Ungari meediaseadus (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus Ungari meediaseaduse kohta.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Mul on hea meel teid teavitada, et täna hommikul, kui lennuk Strasbourgis maandus, jõudsid minuni head uudised, et Ungari peaminister on nõustunud meediaseadust muutma nii, et see vastaks kõikidele ELi seaduste asjaoludele, mida meie, Euroopa Komisjon, olime tõstatanud, sealhulgas põhiõiguste hartaga esilekerkinud probleemidega.
Nad kinnitasid mulle, et Ungari valitsus kiidab muudatusettepanekud heaks järgmise koosoleku ajal. Ungari valitsuse esindajate kehakeelest oli aru saada, et kõik toimub nii nagu räägitud ning et muudatused esitatakse Ungari parlamendile lähipäevadel.
Neli valdkonda, mille puhul Ungari ametkonnad nõustusid oma seadust muutma, on järgmised.
Esiteks tasakaalustatud reportaaž. Kokkulepitud muudatuste kohaselt rakenduksid tasakaalustatud reportaaži nõuded ringhäälingule nii nagu teistes liikmesriikides, mitte tellitavatele audiovisuaalsetele meediateenustele või trükiajakirjandusele. Lisaks on vaja, et ringhäälingule rakenduvate piirangutega austataks proportsionaalsuspõhimõtet. Loomulikult jälgib komisjon, kuidas seda põhimõtet teiseseks seaduseks tõlgendatakse.
Mainisin nelja valdkonda. Teine valdkond on päritoluriigi põhimõte. Kokku lepitud muudatuste kohaselt ei trahvitaks teiste riikide ringhäälinguid Ungari meediaseaduse alaealisi kaitsvate või vihkamist esilekutsuvate sätete rikkumise tõttu. Selle asemel võivad Ungari ametkonnad peatada selliste teenuste edastamise Ungari territooriumil, mis on kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuse direktiiviga.
Mida see siis tähendab? See tähendab, et teistes liikmesriikides tegutsemiseks volitused saanud ning asutatud ning nende riikide seadustega kooskõlas tegutsevad ringhäälinguorganisatsioonid võivad edastada oma programme Ungaris, ilma et nad peaksid kartma Ungari ametkondade trahvimist.
Kolmas valdkond: meedia registreerimine. Kokku lepitud muudatuste kohaselt peavad audiovisuaalmeedia teenusepakkujad registreeruma alles siis, kui nad oma teenuseid pakkuma hakkavad, ning see on selle direktiiviga kooskõlas. See tähendab, et audiovisuaalmeedia teenuste pakkujad ning levitajad ei pea enam eelnevalt Ungari ametkondade käest tegevusvolitust saama.
Neljandaks: häiriv sisu. Lisaks nõustus Ungari valitsus muutma veel ühte oma meediaseaduse sätet, mis tekitas muret sõnavabaduse austamise puhul. Meediaseaduse sättega määratleti väga laialt, et meediasisu ei või olla solvav - isegi kaudselt - indiviididele, vähemustele või enamustele. Kokku lepitud muudatused piiravad keelamise diskrimineerivale kohtlemisele. Lisaks ei kehti need sätted enam teistes ELi riikides paiknevatele meediateenuste pakkujatele.
Teeme Ungari ametkondadega väga tihedalt koostööd kindlustamaks, et kokku lepitud muudatused lisataks Ungari seadusega ning et neid rakendataks praktikas. Jätkame olukorra vaatlemist, kuid see on üpris selge. Lausumatagi on selge, et komisjon kontrollib riiklikke reegleid, mille alusel kohaldatakse audiovisuaalmeedia teenuse direktiivi teistes liikmesriikides ning tõstatab vajaduse korral sarnased küsimused. Komisjon ei pelga oma võimu kasutada. Ta ei pelga meediavabaduse kaitsmist ning pluralism, kui selle järele peaks tarvidus olema, ning see juhtum loodetavasti ennetab ning tõestab seda.
Kinnitan teile, et komisjon tunnistab ning jagab neid muresid, mida paljud teist ning osa kodanikuühiskonnast Euroopa meedia üldise olukorra pärast tunnevad. Ma olen valmis minema kaugemale ning ELi pädevuse piires võtma meedia pluralismi puhul meetmeid tarvitusele, pidades loomulikult kinni subsidiaarsusest.
Komisjonil mitte ainult ei lasu kohustus, vaid tal on ka siiras huvi lihtsustada dialoogi osapoolte ning poliitiliste suuniste väljatöötajate vahel Euroopa tasandil. Euroopa meediamaastiku muutuv struktuur annab põhjust tuleviku pärast muretseda. See toob endaga kaasa võimalusi, kuid ka ohte meedia pluralismile, mis ulatuvad kaugemale omandiõiguse kasutusest. See on ilmselge, et vajame meetodit meediapluralismi mõõtmiseks laiemas aspektis. Sellist meetodit, mis koondaks juriidilised, majanduslikud ning sotsiaalsed aspektid, selle asemel et käsitleda neid eraldi, nagu senini see sageli toimunud on.
Seetõttu kavatsen moodustada sidusrühmadest koosneva töörühma ning palun neil pöörata tähelepanu meedia praegustele ja tulevikuprobleemidele, sealhulgas Euroopa meediapluralismi olukorrale. Kuna teate, et väärtustan teie osalust väga, siis saab Euroopa Parlament olema esindatud ekspertide rühma kujul, kui te selle kutse vastu võtate. Teen üksikasjad peagi teatavaks. Soovin töörühmalt nõu meediamaastiku järgnevate tegevuste kohta ning olen täielikult pühendunud konkreetsetele tegevuste elluviimisele kogu oma kompetentsi piires.
Marco Scurria
Austatud juhataja! Head kolleegid! Osalen selles arutelus natukese tagasihoidlikumalt, sest volinik enam-vähem kinnitas meile, et arutelul ei ole mõtet, kuna millegi üle pole arutleda.
Me ei leiaks ennast sellest olukorrast, kui minu kaasparlamendiliikmed oleksid meid kuulanud, kui küsisime eelmistel kordadel, nii komisjonide kohtumistel kui ka aruteludel siin täiskogul, kas oleks võimalik natuke aega oodata, sest Ungari valitsus on ikkagi alati olnud nõus Euroopa Komisjoni seisukohti arvesse võtma ning oleks olnud imelik, kui asjad oleksid läinud teisiti, arvestades sellega, et Ungari on praegu Euroopa Liidu eesistujariik.
Sellegipoolest otsustasid nad ikkagi omal viisil talitada võib-olla - ei, siiski kindlasti - seepärast, et poliitilised ja ideoloogilised elemendid olid selle arutelu toimumise põhjuseks. Resolutsioonid on esitatud ning nende üle hääletatakse homme. Oma kodanike poolt demokraatlikult ametisse valitud valitsused oleksid pidanud vist rohkem enesekindlust üles näitama ning ettevaalikumad olema, alustades Ungari valitsusega, kes valiti oma kodanike poolt ametisse nii suure enamusega, et tal polnud kindlasti vaja sisemise konsensuse saavutamiseks meediaga manipuleerida.
Isiklikult arvan, et kõige mõistlikum oleks, kui meie sotsialistidest ning liberaalidest parlamendiliikmed, kes teatud tüüpi resolutsioone esitasid, oma resolutsioonid tagasi võtaksid, et me ei teeks ennast lolliks, ning siis saaks parlament uuesti hakata tegelema Euroopa kodanike tõeliste probleemidega. Loomulikult olen volinikule töö eest tänulik!
Claude Moraes
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonil on loomulikult hea meel tehtud edusammude üle neljas olulisimas valdkonnas: tasakaalustatud teave, päritoluriigi põhimõte jne. Austatud volinik, loomulikult on meil selle üle hea meel. See oli meie resolutsiooni tekst. Avaldasime survet teile ning Ungari ametkondadele, et teie tegevusega kaasneksid tulemused.
Esiteks pean teilt küsima ajastuse kohta. Oli see tõesti kokkusattumus, kui ootasite lennujaamas, nagu väitsite, või oli tegemist sellega, et parlamendi avaldatud surve kutsus esile neli olulisimat muudatust nendes neljas valdkonnas, kus me neid soovisime? Palun öelge meile, et need järeleandmised on fikseeritud! Loomulikult pole parlamendil veel olnud võimalik komisjoni ning Ungari ametkondade arutelude tekstiga tutvuda ning seega soovime rohkem aega, et teema kohta oma lõplik seisukoht kujundada. Siiski tundub, et läbirääkimistel ei ole täielikult tähelepanu pööratud parlamendi ning loomulikult meie Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni teistele suurtele probleemidele.
Olulised veel vastuseta teemad hõlmavad muu hulgas meedia-ametkonna ning meedianõukogu moodustamist ja ajaperioodi, mis on poliitiliselt homogeensed ning mis endiselt rakendavad laialt levinud ning tsentraliseeritud valitsusega seotud juriidilist ja poliitilist kontrolli kogu meediale. Meil on vaja vastuseid küsimusele, kuidas selle olulise teemaga edasi läheme. Lisaks on kahetsusväärne, et komisjon ei ole tegutsenud näiteks parlamendi, Euroopa Nõukogu, voliniku ning OSCE soovituste kohaselt, mis puudutavad pressiallikate konfidentsiaalsuspõhimõtte rikkumist, eriti ebaproportsionaalseid karistusi ning avalik-õigusliku ringhäälingu poliitilise ning finantssõltumatuse kaotamist.
