Põllumajanduse tunnistamine strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Daciana Octavia Sârbu põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel koostatud raport põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel.
Daciana Octavia Sârbu
Austatud juhataja! Mul on suur au esitada teile oma raport, mis käsitleb põllumajanduse strateegilist tähtsust Euroopa Liidu toiduga kindlustatuse tagamisel. Põllumajandus on teema, millele ei ole Euroopa Liidu strateegiat ja tulevikku arutades palju tähelepanu pööratud. Raport näitab, et Euroopa ei ole saavutanud toiduga kindlustatust, et põllumajandustootjaid ja terveid maapiirkondi ähvardab kadumise oht ning et uued probleemid, nagu kliimamuutus, avaldavad destabiliseerivat mõju juba niigi vähenenud toiduvarudele nii Euroopas kui ka mujal maailmas.
Olukorras, kus toiduainete tootmine peab kasvava maailma rahvastiku toiduvajaduste rahuldamiseks suurenema 2050. aastaks 70%, peab toiduga kindlustatus olema keskne teema nii ülemaailmsel kui ka Euroopa tasandil peetavates aruteludes. Euroopa Liit peab nendele probleemidele jõuliselt reageerima ning selle raportiga üritame teha täna ettepanekuid mitme konkreetsete tegevussuuna kohta.
Esiteks vajame tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, mille eesmärk on võimalikult paljude ELi kodanike toiduga kindlustatuse tagamine ning kaasaaitamine ka ülemaailmsele toiduga kindlustatusele piiratud ressursside ja kliimamuutuse mõju kontekstis. Me ei saa rääkida toiduga kindlustatusest, kui me ei lahenda kahte kriitilist probleemi, milleks on turu ja hindade volatiilsus ning kahanevad maailma toiduvarud.
Hindade volatiilsuse teema puhul kutsun komisjoni üles tugevdama uue ühise põllumajanduspoliitika raames turule sekkumise vahendite rolli ning võtma järjekindlamaid meetmeid spekuleerimise piiramiseks põllumajandusturul. Ülemaailmsed toiduvarud on palju piiratumad kui varem. Hinnangute kohaselt katavad need maailma vajadusi toidu järele kõigest pooleteise kuu ulatuses. Seepärast oleks minu arvates kasulik luua ülemaailmne toiduainevarude süsteem, mis koosneb eriolukorra varudest nälja vähendamiseks ja varudest tooraine hinnaindeksite reguleerimiseks ning mida hallatakse ülemaailmse egiidi all, lähtudes olemasolevate organisatsioonide, nagu ÜRO või ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, kogemustest. Arvan, et Euroopa Liit peab selle algatama ning seepärast palusin komisjonil selle rolli enda kanda võtta.
Teine tähtis probleem, mida raportis käsitlen, on noorte põllumajandusettevõtjate olukord. Euroopa põllumajanduse tulevikule mõeldes peame pöörama rohkem tähelepanu noortele põllumajandusettevõtjatele. Vaid 7% Euroopa põllumajandusettevõtjatest on alla 35aastased. Seepärast palun komisjonil võtta meetmeid nende julgustamiseks.
Rõhutan ka vajadust säilitada Euroopas põllumajanduslik mitmekesisus. Sel puhul mainisin, et traditsiooniline põllumajandustegevus, põllumajanduslik pereettevõtlus, väikepõllundus ja mahepõllumajandus võivad väga olulisel määral kaasa aidata toiduga kindlustatuse tagamisele. Nõuan ka neid põllumajandusvorme toetavate programmide väljatöötamist ELi tasandil. Me ei tohi aga unustada, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga ning et miljonid eurooplased taotlesid sel talvel ELilt toiduabi. Sellest tulenevalt on praeguses majanduskriisis väga tähtis kasutada ELi rahalisi vahendeid ELi enim puudust kannatavate isikute programmi toetamiseks.
Lõpetuseks soovin tänada variraportööre, teisi kolleege põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonist ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni sekretariaati selle raporti koostamisel tehtud suurepärase koostöö ja antud abi eest. Loodan, et võtame homme üheskoos vastu raporti, mis vastab Euroopa kodanike ootustele.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Soovin tänada meie raportööri Daciana Octavia Sârbut selle raporti koostamisel tehtud suurepärase töö ning koostöö eest kõikide variraportööridega. See järgneb tööle, mida ma ise eelmise mandaadi ajal ühise põllumajanduspoliitika rolli ja ülemaailmset toiduga kindlustatust käsitledes tegin.
Mul on kahju, et me selle raporti üle alles enne keskööd arutame. Äkki saavad Euroopa ja maailm alles viimasel minutil aru, kui ebakindel on meie toiduainete tootmine tegelikult.
See raport on väga teretulnud üldises arutelus selle teema üle ning samuti ühise põllumajanduspoliitika reformi käsitleva arutelu kontekstis.
