A Tanács ismerteti az általános költségvetés tervezetét - 2008. évi költségvetés
Elnök
(DE) A következő napirendi pont, hogy a Tanács ismerteti a 2008. évi általános költségvetés tervezetét.
Emanuel Santos
A Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, abban a megtiszteltetésben van részem, hogy a Tanács elnöksége nevében ismertethetem az Európai Közösségek 2008. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetét, amelyet a Tanács 2007. július 13-án fogadott el.
Mindenekelőtt szeretném jegyzőkönyvbe foglaltatni, hogy a 2008. évi költségvetés Tanács általi első olvasatát megelőző tárgyalásokon kiváló és konstruktív légkör uralkodott. Az egyeztető tárgyalás lényeges eredményt hozott, nevezetesen: fontos témákra vonatkozó öt közös nyilatkozatról jutottunk megállapodásra, ami jó alapot ad a jövőbeni munkához.
E tekintetben meg vagyok győződve arról, hogy a költségvetési hatóság két ága közötti kiváló együttműködés - a Bizottság értékes támogatásával együtt - kedvező eredményt sejtet. Biztosíthatom önöket, hogy a Tanács örömmel folytatja a költségvetésre vonatkozó konstruktív párbeszédet, hogy kielégítő megállapodást érjen el egy jó közösségi költségvetésről a 2008. évre.
2007. márciusában ünnepeltük a Római Szerződések 50. évfordulóját, és megerősítettük közös értékeinket és céljainkat. Abban a dinamikus projektben, amit Európai Uniónak nevezünk, az Európai Unió költségvetése - hasonlóan az egységes valutához - egyike a legkézzelfoghatóbb kifejeződésének annak, hogy az európai polgár és adófizető számára mit jelent európainak lenni. Ezért az Európai Unió költségvetését azokra a kihívásokra tekintettel kell elkészíteni, amelyekkel együtt szembesülünk. Különféle kihívások vannak, én azonban, ha megengedik, a figyelmet azokra hívnám fel, amelyeket fontosabbnak tartok. Elsőként a vállalkozások előtt álló akadályok megszüntetésének kihívása annak érdekében, hogy létrejöjjön a Lisszaboni Stratégián alapuló dinamikus európai gazdaság. Egy másik kihívás a transzeurópai közlekedési hálózat létrehozása, hogy közelebb hozzon bennünket egymáshoz, és megszilárdítsa a belső európai piacot. Az információs társadalom kihívása az emberi erőforrások és a társadalmi befogadás fontosságára mutat rá.
Az Európai Unió nagyobb erőt merít abból, ha polgárai ebben a modern történelemben egyedülálló projektben tájékozottan vesznek részt. A legutóbbi kihívásnak, amely néhány régiót különösen érint - a klímaváltozás kihívásának - a megújuló energiaforrások fejlesztésével, és a természeti erőforrások hatékonyabb és társadalmi szempontból felelősebb felhasználásával kell megfelelnünk.
Mindezek a kihívások a világgazdaság globalizációjának összefüggésében merülnek fel, amely komoly felelősséget jelent Európa öreg kontinensének, olyan kihívás, amelyre gazdasági és társadalmi szinten, az európai gazdaság termelékenységének növelésére és a társadalmi kohézió megerősítésére irányuló politikákkal kell válaszolnunk. Ez az, amit kormányzásunktól valamennyi európai vár. Meg kell kettőznünk erőfeszítéseinket annak érdekében, hogy költségvetésünk hatékony és hathatós választ adjon a politikai prioritásokra.
Ezért csökkentenünk kell az adminisztrációs terheket - az ezzel kapcsolatos aggályokat a Tanács és az Európai Parlament osztja -, a Bizottságnak pedig fel kell gyorsítania az operatív programok és projektek jóváhagyásának folyamatát, hogy elkerülhessük a végrehajtás késedelmét. A gyorsabb jóváhagyás azonban nem kérdőjelezheti meg a jó költségvetési gazdálkodás elveit. Igaz, hogy nagyobb rugalmasságra van szükségünk, de nem azon az áron, hogy felhagyjunk az európai adófizetők pénzének hatékony és felelős felhasználásával.
Mielőtt részletesebben bemutatnám a 2008. évi költségvetés tervezetét, szeretném rögzíteni a Tanács határozatai mögött álló irányelveket. Röviden, az alapvető elemek a megfelelő finanszírozás az Európai Unió különféle prioritásaira; a kifizetési előirányzatok körültekintően ellenőrzött növelése; a pénzügyi keret jelenlegi felső határainak betartása, és ahol szükséges, a felső határok alatt elegendő fedezetet hagyva a különféle költségvetési fejezetekre és alfejezetekre; és végül, a pénzügyi fegyelem és jó költségvetési gazdálkodás.
