Predstavitev delovnega programa Komisije za leto 2011 (razprava) 
Predsednik
Rad bi vas spomnil, da je pred 30 leti strašen potres prizadel nekatere regije Italije, Irpinijo in Basilicato, in povzročil smrt na tisoče in tisoče ljudi. Mislim, da moramo vsi izraziti sožalje in solidarnost tako družinam, kot prizadetim območjem.
Naslednja točka je izjava gospoda Joséja Manuela Barrosa, predsednika Evropske komisije, o predstavitvi delovnega programa Komisije za leto 2011.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, danes imam čas, da predstavim delovni program Komisije za leto 2011. Ta predstavitev označuje začetek in konec. Na eni strani delovni program posega v in pričenja novo fazo zelo pomembnega političnega dela. Na drugi strani pa sprejetje programa pomeni zaključek okrepljenega strukturiranega dialoga, ki se je začel septembra v tem parlamentu z razpravo o stanju Unije.
Priprave, ki so peljale k letošnjemu delovnemu programu Komisije, so prav zares bile "premiera", in po mojem mnenju zelo uspešna. S pospešitvijo izvajanja našega spremenjenega okvirnega sporazuma smo se lahko vključili v podrobne razprave o političnih prednostnih nalogah za prihodnja leta.
Skozi ves ta ploden proces me je spodbujala visoka raven konvergence o splošni usmeritvi in konkretnih pobudah. To je proces, usmerjen v utrditev tega, kar imenujem "posebno partnerstvo".
Evropsko ukrepanje se mora osredotočiti v tiste izzive, s katerimi lahko EU ustvari otipljivo dodano vrednost. 40 strateških pobud, ki jih bo Komisija predstavila leta 2011, vsebuje glavne politične prednostne naloge, ki smo jih opredelili skupaj. Zaradi preglednosti pa program vsebuje tudi 150 drugih predlogov, ki jih Komisija še obravnava.
Glavna prednostna naloga v letu 2011 ostaja ohranitev oživitve gospodarstva in zaščita naših družb v prihodnosti. Naša prizadevanja bodo potekala v treh glavnih smereh: okrepitev upravljanja, dokončanje reforme finančnega sektorja in pospešitev našega izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
Dolgoročna rast mora temeljiti na trdnih makroekonomskih temeljih. Z začetkom tako imenovanega "evropskega semestra" in nadgrajevanjem naših predlogov iz 29. septembra bomo okrepili evropski davčni okvir in povečali makroekonomski nadzor, da bi preprečili neravnovesja.
Velikopotezna reforma finančnega sektorja že dobro poteka, zaključena je tudi pomembna zakonodaja. Leta 2011 bo Komisija predložila preostale dele predpisov. Prizadevali si bomo za dokončanje glavnih prednostnih nalog, kot sta preglednost in varstvo potrošnikov, medtem ko bo cilj okvira za obvladovanje krize v bankah preprečiti in reševati prihodnje krize. Komisija si bo prizadevala, da podpre Parlament in Svet pri doseganju sporazuma o celoviti reformi do konca leta 2011.
Evropa mora držati korak in se osredotočiti na naše primerjalne prednosti v tej globalizaciji 21. stoletja. Ko so konkurenti cenejši, moramo biti mi pametnejši. Kot primer ukrepanja na evropski ravni bomo razvili celovitejši evropski sistem standardizacije, ki bo predstavljal pomembno izhodišče za povečanje konkurenčnosti naših podjetij, zlasti MSP.
Da bi Evropa ostala konkurenčna in zagotovila čedalje večje število in boljša delovna mesta, je treba natančno načrtovati prehod na nizkoogljično družbo, ki učinkovito upravlja vire. Zato bo prednostna naloga povezovanje politik o podnebnih spremembah, energiji, prometu in okolju. Poseben poudarek v letu 2011 bo na energetski učinkovitosti.
Prilagoditev dinamični gospodarski realnosti pomeni tudi zagotovitev visoke ravni zaščite pravic delavcev v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji. Leta 2011 bodo oblikovani in predstavljeni ključni predlogi o napotitvi delavcev in delovnem času. Do takrat pa bo sprememba predpisov o državni pomoči, ki se uporablja za storitve splošnega interesa, predstavljala otipljiv korak naprej k vzpostavitvi kakovostnega okvira, ki upošteva posebno naravo teh storitev.
Z Aktom o enotnem trgu je Komisija začela velikopotezen proces, da bi enoten trg lahko ustvarjal rezultate z vsemi svojimi zmožnostmi. Naša podjetja se morajo osredotočiti na poslovanje, ne birokracijo. MSP so nenazadnje preobremenjena ali pa jim je dejansko odvzet pogum, da bi si prizadevale za sicer obetajoče čezmejne projekte. Če podam konkreten primer, bi lahko s pojasnitvijo pravil o skupno upravljanih avtorskih pravicah poenostavili trenutne okvirne pogoje, spodbudili nadaljnje čezmejne dejavnosti in ustvarili pomemben potencial pri ustvarjanju delovnih mest - nenazadnje tudi v obetajočem digitalnem sektorju.
Kar zadeva povpraševanje, bo prednostna naloga okrepitev zaupanja potrošnikov v naše predloge o drugih možnostih reševanja sporov kot pomembnega instrumenta za pospešitev pogosto prepočasnega procesa reševanja težav potrošnikov.
Ne glede na to ali smo potrošniki, delavci, študenti, potniki ali da v sodobnem, vsakodnevnem življenju igramo katero koli drugo večplastno vlogo, dobi Evropska unija smisel šele, ko začutimo nove priložnosti, zmanjšanje tveganj ali izboljšanje kakovosti življenja. To je Evropska unija v službi državljanov.
Želja, da bi EU postala otipljiva rešitev za državljane, mora segati dlje od enotnega trga. Povečanje varnosti mora biti vedno sredstvo, s katerim se državljanom pomaga, da izkoristijo priložnosti Evropske unije, ki nikoli ni cilj sam zase. Naši predlogi o "pametnih mejah" bodo olajšali potovanje v in iz EU, medtem ko bodo onemogočali nezakonito priseljevanje. Da bi Evropa ostala odprta, bomo ukrepali tudi proti tistim, ki poskušajo izkoristiti naš gospodarski sistem za nezakonite namene, okvir za varstvo podatkov pa se bo odzval na vsako konkretno skrb državljanov v internetni dobi. Unija mora igrati vlogo v svetu, ki ustreza njeni gospodarski teži, zato moramo v našem zunanjem delovanju zagotoviti doslednost.
Zato delovni program naznanja konkretne ukrepe, da bi se naši cilji v zvezi z delovnimi mesti in rastjo za leto 2020 pokazali tudi na mednarodni ravni. Posodobili bomo tudi našo razvojno politiko in človekoljubno pomoč. Prebivalci revnega sveta zares potrebujejo močnejšo Evropo v svetu.
Preden zaključim, bi rad na kratko pojasnil, česa v delovnem programu Komisije ne boste našli in zakaj.
Kot smo napovedali, bomo predloge za naslednji večletni finančni okvir predstavili do srede leta 2011. Posebni finančni instrumenti in programi bodo predstavljeni v drugi polovici leta 2011 v povezavi s celotnim okvirom. Ohranitev politične narave delovnega programa, delo na izvajanju praviloma ni vključeno. Enako velja za mednarodna pogajanja, saj je njihov zaključek odvisen od tretjih strani. Do takrat te dejavnosti ostajajo pomemben del našega osrednjega dela. Še naprej bomo ustvarjali rezultate in o njih razpravljali z vami.
V uvodu sem opozoril, da delovni program ni samo zaključek našega plodnega dialoga, temveč je tudi začete naslednjega koraka pri naših dejanskih prizadevanjih, da Evropsko unijo popeljemo iz krize in še naprej. Zdaj je čas, da ohranimo zagon. Poiskati moramo načine, da skupaj pospešimo naše delo.
Zato izkoriščam to priložnost, da bi Parlament in Set spodbudil, da se vključita v tristranske razprave o tem, kako izvajati določbe pogodbe o načrtovanju Unije. Po mnenju Komisije bi se tako lahko dogovorili, da se pospešijo pogajanja o izbranih pobudah posebnega pomena v smeri k izpolnjevanju naših političnih ciljev. Takšna usklajena prizadevanja bi pokazala našo odločenost za oblikovanje konkretnih, pravočasnih odzivov v krizi, ki nas je vse pretresla. Državljani Evrope bodo to pričakovali. Mislim, da bi morale institucije Evropske unije odgovoriti na skrbi državljanov.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
József Szájer
Gospod predsednik, gospod Barroso, gospe in gospodje, Evropa mora premagati krizo. Gospodarstvo Evrope mora temeljiti na delu. Države Evropske unije moramo izvleči iz te hude krize tako, da se bomo osredotočili na svojo glavno prednostno nalogo, tj. zagotavljanje priložnosti za delo čim večjemu številu evropskih državljanov. Zato Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) v celoti podpira ustvarjanje delovnih mest kot najpomembnejšega cilja delovnega programa Evropske komisije za naslednje leto.
Evropa se je iz krize veliko naučila. Letos smo se lotili razvoja novega sistema gospodarskega upravljanja v pospešenem postopku in upam, da bo Parlament lahko razpravljal o novih predlogih, povezanih s finančno ureditvijo in gospodarskim upravljanjem v naslednjem letu na način, ki zagotavlja njuno čimprejšnje sprejetje.
