Predstavitev letnega poročila Računskega sodišča - 2006 (razprava)
Predsednik
Prva točka je predstavitev letnega poročila Računskega sodišča za leto 2006.
Hubert Weber
predsednik Računskega sodišča. - (DE) Gospod predsednik, podpredsednik Kallas, gospe in gospodje, vesel sem, da lahko danes sodelujem pri vaši razpravi o letnih poročilih Računskega sodišča za proračunsko leto 2006. 12. novembra sem letna poročila predstavil odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor, naslednji dan pa Svetu za ekonomske in finančne zadeve.
Dovolite mi, da začnem s kratkim pregledom ključnih sporočil iz letnih poročil za leto 2006. Moja prva točka se nanaša na zanesljivost končnih računovodskih evidenc za leto 2006. Skupinski računovodski izkazi za proračunsko leto 2006 prikazujejo pravo sliko sredstev, obveznosti in finančnega stanja Skupnosti ter rezultate njihovih dejavnosti v navedenem letu, z izjemo precenitev v izkazih sredstev in obveznosti, terjatev ter zneska predfinanciranja. Komisija je napredovala pri izvajanju računovodstva, čeprav so še opazne nekatere pomanjkljivosti.
Sodišče je opazilo, da si je Komisija zelo prizadevala za odpravo napak v sistemu za obvladovanje tveganja v zvezi s financami EU. Nekatere spremembe že prinašajo vidne koristi na področjih, kot je kmetijski proračun.
Zdaj nadaljujem z zakonitostjo in pravilnostjo. Sodišče je ponovno izrazilo brezpogojno pozitivno mnenje glede transakcij v zvezi s prihodki, obveznostmi in plačili za odhodke in upravne odhodke v okviru predpristopne strategije, z izjemo odhodkov v okviru programa SAPARD. Poleg tega je bila vidna minimalna stopnja napak za odhodke, ki jih neposredno upravljajo in nadzirajo delegacije Komisije v skladu z zunanjimi ukrepi. Vendar je Sodišče ponovno izrazilo neugodno mnenje glede zakonitosti in pravilnosti transakcij v zvezi z odhodki. To se prvotno nanaša na odhodke v okviru skupne kmetijske politike, ki ni podvržena integriranemu upravnemu in nadzornemu sistemu (IAKS), na odhodke za strukturne ukrepe in notranje politike ter na znaten delež odhodkov za zunanje ukrepe. Na teh področjih velika stopnja napak še vedno vpliva na izplačila končnim upravičencem, čeprav na različnih ravneh.
Ugotovitve Sodišča glede področij proračuna, ki so podvržena deljenemu opravljanju, so: na področju kmetijstva, ki mu je bilo leta 2006 dodeljenih 49,8 milijarde EUR, je Sodišče opazilo strm padec predvidene celotne stopnje napak, čeprav je stopnja še vedno nekoliko nad pragom pomembnosti. S pravilno uporabo lahko IAKS, ki pokriva približno 70 % izdatkov za kmetijstvo, učinkovito zmanjša tveganje za nezakonita in nepravilna plačila izdatkov. Finančni popravki pri kmetijskih plačilih, kot so tisti, ki izhajajo iz odločbe Komisije o letni potrditvi obračunov v okviru postopka usklajevanja, se nanašajo na velike zneske, ki jih morajo države članice izplačati proračunu Skupnosti kot popravke ali denarne kazni zaradi neuspeha pri ureditvi primernega nadzornega sistema. Te izterjave proračunu Skupnosti še naprej financirajo nacionalni davkoplačevalci in ne upravičenci, ki so na nezakonit način prejeli denarna sredstva Skupnosti.
Poleg osvetljevanja težavnih področij s sklicevanjem na slikovite primere Sodišče meni, da je dolžno opozoriti na razvoj dogodkov, ki utegne biti pomemben za oblikovalce političnih odločitev. Na primer, Sodišče je opozorilo, da shema enotnega plačila olajšuje uporabo in plačilne postopke ter ima obenem tudi stranske učinke, kot je dodeljevanje pravic lastnikom zemljišč, ki niso nikoli obdelovali zemlje. Čeprav je to lahko zakonsko dovoljeno, je zaznavno premaknilo središče pomoči EU od lastnikov kmetij k lastnikom zemljišč. Med novimi prejemniki kmetijskih subvencij so železniške družbe, hlevi z jahalnimi konji, kobilarne, igrišča za golf in prosti čas ter lokalni organi. Razen tega so pravni predpisi, ki urejajo shemo enotnega plačila, državam članicam ponudili širok obseg delovanja pri dodeljevanju pravic, kar se je končalo z neenakim obravnavanjem upravičencev.
V zvezi s strukturnimi ukrepi, za katere je bilo leta 2006 skupno dodeljeno 32,4 milijarde EUR, se razmere, ki so prevladovale v prejšnjih letih, niso spremenile. Sodišče je opazilo veliko stopnjo napak, ki naj bi predvidoma znašala najmanj 12 % skupnega zneska odškodnin za upravičence. Najbolj navadne napake so bile v zahtevkih za povračilo neupravičenih izdatkov in neizvedenih javnih razpisih. Poleg tega je pogosto manjkala dokumentacija, ki bi dokazala režijske in osebne stroške.
Sodišče meni, da mora Komisija dati zgled pri ravnanju z izdatki, s katerimi neposredno upravlja, to pomeni z odhodki za notranje politike Unije in zunanjimi ukrepi. Čeprav so izboljšave opazne, so bile notranje politike, ki jih upravlja Komisija in za katere je bilo leta 2006 porabljeno devet milijard EUR, spet podvržene veliki stopnji napak. Glavni vzrok za to je bilo izplačilo odškodnin upravičencem, ki so oddali prijave, ki so precenile stroške projekta. Vzroki za napake v povezanih transakcijah so nepazljivost, pomanjkljivo poznavanje pravil, ki so pogosto zapletena, in naklepni poskusi prosilcev, da ogoljufajo proračun EU. Poleg tega je nadzor nad zahtevki za plačilo izdatkov za kmetijstvo, ki jih ne pokriva IAKS, ter odhodkov za strukturne ukrepe in notranje politike v številnih primerih neustrezen glede na pogostost in obseg ter je tudi manj kakovosten, saj v veliki meri temelji na informacijah, ki jih zagotovijo upravičenci.
V preteklih letih je Komisija ukrepala pri povečanju sistema izterjav in izboljšanju zaščite finančnih interesov Unije. Vendar zaradi zapletenosti svojih postopkov Komisija še vedno ni verodostojno obveščena o različnih zneskih in prejemnikih neupravičeno plačanih sredstev ter drugih finančnih vplivih na proračun EU. Le šest držav članic je namreč odgovorilo na zadnjo novembrsko zahtevo Komisije za poročilo o izterjavi nepravilnih izplačil. V svojem modelu enotne revizije je Sodišče predlagalo vzpostavitev učinkovitega okvira za vse notranje nadzorne sisteme v zvezi s sredstvi EU. Vsi taki sistemi morajo temeljiti na skupnih načelih in standardih; upoštevati morajo pripadajoče tveganje in vzpostavitev pravega ravnovesja med stroški nadzorov in koristmi, ki jih prinašajo.
Ena od največjih novosti v zadnjem času je obveznost držav članic, da predstavijo letne preglede ugotovitev svojih revizij in nadzorov. Obstajajo tudi prostovoljne pobude nekaterih nacionalnih revizijskih organov za izdajo nacionalnih izjav in izdelavo revizijskih poročil o upravljanju sredstev EU v svojih državah. Sodišče meni, da lahko nacionalne izjave in prizadevanja za nacionalno revidiranje v državah članicah pomagajo okrepiti zavest o pomembnosti notranjega nadzora sredstev EU. Sodišče v svojem mnenju št. 6/2007 navaja, da so taki nacionalni postopki sredstvo za usmerjanje in predstavljanje nacionalne odgovornosti pri uporabi sredstev EU. Razen tega lahko služijo za opredelitev popravljivih napak in zgledov dobre prakse ter za povečanje preglednosti in odgovornosti na področju finančnega poslovanja.
