Kopīgi centieni siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Satu Hassi ziņojums Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu centieniem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai ievērotu Kopienas apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas - C6-0041/2008 -.
Satu Hassi
referente. - - (FI) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es vēlos no sirds pateikties "ēnu” referentiem par lielisko sadarbību. Es arī vēlos pateikties Komisijai un Eiropas Savienības Padomes prezidentvalstij Francijai par visiem to centieniem.
Tomēr man jāsaka, ka neesmu pilnībā apmierināta. ES saistībā ar šo klimata tiesību aktu kopumu vajadzēja uzņemties spēcīgu vadību globālā mērogā. Diemžēl šo vadību iedragāja Francijas prezidentūra, nododot lēmumu dalībvalstu izskatīšanai, lai panāktu konsensu. Gandrīz katrs ministru prezidents piedalījās samitā ar nodomu valsts interesēs mīkstināt klimata tiesību aktu kopumu, un tas viņiem patiešām izdevās. Iznākums, protams, ir solis uz priekšu, bet daudz mazāks par zinātnieku ieteikto soli.
Lielākā problēma saistībā ar lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem ir tā, ka dalībvalstis pārāk brīvi var nepildīt emisiju samazināšanas mērķus un to kompensēt, finansējot projektus jaunattīstības valstīs. Sliktākajā gadījumā notiks tā, ka emisiju daudzums dalībvalstīs saglabāsies un pašreizējā situācija nemainīsies.
Tomēr sarunu iznākumā Komisijas priekšlikuma pamatotā pamatstruktūra tika saglabāta - ES tiesību aktos pirmo reizi tika noteikta lineāra emisiju samazināšana un saistoši emisiju gada maksimālie apjomi.
Turklāt Parlaments panāca virkni būtisku uzlabojumu, pamatojoties uz gandrīz vienprātīgu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu. Es minēšu dažus no tiem. Saskaņā ar starptautisko nolīgumu mērķis samazināt emisiju daudzumu par 30 % būs noteikts tiesību aktos. Dalībvalstīm nekavējoties būs jāsāk plānot krasāki emisiju samazināšanas pasākumi un būs par tiem arī jāziņo. Dalībvalstis tiks nepārprotami mudinātas pildīt savas juridiskās saistības attiecībā uz emisiju samazināšanu, jo noteikto apjomu pārsniegšanas gadījumā tiks samazināta nākamā gada kvota. Tiks noteikti stingrāki kvalitātes kritēriji Tīras attīstības mehānisma (TAM) kredītu piešķiršanai. Pēc tam, kad tiks noslēgts starptautisks nolīgums, ES apņemsies palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt emisijas daudzumu, lai klimata pārmaiņas būtu ierobežotas līdz diviem grādiem pēc Celsija. Tiks noteikts laika ierobežojums emisiju ierobežošanai kuģniecības nozarē. Ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) līdz 2011. gadam neparakstīs nolīgumu, ES pati uzsāks tiesiskus pasākumus.
Šie visi ir būtiski uzlabojumi, un tos pieņēma, pamatojoties uz Parlamenta prasībām. Tāpēc es iesaku galīgajā balsojumā atbalstīt visu šo tiesību aktu kopumu, lai gan, no otras puses, es arī atbalstu savas grupas un Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas iesniegtos grozījumus par TAM kredītu kvotu samazināšanu, lai nodrošinātu to, ka lielākais emisiju daudzums tiek samazināts Eiropā.
Šis lēmums, lai gan tam ir kā pozitīvi, tā arī negatīvi aspekti, nozīmē to, ka nepārprotami notiks strīdi par to, vai ES jāsamazina emisijas, tādējādi atzīstot klimata pētījumu secinājumus, un vai tas jādara tikai pēc starptautiskām sarunām par nolīgumu. Otrkārt, lēmums nozīmē to, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas politiska atbildība noteikt emisiju samazinājuma apjomu Eiropā.
Es aicinu dalībvalstis nenovirzīt emisiju samazinājuma lielāko daļu uz jaunattīstības valstīm, bet veikt videi draudzīgus ieguldījumus pašām savā valstī attiecībā uz sabiedrisko transportu, dzelzceļu un ēkām, kas patērē mazāk enerģijas, un vienlaikus radīt Eiropā videi draudzīgas darbvietas.
Mums jāatceras, ka Zeme nepieļauj kompromisus. Planētas izvirzītie ultimāti ir neapšaubāmi, un emisiju samazinājuma mērķu atvieglošana vai atlikšana ir visdārgākais risinājums.
Jean-Louis Borloo
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vispirms es gribētu pateikties Hassi kundzei par paveikto sarežģīto darbu un - kāpēc ne - par viņas apņēmību, kas pamudināja mūs pievērsties būtiskākajiem jautājumiem.
Visiem zināms, ka attiecībā uz dažiem jautājumiem viņa vēlējās noteikt lielākus ierobežojumus, bet es uzskatu, ka šajās trīspusējās sarunās un koplēmuma procedūrā mēs esam sasnieguši labāko iespējamo risinājumu.
Es vēlos minēt divus punktus: pirmkārt, par samazinājuma trajektoriju, elastīgumu un sodiem, kas īpaši tika apspriesti nedēļas nogales trīspusējās sarunās. Dažām dalībvalstīm šī elastība bija vajadzīga. Vienlaikus Parlaments vēlējās pastiprināt korektīvos mehānismus, un, manuprāt, mēs to panācām.
