Přerušení letecké dopravy v Evropě (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem programu je prohlášení Rady a Komise o přerušení letecké dopravy v Evropě.
Jak všichni víme, výkonné orgány evropských orgánů musí učinit rozhodnutí pro několik příštích dnů. To bude samozřejmě úkolem Komise a Rady ministrů. Jak je nám známo, Komise a Rada na tom pracuje už aspoň od neděle, ale my jako poslanci Evropského parlamentu máme také vlastní úkoly. Ty se týkají dlouhodobých odpovědí na současnou krizi. Budeme chtít, aby do tohoto procesu byly zapojeny naše výbory. Musíme také přemýšlet o tom, jak budeme na současnou situaci reagovat na dílčím zasedání v Bruselu. Možná budeme reagovat usnesením. Hovořím o různých způsobech reakce. Chtěl bych vás všechny požádat, abyste ve svých projevech věnovali pozornost také otázce, jak může Parlament přispět k řešení současných problémů. Jedná se především o problémy našich občanů, obyvatel Evropy. Máme samozřejmě skutečný problém s tím, abychom se dostali do Štrasburku a Bruselu, ale to je náš problém a rozhodně bychom z toho neměli dělat hlavní téma. Měli bychom se připravit na diskusi o tom, jak řešit problémy Evropanů v situaci, kdy je paralyzována letecká doprava. Nejdůležitější otázkou je, co my, poslanci Evropského parlamentu, můžeme v několika příštích týdnech udělat pro zlepšení situace. Protože však největší odpovědnost v prvních hodinách a dnech spočívá na výkonných orgánech, chtěl bych poděkovat zástupcům Rady i Komise, že jsou tu s námi.
Diego López Garrido
Pane předsedo, jak všichni víme, letecká doprava má naprosto strategický charakter. Dotýká se široké veřejnosti, každodenního života obyvatel a jejich práva na svobodný pohyb - což je základní právo - a nepochybně má rozhodující vliv na ekonomické aktivity.
Když existují problémy v letecké dopravě, když dochází k narušením dopravy, která postihují více než jednu zemi, strategický charakter letecké dopravy se stává dokonce ještě více zřejmým a škody jsou větší.
Když se taková situace - jako tato - dotýká většiny členských států Evropské unie, stává se velmi vážným problémem, skutečně krizí. Samozřejmě se jedná o neočekávanou a nepředvídatelnou krizi, se kterou se musíme vhodným způsobem vypořádat. Navíc je tu ten paradox, že jde o záležitost, pro kterou Evropská unie jako taková nemá mnoho kompetencí - vlastně jich má méně než v ostatních záležitostech -, ale přesto musí reagovat, musí jednat.
V této krizi letecké dopravy v Evropě vyvstávají současně dvě okolnosti: maximální míra závažnosti - krize je velmi vážná -, ale také nízká úroveň právních kompetencí Evropské unie působit v této oblasti. Proto se jedná o situaci, ve které není snadné jednat z perspektivy Evropské unie. Navzdory tomu jednáme a reagujeme.
To mne přivádí k druhé části mého prohlášení: jaká opatření byla tomto případě přijata. Především členské státy, správy letišť, použily existující protokol, přičemž vzaly v úvahu mapu ukazující vliv vulkanického popele vypracovaný Poradenským centrem pro vulkanický popel v Londýně. Na základě vědeckého posouzení se usoudilo, že vzdušný prostor by měl být automaticky omezen pro lety. To byla první uskutečněná věc, přičemž se postupovalo s maximální opatrností a bezpečností a minimálním rizikem, a to na základě prvního přípěvku Eurocontrolu, který zase vycházel ze stanoviska Poradenského centra pro vulkanický popel v Londýně, které bylo založeno před několika roky.
Tato situace však samozřejmě zjevně přesahuje hranice členských států, a proto jsou Evropská unie a její orgány od samého počátku připraveny pracovat na jejím řešení. Konkrétněji řečeno, v minulých dnech se konala řada jednání o technických otázkách, která přinesla politické rozhodnutí, jež včera přijali ministři dopravy.
Během víkendu Rada, španělské předsednictví, Komise - zejména komisař Kallas, kterému děkuji za jeho ochotu a tvrdou práci během tohoto období - a Eurocontrol pracovali na přípravě mnohem přesnější, mnohem vhodnější reakce na to, co se již stává déle trvající krizí, která začíná mít velmi vážné důsledky pro celou Evropskou unii i další země.
Práce několika posledních dní vyústila v doporučení Eurocontrolu, které bylo jednomyslně přijato, nejprve na jednání, kterého se včera v Bruselu zúčastnili zástupci Eurocontrolu, Komise, Rady, správ letišť, organizací provozující leteckou dopravu a všech zainteresovaných sektorů. Podle něj je třeba, aby Eurocontrol ode dneška ustanovil tři zóny postižené vulkánem. První zóna by měla být pásmem s největší hustotou popela, ve kterém bude platit absolutní omezení, absolutní zákaz letů; druhá zóna by měla být pásmem, ve kterém se naopak nevyskytuje vůbec žádný popel, a proto zde nebudou lety vůbec omezeny; a třetí bude prostřední zóna, ve které je nízká hustota popela, takže je možné létat bez rizika. Vnitrostátní orgány budou počínaje dnešním dnem muset tuto zónu kontrolovat, a to koordinovaně a na základě dat, která Eurocontrol každodenně a nepřetržitě dodává, každých šest hodin, aby mohly rozhodnout, zda je třeba vytvořit vzdušné koridory nebo zóny, ve kterých budou povoleny lety.
Toto technické doporučení, které navrhl a předložil Eurocontrol, včera jednomyslně přijalo 27 vlád Evropské unie, což mu dává evropské zaměření a evropský přístup k aktuálně potřebným opatřením. Jinými slovy, Evropská unie činí rozhodnutí a navrhuje, aby členské státy jednaly určitým způsobem. V této věci se evropské vlády a Komise jednomyslně shodly, že budou postupovat podle návrhu, který vypracoval Eurocontrol.
Prioritou tedy zůstává bezpečnost. V tomto ohledu neexistuje žádný prostor ke kompromisům, jak prohlásil pan komisař Kallas - řekl to tento víkend -, a proto existuje oblast, ve které platí zákaz, dohoda o absolutním zákazu letů. Mnohem přesnější představu o reálném riziku získáme ze všech dat, která bude zpracovávat Eurocontrol, dat nejen z Londýna, ale také z testů, které provádějí zkušební letadla bez cestujících, a také z dat vnitrostátních orgánů, od výrobců součástí leteckých motorů a od Evropské agentury pro bezpečnost letectví v Kolíně. Všechny tyto údaje budou zohledňovány při stanovení zón, které včera schválili ministři dopravy na mimořádném zasedání Rady svolaném španělským předsednictvím.
Jedná se tedy o vyvíjející se, dynamičtější a mnohem přesnější model, než jaký byl dosud používán. Vychází především z vědeckých údajů, dále z odborného rozhodnutí Eurocontrolu a konečně z rozhodnutí členských států o prostřední zóně, jejíž kontrolu musí tyto státy společně koordinovat.
Následně, pane předsedo, Rada ministrů dopravy včera přijala velmi jasné stanovisko, které říká členským státům, že by měly udělat všechno, co je v jejich silách, aby veřejnosti v maximální míře zpřístupnily alternativní prostředky dopravy, aby se vyřešila velmi obtížná situace ohrožující mobilitu evropských občanů a dalších obyvatel. Ministři se zabývali také velmi významnými ekonomickými dopady této situace - jak vysvětlí pan komisař Kallas - a vytvořili pracovní skupinu, kterou vede místopředseda Komise pan komisař Kallas, komisař Almunia a komisař Rehn a která příští týden předloží zprávu o ekonomických aspektech. A konečně, co nejdříve se bude konat další zasedání Rady ministrů dopravy, na němž budou všechny tyto otázky projednány.
Takže, pane předsedo, bylo přijato rozhodnutí, které všemu, co se děje, dává evropský rozměr a přináší koordinovaný evropský přístup vycházející z bezpečnosti a potřeby co nejefektivnějšího a nepřesnějšího postupu při rozhodování o letech s ohledem na ochranu práv občanů. Jsem velmi potěšen, pane předsedo, pane Buzku, že Evropský parlament navrhl podrobnou rozpravu o této otázce. To, že se tato rozprava koná, znamená, že zcela zřejmě dokážete okamžitě a pohotově reagovat - jak to má být u Parlamentu, který zastupuje občany Evropy -, a že dokážete z dlouhodobější perspektivy zvažovat, jaká opatření je třeba přijmout v reakci na tuto zcela nepředvídatelnou, zcela novou krizi, která má mimořádné a velmi vážné dopady na život evropských občanů.
Předseda
Chtěl bych ujistit Radu ministrů a španělské předsednictví - informujte je prosím o tom -, že Evropský parlament je v každém okamžiku připraven ke spolupráci a že jsme otevřeni debatě o těchto záležitostech ve výboru. Jsme připraveni přijímat zástupce Evropské komise a Rady a diskutovat o těchto problémech. Chceme se zapojit do jejich řešení. Pocházíme z různých regionů Evropské unie, kde jsme byli zvoleni v přímých volbách, a jsme zodpovědní za obyvatele Unie, takže naše angažovanost je nezbytná. Jsme na ni připraveni. Samozřejmě můžeme dělat pouze to, co může dělat legislativní orgán. Nemůžeme přijímat exekutivní rozhodnutí, ale chceme pomáhat Komisi i Radě. Jsme vůči tomu otevření. Proto se také koná tato rozprava.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Pane předsedo, jsem velmi rád, že mohu předložit Parlamentu zprávu o opatřeních, která přijala Komise ohledně dopadů krize v evropské letecké dopravě, kterou způsobila erupce vulkánu Eyjafjallajökull. Parlament má informace, že bylo zrušeno 84 000 letů, což postihlo mnoho cestujících.
Jak je vám známo, Eurocontrol z naší iniciativy svolal na pondělní ráno telefonickou konferenci a Komise se do věci aktivně zapojila včera odpoledne na mimořádném zasedání Rady ministrů dopravy. Ze zasedání Rady podle mého názoru vyplývají čtyři nejdůležitější zprávy.
Všichni ministři dopravy se vyslovili pro koordinovanou reakci Evropy na tuto krizi. Řešení na vnitrostátní úrovni nejsou pro tento typ problémů, které globálně postihují celý vzdušný prostor, dostatečně efektivní. Musím zdůraznit, že spolupráce mezi ministry dopravy je na vysoké úrovni a měli jsme několik telefonických debat, ve kterých všichni prohlásili, že jsou připraveni převzít odpovědnost a spolupracovat.
Dalším důležitým hlediskem je, že na prvním místě je bezpečnost. V otázce bezpečnosti nejsou možné žádné kompromisy. Bezpečnost je a zůstává naším nejdůležitějším zájmem. Musíme zajistit nejvyšší bezpečnostní standardy pro naše občany.
Třetí základní myšlenkou je, že se ministři dohodli na postupném a koordinovaném otevírání evropského vzdušného prostoru při plném zajištění bezpečnosti. Tento postup dnes ráno v 8:00 zahájil Eurocontrol. Na základě stupně znečištění ovzduší bylo rozhodnuto vytvořit tři zóny. První z těchto zón je lokalizovaná kolem středu emisí, kde bude zachován úplný zákaz letů, protože není možné zaručit jejich bezpečnost.
Ve druhé zóně nebude v zásadě nutné zastavit letecký provoz, i když je zde ještě přítomný popel. Tuto zónu bude nutné potvrdit a o leteckém provozu koordinovaně rozhodnou orgány členských států.
Třetí zóna není popelem zasažena, takže zde nebudou omezeny žádné lety. Eurocontrol každých šest hodin poskytuje vnitrostátním orgánům mapy s příslušnými údaji.
Začtvrté, prostřednictvím těchto opatření konec konců předjímáme provádění programu Jednotné evropské nebe, zejména funkce řízení sítě. Vím, že po úspěšném přijetí příslušného balíčku návrhů v minulém roce mohu spoléhat na silnou podporu Parlamentu.
Jak je vám známo a jak se zmínil pan ministr, byla vytvořena pracovní skupina - skupina komisařů -, která bude jednat o otázkách státní podpory. Včera jsem hovořil se zástupci aerolinií a ti prohlásili, že prostě ještě nejsou připraveni vyhodnotit své ztráty. Hlavní otázkou týkající se všech ekonomických důsledků je obnovení letů. Model pro obnovení letů je nejdůležitější věcí. V otázce státní pomoci a jakýchkoliv dalších opatření na pomoc sektoru letecké dopravy bychom neměli panikařit.
Další důležitou otázkou jsou práva cestujících a my musíme jejich práva prosazovat. Pravidla jsou dobrá. Každý souhlasí s tím, že pravidla jsou dobrá. Otázkou je jejich vymáhání, které je v rukou členských států. V této věci bychom měli vytrvat a přijít s nějakými plány, jak lépe prosazovat pravidla.
Nyní bych chtěl komentovat to, co považuji za úmyslné pokusy věci zamlžovat - kdo by měl co dělat, kdo co udělal a jaké existují modely. Je jasné, že se v některých zemích blíží volby a tak dále, ale po erupci vulkánu všechna přijatá rozhodnutí vycházela z existujících a schválených modelů, jak řešit situaci tohoto typu.
Tento model je mezivládní a vzdušný prostor spadá do vnitrostátní kompetence. Není to Komise, kdo vydává příkazy - existují pravidla, která se vztahují na národní systémy, a náš model, opakuji, vychází z existujících informací a existujících hodnocení. Na tomto modelu není nic špatného. Začali jsme o něm debatovat včera. Říkat, že evropský model selhal, je zcela chybné. Toto byla a je mimořádná událost. Erupce takového vulkánu a neočekávané rozšíření mračen popela je něco, co se stává ve světě velmi zřídka - není to jako sníh nebo něco podobného, co se objevuje často.
O víkendu již bylo jasné, že situace se mění na něco velmi výjimečného, a přes víkend jsme několikrát jednali o přístupu k této otázce. Říkat, že ministři dopravy měli okamžitě zasáhnout, je v naprostém rozporu s naším chápáním organizace evropských záležitostí. Rozhodnutí tohoto typu je v rukou nezávislých odborníků a nezávislých orgánů. V neděli jsem byl s spolu s panem ministrem Lópezem Garridem v kontaktu se všemi ministry dopravy větších členských států. Byli jsme připraveni převzít odpovědnost a zjistit, co bychom měli udělat pro řešení situace. Nemůže se ovšem jednat o libovolná rozhodnutí, tato rozhodnutí jsou v rukou zvláštního orgánu, který zasedal a s nímž jsme v neděli jednali. Byly to obtížné rozhovory, protože se jednalo o lidské životy.
