Teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel Cristiana Muscardini koostatud raport, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta - C70048/2010 -.
Cristiana Muscardini
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Paljud Euroopa Liidu peamised majandus- ja kaubanduspartnerid kohaldavad juba ammu riiklikke õigusnorme, millega nõutakse imporditud toodete päritolu märkimist.
Euroopa Komisjon esitas 2005. aastal ettepaneku võtta vastu määrus, mille eesmärk oli võrdsustada Euroopa Liit nende riikidega, nõudes, et teatud hulk Euroopa Liitu imporditud kaupadest kannaksid päritolumärki. See määrus aitab tasakaalustada senini valitsenud olukorda, kus Euroopa tarbijatel ei olnud võrreldes ELi-väliste riikide kodanikega õigust teha kauba ostmise otsus täiesti teadlikuna kauba päritolust. Seetõttu on ohustatud demokraatlik õigus, mis näeb ette valikuvabaduse ja sellest tulenevalt õiguse teadmisele.
Määrusega heastatakse ELi kodanike kehvem olukord ja samuti nähakse uuesti ette seaduspärane õigus vastastikkuse põhimõttele. Seda määrust on soovinud paljud tarbijaühendused ja toetanud mitmed ettevõtjate liidud. Euroopa tootmissektor ei suuda iial kosuda, kui meie tootjatele ei anta samu tagatisi nagu teistes riikides, kus on juba olemas eeskirjad toodete päritolu märkimise kohta.
Euroopa tootjad, kes peavad põhjendatult täitma paljusid Euroopa Liidu kehtestatud kohustusi, et tagada toote kvaliteet ja tarbijate ohutus, ning kes peavad eksportimiseks lisama oma toodetele päritolumärgi, kannatavad kõlvatu konkurentsi tõttu, mida põhjustavad kolmandate riikide tootjad, kes võivad eksportida oma kaupu Euroopasse nende päritolu varjates.
Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kelle hüvanguks kiideti eelmisel ametiajal, 5. veebruaril 2009. aastal heaks resolutsioon, mis käsitles nende probleeme rahvusvahelistumisel, on endiselt raskuste ees, sest nad kannatavad kõlvatu konkurentsi tõttu, mida põhjustavad ELi-välised tootjad, kes võivad Euroopasse eksportida päritolumärgita tooteid, ning Euroopa tarbijatelt on võetud õigus teha teadlik valik.
Et vaba turg oleks just nimelt vaba, peab see põhinema ausal konkurentsil ning tuginema selgetele ja ühistele eeskirjadele, mida ka kohaldatakse. Sellepärast kaotatakse kõnealuse määruse heakskiitmisega lõpuks see demokraatia puudujääk ja Euroopas ikka veel ette tulev kõlvatu konkurents, mis kahjustab ennekõike tarbijaid.
Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis määruse heaks suure enamusega - selle poolt anti 19 ja vastu 3 häält. Parlament väljendas oma toetust juba eelmisel ametiajal kirjaliku deklaratsiooniga, mis sai ülekaaluka enamuse heakskiidu, ja praegusel ametiajal, kui hääletas resolutsiooni, mille poolt anti 529 häält loetud 593st. On tõeliselt üllatav, et nüüd on mõned kirjaliku deklaratsiooni allkirjastanud ja 2009. aasta novembris resolutsiooni poolt hääletanud parlamendiliikmed otsustanud esitada muudatusettepaneku, mille eesmärk on määrus tagasi lükata.
Ma võin täieliku hingerahuga öelda, et ettepaneku vastased ei soovi anda Euroopa kodanikele samu õigusi, nagu on Hiina kodanikel.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Arutame täna õhtul õigusakti ettepanekut, mille komisjon esitas 2005. aastal ja mis käsitleb teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimist - nn made-in-määrust.
Soovin tänada raportöör Cristiana Muscardinit pühendumuse eest, millega ta meie ettepanekut toetab, ja tema suure töö eest. Soovin talle palju edu selle töö jätkamisel õigusloomeprotsessis.
2005. aasta oli ammu enne Lissaboni lepingu jõustumist ja seega ka ammu enne seda, kui Euroopa Parlament sai võrdse õigusloomepädevuse kaubanduspoliitika küsimustes. Õigusloomepädevuse puudumine aga ei takistanud Euroopa Parlamenti väljendamast kahel korral oma toetust sellele ettepanekule. Meie järjepidevatest püüdlustest hoolimata ei ole nõukogus tehtud mingeid edusamme ettepaneku vastuvõtmise poole.
Nüüd, mil Lissaboni leping kehtib, on mul hea meel, et Euroopa Parlament saab seda ettepanekut täieõiguslikult käsitleda. Ütlen nii sellepärast, et EL peab vastu võtma õigusakti teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritolu märkimise kohta. Praegu EL päritolumärgistust ei nõua, kooskõlas EÜ 2005. aasta direktiiviga ebaausate kaubandustavade kohta võib päritolumärk toodetel olla tingimusel, et see ei eksita tarbijat.
Meie ettepaneku mõte on sätestada teatavate imporditud toodete päritolu kohustuslik märkimine ja kehtestada sõnaselged eeskirjad selle kohta, kuidas päritolu kindlaks tehakse. Meie ettepaneku eesmärgid on selged - anda tarbijatele võimalus teada kaupade päritolu ja tagada läbipaistvus vastavalt ühtsele standardile, mille alusel päritolu kindlaks määratakse. Loomulikult ei hõlma päritoluteave kõiki üksikasju, mida tarbija võib konkreetse toote kohta teada soovida, kuid see on siiski kasulik ja arusaadav.
Teiseks, kui tarbijad on paremini teavitatud, on neil vabadus otsustada, mida vastavalt oma eelistustele osta. Muuseas võib meie ettepanek aidata vähendada ka vale või eksitava päritolumärgistuse juhtumeid. Ettepaneku reguleerimisala on piiratud ja seda kohaldatakse selliste kaupade suhtes nagu naha- ja tekstiilitooted, jalatsid ja klaastooted ning seda ei kohaldataks niisugustes valdkondades nagu elektroonika, IKT-seadmed, kemikaalid, masinad, autod jne.
Hõlmatud tootekategooriate hulka kuuluvad tooted, mille puhul teave päritolu kohta on eriti oluline: nimelt lõpptarbijale mõeldud tooted. Ühes rahvusvahelise kaubanduse komisjoni vastuvõetud muudatusettepanekus osutatakse konkreetselt sellele tingimusele ja ma leian, et see on hea. Loomulikult peame tagama järjekindluse selle põhimõtte - nimelt "lõpptarbijatele mõeldud kaubad” - ja tegelike toodete vahel, mis määrusega lõpuks hõlmatakse, nagu täpsustatakse määruse lisas.