Otrkārt, Tīras attīstības mehānisms mainījās tikai nedaudz, proti, tikai attiecībā uz dažām dalībvalstīm un tikai atsevišķos gadījumos, jo īpaši attiecībā uz vairākām teritorijām, kas patiešām ir attīstības procesā, - mazo salu vismazāk attīstītajiem reģioniem. Manuprāt, debates katrā valstī turpināsies, un domāju, ka tās būs vispārējas debates par Tīras attīstības mehānismiem un spēju tos ieviest un vadīt saskaņā ar labiem nosacījumiem - neatkarīgi no šī tiesību akta, ko pašlaik izskatām.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka pēc Kopenhāgenas samita lēmumam par saistību līmeņa paaugstināšanu būs jāpiemēro koplēmuma procedūra. Tāpēc, Hassi kundze, es uzskatu, ka tiesību akta pārskatīšana un mīkstināšana nebūs iespējama.
Stavros Dimas
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties un izteikt atzinību Hassi kundzei par izcilo darbu un centieniem saglabāt Komisijas sākotnējā priekšlikuma pamatprincipus un uzbūvi; manuprāt, tie ir saglabāti kompromisa vienošanās dokumentā par lēmumu par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem. Es atkal vēlos uzsvērt, ka vides mērķis līdz 2020. gadam par 20 % samazināt oglekļa dioksīda emisijas Eiropas Savienībā tiks sasniegts, pamatojoties uz tiesību aktu kopumu, un, protams, šis lēmums palīdzēs mums sasniegt šo mērķi. Mēs nepieļāvām kompromisus attiecībā uz mērķu sasniegšanu.
Kāds minēja, ka šim tiesību aktu kopumam ir divas daļas. Mēs varam izdalīt vides mērķus, kas nav mainījušies un tiks sasniegti, kā plānots, un visus citus jautājumus, arī attiecībā uz vairāksolīšanu un to, vai ieguldījumus varēs veikt valstīs, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis; attiecībā uz šiem jautājumiem ir veiktas noteiktas izmaiņas, nemainot tiesību aktu kopuma pamatstruktūru vai vides mērķus.
Runājot konkrēti par lēmumu, valsts mērķi, kas noteikti priekšlikumā dalībvalstīm, ir saglabāti Komisijas ierosinātajā redakcijā. Dalībvalstis tiks aicinātas ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas laikā no 2013. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar lineārās funkcijas principu un ievērojot saistošus gada mērķus. Tādējādi mēs nodrošināsim, ka dalībvalstis proporcionāli sniegs ieguldījumu visās ekonomikas nozarēs, lai sasniegtu Eiropas Savienības mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt emisiju daudzumu.
Viena no galvenajām problēmām, kas radās debatēs par kopīgiem dalībvalstu centieniem, bija vajadzība apkopot dalībvalstu mērķu izpildes rādītājus, veicot efektīvus uzraudzības un atbilstības nodrošināšanas pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgo mērķu īstenošanu. Kompromisa vienošanās par dalībvalstu kopīgiem pasākumiem ir līdzsvarota. Tā sniedz dalībvalstīm apmierinošu elastības līmeni, lai sasniegtu mērķus finansiāli pieņemamā veidā, un vienlaikus piemēro stingru uzraudzības un atbilstības nodrošināšanas sistēmu. Turklāt ir saglabāti un pastiprināti Komisijas ierosinātie noteikumi attiecībā uz dalībvalstu rīcības uzraudzību un tām sniegto palīdzību, kad tiek veikti vajadzīgie korektīvie pasākumi.
Šī kompromisa vienošanās par dalībvalstu kopīgiem centieniem ir būtisks sasniegums, kas tika panākts Eiropas Parlamenta, jo īpaši referentes Satu Hassi, neatlaidīgo centienu dēļ. Tāpēc es aicinu jūs balsot par šo vienošanos.
Cornelis Visser
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, mēs esam apmierināti ar klimata tiesību aktu kopuma iznākumu, jo tas skaidri pauž Nīderlandes Kristīgo demokrātu (CDA) un Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas nostāju. Ir būtiski, ka Eiropa sev izvirza mērķi līdz 2020. gadam samazināt emisijas par 20 %, ko vēl var palielināt līdz 30 %, ja tiek panākta starptautiska vienošanās.
Tomēr mums vajadzētu panākt, ka šis mērķis vienādā mērā tiek īstenots visās dalībvalstīs. Citiem vārdiem sakot, mums jānodrošina, ka dalībvalstis vienlīdz ievēro šo mērķi. Prasības attiecībā uz samazinājumu noteiktas katrai dalībvalstij atsevišķi. Tādējādi sadalījums pēc būtības ir taisnīgs, un ir būtiski to saglabāt. Pretējā gadījumā dalībvalstīm tiks sniegta pārmērīga brīvība. Ja viena dalībvalsts ievēro vienošanos, bet otra ne, rodas konkurences izkropļojuma risks.
Tādējādi cieš ne tikai vide. Rodas nelabvēlīga ietekme arī uz uzņēmumu un nozaru konkurences apstākļiem dažādās dalībvalstīs. Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumā es šim aspektam aicināju pievērst īpašu uzmanību. Komitejai cieši jāuzrauga, vai šis nosacījums tiek ievērots, un, ja vajadzīgs, jānosaka papildu prasības. Mēs Parlamentā sekosim līdzi komitejas darbam.
