Ieslodzīto slepena aizturēšana un nelikumīga pārvadāšana, iesaistot Eiropas Savienības dalībvalstis (C. Fava un D. Marty ziņojumi) (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par ieslodzīto slepenu aizturēšanu un nelikumīgu pārvadāšanu, iesaistot Eiropas Padomes dalībvalstis (C. Fava un D. Marty ziņojumi).
Manuel Lobo Antunes
Priekšsēdētāja kungs, komisāri, dāmas un kungi! 2005. gada Eiropas Parlamenta rezolūcija, kurā tika pieprasīta Pagaidu komitejas izveide saistībā ar gūstekņu nelikumīgu pārvadāšanu un turēšanu apcietinājumā, vēlreiz apliecināja, es citēju, "tā apņēmību cīņā pret terorismu, bet uzsver, ka šo cīņu nevar uzvarēt, upurējot principus, ko terorisms tiecas iznīcināt, un jo sevišķi, ka pamattiesību aizstāvībā nevar pieļaut nekādus kompromisus”.
Iepriekšējām Padomes prezidentvalstīm bija iespēja šajā Parlamentā izteikt savu piekrišanu šim viedoklim. Es nevaru sākt savu runu, neuzsvēris, ka pašreizējā prezidentvalsts arī piekrīt šim viedoklim un apņēmībai. Es vēlreiz atkārtoju, ka cīņā pret terorismu mēs nedrīkstam atteikties no savām vērtībām un principiem attiecībā uz pamattiesību aizstāvību. Mūsuprāt, tas ir būtisks jautājums. Cīņā pret terorismu mēs uzvarēsim, ja saglabāsim brīvību, brīvību no bailēm un patiesības sagrozīšanas vai manipulācijas šo baiļu vardā. Mūsu visspēcīgākais ierocis un visefektīvākā aizsardzība ir mūsu vērtības un principi attiecībā uz mūsu pamattiesību aizstāvību.
Lai gan Padomei nav pilnvaru izteikt savu atzinumu, nav nevienas Eiropas Savienības dalībvalsts, kas neatzītu to, cik svarīgi ir pielikt pūles un uzņemties iniciatīvu, lai noskaidrotu patiesību.. Mums jāatceras, ka mēs runājam par pamatprincipiem, uz kuriem pamatojas Eiropas demokrātija. Patiesības atklāšana izkliedēs aizdomu gaisotni.. Tāpēc ir svarīgi, lai izmeklēšana šajā jautājumā ieviestu skaidrību un nenovestu pie turpmāka apjukuma. Iepriekšējās prezidentvalstis, kam bija izdevība saskarties ar Parlamentu, ģenerālsekretāru un Augsto pārstāvi, un ES pretterorisma koordinatoru, nekavējās sadarboties ar Eiropas Parlamenta Pagaidu komiteju šajā jautājumā.
Tāpēc es uzskatu, ka nebūtu taisnīgi pārmest Padomei vai ārlietu ministriem, ka tiem trūkst apņēmības. Faktiski man jārunā par daudzajām iniciatīvām gan no Parlamenta, gan tiesu iestāžu puses, ko dažādas Eiropas valstis uzsāka pēc šiem ziņojumiem.
Tāpēc ir absolūti pareizi rīkoties, ievērojot subsidiaritātes principu. Kā jūs zināt, daudzās jomās, ko izmeklēja Komiteja, Eiropas Savienībai nav rīcības pilnvaru. Ar to es jo īpaši domāju izlūkošanas dienesta pārraudzību. Tas ir fakts, uz ko šim Parlamentam un Komitejai norādīja iepriekšējā Padomes prezidentvalsts un Augstais pārstāvis Solana kungs. Protams ir žēl, ka tā tas ir, bet faktiski pašreizējie līgumi ierobežo Padomes rīcību šajās jomās.
Tomēr no mūsu puses es varu apliecināt, ka Portugāles prezidentvalsts nekavēsies aktīvi un konstruktīvi sadarboties. Es atgādināšu jums pilnīgo un pārredzamo sadarbību, ko Portugāles valdība piedāvāja gan izmeklēšanas laikā, kuru veica Parlamenta Pagaidu komiteja, kas pabeidza savu darbu šī gada februārī, gan attiecībā uz Eiropas Padomes ģenerālsekretāra iniciatīvām saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu attiecībā uz iespējamiem CIP lidojumiem un nelikumīgiem aizturēšanas centriem Eiropā.
Kā zināms, lai gan Padome nav pieņēmusi nostāju attiecībā uz C. Fava kunga un D. Marty kunga ziņojumiem šī Parlamenta un Eiropas Padomes vārdā, tas nenozīmē, ka tā šos ziņojumus ignorē.. Faktiski Padome ir aktīvi un noteikti aizstāvējusi cilvēktiesības un starptautiskās tiesības Eiropas Savienības ārpolitikā.
Mēs esam konsekventi apgalvojuši, ka starptautisko tiesību pamatvērtību aizstāvība prasa nopietnu un padziļinātu dialogu par cilvēktiesībām cīņā pret terorismu. Šajā ziņā ES ir uzsvērusi, ka jāievēro un jāaizsargā cilvēktiesības, bēgļu tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības Padome turpinās cieši uzraudzīt notikumus, kas saistīti ar cilvēktiesību ievērošanu un cīņu pret terorismu, un veiks pienācīgus pasākumus to aizsardzībai. ES turpina arī stingri aizstāvēt spīdzināšanas, nežēlīgas un necilvēcīgas vai cieņu pazemojošas apiešanās un sodīšanas pilnīgu aizliegumu.
Mūsu rīcību nosaka šie mērķi, un mēs vienmēr attiecībās ar trešām valstīm runāsim par bažām, ko šī problēma rada. ES un tās dalībvalstis ir skaidri paziņojušas, ka slepenu aizturēšanas centru pastāvēšana, kuros aizturētie tiek turēti bez tiesas un aizstāvības, neatbilst starptautiskajām humanitārajām tiesībām. ES pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu skaidri nosaka, ka dalībvalstīm jāaizliedz slepenas aizturēšanas nometnes, nodrošinot, ka visas personas, kam atņemta brīvība, tiek turētas oficiāli atzītās aizturēšanas vietās un ka viņu atrašanās vieta ir zināma. ES pamatnostādnes attiecībā uz spīdzināšanu nosaka arī to, ka nevienu nedrīkst ar varu nosūtīt atpakaļ uz valsti, kur viņam vai viņai draud spīdzināšana vai slikta izturēšanās.
Ir vispārzināms, ka minētie jautājumi, kas skar pilnvaras lidostu kontrolei, pārbaudei un izlūkošanas dienestiem, ir patiesībā dalībvalstu kompetencē un kontrolē. Tā ir taisnība, ka Sitcen laiku pa laikam veic analīzes, izmantojot informāciju, ko sniedz dalībvalstis, bet tam nav nekādas iedarbīgas jurisdikcijas pār tā saukto izlūkdarbību. Ir jānorāda, ka ES dalībvalstis iekļuva sarežģītā situācijā, kas šajā gadījumā skar pieprasījumu šķirošanas un apstrādes sistēmu atļauju piešķiršanai pārlidot, nosēsties un veikt apskates kādas valsts teritorijā. Tas ir jauns izaicinājums ikvienam. Runājot par mums, jāsaka, ka Portugāles valdība ir ne tikai veikusi šo reizēm grūto un ļoti lēno datu vākšanas procesu, bet ir arī izveidojusi darba grupu, lai novērtētu šīs daudzās procedūras un ierosinātu uzlabojumus, kuru lielā loma tika pienācīgi atzīta nobeiguma ziņojumā, ko šis Parlaments pieņēma februārī.
Man jānorāda, ka mēs uzskatījām darbu, ko veica Eiropas Padomes ģenerālsekretārs, par ļoti svarīgu, un mēs pievērsām pienācīgu vērību ziņojumiem, kurus sagatavoja D. Marty kungs. Aptaujas lapa un ieteikumi, ko sagatavoja Eiropas Padomes ģenerālsekretārs saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu, ļāva Portugālei un, manuprāt, citām dalībvalstīm vēl nepieredzētā veidā novērtēt valsts tiesisko regulējumu, garantijas un kontroles mehānismus kopumā, tai skaitā procedūru analīzi pieprasījumu šķirošanai, pārbaudei un pārraudzībai atļaujas saņemšanai pārlidot šo valstu teritoriju vai nosēsties tajā.
Portugāles gadījumā šie pasākumi ir katrā ziņā noveduši pie institucionāliem, tehniskiem un operatīviem uzlabojumiem. Attiecībā uz Eiropas Padomes ģenerālsekretāra ieteikumiem par kontroles garantijām tajā iesaistīto cilvēku dominējošā nostāja bija, ka pašreizējām iniciatīvām nevajadzētu novest pie likumu dublēšanās vai jaunu pilnvaru piešķiršanas Eiropas Padomei.
No otras puses, šķiet, visi piekrīt, ka vajadzētu efektīvāk piemērot un rūpīgāk uzraudzīt pašreizējos mehānismus. Es uzskatu, ka izmeklēšanas rezultāti būtu bijuši efektīvāki, ja tā būtu veikta ar lielāku stingrību un noteiktību. Lai gan stingrība ir vienmēr vēlama, nejaucot faktus ar nepamatotiem apgalvojumiem, bet cenšoties būt savaldīgiem savos izteikumos, jo tie attiecas uz svarīgām vērtībām un Eiropas demokrātijas labo slavu, visām šīm iniciatīvām ir vēriens un nozīme. Tāpēc tās ir jāīsteno, jo īpaši šajā laikā, kad ir svarīgi nopietni un godīgi analizēt jaunās dilemmas, ko rada teroristu draudi, piemēram, dilemmu - drošība pret brīvību. Turklāt ir arvien lielāka vajadzība iegūt atbildi no starptautiskajiem tiesību aktiem uz grūtajiem jautājumiem, ko izsauc cīņa pret nepieredzētiem draudiem.
