Mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenuseid käsitlevatel 2008. aasta juuli lõpus toimunud Doha läbirääkimistel saavutatud kompromisside mõjuhinnang (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenuseid käsitlevatel 2008. aasta juuli lõpus toimunud Doha läbirääkimistel saavutatud kompromisside mõjuhinnangu kohta.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Proua juhataja, meie ees on selle põlvkonna suurim majanduslik väljakutse ning selles väljakutses seisavad nii arenenud riigid kui ka arengumaad silmitsi keeruliste ja väga oluliste otsustega.
Meil on vaja üleilmastumise positiivset mõju, et reageerida üleilmastumise negatiivsetele mõjudele. Olen sügavalt veendunud, et ükskõik, kuhu me lahenduse otsimiseks ka ei vaata, ikkagi jõuame järelduseni, et meie jaoks on elutähtis viia lõpule mitmepoolne kaubandusläbirääkimiste voor - Doha voor.
Mul arvatavasti ei ole vaja auväärt parlamendiliikmetele meelde tuletada seda, mida ajalugu on meile protektsionismi kohta õpetanud - et oluline on hoida turud avatud ja anda meie ettevõtjatele võimalus kaubelda kõikjal maailmas. Mul arvatavasti ei ole vaja rääkida kõigile auväärt parlamendiliikmetele seda, et kui riigid hakkaksid ainuüksi Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade raames oma tariifide kohaldamise asemel - nii, nagu see neil praegu lubatud on - kohaldama tariife nii, nagu seda WTO eeskirjad lubaksid, oleksid kaubanduskulud umbes 260 miljardit eurot. Ma olen kindel, et ei pea auväärt parlamendiliikmetele meelde tuletama, et kui arengumaad vaatavad tulevikku, on nad sügavalt mures selle pärast, mis juhtub osaga sellest abist, mis on neile seni kättesaadav olnud.
Seega - et kirjeldada meie olukorda: me teame, mida on väärt tehing, mis on praegu 80% ulatuses valmis, ja teame, et 2008. aasta juulis oli tehtud 80% sellest, mis tegemist vajas. Selle kokkuleppe raames on väärtus järgmine: kasutegur arengumaades oleks aastas umbes 12-14 miljardit eurot, tekiks uus juurdepääs tekkivatele turgudele sellistes tärkava turumajandusega riikides nagu Hiina; meil oleksid Euroopa Liidus uued ja uutmoodi mitmekesised ekspordivõimalused näiteks kemikaalide- ja tekstiilisektoris ning teenuste puhul oleks kauplemispotentsiaal suurusjärgus 14 miljardit eurot. Veel üks fakt praegu on see, et mittetariifsed kaubandustõkked - maksudega mitteseotud kaubandustõkked - läksid ainuüksi Hiinas 2007. aastal Euroopa Liidu äriühingutele maksma 20 miljardit eurot. Tegemist on erakordselt olulise vooruga.
Tulin just Davosist, kus kaubandusministrite arutelu käigus kinnitati vajadust minna tagasi läbirääkimistelauda, ning loomulikult jätkub tehniliste küsimuste arutelu Genfis.
Me kõik ootame, et Ameerika uus valitsus vaataks - nii nagu kavatsetud - läbi oma kaubanduspoliitika ning jõuaks samasugusele järeldusele nagu meie. Me jääme ootama 2. aprillil 2009 toimuvat G20 tippkohtumist ja võimalust, mis selle kaudu maailma liidritele avaneb, et püüda lahendada finants- ja majanduskriis ning rääkida taas vajadusest jõuda Doha vooruga lõpule. Lisaks sellele toimuvad aprillis või mais valimised Indias, mis juba iseenesest on praegusele või uuele valitsusele võimaluseks selle küsimuse juurde tagasi tulla.
Oluliste küsimuste hulgas, mis veel lauale jäid, on spetsiaalne toetusmehhanism, mis lõpuks oligi see küsimus, mis takistas läbirääkimiste jätkumist India ja Ameerika Ühendriikide vahel. Kaalumisel on uued ettepanekud. Vastu on vaja võtta otsus puuvilla suhtes, kuid ka selles küsimuses on ettepanekud laual. Ameerika Ühendriikide jaoks on üleval reaalsed küsimused konkreetsete sektorite kohta.
Pole mingit kahtlust, et palju on veel vaja ära teha, kuid ma olen sügavalt veendunud, et kui on olemas poliitiline tahe, on kõik need probleemid lahendatavad - teisti ei ole see lihtsalt võimalik. Meie jaoks on olulised teenustega seotud küsimused ning nendega tegeletakse edasi.
Lõpetuseks tahan öelda, et oleme praegu punktis, kus vajadus see voor lõpule viia on vägagi ilmne ja selge, ning nii teie kui ka komisjoni nimel jään ootama võimalust jätkata jõupingutusi, et tagada, et me selle vooruga tõepoolest ka lõpule jõuame.