Ma ei eita, et päritolu märkimisega kaasnevad kulud ELi kaubandusettevõtjate ja eksportijate jaoks. Kulude suurus sõltub suuresti tootmisprotsessidest ja tehnilistest märgistuseeskirjadest. Seepärast on oluline hoida need kulud võimalikult väikesed. Komisjon vastutaks märgistamise viise käsitlevate eeskirjade koostamise eest ning pöörab eriti suurt tähelepanu kulude minimeerimisele, tuginedes rahvusvahelistele tavadele ning pidades nõu liikmesriikide ja kõikide kaasatud tööstusvaldkondade esindajate ja kaubandusettevõtjatega.
Kui vaadelda seda ettepanekut laiemal taustal, siis teiste suurte kaubanduspartnerite juures - näiteks USAs, Jaapanis ja Hiinas - on sellised eeskirjad kehtinud juba pikka aega. Seepärast võime teiste kogemustest nii mõndagi kasulikku õppida.
Kokkuvõttes rõhutan komisjoni soovi teha Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd, et see ettepanek vastu võetaks ning et meil oleks tõhus, täpne ja majanduslikult tasuv päritolu märkimise kord.
Christofer Fjellner
Kohustuslik päritolu märkimine või sõnade made in kasutamine tähendab, et Euroopasse väljastpoolt ELi imporditud tooted tuleb märgistada selle riigi tähisega, kust nad pärit on. Minu arvates kuulub see ettepanek eelmisesse sajandisse, mil näiteks Rootsis toodetud kaup koosneski ainult Rootsist pärit osadest. Kuid tundub, et selles ettepanekus oleks justkui kõrvale heidetud maailmakaubandus, üleilmastumine ja ülemaailmsed tarneahelad.
Üks minu lemmiknäide on see särk, mida ma kannan. See on valmistatud Egiptusest pärit puuvillast, mis kooti kangaks Itaalias. See disainiti Hongkongis ja õmmeldi lõpuks kokku Hiinas. Arvan, et kirjast "Made in China” ("Valmistatud Hiinas”), mis sellele särgile kõnealuse määruse kohaselt arvatavasti kinnitataks, oleks palju parem "Made in the world” ("Valmistatud maailmas”), kui tsiteerida endist volinikku ja praegust WTO peadirektorit Pascal Lamyd. Selline on tänapäeva maailm.
Tegemist ei ole ettepanekuga, mis tagab parema teabe. Kaldun arvama vastupidist - tegemist on ettepanekuga, millega tekitatakse uusi kaubandustõkkeid ja muudetakse kaubavahetus veel raskemaks, ning võib-olla on see ettepanek isegi protektsionistlik. Just sellepärast on sedalaadi eeskirjad ELis keelatud. Siseturul ei ole lubatud näiteks Rootsi nõue, et Saksamaalt imporditud kaubad kannaksid märki selle kohta, kust nad pärit on. Vastab tõele, et paljudel meie kaubanduspartneritel, näiteks Ameerika Ühendriikidel, on niisugused eeskirjad olemas. USA kehtestas sellised sätted 1930. aastal, kuid loomulikult ei pea meie seda järele tegema. Me kõik teame, et 1930ndad olid üks mustemaid kümnendeid maailmakaubanduse ajaloos. Minu arvates peaksime selle asemel, et kehtestada eelmisest sajandist pärit kaubanduseeskirju, millega tekitatakse uusi kaubandustõkkeid ja takistatakse maailmakaubandust, toimima vastupidi. Et majanduslangusest välja tulla, peaksime kaubandust hõlbustama. Seepärast on minu sõnum komisjonile järgmine: tehke ettepanek ümber ja tehke seda õigesti! Hääletan homme selle ettepaneku vastu ja olen kindel, et mitmed minu kolleegid teevad sama.
Kader Arif
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Mul on alati suur rõõm võtta sõna pärast Christofer Fjellnerit, sest ma olen alati kindel, et ei nõustu temaga.
Esiteks soovin tänada meie raportööri ja ka variraportööre ning eelkõige oma sõpra Gianluca Sustat suurepärase töö ja hea koostöö eest selle dokumendi koostamisel, millega võimaldatakse viimaks ometi luua süsteem teatavate Euroopasse imporditud toodete päritolu kohustuslikuks märkimiseks. Austatud volinik, soovin ka teid pühendumuse eest tänada.
Meie homne hääletus on tegelikult esimene etapp selle määruse elluviimisel, mis pärineb juba 2005. aastast ja mida Euroopa Parlament on kogu aeg toetanud ja soovinud. Päritolu märkimine on tähtis samm läbipaistvuse ja teabe andmise poole ning neid kaht aspekti peame Euroopa kodanike huvides pidevalt parandama.
Tõepoolest - Euroopa tarbijatel on täielik õigus tahta teada, mida nad ostavad, kust tooted pärinevad ja millistes tingimustes need on toodetud. Seepärast nõuavad nad võimalust tarbida teadlikumalt ja järelikult ka vastutustundlikumalt.
Kõnealuse uue määrusega vastame me sellele nõudmisele, sest meie kodanikud saavad teadlikumaks eelkõige sotsiaal- ja keskkonnatingimustest, milles nende ostetud kaubad on valmistatud. Vastupidi sellele, mida mõned tahavad uskuda, on tarbija ka kodanik, kes on nõus Euroopa kvaliteetse toodangu eest rohkem maksma, sest kõnealune määrus on samuti oluline Euroopa ettevõtetele, kelle tootmist seostatakse kvaliteedi ja rangete tootmisstandarditega.
Nende ettevõtete jaoks, kes on otsustanud hoida tootmise aluseks olevat oskusteavet ja töökohti Euroopas, aitab see määrus luua taas võrdsed võimalused meie kolmandatest riikidest pärit kaubanduspartneritega. Rahvusvahelise kaubanduse komisjonis toimunud hääletuse tulemusel valminud tekst on tasakaalukas ning seepärast kutsun Euroopa Parlamendi liikmeid üles homsel täiskogu istungi hääletusel seda tasakaalu mitte vaidlustama, vaid toetama dokumenti ülekaalukate poolthäältega.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Lugupeetud juhataja, kui te peaksite sattuma Ponte Rialtole Veneetsias - võib-olla koos volinik De Guchtiga - ja tahaksite osta paari Itaalia kingi, lipsu, traditsioonilise maski või Murano klaasi, siis võib juhtuda, et te saate petta, sest ostetud toode ei ole üldsegi valmistatud Itaalias, vaid mõnes Aasia riigis.