Austatud volinik! Te olete teadlik ühest loendist, millele on endiselt vaja vastuseid, ning vajame nendele küsimustele vastuseid, eelistatavalt selle arutelu jooksul. Loomulikult kiidame Ungari ametkondade tahet õigusakte muuta. Julgustame ka muudatusettepanekute rakendamist, mis pööravad tähelepanu kõikidele parlamendiliikmetele enim muret valmistavatele teemadele, kuid samal ajal hõlmates täielikult ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta vaimu ning just artiklit 11, mis kaitseb sõnavabadust. Sooviksime veel vastuseid sellele, kas teie arvates artiklit 11 järgitakse või mitte. Peame kaasama kodanikuühiskonna ning sidusrühmad, et säilitada läbipaistvuse ning vastutavuse põhimõtet ning tagada parimad tavad.
Austatud volinik! Esitasime oma fraktsiooni nimel resolutsiooni, sest tahtsime järeleandmisi, millest juba teada andsite, kuid tahame enam. Demokraatiad rajatakse vaba ja sõltumatu meedia põhimõttel. Meie fraktsioon ei vabanda selle eest, et kaitseme seda põhimõtet kaljukindlalt ning teeme selle kaitsmiseks kõik endast oleneva nii ungarlaste kui ka kõikide ELi kodanike nimel.
Renate Weber
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Oleme varem siin parlamendis arutlenud juhtumite üle, kus valitsused on näidanud üles soovi meediat kontrollida, kuid püüdlused ei jõudnud kunagi nii kaugele kui Ungari meediaseaduse puhul, millega kontrollitakse televisiooni, raadiot, trükimeediat, tellitavat meediat, blogijaid ja kõiki teisi alates registreerimisest kuni teostamise ja peatamiseni.
Kui meie, liberaalid ja demokraadid, fraktsioon ALDE siin parlamendis, tõstsime esimest korda oma häält selle seaduse vastu, siis süüdistati meid poliitilises motiveerituses. Siiski on kogemus näidanud, et meil oli õigus ning nüüd tunnistab isegi Ungari valitsus, et midagi on selle seadusega väga valesti. Seetõttu on mitmesuguseid muudatusettepanekuid välja töötatud. Usaldame komisjoni selles, et see on tõepoolest Ungari seisukoht, ja loodame seda näha kirjalikult ning jälgime muudatusi hoolikalt.
Sellegipoolest on komisjoni nõutud neli valdkonda osa palju suuremast pildist. Teisi aspekte tuleb samuti muuta. Mõned neist on näiteks poliitiliselt määratud isikule volitatud tohutu ohjamise võim, kes on kahte meediat ohjavat ametkonda juhtinud üheksa aastat, ajakirjanike allikakaitse puudumine ja tõhusa juriidilise heastamise puudumine. Sest mitte ainult meie kriitikud, vaid ka Euroopa Komisjon peavad vastama Ungari ja Euroopa tsiviilühiskonnale ja ajakirjanikele, kui neilt küsitakse, miks OSCE ja Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik on samuti nii karmilt kritiseerinud aspekte, mida just mainisin.
Me kõik ei saa olla poliitiliselt motiveeritud. Vastupidi, meid motiveerib tõeline huvi näha, et meediavabadus oleks meie kodanikele kasulik reaalsus.
Judith Sargentini
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Minu esimesed küsimused on volinik Neelie Kroesile. Volinik Neeli Kroes. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv räägib sõltumatust korraldusentiteedist. Ungari uue meediaametkonna ning meedianõukogu, kellel on umbmäärastel alustel õigus kehtestada väga karme karistusi, seisukohti toetavad aga ainult valitseva erakonna pooldajad. See toimub juba niigi polariseerunud poliitilises keskkonnas.
Miks ei ole komisjon sellise sõltumatuse puudumise vastu protestinud? Miks ei ole teil õnnestunud üldse analüüsida selle meediaametkonna ning meedianõukogu volitusi, mis minu arvates kuuluvad Euroopa õiguse kohaldamisalasse, põhiõiguste harta suhtes? Teie, Neelie Kroes, väitsite, et Ungari valitsus on seni teinud neli muudatust. Välispressi, audiovisuaalmeedia, kuid mitte riigisiseste ajalehtede puhul. Sooviksite kindlasti näha Viktor Orbáni ning tema toetajaid lehvitamas võidukalt heakskiidu märki, teie Brüsseli lippu, ning seejärel jätkata segamatult, propageerides sallimatust, laimates filosoofe ning keelates geide eksistentsi avalikku heakskiitu. Seda kõike ka siis, kui Ungari on ka nõukogu eesistujariik. Olete selle üle kindlasti väga õnnetu.
Liikudes edasi minu kaasparlamendiliikmete juurde Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist, kes ütlesid oma resolutsioonis, et muretsemiseks ei ole põhjust, ning kes on süüdistanud meediaseaduse kriitikuid manipuleerivate ning poliitiliselt motiveeritud kommentaaride tegemises. See on märkimisväärt süüdistus ning see on suunatud ka OSCE ning Euroopa Nõukogu inimõiguste komisjoni vastu. See on päris raske süüdistus, võttes arvesse, et me teame, et isegi Viktor Orbán ise mõistis vahepeal, et tema meediaseaduses tuleb mõned muudatused teha. See meenutab mulle stalinismiaegseid päevi, kui inimesi kaotati fotodelt.
Peaksite koos meie ning OSCEga kaitsema Euroopa väärtusi, mitte muutuma osaks mehhanismist, millega oma võimu kodus kehtestada.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Krisztina Morvai
(HU) Austatud juhataja! Fideszi valitsus on kogu praegu toimuva ära teeninud. Nimelt selle, et vasakpoolne tiib alates Martin Schulzist kuni Daniel Cohn-Benditini ja teisteni kiidavad nende tegemisi ning meie kallid kaasparlamendiliikmed vasakul loevad neile loenguid demokraatia kohta. Milline on teie sõnum vasakpoolsete parteidele, nagu MSZP, kes on vastutav selle eest, et üht inimest tulistati 2006. aastal silma? Kuidas on Ungari rahvale garanteeritud see, et selliseid sündmusi ei toimuks teie vasakpoolse partei valitsuse ajal ning et te ei ajaks proteste laiali jõuga, nagu tegite vahemikus 2002-2010.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Judith Sargentini
Austatud juhataja! Arvan, et sõltumatu meedia ei tekita vägivalda ning ma ei saa aru, kuidas see küsimus minu sõnavõtuga seotud on, kuid tänan küsimuse esitajat küsimuse eest!
Zbigniew Ziobro
Austatud juhataja! Sõnavabadus on väga väärtuslik. Me kõik teame seda ning seepärast peaks meie arutelu olema tõsine. Kahjuks ei saa tänast arutelu tõsiseks pidada. Tundub, et see on keskvasakpoolsete ettekääne rünnata parempoolset, peaministri Viktor Orbáni konservatiivset valitsust.
Tegelikult on nii, et võiksime osutada mitmetele Euroopa riikidele, kus sõnavabadust ei austata. Vaadakem kas või Poola olukorda! Poolas, mille puhul saab rääkida olukorrast, kus valitseval erakonnal on valitsev enamus igas juhtasutuses, võimu monopol, kus see erakond juhib valitsust, senatit, Riiklikku Ringhäälingu Ametit - asutus, mis reguleerib meediat, valib presidenti ning lõpuks ohjab avalik-õiguslikku ringhäälingut ja omab suurimate elektroonilise meedia korporatsioonide toetust -, vallandatakse töötajaid lihtsalt selle pärast, et nad neil on konservatiivsed parempoolsed vaated. Parempoolsed või konservatiivsed saated, nagu Jan Pospieszalski juhitud "Warto rozmawiać” või Ania Gargase juhitud "Misja specjalna”, on ära lõpetatud. Tekib küsimus: kus on Martin Schulzi ja teie silmad - head kolleegid -, kui selliseid rikkumisi pannakse toime Poolas? Arutlegem tõeliste rikkumiste üle. Nende üle, mis on juba toimunud!
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Jörg Leichtfried
(DE) Kas ma sain õigesti aru, kui väitsite, et mitmetes Euroopa riikides eksisteerivad sõna- ja pressivabaduse piirangud? Sooviksin teada, milliseid riike te silmas peate ning mida te isiklikult selles suhtes ette kavatsete võtta.
Zbigniew Ziobro
(PL) Tänan teid küsimuse eest! Tahtsin juhtida tähelepanu asjaolule, et pressivabadus on fundamentaalne probleem. Kui me sellele tähelepanu pöörame, siis peaksime selle teema poliitilistest eelistustest lahku lööma ning vaatlema seda sõltumatult hoolimata sellest, kas meie vaated on sotsialistlikud, parempoolsed või konservatiivsed. Lühidalt, kui ajakirjanikke vallandatakse ainult selle pärast, et neil on vasakpoolsed vaated või kuna neil on konservatiivsed vaated, peaksime selle vastu olema. Näiteks vallandatakse Poolas ajakirjanikke tänapäeval ainult selle pärast, et neil on konservatiivsed vaated. Ootan Martin Schulzilt ning teistelt sotsialistidest ja vasakpoolsetest liikmetelt tuge ning vastulauseid, kuna see näitaks, et oleme huvitatud tavadest, mitte poliitilisest kasust. Oleme huvitatud meediavabaduse kaitsmisest. Protesteerime selliste olukordade vastu hoolimata sellest, kus need toimuvad, isegi näiteks praegu Poolas.
Rui Tavares
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud volinik! Olen teid tähelepanelikult kuulanud ning ma ei oska öelda, kas olen komisjoni püüdlustes pettunud või neist šokeeritud, kuna ma ei saa endiselt aru, kas komisjon langes tahtlikult või tahtmatult Ungari valitsuse lõksu.
