EFRU: støtteberettigelse for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandlingen om betænkningen af Lambert van Nistelrooij for Regionaludviklingsudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, for så vidt angår støtteberettigelse for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper
- C7-0095/2009 -
Lambert van Nistelrooij
Hr. formand! Parlamentet er dynamisk. Fra fisk og CITES går vi videre til mennesker, for det er også vigtigt, at de behandles respektfuldt. Det glæder mig, at vi i dag kan ændre forordningen om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i forhold til at tilbyde boliger til vanskeligt stillede personer, marginaliserede grupper i hele EU.
Det glæder mig også, at det lykkedes os at nå til enighed sidste uge under førstebehandlingen om en hel række problemer, der opstod i juridisk forstand inden for rammerne af Lissabontraktaten. Sammen har vi fundet en formulering af den første lovændring under Lissabontraktaten, den første lovændring i denne nye valgperiode. En hel række andre forslag er blevet blokeret, men dette forslag vil overleve. Jeg takker Dem også for det pres, De har udøvet. Sammen har vi sagt: "Det her var faktisk allerede en aftale under Nicetraktaten." Men der var ikke tilstrækkelig fremskridt. Det var knyttet til andre områder, og derfor blev der ikke indgået en aftale under det svenske formandskab.
Der er også tale om en ny situation i år, for 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, det klart bedste år til at indføre denne type instrument. Sammen med andre har jeg udøvet stort pres for at få fuldført dette område, og det lige i rette tid, ville jeg sige.
Men jeg er også glad og tilfreds over, at de projekter, der oprindeligt var tiltænkt problemgrupper i byområder, nu også kan gennemføres i landdistrikter. Desuden vil ordningen være gældende for alle lande i EU.
Begrebet samhørighed er fortsat en kombination af social samhørighed, økonomisk samhørighed og territorial samhørighed. I dette forslag er det den sociale dimension, social samhørighed, der står øverst. Under høringsprocessen har jeg også kunnet understrege en række pointer, som jeg nu vil gentage for Dem: 1. udvidelse til alle EU-stater, til alle EU's 27 medlemsstater, 2. bæredygtighedskriteriet og 3. udarbejdelsen af mere specifikke kriterier for integration af denne type byggeprojekter i samfundet. Mange af de nuværende steder opfylder faktisk ikke kriterierne, men er derimod dårlige boliger på dårlige steder. Nybyggeri på dårlige steder løser ingenting. Det er i sig selv uberettiget at bruge midlerne - og vi taler om en halv mia. EUR om året, der kan betales inden for regionalfondene - hvis vi ikke vælger gode placeringer. Derfor de mere detaljerede kriterier.
Intet af dette vil naturligvis løse problemet med 9 mio. romaer, men boliger er afgørende, det fysiske element er vigtigt, og medlemsstaterne kan nu begynde at gøre noget. Jeg beder Kommissionen, den afgående kommissær, om at besvare spørgsmålet om, hvorvidt vi vil blive holdt nærmere informeret om gennemførelsen af den samlede pakke og involveret i den.
Sluttelig, i mine tidligere stillinger var jeg bl.a. ansvarlig for problemet med campingvogne i Nederlandene, og jeg har set, hvor vanskeligt det var at have med at gøre. Jeg har besøgt Rumænien og andre lande i Østeuropa, og jeg genkender meget af det, jeg så. Jeg synes virkelig, det er rigtig godt, at vi nu kan træffe denne beslutning. Uden gode boliger, gode steder og supplerende socialpolitik, uddannelse og beskæftigelse vil det ikke lykkes. Det glæder mig meget, at vi kan gøre det, og jeg takker alle for deres gode samarbejde gennem de sidste måneder.
Paweł Samecki
Hr. formand! Det forslag, vi drøfter i dag, er et håndgribeligt tegn på alle EU's institutioners engagement i at fremme integrationen af ekstremt marginaliserede og underprivilegerede grupper i det almindelige samfund. Forslaget lever op til Parlamentets og Rådets anmodning og bekræfter, at strukturfondene har en rolle at spille, ikke kun ved at bidrage finansielt, men også ved at fremme en integreret tilgang til at tackle sociale og økonomiske forhold blandt marginaliserede grupper.
Forslaget er specifikt målrettet romabefolkningen, som i Europa udgør 10 mio. mennesker. Men i overensstemmelse med de fælles grundprincipper om integration af romaer udelukker forslaget ikke andre marginaliserede grupper med lignende sociale og økonomiske forhold.
Det foreliggende kompromisforslag udvider boligtiltag for marginaliserede grupper til alle 27 medlemsstater i stedet for kun at gælde for EU-12, som Kommissionen oprindeligt foreslog. Den eksisterende artikel 7 gælder kun for boligtiltag i byområder, mens ændringsforslaget foreslår, at der også åbnes for boligtiltag i landdistrikter. Denne udvidelse er berettiget, eftersom størstedelen af romabefolkningen i EU-12 bor i landdistrikter, ikke i byområder.
I henhold til det foreslåede ændringsforslag er både renovering af eksisterende boliger og opførelse af nye huse berettiget. Faktisk kunne renovering af huse af yderst ringe kvalitet resultere i mistede offentlige ressourcer. Under drøftelsen af forslaget bad Regionaludviklingsudvalget om en specifik henvisning til foranstaltninger til desegregering. Forslagets betragtning 6 indeholder nu sådanne foranstaltninger til desegregering som eksempler på initiativer, der bør ledsage boligtiltag. Faktisk indebærer segregerede kvarterer usikkerhed, ringe adgang til uddannelse og beskæftigelse samt risiko for voldelige overfald og kriminalitet. Oprettelsen af nye marginaliserede områder, selv om de består af ordentlige og EFRU-støttede huse, er bestemt ikke vores mål.