Georgios Papastamkos
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, tööstustoodete ja teenuste kaubandus on tõepoolest Euroopa majanduse jaoks strateegilise tähtsusega. Nagu me teame, on Euroopa Liit maailma suurim eksportija ja välismaiste otseinvesteeringute peamine allikas. Euroopa Liit on üks kõige avatumaid turgusid, samas kui meie silmapaistvaimad partnerid kohaldavad kõrgeid kaubandustõkkeid. Meie eesmärk on märgatavalt vähendada kohaldatavaid tariife ning tegeleda põhjendamatute mittetariifsete kaubandustõketega. Lisaks tööstuslikult arenenud kolmandatele riikidele on aga ka tärkava turumajandusega riigid, mille suhtes on vaja teha soodustusi, mis oleksid proportsionaalsed nende arengutasemega ja nende valdkondliku konkurentsivõimega. Proua volinik, probleem ei seisne siiski üksnes kaubandustõkete kõrvaldamises: erinevused õiguslikus raamistikus tekitavad eksportimisel täiendavaid kulutusi, need panevad Euroopa tooted ebasoodsasse konkurentsiolukorda, võrreldes impordiga riikidest, kus standardid on paindlikumad, ning paljudel juhtudel tõstatavad need küsimuse Euroopa tarbijate ohutusest ja kaitsmisest. Kestev suutmatus kokkuleppele jõuda süvendab majandusliku ebakindluse õhkkonda ja kahjustab mitmepoolse kaubandussüsteemi usaldusväärsust. Kahepoolsed ja regioonidevahelised kokkulepped saavad oma olemuselt olla ainult täiendavat laadi. Veelgi enam, majanduskriis võib esile kutsuda ühepoolsete, piiranguliste või kaubandust moonutavate tõkete kohaldamise. Selle kohta on juba näited olemas - praegu küll veel piiratud mahus -, nagu tõendab Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektori härra Pascal Lamy vastav aruanne. Ameerika Ühendriikide esindajatekoja vastu võetud klausel USA toodete kaitsmise kohta on samm samas murettekitavas suunas. Ütleksin, et ühepoolsete lähenemisviiside juurde naasmine ei ole lahendus. Praegu on rohkem kui eales varem vaja seda, et me lahendaksime probleemid üheskoos, suurema positiivse lõimumisega, ja luues või tugevdades rahvusvahelisi õiguslikke raamistikke süstemaatilise lähenemise kaudu. Me vajame uut rahvusvahelist majanduslikku struktuuri. Me vajame ülemaailmse kaubanduse läbipaistvamat ja tasakaalustatumat valitsemistava, ja selles suhtes, proua volinik, ootame ühtset ettepanekut "üleilmastumiseks Euroopa moodi”, milles oleks arvesse võetud juba tehtud muudatusi ning kaubandusliku ja majandusliku mõõtme vahelist seost läbipaistva, demokraatliku ja tõhusa Euroopa jaoks kriisisituatsioonis maailmas.
Glyn Ford
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, meie Euroopa Sotsiaaldemokraatlikus Parteis oleme pühendunud Doha arenguvooru edukale lõpptulemusele, samas on poliitilise kella tiksumine tekitanud olukorra, kus edusammud on nii-öelda ooterežiimile pandud. Volinik Ashton rõhutas, et Ameerika Ühendriikides on nüüd uus ja minu arvates väga teretulnud valitsus - Obama valitsus -, kuid et me ootame sealse kaubanduspoliitika läbivaatamist, mis võib aega võtta.
Aprillis või mais toimuvad Indias valimised. Üks koht, mida volinik Ashton ei maininud, oli Euroopa Liit ise, kus meil toimuvad juunis Euroopa Parlamendi valimised ning kus seejärel astub ametisse komisjoni uus koosseis, kus volinik Ashton loodetavasti kaubandusvolinikuna jätkab. See ei tähenda aga seda, et vahepealsel ajal ei ole meil mitte midagi teha. Euroopa peab jätkuvalt rõhutama, et on ekspluateerimise lõpetamise tagamise ja säästva arengu vajaduste rahuldamise kontekstis pühendunud arengule ja vabakaubandusele.
Ma nõustun härra Papastamkosega - sellisele alusele tuginevast vabakaubandusest võivad võita kõik osapooled. Praegune finants- ja majanduskriis on põhjus edasiliikumiseks, mitte taandumiseks.
Volinik Ashton ja komisjon saaksid püüda valmistada ette pinnast Ameerika Ühendriikide ja India vaheliseks kompromissiks. Minu arvates oli just mõlema poole põikpäisus see, mis viimasel korral läbirääkimiste eduka lõpuleviimise nurjas. Asjad võivad olla 80% ulatuses kokku lepitud, kuid me vajame ka ülejäänud 20%. Ameerika Ühendriikides on nüüd uus valitsus. India valimised võivad samuti anda tulemuseks selle, et sealgi astub ametisse uus valitsus.
Samal ajal ei ole meil muud valikut, kui jätkata kahepoolsete kokkulepete poole püüdlemist. Mul on hea meel edusammude üle, mis saavutati eelmisel nädalal Korea Vabariigiga vabakaubanduslepingu üle toimunud läbirääkimistel, kus, nagu ma aru saan, oleme lähedal kokkuleppe saavutamisele, millest tõuseb taas tulu mõlemale poolele.
