Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B70002/2010).
Tere tulemast, minister, Hispaania eesistumisperioodi esimesse infotundi!
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.
Küsimusele nr 1 ei vastata, sest selle teema on juba käesoleva osaistungjärgu päevakorras.

Teema: laenuraha vähenemine / laenud ettevõtetele
Detsembris teatas Saksamaa majandusminister, et kui pangad ei hakka rohkem laenu andma (eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele), ootab Saksamaad ees uus laenuraha vähenemise laine. See probleem võib muutuda valdavaks üle kogu ELi.
Milliste konkreetsete meetmetega tagab nõukogu pangalaenude kättesaadavuse ärisektorile, et ettevõtted saaksid uusi töökohti ja majanduskasvu luues püsima jääda ning aidata kaasa majanduse elavdamisele?
Diego López Garrido
Nagu teate, on nõukogu juba mõnda aega käsitlenud küsimust, kuidas tagada ettevõtetele piisav juurdepääs kapitalile ja samuti on ta käsitlenud liikmesriikide sellekohaseid meetmeid.
Eelmise aasta jaanuaris nägi nõukogu, et liikmesriigid tegutsesid muu hulgas laenuturgude vabastamiseks jõuliselt ja otsustavalt. Kevadel kinnitas Euroopa Ülemkogu majanduse elavdamise meetmete jätkuva kohaldamise tähtsust ning kutsus komisjoni ja nõukogu üles hindama vastuvõetud meetmete tõhusust ja andma juunis sellest Euroopa Ülemkogule ülevaade.
Juunikuisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel analüüsiti tõepoolest liikmesriikide poolt finantssektori toetuseks võetud meetmete tõhusust ning finantsturgude stabiilsust ja toimimist. Analüüsi tulemused saadeti Euroopa Ülemkogule endale tagasi aruande vormis. Seega saadeti aruanne nõukogust, s.o ministrite nõukogust Euroopa Ülemkogule. Aruanne oli positiivne. Sellest nähtus, et liikmesriikidel on olemas rekapitaliseerimistagatised ja -mehhanismid, ning selles tehti järeldus, et liikmesriikidel oli allakäiguspiraali sattumise ärahoidmisel otsustav roll. Ma tuletan teile meelde, et kogu finantssüsteem oli 2008. aasta lõpul kokkuvarisemise ohus.
Seega oli olemas positiivne meelestatus selle suhtes, et võimaldada pankadele juurdepääs üleilmsele rahastamisele, ja sellega omakorda edendati laenu andmist reaalmajandusele. Nõukogu mõistis, et liikmesriikide võetud meetmed olid laenukanalite avatuna hoidmiseks olulised.
Pangandussektor on seoses rekapitaliseerimisega isegi praegu teatud surve all. Seetõttu kutsus nõukogu liikmesriike üles iseseisvalt pankasid rekapitaliseerima või aitama nende bilanssi säilitada, et vähendada ebakindlust ja hõlbustada laenu andmist.
Kuni eelmise kuuni - detsembrini - nägi nõukogu, et liikmesriigid kohaldasid finantsstabiilsuse taastamiseks mitmesuguseid toetusmeetmeid. Kuid ta toonitas, et taastumine oli siiski mõnevõrra ebakindel, ja kutsus Euroopa pangandusinspektorite komiteed üles andma korrapäraselt teavet lisalaenudeks saadaoleva kapitali suuruse kohta.
Nüüdseks oleme kasutusele võtnud mitu meedet - ühest küljest teostab nõukogu järelevalvet ja teisest küljest annab Euroopa Ülemkogu juhiseid. Selle tulemusel on olukord paranenud ning Euroopa Keskpank tegutseb mõistagi selle nimel, et tagada eeskätt pankade likviidsus, aga ka ettevõtete juurdepääs laenudele.
Gay Mitchell
Lugupeetud juhataja! Lubage mul ministrile öelda, et minu kogemuste põhjal toimisid mõned pangad - kindlasti mitte kõik, vaid mõned või ehk isegi paljud neist - finantsturgude kasvu ajal vastutustundetult ja mõned pangad - võib-olla jälle mitte kõik, vaid paljud neist - teevad seda endiselt ka majanduse elavnemise nädalatel ja kuudel.
Ma tean näiteks Dublinis üht ettevõtet, mida juhitakse hästi ja mille juht täidab oma kohustusi piinliku täpsusega, kuid pank ei tee tema abistamiseks midagi. Pank kasutas võimalust vähendada tema arvelduskrediiti ja avaldas sellega tema ettevõttele survet. Tegemist on elujõulise ettevõttega, mis elab selle majanduslanguse üle.
Minister, palun võtke pangad käsile, öelge neile, et me anname neile maksumaksja raha ning ootame, et nad võtaksid arvesse ka avalikkuse huve, mitte ainult oma aktsionäride huve, kellest mõned on väga jõukad.
Diego López Garrido
Ma pean teile ütlema, et minu arvates teevad nõukogu ja Euroopa institutsioonid tublit tööd. Minu meelest on nad tõhusalt tegutsenud - nad tegid tohutult palju, et hoida ära olukord, kus kogu majanduses likviidsus puudub.
Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu on jälginud ja jälgib ka edaspidi liikmesriikide vastuvõetud meetmeid. Ta teeb seda korrapäraselt. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ülesanne on praegu näiteks jälgida, kuidas lastakse kasutada pankadele antud garantiisid, kas finantssektori ettevõtetele seatakse piiranguid või mitte ja kuidas rahastab laene Euroopa Keskpank.
Ma soovin lihtsalt öelda, et 7. detsembril 2009. aastal ütles Euroopa Keskpanga president Trichet ise, et pankadele ei seata Euroopa Keskpangalt laenu saamiseks piiranguid. Seega laenamisele piiranguid ei ole. Kui on pankasid, kes seda ei kasuta, siis on see iga finantsasutuse enda probleem. Mis aga puudutab piiranguid, siis ei Euroopa Liit ega Euroopa Keskpank neid ei sea.
Igal juhul on nõukogu hea meelega valmis uurima koos Euroopa Parlamendiga kehtivaid direktiive, mida seoses finantsjärelevalvesüsteemidega arutatakse, või ükskõik millist muud algatust, mille komisjon selles küsimuses välja pakub.
Catherine Grèze
(FR) Lugupeetud juhataja! Nõukogu eesistujariigi üks esmatähtsaid eesmärke on suurendada ELi mõju rahvusvahelisel areenil, täpsemalt öeldes Ladina-Ameerikas.
Millisest mõjust me aga räägime? Rahvusvaheliste suhete praegustes põhimõtetes on demokraatiale ja inimõigustele vähe ruumi. Kas nõukogu soovib kasutada vabakaubanduslepinguid selleks, et toetada riigikordi, mis rikuvad Ladina-Ameerikas pidevalt inimõigusi?
Ma sooviksin tuua esile näiteks Peruu, kus Baguas kordasaadetud vägivallateod on kohutav näide sellest, kuidas valitsus teeb koostööd rahvusvaheliste ettevõtetega ja konfiskeerib rahalise kasu eesmärgil põlisrahvastelt maad. Peaaegu 70% maast on rahvusvaheliste ettevõtete ja kaevandusfirmade käes.
Teine kurikuulus näide puudutab Colombiat, mis on ametiühingu liikmetele kõige ohtlikum riik, kui arvestada neid sadu inimesi, kes seal tapetud on. Minu küsimus on järgmine: kas teil on kavas seada inimõiguste küsimus uuesti Ladina-Ameerikat käsitleva ELi välispoliitika keskmesse?