Sodišče še naprej dejavno spodbuja sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi ustanovami ter državami članicami in je vodilno telo v novi delovni skupini, ki se ukvarja s skupnimi standardi revidiranja in primerljivimi merili revidiranja, ustvarjenimi za potrebe EU.
Pri tem bom zaključil. Kljub velikemu prizadevanju Komisije za odpravo pomanjkljivosti v sistemu za obvladovanje tveganja za sredstva EU, je Sodišče ponovno izrazilo neugodno mnenje glede zakonitosti in pravilnosti transakcij na večini področij proračuna. Največje izboljšave so bile opazne v zvezi s skupno kmetijsko politiko. Visoka stopnja napak se v povezanih transakcijah pojavlja delno zaradi dejstva, da zapletene pravne zahteve in predpisi ter nejasna merila za upravičenost včasih povzročajo, da upravičenci pri zahtevanju odškodnine precenijo stroške, delno pa tudi zaradi nenehnih napak na področju notranjega nadzora.
Temeljni predpogoj za učinkovito upravljanje proračunskih sredstev je obstoj verodostojnih notranjih nadzornih sistemov na vsaki upravni ravni v vseh državah članicah in državah prejemnicah. Menim, da imamo Evropejci pravico do primerne uprave in nadzora nad sredstvi EU po vsej Uniji.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja poročilo Sodišča in pripombe predsednika Webra.
V letnem poročilu Sodišča za leto 2006 je bolj pozitivna ocena kot v njegovem poročilu za leto 2005. Zaradi sistema semaforizacije Sodišča je napredek zdaj mogoče natančno izmeriti. Poročilo Sodišča določa za vsako področje porabe posebej, kdaj so naši sistemi zadovoljivi in kdaj so napake glede praga pomembnosti Sodišča pod 2 %.
Komisija je glede na plačila v prejšnjih letih zadovoljna, saj je Sodišče odobrilo 40 % vseh plačil, medtem ko je prejšnje leto odobrilo približno tretjino, leto pred tem pa le 6 % vseh plačil. To je velik napredek pri doseganju skupnega cilja, tj. pozitivna izjava o zanesljivosti (DAS).
Sodišče prav tako poroča o izboljšavah na področju notranje politike, kot so raziskovalni programi, in področju zunanje politike. Sodišče navaja, da so naše računovodske evidence za leto 2006 resnične in poštene v vseh bistvenih kategorijah, razen nekaterih manjših precenitev, ki znašajo 0,13 % operativnih stroškov. Sodišče priznava, da si je Komisija zelo prizadevala za odpravo pomanjkljivosti na področju obvladovanja tveganj v zvezi s sredstvi EU.
Kljub temu je izjava o zanesljivosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ponovno negativna. Ne glede na dejstvo, da se je na področju dosegel napredek, izpostavljam glavno oviro v zvezi z zagotovitvijo pozitivne izjave o zanesljivosti. Zadnji večji izziv, na katerega se je treba odzvati, je zagotavljanje nadzora nad ustreznim izvajanjem strukturnih politik. Zaradi porabe sredstev za strukturne politike, tj. 32,4 milijarde EUR v letu 2006, ostaja položaj v primerjavi s prejšnjimi leti nespremenjen, Sodišče pa je ponovno ugotovilo, da je napak veliko.
Najpogostejše napake so bili zahtevki za neupravičene izdatke in neizvedeni javni razpisi ter pomanjkljiva dokazila za izračun režijskih stroškov ali stroškov za zadevno osebje.
Sodišče navaja v poročilu tudi, da vsaj 12 % izplačil iz strukturnih in kohezijskih skladov v letu 2006 ne bi smelo biti povrnjenih. Strinjamo se, da obstajajo na tem področju dejanske težave. V sinteznem poročilu Komisije za leto 2006 je navedeno, da Komisija ni zaupala v sisteme za upravljanje strukturnih skladov v delih Italije, Latvije, Slovaške, Slovenije, Španije, Švedske in Združenega kraljestva. V svojih letnih poročilih o delu so izrazili zadržanost tudi generalni direktorji.
Sodišče je leta 2006 pregledalo vzorec 19 regij in ugotovilo, da nobena regija ni bila učinkovita v celoti. Sodišče je ugotovilo, da so številni nadzorni sistemi v Angliji, Franciji, Nemčiji, Grčiji, Italiji, Poljski, Portugalski, Škotski, Sloveniji in Španiji ter sistem za izvajanje pobude Skupnosti glede obmejnih območij Avstrije in Madžarske neučinkoviti.
Menimo, da se bo z novo zakonodajo stanje izboljšalo, vendar zaradi tega stalno visoko tveganje v zvezi z izplačili, ki so bila izvedena za programe 2000-2006, ne bo manjše in bo še naprej kritično vse do njihove ukinitve v obdobju 2009-2010. V zvezi s tem moramo ukrepati skupaj. Predsedniku Sveta, državam članicam in Evropskemu parlamentu sem pisal o nadaljnjih prizadevanjih Komisije.
Na srečanju Ekonomsko-finančnega sveta v začetku tega meseca sem prav tako pozval vse države članice, da do 15. februarja 2008 izpolnijo svoje obveznosti in predložijo letne povzetke revizij in izjav. Tak je bil dogovor med Parlamentom in Svetom ob sprejetju revidirane finančne uredbe.
Letni povzetek ne sme biti le poročanje brez dodane vrednosti. Komisiji mora zagotoviti prave analitične podatke, s katerimi bo predložila Sodišču in Parlamentu zagotovilo v zvezi s stanjem pregledov v vsaki državi članici.
Predstavitve glede razrešnice za leto 2006, ki jo bo 18. decembra 2007 organiziral odbor za proračunski nadzor za glavne komisarje za strukturne sklade, se bodo udeležili predstavniki nacionalnih odborov za proračunski nadzor. Komisija pozdravlja inovacije in upa, da bodo pomagale spodbujati izpolnjevanje obveznosti za izboljšanje upravljanja sredstev EU na nacionalni ravni.
Upoštevati moramo politiko opozarjanja, reševanja ali opuščanja. Cilj Komisije je ukiniti izplačila iz strukturnih skladov, kadar Komisija nima potrebnih zagotovil za učinkovito delovanje sistemov držav članic. Zato lahko Komisija sprejme nekaj nepriljubljenih odločitev, vendar je sklenila, da bo napredek prepočasen, če se ne poudari, da je potreben.
Na koncu bom razložil, kako so mediji letos poročali o poročilu. V zadnjih dveh tednih so novinarji prosili Komisijo, naj komentira dve glavni točki. Najprej so jo prosili, naj komentira ugotovitev Sodišča, da so golf klubi in drugi organi, ki niso uradno povezani s kmetijstvom, lansko leto prejemali subvencije EU. Eden od resnih časopisov je objavil naslov "Pomoč EU za revne napačno porabljena za golf klube". Le z osmimi besedami jim je uspelo napačno razložiti tri dejstva. Naj pojasnim: Prvič, kmetijske subvencije niso pomoč revnim, drugič, ta pomoč ni bila porabljena za golf klube, ampak je bila porabljena kot subvencija za upravičene kmetijske dejavnosti - v zadevnih primerih je bila porabljena za mejna zemljišča, katerih lastniki so različni. Tretjič, denar ni bil napačno porabljen, ampak je bil dejansko porabljen zakonito v skladu s predpisi, kar je priznalo tudi sodišče. Za Sodišče je bilo bolj zanimivo vprašanje politike in končni rezultat skupne politike: vzpostavitev sheme enotnega plačila.
Take razprave pozdravljamo, pri čemer bodo cenjeni poslanci ugotovili, da si je Komisija v tem mandatu zelo prizadevala za popolno preglednost v zvezi z upravičenci do sredstev EU, kar je temelj za bolj ozaveščene politične razprave, kot je pregled stanja skupne kmetijske politike, ki ga je v začetku tega meseca sprožil kolega Marian Fischer Boel.
