Infotund komisjoni presidendi osavõtul
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund komisjoni presidendi osavõtul. Soovin tervitada president Barrosot meie igakuisel infotunnil. Oleme valmis küsimusi vastu võtma. Reeglid on samasugused nagu alati: üks minut küsimuse ja üks minut vastuse jaoks ja kui mõne fraktsiooni esimees soovib küsida lisaküsimuse, siis on nii küsimuseks kui ka vastuseks aega 30 sekundit.
Ioannis Kasoulides
fraktsiooni PPE nimel. - Meie fraktsiooni esimehe Joseph Dauli nimel soovin esitada järgmise küsimuse. Fraktsioon PPE soovib teada teie arvamust praeguste püüdluste kohta jätkata otseläbirääkimisi Palestiina küsimuse lahendamiseks. USA on loobunud jõupingutustest veenda Iisraeli pikendama Ida-Jeruusalemma ja Läänekalda asundustele kehtestatud moratooriumi tõenäoliselt sellepärast, et need ei ole tulemuslikud.
Mida võtab EL ette kas eraldi või Lähis-Ida neliku raames, et läbirääkimisi jätkata? Kuidas peaks praegusi sündmusi arvestades mõistma ELi kinnitust tema valmisoleku kohta tunnustada iseseisvat Palestiina riiki, kui see on asjakohane?
Milliseks hinnatakse Gaza sektori humanitaarolukorda pärast seda, kui Iisrael võttis 2010. aasta juunis vastu otsuse lihtsustada piiriületuskorda, ja tema püüdlusi vabastada Gilad Shalit?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu te teate, toetab EL veendunult otsekõneluste jätkamist. Eile avaldas välisasjade nõukogu ELi seisukoha, väljendades kahetsust, et Iisrael ei saanud nõustuda järjekordse ELi, USA ja teiste neliku liikmete esitatud nõudega asunduste rajamine külmutada.
Soovin lisada veel, et olukord valmistab pettumust, eriti kuna kahe riigi kooseksisteerimisele põhineva lahenduse jaoks vajalike tingimuste loomine ei ole ainult Palestiina, kõnealuse piirkonna ja rahvusvahelise üldsuse huvides üldiselt, vaid minu arvates ka Iisraeli enda huvides.
Mis puudutab läbirääkimisi, siis ka välisasjade nõukogu nõustus eile suurendama tegevuse kooskõlastust neliku ja USAga. Erisaadik senaator Mitchell kohtub peagi Catherine Ashtoniga, et anda talle ülevaade asjade praegusest seisust. EL väljendab ka oma täielikku toetust rahuprotsessile ja on piirkonnale täielikult pühendunud. Usun, et neliku tegevust saab taaselustada, kui EL teeb USAga tihedat koostööd.
Kõrge esindaja Ashton on olnud ühenduses piirkonna peamiste osalejatega ning me ootame huviga ka selle nädala kohtumist Araabia Liigaga. Peame andma läbirääkimistele uue võimaluse ja tõuke, sest ummikseis ei ole lahendus. Olen veendunud, et väljapääs leitakse koos USAga.
Ioannis Kasoulides
fraktsiooni PPE nimel. Soovin siiski veel ülevaadet Gaza sektori humanitaarolukorrast pärast piiriületuskohtade avamist ja selle kohta, mis toimub kapral Gilad Shalitiga.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Gaza olukord ei ole kestlik. Hädasti on vaja majandust elavdada, kuid kahjuks ei ole me näinud, et Gazat käsitlevat poliitikat oleks põhjalikult muudetud, mida EL on viimastel kuudel palunud.
Seepärast nõustus EL eelmisel esmaspäeval pärast peaminister Fayyadi palvet kolmepoolse käsitlusviisiga, et toetada eksporti Gazast. Võtsin hiljuti peaminister Fayyadi vastu ning me rääkisime sellest. Gazat peaks käsitlema Palestiina ülesehituses väga olulise elemendina.
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Neljapäeval ja reedel toimub Euroopa Ülemkogu kohtumine. Soovin esitada teile järgmised küsimused.
Esiteks, kas teie arvates saab eurovõlakirjade kasutuselevõtt aidata eurot stabiliseerida?
Teiseks, kas te jagate kantsler Angela Merkeli seisukohta, et eurovõlakirjad ei ole vajalikud?
Kolmandaks, kui teie seisukoht erineb kantsler Merkeli omast ja te pooldate eurovõlakirju, siis mida on teil kavas neljapäeval ülemkogus ette võtta?
Neljandaks, kas te olete ühenduses eurorühma presidendi, peaministri ja rahandusministri Junckeriga ning kas te komisjoni presidendina toetate teda?
Viiendaks, kui eurovõlakirju kasutusele ei võeta, siis kas te teavitate Euroopa Parlamenti kohe pärast seda, kuidas on komisjonil kavas reageerida võimalikule eitavale otsusele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Eurovõlakirjad kujutavad endast huvitavat ideed. Tegelikult kaalus komisjon neid juba 2008. aastal oma dokumendis "EMU@10”, mis koostati Euroopa majandus- ja rahaliidu 10. aastapäeva puhul. Vahepeal aga oleme kriisile reageerimiseks loonud Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Nendest vahenditest ei piisa kaugeltki. Vajaduse korral saab neid täiendada ja kohandada kiiremini kui ühtegi teist lahendust hoolimata sellest, kui huvitavad need ka on. Praegu arvan, et peame küsima endalt lihtsa küsimuse: kas kriisi on parem lahendada üksmeelel põhinevate vahenditega või uue aruteluga teema üle, mille suhtes üksmeel puudub? Nagu te oma küsimuses ütlesite, ollakse hiljuti peaminister Junckeri tehtud ettepaneku suhtes eri meelt.
Arvan, et vastus on praegu ilmselge. Peaksime keskenduma asjadele, mis võivad euroala üksmeelt suurendada, sest selle puudumine avaldab kahjulikku mõju sellele, kuidas euroala turgu tajutakse. Ärgem matkem seda huvitavat eurovõlakirjade ideed tuleviku seisukohast maha, kuid keskendugem praegu asjadele, mida saame teha kiiresti ja otsustavalt.
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Te vastasite mu küsimusele teile ainuomase diplomaatiaga, kuid ma ei lepi sellega. Seepärast küsin konkreetselt: peaminister Juncker teatas eurorühma presidendina, et kavatseb algatada Euroopa Ülemkogu kohtumisel eurovõlakirjade kasutuselevõtmise. Kas te toetate teda selles? Kas teil on kavas püüda veenda Angela Merkelit ja Nicolas Sarkozyd ühinema enamikuga euroala liikmesriikidest või kui nad ütlevad, et ei soovi seda, siis kas te ütlete, et kuna kaks osapoolt on ettepaneku vastu, siis me loobume sellest mõttest?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma annan teile väga avameelse vastuse. Ma ei usu, et praegu oleks mingisugustki võimalust jõuda eurovõlakirjade suhtes kokkuleppele.
Mitu liikmesriiki on selle ettepaneku vastu. Seepärast peamegi töötama selle nimel, et saavutada võimalikult suur üksmeel olemasolevate vahendite suhtes. Ma olen öelnud teile - ja eriti Martin Schulzile -, et pean seda mõtet väga huvitavaks ja ahvatlevaks. Tegelikult on komisjon teinud juba varem mitu sellekohast ettepanekut - ka ühe minu tuntud eelkäija ajal -, kuid praegu ei ole tingimused kokkuleppe saavutamiseks sobivad.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud president Barroso! Mul on üks väga konkreetne küsimus, kuid tahtsin öelda seda, et teil on komisjonis algatusõigus Te võite teha ettepaneku eurovõlakirjade kasutuselevõtmise kohta ning sellele vihjas ka Martin Schulz oma küsimuses. Nagu me mõistsime, te ei kasuta seda õigust ning see on nimetatud küsimuse puhul praegu probleem.
