Anföranden på en minut (artikel 144 i arbetsordningen)
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! Det är inte någon hemlighet att målet för användning av biobränslen har fastställts till 10 procent förnybara energikällor.
Jag har ett intryck av att kommissionsledamöterna med ansvar för energi, miljö, industri och jordbruk har olika uppfattningar. För att spara tid kommer jag inte att beröra några privata meddelanden. Ändå undrar jag hur det är möjligt att det finns fyra kommissionsledamöter med fyra olika uppfattningar.
Herr talman, mina damer och herrar! Vilket budskap kan jag vidarebefordra till de grekiska jordbrukare som har ställt om sin produktion eller vill byta ut sina hittillsvarande grödor för att i stället producera första generationens biobränslen efter omstruktureringen av den gemensamma organisationen av marknaden (GOM) för socker?
Ioan Mircea Paşcu
(RO) Inför den nära förestående festival som Europaparlamentet anordnar som ett led i den interkulturella dialogen uppmanades varje land att producera en film över detta tema. Så vitt jag kan förstå accepterades inte Rumäniens ursprungliga förslag på grund av att det inte handlade om detta tema, men den produktion som kom att ersätta det ursprungliga förslaget, nämligen filmen California Dreaming, har ännu större brister.
Den första bristen är att filmen handlar ännu mindre om det aktuella temat trots den inledande scenen från en natt i Cannes där verkligheten höljs i dunkel och bilden av mitt land ändras. Medan alla de andra filmerna överför den interkulturella dialogen till en personlig, mänsklig nivå handlar filmen California Dreaming om ett tänkt fall med en amerikansk transport genom Rumänien som stoppas av de lokala myndigheterna och utmynnar i inbördeskrig.
Dessutom är filmen späckad med obscent språk och övertydliga sex- och våldsscener, vilket är någonting unikt på festivalen. Jag anser att allt detta inte alls främjar den interkulturella dialogen. Men den största bristen är att denna film uppenbarligen inte valdes av den rumänska parten utan av Europaparlamentets tjänstemän.
Om detta är sant är situationen allvarlig, eftersom en sådan icke-politisk företeelse som den interkulturella dialogen medvetet politiseras av dunkla skäl och därigenom skadar bilden av en EU-medlemsstat. Följaktligen begär jag att Europaparlamentet ska granska denna fråga.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Herr talman! Öppenhet måste vara en av hörnstenarna för EU:s institutioner: även för parlamentet och i ännu högre grad för Europeiska kommissionen där högt uppsatta tjänstemän har en enorm makt men knappast utsätts för någon som helst politisk kontroll.
Därför vill jag här i parlamentet påtala kommissionens praxis att svara på parlamentets politiska resolutioner genom mekanismer som påminner om den tid då det fanns en ”politbyrå” eller ”kremlologer” som analyserade dokument. Även om detta bara är ett exempel vill jag nämna protokollet från sammanträdet den 13 december 2007 under rubriken ”Åtgärder vidtagna efter parlamentets resolutioner” där det sägs att ett kommissionsmeddelande om åtgärderna efter en parlamentsresolution hade delats ut.
Denna text, herr talman, är publicerad på engelska och franska, inte på alla de officiella gemenskapsspråken, som SP/207/5401, på en webbsida som det tog mig tre veckor att finna med hjälp av sekreterare och andra parlamentstjänstemän. Utan öppenhet kan det inte finnas någon demokrati. Vad vi kan konstatera här är hyckleri i kommissionens sätt att kommunicera när den påstår att den har rådfrågat parlamentet och därefter begraver sina dokument och svar på webben utan att på något sätt offentliggöra dem.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Herr talman! Debatten om genmodifierade organismer har återigen kommit i blickpunkten under de senaste veckorna. De polska jordbrukarna skulle kunna minska sina produktionskostnader genom att införa genmodifierade organismer, men det vill de inte göra. Anledningen är att de vill skydda EU:s konsumenter och sörja för att de polska jordbruksprodukterna även i framtiden ska vara både hälsosamma och goda att äta.
De polska jordbrukarna är dock tyvärr bundna av unionens bestämmelser. Varje medlemsstat i unionen borde på egen hand kunna bestämma om den vill införa genmodifierade organismer eller inte på sitt territorium. Med tanke på att EU:s skattebetalare redan lämnar ett ansenligt bidrag för att stödja jordbruket borde jordbruksprodukterna åtminstone vara hälsosamma, goda att äta och inte innehålla några överraskningar.
Claude Turmes
(EN) Herr talman! På onsdag i den här veckan kommer Europaparlamentet att diskutera Lissabonfördraget, och medborgarna kommer att ha sina blickar riktade mot parlamentet när det gäller dessa institutionella frågor. Men EU-medborgarna är ännu mer angelägna om att EU-institutionerna ska ta itu med det praktiska genomförandet av EU-politiken. En av de viktigaste frågorna är öppenhet och lobbyverksamhet.
Europeiska kommissionen fick för tre år sedan det goda rådet att lansera ett så kallat öppenhetsinitiativ, men nu får vi höra att kommissionen vill lägga fram ett register som inte skulle innehålla några namn på lobbyister och inte heller någon meningsfull information om hur mycket pengar som betalas ut för lobbyverksamhet.