Arvan, et kavandatud määrus, mida me arutame, hakkab üha segasemal üleilmsel turul mõningast korda looma. Määruse eesmärk on kaitsta tarbijat - sealhulgas teid, austatud juhataja ja volinik De Gucht, kui te teeksite oste Veneetsias Ponte Rialtol või kuskil mujal - ja ka Euroopa tööstusettevõtteid, kes ei ole oma tootmist ümber paigutanud (samas kui need ettevõtted, kes on seda teinud, saavad kõnealuse määrusega karistatud). Ennekõike parandab see määrus ebasümmeetriat kaubandusturgudel, mis näevad Euroopat ainsa suure alana, kus puudub kohustuslik päritolu märkimise kord.
See ei ole protektsionistlik ettepanek. Mina leian, et see on vägagi tasakaalukas. Määrust kohaldatakse ainult teatud hulga toodete, tarbijale mõeldud lõpptoodete suhtes ja tegemist on viieaastase katseprojektiga - mis puudutab minu fraktsiooni, siis me toetame muudatusettepanekut kehtivuse lõpu klausliga. Lisaks viisime parlamendikomisjonis minu muudatusettepaneku alusel sisse sätte, mille eesmärk on vältida igasugust liigset bürokraatlikku koormust, mis kahjustaks ettevõtteid.
Kui homne hääletus läheb hästi, tähendab see, et üks etapp on võidetud, kuid see ei ole veel lõplik võit. Vajame seejärel Euroopa Ülemkoguga suhtlemisel Euroopa Komisjoni täielikku toetust. Komisjon on juba esitanud mitmeid soovitusi ja olnud väga koostööaldis ning me oleme selle eest väga tänulikud. Just sellepärast peame oma koostööd jätkama. Olen kindel, et viie aasta pärast jääme saavutatuga rahule.
Malika Benarab-Attou
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Soovin tänada raportööri tema hea töö eest. Peame olema ostetavate toodete päritolumärgistusest teadlikumad. ELi õigusaktides nähakse ette ka karistusmeetmed rikkumise korral...
Andke andeks, mul on probleem. Võtan sõna hiljem.
(Sõnavõtja katkestab ja siis jätkab juhataja palvel.)
Peame olema ostetavate toodete päritolumärgistusest teadlikumad. Ühenduse õigusaktides nähakse ette ka karistusmeetmed rikkumise korral ja juhul, kui tarbijaid on päritolu osas eksitatud. Euroopa Kohus...
Ei, nii ei lähe. Vabandage.
(Sõnavõtja katkestab jälle.)
Jan Zahradil
Ma saan aru, miks ettepanek esitati, kuid ei nõustu selle esitamise põhjendustega. Arvan, et praegune üleilmastunud maailm võimaldab vaevalt kellelgi päritoluriiki kindlaks määrata. Lõppude lõpuks on ühe või teise toote kvaliteedi garantii palju olulisem kui kaubamärk või päritoluriik. Samuti peame märkima, et kõnealune ettepanek ei käsitle kaubamärkide või kaitsvate märgiste kaitset ning sellest ei ole nende märkide ja märgiste kaitsmisel abi. Seda, et määrusega kaasneb tootega seotud konkreetsete kulude kasv ja seepärast tõenäoliselt ka toote hinna tõus, on volinik siin juba maininud. Kokkuvõttes võib asjaolu, et ettepanek käsitleb ainult teatavaid tooteid - mida siin mitu korda on mainitud -, nimetada isegi diskrimineerimiseks toodete või geograafilise asukoha põhjal.
Seepärast väidan, et peaksime jääma oma vabatahtliku märgistuse juurde, sest lõppkokkuvõttes on nii, et kui tarbijad näevad sellises märgistamises lisaväärtust, siis enamik ELi tootjaid juba kasutab seda märgistust vabatahtlikkuse alusel. Euroopa Liitu kritiseeritakse väga sageli liigse reguleerimise pärast, liiga paljude õigusaktide vastuvõtmise pärast, millega koormatakse majanduskeskkonda. Seepärast palun vähemalt antud juhul, et me ei aitaks Euroopa Liidu õigus- ja majanduskeskkonda veelgi enam koormata.
Helmut Scholz
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ka mina soovin tänada Cristiana Muscardinit töö eest, mida ta seoses kõnealuse raportiga on teinud, ja variraportööre nende edasiviiva koostöö eest.
Minu fraktsioonil on hea meel käsitluse üle, mille kohaselt pakutakse tarbijatele toodete päritolu suuremat läbipaistvust, ning me toetame tegevuskava - nagu Niccolò Rinaldi seda kirjeldas - etapivõidu saavutamiseks. Tegelikult eelistaksime, kui avaldataks rohkem teavet, näiteks teavet toodete ökoloogilise jalajälje kohta ning selle kohta, kas tootmisprotsessis on järgitud töötajate õigusi või kas kasum on tootjate ja töötajate vahel õiglaselt jagatud. Samal ajal ei usu me, et see pikem soovide nimekiri kuulub määrusesse, mis käsitleb päritoluriigi märkimist, sest riigi nimi ise ei paku selle kohta mingit usaldusväärset teavet. Võtame näiteks India, kus laste töö on keelatud. Enamik ettevõtteid järgib seadust, kuigi on ka musti lambaid. Seepärast oleme Euroopa eeskirjades võtnud arvesse asjaolu, et ei konkurendid ega natsionalistid saa määrida kogu riigi ja selle toodete nime.
Pooldame sertifitseerimissüsteemide väljatöötamist. Eeskujuks on õiglase kaubanduse märgid, neid tuleks nüüd ELi toetusel edasi arendada. Kui me võtaksime veel enam arvesse vähe CO2-heidet tekitavaid tootmismeetodeid ja inimlikke töötingimusi, suudaksime nüüdisaja probleemidega toime tulla. Kutsun komisjoni üles astuma samme selleks, et võtta nimetatud valdkonnas vastu uusi eeskirju.
Lubage mul lisada veel üht. Made-in-sätte järjepidev rakendamine aitab palju kaasa ka keeruliste poliitiliste konfliktide lahendamisele - kui näiteks ELi turule pääseksid takistamatult tooted, millel on märk "Made in Palestine”, annaks see Palestiinale sõltumatu majandusliku arengu võimaluse.
Claudio Morganti
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Homme hääletab Euroopa Parlament päritolumärgistust ning selle alusel - nagu esitatud muudatusettepanekutes on öeldud - tuleks päritolumärk kinnitada kõikidele lõpptarbimiseks ja lõpptarbijatele ette nähtud kaupadele.