V pondělí ráno se konalo mimořádné zasedání Eurocontrolu, na kterém byl schválen tak zvaný model "volných zón". Byli jsme velmi rádi, že s námi Eurocontrol spolupracuje. Znovu opakuji, že to vůbec nebylo v pravomoci Společenství, ale události ukázaly, že přístup na vnitrostátní úrovni je zastaralý. Nyní konečně máme silnější podnět, abychom vytvořili evropštější přístup k událostem tohoto typu a k jejich řízení. Samozřejmě musíme také vyhodnotit důsledky a výsledek.
Hlavní věcí - jak všichni, včetně aerolinií, uvedli - je, že je velmi důležité obnovit lety. Co se týká cestujících, nejdůležitější je dostat lidi zpátky domů nebo do jejich destinací. To byla klíčová otázka, která se včera řešila.
Abych to shrnul, intenzivně spolupracujeme s Radou a Eurocontrolem na monitorování situace a v případě potřeby přijmeme nová rozhodnutí. Nyní přijatý model je naprosto vhodný pro obnovení naprosté většiny letů.
Corien Wortmann-Kool
jménem skupiny PPE. - (NL) Pane předsedo, děkuji Komisi a Radě za informace, které nám podaly o krizi v evropské letecké dopravě. Během několika posledních dnů se jasně ukázalo, že bez letecké dopravy se do obtíží dostává nejen náš Parlament, ale obrovským problémům čelí také naše evropská součinnost a ekonomika. Proto je důležité, že dnes vedeme v Parlamentu tuto mimořádnou rozpravu. Cestující zůstali na letištích, aerolinie, cestovní ruch a společnosti, které závisí na letecké dopravě, byly silně postiženy, a to všechno přichází na vrcholu ekonomické krize.
Prvořadá je bezpečnost - aby nedošlo k nedorozumění. Cestující musí být přepraveni bezpečně, ale je jasné, že nejsme na tuto výjimečnou situaci dostatečně připraveni. Uzavření vzdušného prostoru první den bylo rychlou reakcí na problém, se kterým jsme dosud v Evropě neměli zkušenosti, na mračna vulkanického popela. Ale co se událo v následujících dnech? Počítačové modely ukázaly, že bychom neměli létat, nicméně zkušební lety probíhaly bez jakýchkoliv problémů. Dovolte, abych to znovu zopakovala, že i když bezpečnost musí být samozřejmě na prvním místě: je důležité, abychom znovu otevřeli evropský vzdušný prostor na základě faktických údajů a správných předpokladů. Je nezbytné, abychom více pracovali na základě specifických okolností. Je dobré, že včera byly podniknuty první kroky, a na těch musíme rychle stavět. Musíme přijmout rozhodná opatření. Bezpečnost je na prvním místě, ale musíme se také ubezpečit, že můžeme velmi brzy znovu začít používat bezpečné zóny.
Kromě toho potřebujeme strukturální opatření. Jednotné evropské nebe, které vzbudilo mezi členskými státy tolik odporu, je něco, co by nám mohlo pomoci zefektivnit leteckou dopravu.
Aerolinie utrpěly obrovské ekonomické škody. Měly vysoké náklady, způsobené nejen omezením letecké dopravy, ale také kvůli pomoci, kterou musely poskytnout cestujícím, kteří uvázli na letištích. Pojišťovací společnosti neposkytují žádné krytí a je sporné, zda můžeme ospravedlnit, aby všechny náklady dopadly na ramena aerolinií. Proto vás žádám, abyste prozkoumali rozsah utrpěných škod a posoudili, jaké náhrady by měli být případně poskytnuty. Uvedu příklad: náklady, které nesly aerolinie na základě evropské směrnice o právech cestujících, a jaká pomoc pro případ katastrofy by měla být vyplacena. Není to zřejmý krok k vyjasnění, zda bychom v případě zásahu vyšší moci skutečně neměli platit škody z evropského rozpočtu?
Pane komisaři Almunio, vy jste naznačil, že byste byl nakloněn poskytnutí státní podpory, ale musím vás upozornit, že je naší povinností zabránit členským státům, aby sponzorovaly své národní šampióny. Proto je velmi důležité, abychom tyto záležitosti koordinovali na evropské úrovni. Jde nejen o rámec pro státní podporu, ale také o její efektivní poskytování. Žádám vás, abyste se o toto postaral..
Martin Schulz
Pane předsedo, dámy a pánové, domnívám se, že tato krize má lidský rozměr, o kterém budeme určitě ještě dnes muset projednat. Mnoho lidí, desítky tisíc, uvázlo na celém světě na letištích a čekají na návrat domů. Myslím, že bychom dnes ráno měli na tyto lidi myslet. Skoro všichni z nás, mnoho poslanců tohoto Parlamentu, měli v minulých týdnech podobné zkušenosti. Jsme privilegovanými poslanci Evropského parlamentu, kteří mohou používat dostupnou dopravní infrastrukturu. Ovšem mnozí lidé jsou uvězněni ve vzdálených koutech světa. Nemohou odletět a dostat se zpátky do zaměstnání, jejich děti nemohou jít do školy, protože se nemohou vrátit z prázdnin, a zůstali bez ubytování a jakýchkoliv finančních prostředků. Chtěl bych toto dopoledne znovu vyjádřit svoji účast s těmito lidmi. Doufám, že je bude možné rychle dostat domů.
Letecké společnosti jsou životně důležitou součástí našeho dopravního systému, nejen pro cestující, ale také pro přepravu zboží. Finanční ztráty způsobené tímto sopečným výbuchem jsou podstatně větší než ztráty, které přinesly události z 11. září 2001. Proto vyzývám Komisi, aby zaujala flexibilní přístup k povolování státní pomoci ohroženým leteckým společnostem, pokud je třeba skutečně poskytnout pomoc tohoto druhu.
Konečně si musíme být vědomi toho, že letecká doprava je součástí velmi zranitelné infrastruktury, kterou máme v Evropě. Pokud letecké doprava nebude dále možná, nedokážeme její výpadek dostatečně kompenzovat. Proto se domnívám, že projekt, který jsme zahájili před 20 lety, rozšíření transevropských sítí, a zejména rozšíření železniční dopravy, je spolehlivou a významnou alternativou, a jak nyní vidíme, je alternativou, která je nezbytná pro naše ekonomické přežití. Je důležité, abychom nyní tuto skutečnost opět vzali na vědomí.
Můj kolega pan El Khadraoui se bude touto otázkou zabývat podrobněji, ale chtěl bych říci jen jednu věc. Dosud se nám nepodařilo zajistit interoperabilitu vlakových spojení mezi různými zeměmi. Německý intercity express nedokáže odvézt německé občany ze Španělska, a stejně tak francouzský vysokorychlostní vlak nemůže jet až do Budapešti. To znamená, že dosud nejsme v takové situaci, které bychom měli dosáhnout. Ačkoliv jsme v Parlamentu přijali příslušná usnesení, jsem toho názoru, že nepotřebujeme tyto náhlé, periodicky se opakující návaly aktivity. Místo toho musíme přijmout udržitelný, trvalý přístup a uvést tyto nové koncepty do života.
Gesine Meissner
Pane předsedo, pane Kallasi, pane Lópezi Garrido, v tomto případě jsme viděli, že příroda je skutečně mocnější než jakékoliv nám dostupné technologie. Do určité míry se nám dostalo poučení. Ovšem současně je důležité připomenout, že tato situace nám ukázala, že jsme v Evropě neudělali tak velký pokrok, jakého jsme měli dosáhnout.
Dvacet let mluvíme o vnitřním trhu v dopravě a o jednotném evropském nebi. To by samozřejmě sopečnému výbuchu nezabránilo, ale možná by nám to umožnilo jednat efektivněji a rychleji.
Dlouho se domáháme jednotného evropského nebe koordinovaného Eurocontrolem, ale to dosud neexistuje. Stejně tak, a zde mířím stejným směrem jako pan Schulz, jsme dosud nezajistili interoperabilitu v železniční síti. Stále ještě není možné si koupit lístek na vlak, který vám umožní přejet ze severní Evropy na jih, cestovat skutečně přes celý kontinent. Také v tomto případě se jasně ukazuje, že toho máme spoustu na papíře a prodiskutovali jsme mnoho otázek, ale ve skutečnosti mnohé potřebné ještě nebyly provedeny.
Je zřejmé, že reakce v Evropě byla z hlediska občanů neuspokojivá. Situace byla samozřejmě obtížná a samozřejmě nebylo možné, aby ministři z jednotlivých zemí otevřeli vzdušný prostor, když z institutu v Londýně přicházela varování, že lety nejsou bezpečné. Současně bylo neuspokojivé, že nebyla provedena žádná skutečná měření, například za použití balónů, ale všichni pracovali se statistickými extrapolacemi. Mnozí občané Evropy tím byli roztrpčeni. Postoj leteckých společností je také pochopitelný. Utrpěly finanční ztráty a preferovaly by rychlejší reakci.
Letecké společnosti utrpěly finanční ztráty a samozřejmě je velmi důležité, aby se cestující mohli co nejdříve vrátit domů. Musíme chránit jejich práva. Pro práva cestujících v Evropě je ovšem důležité, aby pro ně byla dostupná doprava a měli možnost cestovat. Z tohoto důvodu se domnívám, že je nezbytné, aby náš dopravní systém v Evropě měl fungující letecké společnosti a další dopravní alternativy, které mohou cestující využít. To znamená, že je nezbytné, abychom podrobněji zvážili, jak bychom se měli s touto situací vypořádat, jak můžeme poskytnout podporu leteckým společnostem během krize, kterou již nyní prochází dopravní sektor, a jak můžeme udržet a zaručit mobilitu občanů Evropy, což je hlavní úkol.
Co se týká náhrady škod, nemá smysl se zabývat sopkou, protože to, jak již víme, nikam nevede. Příroda má své vlastní zákony, ale musíme se snažit na ně reagovat v zájmu občanů Evropy. Proto si myslím, že je velmi dobře, že je vytvářena pracovní skupina, které předsedá pan Kallas. To je velmi důležité a budeme pokračovat v diskusi, jak z této krize vyvodit závěry pro budoucnost.
Michael Cramer
Pane předsedo, dámy a pánové, za posledních šest dní došlo v Evropě k zásadní změně mobility. Rozhodujícím faktorem v tomto případě nebyla vážná nehoda, opatření pro boj se změnami klimatu nebo vysoká cena leteckého paliva. V tomto případě hrála rozhodující roli sama příroda.
Islandská sopka zase jednou ukázala lidstvu skutečnou sílu přírody. Musíme se z toho poučit do budoucna. Lidská rasa není všemocná a nikdy nebude. Je správné, že reakce na tento sopečný výbuch přišla z Evropy. Protože sopečný popílek může způsobit výpadek leteckých motorů a může také zhoršit viditelnost z oken letadla, Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu zaujala odpovědný přístup a jako nejvyšší prioritu stanovila bezpečnost cestujících.
Jménem skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance bych chtěl vyjádřit upřímné poděkování také Eurocontrolu, ministrům dopravy, kteří Eurocontrol podpořili, a zejména německému ministru dopravy panu Peteru Ramsauerovi. Měli bychom také podpořit německou unii pilotů, Cockpit, která se zachovala odpovědněji než management leteckých společností a odmítla létat podle pravidel pro let za viditelnosti v evropském vzdušném prostoru, protože se domnívá, že by to bylo nezodpovědné. Buď je vzdušný prostor bezpečný, nebo není. Nakonec nezáleží na tom, podle jakých pravidel letadla létají nebo podle jakých pravidel se zřítí.
Proto Zelení co nejrozhodněji odsuzují přístup leteckých společností, které chtěly dát přednost zisku před bezpečností. Vyzýváme k tomu, aby byl evropský vzdušný prostor znovu otevřen, teprve až nebude hrozit naprosto žádné riziko. Vyzýváme všechny politiky, aby nepodlehli tlaku leteckých společností a nepřenesli odpovědnost za bezpečnost například na piloty.
V posledních několika dnech si bolestně uvědomujeme nedostatky vnitrostátních a evropských dopravních politik v minulém desetiletí, které zanedbaly a v mnohých případech stále ještě zanedbávají železniční systém. Tyto politiky se zaměřovaly výhradně na leteckou dopravu. Letecké společnosti v Evropě každý rok dostávají od daňových poplatníků 14 miliard EUR, protože kerosin, na rozdíl od paliv používaných v železniční dopravě, nepodléhá zdanění. To dává dočasným ztrátám příjmů leteckých společností určitou perspektivu.
Ovšem z toho všeho musíme vyvodit jediný závěr. Železnice jsou nejen nejbezpečnějším dopravním prostředkem; jsou nezbytné pro zajištění mobility a zastavení změn klimatu. Proto bych chtěl poděkovat všem železničním společnostem v Evropě, které pomohly dostat cestující do místa určení.
Sopečný výbuch na Islandu by měl být pro všechny z nás varováním. To, co nyní zažíváme, je realitou pro budoucí podobu dopravy. Budoucnost dopravy však bude úspěšná, jen když nebudeme muset přijímat nezbytná opatření přes noc. Z tohoto důvodu vyzýváme všechny členské státy Evropské unie, aby změnily priority vnitrostátní a mezinárodní dopravní politiky. Prioritu musí dostat železniční doprava, nejen slovy, ale také skutky ve finanční oblasti, abychom nemuseli zažívat podobné situace jako tato.
Peter van Dalen
Pane předsedo, opět jsme svědky toho, jak velký vliv může mít počasí a klima na dopravu. Na Islandu dojde k výbuchu nepříliš velké sopky a letecká doprava v mnoha částech Evropy se na několik dní zastaví. Myslím, že je jen správné, že se nám dnes podařilo alespoň částečně obnovit lety. Myslím také, že jsme k tomu byli oprávněni a mohli jsme to udělat, protože zkušební lety ukázaly, že je možné létat, i když samozřejmě jen při udržení stávající dobré viditelnosti.
Současně se domnívám, že jsem byli příliš nekompromisní, když jsme najednou zastavili veškerou leteckou dopravu. Byli jsme příliš ukvapení, když jsme současnou situaci srovnávali s letem KLM, který v roce 1989 nad Aljaškou pohltil sopečný prach z Mount Redoubt, a příliš ukvapení, když jsme poukazovali na let British Airways, který se dostal do mračna sopečného prachu nad Indonésií v roce 1982. Nezapomínejte, že oba tyto lety se ocitly zcela uprostřed prachu z vulkánů, které začaly soptit teprve krátce před letem a nacházely se poměrně blízko. Hustota a žár prachových částic byly v těchto případech na úrovni nesrovnatelné se současnou situací.