Juhataja
Mul on väga kahju, aga teie küsimus ei näi olevat mitte kuidagi seotud viimase küsimusega. Ma ei tea, kas te olete varem infotunnis osalenud, kuid te võite esitada vaid sellise lisaküsimuse, mis on seotud põhiküsimusega. Mul on kahju, aga ma pean tunnistama teie küsimuse täielikult korravastaseks. Ma soovitan teil vaadata kodukorda.
Minule teadaolevalt lisaküsimusi hetkel, mil ma viimase küsimuse lõpetasin, ei olnud. Kui laenuraha vähenemise ja ettevõtetele laenamise kohta rohkem küsimusi ei ole, siis ma jätkan.
Härra Zemke, kui teie küsimus on seotud nimetatud teemaga, siis on teil aega 30 sekundit.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Jah, just seda mu küsimus puudutabki.
Me teame väga hästi, et olukord eri liikmesriikides on väga erinev. Kui me räägime ettevõtete abistamisest, siis sooviksin sellega seoses esitada küsimuse olukorra kohta Kreekas, sest nimetatud riigis on kriis praegu sügavam kui kusagil mujal. Kas sellega seoses on konkreetseid meetmeid ette nähtud?
Diego López Garrido
Ma arvan, et seda teemat käsitletakse hiljem ühe teise küsimuse raames. Ma paluksin parlamendiliikmel oodata, kuni ma sellele vastan, sest siis kõnelen ma korraga nii tema esitatud küsimusest kui ka sellest, mis on samal teemal päevakorras.
Ma pean silmas oma nimekirjas olevat küsimust nr 9 või praeguses nimekirjas olevat küsimust nr 8. Selle esitas Rodi Kratsa-Tsagaropoulou Kreeka majanduse olukorra kohta.
nõukogu eesistuja. - (ES) Ma pean silmas oma nimekirjas olevat küsimust nr 9 või praeguses nimekirjas olevat küsimust nr 8. Selle esitas Rodi Kratsa-Tsagaropoulou Kreeka majanduse olukorra kohta.
Teema: Kosovo integratsioon ELiga
Milliseid meetmeid kavatseb nõukogu võtta vastuseks Euroopa Parlamendi soovile kaasata Kosovo ELi programmidesse, ühinemiseelsetesse strateegiatesse ning Thessaloníki protsessi Kosovo staatuse küsimusele vaatamata?
Diego López Garrido
Nõukogu on korduvalt rääkinud Lääne-Balkani riikide võimalusest Euroopaga ühineda. Seda on tehtud kahtlemata nii välispoliitika - kõnealusel juhul naabruspoliitika - kui ka Euroopa Liidu laienemispoliitika raames.
Seega kinnitati hiljuti ülemkogu 2009. aasta detsembri kohtumisel vajadust pidada kinni teatud õiglastest tingimustest seoses Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga.
Mis puudutab Kosovo küsimust, siis nõukogu märkis juba, et selles küsimuses tegid liikmesriigid otsuse riikliku tava ja rahvusvahelise õiguse kohaselt.
Nagu teate, on Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise küsimus praegu Rahvusvahelise Kohtu menetluses. Nõukogu on aga oma poliitilistes suhetes Balkani riikidega Kosovo küsimust alati arvesse võtnud ning liikmesriigid ja valitsused on olnud üksmeelsed näiteks selles, et viisanõude kaotamisest peaks osa saama ka Kosovo, nagu nõukogu on alati aru saanud. Lisaks avaldati heameelt Kosovo poliitilise ja sotsiaal-majandusliku arengu edendamise võimalusi käsitleva komisjoni teatise üle.
Nõukogu kutsus komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et toetada Kosovo edasiliikumist Euroopa Liidu poole vastavalt selle piirkonna Euroopaga lõimumise väljavaadetele, millele ma enne viitasin.
Nõukogu julgustas komisjoni - seda tehti mõistagi üksmeelselt - tegema ettepaneku lisada Kosovo Euroopa Liidu programmidesse ning võtma Kosovo majandusliku ja fiskaaljärelevalve alla, võtma kasutusele ühinemiseelse abi teine osa ning edendama dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames.
Neid järeldusi kinnitati viimasel Euroopa Ülemkogu kohtumisel 10. ja 11. detsembril 2009.
Bernd Posselt
(DE) Lugupeetud eesistuja! Mul on kaks konkreetset lisaküsimust. Esiteks, kas te usute, et Hispaania eesistumisperioodil õnnestub meil Kosovo suhtes kohaldatava viisakorra lihtsustamisel edu saavutada, nii et Kosovo ei jääks suletud alaks keset vaba Balkani piirkonda? Teiseks, mida on teil kavas ette võtta selleks, et liikmesriigid, kes praegu Kosovo iseseisvust ei tunnusta, seda aja jooksul tegema hakkaksid? Kõige olulisem on aga siiski viisakorra küsimus, nagu ma ütlesin.
Diego López Garrido
Ma juba viitasin viisasüsteemile.
Nõukogu on alati toonitanud oma soovi, et ka Kosovo peaks piirkonnale kehtivast viisasüsteemi lihtsustamisest ja viisanõude võimalikust kaotamisest osa saama. Nagu teate, töötab komisjon praegu selle küsimuse üksikasjade kallal. Kõigepealt käsitleb ta viisakorra lihtsustamise ja seejärel koguni viisanõude kaotamise üksikasju, et saaks nõukogule asjaomase ettepaneku esitada. Muidugi tuleb sellega seoses täita veel teatud nõudeid ja selles küsimuses teeb komisjon asjaomaste riikidega koostööd. Antud juhul teeb ta koostööd Kosovoga ja teavitab nõukogu sellest korrapäraselt.
Nõukogu ja eesistujariik Hispaania toetavad kahtlemata mõtet kaotada võimaluse korral Euroopa Liidu naaberriikidele kehtiv viisanõue ning minu arvates on see üks poliitilisi suundi, mida meil tuleb järgmistel kuudel Euroopas edendada, pidades silmas liikuvust, suhtlemisvõimalusi ning võimalust liikuda lisaks Euroopa Liidule ringi ka Euroopa Liidu piiride taga. Minu arvates on see seisukoht kasulik mõlemale poolele - nii Euroopa Liidule, kes väljastab neid viisasid, kui ka nimetatud riikidele, kes peavad seda mõistagi vastastikuse põhimõtte alusel samuti tegema.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud eesistuja! Kas kõiges nõukogu poolt Kosovo suhtes ette võetus arvestatakse piisavalt ka Serbia seisukohti ja tema esitatud teavet? Vaatamata Kosovoga seotud territoriaalsele küsimusele on ju Serbia Lääne-Balkani riikide integreerumisel ELi keskne riik ja üks neist, keda tuleks kaasata kõikidesse meie meetmetesse.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja, härra López Garrido! Ma pean lugu teie riigi Hispaania seisukohast mitte tunnustada Kosovo iseseisvust ja hiljutisest otsusest tuua seni Kosovos olnud Hispaania väed sealt ära.
Praegust majanduskriisi aega silmas pidades esitan ma teile ühe argise küsimuse: kui palju läks vägede hoidmine seal Hispaaniale maksma? Kas te võiksite kommenteerida minu kodumaa Kreeka olukorda? Nimelt on tal Kosovos samasugused väed ja nagu me kõik teame, on ta majandusraskustes. Kas vägede hoidmine Kosovos on õige?
Diego López Garrido
Mis puudutab esimest küsimust Serbia kohta, siis loomulikult on Serbia Lääne-Balkani tugevaim riik, mida meil tuleb tõesti alati arvesse võtta ükskõik millises poliitikas - antud juhul Euroopaga lõimumise väljavaateid käsitlevas poliitikas, mis on Euroopa Liidu poliitika Lääne-Balkani riikide suhtes.