Ha megengedik, csak egyetlen részletet említenék meg. A Tanács az előzetes költségvetés-tervezet elemzésének befejezéséhez a célok és tevékenységek költségvetése elkészítésének összefüggésében kifejlesztett költségvetési eszközök kombinációját alkalmazta, ami rendkívül hasznosnak bizonyult. Közöttük is fel szeretném hívni a figyelmet a tevékenység tervezési űrlapokra, amelyekkel kapcsolatban a Tanács, miután közülük számosat mélységében megvizsgált, úgy véli, hogy a folyamat általános minősége lényegesen javult, és reméli, hogy a jövőben ezt a költségvetési megközelítést tovább fejlesztik.
A 2008. évi költségvetés-tervezet kötelezettségvállalási előirányzata 128 ezermillió euró, és kifizetési előirányzatainak fő összege 119 ezermillió euró. Ami a kötelezettségvállalásokat illeti, emlékeztetni szeretném önöket, hogy a Tanács alapvető fontosságúnak tartja, hogy ezek a 2008. évi költségvetésben a megfelelő szintet érjék el, kellően figyelembe véve az abszorpciós kapacitásokat. Amint tudják, mi úgy ítéljük meg, hogy a kifizetési előirányzatok túlbecslése nem ad megoldást a kifizetetlen kötelezettségvállalásokra, a Reste à liquider problémájára. Az egyik irányelvünk ezért a szükségletek - valós és egyértelműen meghatározott szükségletek - felmérése volt, melynek eredményeként a 2007. évi költségvetéshez képes 3,4%-kal növeltük a kifizetéseket.
Ami az 1a alfejezetet illeti - Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás érdekében -, a Tanács megfelelő finanszírozást kíván biztosítani a Lisszaboni Stratégiával kapcsolatos prioritásoknak, miután lényeges fedezetet hagyott meg az Európai Tanács júniusi következtetéseiben meghatározott európai uniós prioritások fedezetére, valamint az eddig még előre nem látható szükségletekre. Bár a Tanács korlátozni kívánja az ezen alfejezet alá tartozó növekedést a 2007. évi költségvetéssel összehasonlítva, szeretnék rámutatni, hogy a Tanács továbbra is nagyon komoly növekedést biztosít a kutatási költségvetés számára, azaz 7,75%-ot kötelezettségvállalásokban, és 45%-ot a kifizetésekben, tekintettel az előző évek megvalósítási arányára és az abszorpciós kapacitásokra. Ez a növekedés tükrözi, hogy a Tanács milyen nagy fontosságot tulajdonít a Lisszaboni Stratégia hatékony megvalósításának, amely, amint már korábban említettem, alapvető eleme az Európai Unió gazdasági fejlődésének.
Ami az 1b alfejezetet illeti - Kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében -, a Tanács el kívánja fogadni a Bizottság által az előzetes költségvetés-tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat. Ami a kifizetési előirányzatokat illeti, szeretném hangsúlyozni, hogy a javasolt növekedést még jelentősebb szinten, azaz 6,2%-on tartottuk fenn, figyelembe véve az abszorpciós kapacitásokat, és a régi programok befejezésével és az új programok végrehajtásával kapcsolatos múltbéli tapasztalatokat.
Ami a 2. költségvetési fejezetet illeti - A természeti erőforrások megőrzése, és az azokkal való gazdálkodás -, a Tanács által javasolt előirányzatok a korábbi eredményekre épülnek; a múlt tapasztalatai azt mutatják, hogy ezek az előirányzatok a horizontális alkalmazás ellenére, is általánosságban szólva mindig nagyon közel vannak a végleges végrehajtási adatokhoz.
Szeretnék bővebben szólni a vidékfejlesztés és a strukturális és kohéziós alapok területén az operatív programok és projektek jóváhagyására vonatkozó néhány megfontolásról, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozóan. Ez volt a témája az egyeztető tárgyalásunkon jóváhagyott egyik közös nyilatkozatnak, és biztosíthatom önöket, hogy a Tanács a lehető legnagyobb politikai fontosságot tulajdonítja annak, hogy valamennyi operatív programot és projektet a lehető leggyorsabban és a megfelelő módon hajtsák végre.