Mul on konkreetne küsimus 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta. Regionaalpoliitika peadirektori kinnitava avalduse kohaselt puudub peadirektoraadil seoses 2009. aasta deklareeritud kulude hüvitamisega 79 programmist 38 kohta piisav kindlus raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. See tekitab küsimuse, et kes saab seda piisavat kindlust tagada? Avalduses jätkatakse, et ülejäänud 41 programmi puhul on varases etapis, enne mis tahes hüvitamist 2009. aastal, tuvastatud märkimisväärseid puudusi.
Seega on minu küsimus teile järgmine: eeldades, et te võtate selle avalduse ja tema tagajärgede eest poliitilise vastutuse, siis mida te võtate liikmesriikide suhtes ette?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud Guy Verhofstadt! Vastuseks teie märkusele lubage mul öelda eeskätt seda, et komisjon kasutas juba oma algatusõigust. Te mäletate kindlasti, et kui me seda mehhanismi alustasime, tutvustasime me koos Olli Rehniga ühiste tagatiste võimalust, mis oli midagi eurovõlakirjade sarnast. Liikmesriigid lükkasid selle otsustavalt tagasi.
Me võiksime teha uue ettepaneku, kuid ma ei arva, et praegu oleks kuigi vastutustundlik esitada uusi ametlikke ettepanekuid, kui meie olukord on nii tundlik. See tekitaks vaid lõhe euroalasse ja ELi. Kuid komisjon esitas ettepanekud. Need olid olemas, kuid lükati tagasi. See on tegelikkus.
Mis puudutab finantsperspektiive, siis ma seadsin juba eesmärgiks teha ettepanek konkreetse eurovõlakirja - europrojekti eurovõlakirjade - kohta ja ehkki olen juba kuulnud mõningatest liikmesriikidest halvustavaid märkusi, loodan siiski, et see võetakse vastu.
Mis puudutab teie küsimust, siis usun, et peaksime rohkem pöörduma liikmesriikide poole. Nagu te teate, ei ole nad valmis esitama oma kinnitavaid avaldusi, välja arvatud neli või viis liikmesriiki. See, mida peadirektor ütles, on tõsi - millele te ka viitasite -, et vahel ei ole komisjonil kõiki vajalikke vahendeid sekkumaks võimalikult varases etapis sellesse, kuidas liikmesriik ELi vahendeid riiklikul tasandil kasutab.
José Bové
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Aasta tagasi te ütlesite mulle, et geneetiliselt muundatud organismid (GMO) rikkusid teie esimese ametiaja ja et te soovite selle küsimuse saata tagasi liikmesriikidele.
Mõni päev tagasi kogusid Euroopa kodanikud GMOsid käsitleva sõltumatu ekspertiisi toetuseks 1,2 miljonit allkirja. Samuti mõni päev tagasi lükkas keskkonna nõukogu volinik Dalli ettepaneku suure häälteenamusega tagasi. Nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi õigusnõustajad on samuti sellele vastu olnud. Viimaseks nägite Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) kõmulist juhtumit seoses Banati afääriga ja kuulsite asjaomase komisjoni esitatud küsimusi. Veelgi enam, EFSA otsustas väljastada uued hindamissuunised.
Seepärast soovin teada, kas te olete valmis EFSA uute eeskirjade jõustumiseni peatama kõikide uute lubade väljastamise ja näiteks niisuguste lubade nagu MON810 uuendamise? Uusi hindamisi ja lubade uuendamist tuleks käsitleda uute eeskirjade kohaselt.
Ja viimaseks, kas te olete valmis alustama arutelu, et me saaksime siiski sõltumatu hinnangu?
José Manuel Barroso
Lugupeetud juhataja! Mis puudutab algatust, siis te teate, et see süsteem ei ole veel jõustunud. Mõistagi me jälgime kodanike algatusi selles küsimuses suure huviga. Nimetatud küsimuse eest vastutav volinik kohtus selle algatuse toetajatega, ehkki seda ei ole ametlikult veel kinnitatud.
Mis puudutab praegust küsimust, siis me jätkame kehtiva õigusakti kohaldamist. Meil ei ole EFSAst paremat ametit. See on sõltumatu amet, mis loodi selleks, et ta esitaks arvamusi. Amet kogub asjatundlike teadmisi nimetatud teema kohta ning mõistagi tuleb meil tema arvamustest kinni pidada. Seepärast järgime endiselt kehtivat ühenduse õigusakti. Komisjon ei saa otsustada ühenduse õigusakti kohaldamise peatamise üle.
Ma olen teile juba üsna avameelselt öelnud, et ei ole GMOsid käsitleva Euroopa süsteemiga rahul. Ma ei ole rahul, sest minu arvates ei ole see piisavalt selge. Kuid selline on süsteem, mida ma järgima pean.
José Bové
Tänan teid vastuse eest. EFSA on aga kehtestanud juba uued suunised, mis on palju rangemad. Kas te olete nõus, et kõik uued load, mis on viimasel ajal välja antud, ja ka MON810 väljastamine tuleks nende uute suuniste põhjal uuesti läbi vaadata?
Me ei saa nõustuda praegu nende hindamistega, mis on tehtud vanade eeskirjade kohaselt. Seepärast küsin teilt selle küsimuse väga konkreetselt ja soovin, et te alustaksite kogu arutelu algusest, selle asemel et oodata kuni 2012. aastani. Direktiiv 2001/18/EÜ vaadatakse läbi 2012. aastal, kuid see protsess tuleb ettepoole tuua.
José Manuel Barroso
komisjoni president. Nagu alati, võtame arvesse Parmas asuva sõltumatu Euroopa Toiduohutusameti ettepanekuid ja soovitusi. Seega, kui amet esitab uue suunise, uurime seda väga tähelepanelikult.
Praegu saan teile vaid nii palju öelda. GMOde heakskiitmist käsitlev õigusraamistik ei ole aga veel muutunud. Seepärast pean ma järgima kehtivat süsteemi, kuni seda muudetakse, kuid oleme valmis kaaluma kõiki uusi suuniseid ja uurima neid äärmiselt hoolikalt.
Michał Tomasz Kamiński
Lugupeetud juhataja! Gazpromi ja Nord Streami konsortsium on paigaldanud alates 9. aprillist Põhja gaasijuhet. Ma ei taha käsitleda selle projekti keskkonnatahke, sest siinne parlament on neid juba arutanud. Soovin juhtida teie tähelepanu vaid ühele küsimusele - paigaldatava gaasijuhtme tõttu on suurtel laevadel raske pääseda Poola Świnoujście sadamasse. See sadam annab tööd paljudele inimestele Poola lääneosas. Nimetatud piirkonna probleemiks on sageli üsna kõrge töötuse määr. Poola tõstatas selle küsimuse kahepoolsetes läbirääkimistes, kuid minu arvates on meil siinjuures tegemist konkurentsivõimet puudutava küsimusega. Rostocki sadam on kohe kõrval, otse teisel pool Saksamaa piiri. Ma loodan, et selle sadam areneb kiiresti, kuid soovin, et kõiki Euroopa sadamaid koheldaks võrdselt, et nad saaksid tõepoolest konkureerida üksteisega ja et ühe liikmesriigi tehnilised lahendused ei takistaks sadama arendamist teises liikmesriigis.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Olen teadlik, et teataval hetkel muretseti sellepärast, et juurdepääs Poola sadamatele on takistatud. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal lisas aga Saksamaa Stralsundi linna kaevandusamet Nord Streamile antava loa tingimustesse nõude teha gaasijuhtme Saksamaa territooriumile jääva osa uus riskianalüüs, sest sellel ajal esitas Poola kavad kohandada mõlemaid sadamaid sobivaks niisugustele laevadele, mis vajavad sõitmiseks sügavamat vett. Analüüsi tulemusel asetatakse gaasijuhe merepõhja nii, et 20 km ulatuses katab seda poole meetri paksune kiht.
