Lissaboni strateegia ebaõnnestumisest uue ebaõnnestumiseni viia.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Minu arvates on president Barrosol täna tõesti kõige raskem roll. Ta peab tegema ühte kõige raskematest töödest Euroopa Liidus. Ta peab jagama oma aega, pidades aru vasak- ja parempoolsetega - inimestega, kellel on parimad vastused kõige raskematele probleemidele. President Barroso peab nende ettepanekute vahel osavalt manööverdama. Ma arvan, et neist parim on strateegia 2020, mille on kavandanud komisjon. Mind üllatavad ettepanekud, mis siin istungisaalis tehtud on ning vastavalt millele tähendab selline viis praeguse väga keerulise olukorra parandamiseks meie vigade kordamist.
Tahaksin öelda, et ma veetsin 18 aastat oma elust riigis, mida kutsuti Poola Rahvavabariigiks, kus asus sisekaubanduse ministeerium ning kus poodide riiulid olid tühjad. Sisekaubanduse ministeerium oli olemas, kuid sisekaubandust ei olnud. Praegu ja nüüd juba 20 aastat - mille eest kiidame Jumalat -, ei ole meil Poolas enam sisekaubanduse ministeeriumit ja sisekaubandus on olemas.
Tahaksin öelda, et praeguse kriisi parandusmeede ei tähenda kindlasti suuremat reguleerimist, suuremaid makse ega suuremat sekkumist. Loomulikult ei ole ma vabaturufanaatik. Ma arvan, et riigi ülesanne on parandada turumehhanisme, kuid seda tuleb teha väga ettevaatlikult. Kui tahame ausalt Euroopa arengust rääkida, meenutagem seda, kuidas me eelmisel parlamendi ametiajal teenustedirektiivi üle hääletasime. Meenutagem, mis siin istungisaalis teenustedirektiiviga juhtus, kuna ilma inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumiseta ei suuda Euroopa teiste maailma mandritega tõhusalt konkureerida.
Kuuleme siin täna, et me ei saa teiste poliitilise ja majandusliku integratsiooni piirkondadega konkureerida, kuid kindlasti oleme need meie ise, kes sunnivad ülemäärase reguleerimise ja ettevõtetele liiga suure koormuse panemisega oma maailmajao ettevõtjaid mujale minema. Küsigem seepärast endilt, mida võiksime strateegia 2020 toetuseks veel ära teha, sest teist strateegiat ei ole ning peame muidugi kriisist välja saama.
Ei ole ka mingit kahtlust, et peame Kreekat aitama. Meie kui poolakate jaoks, keda ma siin esindan, on sõnal "solidaarsus” suur tähtsus. Seepärast peame näitama üles solidaarsust Kreekaga. Tahan veel kord rõhutada, et peame tegema kõik, mis meie võimuses, et Euroopa majanduskriisist taastuks, kuna see ei kujuta endast ainuüksi probleemi, millega miljonid perekonnad silmitsi seisavad, vaid see on ka meie saatuse probleem tulevikus. Ma usun Euroopa tulevikku, ma usun meie edusse!
Gabriele Zimmer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja! Kui võrdlen viimase tegevuskava teemalist arutelu praeguse aruteluga, siis räägime selgelt kahest paralleelsest maailmast. Ühelt poolt on meil Euroopa Liit, kus sellised riigid nagu Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugal leiavad end sügavast kriisist ja teised riigid, nagu Saksamaa ja Prantsusmaa, võtavad blokeerivad meetmed, samas kui teisel pool on meil Euroopa Liit, mille jaoks on välja töötatud strateegia, mis kuidagi nendele väljakutsetele ei vasta.
Selle strateegiaga ei ole me määratlenud uut suunda Euroopa Liidu arenguks ega andnud vastuseid mittetoimivate vahenditega seotud küsimustele. Samamoodi ei ole me teinud ühtegi katset, et selgitada liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahelist pädevuste jagamist ega euroala ja euroalasse mittekuuluvate Euroopa Liidu riikide suhet. Me ei ole kaasanud ühtegi küsimust, mis viimase mõne aasta jooksul seoses Lissaboni strateegiaga üles on kerkinud, ning me ei ole andnud ühtegi tulevikkuvaatavat vastust. Me ei ole andnud mingeid selgitusi seoses Euroopa Liidu arenguga. See on muidugi toonud kaasa suure osa sellest vastuolust, mida nüüd tunnetame.
Samuti ei saa me seoses aruteluga Euroopa majandusjuhtimise ja Euroopa valuutafondi üle tegutseda lihtsalt, nagu oleks võimalik selle strateegiaga seda teed edasi minna. Enne kui räägime strateegia Euroopa 2020 rakendamisest, on tungivalt vaja, et me strateegia ootele paneksime ja annaksime endale otsustamisprotsessiks rohkem aega, ning peame teostama nende väljakutsete analüüsi, millega tegelikult silmitsi seisame. Seda tehes peame kaasama kodanikuühiskonda ja eelkõige parlamenti märkimisväärselt suuremas ulatuses kui varem. Vastasel juhul liigume avasilmi hävingusse.
Godfrey Bloom
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! On häbilugu, et president Barroso on istungisaalist jalga lasknud. Ma tunnen, et tal oleks olnud tänasest õhtust väga palju õppida!
Soovitaksin teil kõigil ELi pärast 2020. aastal mitte liiga palju muretseda, sest mulle isegi meeldib see, et siin siis ei ole! See läheb sama teed nagu Nõukogude Liit, mida see nii väga meenutab, ja seda samadel põhjustel: see on tsentraliseeritud; see on korrumpeerunud; see on ebademokraatlik ja ebapädev; seda juhib suurettevõtete ja täissöönud bürokraatide riivatu liit; seda sponsoreerib ökofašistlik tegevuskava loomuvastasest sopateaduse platvormilt, millele viidatakse kui kliimamuutustele.
Alati, kui Euroopa elanikel on võimalus referendumiks, on nemad selle vastu. Brittidele muidugi ei ole antud võimalust arvamust avaldada nende ainsa kolme osapoole pettuse tõttu, kellel on minu kodumaal juurdepääs teledebatile, mida aitab ja kihutab tagant avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon, mida tuntakse BBCna.
EL on juba tükkideks lagunemas. Tänased sündmused Kreekas levivad teiste Vahemeremaade kaudu kiiremini, kui me ette kujutada oskame, ja lõpuks jõuavad need Põhja-Euroopa riikidesse, mis lõpuks maksma peavad. Meie lapsed ja lapselapsed neavad meid, kui neid selle täielikult välditava kaose kilde kokku korjama jäetakse.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Arukas jätkusuutlik majanduskasv, aktsionism, reformid, majandusjuhtimine - palju ilusaid sõnu ja kõrgelennulisi eesmärke. Ometi on mul sellega seoses paar küsimust, mis mulle muretsemiseks põhjust annavad. Kas väljakuulutatud uut strateegiat ootab sama õnnetu saatus, nagu oli tema eelkäijal? Kuidas saame kaasata piirkondi ja kohalikke organeid, et see strateegia tõepoolest õnnestuks, ja eelkõige, kuidas saaksime riikide eelarvete ümberkorraldamist paremini julgustada ja jälgida? Peame aga oma näidislahendustega olema väga ettevaatlikud, et tagada, et Euroopa juhtimise tsentralistlik vorm tagaukse kaudu sisse ei libiseks ega viimaseidki riikliku suveräänsuse jäänuseid hävitaks.
Suveräänsus tähendab ka vastutuse võtmist ja sellest tulenevalt vastutuse võtmist vale finantspoliitika eest. Mõne liikmesriigi jaoks on vastuvõetamatu elada üle oma võimete teiste liikmesriikide kulul. Peame näitama üles solidaarsust, kuid see ei tohi olla n-ö ühesuunaline tänav. Tsentralistlik majandusjuhtimine Brüsselist, mis dikteerib, milline on Euroopa standard, oleks kindlasti vale tee.
Gunnar Hökmark
Austatud juhataja! Arvan, et on oluline, et räägime heast valitsemistavast järgmises tähenduses: muidugi on oluline, et avaldame survet meile kõigile, et vajalikke reforme teostada, kuid ärgem unustagem, et peamine hea valitsemistava, mis meil on käes, on tagada, et Euroopa Liit teeb, mida Euroopa Liit tegema peaks!
Meil on olnud mõned puudujäägid. See, kuidas stabiilsuse ja kasvu pakti säilitanud oleme, on üks neist. Ärgem unustagem, et enne kui koostame uued eeskirjad, on meil vaja kõige põhilisematest eeskirjadest kinni pidada, kuid lubage mul osutada ka mõnele muule asjale. Mis puudutab finantsturge - rääkigem neist kui majanduse osast, mitte kui eraldi sektorist, sest me ei saa kunagi investeeringuid ega uusi töökohti, kui arvame, et see on eraldi küsimus.
Olin natuke häiritud, kui märkisin, et Basel II komitee juhatus eeldas, et kapitalinõude uus eeskiri vähendab majanduskasvu 1%. See tase on tema kohta pigem madal. Kapitalinõude suurendamine võib tuua kaasa vähem investeeringuid ja see ei ole tõesti see, mida peame tegema, kui tahame tekitada uue usalduse Euroopa majanduse suhtes ajal, kui me praegusest eelarvepuudujäägist väljume.
Lubage mul osutada ühele asjale, mida koos teha võime, milleks on teadmuspõhise majanduse loomine! On paradoksaalne, et mida rohkem meie ühiskonnad ja majandused teadmuspõhisteks majandusteks muutuvad, seda vähem siseturgu meil on, kuna siseturg reguleeriti tööstuse ja vana majanduse jaoks ning vähem teenustesektori jaoks, kus me teenustedirektiiviga seoses edasi peame minema. Lubage mul öelda ka seda, et peaksime rakendama reformi, muutes Euroopa ülikoolid sõltumatumateks ja euroopalikemaks, üliõpilastele ja teaduritele avatuteks ning luues teadmusühiskonnas dünaamilise arengu.
Jäägem kõigi nende asjade juurde, mida koos Euroopa tasandil teha saame! See on parim Euroopa hea valitsemistava, mis meil olla saab.
Marita Ulvskog
(SV) Austatud juhataja! Ma olen pärit samast liikmesriigist, kust eelmine sõnavõtja, kuid poliitikas asun vasakul. See on ilmne ka ettepanekutes, mille eest meie, sotsiaaldemokraadid, vastutame.
Me näeme olukorda maailmas. Me näeme olukorda Kreekas: võitlused tänavatel, ähvardav üldstreik, meeleheide, viha - viha turumängude pärast kõikide riikidega. Seda on muidugi teravdanud see, et euroalakesksed riigid on oma kaasliikmesriiki Kreekat alt vedanud. Kriisid võivad aga levida. See on kõigi riikide jaoks ohtlik aeg. Vähesed riigid võivad loota sellele, et neid midagi ei ohusta. Seepärast peame kõik keskenduma kriisist jagusaamisele ja esitama häid ettepanekuid. Ometi peame valima tee, mis ei hõlma pelgalt lühiajaliste lahenduste ja lühiajalise edu saavutamist ning tule kustutamist, mis siis uuesti põlema lahvatab ja märkimisväärse hulga asju oma ümber maha põletab.
Esiteks peame siis investeerima millessegi, mis nõudluse kõrgena hoiab. Mulle teeb juuni tippkohtumise eel muret see, et me valime tee, millest eelmine sõnavõtja kõneles. On oluline, et tippkohtumisel võetaks selged kohustused mitte viia Euroopa madala energia režiimile. On oluline hoida nõudlus kõrgena ja stimuleerida investeeringuid. Peame naiste, meeste, noorte ja vanade inimeste töötuse määra alla saama. Isiklikult olen väga pettunud võltsvõrdõiguslikkuses, mille nõukogu pärast oma kohtumist tutvustas.
Teiseks peame alustama üleminekut kliimasõbralikele ühiskondadele. On selge, et igas kriisis on ka võimalus arenguks: muuta suundi, ümber lülituda. On uskumatult oluline, et komisjon annaks Connie Hedegaardile ruumi olla tegelikult ka kliimapoliitik, kes võib kohtumisel Cancúnis Euroopas midagi olulist ära teha.
Minu kolmas mõte seondub finantsturgudega. Mõni nädal tagasi oli meil finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjonis külas üks Ameerika professor, kes ütles, et Ameerika Ühendriikides öeldakse, et finantsturgu ei saa reguleerida, kuna Euroopas seda ei tehta. Meil on vaja seda teha, kuid meil ei ole selleks julgust. Mida teie siis Euroopas ütlete? Ütlete, et ei saa finantsturgu reguleerida, kuna Ameerika Ühendriikides seda ei tehta? Niimoodi jätkamegi: viskame palli üksteise väljakupoolele. Sellisel poliitikal on võitjaid, kuid on ka palju kaotajaid. See on miski, miks meil on selles Euroopas muutuste tegemiseks julgust vaja.
Wolf Klinz
- (DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tean oma majanduslikust kogemusest, et strateegiad on just nii head nagu nende konkreetsed rakendusmeetmed ja jälgimisvahendid. Komisjon peab veel sellega seoses vastuse andma. Kuulame eesmärke, millega saame põhjalikult samastuda; kuulame kõrgelennulisi kavatsusi, kuid me ei kuule peaaegu midagi selle kohta, kuidas neid eesmärke konkreetselt saavutada.
Tegelikult eeldasin, et finantsmajanduslik kriis - suurim, mida me pärast Teist maailmasõda kogenud oleme ja mis on nüüd süvendanud lisaprobleemi riigivõla kriisi - oleks olnud komisjoni kaalutluste nimekirja esiotsas. Minu arvates oleks pidanud see olema loogiline lähtekoht, kuna mõlemad kriisid on olukorda märkimisväärselt muutnud.
Kui me lihtsalt ei lõpeta kõrgelennuliste kavatsustega, vaid tahame tegelikult midagi järgmise kümne aasta jooksul saavutada, siis peame käsitlema väga konkreetselt mitmeid küsimusi:
esiteks peame oma rahalised vahendid üle vaatama - mitte üksnes ELis, vaid igas liikmesriigis, vastavalt ühtsetele kriteeriumidele -, et teada, kus me tegelikult paikneme, milline on meie finantsmänguruum ja mida meil tegelikult on võimalik teha.
Teiseks peame töötama välja kriisilahendusmehhanismi, et kaitsta end taas segadusse paiskamise eest tulevikus, kui turgudel uued tormid peaksid tulema.