Jag varnar kommissionens ordförande José Manuel Barroso och jag varnar även Siim Kallas för att undergräva den trovärdighet ni har i EU genom öppenhetsinitiativet. Jag uppmanar er att i stället lägga fram ett meningsfullt register.
Detta är vad medborgarna behöver för att de ska kunna tro på en rättvis politik och ett rättvist beslutsfattande i Bryssel.
Daniel Strož
(CS) Min ursprungliga avsikt var att tala om ett helt annat ämne. Omständigheterna har dock tvingat mig att uttrycka min åsikt i en synnerligen allvarlig fråga, nämligen de albanska separatisternas utropande av Kosovos självständighet.
Jag är övertygad om att denna utveckling, som strider mot internationell rätt, kommer att få tragiska följder och återverkningar för hela Europa. Det är särskilt tragiskt att EU har för avsikt att godkänna den separatistiska åtgärd som vidtas på bekostnad av Serbien, en självständig stat som redan har genomlidit svåra prövningar. Detta är i grund och botten oacceptabelt.
Hela scenariot för denna separatistiska åtgärd påminner mig mycket påtagligt om de händelser som ägde rum 1938 i mitt eget hemland Tjeckoslovakien. En separatistisk åtgärd vid denna tid av tyska nationalister, som samtidigt också stöddes av västmakterna, följdes av det mest fruktansvärda kriget i historien. Det är väl känt att historien upprepar sig antingen som fars eller som tragedi.
Vi får inte tillåta att någon av dessa situationer uppstår. Jag uppmanar parlamentet att ta ställning mot denna separatistiska åtgärd och kränkning av Serbiens suveränitet.
Slavi Binev
(BG) Herr talman, kära kolleger! Jag har begärt ordet för att tala om ett enormt socialt, ekonomiskt, miljömässigt och moraliskt problem som sedan 18 år har plågat och skadat det bulgariska samhället. Problemet har inte lösts utan det fortsätter i stället att växa som en malign tumör med oförutsägbara följder.
Jag talar om metallfabriken Kremikovtzi som antas spela en strategisk roll i Bulgariens ekonomi. Under de senaste femton åren har fabriken, i stället för att generera inkomster till statskassan, tyvärr förvandlats till en kräftsvulst för hela samhället. Fabriken används enbart för att ge privata vinster till vissa maffiagrupper och för att fylla på vissa politiska partiers kassaskrin. Och allt detta har pågått under beskydd av flera regeringar i följd, bland dem också den nuvarande.
Kremikovtzi står inför hotet om omedelbar stängning, något som skulle innebära att tiotusentals arbetstagare och deras familjer skulle gå miste om sin försörjning, och det är särskilt oroväckande att den nuvarande krisen direkt har förorsakats av människor med anknytning både till den kriminella undre världen och till landets högsta politiska ledning.
Dessa personer är den förre verkställande direktören Valentin Zachariev, den förre riksåklagaren Nikola Filchev och den tidigare chefen för polisens specialstyrkor (”baskrarna”) Filko Slavov. Deras namn är inte bara förknippade med Kremikovtzis företagsledning utan också med de mörkaste sidorna i Bulgariens övergång till demokrati, bland annat mordet på militäråklagaren Nikolaj Kolev.
Det har visat sig att dessa personer har åtnjutit och fortfarande åtnjuter rättsväsendets och regeringens beskydd. De agerar fortfarande utanför lagens råmärken. Jag är övertygad om att det är otänkbart för en medlemsstat att .
(Talmannen avbröt talaren.)
Nicolae Vlad Popa
(RO) Herr talman, kära kolleger! I början av februari offentliggjorde Europeiska kommissionen interimsrapporten om Rumäniens framsteg när det gäller reformeringen av rättsväsendet. Innehållet i slutrapporten för i år, som kommer att föreligga färdig i juni, kommer att vara avgörande för om säkerhetsklausulen kommer att tillämpas eller inte. Jag tror att detta inte kommer att bli fallet eftersom de institutioner som har kritiserats för eftersläpning kan lösa sina problem inom de fyra övervakade områdena under denna period.
Tillämpningen av säkerhetsklausulen skulle innebära att man inte erkände rättegångsordningen i medlemsstaterna. Detta skulle drabba medborgare och parter i rättegångar som inte kan ställas till ansvar för att de berörda institutionerna, regeringen och parlamentet inte uppfyller sina åtaganden. Tillämpningen av säkerhetsklausulen bör inte uppfattas som riktad mot de rumänska medborgarna. De som bör ställas till ansvar är inte de rumänska medborgarna utan de organ som inte har uppfyllt sina åtaganden.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Australiens premiärminister Kevin Rudd, som tillhör Labourpartiet, framförde den 13 februari en formell ursäkt på den australiska regeringens vägnar för den ovärdiga behandling som drabbat den inhemska aboriginska urbefolkningen under tvåhundra år. Denna gest talar för sig själv, och den är särskilt aktuell för oss här i Europa.
Mer än 60 år efter de tragiska händelser som inträffade under och efter det andra världskriget finns det ett land i Europa där tre miljoner människor - ert folk, herr talman - drevs i landsflykt medan ytterligare en halv miljon medborgare berövades sitt medborgarskap, sina mänskliga rättigheter och sin egendom. Till dags dato har ingen ursäkt framförts.