Ma olen ASEANi riikidega sõlmitava vabakaubanduslepingu raportöör ja pean ütlema, et läbirääkimise alus on tekitamas institutsionaalset teetõket. Me peame kaaluma võimalust vaadata koalitsiooni suunas, mis koosneb nendest ASEANi riikidest, kes on valmis ja suutelised ning kes nii-öelda tahavad kokkulepet saavutada. India juurde tulles ütleksin, et minu hinnangul puudub seal valitsuse tahe tulemuseni jõuda. Pärast valimisi peab Delhi ametisse astuv valitsus, olgu see siis uus või vana, ennast õigustama - vastasel juhul peame meie Euroopa Liidus edasi liikuma nende juurde, kes ei taha üksnes rääkida, vaid tahavad ka tulemuseni jõuda.
Lõpetuseks tahan tervitada järgmist kõnelejat, härra Pannellat, kes on fraktsiooni ALDE uus esindaja kaubandusküsimustes. Võib-olla oleks tema külaskäik rahvusvahelise kaubanduse komisjoni asjakohane. Tervitaksime teda seal heameelega.
Marco Pannella
Proua juhataja, daamid ja härrad, arvestades, et viimasel paaril päeval on neid mõisteid laialdaselt kasutatud, arvan, lugupeetud volinik, et võime alustuseks tuua arutellu sisse kummalist laadi võrdluse nn Doha-inimese, või nagu loodetud, endise Doha inimese ja nn Davosi-inimese vahel. Ma ilmselgelt ei leia, et see oleks kohane vahetegemine, küll aga huvitav.
Nagu te, lugupeetud volinik, meile ütlesite, leiame end nüüd olevat mõnevõrra sõltuvad sündmustest, mis ei leia aset Euroopas: sõltume sündmustest Ameerika Ühendriikides, sündmustest Indias, ning härra Ford tuletas meile just meelde ka selliseid olulisi valdkondi nagu ASEAN või Lõuna-Korea. Tegelik probleem aga on selles, mil määral me - Euroopa Komisjon ja Euroopa Liit - suudame praegu seista vastu natsionalismipuhangule, mida natuke aega tagasi mainiti, ning majandusliku sõltumatuse ideedele ja uutele protektsionistlikele illusioonidele, mis võivad väga kergesti muuta teie töö, lugupeetud volinik, ja ka Euroopa Liidu töö väga raskeks.
Ma usun, et saabuva valimiskampaania ajal on väga oluline mõista seda, kuivõrd suudavad Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon, Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon ja Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioon koos teiste osapooltega leida tee, et meie ettepanekut edasi arendada - et arendada edasi ettepanekut, mille puhul määrati teid, lugupeetud volinik, eestkõnelejaks, ja seda, mil määral me suudame tõepoolest teha sellest Euroopa ettepaneku, mitte lihtsalt ettepaneku, või peaksin järsku ütlema, mitte lihtsalt Brüsseli-keskse ettepaneku, mis vastandub erinevatele pealinnadele, mis kõik ajavad oma rida, nii nagu see on kahjuks mitmeid kordi eelmisel sajandil juhtunud.
Jacky Hénin
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Proua juhataja, pole mingit mõtet salata, et juulikuiste läbirääkimiste ajal püüdsid India ja Hiina Bushi administratsiooni ja Euroopa Liidu nende endi lõksu. Veelgi enam, vastupidiselt liberaalsete majandusteadlaste silmakirjalikele väidetele, mille kohaselt oleks Doha vooru ebaõnnestumine olnud katastroof vaeste riikide jaoks, ei olnud see nii.
Vastupidi - olukorras, mida iseloomustab tooraine hindade märkimisväärne kõikumine, oli see raskustes olevate riikide jaoks ajalooline võimalus. Isegi eksperdid tunnistavad, et kasu, mida vaeseimad riigid oleksid võinud loota, oli kõvasti väiksem kui maksukahju, mida põhjustaks nendes riikides loobumine tollimaksudest - maksudest, mis oleks küündinud 60 miljardi USA dollari piirini.
Nende läbirääkimiste ajal näitas komisjon, olles end oma liberaalsetesse dogmadesse mässinud, üles täielikku vastutustundetust Euroopa inimeste suhtes, minnes isegi nii kaugele, et tegi ettepaneku kahjustada, isegi ohverdada, autotootmine Euroopa Liidu territooriumil selle nimel, et saavutada edu kokkuleppele jõudmisel.
Mis puutub Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja komisjoni, siis nende arvates on olemas vaid tarbijad ja mitte heaolu loojad. Just selline suhtumine asjadesse on praeguse kriisi põhjus, sest kui me muudame konkurentsi kõige A-ks ja O-ks, lükkab see meid veelgi suurema palkade deflatsiooni ning seega ka töötajate täieliku vaesumise ja igasuguse sotsiaalse kaitse metoodilise hävitamise poole.