Kolmandaks vajame lõpetatud siseturgu valdkondades, kus seda veel tehtud ei ole - ma ootan palju Mario Monti aruandest -, sealhulgas seoses teenustega.
Neljandaks peame sätestama veenvalt, kuidas ühist rahapoliitikat ühise tihedalt omavahel seotud majandus- ja finantspoliitika ja isegi maksupoliitikaga täiendama peame.
Viiendaks tuleb meil sätestada väga konkreetselt, kuidas saame asendada erinevused, mida liikmesriikide vahel märganud oleme, lähenemisega, keskendudes majanduslikele projektidele, mis on olemuselt tõesti Euroopa projektid. Neid on väga palju: energiapoliitika, energiaühendused, kiirraudtee- ja teedevõrgud, navigatsioonisüsteemid ja paljud sarnased projektid.
Emilie Turunen
(DA) Austatud juhataja! Tahaksin alustada öeldes, et töö strateegiaga EL 2020 on väga oluline, kuna peame tõsiselt kaaluma, kuidas end Euroopas tulevikus üleval peame. Peame kaaluma tõsiselt, mida 23 miljonit töötut Euroopa kodanikku tulevikus tegema hakkavad. Üldiselt tunneme Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonis, et strateegial puuduvad konkreetsed eesmärgid mitmetes olulistes valdkondades, mis on mõeldud selleks, et teha sotsiaalse Euroopa projektist järgmise 10 aasta jooksul esimene prioriteet.
Esiteks ei näe me ühtegi selget eesmärki noorte töötuse vähendamiseks, mis on kõigis liikmesriikides murettekitavalt suur. Esimesteks sammudeks siin võiks olla Euroopa noortetagatise kehtestamine, mis annaks noortele tööturul tugipunkti. Teiseks peaksime tagama, et meil on konkreetsed eesmärgid vaesuse vastu võitlemiseks. Arvan, et on häbiväärne, kui Euroopa liikmesriigid maailma kõige rikkamas piirkonnas ei saa konkreetsetes eesmärkides vaesuse vähendamiseks kokku leppida. Mõned inimesed ütlevad, et neile ei meeldi see määratlus. Ma ütleksin nendele inimestele, et nad ei tohiks lasta tehnilistel üksikasjadel takistuseks olla. Teised ütlevad, et meil ei ole aluslepingutes õiguslikku alust. Ma ütleksin nendele inimestele, et meil on uus Lissaboni leping.
Kolmandaks peame järjepidevalt siduva tööhõivekavaga tööd tegema. Peame keskkonnasõbralikud investeeringud uute töökohtadega siduma. Peame oma tööjõudu ümber õpetama ja koolitama, et töötajad saaksid neid töid vastu võtta. Viimasena peavad ELi riigipead ja valitsusjuhid tagama, et on olemas väljapaistev eesmärk arendada sotsiaalset Euroopat, kus tööhõive ja sotsiaalkindlustuse suhtes kohaldatakse samal tasemel eesmärke ja kus ei keskenduta mitte üksnes loodavate töökohtade kvantiteedile, vaid ka nende kvaliteedile. EL 2020 neile näitajatele veel ei vasta, mistõttu on meil veel vaja tööd teha.
Malcolm Harbour
Austatud juhataja! Tahan rääkida eesmärkide puudumisest, mida ma strateegias 2020 näen seoses viisiga, kuidas me praegu oma käsutuses olevaid vahendeid - ühtne turg - kasutada saame, et saada see väga tõhusalt toimima ja uusi töökohti ning võimalusi luua: midagi sellist, millest Emilie Turunen rääkis. Sellest ei piisa - ja ma ütlen seda presidendile ja nõukogule juhul, kui komisjon kuulab -, kui panna ühtne turg ja selle saavutused järgmise pealkirja alla: "Puuduvad lülid ja kitsaskohad”. See on kaugelt palju olulisem, kolleegid! Sellest lihtsalt ei piisa, kui öelda, et komisjon meetmeid kavandab. See on komisjoni ja liikmesriikide ühine ettevõtmine.
Minu parlamendikomisjon, siseturukomisjon, võttis sel nädalal tohutu häälteenamusega vastu raporti, milles on esitatud mõned tõesti ambitsioonikad ideed ühismeetmeteks, et ühtse turu väljaarendamine lõpetada. Saate selle järgmisel nädalal koos professor Monti raportiga. Vaadakem siin mõnd põhjalikku muudatust, mõlemad osapooled! Tahame ühtse turu seadust, selgete poliitiliste eesmärkide kogu ühtse turu väljaarendamise lõpetamiseks ja tahame ka näha riigihanget, suurt alakasutatud vahendit nende uuenduse ja keskkonnasäästliku tehnoloogia eesmärkide täitmiseks. Seda on kõnealuses dokumendis vaevalt mainitud. Püha taevas! Miks räägime neist teistest eesmärkidest, kui tegelikult sellega, mis meil juba olemas on, edasi ei liigu?
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja! Kõnealune strateegia ei anna mingit vastust tõsistele probleemidele, millega silmitsi seisame, ja veelgi vähem tõelisele majanduslikule ja sotsiaalsele katastroofile, mille vaba konkurentsi poliitika pealesundimine mõnes nõrgema majandusega liikmesriigis kaasa toob. On viga nõuda poliitikat, mis on identne liberaalse Lissaboni strateegiaga, mis jättis 10 aastat tagasi väljakuulutatud eesmärgid - täielik tööhõive ja vaesuse kaotamine - n-ö tee äärde maha ning seadis selle asemel esmatähtsale kohale majandus- ja finantskontsernide huvid, mis oli neile kasulik, kuid tuli sotsiaalse ja tööhõiveolukorra halvenemise arvelt.
Teil tuleb vaid vaadata stabiilsuspakti pimedate kriteeriumide kohaldamise ning strateegiliste avalike teenuste sektori, sealhulgas finantsteenuste, energia-, transpordi- ja postiteenuste sektori liberaliseerimise ja erastamise tagajärgi. Teil tuleb vaid vaadata, mis juhtub parajasti tööjõusektoris, kus on vähenenud tööga kindlustatus ja suurenenud töötus, mis ületab praegu 23 miljonit, millele võib lisada 85 miljonit vaesuses elavat inimest.
Kontrastiks sellele, mida meid uskuma panna tahetakse, näitavad kõik näitajad, et juhul kui seni järgitud strateegiad jätkuvad, on majanduskasvu määrad väga väikesed ja väiksemad kui teistes maailma osades, mis tähendab seda, et töötus suureneb, töökohad muutuvad veelgi ebakindlamaks ja nende eest makstakse veelgi vähem ning vaesus ja sotsiaalne tõrjutus süvenevad. Kahjuks ei anna liidu eelarve mingit vastust vajadusele majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse järele, nagu näitas olukord Kreekas.
Seepärast on aeg hinnata ja tunnistada järgitud poliitikavaldkondade tagajärgi. On aeg sotsiaalne jätkusuutlikkus esmatähtsale kohale seada! On aeg teha lõpp finantsspekulatsioonidele ja majanduse valitsevale seisundile rahanduse abil! On aeg teha lõpp stabiilsuse paktile ja anda Euroopa Keskpangale teised ülesanded, kehtestada finantssektori tõhus kontrollimine ja seada esmatähtsale kohale tõeline edusammude ja sotsiaalse arengu pakt!
Mario Borghezio
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tõsiasi on, et arutame ja uurime siin strateegia Euroopa 2020 sisu, samal ajal, kui Ateenas töötajad surevad ning riik ja rahvus on kuristiku serval, mis maalib Euroopa poliitikast üsna kõneka - või läheksin nii kaugele, et ütleksin groteskse - pildi.
On absoluutselt märkimisväärne, et sellises olukorras ei tunne komisjon, et see peaks tõsiselt pikalt iseendasse vaatama, sest küsimus ei ole selles, et see justkui saa aru, et see kriis, mis mõnes suhtes on nüüd saavutanud - ütleksin - dramaatilised mõõtmed, on paljude ränkade vigade tagajärg, nagu näitas Lissaboni strateegia ebaõnnestumine. Palju vigu ja süüpingis üks süüdistatav: euro.
Tulete siia, öeldes kõigis avaldustes, et Kreeka on üksikjuhtum, kuid kas ütlete sedasama, kui - kuigi lootkem, et seda ei juhtu - tekib teine samasugune olukord, näiteks Hispaanias? Kas see on jälle üksikjuhtum? Oleme siin sellest üksikjuhtumi vabandusest veidi väsinud: kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude kriis oli samuti üksikjuhtum. On raske uskuda ja väga raske heaks kiita seda, mida komisjon ütleb, kui Euroopa Liit ei ole ikka veel otsustanud Euroopa panku korda teha ja öelda hoiustajatele, tootjatele ja reaalmajandusele, kui palju soppa veel Euroopa pankades on, et üks strateegia välja töötada.
Peame neid mõtteid meeles pidama ja jätma meelde, et tõsine strateegia peab põhinema reaalmajandusel, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate süsteemil ning loomulikult peab see andma ka töötajatele nende osaluse kaudu vastutustundliku rolli.
Csanád Szegedi
- (HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõige suurem probleem ELis on kahtlemata töötus. Me ei saa selles probleemis aga süüdistada töötajaid, väikepõllumehi või ettevõtjaid. Ainus süüdlane on poliitiline ja majanduslik filosoofia, mis on rahvusvaheliste ettevõtetega töötajate, väikepõllumeeste ja kohalike väikeettevõtjate vastu asunud. Juurteta, ainult kasumile orienteeritud rahvusvahelised ettevõtted tahavad haarata lõviosa kasumist, panustades samal ajal riiklikesse kuludesse nii vähe kui võimalik.
Iga strateegiline otsus, mis soodustab kohalikke huve, on Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks hea, ning iga otsus, mis toetab rahvusvaheliste ettevõtete hegemooniat, on halb. Partei Jobbik tahaks lõpetada rahvusvaheliste ettevõtete majandusliku monopoli ja anda Euroopa tagasi väikepõllumeestele ja pereettevõtetele, et võiksime nende abiga kaotada Euroopa Ühenduses töötuse.
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja ja komisjoni president! Komisjoni president ütles just, et sellistel aegadel ei saa me kasutada nn luni-naabrilt- lähenemisviisi, vaid vajame esmalt head koostööd ja otsustavaid meetmeid. See on tõsi! Koos vajame ka tegutsemisstrateegiat. Siiski on mul mulje, et projekt 2020 ja eelkõige viis, kuidas selle üle siin läbirääkimisi peame ja lõplikult otsustame, ei hõlma ühtegi tõelist strateegiat. See on rohkem nagu paberile pandud mõte, mida nüüd kiirmenetluse abil läbi surutakse. See, kas see on viis, kuidas probleeme vältida, mida president Barroso on üsna õigesti kirjeldanud, on küsitav. Näiteks ütles ta, et suurim probleem Lissaboni strateegiaga oli asjaolu, et mõjutatud osapooled ei olnud kaasatud, et sellel ei olnud omandiõigust ja seepärast neid selle rakendamisse ei kaasatud. Täpselt nii juhtuski!
Kuid kui see on nii, siis peame uue strateegia puhul endale aega võtma ja töötama rahulikult eesmärgiga asjaomased osapooled tõeliselt kaasata ja seejärel suuta seda rahulikult arutada. Mõistan, et nüüd, kus finantskriis ja Kreeka probleem meile iga päev uusi probleeme esitlevad, me seda nii lahendada ei saa. See ei ole ka kriitika. Minu kriitika on see, et meie parlamendis võimaldame meile ettekirjutatud viisi, kuidas programmi käsitleda.
Oleme komisjonide esimeeste konverentsil väljendanud mitu korda soovi ajakava natuke hoolikamalt struktureerida, et saaksime küsimust põhjalikumalt menetleda. Selle asemel kiirendatakse menetlust - peame praegu arutelu ning uus arutelu tuleb meil mai osaistungjärgul, misjärel läheb ettepanek juunis nõukogule. Ja ongi kõik. Palun ärge imestage, kui kõige selle lõpuks ei ole seoses võetud meetmetega mingit märgatavat muutust! See ei üllataks mind, kuna me ei saa sel viisil muutust saavutada. Vajame põhjalikku analüüsi, mitte pealiskaudseid järeldusi, mida kliimameetmete volinik viimastel päevadel teinud on - mis on tuletatud kriisiolukorrast ja asjaolust, et praegu eraldatakse vähem süsinikdioksiidiheidet -, et saaksime nüüd eesmärgiks 30% või 40% seada.
Standard ei saa olla kriis! Standard peab olema tulevikkuvaatav perspektiiv. Peame vaatama hoolikalt olukorda ja kaaluma põhjalikult, milliseid järeldusi uuendustest, majanduslikust arengust ja teadusuuringutest teha saame. Tegelikult me siiski seda muidugi ei tee.
Alejandro Cercas
- (ES) Tänan teid, Diego López Garrido! Tänan ka isikut, kes saab sõnumi volinike kolleegiumi esimehele edastada!
Ma loodan, et teie sõnadele järgnevad teod ja et juunis näeme nõukogu, mis on väga erinev sellest, mida kevadel nägime. Seda seetõttu, et teie sõnad, mida algusest lõpuni toetan, ei rahusta mind ega kaota kartusi, et näen nõukogu, mis on täis apaatiat, kahtlusi, mis vahel isegi tekitab küsimusi, mis meis tõesti õudust tekitavad, näiteks, et eesmärgid, meie poliitilised arvestatud eesmärgid ei ole soovitatavad ega isegi võimalikud.
Tänan teid, Diego López Garrido! Loodan, et eesistujariik Hispaania aitab kõik need ebakindlused lahendada, sest olen veendunud, et neid nähakse suure tähtsusega aegadel Euroopa ajaloos, kui aeg kätte jõuab. Ajad, mil esitatakse suuremad väljakutsed seoses sellega, kas tahame vähem Euroopat või rohkem Euroopat, on väga segased ajad.
See on strateegia Euroopa 2020 eesmärk. Kas oleme 10 aasta pärast rohkem või vähem ühtsed? Kas võidu on saavutanud need, kes usuvad, et peame tegema koostööd, et lahendada majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme, või need, kes lähevad rahuloluga tagasi natsionalismiga ja isegi põhiliste osade hävitamisega, mis 40 aasta jooksul ehitatud on? Kas me oleme toetavamad? Kas oleme valmistunud võtma vastu eesmärke olla üksteisega solidaarsed, jagada võrdsemalt, luua rohkem jõukust ja jagada seda võrdsemalt või jätame selle kõik turgude hoolde?