EU bygger inte på nationalism och konfrontation utan på ursäkter och förlåtelse, på försoningens politik. I stället för att inrikta sig på kollektiv skuld och i stället för att söka efter syndabockar skulle det vara bra om ledarna i alla Europeiska unionens medlemsstater vägleddes av en förpliktelse att villkorslöst tillämpa grundläggande europeiska värden, att respektera varandra, att framföra ursäkter och att skydda de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter. Tack så mycket.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Nästa söndag, den 24 februari, kommer estländarna att fira 90-årsdagen av landets självständighet. Trots att Estland är en relativt ung stat har landet varit delaktigt i Europas kulturella arv och gemensamma värden sedan 1200-talet. Men vad som speciellt kännetecknar de 90 år som har förflutit sedan utropandet av självständigheten, ett kännetecken som vi delar med våra grannar letterna och litauerna, är att vi har åtnjutit frihet i endast 39 år på grund av utländska ockupationer. Därför vill jag påminna om en viktig omständighet: för exakt 25 år sedan var Europaparlamentet den första europeiska institution som reagerade på en vädjan från 45 frihetskämpar från Litauen, Lettland och Estland och antog en resolution som innebar stöd för de tre ockuperade baltiska ländernas önskan att återigen bli självständiga. Jag vill tacka alla tidigare och nuvarande ledamöter av Europaparlamentet som på ett modigt sätt uttryckte sin solidaritet med de tre baltiska staterna.
Neena Gill
(EN) Herr talman! Under förberedelserna inför de olympiska spelen i Peking har det internationella samfundets intresse främst varit inriktat på Kinas kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Men vi får inte glömma att andra arter, framför allt tigrarna, också lider. Deras antal håller på att minska drastiskt på grund av en enorm efterfrågan på tiger-relaterade produkter- framför allt från Kina.
Orsaken till att tigrarna hotas av utrotning är det olagliga tjuvskyttet i Indien. Till och med i reservat har tjuvjägare skjutit skogvaktare för att komma åt tigrarna. Dessa transporteras sedan illegalt över gränsen till Kina. Det beräknas att en tiger om dagen dödas. Med denna takt kommer tigern att vara praktiskt taget utrotad inom de närmaste fem åren.
Jag välkomnar nyheten i förra veckan om att den indiska regeringen planerar att skapa åtta nya reservat för att skydda landets minskande tigerpopulation. Men det kommer ändå att ta fem år att inrätta nya reservat, och under de senaste fem åren har tigerpopulationen redan minskat med 50 procent. Om Europeiska unionen och det internationella samfundet inte omedelbart vidtar åtgärder för att minska efterfrågan, bekämpa tjuvskytte och illegal handel och förändra attityderna till tiger-relaterade produkter i Kina kommer de nya reservaten därför att vara alltför lite alltför sent.
Slutligen hoppas jag att ni kommer att stödja mig på Tiger Protection Awareness Day.
(Talmannen avbröt talaren.)
Viktória Mohácsi
(HU) Tack, herr talman! Mina damer och herrar! De grova rasistiska kommentarer som Silvio Berlusconi fällde i förra veckan då han uppmanade till nolltolerans mot romer, illegala immigranter och kriminella är chockerande och oacceptabla.
I ett uttalande igår talade Francesco Storace, kandidat till borgmästarposten i den italienska huvudstaden, om "avnomadisering” av Rom. Han gjorde tydligt att romerna inte är önskvärda i den eviga staden. Kan dessa uttalanden verkligen göras bara arton dagar efter att Europaparlamentet har antagit en resolution om en europeisk strategi för romer?
Jag skulle vilja be de italienska ledamöterna att förklara för sina kolleger där hemma varför vi stödde den här resolutionen, vilka mål den innehåller och som vi formulerade tillsammans, och varför det på 2000-talet är olämpligt att uttala sig kränkande om zigenare. Det öppna brev som jag skrev i samband med dessa antiromska uttalanden undertecknades av totalt 72 romska, icke-statliga organisationer, därav 33 i Italien, 12 tolv i Ungern, 9 i Makedonien, 4 i Rumänien, 3 i Turkiet, 2 i Moldavien, 5 i Bulgarien och 2 i Frankrike. Tack.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Herr talman! Alexander Milinkiewicz, ledaren för oppositionen i Vitryssland, har i dag återigen blivit häktad i Minsk. Milinkiewicz har fått Sacharovpriset. Europaparlamentet tilldelade honom detta pris 2006. Olga Kazulin har även hon blivit häktad. Hon är gift med Alexander Kazulin, en framstående motståndare till Alexander Lukaszenko.
Alexander Milinkiewicz deltog i en demonstration som organiserades av privata företagare vars handlingsfrihet har kringskurits av nya bestämmelser som ökar skattetrycket och reducerar deras frihet att anställa arbetskraft. Det var inte den första demonstrationen där denna grupp uttryckte sitt missnöje. Även arrangörerna av demonstrationen häktades och förhördes tillsammans med Alexander Milinkiewicz och Olga Kazulin, som inte hade deltagit i marschen. Hur många gånger har EU passivt åsett hur en av de egna pristagarna har häktats? Hur många gånger har de mänskliga rättigheterna ostraffat överträtts strax utanför EU:s östra gräns?