Lisaks sellele võeti gaasijuhtme Saksamaa majandusvööndisse kavandatud osa analüüsi põhjal vastu otsus kasutada teist, üle 12 km pikka teekonda. Lõpliku otsuse väljastas Föderaalne Laevandus- ja Hüdrograafiaamet tänavu veebruaris.
Saksamaa ametiasutustele ja arendajale teada oleva teabe kohaselt võeti mõlemaid eespool kirjeldatud meetmeid selleks, et tagada pärast gaasijuhtme ehitamist piiramatu juurdepääs Poola sadamatele. Mul on kahju, et see on väga tehniline teave, kuid see on parim, mis meil on.
Michał Tomasz Kamiński
Lugupeetud president Barroso! Te olete tõestanud mitmel korral, et kohtlete liikmesriike õiglaselt. Loodan, et kõnealuse küsimuse puhul kohtleb Euroopa Komisjon minu kodumaad samamoodi õiglaselt. Soovin juhtida teie tähelepanu üksnes sellele, et tunnistasite ka ise, et tuginete peamiselt Saksa poole andmetele. Soovin seega, et Euroopa Komisjon küsiks selles küsimuses nõu ka sõltumatutelt ekspertidelt, ehkki rõhutan taas, et usun täielikult, et kohtlete kõiki ELi liikmesriike õiglaselt.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud Michał Kamiński! Tänan teid märkuste eest. Komisjon jälgib tõepoolest väga tähelepanelikult Nord Streami teemat. Me teame, kui tundlik on see küsimus lähtuvalt keskkonnast ja muudest seisukohtadest. Seega jälgime me seda hoolikalt.
Lothar Bisky
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Oma vastuses Martin Schulzi küsimustele ütlesite, et eurovõlakirju käsitlev ettepanek ei ole tõenäoliselt edukas. Varem on meile öeldud, et finantstehingute maksust ega ka muudest ettepanekutest ei tule midagi välja. Kolmandat aastat kestab meil finantskriis ning ma mõtlen endamisi, et kas te suudate jõuda kokkuleppele, kuidas euro päästepaketti edendada - mis oleks mõistagi lisameede -või on meil oodata, et nädalavahetuseks olete teie ja ka teised järjekordsed ettepanekud tagasi lükanud. Soovin küsida, kui kalliks niisugune viivitus läheb, sest ilmselgelt maksab see palju raha?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Meil tuleb öelda liikmesriikide riigipeadele ja valitsusjuhtidele järgmist: sel nädalal, kui me kohtume - sest ka komisjoni president on esindatud Euroopa Ülemkogu liikmena - ei käsitle me mitte üksteisega seonduvaid küsimusi ega poliitikavaldkondi ega majandust, vaid turge.
Tegemist on äärmiselt tundliku teemaga ning arvan, et meil tuleb oma lubaduste puhul näidata üles teataval määral vaoshoitust.
Olen kohustatud tegutsema kõigi teie suhtes läbipaistvalt ning vastasin juba Martin Schulzi esitatud küsimusele väga ausalt. Oleme näinud väga huvitavaid ettepanekuid eurovõlakirjade kohta. Arvan, et me ei peaks seda ettepanekut maha matma, kuid ilmselge on see, et praegu puudub selle suhtes üksmeel. Ma ei jätka niisuguse teema läbisurumist, mis minu arvates põhjustab praegu ilmselgelt lahknevusi. Meil on olemas üksmeelel rajanevad vahendid, mille alusel saame välja töötada sidusad ja jõulised meetmed, et kaitsta euroala ja ELi.
Lothar Bisky
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Mul on veel üks väike küsimus: kas arutlusel on veel mingisuguseid vahendeid? Tunnen, et mind ei ole selles asjas piisavalt teavitatud. Midagi on vaja ette võtta ning tõenäoliselt me nõustume, et meie käsutuses olevaid vahendeid tuleks tõepoolest kasutada.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me arutame paljusid teemasid ja kaalume paljusid võimalikke muid vahendeid. Viimasel eurorühma kohtumisel arutati mitmesuguseid arvamusi ja ideid ning komisjon on ühenduses kõikide asjaomaste osapooltega.
Me ei ole Olli Rehniga pidanud nõu mitte ainult liikmesriikidega, vaid ka Euroopa Keskpanga presidendi, Rahvusvahelise Valuutafondi peadirektori ja paljude teiste selle valdkonna osalejatega, kuid arvan, et ei ole kuigi tark teha väga tähtsaid avaldusi - mida varem juhtunud on -, kui neile ei järgne konkreetseid samme.
Järgmisel korral tuleb meil teha täpselt vastupidist ning esitada konkreetsed järeldused, kui me selleks valmis oleme. Sellepärast teebki komisjon koostööd kõikide liikmesriikide ja teiste institutsioonidega, et anda põhjalik vastus võimalikult kiiresti.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud komisjoni president Barroso! Hiljutised Wikileaksi paljastused on tekitanud vastakaid tundeid. Ühed inimesed ütlevad, et läbipaistvus on hea, teised aga, et need paljastused võivad kahjustada rahvusvahelist diplomaatiat. Mulle meeldis aga iseäranis see, et kui Wikileaksis viidati teile, räägiti teie visiidist Venemaale ja sellest, kuidas teid eirati ja kõrvale jäeti ning Venemaa kõrge ametnikud ei pidanud teid ei millekski enamaks, kui vaid ülistatud rahvusvaheliseks teenistujaks.
President Barroso, kas te mäletate, me oleme seda siin ka varem arutanud. Olen mitmel korral juhtinud tähelepanu sellele, et inimesed ei ole teid otse valinud ja seepärast puudub teie tegevusel tõeline õiguspärasus. Kas asjaolu, et teid ei ole valitud, on põhjus, miks te ei pälvi rohkem tähelepanu rahvusvahelisel tasandil ja miks Euroopa elanikud teid ja kogu komisjoni järjest enam põlgavad?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud Nigel Farage! Ma ei oleks oodanud, et teie pingutate koos venelastega ühise eesmärgi nimel - sest just sellele te vihjategi - ja et te nendega nõustute! Tegelikult valis mind siinne parlament salajasel hääletusel, seega arvan, et olen ära teeninud selle parlamendi ja kõikide parlamendiliikmete austuse.