See viimane määratlus võib põhjustada tõsise ahelreaktsiooni, sest sellega ei ole hõlmatud pooltooted ega vahetooted, mis on valmistatud ELi-välistes riikides, kuid mida võidakse pärast Euroopasse saabumise järgset lõplikku ja võib-olla vähetähtsat töötlemist nimetada liikmesriigis valmistatud toodeteks. Sel viisil ei saaks tarbija täielikku teavet toote tegelikust päritolust, samas kui suurettevõtetel oleks ajend paigutada tootmine ümber ELi-välistesse riikidesse ja suurendada sellega oma sissetulekut mitu korda, samal ajal kui meie enda tööstuspiirkonnad vaesuvad.
Seepärast esitasime mõned muudatusettepanekud, mille eesmärk on hõlmata selle mõistega ka pooltooteid ja vahetooteid, et tagada kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul läbipaistvus ja jälgitavus, nagu seda on tehtud Itaalia Reguzzoni seaduses, milles võetakse tarbijate õigusi täiel määral arvesse. Head kolleegid! See on tõepoolest meie viimane võimalus kaitsta Itaalia ja terve Euroopa tootmissektorit, mis on üks peamisi majandust edasi viivaid jõude, ja teha seda erinevalt neist vähestest tööstusgigantidest, kes teenivad vaid enda, mitte aga kogu ühiskonna huve.
Hullumeelse ümberpaigutamise, võltsimise ja tööjõu ärakasutamise piiramine peab olema ka edaspidi Euroopa Parlamendi eesmärk. Kui me hääletame homme määrust selle praegusel kujul, laseme käest suurepärase võimaluse ja ka oma jõupingutuste tulemused ning ennekõike veame alt miljoneid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajaid, kes tunnevad end petetuna, aga ka kõiki tarbijaid, kes usaldasid meile vastutustundliku valiku tegemise. Võitlus, mida me peame, ei käi kellegi vastu, vaid töö, ettevõtluse, meie töötajate ja kõikide Euroopa kodanike eest.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Me elame ajal, mil majandus seisab paljude probleemide ees ja hulk väikeettevõtteid tunnevad end koormatuna ELi bürokraatiast ja sellega kaasnevatest kuludest. Minu arvates peaksid Euroopa Parlament ja komisjon ennekõike otsima võimalusi kergendada finantskoormust, mis tuleneb bürokraatiast, mida me praegu nõuame.
Kõnealuse ettepaneku puhul peame leidma tasakaalu Euroopa toodetele turgude avamise ning imporditud toodete kvaliteedi ja ohutuse tagamise vahel. Pean siiski ütlema, et toidukaupadest rääkides näen ma kolmandatest riikidest imporditud toodete märgistamisel häid külgi. Ma tean, et need tooted ei kuulu kõnealuse määruse ettepaneku reguleerimisalasse, kuid paljud Põhja-Iirimaa põllumajandustootjad tunnevad end altveetuna, kui nad näevad kõvasti vaeva Euroopas kehtestatud nõuete täitmiseks ja peavad seejärel võistlema nendega, kes ei pea samu norme täitma.
Loodetavasti jätab volinik meelde, et meie, kes me esindame maa- ja põllumajanduskogukondi, ei ole unustanud Mercosuri riikidega taasalustatud kõnelusi, ning me loodame, et volinik ei kavatse ohverdada lisaturgude nimel meie põllumajandust. Meile on omane minna õigusaktidega liiga kaugele ja ma kardan, et ka selle konkreetse juhtumi puhul on nii.
Elisabeth Köstinger
(DE) Austatud juhataja! Lubage mul alustuseks tänada Cristiana Muscardinit suure töö eest, pidades silmas eelkõige vastuolulisi küsimusi, millest mõnda on juba arutatud. Olen veendunud, et seda teemat tuleb Euroopa tarbijatele selgitada. Samuti leian, et meie eesmärk peab olema kaitsta Euroopa kodanikke toodete eest, mis on ohtlikud ja tervisele kahjulikud. Lõppkasutajad peaksid teadma, milliseid tooraineid on kasutatud, kuidas need on saadud, kus ja kuidas neid on töödeldud ning millised sotsiaalsed ja tootmisstandardid asjaomastes riikides kehtivad. Eesmärk on selge, kuid me vajame selgust ka selles, kuidas see eesmärk saavutada. Kahjuks ei aita kavandatud made-in-sätte praegune versioon meil konkreetse kauba tegeliku päritolu kohta midagi öelda.
Toon selle kohta ilmeka näite: Usbekistan on maailma kolmas puuvillaeksportija. 90% saagist korjatakse käsitsi ja enamasti kasutatakse selleks laste tööd. Seejärel saadetakse kogutud puuvill Vietnami, kus seda töödeldakse. Komisjoni praeguse ettepaneku kohaselt peaksid nüüd Vietnamist ELi imporditavad tekstiilid olema märgistatud Vietnamis valmistatutena, kuid mis saab läbipaistvusest Euroopa tarbija jaoks? Mitte keegi ei tea, kust tooraine pärineb ja kuidas see saadi. Teavet antakse üsna puudulikult.
Austrias asuv Euroopa tarbijakeskus on avaldanud ajakohase analüüsi, mille põhjal maailma juhtivad ja mainekaimad tekstiiliettevõtted ei suuda tagada, et nende tootmises ei kasutata tooraineid, mis pärinevad riigi toetatavatest ettevõtetest, kus kasutatakse laste tööd. Sedalaadi made-in-sättega, mille puhul tooraine on tootmisprotsessist lahutatud, alahinnatakse ilmselgelt Euroopa lõppkasutajate nõudmisi. Pooldan seda, et toodetele märgitakse tõesemad andmed, ja seepärast olen selle komisjoni ettepaneku vastu.
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Soovin tänada raportöör Muscardinit ja kõiki variraportööre, kellega ma selles meie jaoks väga olulises küsimuses koostööd olen teinud. Loodan, et Euroopa Parlament toetab homme õigusloomega seotud resolutsiooni sama kindlalt, nagu seda tehti 2006. aasta juulis, 2008. aastal kirjaliku deklaratsiooni puhul ja 2009. aastal resolutsiooni pooldavas hääletuses.
Valmistume vastu võtma meedet, mis peaks kaitsma tarbijat ja teavitama teda toodete päritolust üldisemal eesmärgil ning millega taastatakse võrdsed võimalused rahvusvahelises kaubanduses ja vastastikkuse põhimõtte järgimine Euroopa Liidu ja tema peamiste konkurentide vahel. Sellega ei kaasne lisakulusid kolmandate riikide ettevõtetele, kes on kõikides meiega võistlevates maailma riikides ja ka paljudes teistes riikides juba kohustatud oma tooteid märgistama. Samuti ei kaasne ettepanekuga koormust Euroopa turustusvõrgule ning kaudselt soosib see riigi rahalisi vahendeid kulutamata olulise tootmise naasmist Euroopasse, aeglustab ettevõtete ümberpaiknemist ja aitab võidelda ka võltsimise vastu.