Moji kolegi iz PPE bodo odprli pomembna vprašanja z vsakega posameznega področja, sam pa bi omenil je nekatera: konkurenčnost mora temeljiti na inovacijah in raziskavah. Menimo, da v delovnem programu Komisije ni dovolj pobud v zvezi s tem področjem. Potrebujemo večjo zaščito pravic intelektualne lastnine in tudi uresničljiv konkurenčen evropski patentni sistem. Prepričani smo, da je povečan nadzor nad evropskim uvozom hrane pomemben in da mora za ta uvoz veljati najmanj zahteva glede kakovosti, ki jo Evropska unija pričakuje od lastnih proizvajalcev. Želeli bi si tudi več predlogov v zvezi z vprašanjem vode, ki ga je madžarsko predsedstvo zastavilo kot enega izmed glavnih ciljev.
Gospe in gospodje, na podlagi Lizbonske pogodbe se je septembra letos v okviru govora gospoda Barrosa o stanju Unije pričel nov red v zakonodajnem in delovnem programu Evropske unije. Ker nova pogodba zagotavlja Parlamentu močne pravice, da lahko posega v program Evropske unije, menimo, da so pomembni dodatni ukrepi. Na žalost prejšnje izkušnje niso dobre. Prejšnji delovni programi Komisije so bili uresničeni le deloma glede na načrte. Kot sem že večkrat omenil, se skupaj s številnimi kolegi poslanci sprašujem o smislu vse te energije in vsega časa, ki sta se vsako leto večkrat zapravljala za analiziranje in sprejemanje dokumenta, ki je v vsakem primeru zajemal le del resničnosti. Zato bi želel predlagati, naj pristojni odbor Parlamenta redno preverja izvajanje delovnega programa Komisije tudi v teku leta, da bi se bolje pokazal vpliv državljanov, ki jih predstavljamo pri skupnih zadevah EU.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Šefčovič, mislim, da lahko podpremo večji del vsebine tega programa, gospod Barroso. Vendar pa sem prepričan, da boste razumeli, če si bomo danes ogledali pomembnejše točke, pri katerih si želimo, da se naredi več. Živimo v Evropi, ki je čedalje bolj pod vplivom protievropskih sil, ki se borijo proti institucijam Evropske unije. Natančno moramo preučiti, katera sredstva in metode lahko uporabimo, da bi se jim zoperstavili. K tej točki se bom vrnil kasneje.
Prvo vprašanje je politika rasti. Gospod Barroso, prav je, da moramo regulirati finančne trge in postaviti varnostne mreže. Vendar pa se moramo nekako vrniti tudi v položaj, ki ste ga pogosto jasno opisovali, tj. k temu, kar razumemo kot zeleno rast ali zelena delovna mesta in prestrukturiranje gospodarstva. Gospod Oettinger je nedavno objavil niz dokumentov o energetski politiki, ki so vključevali velike naložbe. Na žalost ti dokumenti ne pojasnjujejo, kako naj bi se te naložbe financirale. Iz krize moramo priti z aktivno politiko rasti. Sprašujem se, kje je mogoče opraviti tovrstne naložbe v energetski ali prometni sektor, da bi se ustvarila zelena rast ali zelena delovna mesta. Preprosto nimamo dovolj.
Moja druga točka zadeva notranji trg. Prav imate, gospod Barroso. Pojem notranjega trga mora postati javen. Na podlagi dela profesorja Montija ste predlagali več poročil. Profesor je bil zelo kritičen predvsem do socialne razsežnosti notranjega trga. Na tem področju se mora zgoditi več. Najpomembneje pa je, da čakamo na vaše konkretne predloge o Direktivi o napotitvi delavcev. V interesu delavcev je treba jasno povedati, da se te direktive ne sme izkoriščati, da bi se ustvarila poceni delovna sila. Njen namen je izboljšati socialno blaginjo.
Moja tretja točka se nanaša na davčno politiko. Menimo, da so predlogi na tem področju prešibki. Kot se je pravkar pokazalo v razpravi o Irski, se določenim državam ne sme dovoliti, da bi določale nižje davčne stopnje zato, da bi privabile podjetja, potem pa, ko bi prišle v finančne težave, prosile druge države, da financirajo njihov proračunski primanjkljaj, če lahko to povem tako preprosto. Davčna uskladitev je potrebna do neke mere, na primer potrebne so minimalne stopnje davka od dobička pravnih oseb. Mislim, da moramo na tem področju storiti še več. Vem, da imate težave z mnogimi državami članicami, vendar mislim, da je to temeljnega pomena, zlasti kadar gre za socialna vprašanja. Razkol med bogatimi in revnimi je nesprejemljiv, zato moramo podati nove predloge, predvsem tiste, ki so v interesu žensk, ki jih je revščina še posebej prizadela.
Na koncu ste govorili o skrbeh državljanov, gospod Barroso. To je zelo pomembno vprašanje. Vendar pa je pomemben tudi način, kako predstavljamo to, kar počnemo - in to velja tako za vas kot tudi za Parlament. Mnogi ljudje je razumejo, da v primeru velikega števila vprašanj to izdajamo samo nerazumljive izjave za tisk o našem delu. Moramo sodelovati, da bi učinkoviteje pojasnili, kaj počnemo. Državljani bodo kmalu dali pobudo. Njeni nasprotniki jo bodo izkoristili in jo izrabili proti Evropi. Poskrbeti moramo, da bo pobuda državljanov pomagala podpreti in razvijati Evropo.
Adina-Ioana Vălean
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, to so težki časi za evropsko gospodarstvo in evropski projekt v celoti. Razvijamo velike strategije, kot so podnebni sveženj, energetski sveženj in strategija za leto 2020: program za programom. Zdi se, da še vedno ne vemo, kam hočemo iti in kaj hočemo biti.
Zakaj to omenjam? Ker želja, da bi bili najboljši, ne zadostuje, da bi bili res najboljši. Resnica je, da sprejemamo strategije, v katere ne verjamemo. Nihče - ali skoraj nihče - jih ne izvaja in nihče jih ni pripravljen financirati.
Zdi se, da imamo preveč strategij in premalo interesa, da bi jih uresničili. In zato menim, da je čas, da se vrnemo k temeljnim načelom, ki so omogočila evropski projekt in nas povezala: k preprostim, naravnim stvarem. Enotni trg bi moral biti naš velik program in na vso moč bi si morali prizadevati, da bi ga uresničili, kajti če želimo biti konkurenčni na svetovnem prizorišču, potem potrebujemo več gospodarskega povezovanja. Edini primeren način, da to dosežemo, je s pomočjo enotnega trga.
Pozdravljam delovni program Komisije in predvsem vaš predlog o Aktu o enotnem trgu. A to ni dovolj. Imate denarno poročilo. Veste, kaj potrebujemo - spodbujanje investicij, privabljanje kapitala in drzno zmanjšanje birokratskih izdatkov. Osredotočiti se moramo na preproste stvari, ki očitno vplivajo na konkurenčnost Evrope, kot so učinkovitost sredstev, zmanjšanje stroškov za energijo, reforma kmetijske politike in prihodnost prometa.
Komisija in Parlament morata sodelovati, da bi zagotovila, da se bodo ta sredstva ujemala z našo voljo. Zato se veselimo velikopoteznega predloga o večletnem finančnem okviru, ki ga boste predstavili leta 2011.
Ali potrebujemo še več urejanja, da bi reševali finančno krizo? Da, a samo, če se s tem želi spodbuditi konkurenčnost Evrope. V vsakem primeru se moramo izogibati avtističnem odzivanju na krizo, s katerim želimo, da bo preostali svet sledil.
Če sporočilo, ki ga pošiljamo našim državljanom in svetu, ni to, da je EU pragmatična zveza zamisli, kapitala in vrednot, potem ne bomo postali svetovni akter, kakršen želimo biti. Namesto da bi vplivali na politike v svetu, bodo te vplivale na nas.
Še beseda o evropskem semestru. Komisija ima najboljši položaj, da ugotavlja naše prednosti in slabosti pri načrtovanju dela. Vendar pa morate biti previdni, kajti to, kar sporočate državljanom EU in državam članicam, je, da morajo verjeti, da Bruselj ve najbolje in da politiki v Bruslju bolje razumejo interese državljanov kot poslanci iz njihovih volilnih enot. To je težka naloga, ki se ji boste posvetili v okviru usklajevanja politike v letu 2011.
Upam, da vam bo uspelo to dokazati, da boste spodbudili rast in delovna mesta - ne samo za nekatere, temveč za vse. Sicer bomo priča vzponu pravega protievropejstva.
Želim vam veliko sreče.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, pomembno je, da pojasnimo, da o tem delovnem programu ne moremo govoriti, ne da bi upoštevali trenutno razpravo o proračunu in ne da bi mislili na Grčijo, Irsko in druge države, ki bi lahko prišle v težave.
Najprej bi želela reči, da smo na koncu razprave o proračunu slišali, gospod Barroso, da ste zelo odprto pristopili k stališčem Parlamenta. Mislim, da je resnično pomembno, da smo pošteni, ko sprejemamo takšen delovni program, in da se ne vedemo, kot da lahko dosežemo in izvajamo vse te čudovite cilje brez zanesljivega proračuna, o katerem se je treba nenehno ponovno pogajati.
Drugič, razprave o Irski so pokazale, kako daleč smo od doseganja prave rešitve in izhoda iz krize, v katero smo se spravili, ker smo bili preveč liberalni v zvezi s finančnimi trgi. V imenu moje skupine bi želela reči, da vaši predlogi o tem, kako bomo premagali finančno krizo in poiskali izhode v sili, vsebujejo nekaj dobri izhodišč, vendar ne verjamemo, da je cilj, ki ste si ga zastavili, dovolj zahteven.
Če se ozremo v čas, ki smo ga že zapravili za razpravljanje o uspešni, delujoči monetarni uniji znotraj Evropske unije, in če želimo zagotoviti, da bomo res naredili korak naprej v smeri proti gospodarskem upravljanju za Evropo, je jasno, da tega zdaj ne smemo opustiti.