Ma ei usu, nagu mõned kolleegid on öelnud, et see on juhtunud, kuna on olnud palju Euroopat, palju reguleerimist ja palju sotsiaalset õiglust. Vastupidi - Euroopa puudumine, reguleerimise puudumine on see, mis kriisi kaasa on toonud.
Tahaksin seepärast esitada kaks nõudmist, Diego López Garrido: säilitage vaesuse vastu võitlemise ja parema hariduse edendamise eesmärgid, mis on komisjoni tekstis, kuid mitte nõukogu tekstis, ja ühendage parlament rahva häälega, et rahva tegevuskava oleks Euroopa tegevuskava, mitte tehnokraatide või nn turgude tegevuskava, mis on sageli spekulantide tegevuskava.
Olle Schmidt
- (SV) Austatud juhataja! See, mis mõjutab Kreekat, mõjutab meid kõiki, sealhulgas riike väljaspool euroala. Euroopal on praegu vaja olla ühtne ja võtta jõulised meetmed, mitte edasist killustumist. Seetõttu, volinik, valmistab enim pettumust see, et 11 riiki ei ole reedel kohal. On öeldud, et meil Euroopas on ühine saatus, kuid kahjuks praegu see nii ei ole.
Muidugi tuleb finantsturgude järelevalvet suurendada ja muidugi vajame rangemaid õigusakte. See on midagi, mida ka mina kui liberaal võin mõista ja heaks kiita, kuid seda tuleb teha tasakaalustatult ning kooskõlastada ülemaailmsel tasandil.
Võtkem vajaduse korral jõulised ja agressiivsed meetmed, kuid me ei tohi tegutseda ajendatuna paanikast. Peame säilitama nii külma närvi kui võimalik, et mitte kahjustada veelgi majanduse elavnemist, mis hoolimata kõigest ja hoolimata olukorrast Kreekas on märgatav.
- Kui ma kuulasin Godfrey Bloomi, olin tõesti pahane. Ta ei ole praegu siin, kuid Euroopa Liidu võrdlemine Nõukogude Liiduga on solvang kõigi nende suhtes, kes nõukogude türannia all kannatasid ja kõigi nende miljonite suhtes, kes surid. Ma arvan, et Godfrey Bloom peaks vabandama kõigi nende inimeste ees, keda ta solvanud on!
Lajos Bokros
Austatud juhataja! Kui Hispaania peaminister José Luis Rodríguez Zapatero avas pidulikult Hispaania eesistumise Strasbourgis, pidas ta kõne programmi Euroopa 2020 kohta, ilma et oleks kordagi maininud, miks Lissaboni strateegia üleüldse läbi kukkus. Küsisin seejärel temalt küsimuse: kuidas saab keegi tulla lagedale uue strateegiaga, ilma et ta eelmise strateegia ebaõnnestumist analüüsiks?
Nüüd ei jää mul muud üle, kui oma küsimust korrata, sest uues dokumendis ei öelda sõnagi selle kohta, miks strateegia ebaõnnestus. Palun, señor Garrido, kas oskate mu küsimusele vastata? Kuidas on võimalik kehtestada uute väga ambitsioonikat eesmärkide kogu esmalt Lissaboni strateegia ebaõnnestumise põhjusi analüüsimata?
Cornelis de Jong
(NL) Austatud juhataja! Ma kutsun komisjoni ja nõukogu üles tegema selgeid valikuid. Esiteks: valida demokraatia. Kuidas kavatseb nõukogu teha otsuseid, milles sätestatakse sotsiaalmajanduslik poliitika liikmesriikides 10-aastaseks ajavahemikuks, ilma et valijad saaksid nende kohta sellel ajavahemikul, nende kümne aasta jooksul arvamust avaldada? Näiteks tähendaks see, et lahkuv Hollandi peaminister saaks teha otsuseid 10 aastaks, ja see on lihtsalt vastuvõetamatu.
Teiseks: töö peab olema tasutud töö. 75% tööhõive eesmärk kõlab hästi, kuid Euroopa ei vaja rohkem vaeseid töötajaid. Kuidas nõukogu tegelikult tööhõivet määratleb?
Kolmandaks: valida usaldusväärsed avaliku sektori kulutused. Kuidas saab komisjon tutvustada 2011. aasta eelarvet, mis lubab vähemalt 5,8-protsendilist majanduskasvu, kui Euroopa 2020 paneb tugevat rõhku karmistamismeetmetele?
Neljandaks: valida sotsiaalne siseturg. Kas komisjon ja nõukogu on nõus siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoniga, kes on teinud ettepaneku, et siseturul oleks rohkem sotsiaalset eetost ja et pakkumismenetlustes keskendutaks rohkem kvaliteedile ja sotsiaalsele õiglusele?
Viiendaks: valida vaesuse vähendamine. Seoses vaesuse vähendamisega on nõukogu eesmärgiks vaid majanduskasv. Viimastel aastatel on majanduskasv toonud peamiselt kaasa selle, et juhtidele makstakse ülisuuri palkasid, kuid vaesed jäävad üha vaesemaks. Milliseid meetmeid võtate, et tagada, et näiteks suurimad rahateenijad ja pangad, mitte vaesed, kriisi eest lõivu maksavad?
Mara Bizzotto
- (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Selleks et konstruktiivselt töötuse probleemi lahendada, peab ELi meetmete jaoks olema kolm märgusõna: reageerida, areneda, kaitsta.
Reageerida: nimelt jätta maha europropaganda pidulik toon, et võtta praktilised meetmed seoses ELi kodanikke ahistavate probleemidega, tagades otsese seose koolituse ja turu ning territoriaalsete nõudmiste vahel ning muutes noorte ettekujutust füüsilise tööga seotud ametitest.
Areneda: nimelt teha strateegiast Euroopa 2020 positiivne ettevõtete ja töötajate nõudmiste süntees, toetades tööturgu, kus töölepingute turvaline paindlikkus on see, mis turunõudluse ebastabiilsusele reageerib.
Kaitsta: nimelt anda tööd neile, kes selle kaotanud on, eelkõige meie kodanikele, mistõttu peavad liikmesriigid määrama kindlaks sisserändepoliitika kooskõlas tegelike sisserändenõuetega, ja 23 miljoni töötuga peaksid nad kaaluma mõneks aastaks väljapoolt ELi lähtuva sisserände takistamist. Ma ei näe ühtegi teist viisi, kuidas meie töökohti, meie sotsiaalsüsteemi kaitsta. Vajame pragmatismi, julgust ja detsentraliseerimist!
Marian-Jean Marinescu
(RO) Jätkusuutlik majanduskasv nõuab tohutuid pidevaid investeeringuid ka transpordisektorisse. Transpordisektor moodustab 10% Euroopa Liidu SKPst ja annab rohkem kui 10 miljonit töökohta.
Ma kasutan võimalust kutsuda Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles võtma Euroopa 2020. aasta strateegia väljatöötamise lõpetamisel arvesse ka järgmisi äärmiselt olulisi transpordisektoriga seotud tegureid: teadusuuringute edendamine; arendustegevus ja uuendus, et saavutada keskkonnasäästlik transport; ELi eesmärgi - vähendada transpordis süsinikdioksiidi, kasutades alternatiivseid ressursse, elektriautosid, arukat transpordisüsteemi ja arukat liikluskorraldust, mis hõlmab ka lennundussektorit - tugevdamine; infrastruktuuridevahelise kooskõlastamise parandamine, et tugevdada keskkonnakaitset, töötajate sotsiaalseid tingimusi ning reisijate ohutust ja turvalisust.
Tahaksin rõhutada järgmisi tingimata olulisi aspekte konkreetsetes valdkondades: tungiv vajadus rakendada lennundussektoris ühtset Euroopa taevast; tungiv vajadus rakendada raudteesektoris koostalitlusvõimet, laiendades ja parandades maanteetranspordisektoris teede infrastruktuuri ning ohutust Euroopa teedel, saavutades mere- ja jõetranspordis sisemaa sadamates koosmodaalsuse ja laiendades mere n-ö kiirteid; ning tungiv vajadus linliku liikumiskeskkonna jätkusuutliku arendamise järele.
Euroopa Komisjon peab võtma arvesse kõiki neid aspekte, mis on seotud liikuvusega, mis peab olema üks strateegia Euroopa 2020 keskse tähtsusega elemente. Hästikooskõlastatud transpordisektori arendamine on säästva arengu ning püsivate töökohtade säilitamise ja loomise jaoks ülioluline.
Anni Podimata
- (EL) Austatud juhataja, suur tänu teile! Lubage mul kui kreeklasel alustada, väljendades sügavat kahetsust traagiliste sündmuste pärast, mis minu kodumaal aset leidsid ning kolme panka lõksu jäänud kodaniku surmaga lõppesid, kui äärmuslased suurel täiesti rahumeelsel meeleavaldusel panga põlema panid.
Tahaksin kasutada seda traagilist võimalust - sest ma tean, et kogu Euroopa ja kogu Euroopa meedia pilgud on suunatud praegu Kreekale - paluda kõikidel oma kaasparlamendiliikmetel siin parlamendis näidata üles vastutustunnet, tõsidust, solidaarsust ja, mis kõige olulisem, austust rahva vastu, kes parajasti nii rasket aega läbi elab. Ma ütlen seda, kuna kardan, et alates homsest väidavad kindlad ajalehed kindlates pealinnades just nende traagiliste sündmuste põhjal, et nende hirmud ja kahtlused selle kohta, kas Kreeka suudab olla valmis ja on valmis rakendama väga raskeid otsuseid, mille see finantsreformi kohta vastu on võtnud, on põhjendatud.
Kuna kohe järgmisel päeval pärast eelmise pühapäeva kokkulepet algas see sama lugu, mida alates 11. veebruarist kuulnud olime, koos paljude märkustega Kreeka meetmete ebatõhususe kohta ning Kreeka võla ümberkorraldamise väljavaadete kohta, spekuleerides, kas riik võiks euroalast lahkuda, ja muidugi, uute rünnakutega turgudelt nii Kreeka võlakirjadele kui ka Portugali ja Hispaania võlakirjadele.
Mind huvitab, arvestades seda, et arutame ka 2020. aasta strateegia väljavaateid, kuhu see välja viib. Kuhu liigume selle riikide majanduste täieliku sõltuvusega turukriisist, reitingutest, mida esitavad krediidireitingu agentuurid, mis kellelegi ei vasta ja mille reitingutel - olgu need siis õiged või väärad - ettevõtete või riikide, eriti euroalasse kuuluvate riikide kohta ei ole absoluutselt mingeid tagajärgi ning nende suhtes ei kohaldata mingisugustki kontrolli?
(Aplaus)
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Oleme viimase kahe aasta jooksul seisnud silmitsi kõige raskema ülemaailmse majanduskriisiga. Sellest tulenevalt on eluliselt oluline, et oma jõupingutusi paremini kavandaksime, et ergutada konkurentsivõimet, tootlikkust ja majanduskasvu potentsiaali.
Strateegia eesmärgid peavad olema realistlikud. Seepärast tuleb need määratleda tihedas kooskõlas liikmesriikide eesmärkidega, mis on ise määratletud vastavalt iga liikmesriigi prioriteetidele ja omapärale. Sellest tulenevalt soovin ma tervitada mõtet, et ühenduse tasandil vastu võetud eesmärgid tuleks jagada eri riiklikeks eesmärkideks.
Ma palusin ühe parlamendi resolutsiooni raames komisjonil esitada uued meetmed, nagu võimalikud sanktsioonid liikmesriikidele, kes strateegiat ei rakenda, ja ergutusmeetmed neile, kes seda teevad. Tegelikult peaks Euroopa Liidu rahastamine sõltuma mitte üksnes tulemuste saavutamisest, vaid ka kooskõlast strateegia eesmärkidega. Me ei tohi Euroopa Liidu majanduslike ja arengueesmärkide saavutamisel siiski eirata ühtekuuluvuspoliitika tähtsust.
Seega peame kontrollima hoolikalt komisjoni ettepanekuid, kuna selline ettepanek nagu see - peatada automaatselt struktuurifondide vahendid suure eelarvepuudujäägiga liikmesriigi puhul - oleks ebarealistlik meede ning täielikus vastuolus ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega, eriti nendega, mille eesmärk on vähendada liikmesriikide erinevusi.
Oldřich Vlasák
(CS) Euroopa Liit kujutab endast rahvaarvu poolest suurimat geopoliitilist üksust maailmas. Meie senine edu, millesse praegusel kriisiajal suure alandlikkusega suhtuma peame, seisneb meie majanduste võimes arendada oma uuendus- ja eelkõige ekspordivõimet.
See on eriti selge seoses konkurentidega, nagu USA ja Jaapan, kuid ka Hiina, India ja Brasiilia. Selles kontekstis pean ma oluliseks keskenduda strateegiliselt edaspidigi eelkõige majanduskasvule ja töökohtadele. Sellega seoses ei tohi lubada sotsiaalsetel probleemidel ja kliimamuutustel tähelepanu põhieesmärkidelt kõrvale juhtida.
Samal ajal peame arvestama, et meie liikmesriikide ja nende piirkondade ning omavalitsuste aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu oluline eeltingimus on piisav infrastruktuur, nii transpordi kui ka keskkonna seisukohast. Seda tegurit ei võeta strateegias Euroopa 2020 piisavalt arvesse ning seepärast puudub täielikult oluline keskendumine investeeringute jätkumisele ja tugevdamisele infrastruktuuri arendamisel, eriti nendes riikides ja piirkondades, kus seda praegu piisavalt ei arendata.
Joe Higgins
Austatud juhataja, Euroopa Komisjoni keskne strateegia Euroopa jaoks kuni 2020. aastani on sõltumine neoliberaalsest kapitalismist ja turusüsteemist - teisisõnu, täpselt samadest teguritest, mis maailma praegusesse majanduskaosesse paisanud on ning mida näitas komisjoni ja ELi valitsuste reageering finantskriisile Kreekas: häbiväärne allaandmine finantsturgude haide spekuleerimisele ja kasulõikamisele; nõudmine, et Kreeka töölisklass, pensionärid ja vaesed laseksid oma teenused ja elatustaseme hävitada, et toita nende finantsturgude rahuldamatut ahnust, kusjuures nad ei ole sugugi kõikvõimsad jumalad, nagu meediakommentaatorid meid uskuma paneksid, vaid investeerimispangad, riskifondide haldajad, võlakirjade omanikud jms - parasiidid, kes otsivad superkasumit, spekuleerides tahtlikult, et luua rahanduslikku ebastabiilsust ning seejärel seda kasutada, et töötajatelt verehinda nõuda. Kas see on Euroopa, mida tahame 2020. aastaks?