Vi ved, at mange medlemsstater har iværksat integrationspolitikker for romasamfund med særlig fokus på boliger. Gennemførelsen af disse politikker er ikke nogen nem opgave. Strukturfondene kan deltage i denne indsats ved at yde støtte til ikke kun boliger, men, hvad vigtigere er, til tiltag til forbedring af disse samfunds produktionskapacitet, f.eks. støtte til SMV'er, kvinder, iværksætterinitiativer osv.
I denne henseende vil jeg gerne understrege, at samhørighedspolitikkens primære mål er at få de regionale økonomier til at konvergere ved at fremme produktionskapaciteterne.
Som De utvivlsomt er klar over, vil den nye forordning blive ledsaget af en erklæring fra Kommissionen - og de fleste medlemsstater - om, at støtteberettigelsen for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper i EU under EFRU er ekstraordinær. Denne undtagelse må på ingen måde betragtes som en generel åbning af samhørighedspolitikken for finansiering af boligtiltag.
Nu vil jeg gerne henvise til forslaget fra Regionaludviklingsudvalget om at tilføje en specifik betragtning om komitologi til teksten. I denne forbindelse vil jeg gerne minde Dem om, at der i princippet er fundet en horisontal løsning med overgangsbestemmelser vedrørende komitologi mellem de tre institutioner. Målet med erklæringen fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er at undgå institutionelle diskussioner om hvert enkelt dokument i overgangsperioden fra en ny komitologirammeforordnings ikrafttræden. Derfor beklager Kommissionen tilføjelsen af betragtningen, men vil ikke af denne grund blokere aftalen ved førstebehandlingen mellem medlovgiverne.
Jeg ser frem til forhandlingen.
Jan Olbrycht
Hr. formand! Jeg vil gerne understrege, at ændringen af den forordning, der er til forhandling i dag, er vigtig af to grunde. På den ene side vedrører den direkte problemerne i marginaliserede grupper, selv om det udtryk ikke er særlig præcist defineret. Men på den anden indfører den et element, der også er meget vigtigt for økonomien, nemlig muligheden for finansiering af boligbyggeri gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, hvilket var årsag til meget alvorlig uenighed i Parlamentets sidste valgperiode. Det er utvivlsomt en temmelig overraskende virkning af krisen - argumenter, som medlemmer af Parlamentet fremlagde for flere år siden, blev afvist, og finansiering af boliger blev kun godkendt for de nye medlemsstater, mens der i dag i lyset af nye økonomiske og finansielle omstændigheder er enighed om brugen af midler til boliger i en meget specifik sammenhæng. Jeg synes, at det eksperiment, der er i gang, og som er et meget positivt element, bør fortsætte, og finansiering af boliger bør være en del af den fremtidige samhørighedspolitik, ligesom det er i dag.
Georgios Stavrakakis
Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at gratulere ordføreren, hr. van Nistelrooij, som takket være sin vedholdenhed og tålmodighed under den sidste trepartsforhandling var i stand til at sikre, at denne vigtige betænkning kom til forhandling i dag og til afstemning i morgen, og at vi ikke spilder dyrebar tid på at udsætte det til marts.
Betænkningen er yderst vigtig, for den indeholder bestemmelser om, at anvendelsesområdet for forordningen om støtteberettigelsen for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper udvides til hele EU i stedet for kun at gælde de nye medlemsstater, som Kommissionens oprindelige forslag foreskrev.
Det var utænkeligt, både for medlemmerne af min politiske gruppe og for vores udvalg, at de gamle medlemsstater ikke skulle være omfattet af denne udvidelse af forordningens anvendelsesområde, for som vi alle ved, er marginaliserede sociale gruppers, især romaernes, boligproblemer en alvorlig sag med negative sociale følgevirkninger i alle EU's medlemsstater.
Vi mener, at betænkningen og udvidelsen af anvendelsesområdet for boligtiltag til hele EU styrker samhørigheden mellem regionerne uden at diskriminere mellem gamle og nye medlemsstater. Det sender et klart signal om, at Fællesskabsfinansiering er baseret på princippet om at bekæmpe sociale problemer, uanset hvor i EU de opstår.
Karima Delli
Hr. formand! 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, og det er i denne sammenhæng, at vi forhåbentlig vil vedtage hr. van Nistelrooijs betænkning, som repræsenterer et betydeligt fremskridt i forhold til at forbedre underprivilegerede befolkningsgruppers levevilkår derved, at den gør projekter til renovering og opførelse af boliger og bekæmpelse af energifattigdom i alle medlemsstaterne berettiget til europæisk støtte via EFRU.
Dette forslag, som Rådet støtter, har været længe ventet af alle fortalere for respekt for marginaliserede gruppers, især romaernes, ret til integration.
På vegne af Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance udtrykker jeg vores glæde over, at EU investerer kraftigt i at forbedre boligsituationen for de mest underprivilegerede befolkningsgrupper, men vi må ikke stoppe nu, hvor det går så godt. Vi vil være på vagt over for, hvordan disse midler faktisk bliver brugt, eftersom de ikke må føre til udstødelse af marginaliserede grupper.
Der er masser af eksempler på byfornyelsesprojekter. De omfatter restaurering af bymidten i Barcelona og arbejdet på at genskabe de historiske centre i de nye medlemsstater, som har klaret sig særdeles godt ved ejendomsspekulation som følge af eksplosionen i husleje og udlejningspriser. Det har igen ført til, at de mest underprivilegerede familier er blevet drevet ud af bycentrene.