Menimo, da vašim predlogom primanjkuje pozitivne usmeritve v vzpostavitev skupne gospodarske politike po koncu krize, in da se samo lotevajo simptomov, zato bomo nadaljevali z delom na tem področju.
Gospod Swoboda je že omenil zelena vprašanja. Nisem zadovoljna, kako je opis trajnostne, poštene in zelene rasti iz strategije Evropa 2020 predstavljen v vašem delovnem programu. To ni tisto, o čemer smo razpravljali v okviru strategije Evropa 2020, in ni nepomembno, da je gospod Oettinger eden izmed komisarjev, ki se čedalje bolj odmikakp od zamisli v zvezi obnovitvijo Evrope v trajni obliki.
Oldřich Vlasák
Gospod predsednik, naslednje leto bodo evropske institucije opravile preizkus, ali lahko podprejo sedanjo oživitev gospodarstva in omogočijo dolgoročno rast s svojimi politikami. Delovni program Evropske komisije je v tem smislu ključen dokument.
Vendar bi rad na tej točki rekel, da manj zakonodaje lahko včasih pomeni več. Zato sem na primer zaskrbljen zaradi načrtovanih regulativnih dejavnosti Komisije na področju olajšav za storitve. V tem posebnem primeru je treba reči, da je področje olajšav zdaj izrecno izključeno iz okvira javnega naročanja, kar je bilo potrjeno tudi v številnih odločitvah Sodišča Evropske unije. Korenite spremembe temu področju zagotovo ne bi koristile. Posamezniki, ki delajo v gospodarstvu, vključno s tistimi iz javne uprave, so najbolj prizadeti, če se ves čas spreminjajo pogoji, v okviru katerih se naučijo delati, zato jim primanjkuje gotovosti pri sprejemanju odločitev. Zato je treba vse politike sprejemati dovolj časa vnaprej, da bi lahko vsem omogočili dovolj časa za pripravo v fazi uvajanja.
Patrick Le Hyaric
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospod Barroso, zdi se, da se Komisija v svojih razmišljanjih nikoli ne zaveda resne krize v Evropi. V vašem dokumentu celo piše, navajam: "Kažejo se namreč jasni znaki oživitve". Kje so ti znaki oživitve za tiste, ki so trenutno brezposelni, ki živijo v revščini ali nimajo doma?
Ali se zavedate, da smo posodili več kot 400 milijard EUR javnega denarja za reševanje bank in da ta številka predstavlja natanko tisti znesek, ki ga bodo morali prihraniti prebivalci osmih držav, v katerih se izvaja načrt varčevanja? Vaše odločitve so torej neučinkovite.
Predlagam, da Komisija v svoj program vključi izdelavo oceno vpliva izvajanja Maastrichtske in Lizbonske pogodbe na evropske delavce in državljane. Po mojem mnenju rešitev ni v varčevanju pri plačah ali proračunih. Namesto tega jo je treba usmeriti v povečanje prejemkov iz dela, izboljšanje socialne zaščite in pokojninskih sistemov financiranja iz tekočih prispevkov na osnovi solidarnosti, kakor tudi prispevka dohodka iz kapitala javnim financam, s čimer se vzpostavlja nova davčna pravičnost. Zakaj pravzaprav ne bi takoj začeli izvajati študij o oblikovanju davka na kapitalske transakcije, ki bi vzpostavil novo posojilo z novo vlogo za Evropsko centralno banko, ki bi z ustvarjanjem denarja in drugim posojilom morala pomagati državam članicam, da ponovno financirajo banke za namen zagotavljanja dela, za izobraževanje, za usposabljanje, za vsa skupna javna sredstva z novimi javnimi službami za raziskave in inovacije.
To, zaradi česa bo Evropa postala verodostojna, je različno porazdeljeno premoženje in ne prisilni jopič varčevanja in brezposelnosti.
Niki Tzavela
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, ker je ustvarjanje delovnih mest ena izmed prednostnih nalog programa, ki ga imamo, bi želela Komisijo opozoriti na novo dobo izseljevanja iz južne Evrope. Bojim pa se, da me v Komisiji nihče ne posluša. Že v Grčiji smo priča ogromnemu številu mladih usposobljenih in visoko usposobljenih delavcev, ki se selijo v Avstralijo, Kanado in Emirate. Enako se dogaja na Irskem.
Na eni strani je Nemčija naznanila, da se spopada s pomanjkanjem usposobljene delovne sile. Kar želim reči, je, da Nemčija nima uvožene usposobljene delovne sile iz tretjih držav. Države članice, ki se soočajo z gospodarskimi problemi, bi lahko Nemčiji zagotovile usposobljeno delovno silo. Želela bi predlagati pobudo, ki bi se jo lotili skupaj s Komisijo, in sicer v zvezi z oblikovanje pojma dodane vrednosti. Zakaj ne bi sprejeti trga dela z evropsko dodano vrednostjo? Znotraj držav članic se moramo soočati s ponudbo in povpraševanjem. Evropo moramo okrepiti z evropsko usposobljeno delovno silo. To je tisto, kar manjka v programu in kar odločno predlagam.
Richard Seeber
(DE) Gospod predsednik, rad bi čestital Komisiji za njen velikopotezen delovni program, vendar ga moramo poskusiti bolj prilagoditi strateškim ciljem Evrope in dolgoročni strategiji. Komisijo bi prosil, naj drzneje in manj zaskrbljeno pogleda v prihodnost. Imate vso potrebno podporo Parlamenta, medtem ko je vloga Sveta bolj omejevalna. Napredne sile morajo v tem primeru držati skupaj. Konkurenčnost je eno izmed osrednjih vprašanj, ki ga moramo reševati, da bi zagotovili, da bo Evropa ostala konkurenčna in da bomo lahko dosegli svoje cilje, kot sta trajnostna in socialna rast. Pomembno je tudi, da to sporočilo pravilno prenesemo naprej. Na žalost so protievropske sile predvsem v medijih precej bolj prisotne kot proevropske sile. Vsi pa se zavedamo, da gre Evropa lahko v pravo smer samo združeno.
Komisijo moramo pozvati, da se v svojem celovitem programu v naslednjih nekaj letih osredotoči na povečanje učinkovitosti na energetskem področju, na uporabo sredstev in surovin in na izobraževanje. Univerze in šole morajo prispevati k oblikovanju pametne Evrope. Področje raziskav in razvoja se v tem smislu spopada s posebnimi izzivi. Zavedati se moramo, da preostali svet ne spi. Ne smemo zaskrbljeno gledati v prihodnost in nadaljevati z ozkoglednim pristopom, kar se do neke mere dogaja v Svetu. Parlament in Komisija morata skupaj gledati v prihodnost.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Gospod predsednik, prepričana sem, da v teh nemirnih časih, ki jih prestajamo, Komisiji ni moglo biti lahko sestaviti tako velikopotezen načrt, zato bi ji na začetku želela čestitati. Kljub temu pa imam nekaj pripomb.
Ključna beseda programa je oživitev gospodarstva po krizi in pametna, trajnostna ter vključujoča oživitev. Gospod podpredsednik, želim reči, da imam glede tega precej dvomov. Prvič, menim, da je precej prezgodaj, da govorimo o oživitvi, kajti kljub nekaterim znakom še vedno ni niti najmanj gotovo, da bo do oživitve prišlo, in mislim, da si ne moremo privoščiti, da bi v to še bolj dvomili.
Poleg tega mislim, da Komisija v mnogih državah podpira politike, zaradi katerih je oživitev malo verjetna. Primeri za to so lahko Latvija, Grčija in po novem tudi Irska. Medtem ko je res, da je breme dolga pogosto zelo veliko, bomo zaradi omejevalnih gospodarskih politik hitreje ugotovili, da ni nobenega povratka k rasti in da se dejansko breme dolga še povečuje.
Opažam poskuse, da bi se proračunska disciplina uveljavila z uvedbo strožjih vseevropskih predpisov v podobni luči. Takšni ukrepi imajo v krizi nasproten učinek. Poleg tega proračunska disciplina ne bo rešila strukturnih neravnovesij v gospodarstvih EU, kot so na primer trgovinski presežki in primanjkljaji. Vendar pa menim, da je to predmet daljše razprave.
Resnično pa podpiram prizadevanja Evropske komisije pri ureditvi finančnega sektorja. Nisem popolnoma prepričana, ali bodo predlagani in sprejeti ukrepi zadostovali, a načeloma ti ukrepi jasno označujejo korak v pravo smer. Prizadevanja za pametno in trajnostno rast si tudi zaslužijo vso pohvalo in razumem, da program o tem ne more iti v vse podrobnosti, vendar pa zdaj, v boju proti revščini in boju za socialno vključenost, potrebujemo precej bolj velikopotezne formulacije in ukrepe.
Ian Hudghton
Gospod predsednik, program Komisije vsbuje nekaj plemenitih prednostnih nalog: trajnostno gospodarsko rast, ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje energetske učinkovitosti in razvoj obnovljivih virov energije.
Vladajoča škotska stranka SNP, naša proevropska nacionalistična vlada, ima iste cilje in kar najbolj izkorišča svoje prenesene, omejene pristojnosti, ter dosega napredek tudi pri drugih izzivih.
Skupina Evropske svobodne zveze v tem parlamentu, katere del so tudi SNP in drugi proevropski nacionalisti iz Walesa, Katalonije in Flandrije, prispevajo k dobrem vladanju v naših državah, vendar pa je naša želja, da bi igrali celovito vlogo tudi pri sprejemanju odločitev v EU in prevzeli položaj normalnih neodvisnih držav članic, da bi lahko kot vlada izvajali cel niz pristojnosti doma in obenem tudi tukaj konstruktivno sodelovali s kolegi za boljšo Evropo.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gospod predsednik, v teh časih krize, v katerih smo se znašli, obstajata dve glavni vrsti politik in ukrepov: preventivne politike in ukrepi ter spodbujevalne politike in ukrepi.