A 3a és 3b költségvetési fejezetet illetően - Állampolgárság, szabadság, biztonság és igazságosság - a Tanács csak egy apró módosítást kíván eszközölni a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban, az abszorpciós kapacitásokkal és a végrehajtás korábbi arányával összhangban.
Ami a 4. fejezetet illeti - Az EU, mint globális partner -, a Tanács néhány politikai jellegű prioritást kíván felvenni a költségvetés-tervezetbe. Palesztinára szeretnék utalni, ahol 80 millió euró növekményt javasolunk tartalékolni, és Koszovóra, ahol 180 millió eurós növekményt javasoltunk szintén tartalékként. Most még a költségvetési folyamat első szakaszában vagyunk, és bizonyos vagyok benne, hogy lesz még lehetőségünk ezzel kapcsolatban pontosabb adatokat megadni.
Ebben a fázisban a Tanács - ami a Tanácsot illeti el- el kívánja fogadni az előzetes költségvetés tervezetben javasolt közös kül- és biztonságpolitikai költségvetést, de csak ideiglenes minimumként. Nagy a valószínűsége azonban annak, hogy a közös kül- és biztonságpolitikai költségvetésre javasolt összeg a nemzetközi helyzet alakulásának tükrében elégtelennek bizonyul. Azt hiszem, mindannyian értjük, hogy mi forog kockán.
Indokoló nyilatkozatomat az 5. fejezetre - Adminisztráció - vonatkozó néhány szóval szeretném befejezni. A Tanács megközelítése horizontális kritériumokra, például a nagyobb hatékonyságra, de ugyanakkor az egyes intézményes sajátos jellegére épül, különös tekintettel a bővítéssel kapcsolatos új álláshelyek biztosítására. Ami a költségvetés erre vonatkozó szakaszát illeti, a Tanács mindössze 0,2%-os növekedést kíván biztosítani, ami véleményem szerint egyértelmű politikai jelzés.
Végrehajtottuk a decentralizált ügynökségek költségvetéseinek részletes elemzését is. A horizontális kritériumokra alapuló módszert alkalmaztuk mind a támogatások, mind a jóváhagyandó új álláshelyek számának esetében.
Szeretném megragadni ezt az alkalmat, hogy néhány szót szóljak az Európai Unió intézményei stabil pénzügyi gazdálkodása biztosításának szükségességéről. Ezzel kapcsolatban a Tanács el örömmel fogadta az egyeztető tárgyaláson jóváhagyott közös nyilatkozatokat, amelyek olyan kérdéseket vetnek fel, mint a decentralizált ügynökségek, a végrehajtó ügynökségek, a hozzárendelt bevételek, és a legutóbbi bővítésekkel kapcsolatban a toborzás.
Mindannyian tudjuk, hogy ez csak az első lépés a költségvetési folyamatban, de bízom abban, hogy együtt fel tudjuk kutatni az összes lehetőséget, hogy végleges megállapodást érjünk el, és az év végére kielégítő költségvetést készítsünk.
Elsődleges célunk, hogy kellő időpontban rendelkezésünkre álljon a 2008. évre egy olyan költségvetés, amely megfelel az Unió politikai prioritásainak, de nem túlzóan nagy, mert az azt jelezné, hogy hallgatólagosan beleegyeznénk a költségvetés hatékony és hathatós végrehajtásának valószínű sikertelenségébe. Nemcsak arra kell figyelemmel lennünk, hogy ez a költségvetés az Unió minden egyes polgárának jólétét érinti, hanem arra is, hogy a számlát az egyes tagállamok adófizetői állják. Ezért kell megteremtenünk a megfelelő egyensúlyt. Bizonyos vagyok benne, hogy a ma itt képviselt három intézmény minden erőfeszítést megtesz ennek érdekében.
Elnök úr, hölgyeim és uraim, nagyon köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Kyösti Virrankoski  
előadó. - (FI) Elnök úr, hivatalban lévő elnök úr, biztos úr, most az Európai Parlamentnek kell tanácskoznia a Tanács következő évi költségvetésére vonatkozó javaslatáról. Rögtön az elején szeretnék köszönetet mondani az elnökséget adó ország, Portugália kiváló és őszinte együttműködéséért. Rendkívül jól együttműködött az Európai Parlamenttel, és különösen annak Költségvetési Bizottságával. A vita teljesen zavarmentesen zajlott le. Bár a Tanács javaslata okot ad az észrevételekre, az elnökség munkája folytán jó okkal feltételezhetjük, hogy kiváló végeredményt fogunk elérni.