Tegemist on kogumiga väga selgetest eelistest, mida ei saa takistada sellega, et võib-olla soovitakse lisameetmeid, sest antud juhul võib tõepoolest juhtuda, et tahame parimat, aga välja kukub nagu alati. Peame seitse aastat tagasi alanud protsessiga lõpule jõudma ning näitama üles muret oma ettevõtete huvide pärast - eriti praegusel kriisi ja töötuse ajal -, kuid samuti selle pärast, et kaubandussüsteem oleks korraldatud nii, et tagataks vastastikkuse põhimõtte järgimine, tarbijakaitse ja korrektne teave, mida võiks jälgitavuse valdkonnas veel täiendada.
Kui Euroopa Parlament selle meetme poolt ei hääleta, siis oleme hädas. Soovin veel kord tänada komisjoni ja kõiki neid, kes tahavad seda meedet toetada, sest see aitaks Euroopa kodanikke ja maailmakaubandust.
Malika Benarab-Attou
(FR) Austatud juhataja, palun võtke vastu minu vabandused! Soovin tänada raportööri tema hea töö eest. Peame olema ostetavate toodete päritolumärgistusest teadlikumad. ELi õigusaktides nähakse ette ka karistusmeetmed rikkumise korral ja juhul, kui tarbijaid on päritolu osas eksitatud.
Euroopa Kohus on otsustanud, et komisjon...
Ei, andke andeks, aga mul on probleem. Ma lasen selle protokolli kanda.
(Sõnavõtja katkestab.)
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja! Vaba kaubandus ning vaba ja moonutamata konkurents tähendab seda, et tarbija, kes ostab Laguiole'i noa Aveyronis, selle päritolukohas, võib 90% tõenäosusega saada kehva kvaliteediga tera, mis on valmistatud Hiinas või Pakistanis. See on vaid üks näide paljudest. Tegemist on tõelise märgistuspettusega.
Kui me soovime tõepoolest kaitsta ja edendada tööhõivet Euroopa Liidu tööstussektoris, vältida Euroopa tarbijate eksitamist ja kaitsta nende tervist ning põlistada oma ühiskonna sotsiaalset ja keskkonnaalast vara, siis tuleb toodetud kaupade päritolu märkimine muuta kiiresti kohustuslikuks, isegi kui see tähendab Euroopa üliliberaalsete aluspõhimõtetega vastuollu minekut. See märgistus peab olema tõsiseltvõetav, mitte võimaldama mingil kujul pettust, mis tähendab, et toodet esitletakse Euroopas valmistatuna, kuigi tegelikult on see vaid kogu maailmast pärit osadest kokku pandud ja ainus tõepoolest Euroopas valmistatud asi on just seda teksti kandev märk.
Liikmesriikide tolliteenistustele ja justiitsministeeriumidele tuleb seejärel tagada kõik kontrolli- ja õiguskaitsevahendid, et rakendada päritolumärgistust ja päritoluriiki käsitlevaid rangeid eeskirju.
Jaroslav Paška
(SK) Tänu avatud kaubanduspoliitikale saavad meie kodanikud osta kogu maailmas valmistatud tooteid. Enamasti ei ole neil mingit võimalust teada saada, kus toode on valmistatud, kust pärinevad selle valmistamisel kasutatud materjalid ja milliseid tehnoloogilisi protsesse tootja selle valmistamisel kasutas.
Samas on peamine eeldus selleks, et tarbija saaks kaupade hulgast teha hea valiku, asjaolu, et tal on võimalikult palju teavet. Euroopa kodanikel ei ole siiamaani õigust saada põhilistki teavet toodete kohta, samas kui Ameerika Ühendriikide kodanikele on seda täiesti loomulikult antud alates 1930. aastast ja praegu on selline õigus ka Hiina, Jaapani, Kanada, India, Mehhiko ja teiste riikide inimestel.
Seepärast leian, et Euroopa Liidul on aeg vastu võtta õigusakt, mis kaitseks Euroopa tarbijaid, olenemata suurte turustuskettide või teatud huvirühmade konkreetsetest huvidest, ning nõuda, et tarnijad märgistaksid kolmandatest riikidest imporditud kaubad vajaliku päritoluteabega. Sel viisil saavad meie tarbijad olulise teabeallika, et otsustada, milliseid kaupu valida, samas kui kolmandate riikide tootjaid see õigusakt oluliselt ei mõjutaks, sest teiste riikide jaoks on nad oma toodetele päritoluteavet märkinud juba pikka aega.
On siiski oluline läbi mõelda, kuidas kohaldada sanktsioone ja karistusi ühtemoodi juhul, kui liikmesriik rikub kõnealust õigusakti, et tootjad ei hakkaks otsima Euroopa Liidu ühisturule sisenemiseks kohta, mis ei ole sanktsioonidega nõuetekohaselt kaitstud, ja hiilima selliselt kõrvale eeskirjade täitmisest. Usun tõesti, et tõhus süsteem kolmandatest riikidest pärit toodete päritolu märkimiseks oleks ülimalt kasulik nii Euroopa tarbijatele kui ka nõudeid järgivatele tootjatele.
Zuzana Roithová
(CS) Tšehhi klaasi-, tekstiili- ja jalatsitootjad on pikka aega minu poole pöördunud ja palunud toodete päritolu teabe läbipaistvust. Nad peavad konkureerima tundmatut päritolu koopiatega, mis on parasiitidena Euroopa Liidu turul. Räägime enamasti kehvast kvaliteedist ja sageli ohtlikest kaupadest. Peale selle pole tekstiili, jalatsite, klaasi, ehete või farmaatsiatoodete valmistamise kohta puudutav teave salajane ning samuti ei tähenda selliste andmete avaldamine protektsionismi ega kaubandustõkkeid, nagu liberaalid väidavad. Vastupidi - vaba turg ja õiglane konkurents toimivad hästi ainult siis, kui tarbijad saavad teha häid ja vabasid otsuseid, tuginedes teabele ja kogemusele.