On haletsusväärne kuulda, kuidas José Manuel Barroso neilt vastutustundlikkust palub: paluda hail verehimust loobuda! Kreeka töölisklassi vastuhakkamist peaks toetama kogu Euroopa töötajad. Peame murdma turu diktaatuuri. Seda ei tee idioodid, kes panku põletavad, vaid seda teevad säästlikud töötavad inimesed ning nende massiline koondamine ja streigimeetmed ning selle haige süsteemi asendamine demokraatliku sotsialismi ja tõelise inimühiskonnaga, mis luuakse 2020. aastaks.
Jaroslav Paška
(SK) Kogu austusega esitatud dokumentide vastu, ei saa mööda vaadata nende sarnasusest viie aasta kavadega, mis idablokile majandusliku õitsengu pidid tooma. Nad hakkavad isegi tunnistama, et eelmine strateegia oli erinevatel põhjustel ebaõnnestunud.
Siis püstitasid nad julged eesmärgid ning püüavad veenda rahvast, et seekord läheb kõik tõesti paremini. Ei läinud aga paremini. Strateegiad tulid ja läksid ning majandus varises kokku. Need strateegiad ei järginud majanduselu põhireegleid. Tänane Euroopa on n-ö aurust tühjaks jooksmas hoolimata asjaolust, et sellel on suurem osakaal haritud inimesi kui edukamatel riikidel, nagu Hiina või India. Miks see nii on? Sest Euroopa reageerib igale uuele probleemile samamoodi nagu Euroopa Ülemkogu või komisjon, luues veel ühe uue institutsiooni või uue ametiasutuse. Enamik haritud eurooplasi kaovad siis eri organisatsioonidesse ja need miljonid haritud inimesed, kes samal ajal võiksid loovalt teistes valdkondades, näiteks uuenduses ja arendustegevuses tootmissektoris, tööd teha, liigutavad kontorites lihtsalt paberitükikesi ühest kohast teise ning lasevad ühiseid vahendeid tuulde.
Head kolleegid! Kui tahame tegelikult edukamad olla, peame eelkõige lihtsustama kooseksisteerimise ja ettevõtluse eeskirju ja vähendama halduskoormust. Peame tekitama rohkem ruumi inimeste sõltumatuse, ettevõtluse ja loovuse kohaldamiseks ning peame raha, mida praegu haldusele kulutame, edusammudele ja uuenduse ning arendustegevuse toetamisele tootmissektorites ümber suunama.
Othmar Karas
- (DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa ühendus, usaldusväärne poliitiline liit, jätkusuutlik majanduskasv, jätkusuutlik tööhõive ja uuendus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja jätkusuutlik konkurentsivõime on meie eesmärgid.
Euroopa 2020 ei ole meie eesmärk. Euroopa 2020 peab olema vahend, mis võimaldab meil oma eesmärke saavutada. Sellest peab saama Robert Schumani 2010. aasta deklaratsioon ja olema sama käegakatsutav, nagu see oli 9. mail 1950. Euroopa 2020 ei tohi degenereeruda täitmatute tulevikusoovide koguks või prügikastiks, mis on täis kõiki meie lahendamata küsimusi, probleeme ja nurjumisi. See peab olema käegakatsutav rahastatav jätkusuutlik vahend, mis annab kriisile vastuse, ja see peab olema Euroopa Liidu motiveeriv katsetatav projekt, mille heaks kiita suudame. Euroopa 2020 peab käivitama konkreetsed majanduskasvu, teadusuuringute, uuenduse ja jätkusuutliku konkurentsivõime projektid.
Peame oma rahanduse kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides läbi vaatama, et meil oleks tulevikuplaanide jaoks aus lähtekoht ja samuti, et teaksime, mida meil rahastada on vaja ja mille jaoks meil raha vaja on. Samuti on meil vaja, et Euroopa 2020 raames toimuks riikide poliitika sobivuskontroll eelarve, maksude, teadusuuringute, energeetika, uuenduse ja sotsiaalasjade üle. Peaksime volinik Rehni meetmeid täiel määral toetama.
Euroopa 2020 peab olema uue ühise poliitilise tahte väljendus ja meie reaktsioon - kahjuks - üha suurenevale natsionalismile, egoismile ja protektsionismile. Viigem lõpule siseturu väljaarendamine ning loogem koos rahaliiduga tugev majanduslik liit, mis on osa usaldusväärsest poliitilisest liidust! Seetõttu ongi meil vaja ei rohkemat ega vähemat.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Pean tunnistama oma muret juuni tippkohtumise pärast, sest ma ei näe arutelus midagi uut, mis kevadise tippkohtumise soovitusi parandada suudab. Need soovitused olid niigi pettumustvalmistavad, sest need ei põhinenud väiksemalgi kriitikal Lissaboni piirangute suhtes ega tagajärgedel, mis olid suutmatusel rakendada mõningaid olulisimaid poliitilisi ja kultuurikavasid, mis sel ajal koostati.
Need on pettumustvalmistavad ka seepärast, et need eiravad kriisi: 10 punkti on kavandatud üldiselt, ilma et nende vahel oleks loogilist seost; need on heade kavatsuste summa, mis siiski ei paista moodustavat poliitikat. Ja me oleme ikka samas olukorras. Samuti ei näe ma käegakatsutavat soovi prioriteete kindlaks määrata. Euroopa probleem on selle konkurentsi tase ülemaailmses süsteemis. Seepärast ei saa Euroopa ühest konkurentsivõime põhitegurist - sotsiaalsest ühtekuuluvusest - mööda vaadata. Ühtekuuluvuseta ei suuda ükski riik, rääkimata rahvusvahelisest rühmitusest, maailmaturule püsima jääda, kuna toimuksid sisekonfliktid, mistõttu riik iga päevaga konkurentsivõimet kaotaks.
Teisest küljest on uuendusküsimus: ei piisa lihtsalt selle mainimisest; peame kehtestama konkreetsed eesmärgid - mis ei ole soovitustes sätestatud - nii toodete kui ka tootmisprotsesside uuendusele eraldatavate vahendite suuruse kohta. Vaid kvaliteet nii tsiviilelus, töös kui ka teisalt kaupade ja teenuste tootmisel suudab Euroopa pärast selle kriisi äärmiselt raskeid tagajärgi tagasi konkurentsivõimelisele alusele asetada. Viimasena tahaksin lisada, et on üks küsimus, mida üldse mainitud ei ole: saame järgida ambitsioonikaid eesmärke, kui meil on ka poliitiline ühtsus. Liikmesriigid sellest ei räägi, nad on teema lõpetanud: Kreeka kriisi kohutav ohjamine on selle tõestuseks.
Ivo Strejček
(CS) Ma olen pärit liikmesriigist, kus elasin kuni 28. või 29. eluaastani keksplaneerimisel põhinevas süsteemis, kus elu reguleerisid viisaastakuplaanid ja kõik need viisaastakuplaanid asendati alati uute plaanidega, sest eelmisi plaane kunagi ei täidetud. Palun andke mulle andeks, kui olen ehk tundlik või liiga tundlik, kui asi puudutab kavandamist, kuidas Euroopa 2020. aastal välja näeb, ja kui selle loomulikult huvitava arutelu ajal ei võta me arvesse seda, mis praegu mitte ainult Kreekas, vaid kogu euroalal juhtub või kui me seda vähem arvesse võtame. Ma olen kogu õhtu väga hoolikalt kuulanud arutelu siin istungisaalis ning kuulsin, et nõutakse rohkem Euroopat, rohkem tsentraliseerimist ja rohkem kontrolli. Tahaksin praegusel hetkel ja sellel arutelul vastata, et vajame vähem tsentraliseerimist, vajame rohkemat turu usaldamist ning vajame rohkem turgu ja turumehhanisme, sest see, mis tegelikult täna toimub mitte üksnes ELis ja mitte üksnes euroalal, vaid ka Ameerika Ühendriikides ja teistes sedalaadi riikides, on kogu riikliku sekkumise uskumatu ebaõnnestumise lugu.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Austatud juhataja! Paljusid kaasparlamendiliikmeid on huvitanud, miks Lissaboni tegevuskava ebaõnnestus ja kas peaksime alustama selle läbikukkumise analüüsimisest, et edasisi samme teha.
Minu arvates seisneb Lissaboni tegevuskava probleem selles, et lõppkokkuvõttes ei olnud see midagi enamat kui mulli lukustatud sümbol, mida tegelikkuses üleüldse ei rakendatud. Lõpuks leidsime, et ühelt poolt oli teooria - Lissaboni tegevuskava -, millest kõik rääkisime, ja teisalt oli tegelikkus, millel ei olnud sellega mingit pistmist.
Seepärast peab minu meelest, arvestades seda kogemust, olema strateegia Euroopa 2020 uus tegevuskava, mida saab jätkata juhul, kui on olemas kõigi institutsioonide - nii Euroopa poliitiliste institutsioonide kui ka riikide poliitiliste institutsioonide - kindel kohustus. Ma rõhutan: kindel kohustus!
See kohustus peab olema ka selline, mida on võimalik kontrollida ja hinnata; see peab olema selline, mille kohta meil teavet on ja mida kohe parandada suudame, kui kohustusi ebaõnnestumiste korral ei täideta. Nii ei leia me end ühestki äärmuslikus olukorrast. Me kas mõistame kõik, et see ühisprojekt vajab kõnealuseid vahendeid, et edasi minna, või oleme varsti samasuguses olukorras.
Jo Leinen
- (DE) Austatud juhataja! Lissaboni strateegia teema oli konkurentsivõime ja see oli väga tugevalt ühepoolne majandusstrateegia, mis on muidugi osaliselt ebaõnnestunud. Mul on seepärast väga hea meel, et ELi 2020. aasta strateegia on nüüd jätkusuutlikkus. See on õige tee ja hõlmab ka paremat tasakaalu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaarengu ning vajaduste vahel.
Jätkusuutlikkuse nõrk külg on see, et see on väga üldine mõiste, millel samuti puudub aines. Seepärast peame selle konkreetsemaks muutma. Seoses sellega on komisjoni dokument liiga laialivalguv, kuna selleks, et me seda rakendada saaksime, on pildilt liiga palju tükikesi puudu. Ressursitõhus Euroopa on õige lähenemisviis - meil on napp energiavaru ja napp toormevaru -, kuid puuduvad eesmärgid ja vahendid, et viia meid tootmises ja tarbimises ressursitõhususe punkti. Seoses sellega loodan, et juunikuuks on meil midagi palju käegakatsutavamat ja me teame täpselt, mida igaüks meist tegema peab - mida teeb komisjon, mida parlament ja mida liikmesriigid tegema peavad.
Seoses kõnealuse ressursitõhusa Euroopaga tundub, et keskkond on pisut unarusse jäetud, sest õhk, vesi, maa ja ka ökosüsteemid on samuti ressursid. See on täielikult kaotatud. Seepärast tahaksin kuulda rohkemat keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonilt selle kohta, mida sellega seoses ette võtta tahame. Elurikkuse strateegia on ebaõnnestunud. Muidugi on koostatud uus strateegia, mis meid 2020. aastasse viib, ja seda küsimust tuleb kõnealuses strateegias arvesse võtta.
Kliimakaitset on palju kordi siia ja sinna pillutatud. Ma usun, et meil on vaja suurendada süsinikdioksiidiheite vähendamise eesmärki 20 protsendilt 30 protsendile ning vajame energiatõhususe jaoks kohustuslikke eesmärke. See on ikkagi liiga ebamäärane - peame selle õiguslikult siduvaks muutma.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Euroopa 2020. aasta strateegial, mida parajasti arutame, on eelkõige ideoloogiline mõõde. See väljendab paljusid kiiduväärseid eesmärke, nagu tööjõu osaluse suurendamine ja et 40% Euroopa kodanikest saaksid kõrgharidusdiplomi ning ka kulutuste suurendamine uuendusele. On veider, et riikide jaoks, mis ei täida kohustust rakendada selliseid ilusaid ideid, ei ole ette nähtud mingeid sanktsioone. Võib jääda mulje, et strateegia autorid ei pööra vähimatki tähelepanu raskele kriisile Kreekas või sellele, mis võib juhtuda Hispaanias ja Portugalis - sündmustele, mis võivad tuua kaasa mitte üksnes euroala lagunemise, vaid ka Euroopa Liidu õõnestamise.
Sellisel Euroopa jaoks dramaatilisel hetkel esitatakse näiteks pidevalt soovitust vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% - miski, mis lämmatab Kesk- ja Ida-Euroopa riikide, sealhulgas Poola, majanduse. Need riigid võivad kaotada ka ühtekuuluvuspoliitikale kehtestatud piirangute tõttu. On palju viiteid sellele, et utoopilisel ja sotsialistlikul projektil 2020 on sama saatus nagu Lissaboni strateegial. Lootkem, et see vahepeal rohkem kahju ei tee!
Danuta Maria Hübner
Austatud juhataja! Selleks et mis tahes strateegia oleks tõhus, on minu meelest hädavajalik luua eesmärkide ja olemasolevate poliitikavahendite tugevad sidemed ja ma näen ELi 2020. aasta strateegia rakendusmehhanismidena nelja peamist poliitikavahendit.
Esiteks on kõige olulisem siseturu reguleerimine, mis stimuleerib konkurentsi ja majandusdünaamikat ning tunnustab sotsiaalseid kohustusi, mis tulenevad majandusintegratsioonist. Selles küsimuses tahaksin toetada jõuliselt seda, mida ütles Malcolm Harbour.
Teisena on selleks kapitaliinvesteeringud transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooniinfrastruktuuri. Me vajame kapitaliinvesteeringuid enneolematult laias ulatuses. Nii avaliku kui ka erasektori rahastamine tuleb seepärast koondada; eelkõige tuleb jõuliselt edendada avaliku ja erasektori partnerlust ning Euroopa finantsinstitutsioone tuleb tugevdada, et saada üle majanduskasvu rahastamise takistustest, mille on tekitanud riikide eelarvepuudujäägi ja võlgade ostjad.
Kolmandana on selleks riiklikud kulutused Euroopa eelarve kaudu. Kuna ELi eesmärgid on eelkõige horisontaalsed, mitte sektoripõhised, peaks ELi eelarve kulutused põhinema ühtsel lähenemisviisil arengule koos tugevdatud finants- ja korraldusvahenditega, ja edendama majanduste avamist ülemaailmsele konkurentsile.
