En europæisk kulturdagsorden (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Vasco Graça Moura for Kultur- og Uddannelsesudvalget om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden.
Vasco Graça Moura
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Eftersom jeg havde foreslået en generel ramme for kulturelle anliggender i forbindelse med Lissabondagsordenen, besluttede jeg at lade betænkningen omfatte mange af de forslag, som medlemmerne har fremsat, da de var i tråd med den overordnede strategi. Hvis betænkningen derfor indeholder nogle punkter, som synes at være overflødige, når de holdes op imod andre instrumenter, der i mellemtiden allerede er blevet godkendt og trådt i kraft, er det for at fremhæve de emner, der betragtes som de mest relevante.
Jeg vil gentage hovedpunkterne i rammen og i den forbindelse sige, at EU har en særlig pligt til at beskytte Europas kulturelle rigdom. Den europæiske kulturarv skal bevares og udbredes både i og uden for EU i alle dens dimensioner og på alle måder, samtidig med at vi skal være mest muligt åbne over for alle andre kulturer, hvilket i øvrigt altid har været Europas særkende.
Vores kulturarv med dens mange forskellige udtryksformer og sammensmeltningen af dens primære fundamenter, f.eks. den græsk-romerske og jødisk-kristne oldtid, har historisk stillet Europa i spidsen for alle kontinenterne. Den har vist sig at være en uovertruffen drivkraft for innovation, udvikling og fremskridt, som har spredt sig i alle retninger og den dag i dag stadig er en vigtig referenceramme for humanisme, åndelig berigelse og animering, demokrati, tolerance og statsborgerskab.
De fremtrædende specifikke kvaliteter, der indgår i kernen af Europas kulturelle rigdom i en stadig mere globaliseret verden, udgør en egentlig europæisk merværdi, ligesom deres identitetsskabende rolle er vigtig for Europa og EU, idet den skaber omverdensforståelse, sikrer sammenhæng, understreger kvaliteternes unikke karakter og hævder sig over for andre folk.
Den særlige måde, hvorpå den europæiske kulturarv i historiens løb er kommet til udtryk i andre verdensdele, bør resultere i særlige aktioner, hvor der sættes fokus på de faktorer, der bidrager til opbygning af civilisation, gensidig forståelse og konstruktiv tilnærmelse mellem de befolkninger, de repræsenterer. Vi henstiller til Rådet og Kommissionen at udnytte den europæiske klassiske arvs prestige og de nationale kulturers historiske bidrag i de sidste århundreder og i alle deres dimensioner, samtidig med at kultursektorens behov opfyldes i fremtiden.
Vi foreslår derfor, at 2011 gøres til "europæisk år for græske og romerske klassikere" med henblik på at gøre den europæiske befolkning og resten af verden mere opmærksom på denne vigtige kulturarv, som i dag er truet af glemsel. Af samme årsag understreger vi behovet for at fremme de europæiske sprog i verden og deres betydning for den kulturelle kreativitet i andre verdensdele, således at det bliver muligt at fremme både gensidigt kendskab og gensidig forståelse og det kulturelle samspil, der opstår ved hjælp af og formidles gennem disse sprog i deres ekstraeuropæiske dimension.
På den anden side afspejler de eksisterende fællesskabsprogrammer på kulturområdet ikke fuldt ud den situation, der er forbundet med europæernes fælles kulturarv, og derfor har vi behov for særlige programmer med henblik på at fremme kreativitet og bevare en bredere og mere dybtgående kontakt med de materielle og immaterielle goder og værdier, som udgør den europæiske kulturarv, og for at fremme disse goder og værdiers samspil i overensstemmelse med den humanistiske forståelse af identitet og forskellighed samt i den nuværende kulturelle produktion.
Programmerne på kulturområdet vil alle få en særdeles positiv indvirkning på samhørigheden, den reale konvergens, den økonomiske vækst, den bæredygtige udvikling, innovationen, beskæftigelsen og konkurrenceevnen, men vi må imidlertid ikke glemme, at kultur og kulturprodukter har en værdi i sig selv (kultur qua kultur). Vi vil gerne minde Rådet om, at det er uopsætteligt og bydende nødvendigt at de budgetmidler, som er afsat til at støtte aktioner, der er planlagt inden for rammerne af Kommissionens meddelelse, og de eksisterende midler tages op til revision. Endelig, og eftersom der ikke er tid til at nævne flere punkter, bifalder jeg Kommissionens meddelelse og dens godkendelse i Rådet. Vi kan tilslutte os de fastsatte mål.