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Brīvības, drošības un tiesiskuma nostiprināšana, kas pamatojas uz Hāgas programmu un attiecīgo rīcības plānu, ir viena no galvenajām prioritātēm 18 mēnešu ilgajā kopējā Vācijas, Portugāles un Slovēnijas prezidentvalstu programmā. Cīņa pret terorismu ir šajā ziņā viens no galvenajiem izaicinājumiem, kura dēļ šīs trīs prezidentvalstis ir izvirzījušas mērķi pastiprināt sadarbību, nepārtraukti īstenojot ES pretterorisma stratēģiju.. Kā jūs zināt, Gilles de Kerchove kungu nesen iecēla par jauno ES pretterorisma koordinatoru, un tāpat kā viņa priekšgājēji viņš sniegs Parlamentam visu pieprasīto informāciju..
Man jāizmanto arī izdevība uzsvērt, ka jautājumam par cilvēktiesībām cīņā pret terorismu tika pievērsta īpaša uzmanība transatlantiskajā dialogā, it sevišķi sarunās augstākajā līmenī starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm aprīlī, kad apsprieda Eiropas Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumus.
Laikā, kad Portugāle bija Padomes prezidentvalsts, tā skaidri paziņoja par savu apņemšanos turpināt un paplašināt šo dialogu, ko tā uzskata par ceļu uz atrisinājumu abām pusēm.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es arī vēlos pateikties Padomes pārstāvim. Dāmas un kungi! Komisija un es pats no paša sākuma esam sekojuši Eiropas Parlamenta Pagaidu komitejas darbam pie šī labi zināmā jautājuma un nopietnajiem apvainojumiem, un nopietnajiem notikumiem un to atbalstījuši..
Šo notikumu nopietnība, pat doma, ka tie varētu būt notikuši, nenoliedzami padara visu trīs iestāžu - Komisijas, Parlamenta un Padomes - sadarbību būtiski nepieciešamu. Mums, protams, vēlreiz jāatkārto - un es priecājos, ka varu to darīt - , ka jāpiesaka karš terorismam, pilnīgi ievērojot pamattiesības un tiesiskumu. Šie ir divi svarīgi noteikumi, lai demokrātija darbotos.
Ņemot to vērā, manuprāt, nelikumīga ieslodzīto pārvadāšana un hipotēze, ka pastāv vairāk vai mazāk slepenas aizturēšanas nometnes - ja šos gadījumus varētu pienācīgi pierādīt - , būtu neapšaubāmi nopietns starptautisko tiesību un cilvēku pamattiesību pārkāpums. Mēs visi zinām, ka it visām Eiropas Savienības dalībvalstīm jāievēro Cilvēktiesību konvencijas svarīgie principi, jo īpaši tās 5. un 6. pants.
Mēs, protams, ceram, ka šos gadījumus dalībvalstis rūpīgi izmeklēs. Šo izmeklēšanu neapšaubāmi jāveic kompetentām tiesu iestādēm. Vienam jautājumam jābūt skaidram - un tas jau ir vairākas reizes pietiekami skaidri paziņots gan C. Fava kunga ziņojumā, gan Eiropas Padomes ziņojumā - Parlamenta ziņojumā var izklāstīt faktus, bet Parlamentam, protams, nav ne pilnvaru, ne pienākuma veikt tiesas izmeklēšanu.
Acīmredzot, ja pierādījumi tiek citēti no nezināma avota, tiesiskums, kas mums visiem jāievēro, prasa, lai izmeklēšanu uzticētu brīvām, neatkarīgām tiesām. Tieši tām ir pienākums atklāt apsūdzības avotus. Ir skaidrs, ka dalībvalsts vai atsevišķas personas apsūdzēšana, neatklājot apsūdzības avotus, ir princips, ko var pieļaut Parlamenta ziņojumā, bet ne tiesas izmeklēšanā. Tāpēc es ceru, ka tiesas izmeklēšana tiks turpināta, kā tas notiek dažās dalībvalstīs, tai skaitā arī manā valstī. Tomēr šim ziņojumam acīmredzot ir jābūt turpinājumam, un tāpēc es uzskaitīšu iniciatīvas, kas, manuprāt, varētu dot ieguldījumu šajā turpinājumā.
Šā gada 23. jūlijā es aizrakstīju Polijas un Rumānijas valdībām, atgādinot tām to pienākumu veikt pilnīgu, padziļinātu izmeklēšanu un pieprasot sīku informāciju par to, vai ir sākta izmeklēšana un kādi ir bijuši rezultāti. Es ceru, ka abas valdības atbildēs, un es, protams, jūs informēšu par viņu atbildēm, jo īpaši tāpēc, ka, manuprāt, pārredzamība un patiesība prasa, lai gadījumā, kad kādu apvaino kādā nodarījumā, viņam būtu visi likumīgie līdzekļi, lai izskaidrotu un pierādītu, ka šie apvainojumi nav patiesi, vai arī lai uzticētu izmeklēšanu neatkarīgai tiesai. Es uzskatu, ka apsūdzētās puses interesēs ir iegūt ļoti skaidru atbildi.
Otrs punkts, par ko vēlos runāt, ir šāds: es esmu sastādījis aptaujas lapu par terorismu visām dalībvalstīm, kā jau minēju pēdējā sesijā. Aptaujas lapa ietver jautājumu katrai dalībvalstij, kādus pasākumus tā veikusi, lai apkarotu terorismu, kādi rezultāti sasniegti, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu efektivitāti, un jo īpaši, kāds cilvēku pamattiesību aizsardzības līmenis ir paredzēts valsts tiesību aktos. Mana iecere ir analizēt atbildes un tad izstrādāt ziņojumu Padomei un Parlamentam par dalībvalstu pretterorisma pasākumu efektivitāti un piemērotību, un atbilstību pamattiesību ievērošanas principam.
Mans trešais punkts ir saistīts ar gaisa satiksmi. Es uzņēmos saistības pret LIBE komiteju, apsolot tai noskaidrot ārkārtīgi svarīgu juridisku aspektu, kam pašreiz nav atbilstošu tiesību aktu: kāda ir robežšķirtne starp civilās aviācijas un valdības amatpersonu aviācijas definīciju, citiem vārdiem, aviāciju, kas nav pakļauta parastai kontrolei, kādai ir pakļauta civilā aviācija. Nu šis darbs ir izstrādes procesā, kā solīts, un Eiropas Komisijai ir jāizstrādā paziņojums par vispārējas nozīmes aviāciju. Komisija pieņems šo paziņojumu pirms šī gada beigām, tātad ļoti drīz, un mēs, protams, izteiksim priekšlikumu labākai valdības amatpersonu lidmašīnas jēdziena definīcijai, ko bieži interpretē tā, lai apietu vajadzīgo kontroli.
Tomēr ir arī vēl viena iniciatīva, kas attiecas uz gaisa satiksmi. Tā ir daļa no vispārējā risinājuma, kas ievieš kopējus noteikumus visām dalībvalstīm attiecībā uz visiem lidaparātu modeļiem, kas ielido Eiropas kopējā gaisa telpā bez lidojuma plāna. Jūs, bez šaubām, zināt, ka no 2009. gada 1. janvāra noteikumi, ar kuriem izveido tā saukto vienoto Eiropas gaisa telpu, ieviesīs kopīgas prasības visām dalībvalstīm iesniegt lidojumu plānus. Tādējādi, ņemot to vērā, mēs saskaņosim noteikumus par lidojumu plāniem visu veidu lidaparātiem, vienalga, vai tie lido cauri Eiropas gaisa telpai, vai ielido tajā. Tas dos milzīgu labumu, jo tas novērsīs atšķirīgo attieksmi, ko esam ievērojuši dalībvalstīs attiecībā uz pārlidojumiem un nosēšanos.
Vēl viens temats ir nolīguma starp Eiropu un Amerikas Savienotajām valstīm par izdošanu ratifikācija.. Ja būtu bijis, kā tam bija jābūt, ja būtu Eiropas nolīgums, ko mēs esam parakstījuši, bet ne ratificējuši, tad noteikumi par ieslodzīto izdošanu no un uz Amerikas Savienotajām valstīm būtu bijuši daudz skaidrāki. Mēs šeit runājam par ieslodzītajiem, kuriem notiek izmeklēšana vai kurus tur aizdomās par terorismu. Konkrētām dalībvalstīm vēl jāratificē šis nolīgums, par laimi, tikai dažām. Es esmu oficiāli lūdzis visus tieslietu ministrus ratificēt šo Eiropas izdošanas nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, cik drīz vien iespējams.
Tad ir vēl arī jautājums par izlūkošanas dienesta pārraudzību. Šis jautājums ir skarts abos ziņojumos, bet tā ir delikāta lieta. Manuprāt, vissvarīgākā ir valsts reakcija, lai gan var uzsvērt dažas kopējas prasības. Pirmā prasība ir pastiprināt dalībvalstu parlamentārās pārbaudes. Dažas valstis ir pieņēmušas vai pašlaik pieņem valsts tiesību aktus, lai ievērojami pastiprinātu šo valstu parlamentu pilnvaras pārbaudīt drošības dienestu darbību. Manuprāt, šis ir ceļš, pa kuru mums visiem jāiet., jo, kā jūs visi piekritīsiet, es nevaru iedomāties, ka nākotnē kopēji Eiropas tiesību akti varētu pārvaldīt drošības dienestus, lai gan es uzskatu, ka ir ārkārtīgi lietderīgi apspriest šo jautājumu.
Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, gribu teikt, ka šis ir jautājums, ko mums jāturpina apspriest, paturot prātā tiesiskumu kā principu, un, protams, pamattiesību ievērošanu, bet pamattiesības ietver arī tiesības netikt apsūdzētam, izņemot gadījumus, kad savākti pierādījumi, ievērojot atbilstošās procedūras.
