Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Crescenzio Rivellini kalanduskomisjoni nimel esitatud raport, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kalapüügi sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas - C7-0204/2009 - (Α7-0023/2011).
Crescenzio Rivellini
raportöör. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Ettepanek võtta vastu määrus seab eesmärgiks lisada osa Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastuvõetud soovitustest, mis aitaksid parandada õiguskindlust, astudes samas olulise sammu lihtsustamise suunas.
Seni on Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastu võetud soovitused võetud püügivõimalusi käsitlevate iga-aastaste määruste teel ajutisel alusel üle ELi õigusaktidesse. Soovituse alaline iseloom aga nõuab stabiilsemat akti nende ülevõtmiseks ühenduse õigusse. Seetõttu on sobiv aeg võtta üle need soovitused ühe õigusakti kaudu, millele saab edaspidised soovitused muudatusettepanekutega lisada.
Mis puudutab Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastu võetud soovituste sisu, kehtestatakse määruse ettepaneku jaotises II (tehnilised meetmed) mitmesugused piirangud kalastamisele Lionsi lahes seoses võrkudega, mida võib kasutada (artikkel 5), kalapüügilubade küsimuse ja looduslike elupaikade kaitsega.
Lisaks antakse laevadele, millel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, kalapüügiluba ja need lisatakse loendisse, mille esitab komisjonile asjaomane liikmesriik (artikkel 13). Püügivahendite puhul määratakse määruse ettepanekus väikseim silmasuurus kasutamiseks Vahemerel (artikkel 15) ja Mustal merel (artikkel 16) ning keelatakse veetavate süvendite ja traalivõrkude kasutamine sügavamal kui 1000 meetrit (artikkel 17).
Jaotis III on pühendatud tõrjeabinõudele. Nende hulka kuuluvad nõue, et kõik liikmesriigid peavad komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil saatma ajakohastatud nimekirja oma lipu all sõitvatest laevadest kogupikkusega üle 15 meetri, mis on registreeritud tema territooriumil ja millel ta lubab püüda Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkonnas (artikkel 18).
2. peatükk käsitleb sadamariike puudutavaid meetmeid. Neid kohaldatakse kolmandate riikide laevadele, millele võivad kehtida nende randumiste kontrollid ja ümberlaadimistegevus (artikkel 21). Lisaks ei või liikmesriigid lubada kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamaid, kui laev ei sõida GFCM lepinguosaliste lipu all, kui see on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või kui tal ei ole kehtivat luba kalapüügiga tegelemiseks (artikkel 23).
Määruse ettepaneku jaotises IV (koostöö, teave ja aruandlus) nõutakse, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd ning vahetaks teavet Vahemere üldise kalanduskomisjoni peasekretäriga (artikkel 24) ning et liikmesriigid esitaksid statistilised maatriksid (sealhulgas laeva registrinumber, lastiruum, kogumahutavus, võimsus jne) Vahemere üldise kalanduskomisjoni peasekretärile määratud tähtaegadeks.
Jaotises V (lõppsätted) võimaldab artikkel 28 komisjonil Euroopa Parlamendi ja nõukogu lubatud erandiga muuta delegeeritud õigusaktide teel õigusakti mitteolemuslikke osi puudutavaid sätteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel.
Lisaks märgime, et Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepingupooltelt nõutakse kokkulepitud meetmete täit rakendamist Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepingus määratud kuupäevaks. Õigeaegne ülevõtmine on seepärast vajalik, et muuta taolised rahvusvahelised meetmed vahetult kohaldatavaks füüsilistele või juriidilistele isikutele liidus ning tagada õiguskindlus selles suhtes.
Asjaomase perioodi pikkuse tõttu aga näib sel konkreetsel juhul seadusandlik tavamenetlus olevat liiga suure ulatusega artikli 28 sätete muudatuste ülevõtmisega seotud küsimuste puhul, mis ei ole minu arvates olulised ja mis juba liikmesriikidega läbi arutati ning milles lepiti kokku töörühmas, nõukogus ning istungjärgu enese ajal, enne väljapakkumist või vastuvõtmist Vahemere üldise kalanduskomisjoni iga-aastasel istungjärgul.
Asjaolu, et Euroopa Liit ei suuda tagada Euroopa õiguse ülevõtmist ettenähtud aja jooksul, võib lugeda tema rahvusvaheliste kohustuste rikkumiseks. See võib omakorda õõnestada Euroopa Liidu tõsiseltvõetavust seoses Vahemere üldise kalanduskomisjoni ja muude rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega.