(Aplaus)
ELi 27 demokraatlikul liikmesriigil on ainulaadne komisjoni presidendi valimise viis just sellepärast, et EL ei ole riik. Olen kindel, et te ei pooldaks ühendatud Euroopa riiki. Kuna tegemist ei ole ühendatud riigiga, ei ole meil ELi presidendi otsevalimisi. Meil ei ole presidenti, meil on Euroopa Komisjoni president. Meeldigu see teile või mitte - mulle meeldib see rohkem kui teile! -, kuid mind valis tegelikult siinne parlament ning meil on Euroopa Ülemkogu eesistuja, kelle nimetasid ametisse riigipead ja valitsusjuhid.
Just niisugune on meie olukord ning arvan, et see on ELi mitmekesisuse demokraatlik käsitlusviis. Tahaksin loota, et vähemasti Euroopa Parlamendi liikmed austavad ELi institutsioone, isegi kui teised seda ei tee.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Väga hea, härra Barroso! Mulle meeldis see tohutult! Asjaolu, et te võite püsti tõusta ja kiidelda sellega, et teid valiti salaja, peaks andma teile kuidagi demokraatliku õiguspära, on kõige veidram arusaam, mida ma kogu oma elu jooksul kuulnud olen.
Tegelikkuses on komisjonil ainuõigus pakkuda välja niisuguseid õigusakte, mis kahjustavad liikmesriikide majandust nii, nagu nad seda teevad. Kas teie arvates on mingisugustel asjaoludel võimalik korraldada Euroopa kodanike rahvahääletus, et nad saaksid niisuguste küsimuste üle otsustada?
(Mitme parlamendiliikme vahelesegamine saalist.)
Juhataja
Head kolleegid! Mul on kahju, aga me ei saa võtta vastu märkusi saalist. Me soovime jätkata.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Parlamendis toimunud valimised olid avatud valimised. Paljude inimeste arvates on aga kõige vabamad valimised sellised, kus iga isik - õigemini iga parlamendiliige - saab hääletada salaja. Totalitaarsetes süsteemides on salajased hääletused tavaliselt keelatud just nimelt isikuvabadustele surve avaldamise pärast. Seda esiteks.
Teiseks, mis puudutab rahvahääletusi, siis põhiseaduslike ja demokraatlike põhimõtete kohaselt on lubatud nii rahvahääletused kui ka esindusdemokraatia. Suurbritannia on muuseas tõenäoliselt riik, mis on teinud kõige rohkem esindusdemokraatia heaks. Demokraatlikus korras on täiesti õiguspärane langetada otsuseid esindusdemokraatia abil. Demokraatlikus korras täidavad parlamendid, olgu need siis riikide parlamendid või Euroopa Parlament, otsustava tähtsusega osa. Mina isiklikult arvan, et mõningad märkused, mis on suunatud esindusdemokraatia vastu, ei näita tõelist demokraatlikku meelsust, kui need on tehtud nii halvustavalt.
Andrew Henry William Brons
Hiina ja ELi vahelises kaubanduses on Hiinal kaubandusbilansis suur ülejääk. ELi ülejääk teenuste valdkonnas on liiga väike, et seda tasakaalustada. Hiina saavutab kaubanduse ülejäägi sellega, et hoiab oma raha väärtuse kunstlikult madalal, avaldab palgamääradele survet nii, et Hiinasse ei ole võimalik kaupu sisse vedada, ja seega on nende ekspordihinnad Euroopa hindadest tunduvalt madalamad, ning eirab rahvusvahelisi patendiõigusi, nii et Hiina ettevõtted saavad kasu teadus- ja arendustegevusest, mida nad ise ei ole teinud.
Hiina välisvaluutareservid kasvavad kiiresti ning ta saavutab üle maailma järjest suuremat kontrolli nappide varade üle. Euroopa riigid muutuvad niisuguste vahendite tõttu, mis hävitavad meie elatise, hoolimatu ülemaailmse konkurendi alandlikuks ohvriks. Euroopa riigid peavad kaitsma kas iseseisvalt - mida mina eelistaksin - või üheskoos meie tööstust.
Miks laseb komisjon ELi ettevõtetel ja töötajatel kannatada Hiina ebaõiglase konkurentsi tõttu?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lubage mul öelda, et me saavutame tunduvalt paremaid tulemusi, kui tegutseme koos, mitte eraldi.
Ausalt öeldes ei ole minu arvates meie liikmesriikidel piisavalt palju jõudu, et iseseisvalt Hiina suhtes mingisuguseid meetmeid võtta. EL saab Hiinaga tegeleda üheskoos ning seda me olemegi teinud. Nagu te teate, pooldame vabakaubandust, kuid samal ajal ka õiglast kaubandust. Kui oleme olnud seisukohal, et tegemist on näiteks dumpinguga, oleme võtnud Hiina suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. See ei ole olnud kerge, sest mõned liikmesriigid olid kõnealuste meetmete vastu, kuid me siiski võtsime neid. Iga kord kui me kohtume Hiina kõrgete ametnikega, arutame intellektuaalomandi õiguse küsimusi ja vajadust järgida mõningaid peamisi põhimõtteid, et me saaksime hoida oma turu neile avatuna. Meie põhimõte ongi see, et püüame Hiinat kaasata tegevusse positiivselt, kuid olla samal ajal kindlameelsed oma kaubandushuvides.
Seda andsime selgesti mõista ka meie viimasel tippkohtumisel.
Andrew Henry William Brons
Te ütlesite, et usute õiglasesse kaubandusse, kuid seda meile ei pakuta. Meil on erapoolik kaubandus, mis soosib Hiinat.
Kas komisjon suudab teha nii, et Hiina kaotaks oma toetused, suurendaks oma raha väärtust või siis austaks rahvusvahelisi omandiõigusi, mis moodustavad Hiina SKPst ilmselt umbes 5%? Kas ei oleks vajalik üleüldse tõkestada kaupade sissevedu Hiinast?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Selge on see, et komisjon suudab saavutada tulemusi, kui tal on liikmesriikide täielik toetus. Me teeme seda ning peame esmatähtsaks eeskätt vastastikkuse põhimõtet. See tähendab seda, et me soovime hoida turu avatuna. Meie arvates on see meie huvides. EL on maailma suurim eksportija, suurem kui Hiina, ning seega on oluline hoida turgu avatuna. Oleme aga ka seisukohal, et meie partnerid peavad järgima mõningaid põhireegleid.
Mis puudutab vahetuskurssi, siis, nagu te teate, oli EL viimasel G20 tippkohtumisel esirinnas nende seas, kes soovisid tagada, et seda küsimust käsitletaks tulemuslikult ja koostööaltilt, sest usume, et see teema vajab arutamist ka maailmamajanduse suurte kõikumistega seotud probleemide kontekstis.
Juhataja
Me oleme jõudnud nüüd infotunni teise osa juurde, milleks on eelneva registreerimiseta sõnavõtud. Teemaks on Wikileaks ja küberjulgeolek.
Carlos Coelho
(PT) Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso! Ma ei palu teil käsitleda USA diplomaatia probleemi ega rääkida arvutivõrkude eelistest ja puudustest, teabevabadusest ega häbiväärsetest üleskutsetest surmata Julian Assange. Soovin öelda seda, et meil ei ole õigust eirata mitte mingisugust teavet, mis avalikkusesse jõuab.
Ma küsisin kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning inimõiguste allkomisjoni esimehelt, kas meil ei oleks võimalik vaadata läbi USA Luure Keskagentuuri Euroopa tegevuse uurimist, mille Euroopa Parlament korraldas 2007. aastal ja mida mul oli au juhtida. Ma kiidan teid selle eest, sest Barroso juhitud komisjon oli uurimise ajal koostööaldis ja abivalmis ning tegutses väga läbipaistvalt, vastupidiselt nõukogule, mis tegutses varjatult ning valetas parlamendiga seotud tegevuse kohta. Soovin küsida teilt lihtsa küsimuse: kas Barroso juhitud komisjon on valmis uuesti tegema Euroopa Parlamendiga täielikult läbipaistvat koostööd?