Disse mennesker skal ganske enkelt modtage reel social støtte og have adgang til alle offentlige tjenesteydelser såsom uddannelse, sundhedspleje og offentlig transport, men - som vi foreslog under udvalgsbehandlingen - de skal også modtage tilstrækkelige ressourcer til at kunne blive boende i disse kvarterer, så de ikke bliver gentrificeret.
Parlamentet vil være nødt til at evaluere de gennemførte projekter, inden bevillingen forlænges i 2013, og til at være involveret i udarbejdelsen den kommende forordning, der fastlægger kriterierne for støtteberettigelse, især i forhold til gennemsigtighed, for derved at sikre, at hver eneste værdifuld befolkningsgruppe faktisk modtager disse midler og tilbydes en værdig eksistens på lang sigt.
Oldřich Vlasák
Hr. formand, mine damer og herrer! Vi ved fra egne erfaringer, hvordan ghettoer og slum er. Folk, der bor disse steder, tjener mindstelønnen eller er ofte arbejdsløse eller afhængige af socialhjælp. Det er folk, der ikke betaler deres husleje, elregning og vandafgift til tiden. Man kan tit se affald smidt på gaderne og i baggårde i disse områder. Alle bygninger, som flere er fælles om, eller som ikke ejes af nogen, står og forfalder. Vores erfaring fortæller os, at det er socialt marginaliserede grupper, der bor her. De kan bestå af et par familier eller personer, der bor i en enkelt etageejendom, eller de kan bebo et helt kvarter med tusinder af beboere. Stedet kan ligge i en bys centrum eller i udkanten af den eller endda et sted langt væk fra bebyggede områder.
Derfor er det godt, at den foreslåede ændring udvider anvendelsesområdet for bevilling af europæiske midler til at omfatte boliger til marginaliserede grupper og gør det muligt at investere ressourcer ikke kun i byer, men også på landet, enten ved at reparere den eksisterende boligmasse eller ved at opføre nye huse. Jeg er dog overbevist om, at der skal mere til end blot materielle investeringer i infrastruktur for at løse problemet med ghettoer. Det, at der bliver fjernet skrald, repareret facader, renoveret indgangspartier og malet bygninger, betyder ikke i sig selv, at stedet ikke efter et par år ser ud ligesom i dag. Ghettoer handler ikke kun om miljø og bygninger, men også om de mennesker, der bor der. Derfor bør vi i fremtiden lede efter måder at kombinere denne investering med lokalt socialt arbejde og følge op med beskæftigelsesstøtte for folk, der bor i ghettoer, for især at give unge mennesker en mulighed for at bryde ud af den sociale fattigdomsfælde. Kun på denne måde kan ghettoer og slumkvarterer rigtigt blive dele af vores byer.
David Campbell Bannerman
Hr. formand! Ændringsforslag 1 til denne boligforordning vil udvide brugen af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til alle medlemsstater, ikke kun dem, der blev medlem i 2004. Så det har direkte relevans for Storbritannien.
Det er tydeligt ud fra beslutningen, at romabefolkningen er den største marginaliserede gruppe i betænkningen, der modtager støtte, foruden andre med lignende socioøkonomiske forhold.
Det overordnede budget for den europæiske samhørighedspolitik er på overvældende 347 mia. EUR over syv år - endda større end mange økonomier.
Mine vælgere i East Anglia er allerede dybt bekymrede over størrelsen af grupperne af ikkebofaste personer og sigøjnere, især i Essex. De bliver vrede, hvis nogle af disse foranstaltninger medfører endnu større EU-masseindvandring.
Storbritannien har allerede oplevet en befolkningstilvækst på 3,5 mio. mennesker - halvdelen af Londons befolkning - i de 12 år, siden Labour-regeringen kom til magten i 1997. Også set i lyset af at næsten ni ud af 10 nye britiske hjem - 86 % - vil skyldes indvandring de næste 30 år, virker forslag som disse som endnu et brohoved for betydelig indvandring til Storbritannien. Vi har ikke plads. Det handler om plads, ikke race.
Kontrolleret indvandring ved hjælp af tilladelser og visa er en god ting, men indvandring uden kontrol er en dårlig ting, for det er den hurtige vej til ekstremisme, hvilket ingen af os ønsker.
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand! Støtte til boligtiltag for husholdninger, der befinder sig i en særlig vanskelig socioøkonomisk situation, er i sig selv en vældig god idé. At byområder og landdistrikter nu også kan drage fordel af støtten på lige fod må i høj grad hilses velkommen. Men støtten må absolut ikke kun bevilges til visse medlemsstater og visse grupper, hvilket ville være klar favorisering af disse grupper. Det ville være åbenlys diskrimination af de andre grupper. Men det er præcis, hvad dette forslag gør. Det fokuserer særlig på romaerne og på lovlige migranter.
Endvidere skal marginalisering altid bekæmpes bilateralt - på den ene side af de offentlige myndigheder, men på den anden også af de berørte grupper, som også skal spille en aktiv rolle i deres egen integration. Sluttelig er vi nødt til meget nøje at evaluere, i hvor høj grad alle disse foranstaltninger er umagen værd, og vi må sige klart nej til begunstigelse på grund af etniske kriterier.
Lívia Járóka
(HU) Hr. formand! Jeg vil gerne hilse ændringsforslaget vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling velkommen og gratulere min kollega hr. van Nistelrooij med hans betænkning. Regionalfonden støtter utallige programmer, der i betydelig grad kunne forbedre og faktisk forbedrer levevilkårene for romaerne, som er Europas største og mest udstødte minoritet, uden at glemme andre grupper, der lever under lignende sociale og økonomiske forhold.