See osutab karuteene Euroopa Liidule ja innustaks kindlasti veel liidu mahategijaid, kes võivad kahtlustada, et Euroopa Liit raiskab aega tühiasjadele sisulisemate küsimustega tegelemise asemel.
Lõpuks on oluline märkida, et delegeeritud õigusaktide süsteemi ehitatakse sisse olulised kaitsemeetmed, nagu kahe kaasseadusandja, parlamendi ja nõukogu, vastuväite võimalus konkreetsete õigusaktide suhtes, mille komisjon võtab vastu oma delegeeritud volitustest lähtuvalt, ja võimalus delegeerimine täielikult tühistada, kui nad ei ole rahul sellega, kuidas komisjon volitusi kasutab.
Sel põhjusel arvan, et delegeeritud õigusakte käsitlev artikkel 28 kujutab head kompromissi, mis igal juhul tuleb uuesti arutelule nõukoguga teisel lugemisel, et leida lõplik kokkulepe. Lähenemisviis on kooskõlas de Brúni raportiga ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 loomatervishoiu nõuete kohta, mida kohaldatakse mittekaubanduslikult liikuvatele lemmikloomadele, ja Romeva raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programm.
Juhataja
(viidates asjaolule, et Crescenzio Rivellinil lubati määratud kõneajast kauem rääkida) Crescenzio Rivellini, eeldan täielikult, et panete oma kabinetti üles suure pildi minust. Võin teile selle saata - ja ka sellele autogrammi anda - tänuks täna toimunu eest!
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mina teist pilti üles ei paneks, seega tuleb mul lühidalt sõna võtta.
Kõigepealt sooviksin tänada Crescenzio Rivellinit raportiga tehtud töö eest! Mul on väga hea meel näha kalanduskomisjoni väga tugevat toetust ja parlamendi toetust selle olulise ettepaneku sisule Saan hõlpsalt nõustuda Crescenzio Rivellini kõikehõlmava esitlusega ja samuti asjaoluga, et Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastu võetud mitmesuguste meetmete rakendamine on oluline kalavarude säästva majandamise tagamisel Vahemeres.
Meil tuleb seda teha selle pärast, et Vahemerel on seda tõesti vaja. Meil tuleb seda teha, kui tahame tagada bioloogilist mitmekesisust Vahemeres, ja seda, et see ei muutuks surnud mereks. Lubage mul viidata vaid ühele institutsionaalsele küsimusele, millele viitas ka Crescenzio Rivellini!
Nagu teate, muutuvad Vahemere üldise kalanduskomisjoni soovitused Euroopa Liidule siduvaks ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel ka liikmesriikidele GFCMi määratud kuupäevast. Õigeaegne ülevõtmine on seetõttu vajalik, et muuta taolised rahvusvahelised meetmed vahetult kehtivaks füüsilistele või juriidilistele isikutele liidus ning tagada õiguskindlus selles suhtes. Meil on vaja vältida Vahemere üldise kalanduskomisjoni meetmete ülevõtmise muutumist nüüdisaegseks versiooniks Sisyphose müüdist. Viimastel aastatel Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastu võetud meetmete ülevõtmised ootavad juba selle määruse vastuvõtmist. Kohe-kohe võtab Vahemere üldine kalanduskomisjon aga väga tõenäoliselt vastu uued muudatusettepanekud, millega nõutakse sisulist ülevõtmist ELi õigusse kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Seega teeme selle harjutuse üha uuesti läbi.
Just seepärast arvangi, et komisjonil peaks olema delegeeritud volitused kõikide tulevaste muudatuste ülevõtmiseks ELi õigusse. Kardan väga, et komisjonile delegeeritud volituste piirangule järgneb suurem oht ning et ülevõtmine ei toimu õigeaegselt. Seda tuleb meil vältida. Tegemist ei ole moodusega Euroopa Parlamendi pädevuse vältimiseks nendes küsimustes, kuid meil on tarvis õigeaegset ülevõtmist. Kardan, et see ei kujune selle menetluse teel võimalikuks.
Seetõttu on kahetsusväärne, et institutsioonid ei suuda selles olulises küsimuses kokku leppida. Sooviksin rõhutada, et taolised viibimised kahjustaksid ELi võimet täita oma rahvusvahelisi kohustusi ning õõnestaksid ka ELi tõsiseltvõetavust meie rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides.