Proto souhlasím s přístupem, který bere v úvahu rozdíly v koncentraci sopečného prachu. Pokud zachováme tento přístup - což, jak se zdá, děláme - potom je jen správné, abychom znovu otevřeli části vzdušného prostoru, jistě jen v určitých koridorech a v určité výšce. Toto otevření vzdušného prostoru, myslím, nutně potřebujeme, protože popílek z Islandu finančně vyčerpává naše letecké společnosti. Z možnosti, že by několik leteckých společností, které se potýkají s potížemi, mohlo během této krize zkrachovat, příliš mnoho obav nemám. Nemůžeme ovšem dovolit, aby se zhroutily velké a renomované letecké společnosti, které dávají na první místo bezpečnost. V sázce je příliš mnoho finančních prostředků a pracovních míst.
Kromě toho musíme pracovat s realistickým přístupem, který bere v úvahu koncentraci prachových částic. Je správné, že by dnes měly být znovu otevřeny některé části vzdušného prostoru. Tento pragmatický přístup bychom měli uplatňovat také v budoucnosti, abychom našli rozumnou, a přitom odpovědnou rovnováhu mezi bezpečností a ekonomikou.
Lothar Bisky
Pane předsedo, rozhodnutí orgánů, které zajišťují bezpečnost letecké dopravy, neohrozit bezpečnost cestujících bylo naprosto správné, i když to znamenalo uzavření evropského vzdušného prostoru na několik dní a vyžádalo si finanční ztráty leteckých společností. Podle mého názor je neodpovědné, když letecké společnosti žádají piloty, aby létali na vlastní riziko. Co v tomto případě vlastně znamená "na vlastní riziko"?
Vítám skutečnost, že Komise zvažuje povolení mimořádné státní podpory pro letecké společnosti, které by se jinak v důsledku současné situace dostaly do vážných finančních problémů. Později budeme mluvit o zaměstnanosti v Evropské unii. Pokud EU a členské státy mohou alespoň trochu pomoci zabránit tomu, aby se situace dokonce ještě zhoršila, je podpora správnou věcí. Ovšem na oplátku za poskytnutí státní podpory se musí letecké společnosti zavázat, že nebudou propouštět zaměstnance ani snižovat platy. Musí také zaručit, že nesníží dobu dovolené nebo nebudou odečítat mzdu za dny, kdy se zaměstnanci nemohli kvůli dopravní situaci dostat do práce.
Je nejvyšší čas, aby Komise prosadila společný systém pro nepřetržitý dohled nad bezpečností letového provozu. Tento systém pro dohled by měl být navržen speciálně na ochranu proti sociálnímu dumpingu. Chtěl bych všem připomenout státní podporu poskytnutou bankám, které z ní měly prospěch, ale nezaujaly odpovídající sociální přístup. Konkurence a honba za ziskem nesmí dostat přednost před bezpečností lidských životů.
Francesco Enrico Speroni
Pane předsedo, dámy a pánové, podle mého názoru byla situace způsobená sopkou řešena pomalu a neefektivně. První skutečné pracovní jednání se konalo včera, v pondělí: vulkán začal soptit ve čtvrtek ráno; takže dosáhnout akceschopného rozhodnutí trvalo čtyři dny.
Je pravda, že některá omezení snad byla nepřiměřená, zejména co se týká bezpečnosti. Proč ale byly zakázány lety v Belgii, když mrak byl v Norsku? Proč byly zakázány lety jednomotorových pístových letadel ve výšce 500 metrů, když popílek byl ve výšce 8 000 metrů?
Snad bylo použito pravidlo, které my letci známe léta, a sice že létání je nejbezpečnější, když pilot je v baru a letadlo v hangáru. To ovšem není způsob, jak řešit mimořádné situace, takže si myslím, že z vzhledem k povinnosti zaručit bezpečnost cestujících a posádky bylo přijetí těchto opatření správné, ale opatření byla přijata dlouho po vzniku situace.
Proto pro budoucnost bude třeba v první řadě vzít v úvahu bezpečnostní požadavky, ale také požadavky, které přesně řeší otázku bezpečnosti, a nezaměřují se pouze na zákaz letů bez výběru, ale na opatření, která odrážejí reálnou situaci, nikoliv pouze statistické hodnocení, tak abychom v zájmu sektoru, který je životně důležitý pro celé hospodářství, mohli zabránit negativním hospodářským následkům a dopadům, kterých jsme byli svědky po útoku z 11. září 2001, nejen pro sektor letecké dopravy, ale hospodářství jako celek.
Proto vyzývám k rychlé akci, seriózním opatřením a opatřením přijímaným na základě plné znalosti faktů.
Angelika Werthmann
(DE) Pane předsedo, dámy a pánové, bezpečnost má přednost před všemi ostatními faktory. Nemůžeme riskovat, že letadlu plnému cestujících selžou motory a v důsledku toho možná spadne do obydlené oblasti. Chtěla bych všem připomenout letadlo British Airways, které v roce 1982 prolétalo mračnem popílku při cestě na Nový Zéland, a zejména vážnou nehodu, kterou měl v roce 1989 Boeing 747 společnosti KLM, který prolétal hustým mrakem sopečného popílku. Obě letadla jen o vlásek unikla katastrofě.
Lidský život má nevyčíslitelnou hodnotu. Vítám rozhodnutí uzavřít během této krize vzdušný prostor, a zajistit tak, aby piloti nemuseli přebírat odpovědnost za cestující svěřené do jejich péče. Byly provedeny zkušební lety a měření, ale jenom do určité výšky a podle pravidel pro let za viditelnosti. Tyto lety nepřinesly žádné skutečné analýzy ani podstatné výsledky.
Další připomínku, kterou mám k letům podle pravidel pro let za viditelnosti, se týká případu letadla KLM, kdy mrak popílku nebyl viditelný. Příroda nás učí respektu a současně nám ukazuje limity globalizace. Všichni si velmi dobře uvědomujeme závažné finanční důsledky. Ovšem lidský život má daleko větší cenu než zboží. Proto když vezmeme v úvahu případy, které jsem uvedla, chtěla bych vyzvat k co největší míře odpovědnosti a opatrnosti, také pokud jde o rozdělení vzdušného prostoru do tří zón.
Mathieu Grosch
(DE) Pane předsedo, pane Lópezi Garrido, pane Kallasi, tento zákaz letů nás vrací k rozsáhlé rozpravě o bezpečnosti, která často proběhla v Parlamentu a ve které jsme konstatovali, že my, tím mám na mysli Parlament a věřím, že také Komisi, bychom mohli a měli zavést v této oblasti regulaci na evropské úrovni, pokud by členské státy k tomu byly ochotné. Často jsme vedli tuto rozpravu nejen v souvislosti s leteckou dopravou, ale také v souvislosti se železnicemi a dalšími oblastmi. Proto bychom dnes měli položit tuto otázku orgánům, které jsou na ni schopné odpovědět: zaprvé, leteckým úřadům v příslušných zemích a samozřejmě také organizaci odpovědné za koordinaci na evropské úrovni. Tato koordinace funguje výjimečně dobře.
Podle mého mínění je nejvyšší prioritou bezpečnost cestujících. Finanční aspekt je méně důležitý, ačkoliv ho nemůžeme ztrácet ze zřetele. Jednotlivé země udělaly správné rozhodnutí. Doufám, že v budoucnosti bude přijímat rozhodnutí Eurocontrol a vnitrostátní orgány pro bezpečnost letectví, a nikoliv jednotlivé letecké společnosti, protože se opět setkáváme s odborníky, kteří mají různé názory. Z tohoto důvodu musíme být velmi opatrní.
Z hospodářského hlediska se samozřejmě jedná o katastrofu pro odvětví, které nyní po 11. září a hospodářské krizi trpí již třetí krizí. Proto bychom měli přijmout opatření na evropské, nikoliv na vnitrostátní úrovni, a poskytnout balíčky pomoci, které budou kompatibilní v celé Evropě a nebudou deformovat trh, jak se často stávalo v minulosti. Pomoc je potřebná, ale nejen na vnitrostátní úrovni.
Cestující jsou nyní v situaci, ve které jim stávající právní předpisy neposkytují pomoc, kterou by mohli očekávat. O tomto tématu jsme oprávněně často debatovali v Parlamentu. Ovšem předpokládám, že letecké společnosti a další postižené společnosti umožní cestujícím, aby se domáhali svých stále platných práv.
Pro mne budoucnost spočívá v jednotném evropském nebi. Chtěl bych poukázat na to, že v příštích dvou letech budeme v Evropském parlamentu o tomto tématu často diskutovat.
Saïd El Khadraoui
(NL) Pane předsedo, dámy a pánové, pane komisaři, myslím že se v této rozpravě objevují tři důležité faktory. Především poskytnutí podpory a návrat cestujících, kteří zůstali na letištích; to musí být absolutně nejvyšší prioritou pro všechny orgány na všech úrovních. V této souvislosti můžeme souhlasit s tím, že nařízení Evropské unie o právech cestujících zajistilo pro velkou většinu z nich alespoň minimální pohodlí a podporu. Ovšem v praxi - jak dobře víte - jsme samozřejmě zažili některé problémy: chaos na letištích, nedostatek informací atd. Proto podporuji, abychom zahájili šetření na evropské úrovni ve spolupráci s leteckými společnostmi a všemi dalšími zainteresovanými stranami, abychom mohli prozkoumat, jak v situacích tohoto typu můžeme pomoci.
Kromě toho bych chtěl také vyzvat k vytvoření pracovní skupiny na úrovni Komise a členských států, aby organizace návratu cestujících byla co nejefektivnější. Vím, že toto je úkolem leteckých společností, ale určitě existují lidé, kteří zůstali na vzdálených místech a kteří budou na návrat domů čekat delší dobu, i když bude znovu otevřen vzdušný prostor. Je třeba, abychom tomu věnovali pozornost.
Druhým důležitým faktorem, chcete-li, druhou kapitolou, je postup pro ustanovení zákazů letů. Dnes se děje to, že znovu slyšíme požadavky na větší míru spolupráce a koordinace na evropské úrovni a jednotné evropské nebe - něco, na což se již poukazovalo - se v budoucnosti ukáží jako užitečné. Je pravda, že Evropská unie v současné době nemá žádné pravomoci přijímat rozhodnutí ani o vzdušném prostoru členských států, ani co se týče Eurocontrolu, což velmi stěžuje přijímaní efektivních a koordinovaných rozhodnutí.
Je však také pravda, že až do včerejšího večera jsme na evropské úrovni ve skutečnosti používali poněkud konzervativní matematický model. Tento model v podstatě vychází z nejhoršího možného scénáře, což znamená, že menší množství sopečného popílku bylo označeno jako masivní mračno vyžadující zákaz letů, ke kterému také došlo. Budete asi vědět, že se v USA používá jiný model, který uplatňuje zákaz letů pouze pro oblast přímo nad sopkou a řízení rizik provozu ponechává v rukou leteckých společností. To je jiný model. Model mezi těmito dvěma extrémy, který již byl schválen - model používající tři zóny - je dobrým modelem. Podívejme se, jak v tomto modelu můžeme integrovat bezpečnost a efektivitu.
Mým třetím a posledním tématem je otázka, jak se vyrovnáme s hospodářským dopadem. Vytvoření přehledu různých možností je dobrou myšlenkou, ale potřebujeme evropský přístup. Konečně dovolte, abych dodal, že bychom neměli občany uvádět v omyl, aby si nemysleli, že budeme schopni každého odškodnit za nesnáze, do kterých se dostal. To prostě není možné.
Dirk Sterckx
(NL) Pane předsedo, především bych chtěl říci něco panu ministrovi, tedy úřadujícímu předsedovi Rady. Ne vám osobně, ale každému, kdo někdy zastával vaši funkci, a snad také některým z těch, kdo ji budou zastávat v budoucnosti. Jak jste mohli až do dneška po mnoho let blokovat evropský přístup toho druhu? Komise a Parlament znovu a znovu musely naléhat na Radu, aby se dosáhlo dohody, a i potom to vždy skončí chabým kompromisem. Jak je možné, že Rada vždy uvažuje na mezivládní a vnitrostátní, a nikoliv na evropské úrovni? Toto je jedno z poučení, které si musíme vzít z této situace. Můj kolega pan El Khadraoui již uvedl, že existuje prostor pro lepší spolupráci, ale ne pouze v souvislosti s řízením vzdušného prostoru. Také by se mohla zlepšit koordinace mezi vnitrostátními orgány, ale vy jste, pane úřadující předsedo, sám poukázal na to, že Evropská unie nemá v současné době dostatečné pravomoci, aby mohla takových zlepšení dosáhnout. Dobrá, dejte tedy konečně Evropě tyto pravomoci! Tím by se věci hodně zjednodušily.
Moje druhá připomínka se týká vědeckých informací. Máme jediné centrum v Londýně, které se specializuje pouze na určité oblasti a které spolu s Eurocontrolem rozhodlo, že na prvním místě je bezpečnost. To bylo určitě správné rozhodnutí, ale stačí to? Neměli bychom posílit evropský model soustředěním více specializací a vytvořit skutečné evropské centrum pro bezpečnost letectví? Tento vulkán ještě nepřestal soptit. Když před 200 lety naposledy došlo k výbuchu, vulkán zůstal aktivní deset let. Takže se musíme připravit na nadcházející roky. Domnívám se, že je třeba posílit evropský model a - a toto je důležité téma pro tento Parlament - musíme také zajistit, že zůstanou nedotčená práva cestujících a že státní podpora bude poskytnuta každému na stejném základě.
Isabelle Durant
(FR) Pane předsedo, přestože se dnes tisíce lidí dostaly do velkých obtíží, věřím, že tento sopečný výbuch vyzní jako skutečná výzva k činnosti: výzva, která nás nutí k přehodnocení našeho vztahu k počasí, pokud jde o dopravní sektor, a především k přehodnocení naší nadměrné závislosti na letecké dopravě, která postupně, a někdy bez našeho vědomí, nahrazuje všechny ostatní dopravní prostředky. Tento problém je dokonce ještě naléhavější vzhledem k tomu, že dnes samozřejmě nikdo nedokáže říci, zda tyto sopečné výbuchy skončí nebo jak se toto mračno popílku bude pohybovat v příštích týdnech a měsících.
To znamená, že musíme v první řadě - a v tomto podporuji Komisi i Radu - nadále dodržovat zásadu předběžné opatrnosti a bezpečnosti. Navíc mě překvapilo, že v jedné oblasti, ve farmaceutickém sektoru, byla zásada předběžné opatrnosti použita k tlaku na členské státy a na Evropu, aby vynaložily výdaje, které podle mého názoru nebyly dobře promyšlené. Dnes, jak se zdá, jiný sektor také chce zpochybňovat nebo kritizovat preventivní opatření přijatá členskými státy a Evropskou radou. Připadá mi to zvláštní. Pro předběžnou opatrnost neexistuje žádná kapesní příručka. Bezpečnost a obecný prospěch jsou prioritou.