Preventivne politike so tiste, ki se trenutno nanašajo na nadzor finančnih storitev, upravljanje in okrepitev upravljanja. Z drugimi besedami, vse, kar nas bo opozorilo na dejstvo, da obstajajo problemi, še preden ti problemi preplavijo evropska gospodarstva.
Temeljnega pomena pa je druga vrsta politik, tj. spodbujevalne politike. Gospod Barroso, gospod Wathelet, te politike imajo tri temeljne vidike. Seveda jih imajo še več, vendar bom poudaril tri: raziskave in inovacije, razvoj digitalne družbe - z drugimi besedami digitalne agende - in notranji trg.
Prvi vidik, raziskave in inovacije, je tisti, pri katerem se mi zdi, da delovni program, ki ga je predstavila Komisija, vsebuje pomanjkljivosti.
Predsednik Barroso je prej dejal, da bodo posebni programi pripravljeni sredi leta 2011, vendar se mi zdi, da to ni dovolj. Lahko vam zagotovim, da bi tako jaz kot moja skupina močno želeli, da bi vaš predlog vseboval sklicevanje na Osmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, vendar tega sklicevanja ni.
Kristian Vigenin
(BG) Gospod predsednik, gospod Šefčovič, gospe in gospodje, razprava o delovnem programu Evropske komisije ni samo formalnost. Je način privabljanja pozornosti evropskih državljanov in označevanja tistih področij Evropski komisiji, ki jih lahko podprejo poslanci tega parlamenta.
Zadržal se bom pri dveh posebnih temah. Prihodnje leto po še posebej pomembno za prisotnost EU na svetovnem prizorišču. Navzven bi morali dobiti čedalje učinkovitejšo Evropsko službo za zunanje delovanje, ki pa ne more biti močna brez podpore celotne Evropske komisije.
Kar zadeva politiko širitve, bi želeli, da bi Komisija izkoristila novo energijo, ki se je ustvarila v letu 2010. Komisijo pozivamo, da pomaga Hrvaški pri izpolnjevanju preostalih zahtev, da bi se pristopna pogajanja čim hitreje zaključila, po možnosti že leta 2011. Ker je za nas posebej pomemben napredek pri poglavju 23, pričakujemo, da bo Komisija v prvem četrtletju leta 2011 poročala Parlamentu o tem, kako napredujejo pogovori.
Druga država kandidatka, ki jo mora Komisija posebej pozorno spremljati, je Turčija. Pričakujemo, da bo Turčija dobila spodbudo, da po volitvah v letu 2011 pospeši izpolnitev svojih nalog v procesu pogajanj in da prične z delom na novi ustavi s posebnim poudarkom na temeljnih pravicah in svoboščinah državljanov.
Komisijo tudi pozivamo, da redno obvešča Evropski parlament o procesu priprave stališča glede prošnje Srbije za članstvo v EU.
Upamo, da se bo pregled evropske sosedske politike zaključil s predlogom ustreznih popravkov, ki bodo zagotovili skladnost med cilji politike in finančnimi instrumenti, ki zagotavljajo izpolnitev teh ciljev. Komisija bo pri tem lahko računala na podporo Evropskega parlamenta. Naši cilji v strategiji Evropa 2020 morajo odražati našo politiko do sosednjih držav v Sredozemlju in tudi na vzhodu. Zahvaljujem se vam in vam želim veliko uspeha pri vašem delu v prihodnjem letu.
Andreas Schwab
(DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospe in gospodje, želimo, da bi zakonodajni program Evropske komisije bil v skladu z dolgoročnimi cilji Evrope, in mislimo, da je še dovolj prostora za izboljšave na mnogih področjih, kljub temu da močno pozdravljamo temeljni pristop tega zakonodajnega programa.
V zvezi z notranjim trgom, področjem, za katerega sem zadolžen, bi želel predvsem povedati, da želimo na podlagi poročila, ki ga je sestavil profesor Monti, zagotoviti, da bodo vsi državljani Evrope lahko notranji trg bolje izkoristili. Ko govorimo o delovnem programu Komisije in ko za temelj jemljemo poročilo profesorja Montija, to seveda prvič pomeni, da mora Komisija obravnavati zahteve iz tega poročila oziroma da mora, z drugimi besedami, zagotoviti okrepitev postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih Komisija sproža proti državam članicam, da bi tako omogočila zmanjšanje primanjkljaja pri prenosu z 1 % na 0,5 %. Na žalost o tem v delovnem programu ne piše nič. Poleg posameznih ukrepov, ki jih to poročilo obravnava, kot so digitalna agenda, hipotekarno posojilo, olajšave in številni drugi ukrepi, ki jih tukaj ne bom posebej omenjal, menimo, da je v vsakem primeru pomembno, da se ukrepi, ki so napovedani za leto 2011, v letu 2011 tudi dejansko predstavijo. Dodatne informacije o dejstvu, da Komisija ocenjuje nekatere zakonodajne načrte, v tem smislu ne pomagajo.
Mislim tudi, da bi morali Evropsko komisijo pozvati, da opravi oceno vpliva vseh svojih zakonodajnih predlogov, da bomo lahko razumeli, zakaj so potrebni.
Evelyne Gebhardt
(DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospe in gospodje, mislim, da smo z Lizbonsko pogodbo dosegli velik napredek za državljane Evrope, saj smo med načela evropske politike vključili socialno tržno gospodarstvo. Jasno je, da kot Evropejci in parlamentarci pričakujemo, da se bo socialno tržno gospodarstvo spremenilo v resničnost. Zdaj, ko sami preučujemo notranji trg in vprašanja v zvezi z notranjim trgom v celoti, lahko vidimo, da so izpuščene nekatere stvari, ki bi morale biti vključene.
Ni dovolj opraviti oceno vpliva evropske zakonodaje na družbo. Kar potrebujemo, je, da se začne izvajati socialna klavzula, da bi se izpolnile dane obljube, v skladu s katerimi naj bi državljani imeli pravo korist od Evrope, in da te obljube ne bi samo ostale na papirju. Pri tem ne gre samo za socialno klavzulo, temveč tudi za pomembna vprašanja, kot so storitve splošnega gospodarskega interesa, ki zahtevajo posebno zaščito. Zdi se mi zelo pomembno, da Evropska komisija končno obravnava to vprašanja in da se z večjo pozornostjo, kot je to bilo potrebno, loteva vprašanj v zvezi z delavci, na primer v okviru Direktive o napotitvi delavcev, pri kateri še vedno čakamo, da bi videli, kaj se bo zgodilo.
Na koncu naj povem, in zdaj počasi že postajam nejevoljna, da Evropsko komisijo že dolgo časa pozivamo, da sprejeme sistem skupinskih tožb na evropski ravni. Komisija je opravila že šest ali sedem različnih študij. In kaj vidimo v tem delovnem programu? Naročena je bila še ena študija. Tako ne moremo več naprej. Želimo, da Komisija končno predstavi nekaj predlogov in odločitev na tem področju.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, kot koordinator Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve bi rad poudaril dve točki v vašem programu.
Prvič, okrepitev gospodarskega upravljanja in začetek evropskega semestra. Z zadovoljstvom smo pozdravili sveženj o gospodarskem upravljanju. Doseganje tega cilja je ključnega pomena. V tem smislu si naša skupina želi učinkovitih in zavezujočih ukrepov, ki segajo dlje od tega, kar je bilo predlagano. Za Parlament je tudi potrebno, da se resnično vključi v dokončanje načrtovanih procesov in njihovo izvajanje. Poiskati je treba pravne podlage, da bi se preprečilo preveliko spreminjanje pogodb, kar bi samo upočasnilo izvajanje ukrepov, ki jih je treba sprejeti.
Druga točka zadeva nadaljevanje dela na področju finančne ureditve. Projekti so oziroma bodo kmalu predstavljeni. Leto 2011 bo odločilno. Cenimo proaktivnost komisarja Barnierja. Leta 2010 je Parlament pokazal svojo odločenost za sprejetje paketa nadzora, direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in uredbe o vzpostavitvni evropskega nadzora bonitetnih agencij, ki naj bi po vsej verjetnosti bila sprejeta do konca tega leta. Želimo nadaljevati po poti pragmatične, pametne in učinkovite ureditve. In to je tisto, kar danes pričakujemo od Komisije.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, predsednik Barroso je najprej v svoji predstavitvi govoril o uvedbi nekaterih ukrepov o napotitvi delavcev. O tem ni povedal nič natančnega, zato bi ga spomnil, da je, preden je bil ponovno imenovan za predsednika, dal zelo jasno zavezo na zaslišanjih, da bo Direktivo o napotitvi delavcev spremenil tako, da se bo preprečil socialni damping zaradi njenega delovanja in tožb, ki iz tega sledijo. Rad bi ga spomnil na to.
Ali lahko tudi poudarim, da je izredno pomembno, da sprejmemo zakonodajo, ki bo v državah članicah zagotovila pravno gotovost tistim, ki nudijo socialne storitve splošnega interesa. Zdi se, da je Komisija popolnoma slepa za probleme, ki obstajajo na tem področju. Trenutno delam na poročilu o tem in se bom k temu vrnil v začetku naslednjega leta. Pozdravljam tudi platformo za boj proti revščini, vendar nimam nobenega dokaza, da Komisija uporablja strategijo za leto 2020, na kateri ta platforma temelji, na primer v tekočih pogajanjih z irsko vlado o reševanju problemov na Irskem.
Če strategija za leto 2020 ni okvir za ta pogajanja, kaj je potem ta okvir? Kakšen je evropski prispevek k reševanju težav na Irskem, razen da rešuje probleme bank?