Toetan igati raportöör Cristiana Muscardinit ja tunnustan tema püüdlusi saavutada kompromiss, mis aitab meil loodetavasti selle ettepaneku homme vastu võtta. Saan aru, et eelkõige Põhjamaades, kus traditsioonilised tooted on asendatud teistest riikidest pärit importtoodetega, võidakse sellist korda näha ebavajaliku bürokraatiana. Kuid võrrelgem määruse vastuvõtmist oma konkurentide tegevusega USAs, Kanadas, Jaapanis ja Hiinas, kus päritolu märkimine on kohustuslik. Nagu eelmine sõnavõtja, soovin ka mina öelda, et komisjon peab tingimata nägema ette vähemalt minimaalsed standardid karistuste kohta ning tagama, et eeskirju järgitakse kogu Euroopa Liidus järjepidevalt ja et kolmandatest riikidest pärit eksportijad ei hakka väiksemate sanktsioonide või nende puudumise pärast teatud riike eelistama. Me võlgneme selle oma kodanikele.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Viimasel rahvusvahelise kaubanduse komisjoni delegatsiooni väljasõidul oli mul võimalus külastada mitmeid Euroopa tootmiskohti, sealhulgas väikeettevõtteid, mis on sunnitud töötama väga rasketes tingimustes. Nägin ülimat kvaliteeti, õiglaseid töötasusid, häid töötingimusi ja mõistlikku tööõhkkonda. See on meie traditsioonide ja Euroopa õiguskorra otsene tulemus. Kuid on palju riike, kus sellised põhimõtted puuduvad, töötingimused on kehvad ja töötajatel ei ole mingeid tagatisi. Usun, et Euroopa kodanikel peab tulevikus olema vähemalt võimalus teada, kas nende ostetavad tooted pärinevad sellisest riigist, kus peamisi põhimõtteid ei järgita. See on miski, mida tulevikus hakatakse nõudma tänu direktiivile, mille Cristiana Muscardini on nii tulemuslikult ette valmistanud. Seetõttu peaksime ettepanekuga nõustuma.
Neile ettevõtjatele, kes on oma tootmise enda mugavuse huvides ja bürokraatia vältimiseks välismaale viinud ning kes nüüd kaeblevad, ütlen: ise olete süüdi!
Antonio Cancian
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Euroopa ei pääse sellest kohustusest: just nii me saame reageerida ja oleme pidanud reageerima. Soovin tänada kolleeg Muscardinit järjepideva töö eest ja kõiki teisi parlamendiliikmeid, kes selle küsimuse kallal on töötanud.
Mis puudutab Euroopa Liidu välistest riikidest pärinevate kaupade jälgitavust, siis usun, et tarbijate tervise ja nende vabaduse kaitsmiseks on õige, kui nad teavad toodete päritolu. Seepärast tuleks seda nõuet laiendada ka pooltoodetele, millel tuleb ära märkida tarneahel. Konkurentsivõimest rääkides tuleb öelda, et sedalaadi korra puudumine kahjustab Euroopa kodanike ja tarbijate õigust ning takistab turu nõuetekohast toimimist, kuid selleks, et turg oleks vaba, peavad seal valitsema ühtsed ja ühised eeskirjad ning puuduma erinevused või kõlvatu konkurents.
Seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning nende riigi piires valmistatud toodete kaitsmisega ütleksin, et kaitset ei vaja mitte suured ettevõtted. Ma usun tõepoolest, et nad ei vaja seda üldse, kui vaatan, kuidas nad oma tootemarkidega mööda ilma rändavad. Peale selle tuleb meil edendada oma riikide erijooni ja põliseid silmapaistvaid omadusi, elavdada taas Euroopa majandust ja tagada töötajate õiguste austamine nii sotsiaalvaldkonna, keskkonna kui ka tootlikkuse mõttes.
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Mind huvitab, mida meil karta on, kui räägime tõtt ja soovime kehtestada kõigi jaoks võrdsed eeskirjad. Peame püüdma hoiduda laskmast end hirmutada, kasutama Euroopa seadusandlikku tavamenetlust ja mitte lubama nõukogul alati oma tahtmist saada. Seega proovigem seda reaalselt saavutada ja toetagem kõnealust määrust. Ülejäänu osas aga vaatame, mis saab.
Sergio Gutiérrez Prieto
- (ES) Lugupeetud juhataja! Täna arutlusel olev määrus on ülimalt oluline söögiriistade ja muude samalaadsete kaupade tootmise sektori tuleviku jaoks. Peale selle, et nimetatud sektor on minu piirkonnas - Don Quijote'i maal, nimelt Albacetes - vajalik enam kui 8000 töökoha säilitamiseks, on see ühtlasi osa selle piirkonna identiteedist ja tagab käsitööoskuse tulevase püsimise tööhõiveallikana.
Sõnade made in lisamist nugadele on mõned ühiskonnarühmad, näiteks Aprecu, nõudnud juba mõnda aega, Castilla-La Mancha valitsus on selle eest võidelnud ja piirkondlik parlament toetab neid ühehäälselt.
Päritolu märkimine ei ole sekkumine. See on panustamine läbipaistvusesse ärivaldkonna mängureeglites ja võitluses kõlvatu konkurentsiga. Sellega suurendatakse tarbijate võimalusi teha toote valimisel otsuseid nii, et peale lõpphinna saab arvestada ka päritolukoha kvaliteedimärki või sotsiaalseid tingimusi, milles toode on valmistatud. Ennekõike annab päritolumärgistus uue võimaluse optimismiks paljudele inimestele, kes vaevlevad raskustes, kuid näevad nüüd, et me ei ole õiglasema kaubanduse tagamisel ükskõikseks jäänud ja samal ajal tunnustame neid, kes tootmise kõrval püüavad samuti tagada ausat kaubandust, austades samas ikkagi sotsiaalseid õigusi ja tagades Euroopa töötajatele paremad töötingimused.
Seepärast soovin tänada raportööri ja Emilio Menéndez del Vallet sotsiaalse südametunnistuse eest selles minu piirkonna jaoks nii olulises küsimuses.
Peter Šťastný
(SK) Esiteks soovin avaldada Cristiana Muscardinile kiitust raporti puhul valitud lähenemisviisi eest ja selle raporti koostamisel tehtud raske töö eest. Euroopa Liit ei ole esimene, teine ega ka kolmas piirkond, kes nõuab, et tema kodanikel oleks teave selle kohta, kust pärineb toode, mida nad oma vajadusteks või tarbimiseks ostavad.
USA, Kanada, Jaapan, India ja paljud teised riigid on selle õiguse oma kodanikele juba ammu andnud. See on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega. Seega tekib küsimus, miks me ei ole ikka veel kompromissi leidnud. Me kõik oleme nõus, et peame oma tarbijat, oma kodanikku teavitama. Samuti vastab tõele, et päritoluriigi märkimine, s.t made-in-säte võib osutuda eksitavaks, sest tööstuse üleilmastumine tähendab, et lõpptoode koosneb eri riikides valmistatud osadest. Seepärast jõuaksime ehk laiapõhjalisele kokkuleppele lihtsamalt, kui lisaksime valmistamiskohta näitavale sildile veel sildi selle kohta, kus toodet on töödeldud või kus see on kokku pandud. Sellega oleks kõrvaldatud suurim takistus, milleks on hirm, et antakse vale, puudulikku või eksitavat teavet.