Ungari valitsus on otsustanud arutleda järeleandmiste üle ainult mõne triviaalse detaili suhtes, kuid mitte teha seaduses fundamentaalseid muudatusi. Väga ebaproportsionaalne ning kallutatud meedianõukogu, ülisuured trahvid ajalehtedele ning kõik teised tegurid, mis meedia tsensuuri ning enesetsensuuri esile kutsusid, on endiselt alles. Mis on aga täiesti häbiväärne, on see, et nagu eelmine sõnavõtja mainis, unustati kohe kõik muu, kui komisjon oli suutnud saada järeleandmise, mille kohaselt välisajalehed ning -väljaanded trahve ei saa. Mulle tundub, et õõnestati pärast Berliini müüri lagunemist alguse saanud 1989. aasta järgse Euroopa põhimõtteid.
Komisjon pidas tegelikult silmas seda, et me ei jäta oma kaaseurooplasi hätta mitte üheski riigis, et nad võiksid langeda sõnavabaduse tsensuuri ja piiramise ohvriks. Tundub, et komisjon on käitunud vastupidi, kuid parlament hoiab jätkuvalt oma silma peal mitte ainult Ungari valitsusel, vaid nüüd ka komisjonil, sest meie kohustus ja vastutus on sellel teemal mitte vaibuda lasta, nagu komisjon kahjuks seda teinud on.
Mario Borghezio
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Seda ei meenutata kindlasti rõõmsa peatükina parlamendi ajaloos. Kriitika ja sagedased rünnakud Ungari valitsuse ja seetõttu ka ELi eesistujariigi suunas Ungari meediaseaduse väidetava mittevastavuse tõttu Euroopa õigusaktidele on taandunud millekski selliseks, mis see tõesti on: mõjukas ning petlik püüdlus, mis kõigest hoolimata põhineb täielikult ideoloogilisel baasil, mis on veelgi häbiväärsem, kui sellist arusaama kasutatakse riigi suhtes, kelle DNAsse on sissekodeeritud võitlus vabaduse eest, ning nii on see tõesti olnud läbi riigi ajaloo, mida me kõik mäletame väga hästi.
Neid poliitilisi jõude, kes on selle virgutavast arutelust eemale viinud, painab endiselt kohustuse raske koorem, mis ei ole kindlasti kõrgetasemeline poliitiline manööver. Pigem nullivad seda rängalt sellised täiesti ideoloogilised alatoonid ning see heidab ka teenimatu varju Euroopa Liidu eesistujariigile, kelleks on esimest korda - ning see on kindlasti oluline poliitiline ja ajalooline asjaolu - endine kommunistlik riik, mis nüüd on koos meiega vaba.
Simon Busuttil
Austatud juhataja! Komisjoni täna tehtud avalduse valguses on selge, et arutelu asemel toimuvad sündmused ning ei ole mitte mingisugust põhjust resolutsioonide üle homme hääletada.
Arvan, et need, kes väljendasid tõelist muret Ungari meediaseaduse pärast, olid väärt vastust. Mulle tekitab muret asjaolu, et istungisaalis algatatakse järjest rohkem pühasõdu üksikute liikmesriikide vastu, kus juhtumisi on fraktsiooni PPE liikmete erakondade valitsused, enne kui komisjon on täielikult jõudnud olukorda uurida rääkimata järeldusteni jõudmisest. Mis veelgi halvem, praegusel juhul käituti nii hoolimata meile kõrgeima tasandi Ungari ametkondade antud selgest lubadusest, et kui komisjonil peaks tekkima selle seadusega mis tahes probleeme, siis on nad valmis seadust muutma, mida nad ka tegid.
Mis selle arutelu mõte õigupoolest oli? Mis on homsete resolutsioonide mõte, kui mitte poliitiliste vahendite loomine? Fraktsioon PPE jääb vankumatult kindlaks oma kohustusele austada inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid hoolimata liikmesriigist. Selles ei ole kahtlustki. Fraktsioon ei ole siiski nõus valima välja üksikuid liikmesriike ning neid kokkuvõtvalt hukka mõistma, enne kui seadusega ette nähtud menetlust ei ole lõpetatud. Pärast selle lõppu peaksime seda austama. Kui see teema esimest korda eelmisel kuul esile kerkis, väitsin, et teema politiseerimine ei ole mitte ainult liikmesriigi ründamine, vaid ka ELi eesistujariigi tegevuse õõnestamine. Täna tunnen, et oleme ka enda institutsiooni õõnestanud. See ei saa olla õige.
Soovin siiralt, et kõik fraktsioonid võtaksid oma homme hääletamisele pandavad resolutsioonid tagasi. Et nad ei paneks neid kõrvale ega lükkaks edasi, vaid võtaksid tagasi, sest sellel hääletusel ei ole enam alust.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Austatud juhataja, volinik, nõukogu esindajad! Alustan sellega, et ütlen midagi enesestmõistetavat. Vahetevahel on vaja enesestmõistetavaid asju korrata: uudiste vaba ringlus ning sõltumatud arvamusavaldused on mis tahes demokraatliku ühiskonna kõige olulisem kaitse.
Seepärast olemegi täna siin. Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), Euroopa Nõukogu, mitmete liikmesriikide ning parlamendi enamuse intensiivsed muresid väljendavad sõnavõtud on põhjendatavad asjaoluga, et meie Euroopa projekti algpõhimõtted on ohus.
Kui Viktor Orbáni valitsus selle seaduse Ungaris vastu võttis, siis leidsime, et seda ei analüüsitud koostamise ajal piisavalt ning seadust tuleks muuta, et see oleks vastavuses Euroopa õigusnormide ning aluslepingute vaimuga.
Meil on hea meel ning täname volinikku, kes on täna siia tulnud ning meile öelnud, et Ungari valitsus on valmis seadust muutma. Sellise teabeseireametkonna rajamine, mille nõukogu poliitiline kontroll oleks ainult võimul oleva erakonna liikmetel, võib aga hakata praktiseerima kallutatud ja tsentraliseeritud poliitilist juhtimist, mis lõppude lõpuks viiks välja tsensuurini ja - mis veel hullem - enesetsensuurini. Kas need volitused vaadatakse siis üle?
Andsime teada komisjonile ning teile, austatud volinik, oma muredest teabepluralismi, proportsionaalsuse põhimõtte ning sõna ja teabevabaduse põhiõiguste pärast, mis on pühana talletatud põhiõiguste harta artiklis 11. Ungari valitsuse vastuseid, millega nõustutakse seda seadust muutma, tuleb seirata kindlustamaks, et tehtud muudatused ulatuvad piisavalt kaugele, hoides tagasi nende seaduste ohte meie põhiõigustele ja väärtustele. Näiteks vaadates üle järelvalveametkonna, nagu eelnevalt mainisin.
Soovime tungivalt, et komisjon jätkaks oma revideerimist, eriti teemades, mis avaldavad mõju põhiõigustele. Rõhutan, austatud volinik ja nõukogu esindajad, et tegemist ei ole poliitilise teemaga, nagu mõned inimesed väidavad. Küsimuse all on meie Euroopa Liidu väärtuste kaitsmine ning selle seaduste austamine.
Ärge kahelge selles: see on siin praegu meie ainuke eesmärk ning ülesanne!
Morten Løkkegaard
(DA) Austatud juhataja! Mul on natuke veider seista siin täiesti konservatiivse liberaalina ning olla süüdistatuna vasakpoolsusele kaldumises. Vaatame siiski, mis edasi saab. Vasak- või parempoolsusele kaldumine ei ole üldse teema. Teema on pressivabadus. Ma ei saa aru, miks minu kaasparlamendiliikmed Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist püüavad arutelus niimoodi osaleda. See on minu arvates natuke haletsusväärne. Me ei arutle ka Ungari, vaid pressivabaduse üle. Ma olen rahul ning tunnistan rõõmsalt, et Ungari valitsus on vastanud kõikidele talle esitatud küsimustele väga hästi.
Sellegipoolest on veel probleeme ning meie Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonist oleme seda kogu aeg ära märkinud. Meil on endiselt valitsuse määratud meedianõukogu probleem, kes hindab, kas kajastatus on tasakaalustatud. Meil on endiselt probleeme asjaoluga, et meil on komisjon, kes peaks olema lepingu kaitsja ning võtma Ungari meediaseaduse probleemide kohta seisukoha. Loomulikult loodan, et volinik nii ka käitub. Keskendun sellele, mida peaksime edasi tegema, ning asjaolule, et volinik tõstatas sõltumatu nõukogu küsimuse. See on midagi, mille üle oleks meil hea meel. Kas volinik jagaks meile veidi lisateavet selle kohta, millega see nõukogu siis tegelema hakkaks?
Juhataja
Head kolleegid! Need, kes ei ole protseduuriga kursis, siis juhataja otsustab sinise kaardi kasutamise üle. Kui ma tunnen, et meil ei jää aruteluks piisavalt aega, siis ma ei anna sõna. Kui ma hiljem näen, et sõnavõtud on lühemad ning meil on aega üle jäänud, siis võin võib-olla jälle sõna anda. Seega, kui esitate sinise kaardi, siis ei saa ma teile kahjuks alati sõna anda. Pean neid otsuseid langetama enda ja sekretariaadi äranägemise järgi.
Helga Trüpel
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni ennastõigustavale suhtumisele ei ole mitte mingisugust põhjendust. See et Ungari meediaseaduses tehti muudatusi, on peamiselt tingitud nende tegevustest, kes otsustasid midagi selles suhtes ette võtta. Viktor Orbán ei olnud algusest peale sellega seotud.