Isti pristop se je uporabil v zvezi s pobudo Komisije, da se vrhovnim revizijskim institucijam vseh držav članic pošlje dokončan seznam vseh izplačil prejemnikom v posameznih državah članicah.
Nekateri mediji so izjavo Sodišča, da je kmetijstvo eno od področij, na katerem so Komisija in države članice dosegli največji napredek ter za katerega je Sodišče odobrilo izplačila že skoraj v celoti, zaradi vprašanja o zadevnem golf klubu na žalost popolnoma spregledali. Zato je prav, da danes to tudi pojasnim.
Drugo vprašanje zadeva delež 12 % strukturnih skladov, ki po mnenju Sodišča ne bi smel biti povrnjen. Večina novinarjev je Sodišču očitala, da je to težava, saj so bile lani izplačane 4 milijarde EUR. To je treba pojasniti. Ni jasno, ali so bila sredstva izgubljena ali ukradena in ali so napake sistematične ali le enkratne. Zato mora Komisija pojasniti okoliščine v zvezi z izplačilom deleža 12 %. V govoru sem pojasnil ter predstavil nekatere težave, s katerimi smo se soočili, in ukrepe, ki jih bomo sprejeli.
Te težave bosta naslednji mesec na predstavitvi v svojem odboru za proračunski nadzor dodatno obravnavala komisarja Hüberjeva in Špidla.
Končno poudarjam, da nam poročilo Sodišča po našem mnenju ne glede na poročanje medijev pomaga, da se osredotočimo na glavna vprašanja. Komisija si zelo prizadeva, da bi dosegla napredek v zvezi s temi ključnimi točkami.
José Javier Pomés Ruiz
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, Hans-Gert Pöttering, vesel sem, da ste prisotni na tej razpravi, ki poudarja pomembnost, ki jo Parlament pripisuje revidiranju svojih računovodskih evidenc, in da sta tukaj tudi podpredsednik Kallas in predsednik Weber. Toda kje so predstavniki Sveta? Kje je govornik, ki nam lahko pove, kaj stori Svet z vsemi predlogi in komentarji, ki sva mu jih s predsednikom Računskega sodišča predložila?
Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za sodelovanje na tej razpravi.
(Ploskanje poslancev z določenih strani dvorane.)
Na začetku se Računskemu sodišču zahvaljujem za odlično opravljeno delo, zlasti za drugo poglavje poročila, ki je odlično predstavljeno. V opravljanju tega dela ste vedno boljši, s čimer ne pomagate le Parlamentu, ampak vsem ljudem, da spoznajo, koliko stanejo posli Evropske unije.
Kmetom bi bilo potrebno čestitati, ker so zdaj, ko jim zmanjšujemo neposredna izplačila, uspeli bistveno izboljšati upravljanje z denarjem, ki ga prejmejo.
Vendar te pohvale ne moremo pripisati strukturnim skladom. Že pred tremi leti je Parlament izjavil, da mora biti vpleten tudi Svet, katerega predstavniki so danes odsotni, da upošteva, kako porabi večji del proračuna, ki ga nadzira. Nekaj je jasno: v okviru nove finančne uredbe morajo zdaj države članice obvezno predložiti svoje povzetke izjav o nacionalnem upravljanju. To ni možnost, ampak obveznost. To morajo storiti do srede februarja naslednjega leta, kot pa vemo in se strinjamo z gospodom Kallasom, države članice to nerade storijo: zdi se, kot da jim ni potrebno predstaviti računovodskih izkazov. Če je to njihova obveznost, bi morale biti prve, ki bi postavile zgled. Rekli ste, da samo šest držav članic vodi evidenco, kako povrnejo sredstva. To je sramotno in si zasluži naslovno vrsto v časopisu: samo šest držav članic nam sporoča, kako povrnejo sredstva, ki so jih napačno uporabili. To je resnično sramota.
Če povzamem, bi vam rad povedal, da bo ta Parlament nadaljeval s svojim delom, vi pa lahko nadaljujete s svojim. Vas in gospoda Kallasa popolnoma podpiramo pri doseganju cilja pozitivne izjave o zanesljivosti in prevzamemo del krivde za vse tiste nadležne postopke; upravičeno nas krivite, saj včasih zahtevamo nemogoče. Ponujamo vam sodelovanje, da se v čim večji meri poenostavi postopke.
Hvala vam, gospod Weber, za sijajno poročilo.
Herbert Bösch
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, stanje v zvezi s finančnim poslovanjem Unije je mešano: pozdravljam prizadevanja Komisije v zvezi s kmetijstvom. Sodišče poroča o izrazitem skupnem zmanjšanju števila napak v zvezi z izdatki za kmetijstvo. To je velik uspeh.
Vendar je bilo navedenih le malo pohvalnih izjav v zvezi s strukturnimi skladi. Sodišče meni, da so nadzorni sistemi držav članic na splošno neučinkoviti ali zmerno učinkoviti. Zato je poziv Parlamenta za izjave o nacionalnem upravljanju kot o sredstvu za večjo pristojnost držav članic pomembnejši kot kdaj koli prej.
Prav tako sem zelo razočaran, ker notranji nadzorni sistem Komisije sedem let po reformi še zmeraj ni tak, kot bi moral biti. Zaradi velikih slabosti pozdravljam zanesljive analize Sodišča v drugem poglavju njegovega letnega poročila.
Poglejmo, kakšne so možnosti za razvoj v prihodnosti. Sodišče je predlagalo medinstitucionalne razprave o zamisli dopustnega tveganja. To pobudo pozdravljam. Parlament in Komisija sta na različna načina že predložila spremembe k temu predlogu. Kdaj bo svoje mnenje o tem izrazil Svet, katerega predstavniki danes niso prisotni?
Reformna pogodba navaja: "Uredba določa obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja proračuna in nastalih obveznosti." Parlament bo dosledno upošteval izvajanje tega novega pravila.
Glede ureditve revizije v Uniji ne bom ponavljal, kar sem povedal že 18. oktobra 2007 v Luxembourgu. Poudarjam le, da so za Parlament zelo pomembne ugotovitve stalne strokovne ocene Sodišča. Čestitam gospodu Webru in zlasti gospodu Engwirdu, ker sta začela izvajati to dejavnost.
Jan Mulder
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod predsednik, na začetku se zahvaljujem Računskemu sodišču za nov sistem poročanja Evropskemu parlamentu. Mnogo let smo se spraševali, ali utegnejo biti napake v različnih poglavjih izmerjene premalo natančno. Mnogo let je Sodišče trdilo, da je to nemogoče, zdaj pa k sreči prvič vidimo, da Računsko sodišče lahko spremeni svoje mnenje; ta zdaj za poročanje uporablja sistem semaforizacije: rdečo, oranžno in zeleno. To zelo podpiramo in upamo, da se bo sistem v prihajajočih letih dodatno izpopolnil, da bomo lahko videli, kje so se stvari izboljšale. Glede izboljšav, ki jih je omenil že gospod Kallas, je lahko Komisija seveda ponosna, saj je bilo pred tremi leti domnevno zakonitih le 6 % izdatkov. Zdaj govorimo o 40 % in Komisija bo kmetijstvu kmalu lahko zagotovila zeleno luč. To je napredek. Veliko vprašanje je, ali so ljudje z doseženim napredkom zadovoljni. Lahko vam povem, da je odgovor nikalni. Težko je verjeti, da izjava o zanesljivosti po toliko letih še vedno ni pozitivna, kar povzroča veliko zaskrbljenost.
Še večja težava so strukturni skladi; 12 % je seveda veliko previsoko. Dobro bi bilo, da bi lahko Računsko sodišče v prihodnjih poročilih natančno pojasnilo, od kod pride teh 12 %. Od nepravilnega izpolnjevanja obrazcev? So to resnične napake? Ko zunaj na dvorišču slišim, kako težko je pridobiti denar iz strukturnih skladov, komaj verjamem, da nadzor ni primeren, ker slišim, da ljudje svoj delež vse pogosteje prepuščajo drugim, saj je prezapleteno imeti opravka s skladi. Tako namreč slišim v nekaterih nizozemskih pokrajinah.