Meil on olemas hiljuti sõlmitud kokkulepe, millest te peagi kuulete ja mis käsitleb viisanõude kaotamist Serbia suhtes, ning lisaks esitas see riik hiljuti tänu sellele, et temaga sõlmitud ajutise assotsieerimislepingu ummikseisust saadi välja, ametliku taotluse Euroopa Liiduga ühinemiseks.
Et see nii ka läheks, toetame ühenduse õigusaktide kohaldamist ja seda, et komisjon uuriks taotlust, esitaks oma tehnilise arvamuse ja otsustaks nõuetekohaselt, kas Kopenhaageni kriteeriumide täitmise põhjal on ka tegelikult võimalik liitumisläbirääkimisi alustada. Nii et loomulikult on Serbia see riik, kellel on piirkonnas kaalu ja kellel on meie arvates võimalus Euroopa Liiduga ühineda. Enamik nõukogust pooldas - kõnealusel juhul tehti seda ühehäälselt - ajutise lepingu jätkamist ja toetab innukalt Serbia assotsieerimist.
Mis puudutab Kosovot, siis, lugupeetud parlamendiliige, teie esitatud küsimus on seotud Hispaania sisepoliitikaga ja tema valitsuse riigisiseste otsustega. Nagu teate, esindan ma praegu nõukogu - mitte üht konkreetset riiki, vaid nõukogu -, ja seepärast arvan ma, et olenemata sellest, kas mul on need konkreetsed andmed siin olemas või mitte - ja vaevalt on mul neid selle arvu kohta, millele te viitasite -, ei saa ma praegusel juhul rääkida ühe riigi nimel, sest ma räägin Euroopa Liidu Nõukogu nimel, mis on Euroopa Liidu organ ja esindab 27 riiki.
Teema: troopiliste vihmametsade hävitamine
Pidades silmas detsembri Kopenhaageni kohtumisel toimuva ülemaailmse kliimamuutuse-teemalise arutelu tulemusi, kas nõukogu nõustuks, et kui Euroopa põllumajandus on üks süsinikdioksiidi heitmete põhjustajatest, siis Amazonase piirkonna troopiliste vihmametsade hävitamine kaalub Euroopa põllumajandustootmise kahjuliku mõju süsinikdioksiidi heitmete osas kaugelt üles?
Diego López Garrido
Härra Higgins, nõukogu on teiega täiesti nõus, et põllumajandus ja metsade hävitamine on tegurid, mis mõjutavad süsinikdioksiidi õhkupaiskamist.
Raske on öelda, kumb neist teguritest avaldab suuremat mõju. See on pigem teadusliku kui poliitilise arutelu küsimus. Igal juhul tuleb meetmeid võtta korraga mõlemas valdkonnas ja nii on see alati olnud.
Kui rääkida säästvast põllumajandusest, siis oleme edu saavutanud mõlemas valdkonnas. Sellest tulenevalt on muudetud koguni Euroopa Liidu maaelu arengu poliitikat. Ühise põllumajanduspoliitika reformi läbivaatamise raames peeti seda silmas niisuguste probleemide lahendamisel, mis seonduvad kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega, ning nagu te teate, peetakse ühist põllumajanduspoliitikat Euroopa poliitika arendamisel oluliseks teguriks ja seda võetakse üldises kliimamuutuse käsitlemise poliitikas arvesse.
2008. aastal toetas nõukogu komisjoni ettepanekuid metsade hävitamise kohta ning komisjon tegi ettepaneku, et metsaalade kadumine - metsaalad vähenevad tõepoolest pidevalt ja väga kiiresti -, peatataks hiljemalt 2030. aastaks ja vihmametsade massilist hävitamist vähendataks 2020. aastaks vähemalt 50% võrreldes praeguse määraga.
Seetõttu peame aitama edendada metsade säästvat majandamist. Metsade hävitamise küsimuse käsitlemine on kindlasti eesistujariigi Hispaania üks eesmärke ning me mõistame, et on vaja kohaldada mõningaid Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid, näiteks õiguslikult mittesiduvat õigusakti igat liiki metsade kohta ning metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitlevat Euroopa Liidu tegevuskava, milles nähakse muu hulgas ette õigusraamistiku loomine ebaseadusliku puidu sisseveo ärahoidmiseks.
Euroopa Liidu seisukoht vastab nendele põhimõtetele ning hoolimata sellest, kui suur või väike oli pettumus selle pärast, et mõningaid Kopenhaageni eesmärke ei suudetud saavutada, selgitati seal teatud tehnilisi küsimusi seoses sellega, kui oluline mõju on troopiliste metsade hävitamisel, mida tuleb arenguriikide süsinikdioksiidi õhkupaiskamise ärahoidmisel käsitleda olulisima tegurina.
Lisaks tuleb öelda, et konverentsil võeti vastu otsus meetmete kohta, millega vähendatakse metsade hävitamist ja toetatakse arenguriikide võimekuse parandamist.
Jim Higgins
Ma soovin eesistujariigile Hispaaniale edu. Minu arvates alustasite te oma tööd sel nädalal väga hästi. ¡Viva España!
Lubage mul seoses esitatud küsimusega öelda, et puud on CO2 sidujad, sest nad koguvad süsinikdioksiidi endasse. Mis puudutab Amazonase piirkonda, millest 60% asub Brasiilias, siis selle kurbloolisus seisneb selles, et kauni Amazonase metsa hoolimatu hävitamine on ilmselge. Seni on neist metsast hävitatud näiteks 4,1 miljonit km2. Sellega kaotatakse ära CO2 sidujad, hävitatakse elustiil, kui võtta arvesse, et Amazonase piirkonna põliselanikud indiaanlased sunnitakse lahkuma, ja põllumajandustootmise aspekti kohta teame, et sealsed tootmisstandardid ei vasta kaugeltki ELi nõuetele.
Nii et kas me kokkuvõttes saame tõepoolest midagi ette võtta või ainult räägime?
Diego López Garrido
Härra Higgins, ma soovin öelda, et me nõustume teie mõtteavaldustega täielikult. Samuti soovin öelda, et bioloogilisest mitmekesisusest rääkides on eesistujariigi Hispaania eesmärk tegelikult edendada loodushoidu ja loodusvarade säästvat kasutamist, et meil oleksid paremad ja põhjalikumad tulevikuplaanid bioloogilise mitmekesisuse kohta. See on meie eesistumisperioodi üks põhipunkte, üks esmatähtsaid eesmärke.
Ma tänan teid hinnangu eest, et meie eesistumisperiood on hästi alanud. Lisaks pean ütlema, et komisjonil on kavas esitada käesoleva aasta alguses roheline raamat metsakaitse kohta. See võib olla väga oluline algatus ja me teeme siin tööd selle nimel, et reageerida nähtustele, mis põhjustavad kõnealuste piirkondade hävingut. Te nimetasite mõningaid asjaolusid, kuid neid on veel, näiteks metsapõlengutest põhjustatud kahju.
Arvesse tuleb võtta veel palju muid tahke, kuid on kindel, et praegu on oluline võidelda meie puude hävitamise vastu, et sellele keskendumine sobib hästi kokku bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga ja et see on käesoleval aastal kahtlemata Euroopa Liidu üks peamisi tegutsemisvaldkondi.
Chris Davies
Ma toon sisse rõõmsamaid noote, sest Kopenhaageni konverentsi üks väheseid edukaid tulemusi oli üldine kokkulepe mehhanismi suhtes, mis võimaldab arenenud riikidel aidata rahalise panusega ära hoida troopiliste vihmametsade hävitamist.
Kas minister nõustub, et eesistujariigi Hispaania üks eesmärke peaks olema anda sellele kokkuleppele sisu ning tagada, et Euroopa näitaks üles algatusvõimet ja otsustaks, kui suure summa on ta valmis andma vihmametsade hävitamise ärahoidmiseks?