Ján Figeľ
Fru formand! Jeg vil gerne takke hr. Graça Moura for hans engagement, selve udvalget og alle, der har bidraget til denne betænkning. Jeg mener, at den bekræfter, at kulturen fortjener en mere central plads i vores forhandlinger og samarbejde. Jeg mener, at den er en bekræftelse af, at vi har bevæget os fra en dagsorden, der oprindeligt var domineret af konkrete goder - kul og stål - til immaterielle værdier som kultur, uddannelse, kreativitet og borgerskab. Vi kan ikke måle det i kilo eller ton, men det handler om fremtiden for vores sammenhold og vores fællesskaber på lokalt, regionalt, nationalt og også europæisk plan.
Jeg tror, at det er grunden til, at vi fremsatte dette forslag. Siden sidste år har det fået en hel del konkret opmærksomhed og støtte i offentligheden i medlemsstaterne og i Rådet. Det glæder mig at se, for det var den vigtigste reaktion. Vi vil nemlig gerne i højere grad arbejde gennem kultur og for kultur og også for verdenen af kultur og kulturen i verden. Jeg glæder mig over Deres støtte til denne dagsorden, som er meget vigtig. Det har altid stået meget klart for mig som kommissær og også for Kommissionen, at Parlamentet ønsker at gøre mere på disse områder.
Vi er naturligvis nødt til at vedtage en fælles strategi. Det er måden at gennemføre denne dagsorden på. De tre grundlæggende områder er vigtige og blev også nævnt i den forrige betænkning, nemlig de kreative industrier, kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog. Lige så vigtig er den eksterne dimension - det eksterne samarbejde på kulturområdet og kulturen i Unionens politik udadtil.
Jeg er enig med Dem i, at vi ikke bør lægge for stor vægt på kulturens økonomiske betydning, men vi er bestemt nødt til at finde den rette balance i vores kulturpolitik. Deres betænkning anerkender med rette betydningen af at lade kulturen spille en større rolle i de internationale forbindelser. Vi betragter dette som en mulighed for at opbygge en proaktiv og konstruktiv dagsorden for kulturel mangfoldighed i fællesskabspolitikkerne. Jeg ved, at jeg kan regne med Deres samarbejde på dette område.
Med hensyn til spørgsmålet om mobilitet er vi enige i, at der er et behov for grænseoverskridende mobilitet for kulturelle aktører, og vi anser det for at være et vigtigt værktøj til at opbygge et europæisk kulturområde. Tag f.eks. Erasmusprogrammet inden for uddannelsessektoren. Efter et årti - nu to årtier - har vi et europæisk område for videregående uddannelse, det mest populære program og en omfattende modernisering af og stor åbenhed på vores universiteter. Jeg mener, at denne søgen efter mobilitet, viden, respekt og accept ligeledes bør udvikles inden for kunst og kultur. Jeg tror, at vi kan nå langt ved at iværksætte det pilotprojekt om mobilitet, som blev foreslået af Parlamentet sidste år.
Sidst, men ikke mindst, er det som sagt vigtigt at vedtage en fælles strategi. Jeg glæder mig over, at medlemsstaterne bakkede op omkring åbne koordinationsmetoder. I november sidste år blev der nedsat to ekspertarbejdsgrupper med repræsentanter fra medlemsstaterne. Formålet var at forbedre mobiliteten for kunstnere og ansatte i kultursektoren og maksimere de kulturelle og kreative industriers potentiale. De vil blive behørigt underrettet om resultaterne af arbejdet inden for disse grupper. Som De ved, har vi oprettet kulturforummet, og det første blev afholdt under det portugisiske formandskab. Det er noget, jeg sætter stor pris på. Vi foreslår også, at den kulturelle og kreative sektor som helhed bør etablere en platform for de kulturelle og kreative industrier og en platform for adgangen til kultur i stil med den eksisterende platform for interkulturel dialog.
Jeg mener, at det potentielle bidrag bliver større, og jeg er glad for at arbejde sammen med mine kolleger i Kommissionen og med Dem i Parlamentet for at styrke integreringen af kultur i mange andre EU-politikker. Jeg ser naturligvis frem til ikke blot forhandlingen, men især til gennemførelsen af denne dagsorden.