Zdaj, ko začenjamo postopek dodeljevanja razrešnice za Komisijo, menim, da je najbolj pomembno to: kaj je storila Komisija kot odgovor na prejšnja priporočila Parlamenta v svoji resoluciji o razrešnici? Kajti, ali Pogodba ne zahteva, da mora Komisija storiti vse primerne ukrepe, da v čim večji meri vpliva na resolucije o razrešnici? Po mojem mnenju sta v njih dve stvari, ki jih je treba bolj podrobno obrazložiti, ne le v resoluciji, ampak tudi v Pogodbi, in sicer v posebnem odstavku o večletnem proračunu, v zvezi z izjavami držav članic. Mnogi drugi so se že sklicevali na to; dve resoluciji Parlamenta navajata, da morajo komisarji potrditi izjave, ki jih vsako leto v kakršni koli obliki predložijo generalni direktorji. Za Parlament to pomeni, da odgovornost ni v rokah Komisije kot kolektivnega telesa, ampak so komisarji posamezno odgovorni za svoj proračun. Vesel bi bil, če bi o tem slišal več.
Nazadnje nova Pogodba trdi, da so Komisija in države članice skupaj odgovorne. Z vidika izjav teh držav članic bi bilo zanimivo vedeti, kako se Komisija pripravlja na izvrševanje nove Pogodbe zdaj in v prihodnosti.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, člani Računskega sodišča, komisar, gospe in gospodje, leta 2006 je evropski proračun znašal približno 106 milijard EUR. Domnevno je to le 1 % bruto nacionalnega proizvoda v 27 državah članicah, a je še vedno precejšnja vsota. Gre za denar, ki ga plačujemo jaz, vi in vsi davkoplačevalci, zato mora biti podvržen primernemu pregledu. To je ena od ključnih dolžnosti Evropskega parlamenta. Zdaj že trinajstič zapored vidimo, da Računsko sodišče zavrača jamstvo za popolno zakonitost in pravilnost teh izdatkov.
Gospe in gospodje, ne gre za manjši pripetljaj. To je vzrok za jezo. Gre za resno opozorilo Komisije in tudi vlad držav članic, da morajo nekaj ukreniti. Karel Pinxten, belgijski član Računskega sodišča je o tem pisal v spletni verziji vodilnega poslovnega dnevnika De Tijd in v Echo de la Bourse, kjer je dejal, da na finančne trge silovito vpliva, če notranji ali zunanji revizor delniške družbe s sredstvi v višini proračuna EU tako zavrne potrditev računovodske evidence. Zelo ima prav in ne moremo dovoliti, da tako ostane.
Katere so prelomnice? Kmetijstvo, še vedno najpomembnejša proračunska postavka: približno 50 milijard EUR. Napredek v tem je nedvoumen, za kar se je treba zahvaliti delovanju Integriranega upravnega in nadzornega sistema. Toda razjasnimo, gospe in gospodje, da nekatere države članice, predvsem Grčija, nočejo biti del tega sistema. Zato ta denar upravlja uprava države članice in menim, da moramo na tem mestu Grčiji to prepovedati. Ponoviti je treba poziv za ukinitev izplačila denarja za kmetijstvo Grčiji, dokler se ta ne prilagodi.
Druga težava, ki zadeva kmetijstvo, je izplačilo denarja golf klubom, železniškim družbam, kobilarnam in lastnikom zemljišč, ki očitno niso pravi kmetje, ampak si prisvajajo denar iz kmetijskega proračuna, na kar je namigoval že gospod Weber in kar je povzel gospod Kallas. Omenjeni lastniki zemljišč so običajno pripadniki aristokracije in kraljevske družine. Tu se odvija nekakšna igra z naslovom "drži/ne drži": Gospod Weber pravi, da drži, gospod Kallas pravi, da ne drži. Odbor Evropskega parlamenta za proračunski nadzor je pripravil predstavitev, na kateri je gospa Fischer Boel, komisarka za kmetijstvo, dejala, da je bilo vse to pretirano, in omalovaževala celotno zadevo. Zdaj bi rad, da gospod Kallas in gospod Weber podata odgovore glede resnice zadeve. Ali lahko Računsko sodišče dokaže svoje trditve? Ali stoji za njimi?
Druga velika proračunska postavka so še vedno strukturni skladi. Glede na poročilo Računskega sodišča dvanajstih odstotkov tega denarja ni treba plačati. To ni dovolj dobro. V zvezi s tem moramo nekaj storiti. Zato pozivamo države članice in vlade držav članic, gospod predsednik, ker je del odgovornosti na njihovi strani. 80 % evropskih sredstev upravljajo oni. Zato ponavljam vztrajanje Parlamenta v plenumu, da morajo podpisati izjavo, ki dokazuje, da je evropski denar porabljen pravilno, in tako izpolniti svojo politično dolžnost. Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo so to že storili. Kje so ostale vlade držav članic? Kje so Belgija, Francija, Nemčija? Ali njim ni treba opraviti svoje politične dolžnosti?
Esko Seppänen
v imenu skupine GUE/NGL. - (FI) Gospod predsednik, komisar, ponovno je nastopil del leta, ko Računsko sodišče podaja negativno mnenje o zakonitosti in ustreznosti izdatkov prejšnjega leta. Spomladi bo čas, da Parlament kljub negativnemu poročilu odobri razrešnico v zvezi z zadevnimi strankami. Takšna je bila namreč praksa v zadnjih nekaj letih, razen enkrat, ko so bile volitve.
Rad bi vas opozoril na diagrama V in VI v prilogi poročila Računskega sodišča, ki sta namenjena izračunu neto prispevka držav članic. Carinske tarife držav članic, vključno s tistimi, zaračunanimi blagu, ki je poslan v druge države članice, so bile vključene v tradicionalna lastna sredstva. To podaja zavajajočo sliko dejanskega neto prispevka, ki ga ustvarijo nekatere države članice, zlasti Nizozemska in Belgija, predvsem ko se upošteva pretirano velika 25-odstotna carinska provizija.
Prav tako je težko sprejeti metodo izračuna, ki navidezno izvira iz Komisije, ki ne vključuje upravnih izdatkov v izdatke Unije v zvezi s tem. Število revizij popolnoma in enostavno ne pove vse resnice o uporabi virov, zato: vsebuje tudi politične dejavnike. Pozitivno znamenje je, da je država, ki za izdatke za kmetijstvo ni pravilno uporabljala sistema za spremljanje in upravljanje, poimenovana po imenu, tj. Grčija. Primere o zlorabi kmetijskih plačil, ki jih je predsednik Računskega sodišča navedel v predstavitvenem govoru, je treba popraviti. Težave niso le v povezavi z golf klubi, komisar Kallas.
Dober primer o pozitivnem vplivu, ki so ga imela priporočila revizorjev, je upoštevanje nadomestila, plačanega poslanskemu pomočniku. Revidirana pravila so preprosto preveč stroga, a vseeno boljša kot dovoljevanje omalovaževanja.
(Ploskanje.)
Nils Lundgren
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Gospod predsednik, v trinajstem letu delovanja je tako Računsko sodišče zavrnilo izvrševanje proračuna EU. Zakaj se je to zgodilo? Ali so politiki, birokrati in državljani EU razvpiti goljufi? Seveda ne. Težava je v tem, da hoče EU do potankosti urejati, kaj se dogaja v regiji s 23 državami in pol milijarde prebivalci. To odpira vrata goljufiji, zlorabi in napaki. Celotna organizacija mora biti popolnoma prenovljena. Za to obstajata dve možnosti.