Det har længe været et mål, at boligordninger ikke længere skulle være begrænset til byer, men også skulle omfatte opførelse af nye boliger, og at disse former for støtte også skulle stilles til rådighed for gamle medlemsstater, eftersom problemet berører hele Europa. Regioner, som er betydelig underudviklede og ghettoiserede i forhold til det regionale gennemsnit, hæmmer udviklingen i hele Europa. En betydelig andel af romaerne bor i underprivilegerede områder i hele Europa, områder, som udvikles ved hjælp af betydelig støtte.
Der er behov for øjeblikkelig og fælles handling. Derfor må vi nøje overveje på EU-plan at øremærke nogle af ressourcerne alene til at bringe nogle af de statistiske enheder på LAU 1-niveau op til standard. Det er meget vigtigt, at forordningen indeholder en integreret tilgang for at sikre, at ordningerne vil forløbe inden for en bredere, mere omfattende ramme, og at også perspektiver som uddannelse, økonomisk aktivitet og offentlige serviceydelser tages i betragtning. Det, der er brug for i overensstemmelse med de holdninger, som Parlamentet har vedtaget, er en omfattende fællesskabshandlingsplan, der går på tværs af partier og cyklusser, og som med hjælp fra passende finansielle ressourcer og retskraft kan opnå betydelige forbedringer i hver af de Laeken-indikatorer, der afspejler det virkelige omfang af social udstødelse.
Monika Smolková
(SK) Hr. formand! Målet med regionalpolitik er at eliminere økonomiske og sociale forskelle. EU har 27 medlemsstater, der er opdelt i 271 regioner. I hver fjerde region er BNP pr. indbygger 75 % lavere end gennemsnittet for de 27 EU-lande. Det er et foruroligende tal.
Den europæiske regionalpolitik tilfører merværdi i kraft af foranstaltninger, der gennemføres direkte i marken. Den er med til at finansiere konkrete projekter til fordel for regioner, byer og landsbyer og deres indbyggere. Der blev taget et meget positivt skridt sidste år, da Parlamentet ændrede reglerne for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, så alle medlemsstater kunne bruge den til at reducere bygningers energiforbrug.
Allerede i dag kan vi se mange konkrete positive resultater. I mange byer har vi ikke kun isoleret bygninger, også den æstetiske værdi, livskvaliteten og de lavere leveomkostninger er værd at bemærke. Jeg er medlem af Parlamentet fra det østlige Slovakiet, fra en af de regioner, der ligger langt under EU's gennemsnit. Derfor glæder jeg mig over det nye udkast til forordningen, der tilsigter at udvide støtteberettigelsen for boliger til fordel for marginaliserede grupper.
Her i det 21. århundrede er der mange grupper af mennesker, der lever under uværdige forhold. Deres sociale status gør det umuligt for dem at forbedre boligvilkårene for dem selv og deres børn. Derfor vil de lokale myndigheder gradvist kunne integrere denne befolkningsgruppe i flertallet. Jeg hilser forslaget velkommen, og jeg støtter det sammen med mine kolleger fra Slovakiet og S&D-Gruppen.
Trevor Colman
(EN) Hr. formand! Det problem, som denne betænkning og dens ændringer af finansieringen af den europæiske regionaludvikling hævdes at gøre noget ved, er problemet med hjemløse eller de marginaliserede befolkningsgrupper, som betænkningen kalder dem. EU's løsning er at smide millioner af euro i at renovere og opføre tusindvis af huse.
I begyndelsen beskæftigede betænkningen sig med finansiering af boliger i medlemsstater, der var tiltrådt EU den 1. maj 2004 eller derefter. Nu skal der udbetales midler til alle medlemsstater. Ifølge observationsrapporten fra 2007 for de sydvestlige amter i England er regionens befolkning vokset hastigt alene på grund af indvandring. Trods stærk og voksende modstand i befolkningen mod denne udvikling og den manglende bæredygtighed af mange foreslåede byggegrunde buldrer EU's program for opførelse af huse i Storbritannien videre uden den mindste hensyntagen til demokratiske processer.
Nu har South-West Leaders' Council overtaget kontrollen med og godkendelsen af planlægningen - et klassisk EU-eksempel på, hvordan lovbestemte beføjelser overdrages til en ulovbestemt forsamling. Den offentlige holdning i Storbritannien er præget af voksende forfærdelse. Ubegrænset indvandring uden kontrol nærer offentlighedens vrede. Finansiering til støtte for opførelse af huse i Storbritannien og opmuntring til, at endnu flere indvandrere kommer til landet, forværrer kun en allerede uholdbar situation.
Medmindre denne betænkning, som oprindeligt var hensigten, kun vedrører de lande, der blev medlem af EU den 1. maj 2004 eller derefter, vil den britiske livsstil, især i landdistrikterne, ændre sig betydeligt, hvilket vil medføre en voldsom vrede blandt det britiske folk.
Iosif Matula
(RO) Hr. formand! Jeg hilser betænkningen velkommen og gratulerer hr. van Nistelrooij med den måde, hvorpå han har håndteret og færdiggjort den. Jeg synes, at forordningen om EFRU skal ændres, så staterne kan bruge disse midler til at renovere og opføre boliger til marginaliserede befolkningsgrupper. Målet med de initiativer, som nationale og lokale myndigheder har iværksat, må være bæredygtig social integration af disse grupper, både i byer og landdistrikter.
Jeg glæder mig over, at den koncentrerede indsats for at støtte romabefolkningen skal omfatte alle EU's medlemsstater. Det skyldes, at romabefolkningen er den største marginaliserede gruppe i Europa med en høj grad af grænseoverskridende mobilitet internt i Europa. Men vi må også tage andre befolkningsgruppers behov i betragtning, især dem, der udgøres af lovlige indvandrere, samt grupper af arbejdstagere med midlertidig beskæftigelse i andre EU-lande. Derfor er det en god idé at tillade, at midlerne fra EFRU bruges til boliger i alle EU-lande.
