Laevade ohutu ja keskkonda säästev ringlussevõtt (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mille esitas Euroopa Komisjonile keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Johannes Blokland 2009. aasta mais Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all toimuvate läbirääkimiste kohta laevade ohutu ja keskkonda säästva ringlussevõtu konventsiooni jõustamise tingimuste üle - B6-0224/2009).
Johannes Blokland
Härra juhataja, eelmise aasta mai täiskogu ajal võttis Euroopa Parlament selge seisukoha laevade lammutamisest tulenevate, inimväärikust alandavate ja keskkonda kahjustavate olukordade suhtes. Siiski lammutatakse mitmel pool Lõuna-Aasia rannikul suuri merelaevu tingimustes, mis kahjustavad keskkonda ja alandavad inimväärikust. Näiteks Bangladeshis ei vasta 36 lammutustehasest mitte ükski minimaalsetele keskkonna- ja ohutusstandarditele.
Hea on see, et sel põhjusel käskis kõrgem kohus Bangladeshi valitsusel nädal tagasi kahe nädala jooksul need lammutustehased sulgeda. Samal ajal keelas kohus ohtlikke aineid sisaldavate laevade sisenemise Bangladeshi territooriumile. Lisaks on Bangladeshi keskkonnaministril kolm kuud aega, et kehtestada lammutatavate laevade ringlussevõttu käsitlevad eeskirjad, mis on kooskõlas Baseli konventsiooniga.
Need on needsamad väga olulised meetmed, mida Euroopa Parlament toetas oma eelmise aasta resolutsioonis. Võiks lausa arvata, et Bangladeshi kõrgema astme kohus on meie resolutsiooni lugenud. Ma näen seda kohtuotsust tähtsa võiduna võitluses eelnimetatud vastuvõetamatute toimimisviiside vastu. Oluline on, et Bangladeshi valitsus järgiks kohtuotsust nõuetekohaselt. See ei kehti aga üksnes Bangladeshi, vaid ka teiste Aasia riikide kohta.
Ma olen juba märkinud, et üksikute riikide jõupingutustest ei piisa. Laevade lammutamise probleemile on ikka veel hädasti vaja üleilmset lahendust. Selle aasta mais korraldab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) Hongkongis maailmakonverentsi, mille eesmärk on sõlmida üleilmne leping lammutatavate laevade ringlussevõtu kohta. Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooniga tahetakse nõukogule ja komisjonile saata selge sõnum, et läbirääkimistel tuleb saavutada parim võimalik tulemus.
Mis puudutab eelmise aasta resolutsiooni, siis sellele on oluline lisada viis punkti. Esiteks tuleb selgeks teha, et ohtlikke aineid sisaldavaid lammutatavaid laevu tuleb käsitleda ohtlike jäätmetena ning seega kuuluvad nad Baseli konventsiooni alla. Defineerimisega seotud vaidluste jätkamine ei ole keskkonnakaitse huvides. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni esitatud muudatusettepanek 1 nõrgendab seda seisukohta mõnevõrra ja seepärast ei saa ma seda toetada. Teiseks tuleb pidada vastuvõetamatuks toimimisviisi, kus laevadel lastakse madalikule joosta, et neid siis kohapeal lammutada. Kolmandaks on vaja enne pikaleveninud ratifitseerimisaja lõppu võtta meetmeid eriti seoses ühekordse põhjaga tankerite kasutuselt kõrvaldamisega. Neljandaks tuleb avaldada heameelt lammutustehaste sertifitseerimise üle. Viiendaks peaksid meetmed jätkuvalt sisaldama kohustuslikke makseid tootjavastutuse raames, nagu Euroopa Parlament eelmisel aastal teatavaks tegi. Näib aga, et Euroopa Komisjon muudab seda seisukohta. Seetõttu soovin kuulda volinik Figel'ilt, kas komisjon on endiselt valmis laevade lammutamise fondi looma.