Kokkuvõtteks loodan siiski, et me leiame siin Euroopa Parlamendis, millele Lissaboni lepinguga on antud just selles valdkonnas suuremad volitused, raportöör Muscardini juhtimisel ühised lahendused, mis aitavad meie kodanikel teha paremaid - ja mis veelgi olulisem - vabamaid valikuid.
Juhataja
Austatud kolleeg, ma vabandan, et katkestan teid. Järgmine punkt on lühisõnavõtud. Neid on kokku kuus, nii et me saame sõna anda igaühele.
Giovanni Collino
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Kõik kodanikud on mõistnud praeguse majanduskriisi üleilmset ulatust ning me usume, et nad saavad aru, kui tähtis on võtta vastu ühtsed eeskirjad, mis aitavad vältida turumoonutuste põhjustamist ja kaubanduse mahu ohtlikku vähenemist.
Euroopa Liit on tunnistanud vajadust anda kodanikele selget teavet liidu piires ringlevatest toodetest ja selles vallas on nii liikmesriikide kui ka kodanike huve silmas pidades tehtud jõupingutusi. Kui esimese rühma huvides on edendada enda vahendeid, ilma et oldaks protektsionistlikud, siis kodanike sooviks on alati teada iga toote päritolu, isegi kui selleks, et seda korda kohaldataks kõikide kaubaliikide suhtes, tuleb natuke oodata.
Soovime, et Euroopa Liit võtaks sõna ühel häälel ja samal tasemel teiste end rahvusvahelistel turgudel valjult väljendavate häältega. Seega kavatseme homme toetada raportit teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta, innustades nii hästi kui võimalik Euroopa Ülemkogu täitma oma osa selle nüüdseks juba kuus pikka aastat kestnud õigusloometeekonna lõpetamisel.
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Homme, viis aastat pärast määruse ettepaneku esitamist, jõuame lõpuks ometi hääletuseni teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi kohustusliku märkimise üle. Euroopa Parlament on aastate jooksul paljudel juhtudel kinnitanud vajadust eeskirja järele, mis annaks tarbijatele õiguse saada korrektset teavet toodete päritolu kohta ja lihtsustaks seega teadlikuma valiku tegemist.
Meie tooted on sageli võltsimise ja eksitava märgistuse ohvrid. Kõnealune määrus võib aidata anda Euroopa ettevõtetele suuremaid tagatisi ja taastada konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil. Loodan, et Euroopa Parlament edastab tugeva märguande, kui kiidab Cristiana Muscardini raporti heaks väga suure enamusega. Ühtlasi lubage mul tänada nii raportöör Muscardinit kui ka variraportöör Sustat.
Peter Jahr
(DE) Lugupeetud juhataja! Ka põllumajandussektoris on tarbijatel õigus üksikasjalikule ja üheselt mõistetavale teabele Euroopa Liidus müüdavate toodete päritolu kohta. Sel viisil aitame neil langetada teadlikke ja kaalutletud ostuotsuseid.
Kuid pikaajaline eesmärk peaks siiski olema see, et Euroopas kehtivaid rangeid toote- ja ohutusstandardeid kohaldataks ka Euroopa Liidus müüdavate importtoodete suhtes. Siin ei ole küsimus kaubanduspiirangutes, vaid pigem vastupidi - eesmärk on kehtestada võrdsed konkurentsitingimused, mis on õiglase maailmakaubanduse põhiline eeltingimus. Kahjuks ei täideta komisjoni resolutsiooni ettepanekuga seda eesmärki.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Me toetame kõnealust määrust väga ning soovime tänada raportöör Cristiana Muscardinit ja ka Gianluca Sustat ja Niccolò Rinaldit. Ka mina usun, et see meede on üks vaheetapp. Peame otsustama, kas on õige, kui tarbija teab toodet ostes, kus see on valmistatud. Meie peame seda õigeks. See määrus aitab suurendada läbipaistvust ja kaitsta tarbijate õigusi. Meie jaoks ei ole praegu väga tähtis, kui seetõttu, et kaitstakse tarbijate õigust läbipaistvusele ja selgusele, tunnevad mõned oma tegevuse mujale ümber paigutanud ettevõtjad end nüüd mingil moel karistatuna.
Kuulasin hoolikalt Stockholmist pärit rootslasest kolleegi Christofer Fjellneri sõnavõttu ja pean talle ütlema, et ma soovin, et mul oleks julgust minna tema kodumaale ostma tüüpilist Rootsis valmistatud ülikonda kindlustundega, et see on tõepoolest Rootsis tehtud. Nimelt võib sel ülikonnal küll olla Rootsi ettevõtte kaubamärk, kuid tegelikult võib see olla valmistatud väikeses tootmisettevõttes, mis asub ehk kümne kilomeetri kaugusel minu majast. Tunneksin end üpris rumalana, kui käiksin maha pika tee Rootsi, et osta midagi, mis on toodetud minu naabruses.
Seepärast on mul päritolumärgi üle hea meel, kui see tagab tarbijate jaoks läbipaistvuse ja selge teadmise ning annab lõpuks ometi midagi ka paljudele ettevõtjatele, kellel on jätkunud julgust oma tootmist mitte ümber paigutada ja keda on muserdanud kõlvatu konkurents.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Oleme toetanud ja hinnanud võimalust, et päritolumärgistus peaks olemas olema, sest näeme selles vahendit töökohtade kaitsmiseks Euroopa tööstusharudes, ka väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Peame seda vahendiks võitluseks sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu vastu. See on oluline vahend, kuid ainult vahend ta ongi. Tegemist ei ole imerohuga ja ärgem laskem end eksitada. Tegemist ei ole maagilise, universaalse lahendusega, mis aitaks võidelda maailmakaubanduse liberaliseerimisest ja dereguleerimisest tulenevate traagiliste tagajärgedega või sellest dereguleerimisest põhjustatud kohutava kahjuga.
Mõned, kes on sellest liberaliseerimisest kasu saanud, on just needsamad isikud, kes on alati olnud päritolu märkimise vastu: Euroopa suurimportijad ja turustajad. Meie omalt poolt kavatseme võidelda protektsionismiga, millest need huvirühmad on üldise hüvangu arvelt kasu saanud ning mis on kahjustanud tuhandeid Euroopa VKEsid, töötajaid, nende huve ja töötasusid.