Teen ühe asja väga selgeks: tehtud muudatustest ei piisa. Meil on endiselt järelvalveametkond, mis on viimased üheksa aastat koosnenud ainult Fideszi liikmetest. See ei lähe kokku ELi tasandil õigusaktidega. Allikakaitse puudub endiselt. Seetõttu ei ole tegemist tõelise demokraatliku meediaseadusega.
Minu arvates ei läinud te piisavalt kaugele, volinik Neelie Kroes. Olite ilmselgelt rohkem huvitatud vaiksest elust ega soovinud Ungarit eesistujariigina häirida, selle asemel et saada tõeliselt demokraatlik meediaseadus. Tuletan teile meelde, et antikommunistidest liberaaldemokraatidest intellektuaalid, nagu György Konrad, Agnes Heller ja Michael Woida, kutsusid Euroopa ametkondi toetust avaldama. Me pole veel suutnud seda teha. Ma usun tõesti, et see seadus tuleb tõepoolest üle vaadata, et see demokraatlikumaks muutuks.
Carlo Casini
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Arvan, et Ungari valitsus on nii Euroopa kui ka selle aluspõhimõtete suunas näidanud üles suurt tundlikkust. Tegelikult kohe, kui Ungari meediaseadus oli vastu võetud, käivitasid vasakpoolsed kampaania, kus kasutati fraasi "suu kinnitoppimise seadus”.
Tegelikkuses teavad vaid kommunismi, fašismi ning natsismi kogenud, mida suu kinnitoppimise seadus endast kujutab, samal ajal kui demokraatlikud riigid teavad, et vabadus ja teabepluralism on demokraatia lahutamatu osa. Need tuleb aga harmoniseerida kõikide teiste õigusriigi põhimõtetega ning kindlasti ei tohi see kahjustada demokraatia vundamenti, milleks on inimväärikus.
Näiteks Itaalia põhiseaduse artikkel 21 tagab faktiliselt teabevabaduse, kuid keelab otseselt ka sellised väljaanded, mis on vastuolus avalikkuse moraalsusega. 1948. aasta Itaalia pressivabaduse seadus, mille kohta ei ole kellelgi kunagi etteheiteid olnud, näeb ette, et väljaanded ei vaja volitusi, vaid need tuleb registreerida, nagu näeb ette ka Ungari seadus.
Euroopa Komisjoni õigustatud reservatsioonid ei kahanda Ungari seaduse määratletud eesmärgi väärtust ning seda eesmärki, milleks on inimväärikuse kindlustamine, iseloomustab just see suhtumine, mida Ungari valitsus on üles näidanud, lubades viivitamatult enda suunas kriitikat avaldada ning võttes endale kohustuse muuta seadust vastavalt esitatud juhustele. See avaldus, et Euroopa Liidu põhiõigused lisatakse Ungari põhiseadusesse, on täiendav tõestus selle kohta, et Ungari põhisoov on ikkagi olla osa Euroopa kultuurist.
Lõpetuseks mainin, et mulle jääb see arutelu mõte arusaamatuks, välja arvatud Ungari suunalised n-ö süüdistused, et kaks kolmandikku elanikkonnast avaldab valitsusele ja parlamendile demokraatlikult toetust. Samas annab see Euroopale põhjust olla lootusrikas, mitte olla kriitika põhjuseks. Seetõttu olen tänulik komisjonile ja Ungari valitsusele.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja, volinik, minister! Püüdlused vähendada meediavabadust on kõikjal Euroopas leviv fenomen. Patrioodina on mul eriti kahju sellest, et just Ungari meediaseadus käivitas tulised arutelud nii Euroopa Parlamendis kui ka teistes Euroopa institutsioonides. See ei ole mõnus tunne. Euroopa Komisjoni tugev kriitika sundis Orbáni valitsust, kes veel detsembris keeldus paindumatult seadust mis tahes viisil muuta, järele andma. Nüüd sunnib komisjon Orbáni valitsust skandaalseid seadusi muutma.
Asi on selles, et komisjoni hinnangu kohaselt on Euroopa meediaseadus vastuolus ELi seadusega. See ei ole vastuolus mitte ainult audiovisuaalmeedia direktiiviga, vaid ka ELi aluslepingute ning põhiõiguste harta sätetega. ELi kriitika tähendab Ungari parempoolsetele poliitilist kaotust. Samas kehtib Euroopa Parlamendi nelja fraktsiooni enamik peamistest vastuväidetest muudatusteta. Nii komisjon kui ka Euroopa Parlament peab tähelepanelikult jälgima muudetud Ungari seaduste mõjusid sõnavabadusele ning pressivabadusele Ungaris.
Küsimus János Martonyile: kuidas põhjendas Orbáni valitsus eelmise meediaseadusega ette nähtud pariteedil põhineva meedianõukogu laialisaatmist, millest üks pool oli valitsuserakonna ning teine pool opositsiooni delegeeritud liikmetest. Mida volinik Neelie Kroes sellest arvab? Ma nõuan, et Ungari valitsus ei looks natsionalistlikku muljet, et kriitika on suunatud Ungari vastu. Soovin, et Orbáni valitsus käivitaks pärast Euroopa Komisjoni karmi kriitikat eneseanalüüsi ning peataks need antidemokraatlikud valitsuspraktikad, mida praeguseni on järgitud. "Probleemi varjaja muudab probleemi hoopis keerulisemaks,” hoiatas kuulus Ungari poeet Gyula Illyés.
Juhataja
Head kolleegid! Minu varasemalt öeldu võis põhjustada segadust. Sellel arutelul ei saa enam sinise kaardi küsimusi esitada. Meil pole aega.
(Krisztina Morvai vahelehüüe: "Häbi teil olgu!”)
Keeruline elu!
Tamás Deutsch
(HU) Austatud juhataja, volinik! Nagu te tänase arutelu alguses mainisite, on Ungari valitsus ning Euroopa Komisjon Ungari meediaseaduse mitmete punktide muudatuse küsimuses kokkuleppele jõudnud. Oleme tunnistajaks arutelule, mille ajendiks on poliitilised impulsid, kallutatus ning - kui kuulata ka sotsialistidest ja liberaalidest liikmeid - vahetevahel ka vihkamine. Olen oma kolleegidega, et see on muutunud mõttetuks.
Üks eurooplasest sotsialistide sõnavõtja rääkis ühiste Euroopa väärtuste kaitsest ning seejärel selgitas oma seisukohta. Tsiteerides Ungari sotsialistist klassikut: "Korralagedus!” See ei ole täna siin üldse teema, head kaasparlamendiliikmed. Asi on selles, et Euroopa sotsialistid, liberaalid, kommunistid ja rohelised kasutavad lihtsalt jälle kaksikmoraali. Martin Schulz ei öelnud sõnagi, kui Ungari sotsialistliku valitsuse minister andis oma otseste poliitkaaslaste kaudu käsu määrida ühe ajakirjaniku mainet, kes teda häiris, lastes paigutada selle ajakirjaniku autosse narkootikume. Martin Schulz ei öelnud sõnagi, kui üks Ungari siseministritest andis sisse kuriteoteate ühe ajakirjaniku kohta, kuna viimane oli kirjutanud artikli, milles paljastati juriidiline pettus ning see Ungari ajakirjanik arreteeriti. Liberaalide esimees Guy Verhofstadt ei öelnud sõnagi, kui Ungari ajakirjanikud paljastasid valimispettuse Ungari liberaalide erakonna juhatuse valimise kongressil, mille tulemusena boikottis erakond nendele ajakirjanikele tööd andvat telekanalit väga kaua aega. Kuna te ei maininud ühiseid Euroopa väärtusi ega tõstnud häält nende kaitseks nendel kordadel, ei ole teie avaldused täna usaldusväärsed.
Tanja Fajon
(SL) Austatud juhataja! Toetan Ungari valitsuse plaani meediaseaduse vastuolulisi paragrahve muuta ning ka asjaolu, et teie, volinik Neelie Kroes, olete väljakuulutatud muudatustega rahul.
Olen siiski väga mures selle pärast, et üks päev enne Ungari meediaseaduse kohta käiva resolutsiooni vastuvõtmist on meil siin parlamendis kättesaadav väga umbmäärane teave, millele toetuda saame, ning me ei ole Ungari meediaametkondadelt saanud üksikasjalikke kinnitusi tehtavate muudatuste kohta. Seetõttu sooviksin teada, kuidas on see võimalik, et te selle teabe mõne tunni jooksul omandasite, ning kas protsessi oli kaasatud ka väliseksperte.
Lisaks võib muudatustest teadaandmise kiirusest järeldada, et ei ole sisulised ülevaatused, vaid ainult pealiskaudsed muutused, ning see ei ole mitte kuidagi vastuvõetav. Miks on meid alles nüüd teavitatud, ajal mil arutelu tegelikult toimub, et Ungari valitsus muudab seadust kahe nädala jooksul ning komisjonil on selle üle hea meel. Tundub, et keegi püüab tõsiselt vaigistada Euroopa Parlamendi muret, et Ungari väljakuulutatud tehniline töö ei vii demokraatlike seadusemuudatusteni vastavalt põhiõiguste hartale.
Nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon, tunneme ka meie suurt muret meedianõukogu koosseisu ning võimu pärast, kuna tegemist on ilmselgelt riigipoolse võimupikendusega, mis täidab ajakirjanike üle kontrolli kehtestamise funktsiooni. Kuigi mul on hea meel dialoogivalmiduse üle, kordan, et tegemist ei ole rünnakuga Ungari vastu. Töötasin ka ise kunagi ajakirjanikuna ning arutluse all on ajakirjanike kaitsmine kõikjal Euroopas. Lisaks olen ka pettunud, et volinik Viviane Reding, kes vastutab põhiõiguste eest, ei ole kaasatud selle vastuolulise seaduse teemasse.
