Duševno zdravje (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospe Tzampazi v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o duševnem zdravju.
Evangelia Tzampazi
poročevalka. - Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, vedno bolj se zavedamo, da ni zdravja brez duševnega zdravja. Zavedamo se, da imajo težave z duševnim zdravjem pogosto posledice, humanitarne in finančne, na osebno raven, družinsko življenje, delo in socialno življenje posameznika, njegove družine in družbe kot celote.
Številke povedo vse: vsak četrti človek ima kakšno obliko duševne motnje. Ena od najpogostejših motenj je depresija in že leta 2020 bo to najpogostejša bolezen v razvitem svetu. V EU vsako leto okoli 59 000 ljudi stori samomor, od tega jih je mogoče 90 % pripisati duševnim motnjam. Ranljive in odrinjene skupine, na primer invalidi, imajo več možnosti, da bodo imeli težave z duševnim zdravjem.
V starajoči se Evropi postajajo nevrodegenerativne motnje vedno pogostejše. Zato se vsi strinjamo, da je treba v boju z izzivi, ki jih postavlja duševno zdravje, ukrepati usklajeno, saj gre za nekaj, kar nas vse zadeva. Varovanje duševnega zdravja je obveznost nas vseh, zaščita pravic duševnih bolnikov in njihovih družin pa je ideološko in politično stališče, ki zajema pomoč in zaščito države tistim, ki ju potrebujejo. Prvi korak je bil Zelena knjiga Komisije, naslednji pa evropska konferenca z naslovom "Skupaj za duševno zdravje in dobro počutje", na kateri je bil podpisan evropski pakt za duševno zdravje in dobro počutje.
V skladu s tem poročilo o duševnem zdravju, ki ga je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane sprejel soglasno, vsebuje številna priporočila za spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja prebivalstva, za boj proti stigmatizaciji, diskriminaciji in izključenosti iz družbe, za krepitev preventivnih ukrepov in samopomoči ter podpore in ustreznega zdravljenja za ljudi s težavami z duševnim zdravjem, njihove družine in skrbnike.
V poročilu poudarjamo, da je treba poskrbeti za visokokakovostne, dostopne, učinkovite in univerzalne storitve za duševno zdravje ter za posodobitev zakonodaje. Pozivamo, naj se da poudarek usposabljanju vseh, ki so na položajih, pomembnih za duševno zdravje. Pozivamo, naj se omogoči dostop do ustrezne izobrazbe, usposabljanja in zaposlitve osebam s težavami z duševnim zdravjem in naj se ustvari okolje, ki bo nudilo ustrezno oporo, še posebej ranljivim skupinam. Pozivamo, naj bo poudarek na preprečevanju duševnih bolezni s socialnim ukrepanjem. Pozivamo države članice, naj podprejo in spodbujajo vlogo organizacij, ki predstavljajo osebe s težavami z duševnim zdravjem. Predlagamo sprejetje posvetovalnega foruma, ki bo nadziral in usklajeval ukrepe za izvajanje pakta. Pozivamo Komisijo, naj predstavi sklepe tematskih konferenc. Pozivamo Komisijo, naj predlaga ustrezne kazalnike, ki bodo izboljšali ocenjevanje potreb na nacionalni in evropski ravni.
Hkrati pa oblikujemo tudi predloge v okviru petih prednostnih področij pakta. V tem okviru poudarjamo, da je treba za preprečevanje depresije in samomorov izvajati medsektorske programe in vzpostaviti omrežja za spodbujanje zdravega vzdušja v šolah, izboljšanje delovnih pogojev, izvajati ukrepe za izboljšanje kakovosti življenja, in na koncu, na področju boja proti stigmatizaciji in izključevanju iz družbe, poudarjamo, da so potrebne informacijske kampanje. Želim se zahvaliti članom, ki so prispevali svoje predloge, in upam, da nam bo uspelo posredovati sporočilo, da je duševno zdravje pomembna družbena dobrina in da moramo pri njegovem spodbujanju sodelovati vsi.
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospod predsednik, čestitam Evropskemu parlamentu in njegovi poročevalki, gospe Tzampazi, za samoiniciativno poročilo o duševnem zdravju. Poročilo upravičeno poudarja močan vpliv duševnega zdravja na splošno blaginjo, na izobraževanje, na učenje in na socialno kohezijo v Evropski uniji.
Dejstvo, da Parlament sprejema to poročilo le dve leti po resoluciji, ki jo je sprejel ob Zeleni knjigi Komisije o duševnem zdravju, kaže na nujnost živahnejšega delovanja na tem področju.