Grażyna Staniszewska
Fru formand! Jeg vil gerne varmt takke hr. Graça Moura for en god betænkning, som på sammenhængende vis og specifikt udpeger prioriteterne på kulturområdet og fastsætter de langsigtede mål. Betænkningen afspejler kulturens betydning for EU's udvikling og for styrkelsen af potentialet for innovation og øget konkurrenceevne. Kulturen er en sektor, som skaber beskæftigelse og reelt forstærker den økonomiske vækst. På vegne af Regionaludviklingsudvalget vil jeg gerne henlede Deres opmærksomhed på betydningen af EU's regioner som et vigtigt forum for kulturelt samarbejde. Kultur og sprog stimulerer regionernes udvikling og tiltrækker investeringer, særligt i mindre udviklede regioner med ringe naturressourcer og få turister og seværdigheder. Det er grunden til, at de lokale og regionale myndigheder generelt har så stor betydning i forhold til at give støtte og næring til kultur i områderne under deres bemyndigelse. Der er blot én ting i betænkningen, som jeg har forbehold over for - og her taler jeg på vegne af Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, så jeg ikke behøver at gentage mig selv om et øjeblik. Det drejer sig om betragtning K, hvor det foreslås, at vi pålægger indvandrere og turister at underlægge sig europæisk tradition og arv. Det er ikke en god formulering. Under udvalgets arbejde stemte ALDE-Gruppens medlemmer imod den.
I det europæiske år for interkulturel dialog er det værd at påpege, at Unionen, når den konkretiserer den interkulturelle dialogs værdier, skal være åben over for andre kulturer. Den bør fremme og skabe et fælles samarbejdsgrundlag ved at fremsætte forslag til interessante programmer. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt, at europæiske tredjelandes mulighed for at deltage i det yderst engagerende og prestigefyldte program "Den Europæiske Kulturhovedstad" efter 2010 er blevet afskaffet.
Det var meningen, at jeg skulle have ordet igen om lidt, men jeg vil gerne anmode om yderligere 10 sekunder nu for så at undlade at tale anden gang.
Jeg mener, at det først og fremmest er de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, som bør have mulighed for at deltage i dette program. Jeg støtter kraftigt betænkningens opfordring til, at 2010 gøres til europæisk år for Frédéric Chopin for at markere 200-års-dagen for denne geniale komponists fødsel, en komponist, som unægteligt har bidraget til europæisk kultur og verdenskulturen.
Ruth Hieronymi
Fru formand! Først og fremmest vil jeg gerne varmt takke hr. Graça Moura for hans fremragende betænkning på vegne af min gruppe, Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater. Også tak til Kommissionen for forelæggelsen af meddelelsen om en europæisk kulturdagsorden. Den kan regne med Parlamentets støtte til kultur som en horisontal opgave, til at øge kunstneres mobilitet, til at udvide det regionale samarbejde og til at styrke det internationale samarbejde.
Vi vil imidlertid også gerne bemærke en mangel ved denne dagsorden. Det drejer sig om et emne, som vi drøftede for kort tid siden. Kulturindustrierne og deres stigende betydning indebærer nemlig også, at de økonomiske aspekter er ved at blive væsentligt mere fremtrædende, end de tidligere har været. Dagsordenen for kultur er ikke kun et spørgsmål om bedre samarbejde om kulturdagsordenen eller om øget finansiering, men også om den retlige ramme. I den forbindelse står det klart, selv inden for EU, at hvis kulturen er oppe imod lovgivningen om det indre marked eller konkurrencelovgivningen, trækker den altid det korteste strå i tilfælde af tvivl.
De vil alle huske Lévai-betænkningen. Kommissæren for det indre marked og tjenesteydelser betegnede kollektive forvaltningsselskaber for musiktjenester på internettet som hindringer for konkurrencen i det indre marked. Her trækker kulturen klart det korteste strå og står svagere end den europæiske lovgivning om det indre marked. Derfor er behovet presserende, og Parlamentet vil i morgen følge Kultur- og Uddannelsesudvalget. UNESCO-konventionen skal finde anvendelse, ikke kun af hensyn til at sikre kulturel mangfoldighed i forhold til tredjelande, men også fordi, der er tale om en absolut hastesag i forhold til vores egen europæiske lovgivning.
Vores inderlige bøn til kommissæren er derfor, at der hurtigt fremsættes et forslag til styrkelse af den kulturelle mangfoldighed i den europæiske lovgivning om det indre marked.