Selle ja eelmise aasta resolutsiooniga näitab Euroopa Parlament ette selge kursi, kuidas jõuda siinviidatud probleemide lahenduseni. Avaldan heameelt selle üle, et keskkonnakomisjon ning transpordi- ja turismikomisjon jõudsid kõnealusel teemal kõrgetasemelisele kokkuleppele. Ma loodan, et nõukogu ja komisjon teevad samaväärseid ühiseid jõupingutusi, et saavutada Hongkongis kahe kuu pärast mõistlik konventsioon, mis tagab hästi ohutuse, rahvatervise ja keskkonnahuvid. Ma soovin, et volinik Figel' ütleks meile, kas Euroopa Komisjon kasutab seda selget kurssi IMO konverentsi läbirääkimiste põhialusena ja missuguseid meetmeid on komisjonil kavas võtta, et sõlmitavat konventsiooni rakendataks õigel ajal.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt soovin tänada Euroopa Parlamenti laevade lammutamise suhtes ülesnäidatud suure huvi ja jätkuva osaluse eest. Eriti soovin ma tänada härra Bloklandi.
See on väga hea lähtekoht, millelt võtta ELi tasandil edasisi meetmeid, et Euroopa Liit saaks täita oma osa selle rahvusvahelise probleemi lahendamisel. Samuti on need küsimused ajakohased, kui pidada silmas Bangladeshi kõrgema kohtu otsust, mida te just mainisite, ja olukorda tolles riigis. Selle otsuse tulemusel suletakse kahe nädala jooksul kõik ringlussevõtu rajatised, sest nad ei ole saanud keskkonnaministeeriumi luba. Kõikide nimekirjas olevate ohtlike laevade sissetoomine keelustatakse ja kõik sissetoodud laevad peavad olema eelnevalt puhastatud. Ja viimase asjana tuleb nimetada, et Bangladesh hakkab laevade lammutamise kohta töötama välja riiklikku õigusakti, mis on kooskõlas Baseli konventsiooniga.
Lubage mul nüüd rääkida olukorrast, mis valitseb kodule lähemal, ja vastata teie küsimustele.
Teie esimene küsimus puudutas randumismeetodi kasutamise lõpetamist; randumismeetodi puhul lammutatakse kasutuselt kõrvaldatud laevad otse rannal.
Ma jagan teie muret tõsiste ohtude pärast, mida see kujutab inimeste tervisele ja keskkonnale. Me kaalusime randumismeetodile Euroopa Liidu keelu kehtestamist meie strateegia mõjuhindamisel. Valitses mõnetine kahtlus niisuguse keelu otstarbekuse suhtes, sest seda saaks kohaldada vaid Euroopa Liidu lipu all sõitvatele laevadele ning sellest saaks lipu vahetamisega hõlpsasti ja seaduslikult mööda hiilida.
Meie arvates oleks tunduvalt tõhusam pingutada selle nimel, et tulevase IMO konventsiooni toetuseks praegu väljatöötatavad tehnilised suunised aitaksid tõepoolest tagada laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu. Nende suuniste väljatöötamisel tehtud edusammud on olnud seni väga julgustavad. Igal juhul on väga kahtlane, kas tavapärane randumismeetod on kooskõlas tulevaste suunistega.
Ning teie teise küsimusega seoses on mul hea meel kinnitada, et komisjon on seadnud endale eesmärgiks laevade ringlussevõtu konventsiooni tõhusa ja võimalikult kiire ülemineku ELi õigusaktidesse. Keskkonna peadirektoraat on algatanud juba mitu uuringut ja teeb tööd selle nimel, et hinnata konventsiooni põhitahkude mõju. Minu arvates on ülimalt oluline, et Euroopa Liit haaraks juhirolli ja näitaks, kui tähtsaks me seda teemat peame. See julgustab kolmandaid riike konventsiooni ratifitseerima ja seeläbi kiirendama selle jõustamist.