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud eesistuja, nagu me kõik teame, kehtestati süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks sertifikaadid, ja just seda minu küsimus puudutabki. Veidi aega tagasi tuli päevavalgele, et heitkogustega kauplemise süsteemiga seoses esines kahtlaseid tehinguid ja kuritarvitusi. Kui põhjalikult on neid süüdistusi uuritud või kas neid on üldse uuritud ning kas on kavas sellega seoses midagi muuta?
Diego López Garrido
Ma nõustun esimese sõnavõtjaga. Ma arvan, et see on kooskõlas meie poolt öelduga. Meil tuleb käsitleda küsimust troopiliste metsade hävitamisest arenguriikides. See on arenguriikide võimekuse parandamisel oluline tegur ja sealjuures on see kasulik neile endile. Seda tuleb teha põlisrahvaste ja kohalike elanike osavõtul ning riikliku metsanduskontrollisüsteemi kehtestamise kaudu.
Seega usun ma, et Kopenhaagenis saavutati selles küsimuses märkimisväärseid edusamme, ning me ei saa eitada, et Euroopa Liit hoiab oma eestvedaja- ja liidrirolli nii selles kui ka teistes küsimustes, mis seonduvad võitlusega kliimamuutuse vastu. Euroopa Liitu võib seoses Kopenhaageni konverentsiga kritiseerida selle eest, et ta on seal saavutatust liiga kaugel ees.
Euroopa Liit soovib käsitleda seda küsimust palju põhjalikumalt ning seega võtab ta mõistagi arvesse teie tõstatatud küsimusi, mis on tihedalt seotud Euroopa Liidu tegevusega kliimamuutuse vastases võitluses.
Nimetatud konkreetne juhtum jääb muidugi praktilise tegevuse valdkonda, s.o puudutab kliimamuutusega võitlemise meetmete rakendamist. Selle raames tuleb mõistagi püüda ära hoida tegevust, millega võidakse konkreetseid meetmeid kuritarvitades nende eesmärki kahjustada, ning see on üks probleemidest, mis võib esile kerkida selle või ükskõik millise muu meetme puhul. Ka niisuguste juhtumite jälgimine meetmete rakendamisel on meie kohustus.
Teema: Euroopa tasandi meetmed Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks
Euroopas kannatab hinnanguliselt 8,6 miljonit inimest neurodegeneratiivsete haiguste nagu Alzheimeri tõve all ning Euroopa rahvastiku vananemise tõttu suureneb kannatajate arv jätkuvalt.
Kas nõukogu võiks esitada täiendavaid andmeid hiljuti väljakuulutatud nende haiguste vastu võitlemise ühise kavandamise algatuse kohta? Milline on nõukogu nägemus kooskõlastatud Euroopa meetmetest, mis vähendaksid patsientidel ning nende perekondadel ja hooldajatel lasuvat koormust?
Diego López Garrido
Nõukogu peab Alzheimeri tõbe ja neurodegeneratiivseid haigusi üldiselt väga oluliseks teemaks.
Selle haiguse kontrolli all hoidmine peab olema Euroopa Liidu jaoks oluline eesmärk, kui võtta arvesse ka seda, et haigusjuhtude arv suureneb vanuse kasvades järsult ja alates 75. eluaastast kahekordistub see iga viie aasta järel. Eurostati hinnangute kohaselt kahekordistub 65aastaste või vanemate haigestunute arv Euroopa Liidus aastatel 1995-2050.
Härra Aylward, teie küsimusel on kaks külge. Ühelt poolt on neurodegeneratiivsete haiguste ja täpsemalt Alzheimeri tõve jaoks vaja ühise kavandamise katsealgatust, mida nõukogu on ka juba alustanud. Seda on nimetatud Hispaania eesistumise kavas, millega te olete tutvunud. Nagu teate, esitas komisjon seda arvesse võttes ettepaneku, mis võeti vastu nõukogu 2009. aasta detsembri järeldustes. Nõukogu võttis selle katsealgatuse raames arvesse ka Euroopa Parlamendi resolutsiooni. Teiselt poolt, mis puudutab Euroopa tegevuse kooskõlastamist, on nõukogu samuti nõus, et meil tuleb ilmselgelt Euroopa tasandil koostööd teha, et võidelda selle ja teiste sarnaste haiguste vastu, eelkõige selleks, et vähendada patsientide ja nende perekondade koormat. Arvutuste kohaselt mõjutab iga selle haiguse all kannataja kolme pereliiget, arvestades, et neil on kohustus tema eest hoolitseda. Seepärast on oluline teha antud küsimuses Euroopa tasandil koostööd.
Nõukogu poolt 2008. aastal vastu võetud ühisaruandes sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta võtsid liikmesriigid kohustuse suurendada juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, et aidata tasakaalustada avaliku ja erasektori panust ning ametlikku ja peresisest hooldust. Liikmesriigid on aru saanud, et koduste või omavalitsuste kaudu korraldatavate hooldusteenuste osutamine on parem või eelistatum kui teenuste osutamine hooldusasutustes, ehkki samal ajal on tõsi ka see, et nende kvaliteetsete teenuste osutamine on paljudele liikmesriikidele jätkuvalt keeruline.
Mida nõukogu ja Euroopa Liit tegid, on see, et nad esitasid nimetatud suunised selle haiguse kohta.
Liam Aylward
Te ütlesite õigesti, et hinnanguliselt on 2050. aastaks dementsuse all kannatavate inimeste arv Euroopas kaks korda suurem.
Seepärast on oluline, et liikmesriikide valitsused aitaksid rahuldada dementsuse all kannatavate inimeste vajadusi ja tagaksid möödapääsmatu abi hooldajatele.
Praegu ei ole aga paljudel Euroopa Liidu riikidel kavasid dementsust käsitlevate riiklike strateegiate väljatöötamiseks. Seega on minu küsimus järgmine: kuidas konkreetselt toetab nõukogu liikmesriike dementsuse muutmisel esmatähtsaks rahvatervise küsimuseks?
Diego López Garrido
Meil on Hispaania eesistumisperioodil kavas aidata kaasa sellele, et algatataks direktiiv uudsete ravimeetodite ja abi kohta krooniliste ja mittenakkavate haiguste puhul. Me peame seda direktiivi väga oluliseks. Seda teemat tuleb käsitleda kõrgeimal tasemel ning seepärast peab see käima käsikäes patsientide ravi kvaliteedi parandamist ja nende turvatunde suurendamist käsitlevate algatuste edendamise ja rahvatervise kõrgetasemelise töörühma tegevusega.
Euroopa Liidul ei ole sageli selles küsimuses volitusi ning seepärast tuleb meil anda abi juhendamise, kooskõlastamise, liikmesriikide poolt neurodegeneratiivsete haiguste, eriti Alzheimeri tõve jaoks võetud meetmete koostoime tekitamise ja ka kaudse toetuse kaudu.
Tõsi on see, et liikmesriigid peavad tagama kõige otsesema abi näiteks perekondadele ja vahel ka vabaühendustele, ehkki vabaühendustel on võimalik ELi rahvatervise programmi raames saada juurdepääs konkreetsetele fondidele. See on samuti huvitav, kuigi kaudne viis, kuidas aidata haiguse all kannatajaid ja nende peresid, keda puudutab Alzheimer ja teised degeneratiivsed haigused väga otseselt ja kes vajavad sellepärast abi.