José Manuel Barroso
Euroopa Komisjon, mida mul on au juhtida, on Euroopa Parlamendiga teinud alati täielikult läbipaistvat koostööd ja teeb seda ka edaspidi. Mul ei ole selle suhtes vähimatki kahtlust ning ma tänan teid selle eest, mida te ütlesite minu juhitud komisjoni kohta. Usun, et meil tuleb järgida läbipaistvuse rangeimaid standardeid ja põhimõtteid ning komisjon ja Euroopa Parlament peaksid tegema kõikides omavahelistes suhetes õiglast institutsioonilist koostööd.
Edit Herczog
Tahaksin esitada sama küsimuse. Eurooplased sõltuvad tänapäeval digitaalruumist ning me isegi soovime seda, kuid eeldusel, et me tunneme ennast internetti kasutades ohutult ja turvaliselt. Komisjoni esmatähtis ülesanne peaks olema esitada ettepanek, mis puudutab 500 miljoni Euroopa kodaniku turvalisust. Kuidas te kavatsete säilitada tasakaalu turvalisuse ja eraelu puutumatuse põhimõtte vahel nii, et üks neist teise tõttu ei kannataks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mõni neist küsimustest kuulub liikmesriikide vastutusalasse, kuid kõikide meie vastutusalasse kuuluvate küsimuste kohta oleme viimasel ajal esitanud mõningaid täiendusi. Mis puudutab dokumentidele juurdepääsu käsitlevaid õigusakte, siis me tutvustasime mõningaid volinik Malmströmi ettepanekuid, mida te praegu arutate. Esitasime ettepanekuid ka küberjulgeoleku kohta, sest nagu te õigesti ütlesite, me muutume digitaalruumist järjest enam sõltuvaks.
On väga oluline, et meil oleks digitaalruumis vabadust, kuid seda vabadust peab olema mõistagi võimalik kasutada vastutustundlikult ning sealjuures peavad olema kaitstud olulised õigused, nagu õigus eraelu puutumatusele. Andmekaitse on seega ka põhiõiguste küsimus ning me usume, et komisjon on esitanud mõistlikud ettepanekud, mis aitavad saavutada tasakaalu vabaduse - mis on vääramatu - ja interneti vastutustundliku kasutamise vahel.
Graham Watson
Komisjoni president andis meile Wikileaksi kohta külluslikud vastused. Kas ma tohin küsida millegi muu kohta tema arvamust, mida Wikileaks ei ole veel lekitanud?
Austatud president! Te vastasite küsimustele, mis puudutavad eurovõlakirjade väljastamist valitsuste jooksvate kulude tagamiseks. Ma mõistan ja jagan mõningaid muresid, mida on väljendatud tegevuse niisuguse suuna pärast. Kas te aga ei mõista, kui suured on laenamise võimalused, mis tulenevad euro kindlakäelisest majandamisest?
Volinik Oettinger ütles meile, et tal on vaja kümne aasta jooksul triljon eurot energiainfrastruktuuri investeeringuteks - 100 miljardit aastas, et lahendada kliimamuutuste ja energiajulgeolekuga seotud topeltprobleemi - ning selle vajaduse rahuldamine oleks Euroopa Investeerimispanga jaoks äärmiselt keeruline ülesanne. Kas te ei võiks aga esitada ettepanekut niisuguste eurovõlakirjade väljastamise kohta, millest rahastataks infrastruktuuri investeeringuid, mitte valitsuste jooksvaid kulusid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud Graham Watson! Ma ei tulnud siia, et teiega koos Wikileaksi imiteerida! Te teate minu seisukohta selles küsimuses. Oma kõnes ELi olukorra kohta ütlesin ma, et esitan ettepaneku eurovõlakirjade kohta, mis kujutavad endast just projektivõlakirju ja just nimelt infrastruktuuri jaoks. Need ei oleks mõeldud liikmesriikidele, et nad saaksid oma võlga suurendada või katta ülemäärast võlga - sest ülemäärane võlg on Euroopas probleem -, vaid just nimelt selleks, et rahastada mõningaid tähtsaid infrastruktuuriprojekte peamiselt koos Euroopa Investeerimispangaga, nagu te õigesti ütlesite.
Nimetatud teemat on käsitletud meie tegevuskavas ja finantsperspektiivis. Juunis esitame selle kohta konkreetsed ettepanekud. Püüdkem saavutada vajalik üksmeel, sest arvan, et see on üks viis, kuidas meie praegust probleemi lahendada. Meie liikmesriikide eelarved on olulisel määral piiratud, kuid samal ajal on vaja meil rahastada mõningaid tõeliselt euroopalikke projekte.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Lugupeetud komisjoni president Barroso! Mina muretsen sisu pärast. Mulle näib, et me süüdistame pigem sõnumitoojat, mitte ei käsitle probleemi põhjusi. Wikileaksi küsimus seisneb tegelikult tema sisus, sest see, mis seal on avaldatud, on tõsi.
Aastaid olete teie ja teie kolleegid, näiteks Miguel Moratinos, suuremat osa selle sisust eitanud. Te eitasite seda, et Euroopal ja USAl oli omavaheline sobing, kusjuures USA tegevus hõlmas ka ebaseaduslikke elemente.
Me teame nüüd, et see on tõsi, et see toimus ning me ootame ikka veel paljude välisministrite ja eriti teie vastust. Usun, et teil tuleb seda sisu meile selgitada.
Sellega seoses on mul veel üks küsimus Julian Assange'i vastase kihutustöö kohta. Usun, et väga oluline on arvestada riske, millega see isik on praegu vastamisi. Me ei saa unustada, et ta tegi midagi, mis oli vajalik, et tõde päevavalgele tuua.
Loodan, et te mõistate seda ja me kõik siin parlamendis loodame, et te annate meile selgitusi kas siin või siis komisjoni ees, mille me peaksime uuesti kokku kutsuma, et selgitada välja tõde.
José Manuel Barroso
Mis puudutab sisu, siis kogu teave, mis on tulnud päevavalgele, on seotud liikmesriikide, mitte Euroopa Komisjoniga. Selgitusi peavad andma liikmesriigid ning olen kindel, et nad seda ka teevad, sest nad on demokraatlikud riigid. Tean, et mõningates liikmesriikides on juba tehtud algatusi, et teavitada avalikkust konkreetsetest tegudest, mille toimepanemises neid on süüdistatud.
Mis puudutab Euroopa Komisjoni tööd, siis, nagu austatud parlamendiliige Carlos Coelho meile veidi aega tagasi meelde tuletas, on komisjon teinud kõik, mis tema võimuses, et anda Euroopa Parlamendile ja avalikkusele võimalikult palju teavet. Julian Assange'i kohta ei ole mul midagi öelda. Tema kohta on esitatud kriminaalsüüdistus, seda tegi üks liikmesriik - Rootsi -, mis on demokraatlik riik ja väljastas tema kohta Euroopa vahistamismääruse, mida Briti õigusasutused uurivad. Komisjonil ei ole selle kohta öelda midagi muud kui vaid seda, et iga kohtualune on süütu seni, kuni ei ole tõestatud vastupidist.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Praegu peetakse küberruumis tõelist sõda. Ajakirjanduse andmete kohaselt on tuhanded häkkerid alustanud viimastel päevadel küberrünnakuid ettevõtete vastu, mis püüavad Wikileaksi internetist tõrjuda või teda rahaliselt kahjustada, jättes ta ilma annetustest.