Lõpetuseks soovin teilt, austatud volinik, teada saada veel ühte asja: milline on Euroopa Komisjoni visioon Euroopa ajakirjandusest? Vajame liidus miinimumkriteeriume, mis garanteerivad meedia vabaduse ja sõltumatuse ning meediapluralismi. Kutsun teid üles sellega võimalikult kiiresti tööle asuma, sest meediavabadus ning seeläbi ka meediakajastamise kvaliteet on ränga rünnaku all ka Euroopa teistes piirkondades.
Ivo Belet
(NL) Austatud juhataja! Minu arvates nõustume kõik praegu sellega, et Ungari valitsus on käitunud õigesti, hajutades kõik kahtlused ning tehes selgeks, et Budapestis on meedia vaba ning meediapluralismist pole puudust.
Kuna Ungari ametlik lubadus Euroopa Komisjonile oli see, et uut meediaseadust reguleeritakse ning see viiakse selgesõnaliselt kooskõlla Euroopa põhiõigustega, on õnneks mitmetimõistetavus kaotatud.
Mul on kahju aga sellest, head kolleegid, et iga arutelu meediapluralismi üle trambitakse alati mutta riikide erakondade poliitiliste mängudega. Minu arvates peaksime sellele kindlalt punkti panema. Hoolimata sellest, austatud volinik, leian, et teie uus ettepanek moodustada meediapluralismi töörühm on suurepärane ning meil siin parlamendis on ilmselgelt väga hea meel selle üle arutleda ning koos teiega selle raames tööd teha.
See on suurepärane võimalus lõpuks ometi analüüsida meediapluralismi teemat põhjalikult, ilma et arutelule annaks tooni riiklikul tasandil tekkinud emotsioonid. See on täiuslik algatus uurida Euroopa Liidu meediamaastikku objektiivsel viisil.
Lõpetuseks selgitan ka veel ühte asja: minu arvates on Euroopa juriidiline algatus meedia reglementeerimiseks, mida mõned teist siin parlamendis homme nõuavad, täiesti vale meetod, ning usun, austatud volinik, et nõustute meiega selles.
Milan Zver
(SL) Austatud juhataja! Ka mina toetan Ungari valitsuse otsust parandada meediaseadust, kuid arvan, et see rünnak mitmelt suunalt Ungari valitsuse vastu, mis oli seotud meediaseadusega, on ebaõiglane ja alusetu.
Seadus on spetsiifiliste asjaolude tulem ning nendest asjaoludest ei saada Lääne-Euroopas alati hästi aru. Kõikides üleminekuriikides on meediakeskkond omandiõiguse ning poliitiliste meelsuste suhtes olnud üpris asümmeetriline või tasakaalutu. Meedias võimutses vasakpoolsus ning seetõttu on suurema tasakaalukuse soovimine üleminekuühiskondade meediakajastustes täiesti normaalne.
Tasakaalustatud kajastamise kontseptsiooni on kaua kasutatud teaduslikus ning poliitilises diskursuses ning algselt seostati seda spetsiifiliselt meediaga. Lisaks on protest selle seaduse põhjal moodustatud meedianõukogu poliitilise kallutatuse vastu täiesti ebaõiglane. Selle seaduse kohaselt valitakse liikmeid nõukogusse kahe kolmandiku parlamendi häälteenamusega ning selline demokraatlik mehhanism on enamikus Euroopa riikides tundmatu.
Räägin lühidalt, austatud volinik. Usume teid, kui ütlete, et kindlustate Euroopa Liidu meediamaastiku veelgi suurema reglementatsiooni. Samas ei saavuta te seda ainult liikmesriikide seaduste ülevaatamisega. Peate tõelist olukorda põhjalikumalt analüüsima, eriti just uutes liikmesriikides, sealhulgas Sloveenias.
József Szájer
Austatud juhataja! Soovin arutelu reeglite kohta teile ühe küsimuse esitada.
Hoolimata sellest, mida väidate, võitlen parlamendiliikmete õiguse eest öelda, mida nad soovivad. Siiski on siin parlamendis senini olnud ainult kõige parempoolsetel ja vasakpoolsetel õigus sinise kaardi sekkumist kasutada.
Arvan, et see on istungi korraldamiseks liialt ühekülgne, ning soovin, et keskel ning keskelt paremal olevatel parlamendiliikmetel oleks samuti õigus teistele sõnavõtjatele küsimusi esitada, sest vastasel juhul ei kohelda parlamendiliikmeid võrdselt.
Juhataja
Austatud József Szájer! Ma ei anna sinise kaardi küsimuse võimalust inimestele selle järgi, millisesse fraktsiooni nad kuuluvad. Annan küsimuse võimalusi nendele, kes oma sinise kaardi esimesena tõstavad.
Sellel arutelul juhtus nii, et mõned kindlad inimesed tõstsid esimesed sinised kaardid ning siis sai aeg otsa. Seejärel ütlesin, et mitte kellegi jaoks, istugu nad siis keskel, paremal või vasakul, ei jätku aega sinise kaardi küsimuste jaoks.
Jäävad veel üheminutilised sõnavõtud ning tõenäoliselt ei ole meil ka nende puhul aega kõikidele soovijatele sõna anda.
Soovin, et oleks rohkem aega. Soovin, et oleks nii palju aega, et saaksin kõikidele sõna anda, kuid kahjuks ma ei saa seda ajapuuduse tõttu teha. Palun teilt ja teistelt vabandust ning kinnitan teile, et tegemist ei ole poliitilise valikuga.
Sabine Verheyen
(DE) Austatud juhataja, volinik Neelie Kroes, ametis olev eesistuja! Esiteks tänan teid, Neelie Kroes, et käivitasite arutelu nii kiiresti ja asusite Ungari valitsusega nii kiiresti läbirääkimistesse. Siiski tänan eelkõige Ungari valitsust lubadusest kinnipidamise eest, mis anti kõikidel eelnevatel aruteludel ning arutelu alguses, nimelt et kui on vaja teha muudatusi, siis ka tehakse need vastavalt.
Pressivabadus ning meediapluralism on Euroopa Liidus olulised põhiväärtused. Ka meedial lasub meie ühiskonnas väga eriline vastutus. Nad peavad austama isiklikke õigusi, nad ei tohi diskrimineerida ning eelkõige on nad kohustatud edastama tõde. Nad ei tegutse juriidilises vaakumis. Ka see on üks suur samm edasi Ungari uues meediaseaduses.
Meediale rakendub väga eriline kaitse, eriti Euroopa Liidu praeguse juriidilise raamistiku abil. Komisjon on selle seadusandluse valvurina minevikus oma tööd väga hästi teinud. Tänast arutelu ei oleks vaja, kui komisjoni tööd seadusandluse valvurina oleks rohkem usaldatud, sest süsteemi toimivust tõestavad tulemused, millest meid on täna teavitatud, nimelt et muudatusi tehti valdkondades, kus seadus ei olnud ELi seadusandlusega täielikult kooskõlas. See on suur saavutus.
Üha uuesti esilekerkivad ideoloogilised arutelud, eriti selles kontekstis, on minu arvates täiesti asjakohatud. Vastupidi: on selge, et faktiline ning koostöösoovlik arutelu praeguse seaduse vaidlusttekitavate probleemide üle eelnevalt korraldatud arutelude ja läbirääkimiste kontekstis on aidanud jõuda selguseni ning positiivsete tulemusteni. Loodan, et eri fraktsioonid peatavad samuti oma poliitilised mängud ning võtavad need resolutsioonid tagasi.
Kinga Gál
(HU) Austatud juhataja, volinik, minister! Nagu juba mainitud, on Ungari valitsus ning komisjon, vastupidi sellele, millele mõned on vihjanud, jõudnud täna kokkuleppele Ungari meediaseaduse muutmises, konkreetses tekstis. Sellegipoolest nõuate selle nüüd mõttetuks muutunud arutelu jätkumist. Minu jaoks viitab see sellele, et meediaseadus oli ainult ettekääne, poliitiline rünnak kahe kolmandiku enamusega valitud Ungari valitsuse vastu. Kuigi teie esitatud otsuse eelnõu kutsub meie seadust üles võtma arvesse õigust teabele, põhineb teie tekst väärandmetel ning on täis faktivigu, just nagu kõik see, mis siin täna pärastlõunal öeldud on.
See on eksitav. Minu jaoks, head kolleegid, tähendab õigus teabele õigust saada moonutamata õiget teavet ning ka tänasel pärastlõunal olete teie seda õigust rikkunud. Huvitaval kombel seisate õiguste eest ainult siis, kui saate selle käigus rünnata parempoolseid valitsusi. Kahjuks on tõsiasi see, et mitte keegi liberaalide ja sotsialistide fraktsioonist ei olnud mures inimõiguste kaitsmise pärast, kui 2006. aasta oktoobris, Ungari sotsialistidest valitsuse ajal trambiti vabadused Budapesti tänavatel sõna otseses mõttes mutta või kui Slovakkia sotsialistidest valitsus karistas alaealisi emakeele kasutamise eest.
Siis tegite kõikvõimaliku, et takistada Euroopa Parlamendis arutelu nende tõestatud raskete rikkumiste üle. Minu jaoks, head kolleegid, on see näide ennekuulmatust kaksikmoraalist. Selle seaduse kontekstis viitate enamuse diktatuurile ning türanniale. Minu jaoks - olles lapsena üle elanud Ceaușescu' diktatuuri - tõestab teie jutt seda, et teil on demokraatiast ning õigusriigi põhimõtetest veider ühekülgne kujutelm.