A Tanács költségvetési javaslata igen mértékletes. Az előzetes költségvetési tervezettel összehasonlítva, a kötelezettségvállalási előirányzatokat 717 millió euróval csökkentették, a többéves pénzügyi keret 3,9 milliárd eurós fedezetével. A kifizetési előirányzatoknál még nagyobb, 2,1 milliárd eurós csökkentés történt, ami azt jelenti, hogy ezek az előirányzatok jó 10,3 milliárd euróval a pénzügyi keret alatt maradnak, ami pedig az EU GNI-jének éppen 95%-a. Ha visszaemlékszünk arra, hogy a pénzügyi keretet hosszú és nehéz tárgyalások után csak egy évvel ezelőtt fogadtuk el, a kifizetési előirányzatok szintjét, és ezeket különösen irreálisan alacsonynak kell tekintenünk.
Sajnálatos, hogy éppen az 1a (versenyképesség a növekedés és foglalkoztatás érdekében) és 1b (kohézió a növekedés és a foglalkoztatás érdekében) költségvetési fejezetek váltak a különösen drasztikus csökkentés célpontjává. Az első esetben a kifizetési előirányzatokat több mint 500 millió euróval, a másodikban pedig 498 millió euróval csökkentették. Mindkét költségvetési fejezet az Európai Unió egyik kulcsfontosságú prioritását érinti, a Lisszaboni Stratégiát, amelyet most több mint egymilliárd eurónyi elvonással gyengítettek.
Alapvető problémák merülnek fel az 1. költségvetési fejezettel kapcsolatban is. Tavaly az Európai Parlament figyelmeztette a Tanácsot, hogy az európai Galileo navigációs rendszer számára biztosított finanszírozás messze nem elegendő. Most 2,4 milliárd eurós hiány van, mert a magánszektor nem vesz részt benne. Az Európai Parlament - határozatának megfelelően - az Unió költségvetéséből származó közösségi pénzeszközök felhasználásával támogatja a projektet. Ez a legegyszerűbb, legkevésbé bürokratikus és leginkább demokratikus eljárás. Ilyen nagy összegű pénzt, évi 400 millió eurót azonban a jelenlegi pénzügyi keretre tekintettel lehetetlen találni, így szükség van a Parlament és a Tanács közös határozatára. Megmenthetjük ezt a fontos európai projektet, de azt a jelenlegi költségvetési eljárás keretében kell megtenni.
Egy másik probléma az Európai Technológiai Intézet, az ETI. Ha azt tényleg fel akarjuk állítani, akkor fenntartható módon kell finanszírozni. Az nem építhető reményekre és feltételezésekre, hanem reális határozatokra van szükség. Az az elképzelés, hogy az ETI majdnem bizonyosan pénzhez jut az EU-programokból a szabad verseny alapján, csak egy álom. De mi lenne akkor, ha valósággá válna? Ezért van reális megoldásokra szükségünk.
A következő évi költségvetéssel kapcsolatban felmerül egy speciális probléma, ami a strukturális alapokhoz, a kohéziós alaphoz és a vidékfejlesztési alapokhoz kapcsolódik. A strukturális alapok operatív programjai közül csak néhányat hagytak jóvá. Az európai regionális fejlesztési alap és a kohéziós alap 335 programja közül mindössze 20%-ot hagytak jóvá, az európai szociális alapra vonatkozó adat még 10%-nál is kisebb. A legaggasztóbb a vidékfejlesztési alap helyzete, ahol a 96 program közül mindössze kettőt hagytak jóvá. Júniusban az Európai Parlament és a Tanács elfogadott egy nyilatkozatot, ami erre összpontosítja a figyelmet, és megígérték, hogy figyelemmel kísérik a Bizottság e téren tett intézkedéseit. A Parlament a maga részéről megígéri, hogy ezt a nyilatkozatot érvényesíteni fogja.
Végezetül, hangsúlyozni szeretném a jó gazdálkodás fontosságát. Az Európai Parlament a tevékenységalapú irányítást és költségvetés-készítést kívánja előmozdítani. A Tanáccsal együtt elfogadtunk egy nyilatkozatot, amely hangsúlyozza a költséghaszon-elemzés és az elszámoltathatóság fontosságát, amikor új ügynökségeket hozunk létre. Ehhez ragaszkodnunk kell.
A következő év költségvetésének témája a Költségvetés az eredményekért. A cél, hogy hangsúlyozzuk azt a gondolatot, hogy az előirányzatokat fel kell használni a kívánt eredmények eléréséhez. Nem a gazdálkodás a fő kérdés itt, hanem az eredmények. Szilárd meggyőződésem, hogy a Tanáccsal és a Bizottsággal együtt sikeresen létrehozzuk a következő évi költségvetést.