Doha vooruga lõpulejõudmine oleks katastroof kõikide riikide jaoks. Veelgi enam - praeguses kontekstis on eriti valulik see, et hoolimata märkimisväärsetest kahjudest, millega on juba lepitud, soovitakse vale kursi suunas minekut iga hinna eest jätkata. Selleks, et seada WTOs sisse demokraatia, on meil vaja see organisatsioon kiiresti põhjalikult ümber kujundada.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Doha läbirääkimised on nüüdseks juba märkimisväärselt kaua kestnud ning on kiiduväärt, et Euroopa on teinud tõelisi edusamme selle nimel, et meie seisukohti lähendada. Euroopa on esitanud olulise põllumajandust käsitleva ettepaneku, kuid kahjuks ei ole teised riigid meie jõupingutustele samaga vastanud. See on veel üks põhjus, miks on nii oluline vaadata paketti tervikuna, see tähendab koos mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenuste küsimusega.
Võite olla kindel, et toetan kõigest südamest teie jõupingutusi jõuda kiiresti kokkuleppeni. Eurooplastena peame kaitsma end protektsionistlike meetmete eest, mis peamiselt maailma majanduse kehva olukorra tõttu, kuid ka toiduohutuse kaitsmise loosungi taha peitudes järjest rohkem pead tõstavad. Eurooplastena peame ikka ja jälle kinnitama oma vankumatut pühendumist vastastikkuse põhimõttele. Kui meie oleme avatud, peavad ka nemad olema avatud.
Mida peaksime sellega seoses ootama Ameerika Ühendriikide uuelt presidendilt ja tema poolt välja kuulutatud meetmete paketist? Mida võime oodata Hiinalt? Tegelikult ootamegi teilt tegutsemist eeskätt just selles liinis, sest majandus- ja finantskriisi aegadel, mil inimesi massiliselt koondatakse ja majandused kokku kuivavad, on just täpselt sellel turu avanemisel potentsiaali meie huvisid edendada.
Proua juhataja, meie küsimused on kantud eesmärgist tõsta esile kasutegureid, mida meie kodanikud võivad sellisest meetmetepaketist loota ja mida me saame sellise paketi eest vastu pakkuda. Ma mõistan täielikult, et te ei saa neile küsimustele siin ettenähtud lühikese aja jooksul vastata, kuid ma tahaksin teile esitada üleskutse olla lähinädalatel ja lähikuudel läbipaistev, kui te kodanikega päevakorras olevatel teemadel suhtlete ja neile räägite, mida see nende jaoks tähendab. See on erakordselt oluline, kuna Euroopa Parlamendi valimised lähenevad, ning ma loodan, et võime teile loota, et hoiate selle küsimuse päevakorras tähtsal kohal.
Francisco Assis
(PT) Väga tõsise finants- ja majanduskriisi kontekstis on Doha läbirääkimiste edukas lõpuleviimine täiesti olemusliku tähtsusega.
Kriisi ajal valitseb alati tendents protektsionismi kiusatusele järgi anda. Protektsionism on omalaadi neuroos, mis tavaliselt mõjutab ühiskondi ja riike aegadel, mil nad seisavad silmitsi tõsiste kriisidega - nagu näiteks kriis, milles me praegu oleme. Seetõttu peame ilmselgelt selle protektsionistliku kiusatuse võimaliku esiletuleku vastu võitlema, kuna ajalugu on meile näidanud, kuhu see meid viib. See toob kaasa terve maailma üldise vaesumise ja ei aita mitte mingil moel kaasa meie ees olevate raskete probleemide lahendamisele. Üks asi on aga protektsionism, mida tuleb sajaprotsendiliselt laita ja vältida, ning teine ja üsna teistsugune asi on vajadus tagada seaduslike huvide kaitsmine erinevates piirkondades, millesse me maailmas jagatud oleme. Just selles aspektis on Euroopa Liidul ka kohustus seista eurooplaste huvide eest ja mitte üksnes eurooplaste kui tarbijate, vaid ka eurooplaste kui tootjate huvide eest.
Just sel põhjusel on oluline minna mitmepoolsete Doha läbirääkimistega edasi. Kuigi me teame, et protektsionism on tegelikult vale, teame samas ka, et rahvusvahelise kaubanduse kontrollimatu liberaliseerimine toob paratamatult kaasa tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed katastroofid. Ainus viis, kuidas sellist kontrollimatut liberaliseerimist on võimalik vältida, on saavutada kokkulepe selleks sobival foorumil, see tähendab Maailma Kaubandusorganisatsioonis - saavutada mitmepoolne kokkulepe, millega kehtestatakse eeskirjad kõigi asjaomaste poolte seaduslike huvide kaitsmiseks. Euroopa Komisjoni ja kõnealusel juhul ka Euroopa Liidu roll on just eurooplaste kindlustunde taastamine.
Euroopas on praegu kindlustundekriis - seda Euroopat esindavate tasandite - olgu nendeks siis liikmesriigid, Euroopa Komisjon või Euroopa Liit tervikuna - kaitsevõime ja poliitilise reguleerimise suutlikkuse suhtes. Seetõttu on meie ees seisvaks väljakutseks just see, et me peame aitama teha lõpu sellele esindatavuse ja kindlustunde kriisile, tagades, et me liigume õigel kursil. Kõnealusel juhul on õige tee tagada mitmepoolne kokkulepe, mis kaitseb meie kõigi seaduslikke huve.
