Správa o pokroku Islandu za rok 2010
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o správe o pokroku Islandu za rok 2010.
Enikő Győri
úradujúca predsedníčka Rady. - (HU) Veľmi si cením aktívne zapojenie Európskeho parlamentu do procesu rozširovania a jeho konštruktívnu účasť na všeobecnej rozprave o rozširovaní a, samozrejme, konkrétne na prístupovom procese Islandu. Rozširovanie Európskej únie patrí ako jedna z najúspešnejších politík v histórii EÚ k najdôležitejším prioritám nášho predsedníctva.
Dňa 17. júna 2010 sa Európska rada jednomyseľne rozhodla udeliť Islandu štatút kandidátskej krajiny. Prvá schôdza prístupovej konferencie na úrovni ministrov sa konala 27. júla 2010 a v novembri roku 2010 sa začal proces preverovania, ktorý napreduje podľa plánu. Ďalšia prístupová konferencia na ministerskej úrovni je naplánovaná na 27. júna, pričom na nej budeme mať príležitosť zhodnotiť dosiahnuté výsledky a dúfame, že aj otvoriť toľko kapitol, koľko bude možné.
Chcela by som konkrétne poukázať na viacero zvlášť dôležitých oblastí. Tieto otázky sú vytýčené aj v návrhu uznesenia Parlamentu. Komisia v správe o dosiahnutých výsledkoch za rok 2010 dospela k záveru, že Island spĺňa politické kritériá, ktoré vyžaduje členstvo, a hoci ho značne zasiahla hospodárska a finančná kríza, je náležite pripravené prijať opatrenia potrebné na splnenie požiadaviek na členstvo v EÚ. Dňa 14. decembra 2010 Rada vo svojich záveroch uviedla, že Island je demokraciou, ktorá má dlhú históriu dobrého fungovania, silné inštitúcie a úzke vzťahy s EÚ. Zároveň usúdila, že celková pripravenosť Islandu je dostatočná na prijatie a uplatňovanie acquis EÚ, predovšetkým z toho dôvodu, že táto krajina je členom Európskeho hospodárskeho priestoru a zmluvnou stranou Schengenskej dohody. Island možno považovať za fungujúce trhové hospodárstvo a zo strednodobého hľadiska môže opäť získať schopnosť odolať konkurenčnému tlaku a trhovým silám na jednotnom trhu.
Rada uviedla, že rokovania sú zamerané na to, aby Island plne prijal a uplatňoval acquis EÚ. O priebehu rokovaní rozhodne to, či Island splní všetky svoje záväzky vyplývajúce z dohody o EHP okrem iného so zohľadnením záverov Európskej rady zo 17. júna 2010, ako aj výsledky dosiahnuté pri odstraňovaní iných nedostatkov, na ktoré Komisia poukázala vo svojom stanovisku. Rada ďalej na jednej strane uviedla, že hoci prebiehajú prístupové rokovania, dohoda o EHP bude naďalej predstavovať hlavný zmluvný základ medzi Islandom a EÚ, a na druhej strane, že Island bol počas predchádzajúcich dvoch rokov aktívnym a konštruktívnym partnerom tak v tejto súvislosti, ako aj so zreteľom na schengenský priestor. Táto krajina tiež dosiahla dobré výsledky pri zavádzaní vyvíjajúceho sa acquis EÚ. Rada preto podporila Island, aby pokračoval v tejto činnosti.
Návrh uznesenia Európskeho parlamentu komplexne odzrkadľuje dosiahnuté výsledky a úlohy, ktoré je nutné splniť. V tejto súvislosti by som chcela upriamiť vašu pozornosť na našu spoločnú úlohu, ktorou je potreba primeranej a hĺbkovej komunikácie s verejnosťou, čiže s občanmi Islandu aj občanmi EÚ. So zreteľom na vyššie uvedené skutočnosti by som opäť chcela podotknúť, že nás ešte čaká veľmi veľa práce, a to aj v rámci maďarského predsedníctva. Predsedníctvo, prirodzene, počíta s tým, že všetky členské štáty, Rada a, samozrejme, Európsky parlament podporia Island v tomto úsilí. Je nevyhnutné, aby sme udržali tempo práce a posunuli tak rokovania čo najďalej ešte v rámci tohto polroka.