Oli punkte, mis mulle muret tekitasid, aga arvan, et need on lõplikus tekstis hästi kajastatud. Seisukoht, et üks tootmissüsteem on parem kui mõni teine - et orgaaniline, väikesemahuline, kohalik on parem -, ei ole hea argument. Kõik tootmissüsteemid peavad toetama meie toiduga kindlustatust. Peame midagi turu volatiilsuse ja spekuleerimise suhtes ette võtma ning ma ei arva, et meil on olemas kõik vastused.
Kõige suurem probleem põllumajanduses on põllumajandustootjate väikesed sissetulekud. Noored põllumajandustootjad ei tee tasuta tööd ja toiduga kindlustatuse tagamiseks peame ka selle madala sissetuleku probleemile tähelepanu pöörama.
Miroslav Mikolášik
(SK) Austatud juhataja! Pideva rahvastikukasvu tõttu oleme kohustatud palju jõulisemalt lähenema toiduga kindlustatuse probleemile ning piisava, tervisliku ja toitva toidu olemasolu tagamisele.
Toiduga kindlustatuse tagamiseks on tähtis suurendada läbipaistvust ja ausust reaalses toiduahelas, et tagada põllumajandustootjatele aus sissetulek, kasum ja hindade kontrollimine ning põllumajandussektori elujõulisus.
Minu arvates on väga tähtis rakendada kindlat maaelu arengu poliitikat, mille abil on võimalik säilitada Euroopa maaelu elujõulisus ning tõsta põllumajanduse konkurentsivõimet, toetada uuendusi ja lõpuks ka tööhõivet.
Põllumajandus on väga tähtis, eriti ebasoodsas olukorras olevate piirkondade jaoks ning selle pärast on vaja rakendada stimulatsioonimeetmeid põllumajanduse toetamiseks maapiirkondades, noorte inimeste osakaalu tõstmiseks põllumajanduses, piirkondlike erinevuste vähendamiseks ning säästva arengu tagamiseks.
Luís Paulo Alves
(PT) Austatud juhataja! Soovin südamest õnnitleda oma kolleegi Daciana Octavia Sârbut selle raporti koostamisel tehtud suurepärase töö puhul! Soovitan komisjonil seda kindlasti arvesse võtta, eriti nende aspektide puhul, milles põllumajandusküsimuste kompleksne mõõde - mis ulatub palju kaugemale põllumajanduse enda piiridest - nõuab sekkumist ka teistes valdkondades, nagu konkurents siseturul ja finantsvaldkonna reguleerimine, ning väärib tähelepanu ka väljaspool ELi, näiteks G20 või Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kontekstis.
Põllumajanduse, põllumajandustootjate ning Euroopa ja kogu maailma inimestele piisavas koguses kvaliteetse toidu tagamisega seotud olulised ja määravad küsimused saab reaalselt lahendada ainult siis, kui neile kõikidest suundadest läheneda. Ühise põllumajanduspoliitika reformi kaugeleulatuvad eesmärgid on saavutatavad ainult siis, kui reformid ulatuvad kaugemale põllumajanduse kitsastest piiridest ja kui nende eesmärkidega arvestatakse ka teistes poliitikavaldkondades vajaminevates meetmetes ja teistes ülemaailmsetes organites.
Raportis on see kõik väga selgesti välja öeldud. Minu lugupidamine!
Janusz Wojciechowski
(PL) Austatud juhataja! Soovin samuti õnnitleda Daciana Octavia Sârbut suurepärase raporti puhul, mis on minu arvates üks tähtsamaid selle parlamendi koosseisu ametiaja jooksul esitatud raporteid.
Inimeste arv maailmas järjest suureneb, samal ajal kui vaba põllumaa pind väheneb. Toidust on järjest enam saamas strateegiline toode. Kui toornafta saab asendada päikese- või tuumaenergiaga, siis meie planeedil toodetud toitu ei ole võimalik millegi muuga asendada. Vahetevahel käitume Euroopa Liidus nii, nagu oleks meil pidevalt probleeme toiduainete ületootmisega. Kogu Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika on viimastel aastatel olnud suunatud põllumajandustootmise piiramisele ja vähendamisele. Juba praegu võib ette näha, et on saabumas aeg, kus tekib toidupuudus. On väga hea, et parlament Daciana Octavia Sârbu raporti kujul selle sõnumi nüüd saatis ning ütles, et olukord on muutunud ja Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika peab samuti muutuma. Põllumajandust tuleb austada, sest see garanteerib meie toiduga kindlustatuse.
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja! Poliitikas on asjad samamoodi nagu argielus: me ei hinda täielikult seda, mis meil on. Selle pärast paistab, et meil on Euroopa Liidus toitu külluses ja loomulikult saab seda alati palju osta. Kui loomasööda eksport maha arvata, siis on meil Euroopa Liidus 88% omavarustuse tase. See tähendab, et peame ka Euroopa Liidus töötama selle nimel, et tagada selline omavarustuse tase põllumajandustoodete ja toiduainete puhul.