Georgios Toussas
(EL) Proua juhataja, Euroopa Liidu ja kodanlike valituste strateegiline valik kesk sügavat kapitalistlikku kriisi - kapitali ja ületootmise akumuleerumise kriisi, mis vaevab ka Euroopa Liidu liikmesriike - on kasutada Maailma Kaubandusorganisatsiooni kui olulist tugisammast, millel on tõhus roll kaubanduse ja äri täielikul liberaliseerimisel, privatiseerimistel ja ülevõtmistel ning Euroopa monopolide tungimisel uutele turgudele. Doha vooru läbirääkimiste eesmärk on koordineerida kapitali otsustavat rünnakut selliselt, et rahvusvahelised äriühingud saaksid riisuda kolmandate riikide toorainet ja suurendada töötajate ekspluateerimist kõikjal kapitalistlikus maailmas. Rohujuuretasandit eirav ühine põllumajanduspoliitika on tasu Euroopa Liidu selliste sihtide edendamise eest, milleks on liberaliseerida mittepõllumajandustoodete ja teenuste turgusid eesmärgiga kaitsta töökohti imperialistlikus püramiidis. Me oleme ilmselgelt huvitatud rahvusvahelisest kaubandusest ja selle arengust vastastikuse kasu alusel. Kapitalistlikes tingimustes ei saa ülemaailmne kaubandus aga olla võrdne ja tugineda vastastikusele kasule. Just seetõttu on vaja hoogustada töötajate võitlust imperialismi ja monopolide vastu, et saavutada radikaalseid muudatusi nii rahvusvahelisel tasandil kui ka iga konkreetse riigi tasandil.
Nils Lundgren
Proua juhataja, Doha voor kukkus eelmisel aastal läbi. Tegemist on erakordselt tõsise olukorraga. Viimasel kahel aastakümnel toimunud areng ülemaailmse vabakaubanduse suunas on päästnud hämmastavalt paljud inimesed vaesusest sellises ulatuses, et see on õigupoolest tervet maailma muutnud. Nüüd on maailma majandus aga väga sügavas kriisis. See ei ole vabakaubanduse ega praeguse üleilmastumise tulemus, vaid ülemaailmse finantskriisi tagajärg. Nii võttes on olukord sarnane sellele, milles olime 1920. aastate lõpus.
Sedasorti finantskriisi tulemuseks on ülemaailmne depressioon. Viimasel korral tõi see võimule Hitleri. See tõi kaasa teise maailmasõja õudused ja 50 aastat kommunistlikku orjust pooles Euroopas ja pooles Aasias. Need on olulised küsimused, millest me siin räägime. Toona oli ülemaailmse depressiooni kõige olulisem põhjus protektsionismi uus esiletõusmine. Riigid võtsid üksteise järel kasutusele tollimaksud, kehtestasid koguselised piirangud ja nn osta kodumaist reegli ning kasutasid üksteise võidu devalveerimist.
Tegelikult on praegu väga suur oht, et selline asjade kulg ka sel korral kordub. Muretsemapanevaid märke on palju. President Obama võitis valimised tegelikult protektsionistlikule platvormile tuginedes. Me näeme praegu esimesi märke. Päevakorras on suur pakett, mis sisaldab õigupoolest nn osta ameerikamaist klauslit seoses terasega ehitustööstuse jaoks. See võib olla algus.
Kui uks on lahti tehtud, avastavad teised riigid, et nad võivad midagi sarnast teha, arvestades asjade hullu seisu. Nendel riikidel, kes on praegu maailmas ja Euroopa Liidus halvas seisus, tekib kiusatus lubada oma töötajatele ja ettevõtjatele kaitset välismaise konkurentsi eest. Need suundumused on selgelt näha. Kui see protsess algab, ei ole seda võimalik peatada. See saab tõepoolest olema katastroofiline.
Euroopa Liit kujutab endast maailma suurimat kaubandusblokki ja seetõttu on ELil märkimisväärne vastutus. Kaubanduspoliitika valdkonnas räägib Euroopa Liit ühehäälselt ja see on ometi kord hea - kuid mida see hääl tegelikult nüüd ütleb? Alust pessimismiks on.
Edu võti peitub põllumajandussektoris. Prantsusmaa ja Saksamaa kampaania selle nimel, et Euroopa Liit hakkaks sisse ostma piimapulbrit ja võid ning hakkaks subsideerima piimatoodete eksporti, ei ole hea enne. See on jäik omakasupüüdlik poliitika, mitte riigimehelikkus.
Seetõttu peaksid nõukogu ja Euroopa Parlament tegema kohe selged avaldused selle kohta, et Euroopa Liit kaitseb vabakaubandust kogu maailmas ning avab tee edusammudele põllumajandustoodetega kauplemisel. Mitte miski ei saa sellest olulisem olla. Aitäh võimaluse eest sõna võtta.
Christofer Fjellner
(SV) Ma sooviksin alustada sellest, et väljendada nõusolekut eelkõnelejaga selles suhtes, et Doha voor on äärmiselt oluline, kuid samas sooviksin lisada, et see ei ole tõenäoliselt mitte kunagi olnud olulisem kui praegu. Ma usun, et just täpselt kesk praegust finantskriisi on meil vaja rohkem kui kunagi varem näidata, et ülemaailmne kaubandussüsteem reaalselt toimib.