Neljandana on selleks riigi eelarvekulutuste kooskõlastamine prioriteetsetes valdkondades avatud kooskõlastamismeetodi kaudu. Selle meetodi pehmed mehhanismid - isegi kui neid on täiustatud - suudavad aga meid kahjuks kõigest natuke ELi 2020. aasta kooskõlastatud eesmärkide suunas edasi viia. Seega võib see olla üksnes toetusvahend.
Euroopa kooskõlastamine peab keskenduma valdkondadele, kus on olemas tõeline Euroopa lisaväärtus või kus see areneda võib, ja kus see ei kahjusta konkurentsi. Olemasolevaid poliitikavahendeid tuleb kasutada viisil, mis tagab, et välditakse tavapärase valdkondliku tööstuspoliitika ajendatud jõulise sekkuva kasvumudeli lõksu. See võib kahjustada investeeringuid ja Euroopa ettevõtluse atraktiivsust, vähendades selle kasvupotentsiaali. EL 2020 peab olema majanduskasvu ja töökohtade strateegia, sest muud valikuvõimalust ei ole.
Kader Arif
- (FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Finants-, majandus- ja sotsiaalne kriis, mida läbi elame, on enneolematu. See annab meie mandrile ja selle elanikele raske hoobi, põhjustab tohutuid sotsiaalseid ja inimlikke probleeme.
Töötus suureneb pidevalt. Miljonid eurooplased on juba töötud ja see arv kasvab iga päevaga. Reaktsioon peab olema poliitiline, jõuline, kiire ja kooskõlastatud ning selles tuleb võtta arvesse ränka keskkonnakriisi, mida läbi elame ja mis nõuab uut arengumudelit.
Need paljud kriisid tekitavad meie kaaskodanike hulgas palju ootusi ja lootusi, millele strateegia Euroopa 2020 oleks pidanud vastama. Nende erakordse ulatusega väljakutsetega silmitsi seistes ei ole reageering teoks saanud ja mul on sellest kahju. Märtsis Euroopa Nõukogus sätestatud suunised ei ole oma ülesannete kõrgusel. Ei ole enesekindlust ega eesmärke -, kuid kahjuks see mind enam ei üllata.
Teie, nõukogu ja komisjoni liikmed, teie ja teie volinikud hooplete igal pool oma poliitika sidususega. Mul on aga mulje, et see on teil kõigest varimõiste oma meetmete puudumise maskeerimiseks. Teil ei ole sidusat strateegiat, mis ühendaks majandus-, sotsiaal-, kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või teadusuuringute poliitika, et tagada säästev ja aus areng.
Lisaks sellele ei ole kuskil Euroopa kaubandusega seotud meetmete välismõõdet või peitub see puutumatu liberaalse globaalse Euroopa dogma egiidi all. Tahame, et kaubandus oleks nõuetekohane vahend, mis aitab luua töökohti ja majanduskasvu, võidelda vaesuse vastu ja edendada arengut.
Taotlete aga - mitte tehnilistel, vaid poliitilistel põhjustel - eri eesmärki: vähendate üksteise võidu kulusid, kärbite palkasid, sõlmite kahepoolseid vabakaubanduslepinguid mitmepoolsuse kahjuks, põhjustades niimoodi sotsiaalset ja maksudumpingut. See poliitika vastutab liiga paljude töökaotuste, liiga paljude ümberpaigutamiste ja liiga suure sotsiaalse kahju eest, et sellisel kujul jätkuda.
Kokkuvõtteks eeldame, et komisjon ja nõukogu süütavad taas Euroopa vaimu ja heidavad kõrvale riikliku omakasupüüdlikkuse, et teha Euroopast peale jõukuse ka solidaarsuse varjupaik. Tagada, et Euroopa näitab endast erinevat pilti mitte üksnes omaenda kodanikele, vaid ka ülejäänud maailmale - see on resolutsiooni mõte, mille koostas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis.
Richard Seeber
- (DE) Austatud juhataja! Tegelikult ei ole suurt mõtet kommenteerida siinse parlamendi poliitiliste parem- ja vasakäärte tehtud märkusi, kuna need on tegelikult ebaolulised siin mõistlikul täiskogul, mida peavad üleval poliitilised jõud, keda huvitab areng Euroopas. Kui aga ELi 2020. aasta strateegiat võrreldakse nüüd kommunistliku viisaaastaku plaaniga, peame käskima neil inimestel otsida õpikust üles majanduspoliitika ja lugeda selle ajalugu. Siis näevad nad erinevusi.
Need, kes on kaugel vasakul - mitte need mõistlikud jõud siin, kes istuvad meist natuke vasakul - ütlevad nüüd, et Euroopa peaks enam või vähem kommunismiaegadesse tagasi minema. Kahjuks on osa Euroopast kogenud kommunismi ja me kõik teame, mis sellest sai. Võime soovida paljusid asju, kuid oluline on, et võimaldaksime oma kodanikel elada väärikat ja jõukat elu, kus nad saavad nautida haridust ja teisi ühiskonna pakutavaid teenuseid.
Seetõttu on meie kui poliitilise süsteemi jaoks samuti oluline kaaluda, kuidas olemasolevaid vahendeid võimalikult parimal viisil kasutada saame. Tegemist on lihtsalt küsimusega selle kavandamise elluviimisest. Iga perekond ja iga kohalik organ kaalub, mida oma vahenditega teha, et veenduda, et ta saab teatava aja jooksul edusamme teha. See on mõistlik asi, mida teha.
Seni on üksnes turumajandus - millel on piirid, mitte kitsendusteta turg - tegelikult suutnud neid teenuseid pika aja jooksul osutada. Seetõttu on mõistlik, et kaaluksime Euroopa tasandil, kuidas seda turumajandust Euroopas korraldada saame. Mõelda pelgalt riigipiiride raames ei ole enam edukas strateegia ning on määratud läbikukkumisele. Seepärast peame kaaluma seda, kuidas kõnealune Euroopa turg rahvast teenima panna. Asi ei ole konkurentsivõimes kui sellises, vaid tagamises, et Euroopa on konkurentsivõimeline, et neile inimestele oleks võimalik teenuseid osutada. Selles on kogu arutelu mõte.
Paljud kaasparlamendiliikmed on juba üksikasjadesse laskunud. Tahaksin ise piirduda nende üldiste väidetega. Neile seal äärtes peame aga aegajalt ütlema, et nad mõtleksid, mida ütleksid, kuid eelkõige loeks ajalooraamatuid!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hetkel on töötuse määr Euroopa Liidus jõudnud 10 protsendini, samal ajal, kui noorte töötuse määr on jõudnud 20 protsendini. Sel aastal ei olnud 1. mail, rahvusvahelisel töötajate päeval, tähistamiseks põhjust, sest Euroopa Liidus on 23 miljonit töötut.
Peame tegema selgelt kindlaks, millised sektorid ELis nõuavad töökohtade tagamiseks investeeringuid. Vaid haridus võimaldab meil anda noortele oskused, mida nad töö saamiseks ja inimväärseks äraelamiseks vajavad. Ka investeeringud põllumajandusse tagavad, et Euroopa Liit võib rahuldada esmavajadused seoses toidu ja biokütustega.
Investeeringud transpordi infrastruktuuri on üliolulised. Sel aastal vaatame läbi TEN-Ti prioriteetsete projektide nimekirja. EL vajab kiirraudteetranspordi võrku, mis teenindab kõiki Euroopa Liidu pealinnu ja Euroopa suuremaid linnu. EL peab ka moderniseerima maanteeinfrastruktuuri, sadamad ja lennuväljad. Ma arvan, et Euroopa Liit peab investeerima esmajärjekorras transpordi infrastruktuuri arengusse Ida-Euroopas. See on ainus viis, kuidas võimaldada meile tõeliselt tõhus siseturg. Kõik need projektid nõuavad aga rahalisi vahendeid, mis ulatuvad miljarditesse eurodesse, mis korvatakse riigieelarvetest maksude ja lõivude kaudu ning eriti loodud töökohtade ja majandusliku arengu kaudu.
Lisaks sellele vähendavad investeeringud energia infrastruktuuri, energiatõhususse ja taastuvatesse energiaallikatesse ELi energiasõltuvust ning loovad 2030. aastaks umbkaudu 2,7 miljonit uut töökohta. Ent investeerimise asemel arukate linnade algatusse märkame, et rohkem kui 150 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise kavast jääb kulutamata. Lisaks peab Euroopa Liit investeerima teadusuuringutesse ja Euroopa tööstuse säästvasse arengusse.
Austatud juhataja! Tahaksin lõpetada üleskutsega komisjonile ja nõukogule luua nende avaliku sektori töötajate toetamiseks, kes on majanduskriisi tõttu töö kaotanud, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile sarnane vahend.
Enikő Győri
(HU Head kolleegid! Arvan, et me kõik teame, milline suur ülesanne meid ees ootab. Peame sõnastama ühisstrateegia liikmesriikide ja Euroopa Liidu institutsioonide jaoks, mis tagab, et kriisi järelmõjudega tegeletakse, võimaldades samal ajal liidul ja kõigil selle liikmesriikidel olla ülemaailmses majanduskeskkonnas konkurentsivõimelised ja areneda keskkonnasäästlikul viisil nii, et kõik liidu kodanikud tunnevad kohe, et nende elatustase tõuseb isegi lühikeses perspektiivis.
Tahaksin siiski teha kaks märkust uue strateegia kohta, mis minu meelest hõlmab põhilisi asju, kuid oluline on mainida kahte asja. Esiteks on seoses kvantifitseeritavate eesmärkidega õigustatud teatav ettevaatus ja kaalutlemine. Need eesmärgid võivad olla ambitsioonikad, ent realistlikud ja saavutatavad, võttes arvesse seda, kust iga liikmesriik alustas ning riigi suutlikkust. Vaesus tähendab ühte asja Ühendkuningriigis ja teist asja Bulgaarias. Meie haridussüsteemid on erinevad. Tekib näiteks küsimus, kas ülikoolidiplomiga inimeste osakaalu suurendamine 40 protsendini tasub end igal pool ära või kas me ei suurenda pelgalt töötute ülikoolilõpetanute arvu. Ma arvan siiski, et kutseõppe parandamine tuleks igal juhul meie eesmärkide hulka lisada.
Minu teine märkus on see, et strateegia peaks tugevdama ELi sisemist ühtekuuluvust, teisisõnu selle lähenemist. Olen nõus, et keskse tähtsusega sektorid peaksid saama abi, kuna need moodustavad Euroopa majanduse käimapanev jõu. Samal ajal tuleb tuletada meelde, et sisemised erinevused 27 liikmesriigi vahel erinevates arenguetappides üksnes suureneksid, kui järgiksime ühepoolset majandusliku arengu poliitikat, mis rõhutas konkurentsivõimet, ilma et oleks käsitlenud liikmesriikide omapära. Ilma sisemise ühtekuuluvuseta ei saa olla mingit välist konkurentsivõimet. Vahe kaotamine vähearenenud piirkondadega tähendaks laiemaid turge, tõhusat nõudlust ja uuenduspotentsiaali kogu liidu jaoks, nõudes samal ajal vähem sotsiaalhooldust. Vähemarenenud piirkondade jaoks tuleb kehtestada raamistik, mis võimaldab neil siseturu võimalusi ära kasutada. Aja jooksul muutub seega igaüks omal jõul konkurentsivõimeliseks. Ma loodan, et me uues strateegias ühtekuuluvuspoliitikale ruumi leiame.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Täna arutleme sellise Euroopa Liidu üle, mida 10 aasta pärast näha sooviksime. Praegu on töötus, eriti noorte hulgas, üks Euroopa Liidu suurimaid probleeme ja kahjuks sunnib see meid viitama tänastele noortele kui praeguse ajastu kadunud põlvkonnale. Räägime uute töökohtade loomisest, keskkonnakaitsest; räägime noorte algatuste edendamisest, toetusest haridussüsteemile, paljudest teistest olulistest teguritest, kuid enamasti räägime neist otsekui need oleksid eraldi asjad ning me ei oska tervikpilti kokku panna. Kahjuks on mul praeguseid ettepanekuid ELi Euroopa 2020. aasta strateegia kohta lugedes tunne, et see võib taas kord pelgalt sõnadeks jääda, kui me ei võta arvesse nende arvamusi, kes seda strateegiat rakendama peavad - teisisõnu noorte arvamusi. Tahaksin, et Euroopa 2020. aasta strateegia oleks ühenduslüli majanduse ja ökoloogia vahel, mida just noored rakendada aitavad, et sellest saaks võimalus noortele pakkuda oma teadmisi ja luua Euroopa Liidu tulevikku. Kuna ma ise esindan neid samu noori, kes seda strateegiat rakendavad, tahaksin teha mõne konkreetse ettepaneku. Esiteks edendagem keskkonnasäästlike töökohtade loomist ehk andkem võimalusi toetada rohkem ettevõtteid, kes loovad keskkonnasäästlikke töökohti ja palkavad noori, olgu siis põllumajandus-, tootmis- või transpordi- ja teenustesektoris! Teiseks pöörakem rohkem tähelepanu keskkonnakaitsele või täpsemalt keskkonnaalasele haridusele, integreerides seda hariduskavadesse ja tutvustades seda kui uut õppeainet! Kui me need kaks sammu astunud oleme, ahvatleme keskkonnasäästliku majanduse loomisel osalema rohkem noori: noori, kellel on piisavalt teadmisi, oskusi ja, ma usun, ka otsusekindlust. Ma tahaksin tõesti, et siin Euroopa Parlamendis oleks vähem skeptitsismi ja vähem selliseid alusetuid võrdlusi, nagu need, mida eile kuulsime, ja et oleks rohkem otsusekindlust, optimismi ja ühtsust.
Petru Constantin Luhan
(RO) Ma olen veendunud, et Euroopa 2020 loob majanduslikumalt võimsama ja uuenduslikuma Euroopa. Olen samuti veendunud, et tuleme edukalt praegusest majandus- ja finantskriisist välja, sest meil on seoses uuendusliku tööturu ja ka loodusressurssidega tohutu potentsiaal. Ma tervitan komisjoni jõupingutusi, et meile seda teatist tutvustada.
