Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0236/2009).
Tarybai adresuojami toliau nurodyti klausimai.

Tema: Etninės mažumos Serbijoje
Kaip Taryba vertina etninių mažumų padėtį Serbijoje, ypač albanų bendruomenės padėtį Preševo slėnyje, kur vėl buvo vykdomi išpuoliai prieš civilius gyventojus?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos pirmininkės pareigas. - (SV) Dėkoju už klausimą, pone B. Posseltai. Šių metų gruodžio 7-8 d. patvirtinome išvadas dėl plėtros bei stabilizacijos ir asociacijos proceso. Šiose išvadose Taryba pasidžiaugSerbijos įsipareigojimu siekti integracijos į ES ir jos darbu įgyvendinant svarbiausias reformas, atitinkančias Europos standartus. Taryba taip pat pabrėžė, kad turi būti tęsiama reformų darbotvarkė.
Pažymėjome spalio 14 d. Komisijos komunikatą, kuriame teigiama, kad Serbijoje įgyvendinta bendra teisinir institucinžmogaus teisių laikymosi sistema ir kad padaryta pažanga gerinant tarptautinių žmogaus teisių reglamentavimo teisės aktų laikymąsi. Svarbų vaidmenį šiame darbe atlieka naujoji Serbijos žmogaus ir mažumų teisių ministerija. Vis dėlto norint padidinti tarptautinių standartų supratimą reikia tolesnių veiksmų. Taryba taip pat pažymėjo, kad Serbija ratifikavo visus pagrindinius žmogaus teisių reglamentavimo teisės aktus.
Jei kalbėsime apie konkrečią padėtį pietų Serbijoje, kurią minėjo gerbiamas narys, liepos mėn. iš tikrųjų įvyko keletas labai žiaurių incidentų, įskaitant išpuolį prieš ten įsikūrusią žandarmeriją. Suimta keletas asmenų, po to daugiau incidentų nebuvo. Nuo to laiko pagerėjo santykiai koordinacinėje įstaigoje pietų Serbijai. Jie trapūs, bet šiame darbe dalyvauja pagrindinės regiono etninių albanų politinės partijos. Taip pat esama teigiamų tendencijų opiu švietimo klausimu. Šiuo aspektu labiausiai norėčiau paminėti tai, kad Medvedžioje atidarytas universiteto skyrius, kur bus dėstoma serbų ir albanų kalbomis.
Artimoje ateityje bus įkurta albanų tautybės gyventojų nacionalinės mažumos taryba. Tai žmonėms suteiks daugiau įtakos švietimo, kultūros ir kitais klausimais. Silpnas regiono ekonominis ir socialinis išsivystymas yra kliūtis pietų Serbijos etninėms mažumoms. Tarptautinbendruomenė, visų pirma ESBO, toliau stebi padėtį Pietų Serbijoje ir glaudžiai bendradarbiaudama su Serbijos vyriausybe ir vietos vadovais atlieka aktyvų vaidmenį skatinant taiką ir stabilumą regione.
Bernd Posselt
(DE) Ponia C. Malmström, dėkoju už puikų atsakymą. Mes, žinoma, kalbame apie tris regionus: du pasienio regionus - Voivodiną ir Pietų Serbijos regioną Preševą, kitaip tariant, tai - trijų valstybių sienų susikirtimo vieta. Taip pat norėčiau jūsų, kaip būsimos Komisijos narės, paprašyti užtikrinti, kad pagal tarpvalstybinės paramos programą būtų toliau skatinamas šių šalių vystymasis. Serbijos vidurys, ypač aplink Novi Pazarą esantis Sandžako regionas, visiškai atkirstas. Šį regioną taip pat reikia remti siekiant ten pagerinti ekonomines sąlygas, tada bus galima padėti išspręsti su mažumomis susijusius klausimus. Vis dėlto Pietų Serbijoje itin daug smurto. Norėčiau paprašyti Tarybos toliau spręsti, kaip tvarkyti šią nepastovią padėtį.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos pirmininkės pareigas. - Pone B. Posseltai, galiu jus patikinti, kad toliau atidžiai stebėsime padėtį, tai yra ir nuolatinio Komisijos darbo dalis. Jie tai, žinoma, irgi darys. Žinome, kokia pažanga padaryta, bet padėtis trapi. Vis dėlto padėtis gerėja ir šie instituciniai veiksmai, kuriuos minėjau ir kurie buvo atlikti, yra geras žingsnis teisinga linkme. Galime tik tikėtis, kad su mūsų ir ESBO parama ir toliau bus einama ta linkme.
Franz Obermayr
(DE) Beje, gaila, bet smurto išpuoliai - ir tai sakau ankstesniam kalbėtojui - vyksta ne tik Serbijoje, bet ir Kosove. Serbijoje yra albanų mažuma, o Kosove yra serbų mažuma.
Mano klausimas: kaip, spręsdama supaprastintos vizų tvarkos klausimą, ES užtikrins, kad nebūtų neaiškiai reglamentuotų sričių ir šia sistema nebūtų piktnaudžiaujama? Ar procedūra, pagal kurią vienai Kosovo gyventojų grupei supaprastinama vizų tvarka, neprieštarauja ginčytinam Kosovo, kaip suverenios valstybės, pripažinimui?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos pirmininkės pareigas. - Ne visai tiksliai supratau klausimą. Kosovo srityje dirbama toliau ir šis darbas nepriklauso nuo to, kad Kosovą pripažino ne visos valstybės narės. Komisija atlieka tam tikrą darbą stengdamasi išsiaiškinti, kaip galime pagerinti Kosovo padėtį, ir tai šiek tiek užtruks. Ten vis dar kyla sunkumų. Jiems ateityje bus taikoma supaprastinta vizų tvarka, bet kol kas įvykdytos dar ne visos sąlygos.
Pirmininkė
Aišku, kad šiek tiek nukrypta nuo temos, bet informacija su ja labai susijusi.

Tema: Nedarbo lygis
Kokių dar veiksmų, be darbuotojų perkvalifikavimo ir tolesnio mokymo, ėmėsi Taryba siekdama kovoti su didėjančiu nedarbo lygiu visose 27 ES valstybėse narėse?
Cecilia Malmström
Dėkoju jums, ponia M. Harkin, už klausimą. Dabartinkrizdaro didelį poveikį milijonams žmonių. Taigi, ekonomikos krizės padarinių šalinimas yra vienas iš svarbiausių iššūkių, su kuriais susiduria ES. Atsižvelgdamos į senėjančią mūsų visuomenę, valstybės narės privalo mažinti nedarbo lygį ir užtikrinti, kad šis aukštas nedarbo lygis netaptų nuolatinis.
Užimtumo politika pirmiausia yra valstybių narių atsakomybė. Vis dėlto prieš kelis metus Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba priėmtam tikras gaires. Atkreipėme dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į labai skirtingą valstybių narių darbo rinkos padėtį, būtina imtis skirtingų priemonių. Rengiame bendrą kasmetinį pranešimą apie užimtumą, kuriame Taryba ir Komisija informuoja apie padėtį įvairiose valstybėse narėse. Šios krizės metu Europos Vadovų Tarybos susitikime ypatingas dėmesys skirtas kaip tik šiam užimtumo klausimui. 2008 m. gruodžio mėn. sutarta dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano, kuriame numatytos vienodos taikytinų priemonių sistemos. Įgyvendindami šį planą, 2009 m. birželio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmreglamentą, iš dalies keičiantį reglamentą, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą. Pagal šį dalinį keitimą fondo išteklius galima naudoti siekiant įveikti krizę.
Atsižvelgiant į konkrečios šalies padėtį, galima įgyvendinti įvairias priemones: laikinai sureguliuoti darbo laiką, mažinti socialinio draudimo įmokas ir administracinę įmonių naštą, gerinti darbo rinkos institucijų taikomus procesus, taikyti kovos su jaunimo nedarbu priemones ir sudaryti palankesnes sąlygas judumui. Į jas atkreiptas dėmesys Tarybai pirmininkaujančios valstybės ataskaitoje, parengtoje po neoficialaus aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimu.
Taryba birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose nurodo konkrečias priemones, kuriomis valstybės narės ir, jei būtina, suinteresuotosios darbo rinkos šalys gali šalinti pasaulinės krizės padarinius, taikydamos lankstumo ir užimtumo garantijų principus. Pvz., galima siūlyti atleidimo iš darbo alternatyvas, suteikti galimybių taikyti lanksčias darbo formas ir laikinai sureguliuoti darbo laiką, gerinti sąlygas verslininkams, užtikrinant lanksčią ir saugią darbo rinką, ir sudaryti sąlygas naudoti išmokų sistemas, kuriomis užtikrinamos paskatos dirbti, tinkamo dydžio socialinio draudimo įmokos, išplėstos ir patobulintos grįžimo į darbo priemonės, pajamų rėmimas ir laisvas judėjimas.