Jas Gawronski
PPE-DE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mana grupa ir izteikusi pamatotu kritiku par D. Marty ziņojumu un ar lielu balsu vairākumu balsojusi pret C. Fava ziņojumu. Tas ir nožēlojami, jo vismaz par tādiem jautājumiem kā terorisms un cilvēktiesības šim Parlamentam vajadzētu spēt pārvarēt iekšējo šķelšanos un sagatavot kopēju nostāju. Ja mēs neesam spējuši to izdarīt, tas ir tāpēc, ka diemžēl C. Fava ziņojums sākās ar aizspriedumainu pieņēmumu, ka Amerikas Savienotās Valstis ir vainīgas. Tādējādi mēs izšķiedām veselu gadu, meklējot nevis patiesību, bet šīs vainas pierādījumus, atmetot un pat slēpjot visus faktus, kas varētu nesaskanēt ar šo pieņēmumu.
Ļaujiet man sniegt vienu praktisku, un es teiktu, skandalozu piemēru. Viens no iemesliem, kādēļ mēs devāmies uz Poliju, bija žurnālistes intervēšana, kas bija to starpā, kuri pirms gada pirmie ziņoja par CIP cietumiem Polijā. Kad mēs tikāmies ar viņu, viņa bija diemžēl pārdomājusi, un, kad es saku "diemžēl”, es to domāju ironiskā nozīmē. Viņa mums teica, ka viņai vairs neesot pārliecības, ka viņa šodien nebūtu rakstījusi šo rakstu. Tomēr ziņojumā nav ne miņas no viņas pārdomāšanas, bet tas ir pilns ar to žurnālistu liecībām, kas ir vienisprātis ar referenta pieņēmumu. Mēs esam veltīgi zaudējuši veselu gadu, šķiežot nodokļu maksātāju naudu, neatklājot neko vairāk par to, ko mēs jau zinājām no preses un oficiāliem, un neoficiāliem ASV avotiem, un, ja prezidents Bušs pats nebūtu atklājis CIP cietumu pastāvēšanu, mēs par to nebūtu bijuši pārliecināti.
Komisār Frattini, jūs mums teicāt, ka jūs esat rakstījuši vēstules uz Poliju un Rumāniju, prasot paskaidrojumus, bet neesat saņēmuši atbildes. Neatbildēšana ir vienmēr liecinājusi par sliktām manierēm, bet es neesmu pārsteigts, jo apsūdzības ir nepamatotas.. Jūs pats savā vēstulē pieminat varbūtēju informāciju, nevis konkrētus faktus, un abas valstis ir jau paziņojušas visaugstākajā līmenī, ka tās ir šo faktu izmeklējušas un ka, pēc viņu domām, nekādi CIP cietumi neeksistē. Tā varbūt ir taisnība un varbūt arī nav, un ikviens var domāt, ko viņš vēlas par to, bet, kā jūs pats, Frattini kungs, teicāt, mēs nedrīkstam nevienu apsūdzēt, ja nav pierādījumu.
Faktiski C. Fava un D. Marty ziņojumi ir pilni ar tādām frāzēm kā "ir ļoti iespējams” un "nevar izslēgt iespēju”, uz ko tad viņi pamato pārliecības pilnus secinājumus. Lai neviens nenāk un nesaka man, lai attaisnotu pierādījumu trūkumu, ka mēs neesam tiesa un ka mūsu ziņojums ir politisks dokuments. Tas vairs nav politisks, ja mums liek apsvērt, vai apstākļi ir pietiekami ekstrēmi, lai piemērotu Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu.
Tā kā es jūtu, ka šim Parlamentam ir tieksme sagatavot jaunu CIP ziņojumu, man ir kāds priekšlikums. Beigsim sniegt tendenciozas pagātnes interpretācijas, beigsim izmeklēt šo lietu, par kuru mēs neko neesam atklājuši! Atstāsim to tiesām, kā komisārs teica, un žurnālistiem, kam ir visi nepieciešamie līdzekļi izmeklēšanai un kas to var paveikt labāk nekā mēs. Pievērsīsimies nākotnei, politiķiem un D. Fava ziņojuma ieteikumu daļai, kas ir vienīgā pieņemamā daļa.
Amerikas Savienotās Valstis ir, bez šaubām, pieļāvušas kļūdas, dažos gadījumos tās ir pārkāpušas cilvēktiesības, bet ir viegli nekļūdīties, nedarot neko, lai apkarotu terorismu. Terorisms ir jauna parādība, kas nefigurē mūsu tiesību aktos, un likumdošana tagad ir jāpielāgo. Centīsimies tagad ieviest tiesību aktus par to, kā novērst turpmākus cilvēktiesību pārkāpumus, lai izvairītos no pagātnes kļūdu atkārtošanas, un pielāgosim mūsu noteikumus un normatīvos aktus .jauniem globāliem draudiem.
Ir taisnīgi, ka Komisija cenšas veikt vispārēju dalībvalstu pieņemto pasākumu novērtējumu. Citas iniciatīvas, ko Frattini kungs izziņojis un uzsācis, arī ir pieņemamas. Tomēr daudz vēl ir jādara, lai terorisma problēmu risinātu globālā, iedarbīgā un saskaņotā veidā. Ar to es domāju internetu un pasākumus noziedzīgu nodarījumu novēršanai un sodīšanai, lai izvairītos no paradoksālās situācijas, kad valdības darbojas atsevišķas valsts līmenī, bet teroristi savukārt darbojas globālā līmenī caur internetu un caur šūniņām, kas izvietotas visā pasaulē.
Mūsu nākotne ir atkarīga no mūsu spējas uzveikt terorismu. Apvienosimies, lai uzvarētu šajā cīņā!.
Claudio Fava
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Manu ziņojumu pieņēma pirms septiņiem mēnešiem, un kopš tā laika vienīgās pazīmes par to, ka notiek kaut kas jauns, ir nākušas no Amerikas Savienotajām Valstīm. Vienu no šīm pazīmēm atgādināja Gawronski kungs. Prezidents Bušs 20. jūlijā paziņoja, ka viņa administrācija turpinās atbalstīt nelikumīgās CIP aktivitātes, kas izpaužas kā aizdomās turētu teroristu sagrābšana un turēšana apcietinājumā valstīs , kas tam piekrīt.
Vēl viena svarīga pazīme ir tas, ka ASV Kongress ir uzsācis šo ārkārtas pārsūtīšanas gadījumu neatkarīgu izmeklēšanu. Tas vēsta par to, ka mums ir darīšana nevis ar pagātni, bet ar aktuāliem notikumiem.
Notiek tiesas izmeklēšana četrās Eiropas valstīs - Spānijā, Portugālē, Vācijā un Itālijā. Ir izdoti trīsdesmit deviņi aizturēšanas rīkojumi pret tādu pašu skaitu ASV slepenā dienesta amatpersonām un aģentiem. Šī Parlamenta izmeklēšanā tika dokumentēti fakti, nevis atzinumi. Piemērām, tas ir fakts, ka dažas no mūsu valdībām un daži drošības dienesti sadarbojās ar CIP, veicot ārkārtas pārsūtīšanu. Es atgādināšu komisāram Frattini, ka mūsu informācijas avoti šajā gadījumā nebija anonīmi. Kā ziņojumā teikts, mūsu avoti bija AK un Vācijas valdību paziņojumi.
Mēs iesniedzām 48 ieteikumus, galvenokārt Padomei, un mēs vēlamies uzzināt, vai visu šo mēnešu laikā Padome ir izpildījusi kaut vienu no šiem ieteikumiem. Mēs iesniedzām divas īpašas prasības. Mēs uzaicinājām Eiropas iestādes, tai skaitā Padomi, lai tās pilda savus pienākumus saskaņā ar Līguma 6. un 7. pantu, un mēs gaidījām, ka Padome izdarīs spiedienu uz visām attiecīgajām valdībām, lai tās sniedz pilnīgu un izsmeļošu informāciju, iespējams, nepieciešamības gadījumā organizējot uzklausīšanu. Tas nenotika. Nav tiesa, ka Padomei nav pilnvaru, Lobo Antunes kungs, Padomei ir pilnvaras, ko tai piešķir Līguma 6. un 7. pants.
Mūsu prasību, protams, varēja izpildīt Vācijas prezidentvalsts un tagad Portugāles prezidentvalsts. Mēs augstu vērtējam Frattini kunga iniciatīvas, bet mēs neesam apmierināti ar šīm divām sešu mēnešu ilgajām prezidentūrām, kas patiesībā nodeva aizmirstībai mūsu izmeklēšanas komitejas veselu gadu ilgo darbu. Tā kā sabiedriskā doma mūsu valstīs aicina noskaidrot patiesību, Padomes klusēšana - un man jāsaka, arī daudzu valdību - nozīmē Eiropai garām palaistu izdevību.
Tomēr Parlaments nedomā padoties. Man ir žēl Gawronski kunga, Bet mēs vēl atgriezīsimies pie šī jautājuma. Pilsoņu brīvību komitejas pašu iniciatīvas ziņojums būs mūsu ieguldījums terorisma apkarošanā, vienmēr un visur ievērojot ikvienas personas cilvēktiesības, un pašā pirmajā vietā starp cilvēktiesībām, kā mums mācīja Cesare Beccaria pirms vairākiem gadsimtiem, ir nevainīguma prezumpcija.
Ignasi Guardans Cambó
ALDE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs! Parlaments par šo jautājumu pieņēma rezolūciju, Eiropas Padome pieņēma vēl vienu tekstu par šo pašu jautājumu, skaidru un nepārprotamu visās jomās, bet tie no mums, kam ir kaut kādas zināšanas par juridiskiem jautājumiem, zina, un tas mums nav nekāds pārsteigums - es to saku ar zināmu devu ironijas - , ka pastāv tiesiskums, jo īpaši krimināltiesības, kas nosaka, ka nevienam nav pienākuma sniegt pašapsūdzošus paziņojumus. Tieši tas mūs pārsteidz, ka Padome un visas valdības piemēro to sev.
Šajā gadījumā, rīkošanās vietā viņi ir nolēmuši klusēt, gluži kā cilvēks uz apsūdzēto sola, kas sevi neaizstāv, bet atsakās atzīt apsūdzību, vienkārši pasīvi klusējot.