Po mojem mnenju imamo nekaj razlogov za optimizem. Osveščenost vseh delov družbe o pomenu duševnega zdravja in dobrega počutja je boljša kot pred leti. To je očitno iz velike podpore konferenci visokih predstavnikov "Skupaj za duševno zdravje in dobro počutje", ki jo je pripravila Komisija, ter evropskemu paktu za duševno zdravje in dobro počutje, ki ju je oba omenila tudi poročevalka.
Naslednji pozitivni premik vidimo v tem, da so številne države članice že revidirale svoje strategije o duševnem zdravju ali pa sestavljajo akcijske načrte, na primer na Finskem in na Madžarskem. Socialno-ekonomski pouk je vključen v učne načrte šol. V Združenem kraljestvu je kakovost življenja v številnih šolah že samostojen predmet.
Delodajalci se vse bolj zavedajo povezav med dobrim počutjem in produktivnostjo. Organizacija CSR Europe je celo pripravila zbirko orodij za dobro počutje na delovnem mestu. Bodimo pa si na jasnem. Nobenega razloga ni za samozadovoljstvo in precej je treba še postoriti. Posledice sedanje finančne in gospodarske krize lahko pomenijo nova tveganja za duševno zdravje. Države članice bi lahko padle v skušnjavo in znižale proračunska sredstva za duševno zdravje ali upočasnile vzpostavitev sodobnih sistemov za duševno zdravje na podlagi storitev v skupnosti namesto zastarelih umobolnic.
Gospodarski zastoj pomeni poslabšanje obetov za mlade ljudi, zlasti tiste, ki zaključujejo šolanje. Negotovost glede zaposlitve in iz tega izvirajoča negotovost glede stalnosti prihodkov ter rastoča nezaposlenost pomenijo nove hude grožnje duševnemu zdravju.
V naslednjih dveh letih bo Komisija organizirala vrsto tematskih konferenc o petih prednostnih nalogah pakta o duševnem zdravju. Te dogodke bomo organizirali skupaj s predsedstvi Sveta in državami članicami. Prvo mednarodno konferenco o stigmatizaciji in psihiatrični negi bo organiziralo češko predsedstvo 29. maja letos. Prva tematska konferenca o duševnem zdravju mladih in v izobraževanju bo v Stockholmu 29. in 30. septembra, organiziramo jo skupaj s švedskim predsedstvom. Drugo tematsko konferenco o preprečevanju depresije in samomora bomo organizirali skupaj z Madžarsko decembra. V prvem polletju 2010 bo špansko predsedstvo gostilo tematsko konferenco o duševnem zdravju starejših oseb. Nadalje smo v stikih tudi z državami članicami v zvezi z naslednjimi konferencami o duševnem zdravju na delovnem mestu in o boju proti stigmatizaciji ter izključevanju iz družbe.
Poročilo Parlamenta vsebuje številne konkretne predloge, ki pomenijo dragocen prispevek k razpravam na načrtovanih konferencah. Poročilo ne le osvetljuje pomen duševnega zdravja v Evropski uniji, pač pa tudi dokazuje, da imamo vrsto možnosti delovanja na področju duševnega zdravja na ravni Evropske unije.
Eden od predlogov v poročilu zadeva vzpostavitev foruma za nadzor in usklajevanje izvajanja evropskega pakta za duševno zdravje. Strinjam se, da bi redno pregledovanje napredka v primerjavi s cilji pakta pomenilo pomembno dodano vrednost.
Resno bomo razmislili, kako bi lahko tako idejo najbolje prenesli v prakso. Še enkrat bi se rad zahvalil Parlamentu in njegovi poročevalki za to zelo spodbudno in koristno poročilo in zelo pomembna priporočila v njem.
Predsednik
Točka se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 19. februarja 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Louis Grech  
v pisni obliki. - Duševno zdravje je ključni dejavnik v življenju ljudi, vedno več pa je tudi dokazov za njegov vpliv na naše socialne, gospodarske in pravne sisteme. Podpiram poročilo, ker zagovarja celovit pristop k izzivom na področju duševnega zdravja, na primer boj proti stigmatizaciji, diskriminaciji in izključevanju iz družbe, ob tem pa priznava tudi pomen preventivnih programov, javne podpore in ustreznega ravnanja z ljudmi.
