Priprave Evropskega sveta, vključno z razmerami na svetovnem finančnem trgu (razprava) 
Predsednik
(EL) Naslednja točka so izjave Sveta in Komisije o pripravah Evropskega sveta, vključno z razmerami na svetovnem finančnem trgu.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, predsednik Komisije, gospe in gospodje, prepričan sem, da boste razumeli, kako težko je govoriti Parlamentu neposredno po takšni priložnosti, nabiti s čustvi, humanostjo in solidarnostjo, kot smo jo ravno doživeli ob osebnem pripovedovanju gospe Ingrid Betancourt in njenem pozivu k ukrepanju.
Vendar pa se moramo vrniti v realnost. Evropski svet se sestane 15. in 16. oktobra. To novo zasedanje je posebno pomembno v tem času krize in nestabilnosti, ki poziva k izražanju politične volje, pobud in odločitev Evropske unije. Pri delu Evropskega sveta bosta prevladovala gospodarski in finančni položaj.
Kot sem Parlamentu dejal 23. septembra, ta kriza ni le ameriška kriza. To je sedaj evropska kriza. To je sedaj mednarodna kriza. Kriza zaupanja v trge in v naš finančni sektor se je še poslabšala v preteklih nekaj dneh. EU mora prevzeti svoje odgovornosti.
Predsedstvo Sveta je odločeno, da ne bo skoparilo s prizadevanji za izboljšanje usklajevanja in skladnosti nacionalnih pobud. Tako je storilo v soboto na zasedanju evropskih članic G7 v prisotnosti predsednika Komisije, predsednika Evroskupine in predsednika Evropske centralne banke. Tako je storilo včeraj na svetu ministrov za gospodarstvo in finance. Enako bo ponovno storilo na Evropskem svetu 15. in 16. oktobra.
Dosegli smo dogovor med Evropejci o potrebi za tesno posvetovanje o tem, kako posamezne države članice rešujejo vpliv krize na njihove lastne finančne sisteme. Evropski dialog je stvarna resničnost. Vlade, administracije, centralne banke, bančni nadzorniki in Evropska komisija so neprestano v stiku. Kot nas je spomnil Jean-Claude Trichet, se na krizo odzivamo s svojimi lastnimi sredstvi in strukturami. Nismo zvezna vlada kot so to Združene države Amerike. Ničesar se nam ni treba sramovati; delati moramo z institucionalnim okvirom, ki je naš. Čas je za ukrepanje. Glavno je, da Evropejci delajo skupaj in sprejmejo svoje odgovornosti skupaj z Evropsko centralno banko. V svoji izjavi je v ponedeljek, 6. oktobra, predsednik Evropskega sveta,Nicolas Sarkozy spomnil, da so bili voditelji EU soglasni v svoji želji po sprejetju vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev stabilnosti finančnega sistema.
Morali bi pozdraviti vlogo Evropske centralne banke in ostalih centralnih bank - ameriške, britanske, švedske in kanadske -, ki so se ravno dogovorile o usklajenem zmanjšanju stopnje za pol točke. Še naprej moramo ukrepati brez odlašanja. Kot so na včerajšnjem sestanku poudarili finančni ministri, je nujno potrebno pomiriti vlagatelje in oskrbeti medbančni trg. Tako si bomo povrnili zaupanje. Prav tako moramo izvesti podroben pregled finančnega upravljanja za sistem, ki je bolj naklonjen dolgoročnim financam za gospodarstvo, spodbujanju Evropejcev k varčevanju in zmanjšanju nestanovitnosti in finančnih špekulacij.
Nič od tega ni nezdružljivo z ohranjanjem konkurenčne in inovativne finančne industrije. Za izboljšanje upravljanja se močno zanašamo na predloge Evropske komisije. Biti morajo hitri in drzni.
Včeraj so države članice dosegle dogovor o takojšnjem odzivu, najprej za zagotavljanje stabilnosti finančnih institucij z dodajanjem kapitala ali s katerimi koli drugimi sredstvi, ki jih narekujejo okoliščine. Iz tega vidika so zelo dobrodošli ukrepi, ki jih je danes zjutraj naznanil britanski predsednik vlade. Vsekakor ustrezajo obveznostim, ki so jih 6. oktobra sprejeli voditelji držav in vlad. Medtem Francija pregleduje pravno strukturo, ki bi, če je potrebno, vladi omogočila sprejem finančnih prispevkov, ko in kjer je to potrebno. Predsednik Evropskega sveta bo še naprej uporabljal te različne pobude in predloge kot podlago za sprejetje ustreznih pobud, usmerjenih v krepitev evropskega usklajevanja.