Arvan aga, et meil on tarvis liikuda kiiresti edasi määruse vastuvõtmise suunas, mistõttu toetan seisukohta, mille Euroopa Parlament võttis kui sammu õiges suunas. Loodan, et täiendavad sarnased sammud võimaldavad meil läbirääkimised ettepaneku üle ummikust välja aidata ja selle vastuvõtmisega edasi minna. Samal ajal on vaja jätkata arutelu mõjusaimate mooduste üle piirkondlikes kalandusorganisatsioonides kehtestatud meetmete ülevõtmiseks ELi õigusse.
Omalt poolt jätkame paremate lahenduste otsimist ning kutsun teid nendes jõupingutustes meiega liituma. Sooviksin tänada veel kord Crescenzio Rivellinit raporti eest ning parlamendikomisjoni selle olulise küsimusega tehtud jõupingutuste eest!
Alain Cadec
Austatud juhataja! Kõigepealt sooviksin öelda, et meil on siin Strasbourgis hästi. Volinik, head kolleegid! Sooviksin alustada tänuavaldusega Crescenzio Rivellinile raporti ning läbirääkimiste eest nõukogu ja komisjoniga alates 2009. aastast.
Lissaboni lepingu ja uue rakendusmeetmete määruse jõustumise ajaks ootele pandud raportiga võetakse nüüd üle Vahemere üldise kalanduskomisjonis esimesel lugemisel vastuvõetud soovitused.
Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastuvõetud soovitused koosnevad teatavate piirangute kehtestamisest Lionsi lahel, mis puudutavad võrke, mida võib kasutada, loa väljastamist püügiga tegelemiseks ning looduslike elupaikade kaitset. Raport on ülioluline, kuna selles sätestatakse Vahemere jaoks piiratud püügipiirkonnad.
Püügivahendite teemal määratakse määruse ettepanekus väikseim silmasuurus kasutamiseks Vahemerel ja Mustal merel ning keelatakse veetavate süvendite ja traalivõrkude kasutamine sügavamal kui 1000 meetrit. Enesest mõista teeb meede mulle heameelt.
Teatud veetavate püügivahendite puhul määratakse väikseim silmasuurus järgmiselt: kas ruudukujuliste silmadega võrk, mille noodapära silma suurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel 50 mm suuruse rombikujulise võrgusilmaga võrk, mille tunnustatud suuruse valivus on võrdväärne 40 mm ruudukujuliste silmadega võrkudega või nendest suurem.
Raportöör on palunud ka hädavajalikku praeguse rakendusaktide määruse läbivaatamist ning parlamendi seisukoha kindlat täpsustamist sellel teemal. Võtsite selle kohta äsja sõna, volinik.
Komisjon peab esitama parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2012 raporti sätte rakendamise kohta, millele peab ta pakkuma välja muudatused.
Loodan, et raport on kättesaadav enne teksti teist lugemist.
Kriton Arsenis
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Vahemeri kujutab väga väikest osa meie planeedist, vaid umbes 1% selle merealast, kuid on väga rikas: seal on 8- 9% mereala bioloogilisest mitmekesisusest. Pool kõikidest Euroopa kalalaevadest on Vahemerel, 60% tööst ja tööhõivest kalanduses on Vahemerel ning kahjuks 54% kaladest on ülepüütud ja 32-36% kaladest on bioloogiliselt ohutustest piiridest väljaspool. Mis on selle põhjus? Ilmselgelt see, et ühises kalanduspoliitikas on seni korduvalt jäetud kohaldamata ühiseid otsuseid, aga eelkõige teaduslikke andmeid tähele panemata tehtud otsused, mida teeme subjektiivselt lähtuvalt halvasti läbimõeldud riiklikest huvidest.
2006. aastal üritas komisjon Vahemere probleemi parandada. Meil oli määrus kalapüügi kohta Vahemerel, kuid probleemid ei lõppenud sellega, mida meie, Euroopa Liidu liikmesriigid, teeme. Kalapüük Vahemerel ja kalavarude tulevik oleneb sellest, mida kõik Vahemere maad - nii sees- kui ka väljaspool Euroopa Liitu - teevad selle ühisressursi heaks. Juhul kui me koos ei tegutse, on ressurss vahetult ohus.
Läksime edasi raporti esimese lugemisega ja pean ütlema kahetsusega, et nõukogu, kes täna täiskogult puudub, käis kummaliselt peale rakendusmeetmete edendamise küsimuses. Nõukogul on tarvis mõista, et Lissaboni lepingut tuleb kohaldada, ja see peaks tunnustama parlamendi õigust osaleda nendes otsustes ja tunnustama delegeeritud õigusakte.