Jätta Doha voor selja taha ja öelda, et me ei suuda ülemaailmseid kokkuleppeid kaubanduse vallas saavutada, oleks minu arvates katastroof, mis võib õõnestada tervet ülemaailmset kaubandussüsteemi. Doha vooru läbikukkumine ei ole tõenäoliselt mitte kunagi kulukam kui just praegu.
See, et Doha voor on enneolematult oluline, on tingitud just finantskriisist. Nii nagu mina asjast aru saan, ei ole meie jaoks selle finantskriisi suurim oht mitte laenuturu jaoks kapitali puudumine; suurim oht on see, et kriis kutsub esile protektsionistlikud suundumused. Me oleme seda ajaloo vältel näinud. See juhtus 1930. aastatel ja lõppes maailma majanduse jaoks sõna tõsises mõttes katastroofiga ning sama juhtus ka 1970. aastatel.
Ma usun, et võime juba näha märke maailmas esindatud arvamusest, et neid olulisi probleeme on võimalik lahendada suurema protektsionismiga - seda hoolimata tõsiasjast, et valitseb oht, et protektsionism levib ja toob maailma majanduses kaasa veelgi suurema kriisi. See on juhtumas eeskätt teenuste, finantsteenuste ja teenustega kauplemise vallas. Finantsteenuste sektoris näeme praegu protektsionismi kiiret kasvu.
Rääkides Doha voorust selle praeguses seisus, oli minu arvates terve perioodi vältel, mil Doha voorus läbirääkimisi pidasime, põhiliseks puuduseks tõenäoliselt see, et selle vooru käigus hakati järjest rohkem keskenduma põllumajandusele, põllumajandusele ja veel kord põllumajandusele. Ma arvan, et see on väga kitsas eesmärk ja minu arvates vajab maailma kaubandus tegelikult palju laiemat lähenemisviisi, eelkõige silmas pidades seda, et põllumajandus moodustab suhteliselt väikese osa maailmakaubandusest, kui võrdleme seda näiteks tööstustoodete ja teenustega üheskoos. Samuti usun, et see moodustab suhteliselt väikese osa kasvupotentsiaalist, seda eelkõige võibolla siin Euroopas. Uued võimalused juurdepääsuks turgudele ja uute turgude avanemine ülemaailmselt, eelkõige teenustega kauplemise, kuid ka tööstustoodete puhul, on minu arvates kõige olulisemad selleks, et panna rattad käima ja äratada ülemaailmne kasv uuesti ellu.
Seetõttu tahaksin esitada komisjonile küsimuse. Mida kavatseb komisjon teha ja milliseid algatusi on komisjon käivitanud selleks, et Doha vooru oleks võimalik avardada ja päästa meid sellest väsitavast olukorrast, kus me istume kõik laua ümber ja teeme üksteisele etteheiteid põllumajanduskaubanduse, põllumajanduskaubanduse ja veel kord põllumajanduskaubanduse üle, samas kui me teame, et maailma majandus vajab palju laiemat kaubandusalast tegevuskava, mis hõlmaks ka teenuskaubandust ja tööstustoodete kaubandust. Tänan väga.
Mairead McGuinness
Proua juhataja, ma sooviksin volinikku tervitada. Tema eelkäija, härra Mandelson, oli Iirimaal hästi tuntud, ja seda põhjustel, millega volinik on kindlasti hästi kursis.
Doha vooru teemad ei tule Euroopa inimeste seas jutuks. Sellest räägitakse küll sellistes kohtades nagu Euroopa Parlament, kuid kui ma kohtun inimestega, kes on näiteks töö kaotanud, siis ei ütle nad mulle näiteks, et "viime Doha lõpule”. Seega ma arvan, et hoolimata kõigest sellest teooriast, mida siin arendatakse, ei ole Doha ja majandusarengu vahel mingit seost.
Mis puutub finantsturgude üleilmastumisse, siis võiksin välja pakkuda, et tegemist on olukorraga, kus üleilmastumine on meid alt vedanud - olgugi, et võib-olla oleks õiglasem öelda, et meid on alt vedanud finantsturgude reguleerimine või mittereguleerimine. Mulle pakuvad huvi volinik McCreevy hiljutised märkused selle kohta, et mõningad selle valdkonna probleemid on tekitatud sellest, et liikmesriikide seadusandjad kaitsevad impeeriume. See on võib-olla teema mõne muu arutelu jaoks, kuid see näitlikustab seda, kuidas hoolimata sellest, et räägime üleilmastumisest kui millestki suurepärasest, ei ole see finantssektoris paika pidanud.
Põllumajanduse juurde tulles - seda teemat käsitlesid teised kõnelejad vahetult enne mind - saan aru, et see teema ei olnud Dohas lahkarvamuste tekitaja. Kuid see on väga tõsine küsimus ja ma tunnen selle pärast suurt muret. Võib-olla seetõttu, et olen vanem kui minuga samasse fraktsiooni kuuluv eelkõneleja, pean põllumajandust üsna oluliseks, sest tegemist on sektoriga, mis toodab toitu ja seetõttu on see prioriteetide seas minu jaoks tähtsamal kohal kui eelkõnelejal. Ma arvan, et peaksime seda meeles pidama. Me hääletasime siin Euroopa Parlamendis raporti üle, mille koostasin ülemaailmse toiduga kindlustatuse teemal. Me oleme selle küsimuse pärast mures ja peaksimegi olema. See peaks olema teema, mida Doha tasandil käsitleda.