Co se týká dalších věcí, domnívám se, že samozřejmě musíme rozvíjet železniční dopravu. To je hlavní prioritou, a jak uvedl můj kolega, je zřejmé, že v této oblasti máme vizitoho, jak by měl náš dopravní systém vypadat; jinými slovy, železniční doprava musí znovu získat trh v přepravě na kratší a střední vzdálenosti. Myslím, že je také důležitá různorodost dopravy a způsobů dopravy. Tím se, mimochodem, bude také zabývat bílá kniha, na které budeme pracovat ve výboru.
Z krátkodobého pohledu jistě považuji za prioritu dopravit občany zpět domů, poskytnout odškodnění cestujícím a možná také posoudit, co je třeba udělat pro letecké společnosti, ale velmi cíleným způsobem. Také se domnívám, že ze strukturálního hlediska musíme poskytnout daleko větší podporu videokonferencím. Videokonference zůstávají velmi okrajovým médiem a jejich význam je většinově podceňován; to platí nejen v případě Parlamentu, ale také obecněji. Domnívám se, že podpora takových metod komunikace by snížila naši závislost na letecké dopravě.
Konečně se domnívám, protože nás pan předseda vyzval k podobným iniciativám, že by Evropský parlament snad mohl přehodnotit způsob své práce a například zvážit, že bude pracovat pět dnů v týdnu po dobu dvou týdnů, místo tří nebo tři a půl dne týdně. To by také byl způsob, jak jít příkladem, co se týká organizace naší práce, jak být méně závislí na letecké dopravě, která je zcela zřejmě velmi zranitelná a podléhá, jak nám dnes ukazuje příroda, neznámým faktorům, nad kterými nemáme kontrolu.
Je to skutečně otázka přezkoumání systému jako celku a v rámci bílé knihy, ale také v Evropském parlamentu, budeme mít příležitost přehodnotit naše vlastní metody podpory jiných dopravních prostředků, i co se týká způsobu naší práce.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pane předsedající, je mi velmi líto, že jak se zdá, mnozí poslanci se před přípravou svých projevů neobrátili o radu k profesionálům - lidem, kteří strávili několik tisíc hodin řízením letadel. Mám dojem, že toto je velmi politická debata a že tu jsou činěny výpady proti Radě, zatímco Rada, pro boha živého, není odpovědná za sopky. Nepochybně je možné konstatovat, že rozhodnutí Eurocontrolu bylo příliš ukvapené, a vyjádřím to velmi důrazně, protože se všechno smíchalo dohromady. Vůbec nebyla vzata v úvahu diverzifikace vzniklé situace. Jsme odpovědní za systém trvalého řízení letového provozu a myslím, že se z těchto událostí můžeme poučit. Jsem si ovšem naprosto jistý, že rozhodnutí, která již byla přijata, byla přijata na příliš dlouhou dobu a jsem přesvědčen, že rozhodně mohla být jiná.
Jacky Hénin
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem přesvědčen, že ve chvílích, jako je tato, musíme mít slova útěchy a podpory pro všechny, kteří se stali nebo dosud jsou oběťmi narušení dopravy, stejně jako musíme mít slova podpory pro zaměstnance leteckých společností, kteří se s omezenými prostředky, které mají k dispozici, snaží reagovat na potřeby cestujících.
Nechceme se přidávat k těm, kteří hodně kritizují, ale málo navrhují řešení a ještě se snaží mít patent na pravdu, když se bouře přežene. Chtěli bychom říci, že zásada bezpečnosti cestujících musí být znovu potvrzena jako prioritní. Je lepší mít nespokojeného cestujícího, který je naživu, než cestujícího, který naneštěstí zemře na palubě.
Chtěl bych současně říci, že Evropa trpí příliš malou důvěryhodností. Lepší spolupráce a jednota by pravděpodobně znamenaly lepší komunikaci, lepší vysvětlení pro nás a větší úsilí vyhovět těm, kdo jednoduše chtěli dostat informace.
Podle našeho názoru je důležité posílit prevomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví a umožnit jí, aby se vždy spoléhala na vědecká doporučení, na základě kterých by za všech okolností mohla obhájit svá rozhodnutí. Pro budoucnost - a to již bylo řečeno, ale domnívám se, že je to třeba znovu zdůraznit - budeme muset ještě více pracovat na tom, aby se dopravní prostředky, které křižují území Evropy, vzájemně doplňovaly, a snažit se o jejich lepší propojení.
Konečně, když dovolíte, pane předsedající, aby se rozptýlilo jakékoliv možné podezření, bych chtěl navrhnout, aby v této věci byl zřízen vyšetřovací výbor Evropského parlamentu.
Anna Rosbach
(DA) Pane předsedající, mám dvě důležité poznámky. Především je politováníhodné, že Evropa je ochromena, a není tak schopna konkurence v celosvětovém měřítku, ale to platí také pro americké a asijské letecké společnosti, které nemohou přistávat v EU.
Zadruhé bych chtěla poděkovat všem zúčastněným stranám za jejich úsilí.
Zbývá rozhodnout, zda bude leteckým společnostem poskytnuta finanční náhrada. O výsledku bude rozhodnuto v rozpravách v příštích dnech. Je dobré, že jsme slyšeli, že nyní existuje třístupňový plán. Potěšilo mě to. Deník Financial Times kritizuje politiky, že "jednoduše" zastavili veškerý provoz z bezpečnostních důvodů, a navrhují, aby Evropa zavedla americkou strategii a nechala jednotlivé letecké společnosti, aby samy rozhodovaly, zda budou, nebo nebudou létat. Doufám, že v tomto Parlamentu tento model ihned odmítneme. Pro cestující by bylo katastrofální, kdyby se letecká společnost ohrožená bankrotem rozhodla létat jenom kvůli zisku.
To, co nyní potřebujeme, je strategie, která se bude dívat do budoucnosti: lepší měřicí nástroje pro sledování vzdušného prostoru a předpovídání atmosférických změn a vývoj leteckých motorů, které budou účinněji využívat palivo a budou méně náchylné k poruchám. Ovšem letadla jsou zranitelná, nejen pokud jde o teroristické útoky, ale také z hlediska extrémních povětrnostních podmínek. Letadla jsou energeticky velmi náročná a znečišťují životní prostředí. Nebude možné vyvinout nákladní nebo dopravní letadla se solárním nebo elektrickým pohonem, ale co můžeme udělat, je konečně začít používat vysokorychlostní vlaky a vybudovat přímé vysokorychlostní železniční tratě mezi všemi velkými evropskými městy. Vlaky mohou být mnohem ohleduplnější vůči životnímu prostředí než letadla a v případě dopravy do míst v rámci Evropy mohou skutečně konkurovat letecké dopravě.
Danuta Maria Hübner
Pane předsedající, dnes víme lépe než před týdnem, že obloha bez tryskových letadel s sebou nese vysoké náklady. Náklady leteckých společností překračují jejich ztracené příjmy. Postižena jsou další odvětví, ačkoliv také existují odvětví, která ze situace těží. Významná je také skutečnost, že tato nová katastrofa dopadla na již velmi křehké evropské hospodářství, které čelí potřebě fiskální konsolidace.
Chtěla bych vznést dvě otázky.
První se týká státní podpory. Nabídka státní podpory leteckým společnostem jako odškodnění za ztráty má precendens v případě pomoci poskytnuté společnosti American Airlines po 11. září. Evropská komise také nabízí zrychlené postupy pro poskytnutí státní podpory, což oceňujeme. Ale moje otázka Komisi zní, zda známe očekávanou velikost této nové zátěže pro vnitrostátní rozpočty, které trpí obrovskými schodky a zadlužením a čelí výzvě fiskální konsolidace. Je státní podpora poskytnutá z vnitrostátních rozpočtů nejlepším řešením? Zvažuje Evropská komise nějaké jiné možnosti?
Druhá otázka se týká schopnosti Evropské unie řešit krize. Dovídáme se, že během prvních několika dní neprobíhaly žádné konzultace nebo spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány v situaci, která se týkala 80 % evropského vzdušného prostoru. Mohu vás ujistit, pane komisaři, že můžete být zcela nezávislý a přitom provádět koordinaci.
Možná také brzy uslyšíme, že koordinace by nám umožnila navrhnout a realizovat nějaké lepší řešení, takže podle mého názoru toto je správný čas, kdy bychom měli pokročit v otázce krizového řízení EU. Jasně vidíme, že katastrofy, které postihují naše občany, se mohou objevit také mimo území EU v Evropském hospodářském prostoru, nebo dokonce mimo EHP. Moje otázka Komisi zní: jak Komise využije této katastrofy ke zlepšení schopnosti krizového řízení Evropské unie? Mohu vás ujistit, že my v Evropském parlamentu budeme podporovat veškeré vaše úsilí proto, aby naše krizové řízení bylo efektivnější a účinnější.
Hannes Swoboda
(DE) Pane předsedající, v posledních několika dnech jsem viděl a zažil alternativy letecké dopravy v Evropě, na jedné straně během cesty autem z Bělehradu do Vídně a potom při cestě vlakem z Vídně do Štrasburku. Ačkoliv v silniční dopravě existují problémy, silniční infrastruktura je dobře rozvinutá, dokonce i v sousedních evropských oblastech. Situace na železnicích však zůstává neuspokojivá. To není přijatelné.
Kde bychom byli dnes, kdybychom realizovali ustanovení tak zvaného Deslorsova plánu? Již bychom měli transevropské sítě a měli bychom víc vysokorychlostních tratí a vlaků. Jen po několika hodinách byly toalety ve vlaku nepoužitelné, ačkoliv to byl moderní vagón, protože spousta lidí musela několik hodin stát nebo sedět na podlaze, a vlaky tudíž byly přeplněné a kapacita sociálních zařízení nestačila.
Proto bych chtěl vyzvat pana Kallase, aby dal nový podnět k modernizaci železnic, aby se uvedlo do provozu více vysokorychlostních vlaků a vytvořily se kapacitní rezervy. Potřebujeme určitou míru rezerv. Nejen během katastrofální sopečného výbuch, ale také v zimě se ukazuje, že máme příliš málo rezerv a že nestačí se zaměřovat pouze na rentabilitu. Větší důraz musíme také klást na ubytování.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Pane předsedající, pane Lópezi Garrido, pane Kallasi, velmi vám děkuji za vysvětlení a práci, kterou jste vykonali.
Souhlasím s vámi, že prioritou je bezpečnost a že krize, která nás postihla, je komplikovaná, aleuběhlo příliš mnoho času, než jsme začali vzájemně komunikovat, protože k tomu došlo až pět dní po prvním pokusu.
Abychom však dostáli tomu, co od nás občané, evropská veřejnost, nyní očekávají, závěry této rozpravy musí být jasné, jednoduché, a navíc praktické. Je také třeba, aby přinesly okamžité výsledky, které každý může vidět.
Proto daňoví poplatníci, kteří také budou muset zaplatit za tuto krizi, mají rozhodně právo, aby jim byly zaručeny minimálně tři věci: zaprvé, větší transparentnost, co se týče rozhodnutí o uzavření letišť a vývoje situace. Na počátku krize byli informováni pozdě, což, jak se domnívám, napomohlo ke zhoršení problémů na mnoha letištích a také mnoha uživatelům přineslo větší obtíže při zařizování alternativní dopravy. Proto také potřebujeme větší transparentnost právě nyní, když byly definovány tři zóny. Chceme vědět, jak tyto zóny jsou a jak budou dále vymezeny.
Zadruhé, daňoví poplatníci mají právo, aby jim bylo zaručeno naprosté dodržování práv cestujících. Potřebujeme srozumitelnost, potřebujeme definovat, kdo je odpovědný za práva cestujících, jaký bude rozsah těchto práv a termíny pro jejich uplatnění. Souhlasím s komisařem Kallasem, že je také třeba sledovat postupy, které letecké společnosti chtějí použít, aby mohly být tyto nároky splněny.
Poslední věcí, na kterou mají právo, aby jim byla zaručena, je státní podpora pro letecké společnosti. Žádám vás, abyste jasně definovali, jak má tato státní podpora vypadat a jaká budou platit kritéria pro její poskytnutí, a abychom sledovali a kontrolovali důsledky, které by tato krize mohla mít pro pracovníky leteckých společností. Potřebujeme také zvýšit na maximální míru kontrolní opatření, aby letecké společnosti nemohly využít podobných okolností k bezdůvodným nebo nadměrným změnám pro zaměstnance.
Současná krize velmi jasně ukázala potřebu dále rozvíjet koordinaci a interoperabilitu na evropské úrovni.
Philip Bradbourn
Pane předsedající, jak již bylo řešeno, nedávné události na Islandu nemohl nikdo předvídat. Letecká doprava musí čelit velmi neočekávaným okolnostem, co se týče sopečného výbuchu a samozřejmě také všeobecného hospodářského pozadí. S ohledem na to by tak krajní opatření, jakým je uzavření celého evropského vzdušného prostoru, mělo vycházet z řádných vědeckých základů a při současné dostupné technologii bychom měli zajistit, aby narušení dopravy bylo minimální a informace byly sdělovány efektivním způsobem.
V tomto ohledu Eurocontrol a vnitrostátní orgány přispěly špatným řízením této krize k frustraci. Nepřetržité opakované odsouvání uzavření evropského vzdušného prostoru každých šest až osm hodin znamenalo, že si cestující nemohli naplánovat cestu jinými prostředky a samotné letecké společnosti čekaly na další vývoj situace. Máme k dispozici počítačové modelování a satelitní technologie, aby v takových situacích pomohly, ale i s veškerou touto technikou se zdá, že jsme skoro v situaci, kdy strkáme do vzduchu nasliněný prst, abychom zjistili, odkud fouká vítr. Alespoň veřejnost to takovým způsobem vnímá. Toto je katastrofa pro všechny zúčastněné. Potřebujeme dlouhodobou prognózu, a nikoliv bezmyšlenkovitá rozhodnutí.
Christine De Veyrac
(FR) Pane předsedající, především bych chtěla zdůraznit, že uplatnění zásady předběžné opatrnosti většinou evropských vlád, které cíleně a dočasně uzavřely svůj vzdušný prostor, bylo moudrým a prozíravým rozhodnutím.
Bezpečnost našich občanů musí dostat přednost před jakýmikoliv jinými úvahami a za těchto okolností se postoj některých leteckých společností požadujících úplné a okamžité otevření vzdušného prostoru na základě jednoho nebo dvou zkušebních letů zdá, slušně řečeno, nemorální.
Myslím, že to byl pan Hénin, který zrovna hovořil o komplementaritě dopravy, zejména co se týče železnic, a já bych chtěla využít této příležitosti a vyjádřit, jak je mi líto, že při ochromení letecké dopravy situaci ještě zhoršilo narušení železniční dopravy způsobené stávkami, které jsou za těchto okolností neodpovědné a nepochopitelné.