Elnök
Köszönöm, Virrankoski úr, és azt is köszönöm, hogy ilyen pontosan betartotta a felszólalási időkeretet. Úgy tűnik, a finnek itt mindent kiválóan ellenőrzésük alatt tartanak. A kisebb országok, mint például Finnország, és a nagyobb országok képviselői is képesek komoly befolyást elérni. A következő előadónk is finn: öné a szó, Itälä úr.
Ville Itälä  
előadó. - (FI) Elnök úr, a legfontosabb betartandó elv, amikor a Parlament és a többi intézmény a következő évi költségvetést összeállította, a takarékosság és a költségvetési fegyelem volt. Példát kell mutatnunk az adófizetőnek, a hétköznapi európai polgárnak, és bizonyítanunk kell, hogy vállaljuk a felelősséget a gazdasági ügyekért. Csak így tudjuk megszerezni az emberek bizalmát.
A Parlament új főtitkára új javaslatot terjesztett be a Parlament 2008. évi költségvetésére vonatkozóan, és én szeretnék gratulálni neki, mivel az előterjesztés rendkívül jó és kiegyensúlyozott. Segíteni fog bennünket a kompromisszum megtalálásában a végső döntéshozatal során. A javaslattal kapcsolatban csak két dolgot említenék. Először, a főtitkár javaslata még mindig az 5. költségvetési fejezet 20%-a alatt van, azaz a növekmény nem használja fel az egész 20%-ot. A másik fontos kérdés az, hogy számos meglévő alkalmazottat új állásba tudott helyezni, miközben valamennyi állást fel kellett volna szabadítani.
Emlékeznünk kell ugyanakkor arra, hogy általában hasonló ez a folyamat a Parlamentben. Ebben az évben néhányszor már elfogadtunk bizonyos elveket. Az egyik az, hogy a Parlament költségvetése az adófizető költségvetése, és az új projekteket illetően megpróbáljuk tartani a 2007. évi kiadási szinteket. Nem állunk túl messze ettől a céltól, és úgy vélem, hogy valamennyi javasolt projekt végrehajtható, ha - a költségvetési fegyelemmel összhangban - meghatározzuk a pontos összegeket.
Szeretnék még egy kérdést felvetni a Parlament költségvetésével kapcsolatban, ami az információs politikát érinti. A közelgő választásokra tekintettel különféle projekteket hoztunk létre, ilyen például a web-TV, és a legfontosabb dolog, hogy valamennyi európai parlamenti képviselő és a képviselőcsoportok a Parlament információs politikájának minden vonatkozásában vegyenek részt. Így a képviselőcsoportoknak és a képviselőknek képben kell lenniük, és nem hagyhatják az információs politikát az adminisztráció kezében: az emberek tudni akarják, hogy egy-egy képviselő vagy képviselőcsoport miért szavaz bizonyos módon, vagy miért terjeszt be adott javaslatokat. Az emberek meg akarják ismerni a politikai hátteret, és ezért részt kell vennünk ebben. Remélem, hogy az a most már egyeztetett elgondolás, hogy meghívjuk a kis helyi médiumokat is, bekerül a végleges változatba. Annak egyik módja, hogy közelebb kerüljünk emberekhez, az, ha meghívjuk a kis helyi médiumokat, amelyek maguk nem rendelkeznek elegendő pénzzel ahhoz, hogy a Parlamentbe jöhessenek. Nyilvánvaló, hogy ennek a képviselőtársaink útján kell megvalósulnia.
Szeretnék visszatérni a többi intézményre. A Tanács a fűnyíróelvnek megfelelően 2%-os csökkentést javasol. Előadóként azt kell mondanom, hogy ezt nagyon nehéz elfogadni, mivel az intézmények nagymértékben eltérnek egymástól. Vannak köztük kisebbek, vannak nagyok, és az általuk végzett munka is más.
Vegyük például a Számvevőszéket, amelyet tegnap látogattam meg. Ők nagyon takarékosak, és már sok éve megfelelnek a költségvetési fegyelemnek. Mindenre többletet könyveltek, nem pazarolták a pénzt, és a kiadásaik a fizetésekből és állandó költségekből állnak, semmi másból. Ez a 2%-os csökkentés elképzelhetetlen a Számvevőszék esetében. Az egész rendszer szétesne, ha ezt elfogadnánk.