Prvič, premakniti se moramo od sprevržene podrobne ureditve k sistemom, v katerih revne države članice dobijo pomoč brez podrobnih določb o tem, kako naj bo porabljen. Drugič, zagotoviti moramo, da se krivce razkrije. To pa zahteva največjo jasnost, da so prijavitelji obravnavani kot junaki, ne kot izdajalci, in da so novinarji dobrodošli pri preiskovanju upravljanja EU. Nobena od teh treh zahtev ni dejansko izpolnjena. Smotrn primer je usoda novinarja Hansa-Martina Tillacka. Razkrinkal je goljufijo v Eurostatu, a ga je Evropski urad za boj proti goljufijam obtožil prekrška. Izgubil je zadevo v belgijskem sodnem sistemu in na Evropskem sodišču, zdaj pa ga je razbremenilo Evropsko sodišče za človekove pravice. Vloga EU v tej žalostni zgodbi kaže na to, kako daleč moramo iti, če želimo spremeniti njeno naravo kot birokratsko ustanovo. Ali želimo to storiti? Dvomim.
Hans-Peter Martin
(DE) Tiranski gospod predsednik, pravna država, demokracija in nadzor, ki temelji na načelu enakosti, bi morali biti oporna zaščita proti tiraniji, vendar so ravno to stvari, ki tukaj manjkajo.
Vendar je to letno poročilo Evropskega računskega sodišča lahko neke vrste pomoč in kljub temu uredi nekatere stvari. Ponovno se sklicujem na dejstva, ki so bila v vaši pristojnosti, gospod Weber, končno zasluženo ugotovljena v točkah od 10.9 do vključno z 10.12. Te so za Evropski parlament le opozorila ali mile kazni. V tem delu svojega poročila Sodišče opaža, da je nadzor Parlamenta nad izdatki članov skrajno neprimeren, in načrtuje katalog opustitev. Katere so praktične posledice? To pomeni, gospod predsednik, gospod generalni sekretar Parlamenta, da so neželeni posamezniki izločeni, gospod Herbert Bösch, da je bojazljivo poročilo sestavljeno za Evropski urad za boj proti goljufijam, in pozneje, po nekaj letih preiskovanja, pride na dan, da ni bilo ničesar, nobene goljufije, popolnoma ničesar. Toda sem, kjer resnično je kaj, kar je lahko najdeno (sami ste dejali, gospod Weber, da je le 22 % izdatkov pravilno obdelanih), nihče ne pogleda. To je tiransko obnašanje.
Vsi v tem Parlamentu, vključno s predsednikom in generalnim sekretarjem, gospodom Rømerjem, vemo, da najmanj 80 milijonov EUR izdatkov poslancev ne pokriva pravilna dokazna dokumentacija. Zakaj se tega ne preišče? Zakaj se ne sprejme ustreznih ukrepov? Zakaj se različne skrajne meje nenehno razprostirajo? Stvari, ki se dogajajo tu (dovolite, da se ponovno zahvalim Računskemu sodišču za vpletenost v zadevo), vodijo k tiranskemu sistemu in temu organu tu, ki ga ne moremo resno opisati kot parlament. Tisti, ki so odgovorni, pa odnesejo pete. Tako se ne more nadaljevati.
Parlament in vse na Računskem sodišču pozivam: prosim, podrobno preiščite te zadeve in poiščite rešitev. Dejstvo je, da se veliko število pravih goljufij skriva pod površjem.
Herbert Bösch
(DE) Gospod predsednik, naučil sem se, da moram prenašati veliko stvari gospoda Martina v tem Parlamentu, toda najbolj protestiram proti opisu "bojazljivo poročilo". Hvaležen bi bil, če bi lahko na tem mestu slišali posnetek, saj menim, da je gospod Martin zadnji, ki ima pravico do takih obtoževanj.
Alexander Stubb
Gospod predsednik, svoj govor sem hotel končati z izjavo, da je poročilo o razrešnici dober vir za protievropsko propagando, ker pa je to povedal že gospodu Hansu-Petru Martinu, bom s to izjavo začel. Veseli me, da se je na govor gospoda Martina odzval že gospod Bösch.
Izpostavil bi rad tri točke. Prva točka je splošna, v zvezi z njo pa čestitam Računskemu sodišču za njegovo poročilo. Ker je letošnje poročilo boljše kot lansko, je treba čestitati tudi Komisiji. Strinjam se z ureditvijo s sistemom semaforizacije. Preprosti poslanci Evropskega parlamenta, kakršen sem tudi sam, lahko tako ustrezno ugotovimo prednosti in pomanjkljivosti v zvezi z razrešnico. Vendar imamo v Evropskem parlamentu kot vedno tri možnosti. Prva možnost je potrditev in podelitev razrešnice Komisiji, druga možnost je odlog in tretja možnost je zavrnitev razrešnice. To moramo upoštevati vedno, kadar začnemo razpravo.
Druga točka zadeva vprašanja v zvezi s politikami in zlasti v zvezi s skupno kmetijsko politiko. V zvezi s tem vam čestitam. Veliko ljudi je opazilo, da so bile težave le v zvezi z Grčijo. V prejšnjih govorih je že bilo ugotovljeno, da težava z igrišči za golf ni prava težava. Mediji so pretiravali. Tega ne govorim le zato, ker sem včasih igral za finsko državno reprezentanco v golfu ali ker v zvezi s tem ne bi imel neposrednih osebnih interesov.
Drugo področje so strukturne politike, s katerimi je po oceni povezanih 12 % napak. To se lahko izboljša. Obstajajo tudi neporavnane obveznosti (restes à liquider; RAL), ki znašajo 130 milijard EUR. Komisija mora na tem področju storiti še veliko.
Tretja in zadnja točka zadeva postopek dodeljevanja razrešnice, ki je enostavna tarča za propagando proti EU, kot se lahko ugotovi na podlagi predhodnih govorov, in tudi neprijetne ugotovitve iz tega poročila, da obstaja veliko pomanjkljivosti in veliko možnosti za izboljšave. Vendar so v tem poročilu tudi pozitivne ugotovitve, da so nekatere izboljšave že dosežene. Imamo zanesljivo računovodsko evidenco, pri čemer smo dosegli tudi nekatere izboljšave v zvezi s skupno kmetijsko politiko. Prav tako bi morali Komisijo pohvaliti, ker je pridobila odobritev v zvezi s svojo upravo.
Zato pozivam h kritični, vendar konstruktivni razpravi o postopku dodeljevanja razrešnice, pri čemer upam, da se bo leta 2009 zagotovila izjava o zanesljivosti.
Dan Jørgensen   -
(DA) Gospod predsednik, tudi jaz se na začetku zahvaljujem Računskemu sodišču za odlično poročilo in današnjo dobro predstavitev tukaj. Jasno je, da je neverjetno uporabno sredstvo pri našem delu zagotovitev, da je denar državljanov EU upravljan dobro, zakonito in primerno. Žal je splošen zaključek poročila nezadovoljiv. Jasno je, da je razlog za hudo kritiko to, da 13 let zaporedoma ni bilo mogoče pripraviti pozitivnega revizijskega poročila. To na žalost kaže na to, da ni nadzora nad denarjem davkoplačevalcev in da nas tukaj v Parlamentu, skupaj s Komisijo in državami članicami, čaka še veliko dela. Delo moramo opravljati bolje. Delo mora biti bolje opravljeno.
V odboru za proračunski nadzor se zdaj izvaja letni postopek, to pomeni, da se posvetujemo z ustreznimi komisarji in temeljito pregledamo dokumente, ki so nam na razpolago. Šele ko končamo ta postopek, bomo lahko povedali, do katere mere lahko dodelimo, tehnično rečeno, razrešnico; z drugimi besedami, do katere mere lahko odobrimo računovodske evidence in izvrševanje proračuna za leto 2006. Argumenti v korist takšnega odobravanja so: na nekaterih področjih je viden napredek. Vendar je na žalost tudi nekaj zelo resnih kritik in posledično nekaj zelo resnih dokazov proti odobritvi računovodskih evidenc za leto 2006.