Marianne Mikko
Mine damer og herrer! Vores kollega hr. Graça Moura har lavet et fremragende stykke arbejde med udarbejdelsen af en betænkning, som både henviser til kulturarv og fremtidige behov, til fælles principper og specifikke initiativer. Som skyggeordfører vil jeg gerne sige tak.
Jeg vil fokusere på nogle få punkter. Fra begyndelsen af 2009 vil vores vilkår have ændret sig, eftersom Lissabontraktaten vil være trådt i kraft. For at vores diplomatiske repræsentanter vil være i stand til at repræsentere vores kulturer på behørig vis, bør den kulturelle dimension konsekvent integreres i vores politik udadtil. I øjeblikket er vi langt fra dette mål. Oprindeligt talte vi om kun at inddrage en kulturel dimension i udviklingsaktiviteterne, selv om dette i sig selv er vanskeligt for os. Der er mange meget værdifulde elementer i europæisk kultur, men i stedet for at drage fordel af helheden af disse elementer, synes vi kun at opnå et aritmetisk gennemsnit. Europæisk kultur er desværre ikke særlig fremtrædende internationalt.
Jeg vover at mene, at verdens fineste filmskabere og forfattere bor i Europa, selv om verdens biografer er domineret af Hollywood, og boghandlerne er fulde af underholdning i paperback fra USA. Hvorfor oversætter vi udenlandske masseprodukter, og hvorfor oversætter vi ikke hinandens bedste forfattere? Hvorfor foretrækker tredjelande med støtte fra os at bruge penge på amerikanske kulturprodukter? Denne situation er nødt til at ændre sig.
Vi skal uden tvivl lægge større vægt på at genoprette et fælles europæisk kulturelt område. Et område, som omfatter landene i Middelhavsområdet og i Centraleuropa samt de nordiske, baltiske og østeuropæiske lande. Vi vil i sidste ende blive stærkere og opnå en helhed, der omfatter alle de værdifulde elementer, en helhed, som er større end summen af de enkelte dele.
Ewa Tomaszewska
Fru formand! Dette er et meget værdifuldt og gennemarbejdet dokument. Jeg lykønsker hr. Graça Moura.
I udkastet til beslutning henledes opmærksomheden på behovet for en specifik tilgang til kulturens problemer i en globaliseringstid. Uanset vores åbenhed over for andres kulturarv er det yderst vigtigt at beskytte, udbrede og fremme europæisk kultur. Det er vigtigt at huske på vores kulturs rødder, særligt de græske og latinske klassikeres betydning. Vi bør imidlertid også se på de områder af kulturen, som uhindret krydser grænserne uden behov for oversættelse. Jeg tænker på musik og malerkunst.
I 2010 vil det være 200 år siden, Fryderyk Chopin blev født - en genial komponist, som er kendt i hele verden. At fremhæve betydningen af denne begivenhed vil gøre det lettere at forstå den betydning, som alle fremragende europæiske musikere - Mozart, Liszt, Händel, Haydn, Schumann, Verdi, Grieg, Berlioz, Paganini og mange andre - har haft for skabelsen af europæisk civilisation og dennes bidrag til verdenskulturen.
I betænkningen henledes opmærksomheden også på de aktuelle problemer, som kunstnere står over for, f.eks. i forhold til at krydse grænser og deres mobilitets betydning for den kunstneriske udvikling, og desuden fremhæves kunstens betydning for den økonomiske udvikling.
Helga Trüpel
Fru formand! Det interessante ved denne betænkning om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden er, at den reelt forsvarer det strategiske krav om ikke blot at tilrettelægge kulturpolitikken som en sektor, men at kulturen bør være en integreret del af forskellige europæiske politikområder såsom den eksterne politik, byudviklingspolitikken og strukturfondpolitikken. Det er en helt ny vinkel. Det ændrer EU's egen opfattelse af kulturens vigtighed og dens strategiske betydning for politik generelt.
Kultur er altid et tveægget sværd, og det er det, der er særligt interessant. Den er altid et produkt, men den er mere end et produkt, fordi den har en mening og et formål. Her i aften vil jeg gerne endnu en gang benytte grafiske termer. Jeg forudser, at kulturens dobbelte natur reelt vil få indvirkning på alle politikområder, særligt med hensyn til det indre markeds logik. Desuden vil kommissær Figeľ komme til at stå meget stærkt, hvis han formår at overbevise de øvrige kommissærer om kulturens strategiske betydning.