Niisuguseid ettevõtteid nagu MasterCard, Visa ja PayPal on tabanud hajutatud teenusetõkestamise rünnakud, mis tähendab, et tuhanded arvutid püüavad ühel ja samal ajal saada ühendust sama veebilehega, mille tagajärjel on veebileht ülekoormatud ja lakkab töötamast.
Me kõik mõistame, et see põhjustab avalike teenuste kasutamise probleeme üldiselt. Ma küsin otse: kas me oleme seisukohal, et meil on Euroopa tasandil usaldusväärsed turvaabinõud, et kaitsta avalikke veebiteenuseid, kui niisugune rünnak peaks toimuma?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Arvan, et me ei ole selleks täielikult valmis, ning sellepärast esitaski komisjon hiljuti ettepanekud niisuguste küberrünnakute vastu võitlemiseks.
See oli volinik Malmströmi idee ning nüüd laienevad need ettepanekud kõikidele küberrünnakutele. Mis puudutab teie nimetatud küberrünnakuid, siis lubage mul öelda, et Ameerika Ühendriikide välisministeerium eitab otseste juhiste andmist ettevõtetele PayPal, Visa või MasterCard, seega ei ole mul midagi öelda nende ettevõtete otsuse kohta teenindada - või mitte teenindada - Wikileaksi. Komisjon on igasuguste küberrünnakute vastu, ükskõik kummalt selle vastuolulise juhtumi poolelt need pärinevad.
Ana Gomes
(PT) Lugupeetud juhataja! Wikileaksil ja rahvusvahelistel lugupeetud meediaväljaannetel oli USA salastatud diplomaatilist kirjavahetust võimalik avaldada vaid USA julgeolekusüsteemi suure vea tõttu, mille põhjustas nende välis- ja kaitseministeeriumi teabevahetuses osalejate arvu ülemäärane suurenemine.
Millised võivad teie arvates olla selle vea tagajärjed Atlandi-ülestele suhetele, eriti diplomaatilise ja luuretegevust käsitleva teabe levitamisel? Mida õpiti sellest veast selleks, et parandada üleeuroopaliste kommunikatsioonivõrkude turvalisust ning Euroopa välisteenistuse toimimist, sealhulgas ka COREU-võrku ja tema kaitset küberrünnakute vastu?
José Manuel Barroso
Esiteks, me oleme seisukohal, et see, mis juhtus USAs, võib juhtuda peaaegu igas julgeolekusüsteemis. Ükski julgeolekusüsteem ei suuda ennast täielikult seaduserikkujate eest kaitsta.
Tõsi on see, et USA süsteemis on avalikuks tulnud teabe kohaselt ilmselt sadadel tuhandetel inimestel võimalik pääseda juurde väga tundlikule teabele, kuid tõsi on ka see, et vabadust austaval süsteemil, mida on ka Euroopa süsteem, on võimatu tagada täielikku turvalisust. Just sellepärast oleme otsustanud teha koostööd meie partnerite ja sõpradega USAs, et parandada julgeolekut, austades siiski samal ajal alati põhivabadusi, ning usume, et vaja on leida hea tasakaal nende kahe ettevaatusabinõu vahel, nagu ma veidi aega tagasi ütlesin.
Tõsi on see, et just nimelt terroristliku tegevuse tõttu on vaja edastada tundlikku teavet. Samal ajal tuleks arvestada ettevaatusabinõusid ning ka õiglase tasakaalu põhimõtet üldiselt.
Sonia Alfano
(IT) Nagu paljude riikide valitsuste esindajate avaldused näitavad, uuritakse Julian Assange'i tegevust erakordse innuga ilmselgelt sellepärast, et teda ja Wikileaksi karistada selle eest, et nad paljastasid mõningad maailma suurimad saladused, näiteks USA välisministri Hillary Clintoni mured - nimelt küsis ta Roomas ja Moskvas asuvalt USA saatkonnalt teavet Silvio Berlusconi ja Vladimir Putini isiklike investeeringute kohta, mis võiksid mõjutada nende riikide välis- või majanduspoliitikat. Silvio Berlusconit nimetatakse Vladimir Putini eestkõnelejaks Euroopas.
Ilmselgelt toimub praegu ühe mehe ja organisatsiooni seninägematu karistamine ja tagakiusamine, kuigi nende ainus kuritegu oli see, et nad teavitasid maailma teatavatest hallidest tsoonidest, mis seadsid valitsused ebamugavasse olukorda. Seega on meie kohustus kaitsta Wikileaksi ja tagada Julian Assange'i õiglane kohtlemine, sest kui tema süü tõestatakse, tuleb seda teha õiglase kohtupidamise käigus.
Seepärast kutsun komisjoni üles avaldama oma seisukoha Wikileaksi sündmuste kohta ja selgitama, kuidas ta kavatseb jälgida olukorda, et neid sündmusi ei kasutataks teabevabaduse piiramiseks ja piirangute kehtestamiseks internetile, mis on taas osutunud erakordselt võimsaks demokraatlikuks vahendiks ja mida tuleks seega kaitsta.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ma juba ütlesin, ei saa ma kommenteerida konkreetseid juhtumeid või kriminaalsüüdistusi.
Mis puudutab Julian Assange'i, siis tema vastu esitas süüdistuse Rootsi kohtusüsteem ning seda arutab praegu Briti kohtusüsteem. Nii Rootsi kui ka Ühendkuningriik järgivad õigusriigi põhimõtet. Peame laskma tavapärasel õigusemõistmisel jätkata oma tegevust. Ma ei saa juhtumit kommenteerida - ega peakski seda tegema - just nimelt seepärast, et austan täielikult süütuse presumptsiooni põhimõtet ja kõikide isikuvabadusi. Seetõttu ei saa ma juhtumit kommenteerida.
Mis puudutab teie teisi märkusi, mille te esitasite mõningate Wikileaksis leiduvate küsimuste kohta, siis ei pea õigeks neid selgitada. Need märkused seostuvad USA diplomaatidega ning seega vastutavad nende eest nemad. Ma ei saa neid käsitleda. Võin öelda ainult, milline on meie seisukoht, ning see ei ühti USA omaga. Meie - Euroopa - seisukoht on selle küsimuse suhtes, millele te viitasite, selge. Me ei pea selgitama konkreetset lekkinud teavet olenemata sellest, kas see pärineb Wikileaksist või mujalt.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Lugupeetud juhataja! Arvan, et me ei jõua ikka veel asja tuumani. Vähemalt teie vastustest jääb mulle mulje, et teie ei jõua. Olen täiesti hämmingus - ning soovin teada, kas teie olete sama suures hämmingus - sellepärast, et Euroopa institutsioonid isegi ei püüa võtta sõna niisuguse sõnavabaduse rikkumise kaitseks. Kahjuks ei ole siin parlamendis enam ühtegi sõnavabaduse kaitsjat. Nad on kadunud.
Minu küsimus on: kas teie arvates kasutatakse seda andmete edastamise võimaluste piiramiseks? Me toetame kõik häälekalt Hiina ja Kuuba elanike õigust kasutada internetti ja seda õigustatult, kuid mida me saame teha ja peaksime tegema nüüd, kui seda õigust tõepoolest piiratakse? Mida saaks komisjon teha ja mida ta peaks tegema?