Dovolite, da začnem s pozitivnimi vidiki. Na srečo velja, da so v kmetijskem sektorju stvari zelo dobro opravljene, kot so omenili že drugi poslanci ter kot sta omenila Računsko sodišče in gospod Kallas v svojih prispevkih. Sistem, ki se imenuje povezani finančni nadzorni sistem, se je izkazal za učinkovitega. Povedati je treba, da je bil na področjih, kjer so ga izvrševali, dober finančni nadzor. Državljanom lahko pogledamo v oči in povemo, da je denar, ki so ga plačali za davke, upravljan dobro in primerno. V primeru Grčije, kjer ta sistem ni bil pravilno izvršen, menim, da je Komisija ukrepala odgovorno, ko je izjavila, da bo ukinila izplačila. To je pozitivno in negativno. Tudi v raziskovalnem sektorju je dober razlog, da je to pozitivno. Gre skoraj za šolski primer. V zadnjem letu smo zagotovo osvetlili nekaj kritik, ki jih je naknadno upošteval komisar Potočnik, in to je seveda način, kako bomo delali. Gotovo je zelo dobro, da tukaj nismo zato, da bi bili populisti, kot si nekateri poslanci želijo. Tukaj nismo zato, da bi tekali po opravkih za nasprotnike EU; tukaj smo zato, da osvetlimo točke, ki so vredne kritike, ter pripravimo dobre in konstruktivne predloge za rešitve.
Sicer obstajajo velike težave v zvezi s strukturnimi skladi. Niste nam pojasnili tistih 12 %, ki ste jih omenili, gospod Kallas. Možno je, da obstaja pojasnilo. Upamo, da. Vendar takega pojasnila nismo prejeli. Na žalost lahko tudi vidimo, da je seveda nezadovoljivo, da Računsko sodišče v vseh preiskovanih primerih nadzorne sisteme označi kot neučinkovite. Poleg tega moramo povedati, da v povezavi z zunanjo politiko, ki zadeva eno milijardo EUR, porabljeno skupaj z drugimi ustanovami v mednarodnih skrbniških skladih, primanjkuje nadzora. Za konec dodajam, da mora priti do nekaterih zelo jasnih odgovorov. Če hočemo priporočiti razrešnico, moramo imeti nekaj zelo dobrih pojasnil.
Helga Trüpel
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar Kallas, gospe in gospodje, mi Zeleni pohvalimo delo Računskega sodišča. Informacije, ki jih pripravlja, potrebujemo, toda obžalujemo dejstvo, da na številnih področjih dejavnosti že nekaj let ni vidnih izboljšav, saj te ugotovitve Evropsko unijo spravljajo na slab glas. Nočemo, da nas imate še naprej za norce; hočemo le dolgoročno učinkovitost.
Gospod Kallas je bil danes videti precej spravljiv, toda ko je vsebina poročila Računskega sodišča postala javna, jo je imenoval preveč strogo in tudi napadel države članice. To ni bila pametna poteza s strani Komisije, saj ta nosi politično odgovornost, od nje pa pričakujemo, da vrši svojo odgovornost in zagotavlja končno uresničitev izboljšav.
Mi Zeleni resno dvomimo, ali lahko odobrimo razrešnico za proračun leta 2006, kar pa smo pravkar slišali, ima lahko politične posledice tudi za določene komisarje. Zato Komisijo nagovarjamo, da spremeni svoje proračunske prakse in začne izvajati pomembne izboljšave.
Jeffrey Titford
Gospod predsednik, že trinajst let je isto. Zdaj je že trinajsto leto zapored, ko so ostale računovodske evidence nepreverjene. Ne potrebujemo novih revizorjev, ampak nove plačilne sisteme. Še vedno sem presenečen zaradi števila politikov v tem Parlamentu in v Westminstru, ki hladnokrvno tolerirajo zelo slabo stanje računovodske evidence EU in višajo davke za EU še naprej. Kot običajno obstaja veliko izgovorov za neusposobljenost in ignoriranje, najpogostejše pa je prenašanje krivde na države članice, kar ni sprejemljivo.
Kako lahko Evropska komisija prenese sredstva na države članice, ne da bi upoštevala pisna dokazila, ki potrjujejo, kako in kje bo denar porabljen? Ne predstavljam si, da bi to tako dolgo dovolila katera koli druga strokovna organizacija. Če države članice niso pripravljene predložiti potrebnih dokazil, tj. potrdil in računov, je treba finančni dotok prekiniti. Dotok finančnih sredstev bi bilo treba dejansko prekiniti na obeh straneh. Če EU ni pripravljena organizirati svoje uprave, bi morali politiki v Westminstru prenehati z zagotavljanjem denarja za EU, v kateri je v zvezi s tem še vedno veliko pomanjkljivosti.
Jana Bobošíková
(CS) Gospe in gospodje, že trinajst let dopuščamo zelo zaskrbljujoče in nesprejemljive razmere. Komisija in države članice slabo in nezakonito upravljajo denar davkoplačevalcev. Poročilo Evropskega računskega sodišča jasno prikazuje, da Komisija in države članice nadaljujejo nemarno in niso popolnoma seznanjeni s pravili proračunskih odhodkov.
Zdaj se pojavljajo tudi sumničenja o poskusu zlorabe denarja iz proračuna Unije. V popolnem nasprotju z uredbami Komisije in zakonodajami posameznih držav postopki javnega razpisa niso izvedeni, zahteva se izplačati neupravičene izdatke, prejemniki pa ne morejo upravičiti režijskih stroškov in stroškov za osebje, medtem ko je nadzor prav tako negotov.
Gospe in gospodje, če bi državljani, katerih denar tako nesramno zapravljamo, tako upravljali svoja podjetja in gospodinjstva, bi bila Evropska unija polna socialno izključenih ljudi in brezdomcev. Zdaj pozivam Komisijo in Svet, da se zbereta in začneta na denar davkoplačevalcev gledati, kot da bi bil njun. To je edini način, da okrepimo zaupanje v evropski integracijski proces.
Gabriele Stauner
(DE) Gospod predsednik, gospod Weber, gospe in gospodje, poročila uradov za revizijo so vedno zanimiva in pomembna. To velja predvsem za Evropo, saj je razumna in učinkovita uporaba evropskih sredstev vedno odvisna zlasti od velike pozornosti javnosti.
Poročilo se pravično osredotoča na porabo sredstev v državah članicah. V povezavi zlasti s strukturnimi skladi je treba gotovo še veliko storiti. Vendar to ne sme odvrniti naše pozornosti od prakse izdatkov naših lastnih ustanov, zlasti Komisije in Sveta. Na področju neposredno upravljanih izdatkov je največ prostora za izboljšave s strani Komisije. Skratka, Komisija ni le varuh pogodb, ampak mora biti tudi vzor poštenega finančnega poslovanja. Ko pogledam premik v kmetijski politiki, ki začenja s subvencijami in naklonjenostjo do pospeševanja ohranjanja pokrajine, se sprašujem, če je njen cilj morda subvencioniranje konjeniških športnih društev in golf klubov. Tak cilj ni v skladu s pravim namenom kmetijske podpore.
Nepremičninska politika še naprej daje Računskemu sodišču veliko v razmislek, in sicer, ali naj se poveča število sedežev Evropskega sodišča v Luxembourgu, ali stavbi Sveta in Parlamenta v Bruslju. Sodišče si pravično prizadeva za dosleden poskus razkrinkanja neprijetnih resnic, zlasti v primerih, ko je bil razpisni postopek neustrezen ali ga sploh ni bilo. Gotovo ne drži, da mora Sodišče plačati račun, ampak ni vpleteno v oblikovanje naročila in zbiranje ponudb.
Na koncu bi rada izkoristila priložnost in Komisijo spomnila na njen odgovor na moje pisno vprašanje z 2. avgusta o tej zadevi. Preprosto se ustvari slab splošni vtis, če morajo lokalne oblasti vsake manjše občine v EU objaviti javni razpis, preden lahko oddajo kakršno koli naročilo, vredno več kot 200 000 EUR, medtem ko lahko evropske ustanove tu in tam opustijo razpisni postopek za naročila, vredna več milijonov. Naši državljani tega ne morejo razumeti.