Tunnen aga kohustust tõstatada aruteluks küsimus ühtekuuluvuspoliitikast ning väljendada rahulolematust seoses sellega, et meie tee Lissaboni strateegia rakendamise suunas paistab olevat suunda muutnud. Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine hõlmab ka muid tegureid peale majanduskasvuga seotud tegurite, mis on arukad, jätkusuutlikud ja soodustavad kaasamist. Kodanikud ütlevad meie ja meie valitud esindajate kaudu, et neil on ikka veel vaja investeeringuid infrastruktuuri, juurdepääsu teenustele ja arengule kõikides piirkondades, ükskõik kui eraldatud need ka ei oleks.
Ajavahemikuks 2007-2013 kehtestatud prioriteedid on näidanud, kui suur on vajadus infrastruktuuri parandamise ning majanduse konkurentsivõime toetamise järele lähenemispiirkondades. Majanduste vastastikune sõltuvus näitab vajadust ühtekuuluvuse ja tagamise järele, et [...]
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Sylvana Rapti
- (EL) Austatud juhataja! Lubage mul alustada, avaldades sellelt Euroopa Parlamendi kõnelavalt kaastunnet oma kolme kaasmaalase pärast, kes täna vahejuhtumites Ateenas tapeti. Mul on siiralt kahju, et me ei kuulnud komisjoni nimel president Barrosolt kaastundeavaldusi! Ma loodan, et volinik Rehn, kes teda esindab, selle oma teises avalduses heastab.
Teine asi, mida öelda tahan, on see, et komisjon peab tegutsema praegu, sest mida kauem viivitate lahenduse leidmisega probleemidele, millega Euroopa praegu silmitsi seisab - ja seega ka Kreeka probleemile -, seda rohkem te 2020. aasta eesmärke kahjustate. 2020 põhineb 2010. aastal. Vaesuse vähendamise eesmärk põhineb tänasel päeval. Kreeka ei suuda nende meetmetega, mida ta sunnitud võtma on, sellele eesmärgile kaasa aidata.
Peate Kreekat aitama, sest vastasel juhul ei ole sellel 40 protsendil ülikoolilõpetanul tulevikus töökohti. Mõelge sellele ja tegutsege nüüd ja praegu!
Elisabeth Schroedter
(DE) Suur tänu teile, austatud juhataja! José Manuel Barroso kõneles meetmetest, mida seoses Euroopa 2020. aasta strateegiaga võtta tuleb, kuid lahkus siis istungisaalist. Nüüd jääb ta ilma ühest kõige olulisemast meetmest. Seepärast pöördun eesistujariik Hispaania poole ja tänan nõukogu ametisolevat eesistujat siia jäämise ja arutelu lõpuni jälgimise eest!
Üks kõige olulisematest meetmetest, mida Euroopa 2020. aasta kontekstis võtta tuleb, on säästva arengu rakendamine, et keskkonnasäästlike töökohtade potentsiaali ära kasutada. See nõuab kõikehõlmavat algatust seoses nende potentsiaalsete keskkonnasäästlike töökohtadega. Seoses sellega tuleb tagada, et ümberkujundamisi ja töötajate õigusi samuti arvesse võetakse ja et koolituse ja täiendõppe jaoks on kehtestatud algatused. Ma tean, et eesistujariigid Hispaania ja Belgia teevad sellega tööd ja tahaksin eriti julgustada teid jätkama ja nõnda toimima ning esitama enne aasta lõppu nõukogu algatuse.
John Bufton
Austatud juhataja! Arutleme Euroopa 2020. aasta üle - mis saabub 10 aasta pärast -, kuid ma arvan, et peaksime ehk analüüsima viimast 10 tundi. Sain sügava kurbusega teada surmajuhtumitest Kreekas - see on väga kurb. Mul on nendest perekondadest kahju ja ma avaldan kaastunnet nende vaeste inimeste peredele ja sõpradele, kes surid. Ometi hoiatasin mõni nädal tagasi parlamendis tsiviilrahutuste eest olukorra pärast euroalaga ja probleemide pärast, millega see nüüd silmitsi seisab.
Arvan, et parlamendil, komisjonil ja nõukogul on aeg tunnistada tõsiasja, et euroala on vigane: see ei toimi! Oleme näinud probleeme Kreekas. Mul on tunne, et see kandub edasi Hispaaniasse, ja kas enne kui rohkem elusid kaotatakse, ei oleks aeg mõningaseks aususeks siin, ja kas me ei peaks tõesti vaatama olukordi seoses euroala riikidega ning tunnistama, et see on vigane?
Piotr Borys
(PL) Austatud juhataja! ELi majandus on jätkuvalt kõige tugevam, kuid see nn eldorado ei pruugi igavesti kesta. Kriis ja traagilised sündmused Kreekas on meile näidanud, et peame täna ambitsioonikast Euroopa 2020. aasta strateegiast järeldusi tegema. Vastandusena Lissaboni strateegiale vajame Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel julgust ja järjepidevust. Meist sõltub, kas võimaldame tulevastel põlvkondadel elada ühtekuuluvas ja jõukas Euroopas või kas jätame nad Euroopasse, mida valitseb kriis.
Praegu ei ole 30% eurooplastest kutsekvalifikatsiooni. See selgitab haridusega seotud ambitsioonikaid plaane: vähendada enneaegselt koolist lahkujate arvu 10 protsendini ja et 16 miljonit inimest saaksid kõrghariduse. Seepärast võib minu pöördumise kokku võtta, öeldes, et peame praegu väga teadlikult ja kiiresti tegelema suurte haridusprobleemidega. Ma nõuan kõigilt ELi institutsioonidelt ja liikmesriikidelt kooskõlastatud ja väga järjekindlaid meetmeid.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kahju, et komisjoni president siia ei jäänud, isegi kui tal on mõned olulised ülesanded, kuigi minu arvates on Euroopa 2020 ülimalt oluline strateegiadokument ja ma ei tea, mis võiks presidendi jaoks praegu tähtsam olla.
Arutelu põhjal, mis siin poliitilise spektri lõikes toimus, on siiski selge, et see dokument ei ole Euroopa Parlamendis mingit suurt entusiasmi tekitanud. Tuleb märkida objektiivselt, et olukord Euroopas on dokumendi kavandamise ajal väga keeruline ja see peab saama valmis ühe veel mäletatava rängima majanduskriisi taustal. Minu arvates on seepärast üks kõige olulisemaid asju, mida strateegia peab lahendama, nende majanduslikult kõige haavatavamate inimeste kaitsmine, kes elasid enne kriisi rasketes oludes, kes praegu jätkuvalt sellistes oludes elavad ja kes kriisi ei põhjustanud.
Ma arvan seepärast - ja see on konkreetne soovitus seoses selle dokumendiga -, et oleks hea, kui suunist, mida kohaldatakse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse valdkonna suhtes, süvalaiendataks, et see ei oleks teisejärguline suunis, mida kohaldatakse üksnes tööhõivevaldkonna suhtes, vaid et see oleks valdkonnaülene suunis, mida kohaldatakse kõigi teiste oluliste valdkondade suhtes.
Krisztina Morvai
(HU) Tuleviku Euroopa strateegia rajaneb kahel väärtussüsteemil ja tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et neid kahte väärtussüsteemi on võimalik sobitada üksnes suurte raskustega - kui üldse -, ja seega peaksime nende vahel valima. Ühe väärtussüsteemi võtmesõnad on konkurentsivõime, majanduskasv, globaliseerumine, samal ajal, kui teise võtmesõna on jätkusuutlikkus. Räägime jätkusuutlikkusest keskkonna mõttes. Teame, et pealesunnitud majanduskasvul ja globaliseerumisel on keskkonnale oma tagajärjed. Küsimus ei ole jätkusuutlikkuses. Me räägime jätkusuutlikkusest sotsiaalses mõttes. Need inimesed, teiste hulgas väikepõllumehed, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes ülekuumenenud konkurentsi ja globaliseerumisega sammu pidada ei suuda, langevad välja ja vaesestuvad. See on täiesti vastupidine jätkusuutlikkusele sotsiaalses mõttes. Minu valijaskond ja mina ise oleme arvamusel, et nende kahe väärtussüsteemi vahel peame valima jätkusuutlikkuse.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Tahaksin alustada, vastates otsesele küsimusele, mille esitas mulle Lajos Bokros. Sellele teemale viitasid ka Sergio Gaetano Cofferati, kes ei ole kohal, ja Pilar del Castillo Vera, keda samuti ei ole kohal. Ka teised on sellele viidanud.
Miks Lissaboni strateegia ebaõnnestus? See oli otsene küsimus, mille esitas Lajos Bokros.
Ma usun kindlalt, et selleks on palju põhjuseid ja oleks veidi ülepaisutatud ja ülbe olukorda lihtsustada püüda. Kuid kui ma peaksin valima ühe neist põhjustest, et selgitada, miks Lissaboni strateegia ebaõnnestus, siis arvan, et kõige veenvam on see, et Euroopa Liit - mis võttis sel ajal vastu ühtse turu, mis võttis vastu ühisraha - ei ole majandusliidu suunas vajalikke samme astunud. Seda sammu ei ole astutud!
Maastrichti lepingus räägiti majandus- ja rahaliidust. Oleme jäänud rahaliitu ega ole edasi majandusliitu liikunud.
Seepärast usun, et Euroopa 2020. aasta strateegia peab olema liidu jaoks ühe uue etapi osa, milleks on samm majandusliidu suunas. See majandusliit tähendab peamiselt liidu majanduslikku ja sotsiaalset juhtimist.
Selle majandusliidu üks oluline element on kasvustrateegia ja kvaliteetsete töökohtade loomine, mis ongi selle arutelu eesmärk. See on arutelu, mis on minu meelest väga huvitav ja väga rikkalik panuste mõttes ning sellel on ka uued, olulised mõõtmed, mis ei olnud osa Lissaboni strateegiast ning millele ei pandud samasugust rõhku. Näiteks tehnoloogiamõõde või sotsiaalne mõõde, mida mainisid Sergio Gaetano Cofferati, Alejandro Cercas ja Kader Arif, ja kliimamuutuste vastu võitlemise mõõde, mis seondub sellega, mida räägib Elisabeth Schroedter.
Majandusliitu ei ole võimalik aga saavutada lihtsalt kasvustrateegia ja kvaliteetsete töökohtade loomise abil. See ei ole kõik! See vastaks Rebecca Harmsi küsimusele, keda praegu kohal ei ole.
Seepärast vajame midagi, millega töötab volinik Rehn - kes järgmisena sõna võtab - ja millele ma varem viitasin. Vajame majanduspoliitika, tööhõivepoliitika ja sotsiaalpoliitika kooskõlastamist, mida Euroopas ei ole juhtunud ning mida ei juhtunud Lissaboni strateegiaga.
See on samuti midagi, mida Lissaboni strateegia meilt nõuab. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatakse, et liikmesriigid peavad, on kohustatud - see ei ole valikuline - kooskõlastama oma majanduspoliitika ja tööhõivepoliitika. Nad võiksid ka, kui tahaksid - ja minu arvates peaksid - oma sotsiaalpoliitika kooskõlastama.
Lisaks kasvustrateegiale ja töökohtade loomisele ning majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamisele vajame finantsurgude Euroopa järelevalvet. See on järelevalvepakett, millele ma enne viitasin ja mille kohta Guy Verhofstadtilt vastuse sain. Mul on hea meel, et ta pooldab seda, et Euroopa Parlament võtab niipea kui võimalik vastu seisukoha finantsjärelevalve paketi vastu.
Lisaks sellele midagi, mida José Manuel Barroso oma kõnes eriliselt rõhutas: meil peab olema välismõõde. Euroopa majandusliidul peab olema välismõõde; ühtne välispositsioon -, eriti G20s. Ma viitan José Manuel Barroso sõnadele, millega ma täielikult nõus olen.
Majandusliidu jaoks on meil vaja ka juhtimisinstitutsioone: Euroopa Ülemkogu, kes strateegilised põhimõtted käivitab; komisjoni, kes strateegiat jälgib ja teostab ning seadusandlikke organeid strateegia jaoks: nõukogu ja Euroopa Parlamenti.
Lisaks sellele vajame vahendeid selle strateegia stimuleerimiseks, nagu struktuurifondidele ja Euroopa fondidele loa andmine selle strateegia juhtimiseks, midagi, mida Lissaboni strateegia aastate jooksul just ei juhtunud - või vähemalt suures ulatuses ei juhtunud.
See on see, mis minu meelest Euroopa Liidus juba toimub: samm edasi järgmisse etappi. Etappi, mida nõuab 21. sajand. See etapp on globaliseerumise etapp - milleks on majandusliit. Mitte ainult siseturg või rahaliit, vaid ka majandusliit. See on tee, mida mööda peame minema, ja peame tegema seda järjepidevalt, institutsioonilise dialoogiga, nagu see, mis siin täna pärastlõunal parajasti toimub, ja meil tuleb seda teha nii kiiresti kui võimalik.
Ma arvan, et see on miski, mida Euroopa elanikud meilt kõigilt paluvad.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja, soovin teid tänada väga rikkaliku ja vastutustundliku arutelu eest tänasel õhtul ning lubage mul parandada ka ühte väidet seoses president Barrosoga. Ta väljendas kaastunnet komisjoni nimel. Tahan tema avaldusega liituda ja väljendada kaastunnet täna Ateenas toimunud vägivalla ohvrite perekondadele ja sõpradele. Lahkarvamused demokraatias on normaalsed, kuid vägivalla kasutamine on vastuvõetamatu.
Säästlik areng ja töökohtade loomine on tõepoolest Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes ja tahaksin öelda mõne sõna finantsstabiilsuse kohta, mis on vajalik tingimus säästva arengu ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide juurde suundumisel. Võite nimetada seda "Euroopa 2010. aasta strateegiaks”, sest vajame seda, et olla edukad Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
Euroala liikmesriikide eelmise pühapäeva otsus käivitada koordineeritud ja tingimusliku finantsabi mehhanism Kreeka jaoks ei olnud lihtne, kuid see oli vajalik otsus. See oli vastutustundlik ja õige tegu. Komisjoni ülesanne on nüüd tagada, et kahepoolne käivitamine on koordineeritud ning tingimuslikkust süstemaatiliselt ja rangelt kohaldatakse.
Finantsabi annab Kreekale hingamisruumi, et taastada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning samuti üldine majanduslik konkurentsivõime. See ei ole üksnes Kreeka huvides, vaid finantsstabiilsuse tagamise huvides Euroopas vältimaks n-ö põõsatulekahju muutumist Kreekas metsatulekahjuks Euroopas. Finantsstabiilsus on vajalik Euroopa jätkuvaks majanduslikuks taastumiseks säästva arengu ja töökohtade loomise abil.