Prav tako moramo zaščititi in zagotoviti interese vlagateljev. Najnižja raven zaščite za vloge se bo v Evropi, kot veste, dvignila na 50 000 EUR. Nekatere države članice - dejansko mnogo držav - so oznanile svojo odločitev za povečanje te zaščite na 100 000 EUR. V trenutnih izrednih okoliščinah je nujno pokazati prožnost pri uporabi pravil Skupnosti glede državne pomoči in določb o paktu stabilnosti in rasti. Ob odločnem spodbujanju s strani svojega predsednika nam Evropska komisija pomaga v tem zelo posebnem primeru.
Za povrnitev zaupanja je prav tako potrebno mednarodno usklajevanje v okviru G7, ki bo ob koncu tedna. Kot je dejal japonski finančni minister in predsednik G7, mora G7 poslati izrazito in združeno sporočilo finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank. To so ravno storile centralne banke in s tega stališča je bil to odločilen in zelo pozitiven znak. Ob upoštevanju mednarodnega značaja krize moramo v stabilizacijo trgov očitno vključiti velike države v vzponu. To je natanko tisto, kar hoče do konca leta predsednik Evropskega sveta za razširjene G8.
Nazadnje pa bi moral biti mednarodni denarni sklad glavni forum za izvajanje razprave med glavnimi svetovnimi udeleženci. Vrniti bi se moral k vlogi finančne policije, ki jo je igral prvotno, in skrbeti za monetarno stabilnost, finančno stabilnost, kar je bilo načrtovano takoj po drugi svetovni vojni, namesto da nadzira le položaj držav v vzponu in v razvoju.
Poleg tega izredno pomembnega razvoja dogodkov glede gospodarske in finančne krize je predsedstvo Sveta hotelo, da ta Svet razpravlja o energetskem in podnebnem svežnju. Ob odločnem spodbujanju s strani nemškega predsedstva je Evropski svet marca 2007 sprejel nekatere ambiciozne zaveze v zvezi z okoljem. Ohraniti želimo to okoljsko ambicijo svežnja, ki ga je predstavila Komisija in za katerega upamo - to poudarjam -, da bomo s Parlamentom dosegli soglasje na prvi obravnavi. Pripravljeni moramo biti in imeti močan položaj za sestanka, ki bosta decembra 2008 v Poznanu in konec leta 2009 v Köbenhavnu.
Vendar pa trenutno ozadje gospodarske upočasnitve povečuje skrbi nekaterih naših partnerjev in industrij. Na te skrbi se moramo odzvati skupaj. Videti moramo, kakšno prožnost jim lahko damo, a pri tem ne smemo ogrožati ciljev, temeljev in glavnih ravnotežij v svežnju, ki ga je predlagala Komisija. V svežnju gre za razvojni model, ki ga bomo morali uporabljati v prihodnosti; glede na to, da je današnji razvojni model postal dvomljiv zaradi trenutne gospodarske in finančne krize.
Predsedstvo je prav tako želelo, da se obravnava vprašanje energetske varnosti v skladu s sklepi izrednega Evropskega sveta, ki bo 1. septembra. Glede te teme ne bom ovinkaril: še vedno je treba narediti ogromno stvari, predvsem glede energetske učinkovitosti, raznolikosti energetskih virov, medsebojnih povezav, razvoja infrastrukture, sodelovanja z velikimi državami dobaviteljicami, tranzitnimi državami in glavnimi potrošniki. V odgovor na upravičene skrbi držav članic in predvsem najbolj odvisnih držav članic iz energetskega vidika, osrednjih in vzhodnih držav članic, bi želel sprejeti nekatere usmeritve in smernice. Določiti moramo smernice, da bo lahko Komisija novembra storila, kar mora storiti, da bo pripravila predloge za izboljšanje energetske varnosti na naši celini.