Raül Romeva i Rueda
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Viimased kaks kümnendit ühise kalanduspoliitika rakendamist on näidanud, et Vahemere kalapüügi käsitlemine eraldi võrgusilmaspetsiifiliste eeskirjade kaudu ainult põlistab kaksikmoraali kalanduse juhtimisel Euroopas: Atlandi ookean Vahemere vastu.
Sellega on kaasnenud krooniline hetkeseisund, mis koosneb halvast juhtimisest, puudulikust jõustamisest ja ülepüügist Vahemerel. Ainult Vahemere sidusrühmade - kaluritest valitsusteni - muutmisega vastutavaks kõrvuti nende Atlandi ookeani teisikutega, nii et kõigile kehtivad ühised standardid ja ametlikud protsessid, saab toimuda otsustav lahtiütlemine minevikust. Ei Vahemere ökosüsteemide ega kalavarud, ei kalurid ega ühiskond üldiselt saa lubada endale, et ühises kalanduspoliitikas jäetakse Vahemere kalapüük seekord uuesti täieliku tähelepanuta.
Euroopa kalapüüki Vahemerel tuleb lakata pidamast erandiks; uue ühise kalanduspoliitika kõik tahud peavad hõlmama seda täielikult ja kindlalt. See tähendab, et kalavarude kaitse poliitikale tuleb tagada uus ja täielikult väljakujundatud tegevuskava Vahemere kalapüügi püügikoormuse juhtimiseks. See peaks andma samad kalavarude kaitse nõudmised, mis pikaajaline tegevuskava, mida kohaldatakse Atlandi ookeani kalapüügi puhul.
Ashley Fox
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Sooviksin alustada tänuavaldusega volinik Damanakile hiljutise ettepaneku eest lõpetada õõvastav väljapraakimise tava. Ajal kui kalavarud vähenevad ning mõnedel inimestel planeedil ei ole piisavalt süüa, on häbiväärne, et püüame head kala, tapame ja viskame selle tagasi merre toiduks kajakatele ning krabidele. Loodan, et õigusakt rakendatakse viivitamata, nii et on võimalik see häbiväärne tava võimalikult pea lõpetada.
Lisaks voliniku hiljutisele teadaandele toetan Vahemere üldises kalanduskomisjonis tehtud soovitusi. Eriti just soovitusi püügivahendite kohta, iseäranis Vahemerel ja Mustal merel kasutatavate väikseimate silmasuuruste kehtestamine ning veetavate süvendite ja traalvõrkude keelustamine 1000 meetrist sügavamal. See aitab meie kalapüügi säästvamaks muuta.
ECR toetab raportit täielikult ja tänan volinik Damanakit veel kord väljapraakimise ärakaotamisele pühendumise eest.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja! Tänasel arutelul peaksime rõhutama, et Vahemerd ümbritseb ainulaadselt maailmas kolme maailmajakku kuuluv maa. Tegemist on kokkupuutepunktiga paljudele kultuuridele, sealhulgas liikmesriikidele ja paljudele teistele riikidele. See tekitab olukorra, kus Euroopa Liidu jaoks olulisim küsimus kalavarude juhtimisel on püüki puudutavate sätete reguleerimine, tegevuslubade väljastamine ja piirkonda kasutavate laevade kontrollimise meetodite arendamine. Kalapüük ja laevajuhtimine on õitsenud siin üle tuhande aasta, saades kasu Vahemere rikkalikkust merefaunast.
Tasakaalu säilitamiseks ja selleks, et tagada nende hüvede õiglane jaotus kasutamiseks, tuleks toetada selliseid algatusi nagu need, millest on juttu raportis. Sooviksin tänada Crescenzio Rivellinit raporti eest, milles on määratletud Vahemere ressursside juhtimise põhimõtted reaalselt ja täpselt ning mis soodustab selle tundliku ökosüsteemi kaitset.
Guido Milana
(IT) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Arvan, et meede tähendab, et Vahemerd puudutavad küsimused on sisenemas seni rakendatud õigusaktidega saavutatust veelgi siduvamasse etappi. Arvan, et õigusakt, millele täna keskendume, on palju olulisem 2006. aasta ELi määruse tagajärgedest.