Urszula Gacek
(PL) Herr talman! I förra veckan rapportade de polska medierna om Karolina, den unga flicka vars liv har blivit förstört av hennes före detta pojkvän. Utan hennes vetskap eller medgivande hade pojkvännen spelat in deras intima stunder och lade ut inspelningen på Internet när deras relation hade upphört. Karolinas familj och vänner fick e-postmeddelanden med pornografiskt material. Eftersom hon inte är minderårig skyddas Karolina inte av den polska lagen och förövaren går ostraffad. De polska myndigheterna har försäkrat att lagen ska ändras så snart det blir möjligt för att skydda individer vars privatliv och värdighet har kränkts på detta sätt. Men Internet sträcker sig över alla nationsgränser, och det finns ingen gemensam EU-lagstiftning som avskräcker potentiella förövare och straffar dem som begår den här typen av handlingar.
Jag vädjar till kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa detta beteende, som kan beskrivas som våldtäkt via Internet.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! I alltför många djurskyddsanläggningar Europa sysslar man bara med en sak, nämligen att avliva lösdrivande katter och hundar. Bara det låter grymt, men den verkliga grymheten ligger i de metoder som används för detta syfte, metoder som inbegriper alla tänkbara former av barbari, från förgiftning till svält och klubbning till döds. Det värsta är dock att dessa grymma handlingar inte sker någonstans långt borta i ett fjärran land; nej, som hängivna aktivister från Österrike har berättat så sker de här på vår egen tröskel. Fall av djurplågeri har t.ex. helt nyligen avslöjats i Tjeckien.
Kommissionens kortfattade och kärnfulla uttalande att skyddet av husdjur fortfarande ligger under medlemsstaternas rättsliga befogenhet är också oroande. Det verkar som om kommissionen ofta agerar när den inte skulle göra det och agerar alldeles för lite när den borde. Situationen måste förändras. En nationell behörighet innebär inte att EU helt ska ta avstånd från en fråga.
Jag vädjar därför till alla ledamöter att inte genom sin tystnad avliva problemet med avlivning av djur i sina egna hemländer. Jag vädjar också till kommissionen och rådet att fördöma dess grymma handlingar.
Toomas Savi
Herr talman! Jag är allvarligt bekymrad över det missförstånd som en av mina kolleger, Sahra Wagenknecht, har spridit i en intervju med den ryska nyhetsbyrån Regnum den 7 februari i år. Hon anklagade den estländska regeringen för att åsidosätta de mänskliga rättigheterna, och EU för att försöka tysta ner "bronsnatten” och de därpå följande rättegångarna i Estland.
Jag kan försäkra att de pågående rättegångarna för dem som har anklagats för att ha anstiftat kravallerna sker i enlighet med rättstatsprincipen och med respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag vill också påminna min kollega om att ett av syftena med staten är att skydda privategendomens helgd.
Plundringarna i Tallin i fjol hade inget att göra med yttrandefriheten eller rätten att demonstrera. Där begicks kriminella handlingar och därför hade staten en skyldighet att ingripa. Att rättfärdiga brott är inget upphöjande för en politiker, och som tur är kan inte Sahra Wagenknechts åsikter sägas gälla för hela den politiska vänstern.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr Talman! Parlamentet i Kosovo förklarade igår landet självständigt. Serbien har därmed förlorats sin nations vagga för andra gången i historien. Jag vill påminna om att turkarna var först med att erövra provinsen från Serbien på medeltiden. I våra dagar har Serbien åter förlorat det territorium som är så dyrbart för landet, och nu med stöd av EU:s medlemsstater genom vår tystnad. Kosovos självständighetsförklaring är en överträdelse av den internationella lagen om okränkbarhet och integritet för gränser och länder. Kosovos självständighetsförklaring kommer också att bli som att öppna Pandoras ask. Den kommer att gynna extremism och nationalism och kan underbygga extremism av alla slag inom och utanför Europa. Vi har redan liknande krav att bemöta i Ossetien, Nagorno-Karabakh och Baskien, bland annat. Speciellt för en medlemsstat är det en mycket illa vald åtgärd, nämligen för Cypern. Vilket svar förväntar man sig därifrån? Cypern strävar efter återförening samtidigt som vi stöder separatiströrelser. Vi bör inte acceptera Kosovos självständighet eftersom den utgör ett hot mot Europas säkerhet och framför allt mot den inre säkerheten i Serbien.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! I Ryssland är det presidentval i början av mars, men det finns endast få tecken som tyder på ett positivt resultat. Vad har hänt i upptakten inför valen? Oppositionen har systematiskt motarbetats och tystats ner, pressfriheten har inskränkts radikalt, och förberedelserna inför valen har hela tiden störts.
Låt mig ge ett exempel: den ryske oppositionspolitikern Garry Kasparov, som är mycket kritisk mot Kreml, arresterades återigen av polisen i förra veckan på helt falska grunder. Vad kommer att hända under valet? Det kommer inte att bli några öppna val eftersom Ryssland har ställt hinder i vägen för OSCE att övervaka valet. Vad kommer att hända efter valet? Det är mycket osannolikt att situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna kommer att förbättras om en president Dmitrij Medvedev blir satt i högsätet av Putin. EU måste agera. Vi kan inte lämna det ryska folket att klara sig själva.