Som presvedčená, že pristúpenie Islandu môže byť úspešné. Môže byť podnetom pre celú politiku rozširovania a môže zvýšiť jej úspešnosť. Mottom a cieľom maďarského predsedníctva je silná Európa. K dosiahnutiu tohto cieľa prispieva celý pokrok v rámci prístupového procesu Islandu.
Štefan Füle
člen Komisie. - Dnešná rozprava o Islande a ďalších krokoch v rámci prístupového procesu tejto krajiny je veľmi aktuálna.
Chcel by som poďakovať Parlamentu za podporu členstva Islandu a zablahoželať pánovi spravodajcovi Predovi k veľmi kvalitnej správe. Uznesenie, o ktorom diskutujeme, je užitočným prínosom k tomuto procesu: vysiela Islandu správne signály v správnom čase.
Hodnotenie zamerané na to, či Island spĺňa acquis, proces preverovania, je na správnej ceste. Od novembra roku 2010 sa prediskutovalo 24 kapitol a ukončilo 23 dvojstranných preverovacích stretnutí so zameraním na rybné hospodárstvo, poľnohospodárstvo, životné prostredie, regionálnu politiku a finančné služby.
Preverovanie je dôležitý technický proces, pričom na stretnutiach sa už podarilo odhaliť citlivé otázky a problémy v rámci kľúčových kapitol, ako sú napríklad poľnohospodárstvo, životné prostredie a rybné hospodárstvo. Táto fáza rokovacieho procesu sa ukončí do júna roku 2011.
Môžem potvrdiť, že samotné rokovania by sa podľa našich očakávaní mali začať ku koncu maďarského predsedníctva, pričom niektoré kapitoly sa otvoria na prístupovej konferencii dňa 27. júna 2011. Ide o ambiciózny, ale dosiahnuteľný harmonogram, pričom všetky strany sú pripravené dosiahnuť pokrok.
Komisia je pripravená zohľadniť špecifiká a očakávania Islandu, pričom bude dodržiavať súčasný prístup k prístupovým rokovaniam a plne ochraňovať zásady a pravidlá Únie. Naším cieľom je teda pracovať v otvorenom a konštruktívnom duchu a nájsť prijateľné riešenia pre obe strany takým spôsobom, ktorý odráža vysokú úroveň spolupráce medzi Európskou úniou a islandskými orgánmi. Tak, ako doposiaľ pri každom prístupovom procese možno očakávať, že nepôjde vždy o ľahkú úlohu, ale veríme, že sme sa s Islandom vydali na úspešnú cestu.
Pokiaľ ide o kauzu Icesave, ako sa uvádza vo vašom uznesení, Komisia by uvítala rýchle vyriešenie tejto problematiky v záujme všetkých zainteresovaných strán.
Z hospodárskeho hľadiska sú bankovníctvo a fiškálna konsolidácia Islandu v rámci programu Medzinárodného menového fondu (MMF) pôsobivé. Program ozdravenia je na dobrej ceste a vláda je odhodlaná na ďalšiu konsolidáciu. Rozšírená reštrukturalizácia dlhu pomôže posilniť hospodársku obnovu. Vláda pracuje aj na stratégii postupného zrušenia kontrol kapitálu. Tým sa prispeje k zlepšeniu podnikateľskej klímy.
Dovoľte mi tiež v skratke spomenúť podporné opatrenia, ktoré zavádzame v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA). Patrí k nim poskytnutie celkových orientačných finančných prostriedkov vo výške 28 miliónov EUR na nasledujúce tri roky s cieľom podporiť posilnenie administratívnych kapacít a pripraviť Island na riadenie štrukturálnych fondov.
V súvislosti s ukončením národného programu IPA na rok 2011 sa dosahuje značný pokrok, pričom v rámci programu technickej pomoci a výmeny informácií (TAIEX) sa začalo množstvo konkrétnych aktivít.
Plne súhlasím s vašimi názormi, pokiaľ ide o potrebu verejnej diskusie o pristúpení k EÚ založenej na faktoch. V skutočnosti môže zohrávať rozhodujúcu úlohu so zreteľom na vyššiu mieru pochopenia faktov spojených s politikami a opatreniami Európskej únie, ako aj pomôcť vyvrátiť mýty. Navyše s potešením vítam to, že islandské orgány začali vykonávať intenzívne komunikačné činnosti.