Věra Flasarová
Fru formand! En globaliseret verden forudsætter en global kultur. Det er imidlertid et begreb, der kan fortolkes på mange måder. I EU kan en global kultur være indbegrebet af det bedste, som de individuelle europæiske kulturer repræsenterer. Det kan også være en postmoderne universel kultur, som gradvist tilsidesætter den oprindelige europæiske mangfoldighed og tvinger den ud på et sidespor. Personligt foretrækker jeg det første scenarium. Jeg så gerne, at EU fremmer en kulturel mangfoldighed, der beriger nationerne og lader dem lære af hinanden. En globaliseret verden globaliserer vores livsstil og måde at arbejde på. Multinationale selskaber har forvandlet vores byer til en fælles markedsplads, så vi indimellem ikke ved, om vi er i Paris eller i Prag. Personligt mener jeg, at det er nok nu.
Kulturen har en plads i nationens sjæl og rødder i dens oprindelsessted. Kultur kan kommunikeres og er i stand til både at absorbere og eliminere. Den er imidlertid også sårbar, hvis den blot bliver til en vare eller overgiver sig til en populærkultur for at blive "tilgængelig for alle". Kultur bør bestemt være tilgængelig for alle, men den bør fremme høje værdier i stedet for at lefle og sætte højere mål i stedet for at afspejle vores lave krav, for der skal ikke meget til for at tilfredsstille offentligheden generelt. Jeg vil gerne takke ordføreren for i sin betænkning at fremhæve betydningen af at bevare alle europæiske nationers kulturarv.
László Tőkés
(HU) Fru formand! Jeg bifalder varmt denne læseværdige betænkning af hr. Graça Moura. I det europæiske år for interkulturel dialog må vi understrege kulturens særlige betydning for at styrke den europæiske identitet.
Som etnisk ungarer fra Rumænien vil jeg gerne gøre medlemsstaterne opmærksom på vigtigheden af at støtte europæiske mindretal og truede kulturer. Eksempler på disse er gamle kulturer hos de etniske ungarere i Rumænien, de moldoviske csangoer, szeklerne fra Transsylvanien samt makedonerne i Grækenland og Bulgarien, de etniske serbere i Rumænien og baskerne i Spanien. Den henstilling, som Europarådet vedtog på grundlag af en rapport om csangoerne udarbejdet af medlem af det finske parlament Tytti Isohookana-Asunmaa, er et koncept, som kunne efterlignes, eftersom dets mål er at bevare csangoernes kultur, som er ved at uddø.
I forbindelse med EU's eksterne forbindelser skal vi også lægge mærke til Tibet, som er besat af det kinesiske kommunistdiktatur, og hvor der med Dalai Lamas ord finder et kulturelt folkedrab sted på en af verdens ældste kulturer.
Marie-Hélène Descamps
(FR) Fru formand! Først vil jeg gerne lykønske hr. Graça Moura med kvaliteten af hans betænkning, som gennemgående afspejler hans viden og store ekspertise på området.
I betænkningen bekræftes kulturens plads i den europæiske konstruktion og behovet for at beskytte den og fremme mangfoldigheden. Ordføreren understreger den vigtige rolle, som kulturen spiller i forbindelse med opfyldelsen af Lissabonmålene og i forhold til EU's eksterne forbindelser. Han opfordrer med rette til en styrkelse af foranstaltningerne på områder som oversættelse af litterære værker, fremme af europæiske sprog, kunstundervisning og kulturindustrierne, men også til at beskytte og fremme vores kulturarv. I den forbindelse er vi nødt til at styrke de nuværende kulturprogrammer og støtte nye initiativer såsom indførelsen af et europæisk kulturarvsmærke, som kan være med til at udvikle en fælles identitet og samtidig fremme kulturel turisme.
I betænkningen fremhæves også de muligheder, som de digitale teknologier indeholder med hensyn til adgang til og fremme og udbredelse af kultur, mens behovet for at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder samtidig understreges. I den forbindelse er vi nødt til at støtte iværksættelsen af specifikke projekter såsom det europæiske digitale bibliotek, der har til formål at digitalisere vores kulturarv og adgangen til den og bevare den til de kommende generationer.
Christa Prets
(DE) Fru formand! Tak til ordføreren og også til Kommissionen for dette dokument. Endnu en gang fremhæves kulturens centrale betydning for europæisk integration og for EU's image i verden. Hvordan vi skal vælge at håndtere denne anerkendelse, som ikke er ny, men som er yderst vigtig, og integrere den i alle politikområder - som det allerede fremgår af artikel 151 - er godt defineret i denne kulturdagsorden.