(Applåder)
Zsolt László Becsey
(HU) Herr talman! Kosovos självständighet är ett tecken på en stor förändring på Balkan. Detta verkar vara ännu ett oundvikligt steg på vägen mot en lösning på Balkan, även om det är smärtsamt.
När det gäller Kosovos framtid så behöver vi en lösning som tryggar de kollektiva och individuella rättigheterna för en infödd minoritet, serberna, och ser till att de kan fortsätta leva i gemenskap på sin historiska födelseplats. Om några av dem ändå skulle vilja lämna Kosovo måste vi hindra dem från att flytta till områden i Serbien som bebos av andra etniska grupper, t.ex. de södra delarna som befolkas av albaner, eller de norra delarna där ungrarna bor. En massinströmning av det slaget skulle bara skapa nya spänningar mellan dessa minoriteter och serberna, som fullt förståeligt är irriterade just nu.
Om vi avvärjer den risken skulle det kunna underlätta en annan lösning som skulle bli en långsiktig och inte enbart ytlig reglering av relationerna mellan Belgrad och Novi Sad, och mellan de infödda minoriteterna i Vojvodina och staten. Det skulle också hjälpa till att bryta dödläget och möjliggöra etablerandet av en fungerande stat i Bosnien. Denna önskvärda utveckling skulle gynnas av det system för etniska rättigheter och tolerans som nu ska genomföras i Kosovo. Tack, herr talman.
Proinsias De Rossa
(EN) Herr talman! Jag vill peka på att fackföreningarna i många medlemsstater är allvarligt oroade på grund av EG-domstolens nyligen avkunnade dom i Lavalmålet. Kommissionen måste genast offentliggöra sin åsikt om hur detta beslut påverkar förhållanden på arbetsmarknaden, och speciellt kollektivförhandlingssystemen i de olika medlemsstaterna. Jag vet att det påverkar Sverige avsevärt, men Irland i mycket mindre grad. Hur som helst, åtgärder behövs för att klargöra att EU inte godkänner social dumpning någonstans.
Det är speciellt viktigt att kommissionen och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att förhindra att domedagsprofetior från EU-skeptikerna blir den förhärskande synen på frågan. Uppriktig oro måste bemötas och alla kryphål som de skrupelfria skulle kunna utnyttja måste blockeras genom europeiska lagstiftningsinitiativ från Europaparlamentet och nationella parlament. Herr talman, jag uppmanar er att framföra ärendet till komssionsledamöterna Vladimir Špidla och Charlie McCreevy, som båda har en roll i ärendet.
Csaba Sógor
(HU) Tack, herr talman! I mitt tidigare inlägg nämnde jag att jag får tala på mitt modersmål här, men inte kan göra det hemma. Med ”här” menar jag naturligtvis Europaparlamentet, och med ”hemma” det slovakiska parlamentet.
Utanför parlamentet kan vi naturligtvis tala på vårt modersmål, vi kan till och med använda det inom vissa högre utbildningsinstitutioner, även om det är i mycket mindre utsträckning än det borde vara med tanke på andelen personer i befolkningen som är ungersktalande. Av de 6,4 procenten etniska ungrarna i befolkningen återfinns knappt 4 procent inom den högre utbildningen och endast 1,6 procent studerar på sitt modersmål. För första gången på ungefär 50 år kan ungersktalande Csángó-barn i de östra delarna av Rumänien lära sig ungerska igen, även om det i vissa byar bara sker utanför skolorna, om alls.
Trots det var uttalandet från kommissionsledamot Leonard Orban om det så kallande ”andra modersmålet” uppmuntrande. Vi är säkra på att från och med nu kommer de etniska majoritetsgrupperna i Europa att fästa vikt vid inte bara att tillägna sig det offentliga statsspråket, utan även att se till att andra grupper som bor i landet kan bevara sina modersmål och lära sig dem på alla utbildningsnivåer, och att de kan använda sitt modersmål inom den offentliga administrationen, i domstolarna och i lagstiftande församlingar.
2008 år det europeiska året för interkulturell dialog. Må det leva upp till sitt namn. Tack.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Herr talman! Alla länder berörs av problemet med att ta hand om barn i utsatta grupper. Barns rättigheter och skyddet av dessa kräver en integrerad politik.
Att minska antalet barn på institutioner är ett mycket bra mål, men det kommer alltid i alla länder att finnas barn som måste tas om hand av samhället på grund av att de är föräldralösa eller socialt utsatta av andra anledningar. Det som behövs är solidaritet med dessa barn och dessa länder snarare än att man behandlar frågan på ett sätt som minskar deras värdighet.
Jag uppmanar kommissionen att genomföra utvecklingen av speciella program för barn i utsatta grupper med beaktande av vad medlemsstaterna har uppnått, samt att förhindra alla försök att smutskasta deras goda namn.
Att sprida vinklad information, så som skett med ett barnhem i Bulgarien, ska inte uppmuntras. Det påverkar mitt lands image. Det bidrar inte på ett positivt sätt till den gemensamma europeiska politiken.