Abych se vrátila k našemu tématu, chtěla bych pochválit rozhodnutí Komise povolit uvolnění veřejných finančních prostředků pro letecké společnosti postižené současným narušením dopravy. V kontextu dosavadní krize je to rozhodnutí podle zdravého rozumu; tato pomoc musí ovšem být pokládaná za výjimečnou.
V této souvislosti bych chtěla, aby kritéria pro poskytnutí těchto prostředků zahrnovala vzorné chování, které musí letecké společnosti prokázat při odškodnění svých zákazníků, kteří byli postiženi zrušením letů. Rozhodně je nepřijatelné, aby některé letecké společnosti zneužívaly ustanovení o vyšší moci, aby se vyhnuly povinnosti odškodnit cestující podle nařízení (ES) č. 261/2004. Cestující jsou oběťmi současné situace a v případech, kdy jim nebylo nabídnuto žádné alternativní řešení, by také neměli nést finanční náklady.
Navíc jsou z povinnosti odškodnit cestující za nevyužité lety vyňaty cestovní kanceláře. To také není správné. Letecké společnosti, podobně jako cestovní kanceláře, mají pojištění, které jim poskytuje finanční krytí ve výjimečných případech, jako je ten, který zažíváme několik posledních dní, a proto musíme zajistit, že cestující budou za zrušené lety řádně odškodněni.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Přibližně 2 miliony cestujících v EU-27 používá leteckou dopravu každý rok, z toho 22 % na vnitrostátních linkách, 44 % uvnitř EU a 34 % mimo EU.
Sopečný výbuch na Islandu nás upozornil na slabiny evropského dopravního systému. Během posledních šesti dnů bylo zrušeno více než 17 000 letů a miliony cestujících zůstaly uvězněny na různých místech uvnitř i mimo EU. Za těchto okolností bylo rychlé poskytování přesných informací cestujícím absolutní nutností.
Naším prvořadým zájmem musí být bezpečnost cestujících. Proto by zvláště v Evropské unii měl existovat účinný systém pro přesměrování cestujících na jiné formy dopravy: železnice, vodní cesty nebo silnice. Pokud by takový sytém fungoval, 66 % cestujících, kteří v této době zůstali na zemi a cestovali v rámci členského státu nebo EU, by dosáhlo místa určení jinými dopravními prostředky.
Stává se naprostou nutností přidělit potřebné finanční prostředky pro transevropskou dopravní síť, kterou je třeba rozvíjet tak, aby vysokorychlostní železniční tratě mohly sloužit nejen všem hlavním městům členských států, ale také dalším velkým evropským městům. Dalším stále více rozhodujícím aspektem je rozvoj dopravy podél vnitrozemských vodních cest a evropských námořních koridorů. Projevme politickou vůli a držme se našeho sloganu: Evropa v pohybu!.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Pane předsedající, chtěl bych přivítat úsilí pana komisaře Kallase a ministrů dopravy, které při řešení tohoto problému vyvinuli.
Navzdory věku technologií, ve které dnes žijeme, myslím, že tato situace nám jako nikdy dříve připomíná, že jsme v rukou matky přírody.
Pocházím ze země - Irska - která je od evropské pevniny oddělena dvěma mořskými přejezdy. Dobře vím, že my a občané, které zastupuji, jsme pocítili dopady této situace snad ještě více než občané v jiných členských státech. Po zprávách z minulého večera existovala velká naděje, že se by se situace mohla ulehčit. Ovšem přes noc se situace znovu změnila a omezení v našem vzdušném prostoru byla prodloužena do 13:00 dnešního dne.
Mnozí cestující uvízli v různých částech - nejen Evropy, ale v mnohých částech světa - a naší prioritou musí být snaha těmto lidem pomoci, pomoci mnoha lidem, kteří mají úmrtí v rodině a nemohou se dostat domů. Těmto lidem by letecké společnosti měly dát přednost a neignorovat je a nezacházet s nimi stejně jako s ostatními cestujícími.
Hospodářský dopad je nesmírný a já jsem potěšen, že pan komisař bude vést skupinu, která vyhodnotí hospodářské důsledky této situace. Ovšem je nezbytné - a myslím, že to je reálná myšlenka - v důsledku této krize posílit úlohu Eurocontrolu, protože sopky nerespektují hospodářské, zeměpisné nebo politické hranice. Tuto situaci musíme řešit z centra. Souhlasím s tím, že řešení z 27 pohledů nebo zemí není úspěšné. Jedním z největších problémů, kterým dnes čelí cestující, je zmatek ...
(Předsedají řečníka přerušil)
Vicky Ford
Pane předsedající, mrak popílku způsobil stres a trauma mnoha tisícům cestujících a finanční ztráty mnoha podnikům. Mnozí z našich kolegů ze vzdálených koutů Evropy skutečně tento týden uvázlo na letištích. Je třeba poděkovat předsednictví, že se dohodlo, že by bylo nedemokratické hlasovat bez nich - ti z nás, kteří přijíždějí ze vzdálenějších míst, příliš často pociťují, že jsou odmítáni v zájmu středoevropských aliancí.
Sopka nám také připomněla, že nejsme pány této planety a neznáme odpovědi na všechny otázky. Je zřejmé, že potřebujeme mít mnohem lepší znalosti o sopečném popílku i o sopečných plynech, a je třeba podporovat výzkum v této oblasti.
Sopka nám také připomněla, jak jsme se stali závislými na letecké dopravě. Jsme si vědomi toho, že v nadcházejících létech musíme tuto závislost snížit. Měli bychom vítat investice do pokročilých komunikačních systémů, které umožní virtuální schůzky, a také investice do vysokorychlostních železničních tratí.
Konečně je třeba uvítat plány na omezení nadbytečné dopravy. Toto je zcela zřejmě jedna z oblastí, ve které by Parlament mohl jít příkladem.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Mimořádné přírodní jevy, jako například erupce na Islandu, bohužel ještě nedokážeme předvídat. V takových případech může být ospravedlnitelná nepřiměřená reakce, ale pouze jednou. Musíme důkladně analyzovat, co se stalo, a být připraveni účinně zareagovat pro případ, že se takový jev bude opakovat. Informace o důsledcích výbuchu byly nedostatečné. Dnes, téměř týden od vypuknutí chaosu, stále ještě nevíme, jak dlouho to ještě bude trvat a jaká jsou skutečná rizika.
Bez ohledu na náklady je třeba vytvořit centrum, které bude provádět náležité monitorování, , abychom zainteresovaným stranám, společnostem i cestujícím, umožnili přijímat potřebná opatření. Reakce společností byla opožděná a nejednotná, což přineslo velké problémy cestujícím. Společnosti se nepokusily o spolupráci, aby koordinovaly řízení toku cestujících a maximální možné využití dosud dostupných tras. Jedinou logickou reakcí na tyto nedostatky je vytvořit jednotné evropské nebe a vybudovat centralizovaný systém řízení dopravy, za který bude odpovědný jeden orgán.
Pane úřadující předsedo Rady, minulý rok jsem byl zpravodajem pro iniciativu jednotné evropské nebe a dosáhnout současného formátu iniciativy bylo po nesmírně obtížných jednáních s Radou velmi nesnadné. Tento rok se stejná věc opakuje ohledně evropských koridorů pro nákladní dopravu.
Domnívám se, že by si členské státy měly vzít nějaké ponaučení z toho, co se nyní děje. Reakce členských států byla nedostatečná a nedokázala zajistit dopravu jinými prostředky. V současné době není možné si v Evropě civilizovaným způsobem koupit jízdenku na vlak. Vytvoření evropského centra, které bude odpovědné za zásahy a koordinaci v případě výjimečných přírodních katastrof, je naprosto nezbytné. Modernizace železniční dopravy je také prioritou, o které bylo již mnoho řečeno, ale málo se udělalo.
Doufám, že členské státy porozuměly jednomu velmi důležitému poselství: nestačí být připraven na svém vlastním území; stejné podmínky se musí uplatňovat v celé Evropské unii. To, co potřebujeme, je koordinace, odpovědnost a schopnost rozhodovat, to vše na úrovni Evropské unie.
Stavros Lambrinidis
(EL) Pane předsedající, dovednosti kapitána se ukáží za bouře. Při sopečné bouři, která postihla Evropu, Unie pomalu předvídala, pomalu reagovala a pomalu bránila rozšíření problémů pro evropské občany. Stejně jsme pomalu reagovali na hospodářskou bouři, ale to je jiný příběh.
V dnešní rozpravě se objevují dva aspekty:
Zaprvé, co se týče zákazu letů a koordinace, je zřejmé, že poměřovat riziko ohrožení života oproti vzniklým nákladům a rozhodovat, kdy a kde budou létat, nemohou letecké společnosti. To je záležitost příslušných vnitrostátních orgánů. Jediným naprosto pozitivním výsledkem za několik uplynulých dnů je, že nejsou žádné oběti, které bychom mohli oplakávat; to jsme neriskovali. Ovšem v situaci, která přesáhla hranice Evropy, to v první řadě měly být vnitrostátní orgány, které by ve spolupráci s Eurocontrolem a s meteorology rozhodovaly, zda by mohly otevřít koridory, o kterých nyní říkáme, že je otevíráme - podle mého mínění naneštěstí - na základě finančního tlaku společností. To mne děsí.
Zadruhé, v tak chaotické situaci je nepřijatelné, aby se zpochybňovalo uplatňovaní evropského nařízení o odškodnění cestujících, nařízené, které by - za takových okolností - mělo být aktivováno automaticky. Víte o tom, že jen málo cestujících, kteří uvízli na letišti, bylo leteckými společnostmi ujištěno, že dostanou zaplaceno za nocleh, a že většině z nich byl nocleh zaplacen jen proto, že vedli se společnostmi tvrdá jednání, zatímco většina cestujících nedostala nic? Myslím, že by Evropský parlament měl vyšetřit, jak společnosti reagovaly ve srovnání s nařízením a zda byla dodržena práva cestujících.
Ivo Belet
(NL) Pane přesedající, dámy a pánové, dobré ráno. Zabýváme se zde samozřejmě mimořádnými okolnostmi. Současné narušení letového provozu je mnohem vážnější než v době událostí z 11. září, ale je jasné, že jsme nebyli tak dobře připraveni, jak bychom na takovou mimořádnou situaci mohli být připraveni. Navzdory veškerému úsilí poskytovatelů služeb cestovního ruchu a personálu leteckých společností byli mnozí cestující jednoduše ponecháni svému osudu a museli najít vlastní řešení. Je zřejmé, že se musíme z této situace poučit a přijmout odpovídající opatření.
Pane předsedající, pane komisaři, především nemáme jinou volbu, než přijmout nouzový plán koordinovaný na evropské úrovni. Klíčové je, aby tento plán cestujícím ponechaným na letištích poskytl nejen bezpečnost, což je samozřejmé, ale také informace a pomoc, aby postižení cestující měli přinejmenším někoho, na koho se mohou obrátit, a měli zajištěné přístřeší. Musíme využít příležitosti, kterou přinášejí tyto události, abychom podstatně zlepšili osud všech cestujících v podobné situaci v budoucnosti. V několika minulých dnech se ozřejmila další věc, a sice že v Evropě budeme muset daleko více investovat do přeshraniční vysokorychlostní železniční sítě, která by měla poskytnout alternativu, která bude ohleduplnější k životnímu prostředí, než je zcela zřejmě zranitelná síť letecké dopravy. Vyviňme skutečné úsilí v rámci strategie EU 2020, abychom vytvořili významný projekt investic do železniční sítě, který přinese užitek pro jednotlivé občany, pro životní prostředí i pro zaměstnanost.
Jo Leinen
(DE) Pane předsedající, jako bychom byli schopni předvídat, co se stane, Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, který je také odpovědný za civilní ochranu, projednává zprávu z vlastní iniciativy o přístupu Společenství k prevenci pro případ přírodních katastrof. Zpravodajem je pan Ferreira. O této zprávě budeme hlasovat na příštím zasedání a budeme přitom jednat i o našich zkušenostech s mrakem sopečného popílku. Na plenárním zasedání bude velmi brzy moci formulovat stanovisko Parlamentu k těmto tématům.
Souhlasím s poslanci, kteří říkali, že jsme na přírodní katastrofy špatně připraveni. Naštěstí Evropa má málo přírodních katastrof. Máme ovšem v této oblasti také málo zkušeností a je zřejmé, že naše krizové řízení je špatné. Podle mého názoru všechno trvalo příliš dlouho. Pět dní do vykonání zkušebního letu a shromáždění skutečných dat je prostě příliš dlouho. Musíme se z toho poučit. Nechci nikoho obviňovat, ale zkušenosti ukazují, že příště musíme postupovat lépe.
Pokud sopečný popílek něco jasně ukázal, tak je to potřeba více evropského přístupu. Pane Kallasi, vy jste říkal, že odpovědnost mají vnitrostátní orgány. Ovšem to nepomůže lidem, kteří v konečném důsledku trpí. Potřebujeme, aby se Evropa více zapojila do civilní ochrany a prováděla společnou dopravní politiku. Lisabonská smlouva pro nás otevírá nové příležitosti. Stejně jako paní Hübnerová bych se vás chtěl zeptat, jak využijete příležitosti, které nabízí Lisabonská smlouva, v krizovém řízení a civilní ochraně. Tato situace se musí lepšit.
Anne Delvaux
(FR) Pane předsedající, tisk nešetří slovy pro popis uzavření evropského vzdušného prostoru a jeho důsledky: "zmatek", "chaos", "ochromení", "disonance", "katastrofa", "pohroma".
Nebudu rozebírat, co již bylo řečeno, zvláště co se týče rozsahu nesmírného - dalo by se říci nezměrného - přímého nebo nepřímého finančního dopadu této krize. I když vítám možnost poskytnutí mimořádné veřejné podpory sektoru letecké dopravy, který již utrpěl velké škody od 11 září 2001, stále ve mě budí rozpaky, jak Evropa řeší tyto události.
Především, když je nám známo, že bylo postiženo 750 000 evropských cestujících, z nichž velký počet ještě zůstává trčet v různých koutech světa, a víme, že hospodářské ztráty rostou exponenciální řadou, jak si máme vysvětlit, že evropským ministrům dopravy trvalo ne jeden, ne dva, tři, čtyři, ale pět dní, než svolali zasedání, telekonferenci, aby koordinovali svou činnost a rozhodli se vytvořit diferencované zóny s různým dopravním režimem?
Zadruhé, nikdo nezpochybňuje potřebu uplatnit jako absolutní prioritu - a já zdůrazňuji slovo "priorita" -zásadu předběžné opatrnosti. Ovšem dnes, kdy se doprava postupně znovu povoluje v bezpečných zónách za nezměněných povětrnostních podmínek a kdy je sopka dosud aktivní, se člověk má právo divit, proč jsme další bezpečnostní záruky nemohli poskytnout dříve.