Arvan, et see kujutab samuti vastust selle määruse puudustele, mis on kahepoolsuse tõttu tekitanud kalandussektori suurtes ringkondades arusaama, et Euroopa teeb oma osa, kuid teised Vahemere riigid mitte. Arvan, et meie jaoks on strateegiliselt oluline käsitleda küsimust sellest vaatenurgast ja nende omadustega. Arvan, et Crescenzio Rivellini tehtud töö, mida on laialdaselt toetatud, väärib sel istungil ametlikku tänuavaldust.
Mul on aga tunne, et asjaolu, et me ei suuda lahendada küsimust esimesel lugemisel ja liigume edasi teisele lugemisele, eriti määruse artikli 28 tõlgenduse puhul, tõstatab ühe küsimuse: parlament on seekord komisjoni poolel. Parlament ütleb, et sisuliselt on hea, et need delegeeritud õigusaktid on komisjoni vastutusala ja et nõukogu on mõneti vastu. Selle puudumine täna, muide, on oluline.
Õigusakt tähendab, et parlament on nüüd veendunud, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise, selle olulise mere kalade külluse säilitamise tegevus aitab kindlustada kalurite tuleviku. Seejuures on peab minu arvates protsessi järgmise etapi keskmes olema uuesti kaasotsustamise idee. Need delegeeritud aktid on delegeeritud kindlal põhjusel ja seega on nad nüüd komisjoni vastutusala, kuid rahvusvahelised kokkulepped, kui need tulevad, peavad olema kindlalt parlamendi vastutusala.
Jim Higgins
(GA) Austatud juhataja! Mul hea meel raport vastu võtta ja hääletan kindlasti selle poolt, kui see parlamendi ette jõuab.
Vahemere üldine kalanduskomisjon loodi 1949. aastal ja see hõlmab ka Musta merd.
Austatud juhataja! Sooviksin kõigepealt täielikult nõustuda ühe eelmise sõnavõtja, Ashley Foxi, sõnavõtuga, kes tunnustas volinikku väljapraakimise skandaalse tava lõpliku ärakaotamise ja keelustamise eest. Tubli, volinik! See oli väga mõistlik meede ning oleme teile äärmiselt tänulikud.
Teiseks Vahemere ja Musta mere küsimus - mõlemad on sõna otseses mõttes vesiviljeluse ja keskkonnaparadiisid. Olete - või õieti oleme - viinud kokku kõik olulised elemendid. Näiteks: kaitse, juhtimine, kasutamine, järelvalve, turundamine ja jõustamismeetmed, sest jõustamine on oluline vesiviljeluse ning vesiviljelustoodete seisukohast.
See ühendab tegelikult kõik erinevad osad. Senini on meil olnud erinevaid resolutsioone ning eeskirju ja määrusi, kuid praegune on ühendanud need üheks väga mõistlikuks kõikehõlmavaks paketiks.
Paketi tunnuseks on kaks asja: selgus ja lihtsustamine, nii et kõik saavad täpselt aru, millega on tegemist. Loodetavasti tagab see, mida siin raporti vastuvõtmise ja rakendamisega teeme, Vahemerele ja Mustale merele lihtsustatud rakendatava mõjusa raamistiku.
Barbara Matera
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Nõustun raportööriga vajaduses lihtsustada kalapüügi eeskirju määrusega, millega saab rakendada Vahemere üldises kalanduskomisjonis vastuvõetud soovitusi.
Nõustun ühises kalanduspoliitikas rakendatud eesmärkide ja põhimõtetega, kuid arvan, et kõik rannikul asuvad liikmesriigid peavad tagama õige tasakaalu sotsiomajandusliku väärtuse ning ökosüsteemide kaitse vahel. Arvan, et peame seetõttu nõudma ka kohalike kogukondade konkreetsete huvide kaitsmist.
Määruses on piinliku täpsusega määratud kindlaks püügivahendid, mis on lubatud kalapüügiks Vahemere üldise kalanduskomisjoni piirkonna vetes, eriti Vahemeres. Märgin, et looduslike elupaikade kaitsmise eesmärgil on mõnedele kalandusega tegelevatele kogukondadele ränki tagajärgi. Itaalia ootab komisjonilt erandi kehtestamist kahe konkreetse liigi püügi keelustamisele, mis on ulatusliku kalapüügisektori põhisaadus.