Vi behöver program för en produktiv utbildning för socialt utsatta barn, oavsett hur och var de växer upp, för att motverka barnarbete och användandet av barn i sådana aktiviteter som påverkar deras beteende på ett negativt sätt.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Jag vill påminna om att den 13 december 2006 ratificerade FN:s plenarsession konventionen om handikappades rättigheter. Ratificeringen av denna konvention har pågått sedan mars 2007, men endast sexton länder, däribland två EU-medlemmar, har godkänt den.
Jag menar att eftersom EU har främjat en politik som stöder de handikappades rättigheter vad gäller kultur och mänsklig värdighet borde alla medlemsstater ratificera denna konvention. Den innehåller 50 artiklar som i detalj beskriver vilka rättigheter personer med särskilda behov har inom livets alla områden (hälsa, lag, familj) och uppmanar dem att delta i beslutsfattandet.
Magor Imre Csibi
(RO) Ett europeiskt medborgarskap ger en rad rättigheter och friheter inom hela EU:s territorium. Genom att underteckna fördraget som ligger till grund för den europeiska gemenskapen har medlemsstaterna därför förbundit sig att förbjuda all diskriminering.
Trots det fick jag för några dagar sedan höra talas om en rumänsk medborgare som inte fick hyra en bil i Bryssel på grund av sin rumänska nationstillhörighet. Den anställdes vägran att hyra ut grundade sig enbart på en intern regel som uthyrningsfirman hade fastställt. Den senaste tiden har jag från olika medborgare i mitt land hört talas om många fler fall av diskriminering på grund av det rumänska medborgarskapet.
Kära kolleger, det är vår plikt som representanter för mer än 490 miljoner européer att höja en varningens flagg. Genom att föra en aktiv dialog med övriga medborgare kan vi bidra till att undvika den här typen av incidenter i framtiden. Jag betraktar det som EU:s plikt såsom en demokratisk enhet att arbeta för alla unionsmedborgares rättigheter genom att införa europeiska utbildnings- och informationsprogram mot diskriminering.
Jag anmodar också kommissionen att kontrollera om medlemsstaterna uppfyller de skyldigheter de åtog sig genom fördragen, avseende diskriminering på grund av nationalitet.
Jaromír Kohlíček
(CS) I ert inlägg talade ni om vikten av att se till att det internationella protektoratet i Kosovo förblir en del av Serbien i enlighet med FN-resolution 1244 och internationell lag. Jag är inte säker på hur detta hänger samman med Kosovos självständighetsförklaring, med vilken ni tycks instämma. Ni har absolut rätt när ni säger att det är vår plikt att se till att Kosovo återigen blir multietniskt och demokratiskt.
Denna ensidiga självständighetsförklaring innebär ett exempellöst brott mot internationell lag. Flera hundra tusen invånare i området, tillhörande åtta olika etniska grupper, fördrevs från sina hem med ockupationsstyrkornas tysta medgivande. Det är svårt att tro att dessa styrkor inte har kunnat skapa villkor för dem att återvända. I stället för att hjälpa till att skapa sådana villkor instämmer ni i dag med det ensidiga utropandet av ett andra Albanien. Herr talman, bryr ni er inte om att detta lands ekonomi verkar vara beroende av opiumhandel i Europa?
Det tjeckiska parlamentet och även parlament i andra länder har krävt att frågan löses genom internationella förhandlingar. Låt oss inse att några engångslösningar, som ni nämnde i ert inlägg, inte existerar. Vilken lösning som helst blir prejudicerande. Låt oss inte tillåta att Serbiens suveränitet kränks.
Talmannen
Herr Kohlíček, jag rekommenderar att ni läser mitt uttalande en gång till. Jag tror att det kan klara upp alla missförstånd.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Jag skulle vilja gratulera det albanska folket i Kosovo åt självständigheten, och hylla minnet av den albanske ledaren Ibrahim Rugova.
Varenda plan till lösning som lagts fram under de senaste tio åren, och hälften av Jugoslaviens tragiska historia, har handlat om folkets självstyre, autonomi och maktuppdelning. Förverkligandet av Ahtisaariplanen, den sista i raden som också innehåller Carringtonplanen, Daytonöverenskommelsen, Rambouilletförhandlingarna och Ohridöverenskommelsen, visar också att det fortfarande är långt kvar innan vi kan betrakta relationerna mellan de olika etniska grupperna och nationella gemenskaperna i vår region som lösta. Men det visar också att man i framtiden kan finna en lösning på varje kris genom internationellt samarbete.
På det sättet är Kosovo ett exempel och en föregångare. Vi är övertygade om att ett lyckat resultat av den fredliga kampen för självständighet som etniska ungrare för i Rumänien, och kampen för territoriellt självstyre i Szeklerland, också kan uppnås med benägen hjälp från EU.
Anna Záborská
(SK) Den 25 februari 1948 genomförde kommunisterna en statskupp och införde en totalitär regim i mitt land. Det var resultatet av händelser som ägt rum i landet sedan 1946. Tjeckoslovakien förlorade successivt sin frihet inom den demokratiska ramen för den återupprättade staten. Detta är mycket viktigt. Inte bara segern över nazismen utan också segern över kommunismen är en del av arvet i ett enat och fredligt Europa. Tack vara den händelsen kan företrädare från tio medlemsstater sitta här i parlamentet i dag.