Zatřetí, byl vyvinut model postupných opatření - podle předpovědi počasí, přičemž vývoj sopečné aktivity se může měnit z hodiny na hodinu - ale kdo bude dále provádět aktuální hodnocení bezpečnosti leteckých koridorů? Musí tyto zkušební lety provádět civilní letectvo a letecké společnosti? Konečně, pokud tato situace potrvá, zhorší se, nebo k ní dojde znovu - což je pravděpodobné - uplatňovaná metoda řízení musí zajistit lepší koordinaci mezi členskými státy a speciální provozní postupy na základě reálných dat a lepší koordinace dalších dopravních prostředků za mimořádných okolností. Je ovšem také třeba vzít v úvahu potřebu koordinovat pomoc takovým způsobem, abychom mohli dopravit desítky tisíc cestujících, kteří zůstali na letištích, domů; tito cestující také mají právo na informace a pomoc. Dosud ovšem byly podniknuty pouze izolované iniciativy na vnitrostátní úrovni.
Inés Ayala Sender
(ES) Pane předsedající, vítám příležitost, kterou nám dává tato rozprava, abychom se postavili čelem k naší odpovědnosti.
V reakci na současné krize nejsou postačující rozhodnutí na vnitrostátní a mezivládní úrovni ani jednoduchá řešení, i když vycházejí ze statistických modelů.
Je správné uznat přičinlivost, se kterou den po uzavření vzdušného prostoru španělské předsednictví Rady rozpoznalo příležitost pro evropský přístup, aby se našlo řešení chaosu, který se již šířil za hranice vlád jednotlivých států, a co je důležitější, dostal do zoufalé situace tisíce cestujících na našem území i mimo něj. Návrat cestujících do jejich domovů musí být naší prioritou.
Zatímco první opatření byla v souladu se zásadou předběžné opatrnosti a zaručení bezpečnosti pro všechny občany - za letu i na cestě podle letového plánu - přiměřená, nedostatečně srozumitelné informace o budoucnosti a rostoucí pocit znepokojení způsobený složitostí mezivládních rozhodnutí přinesly velkou otázku, která je vždy vznášena: co dělá Evropa? Musíme ocenit, že společná práce pana komisaře Kallase a španělského předsednictví byla úspěšně završena v rekordním čase - postup není nikdy dost rychlý, ale upřímně řečeno vzhledem k daným obtížím to zvládli v rekordním čase - změnou přístupu. I když je tento přístup preventivní, což musí být, vyvolává důležité otázky.
Závěry této volby jsou následující: práva cestujících nemohou být v mimořádné situaci okamžitě uplatněna. Práce na vnitrostátní a evropské úrovni nebyla dostatečná. Krátkodobě je třeba zajistit návrat cestujících a poskytnout bezodkladná řešení, ale ze střednědobé perspektivy je třeba práci zlepšit.
Na tyto mimořádné situace by měla být schopna reagovat také Evropská služba pro vnější činnost; v některých případech nemůže mít o víkendu zavřeno.
Sektor letecké dopravy, cestovní kanceláře, průmysl cestovního ruchu, logistiky atd., které již tušily konec krize, byly skutečně těžce postiženy a já vítám přítomnost pana komisaře Almuniy, který bude odpovědný za řešení potřebné pro tento sektor.
Ukončení nejistoty v co nejkratší době nám také pomůže dostat se z této krize. Konečně je zřejmé, že potřebujeme náhradní systém pro leteckou dopravu, i když budeme mít jednotné evropské nebe. Železnice, silnice a sektor námořní dopravy ho společně nedokázaly nahradit.
Artur Zasada
(PL) Pane předsedající, pane Kallasi, skutečně řešíme krizovou situaci. Objem letecké dopravy v Evropě poklesl o 70 % a 80 % letišť je uzavřeno. Opravdu ale doufám, že jsme schopni dojít k nějakým konstruktivním závěrům. Zaprvé, Komise by měla udělat všechno pro to, aby sopečný výbuch nevedl k bankrotu evropských leteckých dopravců, kteří jsou již nyní v katastrofální finanční situaci. Říkám to v souvislosti se včerejší rozpravou o financování bezpečnosti letecké dopravy a odporu Rady financovat přísnější opatření týkající se bezpečnosti.
Zadruhé, experimenty s novými, nevyzkoušenými technologiemi, jako jsou detektory pro fyzickou kontrolu a skenery kapalin, určitě nezvýší bezpečnost, ale nepochybně budou mít dopad na finanční situaci evropských leteckých dopravců. Zatřetí je tu otázka cestujících. Myslím, že rozhodnutí zastavit lety v zájmu bezpečnosti cestujících bylo moudré. Ovšem tím by náš zájem neměl končit, ale měl by také zahrnovat pomoc pro ty, kteří ne vlastní vinou uvázli na letištích. O těchto otázkách se již vícekrát jednalo na zasedáních Evropského parlamentu, a zejména ve Výboru pro dopravu a cestovní ruch. Ovšem paradoxně až výbuch sopky na Islandu nás všechny přiměl, abychom si uvědomili, jak je letecká doprava nezbytná pro řádné fungování hospodářství Evropské unie, a to platí zejména pro zástupce orgánů EU, kteří se z tohoto důvodu nemohli v neděli zúčastnit pohřbu v Krakově.
Jörg Leichtfried
(DE) Pane předsedající, pane Kallasi, pane Lópezi Garrido, dámy a pánové, domnívám se, že reakce Evropské unie a členských států na tuto krizi byly zcela uspokojivá a bylo uděláno všechno, co bylo možné. Unie a členské státy jednaly podle zásady, že prvořadá je bezpečnost. Můžeme diskutovat o tom, zda mračno popílku mělo být zkoumáno rychleji. Domnívám se, že by to bylo možné, ale v zásadě to, co bylo uděláno, je přijatelné.
Nyní je třeba, abychom diskutovali a důkladně promysleli, co je třeba udělat pro lidi, evropské občany, kteří zůstali na letištích. Včera se na mne obrátili tři lidé, kteří jsou v této situaci. Jeden případ se týká členů rodiny, kteří čekají na letišti v Thajsku a bylo jim sděleno, že budou pravděpodobně moci odletět 29. dubna. Tito lidé již strávili na letišti celý týden. Druhý případ se týká mladých lidí v New Yorku, kterým řekli, aby alespoň týden neopouštěli hotel, protože mohou být kdykoliv vyzvednuti a odvezeni na letiště. Třetí případ se týká rodiny důchodců na ostrově v Norském moři, kteří si nemohou dále dovolit platit ubytování, ale nemohou odjet.
Toto jsou problémy, o kterých bychom měli přemýšlet a debatovat v Evropském parlamentu. Musíme těmto lidem nabídnout řešení, poskytnout jim podporu a přijmout užitečné návrhy. Nemůžeme opustit evropské občany, kteří jsou v této situaci; musíme jim pomoci.
Předsedající
Mnohokrát vám děkuji, dámy a pánové. Nyní jsme v mimořádné situaci, protože téma, o kterém jednáme, je tak naléhavé a tíživé pro mnoho lidí, a zejména pro veřejnost, že máme více žádostí o vystoupení podle postupu "zvednuté ruky" než kdy předtím.
Toto je rekord, protože máme myslím 13 nebo 15 žádostí, a i když poslanci stále ještě žádají o vystoupení, zjevně nemůže hovořit 20 lidí.
Nicméně se budeme snažit, abychom každému umožnili vystoupit, alespoň dokud nepřijde předseda, který na chvíli odešel a já ho improvizovaně zastupuji. Protože opravdu nechci zahajovat další rozpravu, budeme pokračovat podle postupu "zvednuté ruky", dokud předsedajícímu nevypadnou oči z důlků nebo nevystoupí všichni, kdo jsou v pořadí.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem vděčný panu komisaři a ministrovi španělského předsednictví za jejich vystoupení a za práci, kterou odvedli.
Myslím, že není sporu o tom, že prioritou v této mimořádné situaci je zaručit bezpečnost, a bezpečnost byla zaručena, protože výsledkem této katastrofy, neočekávané přírodní události, je, že nedošlo k žádné letecké nehodě způsobené mračnem popílku.
Cíle bezpečnosti tedy bylo dosaženo a můžeme tomu být jen rádi. Dnes ještě existují dva problémy: první se týká časového rámce. Mohla být opatření přijata dříve? Mohla být přijata dříve? Mohly být dříve podniknuty kroky k včasnějšímu zásahu a k opětovnému otevření oblasti, která byla nejbezpečnější pro letový provoz, vzhledem k hospodářským dopadům, které tato katastrofa má na leteckou dopravu a letecké společnosti? Nemohla být opatření přijata dříve? To si vyžaduje odpovědi.
Druhý problém: tisíce cestujících jsou stále na zemi a musí zůstávat v hotelích, změnit ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, tato rozprava přinesla mnoho projevů odporníků na dopravu. Je pravda, že jsme se silně zaměřili na hospodářské problémy, které tato výjimečná a nepředvídatelná situace vyvolala.
Existují také lidské aspekty, jak bylo řečeno, a já posuzuji tuto situaci více z pohledu obhájce občanů jako zákazníků, z nichž stovky tisíc jsou v současné době uvězněni někde ve světě a nemohou se vrátit domů. Myslím více na ně a zvláště na ty, kteří si nemohou dovolit zůstat dále na místě, kteří někde uvízli a nemají žádné jiné řešení.
Co se týče prázdného nebe a letišť plných lidí v obtížné situaci, možná by bylo třeba uvažovat o změně směrnic o dopravě, zejména letecké dopravě. Směrnice o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy bude pravděpodobně revidována. Nemohli bychom - a o tom se dosud nehovořilo - pro takové lidi uvažovat o povinném pojištění pro případ vyšší moci, aby nebyli ponecháni v tísni?
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Pane předsedající, současná situace prokazuje naši bezmocnost vůči přírodním silám a nutí nás, abychom si tento fakt uvědomili. Ovšem Evropská unie by jako seriózní organizace měla být na takové situace lépe připravena, a zejména by měla být připravena účinně reagovat v naléhavých případech. Samozřejmě je obtížné se připravit na něco, co může nebo nemusí nastat jednou za 150 let, ale v tomto okamžiku vidíme, že evropská železniční infrastruktura a síť spojení je zcela nedostatečná. Zde si musíme odpovědět na otázku, jak bychom měli tuto situaci zlepšit.
Mezi další otázky, o kterých bychom měli diskutovat, patří zaprvé, jaký druh veřejné pomoci poskytnut ohroženým podnikům? Víme, že pro nápravu finanční situace těchto podniků budou potřebné obrovské částky. Další otázkou je, jak bychom měli vyvinout strategii, která nás z dlouhodobějšího hlediska připraví na to, abychom zareagovali a přinesli dokonalejší zlepšení ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Pane předsedající, pan komisař hovořil o absurdních a zastaralých postupech. Proto buďme důslední.
Promarnili jsme příliš mnoho příležitostí, příliš mnoho smluv, kdy jsme mohli zavést prevomoce Společenství nad evropským vzdušným prostorem. Nicméně i když nejsme schopni jednat, jak jsme měli, ve vzduchu, můžeme tak činit na zemi. Můžeme například dohlížet na práva cestujících a také fungovat jako zprostředkovatel nebo smírčí orgán v různých sporech týkajících se pozemní dopravy. V této oblasti by nemělo fungovat minimum služeb, ale mělo by být k dispozici maximum služeb pro všechny.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pane předsedající, doufám, že současná obtížná situace v evropské dopravě nebude trvat příliš dlouho a nepřeroste ve skutečnou dopravní krizi. Zkušenosti, které získáváme, jsou příliš nákladné, ale jsou velmi poučné. Měli bychom z toho vyvodit správné závěry a některé se samy ihned nabízejí. Především zabezpečení dopravy, jak v oblasti kvality, tak co se týče schopnosti občanů cestovat, je prioritním úkolem, který máme společný. Zadruhé, potřebujeme vyvážený rozvoj všech forem dopravy, ale zejména nesmíme zanedbávat železniční dopravu. Zatřetí, efektivní doprava je životadárnou mízou pro hospodářství. Přeprava zboží a mobilita pracovních sil jsou pro rozvoj rozhodující, a to bychom měli mít na paměti zvláště během hospodářské krize. Konečně potřebujeme vhodné postupy, koordinaci, samostatnou podporu pro letecké společnosti, vzájemnou pomoc a evropskou solidaritu pro dobro našich občanů.
Piotr Borys
(PL) Pane předsedající, pane Kallasi, tato katastrofa nám ukázala, že v Evropské unii nemáme vhodné postupy pro řešení krizí, jako je ta, která vznikla v důsledku sopečného výbuchu.
Zaprvé, Evropská unie by měla koordinovat záležitosti týkající se bezpečnosti a rozhodovat, zda letadla mohou, nebo nemohou létat. Rozhodování v těchto věcech nemůže být výlučně na členských státech. Zadruhé je třeba, abychom uvažovali o otázce hospodářské odpovědnosti. Myslím, že řešením by byl evropský systém pojištění proti tomuto typu situací, nebo možná vnitrostátní programy pojištění. Zatřetí, co se týče logistického zabezpečení cestujících, kteří uvázli při průjezdu mezi jednotlivými zeměmi, zde bylo možné pozorovat nedostatek mobility v dopravních a TNT sítích a nedostatek rychlých vlaků. Konečně se domnívám, že v případě cestujících, kteří uvázli mimo území Evropské unie, by měla mít Evropská služba pro vnější činnost připraveny jasné postupy, jak jim pomoci. Doufám, že takové rychlé postupy budou zavedeny.
Kriton Arsenis
(EL) Pane předsedající, dámy a pánové, za posledních několik dnů jsme zažili neslýchaný rozruch. Letadla, na kterých jsme závislí při cestách z našich regionů do Bruselu a Štrasburku a zpět, nejsou dále k dispozici. Rozruch byl skutečně značný; museli jsme použít vlaky, lodě a autobusy, cesta trvala mnohem déle a řada poslanců se sem sotva dostala.
Ovšem za těch několik dní jsme poznali, že jsme naprosto závislí na letecké dopravě; viděli jsme, že existují alternativní dopravní prostředky, ale že současná železniční infrastruktura v Evropě je nedostatečná; že je zastaralá. Můžeme si snad představit Evropskou unii s úplnou sítí vysokorychlostních vlaků, Evropu, ve které se všechny cesty kratší než 1 000 kilometrů podnikají vlakem a letadla používáme jen pro delší cesty?
Dopady letecké dopravy na klima v Evropské unii jsou nesmírné. Jsou větší než dopady rafinérií a oceláren ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Magdalena Alvarez
(ES) Pane předsedající, domnívám se, že současné reakce mohou pouze ulehčit současnou situaci, ale nemohou zabránit jejímu opakování.