Sepp Kusstatscher
Priekšsēdētājas kundze, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja atbalsta mērķus un pasākumus, kas palēnina klimata pārmaiņas un samazina pārmaiņu sekas.
Es minēšu tikai vienu sociālās politikas aspektu - galvenie cēloņi, kas palielina klimatam kaitīgo siltumnīcefekta gāzu apjomus, ir tā sauktās ,,pirmās pasaules” pārticība, pārprodukcija un pārmērīgais patēriņš, it sevišķi transporta nozarē, kas izmanto lielu daudzumu fosilā kurināmā. No otras puses, tieši sabiedrības vājākie un nabadzīgākie visvairāk cieš no klimata pārmaiņu sekām. Viņiem nav līdzekļu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Enerģijas un pārtikas cenu kāpums tos skar daudz smagāk nekā turīgo sabiedrības daļu. Krasi pasliktināsies to iedzīvotāju stāvoklis, kas jau tagad dzīvo nabadzībā.
Tāpēc mums globālā mērogā jāapkaro bads pasaulē. Mēs prasām sadalīt siltumnīcefekta gāzu samazināšanas nastu sociāli pieņemamā veidā.
Robert Goebbels
Priekšsēdētāja kungs, izvēlētā procedūra enerģētikas un klimata tiesību aktu kopuma izskatīšanai liedza Parlamentam darboties patiesi demokrātiskā veidā.
Neformālās trīspusējās sarunās tika panākts kompromiss, kas būs jāpieņem. Es esmu pārliecināts, ka pirmajā lasījumā Parlamentam būtu iespēja uzstāt, lai Padome pieņem labākus risinājumus, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģiju izplatīšanu mazāk attīstītās valstīm.
Emisiju samazināšanas centieniem jābūt globāliem, tāpēc jāpieņem Kioto Protokolā minēto Tīras attīstības mehānismu ieguldījums.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojums daudzējādā ziņā bija nesaprātīgs, un tā pamatā bija fundamentālistiski uzskati, ko nosodīja prezidents Sarkozy. Referentei nācās steigšus atspēkoties ar 20 apsvērumiem. Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojums bija daudz atbilstošāks galīgajam iznākumam. Iznākumu varēja pilnveidot, ja Parlamentam būtu iespēja strādāt demokrātiski pārredzamā veidā.
Enerģētikas un klimata tiesību aktu kopums rada vilšanos, jo sarunas par to notika slēgtās sanāksmēs, nesarīkojot patiesas publiskas debates.
Antonio De Blasio
Reģionālās attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (HU) Reģionālās attīstības komiteja arī piedalījās ilgstošās debatēs par šo priekšlikumu. Lielākā daļa mūsu ieteikumu paredzēti, lai norādītu uz to, ka šis mērķis skar atsevišķu reģionu ekonomiskās un sociālās kohēzijas būtību, un tāpēc oglekļa dioksīda emisijas var samazināt tikai tad, ja šo mērķi integrē ES kohēzijas politikā. Apsvērumus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu jāiekļauj arī strukturālajai attīstībai paredzētā atbalsta nosacījumos. Lai gan Eiropas Savienības saistības dalībvalstīm ir obligātas, ievērojams slogs gulstas arī uz vietējām un reģionālajām pašpārvaldēm un citiem vietējiem un reģionāliem pārstāvju forumiem, kā arī uz iestādēm dalībvalstīs. Augstos mērķus būs iespējams sasniegt vienīgi tad, ja uzdevumu saskaņošanas un īstenošanas gaitā tiks veikta nepārtraukta vertikāla sadarbība starp centrālām valdībām un vietējām reģionālām iestādēm, kā arī horizontāla sadarbība starp dažādām vietējām reģionālām iestādēm. Mums ir pamats justies priecīgiem par to, ka esam pavirzījušies uz priekšu pareizajā virzienā, bet papildus kopīgiem apspriešanas pasākumiem mums jāturpina palielināt centienus katrā ES dalībvalstī.
Péter Olajos
Man patiešām žēl, ka ministrs neatrodas šajā sēžu zālē, bet mana politiskā grupa atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Savienības jauno klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu un tā regulējumu attiecībā uz dalībvalstu kopīgiem pasākumiem. Saskaņā ar Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas nostāju šis ir būtisks solis uz priekšu, jo tādējādi ir paredzēts regulēt jomas, kas līdz šim netika regulētas, un no 2013. gada tiks veikts katra CO2 emisiju avota mērījums un regulējums. Manuprāt, lielākais šī aktu kopuma ieguldījums ir tirdzniecības sistēmas izveidošana arī ,,kopīgo centienu” jomā, tādējādi sniedzot iespēju tāpat kā emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) izmantot tirgus mehānismus, lai veicinātu oglekļa dioksīda samazināšanu arī šajā jomā.