Per lapkričio mėn. diskusijas ministrai laikėsi bendros nuomonės, kad būtina išlaikyti aktyvią užimtumo politiką, apimančią trumpalaikes priemones. Jos apima, pvz., trumpalaikį užimtumą, galimybių įsidarbinti ir mokymo gerinimą siekiant įtraukti žmones į darbo rinką. Tame pačiame Tarybos susitikime ministrai sutarė, kad užimtumas yra svarbus veiksnys siekiant užkirsti kelią atskirčiai. Labai svarbus lygybės, ekonominio augimo ir užimtumo ryšys, todėl valstybės narės ragintos išplėsti vaiko priežiūrą, mažinti darbo užmokesčio ir kitus su lytimi susijusius skirtumus.
Priemonės pirmiausia turėtų būti skirtos tiems, kuriuos krizpaveiklabiausiai: vyresniems žmonėms, jaunimui, neįgaliesiems ir nuolatinių darbo sutarčių neturintiems darbuotojams. Vienas iš pagrindinių 2009 m. lapkričio 27 d. priimtos naujosios 2010-2018 m. Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos tikslų yra kurti daugiau lygių švietimo, mokymo ir užimtumo galimybių jaunimui.
Marian Harkin
Ačiū jums už atsakymą. Džiaugiuosi matydama jus, ministre, ir tikiuosi, galėsime dažniau matyti jus kitais metais; labai reikės jūsų, kad atsakytumėte į mūsų klausimus.
Atsakydama į klausimą nepaminėjote dviejų, mano nuomone, svarbių dalykų: pirmiausia, verslumo skatinimo ir antra - didesnio mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimo. Bet iš tikrųjų mano klausimas jums susijęs su tuo, kad iki šiol taikėme atvirąjį koordinavimo metodą, kuris iš tikrųjų buvo silpna priemonir nebuvo veiksmingas bandant pasiekti Lisabonos darbotvarkės tikslus. Ar turite kokių nors pasiūlymų, kaip stiprinti šį mechanizmą?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Iš tiesų, tai labai svarbus klausimas ir, kaip žinote, Taryba jau gavo Komisijos pasiūlymą ir pradėjo svarstyti Lisabonos arba Europos 2020 m. strategijos ateitį. Dėl jos vėliau, ateinantį pavasarį, nuspręs Tarybai pirmininkausianti Ispanija.
Kyla vienas klausimas: kaip ilgainiui pakeisime dabartinę padėtį? Kaip kurti konkurencingesnę, verslesnę Europą ir išvengti socialinės atskirties ir nedarbo? Kaip investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad Europa būtų, kaip pageidaujame, stipri pasaulinekonomikos jėga? Galbūt naujoji strategija apims visa tai.
Vienas labai svarbus strategijos aspektas yra valdymo metodas. Manau, atvirasis koordinavimo metodas turi pranašumų, bet jį reikia tobulinti. Turime įtraukti daug daugiau vietos ir regionų valdžios institucijų, nes jos vykdo tikrąją įgyvendinimo veiklą. Valstybės narės turi prisiimti atsakomybę dėl šio proceso, o mes turime rūpintis valdymu. Tai paaiškinta ir Komisijos dokumente, dėl kurio dabar konsultuojamasi su valstybėmis narėmis. Manau, sulauksime labai gerų pasiūlymų, nes tai iš tiesų viena iš silpnųjų strategijos vietų.
Andreas Mölzer
(DE) Kaip žinome, ES numatyta vadinamoji mikrofinansavimo priemonbus finansuojama ne naujaisiais pinigais, bet pagal programą Progress. Kaip šiuo atžvilgiu planuojama išvengti, kad naująja priemone nebūtų pakenkta prieš ją priimtai užimtumo ir visuomenės solidarumo programai?
Paul Rübig
(DE) Norėčiau paklausti, ar nebūtų prasmingiau visų pirma užkirsti kelią nedarbui? Kokias viešąsias užduotis, jūsų nuomone, būtų galima perduoti bedarbiams? Visų pirma, kaip galėtume stiprinti mažąsias ir vidutines įmones, kad būtų steigiamos naujos? Ar šiuo atžvilgiu įmanoma taikyti tarpvalstybinius metodus ir geriausią praktiką siekiant įsteigti daugiau naujų bendrovių?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Kaip sakiau, už darbo vietų kūrimą, be abejo, daugiausia atsako valstybės narės. Bet dar daug reikia nuveikti ir - kaip minėjau įžanginėse pastabose, atsakydama į M. Harkin klausimą - Taryba pateikdaug rekomendacijų, kaip galite didinti lankstumą, taikyti įvairias paramos sistemas ir skatinti žmonių veiklumą siekdami išvengti atskirties. Labai svarbu ir toliau rengti šiuos aukšto lygio susitikimus su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis, kad galėtume keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Jie skiriasi įvairiose šalyse, bet turime teikti vienai kitai pavyzdžių ir stebėti, kokių veiksmų geriausia imtis po to. Taigi, Taryba turi teikti rekomendacijas, o valstybės narės - prisiimti atsakomybę ir šiek tiek prisitaikyti, atsižvelgdamos į aplinkybes šalyse.
Nežinau, pone, ar teisingai supratau jūsų klausimą. Galbūt tai vertimo problema. Neminėjau jokios mikroinstitucijos. Kalbėjau apie Globalizacijos fondą, kurį dabar, padedant Europos Parlamentui, galime lanksčiau naudoti, teikdami paramą su sunkumais susidurančioms valstybėms narėms bei įmonėms ir padėdami bedarbiams arba iš darbo atleistiems žmonėms.
Tema: Derybos dėl Turkijos dalyvavimo bendrose Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (Frontex) operacijose
Europos Vadovų Tarybos pirmininkC. Malmström 2009 m. spalio 21 d. per Europos Parlamento plenarinį posėdį pranešė, kad vyko derybos, kurių metu buvo siekiama galimo susitarimo, pagal kurį taip pat būtų reglamentuojamas keitimasis informacija ir Turkijos valdžios institucijų galimybdalyvauti bendrose Frontex operacijose. Reglamento (EB) Nr. 863/2007, nustatančio Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, 8e straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad "bet kokiems veiklos plano pakeitimams ar pataisymams turi pritarti Agentūros vykdomasis direktorius ir prašančioji valstybnarė".
Ar Taryba, atsižvelgdama į tai, gali pasakyti, koks pasiektas diskusijų dėl Turkijos dalyvavimo bendrose Frontex operacijose etapas? Kokius reikalavimus kaip sąlygą dalyvauti operacijose pateikTurkija? Ar Graikija, valstybnarė, kurioje vyksta Frontex misija, turi informacijos apie šias diskusijas?
Cecilia Malmström
Svarbi ES geresnio migracijos valdymo strategijos užduotis yra užmegzti partnerystes su trečiosiomis šalimis sienų kontrolės klausimais. Tai pagrindinis 2006 m. Tarybos priimto integruoto sienų valdymo principas. Taip pat norėčiau paminėti, kad svarbi agentūros FRONTEX veiklos dalis yra operatyvus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis.
Pagal FRONTEX reglamento sąlygas FRONTEX gali sudaryti palankesnes operatyvaus valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo sąlygas Europos Sąjungos išorės santykių politikos taikymo srityje ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis dvišalio bendradarbiavimo sąlygomis. Jau susitarta dėl kelių tokių sąlygų, dėl kitų šiuo metu diskutuojama.
Įgaliojimus deryboms suteikvaldyba, kurioje atstovaujama visoms valstybėms narėms. Agentūros FRONTEX ir kompetentingų Turkijos institucijų derybose dėl operatyvaus bendradarbiavimo jau pasiekta gerų rezultatų.
Kadangi diskusijos tęsiasi, Tarybai sunku išsamiau pakomentuoti jų turinį ir eigą.
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, ministre, iš jūsų šios dienos atsakymo suprantu tris dalykus: pirma, kad agentūros FRONTEX ir Turkijos derybos gerokai pažengė; antra, kad visos Europos Sąjungos valstybės narės, taigi ir Graikija, manau, žino apie šias derybas; ir pagaliau, kad, atsižvelgiant į neseniai vykusio užsienio ministrų susitikimo išvadas, susitarimas dėl readmisijos susietas su sienų kontrole.
Kitaip tariant, ar bendradarbiavimo ir susitarimo su Europos Sąjunga dėl readmisijos atžvilgiu Turkija prašo bendrų operacijų dėl išorės sienų kontrolės? Jei taip, kaip pasiseks išspręsti svarbų žmogaus teisių apsaugos ir imigrantų orumo klausimą ar opią problemą, kad reikia ne tiek sienų kontrolės, kiek apibrėžti sienas.