Jim Higgins
Ma tänan nõukogu vastuse eest. Kas ma tohin nõukogult küsida, kuidas ta suhtub Alzheimeri tõbe põdevate patsientide toitmisse sondiga. See on Ühendkuningriigis ja Iirimaal väga levinud tava. Ma ei tea, milline on olukord mujal Euroopas
Me räägime siinjuures sondi viimisest makku. Nõukogu esindaja rääkis suunistest. Suunised ja standardid on väga olulised, kuid seda toimingut põhjendatakse sellega, et nii antakse patsientidele piisavalt toitu ja sellega kindlustatakse nende eluspüsimine, ehkki nad on dementsed - nad on keeldunud söögist ja nii edasi. Minu jaoks on selles aga midagi väga kummalist. Kuidas teie sellesse suhtute ja kas teil on kavas kehtestada selle kohta normid?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Võttes arvesse, et neurodegeneratiivsed haigused puudutavad suurt hulka inimesi ja kahjuks ei ole mõnel riigil piisavaid vahendeid nende haiguste diagnoosimiseks ja raviks, soovin ma küsida, kas te pooldate seda, et loodaks Euroopa ravikeskused, mis patsientide järjest suurenevat hulka silmas pidades aitaksid edendada selle valdkonna teadusuuringuid ja leida lahendusi nende haiguste ennetamiseks ja raviks.
Diego López Garrido
Need kaks teemat, mille parlamendiliikmed tõstatasid, nõuavad ilmselgelt teaduslikku arvamust, kui nii võib öelda. Ma usun, et selleks on Euroopa Liidus olemas rühmad ja algatused, mis kujutavad endast sobivat foorumit teie esiletoodud soovituste ja tähelepanekute käsitlemiseks. Selleks võib olla näiteks katsealgatus neurodegeneratiivsete haiguste ja eriti Alzheimeri vastu võitlemiseks, mille kohta esitas komisjon ettepaneku nõukogu soovituseks, mis on praegu valmimas.
Teisest küljest, nagu teate, nimetasin ma enne seoses krooniliste ja mittenakkavate haigustega ühise kavandamise kõrgetasemelist töörühma. See töörühm jälgib hoolikalt nimetatud katsealgatust, et teha kindlaks ja täpsustada mõningaid küsimusi ning võimaldada seega langetada konkreetsemaid otsuseid näiteks nendes küsimustes, millele te oma sõnavõttudes viitasite. Ma arvan, et see on õige koht selle teema käsitlemiseks.
Praeguseks on kõrgetasemeline töörühm saavutanud kokkuleppe lähenemisviisis ja strateegilises uuringuprogrammis. Selles osalevad 24 riiki ning praegu loovad nad oma juhtimisstruktuure ja töötavad välja tegevuskava. Töörühma järgmine kohtumine toimub Hispaania eesistumisperioodil ning ma usun, et pärast seda saab ta käsitleda neid küsimusi, mida te tõstatasite, väga konkreetselt, vahetult ja kiiresti.
Ma arvan, et see töörühm on õige koht ja õige foorum. Just see ongi tema eesmärk. Just selleks kõrgetasemeline töörühm loodigi - et töötada välja ja valmistada ette tulevasi otsuseid.
Juhataja
Ma mõistan, et härra Higgins ei ole ilmselt rahul, kuid arvan, et tegemist on keerulise teemaga, mis vääriks tõenäoliselt eraldi arutelu tulevikus.
Teema: ettevõtete sotsiaalne vastutus
Seoses 10.-11. novembril 2009 Stockholmis toimunud konverentsiga "Protect, Respect, Remedy” esitasid praegune eesistujariik ja tulevane eesistujariik Hispaania Euroopa Liidule ja liikmesriikidele üleskutse võtta endale liidriroll ettevõtete sotsiaalse vastutuse küsimuses. 2007. aasta märtsis nõudis Euroopa Parlament, et kehtestataks mehhanism, mis hõlbustaks ettevõtete kuritarvituste ohvritel Euroopa kohtutes hüvituse nõudmist, laiendataks firmajuhtide kohustust minimeerida oma tegevuse negatiivset mõju keskkonnale ja inimõigustele ja kehtestataks rahvusvahelisel tasandil täpsed aruandlusnõuded. Oma deklaratsioonis rõhutab nõukogu tehtud edusamme ja samas toonitab ka vajadust tegutseda sellise ühise raamistiku väljatöötamise nimel, milles nähakse selgesõnaliselt ette riikide kaitsekohustus ning tagatakse ärimaailmas inimõiguste austamine ja karistused rikkumiste eest.
Milliseid õiguslikult siduvaid vahendeid kavandab nõukogu selleks, et ettevõtted täidaksid hoolikuse ja aruandluse nõuet ning saaksid karistada, kui nad rikuvad oma vastutusalas inimõigusi ja keskkonnanõudeid?
Diego López Garrido
Ma juhin tähelepanu ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevale konverentsile, mis toimus 10. ja 11. novembril 2009. aastal Stockholmis.
Konverentsi korraldanud eesistujariik Rootsi ja toona tulevane eesistujariik Hispaania jõudsid järeldusele, et Euroopa Liit peaks selles võtma endale üleilmse liidri rolli ja näitama eeskuju selles valdkonnas, millele härra Désir oma küsimusega tähelepanu juhtis. Tegemist on ettevõtete sotsiaalse vastutusega, mis on seotud turgude loomise, korruptsioonivastase võitluse, keskkonnakaitse ning inimväärikuse ja inimõiguste kaitsega töökohal, eriti kui võtta arvesse, et Euroopa Liidu majandus on maailma suurim ja Euroopa Liit on suurim arenguabi andja. Paljud rahvusvahelised ettevõtted asuvad just Euroopas. Euroopal on kõik eeldused, et liider olla.
Sotsiaalne vastutus koosneb kolmest osast: kaitsest, austamisest ja hüvitamisest. Riik peaks kaitsma ning see tähendab inimõiguste rikkumist käsitlevaid õigusakte ja eeskirju, eriti kui rikkumisi on toime pannud ettevõtted. Ettevõtted peavad inimõigusi austama ning kõikidel asjaosalistel tuleb tagada juurdepääs piisavatele abinõudele, millega inimõigusi kaitsta ja edendada.
Ma soovin esile tuua asjaolu, et meil on nüüd olemas veel üks vahend - Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis on õiguslikult siduv ja mis tähendab, et esimest korda on - sealhulgas Euroopa tasandil - olemas kaitsevahend sotsiaalset vastutust käsitlevates küsimustes.
Sealjuures on vajalik kõigi asjaosaliste osalemine. Vaja on jätkata dialoogi kolmandate riikide, kodanikuühiskonna, liitude ja ettevõtetega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, et luua kontseptsioon, mis hõlmab kolme nimetatud elementi: kaitset, austamist ja hüvitamist. Eesistujariik Hispaania edendab neid ka edaspidi. Täpsemalt korraldab ta 25. ja 26. märtsil Palma de Mallorcas konverentsi, mille raames käsitletakse ettevõtete sotsiaalse vastutuse kinnistamise küsimust, lähtudes selle seosest tööturu osapoolte dialoogiga.
Konverentsi raames uuritakse võimalust lisada see raamistik nende vahendite nimekirja, mida EL ja liikmesriigid saaksid kasutada oma eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas selliste küsimuste lahendamiseks, mis seostuvad teemaga, millele täna hommikul Hispaania eesistumise tegevuskava tutvustamisel viidati, nimelt ELi 2020. aasta strateegiaga. Ka sellesse peab olema kaasatud sotsiaalse vastutuse eesmärk.
Harlem Désir
(FR) Aitäh vastuse eest, minister. Ma tunnustan teid algatuse eest, mille mõte on korraldada märtsis Palma de Mallorcas konverents, sest see on järg Stockholmi konverentsile.