EPP-ED grupas galvenais mērķis ir Eiropas Savienībā palielināt inovācijas ekoloģijas jomā, lai ES ekonomika būtu viskonkurētspējīgākā tādu tehnoloģiju jomā, kas rada mazas oglekļa emisijas. Diemžēl tas īstenots tikai daļēji, jo Padome un Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa uzstāja uz pārmērīgu - galu galā 80 % apmērā - Tīras attīstības mehānismu (TAM) izmantošanu. Šāda TAM apjoma un ETS kopējā vērtība ir EUR 63 miljardi, kas, manuprāt, ir par daudz. Tāpat uzskatu par neveiksmi to, ka saskaņā ar ministru prezidentu lēmumu tiesību aktu kopums paredz, ka dalībvalstu uzņēmumiem jāsamazina emisijas divarpus reizes, kas pašreizējā sarežģītajā ekonomiskajā situācijā ir īpaši netaisnīgs pasākumu sadalījums un kaitē Eiropas rūpniecībai. Dalībvalstis arī bijušas savstarpēji neobjektīvas, neatalgojot tās, kas izpildījušas saistības, un nesodot tās dalībvalstis, kuras iedragājušas Eiropas Savienības uzticamību klimata jomā. Vienlaikus kvotu tirdzniecība var nodrošināt tām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kas jau sasniegušas labus rādītājus, būtiskus resursus, lai arī turpmāk samazinātu oglekļa dioksīda emisiju apjomus mājsaimniecībās un transporta nozarē, panākot potenciāli būtiskus ietaupījumus. Kopumā šī direktīva regulē līdz šim neregulētās jomas, un, lai gan tai ir trūkumi, tai tomēr ir būtiska nozīme. Līdz ar tās pieņemšanu Eiropas Savienība uzsākusi ilgstošu ceļu, lai Eiropas sabiedrība kļūtu par sabiedrību, kas rada mazas oglekļa emisijas un būtu ilgtspējīga arī klimata jomā.
Edite Estrela
Vispirms es izsaku sirsnīgu atzinību referentei Hassi kundzei par paveikto grūto darbu un apņēmību, ar kādu viņa panāca kompromisu. Es vēlos pateikties arī Komisijai un Padomei par to centieniem. Es vēlos tikai komentēt Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas "ēnu” referenta sacīto. Es saprotu, ka viņš savā grupā jūtas neērti, bet Eiropas Parlamenta Sociālistu grupu nekādā gadījumā nedrīkst padarīt par grēkāzi.
Šis process nebija viegls, bet tas būs bijis pūļu vērts, ja izdosies noslēgt starptautisku vienošanos, kurā noteikts, ka 30 % CO2 emisiju samazinājuma mērķis dalībvalstīm būs juridiski saistošs. Parlamenta priekšlikumi arī pilnveidojuši sākotnējo tiesību akta redakciju. Tiesību aktā tika iekļauti ilgtermiņa mērķi sasniegt 50 % emisiju samazinājumu līdz 2035. gadam un 60 %-80 % emisiju samazinājumu līdz 2050. gadam. Tajā minēta arī energoefektivitāte, TAM (Tīras attīstības mehānisms) projektu kvalitāte un nodoms palīdzēt trešām valstīm samazināt emisijas un pielāgoties klimata pārmaiņām. Tiesību akts paredz arī Koriģējošas rīcības mehānismu, piemērojot koeficientu 1,08, lai bargāk sodītu likumpārkāpējus. Vienošanās noteikti varēja būt labāka, bet vissliktāk būtu tad, ja mēs vispār nepanāktu vienošanos.
Pilsoņiem, videi un ekonomikai jautājums par klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu ir ļoti būtisks. Tāpēc mums jāatbalsta Padomē panāktā vienošanās. Kā Poznaņā izteicās senators John Kerry, Eiropas Savienība ir parādījusi apbrīnojamu piemēru. Patiesībā, pieņemot šo vienošanos, Eiropas Savienība raidīja ļoti pozitīvu signālu starptautiskajiem partneriem. Tā parādīja, ka turpina vadīt cīņu pret klimata pārmaiņām un sagaida, ka arī pārējās puses tādā pašā mērā iesaistīsies šajā cīņā. Es ceru, ka Eiropas Parlaments rīt pieņems šo tiesību aktu kopumu, kā to grasās darīt Sociālistu grupa.
Johannes Lebech
Priekšsēdētāja kungs, daudzie mēneši, ko pavadījām sarunās par klimata tiesību aktu kopumu, bija dramatiski un aizraujoši, un es vēlos pateikties Hassi kundzei un "ēnu” referentiem par viņu konstruktīvo un atvērto sadarbību. Ir pozitīvi, ka esam sasnieguši rezultātu, pat ja, no Parlamenta viedokļa, mēs vēlējāmies, kaut šis tiesību aktu kopums būtu mērķtiecīgāks. Jau no paša sākuma mēs centāmies panākt mērķtiecīgu kopumu, lai Kopenhāgenā mēs būtu uzticības cienīgi. Jo īpaši mēs cīnījāmies pret to, lai atļautu dalībvalstīm pirkt pārmērīgu CO2 emisiju samazināšanas vienību daudzumu no valstīm, kas nav Eiropas Savienībā. Dalībvalstīm ir paredzēta iespēja to darīt, bet, protams, tām šī iespēja nav jāizmanto. Elastības mehānismi ir paredzēti ārkārtas gadījumiem, nevis kā līdzeklis mērķu sasniegšanai. Mēs arī vēlējāmies dalībvalstīm noteikt bargākus sodus, lai novērstu iespēju, ka 2019. gadā dažas valstis krietni atpaliktu no noteiktajiem mērķiem. Dalībvalstīm jābūt atbildīgām un jau tagad jāsāk plānot, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, neizmantojot emisiju tirdzniecības sistēmu. Tām jāizveido vajadzīgā sistēma, lai samazinātu CO2 pieaugumu, efektīvāk izmantojot enerģiju un ilgtspējīgākus enerģijas veidus. Rītdienas balsojums nozīmē, ka Eiropas klimata tiesību aktu kopuma sagatavošanas process būs beidzies, bet tas ir tikai viens solis, lai izveidotu labāku planētas klimata politiku. Darbs, kas jāpaveic, nu ir sadalīts, līdzekļi mērķu sasniegšanai ir pieejami, un dalībvalstīm jāsāk pildīt savas saistības. Šajā procesā būs vajadzīga politiskā griba un vadība. Atcerieties, ka klimata tiesību aktu kopums ir starta punkts sarunām, kuras notiks Kopenhāgenā, kur mums noteikti jāpanāk starptautiska vienošanās. Nobeigumā es vēlos jums atgādināt, ka starptautiskas vienošanās mērķis ir panākt nevis slavēto 20 % samazinājumu, bet gan 30 % samazinājumu, un šis augstais mērķis arī ierakstīts nolīgumā, kuru rītdien pieņemsim.