Jeg tror på dette program, og jeg håber, at vi vil fortsætte med at iværksætte en ny fase af støtte til familier fra marginaliserede grupper ved at stille egnede faciliteter til rådighed og hjælpe dem med at finde og beholde et arbejde, især under den nuværende krise. Jeg støtter betænkningen, som også vil give Rumænien mulighed for at få adgang til midler til at fremme den sociale integration af marginaliserede grupper, herunder romaerne, i både byområder og landdistrikter.
Luís Paulo Alves
(PT) Hr. formand! Målet med denne betænkning om EFRU er at udvide berettigelsen for at gribe ind i boligsektoren til fordel for marginaliserede grupper i medlemsstaterne. Indtil nu har denne støtte kun været tilgængelig for marginaliserede grupper, der bor i byområder i de nye medlemsstater. Med andre ord, eftersom langt størstedelen af personer tilhørende disse befolkningsgrupper bor i landdistrikter og på herberger, ville sådanne grupper ikke få fordel af denne støtte til at udskifte dårlige boliger.
I sidste ende er det et spørgsmål om at lukke et hul og give medlemsstaterne og deres regioner bedre muligheder med hensyn til politikken til at afhjælpe disse gruppers særlige vanskeligheder.
Jeg glæder mig også over dens ligebehandling af alle medlemsstater, for marginaliserede grupper med behov for hjælp og integration fortjener vores opmærksomhed, uanset hvilken medlemsstat de hører til.
Hvis denne vigtige betænkning i kampen mod fattigdom og for menneskelig værdighed vedtages ved førstebehandlingen, bliver det også muligt at gennemføre den hurtigt i forbindelse med den økonomiske genopretningsplan og dermed reagere hurtigt på den krise, vi befinder os i.
Sophie Briard Auconie
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Den europæiske samhørighedspolitik blev skabt for ved hjælp af betydelige finansielle ressourcer at levere reelle svar på de spørgsmål, som andre europæiske politikker rejste. Den havde især til formål at hjælpe de mest sårbare medlemsstater med at klare konkurrencen på det indre marked.
I dag er dens vigtigste opgave at finde løsninger på de udfordringer, der opstår som følge af åbningen af grænserne og den fri bevægelighed for personer, hvilket er gode ting, men de kan forårsage midlertidige vanskeligheder. Spørgsmålet om romaernes levevilkår er knyttet til spørgsmålet om åbningen af grænserne. Det er i høj grad et europæisk spørgsmål. Derfor er det kun på sin plads, at alle medlemsstaterne kan benytte sig af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, EFRU, til opførelse af huse til romaer og dermed sikre ægte solidaritet blandt europæerne.
Via flere ændringsforslag fremlagt i Regionaludviklingsudvalget har jeg anmodet om, at foranstaltningen udvides til alle EU's medlemsstater. Det glæder mig meget, at denne idé er blevet taget op, og jeg støtter fuldstændig den ændrede tekst.
Efter min mening må boligers forøgede støtteberettigelse til udgifter, der er samfinansieret af EFRU, få os til at overveje andre mulige udviklinger på mellemlang og lang sigt, uanset om det er med hensyn til at finansiere berettigelsen eller at øremærke midler til visse strategiske prioriteter.
Kinga Göncz
(HU) Hr. formand! Jeg glæder mig også over ændringen af EFRU-forordningen og mener, at den nu udgør et konkret værktøj, der kan være til betydelig hjælp med at finde løsninger, der virkelig omfatter hele Europa, til forbedring af situationen for romaerne, selv om dette værktøj ikke udelukkende hjælper romaerne, men også andre marginaliserede befolkningsgrupper.
Til de kolleger, der talte om indvandring, vil jeg gerne sige, at hvis forskellene mindskes, hvis levevilkårene forbedres, vil det trods alt modvirke indvandring, og jeg tror, at det er det resultat, vi også kan forvente her.
Jeg vil gerne nævne en række perspektiver, der under alle omstændigheder skal tages med i betragtning i forordningen og ved gennemførelsen af den. Det er meget vigtigt, at disse ressourcer stilles til rådighed ikke kun for byområder, men også for landdistrikter, så de kan bruges til at forøge udbuddet af boliger ved både at renovere og bygge nye huse, at begrænsning af segregeringen bør være et vigtigt mål, og at der bliver tale om en integreret tilgang, hvilket vil sige, at den skal ledsages af uddannelses- og beskæftigelsesprogrammer på en måde, der repræsenterer en bæredygtig og varig løsning. Lad mig tilføje, at det er en vigtig prioritet for formandskabstrioen at forbedre situationen for romaerne. Det spanske formandskab tager væsentlige skridt i denne retning, og det vil det ungarske formandskab også gøre.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Jeg vil starte med at gratulere min kollega hr. van Nistelrooij med hans flid og lederevner på dette meget vigtige område.
Jeg tror, at mange mennesker gerne vil eje et hus, og det minder mig om de første linjer i et digt, jeg lærte af en irsk digter for længe siden. Det lyder som følger: "Oh, to have a little house! To own the hearth, the stool and all! The dresser filled with shining delph, The pile of turf against the wall!" (Åh, at have et lille hus! At eje arnen, skamlen og det hele! Køkkenskabet fyldt med skinnende delftkeramik, bunken af tørv mod væggen!).
Og jeg tror, at det, vi gør her i dag, er med til at gøre den drøm til virkelighed for mange mennesker i hele EU, men især for romaerne.