Kot sorazmerno novo znanstveno področje duševno zdravje na splošno ne velja za prednostno nalogo, novejši tehnološki dosežki pa so nam omogočili podrobnejše raziskave človekovih možganov, ki odpirajo možnosti novih zdravljenj posameznikov, ki pomenijo za paciente popolno spremembo v življenju. Verjamem, da bi morali odločno podpirati nadaljnje raziskave na tem področju, s posebnim poudarkom na naraščajoči populaciji starejših v Evropi, ki upa na zdravo, dostojno in aktivno staranje.
Potrebujemo dostopne zmogljivosti za nego in zdravljenje duševnih bolezni, prav tako pomembno pa je podporno okolje, na primer programi za vključevanje na trg delovne sile. Duševno zdravje je zelo pomembno tudi na delovnem mestu, saj lahko hudo ovira uspešno delo, zato moramo spodbujati dobre prakse delodajalcev, s katerimi se odpravlja nepotrebni stres in ohranja dobro počutje delavcev.
Eija-Riitta Korhola  
v pisni obliki. - (FI) Rada bi se zahvalila gospe Tzampazi za njeno poročilo o duševnem zdravju, ki sem ga pri glasovanju podprla.
Vsak četrti človek ima vsaj enkrat v življenju težave z duševnim zdravjem. Ocenjujemo, da bo že leta 2020 depresija najpogostejša bolezen v razvitem svetu in drugi najpomembnejši vzrok nesposobnosti za delo. Zunanji dejavniki, kakršni so posledice sedanje finančne krize, bodo napravili ljudi še ranljivejše za te težave. Duševna bolezen na pomeni samo stroškov, pač pa tudi breme za zdravstvo in celotni socialni ter gospodarski sistem, hudo pa zmanjša tudi kakovost življenja bolnika in njegove družine.
Čeprav smo napravili že dramatične korake pri standardih oskrbe in pri splošnem odnosu, so ljudje z duševnimi težavami in njihove družine še vedno prepogosto odrinjeni na rob. Razlike med standardi preventive in zagotavljanja prvovrstne oskrbe so prevelike med državami EU, pa tudi med regijami v posameznih državah.
Vesela sem, da je v poročilu gospe Tzampazi posebej omenjeno področje duševnega zdravja mladih in da poročilo predlaga medsektorske programe na tem področju. Ne smemo pa pozabiti, da za preventivo na področju duševnega zdravja vedno nosijo največjo odgovornost učitelji in agencije zunaj družine oziroma doma. Za to je treba spodbujati zdrave življenjske sloge, poslušati otroke in mlade ter jim posvečati pozornost.
Smatram, da so visoka kakovost, dostopnost in učinkovitost univerzalnih storitev na področju duševnega zdravja, ki jih zagovarja poročilo gospe Tzampazi, še posebej pomembni, prav tako pomembne pa se mi zdijo raziskave vrhunske kakovosti. Več sredstev bi moralo biti na voljo zlasti za medicinske raziskave o povezavah med preventivo in težavami z duševnim ter telesnim zdravjem.
Siiri Oviir  
v pisni obliki. - (ET) Motnje duševnega zdravja so v mnogih državah nacionalni zdravstveni problemi, saj pomembno vplivajo na prizadete ljudi, njihove družine in družbo na splošno. Motnje duševnega zdravja pogosto vodijo tudi v delovno nesposobnost in pomenijo znatno ekonomsko breme za družbo.
Po razvojnem poročilu Svetovne banke za leto 1993 so od desetih najpogostejših vzrokov delovne nesposobnosti štirje s področja motenj duševnega zdravja ali nevroloških motenj. Leta 1993 je bila depresija na četrtem mestu med boleznimi, ki povzročajo nesposobnost za delo, če pa se bo sedanji trend nadaljeval, bo do leta 2020 depresija že drugi najpomembnejši vzrok nesposobnosti za delo pri celotni populaciji in celo najpomembnejši pri ženskah.
Kljub razširjenosti in resnosti posledic motenj duševnega zdravja, so na svetu in v Evropi danes še vedno države, kjer tem problemom namenjajo premalo pozornosti. Take razmere pogosto povzročata prevladujoče deloma negativno mnenje javnosti in politike ter stigmatizacija duševnih bolnikov. Posledica takih razmer je nezadostno namenjanje pozornosti duševnemu zdravju, omejena dostopnost storitev, pomanjkanje alternativnih načinov zdravljenja in nezadostna obveščenost o možnostih zdravljenja.
Ne glede na to, da rešitev problemov duševnega zdravja spada med odgovornosti držav članic, je pomembno še povečati obseg finančne pomoči in pomoči v znanju, ki ju EU zagotavlja državam članicam, da bodo lažje razvile potrebne zdravstvene, socialne, skrbstvene in izobraževalne storitve ter preventivne ukrepe.