Kitaip tariant, ar Turkija sutinka su Europos Sąjungos išorės sienomis? Ar Turkija sutinka, kad agentūra FRONTEX veiktų prie Europos Sąjungos išorės sienų?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Žinoma, tai labai platus klausimas. Derybos su Turkija tik prasidėjo. Komisijos atstovas J. Barrot ir Švedijos migracijos ir pabėgėlių politikos ministras T. Billström tik prieš kelias savaites buvo Turkijoje siekdami pradėti šias derybas. Pirmosios diskusijos buvo rezultatyvios, bet jos dar nesibaigė, todėl labai sunku pateikti jums naujausius rezultatus. Žinoma, visos valstybės narės, įskaitant Graikiją, informuojamos apie šias diskusijas.
Paprastai šiuo klausimu visada kalbama apie pagarbą pagrindinėms teisėms ir Europos vertybėms; šiuo atžvilgiu ir Turkijai nedaroma išimties. Bet, kaip sakiau, diskusijos dar tik prasidėjo; padaryta didelpažanga, bet jos dar nesibaigė. Jos buvo atviros, kad visos valstybės narės galėtų dalyvauti kaip FRONTEX valdybos, kurioje atstovaujama ir Graikijai, narės.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia pirmininke, ministre, jei teisingai supratau, susitarimas su Turkija, siekiant pagaliau pasirašyti susitarimą dėl readmisijos imigracijos klausimais, apima ir bendradarbiavimo su FRONTEX klausimus.
Norėjau pasakyti dar vieną dalyką: neseniai Graikijoje pastebėjome, kad Turkijos valdžios institucijos trukdo naudoti FRONTEX orlaivius. Komisijos atsakyme nieko konkretaus nepaminėta apie šiuos pranešimus ir ar tai iš tikrųjų yra trukdymas.
Gal galėtumėte tai pakomentuoti?
Andreas Mölzer
(DE) Norint valdyti padėtį, tikriausiai būtų naudinga bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu, jei - sakau aiškiai - šio bendradarbiavimo nereikėtų sumokėti ES finansine parama. Su kuriomis kitomis valstybėmis šiuo metu deramės arba planuojame derėtis ir ar Turkijos valstybei pasiūlyta finansinių paskatų už dalyvavimą šioje FRONTEX operacijoje?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Jau daug kartų per klausimų valandą užduota klausimų apie laivus. Taryba pranešTurkijos valdžios institucijoms, Vyriausybei ir jos atstovams, kad geras bendradarbiavimas regione yra išankstindiskusijų šiuo klausimu sąlyga. Be to, ji pareikalavo, kad Turkijos valdžios institucijos susilaikytų nuo įvairių provokacinių veiksmų. Taryba labai aiškiai išsaksavo poziciją ir jos atsakymai, kuriuos visai neseniai pateikiau, paskelbti.
Diskusijos tęsiasi. Įgaliojimai joms suteikti. Kaip sakiau, negaliu tiksliai pasakyti, koks dabar yra etapas, nes jos dar vyksta, bet jos vyks įprasta tvarka ir, atsakydama į jūsų klausimą, pasakysiu, kad dar diskutuojame su Senegalu ir Žaliuoju Kyšuliu. Pradėjome diskusijas su Maroku, Egiptu ir Mauritanija, bet jose pasiekėme labai nedaug.
Tai įprasta tvarka. Jos laikomasi. FRONTEX valdyba įpareigota pradėti šias derybas. Derybos ne visada sėkmingos. Pvz., bendradarbiaujame su Rusija, Moldavija, Ukraina, Gruzija ir pan., bet mažiau pažangos padaryta kitose srityse.
Tema: Kopenhagos klimato kaitos derybos
Ar Taryba galėtų pateikti naujausią informaciją apie derybas, kurios bus greitai užbaigtos Kopenhagoje? Ar Taryba galėtų patikslinti, kada ji tikisi, kad bus pasiektas teisiškai įpareigojantis susitarimas, pakeisiantis Kioto protokolą, jei Kopenhagoje toks susitarimas nebūtų pasirašytas?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Mums čia kalbant, Kopenhagoje padėtis keičiasi, bet pabandysiu pateikti paskutines naujienas.
Gerai žinote, kad nagrinėjami du svarbūs klausimai: klimato kaitos švelninimas ir finansavimas. Kaip ministras pirmininkas sakšįryt, vis dar tikimės sėkmingų rezultatų Kopenhagoje, t. y. kad pasaulio temperatūra nepadidėtų daugiau nei 2 ºC, palyginti su ikiindustrinio laikotarpio temperatūra.
Tarpinis ES vaidmuo svarbus siekiant teisiškai privalomo susitarimo: tikimės pasirašyti politiškai privalomą susitarimą dabar, kad būtų galima nustatyti aiškų teisiškai privalomo susitarimo tvarkaraštį laikotarpiui nuo 2013 sausio 1 d.
Tačiau norint sudaryti susitarimą, reikia susitarti dėl toliau nurodytų esminių sudedamųjų dalių.
Pirma, reikia tvirto ir plataus užmojo išsivysčiusių šalių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų iki 2020 m. Kai kurios šalys, pvz., Japonija ir Norvegija, padidino įsipareigojimus, bet aišku, kad dabartinių pasiūlymų nepakanka, kad būtų galima pasiekti 2 °C tikslą.
Taigi, ES pakartos savo reikalavimus kitoms išsivysčiusioms šalims įgyvendinti plataus užmojo darbotvarkę ir toliau vykdyti racionalius klimato kaitos švelninimo veiksmus, už juos atsiskaityti ir juos tikrinti.
Didžiosios išsivysčiusios šalys - Kinija, Indija, Indonezija, Brazilija, Pietų Afrika ir Pietų Korėja -pasisiūlmažinti savo išmetamųjų teršalų kiekio didėjimą; tai svarbus įsipareigojimas.
Vis dėlto Taryba mano, kad šios šalys, ypač Kinija ir Indija, gali imtis daugiau veiksmų. Be to, aišku, kad norint išlaikyti ne didesnį kaip 2 °C atšilimą, reikia daugiau pastangų.
Taigi, ES prašys, kad jos, atsižvelgdamos į plataus užmojo susitarimą, dėtų dar daugiau pastangų.
Be to, mums reikia prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių, technologijų perkėlimo ir pajėgumų kūrimo sistemos. Mums reikia sąžiningo ir tinkamo klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo, pajėgumų kūrimo ir technologijų perdavimo besivystančioms šalims valdymo sistemos finansavimo.
Šiuo atžvilgiu paskiausias Europos Vadovų Tarybos susitikimas dėl skubaus finansavimo sumos pirmaisiais trejais metais yra svarbus postūmis vykstančiose derybose; be to, tai stiprina pasitikėjimą Europos Sąjunga.
Valstybių ar Vyriausybių vadovai skuba į Kopenhagą. Tikimės, kad jie suteiks reikiamą politinį postūmį svarbiais klimato kaitos švelninimo ir finansavimo klausimais. Taigi, tikiuosi, kad pavyks sudaryti plataus užmojo susitarimą.
ES pateikpasiūlymus, kad derybos dėl teisiškai privalomos sutarties laikotarpiui nuo 2013 m. sausio 1 d. turėtų būti baigtos kiek įmanoma greičiau po Kopenhagos konferencijos.
Kada šį tikslą galėsime pasiekti, per anksti spręsti, bet turėtume siekti sudaryti susitarimą per šešis mėnesius nuo konferencijos pabaigos.
Seán Kelly
M. Malmström, norėčiau padėkoti jums už glaustą, tikslų ir logišką atsakymą ne tik į mano klausimą, bet į visus klausimus nuo to laiko, kai dirbu šiame Parlamente, t. y. nuo praeitų metų birželio mėn. Jūs puikiai dirbote.
Be to, didžiuojuosi, kad priklausau Europos Sąjungai, kuri vadovauja klimato kaitos deryboms ir ragina kitus daryti tą patį. Tikriausiai geriausias pavyzdys yra tai, kad šiandien į Kopenhagą atvyko Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentas ir Kinijos Ministras Pirmininkas, kas prieš kelis metus būtų buvę neįmanoma.
Vis dėlto norėčiau paklausti, ką darysime, jei nebus pasirašytas privalomas susitarimas?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Manau, atsižvelgdami į tai, kad tikros politinės derybos, į kurias, kaip sakėte, atvyksta ministrai pirmininkai ir prezidentai iš viso pasaulio, prasidės rytoj, dar neturėtume kalbėti apie atsarginį planą. Manau, jiems užteks pastangų, stiprybės ir dinamikos, kad galėtų nustatyti plataus užmojo politinį įsipareigojimą.
Jei nepavyktų pasiekti susitarimo - ką gi, reikės derėtis toliau. Jokiu būdu nepasiduosime. Pasaulis tikisi iš mūsų rezultatų. Tai pats svarbiausias mūsų kartos klausimas - negalime pralaimėti. Jei nepasieksime susitarimo rytoj arba poryt, derėsimės tol, kol jį pasieksime.