Ir apkaunojoši vērot, kā Padome kā iestāde un visi tās locekļi kopīgi rīkojas, kopīgi izmantojot likumus, pie kuriem ķeras apsūdzētie tiesā. Iestāžu klusēšana attiecībā uz atbildību, aktīva, vai pasīva, izpaužoties vai nu rīcībā vai nevērībā, pārliecībā vai bailēs radīt problēmas pēc spiediena no sabiedrotās valsts puses: tas ir liels negods demokrātiskajām valstīm, kurās mēs šodien dzīvojam, un tas ietekmē visas iesaistītās valstis.
Ir arī grūti piemērot atbildības mehānismus Eiropas Savienībā, jo šie mehānismi nav paredzēti, lai vērstos pret visām dalībvalstīm, kas cenšas savstarpēji cita citu aizstāvēt.
Protams, kad izstrādāja Līgumu, kad sagatavoja 6. un 7. pantu, neviens nevarēja iedomāties, ka mēs nonāksim situācijā, kurā neapspriedīsim cilvēktiesību pārkāpumus vai kādas valdības pasivitāti attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvību, bet tādu Eiropas iestādi kā Padomi, kas ar visu dalībvalstu līdzdalību ir pasīva līdzzinātāja. Šī situācija nebija paredzēta, un tas to patiešām attaisno.
Mums nav neviena tiesiska mehānisma, lai veiktu pasākumus pret to, bet es vēlos pateikt Padomes pārstāvim, ka vēsture visu noskaidros, jo vēsture vienmēr atklās mūsdienu negodu, kad, aizbildinoties ar mūsu brīvības aizstāvību, visi principi, uz kuriem pamatojas Eiropas Savienība, tiek apdraudēti.
Konrad Szymański
UEN grupas vārdā. - (PL) C. Fava ziņojums pamatojās uz netiešiem pierādījumiem, un stingru secinājumu vietā tas vienkārši radīja aizdomu gaisotni pret dalībvalstīm.
D. Marty ziņojums bija sagatavots vēl bezatbildīgākā veidā. Visi tā atklājumi pamatojas uz anonīmiem ziņu avotiem, un tāpēc tos nav iespējams pārbaudīt. Šāda pieeja nevar sniegt pārliecību, ka D. Marty darbs nav to dienestu un organizāciju manipulāciju objekts, kas nevēlas iesaistīties transatlantiskajā sadarbībā, lai uzveiktu terorismu. Esmu ļoti pateicīgs Antunes kungam par norādījumu, ka starptautiskie tiesību akti neparedz pietiekamu regulējumu attiecībā uz problēmām, kas saistītas ar terorismu. Neviens no apspriestajiem ziņojumiem neko nav devis šajā ziņā. Oficiālā izmeklēšana un skaidrojumi, ko iesniedza Polija, atbilst mūsu principiem par civilo struktūru kontroli pār slepenajiem dienestiem. Turklāt mūsu principi šajā ziņā atbilst attiecīgajiem Eiropas standartiem. Tāpēc es neredzu nekādu jēgu šo debašu atkārtojumam.
Cem Özdemir
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! C. Fava ziņojumu pieņēma Parlaments 2007. gada februārī, un tas satur garu ieteikumu sarakstu, kas attiecas gan uz tiesiskajiem, gan politiskajiem aspektiem. Es būtu vēlējies redzēt Padomi atsaucamies uz šiem ieteikumiem un dodot skaidrojumus par to, kas ir noticis kopš tā laika. Ja Padomei nav pie rokas Fava kunga ziņojums, mēs tai labprāt piegādāsim vēl vienu kopiju. Tomēr mēs tad ļoti vēlēsimies dzirdēt, kas ir izdarīts attiecībā uz ieteikumiem, kas bija šajā ziņojumā, sevišķi par sadarbību ar dalībvalstīm, bet arī par Padomes pašas lomu, kam bija pievērsta uzmanība šajā ziņojumā.
Dick Marty kungs, Eiropas Padomes referents, šā gada jūlijā sniedza otru ziņojumu. Es vēlos aprobežoties ar diviem jautājumiem. Šajā ziņojuma viņš saka, ka dažas Eiropas valdības ne tikai kavējušas noskaidrot patiesību, bet turpina to darīt, piesaucot "valsts noslēpuma” jēdzienu. Tas nav nekas cits kā slepenības ļaunprātīga izmantošana, lai aizstāvētu tos, kas ir pārkāpuši likumus. Man ir žēl, ka viņš vērš šo kritiku pret manis paša valsti, Vācijas Federatīvo Republiku, un jo sevišķi pret Itāliju. No otras puses, viņš piemin arī pozitīvus piemērus, tādus kā Bosnija un Hercegovina, un Kanāda, kam ir Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas novērotājas statuss. Tomēr otrajā jautājumā viņš atklāti piemin Poliju un Rumāniju sakarā ar slepenām aizturēšanas nometnēm. Tas ir arī jautājums, par kuru es vēlos, lai mums sniedz skaidrojumu par to, kas notika.
Šajā gadījumā nepietiek ar to, ka tiek minēta dalībvalstu subsidiaritāte, jo mums šeit ir darīšana ar kopējām Eiropas vērtībām. Es vēršu jūsu uzmanību uz Līguma 6. un 7. pantu. Tie ir piemērojami visās dalībvalstīs, neatkarīgi no subsidiaritātes..
Sylvia-Yvonne Kaufmann
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es aprakstīšu, ko mēs piedzīvojām tā saucamajā karā pret teroru kā metodi cilvēktiesību pārkāpumu "novelšanai uz citu valsti”.
Cilvēkus aiztur Gvantanamo, kur viņiem atņem visbūtiskākās pamattiesības. Cilvēki tiek nodoti režīmiem, kuros notiek spīdzināšana, jo citas valstis acīmredzot nevēlas sasmērēt rokas. Ir darbojušies slepeni cietumi, kā prezidents Bušs pats atzinis, un Eiropas valdības vienkārši pievēra acis, lai neredzētu, ka CIP sistemātiski pārkāpj cilvēktiesības to suverenajās teritorijās.
Eiropas Padome un Parlaments nav klusējuši, redzot šos necilvēcīgos notikumus, bet ir vākuši faktus, izmeklējuši pārkāpumus un tos skaidri un nepārprotami kritizējuši. Dick Marty ir strādājis ar lielu atdevi, un es vēlos izteikt viņam pateicību. Mūsu kolēģa C. Fava ziņojumā, ko atbalstīja mana grupa, ir izteikts aicinājums steidzami izbeigt praksi, kas tagad atklājusies, bet kas notiek tā vietā?
Piemēram Khaled el-Masri lietā manis pašas valdība vēl tikai pirms dažām dienām zemu klanījās ASV priekšā.. Tā atsakās nodot ASV administrācijai Minhenes prokurora prasību izdot tos 13 CIP aģentus, kas apsūdzēti el-Masri kunga nolaupīšanā. Kāpēc? Tāpēc, ka tikai šīs prasības nodošana sadusmos Vašingtonu..
Man nav nekādu iebildumu pret savu valsti un ES, ja tās apvieno spēkus ar ASV, lai cīnītos pret terorisma draudiem, bet vai tas nozīmē, ka nolaupīšana un spīdzināšana nav vairs noziegumi? Protams, ka CIP aģentiem nevar atstāt brīvas rokas, lai tie darītu visu, kas tiem ienāk prātā. Vai tā patiešām ir transatlantiskā drošības zona, par ko tikko runāja Vācijas iekšlietu ministrs?
Mūsu pamatvērtības - un pirmām kārtām visaptverošu cilvēktiesību aizstāvību - nevar atstāt, lai katrs tās varētu piesavināties - tā saucamajā karā pret teroru. Eiropas Parlaments un Eiropas Padome ir pamatoti uzsvērušas šo faktu, un es sagaidu, lai Padome un Komisija arī bez ierobežojumiem atbalsta šo principu un vispirms vadās pēc tiem savā darbībā. Ļaujiet man teikt, ka tas, ko es dzirdēju šodien no Padomes, mani nepavisam neapmierina. Es patiešām sagaidu, lai Padome rīkojas saskaņā ar principiem, ko tā pati formulējusi, un izpilda Eiropas Parlamenta ieteikumus.
Johannes Blokland
Priekšsēdētāja kungs! Ir pagājuši gandrīz divi gadi, kopš Parlaments nolēma izveidot Pagaidu izmeklēšanas komiteju; un šo lēmumu izdevās pieņemt, lai gan tas sastapa stipru pretestību un pamatotus iebildumus. Tagad pēc diviem gadiem atkal tiek celti iebildumi. Šodien mēs debatējam par diviem ziņojumiem: D. Marty ziņojumu un C. Fava ziņojumu. Pēdējais ziņojums nepapildina D. Marty kunga ziņojumu ne ar ko tādu, ko mēs jau toreiz nebūtu zinājuši.
Eiropas Padomes ziņojums bija līdzsvarots un piesardzīgs, izvirzot apsūdzības dalībvalstīm. Diemžēl to pašu nevar teikt par ziņojumu Parlamentā. Tas, ka mēs šodien debatējam par abiem ziņojumiem, liecina par zināmu progresu. Par laimi, progress sadarbībā ir vērojams arī no Pamattiesību aģentūras puses.
Politisko grupu priekšsēdētāju konference ir pamatoti aicinājusi Parlamentu un Eiropas Padomi cieši sadarboties. Kad uz spēles ir liktas pamattiesības, sadarbība ir būtiska, jo pamattiesību aizsardzība ir ļoti svarīga. Ja mērķis ir izmeklēt Amerikas drošības dienestu darbību Eiropas teritorijā, Padomei arī ir jāpieliek tam pūles. Vai transatlantiskajās attiecībās ir iespējams panākt vienošanos, vai arī tām jāpaliek vienpusēji piemērotu pasākumu līmenī?