Det er blevet påpeget, at det bør udvides til andre marginaliserede grupper, og efter at have diskuteret det forslår vi, at det sker. Jeg tænkte især på mit eget område, Limerick, hvor folk, der bor omkring Myross og Southill, har lidt enormt på grund af narkosalg og den vold, der følger med. Nu er der behov for en større byfornyelse for at afhjælpe disse alvorlige situationer.
Det kan lade sig gøre med disse forslag, og det vil også være meget vigtigt at få skubbet gang i byggebranchen, som har lidt enormt i hele EU på grund af den økonomiske nedtur.
Så vi rykker på det rigtige tidspunkt, og det kan være til gavn for de mest marginaliserede grupper, så de kan alle se frem til at få et hus, en arne, en skammel og det skinnende delftkeramik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Støtteberettigelsen for boligtiltag finansieret af EFRU til fordel for marginaliserede befolkningsgrupper vil hjælpe medlemsstaterne med at forbedre absorptionen af europæiske midler. Min personlige holdning er, at støtteberettigelsen skal gælde for alle medlemsstater.
Forordning (EF) nr. 1080/2006 blev for nylig ændret til at tillade, at alle medlemsstater forbedrer energieffektiviteten i boliger. Den nye tekst foreskriver en sats på 4 %, Af hensyn til at sikre overensstemmelse mellem teksterne og reducere bureaukratiet ville det måske have været en god idé, hvis vi havde bibeholdt samme procentsats.
De nye bestemmelser foreskriver behovet for at fremme nogle byudviklingsprojekter for områder truet af fysisk forfald eller social udstødelse og for marginaliserede befolkningsgrupper. Det gælder også områder ramt af katastrofer som oversvømmelse eller jordskælv. Jeg vil gerne konkludere ved at opfordre Kommissionen til at slå kræfterne sammen med medlemsstaterne og bruge 2010 til at gennemgå de operationelle programmer for at forøge absorptionen af europæiske midler med henblik på at forbedre den sociale boligmasse.
Jan Březina
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er almindelig kendt, at konsekvenserne af den aktuelle økonomiske krise rammer de socialt sårbare befolkningsgrupper hårdest. Derfor hilser jeg det velkommen, at EU leder efter måder at hjælpe disse mennesker på. Mens det allerede er muligt for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling at gribe ind for at hjælpe marginaliserede befolkningsgrupper, der bor i byer, har landdistrikter hidtil været udelukket fra denne type indgriben og må klare sig med udbetalinger fra den økonomisk svagere Fond for Udvikling af Landdistrikter. Det er min faste overbevisning, at denne økonomiske ubalance skal rettes op. Det er vigtigt, at anerkendte udgifter ikke begrænses til udskiftning af eksisterende bygninger med nye, men også omfatter renovering af eksisterende beboelsesejendomme. Dette ville udvide rækken af mulige initiativer dramatisk og forøge tiltagenes effektivitet.
Især i de nye medlemsstater er boligsituationen for disse grupper ofte kritisk, og løsninger kræver øjeblikkelig og beslutsom indgriben fra de offentlige myndigheders side. Der er ved at udvikle sig en gunstig lejlighed for, at EU's strukturfonde på effektiv vis kan supplere nationale ressourcer, der i sig selv er utilstrækkelige til at skabe en grundlæggende forbedring af situationen.
Jeg støtter fuldt ud den specifikke henvisning til romabefolkningen som den største socialt marginaliserede gruppe, og samtidig er jeg enig i, at interventioner til fordel for romaerne ikke bør udelukke andre grupper, der lever under lignende sociale og økonomiske forhold.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand! I hele EU har folk problemer med at renovere deres hjem, men situationen er særlig vanskelig i de nye medlemsstater. De nye medlemsstater har en ting til fælles, nemlig at de har arvet ineffektive lejlighedskomplekser, der er meget dyre at vedligeholde, og renoveringsprocesserne foregår enten meget langsomt eller slet ikke. Det er meget vigtigt, at denne forordnings anvendelsesområde ikke begrænses til store, socialt isolerede grupper, men at dens bestemmelser også kan tages i anvendelse over for de mest socialt sårbare grupper såsom handicappede, fattige, trængende unge familier, indvandrere og andre, som også lider under social isolering og ikke har mulighed for at renovere deres hjem. Jeg er overbevist om, at ved at udnytte hjælpen fra strukturfondene vil dette dokument give alle EU's regioner lejlighed til at investere i social infrastruktur og derved sikre adgang til boliger, hvilket ikke kun vil være med til at reducere social isolation, men også bidrage til oprettelsen af en stabil social, økonomisk og miljøbeskyttelsesmæssig politik i hele Fællesskabet.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Kommissionens forslag om forordningen om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling forudsætter, at initiativer på boligområdet alene kan iværksættes i byområder og i form af renovering af eksisterende boliger. Bestemmelserne omfatter ikke landdistrikter, hvilket betyder, at mange mennesker fra marginaliserede sociale grupper, der bor i landene i Central- og Østeuropa, ikke vil få fordel af den foreslåede løsning. Det skyldes, at i de nye medlemsstater lever de fattigste grupper, som lider under social udstødelse på grund af deres lave materielle status, primært i landdistrikterne.