Tema: Klimato kaitos finansavimas, skirtas besivystančioms šalims
Būsimų klimato kaitos derybų Kopenhagoje tikslas - apibrėžti visuotinį požiūrį (nuo trumpalaikio iki vidutinės trukmės laikotarpio) į klimato kaitą. Labai svarbu, kad susitarimas būtų pasiektas ir kad turtingosios šalys skirtų lėšų klimato kaitos poveikio besivystančiose šalyse kompensavimui. Mes negalime pagrįstai tikėtis, kad besivystančios šalys mokėtų už problemos, kurią sukėlVakarų pasaulis, padarinius.
Spalio mėn. įvykusiame Europos Vadovų Tarybos aukščiausio lygio susitikime pasiektame susitarime apytikriai apskaičiuota, kad besivystančioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos reikės 100 milijardų eurų, nors pačios besivystančios šalys įrodinėja, kad sąnaudos bus nuo trijų iki keturių kartų didesnės nei šie skaičiavimai.
Kokiu būdu Taryba ketina pasiekti kompromisą, kai šie skaičiai tiek daug skiriasi?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Garbingi nariai, visiškai teisingai nurodote, kad klimato kaitos finansavimas, skirtas besivystančioms šalims, yra esminis Kopenhagoje vykstančių derybų klausimas ir bus svarbus siekiant susitarimo.
Pirmiausia norėčiau dar kartą atkreipti dėmesį į tai, kad spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime pabrėžėme skubaus finansavimo svarbą, kad būtų galima nedelsiant imtis veiksmų ir pasiruošti bendriems ir veiksmingiems vidutinės trukmės ir ilgalaikiams veiksmams, ypač atsižvelgiant į išsivysčiusias šalis. Prieš kelias dienas vykusiame gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime ES ir jos valstybės narės pareiškesančios pasiruošusios 2010-2012 m. kasmet skirti 2,4 mlrd. EUR, kad galėtų padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita. Manau, šiuo įsipareigojimu mes davėme labai stiprų signalą vykstančios konferencijos derybų dalyviams ir padidinome pasitikėjimą mumis.
Be to, Europos Vadovų Tarybos susitikime pripažinta, kad reikia labai didinti viešuosius ir privačiuosius finansinių srautus iki 2020 m. Dabartinę finansų struktūrą būtina persvarstyti ir, jei būtina, reformuoti siekiant užtikrinti jos gebėjimą priimti šį iššūkį. Kaip minėjote savo klausime, spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime pritarta Komisijos apskaičiavimui, kad bendros grynosios padidėjusios prisitaikymo ir klimato kaitos švelninimo besivystančiose šalyse išlaidos iki 2020 m. gali siekti maždaug 100 mlrd. EUR per metus, kurias reikėtų kartu padengti besivystančių šalių, tarptautinės anglies dioksido rinkos lėšomis ir tarptautiniu viešuoju finansavimu; to reikėtų pagal Komisijos apskaičiavimus. Tai nėra Europos Sąjungos pasiūlymas ar prašymas.
Yra labai įvairių kitų apskaičiavimų iš kitų šaltinių, bet čia pateiktas Komisijos apskaičiavimas, kuriam Taryba pritaria ir laiko geriausiu įvertinimu. Manoma, kad iš viso iki 2020 m. reikėtų 22-50 mlrd. EUR tarptautinės viešosios pagalbos per metus. ES ir jos narės pasirengusios sąžiningai prisiimti dalį šių išlaidų, bet prie tarptautinio viešojo finansavimo turėtų prisidėti visos šalys, išskyrus labiausiai nepasiturinčias, taikydamos visapusį paskirstymo principą, pagrįstą išmetamųjų teršalų lygiais ir BVP. Ir, kaip pabrėžta spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime, į Kopenhagos sprendimą reikia įtraukti nuostatas dėl tikslo, kad pasaulinis atšilimas neturėtų viršyti 2 °C, plataus užmojo išsivysčiusių šalių įsipareigojimus dėl išmetamųjų teršalų mažinimo, prisitaikymo technologiją ir finansavimo susitarimą.
Gay Mitchell
Prisidedu prie S. Kelly padėkos ministrei už atsakymus Parlamente ir apskritai už pavyzdingą Tarybai pirmininkaujančios Švedijos darbą.
Ministre, sužinojome, kad Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentas pastarosiomis dienomis diskutavo su kai kuriais besivystančių šalių vadovais. Ar Europos Sąjunga prisijungprie šių diskusijų, bandydama užpildyti spragą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir kitomis šalimis, kad būtų galima išspręsti likusius klausimus? Ar ministrgali užtikrinti Parlamento narius, kad, jei šiam klausimui, besivystančiam pasauliui, finansuoti bus skirta lėšų, tai bus nauji pinigai, o ne tie, kurie skirti pagal esamus įsipareigojimus besivystančiam pasauliui, įtraukti į bado ir vystymosi darbotvarkę?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Atsakydama į pirmąjį klausimą, norėčiau pasakyti, kad rudenį vyko daug dvišalių susitikimų, kuriuose siekta sudaryti palankesnes sąlygas deryboms ir joms pasiruošti. ES nuolat bendrauja su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, ragindama ir prašydama jas pateikti platesnio užmojo pareiškimą. Jos turi savo dvišales sutartis; kai kuriais atvejais mes į jas įtraukti, kai kuriais - ne, nes bandome veikti iš skirtingų pozicijų. Be to, Švedijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu surengėme šešis dvišalius susitikimus su tokiomis suinteresuotomis šalimis, kaip Kinija, Indija, Ukraina, Pietų Afrika, Rusija ir Jungtinės Amerikos Valstijos. Visų šių susitikimų darbotvarkėse labai daug dėmesio skirta klimato klausimams; taigi, susitikimai buvo labai įvairūs.
Klausėte apie finansavimą. Turiu pasakyti, kad jį sudaro senųjų ir naujųjų lėšų derinys. Kai kurios šalys pasirinko mišrų variantą. Kai kurios jau skyrdalis iš savo vystymosi biudžeto. Kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys dėl klimato kaitos nukentės labiausiai, logiška, kad tam tikros vystymosi biudžeto dalys būtų skirtos įvairių rūšių klimato kaitos priemonėms.
Labai gaila, kad dabar dėl ekonomikos krizės daug valstybių narių sumažino savo įnašą į bendruosius vystymosi biudžetus.
Tai derinys, kuris labai susijęs su ekonomikos krize.
Tema: Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas
Nepaprastai svarbu pabrėžti bendrą prieigos, taikomos visiems piliečiams, principą. Ne tik žmonėms su negalia, bet ir daugumai Europos visuomenės narių per pastaruosius 10 metų. Ar Taryba svarstys realų kovos su diskriminacija politikos pagrindą netaikydama išimčių (pavyzdžiui, prekių apipavidalinimo, gamybos), kad sukurtų tvirtą visuomenę ir panaikintų skirtingus teisinio kovos su diskriminacija pagrindo lygius?
Turint mintyje, kad daugeliu atveju ir daugelyje šalių prieiga prie infrastruktūros ir paslaugų kelia daug problemų, manau, kad labai nepriimtina atidėti 10 ar 20 metų įsipareigojimo priimti naujas taisykles dėl geresnės ir tikresnės prieigos prie (naujos) infrastruktūros ar (naujų) paslaugų vykdymą šalyse narėse. Ar Taryba bent svarsto galutinės prieigos prie esamų ir/ar naujų infrastruktūrų įsipareigojimo vykdymo datos nukėlimą. Jei svarsto, tai kodėl?
Cecilia Malmström
Kaip garbingas narys teigia savo klausime, prieigos gerinimo priemonės labai svarbios kovojant su diskriminacija. Švedijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu ir toliau techniniu lygmeniu tyrėme pasiūlytą direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio principas. Jis apima keturias šiuo metu į užimtumo sritį neįtrauktas diskriminavimo priežastis: religiją arba tikėjimą, negalią, amžių ir seksualinę orientaciją.
2009 m. lapkričio 30 d. Taryba išnagrinėjo Tarybai pirmininkaujančios šalies pranešimą apie padėtį, kuriame raginama atkreipti dėmesį į poreikį imtis tolesnių veiksmų šiuo klausimu, ypač dėl taikymo srities, nuostatų dėl negalios ir įgyvendinimo tvarkaraščio. Be to, Tarybai pirmininkaujanti šalis pranešė, kad į pasiūlymą reikėtų įtraukti konkretų klausimą dėl apipavidalinimo arba prekių gamybos. Dėl to reikėtų toliau diskutuoti.
Pranešime apie padėtį nurodyta, kad reikia spręsti kitus klausimus, susijusius su finansinėmis direktyvos pasekmėmis. Jei norime pasiekti politinę vienybę, turime parengti visoms valstybėms narėms priimtiną tekstą. Prieš imdamiesi tolesnių veiksmų Taryboje, pirmiausia turime susitarti su visomis valstybėmis narėmis.