Je povzbudzujúce, že verejná mienka na Islande sa počas uplynulého roka značne zlepšila v prospech EÚ, a to pokiaľ ide o podporu rozvíjania prístupového procesu, ako aj v súvislosti s postojom k členstvu v EÚ a obrazu Únie.
Komisia zintenzívňuje svoje informačné a komunikačné činnosti, aby uľahčila verejnú diskusiu založenú na dostatočnom množstve informácií. Delegácia Európskej únie v Reykjavíku je plne funkčná a aktívne sa zúčastňuje na komunikačných činnostiach, pričom sa plánuje zriadiť informačné stredisko EÚ.
Keďže obdobie preverovania sa už takmer skončilo, veľmi sa teším na to, keď s Islandom začneme otvárať jednotlivé kapitoly.
Cristian Dan Preda
Na začiatok by som chcel oceniť, že v rokovacej sále sú prítomné Komisia a Rada, a zároveň uvítať plodnú spoluprácu, ktorú sme doposiaľ viedli s týmito dvomi inštitúciami, okrem iného aj pri príprave tohto uznesenia.
Tak, ako pred deviatimi mesiacmi, keď sme ohlásili žiadosť Islandu o pristúpenie k Európskej únii, sme sa rozhodli poukázať na štyri hlavné body tejto správy.
1. Politické kritériá. Island v tomto ohľade vyniká silnou demokratickou tradíciou. Okrem toho zastávam názor, že musíme uvítať pokrok, ktorý krajina dosiahla počas predchádzajúcich mesiacov v oblasti posilňovania nezávislosti súdnictva, pričom zrušila dominantné postavenie ministra spravodlivosti pri vymenúvaní sudcov a zvyšovaní ich nezávislosti. Zároveň je nutné dôsledne vykonávať tieto opatrenia.
2. Hospodárske kritériá. Ako člen Európskeho hospodárskeho priestoru už Island spĺňa veľkú časť záväzkov členských štátov. Vítam dohodu v súvislosti s právnymi predpismi týkajúcimi sa kauzy Icesave. Dúfam, že tak, ako naznačujú prieskumy, občania Islandu sa ich rozhodnú podporiť v referende, ktoré sa má konať o tri dni, čím sa zabezpečí odstránenie tohto dvojstranného sporu z procesu rokovania o pristúpení k EÚ.
3. Dôležitým faktorom je aj regionálna spolupráca. Pristúpenie Islandu k EÚ ponúka Únii jedinečnú príležitosť posilniť svoju prítomnosť v arktickom regióne vo všeobecnosti a konkrétne v Arktickej rade.
A nakoniec, na to, aby sa prístupový proces skončil úspešne, je nevyhnutná verejná mienka. V tejto súvislosti sa domnievam, že je nevyhnutné podporiť iniciatívu zo strany orgánov v Reykjavíku s cieľom začať verejnú diskusiu a komunikovať so všetkými zainteresovanými stranami v rámci tohto projektu. Má to obrovský význam predovšetkým so zreteľom na prieskumy verejnej mienky, ktoré ukazujú, že občania Islandu si želajú, aby prístupové rokovania pokračovali aj naďalej.
David-Maria Sassoli
Zajtrajšie hlasovanie je jedným z krokov, ktoré čoskoro povedú k pristúpeniu Islandu k Európskej únii.
Ako povedal pán Preda, Island dosiahol výrazný pokrok. Uvediem niekoľko príkladov: posilnenie nezávislosti súdnictva, osobitná vyšetrovacia komisia na účely prešetrenia a analýzy procesov, ktoré viedli k zrúteniu bankového systému Islandu, vytvorenie Spoločného parlamentného výboru EÚ - Island, situácia týkajúca sa pristúpenia k eurozóne, rozsiahle skúsenosti v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.
Veľmi chúlostivá otázka banky Icesave ostáva otvorená, pričom v sobotu sa bude konať referendum, ktoré pritiahne Islanďanov k volebným urnám. Hoci výsledok referenda je predmetom diskusie, myslím si, že má veľmi silnú demokratickú hodnotu, pretože dodáva Islanďanom zmysel pre zodpovednosť a ešte viac ich zapája do tejto chúlostivej fázy rokovaní. Napriek tomu, že prvé referendum nemalo pozitívny výsledok, islandská vláda tvrdo pracuje na vytvorení širokej koalície, ktorá by dokázala občanom vysvetliť dôvod, prečo Island prijal záväzok odškodniť Spojené kráľovstvo a Holandsko za ujmu, ktorú utrpeli.