Liam Aylward
UEN grupas vārdā. - (GA) Priekšsēdētāja kungs, strādājot pie vienotas Eiropas finanšu sistēmas, visu dalībvalstu valdības bija satraukušās. Tas bija apjomīgs priekšlikums, un tās satraucās par darba gaitu un tā iznākumu. Tagad eiro sistēmu katru dienu izmanto 320 miljoni iedzīvotāju. Kopš eiro ieviešanas pagājuši gandrīz 10 gadi.
Tagad visas dalībvalstis uzsākušas cita apjomīga priekšlikuma īstenošanu, lai aizsargātu vides nākotni. Visiem būs aktīvi jādarbojas šī priekšlikuma īstenošanas gaitā. Mums visiem jānodrošina līdzsvars starp vidi un ekonomiku. Jāaizsargā arī uzņēmumi, jo pastāv risks, ka tie pārcelsies uz citām valstīm.
Šī uzdevuma risināšana sniedz mums iespēju attīstīt videi draudzīgu rūpniecību un palielināt nodarbinātību. Turpmāk visām dalībvalstīm jāpiešķir lielāka nozīme pētniecībai un izstrādei. Esmu ļoti priecīgs, ka uzmanība pievērsta Īrijas lauksaimniecības nozares vajadzībām. Šis īpašais nosacījums saglabāsies, pat ja tiks noslēgta cita starptautiska vienošanās. Šis nosacījums dos Īrijai iespēju samazināt gāzu emisijas, izstrādājot mežsaimniecības plānu.
Šis valsts mežsaimniecības plāns ir ļoti būtisks, un tas ir vissvarīgākais Kioto Protokolā. Tomēr arī lauksaimniekiem tiks sniegta aizsardzība, un tas patiešām ir ļoti būtiski.
Roberto Musacchio
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šodien prezidents Sarkozy, uzstājoties Parlamentā, godīgi raksturoja kompromisu par klimata tiesību aktu kopumu.
Kompromiss paredz arī kopīgus centienus. Meklējot kompromisu, ir būtiski sekot, par ko tiek panākta vienošanās, kādā virzienā tā ved un vai tā risina problēmu. Ņemot vērā vides un ekonomikas krīzes mērogu, mēs esam satraukušies par to, ka tiesību akti ir būtiski mīkstināti. Ņemot vērā notikumu gaitu, ja ieklausāmies, piemēram, Itālijas ministru prezidenta Berlusconi kunga sacītajā, šķiet, ka ir vēlme saglabāt esošo situāciju, pat mānot cilvēkus; tas ir tas, kas slēpjas aiz tā sauktās valstu vienprātības, ko pieminēja Sarkozy kungs. Mēs zinām, ka Berlusconi kunga vārdi bija propaganda, jo tie neatbilst patiesajai notikumu gaitai attiecībā uz šo tiesību aktu kopumu. Tieši pretēji, par daudz ko ir jāpateicas Parlamentam, jo tas bijis ne tikai eiropeiskāks, bet arī progresīvāks nekā Padome un dalībvalstis.
Tāpēc šis ir jautājums ne tikai par līdzsvaru starp iestādēm, bet arī par to savstarpējo dinamiku. Parlamenta loma ir jāpalielina tieši tādēļ, ka mums vajadzīga lielāka demokrātija. Tāpēc mēs izmantosim savas balsis, lai apliecinātu uzticību Parlamenta tiesību aktiem, un es vēlos jums pateikt, ka Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ieguldīja apbrīnojamu darbu, lai sasniegtu augstāku izstrādes līmeni, un ka - pretēji tam, ko teica Goebbels kungs, - Hassi kundzes darbība bija jo īpaši prasmīga un efektīva.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos pateikties referentei Hassi kundzei un visiem, kas piedalījās sarunās par šo sarežģīto direktīvu.
Mums arī nepārprotami vajadzīgi stingri, saprātīgi mērķi tajās nozarēs, kas nav iekļautas emisiju tirdzniecības sistēmā, jo tie mums lielā mērā palīdzēs nodrošināt energoefektīvas sabiedrības izveidošanu.
Nozares, uz kurām attiecas direktīva, piemēram, būvniecības, transporta, lauksaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas nozare, ir tās, kurās mums ir iespēja attīstīt jaunas prasmes un zināšanas, un patiesībā tās jau lielā mērā ir attīstītas. Pieņemot piemērotu regulējumu, šīs prasmes un zināšanas var arī izmantot. Tāpēc ir lieliski, ka Parlaments šajā direktīvā spēja skaidri un gaiši iekļaut terminu ,,energoefektivitāte”.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu pagājušajā nedēļā panākto vienošanos par klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu un izsaku atzinību referentiem un Francijas prezidentūrai par prasmīgo darbību.