Küsimus seisneb selles, et me peame võitlema rahvusvaheliste ettevõtetega. Nagu te ütlesite, peab Euroopa asuma ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas liidrikohale, kuid samuti peab ta asuma liidrikohale seoses väljaspool Euroopat asuvate Euroopa ettevõtete tegutsemisviisiga. Probleemiks on asjaolu, et need tütarettevõtted on iseseisvad juriidilised isikud. Kas te olete valmis töötama välja õigusakti, mille kohaselt oleksid emaettevõtted kohustatud vastutama mujal maailmas asuvate tütarettevõtete tegutsemisviisi eest, kui need ei täida oma keskkonna- ning inimõiguste või töötajate õiguste austamise kohustusi? Kui seda kohustust ei kehtestata, hiilivad Euroopa ettevõtted mujal maailmas asuvate tütarettevõtete tegutsemisega mööda kõnealusest ettevõtete sotsiaalse vastutuse võrgust, mida Euroopa püüab edendada.
Diego López Garrido
Ma arvan, et Euroopa Liidul tuleb aidata kaasa parimate tavade väljakujunemisele Euroopas ja tänu sellele tehakse õigusakti ettepanekuid, mis võivad aidata olukorda parandada.
Me peame võtma arvesse sotsiaalse vastutuse seda osa, mida me nimetame õiguslikult siduvaks ja mis käsitleb eeskätt inimõiguste austamist. See hõlmab aga ka vabatahtlikku osa, mis koosneb valikulistest meetmetest. Seepärast on oluline, et nende küsimuste käsitlemiseks loodaks nii Euroopa tasandil kui ka mujal foorumid. Mõned neist on juba töös. Näiteks tuleb liikmesriikide kõrgetasemeline töörühm kokku iga kuue kuu järel, et jagada sotsiaalse vastutusega seotud kogemusi.
Samuti arvan, et majanduskriisi taustal on veelgi olulisem järgida neid põhimõtteid ning teha tööd konkurentsivõime ja keskkonnakaitse parandamiseks, sidudes need sotsiaalse kaasatusega. Seda peaks tegema iseäranis 2010. aastal, mis on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta.
Ma arvan, et see peaks olema lähtepunktiks ning et just nimelt selle sündmuse raames, mis on ikka veel teatud määral uute ideede elluviimise kohaks, peaks välja kujundama neid foorumeid, kus kõik asjaosalised osaleksid dialoogis, mille tulemusel töötatakse välja uued meetmed. Mis puudutab aga dialoogi, mis on täiesti möödapääsmatu, siis arvan, et peaksime dialoogi selles etapis võtma ühiseid meetmeid, mida seni ei ole peaaegu üldse tehtud.
Ádám Kósa
(HU) Mul on hea meel ministri soovituse üle tuua esile parimaid tavasid. Me kõik teame, et ELi rahvastik vananeb kiiresti ja et ettevõtted peavad hoolitsema nende inimeste tervise eest, kes on pikka aega töövõimetud. Kas nõukogul on kavas avaldada ettevõtetele survet, et nad kasutaksid pensionil olevate inimeste abi? See võimaldab neil olla endiselt aktiivsed ja mitte lõpetada pensionieas töötamist.
Hans-Peter Martin
(DE) Lugupeetud eesistuja! Küsimus, millest te rääkisite, on köitnud meie tähelepanu väga kaua. Paljut sellest, mida öeldi, oleks pidanud rääkima 10 või 15 aastat tagasi. Mul on selle kohta konkreetsed küsimused. Kas te nõustute, et selleks, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustust õigesti rakendada ja teha selle vastuvõtmine nähtavamaks, on vaja nii karistusi kui ka stiimuleid? Kas te olete seisukohal, et Euroopa Liit võiks kehtestada nn nimetamise ja häbistamise korra? Kui me võtame arvesse, kui palju tooteid sildistatakse, siis kas teie arvates oleks võimalik viidata ettevõtete toodetel selgelt asjaolule, kas ettevõte järgib ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhieeskirju või rikub neid? Me oleme harjunud paljude teistsuguste siltidega. Miks mitte kasutada seda meetodit ka sotsiaalsete teemade puhul?
Diego López Garrido
Ma nõustun esimese sõnavõtjaga ning usun, et see on aluseks sellele, mida ma nimetasin Euroopa Liidu dialoogiks kolmandate riikide, kodanikuühiskonna, ametiühingute, ettevõtete ja kõigi huvitatud isikutega, ning muidugi on täiesti endastmõistetav nende inimeste osalemine, kellele te viitasite, austatud parlamendiliige.
Ma usun, et on aeg arutada seda teemat, millele te viitasite, kuid arvan, et seda tuleks teha koos kõikehõlmava lähenemisega küsimusele, mida hakatakse arutama tõenäoliselt esimest korda või õigemini peaaegu esimest korda kõrgetasemelises töörühmas, millele ma viitasin, ja märtsis toimuval konverentsil. Ma arvan, et arutelu peaks toimuma just seal ja see on parim viis meie eesmärkide saavutamiseks.
Mõnikord on parem kasutada stiimuleid, mõnikord jälle karistusi. Karistamise tee ei ole alati parim. Ma arvan, et see nõuab terviklikku uurimist, sest olen seisukohal, et vajame terviklikku ülevaadet ja mitmesuguseid meetmeid - mitte üksteisele järgnevaid üksikuid meetmeid, vaid lõppkokkuvõttes terviklikku ülevaadet kogu probleemist ja selle aluseks olevast küsimusest - mis hõlmab endas head võimalust -, s.o sotsiaalsest vastutusest.
Teema: ELi finantsjärelevalve
Euroopa Keskpanga president Jean-Claude Trichet ütles esmaspäeval, 7. detsembril 2009 Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis ELi finantsjärelevalve ja ELi rahandusministrite kokkuleppe kohta: "See ei ole tingimata kõige parem lahendus”, kuna kavandatavatele ELi asutustele ei ole näiteks määratud otseseid volitusi.
Kuidas tagab nõukogu, et rahvusvaheliselt tegutsevad pangad, kindlustusandjad, finantsteenuste osutajad, investeerimisfondid ja riskifondid ei jää jätkuvalt killustatud riiklike pädevuste tõttu tulemusliku järelevalve alt välja?
Diego López Garrido
Härra Martin, ma olen veendunud, et EL võtab Euroopas piisavaid finantssüsteemi järelevalve meetmeid, ja tuleb silmas pidada, et meil on tulnud välja rabeleda raskest kriisist. EL lähtub nende meetmete elluviimisel kahest olulisest aspektist, mis on sätestatud finantsjärelevalvet käsitlevates direktiivides - kuues direktiivis, mille komisjon eelmisel aastal välja töötas ja mis vajavad praegu nõukogu ja Euroopa Parlamendi kokkulepet. Meil on kavas see kokkulepe saavutada Hispaania eesistumisperioodil. Seepärast arutame seda peamiselt parlamendiga.
Ühelt poolt kindlustatakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kaudu nn makrotasandi usaldatavuse järelevalve, millega tahetakse ära hoida rasked kriisid, et tagada finantsstabiilsus ja vähendada finantssüsteemi häireid. Teiselt poolt on olemas mikrotasandi usaldatavuse järelevalve, millele minu arvates härra Martin oma küsimuses esmajoones viitas.
See hõlmab kolme Euroopa asutust, mis käsitlevad pangandus-, kindlustus- ja väärtpaberituru valdkonda. Selle järelevalvega tahetakse tagada põhjalikum järelevalve - vabandust, et ma kordan - ja vähendada häireid üksikutes finantsüksustes, kaitstes sellega niisuguste üksuste kliente.