V skladu s predlogom, ki ga je junija podala Irska in so ga odobrile vse države članice, se bo Evropski svet vrnil k vprašanju Lizbonske pogodbe. Institucionalno vprašanje, kakor lahko temu rečemo danes, je potrebno bolj kot kdaj koli in je naša osrednja skrb. Kot veste, bi predsedstvo želelo do decembra izdelati skupno pot, ki naj bi se ji sledilo. Irski predsednik vlade Brian Cowen je predsedniku Evropskega sveta potrdil, da bi svojim kolegom voditeljem držav in vlad predstavil študijo, ki jo je naročila irska vlada in analizira razloge za glas "proti" na referendumu in zaključke, ki bi jih bilo mogoče potegniti iz tega. Med svojim obiskom v Parizu je oznanil tudi vzpostavitev začasnega parlamentarnega odbora, katerega razprave bi prispevale k razpravam irske vlade od sedaj do novembra. 6. oktobra je minister za zunanje zadeve Michael Martin pred Odborom za ustavne zadeve potrdil, da je irska vlada odločena pripraviti konkretne predloge. Vzporedno pa predsedstvo poziva tiste, ki tega še niso storili, da zaključijo postopek ratifikacije pogodbe. Nestabilnost, ki jo trenutno doživljamo, je dodatno opravičilo, da Evropska unija dobi nov pravni in institucionalni okvir. To potrebujemo bolj kot kdajkoli prej in to potrebujemo nujno.
Evropski svet bo prav tako povabljen k sprejetju Evropskega pakta o azilu in priseljevanju, katerega besedilo je bilo predmet političnega dogovora z dne 25. septembra na Svetu za pravosodje in notranje zadeve. Ne bom ponavljal tega, kar je povedala gospa Betancourt, a to je zelo pomembno. Priseljevanje ostaja priložnost za Evropo. Evropski pakt o azilu in priseljevanju je usmerjen v dajanje novega zagona politiki o preseljevanju in je v skladu z uravnoteženim okvirom obsežnega pristopa, ki se izvaja od leta 2005, in okvirom predlogov Evropske komisije. Za prihodnost določa ambiciozne usmeritve za napredek v smeri prave skupne politike preseljevanja. Pakt zajema vse vidike upravljanja preseljevalnih tokov: ne le boj proti nezakonitemu priseljevanju in nadzor na mejah, temveč tudi nova področja kot so gospodarsko priseljevanje, usklajevanje azila in razvoj matičnih držav. To se nam zdi resnično potrebno, saj je bilo letos razširjeno schengensko območje.
Kar zadeva zunanje odnose, bo Evropski svet ocenil, ali je Rusija glede umika ruskih čet ravnala v skladu s svojimi obveznostmi iz dogovorov z dne 12. avgusta in 8. septembra, od česar je odvisno nadaljevanje stikov glede prihodnjega sporazuma o partnerstvu med Rusijo in Evropsko unijo. Odnose med EU in Rusijo bosta obsežno in podrobno ocenila Komisija in Svet v pripravah na prihodnji vrh, ki je načrtovan za 14. novembra v Nici.
Hkrati pa je Evropska unija odločena ohranjati podporo, ki jo daje svojim vzhodnim sosedam pri njihovih prizadevanjih za gospodarsko in demokratično posodobitev. V zvezi s tem obujam pomen rezultatov vrha med EU in Ukrajino, ki je potekal septembra v Parizu in označuje korak naprej v odnosih med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je brez primere.
V istem duhu bo Evropski svet pozval k krepitvi odnosov med EU in Moldavijo, ki sem jo obiskal prejšnji ponedeljek, z novim dogovorom, prilagojenim državi, ki je bolj ambiciozen kot prejšnji in ji omogoča povezanost z različnimi politikami EU - če se bodo dobro iztekle prihodnje volitve v državi. Nadalje bo Svet za splošne zadeve in zunanje odnose zadolžen za izvedbo predhodnega pregleda predlogov prihodnjega vzhodnega partnerstva, ki ga namerava Komisija predstaviti novembra.
Gospa predsednica, predsednik Komisije, gospe in gospodje, kakor vidite, mora francosko predsedstvo obravnavati številne nujne zadeve. Medtem ko je to vsekakor predsedstvo obvladovanja kriz, pa je tudi predsedstvo, ki ne sme žrtvovati svojih prednostnih nalog. Evropa ukrepa, da bi se spoprijela s sedanjimi izzivi: to je bil naslov, ki smo ga pred nekaj meseci izbrali za delovni program francoskega predsedstva. Ta ambicija je bolj kot kdaj koli prej v središču naših ukrepanj. Bolj kot kdaj koli prej bi morala voditi delo Evropskega sveta 15. in 16. oktobra.