Ali smem podati še zadnjo pripombo? Mislim, da se vsi poslanci tega parlamenta lotevajo stvari na napačnem koncu, ko govorijo o določitvi minimalnega davka od dobička pravnih oseb po vsej Evropski uniji, ne da bi pri tem govorili tudi o skupni davčni politiki, ne da bi imeli dovolj močan proračun, ki bi lahko zagotovil potrebno kohezijo za šibke in obrobne države, in ne da bi imeli cel niz drugih evropskih politik, ki jih je treba sprejeti, še preden lahko resno spregovorimo o tem, da mora biti davek od dobička pravnih oseb enak prav v vsej Evropski uniji.
Csaba Őry
(HU) Gospod predsednik, kot koordinator Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve menim, da je predstavljen delovni program spodbuden, in posebej pozdravljam dejstvo, da bomo kmalu lahko pričeli z razpravo o vodilni pobudi pod imenom "nova znanja za nova delovna mesta".
Želel bi podati nekaj političnih in nekaj strokovnih pripomb. Mislim, da je pomembno, da pravočasno začnemo s posvetovanji in da Komisija ne upošteva samo programa, ki ga predlaga Svet, temveč tudi programe, ki se prilagajajo potrebam Parlamenta. Mislim, da je pomembno, kot so rekli že drugi, da morajo obstoječa finančna sredstva podpreti projekte in prednostne naloge, obenem pa se mi zdi pomembno tudi, da mora sprejetim programom slediti tudi opazovanje in spremljanje.
Nekaj problemov: izobraževanje. Strinjamo se z dviganjem standardov izobraževanja in usposabljanja, vendar obžalujemo dejstvo, da zakonodaja ne predvideva podpore v primeru poklicnih bolezni. Rad bi poudaril in spomnil Komisijo, da podpiramo učinkovitejše izvajanje Direktive o napotitvi delavcev, vendar nasprotujemo vsem vrstam novih direktiv.
Mislimo, da je treba Socialni sklad, Sklad za prilagoditev globalizaciji in Evropski regionalni sklad izkoristiti na bolj sinergičen način, s posebnim poudarkom na glavni prednostni nalogi, ki je potrebna, da se ti programi povežejo, in sicer na ustvarjanju delovnih mest in povečanju zaposlovanja. Še zadnja pripomba: odpraviti je treba upravna bremena, ki močno pritiskajo gospodarske akterje in predvsem mala in srednje velika podjetja, to pa mora veljati tako za evropske programe kot za evropske pobude v zvezi s financiranjem.
Edit Herczog
(HU) Gospod predsednik, poskusila bom biti zelo kratka. Želela bi se zahvaliti Komisiji ta ta delovni program, ki ga je bilo gotovo zelo težko pripraviti glede na to, da proračuna še nimamo na voljo. Tudi jaz bi rada omenila manjkajoče točke, za katere bi si želeli, da bi bile vključene. Želeli bi, da se pripravi zakonodajni predlog o težko pričakovani industrijski politiki, prav tako pa bi bilo treba narediti korak naprej pri politiki o surovinah.
Bili bi veseli, če bi delovni program Komisije vseboval bolj konkretne predloge v zvezi z energetsko učinkovitostjo in energetskimi projekti. Močno obžalujemo dejstvo, da ne bo prišlo do polletne ocene okvirnega programa za raziskave in razvoj, zato želimo kar najjasneje poudariti, da se bomo k temu vprašanju še vrnili, če v proračunu ne bo sprejet dogovor o programih Galileo in ITER.
Močno bi pozdravili učinkovitejše izvajanje politike o malih podjetjih, ki bo kmalu slavila svoj drugi rojstni dan. Prav tako pa bi bili veseli, če bi se letos, ko bomo imeli dva semestra zaporednih predsedstev novih držav članic, tj. Madžarske in Poljske, lahko nadaljevala kohezija in povezovanje znotraj EU.
Prepad med vzhodno in zahodno polovico Evropske unije, ki je na primer očiten pri plačah in tudi v drugih ozirih, je nesprejemljiv. Napredek na tem področju bi zagotovo bil koristen. Na koncu bi bili tudi zelo veseli, če bi se lahko premaknili naprej pri vzhodnem partnerstvu, ki je zelo pomembno v smislu energetske varnosti. To je res, tudi če nekateri ljudje zunaj Parlamenta poskušajo to ovirati, na primer v povezavi z Euronestom.
Catherine Trautmann
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, ta delovni program predstavlja oživitev rasti in delovnih mest, kakor tudi gospodarsko ureditev, kot ključnega pomena za obnovo zaupanja. To drži. Naš model gospodarskega razvoja se ne more več zadovoljiti z okrepitvijo vidika izvrševanja Pakta za stabilnost, ki nenehno kaže svoje omejitve. Oživitev rasti se mora osredotočiti na ustvarjanje delovnih mest v celotni Uniji. Zaposlitveni in socialni standardi nam morajo poslužiti kot kazalniki gospodarske moči in s tega vidika poudarjati potrebo po večjem premisleku o evropskem davku na finančne transakcije, o večjem usklajevanju med Evropsko unijo in evropskimi ministri za zaposlovanje ter gospodarskih predlogih Unije. Podpiram poslance, ki so v svojih nastopih poudarili pomen direktive o napotitvi delavcev in o storitvah splošnega interesa.
Mislim, da je digitalna strategija Evropske unije ključni dejavnih za to novo ekonomijo. Ambiciji Komisije v zvezi s to točko moramo izraziti večje priznanje.
Kar zadeva državljanstvo, bi morala Unija državljane postaviti nazaj v središče evropskega projekta, povečanje dodeljevanja finančnih sredstev pa se ne bi smelo osredotočiti samo na varnostne vidike predvsem pri upravljanju migracijskih tokov.
Gospod predsednik, za konec bi rekla, da bi ta delovni program za leto 2011 moral biti pravi primer politike, ki pozitivno obravnava to skušnjavo narodov, da se umaknejo, kar občutijo vse naše države članice. Mislim, da ima Evropska komisija moč, da spremeni stvari. Lahko se zanese na Parlament, ki bo igral proaktivno vlogo in jo podprl, če bo pokazala več ambicij.
Elmar Brok
(DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, podal bi tri kratke pripombe. Prvič, v zvezi z zunanjimi odnosi mislim, da bi morala Komisija, ki ima posebne dolžnosti na tem področju, sprejeti bolj konceptualen pristop k vzhodnem partnerstvu, kot je to počela v preteklosti, in da bi morala pozivati k večstranskem odnosti med člani partnerstva. Predvsem bi morali opraviti precej učinkovitejšo oceno vzhodnega partnerstva, kar bi bilo v našem interesu, in sicer ne samo z vidika energije; to bi morala postati ena naših prednostnih nalog.
Drugič, ne vem, kakšno je stanje s strukturnimi skladi na drugih področjih, toda proces za finančno upravljanje programov za zunanje odnose poteka strašansko počasi. Ko je denar končno na voljo, je političen cilj star že eno leto. Temu smo bili priča v primeru programov za Bližnji vzhod, vzhodnega partnerstva in na mnogih drugih področjih. Vem, da ima to opraviti tudi s Parlamentom in finančno ureditvijo Evropske unije ter da vse skupaj povzroča toliko težav zaradi postopkov, ki smo jih imeli pred 10 leti pod Santerjevo Komisijo. Če pa želimo ves ta denar dobro izkoristiti in zagotoviti, da ne bo imel samo učinka mrtve teže oziroma da ne bo vedno prišel prepozno, ker se je vlak že odpravil v drugo smer, in če želimo podpreti naše lastne politične interese, potem potrebujemo nekaj dobrih idej iz Komisije v zvezi s tem, kako bi lahko veliko hitreje sprejemali odločitve o vzpostavitvi in izvajanju programov in izplačevanja denarja na teh področjih.
Moja tretja točka, gospod Barroso, pa je, da vprašanje Čezatlantskega ekonomskega sveta in gospodarskih odnosov z ZDA, in sicer ne samo njihovega gospodarskega, temveč tudi strateškega pomena, po mojem mnenju v dokumentu Komisije ni dovolj podrobno obravnavano.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, državljani Evrope pričakujejo, da se bodo evropske institucije leta 2011 osredotočile na ustvarjanje delovnih mest in na socialno Evropo.
Kot podpredsednica Odbora za promet in turizem želim povedati, da sem zgrožena, da ste belo knjigo o prihodnosti evropskega prometa prestavili na leto 2011. Ta dokument je ključnega pomena tako za prihodnjo finančno napoved kot za prihodnost kohezijske politike, o kateri smo že začeli govoriti.
Iz delovnega programa za leto 2011 bi rada izpostavila pomen zakonodajnih pobud na naslednjih področjih: na področju varstva osebnih podatkov, izboljšanja varnosti omrežij in informacij na podlagi standardov in priporočil javnega naročanja, elektronskih podpisov in vzajemnega priznavanja mehanizmov elektronske identifikacije in overjanja. Te pobude so nujno potrebne za izvajanje digitalne agende in doseganje notranjega trga, vključno s storitvenim sektorjem.
Z zanimanjem pričakujemo tudi zakonodajno pobudo o pametnih energetskih omrežjih. Ta omrežja so potrebna zato, da se omogoči pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov energije, v kar so države članice v zadnjih letih zelo veliko investirale, in tudi zato, da se pripravi potrebna infrastruktura za električna vozila.
Za zaključek bi povedala, da morata biti digitalna agenda in energetska učinkovitost, tj. področji, ki prispevata tako k ustvarjanju delovnih mest kot h konkurenčnosti Evropske unije, skupaj s socialno Evropo naši glavni prednostni nalogi za leto 2011.