Selle pärast olen väga tänulik raportöörile Daciana Octavia Sârbule, et ta selle probleemi taas päevakorda tõi. Euroopa Liit vajab samuti ühist põllumajanduspoliitikat, mis tagaks meie kodanikele piisavalt toitu. Maailma rahvastiku suurenemise, kliimamuutuse tagajärgede ja kasvavate energiahindadega arvestades on selge, et Euroopa põllumajandustootjad ei tule edaspidi omal käel toime. Selleks vajame ka strateegilist kooskõlastamist ülemaailmsel tasandil.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Toiduainetega varustamise kindluse tagamine ELis on üks raskemaid katsumusi, mis tulevatel aastakümnetel meie julgeolekupoliitika ees seisab. Selles peitubki Daciana Octavia Sârbu raporti tähtsaim külg - selles rõhutatud asjaolu, et kümne või kahekümne aasta pärast on toidust ja puhtast veest saanud strateegilised tooted, nagu seda on nafta ja maagaas praegu. Raport esitati väga sobival ajal, sest hetkel toimuvad läbirääkimised ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle, kavandatakse 2014. aasta järgset eelarvet ning paljud on valmis kärpima ühise põllumajanduspoliitika eelarvet. On väga tähtis, et ühise põllumajanduspoliitika käsutuses oleksid tulevikus piisavad vahendid. Selle tagamiseks tuleb veenda finantsministreid ning otsuste tegijaid, et Euroopa Liidu põllumajandus ei tooda ainult toiduaineid, vaid ka ühiskonnale kasutoovaid teenuseid, kaasa arvatud avalikke keskkonnateenuseid, mida ei ole võimalik ilma põllumajanduseta tagada ega toota.
Krisztina Morvai
(HU) Austatud juhataja! Toiduga kindlustatuse teema puhul vaevab mind asjaolu, et raportis käsitletakse ELi riike ühtse integreeritud üksusena. Olukord uutes liikmesriikides erineb täiesti olukorrast vanemates riikides. Mul on näiteks küsimus Ungari kohta. Kuidas on võimalik, et räägime nälgivatest lastest riigis, kus on olemas erakordsed põllumajandusressursid? Lapsed ja ka täiskasvanud nälgivad keset Euroopa Liitu. Teiseks - kuidas on võimalik, et meie põllumajandus on niivõrd mandunud, et toodame tööstuslikul tasandil põllumajanduslikku toorainet, kasutades tohutult suuri põllumajandusmaid, peamiselt - vabandust väljendi eest - mingit koloniaalset meetodit kasutades ainult selleks, et lasta seda toorainet siis töödelda mõnes välisriigis, kus teenitakse suurt kasumit, ning seejärel tarnida see tagasi Ungarisse, kus neid tooteid kõrge hinnaga müüakse? Midagi on siin põhimõtteliselt valesti.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Nagu teised sõnavõtjad, nii soovin ka mina tänada Daciana Octavia Sârbut sellel teemal tehtud suurepärase töö eest!
Nelja minuti jooksul rääkis Daciana Octavia Sârbu paljudest teemadest. Ma ei hakka kõike, mida ta ütles, kordama, aga tahaksin rõhutada kahte punkti. Esiteks on vaja hästi rahastatud ühist põllumajanduspoliitikat. Loodan, et parlament annab endast parima tagamaks, et ühist põllumajanduspoliitikat ei alandata ega nõrgendata mingil viisil. Teiseks peame julgustama noori inimesi põllumajanduses tööle hakkama.
Lisaks on meil ka poliitikameede, et edendada energiakultuuride kasvatamist heal põllumajandusmaal. Kui arvestada asjaoluga, et maailma rahvastik suureneb aastas 80 miljonit inimese võrra ja maailma ähvardab toidupuudus, siis kas ei peaks seda poliitikat uuesti läbi vaatama? Kas varastame Peetrilt, et anda Paulile, või varastame me Peetrilt ja Paulilt mõlemalt ning jääme lõpuks kõigest ilma? Seda tahan ma teada.
Csanád Szegedi
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Raport näitab selgesti, et põllumajandus ei saa enam niimoodi edasi toimida. Peame - või pigem suurettevõtted peavad - lõpetama põllumajandustoodete transportimise ühest maailma otsast teise. Loomulikult võime jätkata ilma igasuguse arusaadava loogikata. Õunu, pipart, tomateid ja lihatooteid transporditakse Euroopasse, kaasa arvatud Ungarisse, kuid suuremalt osalt mitte Hispaaniast või Hollandist, vaid Hiinast ja Brasiiliast. Kindlasti võime nii jätkata, aga need tooted tuleb veel laadida transpordivahenditele, nagu laevadele, millega neid nädalaid või kuid transporditakse. Neid tooteid tuleb hoida värskena eri säilitusainetega, mis on suuremates kogustes toksilised. Nüüd ostavad inimesed neid tooteid suurte kaubanduskettide poodidest ning imestavad siis, kust kõik need haigused, vähk ja muud kasvajad tulevad. Loomulikult on selge, et neid põhjustavad toiduvärvid ja tehislikud lisaaineid. Tahan lisada, et rahvusvaheliste ettevõtete toetamise asemel peame toetama hoopis väikepõllumajandustootjaid, et nad suudaksid Euroopa tekkivast toidukriisist päästa.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Põllumajanduse kui strateegilise sektori tunnustamine toiduga kindlustatuse kontekstis, nagu siin raportis öeldakse, on lahutamatu toiduainetega varustamise sõltumatuse põhimõtte tunnustamisest ja edendamisest. Mida suurem on riigi toidust sõltuvus ja toiduga varustatuse ebakindlus, seda raskem on sellel riigil tagada oma rahvale piisavat toiduga varustatuse kvantiteeti ja kvaliteeti.