Efter min mening vil ændringer af forordningen have en gavnlig virkning ved også at tillade beskyttelse til befolkningsgrupper, der bor uden for byområder, hvilket i betydelig grad vil støtte arbejdet i Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. Ændringer af denne type vil gøre det muligt at forbedre den materielle status for de fattigste befolkningsgrupper, der befinder sig i en ugunstig position på grund af det sted, hvor de bor. Dette skyldes, at forskellene i levestandard mellem landdistrikter og byområder i de nye medlemsstater er langt større end i Vesteuropa. I denne del af Europa er materiel status beklageligvis stadig en synlig hindring for adgang til uddannelse, beskæftigelse og deltagelse i kulturlivet. Bedre boligforhold for de grupper af mennesker, der lider mest under social udstødelse, vil åbne døren for, at de kan forbedre deres sociale status, og vil tilskynde dem til at udvikle sig. Lokale myndigheder og ikkestatslige organisationer bør slutte op om indsatsen for at hjælpe med at gøre noget ved social udstødelse.
Nuno Teixeira
(PT) Hr. formand, hr. kommissær! Tillad mig at lægge ud med at fremhæve ordføreren, hr. van Nistelrooijs, rolle i arbejdet for at nå til enighed i denne sag og den villighed, han altid har udvist i forhold til at inddrage andre bidrag i sin betænkning.
I morgen skal vi stemme om ændringsforslag til EFRU-forordningen, der er særlig vigtige for de såkaldte gamle medlemsstater og også for Portugal. Disse ændringer vil udvide brugen af Regionalfonden på boligområdet til fordel for marginaliserede befolkningsgrupper, fordi fonden i øjeblikket kun kan bruges til byudviklingsprojekter.
De ændringsforslag, som jeg og mine kolleger i Parlamentet har fremlagt, og som blev vedtaget af et stort flertal i Regionaludviklingsudvalget, vil også gøre det muligt for de gamle medlemsstater - i stedet for kun de nye, som det oprindelige udkast foreslog - at drage fordel af denne finansieringsmulighed.
Derved har jeg forsøgt at undgå at skabe en præcedens, som jeg anser for farlig, og som ville udelukke alle de gamle medlemsstater fra denne og med stor sandsynlighed andre anvendelser af EU-støtte. Det ville ikke give nogen mening, eftersom der eksisterer boligproblemer, især for marginaliserede befolkningsgrupper, i både de nye og de gamle medlemsstater.
Det glæder mig at kunne gentage, at længden af medlemskabet af EU ikke må være et kriterium for bevilling af midler fra strukturfondene, og det kriterium må afskaffes øjeblikkeligt.
Forhandlingerne om samhørighedspolitikken efter 2013 skal baseres på solidaritet i ønsket om at opnå territorial samhørighed og tilsigte at belønne, ikke straffe, de regioner, der har udvist eksemplarisk opførsel i brugen af fællesskabsstøtte.
Artur Zasada
(PL) Hr. formand! I forbindelse med dagens forhandling vil jeg gerne henlede opmærksomheden på det kontroversielle forslag om at ændre artikel 47 i Kommissionens forordning fra 2006. I henhold til denne artikel skal områder udvalgt til boligtiltag overholde mindst tre af de kriterier, der nævnes i artiklen. Men den nye forordning foreslår, at områder skal kunne kvalificere sig på baggrund af et enkelt kriterium, hvilket i praksis vil medføre, at områder, der ikke er berettiget, vil kunne ansøge om midler ved at tilpasse deres situation efter lovkravene. Jeg vil gerne påpege, at f.eks. kriteriet "lav økonomisk aktivitet" er meget nemt at opfylde for nyt boligbyggeri i landdistrikter. Derfor vil boligstøtte gå til byggespekulanter og velstående beboere i nybyggeri i stedet for til de mest trængende.
Frédéric Daerden
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det er tydeligt, at boliger er et vanskeligt område at have med at gøre på europæisk plan, fordi det i virkeligheden ikke hører under EU's kompetenceområde. Men det er almindelig accepteret, at det er nødvendigt at opføre kvalitetsboliger for at sikre social samhørighed og for at hjælpe med at sikre, at Kommissionens genopretningsplan får succes.
Derfor glæder det mig meget, at finansieringen af investeringer i boligsektoren, især inden for energieffektivitet, i stadig højere grad dækkes af strukturfondene, men vi må gå endnu længere. Vi bør derfor se længere end dette forslag og udvise særlig opmærksomhed over for de hjemløse, som der menes at være tre millioner af i Europa.
Derfor er dette punkt et af prioritetsområderne for det belgiske formandskab, der tiltræder i midten af 2010. Jeg håber, at det vil føre til, at dette emne kommer på den europæiske dagsorden, så vi kan iværksætte endnu mere formelt arbejde på området. Dette arbejde vil bl.a. involvere indførelse af præcise metoder til at registrere antallet af hjemløse for at skabe global opmærksomhed om fænomenet og forøgelse af støtten til sociale boliger.
Diane Dodds
(EN) Hr. formand! Jeg ved, at denne betænkning specifikt vedrører romafamilier og andre specifikke grupper.
Jeg vil gerne understrege, at alle mennesker fortjener og har behov for formålstjenlige sociale boliger. Men Parlamentet må ikke glemme, at der er mange mennesker tilhørende almindelige befolkningsgrupper, enten i bycentre eller i landdistrikter, der bor i meget dårlige boliger, og som er ude af stand til at få adgang til ordentlige boliger. Disse mennesker har brug for at vide, at Parlamentet anerkender deres behov. De er lige så marginaliserede, uanset om det skyldes fattigdom, narkotika eller kriminalitet.
Et spørgsmål, der skaber bekymring blandt udbydere af sociale boliger i Nordirland, er reglerne for offentlige indkøb. Og selv om de har til formål at fremme fair konkurrence i hele EU, har de utilsigtede negative følger for opførelsen af sociale boliger i marginaliserede områder, hvor der er alvorlig brug for dem, primært fordi det er vanskeligt at finde ledig jord på det, der indtil for nylig var et spekulativt marked.