Vēršot visus pasākumus pret terorismu, tiesībām netiek veltīta pienācīga uzmanība. Pēc diviem izmeklēšanas pasākumiem ir vērts padomāt par nākotni un strādāt pie attiecību atjaunošanas ar Amerikas Savienotajām Valstīm kā līdzīgiem ar līdzīgu. Es ļoti vēlētos dzirdēt no Padomes, ko tā konkrēti plāno, lai atjaunotu attiecības. Vai mēs turpināsim izdarīt spiedienu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, lai noskaidrotu, vai ir bijušas slepenas aizturēšanas nometnes ES teritorijā, vai arī centīsimies darīt visu, lai tas turpmāk nenotiktu?
Visbeidzot, man ir jautājums priekšsēdētājam. 14. februāra debatēs es vaicāju, vai mēs varētu iegūt informāciju par Pagaidu komitejas izdevumiem sakarā ar izmeklēšanu. Šodien mums nav nekādas informācijas par to. Priekšsēdētāja kungs, vai jūs bez izmeklēšanas ziņojuma varētu pieprasīt arī finanšu pārskatu un vai Eiropas Padomei būtu iespējams sniegt informāciju par Marty kunga izmeklēšanas izdevumiem. Gawronski kungam ir taisnība, runa ir par nodokļu maksātāju naudas izdošanu..
Jan Marinus Wiersma
- (NL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izteikt dažas piezīmes savas grupas vārdā. Ir patiešām žēl secināt šodien, ka Padome nav īsti reaģējusi uz jautājumiem, ko Claudio Fava ierosināja savā janvāra ziņojumā daļēji Parlamenta vārdā. Ko Padome patiesībā izdarīja ar iegūtajām ziņām, gan ar mūsu, gan Padomes ziņām? Vai tad nav notikusi neviena īsta apspriešanās, lai nepieļautu, ka prakse, kas aprakstīta ziņojumos, atkārtojas?
Mēs Komisijas reakciju vērtējam atzinīgāk. Komisija ir uzsākusi pretterorisma pasākumu un to īstenošanas novērtēšanu. Es patiešām priecājos par komisāra paziņojumu tieši tagad par to, ko var darīt, lai turpmāk novērstu to lidmašīnu nosēšanos Eiropas lidlaukos, kas uz kaut kurieni nelegāli pārvadā cilvēkus. Mums ir jābūt kontroles sistēmai, kas paredzēta tā saucamajām valsts amatpersonu lidmašīnām.
Nākamais jautājums attiecas uz to, ka mēs, protams, priecājamies par vēl viena pretterorisma koordinatora iecelšanu, un vēlam viņam lielu veiksmi. Mūs nedaudz pārsteidz Gijs de Vries kunga pēkšņā aiziešana no amata, lai gan nekad neradās iespaids, ka viņš ļoti vēlētos šo amatu pildīt. Ceram, ka jaunais koordinators savā amatā būs stiprāks un nākotnē varēs atbildēt uz Parlamenta jautājumiem, ja tas būs nepieciešams.
Es tagad pievērsīšos Marty kunga ziņojumam par varbūtējiem slepeniem cietumiem Polijā un Rumānijā. Es piekrītu šeit izteiktajām piezīmēm par to, ka pēdējais ziņojums pamatojas uz anonīmu liecinieku izteikumiem. Marty kungam tomēr ir jāizskaidro Eiropas Padomes kritēriji, ja jau tiek citēti anonīmi avoti, un tāpēc mēs neesam īsti apmierināti ar Marty kunga pieeju. Vairāki cilvēki nokļuva uz apsūdzēto sola, bet nekādi jauni fakti nekļuva zināmi. Manuprāt, ir pienācis laiks Marty kungam paskaidrot, vai šo sarakstu var izsvītrot, jo īpaši tāpēc, ka divi no mūsu kolēģiem arī bija šajā sarakstā. Es jau to teicu pirms kāda laika, kad mēs par to runājām ar Marty kungu komitejā.
Man ir vēl viens pēdējais jautājums. Protams, ir svarīgi paskaidrot pilsoņiem, ka prakse, kas piekopta dažās dalībvalstīs, tāda kā cilvēku nolaupīšana, ko veica slepenie dienesti ārpus Eiropas Savienības, nedrīkst atkārtoties, nevar atļaut CIP darboties Eiropā bez dalībvalstu iestāžu uzraudzības. Šķiet, ka amerikāņi darbojas saskaņā ar citiem likumiem nekā mēs. Nesenie piemēri, kad amerikāņi attiecās izdot cilvēkus un nepiekrita deportācijas pieprasījumiem no Itālijas un Vācijas puses, rāda, ka mēs acīmredzot darbojamies saskaņā ar atšķirīgiem standartiem. Šie divi piemēri dod mums vielu pārdomām par sadarbības veidu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm cīņā pret terorismu. Vai amerikāņi vēlas ievērot to pašu spēku samēru, kad runa būs par drošību un cilvēktiesībām?
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs! Padomes priekšsēdētājs padodoties pacēla rokas un teica, ka ES nav pilnvaru rīkoties, ka "mums nav nekādu darīšanu ar spīdzināšanas lidojumiem un slepeniem cietumiem, šef”!. Tad viņš teica, ka Padome ir bijusi iesaistīta aktīvā cilvēktiesību veicināšanā ārpus ES. Man ir patiešām apnicis dzirdēt, ka prezidentvalstis nemitīgi runā kā papagaiļi par Eiropas vērtībām, bet apgalvo, ka nevar atbildēt par cilvēktiesību pārkāpumiem ES robežās.
Es runāšu par divām lietām, ko jūs varētu darīt. Kāpēc tikai 12 dalībvalstis ir parakstījušas ANO Konvenciju par piespiedu pazušanu, un starp tām, kas nav to parakstījušas, ir AK, Vācija, Spānija, Polija un Rumānija - dīvains saraksts - un, protams, ASV. Otrkārt, jūs varētu pierunāt, lai ES dalībvalstis piesakās uzņemt Gvantanamo ieslodzītos, kas ir attaisnoti un atbrīvojami. AK bija jāiesūdz tiesā, pirms tā piekrita, ka pieci AK pastāvīgie iedzīvotāji atgriežas AK. Ja ES prasa slēgt Gvantanamo, ko mēs vairāk vai mazāk darījām, tad lai dalībvalstis rīkojas saskaņā ar saviem vārdiem.
Es piekrītu komisāram Frattini, ka ar parlamentāro izmeklēšanu nepietiek. Mums nebija policijas un tiesas izmeklēšanas pilnvaru un izmeklēšanas tehnikas, bet man jāsaka, ka upuru un citu cilvēku liecības, ko mēs ieguvām un publicējām, bija svarīgas, konsekventas un pārliecinošas. Otrkārt, ir mazliet dīvaini vainot Parlamenta ziņojumu, ja dalībvalstis atteicās ierosināt policijas vai tiesas izmeklēšanu.
AK Izlūkošanas un drošības komiteja, ko ieceļ premjerministrs un kam tā sniedz ziņojumus - nevis Parlamentam - , pārmeta britu drošības dienestiem, ka tie nesaprot, ka informāciju, ko tie nodeva CIP, ļaunprātīgi izmantos nolaupīšanai, piespiedu pazušanai un spīdzināšanai. Ja mums ir tādi naivi britu izlūkošanas dienesti, tas neliek man justies droši.
Ir, protams, jauki dzirdēt, ka komisārs Frattini aizver staļļa durvis pēc tam, kad zirgs jau aizbēdzis, runājot par Eiropas gaisa telpas ļaunprātīgu izmantošanu, ļaujot privātām lidmašīnām izvairīties no kontroles vai nu valsts amatpersonu lidmašīnu gadījumā, vai neiesniedzot lidojumu plānus, bet tas nevar aizvietot atbildību par pagātnes atļaujām vai iecietību pret spīdzinātāju pārlidojumiem, vai slepenus cietumus Eiropas teritorijā.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) C. Fava ziņojumam un Marty kunga ziņojumam Eiropas Padomei ir viena un tā pati īpašība: tajos nav nekādu pierādījumu. Tie sastāv no referentu izplūdušām, nebūtiskām pārdomām par terorismā aizdomās turēto pārsūtīšanu un varbūtējiem slepeniem CIP centriem Eiropā.
C. Fava ziņojums ir bijis apspriests vairākos gadījumos, un būtu žēl tērēt laiku turpināt par to debates. Es tomēr vēlos no visas sirds apsveikt Marty kungu. No paša sākuma viņš darījās visu, lai viņa vārds taptu zināms, un viņam tas ir izdevies. Abi viņa ziņojumi ir nožēlojamas kvalitātes un padara viņu smieklīgu kā juristu. Marty kungs acīmredzot nolēma, ka ir vērts maksāt tādu cenu, lai viņa vārds politiskajās aprindās kļūtu slavens. Starp citu, viņš nelaida pie vārda tos, kas brīvprātīgi pieteicās runāt, tai skaitā Eiropas Parlamenta deputātus, kurus viņš bija nozākājis savā ziņojumā.
Marty kungs neatbildēja uz Polijas iestāžu atkārtotiem uzaicinājumiem. Viņš nevarēja izskaidrot savu izturēšanos, kad viņš uzstājās Parlamenta Ārlietu komitejā. Marty kungam ir nopietnas grūtības atšķirt faktus no pieņēmumiem. Manuprāt, to darot, viņš apdraudētu taktisko pieeju un stratēģisko mērķi, ko viņš bija iecerējis jau pašā sākumā, proti, politisku pašslavināšanu. Par nelaimi, viņš izmantoja Eiropas Padomes labo vārdu, lai apmierinātu savu godkāri.
Hélène Flautre
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Amnesty International nosaka mūsu debašu gaisotni ar paziņojumu, kas iznāca šodien. Tajā būtībā ir teikts, ka Vācija atsakās pieprasīt konkrētu ASV pilsoņu, CIP locekļu, izdošanu, kurus tur aizdomās par to, ka viņi ir organizējuši Khaled-el-Masri kunga nolaupīšanu un aizturēšanu, un vēlāk arī spīdzināšanu.