Vis dėlto negaliu atspėti derybų rezultatų. Diskusijos dėl įgyvendinimo, datų ir taikymo srities dar vyksta ir tęsis kurį laiką.
Ádám Kósa
(HU) Ministre, labai ačiū jums už atsakymą. Pirmieji nuveikti darbai teikia daug vilčių, bet norėčiau atkreipti dėmesį į tris dalykus. Europos Sąjungoje gyvena 50 mln. neįgalių žmonių. Šis klausimas svarbus ne tik jiems, nes Europos Sąjungos visuomenlabai senėja. Taigi, su šia problema susiduria ne tik neįgalieji, bet ateityje su ja susidurs ir vyresnio amžiaus žmonės arba tie, kurie, pvz., naudoja vežimėlius ir kuriems reikia rampų. Vadinasi, tai greitai taps apskritai visos visuomenės problema, todėl ją reikėtų spręsti pirmiausia, nes tai mūsų ateitis. Prieiga prie paslaugų atidėta 10 metų. Svarbu išlaikyti šį terminą, nes tai svarbu mums visiems.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Visiškai pritariu garbingam Parlamento nariui, kad tokios direktyvos reikia. Milijonai žmonių Europos Sąjungoje vis dar neturi galimybės naudotis paprasčiausiais dalykais gyvenime. Tai varžo jų laisvę ir galimybę gyventi normalų gyvenimą; labai dėl to apgailestauju.
Tarybos diskusijos trunka ilgai. Tai novatoriškas pasiūlymas, plataus užmojo ir turintis didžiulio praktinio ir finansinio poveikio. Norint priimti direktyvą, būtina, kad jai vienbalsiai pritartų valstybės narės, tada - Europos Parlamentas. Surengėme derybas. Taryboje dirba daug darbo grupių. Padarėme pažangą, bet, deja - turiu jums sąžiningai pasakyti - kol kas nepasiekėme reikiamo konsensuso. Tęsime darbą iki Švedijos pirmininkavimo Tarybai pabaigos ir labai tikiuosi, kad Tarybai pirmininkausianti Ispanija visomis išgalėmis stengsis rasti sprendimą.
Tema: Neįgaliųjų teisių apsauga
Sudėtingomis ekonominėmis sąlygomis labai svarbu užtikrinti tinkamą labiausiai socialiai pažeidžiamų gyventojų socialinę apsaugą. Viena jautriausių socialinių grupių yra neįgalieji. Tenka tik apgailestauti, kai nacionaliniai biudžetai bandomi subalansuoti mažinant neįgaliųjų socialines išmokas bei programas. Tai ne tik pažeidžia solidarumo bei socialinio teisingumo principus, bet ir silpnina neįgaliųjų socialinės integracijos procesus bei mechanizmus, didina jų socialinę atskirtį.
Ar Taryba yra numačiusi papildomas priemones, kaip padėti neįgaliesiems esant ekonomikos recesijai. Ar nepalanki ekonominsituacija nesulėtins pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į neįgaliuosius principas, svarstymo Taryboje?
Cecilia Malmström
Visi žinome apie socialines problemas dėl ekonomikos krizės. Labai svarbu teikti specialią apsaugą itin pažeidžiamiems žmonėms ar visuomenės grupėms ir kovoti su atskirtimi. Žinome, kad dažnai nepavyksta išnaudoti visų neįgaliųjų ir kitų pažeidžiamų žmonių grupių galimybių dėl diskriminacijos. Atsižvelgdama į tai, Taryba nuolat pabrėžė, kad svarbu skatinti neįgaliųjų dalyvavimą darbo rinkoje.
To siekta Lisabonos strategija, įskaitant dabartines užimtumo gaires. Be to, 2008 m. kovo mėn. Taryba kartu su valstybių narių vyriausybėmis priėmrezoliuciją dėl neįgalių žmonių padėties Europos Sąjungoje. Be to, pažeidžiamų žmonių ir grupių įtraukimo į darbo rinką svarbai pritarTaryba 2009 m. lapkričio 13 d. išvadose, apie kurias kalbėjau atsakydama į ankstesnį klausimą. Siekiant ekonominio augimo, pirmiausia būtina sudaryti palankesnes sąlygas šioms grupėms dalyvauti darbo rinkoje.
Norėčiau jums priminti bendrą Europos Parlamento ir Tarybos susitarimą 2010 m. paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Tikiuosi, šis sprendimas apims ir galimybę visiems įgyti išsilavinimą. Be to, sprendimas apima veiksmus siekiant užtikrinti vienodas galimybes visiems naudotis informacijos ir komunikacijos technologija, ypač atsižvelgiant į neįgalių žmonių poreikius. Kitas nagrinėjamas prioritetas yra neįgalių žmonių, jų šeimų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiai. Tikimės daug iniciatyvų, kurių, esu tikra, bus imtasi ateinančiais metais.
Atsižvelgdami į pasiūlytą Tarybos direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, suprantame, kad, įgyvendinus šį Komisijos pasiūlymą, labai pagerėtų neįgalių žmonių gyvenimas. Tarybos socialinių reikalų darbo grupdar rengia tekstą. Kaip minėjau, lapkričio 30 d. surengėme diskusiją ir parengėme pranešimą apie padėtį, bet nepavyko priimti sprendimo.
Neįmanoma nuspėti dar vykstančių derybų rezultato, bet svarbu pasirinkti tinkamą formuluotę, nes tai teisinio tikrumo ir direktyvos taikymo srities apibrėžimo klausimas. Kaip minėjau, valstybės narės turi sutarti dėl pasiūlymo. Jų užduotis yra įvertinti bet kokį neigiamą ekonomikos nuosmukio poveikį šiuo atžvilgiu. Priėmus vienbalsį sprendimą, Europos Parlamentas bus paprašytas pritarti pagal naujosios Lisabonos sutarties 19 straipsnį.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū, pone Pirmininke, ir ačiū, ministre Wallström, už jūsų atsakymą ir kartu aš norėčiau padėkoti Švedijai, kad būtent Švedijos pirmininkavimo laikotarpiu Europos Sąjungos Ministrų taryba prisijungprie Jungtinių Tautų konvencijos dėl neįgaliųjų. Tai yra geras žingsnis, tačiau čia yra tiktai vienas žingsnis.
Iš tikrųjų atskirose šalyse narėse mūsų neįgalieji gyvena labai nevienodai. Kai kurie kurtieji negali naudotis gestų kalba, aklieji - asistento paslaugomis. Judėjimo negalią turintys žmonės neturi jiems pritaikytos aplinkos. Ir dideldalis neįgaliųjų yra tiesiog neužimti. O juk neįgalieji iš tikrųjų Europos Sąjungoje sudaro apie 10 proc. mūsų gyventojų.
Gerbiama ministre, aš žinau, kad yra tam tikrų problemų ir sunkumų dėl antidiskriminacijos direktyvos (taip ją pavadinčiau apibendrintai), tačiau galbūt būtų galima greičiau turėti atskirą direktyvą dėl neįgaliųjų teisių. Mūsų direktyvą, kuri būtų privaloma visoms Europos Sąjungos šalims, taigi neįgalūs žmonės nebūtų diskriminuojami.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Norėčiau pabrėžti, kad politinės valios netrūksta. Suprantame šios direktyvos svarbą ir tikrai labai stengiamės ją parengti.
Vis dėlto, kaip minėjau, negaliu pakeisti to, kad reikia vienbalsio sutarimo, o jo nėra. Tarybai pirmininkaujanti Švedija ir anksčiau pirmininkavusios valstybės bandsiūlyti įvairių kompromisų, įvairių veikimo būdų. Visą laiką posėdžiauja ir dirba įvairios darbo grupės; jos dar posėdžiauja. Dirbsime šiuo klausimu iki pat mūsų pirmininkavimo Tarybai pabaigos. Bet, deja, kol kas nepriėjome vieningos nuomonės.
Nederėtų perskirti direktyvą į dvi dalis, nes pagrindinis tikslas - jam visiškai pritaria ir Parlamentas - parengti išsamią direktyvą dėl diskriminacijos. Jei pradėtume skaidyti ją dalimis, manau, šio tikslo nepasiektume ir būtų labai gaila. Taigi, dar labiau pasistenkime parengti ir įgyvendinti visą direktyvą, nes ji būtų labai vertinga kovojant su diskriminacija, neįgaliems žmonėms ir kitoms diskriminuojamoms visuomenės grupėms visoje Europoje.
Christa Klaß
(DE) Turime užkirsti kelią socialinei problemai - diskriminacijai. Mūsų pareiga užkirsti kelią bet kokios rūšies diskriminacijai.
Ar sutinkate su mano nuomone, kad nėra aiškių standartų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti diskriminaciją, pvz., jei nuomininkas mano, kad negali išsinuomoti buto todėl, kad buto savininkas jį diskriminuoja?