Bija būtiski saglabāt mūsu augstos mērķus, bet pašreizējā nemierīgajā ekonomiskajā situācijā mēs nevarējām atļauties uzlikt mūsu rūpniecībai nepanesamu slogu un negatīvi ietekmēt Eiropas konkurētspēju. Tāpēc, it sevišķi attiecībā uz lēmumu par kopīgiem dalībvalstu pasākumiem, es ļoti atzinīgi vērtēju dalībvalstīm atvēlēto elastību mērķu sasniegšanai, pieņemot koriģējošus pasākumus, nevis sankcijas.
Tā vienmēr bijusi mana nostāja Rūpniecības komitejā, bet es vēlreiz to vēlos uzsvērt. Elastība ir vajadzīga, un tas ir jo īpaši būtiski, regulējot jaunas nozares, un pirms stingrāku noteikumu pieņemšanas mums jāveic ietekmes novērtējums.
Es esmu ļoti apmierināta arī tāpēc, ka, lai paaugstinātu samazinājuma mērķus, būs jāievēro koplēmuma procedūra. Tas ir principa jautājums. Mūsu pilsoņi mūs sūtīja šurp, lai mums būtu teikšana šādos būtiskos jautājumos.
Anni Podimata
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāri, Padomes priekšsēdētāj, tā priekšlikumu pakete enerģētikas un klimata jomā, ko šodien izskatām, pilnībā neatspoguļo tos augstos mērķus, ko Eiropas Komisija pēc Eiropas Padomes pieprasījuma iesniedza pirms gada. Tajā vairākos punktos arī nav iekļauti attiecīgo Parlamenta komiteju ieteikumi. Parlamenta priekšlikumi - un es vēlos izmantot iespēju izteikt atzinību referentei Hassi kundzei un visiem, kas deva savu ieguldījumu, - bija reāli, labvēlīgi un vienlaikus mērķtiecīgi un atspoguļoja Eiropas Savienības apņemšanos saglabāt un stiprināt tās vadošo lomu, veicot globālus pasākumus klimata pārmaiņu problēmas risināšanai. Priekšlikumos, ko šodien izskatām, līdzsvars nav nodrošināts tādā pašā mērā, jo kompromiss ir ierobežojis mērķtiecību, kas ir ļoti svarīga visiem Eiropas Savienības pilsoņiem. Kas attiecas uz Tīras attīstības mehānismiem, tad tas, ka tie sniedz iespēju dalībvalstīm, izmantojot kredītus darbu veikšanai trešās valstīs, kompensēt lielāko daļu no paredzētā emisiju apjoma, nozīmē, ka pastāv risks raidīt nepareizu signālu, gatavojoties Kopenhāgenas samitam.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Lai gan referente izklāstīja savu ziņojumu ar zināmu pesimismu, es uzskatu, ka viņa paveikusi izcilu darbu. Galu galā panāktais kompromiss sniegs mums informāciju par atsevišķu ES dalībvalstu ieguldījumu, lai izpildītu ES saistības par piektdaļu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas konkrētās vietās izraisa klimata pārmaiņas.
Tāpat kā citām 21. gadsimta ES dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir neliels, Lietuvai būs tiesības palielināt šīs emisijas par 15 %. Tomēr kvotu ievērošana būs liels slogs gan jaunajām, gan vecajām ES dalībvalstīm. Tāpēc neaizmirsīsim, ka lētākā un tīrākā enerģija ir tā, ko ietaupām. Ir striktāk jāīsteno direktīvas par neizsīkstošiem enerģijas avotiem, degvielas kvalitāti un transporta līdzekļu draudzīgumu videi, un lielāka uzmanība jāpievērš kvalitātei. Ir arī ļoti būtiski palielināt Eiropas Savienības piešķirtos līdzekļus, jo īpaši 21. gadsimta ES dalībvalstīm, lai palielinātu energoefektivitāti daudzdzīvokļu namos.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlos norādīt, ka jāņem vērā atšķirīgā situācija dalībvalstīs, bet tikai pamatojoties uz iekšzemes kopproduktu. Piemēram, Vācijā enerģijas ražošanai tiek izmantoti lieli ogļu apjomi, bet Francija lielā mērā ir atkarīga no atomenerģijas. Mums jānosaka drošības standarti attiecībā uz atomspēkstacijām visā Eiropas teritorijā un jāizveido neatkarīgs regulators, kas izstrādās arī vajadzīgos noteikumus.
Joprojām nav sasniegts mērķis noteikt izņēmumu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, pieļaujot CO2 emisijas 50 000 tonnu apjomā.. Šī ir vislielākā problēma, jo mazi uzņēmumi nevar atļauties birokrātiskās izmaksas.
Carl Schlyter
(SV) Es vēlos pateikties Hassi kundzei, jo viņa patiešām izdarīja visu, ko varēja, bet diemžēl Padome nevēlas sadarboties. Diemžēl Padome ignorē to, ka mums, Eiropai, jāuzņemas daļa atbildības, lai atrisinātu klimata problēmas. Mēs nevaram novelt 80 % atbildības par klimatu uz ārvalstīm un pieļaut to, ka pasaules nabadzīgākās valstis, īstenojot savu klimata tirgu, dārgi maksā par ieguldīto darbu klimata jomā, bet mēs, savukārt, veicam pasākumus, kas ir viegli un lēti. Tas ir koloniālisms tā ļaunākajā veidolā.