Prav tako se obračam na ekonomsko-socialni odbor in odbor regij, saj mora tudi vsak od njiju predstaviti poročilo, ki smo ga zahtevali. Komisijo pozivam, naj zagotovi, da se izboljšave pri odhodkih iz poslovanja za skupno zunanjo in varnostno politiko ne pojavijo v okviru upravnih izdatkov.
Paulo Casaca
(PT) Gospod predsednik, na začetku čestitam Računskemu sodišču, zlasti njegovemu predsedniku, Hubertu Webru, ki se mu izteka mandatno obdobje ter s katerim smo socialisti in odbor za proračunski nadzor odlično sodelovali. Zahvaljujem se mu za njegovo delo in hočem predvsem osvetliti delo, ki ga je Sodišče opravilo na številnih določenih področjih, kot je pomoč pri razjasnjevanju politike Evropske unije o izvoznih nadomestilih.
Rad bi povedal, da sem zelo zaskrbljen nad proračunom Evropske Unije za zunanjo pomoč. Velik delež petih milijard EUR, ki smo jih porabili leta 2006, približno eno milijardo EUR, so porabili večstranski skladi. Poleg tega so določene mednarodne organizacije, ki jih financira Evropska komisija, porabile veliko drugih denarnih sredstev - rad bi vedel, na podlagi česa, ter ali je bilo to pooblaščeno, zakonito in pregledno. Čeprav smo že lansko leto prosili za natančne številke in pojasnila, Komisija še naprej zaničuje finančno uredbo in še vedno ni pripravila poročila o tem, kako je evropski denar porabljen v številnih državah Bližnjega vzhoda.
Obenem nas Evropska komisija noče poslušati, ko trdimo, da je Evropska agencija za obnovo bistveni mehanizem za zagotavljanje razpoznavnosti evropske navzočnosti na Zahodnem Balkanu, evropskega političnega vodstva ter poštenega in učinkovitega finančnega poslovanja. Zdaj ga hoče ukiniti, čeprav je to trenutno edino razpoložljivo sredstvo za izvrševanje dela, za katerega verjamemo, da bo učinkovito, v razmerah, ki so vse prej kot pregledne. To je nesprejemljivo, zato bi rad povedal, zlasti podpredsedniku Kallasu, da zadevi ne more preprosto obrniti hrbta in da bomo v postopku dodeljevanja razrešnice skrbno preiskali vse v tem proračunu, vključno z vsemi organizacijami, ki sredstev ne uporabljajo pregledno.
Sylwester Chruszcz
. - (PL) Gospod predsednik, revidiranje in nadzor sredstev EU v državah članicah je temeljni predpogoj za učinkovito in pregledno upravljanje proračunskih sredstev Skupnosti. Vendar so zadnji predlogi Komisije zaskrbljujoči, saj lahko resno prizadenejo upravičence sredstev EU. Komisija hoče postopke narediti strožje in predpisati kazni za nepravilnosti v zvezi z razpisom, pogosto brez objektivnih razlogov.
Sklicujem se na dokument z naslovom "Strukturni skladi: Smernice o načelih, merilih in okvirnih lestvicah, ki naj jih uporabljajo službe Komisije pri določanju finančnih popravkov". Predlog EU za kazni ogroža zlasti lokalne in regionalne oblasti. Ne moremo si privoščiti razmer, v katerih, kot so že poudarili poslanci, EU vlaga denar v igrišča za golf v 15 starih državah članicah, medtem pa izdeluje sistem sankcij in kazni, ki prizadene manj razvite evropske države, vključno s Poljsko.
Ingeborg Grässle
(DE) Gospod predsednik in člani Računskega sodišča, gospod komisar, gospe in gospodje, Računskemu sodišču izražamo priznanje za bolje sestavljeno poročilo in vas prosimo, da tako nadaljujete. Nismo še dosegli vsega, kar je mogoče, kajti bolj kot so vaša poročila razumljiva, bolj pomagajo nam in bolj pomagajo Komisiji, da odgovori na vse vaše ugotovitve. Zato, prosim, nadaljujte v tem duhu. Zelo smo zadovoljni s tem, kar smo prejeli do sedaj.
Prav tako čestitamo Komisiji. Kar je bilo doseženo na področju kmetijstva, je pravi mejnik in kaže na to, da leta trdega dela dejansko prinesejo izboljšave.
Zdaj smo prišli do strukturnih skladov. Dejstvo je, da moramo tudi na tem področju urediti stvari in se vsaj približati standardom, doseženim v kmetijstvu. Pripravljeni smo, da začnemo potrebna dogovarjanja. Ne želimo nemogočega. Zato govorimo o sprejemljivem tveganju. Zavedamo se težav Komisije, vendar se zavedamo tudi, da je edini način, ki nam lahko omogoči napredek, podpiranje Komisije. Zato imate vi, gospod Kallas, pri smernicah strukturnih skladov podporo Parlamenta in njegovega odbora za proračunski nadzor. Spodbujamo vas, da v tem dosežete otipljive rezultate. Moramo napredovati.
Na žalost nimamo nikogar iz Sveta, na kogar bi se lahko obrnili. Vendar bomo Svet ogovorili ob prvi najboljši priložnosti. Tako ne moremo nadaljevati. Ne moremo se srečati naslednje leto in spet skleniti enako. Dovolj dolgo smo že predmet posmehovanja.
Za konec še nekaj besed o parlamentarnem proračunu: kar poslanci pričakujejo od drugih, seveda zahtevajo tudi od sebe. Zahvaljujem se Računskemu sodišču, da nam je omogočil nadaljevanje parlamentarnega proračuna za leto 2006, kolikor zadeva nadomestila za pomoč poslancem. Medtem je bila urejena in odpravljena težava v zvezi z dokazno dokumentacijo za nadomestilo za pomoč, ki je bila opažena leta 2006, pri vseh, razen šestih poslancih. To je sporočilo, gospod predsednik Pöttering, ki ga moramo posredovati tudi evropskim davkoplačevalcem. Zanimamo se za reševanje starih primerov in to storimo skupaj s parlamentarno upravo. Poiščemo rešitev, ki ne bo drugačna od tistih, ki jih pričakujemo od drugih.
Francesco Musotto
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, na začetku bi rad osvetlil zelo pozitiven odnos in dragoceno delo Računskega sodišča ter opozoril zlasti na številke, ki smo jih prejeli v zvezi z letnim poročilom za leto 2006.
Vidno je izboljšanje pri uporabi sredstev Skupnosti. Letošnje leto je Sodišče pozitivno ocenilo način, kako je bilo porabljenih 40 % sredstev v primerjavi s 30 % sredstev lansko leto. Pozitiven razvoj, o katerem smo lahko prepričani, čeprav so sredstva daleč od tega, da bi bila popolnoma uporabljena, pomeni, da vsako leto napredujemo. Pred leti je Sodišče odobrilo le 6 % vseh izdatkov.
Zato je zanimivo opaziti, da je največ težav, na katere smo naleteli, v povezavi z nepravilnostmi in ne z goljufijo. Najpogostejša vrsta napak so manjkajoči dokumenti, neupoštevanje meril za upravičenost, netočne prijave in neizpolnjevanje postopkov. Izpolnjevanje formalnosti je očitno težava.
Nova finančna uredba je korak k enostavnejšemu in bolj preglednemu vodenju. Obvezna objava v zvezi s sredstvi, ki jih neposredno upravljajo nacionalne in regionalne oblasti, ki obračunava približno 80 % proračuna Skupnosti, je posebno pomembna.
Veliko je še treba storiti za poenostavitev formalnosti z namenom, da se poenostavi predpise, ki urejajo sprostitev sredstev. To bi omogočilo bistveno zmanjšanje nepravilnosti, zlasti s strani manjših upravičencev, od katerih številnim primanjkujejo zahtevani pripomočki za izvrševanje potrebnih postopkov.
Končno ostaja ključna točka evropskega finančnega nadzornega sistema okrevanje. Če morajo biti obnovitvena dela poenostavljena, morajo biti Računskemu sodišču, Parlamentu in Komisiji na razpolago podrobnejše informacije in podatki, uvedeni pa morajo biti bolj zavezujoči zakonodajni instrumenti, kot so sistemi jamstva in poroštva.