Mõned teist mainisid nakatumisohtu ja muret seoses teiste euroala või Euroopa Liidu riikidega. Keegi ei saa eitada, et viimastel päevadel ja nädalatel on finantsturgudel esinenud pingeid, kuid nagu kõikidel finantsturgudel, on seal märkimisväärset ületamist. Kõik euroala liikmesriigid võtavad meetmeid oma riigi rahanduse tugevdamiseks, sealhulgas Portugal ja Hispaania.
Kreeka on euroalal ja nüüd Euroopa Liidus ainulaadne ning eriline juhtum. Konkreetselt hoolitsevad Kreeka eest euroala liikmesriigid koos komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga. Olen kindel, et oleme edukad ja ületame heidutavad väljakutsed.
Samuti peame õppima kriisi õppetundidest; see on oluline Euroopa 2020. aasta strateegia majandusliku juhtimise seisukohast. Viimased arengud Euroopa majanduses, sealhulgas Kreekas, on näidanud, et Euroopas on tungiv ja kiireloomuline vajadus tugevdada majanduslikku juhtimist. Järgmisel nädalal esitab komisjon konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas saame tugevdada majanduspoliitika koordineerimist ja liikmesriikide eelarvejärelevalvet Euroopa Liidus.
Majandus- ja rahaliidus on "R” olnud palju tugevam kui "M”. On viimane aeg elustada "M”. See oli ka majandus- ja rahaliidu asutajate põhiidee. Meie juhtiv põhimõte on see, et ennetamine on alati tõhusam kui korrigeerimine, ja seega tuginevad meie ettepanekud ennetamise ning ka korrigeerimise tugevdamisel. Meie ettepanekute peamised koostisosad on kolmekordsed.
Esiteks peame tugevdama stabiilsuse ja kasvu pakti nii selle ennetavate kui korrigeerivate sätete osas. Vajame süstemaatilisemat ja rangemat ennetavat eelarvejärelevalvet, et Kreeka-taolisi juhtumeid enam kunagi ei tekiks.
Teiseks peame minema kaugemale eelarvejärelevalvest. Peame käsitlema makromajanduslikku tasakaalustamatust ja kõrvalekaldumisi konkurentsivõimes ja seega peame tugevdama nii ekspordi konkurentsivõimet, mis on hädavajalik paljudes riikides, kui ka sisenõudlust, kui see on vajalik ja võimalik.
Kolmas koostisosa on kriisilahendusmehhanism. Finantsmehhanism Kreeka jaoks teenib praeguste eesmärkide vahetuid huve. On siiski selge ja vajalik, et peame käivitama püsiva kriisilahendusmehhanismi tugevate seesmiste tingimustega ja ka negatiivsed stiimulid selle kasutamiseks. Nagu president Barroso täna varem ütles, on parem karta kui kahetseda ning tagada, et oleme valmis seisma silmitsi ka kõige mustemate stsenaariumitega.
Kokkuvõtteks. Loodan teie toetusele. Loodan Euroopa Parlamendi peale majandusliku juhtimise toetamisel Euroopas. Samuti kutsun euroala liikmesriikide riigipäid ja valitsusjuhte nagu ka Euroopa Ülemkogu laiemalt reedel toetama meie ettepanekuid ja jätkama kiiresti viivitamata kõnealuste ettepanekute jõustamist reaalsuses. Miks nii? Kuna meil ei ole liigselt aega, siis selle asemel julgustan kõiki võtma otsuseid vastu nii kiiresti kui võimalik, et saaksime muuta Euroopa 2020. aasta strateegia edukaks ja luua tõelised alused jätkusuutlikuks arenguks ja töökohtade loomiseks Euroopas. Seda meie kodanikud meilt ootavad.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisel istungjärgul mais.
(Istung katkestati viieks minutiks tehnilistel põhjustel)
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) Euroopa on läbimas ülemaailmsest majanduskriisist põhjustatud rasket perioodi, taastumine on endiselt habras ja liikmesriigid maksavad erinevat hinda kriisi ületamiseks. Euroopa Liit vajab uut strateegiat, mis on suunatud uute töökohtade loomisele, haridusse investeerimisse, elukestva õppe võimaluste tagamisse ja elutingimuste parandamisse. Tahaksin juhtida tähelepanu ühele komisjoni olulisimale kohustusele vähendada vaesust Euroopas ja suurendada sotsiaalset kaasatust. Tahaksin siiski rõhutada, et püüdes täita kõnealust kohustust, peame võtma konkreetseid meetmeid, näiteks kohustuslike sotsiaalsete miinimumstandardite ja miinumumpalga tugevdamine kogu ELis ning samuti on vajalik kehtestada lisameetmeid, et tagada kõige kaitsetumate sotsiaalsete rühmade kaitse. Samuti tahaksin rõhutada, et uues strateegias sätestatud eesmärgid moodustavad Euroopa kui terviku ühtse eesmärgi, mille poole peame püüdlema meetmete kaudu nii riiklikul kui ELi tasandil. Seega kutsun komisjoni üles jätkama dialoogi liikmesriikidega, et riiklikud otsused vastaksid ELi põhieesmärkidele, sest ainult siis toob strateegia kaasa konkreetsed tulemused lihtsalt toredate hüüdlausete kogumi asemel.
Vasilica Viorica Dăncilă  
kirjalikult. - (RO) On äärmiselt oluline, et nii ühine põllumajanduspoliitika kui ühtekuuluvuspoliitika toetaksid Euroopa tööhõive- ja majanduskasvu strateegiat. Usun, et ühine põllumajanduspoliitika peab tagama kiired lahendused majanduskriisi mõjule põllumajandusettevõtjate jaoks, nagu laenusaamisvõimaluse puudumine põllumajandustootjatele, piirangud sissetulekutele põllumajandusest ja tööpuuduse kasv maapiirkondades. Samuti peab sellega jätkuvalt tagama lahendusi maade mahajätmise ohule, maapiirkondade rahvastikukaole ja vananevale rahvastikule maapiirkondades Euroopa Liidus, et tagada maakogukondade pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus.
Samuti pean mainima, et kõnealuste väljakutsete valguses peab pärast 2013. aastat ühine põllumajanduspoliitika saatma tugevaid signaale ja tagama vastused nii maakogukonna kui laiema ühiskonna muredele tugeva, jätkusuutliku, hästi rahastatud, usaldusväärse ja multifunktsionaalse toidupoliitika abil. Soovin rõhutada kiireloomulist noorte inimeste põlvkondade juurdemeelitamise vajadust maapiirkondadesse ja mõelda välja uusi, alternatiivseid majandusvõimalusi, et tagada jätkusuutlik maakogukond. Usun samuti, et tööpuuduse probleem maapiirkondades tuleks lahendada, tagades mitmekesistamise võimalused ja uued sissetulekuallikad.
Ioan Enciu  
kirjalikult. - Tahan tänada komisjoni ja nõukogu nende avalduste eest uue Euroopa majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kohta. Arvan, et uute energiaalaste eesmärkide seadmine saab võtmeteguriks 2020. aastaks ressursitõhusama Euroopa saavutamisel. Tahan rõhutada komisjonile, et mõned liikmesriigid vajavad erilist toetust suutmaks arendada ja rakendada taastuvaid tehnoloogiaid, et saavutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia 20 % osakaalu eesmärk. Sooviksin rõhutada digitaalse tegevuskava algatuste toetamise positiivset mõju osana juhtivatest uute oskuste ja töökohtade algatustest ning tahaksin näha, et komisjon esitab konkreetseid õigusakti ettepanekuid käsitlemaks võrgukeskkonna arengut, luues vahendid, nii rahanduslikud kui haldusalased, et edendada veebiettevõtjaid ja e-kaubandust. Teadusuuringute ja innovatsiooni seisukohast Euroopas tervitan volinik Máire Geoghegan-Quinni vastust seoses vajadusega parandada teadusuuringute infrastruktuuri uutes liikmesriikides. Uurimisinstituudid ja teadlased ootavad kiiret koordineeritud tegevust komisjoni ja nõukogu poolt, et kõnealust küsimust käsitleda, võimaldamaks neile võrdseid võimalusi raamprogrammides osalemiseks.
João Ferreira  
kirjalikult. - (PT) Sügav kriis, millesse Euroopat domineeriv neoliberalism on mandri viinud, on sundinud 2020. aasta strateegia autorid püüdma mähkida oma eesmärgid sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse retoorikasse - propagandasse, mida on külluslikult propageeritud. Siiski on kõnealuses retoorikas kaotatud "täieliku tööhõive” ja "vaesuse kaotamise” eesmärgid, mida sisaldas viimase eelkäija, Lissaboni strateegia. See aga, mida teame Euroopa 2020. aasta strateegia vahendite kohta jätab, siiski vähe võimalusi kahtlusteks: see on vana strateegia, mille eesmärk on õigustada vanu poliitikaid ja muuta need elujõuliseks tuntud tagajärgedega. Lõpuks. Tööturu suurem paindlikkus ja piirangute kaotamine, siseturu süvendamisele antud ülimuslikkus, veel rohkemate majandussektorite liberaliseerimine ja erastamine ning rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimine ja piirangute kaotamine koos olid vahendid, mis tõid kaasa praeguse olukorra. Selliste vahenditega jätkamine toob kaasa üksnes laostumise ning majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase katastroofi suunas liikumise. Rohkem kui 20 miljonit töötut kasutatakse endiselt edasise tööjõu devalveerimise kehtestamiseks allesjäänud töötajatele, muutes töökindluse puudumise laialdaseks, tööhõive vahelduvaks ning tööpuuduse struktuurseks. Lõpetuseks. Kogu kiitus sotsiaalsele turumajandusele ei tähenda midagi enamat kui üksnes kõikide sotsiaalse elu sektorite, looduse ja loodusvarade kaubanduslikuks muutmist.
Edit Herczog  
Euroopa Liidus seisab majanduskasv paigal ja tööpuudus ületab 10 %. See tähendab, et peame koostama strateegia säästvaks arenguks ja töökohtade loomiseks, mis suudab Euroopa Liitu taaselustada. See sõltub sellest, kas ta suudab uueneda, asetada majanduse uutele alustele ning kas kodanikud suudavad elada vastavalt uuele mõtteviisile. Sellise uuenemise võib Euroopa Liidus kaasa tuua innovatsioon ning teadus- ja arendustegevus. Kodanike tuleviku huvides koostab Euroopa Liit 2020. aasta majanduskasvu strateegiat, mis põhineb innovatsioonil ning teadus- ja arendustegevusel ning mis võiks tagada jätkuva majanduskasvu ja tagada kodanikele uued töökohad.
Ilma ressurssideta ei suuda teadus- ja arendustegevus luua vajalikku finantstausta ja seega ei suuda täielikult ära kasutada innovatsiooni võimalusi. Innovatsioon on võimalik üksnes partnerluse ja vastastikuse toetuse tulemusel. Ressursid tulevad kolmest allikast: EL, liikmesriigid ja erasektor. Innovatsioon ettevõtte tasandil eeldab asjaomaseid inimressursse. Viimast on võimalik saavutada kvaliteetse hariduse ja koolituse kaudu, mida juhitakse koordineerimise kaudu liikmesriikide tasandil. Ülikoolid vajavad toetust, et valmistada ette noori teadlasi, kes suudavad tagada VKEdele pidevaid võimalusi innovatsiooniks. Hariduses on kaks peamist suundumust, mis moodustavad innovatsiivsed võimalused, digiteerimine ja energiatarbimise vähendamine.
Cătălin Sorin Ivan  
kirjalikult. - (RO) Majanduskriisi eskaleerumine Kreekas koos stabiilse umbes 10 % tööpuuduse määra saavutamisega Euroopa Liidus muudab hädavajalikuks rakendada Euroopa 2020. aasta strateegia. Kõnealuste eesmärkide poole püüdlemine peab põhinema usaldusväärsel ühtsel tegevusel, mille eesmärgiks on kriisist väljumine, kusjuures tööhõive on kõnealuse tegevuskava üks võtmepunkte. Nõustume kõik, et ELil peab olema kõrgelt kvalifitseeritud tööjõud, mis on suuteline tegelema väljakutsetega, millega praegu ja tulevikus silmitsi seisame, et luua konkurentsivõimelisem ja jätkusuutlikum majandus. Ilusatest avaldustest praeguste probleemide lahendamiseks siiski ei piisa. Seetõttu tahan teile meelde tuletada, et kiireid investeeringuid tuleb lisaks sobivatesse oskustesse investeerimisele teha ka haridussüsteemidesse eesmärgiga viia need kooskõlla turu vajadustega. Liikmesriigid peavad olema ennetavad endale Euroopa Ülemkogus võetud kohustuste täitmisel. Samuti peavad nad võtma vajalikud meetmed, et aidata ELil väljuda praegusest kriisist ja kiirendada majanduskasvu.
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Kõige olulisem teema arutelus Euroopa 2020. aasta strateegia kohta on vajaduse ja jätkusuutlikkuse väljakutse. Ilmselgelt ei ole Lisaaboni strateegia oma eesmärki täitnud ja nüüd peame olema realistlikud, kui soovime, et Euroopa 2020. aasta strateegia oma eesmärgi suudaks täita. Euroopa 2020. aasta strateegia edukuseks on hädavajalik, et liikmesriigid, ELi asutused ja kõik ühiskonnas osalejad selle kallal koos töötaksid. "Ülalt-alla” ja "alt-üles” lähenemisviisid peavad omavahel kohtuma. Tuleb kehtestada realistlikud sihteesmärgid tööhõive, eelkõige noorte tööalase konkurentsivõime, suurendamiseks. Euroopa haridussüsteemid peavad olema rohkem suunatud teadustegevusele ja innovatsioonile; suurem investeerimine haridusse on vältimatu. Tööturu ja hariduse vahel tuleb luua parem sidusus. Elukestva ja elupõhise õppe mõistet tuleb käsitleda tõsiselt. Pooldan tungivalt paremaid kutseharidussüsteeme ja toetan vajadust teha selles vallas palju tihedamat koostööd erasektoriga. Üha konkurentsivõimelisemas maailmas peab Euroopa olema ambitsioonikas ja pühendunud kõikidel tasanditel. Ilma selleta on meil jälle strateegia, mis meenutab rohkem Nõukogude Liidu viisaastaku plaane. Veenev Euroopa strateegia tugevama Euroopa loomiseks peaks asuma juhtivale positsioonile ülemaailmsel tasandil.