Politisku lēmumu ierobežotajai tiesiskajai sistēmai nav nepieciešamo līdzekļu, lai nodrošinātu taisnīgumu lietās, kas saistītas ar varbūtējiem cilvēktiesību pārkāpumiem cīņas pret terorismu vārdā. Šī ir tieši tā situācija, kas ir šo debašu pamatā
Amatā esošais Padomes priekšsēdētāja kungs! Jūs mums to visu stāstāt, un jūs sniedzat šādus hipotētiskus paziņojumus kā "cīņa pret terorismu jāveic, ievērojot cilvēku pamattiesības”. Mēs jums piekrītam. Tomēr šodienas debates rāda, ka īstie fakti nav apstiprinājušies. Eiropas Savienības dalībvalstis ir piedalījušās slepenas aizturēšanas un izsūtīšanas programmā, ko Eiropas Savienības teritorijā īstenojusi CIP un, to darot, ir pārkāpušas likumu. Tas tagad ir pierādīts..
Jautājums, ko mēs tagad uzdodam ir šāds: kādas iniciatīvas jūs tagad īstenosiet? Kādu mācību jūs gūsiet no šīs situācijas? Kad jūs nosodīsiet šo nelegālo darbību skaidrā valodā un Padomes vārdā? Kad jūs sāksiet izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai tās sniedz pilnīgas un precīzas ziņas par to, kas noticis, saviem parlamentiem un Eiropas Parlamenta deputātiem? Kad jūs piespiedīsiet dalībvalstis atteikties no diplomātisku apgalvojumu sniegšanas?
Es atzinīgi vērtēju komisāra Frattini paziņojumu, ka tiks sniegts ziņojums par pretterorisma pasākumu efektivitāti un par cilvēktiesību ievērošanu. Manuprāt, Parlaments būs ļoti ieinteresēts saņemt šo ziņojumu, un es ar nepacietību gaidu, kad man būs iespēja to apspriest ar jums. Es vēlētos jūs ielūgt uz šādām debatēm šeit un tagad.
Giusto Catania
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Manuprāt, Parlaments ir paveicis lielisku darbu, apstiprinot Fava kunga ziņojumu. Manuprāt, arī Eiropas Padomes Ģenerālā asambleja ir devusi lielu ieguldījumu, lai noskaidrotu patiesību, kas tagad ir pierādīta: ir bijuši tūkstošiem lidojumu, ir bijuši dučiem nolaupīšanu, un ir bijusi Eiropas valdību un izlūkošanas dienestu tieša iesaistīšanās.
Mums ir liecinieku liecības, un mums ir arī Eiropas Parlamenta īpašās komitejas protokoli, kas liecina par to, ka Eiropas valdības sēdās pie viena galda ar ASV administrāciju, lai apspriestu ārkārtas pārsūtīšanu. Tas ir pierādīts fakts, un to zina sabiedrība, ko vajadzētu respektēt pat tiem kolēģiem, kas balsoja pret šo ziņojumu.
Visā šajā lietā ir tikai viens "melnais caurums”, Padomes klusēšana. Tā ir mulsinoša situācija, ņemot vērā to, ka visi citi ir izteikušies. Tomēr pastāv viena anomālija: kamēr Padome klusē, valdības rīkojas. Nav taisnība, ka valdības izliekas neko neredzam, tās dara visu, lai kavētu patiesības noskaidrošanu. Piemēram, Itālijas valdība pašreiz izvairās pieprasīt to CIP aģentu izdošanu, kas ir iesaistīti tieslietu pasākumos, un ir pat pieprasījusi oficiālu slepenības režīmu, lai novilcinātu tiesu pasākumus Abu Omar lietā.. Tādējādi valdības patiešām rīkojas, kamēr Padome turpina klusēt. Manuprāt, tas nav pareizi. Lieliskais darbs, ko paveicis Parlaments, ir pelnījis cieņu, un, protams, vispirms cieņu no Padomes puses.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs komitejā esam izdarījuši savu darbu. Tas, ka CIP ir nolaupījusi un aizvedusi cilvēkus Eiropā, ir pierādīts fakts. Valsts prokurori Milānā un Minhenē ir to konstatējuši un nenoliedzami pierādījuši.
Kas tā ir par politiku, ja atbildīgi cilvēki Berlīnē un Romā tagad atsakās izsniegt apcietināšanas orderi - tas ir pareizais termins - ASV valdībai? Nolaupītāji - un tieši tā var nosaukt CIP aģentus, kas Skopjē nolaupīja Khaled al-Masri - ir jāizdod. Valstī, kurā valda tiesiskums, - kā tas noteikti ir pie mums - neviens nevar palikt ārpus likuma. Tā tam jābūt, pat ja dažas augstas drošības dienestu amatpersonas Berlīnē apgalvo, ka attiecības ar ASV valdību bojā Minhenes prokuroru darbība, lai gan viņi dara tikai savu darbu saskaņā ar noteikumiem. Tas dod skaidru liecību par šo cilvēku mentalitāti: un viņu attieksmi pret tiesiskumu.
Jā, starptautiskais terorisms ir jāapkaro ar visiem līdzekļiem, bet, lūdzu, ar līdzekļiem, kas ir saskaņā ar tiesiskumu, nevis ar mežonīgo rietumu metodēm saskaņā ar izcelsmes valsts principu, kā to darīja CIP. Ir jau labi, ka federālā kanclere Angela Merkel mudina ķīniešus ievērot cilvēktiesības un uzņem Dalai Lama, bet ar to nepietiek. Mums Eiropā ir jāizdara arī savs mājas darbs. . Mums nevar būt stiprs à la carte tiesiskums, tiesiskums, kam atļauj būt stipram tikai tad, ja tas iekļaujas sistēmā.
Kad es dzirdu jautājumus par to, cik lielas ir komitejas izmaksas, cik lielas ir demokrātijas izmaksas, ļaujiet man teikt šiem ļaudīm: "Dārgie cilvēki, diktatūra ir daudz lētāka, bet pasakiet man, kāda ir tās cena! Tā ir cena, ko mēs nevēlamies maksāt”.
Sophia in 't Veld
- (NL) Priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu iepriekšējiem runātājiem. Dalībvalstis rīkojās kopīgi gan Padomē, gan NATO, un tāpēc mums un Padomei ir kopīgi jāatbild par savu rīcību, nevar slēpties, aizbildinoties ar pilnvarām un subsidiaritāti, mēs nevaram padarīt divas konkrētas dalībvalstis par grēkāžiem. Cilvēki turpina apgalvot, ka nav pārliecinošu juridisku pierādījumu. Tie nemaz nav vajadzīgi, vispirms tāpēc, ka mums ir liecinieks, pats Buša kungs, kas teica: "Jā, ir bijusi pārsūtīšana, jā, pastāv nelikumīgas nometnes. Un es iešu vēl tālāk un teikšu, ka, mūsuprāt, tā ir lieliska ideja” Turklāt bez visiem citiem faktiem, kas ir mums uz galda, šie fakti ir pierādīti tiesvedībā Vācijā un Itālijā.
Bez tam, Parlaments nav tiesa - Frattini kungam ir taisnība - , tomēr dalībvalstīm ir ne tikai tiesisks, bet arī politisks un morāls pienākums atbildēt par savu rīcību ne tikai tiesā, bet arī savu pilsoņu priekšā. Vai Padome un ministri var skatīties saviem pilsoņiem acīs un teikt, ka cilvēktiesību pārkāpumi Eiropā paliks nesodīti? Jo viss notiekošais nozīmē tieši to. Apsūdzības ir ļoti nopietnas, un, ja saskaņā ar Padomes teikto tās nav patiesas, tad Padomei tās jāatspēko. Ja tomēr apsūdzībās ir pat graudiņš patiesības, tad fakti ir pietiekami nopietni, lai garantētu izmeklēšanu.
Visbeidzot, es piekrītu arī tiem, kas saka "jā” izdošanai starp Amerikas Savienotajām valstīm un Eiropas Savienību, tomēr ne tikai to personu izdošanai, ko Amerikas Savienotas Valstis tur aizdomās, bet arī tajos gadījumos, kad Eiropas Savienības dalībvalstis pieprasa CIP aģentu izdošanu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējā runātāja pieminēja prezidentu Bušu. Es vēlos norādīt, ka viņš neminēja Eiropu, un mums tāpēc nav viņš jāpiesauc. Es nerunāšu par C. Fava ziņojumus, jo daudz kas par to ir pateikts. Tā vietā pievērsīsim uzmanību D. Marty ziņojumam.
Mēs šodien tikpat labi varētu apspriest abstrakto glezniecību. Es to saku tāpēc, ka abstraktā glezniecība pastāv, lai gan tā ir dažkārt nesaprotama. Nav nekādas iespējas pārbaudīt, vai apgalvojumiem par CIP operācijām un aizturēto klātbūtni Polijā ir kāds pamats, tieši tāpat kā netiešie pierādījumi par jetija atrašanos Himalaju kalnos un Loknesa briesmoni Skotijā nav pamats ticēt šo divu radījumu eksistencei.
Parlamenta ziņojumā ir minēti CIP cietumi, kas varētu būt izvietoti amerikāņu militārajās bāzēs Eiropā. Veselas NLO ekskadras varētu būt šovakar nolaidušās Parlamenta pagalmā. Tās būtu varējušas nolaisties, bet tās nenolaidās. Protams, ja mēs izveidotu izmeklēšanas komiteju, tā varētu nolemt pretējo.
Raül Romeva i Rueda
- (ES) Priekšsēdētāja kungs! Uzklausot Padomi un dažus no mūsu kolēģiem, man rodas iespaids, ka mēs vēl esam 2006. gada janvārī, it kā nekas nebūtu noticis kopš tā laika, un tomēr kopš tā laika mums ir izmeklēšanas komiteja, vairāki ziņojumi un, kas ir vissvarīgākais, mums ir ASV prezidenta atzīšanās, ka tāda prakse patiešām ir bijusi.