Det er positivt, at der under det forudgående arbejde fandt en bred høring sted med deltagelse af diverse kulturelle interessenter, som udfører et vigtigt kulturelt arbejde, hvilket vi skal takke dem for. Vi har stærkt behov for denne kulturelle strategi, ikke kun for eksempelvis hele tiden at kunne henvise til vores kulturelle mangfoldighed med stolthed, men også for at kunne tackle udfordringen med at håndtere denne mangfoldighed og de problemer, som opstår.
Gennemførelsen af strategien bliver imidlertid afgørende. Formanden for Kommissionen, hr. Barroso, annoncerede en taskforce for kultur tilbage i november 2005 i Budapest, hvilket kunne være et vigtigt signal til omverdenen, men den er endnu ikke blevet nedsat. Jeg håber ikke, at det samme vil blive tilfældet med denne kulturdagsorden. Ved at fremme kultur får vi et udbytte i forhold til interkulturel dialog, gennemførelse af Lissabonstrategien og de interne forbindelser, og det sikrer frem for alt en social merværdi.
Vi bruger kunst og kultur. Kulturen giver os store fordele på næsten alle sociale og økonomiske områder. Den må imidlertid ikke udnyttes eller udpines, og vi bør derfor overveje et passende budget.
Mihaela Popa
(RO) Fru formand! Jeg roser ordføreren, min kollega hr. Graça Moura, for den måde, hvorpå han har formået at håndtere det forholdsvist store antal ændringsforslag til denne betænkning.
Personligt blev jeg glad, da Kultur- og Uddannelsesudvalget med stort flertal godkendte mit ændringsforslag vedrørende undervisning i EU's historie i alle medlemsstater.
Der bør undervises i den europæiske konstruktion, så unge får kendskab til stadierne i EU's opbygning og udvikling.
Jeg mener, at man for at kende et lands kultur er nødt til at kende dets historie.
Parallelt i forhold til EU bør man for at kende og forstå europæisk kultur i en globaliseret verden lære om den europæiske konstruktions historie specielt fordi, når den nye EU-traktat træder i kraft i 2009, bliver vi alle EU-borgere, og den enkelte borger har pligt til at kende sin historie.
Mit initiativ tager sigte på at forhindre fremtidige situationer, hvor unge lærer parallelle historier uden bund i virkeligheden. Eftersom Parlamentet netop har fejret 50-års-jubilæum, mener jeg, at det fortjener en historie, der fremmer kulturel identitet og europæisk kultur i en globaliseret verden.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg er særdeles glad for denne betænkning, fordi den viser, at Europa er ved at vokse sammen, og at kultur spiller en helt særlig rolle i den forbindelse. Hvis vi alene ser på kulturhovedstæderne - som næste år vil være Linz i Øvre Østrig - giver disse byer mange kreative kunstnere mulighed for at få kendskab til en anden og ny del af Europa. Senere vil der også være mange besøgende, som rejser fra Linz til de øvrige kulturhovedstæder.
Programmet bidrager i høj grad til at skabe gensidig forståelse. I Vilnius' tilfælde har vi en rigtig god mulighed for at vise, hvor stærkt samarbejdet rent faktisk kan være. Det bør også tjene som eksempel for fremtiden.
Catherine Stihler
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne fremsætte en bemærkning vedrørende lige adgang til kultur uanset ens baggrund. Rig eller fattig, kulturen skal være tilgængelig for alle.
Fri entré til museer og kunstgallerier har - helt afgjort i Skotland og i Det Forenede Kongerige - medført rekordstore besøgstal i kulturinstitutionerne. Derfor er fri entré til kulturinstitutioner og kulturelle begivenheder så vigtigt i hele EU.
Mange af punkterne i denne betænkning - punkt 10, 25, 26 og 46 om at gøre 2011 til "europæisk år for græske og romerske klassikere" - er meget interessante. Det stigende fravalg af undervisning i klassikerne i statsskolerne i mit land, Skotland, er meget sørgeligt. Hvordan kan vi forstå nutiden uden at forstå fortiden? Jeg er meget taknemmelig for denne betænkning.