V dopravě neexistují žádné zkratky, neexistují žádná krátkodobá řešení a tato situace by měla být příležitostí - dokonce tím větší, že se nyní připravuje bílá kniha - začlenit, vytvořit a zavést nezbytná opatření ke snížení naší nadměrné závislosti na leteckých spojích. Je třeba, abychom tato spojení vyvážili usnadněním a posílením alternativ, jako jsou železnice a námořní doprava, které jsou v současné době ve srovnání s leteckou dopravou velmi nedostačující,.
Proto předpokládám, že jak pan Kallas, tak pan Grosch, který je zpravodajem pro tuto zprávu, vezmou v úvahu požadavky všech poslanců týkající se potřeby posílit železniční dopravu a transevropské sítě pro tento způsob dopravy.
Bendt Bendtsen
(DA) Pane předsedající, během této dopolední rozpravy bylo řečeno mnoho rozumných věcí, ale myslím, že je třeba, abychom se trochu více dívali do budoucnosti. To, co jsme zažili, je něco, co se může opakovat. Odborníci na Islandu říkají, že nejde o to, zda dojde k dalším erupcím, ale otázkou pouze je, kdy k nim doje. Proto je třeba, abychom se dívali trochu více dopředu a pracovali na tom, jak budeme takovou situaci řešit v budoucnosti. Domnívám se, že v rámci tohoto řešení je třeba, abychom se začali zaměřovat na vybudování vysokorychlostních tratí mezi evropskými hlavními městy a na to, jak zajistit potřebnou interoperbailitu.
Tanja Fajon
(SL) Dámy a pánové, jistě je nám všem jasné, že bezpečnost cestujících musí být naší nejvyšší prioritou a že dnes vedeme tuto debatu především proto, že nám to příroda připomněla. Lety v celé Evropě byly zastaveny, cestující nevědí, jak dlouho budou čekat, letecké společnosti se propadají do červených čísel, pracovníci v letecké dopravě se obávají o svoje zaměstnání, hospodářské škody jsou nesmírné. Je zřejmé, že letecké společnosti mají právo si myslet, že když zemědělci mohou požadovat náhradu za přírodní pohromy, ony mají také nárok na náhradu škod. Co se týče životního prostředí, v posledních několika dnech jsme pro něj jistě hodně udělali.
Propojení - nechť je nám tato situace poučením, že Evropa potřebuje lepší integraci letecké, železniční a silniční dopravy, že potřebujeme finanční prostředky pro vysokorychlostní vlaky a že potřebujeme méně znečisťovat životního prostředí. Je třeba, abychom reagovali okamžitě a odpovědně, a především měli na mysli bezpečnost cestujících.
Judith A. Merkies
(NL) Pane předsedající, především bych chtěla vyjádřit účast všem, kdo byli postiženi touto krizí. "Krize" je slovo, které v těchto dnech slýcháme až příliš často: hospodářská krize, finanční krize, dopravní krize, všechny možné druhy krizí. Pokud je nějaká věc jasná, tak je to fakt, že naše společnost je velmi zranitelná vůči krizím tohoto druhu. Potřebujeme bezpečnostní síť. Máme tendenci příliš hovořit o ekologické společnosti, ale ekologická společnost potřebuje také ekologickou dopravu a my jsme zcela zřejmě dosud v této věci nedokončili naši práci.
Mnozí členové mojí skupiny i další poslanci to již řekli: je nanejvýš naléhavé, abychom investovali do ekologické dopravy a lepších a rychlejších dopravních spojení v EU - a samozřejmě také do lepších a rychlejších spojení mimo hranice EU, pokud můžeme tuto oblast nějak ovlivnit - po železnici, a proč ne také lodí, pokud na to přijde? Bylo by to dobré pro hospodářství, dobré pro klima a dobré také pro stabilitu této společnosti, protože je to něco, co zoufale potřebuje.
Gesine Meissner
(DE) Pane předsedající, jasně se ukázalo, že jádrem tohoto problém jsou cestující. Chceme, aby cestující z Evropy byli přepravováni bezpečně. Chceme bezpečnost, ale také chceme alternativy v dopravě. Domnívám se, že potřebujeme mít k dispozici všechny dopravní prostředky současně. Potřebujeme leteckou dopravu, protože létání nemůžeme nahradit jiným řešením. Hodně toho bylo řečeno o vysokorychlostních vlacích. Samozřejmě by bylo dobré jich mít více, ale jaký užitek přinese sebelepší vysokorychlostní vlak, když se musí zastavit na hranicích?
Z tohoto důvodu s myslím, že bychom měli postupovat krok za krokem. Nejprve potřebujeme kontinuitu evropských železničních systémů, stejně jako potřebuje jednotné evropské nebe. Jelikož se všechny strany vyslovily pro větší koordinaci mezi členskými státy, chtěla bych znovu všechny vyzvat k akci, protože právě strany v členských státech jsou odpovědné za blokování pokroku v této oblasti. Zajistěte prosím, aby všechny strany doma v členských státech skutečně byly pro otevření dopravy v Evropě. Pokud všichni budeme schopni přesvědčit naše vlastní strany, situace se v budoucnosti zlepší.
Corina Creţu
(RO) V minulých dnech se hodně mluvilo o finančních ztrátách, které utrpěly letecké společnosti, což je nespornou skutečností. Začíná se jasně ukazovat, že je třeba stanovit mechanismus pro poskytnutí pomoci těmto společnostem. Ukazuje se to stále jasněji, protože tato krize způsobená sopečným výbuchem na Islandu může déle trvat.
Domnívám se ovšem, že bezpečnost cestujících a ochrana zákazníků musí mít přednost před vším ostatním. Mezi cestujícími panuje velká míra nespokojenosti a zacházení s nimi je v různých zemích a v různých společnostech různé. Je zřejmé, že postupy v této oblasti je třeba standardizovat, což by znamenalo velký krok kupředu pro cestující, kteří jsou v současné době přesouváni z místa na místo na pozadí nejistoty, která zahaluje opětovné otevření vzdušného prostoru.
Gilles Pargneaux
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, tato krize, kterou v několika posledních dnech prožíváme, také ukázala - a to nebylo dostatečně vysloveno - selhání Lisabonské strategie, kterou Evropská unie nebyla v posledním desetiletí schopnauvést do života.
Toto selhání, které má svůj původ v deregulaci a nelítostné hospodářské soutěži, dnes při této krizi ukazuje, že Evropská unie nebyla schopnáakoordinovat potřebný přístup, který by nejen umožnil chránit cestující, kteří uvízli na letištích, ale také naplánovat postup umožňující leteckým společnostem například provádět zkušební lety. Proto vyzývám Evropskou unii, aby táhla za jeden provaz.
Slýcháváme, že potřebujeme více Evropy. Skutečně, v tak významném sektoru, jakým je letecká doprava, potřebujeme veřejnou službu podporovanou Evropskou unií.
Elisa Ferreira
(PT) Pane předsedající, toto jistě byla nepředvídatelná krize a zásada předběžné opatrnosti musí mít přirozeně prioritu. Z některých věcí je ovšem třeba se poučit a první takou věcí je, že prvních pět dní nebyl slyšet žádný dostatečně silný a politicky odpovědný evropský hlas. Takový hlas chyběl, pokud jde o ochranu zájmů cestujících, vyjasnění jejich práv, hledání alternativní dopravy a koordinaci řešení.
Druhým závěrem je, že východisko z krize nesmí pro běžného občana vypadat jako mocenský boj mezi těmi, kteří se chtějí vyhnout hospodářským ztrátám, a těmi, kteří chtějí dodržet zásadu předběžné opatrnosti. Co se týče podmínek, za kterých se dostaneme z této situace, ve které byl uzavřen celý evropský vzdušný prostor, musí být zajištěna úplná transparentnost a objektivita. Proto zlepšování vědeckých testů a také koordinace na úrovni ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Robert Goebbels
(FR) Pane předsedající, zásada předběžné opartrnosti se stala zásadou neodpovědnosti. Tváří v tvář sebemenšímu riziku se zásada předběžné opatrnosti stala vyzváním k vzdání se veškeré odpovědnosti. Žádné tak zvané odpovědné strany se neodváží dále nést svou odpovědnost.
Může nastat epidemie chřipky? Tisíce lidí jsou honem vyzýváni k očkování. Vybuchne sopka? Celý evropský vzdušný prostor se honem uzavře, i když zkušenosti ukazovaly, že sopečný popílek není nebezpečný s výjimkou letadel, které mají proletět hustým mračnem.
Protože ovšem existuje zásada předběžné opatrnosti, naše letecké společnosti jsou vystaveny neschopnosti odpovědných stran přijmout odpovědnost, slabosti odborníků a nemohoucnosti politiků, kteří mají zalíbení v řečnění o potřebě snížit naši nadměrnou závislost na letecké dopravě a více investovat do železničních sítí, které by pravděpodobně chtěli prodloužit až do Asie, Ameriky, Afriky, Oceánie a na každý ostrov, který leží mezi těmito kontinenty.
Diego López Garrido
Pane předsedo, myslím, že došlo k jasné shodě, že je třeba se zaměřit především na přírodu. Pan Cramer do řekl docela jasně a já s ním souhlasím, protože je to důležité poselství pro nás všechny. Samozřejmě se musíme také zaměřit na Evropskou unii, opatření na evropské úrovni v reakci na krizi, která má evropský význam a která má velmi vážný dopad na miliony občanů Evropy a dalších zemí mimo Evropskou unii, a také na hospodářství významných evropských sektorů.
Ihned bylo zřejmé, že události zaskočily členské státy, které mají pravomoc rozhodnout o otevření letišť, a proto bezprostředně následoval zásah Evropské unie. Opakuji, pane Speroni, paní Ferreirová, opatření byla bezprostřední. V pátek bylo zřejmé, že situace je vážná. A jakmile to bylo zřejmé, Evropská komise spolu se španělským předsednictvím Rady a Eurocontrolem okamžitě začala pracovat a v neděli - jak již dříve uvedl pan Kallas - proběhlo veřejné vystoupení Komise a předsednictví - pana Kallase a mne - kde jsme vysvětlili situaci a vyložili další postup. Opatření byla navržena na včerejším zasedání Eurocontrolu a rozhodnutí bylo přijato na včerejším mimořádném zasedání Rady, které svolala španělská vláda a kterému předsedal španělský ministr pro veřejné práce.
Opatření byla tudíž přijata. Opatření byla přijata tak, aby vedla k rozhodnutí, k akci, k určitému přístupu a k zaměření evropského charakteru. Dnešní se včerejší rozhodnutí přijaté na mimořádném zasedání Rady ministrů realizuje. Dnes ráno v 8:00 Eurocontrol definoval čtyři zóny s rozšířenými bezpečnostními hranicemi, ve kterých nejsou povoleny žádné lety, a další oblasti, ve kterých mohou být lety povoleny za předpokladu, že budou existovat dohody a koordinace mezi členskými státy. Vzdušný prostor se tedy postupně otevírá, ale to bude přirozeně záviset na podmínkách a na přírodě. Přirozeně to bude záviset na těchto věcech, ale rozhodnutí přijaté včera se již dnes prakticky realizuje a samozřejmě se vždy bude provádět na základě zásady předběžné opatrnosti a potřeby zajistit bezpečnost.
Domnívám se, že v tomto případě bylo ihned vidět, že evropský přístup znamená, že mohlo být přijato daleko vyváženější rozhodnutí. Evropský přístup znamená, že mohly být vzaty v úvahu různé faktory, které by měly být vždy zváženy, když dojde k mimořádné události, jakou zažíváme v tomto okamžiku. Především to znamená, že model hodnocení rizik je mnohem přesnější. Pane Sterckxi, v reakci na to, co jste v této věci uvedl, chci říci, že Eurocontrol bere v úvahu rozhodnutí, která přijalo Poradenské centrum pro vulkanický popel v Londýně, ale bere také v úvahu zkušební lety, informace od vnitrostátních orgánů, informace od výrobců letadel a informace od Evropské agentury pro bezpečnost letectví v Kolíně nad Rýnem, která, souhlasím, by měla být posílena. Toto všechno bude vzato v úvahu při vypracování přesnějších map, jak se děje nyní, v tomto okamžiku, na základě technického návrhu vypracovaného Eurocontrolem, na základě vědeckých údajů.
Evropský přístup znamená, že současně může být brána v úvahu bezpečnost, která je nejdůležitějším, základním principem, který má přednost všemi ostatními principy, a proto souhlasím s těmi, kteří o tom hovořili. Znamená to, že je možné vzít v úvahu také hospodářské důsledky, a Komise vytvořila pracovní skupinu - kterou jste také velmi dobře přijali - aby příští týden předložila zprávu o aspektech týkajících se hospodářství. Také to znamená, že se lze vzít v úvahu práva občanů a jejich mobilitu. Proto znovu vyzývám všechny vlády členských státu Evropské unie, aby pomohly dostal občany domů a aby využívaly všechny dostupné komunikační prostředky a vyvinuly v této věci mimořádné úsilí, protože to je základní právo, které občané mají: vrátit se domů, cestovat, kamkoliv chtějí. Proto požadujeme, aby jejich právo na svobodný pohyb bylo respektováno.
Věřím, že do budoucna nám tato situace otevře široký prostor pro velmi důkladnou debatu, a Evropský parlament je pro takovou debatu správným místem. Tato debata se musí zabývat problémem práv cestujících za těchto mimořádných okolností a potřebou vytvořit plán pro nouzové situace, který také vyžaduje transparentnost - jak uvedla paní Bilbaová - činnosti Evropské unie, abychom mohli uskutečnit strukturální reformy, což znamená posílení transevropských železničních sítí. Toto se stává zcela strategickým cílem, který, když vezmeme v úvahu všechny faktory, jednoduše znamená vytváření struktury Evropy, protože historicky se struktura moderního státu vytvářela na základě rozvoje komunikací, silnic a také námořních spojů. V budoucnosti nebude vytváření struktury Evropy, Evropy 21. století, dokončeno, pokud k tomu nedojde prostřednictvím infrastruktur komunikací, v tomto případě v podstatě prostřednictvím infrastruktury železnic.
Tyto dvě věci jdou ruku v ruce a vývoj těchto dopravních infrastruktur je výrazně politickou, symbolickou a reálnou otázkou. která se stává hlavním cílem pro Evropu 21. století. Domnívám se, že v tomto ohledu toto bylo přesně správné místo a čas pro pana Swobodu, pana Schulze a paní Álvarezovou a pro další řečníky, aby se zmínili o těchto reformách, protože se nepochybně jedná o faktor budoucnosti, ke kterému by Evropská unie měla směřovat.