Daniel Caspary
Gospod predsednik, gospod Barroso, Komisija je predložila izjemno obsežen program za leto 2011 in rad bi zelo jasno povedal, da bi bilo po mojem mnenju dobro, če bi se izboljšala opredelitev prednosti.
Zdaj imamo približno 30 generalnih direktoratov in 26 komisarjev. Mislim, da ni potrebno, da bi moral vsak generalni direktorat in vsak komisar utemeljevati svoj obstoj z izdelavo velikega števila zakonodajnih predlogov. Prepričan sem, da bi bilo za Evropo včasih dobro, če bi določiti prave prednostne naloge in se omejili na bistvo. Moč Evrope ne leži v tem, da se ukvarja s čim več vprašanji, temveč v tem, da si vzame več časa za pomembna vprašanja.
Rad bi poudaril nekaj točk predvsem v zvezi z zunanjo trgovino, saj sem koordinator svoje skupine na tem področju. Bil bi vesel, če bi lahko naredili vsaj nekolikšen napredek pri čezatlantskih odnosih, kot je pravkar dejal Elmar Brok. Čezatlantski ekonomsi svet je že več let na dnevnem redu, vendar še ni imel pravega uspeha. Če si ogledamo, kako se je spremenil svet v tem času in kako so se spremenile gospodarske sile različnih regij sveta, lahko vidimo, da moramo nujno začeti precej tesneje sodelovati z Američani.
Bilo bi dobro, če bi se Komisija v teku svojega dela lahko spomnila, da je Evropski parlament po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postala sozakonodajalec na področju zunanje trgovine. Obe strani, Parlament in Komisija, se bosta morali naučiti, kako se spopasti druga z drugo in kako skupaj oblikovati zakonodajo, predvsem v zvezi z zunanjo trgovino. Bil bi zelo vesel, če bi Komisija temu področju posvetila posebno pozornost in, kar je najpomembneje, zagotovila dovolj časa za dialog ter pregledne in skupne dejavnosti.
Gay Mitchell
(GA) Gospod predsednik, pozdravljam delo, ki ga je opravila Komisija, da bi pospešila ta program. Evropska unija si kar najbolj prizadeva, da bi končata to gospodarsko krizo. A kljub vsemu opravljenemu delu in delu, ki ga je še treba opraviti, ne smemo pozabiti ljudi v svetu v razvoju.
Gospod predsednik, kot skupni koordinator PPE v Odboru za razvoj bi želel reči, da je popolnoma nemogoče razumeti, da bo ta proračun potem, ko smo se dogovorili, da bomo izpolnili zavezo 0,7 % BNP za pomoč svetu v razvoju, prvi proračun - ali zagotovo prvi v vrsti -, ki se bo zmanjševal vsakič, ko bo v naših državah članicah prišlo do finančne konsolidacije. Razumem - vsi razumemo -, da se bodo po zmanjšanju BNP zmanjšali tudi prispevki, vendar pa se ne bi smeli zmanjševati kot odstotek BNP in se potem ponovno zmanjševati.
Komisijo prosim, naj tako kmalu po pregledu razvojnih ciljev tisočletja v New Yorku stori vse, kar je v njeni moči, da se bodo države članice soočile s svojimi zavezami. Ne prosimo jih, da ne zmanjšajo svojih prispevkov. Prosimo jih, naj ne zmanjšajo svojih prispevkov v obliki odstotka njihovega zmanjšanega BNP.
Simon Busuttil
(MT) Gospod predsednik, na kratko sem hotel reči samo, da se je zaradi teh gospodarskih časov, ki jih preživljamo, mogoče brez težav in povsem naravno osredotočiti zgolj na gospodarski vidik. Vendar del Evrope ni samo evropski trg, temveč so to tudi evropski državljani. Zato moramo pospešiti izvajanje stockholmskega programa, saj je prav ta program, o katerem smo pravkar dosegli sporazum, tisti, ki nas bo vodil k ustvarjanju Evrope za naše državljane.
Natančneje: kar potrebujemo za naslednje leto, je nadaljnji razvoj za boj proti terorizmu in zagotovitev splošne varnosti za naše državljane, saj slednji zahtevajo več varnosti od Evropske unije. Okrepiti moramo tudi naš boj proti organiziranemu kriminali, zlasti na področju korupcije. Poleg tega moramo povečati pravice naših državljanov na primer pri zaščiti žrtev kaznivih dejanj. Oblikovati pa moramo tudi enotno skupno azilno politiko in politiko priseljevanja, ki bo temeljila na načelu solidarnosti. Najlepša hvala.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, delovni program za leto 2011, ki ga je predstavila Evropska komisija, se zares zdi dokaj velikopotezen. Upam, da bo ta dokument postal zavezujoč dokument za prihodnost - za bolj konkurenčno, bolj enotno in uspešnejšo evropsko prihodnost.
Vendar smo v preteklosti imeli precej velikopoteznih dokumentov in načrtov, ki se niso vsi izvajali. Spominjam se, kako so pred nekaj leti tiste države, ki zdaj preživljajo hudo finančno krizo, veljale za zgled, kako izvajati finančno in gospodarsko politiko. Danes pa je življenje prineslo velikanske spremembe.
Zato v celoti podpiram večje spremljanje finančnega trga, ustvarjanje skupnega energetskega trga in razvoj načel za večje vključevanje držav v naše gospodarstvo. Samo na ta način bomo lahko v prihodnosti zagotovili, da bo Evropska unija bolj konkurenšna in da bodo naši ljudje bolje preskrbljeni v smislu delovnih mest in prihodkov.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, pri branju delovnega programa Komisije za leto 2011 izstopa ena glavna točka: izkoriščanje krize, da bi si Komisija nagrabila moč. Usklajevanje gospodarske in davčne politike, širši in okrepljeni nadzor nad davčnimi politikami, boljše usklajevaje makro ekonomske politike in, kar je še bolj grozljivo, novi mehanizmi uveljavljanja. Slišali smo, da bo to ustvarilo pametno, trajnostno in vključujočo rast, a če si ogledamo dokument Komisije o strategiji Evropa 2020, je ta razorožujoče odkrit: 23 milijonov brezposelnih, 4-odstotni padec BDP v letu 2009. Vse dokler bomo prisegali na globalizacijo, se iz krize ne bomo izkopali.
Dokument o strategiji za leto 2020 govori o tem, da so države članice najbolj inovativne na svetu, a če gospodarstva z nizkimi plačami v vzponu lahko nekaznovano kradejo izume, nam inovacije ne bodo pomagale. Naša gospodarstva moramo zaščititi pred piratskimi in sužnjelastniškimi gospodarstvi. Dokument o letu 2020 govori o ljudeh Evrope kot o nadarjenih in ustvarjalnih ljudeh; mogoče bi morali slediti demografskim politikam, ki spodbujajo to nadarjenost ter ščitijo in ohranjajo to ustvarjalnost.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospod predsednik, delovni program Komisije je velikopotezen, vendar mislim, da manjka ena stvar - želela bi, da bi Komisija bolj poudarila izvajanje predpisov, zakonov, strategij in politik, ki jih že imamo. Ustvarjamo še več strategij in pripravljamo nove dokumente, medtem ko se predvsem na energetskem področju zelo veliko stvari preprosto ne izvršuje. Zato mislim, da bi to morala biti ločena, posebna točka pri delu Komisije. Če Komisija ne poskrbi, da bodo začeli veljati zakoni, ki so že bili sprejeti, potem preprosto ne bo več zelo verodostojna in bo izgubila svojo legitimnost. Tako smo tudi dovolili, da so se v Evropi zgodili veliki finančni problemi - ko nismo upoštevali maastrichtska merila. Mnoge države so jih počasi začele zanemarjati ali jih kršiti in zdaj imamo zelo velike probleme. Da, to mogoče ni nič posebnega, mogoče to ne zgleda lepo na papirju, vendar menim, da je zelo pomembno za delo Komisije.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Gospod predsednik, čeprav je Komisija načrtovala čim prej obnoviti ustvarjanje delovnih mest na področju zaposlovanja in socialnih zadev, delovni program Komisije za leto 2011 žal ne vsebuje posebnih predlogov v zvezi z ustvarjanjem novih in kakovostnih delovnih mest. Komisija predlaga iste zakonodajne pobude o napotitvi delavcev in delovnem času, kot jih je predlagala za prejšnje leto, obenem pa prisega, da bo izboljšala pravice priseljenskih delavcev po vsej Evropski uniji.
Vendar pa to res ni dovolj. Imamo poglobljeno razpravo o prihodnosti pokojnin v Evropski uniji in eden izmed predlogov je, da se zviša upokojitvena starost, vendar Komisija ni ponudila posebnih predlogov o zaposlovanju starejših ljudi. Drugič, v razmerah gospodarske in finančne krize sta se v veliki meri razrasla nezakonito delo in siva ekonomija. Resnično je premalo konkretnih predlogov o tem, kako naj skupaj premagamo to tegobo.
Tretjič, iskreno upam, da bo Komisija čim prej sprejela direktivo o minimalnem dohodku, da bi premagali revščino in zares zmanjšali število ljudi, ki v Evropski uniji živijo v revščini.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, pri pripravi delovnega programa se na na eni strani vedno izhaja iz nadaljevanja, na drugi pa iz sprememb. V kakšnih razmerjih in kakšen bo odnos med njimi v letu 2011? Delo, povezano z izhodom iz krize, tj. izboljšanje gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest, se mora nedvomno nadaljevati. Naši cilji za leto 2011 so bili torej določeni. Število strategij, ki smo jih sprejeli, zadostuje.
Vendar pa moramo spremeniti globino reform, povezanih z gospodarskim upravljanjem. To lahko vidimo v poročilu profesorja Montija na področju bistvenih ukrepov za enotni trg. Podobno moramo ukrepati pri reformi finančnih institucij in njihovem nadzoru. Leto 2011 mora biti leto izvajanja ukrepov, ki so bili sprejeti, in leto, ko bodo začele delovati nove agencije.