Tomáš Zatloukal
(CS) Fru formand! EU har pligt til at beskytte Europas kulturrigdom, for vores kulturarv bør bevares, udbredes og deles både i og uden for Unionen. Hvis denne plan skal gennemføres, kræver det politisk og finansiel støtte. Fællesskabets nuværende kulturprogrammer afspejler ikke fuldt ud omfanget af vores fælles europæiske kulturarv. Jeg støtter opfordringen til Kommissionen om at stille forslag til særlige programmer, der kan fremme kunstnerisk kreativitet og de materielle og immaterielle goder og værdier, som den europæiske kulturarv består af. Denne kulturarv bør forvaltes på bæredygtig vis. Støtten til offentligt-private partnerskaber er afgørende for opnåelsen af dette mål. Forslaget om at oprette et "europæisk kulturmæcenat" kan være et skridt i den rigtige retning.
Roberta Alma Anastase
(RO) Fru formand! I året for interkulturel dialog er det yderst relevant at drøfte en egentlig europæisk dagsorden for kultur, som skal fremmes både internt i EU og internationalt.
Derfor glæder jeg mig over udarbejdelsen af denne betænkning, som med rette fremhæver betydningen af dette område og behovet for at udnytte dets potentiale fuldt ud. Kultur er grundlaget for at fremme værdier som fred, demokrati og tolerance samt en intensiv økonomisk vækst, som kunne imødegå det 21. århundredes globaliseringsudfordringer.
Ud af betænkningens mange anbefalinger vil jeg gerne fremhæve to aspekter. For det første er det på internt plan vigtigt, at de lokale og regionale aktører involveres i at fremme kultur som en faktor for økonomisk udvikling og gennemførelse af Lissabonstrategien samt i at konsolidere kulturarven og fremme samhørigheden i det moderne samfund. For det andet er det i EU's bedste interesse at fremme kultur og interkulturel dialog på et passende niveau i sin eksterne politik.
På dette område bør aktionerne primært komme de lande til gode, der er omfattet af naboskabspolitikken.
Ján Figeľ
Fru formand! Jeg takker for forhandlingen og i særdeleshed for den positive og konstruktive atmosfære. Den vidner om troen på kulturens betydning og på den nuværende dagsorden. Jeg vil gerne forsikre Dem om (selv om jeg er en af de "nytilkomne"), at kulturen aldrig før har haft en så prominent og central plads i Unionen som i dag. Naturligvis drejer det sig ikke kun om den formelle dagsorden. Det drejer sig om en proces, fremskridt og gennemførelse.
I de senere år er der opnået flere ting for første gang i historien. Kommissionens rolle som repræsentant for Fællesskabet samt den fælles repræsentation af EU's 25 eller 27 medlemsstater i UNESCO er resultatet af en vis kulturel modenhed.
For nogle få måneder siden blev medlemsstaterne mod manges forventning enige om at indføre en åben koordinationsmetode. Vi har et permanent kulturforum, 2008 er europæisk år for interkulturel dialog, og der er enighed om at gøre 2009 til europæisk år for kreativitet og innovation. Alt dette repræsenterer et kæmpe fremskridt.
På den anden side har kulturen naturligvis en dobbelt natur. Den har en økonomisk dimension, men er samtidig et middel til at bibringe mening og substans. Det gør kulturen speciel, og den mangler eksklusivitet i EU-retten. Det er også grunden til, at vi i individuelle sager eller tvister ønsker, at EU-retten skal finde anvendelse, men samtidig ønsker vi, at der tages højde for kulturens særlige natur, dvs. behovet for at fastholde og styrke den kulturelle mangfoldighed, som er vores arv, vores særkende.
Inden jeg slutter, vil jeg gerne sige, at jeg er enig i, at der er behov for flere investeringer. Kommissionen foreslog et budget for kulturprogrammet på 500 millioner euro, men der blev kun godkendt et budget på 400 millioner euro. I fremtiden bliver det givetvis muligt at støtte kulturelle aspekter under andre programmer også. Da vi lagde strukturfondenes bidrag til individuelle strukturforanstaltninger i de 27 medlemsstater sammen, glædede det mig at se, at der via strukturfondene i perioden 2007-2013 var blevet bevilget ca. 5 milliarder euro til kultur generelt set i hele Unionen. Hvis vi handler ansvarligt, kan vi kombinere vores individuelle potentiale, ressourcer og politikker. Dette, kan jeg forsikre Dem om, er også mit ansvar, og jeg vil gerne opfordre Dem til at samarbejde og bidrage til gennemførelsen af denne dagsorden. Endelig vil jeg endnu en gang gerne takke hr. Graça Moura.