Jag vill fästa er uppmärksamhet på tre frågor. Återupprättandet av både den kommunistiska och den nazistiska symbolen måste fördömas med samma eftertryck. Kommunism och nazism måste betraktas som jämbördiga, speciellt med tanke på deras offer. Både totalitära kommunist- och nazistregimer grundlades i demokratiska stater genom att demokratin åsidosattes. Det är en anledning till att vi även i dag måste vara vaksamma inom EU. Kommunismens offer är också värda en tyst minut här i parlamentet.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Enligt bestämmelserna i den gemensamma organisationen av marknaden för tobak, kommer de resurser som nu ges som direkt stöd till odlarna från den första pelaren att överföras till den andra pelaren, som handlar om strukturåtgärder.
I mitt hemland Grekland odlas tobaken för det mesta i halvtorra områden och av fattiga bönder som saknar andra möjligheter. Om tobaksodlingen stoppas i vissa områden kommer vi därför att få sociala, ekonomiska och miljömässiga problem.
Jag har också märkt att målet är tobaksodling snarare än rökning. Om vi satte stopp för tobaksodlingen samtidigt som rökningen skulle vi alla vara överens, och det är så det borde gå till. Men så är tyvärr inte fallet. Den europeiska cigarettindustrin kommer att fortsätta att tillverka cigaretter, men tobaken kommer helt enkelt att importeras från andra länder.
Vi borde därför gripa det tillfälle som ges genom översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken och reparera skadan. Vi måste visa att det inom EU råder jämlikhet, rättvisa och solidaritet. Därför ber jag att nuvarande ordning upprätthålls även efter 2009 och att tobaksodlarna kan fortsätta...
(Talmannen avbröt talaren.)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Den 4 februari 2008 ratificerade det rumänska parlamentet EU:s reformfördrag. Vi i det rumänska parlamentet välkomnar denna ratificering.
Reformfördraget bekräftar ånyo jämlikhetsprincipen för medborgarna, ger laga kraft åt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inför subsidiaritetskontroll för de nationella parlamenten, medger allmän tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, betonar vikten av en trygg energiförsörjning och stärker solidaritetskänslan mellan medlemsstaterna inom detta område, samt tillgriper specialåtgärder för att bekämpa klimatförändringarna.
Införandet av begreppet territoriell sammanhållning och dess godkännande som ett mål gjorde att Europaparlamentets utskott, vilka spelar en viktig roll i utformningen av struktur- och sammanhållningspolitiken, ökade sina aktiviteter efter fördragets godkännande.
Som utskottet för transport och turism ser det, legaliserar reformfördraget medbeslutandeförfarandet, vilket redan används inom sjöfart och luftfart och utgör den rättsliga grunden för Europaparlamentets förmåga att föreslå stödåtgärder för att konsolidera turismsektorn.
Péter Olajos
(HU) Tack, herr talman! Detta är den femtioelfte gången de senaste sju åren som jag talar i parlamentet om den pågående föroreningen av floden Rába. Vi har fått flera löften från de österrikiska företag som är inblandade, och både de österrikiska och ungerska myndigheterna har tagit fram en aktionsplan. EU har noggrant följt processen, och den flodkommitté som de två länderna inrättat har regelbundna överläggningar - nu senast i denna vecka.
Det verkar som om politikerna gör sin del men under tiden dör floden. Nu dör den inte bara på den ungerska sedan utan även på den österrikiska. Elva fiskarter har hittills dött ut och tretton är allvarligt hotade. Greenpeace har tagit stickprov på vattnet vid flera tillfällen och har kunnat fastställa att de österrikiska fabrikerna illegalt förorenar vattnet och mångdubbelt överskrider de tillåtna nivåerna. På själva floden bildas mer skum än någonsin tidigare.
Herr talman, den flod jag talar om är inte ett avlopp utan ett Natura 2000-område, ett äkta våtmarksområde. Människorna som bor där tycker att antingen är EU:s lagstiftning bristfällig, eller så efterföljs den inte som den ska. Här i parlamentet måste vi ha kvar ämnet på vår agenda tills det en gång för alla har fått en lösning. Tack. Jag kommer absolut att ha det.
Iuliu Winkler
(RO) Herr talman, kära kolleger! De finansiella instrument som ingår EU:s sammanhållningspolitik är av avgörande betydelse när det gäller att minska klyftorna mellan olika regioner i Europa.
För de nyaste medlemsstaterna utgör de medel som avsätts till sammanhållningspolitiken ett viktigt bidrag för att garantera den framtida utvecklingen i de mindre välbärgade regionerna i dessa länder. Dessa medel tas allt snabbare i anspråk av de nya medlemsstaterna. EU måste anpassa de resurser som avsätts till sammanhållningspolitiken till den verkliga situationen i ett växande Europa.
Efter Rumäniens och Bulgariens anslutning har garantierna om att öka de finansiella resurserna till sammanhållningspolitiken efter 2013 blivit ett krav. En ökning av sammanhållningsmedlen är en logisk följd av EU:s senaste utvidgning och kommer att visa att EU för en konsekvent politik när det gäller europeiska regioner som är mindre utvecklade. Det blir en tydlig politisk signal till de nya medlemsstaterna.