Vsako izboljšanje konkurenčnosti je mogoče samo z večjo učinkovitostjo, z uporabo inovativnih in sodobnih metod. Še ena pomembna naloga pa je delo na ciljih in večletnih finančnih okvirih za obdobje 2014-2020. Tu se je treba osredotočiti na večje gospodarsko povezovanje v prihodnosti.
Monika Smolková
(SK) Gospod predsednik, predložen delovni program je velikopotezen. Vključuje področja, ki bodo pomagala izpolniti strategijo za leto 2020. Izrečenega je veliko, a tu bi se rajši lotila tega, kar ni bilo izrečeno ali vsaj dorečeno. Posebej me zanima, kako želi Komisija dati prednost pospešenem sprejemanju nujnih predlogov? Poudarjam pospešeno sprejemanje. Vsi vemo, kako dolgotrajno početje je evropska zakonodaja.
Rada bi vprašala še to - program se namreč konča s poudarkom na sodelovanju med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom. Moje vprašanje se glasi: ali mislite, da je konstruktivno sodelovanje s Svetom mogoče, če pa nikjer ne slišimo zvoka sodelovanja med gospo Merkel in gospodom Sarkozyjem?
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, želel bi se zahvaliti vsem cenjenim poslancem za njihove pozitivne in prijazne besede v zvezi z delovnim programom Komisije.
Če pregledate vaša posredovanja, boste videli, da so si cilji, ki jih želimo skupaj doseči, precej podobni. Mislim, da je to zato, ker je bil delovni program Komisije v veliki meri naš skupen podvig. Strukturni dialog, ki smo ga vpeljali lani, intenzivna komunikacija med odbori in komisarji se je zares splačala. Zdaj imamo delovni program Komisije, ki vsebuje skupne cilje Parlamenta in Komisije.
Nekateri izmed vas ste poudarili pomen usmerjenosti v ustrezno izvajanje, da naši programi in predlogi ne bi ostali zgolj na papirju. Popolnoma razumem to prošnjo, zato smo v delovni program Komisije tudi vključili spremljanje tekočega dela. Z velikim veseljem bom redno hodil v Parlament, da bi vam poročal o našem napredku in izvajanju delovnega programa Komisije, da bomo lahko ne samo enkrat na leto, temveč redno imeli razpravo o našem napredku pri izpolnjevanju delovnega programa Komisije.
Za letos lahko rečemo, da bomo izmed 34 pobud, ki smo jih obljubili za to leto, zagotovo izpolnili 30. To je dokaj dober napredek, seveda pa bomo pripravljeni, da z vami natančneje spregovorimo o tem vprašanju in da vas o tem redno obveščamo.
Zelo vesel sem tudi, da nas pozivate, da storimo še več, ne manj, in sicer z nekaterimi izjemami. To je seveda zelo dobrodošla težnja Parlamenta, kar zadeva Komisijo. Strinjam se z vsemi vami, ki pravite, da moramo delati bolje. Naša naloga ni samo ta, da se moramo izkazati pri izpolnjevanju naših ciljev, temveč moramo tudi pokazati, da lahko z visoko kakovostnim delom ta rezultat izkoristimo kot najboljši protiargument in najboljši instrument za spopadanje z evroskepticizmom v Evropi in duhovi iz preteklosti, ki se vedno prikažejo v težkih časih: s protekcionizmom, rasizom, ksenofobijo in številnimi pojavi, ki ste jih pravkar tukaj opisali. Z dobrim delom in dobrim sodelovanjem se lahko lotimo teh duhov iz preteklosti.
Res je, da potrebujemo veliko naložb v infrastrukturo, vendar smo tudi popolnoma prepričani, da potrebujemo sodobno infrastrukturo. Če želimo biti konkurenčni na svetovni ravni in ohraniti to konkurenčnost, potem je zelo jasno, da moramo nadgraditi našo infrastrukturo. Ta ni samo pomembna za naše gospodarske cilje, temveč je pomembna tudi za ozelenitev naših gospodarstev in razvoj gospodarstev, ki učinkovito uporabljajo vire. Za to moramo bolj kot kdaj koli prej uporabiti projektne obveznice EU, bolj se moramo povezati z EIB in poiskati moramo načine za večje izkoriščanje javno-zasebnih partnerstev v prihodnosti. To boste našli tudi v našem programu.
Kar zadeva enotni trg, pozdravljam vse pripombe in usmerjenost v enotni trg, saj je to prav zares največji kronski dragulj EU. Z enotnim trgom smo dosegli veliko in vemo, da lahko dosežemo še več, če bomo lahko sprostili njegov potencial. Moramo se znebiti ovir na notranjem trgu, ki so še tu, znebiti se moramo ozkih grl in izkoristiti nova področja gospodarstva. Nekateri ste govorili o digitalnem gospodarstvu in kako močno bi lahko izboljšali življenje v Evropi, če bomo uporabili več e-storitev, e-vlado ali e-trgovino, to pa so nova področja, v katera se moramo bolj vključiti.
Mario Monti je predstavil odlično poročilo, Michel Barnier pa ga je uporabil kot podlago za naš niz predlogov. Razpravo smo začeli z vprašanjem, kako izboljšati evropski enotni trg, kako ga narediti bolj odprtega in bolj konkurenčnega, da nam bo prinesel celo še boljše rezultate, kot jih imamo danes. Zato sodelujmo in si oglejmo, kateri predlogi, ki jih je predstavil Michel Barnier, bi lahko bili najpomembnejšji in kateri bi morali imeti največjo prednost. Prepričan sem, da bomo skupaj ustvarili boljši in močnejši enotni trg.
Kar zadeva upravno breme, je Günter Verheugen, kot veste, v program vključil 25-odstotno zmanjšanje upravnega bremena še pred letom 2012. Zelo sem vesel, da vam lahko povem, da si Komisija zelo prizadeva, da bi se ta omejitev presegla. Zdaj želimo doseči 30-odstotno raven, vendar pa moramo tudi zelo jasno povedati, da ni samo Komisija tista, ki lahko ustvarja rezultate. Upravno breme se zelo pogosto povečuje na nacionalni ravni, ko države izvajajo evropsko zakonodajo z različnimi omejitvami. Tega vprašanja se moramo lotiti z obeh ravni, z evropske in tudi nacionalne ravni.
Kar zadeva pomen socialne razsežnosti evropskega enotnega trga, se z vami popolnoma strinjam. Naučili smo se lekcij iz preteklosti in predstavili bomo predloge o napotenih delavcih, o direktivi o delovnem času in tudi o storitvah splošnega interesa, ki bodo doražali to zelo pomembno socialno razsežnost, saj vemo, da bo enotni trg deloval samo, ko ga bodo sprejeli državljani. Zato moramo zaključiti to zelo zahtevno oceno socialnih učinkov v predlogih, ki jih podajamo, da bomo vedeli, da bodo državljani sprejeli in podprli te predloge, ki jim jih prinašamo.
Gospa Cavela je izrazila zelo gorečo prošnjo v zvezi z možnim begom možganov, in sicer da izgubljamo mlade, izobražene Evropejce, ki odhajajo na delo zunaj Evropske unije. Včasih se to dogaja zaradi preostalih ovir na trgu dela v Evropi, včasih zaradi pomanjkanja informacij, pogosto pa zaradi tega, ker se naša izobrazba ne ujema s potrebami evropskih podjetij. Zato sem zelo vesel, da bomo čez nekaj trenutkov pričeli razpravo o novi vodilni pobudi.
Vidim, da sta moja kolega, komisarka Vassiliou in komisar Andor, že tukaj. Pojasnila bosta, kako želimo delati bolje, kako uskladiti znanja s potrebami, da mladi ljudje ne bi bili brezposelni, temveč da bi dali prispevali svoj potencial k evropskemu gospodarstvu, kar bo koristilo vsem nam.
Več vas je poudarilo pomen regulacije finančnih trgov in pomen hitrega sprejemanja odločitev ter kako to doseči. Poudarili smo že, da se moramo v prihodnosti premikati naprej z boljšo usklajenostjo med Parlamentom, Komisijo in Svetom. To bi radi storili v okviru nove oblike načrtovanja Unije, v katerem bomo določili prednostne naloge, čas in roke, da bomo lahko hitreje ustvarjali rezultate in pospešili zakonodajni postopek, ki bi lahko potekal celo še hitreje kot danes.
Lahko vam zagotovim, da bomo v zvezi z večletnim finančnim okvirom storili vse, kar je v naši moči, da vam predstavimo ta velikopotezen projekt. Potrebujemo vašo pomoč, da bi na vseh ravneh - medijem, nacionalnemu občinstvu - pojasnili razsežnosti te razprave, da bi pojasnili, koliko lahko v Evropi dosežemo s samo 1 % BDP, da bi pojasnili strukturo evropskega proračuna, pri čemer se skoraj 95 % tega proračuna vrne v nacionalna gospodarstva z visoko dodano vrednostjo iz Evropske unije. To razpravo je treba odnesti v državne prestolnice in govoriti moramo z državljani, da bi jih obvestili o tem, kako je ta proračun strukturiran, da bi lahko dobili močno podporo za naše velikopotezne predloge.
Elmar Brok je omenil zelo pomembna področja v zunanjih odnosih - vzhodno partnerstvo, proces širitve -, kjer si moramo prav tako prizadevati za verodostojnost na obeh straneh. Moramo ohraniti veliko verodostojnost pri tem, kako se pogajamo in spremljamo merila, ki jih izpolnjujejo države kandidatke, vendar pa moramo ohraniti verodostojnost tudi pri tem, kar kandidatkam ponujamo, da bi lahko na obeh straneh zgradili zaupanje.