Vasco Graça Moura
Fru formand! Efter så mange gode taler er jeg ked af kun kort at kunne kommentere nogle af de punkter, som jeg betragter som væsentlige, men jeg synes, at de alle - ligesom de mange punkter i betænkningen, der ikke er blevet nævnt her - i særlig grad beriger forhandlingen.
Først vil jeg gerne fremhæve den nye politik til lancering af kulturen som fastlagt i Kommissionens meddelelse. Fru Trüpel nævnte den, og det er et spørgsmål om at sikre, at det kulturelle aspekt integreres i de øvrige europæiske politikker. Jeg mener, at dette er afgørende. For det andet er der det punkt, som fru Mikko nævnte, nemlig den kulturelle dimension, som bør integreres i EU's politik udadtil, og ikke kun EU's kultur, men medlemsstaternes kultur - det er helt afgørende. For det tredje, som fru Hieronymi nævnte, er der en fin balance mellem de økonomiske aspekter og kulturens økonomiske nytteværdi og kulturen som en værdi i sig selv (kultur qua kultur).
Lige to punkter mere. Fru Staniszewska nævnte vigtigheden af kulturelle initiativer på regionalt og lokalt plan, hvilket også fremhæves i betænkningen, men jeg tror, at det er nødvendigt at understrege det. Jeg er fuldstændig enig i dette synspunkt. Endelig må jeg også understrege, at det at give familier og studerende adgang til kultur via skoler og samfundet og det at bygge bro mellem kulturarv og de eksakte videnskaber, innovation og teknologi er grundlæggende aspekter i den henseende.
Da det ikke er muligt at komme ind på flere ting, vil jeg afslutningsvis blot gerne sige, at kultur er et umisteligt og uundværligt system af individuelle og fælles værdier og erfaringer, og at det er med tanke på disse fælles og individuelle værdier og erfaringer, at Europa bør gå fremtiden i møde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 10. april 2008.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Nicodim Bulzesc  
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at opsummere nogle vigtige emner i betænkningen af Graça Moura om "en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden". Først er der kunstnernes sociale situation. Jeg er enig i, at vi bør fastlægge en hensigtsmæssig retlig ramme på områderne skat, beskæftigelse og social sikring for kunstnere og optrædende. Vi bør også i større udstrækning fokusere på bevarelse af kulturarven.
Kulturprogrammet er godt, men ikke godt nok, og jeg støtter den tanke, at vi bør have andre programmer sideløbende med det, som i højere grad fokuserer på bevarelse og fremme af den europæiske kulturarv. Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne understrege behovet for et effektivt partnerskab mellem den offentlige og den private sektor. For at imødegå de nuværende udfordringer bør kulturen delvist finansieres af den private sektor. Der bør derfor hurtigst muligt oprettes et "europæisk kulturmæcenat".
Katalin Lévai  
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg bifalder Kommissionens indsats for at foreslå en kulturdagsorden, der gør det muligt at forfølge en europæisk strategi både internt i EU og i EU's forbindelser med tredjelande. I året for interkulturel dialog er det vigtigt at lægge særlig vægt på at fremme diversitet og interkulturel dialog, eftersom kultur er en vigtig dimension i Lissabonstrategien, og vi vil ikke kunne opfylde de grundlæggende Lissabonmål, medmindre vi tager kulturen alvorligt.
Jeg blev skuffet, da jeg opdagede, at betænkningen kun lægger ringe vægt på forbindelsen mellem kulturer, mindretal, nationale og etniske grupper og mellem de lande, som de bor i. Vi kan ikke se bort fra den kendsgerning, at kunsten har stor betydning for integrationen af minoriteter og desuden kan sikre social støtte til talentfulde, men fattige kunstnere. Ved at støtte kunsten og kunstnerne kan vi skabe muligheder for fattige, etniske, tværnationale grupper såsom romaerne, der frem til i dag har bevaret deres århundredgamle kulturelle traditioner.
Endvidere skal vi sikre, at de bestemmelser, der regulerer handelen (via internettet), er åbne og gennemsigtige og sikrer retfærdig markedsadgang, så de europæiske kulturindustrier kan udnytte hele deres potentiale, særligt inden for den audiovisuelle sektor og musikbranchen. Ud over passende forbrugerbeskyttelse skal vi fjerne de grundlæggende årsager til falskneri og piratkopiering og beskytte Europas kulturelle mangfoldighed ved hjælp af en fornuftig og rimelig resultatbaseret regulering af konkurrencen.