Remélem, hogy sikerül megállapodásra jutnunk azon gondolattal kapcsolatban, amely szerint végignézzük azokat a területeket, ahol az egyes intézményeknél megtakarításokat lehet elérni. Elvben egyetértek a Tanáccsal, hogy mindenkinek takarékoskodnia kell, és meg kell találni azokat a területeket, ahol lehetséges a megtakarítás, de nem támogatom az egységesen 2%-os elvonás politikáját.
Reimer Böge  
A Költségvetési Bizottság elnöke. - (DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, amiről ma beszélünk, az a jóváhagyott pénzügyi terv végrehajtásának második éve, európai hozzáadott értéket tartalmazó többéves programok végrehajtásáról beszélünk, amelyeket együttdöntési eljárásban határoztunk meg, és mindhárom intézmény további reformelkötelezettségéről beszélünk. Szeretném biztosítani a Tanács elnökségét, hogy július 13-án ígéretesen indultunk az alapvető megállapodások tekintetében a háromoldalú párbeszéddel és az egyeztetési eljárással. Az öt nyilatkozat, amelyet ön említett, különösen arról, hogy miként bánjunk a decentralizált ügynökségekkel, elmozdulás a helyes irányba, és remélem, építhetünk azokra.
Önnek is szeretném mondani, biztos úr, hogy az ön kezdeményezése a költségvetés végrehajtása kétszakaszos bemutatása iránt egy másik fontos lépés a Bizottság és az Európai Parlament részéről is a hatékony költségvetési politika érdekében.
Nyilvánvaló, hogy amit meg kell tennünk a Tanács tervezetére épülő mostani költségvetési eljárásban, az az, hogy biztosítsuk a költségvetési fegyelmet, és megóvjuk a megtett kötelezettségvállalásokat, de természetesen ki is kell igazítanunk az előre látható és várható adatokat. E tekintetben nem értem, amit a Tanács mond a növekedésre és foglalkoztatásra (1a), és a mezőgazdasági politikára és a piaccal összefüggő kiadásokra vonatkozó alfejezetekkel kapcsolatos kiegészítő nyilatkozatában - nevezetesen, hogy az összegek nem elegendőek, és a Bizottságot fel kell kérni, hogy módosító költségvetést nyújtson be. Ismételten ki kell emelni a 4. fejezetet - külpolitika - a krónikus alulfinanszírozottság miatt. Arra is rá kell mutatnom, hogy a pénzügyi tervről szóló tárgyalások során ezekre a hiányosságokra már a kezdet kezdetén felhívtuk a figyelmet.
Így azért fogunk dolgozni, hogy biztosítsuk a jóváhagyott programok megfelelő végrehajtását, mind a kötelezettségvállalásokat, mind a kifizetéseket illetően. Ugyanakkor - és hadd tegyem ezt egészen egyértelművé - nem fogjuk elfogadni politikai prioritásaink semmilyen halasztását sem a jelenlegi költségvetési eljárásban biztos úr, sem pedig a költségvetési évek végén a nagy globális transzfereken keresztül.
Bárminemű félreértést kizáróan szeretném leszögezni, hogy a strukturális alapok és a vidékfejlesztés végrehajtásáról szóló nyilatkozat fontos volt számunkra, és felkérnénk a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben nyújtsa be az elért eredményekről szóló jelentést, mert a tagállamok és a régiók nagyon is jogosan elvárják, hogy a kérdéses programokat késedelem nélkül hajtsák végre.
Összességében, a decentralizált ügynökségekre vonatkozó nyilatkozatok, amelyek a költséghaszon-elemzés tökéletesítését támogatják, nagyobb átláthatóságot és egyértelműséget biztosítanak a ténylegesen - állandóan vagy ideiglenesen - alkalmazott személyzet tekintetében, és minőségi előrelépést jelentenek, amely a Bizottság létszámtervekre vonatkozó úgynevezett "átvilágítási jelentésével” együtt előrehaladást jelent, és továbbfejlesztendő, tanulmányozandó és alaposabban alkalmazandó. E tekintetben, hozzátenném, a kulcsszónak - a túlreagálás helyett - a körültekintésnek kell lennie.
A decentralizálással vagy a pénzügyi rendelet végrehajtási szabályaival kapcsolatos jelenlegi panaszaink nagy része természetesen közösségi határozatokból következik, és ezért mindannyian viseljük a felelősség ránk eső részét. A megoldás ismerős: az eljárások karcsúsítását és bizonyos mértékű egyszerűsítését foglalja magában. E tekintetben még sok munkát kell elvégezni.