Minu küsimus on väga konkreetne: mida te teete selleks, et Euroopa avalikkus pääseks ligi Wikileaksi veebilehele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Oluline on see - me oleme seda ka käsitlenud -, et sõnavabadus kõigis oma vormides ei ole mitte ainult peamine inimõigus, vaid ka kõikide demokraatlike ühiskondade nurgakivi. See on vääramatu.
Samal ajal on aga selge ka see, et on teavet - olgu selleks isiklik, äri- või õigusteave -, mis on juba oma olemuselt tundlik ning mida ei saa avalikkusele kättesaadavaks teha. Andmekaitse on kinnistunud samuti põhiõigustes. Kõigil meie liikmesriikidel on eeskirjad andmete ja avalikkuse pärast tundliku teabe kaitsmiseks ning see on meie seisukoht sõnavabaduse ja andmekaitsega seoses.
Mis puudutab süüdistusi ühe konkreetse isiku vastu, siis mina ei ole kohtumõistja. Ka komisjon ei pea selgitama süüdistusi, mis on esitatud konkreetsete isikute vastu, sest ka komisjon ei ole ega peakski olema kohtumõistja ega tee oletusi konkreetse isiku süülisuse kohta.
Tunne Kelam
NATO uues kontseptsioonis nõutakse riiklike küberkaitsevõimekuste kooskõlastamist, et kõikidele NATO organitele laieneks tsentraliseeritud küberkaitse. Milline on teie arvates Euroopa Komisjoni roll meie liikmesriikide erineval tasemel oleva küberkaitse paremas kooskõlastamises ja NATOga koostöö edendamises? Kas paruness Ashton tõstatab näiteks küberkaitset käsitlevaid küsimusi, mida hõlmab kaitsepoliitika? Kas teil on vaja põhjalikumaid ELi ühiseid teadusuuringuid, et töötada Euroopa tasandil välja kõikehõlmav lahendus küberprobleemidele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - See ei ole üldiselt mitte komisjoni, vaid paruness Ashtoni kui kõrge esindaja pädevuses. Ta töötab niisuguseid meetmeid välja koos meie peamiste partneritega. Viimasel tippkohtumisel president Obamaga võtsime päevakorda meie koostöö küberkaitse teemal.
Tegemist on olulise küsimusega ja mitte ainult NATO, vaid ka meie kahepoolsete suhete seisukohast USAga. Me tegeleme selle teemaga. Oleme seisukohal, et praegu valitsevad tõsised küberjulgeolekut käsitlevad ohud. Mõningate liikmesriikide suhtes - ma oletan, et ka teie kodumaa suhtes - on juba pandud toime küberrünnakuid. Meie arvates on see oluline probleem. Meil tuleb seda käsitleda küll ELi tasandil, kuid tegemist on küsimusega, mille eest vastutavad teataval määral ka liikmesriigid. Kõrge esindaja püüab luua kõikehõlmava käsitlusviisi küberkaitse probleemidele. Toetan neid püüdlusi täielikult.
Derek Vaughan
Kõnealusest teemast on kogu Euroopas avalikkuses palju räägitud. Inimestele valmistab muret muu hulgas asjaolu, et millist mõju avaldab see kogu ELi küberjulgeolekule tulevikus? Ma ei usu, et kuigi paljusid inimesi huvitaks asjassepuutuva isiku käekäik. Nad muretsevad selle sündmuse tagajärgede pärast kogu Euroopale. Arvan, et ELil peab olema asjakohane poliitika selle kohta.
Kutsun komisjoni üles kaasama aruteludesse võimalikult palju partnereid - mitte ainult liikmesriike, vaid ka valitsemistasandi teisi osalejaid kogu EList, nii et küberjulgeolek oleks tähtis teema muu hulgas näiteks piirkondlike ja kohalike omavalitsusüksuste jaoks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nõustun täielikult teie murega. Just nimelt seda suunda me arendamegi.
Vaid veidi aega tagasi langesid ELis - Eestis 2007. ja Leedus 2008. aastal - riiklikud ja erasektori asutused küberrünnakute ohvriks. Iga päev pannakse ELi institutsioonide ja teiste avalike asutuste suhtes toime tuhandeid küberrünnakuid.
Komisjon esitas hiljuti, 30. septembril, selle murettekitava olukorra lahendamiseks direktiivi ettepaneku, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega muudetakse kehtetuks 2005. aasta asjaomane raamotsus. Direktiivi üldeesmärk on võidelda ulatuslike rünnete vastu, mis pärinevad EList või on suunatud ELi vastu.
Oleme nende murede suhtes väga osavõtlikud ning usume, et see on hea direktiivi ettepanek. Sellega karistatakse niisuguste vahendite nagu robotivõrkude kasutajaid ning kehtestatakse ranged sanktsioonid kuriteo toimepanemise eest. Sellega kehtestatakse liikmesriikidele kohustus reageerida kontaktpunktide võrgustiku kaudu, mis töötab seitse päeva nädalas ööpäev läbi, nii avaliku kui ka erasektori kiireloomulistele taotlustele kaheksa tunni jooksul alates taotluse saamisest ning aidata kaasa küberrünnakuid käsitleva teabe kogumisele ja tagamisele, sealhulgas selle kohta, kui suur on süüdistatavate ja uuritud juhtumite arv.
Mario Borghezio
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Reaktsioon Julian Assange'i juhtumile ja tema karistamine tema vabadusideede eest meenutavad Pontius Pilatuse juhtumit.
Soovin, et me arvestaksime kolme asjaolu.
1. Tegemist on juhtumiga fumus persecutionis, sest süüdistus on väga nõrk. 2. USA avaldab survet Euroopa riigile nimetatud isiku väljaandmiseks, ehkki ta ei ole täpsustanud oma taotluse õiguslikku alust. 3. Tema pangakonto Euroopas suleti, mis tähendab, et ta ei saa oma Euroopa toetajatelt rahalist abi.
Kõik arvandmed kinnitavad, et Euroopa avalikkus toetab neid vabaduse põhimõtteid, et ta soovib internetivabadust ja pooldab vabadust, hoolimata kahtlustest ja probleemidest, mis on tekkinud selle sündmuse tagajärel, mida ma isiklikult täielikult ei toeta.
Siiski soovime, et president Barroso ütleks meile, kus on piir, ja millel rajanevad tegelikult inimõiguste kaitse ja sõnavabadus. Kas meil on siinjuures tegemist virtuaalse Guantánamoga? Kas meil on oht, et internetile kehtestatakse orwellilik täielik tsensuur? See oht on tõepoolest ja me vajame vastuseid nendele küsimustele.
Peale selle on oluline kontrollida Julian Assange'i tingimusi vanglas, sest Itaalias ei hoita isegi maffialiikmeid täielikus isolatsioonis.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Võin anda teile mõningat teavet selle juhtumi õigusliku külje kohta, andmata sealjuures mingisugust hinnangut, sest ma ei ole kohtunik ega saa selle juhtumi üle otsustada.
Julian Assange'i vahistasid Briti õiguskaitseasutused Euroopa vahistamismääruse alusel. Rootsi prokurör avaldas Julian Assange'i tagaotsimiskuulutuse Rootsi õigussüsteemis, Schengeni süsteemis ja Interpolis ning selle põhjal väljastati Euroopa vahistamismäärus.