Nagu ma ütlesin, kiitis nõukogu ühise seisukoha nimetatud küsimuses lõplikult heaks. Kõigepealt andis nõukogu eelmise aasta oktoobris poliitilise kinnituse ja poliitilise kindluse makrotasandi järelevalve suhtes ning detsembris tegi ta sedasama mikrotasandi järelevalve ja kogu õigusaktide paketi suhtes. Nagu ma ütlesin, kohaldatakse selle suhtes tavapärast õigusloomekorda ning seega parlamendi ja nõukogu kokkulepet.
Need kolm komiteed peaksid olema paigas ja töötama. Me soovime, et need direktiivid võetaks võimaluse korral vastu juba Hispaania eesistumisperioodi esimesel poolel, kuid igal juhul peaksid nimetatud komiteed olema paigas ja töötama enne 2010. aasta lõppu. See on nõukogu eesmärk.
Sellest tulenevalt loodame, et meie koostöö Euroopa Parlamendiga on viljakas, et me saaksime astuda suure sammu edasi ja viia lõpule see protsess, mis minu arvates on ajaloolise tähtsusega ja kooskõlas ka nende hoiakutega, mis on tekkinud väljaspool Euroopat, G 20-s, sest Ameerika Ühendriigid valmistavad ette samasugust õigusakti. Me usume, et see on üks neist probleemidest, mis meil tuleb lahendada, et saaksime ära hoida niisuguseid kriise nagu praegune, mis tekkis finantssüsteemi reguleerimise puudumise ja nagu parlamendiliige enne ütles, finantssüsteemi teatud liidrite vastutustundetuse tõttu.
Hans-Peter Martin
(DE) Aitäh märkuste eest, härra López Garrido. Te nimetasite Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu makrotasandi usaldatavuse järelevalvet. Te teate kindlasti, et selle kohta on tehtud juba palju kriitikat. Esiteks on kritiseeritud selle nõukogu suurust, sest taas pandi institutsioon kokku Euroopale tüüpilise proportsionaalsuse süsteemi alusel. Kas ka teie näete siin sarnaselt paljude teistega ohtu, et tõenäoliselt ei saa see nõukogu tõhusalt töötada?
Teine Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud probleem seisneb tema sõltumatuse puudumises. Kas te saaksite enda arvates Hispaania eesistumisperioodil astuda veel sammu edasi ning püüda tagada tema suurem sõltumatus ja teha sobivaid muudatusi nõukogu suuruses, sest praegusel kujul on tal vaevalt võimalik tulemuslikku tööd teha?
Diego López Garrido
Minu arvates tegi komisjon juba ettepaneku. Lõpuks saavutati nõukogus selle suhtes üksmeel ja kokkulepe. See ei olnud lihtne. Eesistujariik Rootsi ja komisjon tegid kõvasti tööd, et see kokkulepe majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus saavutada, ja lõpuks see õnnestus neil. Nüüd on see siin Euroopa Parlamendis ja nagu te koos teiste sõnavõtjatega esile tõite, peab parlament selle suhtes seisukohale asuma.
See on koht kokkuleppe saavutamiseks kahe poole vahel. Meil on nõukogus üksmeel ja eks näis, kas me saavutame üksmeele ka Euroopa Parlamendiga.
Ma arvan, et need küsimused, mida te siin tõstatasite, on nagu teisedki täiesti põhjendatavad ja arutatavad ning ma olen kindel, et me saavutame liidu kahe organi - nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel kokkuleppe, sest see on väga vajalik.
Seán Kelly
Mis puudutab väljapakutud finantsjärelevalvet, siis kas eesistujariik Hispaania võiks kaaluda selle raames soovituste esitamist parimate tavade kohta, et kehtestada suurte pankade tegevjuhtide palga ülemmäär ning piirata ka veidrat preemiate maksmise kultuuri, mis tekitas palju raskusi ja lükkas meid sellesse mülkasse, kus me praegu oleme?
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja, härra López Garrido! Ma soovin seostada Euroopa Liidu finantsjärelevalve küsimuse investeerimisfondide, sealhulgas Euroopa Liidus Londoni Citys asuvate fondide spekulatiivse tegevusega. Artiklites räägitakse, et fondijuhid võtavad tehingute sõlmimisel aluseks euro väärtuse languse, Kreeka valitsuse ja teiste võlakirjad, riigivõlad ja eelarvepuudujäägid ning raskendavad seega laenamist.
Kas te saate mulle seepärast öelda, milliseid konkreetseid meetmeid saab võtta Euroopa Liidu liikmesriikide majanduse kaitsmiseks suure riskiga investeerimisfondide, sealhulgas Euroopa Liidus asuvate fondide rünnakute eest?
Diego López Garrido
Jah, ma arvan, et finantsüksuste parima tava üle on täiesti võimalik arutleda. Me alustame just arutelu, mille keskmes on kõnealused finantsjärelevalvesüsteemid, ning ma usun, et see on suurepärane võimalus töötada nende põhimõtete kohaselt ning aidata muu hulgas nimetatud direktiivide raames kaasa mõningate probleemide lahendamisele, mida te, härra Kelly, esile tõite.
Samuti usun, et nendesse direktiividesse, mida te siin saalis arutada saate, on võimalik kaasata ka ettepanek, mille tegi teine sõnavõtja. Seda saab teha näiteks riskifondide määruse raames, mis jääb arutluse all olnud järelevalvenõuete valdkonda, või maksuparadiiside kaotamise raames, millest rääkis nõukogu praegune eesistujariik täna hommikul.
Kõik need ideed, mida te välja pakkusite, on õiged ja sobivad suurepäraselt siin saalis järgmistel kuudel aset leidvasse arutellu, mis käsitleb reformi, või nagu Euroopa Ülemkogu seda nimetas - finantssüsteemi järelevalve täielikku ja tõelist reformi. Nii et see on põhjalik ja oluline reform, kus on ruumi kõikidele olulistele küsimustele ja aruteludele, mida te esile tõite.
Teema: finantsolukord Kreekas ja euroala roll
Hiljutisel Euroopa tippkohtumisel tehtud avaldused, mis käsitlesid finantsolukorra tõsidust Kreekas ning toetuse andmist sarnases olukorras olevatele riikidele, olid vastukäivad. Kui kantsler Merkel rõhutas kõigi euroala riikide ühist vastutust ühes oma liikmesriikides toimuva eest, siis peaminister Reinfeldt väitis, et olukord Kreekas on "riigi siseprobleem ning selle peab lahendama riik ise”.
Milline on eesistuja arusaam liikmesriikide, eeskätt euroala liikmete solidaarsusest, kui ühte neist ähvardab maksevõimetus? Kas peetakse asjakohaseks anda valitsustele tagatisi ja laenu Euroopa Keskpangast, et vältida spekulatiivset kasusaamist ning võimaliku krediidivõimelisuse vähenemise kahjulikke tagajärgi liikmesriikides, kellel ei õnnestu vähendada riigivõlga?
Kas lisaks stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud sanktsioonidele on vaja kehtestada tugevdatud ennetav kontroll ning tööhõivet ja kasvu toetavad meetmed suure võlakoormaga riikides enne, kui nende finantsolukord muutub väga problemaatiliseks?
Diego López Garrido
Euroopa Liidu aluslepingutes on pädevusvaldkonnad selgelt ära jaotatud. Liikmesriikide majanduspoliitika on liidu ühishuvi, kuid samas on riigieelarve iga riigi enda pädevuses.
Arvestades, et liidu 16 riigis on käibel ühisraha ning samal ajal on rahaliidu idee sätestatud Maastrichti lepingus peamise kõikehõlmava eesmärgina, on mõistagi olemas eeskirjad, mida liikmesriigid peavad oma eelarve puhul järgima, sest need mõjutavad kogu majandust ja rahasüsteemi.