Hadd mondjak valamit két vagy három kulcskérdésről. A Bizottság előzetes tervezetében a kifizetési adat 8,2 milliárd euróval kevesebb, mint a pénzügyi terv felső határa. Most a Tanács olyan tervezetet nyújtott be, amelyben ez az előirányzat a felső határ alatt 10,3 milliárd euróval szerepel. Ha megnézik a Tanács összegző táblázatát, azt találják, hogy annak tartalma meglehetősen megkérdőjelezhető. Például a Lisszaboni Stratégia, növekedés és foglalkoztatás című fejezet alatt az, hogy létrehoznak egy új 342 millió eurós fedezetet, és a kifizetéseket 548 millió euróval csökkentik az előzetes tervezetben szereplő adathoz képest, ténylegesen annyit jelent, hogy egy művi fedezetet képeznek az Európai Tanács politikai prioritásokra vonatkozó kijelentéseinek befogadására.
Feltételezem, hogy az alapul szolgáló kérdés az Európai Technológiai Intézet és a Galileo-projekt finanszírozásának a problémája. Hadd legyek itt nagyon egyértelmű: a Parlament szilárdan kiáll a Galileo-projekt közösségi megoldása mellett, és - általános kontextusban - új javaslatokat vár a Bizottságtól.
Egy rövid megjegyzésem van a 3. költségvetési fejezettel kapcsolatban: a természeti katasztrófák ügyében mi történt a korábbi biztos, Michel Barnier európai polgári védelemre vonatkozó javaslataival? Van-e közös válaszunk, és ha igen, az hogyan hat ki a 2008. évi és a következő költségvetésekre?
Elnök úr, a kül- és biztonságpolitikai kérdések, amelyeket ismételten említettünk, megerősítik, hogy politikai elemzéseink helyesek voltak: a költségvetés-tervezet jelenlegi számai nem elegendőek, hogy az afganisztáni, palesztinai vagy koszovói kihívásoknak megfelelhessünk, és a vészhelyzeti segélyek tartalékának csökkentése pusztán virtuális megoldás, amelynek értelmét fel sem tudjuk fogni. E tekintetben megkérdeznénk a Bizottságtól, hogy egyértelműen közölje saját nézőpontjából, hogy mit várhatunk a következő években.
Elnök úr, van egy utolsó megjegyzésem. A tagállamok vállalták - és ezt idézem - az intézményközi megállapodás 44. pontjában említett megbízhatósági nyilatkozatra hivatkozva: "a rendelkezésre álló vizsgálatok és nyilatkozatok megfelelő szintjén éves összegzés készítését”.
a Költségvetési Bizottság elnöke BUDG. - "a rendelkezésre álló vizsgálatok és nyilatkozatok megfelelő szintjén éves összegzés készítését”.
a Költségvetési Bizottság elnöke. - (DE) Ezt nagyon komolyan mondom: azok a tagállamok, amelyek nincsenek olyan helyzetben, hogy garantálhatnák, hogy az éves jelentés kellő időben megérkezik, számíthatnak rá, hogy költségvetési és más okokból felvetjük nekik ezt a kérdést. Egyébként teljes mértékben támogatom, amit a két előadónk elmondott.
Dalia Grybauskaitė
Szeretnék mindenkit üdvözölni az új évadban, ami érdekesnek és intenzívnek tűnik, mint mindig. Örömet okoz, hogy már júliusban sikerült néhány nagyon termékeny és jó szándékú közleményt elérnünk. Litvániában azt mondják, hogy a jó kezdet felér a munka felével. Így azután remélem, hogy a jó légkör, amelyben megkezdtük a munkát, és az eredmények, amelyeket már sikerült elérnünk a tárgyalásokkal és három fontos nyilatkozat elfogadásával, valóban jó kezdetet jelentenek esedékes feladatainkhoz. Ma megtárgyaltuk a Tanács költségvetésének első változatát, bár nagyon gyakran hallom a Parlamenttől, hogy nekünk - a Bizottságnak - olyan sok feladatot adnak. Ezt biztosan elfogadom, és egyetértek vele; készek vagyunk reagálni és minden kért tájékoztatást megadni.