Toiduainetega varustamise sõltumatus on parim kaitse toiduainete hindade volatiilsuse vastu, mis on järsku uuesti päevakorda kerkinud. See volatiilsus tuleneb finantsspekuleerimisest toiduainetega, millele spekulandid, investeerimisfondid, riskikapitalifondid, pensionifondid ja suured pangandusinstitutsioonid niivõrd suurt tähelepanu pöörasid, et teised spekuleerimismullid on kas lõhkenud või lihtsalt tühjaks läinud.
Ainus võimalus sellise spekuleerimise peatamiseks on kaotada vahendid, mis seda võimaldavad, see tähendab teatud finantstooted, nagu börsivälised tuletisinstrumendid.
Kahjuks ei ole aga nende meetmetega, mis Euroopa Liit siin valdkonnas võtnud on, võimalik seda kurjakuulutavat spekuleerimise lainet ja selle ebainimlikke tagajärgi veel peatada, nagu tunnistatakse ka õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri koostatud aruandes.
Lívia Járóka
Austatud juhataja! Kõne all on vaesematest vaesemad - Euroopa romad - ja koos uue eesistujariigi Ungariga pöörame kõik tähelepanu ka Euroopa romade strateegiale.
Vaesematest vaeasemaid puudutavate sektorivaheliste probleemide puhul pööratakse väga harva tähelepanu põllumajandusele, sest Euroopas ei ole neil maad. Seega ei räägi me ainult toiduga kindlustatusest, vaid toidust üldse. Üks mu kolleegidest ütles juba, et see on ELi jaoks ülitähtis küsimus. Minu arvates peab olema põllumajandussektor - ja neid dokumente puudutav komisjoni töö - kooskõlas kõikide ELi väikepiirkondade arenguprojektidega, mille eesmärk on võitlus vaesusega ning toidu tagamine ka tulevastele põlvedele.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Komisjon toetab väga seda ajakohast raportit, sest toiduainete hinnad tõusevad kiiresti, peamiselt ebapüsivate ilmastikutingimuste ja loodusõnnetuste tõttu, kuid ka energia hinna tõusu tõttu, mis samuti toidu hinda mõjutab.
Tahan selle pärast tänada raportööri Daciana Octavia Sârbut ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni liikmeid tehtud töö eest.
Toiduga kindlustatus on väga tähtis peaaegu miljardi inimese jaoks maailmas, kes ikka veel nälja all kannatavad, kuid see on samuti tähtis haavatavate elanike jaoks Euroopas. Nende jaoks on ühine põllumajanduspoliitika tõesti otsustav. Tihti kritiseeritud ühine põllumajanduspoliitika on suutnud tagada ELi kodanikele taskukohased toiduhinnad ning see on taganud ka toiduga kindlustatuse Euroopas. See peab jätkuma. Toiduga kindlustatus määratleti ka keskse teemana 18. novembril esitatud komisjoni teatises ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kohta 2020. aastaks.
Raportis, mille Daciana Octavia Sârbu meile esitas, on tõstetud esile hindade liigse volatiilsuse probleem, mis on tihedalt seotud toiduga kindlustatusega, sest see avaldab mõju nii põllumajandustootjatele kui ka tarbijatele.
Komisjon on täiesti nõus, et hindade liigne volatiilsus nõuab tähelepanu. Peame otsima üheskoos turu probleemide lahendamiseks paremaid reguleerimise, järelevalve ja läbipaistvuse tagamise meetmeid. Selleks on vaja paremat finantsvaldkonna reguleerimist ja samuti oluliselt paremat läbipaistvust turul.
Raportis on tehtud ettepanek ülemaailmse toiduainevarude süsteemi loomise kohta. See ei ole lihtne teema. Meil on juba kogemusi kaupu reguleerivate nõukogudega. Need ei ole edukaks osutunud ning seetõttu vajab see teema kahtlemata palju üksikasjalikumat arutelu. Samuti on vaja analüüsida kogemusi, mis on saadud näiteks miljardi euro suuruse toiduainete rahastamisvahendi kasutamisel, mille komisjon 2008. aastal lõi, ning samuti tööst, mida komisjon teeb koos ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO maailma toiduabi programmiga, et tagada oodatust suuremate saakide varumine, et leevendada kasvavate toidu hindade mõju.