Ar sutinkate, kad Europos direktyvoje galima nustatyti tik reikalavimus, kuriuos valstybės narės privalo perkelti į nacionalinę teisę? Europai labai sunku įgyvendinti šios srities Europos teisės aktus.
Mairead McGuinness
Kadangi kalbame apie neįgaliųjų teises, norėčiau tik paminėti, kad mūsų kolega A. Kósa ką tik išrinktas Europos Parlamento jungtinės neįgaliųjų teisių gynimo grupės pirmininku. Linkime jums sėkmės šiose pareigose.
Atsižvelgdami į ekonomikos krizę, dėl kurios diskutavome vakar ir jūs pritarėte linksėdama, labai nerimaujame dėl institucinės vaikų ir jaunimo priežiūros ir baiminuosi, kad dėl ekonomikos krizės - galbūt su tuo sutinkate - sulėtės deinstitucionalizavimas; šiuo klausimu turime elgtis labai apdairiai Europos Sąjungoje ir už jos ribų.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Ekonomikos krizės metu pažeidžiamiausi žmonės - vaikai, jaunimas, vyresnio amžiaus žmonės, neįgalieji - kenčia labiausiai, todėl mes, atsakingi politikai, turime labai gerai tai žinoti. Į įvairių Tarybos formacijų išvadas ir rekomendacijas įtraukta, kad valstybės narės turėtų būti raginamos ypatingą dėmesį atkreipti į tai, kad visada daugiausia kenčia pažeidžiamiausios visuomenės grupės; pritariu tam.
Atsakydama į jūsų klausimą norėčiau pasakyti, kad pirma neturint bendros plataus užmojo direktyvos, labai sunku nustatyti Europos neįgaliųjų diskriminacijos srities standartus. Pirmiausia reikia bendros direktyvos, tada galėsime imtis tolesnių veiksmų.
Suprantu, kad reikia labai daug nuveikti ir puikiai žinau apie didžiulę diskriminaciją ir sunkumus, kurių patiria neįgalieji kasdieniame gyvenime, dėl kurių jie negali išnaudoti savo gyvenimo galimybių ir pajėgumų. Manau, pirmiausia turime parengti bendrą direktyvą.
Nusprendus paskelbti ateinančius metus kovos su socialine atskirtimi metais bus galima teikti naujų konkrečių pasiūlymų ir organizuoti bendrus renginius siekiant atkreipti daugiau dėmesio į šį klausimą ir didinti supratimą visose valstybėse narėse.
Pirmininkė
Šiose diskusijose Europos Parlamento vardu norėčiau pasveikinti A. Kósą, išrinktą jungtinės grupės pirmininku.
8 ir 9 klausimai atšaukti.
10 klausimas nebus nagrinėjamas, nes jo tema įtraukta į šios mėnesinės sesijos darbotvarkę.
11 klausimas anuliuotas, nes nėra jo autoriaus.

Tema: Baisios neturtingų Peru kaimo gyventojų žmogžudystės siekiant pelno
Straipsniuose tarptautinėje spaudoje rašoma, kad vadinamoji "Los pishtacos" gauja Peru Huanuko ir Pasko regionuose pastaraisiais metais nužuddaugybę neturtingų kaimo gyventojų norėdama Europos kosmetikos gamintojams po 15 000 dolerių už kilogramą parduoti jų kūno riebalus (kaip teigiama, apie 17 kilogramų). Peru valdžios institucijos mano, kad daugelio žmonių, įskaitant vaikus, dingimas siejamas su šia žiauria veikla. Smerkiame šią tarptautinių Europos bendrovių veiklą, kurią vykdant daugelį dešimtmečių siekiant pelno buvo žudomi žmonės ir grobstomas Lotynų Amerikos turtas.
Kaip Taryba apskritai vertina šią nusikalstamą tarptautinių Europos bendrovių veiką ir kokio dydžio ES finansavimas teikiamas šioms bendrovėms, veikiančioms Lotynų Amerikoje?
Cecilia Malmström
Garbingi nariai, žinote, kad pagarba žmogaus teisėms yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių. Visuose santykiuose su trečiosiomis šalimis Taryba ypatingą dėmesį skiria siekdama užtikrinti pagrindines teises ir teisinę valstybę.
Taryba nežinojo apie konkrečius Parlamento nario minėtus įvykius ir jų nesvarstė. Tarybai pirmininkaujančios Švedijos atstovai taip pat skaitlaikraščius ir žino apie žiniasklaidos pranešimus, bet atkreipia dėmesį į tai, kad paskutiniuose pranešimuose pradinistorija vadinama apgaule.
Kadangi žiniasklaidos pranešimai prieštaringi ir paprastai Taryba nekomentuoja žiniasklaidos pranešimų, Tarybai pirmininkaujanti Švedija negali ir neturėtų spėlioti apie šią istoriją arba atsakyti į šį klausimą.
Charalampos Angourakis
(EL) Ponia pirmininke, ministrės atsakymas manęs visai netenkina. Tai siaubingas, sakyčiau beprecedentis nusikaltimas ir manau, kad norėdama išsamiau išnagrinėti šio pobūdžio klausimus Europos Sąjunga rastų išteklių.
Turime ryšių su Peru, todėl Peru Vyriausybės paprašysime oficialios informacijos apie šį konkretų įvykį ir taikytinas priemones. Kitu atveju padėtis gali pasikartoti.
Cecilia Malmström
Pranešimai apie šį įvykį labai prieštaringi. Iš valdžios institucijų ir žurnalistų pranešimų matyti, kad nėra įrodymų apie šių siaubingų įvykių tikrumą.
Kadangi nėra tikrų įrodymų ir labai tikėtina, kad iš tikrųjų to nebuvo ir kad tai yra apgaulė, Taryba negali imtis veiksmų ir neturi šios srities kompetencijos.
Tema: Lenkų tautinės mažumos diskriminacija Lietuvoje
Ar Taryba ketina įpareigoti Lietuvos vyriausybę gerbti tautinių mažumų teises, atsižvelgiant į šioje šalyje vykdomą lenkų tautinės mažumos diskriminavimą, kuris vyksta jau kurį laiką ir pasireiškia verčiant pavardes rašyti ne lenkų kalba, vykdant švietimo politiką, draudžiant dviem kalbom rašyti vietovių pavadinimus ar negrąžinant lenkams Tarybų Sąjungos konfiskuoto turto? Kada Taryba galėtų imtis minėtųjų veiksmų?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Taryba patvirtina pagrindinių ir žmogaus teisių pirmenybę, kaip pripažinta sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje. Taryba yra - ir bus - įsipareigojusi imtis visų formų žeminamo ir diskriminacinio elgesio prevencijos ir naikinimo priemonių.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad mažumų teisių apsaugos klausimai nagrinėjami ir Europos Taryboje pagal Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją. R. Czarneckio iškeltus klausimus šiuo metu svarsto kompetentingi Europos Tarybos organai. Ypač pagal 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, visi žmonės saugomi nuo diskriminacijos dėl rasės ar etninės priklausomybės neatsižvelgiant į jų teisinį statusą. Šios direktyvos teisinės apsaugos sritis apima užimtumą, socialinę apsaugą, švietimą ir galimybę gauti prekių ir paslaugų. Europos Komisija atsakinga už Europos teisės aktų įgyvendinimą ir laikymąsi valstybėse narėse.
Pagaliau, šių metų gruodžio 10 ir 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimuose patvirtintoje Stokholmo programoje įvertinta, ar reikia dar vieno pasiūlymo dėl pažeidžiamų visuomenės grupių, atsižvelgiant į valstybių narių patirtį, įgytą taikant 2000 m. Hagos konvenciją dėl tarptautinės suaugusių asmenų apsaugos, prie kurios jos prisijungs ateityje.
Ryszard Czarnecki
(PL) Labai ačiū jums, C. Malmström, už atsakymą ir ypač už tai, kad pabrėžėte Tarybos siekį priešintis tautinių mažumų visų formų diskriminavimui Europos Sąjungoje, įskaitant lenkų tautinę mažumą Lietuvoje. Tai labai svarbus pareiškimas. Dėkoju jums už jį. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad, deja, susiduriame su sistemine Lietuvos valdžios institucijų veikla, susijusia su švietimo sistema ir dvikalbiais vietovardžiais įvairiais administracijos lygmenimis. Taigi, tai labai svarbus klausimas ir norėčiau paprašyti, kad Taryba stebėtų padėtį.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Galiu tik pakartoti principus ir vertybes, kurių laikosi Europos Sąjunga ir kurias, be abejo, gina Taryba.
Be to, konkrečius R. Czarneckio minėtus dalykus tiria atitinkamos Europos Tarybos institucijos ir, jei būtų nustatyta kokia nors kita diskriminacijos forma, Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi sutarčių ir Europos Sąjungos teisės aktų nuostatų.