Alajos Mészáros
(HU) Austatud juhataja! Mul on väga kahju, et see arutelu täna toimus, sest me kõik teame, et Ungari meediaseadusega seotud kõikide arusaamatuste ning küsimuste objektiivne lahtiseletamine on Euroopa Komisjoni ülesanne ning see protsess on hetkel käimas. Leian, et parlamendil ei ole mõtet võtta seisukohta küsimuses, mis võib saada positiivse lahenduse mõne päeva jooksul.
Olen siiski teadlik, et oleme mängunupud hüsteeriat tekitavas vasakliberaalsete poliitilises kampaanias, ning see, millise kuju seadus lõppude lõpuks saab, ei ole võib-olla enam üldse tähtis. Oluline on teada, et meie poliitilised vastased ründavad riiki, kus eelmisel aastal saavutasid keskparempoolsed jõud ülekaaluka võidu pärast kaheksa aasta pikkust rüüstamist sotsialistide valitsuse poolt, kasutades neid häbiväärseid meetodeid, mida oleme nende puhul harjunud tähele panema, ning nad saavad lõpuks koristatud taunitava kommunistliku režiimi viimased jäägid.
See hõlmab ajakirjanike eetika ning meediakultuuri raamistiku ümberkorraldamist. Pean küsima, kus olid need kriitikud, kes nimetavad ennast progressiivseteks demokraatideks, kui Robert Fico vasakpoolne natsionalistlik valitsus kiitis 2008. aastal Slovakkias heaks sanktsioonidest pungil vastuolulise meediaseaduse. Jah, nad olid siin ka tol korral ning kaitsesid eelmainitud seadust väga raevukalt, mis tänu neile kehtib täna endiselt. Mõistan selle kaksikmoraali tugevasti hukka, keeldun sellega leppimast ja kutsun oma kolleege üles mitte laskma ennast poliitilistest sütitustest mõjutada ning usaldada neid, kes olukorda kontrollivad, komisjoni ja Ungari valitsust, et anda probleemile professionaalne hinnang ning leida sellele professionaalne lahendus.
Lõpetuseks pidagem ka meeles, et korduvad rünnakud eesistujariigi valitsuse vastu juba nii kriisirohkel perioodil võivad kujuneda suureks ohuks ELi ühtsusele ning tema rahvusvahelisele prestiižile.
Jean Marie Cavada
(FR) Austatud juhataja, ametis olev eesistuja! See on nii keeruline teema, et see peab tõusma kõrgemale nendest kohutavatest väidetest, mida siin parlamendis just kuulsin, sest kui räägime meediast, siis räägime demokraatia tervisest.
Austatud ametis olev eesistuja! Olen üks nendest inimestest, kes imetlevad teie riiki ja rahvast ning tunnevad nende vastu kiindumust. Saan täielikult aru, et teie valitsus ning mõned avalikkuse liikmed soovisid, et teavet käideldaks tasakaalukamalt. Objektiivselt rääkides oli neil õigus, kuid ühe propaganda asendamine teise propagandaga ei ole siiski õige. Sellest lähtuvalt olen täna õhtul rahul, kuid jään valvsaks. Mul on hea meel näha, et teie valitsus on otsustanud pöörduda tagasi mitmete oluliste punktide juurde ning muuta 2001. aasta detsembri meediaseadust. Seda oli vaja teha ning tegite hästi, et sellele tähelepanu pöörasite. Mul on ka hea meel, et jälle kord näitate suuremat austust üles põhiõiguste harta vastu, nende õiguste vastu, mida teie rahvas lähiajalugu arvesse võttis alati ihaldas.
Avaldan austust volinik Neelie Kroesi tehtud tööle ning toetan tema vaatlusekspertide rühma koostamist. Jääme siiski valvsaks, sest tunneme, et mitmete asjadega ei ole veel tegeletud, ning pöörame tähelepanu ka seadusandlike muudatuste detailidele.
Lõpetuseks tahan teile öelda, ametis olev eesistuja, et teie olete Liszti, Kossuthi, 1940. aastate kangelase Joël Brandi, 1956. aasta kangelaste Sándor Kopácsi ja kolonel Maléteri kodumaa pärijad. Te olete Sándor Márai järeltulijad. Olete Imre Kertészi järeltulijad. Seega ärge vedage meid alt! Ungarlane leiutas maagilise ruubiku kuubiku. Ärge õpetage meid Euroopas mängima meediaga Jobbiku kuubiku stiilis, kuna see on kohutav mäng!
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Austatud juhataja! Täna koostati Ungari valitsuse ja Euroopa Komisjoni lepingu spetsiaalne tekst. Ungari valitsus on lugenud - see on tänapäeval suur saavutus, head kaasparlamendiliikmed - ning mõistnud komisjoni kommentaare ning oma lubadusele kindlaks jäädes muudavad meediaseadust. See tähendab, et Ungari valitsus ning komisjon tegutsesid seaduse kohaselt ning demokraatlikul viisil, samal ajal kui teie olete siin täna korraldanud poliitilise kirbutsirkuse. Kahjuks ei ole see esimene kord, kui olete niimoodi käitunud, kuigi probleemi põhjus on ilmselgelt elimineeritud. Siinsed Ungari sotsialistidest parlamendiliikmed teevad alusetuid süüdistusi ning sütitavad isegi teisi. Kodus tulevad aga nende miljardite forintide skandaalid üksteise järel päevavalgele.
Head vihased kolleegid! Teid on teadlikult eksitatud! Ungaris valitseb demokraatia ning meediaseadus on kooskõlas kõikide ELi direktiivide ja nõuetega. Lõpetuseks, head kolleegid, peaksime tähelepanu pöörama resolutsiooni probleemidele, mis on palju olulisemad kui praegune poliitiline kirbutsirkus.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kuigi ma aktsepteerin seda, et need, kes Ungari seadust nii tugevalt kritiseerivad, tahavad ainult meediavabadust ja ei midagi muud, siis arvan, et peaksime ka üles näitama austust komisjoni töö ning parlamendi arutelu sisu vastu. Teisisõnu arvan, et selleks et vältida ebameeldiva peatüki kujunemist meie parlamendi ajaloos, peame võtma selle vastutuse, et me ei hääleta homme, vaid lihtsalt heidame kõrvale selle resolutsiooni, mille sisul puudub reaalne alus, nagu voliniku sõnavõtust ka selgus.
Seetõttu kutsun nii nõukogu kui ka komisjon võtma mitteametlikult ühendust esimeeste konverentsiga, et toimuks vajalik ning oluline teabevahetus, mis võimaldab parlamendil homme hääletada isegi enne resolutsioone otsuse üle mitte korraldada hääletamist, pannes seeläbi ideoloogilistele aruteludele punkti.
Victor Boştinaru
(RO) Austatud juhataja! Teie esitatud väited, austatud volinik, kinnitavad, et Euroopa Parlamendil oli õigus, kui ta maandas Ungari pressiseaduse vastast karmi kriitikat. Tõepoolest, Ungari valitsus tunnistab oma sooviga seadust muuta - olgugi ei ainult nelja peatükki - ühe antidemokraatliku meetme läbikukkumist. Oma kirjas tunnistate lõpuks, et vaatate selle seaduse ning selle ühilduvuse - sealhulgas ELi seadusega - üldiselt üle. Soovisin teid kuulda ütlemas, et viitate põhiõiguste hartale.
Mul on teile kaks küsimust, austatud volinik, millele sooviksin teie vastust. Kuidas võite arvata, et OSCE ja Euroopa Liidu Nõukogu standardid on Euroopa Liidu jaoks liiga kõrged? Teiseks, kui kandidaatriigil oleks Ungari seadusega identne muutmata seadus, siis kas nad saaksid sulgeda asjakohase läbirääkimiste peatüki?
Jaroslav Paška
- (SK) Austatud juhataja! Meil on Slovakkias selline ütlus, et põrgutee on sageli sillutatud heade kavatsustega. Ma ei soovi kahelda meie Ungari sõprade heades kavatsustes teha nüüdisaegseid parandusi meediaseadustesse, kuid praegune arutelu kinnitab, et uue seaduse mõned sätted võiksid võib olla tundlikumalt formuleeritud.
Asjaolu, et Ungari valitsus otsustas nii palju muutusi ja reforme nii lühikese aja jooksul lisada, tähendas tõenäoliselt seda, et seaduse mõne sätte võimalikele tagajärgedele ei pööratud piisavalt tähelepanu.
Sama kehtib ilmselgelt ka Ungari kaksikkodakondsuse riigiseaduse kohta, mis tekitab palju ebavajalikke probleeme mitte ainult meile, eurooplastele, vaid ka meie välispartneritele. Kuidas meie ameeriklastest ning kanadalastest sõbrad ennast tunnevad, kui sajad tuhanded ukrainlased ja serblased esitavad Ungaris kaugetele sugulastele, endiste Ungari elanike järeltulijatele välja antud Euroopa passid?
Ma ei oska öelda, kas see seadus võeti vastu häid kavatsusi silmas pidades.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Ungari pressiseaduse ühes punktis on kirjas, et see näeb ette tasakaalustatud kajastamise, mis sellise sõnastuse alusel tundub igati korrektne olevat. Teine punkt näeb ette, et seaduse alusel trahvitakse väljaandeid, mis lähevad vastuollu avaliku huvi, avalikkuse moraali või avaliku korraga. Need kontseptsioonid kõlavad nüüd väga umbmäärastena, tähenduseta ning seeläbi ohtlikena - peaaegu sama ohtlikena kui ksenofoobia ja rassismi kontseptsioonid. Kes küll tahaks neid nende kohta õigusakte luua?
