Ocena dublinskega sistema (nadaljevanje razprave) 
Predsednik
Povzemimo razpravo o poročilu gospe Lambert o oceni dublinskega sistema.
Inger Segelström
(SV) Gospod predsednik, to je velika sprememba teme, a če ne rešimo krize z Gruzijo, bomo v Evropi potrebovali tudi boljšo azilno in begunsko politiko.
Na začetku bi se rada zahvalila gospe Lambert za zelo izčrpno poročilo. Tudi jaz podpiram spremembe, ki sta jih pripravili gospa Roure in gospa Lefrançois. Dublinski sistem in izbiro prve države vstopa za ljudi, ki vstopajo v EU, je res treba oceniti, zlasti v zvezi s problemi, ki jih to vključuje za države, ki sprejemajo begunce. Tu mislim na sredozemske države, pa tudi na Švedsko, to je državo, ki je sprejela največje število beguncev iz Iraka. EU bi morala sprejeti večjo skupno odgovornost, drugače bo Dublinska uredba nesmiselna.
Pred enim letom je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve odšel na obisk v Sredozemlje, da bi ugotovil dejstva. Položaj je bil osupljiv! Ni se izboljšal, ko je začela Švedska pošiljati begunce in prosilce za azil nazaj v Grčijo, ki je bila nekaj časa močno obremenjena. Pozneje je skupina Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov v Evropskem parlamentu sprejela direktivo o vračanju nezakonitih priseljencev, ki vsebuje nehumana pravila, kot je deportacija po čakanju do 18 mesecev, kar je zlasti hudo za otroke. Skupna evropska azilna in begunska politika je nujna, vendar se mi zdi, da je namerjena v napačno smer in to me skrbi. Skrbi me, da ne sprejemamo otrok in jim nismo pripravljeni posvetiti več pozornosti.
Vendar je ena stvar, ki smo ji posvetili pozornost in to je današnji govor komisarja Barrota o začasnem odlogu. Kot Švedinja bi rada izkoristila priložnost, da poudarim mestno skupnost Södertälje, južno od Stockholma. Södertälje je sprejel več beguncev iz Iraka kot celotne Združene države in Kanada skupaj! Po mojem mnenju je treba Södertälje vključiti v tak poskus, o katerem je govoril komisar. Hvala.
Jacques Barrot
Podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, ta razprava je očitno zelo pomembna in je bila prekinjena, a to se zgodi. Kakor koli, tudi jaz sem prepričan, da bi bil čudovit odgovor na probleme, ki so bili omenjeni v prejšnji razpravi, če bi Evropo opremili z resnično usklajeno pravico do azila.
Rad bi na kratko povzel nekatere pripombe. Res je, da sedanji sistem ni "pošten" v tem pogledu, da prosilci za azil, odvisno od tega, v kateri državi članici se prijavijo, ne dobijo vedno enakega odgovora. Imate prav, gospa, ko poudarjate, da so nekatere države veliko bolj odprte in velikodušne kot druge. Zato potrebujemo to uskladitev. Razmisliti bi morali tudi o številnih vprašanjih, ki so zaskrbljujoča, na primer o problemu mladoletnikov brez spremstva. Preučiti moramo tudi problem pridržanja prosilcev za azil in, jasno, to moramo storiti v okviru pregleda teh besedil, ni nujno, da se oddaljimo od dublinskega sistema, vendar moramo izpopolniti ta evropski odziv na prosilce za azil.
Ostati moramo zvesti evropski tradiciji demokratične in humane dobrodošlice. Zato, gospod predsednik, gospe in gospodje, se nam zdi ta razprava izjemno uporabna. Vsekakor nam daje gradivo za razmišljanje in seveda se bom vrnil v Parlament, da predstavim besedila, ki jih bomo zdaj pripravili v smislu odličnih ugotovitev, ki so se pokazale v tej razpravi.
Zato se moram toplo zahvaliti Parlamentu in vam, gospod predsednik, in upam, da se bom do konca leta lahko vrnil z osnutkom besedil, ki nam bodo omogočila znatno izboljšanje stanja glede pravice do azila v Evropi.
Predsednik
Rad bi se še enkrat opravičil komisarju za prekinitev razprave. Na žalost so bile prednostne naloge postavljene tako, da smo bili dolžni spremeniti normalni postopek in prekiniti to razpravo.
Jean Lambert
poročevalka. - Gospod predsednik, tudi jaz bi se zelo rada zahvalila komisarju za to, kar je pravkar povedal, in za njegova zagotovila. Mislim, da je iz tega, kar je bilo povedano nocoj v tem parlamentu, jasno, da je potreben ne le učinkovit, temveč tudi visokokakovosten sistem, ki temelji na skupni odgovornosti. Kot je rekel moj kolega, gospod Segelström, odgovornost mora biti skupna ali pa je sistem brez smisla.
Mislim, da mora tudi Svet slišati to sporočilo zelo, zelo jasno, kajti oni v Svetu so vlade, odgovorne za izpolnitev svojih obveznosti. Res je, da so nekatere države članice, na primer Švedska, zelo dobro izpolnjevale svoje obveznosti. Druge jih niso. To pomeni, da postanejo ukrepi, ki jih lahko Komisija v tem podpre (na primer, uporaba UNHCR in zamisel o Uradu za azilno podporo) zelo pomembni, pod pogojem, da imajo ustrezne vire. Tudi to je nekaj, o čemer menim, da moramo razmisliti vsi, ki smo vključeni v proračunski sistem.
Vendar bi rekla v imenu kolega, gospoda Busuttila, da smo nekateri od nas še vedno prepričani, da so pritiski na nekatere države članice bolj začasni kot sistematični in da morajo biti zato naši odzivi morda bolj sistematični, razen seveda, če predvidevamo hitro spremembo svetovnega položaja, ki bi imela potem učinek begunskih tokov. Torej, še enkrat hvala komisarju in kolegom za njihove tople besede. Videli bomo, kaj lahko naredimo, da prenesemo sporočilo Svetu in z veseljem pričakujemo predloge, ki bodo prišli iz Komisije letos pozneje.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek.