Tema: Budistų vienuolių Vietname persekiojimas
Kokių konkrečių priemonių buvo imtasi siekiant nutraukti budistų vienuolių Vietname persekiojimą ir įžeidinėjimą po to, kai Europos Parlamentas 2009 m. lapkričio 26 d. priėmrezoliuciją dėl padėties Laose ir Vietname (P7_TA(2009)0104)?
Cecilia Malmström
Dėkoju jums už klausimą. Taryba puikiai žino apie žmogaus teisių padėtį Vietname ir atidžiai stebi pokyčius šioje šalyje.
Du kartus per metus Taryba ir Komisija įvertina padėtį, vykdydama žmogaus teisių dialogą su Vietnamo institucijomis. Paskiausias dialogas vyko praeitą savaitę, gruodžio 11 d., Hanojuje. Aptarta daug neatidėliotinų klausimų, pvz., saviraiškos laisvė, baudžiamojo kodekso reforma, įskaitant mirties bausmę, religijos laisvir tolerancija, įskaitant Plum Village bendruomenės narių padėtį. Vietnamo Vyriausybei pateiktas ES sudarytas laisvėje ir kalėjimuose esančių žmonių, kurių padėtis kelia daugiausia nerimo, sąrašas. Be dialogo žmogaus teisių klausimais, ES Vietnamo Vyriausybei reguliariai kelia ypatingos reikšmės klausimus..
Lapkričio 10 d. Taryba ir Komisija ilgai diskutavo su Plum Village bendruomenės nariais. Lapkričio 26 d. paskelbta Europos Parlamento rezoliucija šiuo klausimu. Tą pačią dieną Komisija surengaukšto lygio derybas su valdžios institucijomis Hanojuje; šis susitikimas vyko jungtiniame derybų dėl partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, kuris, tikimės, bus pasirašytas kitais metais, komitete. Svarbiausia šiame susitikime buvo pranešti, kad mums labai svarbi žmogaus teisių padėtis Vietname.
Paminėjome bažnyčios nuosavybės eksproprijavimą, išpuolius prieš žmogaus teisių kampanijų dalyvius ir interneto dienoraščių rašytojus, į kuriuos anksčiau atkreipdėmesį Europos Parlamento nariai, ir Plum Village bendruomenės narių padėtį. Savo kolegas Vietname raginome ginti ir gerbti žmogaus teises ir vykdyti visus Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir tarptautinėse konvencijose, prie kurių prisijungęs Vietnamas, nustatytus įsipareigojimus. Parlamento rezoliucija šiam pranešimui suteikta itin didelreikšmė; norėčiau padėkoti Europos Parlamentui už tai. Be to, Vietnamui pranešėme apie naują svarbų Europos Parlamento vaidmenį, ypač atsižvelgiant į ateities partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą.
2009 m. gruodžio 8-10 d. ES delegacija lankėsi Bat Nha vienuolyne ir Phuoc Hue šventykloje, kur prieglobstį rado apie 200 likusių Plum Village narių. Kalbėjome su ten esančiais religijos atstovais ir vietos valdžios institucijomis siekdami daugiau sužinoti apie dabartinę padėtį. ES ir toliau labai atidžiai stebės padėtį Phuoc Hue šventykloje.
Pat the Cope Gallagher
, pavaduojantis klausimo autorių. - Norėčiau padėkoti Tarybos pirmininkei, taip pat B. Crowley vardu, už labai išsamų atsakymą ir pasakyti, kad esu labai patenkintas Tarybos ir Komisijos požiūriu. Tikiuosi, ir toliau stebėsite pokyčius pragmatiškai.
Tema: Islandijos prašymas dėl stojimo į Europos Sąjungą
Ar Taryba galėtų pateikti naujausią padėties, susijusios su Islandijos prašymu dėl stojimo į Europos Sąjungą, vertinimą?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Ponia pirmininke, manau, šis klausimas įdomus ir jums.
(SV) Pirmiausia norėčiau jums priminti gruodžio 8 d. Tarybos išvadas, kuriose Taryba rašo, kad Islandija yra šalis, turinti senas ir tvirtas demokratijos tradicijas, galinti įnešti labai didelį indėlį į ES strateginiu ir politiniu požiūriu, ir kad ji jau glaudžiai integruota į ES įvairiose srityse, būdama Europos ekonominės erdvės ir Šengeno erdvės narė.
Islandijos prašymas tapti Europos Sąjungos nare oficialiai pateiktas Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai Stokholme 2009 m. liepos 16 d. Aš pati ten buvau ir priėmiau prašymą, kuris nedelsiant perduotas Tarybos nariams.
2009 m. liepos 27 d. posėdyje Taryba priminapie atnaujintą konsensusą dėl plėtros, kuris aprašytas 2006 m. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose, ir principą, pagal kurį kiekviena šalis vertinama pagal savo nuopelnus, ir nusprendpradėti Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje nurodytą procesą. Taigi, Komisija buvo paprašyta pateikti Tarybai nuomonę dėl šio prašymo.
Prašymas bus įvertintas pagal sutartyje nustatytus principus, 1992 m. Europos Vadovų Tarybos susitikime Kopenhagoje nustatytus kriterijus ir 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas. Praeitą savaitę Bendrųjų reikalų tarybos priimtose išvadose nurodyta, kad ji toliau imsis šio reikalo tada, kai Komisija pateiks nuomonę. Taigi, Taryba tikriausiai galės priimti sprendimą dėl galimos derybų su Islandija pradžios pirmaisiais Ispanijos pirmininkavimo Tarybai mėnesiais.
Pat the Cope Gallagher
Norėčiau padėkoti Tarybos Pirmininkei už atsakymą. Kaip Delegacijos ryšiams su Šveicarija, Islandija ir Norvegija bei Europos ekonominės erdvės (EEE) jungtiniame parlamentiniame komitete pirmininkas puikiai suprantu, kad, be abejo, kiekvieną prašymą reikia įvertinti pagal šalies nuopelnus ir daromą pažangą. Manau, tai matyti iš to, kad Islandija į tiek daug klausimų atsakper gana trumpą laiką ir, žinoma, buvo naudinga, kad ji yra EEE narė. Tai Islandijos Vyriausybės įsipareigojimo ženklas. Manau, Islandijos tapimas Europos Sąjungos nare būtų dar vienas didelis Europos plėtros žingsnis.
Vis dėlto minėjote senąją demokratiją, taigi, šį sprendimą turės priimti Islandijos žmonės, bet tikiuosi tolesnės pažangos kitame Tarybos posėdyje ir, tikiuosi, tada bus žengtas didelis žingsnis ir Taryba paskelbs pranešimą.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Islandijos prašymą reikia nagrinėti pagal taisykles ir procedūras, o Komisija dar nebaigtikrinimo ir neparengnuomonės. Komisija, kaip ir Islandija, daro pažangą ir jau paskyrsavo derybų grupes, kurios pasirengusios dirbti labai kruopščiai, bet sparčiai. Taigi, mano nuomone, galime tikėtis, kad Komisija pateiks savo nuomonę kitų metų pradžioje, ir, tikiuosi, Taryba galės priimti sprendimą dėl tolesnių veiksmų.
Pirmininkė
16 klausimas anuliuotas, nes nėra jo autoriaus.

Tema: Biologiškai skaidomos atliekos
Ar galėtų Taryba pakomentuoti valstybių narių padarytą pažangą siekiant biologiškai skaidomų atliekų nebevežti į sąvartynus, kaip nurodyta Direktyvoje 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų?
Cecilia Malmström
Kiekvieną dieną ES valstybėse narėse susidaro didelis atliekų kiekis. Tai, kaip sprendžiame šią atliekų problemą, žinoma, turi įtakos aplinkai. Neseniai Komisijos paskelbtos ES teisės aktų dėl atliekų įgyvendinimo ataskaitos išvadose teigiama, kad nepaisant kai kuriose valstybėse narėse padarytos pažangos, reikia didelių įgyvendinimo pastangų daugelyje valstybių, kad atliekų tvarkymo infrastruktūra atitiktų ES reikalavimus. Itin sunku įgyvendinti direktyvą dėl sąvartynų.
Apie biologiškai skaidomų atliekų nebevežimą į sąvartynus Komisijos ataskaitoje teigiama, kad 2006 m. tik devynios šalys pasiekužsibrėžtus mažinimo tikslus - tiek galima pasakyti pagal gana ribotą turimą informaciją. Taryba prieš tai savo 2009 m. birželio mėn. išvadose teigia, kad ji sutinka su Komisija. Labai svarbu pasiekti ES tikslus dėl biologiškai skaidomų atliekų nebevežimo į sąvartynus. Be to, Taryba paragino Komisiją tęsti poveikio analizę, kad prireikus būtų galima parengti pasiūlymą dėl ES teisės aktų dėl biologiškai skaidomų atliekų.