Ádám Kósa  
Integreeritud majandus- ja tööhõivesuunised on ELi 2020. aasta strtaeegia tuum. Seoses tööhõivealaste direktiivide eelnõudega pean oluliseks mainida, et kaasavat majanduskasvu on võimalik saavutada ainult juhul, kui investeeritakse inimestesse. Pikem eluiga iseenesest ei tähenda pikemat viljakat karjääri. Investeerimine tervishoidu on eriti oluline Ungari puhul, kus inimesed surevad palju varasemas eas kui Lääne-Euroopas, samas kui sündimus väheneb. Asjakohaseid võimeid tuleb säilitada ka vanemas eas ja see on võimalik ainult nüüdisaegsema, kättesaadavama tervishoiuteenuse puhul. Teisisõnu: rohkem tuleks mõelda töökohtade juurdepääsetavusele üha suuremale hulgale vanematele inimestele, kes on endiselt aktiivsed. Sellest oleks kasu ka noorematele, kuid puuetega inimestele. Seega on tervishoid eriti oluline (näiteks töötingimuste parandamine, edukam rehabilitatsioon, hea tervise säilitamise hõlbustamine jne). Sellele viidatakse muide 8. suunises (investeerimine inimressursside arendamisse), kuigi ilma erilise rõhuasetuseta või konkreetsete üksikasjadeta. On palju arutelusid tervishoiu kohta Euroopas ja maailmas, aga ühtset lähenemisviisi pole kuskil. Samas peame aru saama, et Euroopa konkurentsivõime tagamiseks pikemas perspektiivis peab sõltuvuse määra säilitama tasakaalus tervema ja aktiivsema elanikkonnaga. Palun, et Euroopa asutused kaaluksid seda oma strateegiates ja nende rakendamises.
Iosif Matula  
Toetan Euroopa 2020. aasta strateegiat majanduskasvu edendamiseks, mis on arukas (põhineb teadmistel ja innovatsioonil), keskkonnasõbralik ja soodustab sotsiaalset kaasatust. Tahaksin, et kõnealust strateegiat rakendataks hästi tasustatud töökohtade loomise ja inimeste elatustaseme tõstmise abil. Kui tahame tugevat tasakaalustatud Euroopat, peame pöörama palju tähelepanu majanduse arengule uute liikmesriikide piirkonnas, et vähendada olemasolevaid lõhesid. On ütlematagi selge, et sobiva infrastruktuuri loomine peab olema prioriteetne.
Tahan rõhutada sümboolse "Noorte liikuvus” algatuse rakendamise olulisust. Peame suurendama Euroopa programmide rahastamist, mille eesmärk on tagada, et haridus on pidevalt ajakohane igal tasandil ja hõlbustada õpetajate, üliõpilaste ja teadlaste liikuvust. Hariduse kvaliteet Euroopa koolides ja ülikoolides peab paranema kooskõlas tööturu nõuetega. Peame kasutama asjakohast poliitikat ja rahastamist, et edendada võõrkeelte õppimist, multidistsiplinaarsust, topelt spetsialiseerumist ülikoolides, mis on olulised seoses saavutustega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning ka noorte inimeste võimaluste suurendamisega tööturul. Samuti tervitan asjaolu, et 2020. aasta strateegias esitatakse noorte tööhõivet käsitlev raamistik Euroopa tasandil.
Rareş-Lucian Niculescu  
Lissaboni strateegia ajalugu on tõestanud, et headest ideedest ja põhimõtetest ei piisa: peamine tegevus on rakendada esitatud meetmed. Kahjuks on majandus- ja rahanduskriis langenud kokku Lissaboni strateegia lõpuga. Siiski usun, et meist oleks vale asetada kogu vastutus kõnealuse programmi läbikukkumise eest kriisile, püüdmata vaadata, kus Euroopa Liit on teinud vigu rakendamisprotsessis. Õppetund annab meile ehk hea aluse edaspidise ELi 2020. aasta strateegia rakendamiseks.
Arvan, et meil on olulisi ühenduse vahendeid uute strateegiate rakendamiseks, millega viitan peamiselt ühtekuuluvuspoliitikale. Siiski tuleb rõhutada, et me ei saa hüljata ühtekuuluvuspoliitika eesmärke rahaliste vahendite ümberjaotamiseks, et saavutada ELi 2020. aasta strateegia rakendamine. See oleks viga, mis tooks kaasa tõsised tagajärjed liikmesriikide jaoks, kes vajavad kõnealuseid vahendeid arengutaseme erinevuste vähendamiseks, mis neid teistest riikidest eraldavad. Selle tagajärjeks oleks ühtekuuluvuse põhimõtte läbikukkumine Euroopa tasandil.
Kristiina Ojuland  
kirjalikult. - (ET) Lugupeetud eesistuja, on äärmiselt tervitatav, et Komisjon on visandanud tulevikkuvaatava "Euroopa 2020. aastal - aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, sest juba liiga pikki aastaid on paljud Euroopa riigid järginud oma majanduse ja rahanduse korraldamisel maksiimi: "Pärast meid tulgu või veeuputus.” Hoolimata komisjoni tänuväärsest tööst strateegia koostamisel, hämmastab see mind oma naiivsusega. Komisjoni vastavasisuline teatis kuvab meie silme ette pildi rohelisest, võrdsest ja sotsiaalturumajanduslikust Euroopast, selgitamata, milliste ressursside toel see saavutatakse. Nõukogude Liidu tavapraktika oli teatud intervallidega lubada kommunismi saabumist kümne aasta pärast, arvestamata tegelikku reaalsust. Ma tahaks loota, et deklaratiivse Lissaboni strateegia läbikukkumise järel ei ole komisjon soovinud välja tulla järjekordse tühisõnalise utoopiaga, millega Euroopa kodanikke petta. Täna ei vaja me unistusi, vaid konkreetseid tegusid, millega päästa Euroopa majandus hääbumast. On viimane aeg alustada tõsiste strukturaalsete reformidega Euroopas, eriti sotsiaalpoliitika valdkonnas, sest senine sotsiaalne heaoluühiskonna mudel ei ole enam jätkusuutlik.
Rovana Plumb  
Vaesuse määra vähendamine minimaalselt 25 % võrra 2020. aastaks on tihedalt seotud tööhõive määra suurendamisega 75 % tasemele. Kvantitatiivne eesmärk vaesuse vähendamiseks on problemaatiline. Vaesus hõlmab majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja hariduslikke aspekte, mis tähendab, et esitatud eesmärkide saavutamiseks on vaja rohkem kvalitatiivseid kui kvantitatiivseid eesmärke.
Rumeenias 2010. aasta märtsis avaldatud ametlikud andmed näitavad tööhõive taset, mis on kõvasti alla miinimumtaseme, mis on kavandatud ELi 2020. aasta strateegias (50 % 75 % asemel), kusjuures allakäiguspiraal jätkub praeguse majanduskriisi tõttu. Naised, üle 45-aastased ja noored inimesed kogevad endiselt kõige rohkem raskusi töö leidmisel. Raske on uskuda, et Rumeenia saavutab kõnealuse eesmärgi 2020. aastaks.
Peame leidma vastused küsimustele seoses kogu potentsiaalse tööjõu panusega ning meie teadmistega erinevate ühiskonna rühmade kohta: naised ja mehed, noored, eakad ning sisserändajad tööturul. Muud küsimused on seotud sellega, kuidas saame vähendada tööpuudust noorte seas ja kuidas saame tõhusalt suurendada naiste osalemist tööturul, laiendades nende kaasamist igas ärivaldkonnas. Kui me ei suuda anda selget vastust nendele küsimustele, ootab kahte eesmärki seoses tööhõive kasvu ja vaesuse taseme vähenemisega sama saatus kui Lissaboni strateegiat.
Georgios Stavrakakis  
Tahaksin väljendada oma rahulolu märtsis toimunud ülemkogu järeldustega, sest viimastes tunnustatakse ühtekuuluvuspoliitika olulisust Euroopa 2020. aasta strateegia raamistikus ning seega vähendavad need märkimisväärset lõhet, mis esines komisjoni esialgses tekstis, kus ei viidatud ühtekuuluvuspoliitikale üldse. Lisaks on nii José Manuel Barroso kui volinik Johannes Hahn tunnustanud ühtekuuluvuspoliitika panuse suurt olulisust kõnealuse strateegia saavutamisel. Ühtekuuluvuspoliitika on andnud otsustava panuse konkurentsivõime ja tööhõive tugevdamisse, eelkõige "eraldamise” kaudu, ning peame kasutama ära kõike, mis on kõnealuses raamistikus saavutatud. See ei tähenda siiski, et ühtekuuluvuspoliitika taandatakse lihtsaks vahendiks Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamiseks. Selle potentsiaal on palju suurem. Solidaarsuse põhimõtte tõelise väljendusena kohalikul ja piirkondlikul tasandil tagab see arenduslike algatuste elujõulisuse ning selle, et Euroopa 2020. aasta strateegia teenib Euroopa üldist eesmärki tugevdada ühtekuuluvust kõigis kolmes mõõtmes, nimelt majanduslikus, sotsiaalses ja territoriaalses, ning ei piirdu ühepoolse majandusliku arenguga. Lõpetuseks. Peame kasutama ühtekuuluvuspoliitika potentsiaali, et vältida eesmärkide ja rahastamise kattumist erinevate Euroopa poliitikate vahel.
Csaba Sándor Tabajdi  
kirjalikult. - (HU) Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia peab soodustama "rohelist revolutsiooni” Euroopa majanduses, energiasäästlikku, keskkonnasõbralikku ja jätkusuutlikku majanduse ümberkorraldust ning rohelist innovatsiooni. Areng ei pea siiski tähendama üksnes nende Euroopa piirkondade aitamist, kes juba toimivad üle keskmise. Peaksime selle asemel keskendama suurema osa arengust kõige vähem arenenud ja ebasoodsamate piirkondade toetamisele. Ida-Euroopa ja Lääne-Euroopa vahel on endiselt tohutud erinevused seoses majandusliku tõhususega. Näiteks Bulgaarias on vaja kolm korda rohkem energiat SKT-üksuse tootmiseks kui Saksamaal, mistõttu energiahindade tõustes jätkub riigi konkurentsivõime langus.
Edendades majanduse rohelist ümberkorraldust ei tohiks Euroopa Liit unustada juba kasutuses olevaid järeleproovitud ühenduse poliitikaid, nagu ühine põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika. Ühine põllumajanduspoliitika on vajalik ka keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks ning kliimamuutustevastases võitluses. Euroopa maapiirkondade parimad valitsejad on põllumajandustootjad ise. ELi 2020. aasta strateegia ei ole edukas ka ilma ühtekuuluvuspoliitikata. Ühtekuuluvuspoliitika tagab kogu töövahendite komplekti ja vajaliku paindlikkuse ELi majandusarengu poliitika jaoks. Ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil saame aidata saavutada eesmärke mis tahes konkreetses valdkonnas. Näiteks saame edendada taastuvenergiaallikate arengut, tõhustada energia- ja ressursitõhusust ning toetada rohelist innovatsiooni.
Nuno Teixeira  
Kümme aastat on möödunud ajast, kui Lissaboni strateegia vastu võeti ja enamik selle eesmärkidest on täitmata. Kõige rohkem teeb mulle muret nõrk majanduskasv, sest see on otsustav teiste eesmärkide puhul ning asjaolu, et ainult kahel strateegia kümnest aastast ületas majanduskasv 3 %.
Lissaboni strateegia oli ambitsioonide poolest tugev, kuid sellel puudus tegevuse jõud, põhinedes mittesiduvatel õigusaktidel ja avatud koordineerimise meetodil. Lisaks tööhõivealastele eesmärkidele sisaldab uus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke seoses hariduse, keskkonna, vaesusega võitlemise ja innovatsiooni investeerimisega. Nii uued eesmärgid kui vahendid nende saavutamiseks kuuluvad liikmesriikidele, mistõttu kõnealuses kriisi ning stabiilsuse ja majanduskasvu kavadele pühendumise kontekstis vajame paremaid juhtimismehhanisme ning tõelist majanduse ja eelarve koordineerimist riikide vahel. Kõnealune programm käivitub majandusliku ebakindluse ja suure tööpuuduse perioodil, mille vähendamine on kohene prioriteet. Komisjon peab asuma juhtpositsioonile ja kõnealust protsessi juhtima. Tugev majanduskasv on äärmiselt oluline stabiilsuse ja kasvu kavade järgimisel ning seda saab soodustada reformide ja investeerimise kaudu, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks.
Iuliu Winkler  
Usun, et peame unistama julgeid unistusi: Euroopa 2020. aasta dokument peab laienema kõikidele koostöö valdkondadele Euroopa Liidus ja muutuma keskpika tähtajaga ja pikaajaliseks strateegiaks Euroopa jaoks. Kuid selle õnnestumiseks peab valitsema solidaarsus Euroopa kodanike vahel. Vastavalt Lissaboni lepingule koostatakse uut strateegiat laienenud Euroopa Liidu 27 liikme panusega, et meie kodanikud saaksid tunda jagatud ühist Euroopa jõupingutust. Ungari hääletajad Rumeenias ootavad, et EL väljendaks sellist solidaarsust, leides kiire lahenduse Lõuna- ja Kesk-Ida-Euroopa piirkondade viimiseks samale tasemele. Strateegia peab käsitlema selliseid teemasid nagu meie riikide pikemaajalisem areng, siseturg, põllumajanduse ja VKEde edendamine, kuid ka selliseid tundlikke küsimusi nagu sotsiaalne võrgustik, demograafilised väljakutsed, võrdsed võimalused tööturul, Euroopa süsteemide ja võrgustike põimumine kõikides elu aspektides. Euroopa 2020. aasta strateegia peaks olema järelejõudmise ja lähenemise strateegia.
Artur Zasada  
Arutelu käigus Euroopa 2020. aasta strateegia üle ei tohi me unustada nii olulist ja märkimisväärset küsimust kui transport. Transpordisektor annab umbes 10 % Euroopa Liidu SKTst ning tagab üle 10 miljoni töökoha. Samuti täidab see märkimisväärset rolli Euroopa siseturu ning isikute ja kaupade vaba liikumise kontekstis. Minu arvates tuleks raudteetranspordi küsimust käsitleda otsustavalt ja kiiresti. Olen kindel, et saame laiendada üleeuroopalise raudteeveokordidori võrgustikku 2020. aastaks. Arvan, et alates 2014. aastast peaksid kõik uued veeremid ja uued raudteetranspordiühendused olema varustatud süsteemidega, mis on kooskõlas Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga.