Združene države so zelo pomemben partner in če se bomo uspeli znebiti nekaterih ovir v vzajemni trgovini, bo to izredno koristno, zato se strinjam, da moramo vložiti več truda na to področje.
V zvezi s trgovino veste, da se je Evropa pripravljena pogajati in premakniti, vendar potrebujemo partnerje. Ne moremo samo oblikovati sporazumov, ko nismo niti prepričani, da jih bo druga stran v enaki meri izpolnila. Strinjam pa se, da je treba o tem vprašanju govoriti ves čas, da je treba oblikovati predloge in iskati nove izhode, saj bo svetovna trgovina nedvomno koristila svetovnemu gospodarstvu, to pa je tisto, kar večji del svetovnega gospodarstva v tem trenutku najbolj potrebuje.
Kar pa zadeva svobodo, varnost in pravico, se v celoti zavedamo, da je to za naše državljane eno izmed področij, za katerega kažejo največji interes in največ skrbi, zato smo mu namenili tako obsežen del našega programa. Prepričan sem, da bosta moji kolegici, gospa Malmström in gospoda Reding, namenili pozornost reševanju vseh teh skrbi, ki so bile izražene tako v tek razpravi in v okviru strukturnega dialoga z našimi ustreznimi odbori.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na delnem zasedanju decembra.
Pisne izjave (člen 149)
João Ferreira
Delovni program Komisije za leto 2011 jasno temelji na kontinuiteti. Med oznanitvami "pametne, trajnostne in vključujoče rasti" so tudi smernice, ki so prevladale, kar je povzročilo velika neravnovesja znotraj EU, pravo razhajanje gospodarstev EU, hudo krizo in recesijo, s katero se soočajo nekatere države članice z brezposelnostjo in velikimi socialnimi krivicami. Vključuje tudi smernice, kakršna je ohranjanje nerazumnih meril Pakta za stabilnost in rast, liberalizacije in razvrednotenja delovne sile, zato bi rad poudaril vztrajanje programa pri predstavitvi novih predlogov za spremembo direktive o urejanju delovnega časa. Velja opozoriti tudi na izjavo v programu v zvezi s finančno ureditvijo, da je bila predstavljena že večina ukrepov za premostitev prepadov, ki jih je povzročila kriza. To kaže, da so obljube glede ukinitve davčnih oaz in izvedenih finančnih instrumentov prišle na stranski tir. To kaže, da se finančne špekulacije nenadzorovano nadaljujejo. Na obzorju so novi napadi na pravice, svoboščine in zagotovila državljanov, vključno s programom registracije potnikov, to pa je predmet, ki si zasluži veliko pozornost in aktivno skrb.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v pisni obliki. - (PL) Sporočilo Komisije, ki opisuje njen delovni program za leto 2011, poudarja izhod iz krize in spodbujanje gospodarske rasti. Eden izmed pomembnih elementov je virtualni trg, ki ima še ogromno možnosti za razvoj - vendar pod pogojem, da se oblikuje pravi enotni trg na področju interneta. V zvezi s tem močno spodbujam Komisijo, naj zaključi temeljito izvajanje digitalne agende, o kateri govori v sporočilu. Mislim, da bi izkoriščanje potenciala, ki nam ga dajejo informacijske tehnologije, morali prav tako razumeti kot izhod iz gospodarske krize. Razvoj internetne trgovine, ukrepe na področju pravic intelektualne lastnine in ponujanje kulturne dediščine Evrope prek spleta je treba razumeti kot preizkus učinkovitosti Evropske unije.
Kot poročevalka Odbora za pravne zadeve na področju boljše priprave zakonodaje (poročilo za leto 2008), bi rada izrazila svoje zadovoljstvo nad dejstvom, da se je Komisija odločila vključiti predloge iz mojega poročila v letni načrt dela. Mislim na večji poudarek na naknadni oceni evropskega prava in podaljšanju obdobja javnega posvetovanja o novih predlogih z 8 na 12 tednov.
Kinga Göncz
Pozdravljam dejstvo, da Evropska komisija prihodnje leto začenja z izdatnim delovnim programom. Te dni smo priča, kako imajo hitro spreminjajoče se gospodarske, finančne in mednarodne politične okoliščine skoraj vsak teden prednost pred našimi načrti. Zato menim, da je pomembno, da delovni program Komisije pregledamo večkrat v teku naslednjega leta.
Vesel sem, da dokument postavlja ustvarjanje delovnih mest kot eno izmed glavnih prednostnih nalog za leto 2011, obenem pa obžalujem pomanjkanje zakonodajnih pobud za zaposlovanje in socialne namene. Komisija se je končno odločila, da bo sestavila okvirno evropsko strategijo za Rome, vendar se mi zdi pomembno, da jo spremlja osnutek zakonodaje, usmerjen v vključevanje in prepoved diskriminacije. Ko je bila oblikovana Barrosova Komisija, je obljubila, da bo pred vsako predložitvijo predlogov v vsakem primeru opreavljena ocena njihovega socialnega učinka; vendar pa v tem delovnem programu ne vidim ničesar v zvezi s tem. Pričakujem, da bo Komisija že od začetka leta 2011 pripravljena sprejeti in obravnavati pobude državljanov, ki jih je podpisalo milijon državljanov EU. V času, ko v nekaterih državah članicah opažamo odkrite in prikrite napade na medijsko svobodo ter kršitve temeljnih demokratičnih pravic, menim, da je posebej pomembno, da Evropska komisija kot varuhinja pogodb nameni več pozornosti kot kdaj koli prej vladnim odločitvam, ki ogrožajo neodvisnost medijev, sistem demokratičnega nadzora in ravnovesij ter pravno državo, in da po potrebi ukrepa v obrambo temeljnim demokratičnim vrednotam.
Zita Gurmai
v pisni obliki. - Kot ženska in političarka, ki se ukvarja z enakostjo med spoloma, sem z delovnim programom Komisije za leto 2011 razočarana. Ženske so v tem programu popolnoma pozabljene oziroma so iz tega programa izpuščene. Res sem se morala potruditi, da bi vsaj enkrat naletela na besedo "ženske", in sicer v Prilogi. Celo tam pa piše, navajam: "Od izida posvetovanja je odvisno, ali bo Komisija leta 2012 sprejela zakonodajni predlog o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, vključno z očetovskim dopustom in dopustom za nego vzdrževanih družinskih članov." "Je odvisno". "Ali bo sprejela". "Leta 2012". Ta stavek prihaja od Komisije, ki je hitela, da bi marca oblikovala prazno, tako imenovano Listino žensk, nato pa ni upoštevala Parlamenta, ko so potekala pogajanja o novi strategiji o enakosti med spoloma, ki ni, če lahko dodam, nič bolj določna do tega delovnega programa Komisije. Marca smo vedeli, da je listina gospe Reding samo embalaža brez vsebine. Večkrat smo prosili za močno zakonodajno besedilo, vendar gospa Reding o tem ni hotela niti slišati. Zakaj lahko sprejemamo Evropo, ki kaznije države članice, kadar njihove finance niso v skladu s predpisi in sporazumi EU, ne moremo pa sprejeti Evrope, ki kaznuje države članice, ki ne upoštevajo enakosti med spoloma in sestavljajo vlade z maloštevilnimi ministricami ali brez njih?
Jiří Havel
Ni presenetljivo, da so tri države, ki so povzročile neuspeh pogajanj o proračunu, prav neto plačnice in, kar je še več, prejemnice povračil. Prav zares ne more biti nobenega dvoma, da je Združeno kraljestvo pričelo obvezen boj za svoje povračilo. Izgovori rušiteljev proračuna so dokaj šibki. Dokaj neodgovorno je omejevati prilagodljivost proračuna v času krize. V krizi moramo prilagodljivost povečati. Nepripravljenost, da bi s Parlamentom razpravljali o novih finančnih sredstvih za proračun EU v skladu z Lizbonsko pogodbo, in nepripravljenost na dialog o večletnem finančnem okviru sta žalostni karikaturi nekoč hvaljenega britanskega smisla za humor.
Joanna Senyszyn
Delovni program Komisije za leto 2011 mora vsebovati predlog direktive za boj proti nasilju nad ženskami in program EU za financiranje športa. Komisija se je temu zavezala. Čas je, da se to opravi. Nasilje nad ženskami je danes najhujša manifestacija diskriminacije žensk in pomeni kršitev človekovih pravic. V Evropi je kar 45 % žensk - tj. 100 milijonov - žrtev nasilja. Vsak dan trpi nasilje od 1 do 2 milijona evropskih žensk. Nobenega opravičila ni za odlašanje pri pripravi direktive o tem vprašanju.
Opozarjam tudi na vprašanje športa, ki je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vključen v pristojnosti Evropske unije. Komisija je s sklicevanjem na proračunske omejitve na nacionalni in evropski ravni ponovno preložila predstavitev programa EU na tem področju. Bojim se, da tega programa nikoli ne bo, če bomo sprejeli tak pristop, kajti vedno bodo obstajale zadeve, ki bodo pomembnejše od športa. Vendar pa podpiranje telesne dejavnosti prinaša nesporne koristi v obliki izboljšanja zdravja in blaginje Evropejcev, kakor tudi njihove učinkovitosti in uspešnosti na delu. To pomaga zmanjševati bolezni, s tem pa tudi stroškov zdravstvenega varstva, premaguje pa tudi socialno izključenost. Zelo pomembno je tudi, da se izkoristi potencial starejših ljudi na trgu dela. Upam, da bo Komisija to vprašanje, ki je bilo velikokrat postavljeno, upoštevala v svojih prihodnjih predlogih v zvezi z zaposlovanjem in ustvarjanjem novih delovnih mest.