Kas vēl vairāk valdībām un Padomei ir vajadzīgs, lai sniegtu ticamu atbildi Eiropas pilsoņiem un iegūtu mazliet prestiža un ticamības šajā jautājumā? Ir acīmredzams, ka pastāv dziļš bezdibenis starp praksi un sludināšanu.
No mums pieprasa pienācīgu stingrību, un es tam piekrītu, bet jāsaka, ka stingrība sākas ar faktiem un pierādījumiem, faktiem, kas pierādīti atkal un atkal, un šajā sakarā mēs vēlamies zināt ne tikai to, kas ir atbildīgs, bet cik tālu šī atbildība sniedzas.
Tāpēc es vēlos jautāt Lobo Antunes kungam ļoti tieši, ko jūs gaidāt, ka nepieprasāt Eiropas valdībai un ASV valdībai, lai izbeidz šādu praksi, ko mēs esam tik daudz reižu nosodījuši? Ko jūs gaidāt, ka neatgūstat prestižu un ticamību, kuru Padome un Eiropas Savienība zaudē ar katru dienu?
Jens Holm
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Kā mēs zinām, mūsu ziņojumā ir dokumentēti 1 245 CIP nelegālie lidojumi, 21 nelikumīga aizvešana un neskaitāmi spīdzināšanas un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi. Mēs pieprasījām, lai tādas gūstekņu nometnes kā Gvantanamo tiek slēgtas un lai ES garantē, ka šie pārkāpumi nekad neatkārtojas. Bet ko mēs panācām? Diemžēl ļoti maz. ASV turpina izdarīt šos pārkāpumus tā sauktajā karā pret terorismu. Bija ļoti nomācoši dzirdēt Padomes atbildi uz mūsu svarīgajām prasībām.
Es vēlos dzirdēt Eiropas Padomi sakām, ka mēs izdarīsim spiedienu uz ASV, ka viņiem jāpārtrauc nolaupīt cilvēkus un ka visas gūstekņu nometnes ir jāslēdz. Es vēlos, lai ES - ne tikai mēs Eiropas Parlamentā - saka, ka mēs aizstāvam cilvēktiesības. Es gribu, lai ES saka, ka pret terorismu nevar cīnīties ar nelikumīgiem līdzekļiem. Ir skaidrs, ka par cilvēktiesībām ir jācīnās atkal un atkal katru dienu. Turpināsim rīkoties kā sargsuņi un nodrošināt, ka neviena nevainīga persona nekrīt par upuri tā sauktajam karam pret terorismu.
Ana Maria Gomes
(PT) Pirms tās dienas 2006. gada septembrī, kad prezidents Bušs apliecināja, ka pastāv slepeni cietumi trešās valstīs, Portugāles valdība pieņēma kā ticamas Vašingtonas garantijas, ka tās Eiropas sabiedroto suverenitāte vai likumība nav bijusi pārkāpta.
Tomēr pēc šī datuma, kad tika pierādīts, ka visā Eiropā ir notikuši vairāki pārsūtīšanas gadījumi, svarīgi bija izmeklēt, vai Portugāle vai tās aģenti ir bijuši iesaistīti, un jo īpaši novērst to turpmāko iesaistīšanos. Tomēr man par lielām bēdām un kaunu, 2007. gada 10. janvārī Sociālistiskā partija, mana partija, partija, kas ir valdībā, balsoja pret parlamentārās izmeklēšanas komitejas izveidi Tomēr tagad ir pierādīts, ka ir notikušas vairāk nekā 100 to lidmašīnu nosēšanās, kas bija iesaistītas pārsūtīšanas programmā. Visaizdomīgāko lidojumu pasažieru un apkalpju sarakstus, ko SEF (Portugāles Ārzemju pilsoņu un robežapsardzes dienests) izdevās identificēt, Portugāles valdība nesniedza valsts parlamentam, nedz šim Parlamentam, neraugoties uz atkārtotiem pieprasījumiem.
Portugāles valdība neatļāva arī Eiropas Parlamenta misijai, kas devās uz Lisabonu 2006. gada decembrī, uzklausīt slepenā dienesta direktoru un viņa priekšgājējus no 2002. gada Portugāles valdība neiesniedza ne valsts parlamentam, ne Eiropas Parlamentam vairākkārt pieprasītos sarakstus, kuros norādīti tie civilie un militārie lidojumi uz Gvantanamo un atpakaļ, kas šķērsoja Portugāles gaisa telpu. Līdz 2006. gada decembrim valdība noliedza šādu lidojumu varbūtību. Tomēr tie bija reģistrēti, un sastādītajā sarakstā bija uzskaitīti 94 ASV civilo un militāro lidmašīnu pārlidojumi un 17 nosēšanās starp 2002. gada janvāri un 2006. gada jūniju.
Ir pierādījumi, ka vairākos no šiem lidojumiem pārvadāti ieslodzītie no Incirlikas bāzes Turcijā uz Gvantanamo, tai skaitā arī "Bosnijas sešinieks” Kad saraksts sasniedza Eiropas Parlamentu, Portugāles valdība nenoliedza tā autentiskumu, bet apgalvoja, ka Gvantanamo aizturēšanas centrs nav tas pats, kas Gvantanamo militārā bāze, un ka lidojumi uz militāro bāzi ir, domājams, "normāli” un atrodas Apvienoto Nāciju Organizācijas vai NATO aizbildnībā. NATO ģenerālsekretārs to vēlāk rakstiski noliedza.
2006. gada janvārī es ieguvu liecības, ka Lahē bāzē Azoru salās ir redzēti važās iekalti ieslodzītie, kad viņus pārveda uz ASV lidmašīnu. Šīs liecības apstiprināja žurnālisti, un tika publicēti ziņojumi ar ēku fotogrāfijām.
Priekšsēdētāja kungs! Pašlaik Portugālē notiek tiesas izmeklēšana. Diemžēl to neierosināja Portugāles valdība, bet tā bija mana iniciatīva. Tomēr patiesībai jānāk gaismā, ņemot vērā satraucošos faktus, ko atklāja šis Parlaments un kas norisinājās Durão Barroso valdības laikā līdz šīs valdība laikam.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Savā runā es arī vēlos pievērsties D. Marty ziņojumam, kas tik bieži pieminēts Parlamentā. Tas notiek tāpēc, ka šajā ziņojumā ir augstākā mērā sajaukta objektīva patiesība ar subjektīviem vērtējumiem.
Es pārstāvu partiju, kas ir opozīcijā pašreizējai valdībai un bija opozīcijā arī iepriekšējai valdībai. Manas partijas atbalstītāji nebalsoja ne par pašreizējo prezidentu, ne par viņa priekšteci. Mūsu partija stingri aizstāv cilvēktiesības un pamatbrīvības. Mēs uzskatītu, ka tas būtu ārkārtīgi noderīgi, ja mūsu rīcībā būtu šādi ieroči, tā kā mēs cenšamies uzvarēt savus oponentus Polijā. Diemžēl mūsu rīcībā nav šādu ieroču, jo tie gluži vienkārši neeksistē. Polijas parlamenta aizgādībā pastāvīgā komiteja veica izmeklēšanu, kurā bija pārstāvēta arī opozīcija. Tā neko neatklāja, arī ombuda izmeklēšana neko neatklāja.. Tāpēc mēs nedrīkstam jaukt subjektīvus vērtējumus ar faktiem. Šādu faktu nav.
Giulietto Chiesa
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Daudzi mēneši ir pagājuši, kopš Parlaments ar daudziem dokumentāliem pierādījumiem apsūdzēja vairākas Eiropas valdības par nopietnu nelikumīgu darbību, ko tās veikušas vai pieļāvušas, sadarbojoties ar ASV slepenajiem dienestiem. Tajā laikā mēs norādījām, ka tās pašas Eiropas valdības darīja maz vai nedarīja neko, lai sadarbotos ar Parlamenta komiteju patiesības vai atbildīgo meklējumos.
Komisijas un Padomes paziņojumu gaismā mēs varam teikt, ka no tā laika līdz šai dienai lietas ir tik tikko pavirzījušās uz priekšu. Bez ieteikumu vēstulēm, kuras minēja komisārs Frattini, maz vai nekas nav darīts, lai piespiestu dalībvalstis sniegt pienācīgu informāciju par to slepeno dienestu darbību. Pavisam nekas nav darīts, lai no jauna noteiktu dažu valstu slepeno dienestu lomu un neatkarības pakāpi, ņemot vērā acīmredzamo attiecīgo ASV dienestu kundzību un pavēlniecību pār tiem.
Piemēram, ņemot vērā to, ko mēs tagad zinām par Itāliju, Poliju, Apvienoto Karalisti un Vāciju, jāsaka, ka daži no svarīgākajiem Eiropas drošības stratēģiskajiem centriem ir pakļauti Amerikas Savienotajām Valstīm.. Protams, pat tad, ja mūsu galvenais sabiedrotais ievērotu Eiropas likumus un principus, vai gan mēs piekristu zaudēt Eiropas suverenitāti!
Atklājums, ka mūsu galvenais sabiedrotais izturas pret mums kā imperators, ignorējot vai noniecinot mūsu likumus un mūsu teritoriju, kļūst grūti paciešams. Tāpēc es vēlos izteikt savu neapmierinātību ar Padomes un Komisijas paziņojumiem. Es uzskatu, ka Parlamentam jāturpina savs teicamais darbs.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs! Acu pievēršana, redzot spīdzināšanu un cilvēktiesību pārkāpumus, kurus izdara kāda valsts, nepalīdzēs uzvarēt terorismu. Tā tikai padziļinās aizvainojuma sajūtu un papildinās teroristu rindas. Tā ir rūgtā mācība, ko esam guvuši 30 Ziemeļīrijas konflikta gados. Acu pievēršana, redzot cilvēktiesību pārkāpumus un spīdzināšanu, nav demokrātiskas valsts pareizā izvēle Gluži otrādi, darbojoties, lai izbeigtu teroru, ir ārkārtīgi svarīgi, lai mēs parādītu savu stiprumu, paliekot uzticīgi tiesiskumam.