Omaette teema on see, kuidas Euroopa tootjad - põllumajandustootjad - saaksid olla konkurentsivõimelised siis, kui meil Euroopa Liidus on keskkonna osas erinevad, kõrgemad loomade heaolu normid, mida WTOs ei käsitleta. Te suudate meie kodanikud endaga sellesse protsessi haarata üksnes siis, kui neid küsimusi WTOs käsitletakse. Ausalt öeldes arvan, et mitte kunagi varem ei ole me vajanud otsest arutelu nendel teemadel siin Euroopa Parlamendis ja Genfis rohkem kui nüüd.
Ma paluksin teil lõpumärkustes mõningaid nendest väga tõsistest küsimustest käsitleda, et inimesed saaksid aru, et nende üle arutletakse. Ma ei näe, et Doha voor kulgeks selles tempos, nagu te väidate seda kulgevat. Võib-olla ma eksin.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, Doha vooru kontekstis tunnen huvi, kuidas kavatseb kaubanduse peadirektoraat kaitsta tariifikvooti, mis on Euroopa kääritamissektori konkurentsivõime tugisammas. Tariifikvoodil on väga oluline funktsioon, kuna see tööstusharu peab säilitama rahvusvahelise konkurentsivõime.
Teiseks, kuidas te reageerite terast käsitlevale klauslile, mille USA kongress just vastu võttis ja mis keelab Euroopa Liidu terase kasutamise Ameerika Ühendriikides?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, Doha vooru eesmärk oli aidata kaasa vaeseimate riikide arengule, aidata nad vaesusest välja. Ühelt poolt peame seega tegema kõik nende abistamiseks, kuid samas ei tohi me unustada oma ettevõtteid ega põllumajandustootjaid.
Sooviksin seetõttu küsida järgmist: kuidas saame me kaitsta oma väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid pankroti eest ja kuidas saame oma väikseid põllumajandusettevõtteid kaitsta Hiina, India või Brasiilia konkurentide eest? Öelgem valjusti ja selgelt välja, et igasuguste toodete Euroopa Liitu eksportimisel - olenemata sellest, kas tegu on kingade või veiselihaga - peavad olema täidetud teatud normid. Alles siis saame rääkida võrdsest konkurentsist.
Läbirääkimiste lõpuleviimine lähikuudel saab olema äärmiselt keeruline, sest nendel juhtidel, kellest läbirääkimistel asi tõesti sõltub, puudub poliitiline tahe. On oht, et praegu maailmas valitseva majanduskriisi tõttu suureneb protektsionism.
Zbigniew Zaleski
(PL) Ma sooviksin öelda, et kuulates viimast Doha arutelu Kataris jäi mulle mulje, et arengumaad arvavad, et meie, arenenud riigid, oleme neile ülekohut teinud. Võib-olla see on kunagise koloniaalpoliitika omamoodi järelkaja või on nad harjunud otsetoetusi saama ja seega harjunud omalaadse heategevusega. Mulle näib, et jõukamad riigid saavad aidata hea kaubanduse, heade standardite ja väljaõppe kaudu. Mitte miski ei ole olulisem, kui muuta kohalikud ettevõtjad sõltumatuks ja luua horisontaalsed suhted Aafrika, Aasia, aga ka Ladina-Ameerika riikide vahel. Samuti olen seda meelt, et just teenuste osutamine õpetab juhtimist, koostööd ja heade standardite kohaldamist. Seoses sellega on mõlema poole puhul väga oluline panna rõhk teenuste turu avamisele.
Mairead McGuinness
Proua juhataja, aitäh, et andsite mulle veel ühe minuti - see on oluline, et saaksin esitada oma märkused põllumajanduse kohta. On jäänud mulje, et Euroopa põllumajandustootjad on ainukesed, kellel on probleemid. Tõde peitub aga selles, et Dohas olid India läbirääkijad mures oma väikeste põllumajandustootjate pärast ning tõsiste tagajärgede pärast, mida üleminek vabakaubandusele tooks mitte üksnes individuaalsetele põllumajandustootjatele, vaid ka riigi sotsiaalsele stabiilsusele. Seega on põllumajanduse teema oluline kõikide läbirääkimiste osapoolte jaoks ja me peaksime olema selle suhtes natuke ausamad. Lugupeetud volinik, võib-olla saaksite oma lõpumärkustes ka seda küsimust käsitleda.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Proua juhataja, ma püüan lühidalt käsitleda paralamendiliikmete tõstatatud probleeme.
Härra Papastamkos, ma nõustun teiega seadusandliku ja regulatiivse koormuse küsimuses. On väga tähtis, et nende küsimustega tegeldaks korralikult. On oluline need küsimused lahendada ning ma nõustun ka sellega, et seejuures on oluline ohutus.