Tarybos teigimu reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad reikia ES teisės aktų, ypač dėl biologiškai skaidomų atliekų perdirbimo kompostuojant ir atgaunant energiją biodujų įrangoje, paskui perdirbant likusias medžiagas. Be to, Taryba nurodė, kad geriau valdant biologiškai skaldomas atliekas būtų galima tvariau valdyti mūsų išteklius, didinti žemės apsaugą, padėti kovoti su klimato kaita ir ypač sudaryti sąlygas pasiekti atliekų nebevežimo į sąvartynus ir atsinaujinančiosios energijos tikslus.
Mairead McGuinness
Manau, visi Europos Parlamento nariai remia šias pastangas. Jei atsistotumėte sąvartyne ir įkvėptumėte, suprastumėte, kad tai iš tikrųjų siaubinga, ir manau, visuomenė, kuri verčia šiukšles, tikriausiai turėtų ten apsilankyti.
Gal galėtumėte, jei žinote, nurodyti priežastis, kad suprastume, kodėl tik devynios valstybės narės yra šiame etape? Žinau, kad turime tai daryti; sutinku, kad reikia gaminti biodujas. Visi sutinka su principais, bet kodėl mums nepavyksta pasiekti tikslų?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Turiu prisipažinti, kad nesu šios srities žinovė, bet, kiek suprantu iš Komisijos pranešimų, nėra tinkamos infrastruktūros šiam klausimui spręsti ir brangiai kainuotų ją įgyvendinti. Žinoma, per ilgą laiką tai būtų naudinga, bet valstybės narės neinvestavo į reikiamą infrastruktūrą, todėl tai užėmtiek daug laiko.
Pirmininkė
Dabar pereisime prie paskutinio šio vakaro ir, tiesą sakant, paskutinio jūsų šalies pirmininkavimo klausimo. Jį pateikH.-P. Martin ir jo tema yra Tarybai pirmininkaujančios Švedijos pasiekimai skaidrumo klausimais, kuriais, drįstu sakyti, turime ką pranešti.

Tema: Tarybai pirmininkaujančios Švedijos laimėjimai sprendžiant skaidrumo klausimus
2009 m. rugsėjo 16 d. Tarybai pirmininkaujanti Švedija savo atsakyme į klausimą paaiškino, kad ji sutinka su Parlamento nariu, pabrėžusiu, jog svarbu, kad Europos Sąjungos veikla taptų skaidresnė. Tarybai pirmininkaujanti valstybnartaip pat paaiškino siekianti įgyvendinti atitinkamas nuostatas dėl skaidrumo pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnio 1-4 dalis. Taikant šias darbo tvarkos taisykles, visi svarstymai dėl teisės aktų, priimamų pagal bendro sprendimo procedūrą, turi būti vieši.
Kokias išvadas galėtų padaryti Taryba šiandien, besibaigiant Švedijos pirmininkavimo laikotarpiui? Ar buvo pasiekta teigiamų rezultatų ir kokiose srityse?
Cecilia Malmström
Kaip pastebėjo garbingas Parlamento narys, didinti Europos Sąjungos veiklos skaidrumą yra svarbus Švedijos, kaip valstybės narės ir Tarybai pirmininkaujančios šalies, prioritetas. Vienas iš aiškių mūsų nustatytų tikslų buvo skaidrumo didinimas kiekvienoje Tarybos veiklos srityje.
Norėčiau paminėti, pvz., Tarybai pirmininkaujančios šalies interneto svetainę, kurioje galima rasti informaciją apie posėdžius, susijusius dokumentus ir tiesioginio vaizdo transliavimo nuorodas trimis kalbomis.
Per paskutinius mėnesius Tarybai pirmininkaujanti Švedija kiek įmanydama siekužtikrinti, kad būtų taikomos Tarybos darbo taisyklių nuostatos dėl skaidrumo.
2009 m. liepos, rugsėjo, spalio ir lapkričio mėn. Tarybai pirmininkaujančios Švedijos iniciatyva surengta 20 viešųjų diskusijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 8.3 straipsnį. Be to, surengtos viešosios diskusijos apie Tarybai pirmininkaujančios šalies ECOFIN tarybos darbo programą. Taigi, per kelis mėnesius surengta 21 viešoji diskusija.
Kalbant apie viešųjų svarstymų skaičių, 59 teisės aktai priimti viešai kaip A punktai pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir devyni pasiūlyti teisės aktai aptarti kaip B punktai per viešąjį Tarybos posėdį. Be to, surengtas vienas viešas svarstymas dėl Tarybai pirmininkaujančios šalies iniciatyvos. Jei garbingiems Parlamento nariams atrodo, kad tai nėra daug, reikėtų turėti omenyje, kad Tarybos darbotvarkės punktų, dėl kurių būtina rengti viešuosius svarstymus, skaičius šiek tiek skiriasi atsižvelgiant į punktų, kuriems taikoma įprasta teisėkūros procedūra, skaičių. Be to, naujasis Parlamentas neturėjo tiek daug punktų kaip paprastai. Naujoji Komisija, be abejo, didins teisės aktų pasiūlymų, kuriuos turės nagrinėti Taryba ir Europos Parlamentas, skaičių; tada padidės ir punktų skaičius.
Be to, dabar, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, visi Tarybos posėdžiai, kuriuose nagrinėjama darbotvarkė, susijusi su teisės aktų svarstymais, yra taip pat vieši. Tarybai pirmininkaujanti Švedija džiaugiasi šiuo patobulinimu; dėl jo Europos Sąjunga taps veiksmingesnir demokratiškesnė.
Baigdama norėčiau paminėti, kad vakar Tarybai pirmininkaujanti Švedija ėmėsi iniciatyvos dėl susitikimo su tarpinstitucine skaidrumo darbo grupe, su Komisijos Pirmininko pavaduotoja Margot Wallström ir Europos Parlamento Pirmininko pavaduotoja Diana Wallis. Aptarėme daug konkrečių pasiūlymų, kaip Europos piliečiams sudaryti geresnes sąlygas ir suteikti galimybę patogiau naudotis informacija ES institucijose.
Hans-Peter Martin
(DE) Retai šiuose posėdžiuose reiškiame tam tikras emocijas. Manau, garbir malonumas, kad galime surengti galutinį dialogą. Ponia C. Malmström, žinote, kad tai lėtas siauras takas link didesnio skaidrumo, kuriuo mes, deja, dažnai judame sraigės greičiu, jei prisiminsime, kur buvome prieš dešimt metų ir kur esame dabar. Vis dėlto, būdamas kritiškas, bet aistringas Europos šalininkas, tikrai negaliu būti patenkintas vien tuo, ką iki šiol pasiekėme.
Norėčiau sužinoti, kokią žinią paliksite mums apie tai, ką galėtų iš tikrųjų pagerinti jūsų darbo tęsėjai. Pirmiausia galvoju apie Tarybos darbo grupes. Tiesą sakant nesu patenkintas nei iki šiol viešai prieinamų darbotvarkės punktų skaičiumi, nei galimybės naudotis dokumentais suteikimo būdu. Ar, atsižvelgdama į ilgalaikę dešimties metų patirtį Europos politikoje, manote, kad kada nors pasieksime tokį skaidrumo lygį, kokį Švedija pasiekprieš dešimtis metų?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Tai iš tiesų labai svarbus klausimas. Mano nuomone, per paskutinius dešimt metų labai padidėjo galimybės naudotis dokumentais ir skaidrumas. Tai pasiekta įgyvendinus labai svarbų Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 ir didžiuojuosi, kad galėjau dalyvauti jį rengiant.
Be to, svarbu, kaip jį įgyvendiname ir koks mūsų požiūris. Požiūris pagerėjo per paskutinius dešimt metų. Daugybžmonių mūsų Europos valdžios institucijose suprato, kad skaidrumas ir atvirumas nėra pavojingas, bet geras ir veiksmingas dalykas. Jis užtikrina teisėtumą ir mažina nusikaltimų ir korupcijos galimybes.
Mūsų darbas dar nebaigtas. Lisabonos sutartis suteikia mums naujų galimybių. Tikiuosi, visos Tarybai pirmininkausiančios šalys naudosis šiomis galimybėmis kiek įmanoma geriau. Vakar Komisija pranešė, kad, atsižvelgdama į Lisabonos sutartį, vėliau pateiks pasiūlymų, kaip gerinti skaidrumą.
Dar reikia daug nuveikti, bet nuėjome ilgą kelią. Kaip minėjo garbingas narys, tai nuolatinkova, ir tikiuosi, galėsiu eiti šiuo kovos keliu kartu.
Pirmininkė
Lieka tik labai padėkoti jums, ministre C. Malmström, už bendradarbiavimą ir tokį aktyvų dalyvavimą klausimų valandoje Švedijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu. Tikimės išvysti jus Komisijoje, jei patvirtins Europos Parlamentas. Labai ačiū jums ir jūsų kolegoms.
Tuo baigiama klausimų valanda.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