Ja vēlamies sasniegt klimata mērķus, mums ES jāsamazina emisijas par 70 %-80 %. Turpretī ar šādu politiku mums būs jāsamierinās ar 7 % vai 8 %. Tas ir pilnīgi nepieņemami un liecina par nepietiekamu solidaritāti. Jautājums ir par to, vai turpmākās paaudzes nesūdzēs Ministru padomi Hāgas Starptautiskajā Krimināltiesā par tik bezatbildīgu politiku, kas skar ne tikai cilvēci, bet arī planētu. Paldies!
Kathy Sinnott
Priekšsēdētāja kungs, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums, jo īpaši attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu samazināšanu, tiek slavēts kā uzvarām vainagots solis, un es piekrītu, ka šie centieni atspoguļo stingru apņemšanos risināt jautājumu par klimata pārmaiņām. Tomēr mana valsts un Jaunzēlande tiek kritizētas par augsto emisiju līmeni lauksaimniecības nozarē.
Abām valstīm ir neliels iedzīvotāju skaits un liels mājlopu daudzums, kas sagroza emisiju rādītājus. Vai mēs nesaprotam, ka Īrijas un Jaunzēlandes lauksaimniecība pabaro pasauli krietni aiz šo divu valstu robežām? Runas par to, ka jāliek šīm valstīm samazināt ganāmpulkus, ir neprāts gan pārtikas nekaitīguma, gan klimata pārmaiņu ziņā. Šīs ir tās valstis, kas audzē savus ganāmpulkus visilgtspējīgākajā veidā, izmantojot zāli. Tā vietā mums jāveicina pētniecība un izstrāde, lai rastu risinājumus - atšķirīga barošana, atšķirīgs audzēšanas režīms - un pēc iespējas vairāk samazinātu dzīvnieku emisijas, nevis nogalinātu pašus dzīvniekus.
Charles Tannock
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas pilsoņi ir nopietni nobažījušies par klimata pārmaiņu sekām un atbalsta tādas enerģijas nodrošināšanu nākotnē, kas ir tīra un rada nelielas oglekļa emisijas. Tāpēc ir pareizi, ka mēs Padomei raidām spēcīgu signālu par mūsu kopīgo apņemšanos.
Tomēr mūsu pārstāvētie iedzīvotāji ir nopietni nobažījušies arī par globālo finanšu krīzi. Viņiem nodrošinātība ar darbu - vismaz pašlaik - noteikti kļuvusi par aktuālāku jautājumu nekā globālā sasilšana un atjaunojamā enerģija. Tomēr mēs nedrīkstam pieļaut, ka Eiropas ekonomikas stāvoklis izslēgtu klimata pārmaiņu problēmu no darba kārtības. Tāpat mēs nedrīkstam turpmāk graut mūsu galvenās nozares un darba tirgu, veicot sasteigtus pasākumus.
Kopumā es uzskatu, ka šis tiesību aktu kopums - ,,trīsreiz 20” klimata pārmaiņu tiesību aktu kopums - atspoguļo šo dilemmu un samazina risku, ka Eiropas rūpniecības nozarēm būs jāpārceļas uz ārvalstīm, kurās jurisdikcija nav tik stingra. Londonas pilsēta, ko es pārstāvu, arī labprāt izmantos ETS, lai tirgotu oglekļa emisiju kvotas.
Kopīga pieeja klimata pārmaiņu problēmas risināšanai ir pamatā arī tai pieejai attiecībā uz Eiropas Savienību, ko īsteno mana partija, kuru vada David Cameron - cerams, Lielbritānijas nākamais premjers.
Anders Wijkman
Priekšsēdētāja kungs, direktīvai, ko pašlaik apspriežam, ir kāds būtisks trūkums. Es gribētu zināt, kādas būs sekas augstajai elastības pakāpei attiecībā uz trešo valstu izmantošanu, lai samazinātu emisiju daudzumu. Rentabilitāte ir būtisks princips, un kompromiss, ko šodien apspriežam, būtu pieņemams pašreizējā redakcijā, ja mērķis būtu samazināt globālās emisijas par 20 %. Šādā gadījumā būtu vērts darīt to, kas ierosināts kompromisa vienošanās dokumentā.
Tomēr saskaņā ar zinātniskajiem faktiem ilgtermiņā mums jāpanāk 80 %-95 % samazinājums. Es nesaprotu, kā to būs iespējams sasniegt, ja mēs atliekam lielāko daļu pasākumu līdz 2020. gadam un vēl vēlāk. Mums pamatīgi jāpārveido enerģijas transports rūpnieciskajā ražošanā, būvniecībā u.c. Tas neizdosies, ja pieļausim 60 %-80 % samazinājumu citos pasaules reģionos tajās nozarēs, kas nav iekļautas ETS.
Satu Hassi
referente. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, paldies par šīm debatēm!
Kā jau minēju, šis lēmums ir solis pareizajā virzienā, pat ja šis solis ir īsāks, nekā es to vēlētos. Es atbalstu šo lēmumu, lai gan es jau sniedzu komentārus par to, kas ir lielākā ar šo lēmumu saistītā problēma, proti, elastība.