Mitmed parlamendiliikmed, eriti härra Lundgren ja härra Rübig, aga ka härra Papastamkos, rääkisid nn osta ameerikamaist klauslist, mis on praegu Kongressis arutlusel. Parlamendiliikmed teavad, et see tugineb 1979. aasta kaubandusseadusele. Meil on see säte juba olemas, aga riigihankelepingu kaudu on meil vastastikused kokkulepped, mille kohaselt saavad nende projektide puhul pakkumisi esitada need, kes selle lepingu allkirjastavad. See, mida me loodame - ja oleme sellest ka ameeriklastele rääkinud -, on see, et me jõuame sinna, kus olime enne. Ma olen seda õigusakti lugenud. See paneb ka mind väga muretsema.
Veebruari lõpus lähen ma Ameerikasse, et kohtuda Ameerika Ühendriikide uue kaubandusesindajaga, kes on loodetavasti selleks ajaks ametisse kinnitatud, ning parlamendiliikmed võivad olla kindlad, et need olulised küsimused tõstatatakse.
Härra Ford tõstatas mõned kahepoolsete suhete teemad. Korea teeb edusamme ja ASEANi suhtes ootan paindlikkust, millest oleme härra Fordiga varem ka rääkinud - seda selleks, et püüda liikuda selles küsimuses edasi; samas nõustun, et ka selles suhtes ei ole väärtuse ja olulisuse poolest mitmepoolsetele kokkulepetele aseainet.
Mis puutub sellesse, mida India kohta öeldi, ütlen, et peaminister Singh on väga selgelt mõista andnud, et ta on sellele teemale väga pühendunud. Ma nõustun proua McGuinnessiga, et põllumajanduse küsimus on India jaoks väga tähtis, ja ma tulen selle küsimuse juurde ka tagasi. Eelmisel nädalal olin Kamal Nathiga Londonis Doha üle arutlemas ning India kaubandus- ja tööstusministrina rõhutas ta täpselt sama aspekti kui proua McGuinnesski, nimelt väikeste elatustalupidajate erakordset olulisust. Olen proua McGuinnessi märkustega ja ka ministri öelduga täiesti nõus.
Härra Pannella, ma ei arva, nagu oleksime täielikult sündmuste meelevallas. Ma leian, et me peame Euroopas kui tervikus edasi minema, kasutama oma mõjujõudu ja andma täiesti selgelt mõista, et oleme nõus sellega, mida te ütlesite protektsionismi vastu võitlemise otsustava tähtsuse kohta. See on suur väljakutse ning üks selle sees peituvaid väljakutseid on suhtlemine - hoolitsemine selle eest, et inimesed saaksid aru.
Härra Hénin on kahjuks praeguseks küll juba ära läinud, kuid vastuseks talle ütlen, tegemist ei ole tööstuse ohverdamisega tarbijate hüvanguks. Küsimus on tööstuskasvus ja arengus. Ja töötajate töökohtade kaitsmises, kuna me teame, kui olulised on kaubandus ja eksport just selle eesmärgi saavutamiseks. Mis puutub institutsioonilisse muutusesse WTOs, võiksime oma aja ju sellele kulutada, kuid ma sooviksin endale eraldatud aega pühendada sellele, et leida praktilisi viise, kuidas sellest raskest majanduslikust perioodist välja tulla.
Proua Wortmann-Kool rääkis teenustest. Olen nõus - see on väga oluline. Samuti on väga oluline olla läbipaistev. Olen sellega sajaprotsendiliselt nõus.
Härra Assis, meie huvide kaitsmine, mitte protektsionismi kaitsmine on täiesti õige. Siin on põhjapanev erinevus, mida peame selgelt väljendama, ning peame hoolitsema selle eest, et kaitsta tööjõudu selle kõige raames.
Põllumajanduse puhul - nagu ütlesin - on otsustava tähtsusega hoolitseda selle eest, et me suudaksime oma tööstusi arendada. See teema puudutab toiduainete tootmist ja see on Doha voorus väga olulisel kohal. Minu kolleeg Mariann Fischer Boel on kõvasti pingutanud selle nimel, et hoolitseda selle eest, et Euroopa positsioon põllumajanduses oleks kindel. See loob olulise aluse kõigele sellele tööle, mida mina teen meie kahepoolsete, piirkondlike ja mitmepoolsete läbirääkimiste käigus, et kindlustada tulevikus parimate võimaluste tagamine kogu meie põllumajanduse kaitsmiseks.
Mis puudutab kääritustööstusse, härra Rübig, siis saan aru, et need küsimused on praegu arutlusel, kuid tulen heameelega selle küsimuse juurde täpsemate andmetega tagasi.
Lõpetuseks - mis puutub väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse - härra Siekerski, on väga oluline, et me oma väikseid ettevõtteid kaitseksime. Ma teen tihedat koostööd Günter Verheugeniga, et ettevõtluse ja kaubanduse vaheline koostöö oleks tõhus, et hoolitseda selle eest, et väikestel ettevõtetel oleks võimalusi meile öelda, kus neil oleks turu avanemist vaja, et toetada neid, aidates nendel turgudel avaneda, ja et toetada neid äritegevuses.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