Enne kui hakkame Ungari suunas kriitikanooli saatma, vaadelgem aga ringhäälingu ja meediastandardeid meie endi riikides. BBC, tuntud ka kui Briti ajupesu korporatsioon, ei pea oma tegevustes lugu enda harta sõltumatuse kohustustest, selles ei tehta meie erakonna esindajatega tegemist, kuid asjatult suurt tähelepanu pööratakse Suurbritannia Iseseisvusparteile. Meie erakond on piisavalt oluline, et langeda regulaarsete rünnakute ohvriks, kuid mitte nii oluline, et meid kaasataks programmidesse. 2006. aastal tegid nad koostööd valitsusega, et meie esimeest lõksu püüda ja vangi saata.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Paar austatud parlamendiliiget esitasid intrigeeriva küsimuse: kas see on kokkusattumus, et tänane arutelu läheb kokku Ungari valitsuse otsusega? Vahetevahel, austatud juhataja, tuleb kaitseingel kasuks.
Mina eelistan, kui kutsute mind ja palute mul selgitada, mis on kaalul, et saaksin tulla relvastatuna faktide ja arvudega. Kas see, mis täna juhtus, on kokkusattumus? Vastus sellele tuleb omamoodi otse minu südamest.
Me räägime tervest menetlusest: see algas detsembri lõpus ning praegu on veebruari keskpaik, nii et kokku kulus sellele natuke üle seitsme nädala. Oma kuue aasta Euroopa institutsioonides töötamise kogemuse põhjal võin öelda, et menetlus kulges päris kiiresti. Minu senine kogemus on see, et asjad kulgevad harva nii kiiresti, millest tingituna tekiks tunne, et võime probleemi seitsme nädalaga ära lahendada.
Sellegipoolest on tänase tulemuse taust põnev. Meil on kombinatsioon teguritest. Esiteks ei räägi me sellest probleemist esimest korda. Olete mind ka varem siia selle teema üle arutlema kutsunud. Olete ennast päris selgelt väljendanud, nii et pole olnud kahtlustki, mis on kaalul. Pole kahtlustki, mida iga siinse täiskogu fraktsioon selle teema kohta arvab.
Teiseks räägime väga olulisest teemast. Ma ei pea teile selgitama, et komisjoni jaoks on kaalul sõna- ja pressivabaduse küsimus, ning see oleks naeruväärne, kui see teema poleks meie jaoks demokraatia kaitsmise raames kõige olulisemate teemade seas. Kas see oli kokkusattumus, et tänase pärastlõuna päevakorra eelmine punkt oli Egiptuse olukord? Olete rääkinud demokraatia loomisest, mistõttu on välja kujunenud selge joon ning te võite olla täiesti kindlad, et komisjon on sellest teadlik ning teeb endast kõik oleneva, et demokraatiat kaitsta ning toestada seda seal, kus seda on võib-olla rünnatud.
Kolmas teema on loomulikult Ungari staatus eesistujariigina. Ärgem olgem naiivsed! Loomulikult on meie sõbrad selles liikmesriigis, meie Euroopa perekonnas teadlikud sellest, et eesistujariigi seisus kohustab. Seega on ka nende suhtumisest tunda, et nad teevad endast probleemi lahendamiseks kõik. Viimane aspekt, mida selle selgituse raames - nii hästi kui oskan seda teha - tahan rõhutada, on see, et Euroopa Parlamendi seisukoht on täiesti selge: olete võidelnud ning olete välismaailma kursis hoidnud pressi abil, lisaksin ise, et vaba pressi abil. Seega ärge alahinnake oma rolli!
Eelnevale lisades on kogu kombinatsioon teguritest minu jaoks lõppude lõpuks selgitus selle kohta, miks saavutasime selle tulemuse sel ajahetkel. Kaalul on olnud põhiõiguste teema: selles ei ole kahtlustki! Igaüks, kes arvab, et olen huvitatud ainult rahust ja vaikusest, ei tunne mind üldse, sest ma võitlen demokraatia eest. Mul on üksjagu kogemusi ning olen olnud poliitikas kauem tegev kui enamik teist.
Kommenteerin ka paari spetsiifilist teemat, mille kohta minu käest küsiti. Milline on olukord meediaregulaatori sõltumatusega? Meie esmasest analüüsist Ungari seaduse kohta selgub, et meedianõukogu liikmete ja presidendi määramise ning valimise protseduurid ei erine Euroopas üldise heakskiidu saanud protseduuridest. Peame tunnistama - hoolimata sellest, kas see meile kasuks tuleb või mitte -, et valitseval erakonnal on kahe kolmandiku enamuse toetus ning see on demokraatias lihtsalt fakt.
(Aplaus)
Põhiõiguste harta artikli 11 kohaldamisega kohaldame audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja aluslepet ning see tähendab, et kohaldatakse ka harta artiklit 11. Seega ei ole selles kahtlustki.
Claude Moraes väitis, et meediaametkonna otsuseid ei analüüsita juriidiliselt. Meedianõukogu otsust, mis esimese astme ametkonna pädevuse raames vastu võeti, ei saa administratiivmenetluse raames edasi kaevata. Samas on artiklis 163 sätestatud, et meedianõukogu ametlikku otsust võib tsiviilkohtumenetluse seadustikuga kooskõlas kohtus vaidlustada. Kaebuse esitamisega ei kaasne peatavat mõju, kuid seadustikku võib kasutada otsuse täideviimise peatamiseks.
Renate Weber väitis, et Ungari meediaseadus ei paku allikatele piisavalt kaitset. Kui pressivabadus on meie jaoks üks peamistest Euroopa põhimõtetest, siis peaks see olema lähtepunkt ning lõpp selle teema analüüsimisel. Olen pressivabadust Euroopa tasandil alati kaitsnud ning jätkan - ja luban teile, et komisjon jätkab - selle propageerimisega väsimatult. Ajakirjanike õigus kaitsta oma allikaid on üks põhimõtteid tõhusa pressivabaduse praktiseerimiseks. Ajakirjanikud ei peaks kunagi oma allikaid avaldama, välja arvatud siis, kui see on vajalik kriminaaluurimise otstarbel. See põhimõte kehtib mis tahes poliitilises kliimas. Pigem tuleb seda õigust kirglikumalt kaitsta, kui press ning meedia on nõrgemas positsioonis, nagu tänapäeval.
Hetkel jõusolev privaatsuse ning elektroonilise kommunikatsiooni direktiiv sätestab, et liikmesriigid peavad kindlustama suhtluse konfidentsiaalsuse. Samas ei laiene direktiiv tegevustele, mis jäävad ELi aluslepete mõjualast välja. See tähendab, et ELi seadust ei kohaldata avaliku julgeoleku ja kaitse, riigi julgeoleku või kriminaalseaduse jõustamise puhul ning lisaks on liikmesriikidel subsidiaarsuse põhimõtte alusel võimalus kooskõlas oma reeglite ning Euroopa Liidu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga võtta kasutusele meetmeid, mis võivad piirata indiviidi õigust privaatsusele. Igasugune selline piirang peab olema vajalik, asjakohane ning proportsionaalne demokraatlikus ühiskonnas ning volinik ei ole sellises positsioonis, et ta võiks selliste riiklike ettevõtmiste puhul seisukoha võtta või neid hukka mõista, ning ka mina ei soovi seda teha.
Artiklile 30 viitamise puudumise teemast rääkides - ning paljud parlamendiliikmed on selle kohta küsinud - tean, et paljud on teist kurtnud, et komisjon ei ole uue meediaseaduse hindamisel artiklit 30 täielikult arvesse võtnud. Vastan kõvasti ja selgelt: see on vale. Kuigi oma esialgsesse audiovisuaalmeedia direktiivi ettepanekusse oli komisjon lisanud liikmesriikidele kohustuse tagada kohalike regulatiivametkondade sõltumatus ning tean väga hästi, et teie mälu sellistes küsimustes on väga hea, ei saanud see säte nõukogu toetust ning hoolimata Euroopa Parlamendi tugevast toetusest muudeti see audiovisuaalmeedia direktiivi praeguseks artikliks 30. Audiovisuaalmeedia direktiivi viimane sõnastus ei loo otsest kohustust luua sõltumatuid kehasid. See ei ole see, mida oleksime soovinud, kuid see pandi kirja ning peame sellega kahjuks leppima.
Ungari ametkonnad on nõustunud kaotama selle sätte ning lisama meediaseaduse artiklisse 10 järgneva teksti: terve meediasüsteemi ülesanne on pakkuda autentset kiiret ning täpset teavet sündmuste ja juhtumite kohta. Selline saab tekst peale muudatusi olema.
Palun vabandust, et teie seda teksti ei saanud, kuid ka mina ei saanud seda, õigemini, mul oli see tekst, mille üle arutlesime, ning ma ei saanud seda teile jagada. Edastan teile teksti esimesel võimalusel. Loomulikult - lootes, et te usute, mida ma räägin, ning hindate seda - kujutan ette, et lõppude lõpuks soovite seda näha kirjapanduna ning ka lugeda.
Üks probleeme, mis teile valikuvariantide kaalumise ajal selgeks saab, on tasakaalustatud raporteerimisnõuded. Nagu ma oma avasõnas mainisin, ei kehti need enam kirjutava pressi või tellitava audiovisuaalmeediateenuste puhul.