Kõiki neid meetmeid on võimalik arendada, kui G20 võtab toiduvarude probleemi päevakorda. Võite kindlad olla, et Euroopa Komisjon osaleb aktiivselt tulevatel nädalatel toimuvates asjaomastes nõupidamistes.
Raportis on täna õhtul paljude korratud üleskutse tugeva Euroopa põllumajandus- ja maaelu arengu poliitika järele, millega on võimalik tagada kõigi toiduga kindlustatus, tuginedes teadustegevusele ja uuendustele, et toota rohkem toitu aina vähenevate ressurssidega.
Komisjon on sellega täiesti nõus. Nende eesmärkide saavutamiseks ei ole asjaomasemat vahendit kui tugev ühine põllumajanduspoliitika, mis suudab tagada põllumajanduse majandusliku ja keskkondliku konkurentsivõime ning - nagu mõned teist ütlesid - tuua Euroopa põllumajandussektorisse rohkem noori.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 18. jaanuaril 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sergio Berlato
kirjalikult. - (IT) Toiduga kindlustatus on poliitiline prioriteet nii Euroopa kui ka ülemaailmsel tasandil. Toiduahela globaliseerumine tähendab, et pidevalt tekib uusi probleeme ning vahetevahel ka uusi ohtusid tervisele ja tarbijate huvidele.
Üks suuremaid katsumusi, mis Euroopa Liidu ees seisab, on põllumajandus- ja toiduainereformide väljatöötamine, et rahuldada maailma rahvastiku vajadused. Uusimate näitajate kohaselt kasvab maailma rahvastik püsivalt ning prognoositakse, et 2050. aastaks on see kasvanud ligikaudu 40%, mistõttu nõudlus toidu järele praegusega võrreldes hinnanguliselt kahekordistub.
Selleks et rahuldada maailma kasvav nõudlus põllumajandustoodete ja toiduainete järele, peavad liikmesriigid ja Euroopa Liit tagama toiduainetega varustamise kindluse. Selle eesmärgi saavutamiseks peab EL tagama toiduainete ohutuse, pidades meeles nende iseloomulikke omadusi ning tagama samal ajal ka siseturu nõuetekohase toimimise.
Viimaks palun komisjonil võtta kõik võimalikud meetmed, et pakkuda noortele paremat väljaõpet tööl ning luua koolilõpetajatele uusi töökohti toiduga kindlustatuse valdkonnas, mille peaeesmärk on suurendada tööhõivet põllumajandussektoris.
Zuzana Brzobohatá
ELi elanike toiduga kindlustatuse tähtsuse rõhutamine on väga õige, sest see on peamine inimõigus. Seetõttu peab EL tegema kõik, et tagada ELi kodanikele majanduslik ja füüsiline juurdepääs tervislikule ning toitvale toidule, et nad saaksid elada aktiivset ja tervislikku elu. Peame jälgima toiduaine- ja põllumajandustootmises kinnipidamist kõige rangematest nõuetest, et tagada toidu ohutus, kvaliteet ning keskkonnasäästlikkus. Sellegipoolest on vaja nendes tingimustes rõhutada ka seda, et sarnaseid kvaliteedi- ja ohutusstandardeid on vaja ka kolmandatest riikidest imporditavate toodete jaoks, et kaitsta Euroopa põllumajandustootjate konkurentsivõimet. Samuti tahan toetada meetmeid, mis motiveerivad põllumajandustootjaid tõstma energiatõhusust, sest energia hind on põllumajandustegevuse kasumlikkuse jaoks määrav. Minu arvates on raporti kõige tähtsam aspekt üleskutse komisjonile tagada üldsuse huvides ja koostöös liikmesriikidega üldsuse juurdepääs toiduga kindlustatuse järelevalvet puudutavale teabele, ennekõike kiire teabevahetusega liikmesriikide vahel. Me ei saa lubada, et korduks selline olukord nagu praegu dioksiini jääke sisaldava liha müümine Saksamaal, kus teistele liikmesriikidele anti tekkinud olukorra kohta puudulikku teavet ja seda ka liiga hilja.
Nessa Childers
kirjalikult. - Kui mõtleme sellele, millise lõppkuju võtab ühine põllumajanduspoliitika 2013. aasta järel, kerkib üha rohkem esile toiduga kindlustatuse, toidupuuduse ja jätkusuutlikkusega seotud küsimusi. Seda mõistavad peaaegu kõik täiskogu liikmed ja kõik, kes selle õigusakti koostamise protsessis osalevad. Paari aasta tagune biokütuse buum ning 2009. aasta ülemaailmne toiduainekriis näitasid, kui haruldaseks ressursiks toit muutuma hakkab. Seetõttu on vaja meie visiooni kitsendada. Esikohale tuleb tõsta toiduainete jätkusuutlikkus ning nende vajadused, kellel ei ole automaatset juurdepääsu toiduainetele. Põllumajandustavad ja -uuendused peavad olema suunatud toiduainete hulga suurendamisele ja õige saagi kasvatamisele. Uue ühist põllumajanduspoliitikat käsitleva õigusakti koostamisel peame viimaks tagama ka selle, et uus ühine põllumajanduspoliitika aitab luua süsinikuvaba Euroopat, mis praegust süsinikuprobleemi enam tõsisemaks ei muuda.