Dalībvalstu nereaģēšana uz šī Parlamenta ieteikumiem ir gluži atbaidoša. Man jāsaka, ka ir tikpat bēdīgi redzēt, ka daži Parlamenta labējie turpina kā strausi noliegt acīmredzamo. ASV ir atzinušas, ka ir bijusi aizdomās turēto nelikumīga aizturēšana, pārvešana un spīdzināšana, un, iespējams, tā vēl arvien tiek gatavota. Mēs to nezinām.
Dažas ES dalībvalstis izturas iecietīgi pret cilvēktiesību pārkāpumiem. Diemžēl man jāsaka, ka Īrija sekmēja 147 CIP lidmašīnu nosēšanos Īrijā, no kurām dažas, kā mēs zinām, bija iesaistītas ieslodzīto pārsūtīšanā. Īrijā nav notikusi nekāda drošības dienestu parlamentārā izmeklēšana, un nav bijusi arī nekāda CIP lidmašīnu pārbaude. Īrijas Cilvēktiesību komisija ir paziņojusi, ka tā pārskata savus kontaktus ar Īrijas valdību šajā jautājumā un šā gada beigās iesniegs priekšlikumus, kā to risināt.
Visbeidzot, ļaujiet man atbildēt Blokland kungam, kas vēlējās uzzināt Parlamenta izmeklēšanas izmaksas. Tas ir pamatots lūgums, bet es varētu viņam jautāt, cik viņš maksātu par cilvēktiesībām. Cik viņš maksātu par spīdzināšanas novēršanu? Es uzskatu, ka mēs nevaram noteikt šo lietu cenu. Mums ir jāizdod tik daudz naudas, cik vajadzīgs, lai atklātu, kas notiek, un rīkotos, lai to apstādinātu.
Manuel Lobo Antunes
amatā esošais Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es runāšu pēc iespējas īsāk, bet šajās debatēs runāja daudzi, un tajās ir skarti daudzi jautājumi. Priekšsēdētāja kungs, kā jūs, protams, sapratīsiet, man jāpievērš dažiem no šiem jautājumiem visa mana uzmanība un jāsniedz atbilde. Protams, šo debašu laikā Parlamenta deputāti ir izteikuši daudzus viedokļus, un ne visi no tiem ir vienādi. Tie visi ir pelnījuši manu cieņu, lai gan es piekrītu ne visiem no tiem. Jo īpaši es nevaru piekrist runai, ko teica deputāte no manas valsts, kas savā runā pieminēja vienīgi situāciju Portugālē. Es, protams, nevaru tai pievienoties nevienā punktā. Tomēr, neraugoties uz šīm viedokļu atšķirībām, esmu pārliecināts, ka mēs visi esam vienisprātis attiecībā uz galveno jautājumu, proti, ka mēs visi brīvības vārdā esam iesaistīti karā pret terorismu un ka mēs varam uzvarēt šajā karā, tikai paliekot brīvi.
Kā jau teicu savas runas sākumā, cīņā pret starptautisko terorismu var uzvarēt tikai kopējiem spēkiem un cienot Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu kopīgās vērtības un pamatprincipus.
Tiesa, Padomi mudināja rīkoties, bet, kā jau teicu un kā iepriekšējās prezidentūras arī ir teikušas, Padomei pašai nav nekādu pilnvaru šajā jomā. Jūs varat gausties par to, bet tā ir patiesība. Šodien šeit tika piesaukts Līguma 6. un 7. pants. Kā jūs zināt, šie panti nosaka principus un vispāratzītas vērtības, bet tie nepiešķir pilnvaras. Iestādes saskaņā ar tā saukto kompetenču piešķiršanas principu var piemērot tikai tās pilnvaras, kas ir efektīvi, skaidri un nepārprotami tām līgumos piešķirtas.. Tieši tā darbojas Eiropas Savienības iestādes. Tomēr Komisija šodien ir iesniegusi vairākus priekšlikumus un iniciatīvas, no kurām dažas ir jau īstenotas, bet pārējās tiks īstenotas un, protams, prasīs visu Padomes uzmanību un pūles. Padome, protams, labprāt gaidīs Komisijas priekšlikumus.
Turklāt es vēlos arī teikt, ka dalībvalstis ir pieņēmušas neskaitāmas iniciatīvas, galvenokārt ar parlamentu starpniecību, veicot izmeklēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem. Šajā ziņā, atsaucoties uz to, kas notiek Portugālē, es esmu šodien šeit, lai pārstāvētu Portugāles valdību, valdību, ko izveidojusi Sociālistiskā partija, partija, kas Portugālē bija slavena kā cīnītāja par demokrātiju un valsts brīvību. Protams, ne valdība, ne Sociālistiskā partija nepiekrita, nepiekrīt un nepiekritīs cilvēktiesību pārkāpumiem. Kā jums jau teicu, pūles un iniciatīvas patiesības atklāšanai šajā jautājumā tiek atzinīgi vērtētas. Tāpēc ir svarīgi būt stingriem, un stingras analīzes dēļ nedrīkst pieļaut nekādas neskaidrības, uzskatot pieņēmumus par faktiem.
Runājot par transatlantiskajām attiecībām, kas tika pieminētas, Padome atkārto, ka cīņā pret terorismu vispārējie iekšējie drošības pasākumi, kas neaprobežojas ar vienu Eiropas Savienības dalībvalsti, var tikt īstenoti, tikai cieši sadarbojoties ar ASV. Protams, šī sadarbība jāattīsta, kā norādīts paziņojumā pēdējā transatlantiskajā sammitā, kas notika Vācijas prezidentūras laikā.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es nedomāju, ka kāds šajā Parlamentā šaubās par to, ka šī rīcība ir nelikumīga. Pievienotā vērtība, ko es saskatu Fava kunga ziņojumā, ir tā, ka tas iesaista ikvienu, visas trīs iestādes, lai garantētu, ka šādi notikumi vairs nekad neatkārtosies. Šis neatlaidīgais lūgums man kļūst skaidrs no Fava ziņojuma secinājumiem, un tas ir politisks jautājums, kas, manuprāt, ir jāuzsver.
Tādējādi es uzskatu, ka jārunā par diviem aspektiem. Viens no tiem ir stratēģija, citiem vārdiem, doma par nākotni un apņemšanās gādāt, lai tādi notikumi nekad neatkārtotos Eiropas teritorijā, un uzticēšanās mūsu tiesnešiem, izmeklējot pagātnes notikumus. Kā citi jau teikuši, neviens netic, ka mēs spējam aizvietot tiesnešus, kam saskaņā ar tiesiskumu ir jāizmeklē šie notikumi, ņemot vērā iesniegtos pierādījumus un nevainīguma prezumpciju, ko Fava kungs mums atgādināja. Pagātne un nākotne ir divas lietas, kas prasa uzmanību.
Dāmas un kungi! Eiropai un Amerikas Savienotajām Valstīm nenoliedzami ir kopīgas tradīcijas un konstitucionālais pamats, ko veido garantētas pamattiesības. Es tāpēc uzskatu, ka spīdzināšana, nelikumīga aizturēšana un personu nolaupīšana - pat ja tās tur aizdomās par terorismu-pašas par sevi ir pretrunā ar mūsu kopīgo transatlantisko demokrātijas un tiesību pamatu. Tādējādi mans politiskais secinājums ir, ka mums ir jāatrod veidi, kā stiprināt transatlantiskos sakarus, lai garantētu vairāk drošības un vairāk tiesību.
Būtu nepareizi rādīt ar pirkstu uz Savienotajām valstīm, bet gan, gluži otrādi, mums jāmeklē veids, kā kopīgiem spēkiem apkarot terorismu, pamatojoties uz tiesiskumu un pamattiesībām. Šī ir mācība, ko es personīgi esmu guvis no daudziem ieteikumiem.
Tad vēl ir jautājums par to, kā stiprināt mūsu suverenitāti. Tas ir nopietns jautājums. Kā Eiropa var stiprināt savas teritorijas suverenitāti, lai būtu stiprāka un ne vairs vāja sabiedrotā Eiroatlantiskajā sadarbībā? Viens no pirmajiem piemēriem ir mana atsauce uz vienoto Eiropas gaisa telpu. Tikko mums no 2009. gada janvāra būs kopēji noteikumi, piemērojami visām 27 dalībvalstīm, par pārlidojuma tiesībām, lidaparātu definīcija un kontroles pilnvaras pār šīm vienotajām Eiropas debesīm, Eiropa būs stiprinājusi savu suverenitāti. Turklāt šajā posmā Komisijai neapšaubāmi būs koordinācijas un uzraudzības pilnvaras, jo tad būs piemērojami nevis atsevišķu dalībvalstu, bet Eiropas līmeņa noteikumi.
Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, šīs debates dod mums vēl vienu iemeslu Pamattiesību hartas iekļaušanai nākamajā Konstitucionālajā līgumā vai Iestāžu līgumā, vienalga, kāds būs tā nosaukums. Tas ir vēl viens iemesls, jo šī iekļaušana, šī iestāžu atsauce uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu dos ES iestādēm pilnvaras - tai skaitā uzraudzības pilnvaras un pilnvaras ierosināt lietu tiesā - nozarēs, kas mums visiem mūsu ikdienas dzīvē ir būtiskas.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Claudio Fava
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos zināt, vai ir iespējams pievienot Līguma 6. un 7. pantu mūsu debašu protokolam. Mēs tikko dzirdējām no Padomes, ka 6. un 7. pants aprobežojas ar principu izklāstu. Kā jūs zināt, 6. pants formulē principus, bet 7. pants formulē pasākumus, kas garantē šos principus. Es uzskatu, ka ir vērts atgādināt Padomei un maniem kolēģiem šo faktu.
Priekšsēdētājs
Mēs pārbaudīsim, vai tas ir saskaņā ar procedūrām.