Euroopa vahistamismääruse raamotsuse artikli 28 kohaselt ei anta isikut, kes on Euroopa vahistamismääruse alusel üle antud, välja kolmandale riigile isiku üleandnud liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekuta. See tähendab, et kuna Julian Assange võeti vahi alla Ühendkuningriigis, peab Briti asutus, kes on pädev otsustama tema üleandmise üle Rootsile, andma ka oma eelneva nõusoleku tema väljaandmise kohta kolmandale riigile.
See on parim selgitus, mille võin anda õigusliku külje kohta, kuid ma ei saa teha mitte mingisuguseid oletusi asjaomase isiku süülisuse kohta.
Sarah Ludford
Lugupeetud komisjoni president Barroso! Te olete teinud mitmesuguseid avaldusi - kaasa arvatud täna pärastlõunal - selle kohta, kuidas EL ja liikmesriigid austavad põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet, kuid erakorralise üleviimise uurimise käigus, mida juhtis Carlos Coelho ja mille mida ma asjaomase komisjoni aseesimehena korraldada aitasin, esitati esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et ligikaudu 12 ELi ja muud Euroopa riiki osales terrorismivastase sõja rikkumistes, näiteks kadumistes ja piinamistes. Ausalt öeldes andsite te minu arvates Carlos Coelhole üsna põikleva vastuse.
Me arvasime, et komisjon ja nõukogu ei järginud aluslepingu artiklit 6 ning me palusime neil tungivalt selgitada välja tõde juhtunu kohta ning võtta vajadusel artikli 7 kohaselt meetmeid, mis tähendab sanktsioonide kehtestamist inimõiguste rikkumiste eest. Sellele ei ole aga järgnenud midagi. Seetõttu võib ELi süüdistada silmakirjalikkuses. Mida on teil kavas ette võtta, et tagada Euroopa riikide täielik poliitiline ja õiguslik vastutus salajase koostöö eest inimõiguste rikkumistes terrorismivastase sõja huvides?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kõigepealt soovin öelda seda, et komisjon on alati austanud põhiõigusi ning ma lükkan tagasi igasuguse kriitika selle kohta, nagu oleks komisjon olnud segatud põhiõiguste rikkumisse. See ei ole tõsi. Komisjon on sellest süüst täiesti puhas ning me oleme valmis tegema parlamendiga koostööd täiesti läbipaistvalt kõikides nendes küsimustes.
Mõningate küsimuste eest vastutavad liikmesriigid ning nad peavad oma kohustusi täitma. Komisjon ei saa tegutseda liikmesriikide eest. Meil on alusleping, vastutusala, kohustused ja õigused. Komisjon on teinud parlamendiga teie viidatud küsimustes koostööd nii palju, kui parlament on nõudnud - kusjuures täiesti läbipaistvalt.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Lihtsustatult öeldes avaldab internetikeskkond Wikileaks salajast teavet ja mõistagi on see asjaosalistele alati väga ebameeldiv. Märkida tuleb, et seni ei ole Wikileaksi vastu õigusmenetlust alustatud. Vahepeal aga käib tõeline kübersõda. Ühelt poolt rünnatakse Wikileaksi servereid ning teiselt poolt ründavad Wikileaksi toetajad ettevõtete Visa ja MasterCard veebiservereid, et nende tööd takistada.
Lugupeetud komisjoni president! Minu küsimus on: mida võtab komisjon ette niisuguse esindajate sõja vastu? Te nimetasite juba volinik Malmströmi tegevust. Kas selle kohta on olemas ajakava ning kas meil on ettekujutus selle kohta, mida me tegema hakkame? Kas komisjonil on kavas - ja siinjuures palun ma selget vastust, mitte vabandusi, mis sisaldavad üksikasju ja mitte õigusalaseid väiteid - võtta konkreetseid meetmeid Wikileaksi vastu, et tegutseda taas kord USA esindajana tundliku andmekaitse teema puhul?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks ei kavatse me Wikileaksi vastu meetmeid võtta.
Teiseks, mis puudutab meie esitatud direktiive, siis need on praegu parlamendis arutlusel. Me esitasime ettepanekud küberjulgeoleku parandamiseks.
Mis puudutab küsimusi, mida te palusite mul üksikasjalikult käsitleda, siis arvan, et parem on, kui teile annavad ülevaate asjatundjad. Mul on kahju, aga ma ei saa teile anda konkreetseid vastuseid ühe minutiga, aga kui te soovite, on komisjoni talitused täielikult teie käsutuses, et anda üksikasjalik ülevaade selle kohta, milline on meie arusaam sellest konkreetsest teemast. Üldiselt ei kuulu see aga komisjoni vastutusalasse. See juhtus USAs ning see avaldas mõju internetti kasutavale rahvusvahelisele kogukonnale ning tegemist on väga tõsise ja tähtsa küsimusega. Ma ei alahinda selle tähtsust, kuid me peame tegema selgeks, millised on kellegi kohustused.
Teen ettepaneku korraldada infotund nendele parlamendiliikmetele, kes seda soovivad, et anda täielik ülevaade tehnilistest meetmetest, mida me saame võtta Euroopa tasandil.
Petru Constantin Luhan
(RO) Lugupeetud juhataja! Soovin küsida teilt küsimuse hiljutiste sündmuste kohta, mis käsitlevad häkkerite rünnakuid ettevõtete Visa, MasterCard ja PayPal vastu eesmärgiga kahjustada nende finantsoperatsioone ja põhjustada neile rahalist kahju.
Kui toimusid need raskeid tehnilisi probleeme põhjustanud küberründed, siis kas klientide salajased andmed olid kaitstud või oli neid võimalik kahjustada? See on minu esimene küsimus. Kui küberründeid toime pannakse - kas siis ideoloogilistel alustel või häkkimislõbu pärast -, siis on võimalik, et häkkerid, kes soovivad saada ainult rahalist kasu, sisenevad sealjuures ka nendesse süsteemidesse. Soovin teada, kas rünnakute käigus mõjutati rahalist ja isiklikku teavet, milliseid meetodeid kasutati ja kes on teo toimepanijad ning kas olukord on teil praegu kontrolli all. Samuti soovin teada, kas USA ja rahvusvahelised asutused ka selle probleemiga tegelevad.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mul ei ole otsest teavet lekete ega selle kohta, kui palju salajast teavet või isikuandmeid lekitati. Mul ei ole kahjuks seda teavet, sest mul ei ole selle juhtumiga midagi pistmist.
Tõsi on see, et nimetatud sündmus on tekitanud otsustavaid küsimusi julgeoleku kohta. Me tegelesime osaga neist probleemidest enne Wikileaksi juhtumit ning ma rääkisin teile komisjoni mõningatest ettepanekutest. Olen kindel, et asjaosalised teisel pool Atlandi ookeani on samuti mures ning seega arvangi, et peaksime tegema küberjulgeoleku parandamiseks koostööd. Samal ajal tuleb alati austada põhivabadusi - sest sõnavabadus on meile ELis püha õigus - ning teha selgeks, et andmekaitse ja eraelu puutumatus on samuti põhiõigused.
Meil tuleb leida õige tasakaal ning seepärast peame kõikides oma ettepanekutes neid kahte põhimõtet austama. Neid on vahel raske ühitada, kuid sellest hoolimata on nad tähtsad.
Juhataja
Head kolleegid! Meil oli nimekirjas 21 nime, kuid sõna sai teist vaid 14. Mul on kahju, aga sõna anti nimekirja järgi.
Sellega on infotund lõppenud.