Kāpēc šis jaukais vārds ,,elastība” ir problēma? Šķiet, daudzas valdības nav īsti sapratušas, ko nozīmē Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnes. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu padomes sniegto informāciju rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam jāsamazina absolūtais emisiju apjoms par 25 %-40 %. Turklāt jaunattīstības valstīm būs jāsamazina emisijas par 15 %-30 % salīdzinājumā ar parasto emisiju līmeni. Šie skaitļi attiecas uz emisiju samazinājumu attiecīgo valstu teritorijās.
Ja mēs vairāk nekā pusi no mūsu emisiju samazinājuma pārvietosim uz jaunattīstības valstīm, mēs tur palielināsim obligāto emisiju samazinājuma apjomu līdz tādam līmenim, ko reāli nebūs iespējams sasniegt.
Tas attiecas uz nepietiekamu izpratni par to, ka autopārvadājumu apjoms nevar palielināties mūžīgi, jo ļoti lielu emisiju daudzumu, uz ko attiecas šis Lēmums par kopīgiem dalībvalstu pasākumiem, rada tieši autopārvadātāji.
Kā jau minēju savā sākotnējā runā, es ceru, ka valdības uzņemsies vairāk pienākumu, nekā paredzēts šajā lēmumā, un veiks ieguldījumus savās valstīs, lai samazinātu emisijas.
Tādējādi mēs sasniegsim ilgstošu emisiju samazinājumu, nevis katru gadu maksāsim par to ārvalstīm.
Tādējādi mēs arī radīsim darbvietas paši savās valstīs.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2008. gada 17. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
András Gyürk 
rakstiski. - (HU) Pieņemot klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, Eiropas Savienība patiesi apņēmusies cīnīties pret klimata pārmaiņām. Nolīgumu, kas veiksmīgi tika izstrādāts daudzu mēnešu laikā, nepārprotami var uzskatīt par vēsturiski nozīmīgu. Vienlaikus mēs nevaram neminēt, ka vairākos punktos kompromiss ir pretrunīgs.
Lai gan kopš brīža, kad Komisija iesniedza savu priekšlikumu, klimata tiesību aktu kopumā tika veikti būtiski grozījumi, nav atrisināta visredzamākā pretruna. Direktīvā, ko pieņēma Padome, nepareizi norādīts bāzes gads un līdz ar to pienācīgi netiek novērtēti dalībvalstu līdz šim veiktie centieni attiecībā uz kaitīgajām emisijām. Tas sniedz nepareizu priekšstatu par to, ka līdzšinējiem sasniegumiem nav nozīmes; jauni tiesību akti dos visiem vienādas starta iespējas. Tas nestimulē lēmumpieņēmējus veikt vajadzīgos pasākumus, bet tā vietā arī turpmāk grozīt noteikumus.
Mēs uzskatām, ka ir nepieņemami, ka pašreizējais priekšlikumā pausta vienāda attieksmes pret tiem, kas būtiski samazinājuši emisijas, un tiem, kuri pat pieļāvuši to pieaugumu. Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienība grauj savu uzticamību, ja pieņem regulas, kurās netiek ņemti vērā sasniegumi Kioto saistību izpildē.
Mēs uzskatām, ka ir tālredzīgi tiesību aktos paredzēt Eiropas Savienības augstos mērķus attiecībā uz klimata aizsardzību. Tomēr mēs būtu vairāk apmierināti, ja vienošanās neizrādītos kārtējais dubulto standartu un pretrunu piemērs.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, saistībā ar debatēm par pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai es vēlos pievērst jūsu uzmanību šādiem jautājumiem.
1. Pieņemot 2005. gadu kā bāzes gadu, lai noteiktu oglekļa dioksīda samazinājuma apjomu, jaunās dalībvalstis piekrita, ka netiek ņemts vērā samazinājums, ko tās sasniedza, kopš 1990. gada nepārtraukti pārstrukturējot rūpniecību. Polijas gadījumā oglekļa dioksīda samazinājuma apjoms laikā no 1990. gada līdz 2005. gadam sasniedza 30 %. Tas bija saistīts ar milzīgām sociālām izmaksām, it sevišķi ar bezdarba līmeni virs 20 %.
2. Apņemšanās līdz 2020. gadam samazināt emisijas vēl par 20 % un vienlaikus līdz 2013. gadam iegādāties 30 % emisiju kvotu, pakāpeniski palielinot apjomus, lai 2020. gadā sasniegtu 100 %, diemžēl iedzīvotājiem būtiski paaugstinās apkures un elektrības cenas. Tas arī nozīmēs to, ka būtiski palielināsies enerģijas cena rūpniecības nozarē. Daudzas ražošanas nozares, kas patērē lielu enerģijas daudzumu, piemēram, cementa, kaļķu un mākslīgo mēslu ražošanas nozares, šajās valstīs var beigt pastāvēt cenu pieauguma dēļ, un tas negatīvi ietekmēs sabiedrību.
3. Ja Amerikas Savienotās Valstis un Dienvidāzijas valstis nepiedalīsies izstrādātajā oglekļa dioksīda emisiju programmā ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES, tad ES milzīgie finanšu un ekonomiskie ieguldījumi būs veltīgi. ES rada 14 % no pasaules oglekļa dioksīda emisiju daudzuma, bet Amerikas Savienotās Valstis un Dienvidāzijas valstis ir atbildīgas par vairāk nekā 80 % šo emisiju.