Čeprav izidi, ki so bili zapisani v letnem poročilu Računskega sodišča, kažejo na nekaj izboljšav, bi zaključil, da poenostavljanje postopka in izboljšanje sodelovanja držav v času nadzora ostaja največji izziv.
Richard James Ashworth
Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil gospodu Webru in Računskemu sodišču za poročilo, ki sta ga predložila letos in ki sem ga prebral z velikim zanimanjem. Pogosto sem opozarjal, da revizorji na žalost neustrezno imenujejo in podcenjujejo področja, na katerih so izboljšave nujno potrebne. Če bi si prizadevali za izboljšave, bi poslancem Parlamenta zagotovili informacije, ki jih potrebujejo, da so bolj učinkoviti pri prizadevanju za doseganje pozitivne izjave o zanesljivosti ali (DAS).
Kljub temu je popolnoma jasno, da je najpomembnejše vprašanje, ki ga je treba obravnavati, dejstvo, da se 80 % transakcij Evropske unije ali več izvede v skladu s skupnimi sporazumi o upravljanju v okviru držav članic, običajno prek agencij. To ne pomeni, da se 80 % transakcij izvede prek agencij, ampak da imajo te agencije premajhne pristojnosti v zvezi s finančnimi sredstvi, s katerimi razpolagajo v imenu Evropske unije. Pohvaliti je treba Odbor za proračun in Odbor za proračunski nadzor, ker sta opozorila na to pomanjkljivost in leta 2006 dosegla vključitev člena 44 medinstitucionalnega sporazuma. Opozarjam, da se v skladu z navedenim členom od držav članic zahteva predložitev potrdil, ki dokazujejo samocertifikacijo za ravnanje s finančnimi sredstvi in opravljenimi transakcijami.
To je ustrezen ukrep, vendar se je doslej dosegel le majhen napredek v zvezi z uresničitvijo tega cilja ali pa napredek sploh ni bil dosežen. Zato je smiselno predvidevati, da pozitivne izjave o zanesljivosti ne bomo dosegli do leta 2012, čeprav bi v naslednjih letih dosegli napredek; to pomeni, da pozitivne izjave o zanesljivosti ne bomo dosegli niti v 18 letih.
Svet in Komisija morata razumeti, da je to nesprejemljivo. Razumeti morata, da to neuspešno prizadevanje za doseganje pozitivne izjave o zanesljivosti zelo škodi Parlamentu. Zdaj je čas, da izvoljeni poslanci izvedejo večji pritisk na Svet in Komisijo ter spoznajo, da je ta glavna naloga zelo pomembna. Sam na primer nisem nikoli glasoval za razrešnico za zaključne račune. Proti bom glasoval tudi v prihodnosti, dokler ne ugotovim, da sta Svet in Komisija spoznala, da je ta naloga zelo pomembna.
Hubert Weber
predsednik Računskega sodišča. - (DE) Gospod predsednik, dovolite, da se najprej zahvalim za mnogo lepih besed, izrečenih o Računskem sodišču, njegovem poročilu in predstavitvi. Tem komentarjem pripisujem velik pomen in jih z veseljem posredujem v Luxembourg. Verjamem, da bodo komentarji zelo močna spodbuda našemu osebju. Vesel sem bil tudi zelo pogostega sklicevanja na nove upravičence skupne kmetijske politike. Kljub temu menim, da imam možnost, da spravim nekaj stvari v red, za kar me je sicer neposredno prosil gospod Staes.
Začeti moram z nekaj osnovnimi informacijami. Shema enotnega plačila je pravzaprav nekaj, kar Računsko sodišče že od začetka sprejema. Ta zadeve znatno poenostavi, v čemer se pojavlja njegov učinek. Skupaj z integriranim in upravnim nadzornim sistemom (IAKS) je vplival na izrazito zmanjšanje pogostosti napak. Toda, vedno ko se ustvari nova pravila, obstaja seveda možnost, da napake ne bodo opažene. Gledati moramo tudi na celotno področje in se ne osredotočati izključno na en pojav, kot je neupoštevanje pravila desetih mesecev in nastajanje velikih finančnih izgub.
Upoštevati moramo seveda tudi to, da so bila pravila oblikovana zelo splošno in da je veliko prepuščenega presoji držav članic. To je povzročilo določen pojav. Gotovo se pojavijo tudi tako imenovani stranski učinki, ki imajo lahko manj resne finančne posledice, ampak morda pritegnejo več pozornosti javnosti. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da je bil splošni pojem kmetijske dejavnosti opredeljen zelo široko. Danes zadošča upravljanje površine zemljišč v skladu z dobro kmetijsko in okoljsko prakso. Dovolj je samo košenje trave in zahtevanje subvencije. To točko poskušamo osvetliti, da bi se o njej vprašali. Skupno se ukvarjamo s 700 primeri, zato v tem trenutku ne morem reči, ali so vsi ti primeri pravno ustrezni, saj bo vsak od njih preiskovan glede na njegovo vsebino. Jasno je, da razmere, v katerih podpora, ki so jo prejeli golf klubi, pokrije tudi samo področje igrišč za golf, zagotovo niso zakonite. Vendar, kot sem rekel, moramo vsak primer preučiti posebej, Komisijo pa povabim, da tudi sama ukrepa tako.
Vendar sem opozoril tudi na to, da je treba upoštevati tudi druge učinke. Uvedba dinamičnega modela pomeni, da bo prišlo do prerazporeditve, in sicer od upravitelja zemljišča (kmeta) do lastnika zemljišča. Vesel sem, da ste se na nas obrnili tudi za komentiranje posledic politik.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se spoštovanim poslancem za komentarje. O glavnem vprašanju, tj. o boljšem upravljanju strukturnih skladov, bo potekala podrobna razprava na predstavitvi odbora za proračunski nadzor 18. decembra. Temu bo sledila splošna predstavitev v zvezi s skupnim upravljanjem in notranjimi nadzornimi sistemi v januarju.
Še enkrat se zahvaljujem za vaše komentarje. Komisija bo pripravljena podrobno odgovoriti na vsa vprašanja na predstavitvi.
Predsednik
S tem se ta točka zaključuje.
Pisne izjave (člen 142)
Mairead McGuinness  
v pisni obliki. - Pozdravljam letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2006, ker so v njem ugotovljene potrebne izboljšave, zlasti v zvezi s porabo na področju kmetijstva. Napake, ki so bile ugotovljene, so povezane predvsem s pomanjkljivostmi v notranjih nadzornih sistemih v državah članicah in Komisiji.
Zaradi pozitivnega napredka v zvezi s porabo na področju kmetijstva je še bolj jasno, da sta integrirani upravni in nadzorni sistem (IAKS) ter poenostavitev postopkov za vložitev zahtevkov in izplačila v novi shemi enotnega plačila učinkovita.
Za področje kmetijstva v celoti, za katerega se je leta 2006 porabilo 49,8 milijarde EUR, je Sodišče ugotovilo izrazito nižjo splošno stopnjo napak.
Sodišče ugotavlja, da ima shema enotnega plačila stranske učinke, kot je dodelitev pravic lastnikom zemljišč, ki se niso s kmetijsko dejavnostjo ukvarjali nikoli prej, kar pomeni, da se znaten del pomoči EU namesto kmetom dodeli lastnikom zemljišč.
S to splošno izjavo se ne strinjam, saj se enotno plačilo na kmetijo izplačuje dejavnim proizvajalcem in NE lastnikom zemljišč.
Zmotno bi bilo, če bi Sodišče odločilo, da se golf klubom izplača enotno plačilo na kmetijo. Če prejemajo to pomoč, je ne bi smeli, ker jo lahko prejemajo le dejavni proizvajalci, ki obdelujejo zemljo in skrbijo, da je v dobrem stanju za kmetovanje. Igrišča za golf ne izpolnjujejo teh pogojev.