Robert Dušek
kirjalikult. - (CS) Meie arvates on toiduainetega varustamise kindlus põhiline inimõigus. Täna kannatab maailmas vaesuse tõttu nälga 900 miljonit inimest. Prognoositakse, et maailma rahvastik ületab 2050. aastaks üheksa miljardit ning maailma toiduainete tootmine peab kasvama kuni 70%. Põllumajandus peab ühest küljest suurendama toodangut ja teisest küljest tulema toime kasvavate energia hindade, saastamata põllumaa väheneva hulga ning kliimamuutuse tagajärgedega. Peame võtma midagi ette ebastabiilsuse ja hindade kõikumise suhtes, mida põhjustab spekuleerimine toiduaineturgudel ja vähenevad toiduvarud. Põhiliste toiduainetega kindlustatuse tagamine tulevikus nõuab tugevat ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP). ÜPP peab parandama toiduga kindlustatust, suurendades tootlikkust ja julgustades üheaegselt keskkonnasäästlikku toiduainete tootmist ning traditsioonilist põllumajandustegevust, väikepõllundust, mahepõllumajandust ning toiduainete kohalikku ja piirkondlikku turustamist. Need põllumajandusmudelid toetavad toiduainetega kindlustatust, sest nende juures kasutatakse meetodeid ja tööviise, mida on individuaalsetes ELi piirkondades juba mitu põlvkonda järjest kasutatud. Põllumajandus on kõige strateegilisem ELi poliitikavaldkond, mille edukus aitab tagada toidukriisi korral Euroopa rahvastiku püsimajäämise. Et ÜPP suudaks võidelda kliimamuutuse tagajärgedega, hoida toidu hindasid vastuvõetaval tasemel ja suurendada tervislike toiduainetega varustatust, peab selle eelarve jääma vähemalt praegusele tasemele.
Sandra Kalniete
Euroopa põllumajandus on üks Euroopa Liidu strateegiliselt tähtsamaid sektoreid, sest see varustab toiduga üle 500 miljoni inimese. Et Euroopa põllumajanduspoliitika täidaks selle kõige tähtsamat ülesannet, milleks on pakkuda Euroopa rahvastikule tervislikku ja kvaliteetset toitu mõistliku hinnaga, tagades samas piisava sissetuleku põllumajandustootjatele, peab see olema maailmaturul konkurentsivõimeline ning samuti on vaja tagada aus konkurents Euroopa siseturul. Seega peame tagama ühise põllumajanduspoliitika reformiga Euroopa põllumajandustootjatele võrdsed võimalused. ELi liikmesriikidel ei ole olnud probleeme toiduga kindlustatusega. Sellegipoolest on see oht tulevikus olemas ning peame sellele vastavalt reageerima enne, kui see juhtub. Peame arvestama sellega, et põllumajandustootjad töötavad juba praegu miinimumsissetuleku eest või isegi kahjumiga ning see mõjutab nende suutlikkust säilitada tootmist. Ka loodusõnnetused mõjutavad toidu hinda poodides ning seetõttu ka toiduainete kättesaadavust. Peame tunnistama Euroopa Liidu põllumajanduse strateegilist tähtsust ning tegema kõikvõimaliku tagamaks, et tulevikus ei kogeks Euroopa inimesed toidupuudust selle tõttu, et ELi poliitikud ja valitsused ei ole suutnud ohtusid õigeaegselt märgata ning ära hoida. Põllumajanduse tunnistamine toiduga kindlustatuse jaoks strateegiliselt tähtsa sektorina on oluline samm toiduga kindlustatusega seotud probleemide vältimise poole tulevikus.