Det har påvirket Nordirland hårdt, og sidste år betød dette problem, at man måtte finde erstatninger for 500 ud af 1 500 planlagte huse i programmerne for socialt boligbyggeri.
Vi er nødt til også at tage hånd om disse problemer. Jeg vil opfordre Parlamentet til at se på sagen i forbindelse med problemet med boliger til marginaliserede befolkningsgrupper.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Hr. formand! De nye bestemmelser om støtteberettigelse til boliger er et eksempel på, hvordan samme midler kan bruges med større virkning uden at blive suppleret.
Første skridt blev taget sidste år, da reglerne for at bruge europæiske midler til forbedring af energieffektiviteten blev lempet. Hvad dette angår, vil jeg blot gerne sige, at det var et lille skridt, og at man godt kunne se på den tilladte andel igen. Det andet skridt er det, der tages i dag.
I begge tilfælde involverede det vedtagelsen af tekster, som i nogle tilfælde stammer fra helt andre tider end den periode, vi befinder os i for øjeblikket. Derfor spekulerer jeg på, om man måske ikke også bør se på andre aspekter af brugen af europæiske midler igen for at ændre de kriterier, der ikke længere lever op til de aktuelle krav.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hr. formand! 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Desværre risikerer et enormt antal mennesker alvorlig fattigdom og marginalisering i modsætning til EU's grundlæggende principper og værdier. Disse gruppers sårbarhed er vokset håndgribeligt under den nuværende økonomiske krise. På den baggrund glæder jeg mig over initiativet til at udvide betingelserne for berettigelse inden for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som er et vigtigt og afgørende instrument i kampen mod fattigdom.
Som følge af de ringe boligforhold føler jeg, at det er nødvendigt at sætte fart på bevillingen af økonomisk hjælp. Der skal tilbydes økonomisk hjælp til boliger både i byområder og landdistrikter. Desuden må der ikke skelnes mellem romabefolkningen og andre sociale grupper i lignende situationer, når denne økonomiske støtte tildeles.
Paweł Samecki
Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for hans arbejde, som jeg sætter stor pris på. Dernæst to kommentarer til forhandlingens indhold. Jeg hørte nogle bekymringer over de potentielle bivirkninger i form af forøget indvandring. Faktisk handler dette forslag ikke om incitamenter til indvandring, men om, hvordan vi skal håndtere den aktuelle situation. Jeg synes, at det skal opfattes som hindrende for indvandring, som fru Göncz nævnede.
Min anden bemærkning om indholdet. Kommissionen vil naturligvis se frem til revideringen af de operationelle programmer. Den vil afhænge af nationale og regionale myndigheders initiativ, men vi vil se meget imødekommende på sådanne ændringer.
Lad mig til sidst hilse denne forhandling velkommen. Den beskriver Parlamentets engagement i at inddrage marginaliserede befolkningsgrupper. Det er endnu et skridt til støtte for et åbent og inklusivt Europa 2020. Jeg tror, vi kan regne med, at de nationale og regionale myndigheder vil udnytte disse nye faciliteter godt.
Lambert van Nistelrooij
Hr. formand! Jeg er ualmindelig tilfreds med støtten og kreativiteten, men i dette øjeblik vil jeg ikke desto mindre understrege, at vi ikke har nået målet endnu. Vi skal måske nok til at vedtage rammen, men derefter skal kriterierne defineres, og det er stadig utrolig spændende, for man kan gøre alt med penge, også det forkerte, og det er jeg stadig lidt bekymret for. Det vil jeg utvivlsomt minde både den nye kommissær og Rådet om.
En anden pointe er, at det på en måde er en frivillig ramme. Denne ramme tilbydes nu medlemsstaterne som lovgivning. Der er ingen garanti for, at den efterfølgende bliver prioriteret højt. I den forbindelse opfordrer jeg til aktiv information fra Kommissionen, for det vedrører et principielt valg. I dag har vi fået at vide, at vi vælger for Europa. Det er vigtigt for denne nye Kommissionen med et socialt ansigt, at vi er aktivt involveret i gennemførelsen. De omtalte sociale grupper skal også involveres i gennemførelsen, for så bliver resultatet bedre og mere bæredygtigt.
Jeg vil gerne takke alle endnu en gang, og jeg håber på et positivt resultat i morgen. Vi holder øjet på bolden og vil følge situationen på stedet.
Sluttelig, det, at vi er det første lovgivningsmæssige dossier under den nye traktat, skyldes primært de prioriteter, vi har opsat.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Ádám Kósa  
Jeg mener fuldt ud, at Kommissionen gjorde det rette, da den foreslog at ændre forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for så vidt angår støtteberettigelse for boligtiltag for marginaliserede befolkningsgrupper. Endvidere mener jeg, at Rådet også var klar over vigtigheden af forslaget i forhold til at understrege behovet for en nyt, integreret synsvinkel. I Centraleuropa og især i Ungarn er der mange alvorlig handicappede, der lever i gamle, forfaldne bygninger. Mange steder havde fungeret som slotte eller palæer inden Anden Verdenskrig, men kommunisterne glemte dem og de efterladte mennesker, de anbragte i dem. Jeg ved, at mange dårligt stillede grupper har særlige forhold og problemer, og det er min stærke overbevisning, at vi må tage konsekvenserne af den finansielle og økonomiske krise i betragtning. Vi bør støtte sådanne ændringsforslag - i overensstemmelse med civile interessenters synspunkter - der giver mulighed for langt bedre integrerede projekter, der på samme tid involverer byggebranchen, turisme, arbejdsmarkedet, udvikling af landdistrikter og social integration. Vi kan ikke lade Europas skatteyderes penge gå til spilde. Vi må koncentrere os om virkelige løsninger.