Milan Gaľa
(SK) Ganska nyligen hade vi många debatter om energisnålhet. I praktiken har det visat sig att den nuvarande märkningen av hushållsartiklar som informerar kunderna om hur energikrävande apparaterna är inte är tillförlitlig. Eftersom de flesta apparater som säljs i butikerna tillhör energiklass A finns det ingen tydlig information om hur mycket energi man sparar genom att använda en speciell apparat och tillverkaren tappar motivationen till att producera energisnålare utrustning.
Om vi vill motivera kunder och tillverkare måste vi se till att hushållsapparater delas in i nya energiklasser. Nuvarande indelning har varit i bruk sedan 1994. Jag vädjar till kommissionen om att skynda på både förberedelserna för ett nytt märkningssystem och arbetet med att inkludera även annan utrustning i detta system, något som är på gång.
Colm Burke
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja lyfta fram en fråga som rör utbetalningen från REPS, ordningen för skydd av landsbygdsmiljön, till bönder. Under de senaste 14 åren har REPS betalats ut mycket snart efter att alla dokument har inkommit till kommissionen eller till jordbruksdepartementet i Irland. Jag har nu fått veta att utbetalningarna kommer att senareläggas, och att över 6 000 bönder redan väntar på sina försenade betalningar. Jag har också förstått att siffran kommer att stiga till över 60 000 inom de närmaste månaderna.
Problemet är att bönderna har planerat sin ekonomi för 12 månader framåt och gjort det tillsammans med sin bank, och många av dem kommer nu inte att kunna betala av till banken på grund av denna ändring.
Jag vill be om att mina synpunkter framförs till kommissionsledamoten, och att frågan löses genom att det tidigare förfaringssättet - som gällt under 14 år - återinförs.
Jean-Claude Martinez
(FR) Herr talman! Internationell rätt är fullkomligt tydlig på den här punkten. När det gäller Kosovo, så sägs en stat existera när den för det första har en befolkning, för det andra ett territorium och för det tredje offentliga verk och inrättningar. Det finns inga offentliga verk och inrättningar i Kosovo, och kommissionen behöver bara åka dit för att kunna konstatera detta. Den enda inrättning som finns är maffian.
En stat är suverän när den har fullständiga maktbefogenheter. Bevis, som talmannen just har sagt, för att Kosovos självständighet har varit en övervakad suveränitet.
En stat är suverän när dess maktbefogenheter är oberoende, autonomos på grekiska, det vill säga när den själv kan besluta vad den ska göra. I Kosovo är det Nato och USA som bestämmer.
En stat är suverän när dess maktbefogenheter är exklusiva. I Kosovo däremot finns det flera krafter som verkar, inte bara en.
En stat är suverän när den respekterar principen uti possidetis, gränsernas okränkbarhet.
Med andra ord uppfyller Kosovo inte några av de kriterier som krävs av en suverän stat enligt internationell rätt. Och varför inte? Därför att vi, efter att ha instiftat brottsliga stater och gangsterstater, nu hittar på experimentstater där kommissionen testar och uppfinner federalism genom att dela upp länder.
Ján Hudacký
(SK) Kosovos självständighetsförklaring i går är förmodligen, och kommer att bli, en farlig föregångare för utvecklingen i olika länder och områden i världen. Det faktum att handlingen har fått stort politiskt och diplomatiskt stöd från USA och från de flesta stora länder inom EU gör den ännu mer tveksam, eftersom det redan från början stått klart att detta strider mot internationell rätt.
Det hade varit en mycket bättre lösning för Balkan om EU hade bidragit till att öka demokratiseringen i Serbien. Det hade i sin tur skapat en mer positiv stämning i konsolideringsprocessen mellan serberna och den albanska minoriteten i det gemensamma territoriet. Det hade naturligtvis varit en långsiktig process. Det är också naivt att tro att kraven på att minoritetsgrupper ska ha rätt till territoriellt självstyre, vilka förstärks på grund av detta prejudicerande exempel, inte kommer att bli ett olösligt problem till och med för EU:s medlemsstater inom en snar framtid.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Jag vill stödja min kollega och uppmana kommissionen att inte hålla på och bråka med olika avdelningar hos de irländska myndigheterna under de närmaste månaderna, eftersom vi har ett ganska viktigt jobb framför oss. Behöver jag vara tydligare med vad som krävs av irländarna när det gäller Lissabonfördraget?
Jag vill speciellt klaga på det sätt på vilket tjänstemännen har slagit ner på utbetalningssystemet för REPS, ordningen för skydd av landsbygdsmiljön, i Irland. I över fjorton år har jordbruksdepartementet i Irland - med kommissionens samtycke - haft en schemalagd utbetalning av REPS-ersättningarna till tusentals bönder och deras familjer. Nu i år, förra månaden, beslutade kommissionen att pengarna inte ska betalas ut nu utan i slutet av året. Jag ber er att inte bråka med de irländska bönderna eller någon annan grupp i Irland i år av alla år, och att ni låter dem få de pengar de har rätt till, på samma sätt som de har utbetalats i över fjorton år nu.
Det är inte rätt tid att sätta igång bråk nu. Var snälla och lyssna på oss.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