Elisabeth Köstinger
kirjalikult. - (DE) Selle omaalgatusliku raportiga tunnistatakse asjaolu, et põllumajandus on maailma toiduga kindlustatuse tagamise kontekstis strateegilise tähtsusega. Piisab vaid põgusast pilguheitest tulevikku, et mõista, kui tungiv on vajadus meetmete järele. Ekspertide hinnangul kahekordistub ülemaailmne nõudmine toiduainete järele 2050. aastaks. Põllumajandusel peab olema võimalik täita kasvava rahvastiku nõudmist ohutu ja piisava toidu järele. Samal ajal vajavad lahendamist piiratud loodusvarade, kõrge energia hinna ja kliimamuutuse tagajärjel tekkivad probleemid. Toetan raportit, milles on selgesti öeldud, et toiduga kindlustatus on ka Euroopa Liidu jaoks keskse tähtsusega teema, mis nõuab individuaalsete poliitikavaldkondade kooskõlastamist. Ainult juhul, kui põllumajanduspoliitika, arengupoliitika, kaubanduspoliitika, finantspoliitika, energiapoliitika ja teadusuuringutega tegelevad valdkonnad teevad koostööd, on edusammud võimalikud. Seetõttu peavad olema ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärgid põllumajandustootjate sissetuleku ja piisava kvaliteetse toiduga varustatuse garanteerimine. Põllumajandussektori tugevalt kõikuvad hinnad on tingitud ikaldusest, spekuleerimisest ja kaubandusele keskendumisest ning need on olulised ebakindlust tekitavad tegurid. Sekkumine ja varude loomine on kriisimehhanismid, mis teevad lõpu turu kuritarvitamisele ja spekuleerivatele tehingutele. On oluline, et need turusekkumise mehhanismid mängivad keskset rolli tulevases ühises põllumajanduspoliitikas. Teine tähtis punkt on ettepanek toiduvarude ja eriolukorra varude ülemaailmse süsteemi väljatöötamise kohta.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Euroopa vajab ühist põllumajanduspoliitikat, mis tagaks Euroopa põllumajanduse arengu, mitte selle stagnatsiooni. Põllumajanduspoliitika peab reageerima probleemidele Euroopa ja maailma tasemel, eriti kui arvestada asjaoluga, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt peab toiduainete tootmine kasvama vähemalt 70%, et täita 2050. aastaks prognooside kohaselt üheksa miljardi piiri ületava elanikkonna suurenevad nõudmised. Seega võib näha, et ühine põllumajanduspoliitika peab parandama toiduga kindlustatust, suurendades tootlikkust ja edendades samal ajal keskkonnasäästlikku toidupoliitikat. Tahan rõhutada, et seda valdkonda puudutavad määrused peavad olema läbipaistvad. Hindan väga ettepanekuid, milles soovitatakse edendada põllumajanduse mitmekesisust ning traditsioonilise ja mahepõllumajanduse kasutamist. Lisaks sellele on tähtis tagada noortele põllumajandusettevõtjatele juurdepääs maale ja laenudele, et saavutada ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid, nagu uuendused, moderniseerimine, konkurentsivõime parandamine ning ennekõike põllumajanduse nüüdisajastamine.
Véronique Mathieu
kirjalikult. - (FR) Euroopa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja maailma toiduga kindlustatuse seos on tähtis teema, millega tuleb arvestada 2013. aasta järgse ÜPP kavandamisel. ÜPP prioriteete tuleb võrrelda nii meie nüüdisaegse ühiskonna eesmärkidega kui ka piirangutega, mis maailma tulevikus ees ootavad. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt peab toiduainete tootmine kasvama vähemalt 70%, et täita maailma elanikkonna suurenevad nõudmised. Euroopa peab mõtlema maailma toiduga kindlustatusele ning suurendama oma tootmist impordi piiramiseks. Toetan ka ettepanekut meie finantsõigusaktide läbivaatamise kohta, et võidelda peamiselt spekuleerimisest tuleneva hindade volatiilsusega. Et see läbivaatamine oleks tõhus, on oluline, et see toimuks rahvusvahelisel tasandil ühel ajal. Mul on hea meel, et üks G20 eesistujariigi Prantsusmaa prioriteetidest selles valdkonnas on võitlus toiduainete ja kaupade hindade volatiilsusega.
Iosif Matula
kirjalikult. - (RO) Meie planeedi kasvavast rahvastikust tingitud ülemaailmne toiduainete nõudluse kasv avaldab loomulikult mõju loodusvaradele ning nõuab uusi toiduga kindlustatust käsitlevaid määrusi ja ettevaatusabinõusid. ELi prioriteetne ülesanne on tagada liikmesriikide õigus toiduga kindlustatusele ning toetada arenguriike piisava toiduga kindlustatuse taseme saavutamisel. Minu arvates on kohalike traditsiooniliste toiduainete tootmise ja müügi edendamine väga tähtis. Piirkondlikel toiduainetel on mitmeid eeliseid, nagu väiksemad transpordikulud ja väiksem riknemisoht. On palju piirkondi, millel on märkimisväärne, kuid seni sotsiaalse või majandusliku tasakaalustamatuse, kiiresti vananeva maarahvastiku või industrialiseerimise tõttu kasutamata põllumajanduslik potentsiaal. Väga suuri põllumaid kasutatakse väga ebatõhusalt. Piirkondlikud riigiasutused saavad mängida siin toiduga kindlustatuse tagamisel põhirolli, toetades sellist potentsiaali omavate piirkondade põllumajandustööstuse tootlikkust. EL on üks ülemaailmsetest liidritest teadusuuringute ja uuenduste alal, kaasa arvatud põllumajandussektoris. Linnarahvastiku pidev kasvamine tõstatab veel ühe probleemse küsimuse: kui prioriteetne on linnapiirkondade põllumajanduse arendamine toiduga kindlustatuse seisukohalt, kasutades eri mudeleid, nagu vertikaalne põllumajandus linnapiirkondades?