Morten Løkkegaardi küsimuse kohta, kas ma olen valmis esitama meediapluralismi seadust, ütlesin oma avasõnas, et olen meediapluralismi küsimuse teemal reageerima eksisteerivate ELi pädevuste raames. Puudub kõigile sobiv üks ja ainus meetod. See on minu jaoks selge ning Ungari juhtum tegi selle veel selgemaks. Moodustan eelnevalt mainitud töörühma ning tänan teid soovi eest sellega liituda, et arutleda meie ees seisvate ülesannete üle kindlustamaks, et meil on Euroopa olukorra kohta kõikehõlmav ülevaade ning et loomulikult käituksime vastavalt, sealhulgas ka meediasõltumatuse küsimuses. See peaks olema üks meie prioriteetidest.
Mis puudutab OSCE seisukohta Ungari meediaseaduse kohta seoses meie enda analüüsiga, saab väita, et tegemist on erinevate juriidiliste alustega, kuid OSCE järeldused olid üpris selged ja paikapidavad. OSCE tõstatud põhiprobleemid puudutasid uut meediaametkonda ning just selle liikmete pikka ametiaega ning avalik-õigusliku ringhäälingu määrust. Selgitasin komisjoni seisukohta selles küsimuses ning arvan, et teiste meedianõukogude liikmete, näiteks teistes liikmesriikides, ametiaegade pikkus varieerub viiest üheksa aastani. Üks näide, kuid see pole ainuke, on Rundfunkrätei (avalik-õigusliku ringhäälingu nõukogu).
Oluline on - ning see on minu viimane kommentaar - see asepeaministrilt saadud teade, mille sain täna hommikul, kui lennuk maandus, ning olen kindel, et välisminister kordab seda teadet, mille Ungari valitsus minu ja komisjoni jaoks kirja pani, kirjeldades nende seisukohta.
Selle seitse nädalat kestnud tiheda koostöö jooksul oli mulle endale juba muljet avaldanud minu enda personali osalus, kes töötasid väsimatult. Kinnitan aga teile, et mõlemad osapooled töötasid väsimatult ning nad tegid oma tööd lahenduse leidmise nimel mitte ainult õigel, vaid ka tõhusal viisil, kuna tegemist on väga olulise teemaga ning me peame leidma lahenduse.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja! Soovitan austatud volinikul tungivalt protseduurilise küsimusena tema viidatud tekstid täna õhtul välja saata, vähemalt fraktsioonide esimeestele, et saaksime enne homset hääletust ennast võimalikult kindlana tunda.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Minu seisukohast vaadatuna on vastus sellele selgelt jaatav. Ungari ministri kehakeel kinnitab samuti nõustumist. See tehakse võimalikult kiiresti ära.
János Martonyi
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Palun hinnake seda, et ma ei pea enese väljendamiseks kehakeelt kasutama.
Paar lühikest märkust Ungari nimel. Arvestades sellega, et volinik Neelie Kroesi vastus oli ulatuslik ja põhjalik ning hõlmas ka meedianõukogu kooslust, mis oli spetsiaalselt mulle esitatud ja millele vastati minu arust õigesti, võin piirduda paari kommentaariga.
Eelkõige ja esiteks rõhutan, et Ungari on täielikult omaks võtnud väärtused, põhimõtted ning reeglid, mis on pühalikult kirjas aluslepingutes, põhiõiguste hartas ning kõikides teistes rahvusvaheliste inimõiguste instrumentides, olgu nad siis Euroopa omad või universaalsed.
Esimene karm kriitika meediaseaduse suunal saadeti teele enne seaduse vastuvõtmist. Viitan just OSCE meediaesindaja kommentaaridele. Minu soov oli lihtsalt see, et tekst loetaks läbi, seda uuritaks ning analüüsitaks ja seejärel öeldaks, mis võiks olla valesti, millised kahtlused või mured tekivad teksti või seaduse kohaldamise tõlgendamise pärast.
See oli ka põhjus, miks kiitsime ja toetasime kohe komisjoni, kes on aluslepingu valvur, soovi teksti analüüsida ning kutsusime komisjon üles kahtlusi või muresid avaldama. Nüüd on see toimunud. Komisjon vaatas seaduse hoolikalt läbi, esitas ettepanekuid ning kõik need ettepanekud võeti vastu. Ma saan kinnitada ainult seda, et ülehomme on kabineti koosolek. Võtame teksti vastu ning saadame selle kohe Ungari parlamenti ja muudatused kiidetakse heaks nii kiiresti kui protseduuriliselt võimalik ning need jõustuvad kohe.
Tänan komisjoni suure töö ja abi eest, kuid tänan ka kõiki teid, kes te esitasite õiglaseid ja mõistlikke kommentaare ning abistasite meid protsessis! Olen veendunud, et see oli väga oluline mitte ainult meile endile, vaid tervele Euroopa Liidule.
Soovin pakkuda meie abi ja täielikku tuge komisjoni plaanitavale töörühmale. See on terve Euroopa huvides ning me kõik soovime selles osaleda ning aidata nii palju kui võimalik.
Mul on kahju ainult sellest liiasest keelekasutusest, mida mõne poliitilise avalduse puhul kuulda võis. Nagu ma juba varem mainisin, seaduse oleks kinnitatud. Vahetevahel oli meil tunne, et oleme sattunud millegi sellise keskele, mille jaoks on prantslastel väljend "un procès d'intention”, teatud Schuldvermutung. Mul oli tunne, et rakendati süü presumptsiooni, mitte süütuse presumptsiooni, mis on loomulikult iga õiglase kohtuprotsessi põhireegel.
Vahetevahel läksid need sõnavõtud kaugemale mõistliku ning õiglase poliitilise arutelu piiridest, sellise poliitilise arutelu piiridest, mida me muidu toetame täielikult nii kohalikul kui ka Euroopa või ka universaalsel tasandil.
Tegelikult kahjustas see Euroopa huve tervikuna. See oli kahjulik Euroopa lõimumisele. Loodan, et oleme sellest nüüd loodetavasti üle saanud. Kinnitan veel kord meie täielikku toetust ning selle tõestuseks mainin, et meie vankumatu soov on põhiõiguste harta uude Ungari põhiseadusesse lisada.
Ungari saab seeläbi olema esimene riik, kus põhiõiguste harta saab olema Ungari õigussüsteemi oluline osa. Seda hakatakse kohaldama mitte ainult liidu seaduse alla kuuluvates valdkondades, vaid see saab olema kogu õigussüsteemi hierarhia tipus ning ülim mis tahes muu õigusakti või määruse suhtes, olgu see siis kriminaalõigus, meediaõigus või mis tahes muu teema.
See peaks andma teile kõigile kindlustunde, et põhireeglid, põhiväärtused ja põhimõtted, mida me kõik jagame, saavad minu riigis täieliku austuse osaliseks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Olen saanud kuus resolutsiooni ettepanekut, mis esitati kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Csaba Sógor
Oma muudatusettepanekus nõudsid minu kaasparlamendiliikmed, et Euroopa Komisjon võtaks Ungari meediaseaduse analüüsi ajal arvesse ka põhiõiguste harta sätteid ning kui valitsus ei suuda seadust vastavalt märkustele fikseeritud tähtajaks muuta, käivitataks Ungari vastu rikkumismenetlus. Samuti nõudsid minu kaasparlamendiliikmed, et komisjon käivitaks veel selle aasta jooksul Euroopa regulatiivraamistiku, et tagada liikmesriikide meediavabaduse väiteid. Olen väga rahul, et põhiõiguste harta sätetele on rohkem tähelepanu pööratud, ning seetõttu teen ettepaneku, et komisjon uuriks harta kohaldamist, eriti just artikleid 21 ja 22 ning Slovakkia keeleseadust. Peale selle on mul hea meel asjaolu üle, et meediavabaduse puutumatuse kindlustamiseks on tekkinud nõudlus Euroopa direktiivi eelnõu algatamise järele. Arvan, et sarnase regulatiivraamistiku loomine oleks kindlasti õigustatud, võttes arvesse vähemustest põliselanike probleeme. Seda selle pärast, et Euroopa Liidus on riike, kus Euroopa kodanike, kes on samades piirkondades elanud sajandeid, õiguste rikkumised ei tulene mitte tasakaalustatud kajastuse nõudest, vaid inimesi karistatakse oma emakeele kasutamise eest.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Pressivabadus ja -pluralism on üks Euroopa Liitu toetavatest põhivabadustest. Seepärast on mul väga hea meel, et Euroopa Komisjon reageeris Ungari meediaseadust puudutavale teabele tugevama rõhuasetusega ning võttis tõelisi meetmeid kasutusele. Olen meedias töötanud palju aastaid ning jälgin huviga volinik Neelie Kroesi väljahõigatud ekspertrühma tööd, kelle ülesanne on komisjonile edasiste tegevuste kohta nõu anda. Samal ajal juhin tähelepanu asjaolule, et juriidiline analüüs Ungari meediaseaduse vastavusest Euroopa seadustele, mille komisjon täide viis, on kahjuks toonud päevavalgele Euroopa seaduse ning just audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi nõrkused. Paradoksaalselt ei anna direktiiv komisjonile manööverdamiseks palju ruumi. Seega, kui Ungari seadust analüüsiti, pidi komisjon teatud argumente n-ö venitama ning neid aluslepingu (ettevõtlusvabadus), mitte direktiivi põhjal selgitama. Mõistan, et Euroopa Liidul on audiovisuaalpoliitika valdkonnas piiratud jurisdiktsioon, kuid teisest küljest leian, et meedial, mis on demokraatia üks aluseid, peavad olema mõned minimaalsed õigused ning need peavad alluma üldlevinud standarditele. Seetõttu jagan oma fraktsiooni - Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis - vaateid vajaduse kohta vaadata üle ELi juriidiline raamistik, et juurutada meediavabaduse ja -pluralismi miinimumnõudeid, ning loodan, et varsti hakkame teema üle ka sisuliselt arutlema.