Kokkuvõtteks sooviksin kutsuda 27 liikmesriigi kõiki esindajaid ja komisjoni üles kaaluma nende vahendite muutmist paindlikumaks, et anda kohalikule kalapüügisektorile seda, mida see ellujäämiseks vajab.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Austatud juhataja! Määruse ettepaneku eesmärk on võtta üle ühte dokumenti Vahemere üldises kalanduskomisjonis (GFCM) vastuvõetud soovitused, mis taotlevad Vahemere piirkonna õiget majandamist, pannes kõik, kellel selle üle mõju on, osalema ja vastutama. Tänan raportööri töö eest!
Selle olulise merepiirkonna hea ökoloogiline seisund on Vahemere üldise kalanduskomisjoni põhieesmärk ja piirkonna säästva arengu edendamine eeldab mitmesuguseid meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ja juhtimiseks, millele Vahemere üldine kalanduskomisjon on suunatud ja mis peaks reguleerima kalapüügitavasid piirkonnas.
Võitlus ebaseadusliku kalapüügiga on üks suurimaid katsumusi, millega see säilitamise strateegia silmitsi seisab. Suurem osa ettepanekust võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on positiivne. Samuti on oluline teostada järelevalvet kõikide kontrolli-, koostöö-, teabe- ja aruandlusmeetmete rakendamisele, mitte ainult ELi lipu all sõitvate laevade, vaid ka nende suhtes, millel tuleks tagada heade kalapüügitavade rakendamine seetõttu, et nad sõidavad Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepingupoole liikmesriigi lipu all.
Selliste määruste õige rakendamine, mis kehtivad, kui määruse ettepanek vastu võetakse, võimaldab eelmainitud eesmärkide saavutamise, tagades samas kõikide nendesse kalanduspiirkondadesse kaasatud laevastike võrdse kohtlemise.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Sooviksime juhtida tähelepanu siinkohal määruse ettepaneku tahule, mida peame ülioluliseks ja millega me kahjuks nõustuda ei saa.
Me ei sea kahtluse alla mitmepoolse koostöö olulisust vee-elusressursside õigel säilitamisel; hoopis vastupidi. Ettepaneku eesmärk on aga anda komisjonile volitused muuta õigusakte valdkondades, mis Küprose Vabariigi puhul on vastuolus liikmesriigi suveräänsuse ja selle ainulaadsusega majandusvööndis.
Asjaolu on seda keerulisem selle tõttu, et nagu teame, ähvardab piirkonna suveräänsust hetkel ebaseaduslikult kolmas riik, kes on ühinemise kandidaatriik, mis muudab teema lisaks poliitiliselt väga tundlikuks. Praeguse seisuga sekkub ettepanek liikmesriigi legitiimsesse õigusse kasutada tema majandusvööndis ja selle aluspinnases asuvaid loodusvarasid, mida tunnustatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis.
Seetõttu kutsume teid üles toetama ettepanekut, mida teeme delegeeritud õigusaktide rakendusala piiramiseks, hääletades lõike vastu, mille puhul taotlesime eraldi nimelist hääletust.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin tänada kõiki sõnavõttude eest ja teha kaks lühikest avaldust.
Nõustun lugupeetud parlamendiliikmetega, kes on rõhutanud, et see, mida me nüüd tegelikult vajame, on Vahemerd käsitleva määruse hea rakendamine. See määrus on kehtinud väga lühikest aega ja peaksime andma sellele aega edu saavutada. Ma ei näe, kuidas on võimalik seda muuta nüüd või küsida juurde erandeid. Määrus on väga paindlik. Liikmesriikidel tuleb täita eeskirju, kui nad tahavad, et neile tehtaks määruse suhtes erandeid.
Teiseks, vajame tõesti - ja nõustun seda maininud parlamendiliikmetega - olukorda Vahemerel, mis sarnaseks olukorraga teistes merepiirkondades. On täiesti selge, et Vahemeri vajab reguleerimist. Ühise kalanduspoliitika raames peame üritama järkjärgulist lähenemisviisi kasutades edasi minna sama oleku kehtestamisega Vahemerele, mis meil on teiste merepiirkondade puhul kogu Euroopas.
Lõpuks, liikmesriikide suveräänsust ei mõjuta kuidagi komisjoni mõte, et olemas võiksid olla delegeeritud õigusaktid rahvusvaheliste organite - kus EL osaleb - otsuste rakendamiseks. Vastupidi, see mida tahame, on lihtsalt võimalus soodustada nende otsuste ülevõtmist Euroopa õigusse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme (teisipäeval, 8. märtsil 2011).