Ami a Tanács költségvetésének első tervezetét illeti, szeretném megemlíteni, hogy a Bizottság, amikor saját változatát előterjesztette, a mi elemzésünket felhasználó tagállamok előrejelzéseire hivatkozott. Ezért úgy véljük, hogy javaslatunk gazdasági és politikai értelemben teljes mértékben szilárd volt. Így a Bizottság teljes mértékben nem tud egyetérteni a Tanács először tárgyalt költségvetésének számos vonatkozásával. Biztosan egyetértünk az európai parlamenti képviselők által beterjesztett véleménnyel, hogy a legnagyobb horizontális csökkentések ... szeretném hangsúlyozni, hogy a horizontális csökkentések módszerét alkalmazták ismét valamennyi kategóriában. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a megközelítés és módszer nem megfelelő, különösen az 1a és 1b kategóriákban, ahol innovációról és kutatásról beszélünk, különösen mivel ott van az Európai Technológiai Intézet és a Galileo-program további problémája, amit az éves európai költségvetési eljárásokat kiegészítő párhuzamos problémaként kell megoldani. Ez minden bizonnyal azt jelenti, hogy vissza kell térni a mennyiségekről és mértékekről szóló tárgyalásokhoz, és nem szabad számtani csökkentéseket figyelembe venni. Ugyanez vonatkozik a mezőgazdaságra és a külpolitika kategóriájára, ahol véleményem szerint a Tanács megközelítése, amely szerint a pénzeszközöket tartalékolják, meglehetősen konzervatív, és bizonyos, hogy hamarosan vissza kell rá térnünk. A következő két hétben a Bizottság bemutatja a Parlamentnek és a Tanácsnak a javaslatát a költségvetés Koszovó és Palesztina tekintetében történő kiigazításáról.
Mint mindig, aggódunk a Tanácsnak az igazgatási kiadásokra vonatkozó megközelítése miatt, és egyetértek azzal, hogy a költségvetésnek van bizonyos finn színezete, különösen az Európai Parlamentben. Én ezt jó értelemben mondom, mert látom, hogy szükség van a fegyelemre, a szigorú felelősségre és a józanságra az országok képviselőinek kiadásaiban, és ezt elfogadjuk, és mindig reagálni fogunk rá. A Tanács javaslata azoknak a feltételeknek a horizontális csökkentését is magában foglalja, amelyek alapján a Tanács maga sem lesz képes teljesíteni kötelezettségvállalását több ember alkalmazására; több mint 800 fő felvétele kiegészítő fejlesztési feladatok ellátására semmiképpen sem lehet elfogadható a Bizottság számára. Azt várjuk, hogy a Parlament is ugyanúgy áll hozzá ehhez a kérdéshez, mint mi, és reméljük, hogy a kiigazítás a Parlamenttel közösen történik meg. Röviden szólva, örömmel tölt el, hogy a kezdet sikeres volt. Mégis kritikával reagálunk a Tanács első javaslatára, és kritikával illetjük, és készen állunk Koszovó és Palesztina problémájának megvitatására rövidtávon, és arra is, hogy a Galileo-programmal és az Európai Technológiai Intézettel kapcsolatos javaslatokat megvitassuk, és azokról határozatot hozzunk 19-e körül, és megpróbáljunk kölcsönös megértésre jutni ezekkel a fontos kérdésekkel kapcsolatban. Ezért reménykedem a sikeres eljárásban, és remélem, hogy litván honfitársaimnak sikerül első litván beszédemet jól és helyesen lefordítani.
Elnök
(DE) A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Silvia-Adriana Ţicău  
írásban. - (RO) A Lisszaboni Stratégia előírja, hogy a tagállamok GDP-jének 3%-át fektessék be a kutatásba, amelynek kétharmadának kell a magánszektorból származnia.
Csak nagyon kisszámú európai régió érte el ezt a célt. 2004-ben az európai társaságok 42%-a végzett a tevékenységével kapcsolatos kutatást, és a tagállamok GDP-jük mindössze 1,84%-át fektették kutatásba. 2006-ban az EU aktív lakosságának 35%-a dolgozott a tudomány és a technológia terén.
Az oktatás alapvető fontosságú az EU jövője szempontjából. Az oktatásnak mindenki számára elérhetőnek kell lennie, legyen az gazdag vagy szegény, éljen városi vagy vidéki környezetben. Az európai oktatás minőségét az egyetemi/főiskola bizonyítványok aránya és a következő oktatási szintre való felvétel aránya szerint kell mérni. Új szociális Európára van szükségünk, amelyben a polgárok élvezik az elsőbbséget.
Tekintettel arra, hogy az Európai Unió és a tagállamai a 2008. évi költségvetésüket az ősszel hagyják jóvá, kérem, hogy az oktatási és kutatási befektetések élvezzenek elsőbbséget az Európai Unióban.