Gay Mitchell
Pane předsedo, mohl bych zdvořile požádat, aby tato rozprava byla prodloužena, protože tato rozprava je příliš kultivovaná. Na železničních stanicích a letecké společnosti i jednotlivé orgány na letištích s lidmi zacházejí jako s hadrem. Jsme přespříliš zdvořilí. Měli bychom využívat pravomocí EU v Radě a Komisi a donutit příslušné osoby, aby otevřely informační střediska. Na bruselském hlavním nádraží je šest informačních kanceláří; čtyři z nich jsou zavřeny.
Tato rozprava by měla být mnohem delší a mělo by se umožnit, aby se jí zúčastnilo více poslanců. Vůbec nejsem spokojen s opatřeními, která přijala Rada a Komise, aby posloužila zájmům cestující veřejnosti, která musí spát na nádražích.
Předseda
Toto bylo dnes zmiňováno několikrát. Každý, kdo vystoupil v Evropském parlamentu před vámi, vznesl tyto otázky.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Pane předsedo, chci poděkovat váženým poslanců za všechny jejich připomínky. Chci učinit čtyři další.
Tyto události nám především přinesly hodně látky k přemýšlení, co se týče strategických plánů. Jednou z nejzajímavějších a nejdůležitějších otázek je flexibilita a intermodalita různých druhů dopravy a schopnost železnic fungovat jako určitý alternativní typ dopravy. Tuto otázku budeme brzy řešit při debatách o přepracování prvního železničního balíčku a o bílé knize o budoucnosti dopravy.
Toto je velmi závažná otázka. Včera jsme o ní také jednali s Radou ministrů. Mohu vám slíbit, že budeme brát tuto otázku velmi vážně - včetně telekonferencí a dalších faktorů zaměřených na omezení zbytečné dopravy a cestování.
Co se týče hospodářského dopadu, vezmeme v úvahu všechny aspekty a vypracujeme návrhy. Měli bychom ovšem být opatrní. Finanční prostředky je třeba někde získat a záležitosti se musí řešit spravedlivě pro všechny hospodářské aktéry. Náš přístup musí být velmi vyvážený. Není možné očekávat žádné zázraky.
Pokud se jedná o práva cestujících, pravidla jsou velmi jasná. Někteří poslanci se ptali na pravidla a zda bychom je neměli revidovat. Myslím, že bychom neměli měnit pravidla přijatá rozhodnutím evropských orgánů, včetně Evropského parlamentu. Pravidla jsou dobrá. Jde zde o něco zcela jiného. Jde o jejich provádění a vymáhání, které je v rukou členských států. Máme jasný plán jak postupovat při vymáhání těchto pravidel a jak působit na členské státy. Co dělat ve věci práv cestujících je dnes jasné.
Je tu jedna další věc, která není tak závažná: mnozí kolegové a tisk tvrdili, že jsme reagovali příliš pozdě a nebyli jsme připraveni. Budiž, já jsem byl aktivní celou dobu. Byl jsem v Eurocontrolu. Byl jsem v kontaktu s ministry. Dnes v tomto jednacím sále máte stejné dilema, jaké řešili všichni odborníci a ti, kdo přijímají rozhodnutí, ale toto je záležitost, která je v rukou odborníků a bezpečnostních orgánů, nikoliv v rukou politiků. Je to stejné dilema: bezpečnost, nebo flexibilita.
Byli jsme připraveni reagovat na sopečný výbuch, ale měli jsme k dispozici odlišné typy svědectví. To zde také bylo zmiňováno. Sopečným výbuchem byl postižen jeden let British Airways a jeden let společnosti KLM, takže pravidla byla stanovena na základě toho, že se jedná o vážné riziko. Příslušné orgány jednaly v souladu s předpokladem, že existuje vážné riziko a že lety by měly být zrušeny.
Nyní používáme více diferencovaný přístup. V neděli byla provedena většina zkušebních letů a informace se dostaly až do Eurocontrolu, kde jsme tyto otázky konzultovali - zkušební lety a konečné výsledky těchto letů. Nyní uplatňujeme flexibilní přístup a věc je stále ještě v rukou členských států. Postupujeme vpřed v otázce jednotného evropského nebe, což je velmi slibný evropský projekt, a mezi ministry panuje všeobecná shoda, že to je cesta kupředu v rámci lepší koordinace na evropské úrovni.
Toto je velká příležitost. Tak to jsou poznámky, které jsem chtěl učinit. Chtěl jsem říci, že co se týče poskytování informací, Komise ve čtvrtek a v pátek vydala tiskovou správu o právech cestujících. Řekli jsme, že práva cestujících je třeba brát velmi vážně. Informace o právech cestujících přinesla Komise okamžitě a od neděle začaly být uváděny podrobnější zprávy o všech otázkách, které byly do včerejšího dne velmi dobře zpravodajsky pokryty.
Tak vypadá obraz situace. Případ není uzavřen. Bude trvat ještě nejméně tři nebo čtyři dny, než bude obnovena většina letů. Řešením pro hospodářství a pro cestující je obnovení letů. Potom budou letecké společnosti moci přepravit cestující domů nebo do konečného místa určení. Stále ještě se jedná o obtížnou situaci a my se musíme vypořádat s jejími důsledky.
Děkuji vám za vaše připomínky. Budeme mít ještě další příležitosti o této věci diskutovat.
Předseda
Rozprava, kterou nyní končíme, byla jistě nejdůležitějším bodem našeho jednání. Stálo za to se zde ve Štrasburku sejít, i kdyby jen kvůli této rozpravě. Tato debata je něčím, co naši občané očekávají - že bychom měli tyto problémy řešit, a to je právě to, o čem jsme od rána hovořili. Je to nejdůležitější téma.
Také bych rád vyjádřil poděkování za to, že se naší závěrečné rozpravy zúčastnilo 14 komisařů z Evropské komise. Je velmi důležité, že vyslechli naše připomínky.
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Kinga Göncz  
Ačkoliv díky zásahu leteckých úřadů mračno sopečného popílku naštěstí nestálo lidské životy, úroveň informací a koordinace v Evropě je nedostatečná. Uzavření vzdušného prostoru způsobilo potíže stovkám tisíc Evropanů a zabránilo jim dostat se do cíle jejich cesty. Každý se snaží neočekávaný problém řešit, ale nedostatečné poskytování informací ztížilo situaci. Cestující často nedostali přiměřené informace po telefonu nebo na internetu. Zmatek byl dále způsoben skutečností, že letecké orgány a letecké společnosti vydávaly protichůdné informace. Nedostatečná byla také koordinace mezi leteckou a pozemní dopravou. Na základě osobní zkušenosti jsme poznali, jak důležité by bylo modernizovat spoje veřejné dopravy mezi členskými státy a vybudovat transevropské dopravní sítě. Vítám rozhodné kroky, které při řešení krize podnikla Komise. Pracovní skupina, která byla za tímto účelem vytvořena, by měla posílit koordinaci mezi leteckými úřady a orgány řízení letového provozu a také by stálo za to prověřit platnost bezpečnostních opatření zavedených v osmdesátých letech. Doporučuji, aby v podobných krizových situacích Evropský parlament nekomplikoval již tak chaotický dopravní systém cestováním mezi Bruselem a Štrasburkem. Místo toho by se plenární zasedání měla konat v Bruselu.
Filip Kaczmarek  
Pane předsedo, naše rozprava o situaci v evropské letecké dopravě by se neměla omezovat na triviální otázku, jak se dostat na dílčí zasedání Evropského parlamentu ve Štrasburku. Příliš velké soustředění na tento aspekt bude vyvolávat dojem neomluvitelného egocentrismu poslanců Evropského parlamentu. Měli bychom používat naši představivost. Sociální, hospodářské a dokonce politické dopady uzavření evropského vzdušného prostoru na delší dobu se mohou ukázat jako obrovská výzva pro celou Evropu. V Polsku se například někteří novináři a politici ptají, proč se některé osoby nemohly v neděli dostat do Krakova, zatímco jiní se tam dostali. Také se ptají, proč nebylo možné se dostat v neděli do Krakova po silnici nebo železnici, ale v pondělí bylo možné se těmito dopravními prostředky dostat do Štrasburku. Události, ke kterým došlo v důsledku sopečného výbuchu na Islandu, začínají mít také velmi silný globální rozměr. Obvykle nepřemýšlíme o obrovském významu letecké dopravy. Ztráty samotné Etiopie v důsledku toho, že není možné vyvážet květiny do Evropy, činí 3 miliony EUR denně. Musíme provést velmi seriózní analýzu, jaký vliv bude mít uzavření vzdušného prostoru na pracovní trh, naši konkurenceschopnost a celé hospodářství a jaký bude mít dopad na životy obyčejných lidí. Kdo ví - možná tato nenápadná událost na Islandu předurčí budoucnost Evropské unie. Děkuji v;ám mnohokrát.
Ádám Kósa  
V důsledku několikadenního omezení a zrušení letů kvůli sopečnému na Islandu tisíce lidí uvízly na letištích za obtížných podmínek. Navzdory značným zpožděním letů (přes 2 hodiny v případě cest do 1500 km) letecké společnosti poskytly cestujícím je velmi malou nebo žádnou pomoc a nepodaly přesné informace o alternativní dopravě do cílového místa. Nezařídily, aby cestující měli bezplatný přístup k telefonu, faxu, elektronické poště nebo internetu, a neposkytly dopravu z letiště nebo ubytování, i když cestující mají podle platných předpisů EU na takovou podporu nárok. Cestující se zdravotním postižením, starší lidé a rodiny s malými dětmi jsou v takových mimořádných situacích dokonce ještě zranitelnější a tak je tomu také nyní v tomto případě. Tato neočekávaná situace ukázala, že práva cestujících, která byla dříve respektována, mohou být během několika minut smetena ze stolu a že je především velmi třeba vytvořit Chartu práv cestujících, k čemuž jsem také dříve vyzýval, aby se zabránilo opakování bezradnosti leteckých společností a příslušných orgánů. Současně doporučuji, aby v případě jakékoliv výjimečné změny bylo automaticky povinné posílat informace a zprávu o alternativních řešeních každému cestujícímu na mobilní telefon.
Jacek Olgierd Kurski  
Mračno popílku vyvolané výbuchem islandské sopky Eyjafjöll v posledních několika dnech účinně narušilo letový provoz nad Evropou. Do dnešního dne byly zrušeny desítky tisíc letů, a byla tak znemožněna přeprava cestujících. Pro celou Evropu a pro vnitrostátní orgány a orgány EU je to poučení, ze kterého musíme do budoucna vyvodit závěry také proto, aby podobné události v budoucnosti neparalyzovaly práci Evropské rady nebo našeho shromáždění. Mezi postiženými byli také poslanci Evropského parlamentu, kteří, podobně jako já, nemohli tento týden přijet na dílčí zasedání do Štrasburku. Naše zasedání tento týden ve Štrasburku doprovázely značné spory, protože někteří poslanci se sem prostě nemohli dostat ze svých volebních obvodů. Do poslední minuty jsme nevěděli, zda se vůbec bude dílčí zasedání konat. Pro nás všechny by bylo dobré, abychom v budoucnosti měli připraveny takové postupy, abychom byli připraveni řešit podobné výjimečné situace.
Tiziano Motti  
Pane předsedo, díky zprávám jsme si zvykli na přírodní nebo úmyslně způsobené pohromy, které dostávají vnitrostátní struktury a společnost na kolena a způsobují nouzové situace v dopravě a zásobování. Díky získané zkušenosti již jsou k dispozici finanční prostředky dostupné z evropského rozpočtu a probíhá koordinace mezi různými orgány civilní ochrany. Mimořádná událost, jako je tato situace způsobená islandskou sopkou, ovšem nikdy nebyla očekávána. Naši občané nezapomenou na letištní informační tabule ukazující zrušení všech letů, na vězení, kterým se jim den za dnem stávaly tranzitní prostory letiště, a na nekonečné fronty na nádražích, v půjčovnách aut a na stanovištích taxi. Letecké společnosti utrpěly největší finanční ztráty. Cestujícím hrozí, že budou oklamáni: kromě nepohodlí a nepředvídaných nákladů, které bude obtížné nahradit, může dojít ke zdražení letenek, aby se nahradily nastalé ztráty. Této možnosti je třeba se vyhnout. Stejně jako tomu je v případě přírodních katastrof, Evropská unie bude muset reagovat odškodněním občanů, kterým vznikly nepředvídané náklady, když se snažili minimalizovat své nepohodlí, a odškodněním leteckých společností, ale přitom se musí vyhnout riziku, že takové náhrady budou popsány jako státní podpora, a tudíž jako nepovolená podpora. Občané především musí dostat záruky, že jim Evropská unie pomůže, aby se cítili chráněni, přímo i nepřímo. Ani nyní mnozí ještě nemohou uznat, že se cítí chránění. Z Evropského parlamentu, jehož stav je drasticky redukován kvůli absenci mnoha poslanců, kteří se sem nemohou dostat, žádáme, aby byl bezodkladně přijat evropský akční plán pro koordinaci mezi národními vládami a orgány a organizovanou formu ochrany občanů. Tímto způsobem bychom dosáhly oné rychlé reakce na potřeby občanů, kterou dnes vlády jaksi nejsou schopné zaručit.
Sławomir Witold Nitras  
Dámy a pánové, v posledních několika dnech jsme všichni byli svědky zablokování letišť téměř na celém evropském kontinentu. Tato situace je mimořádná, protože není výsledkem stávek, ale je výsledkem přírodní katastrofy způsobené sopečným výbuchem na Islandu. Toto ochromení, které všichni do určité míry pociťujeme, má řadu následků, jako jsou například finanční problémy leteckých společností a nárůst význam pozemní a námořní dopravy. Právě k této otázce bych chtěl obrátit vaši pozornost. V minulých létech letecká doprava jasně dominovala nad ostatními druhy dopravy. Byla rychlejší, bezpečnější a pohodlnější pro cestující. Ovšem v současné situaci je nezbytné zavést opatření, která umožní, aby pozemní a námořní doprava lépe kompenzovala obtíže způsobené ochromením letecké dopravy.
Cristian Dan Preda  
Pro zajištění bezpečnosti letecké dopravy není třeba žádné ospravedlnění. Od sopečného výbuchu na Islandu se cestování letadlem nejen neukazuje jako životaschopná alternativa, ale je také téměř nemožné. Jsem silně přesvědčen, že lepší koordinace na evropské úrovni by byla pomohla občanům EU, kteří uvízli na různých letištích po celém světě nebo vůbec nemohou vyrazit na plánovanou cestu. Doufám, že jednotné evropské nebe se jednoho dne stane skutečností.
Jak dobře víte, úplný zákaz letů v posledních několika dnech postihl také náš Parlament, nebo spíše chod plenárních zasedání. Myslím, že neexistuje žádný důvod pro odložení hlasování a pro zkrácení zasedání o jeden den, i když v pondělí 19. dubna večer bylo na jednání přítomno zhruba jen 65 % poslanců. Podle mého mínění se zasedání musí konat jako obyčejně.