Seepärast on vaja ülemäärasest riigieelarve puudujäägist hoiduda, sest see on majandus- ja rahaliidu toimimise jaoks möödapääsmatu, ning sealjuures tuleb tunnistada, et neist kahest - majandusliidust ja rahaliidust - on viimane palju rohkem arenenud.
Sellepärast on olemas stabiilsuspakt ning sellepärast oli omal ajal Maastrichti lepinguga, praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 123 eelarvepuudujääk keelatud ja samuti on Euroopa Keskpangal ja euroala liikmesriikide keskpankadel keelatud anda laenu selle eelarvepuudujäägi katmiseks. Lepingus on veel öeldud, et ei liit ega liikmesriigid võta endale teise liikmesriigi keskvalitsuse või muu riikliku ameti kohustusi ega täida neid.
Seepärast peab iga liikmesriik allkirjastama ise oma võlakohustuse ja nõukogu on kinnitanud, et seda peavad tegema kõik liikmesriigid. Nõukogu on kindel, et Kreeka ja teised liikmesriigid teevad vajalikud otsused, et parandada oma majanduse tasakaalu ning säilitada riigis tugev majandus- ja finantskeskkond.
Tuleb meeles pidada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames on põhjendatud juhtumite puhul ette nähtud ka majanduspoliitika järelevalve. Nõukogu arutab Kreeka juhtumit loodetavasti veebruaris. Tõenäoliselt võetakse siis - sõltudes siiski komisjoni algatusõigusest - soovitused vastu ning töötatakse välja strateegiad, nii et Euroopa Liit saaks väljendada oma huvi ja osalemist rasketes olukordades või tingimustes, milles teatud liikmesriigid on.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Lugupeetud juhataja, härra López Garrido! Te tuletasite meile meelde aluslepingute artikleid, mis puudutavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Parlament teab neid artikleid. Ma arvan aga, et te võiksite anda mulle rohkem teavet selle kohta, mida härra Zapatero silmas pidas, kui ta rääkis solidaarsusest euroalal ja solidaarsusest riikides, kellel on teatud finantsprobleemid. Kas oleks ehk võimalik arutada keskuse ja piirkondade vahelise parema finantsalase koordineerimise võimalust, kui rääkida toetustest? Kas oleks ehk võimalik saavutada parem eelarvealane koordineerimine, et hoida ära maksu- ja sotsiaaldumpingut, mis koormab juba niigi Euroopa Liitu ning millel on osale riikidele suur mõju? Kas te saate mulle täpsemalt selgitada, mida te ütlesite enne seoses sellega, mida härra Zapatero pidas silmas solidaarsuse all?
Diego López Garrido
Euroopa Liit on selline maailma piirkond, kus viiakse solidaarsust ellu väga nähtavalt. Näiteks Kreekas või minu kodumaal Hispaanias oleme kogenud suurt solidaarsust Euroopa Liidu poolt näiteks Euroopa struktuurifondide ja teiste fondide kaudu, mis on jätkuva Euroopa solidaarsuspoliitika olulised osad.
Midagi nendesarnast mujal maailmas ei ole. Need on võimaldanud saavutada märgatavat edu paljudes riikides ja see on riikidele turgude avamisel tervikuna kasuks tulnud. Samal ajal on teatud summasid kasutatud ka piirkonna ajakohastamiseks. See on väga selge näide solidaarsusest. Nende fondide vahendeid tuleb muidugi kasutada korrektselt ja seda jälgib ka Euroopa Liit. See on täiesti endastmõistetav. Seega on solidaarsus olemas.
Teist laadi solidaarsus tuleneb selgelt aluslepingust. Te viitasite konkreetselt lepingule. Aluslepingus on sätestatud liikmesriikide kohustus koordineerida oma majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitikat. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 on selgelt välja toodud ka Euroopa Liidu solidaarsuse põhimõte - koordineeritud majanduspoliitika, mis saavutatakse ühise arutelu ja eesmärkide ühise vastuvõtmise kaudu.
Paljude Euroopa riikide praegused kriisi tagajärjel tekkinud probleemid ei oleks olnud nii rasked, kui majandusliit oleks palju varem olemas olnud. Majandusliit lakkas toimimast. Rahaliit arenes edasi, kuid majandusliidu areng peatus ning Euroopa Liidus ei tekkinud majanduspoliitika koordineerimise koostoimet, mis lühidalt öeldes oleks pidanud tekkima. Just see on aluslepingus lõppkokkuvõttes ette nähtud.
Euroopa 2020. aasta strateegia raames tuleb meil leppida kokku eesmärkides, mis puudutavad investeeringuid haridusse, spetsialiseerumist ja tööjaotust ning võitlust kliimamuutuse vastu, kuid samuti tuleb neis asjades kokku leppida solidaarselt ja solidaarsuse pärast. Solidaarsust näidatakse Euroopa maailmajaos ja Euroopa Liidus, mis peab olema alati nii ühtne kui võimalik, selgelt. See aga ei tähenda mõistagi, et lepinguga ei saaks nõuda liikmesriikidelt vastutustunnet riigivõla või laenu suhtes. Selle eest peab loomulikult iga riik vastutama. Samas on olemas turu, sotsiaalpoliitika, struktuuripoliitika, regionaalpoliitika ning tulevikus loodetavasti ka majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika koordineerimise kontekst, mis on kahtlemata ka solidaarsuse kontekst.
See on liidu solidaarsuspoliitika kõige sobivam, põhjalikum ja igakülgsem vorm.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Ma soovin esitada siiski veel ühe küsimuse, sest te ütlesite, minister, et Kreekas valitsev raske olukord tuleb käesoleva aasta veebruaris komisjoni koosolekul arutlusele. See on tõsi, et Kreeka kriis on väga raske, kuid me kõik teame hästi, et see võib kahjuks levida ka teistesse riikidesse. Ma tahaksin küsida järgmist: kas te ei peaks lisaks komisjoni arutelule alustama sisukamat arutelu Euroopa Keskpangaga? Ma arvan, et ka see on oluline organ, mis peaks olema Kreeka olukorda arvestades innukam.
Diego López Garrido
Ma arvan, et igal organil on oma tööülesanded. See on Euroopa majandus- ja rahaliidu ülesehituse juures kõige olulisem omadus ning see annab talle lisaks ka usaldusväärsuse.
Tõsi on see, et nõukogu arutab Kreeka juhtumit. Mõistagi teeb ta seda sellepärast, et tegemist on liidu ühe liikmesriigiga, ja see, mis toimub ühes Euroopa riigis, mõjutab ilmselgelt meid kõiki. Meid mõjutab ka väljaspool Euroopat asuvates riikides toimuv, rääkimata kohast, mis kuulub ühtsesse turgu ja kus on käibel 16 riigi ühisraha.
Endastmõistetavalt arutatakse seda aluslepinguga sätestatu piires ning lisaks arvestatakse eelarve- ja majandusstrateegiat, mida peetakse praegustes oludes sobivaks ja kõnealusel juhul Kreeka jaoks soovitatavaks. Kahtlemata on see talle ka kasulik.
Euroopa Keskpangale on aluslepingus ette nähtud oma kohustused, mis puudutavad rahanduse ja hindade stabiilsust, ning ta on selles sõltumatu. Euroopa Keskpanga sõltumatus on Euroopa Liidu oluline põhimõte, mis teeb meie majandus- ja finantssüsteemi ning meie ühisraha euro väga usaldusväärseks. Seda sõltumatuse kriteeriumit tuleks austada, sest see on mitu aastat tagasi Euroopa Liidus vastu võetud majandus- ja rahaliidu aluspõhimõte.
Juhataja
Lugupeetud minister, suur tänu, et osalesite oma eesistumisperioodi esimeses infotunnis.
Küsimustele, millele ajapuudusel vastata ei jõutud, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.15 ja seda jätkati kell 21.00.)