Tiziano Motti
kirjalikult. - (IT) Toetan täna siin istungisaalis vastu võetud resolutsioonis välja pakutud käsitlusviisi, et õigus toiduga kindlustatusele on põhiline inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, turvalisele ja toitvale toidule. Euroopa Liidus elab ligikaudu 80 miljonit inimest endiselt allpool vaesuspiiri ja neist paljusid aidatakse toiduabiprogrammidega. Sobiva toidu söömine on meie tervise seisukohalt väga tähtis ning ühel osal teaduslikust kogukonnast on jätkuvalt palju kahtlusi geneetiliselt muundatud organismide (GMO) suhtes. Seetõttu ei kiida ma heaks teksti avatud hoiakut GMOde suhtes, eeskätt punkti, mis käsitleb ettepanekut ulatuslikuma heakskiitmisprotsessi kohta GMOd sisaldavate toiduainete importimiseks Euroopa Liitu kolmandatest riikidest. Ma ei usu, et see on eriti järjekindel, kui keelame oma põllumajandustootjatel sellise meetodi kasutamise, mida me imporditud toodete puhul lubame. Toetan siiski noorte põllumajandustootjate - kes moodustavad hetkel ainult 7% Euroopa põllumajandusettevõtjatest - julgustamisele suunatud meetmeid, nagu asutamistoetus, laenude intressitoetused ja muud stiimulid, mida liikmesriigid on oma maaelu arendamise eelarvete kaudu rakendanud, kindla teadmisega, et säilib Euroopa põllumajandustootmise praegune kõrge kvaliteedi- ja ohutuse tase.
Rareş-Lucian Niculescu
Toetan raportit põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel. Soovin aga lisada, et olen jahmunud selle üle, et parlament selle teema arutamisele nii vähe aega pühendas. See teema on eriti päevakorraline nüüd, kus oleme aru saanud, kui väga toidukriisid riikide stabiilsust mõjutada võivad. Üks Tuneesia rahva ülestõusu põhjustest oligi toiduainete hinnatõus. Kasvavad toiduainete hinnad on põhjustanud suuri pingeid ka Alžeerias, Indias ja Bangladeshis. Tänase raporti teemaga on tihedalt seotud ka teised uuemad teemad, nagu kasvav biokütuste tootmine, finantsspekuleerimine, tootjate kiire üleminek tulusamate kultuuride tootmisele ning ka paljude riikide elanike toitumisharjumuste muutumine.
Soovin teha veel viimase märkuse. Ühe Jaapani panga avaldatud indeksis, mis käsitles toiduainete hinna tõusust tingitud haavatavust, oli 40 kõige haavatavama riigi seas neli Euroopa Liidu liikmesriiki, üks tulevane ELi liikmesriik ja kolm ELi vahetut naaberriiki. See on väga huvitav indeks, mis meile palju mõtlemisainet pakub.
Pavel Poc
Kui vaatame põllumajandust strateegilise valdkonnana, siis on üks toiduainetega varustamise kindluse olulisematest eeltingimustest see, et Euroopa Liit peab saavutama piisava põhiliste toiduainete ja loomasööda omavarustuse taseme. ELi sõltuvus põllumajandustoodete impordist tõstab toiduhindasid ning ohustab ELi esmatootjaid turustusahelas. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) kohaselt võib nõudlus toiduainete ja loomasööda järele tõusta 2050. aastaks 70%, mistõttu tuleb võtta kasutusele kõik saadavalolevad põllumajanduse liigid ning pakkuda piisavat rahalist toetust selles valdkonnas tehtavatele teadusuuringutele. Suuremat toetust ja avalikkuse huvi nõuab ka teatud piirkondadele omaste traditsiooniliste põllumajandusliikide tõhusam kasutamine. Tarbija mõistab näiteks väga hästi toiduainete tootmise ja transpordivahemaa keskkonnamõju hindamist. Praegune kuni 50% raiskamise tase üldises tootmisahelas ja kaubaveo ebaproportsionaalne kasv ei ühildu toiduga kindlustatuse tagamise eesmärgiga. Me ei saa väita, et töötame toiduga kindlustatuse tagamise ja keskkonna kaitsmise nimel, kui lubame samal ajal sõltuvust teisel kontinendil kasvatatud ning tuhandete kilomeetrite kauguselt transporditud toodetest. Sellistel võtetel on tohutu ökoloogiline jalajälg ning samal ajal sunnivad need arenguriike importima peaaegu kogu vajaliku toidu, mis teeb nad sõltuvaks, rikub nende majanduse, surub nende rahva vaesusesse ning hävitab nende keskkonna.