Prepričan sem, da mora spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja posameznika postati pomemben prednostni cilj v vseh državah članicah Evropske unije, saj duševno zdravje posameznika neposredno vpliva na produktivnost gospodarstva in zaposlenost v državah članicah.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Kot vemo, je duševno zdravje temeljna vrednota vsakega človeka, in tega kot predstavniki evropskih narodov ne smemo pozabiti. Mislim, da je dobro, da smo se danes na forumu, kakršen je Evropski parlament, lotili tega vprašanja. Duševne bolezni, plaz samomorov in depresija so postali grožnja sodobni družbi. Te težave ne prizadenejo samo ljudi, ki živijo pod stalnim stresom, pač pa tudi otroke, mlade in starejše ljudi. Mislim, da bi morali narediti daljnosežne korake za zmago nad temi boleznimi civilizacije. To je tudi razlog moje podpore raziskav in prostega dostopa do rezultatov teh raziskav, pa tudi do strokovnjakov.
Ob zahvali za poročilo o duševnem zdravju bi rad izrazil tudi svoje vprašanje, ali bi bilo mogoče ob zagotavljanju pomoči starejšim, ukrepih za preprečevanje stigmatizacije in izključevanja iz družbe, vključiti tudi projekte, namenjene ljudem, ki so socialno odrinjeni. Taki ljudje pogosto izražajo antipatijo do drugih, se čutijo odtujene in se bojijo, da jih družba zavrača. Po mojem mnenju je prvi problem, na katerega bi se morali osredotočiti, obširen program izobraževanja, tako da bi vsakdo, ki pomoč potrebuje, vedel, kam naj se obrne, kakšno pomoč lahko dobi in, najpomembneje, vedel, da je vrnitev v normalno življenje mogoča.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Duševno zdravje in dobro počutje sta v stoletju, v katerem živimo, pomembna izziva. Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da bodo do leta 2020 duševne motnje predstavljale že 15 % vseh bolezni.
Zlasti me skrbi prihodnost mladostnikov in otrok, zato sem predlagala ukrepe, s katerimi bi državljane seznanili s poslabšanjem duševnega zdravja pri otrocih, katerih starši so emigrirali, ob tem pa v šolah uvedli programe za pomoč tem mladim ljudem pri soočanju s psihološkimi težavami, povezanimi z odsotnostjo staršev.
Pri teh predlogih vztrajam, ker je število otrok, katerih starši so odšli na delo v tujino, zelo veliko, in take primere vedno pogosteje srečamo v srednji in vzhodni Evropi. Prav tako v želji pomagati tem mladim ljudem sem predlagala ukrepe za spodbujanje vzpostavitve svetovalne službe v vseh srednjih šolah in drugih možnosti zaupne pomoči, ki takih otrok ne bi stigmatizirala, pri uresničevanju socialnih in čustvenih potreb.
Če upoštevamo, da duševno zdravje določa kakovost življenja državljanov Evropske unije, moramo to zadevo obravnavati enako resno kot zadeve telesnega zdravja. Dejansko potrebujemo za to področje evropski akcijski načrt, da se bomo lahko odzvali na izzive, ki jih predstavljajo duševne motnje.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Ko govorimo o zdravju, imamo navadno v mislih telesno zdravje. Vendar duševna bolezen lahko prav toliko oteži vsakodnevno življenje prizadetemu, ima pa tudi obsežne neugodne socialne učinke. Zato je pobuda Parlamenta, naj se izboljša obveščanje o duševnem zdravju, zelo pozitiven korak. Več bi moralo biti javnih razprav o pristopih k duševnim motnjam, poleg tega pa bi morali postopki preprečevanja duševnih bolezni postati dostopni splošni javnosti.
S tem v zvezi je treba zlasti poudariti razmere na delovnem mestu. Ker delovni ljudje prebijejo velik del svojega časa na delovnem mestu, kjer so izpostavljeni stresom v zvezi z delom, je treba v tem okolju spodbujati duševno zdravje. Samo motivirani, uravnovešeni delavci lahko izpolnjujejo svoje delovne naloge.
Potrebna je torej večja ozaveščenost o tem vprašanju v podjetjih in javnih ustanovah. V celoti je Parlament s priznanjem duševnih motenj dokazal svoje sodobno pojmovanje zdravja in ponudil številnim trpečim dolgoročno pozitivno perspektivo.