Peame tõsiselt käsile võtma eri geograafilisi alasid hõlmava tootmise ja töötlemisega seotud probleemid. Neist probleemidest on võimalik üle saada ning neid tuleb lahendada võimalikult läbipaistvalt ja avalikult.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Soovin kolleeg Muscardinile Shakespeare'i sõnadega öelda, et olete riigile teene teinud, sest me oleme maailmale juba liiga kaua head haldjat mänginud, jagades kõikjal oma suuremeelsust, ja vastutasuks on meid haldjana koheldud. Nägime seda Kopenhaagenis ja näeme seda ÜROs, kuid õnneks hakkame täna vastu ja kehtestame võrdsed tingimused oma tarbijatele ja tootjatele.
Tegelikult ei ole üldse mõistlik, et kaubad saavad Euroopa Liitu tulla ilma mingi märgistuseta oma päritolu kohta. Soovin, et mindaks veel kaugemale. Kolleeg Diane Dodds ütles, et ta sooviks selle korra laiendamist põllumajandusele, ja see on vähemalt esimene samm. Peame aitama oma tarbijatel valikuid teha, teada, et nad teevad õigeid otsuseid, et ei toimu mingit petmist ja kõikidele kehtivad ühesugused reeglid.
Niisiis, kolleeg Muscardini - väga hea töö! Viimaks ometi oleme reel.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! On näha, et Euroopa Parlamendis on ettepanekule suur toetus. Seepärast ei hakka ma käsitlema paljusid kirjapandud märkusi - enamik neist on komisjoni ettepanekut ja selleteemalist Muscardini raportit pooldavad.
Lubage mul päritolureeglite kohta öelda vaid seda, et tegemist on väga tasakaalustatud korraga. Need reeglid on tõepoolest väga tasakaalukad ja kõigile hästi teada, sest päritolureeglite alusel makstakse tollimaksu, kui tooted tulevad Euroopa turule. Tegelikult tugineb meie ettepanek täielikult neile reeglitele. Selles ei saa olla vääritimõistmist.
Teine märkus, mille tahaksin esitada, puudutab Cristiana Muscardini muudatusettepanekut, milles tegelikult pakutakse välja, et made-in-määrus peaks olema omamoodi katseprojekt, mida hinnataks iga nelja aasta järel ja võib-olla ka muudetaks. Pean seda toetust väärivaks muudatusettepanekuks, sest arvan, et see suurendab ettepaneku eduvõimalusi nõukogus.
Põhjus, miks see 2005. aastal esitatud ettepanek ei ole ikka veel saanud ELi õigusaktiks, peitub lihtsalt selles, et nõukogu ei võta seda vastu. Siiani on nõukogu selle tagasi lükanud, kuid Muscardini ettepanek teha sellest viieaastane katseprojekt, mida hinnatakse pärast nelja aasta möödumist, on väga hea samm õiges suunas. Seepärast saab komisjon kavandatud muudatusettepanekuga nõustuda.
Cristiana Muscardini
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Soovin tänada volinikku selle eest, et ta on parlamendikomisjonis välja töötatud ettepanekutesse arvestavalt suhtunud. Töö on kestnud kaua ja nõudnud keerulist vahendamist, kuid me püüdsime meeles pidada kõigi vajadusi. Soovin tänada eelkõige variraportööre Gianluca Sustat ja Niccolò Rinaldit. Suutsime esitada teksti, mis oma terviklikkuses hõlmab peamisi meile lahendamiseks antud probleeme.
Soovin tänada ka kolleege, kellest enamik on väljendanud täna õhtul toetust sellele määrusele, aga ennekõike suuremale demokraatiale ning tarbijate ja Euroopa kodanike austamisele. Loodan, et homme jõuame hääletusega lõpuks Euroopa Liidu uude etappi, mil ühelt poolt kinnitatakse taas liidu poliitilist tahet ja teiselt poolt Euroopa kodanike õigust olla teavitatud ja osaleda Euroopa Liidu tehtavates valikutes.
Kompromissi on olnud raske saavutada ning ma olen tõepoolest üllatunud, et meie seas leidub ikka veel eri riikidest pärit kolleege, kes kaaluvad pigem määruse tagasilükkamist, kui soovivad tagada oma kaasmaalastele samu õigusi, mis on olemas kõikidel Hiina, India, Ameerika Ühendriikide ja teiste riikide kodanikel.
Loodan, et hommik on õhtust targem ja et keegi meist ei unusta, et ühel päeval palutakse meil kõigil rääkida, mida me oleme hästi teinud, mida me oleme halvasti teinud ja mis meil üldse tegemata on jäänud. Täna peame lõpuks ometi üles näitama suutlikkust mõista, mida maailm meie jaoks tähendab. Vabadust ja demokraatiat kaitstakse teadmistega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 21. oktoobril 2010.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jiří Havel
Soovin avaldada oma täielikku toetust raportile, mis käsitleb mitmesuguste kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise nõude kehtestamist. Cristiana Muscardini ettepanek lahendab olukorra, kus seda valdkonda käsitlevad Euroopa õiguslikud standardid puudusid. Nõue märkida toodetele nende päritolu võib aidata võrdsustada maailma kaubandusturul valitsevaid tingimusi, sest samalaadne kodumaiste toodete kaitse on maailma eri riikides, näiteks Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Jaapanis juba kehtestatud. Samamoodi aitab seesugune kaitse Euroopa Liidus toodetud kaupadel paremini konkureerida kolmandatest riikidest pärit kaupadega. Samuti aitab päritoluriigi märkimine hoida alles traditsioonilisi tootmismeetodeid, tüüpilisi tooteomadusi ja kvaliteeti. Sellisel Euroopa toodete kaitsel on soodne mõju ka tööhõive säilitamisele kõikides liikmesriikides. Veel soovin öelda, et päritoluriigi märkimine suurendab läbipaistvust ja tarbija teadlikkust, kui ta otsustab konkreetseid tooteid osta, ning samuti hoiab see ära võimalikud valeväited toodete päritolu kohta või võltsimise.
Jarosław Kalinowski
Teave ELi turul pakutavate toodete päritolu kohta on kõigi tarbijate jaoks väga tähtis. Päritoluriigi märkimine tootele võimaldab kodanikel teha konkreetse toote ostmisel teadlikke valikuid ning annab neile võimaluse vältida tervise- ja ohutusriske, mis on seotud kvaliteedistandarditele mittevastavate kolmandatest riikidest pärit toodetega. Päritolumärgistust käsitlevate eeskirjadega pakutakse ka tõhusat kaitset võltsimise ja kõlvatu konkurentsi eest. Oluline on määrata päritolumärgistuse kasutamiseks kindlaks üksikasjalikud vormid ja menetlused ning kehtestada karistused määruse sätete rikkumise eest.