Olen teiega ühel meelel ka asjas, mida te rõhutasite oma kolmandas küsimuses, nimelt selles, et kehtivat ühenduse õigustikku ei tohi õõnestada. Me peame IMO konventsiooni ülevõtmisel kaitsma töötajate õiguste ja keskkonnakaitse kohta kehtivaid nõudeid. Seega võrdleme oma uuringus hoolikalt IMO konventsiooni ja meie ühenduse õigustiku nõudeid. Tahaksin rõhutada, et eelkõige hoidume 2006. aasta jäätmesaadetiste määruse kahjustamisest.
Pilar Ayuso
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, volinik, härra Bloklandi küsimus on esitatud väga õigel ajal, kui võtta arvesse, et mais toimub laevade ringlussevõtu konventsiooni teemaline diplomaatiline konverents. Seetõttu ei soovi ma härra Bloklandi õnnitleda mitte üksnes küsimuse, vaid ka tema koostatud resolutsiooni puhul.
Meie Euroopa Rahvaparteis pooldame võitlust laevade halbade lammutusviiside ja -meetodite vastu, mida praegu kasutatakse, ning seega toetame me härra Bloklandi resolutsiooni ettepanekut; selles on aga teatavad punktid, mis valmistavad meile muret.
Esimene neist on lõige 3, millele härra Blokland juba viitas ja milles on öeldud, et laevu tuleks tervikuna käsitleda ohtlike jäätmetena ja seetõttu peaks nende suhtes kohaldama Baseli konventsiooni. Me esitasime selle lõike kohta muudatusettepaneku, sest seda tõlgendatakse erinevalt nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool; oleme seisukohal, et Baseli konventsiooni tuleks arvesse võtta ja sellega seoses ei tohiks esineda lahkarvamusi. Kohaldamise üksikasjad tuleks aga kindlaks määrata laevade lammutamist käsitlevas tulevases rahvusvahelises lepingus.
Resolutsiooni ettepaneku lõikes 14 nõutakse, et kasutusele võetaks rahastamismehhanism, mis põhineb laevatööstuse tasutavatel kohustuslikel maksetel. Tegelikult näib meile, et kohustuslikest maksetest on veel veidi vara rääkida, sest siiamaani ei ole Rahvusvaheline Mereorganisatsioon teinud otsust selle kohta, missugune selle rahastamisvahendi kaudu vastu võetav süsteem, ning mulle näib, et Euroopa Komisjonil ei ole samuti selle teema suhtes selget seisukohta.
Ja lõpetuseks, lõike 15 kohaselt peab komisjon määrama selgelt kindlaks, et vastutav riik on riik, kelle jurisdiktsiooni alla jäätmed kuuluvad. Me arvame, et see ei ole komisjoni otsustada, vastupidi, me oleme seisukohal, et ka see otsus tuleks teha rahvusvahelise kokkuleppe raames.
Oluline on tagada järjepidevus laevade ringlussevõttu käsitleva tulevase lepingu ja ohtlike jäätmete riikidevahelist vedu ja nende kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni vahel; lisaks Baseli konventsioonile tuleb arvesse ka kõiki muid kehtivaid õigusakte.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänan nii preili Ayusot kui ka härra Bloklandi nende tähelepanekute eest ning eraldi veel härra Bloklandi tema põhjaliku töö eest. Nagu ma juba ütlesin, tuleb meil iseäranis jäätmete või ohtlike jäätmetega seoses tagada, et konventsiooni rakendamine oleks täielikult kooskõlas jäätmesaadetisi käsitleva määrusega (EÜ) nr 1013/2006, mis võeti vastu suhteliselt hiljuti.
Kui rääkida rahastamisest, siis praegu niisugune fond või mehhanism puudub. Me algatasime uuringu, et töötada välja võimalikud valikud või lahendus, ning me alustame peagi avalikke konsultatsioone sellel teemal. Seega on teie praegused ja tulevased märkused väga teretulnud, eriti kui need puudutavad lammutamise fondi loomist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 26. märtsil 2009.