K úlohám Európy by v tomto období mali patriť trpezlivosť a rešpekt, pričom by nemala vyvíjať nadmerný nátlak, ktorý by mohol vyvolať istú mieru sebaobrany a uzatvorenia islandskej spoločnosti.
Pokiaľ ide o rybné hospodárstvo a poľnohospodárstvo, domnievam sa, že Európa a Island musia nájsť najlepšie riešenie na splnenie kritérií vymedzených v zmluve a na zachovanie islandského hospodárstva, ekosystémov a osobitných čŕt tejto krajiny.
Pristúpenie Islandu k Európskej únii bude znamenať, že Európa sa rozšíri smerom k severnému pólu, čo bude mať značné pozitívne účinky na politickú, hospodársku, environmentálnu a vedeckú oblasť. Je zrejmé, že patriť k Európe je po šesťdesiatich rokoch stále atraktívnou možnosťou.
Pat the Cope Gallagher
v mene skupiny ALDE. - Veľmi ma potešili slová pána komisára, že preverovanie kapitol týkajúcich sa procesu pristúpenia Islandu, ktorý sa začal v novembri minulého roka, by sa podľa očakávaní malo čoskoro ukončiť.
Island má ako člen Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), samozrejme, veľkú výhodu, keďže už prijal značnú časť acquis. Tešia ma tiež výsledky prieskumov verejnej mienky na Islande, z ktorých vyplýva, že 65 % občanov Islandu si želá, aby rokovania pokračovali. Využijem svoju funkciu predsedu Spoločného parlamentného výboru, aby som presvedčil občanov Islandu, aby nezaujímali nemenné stanoviská, kým nebudú v priebehu tohto roka presne vedieť, na čom sú.
Druhá schôdza Spoločného parlamentného výboru EÚ - Island sa uskutoční v dňoch 26. a 27. apríla v Reykjavíku. Bol založený minulý rok a skutočne verím, že predstavuje dôležité fórum na dialóg a spoluprácu medzi EÚ a islandským parlamentom.
Musím sa priznať, že ma sklamalo, že pobrežné štáty začiatkom marca nedosiahli dohodu v Osle. Je nevyhnutné dosiahnuť dohodu. Nemôžeme medzi štyrmi pobrežnými štátmi loviť milión ton makrely, keď by sme podľa odporúčaní vedcov mali loviť len polovicu tohto množstva.
Indrek Tarand
v mene skupiny Verts/ALE. - Vždy, keď sa malá krajina rozhodne pristúpiť k EÚ, Únii to spôsobí veľa starostí a, ako vieme, týmito starosťami sú v prípade Islandu rybné hospodárstvo, životné prostredie a všetko ostatné, čo spomenul pán komisár. Máme však recept a v tejto rokovacej sále by mohol zavládnuť prívetivejší prístup, pretože s malými krajinami je nutné zaobchádzať jemne.
Vždy obdivujem zásadový politický prístup pána Tannocka k acquis a k tomu, čo Island robí alebo nerobí. Teraz však spolu s našou skupinou nesúhlasím s radikálnym tónom týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, preto vás dôrazne chceme požiadať, aby sme dozajtra dosiahli kompromis s pánom spravodajcom. Ja si už v Parlamente predstavujem ďalších šesť kresiel a ďalšiu kabínku pre tlmočníkov.
Charles Tannock
v mene skupiny ECR. - Európski konzervatívci a reformisti plne podporujú pristúpenie Islandu k Európskej únii, hoci rozhodnutie prijmú samotní Islanďania v rámci referenda.
Island je malou, stabilnou a bohatou demokraciou a zakladajúcim členom Severoatlantickej aliancie (NATO) a Rady Európy. Jeho hospodárstvo je značne závislé od rybolovu, zasiahli ho však katastrofálne aktivity v oblasti finančných služieb, preto ak raz Island pristúpi k EÚ, je pravdepodobné, že bude požadovať rozsiahly ústupok v záujme ochrany svojho rybného hospodárstva. To by potom, dúfajme, poskytlo Spojenému kráľovstvu a ostatným členským štátom ideálnu príležitosť presadiť rozsiahlejšiu a hlbšiu reformu spornej spoločnej politiky rybného hospodárstva.
Pokiaľ ide o lov veľrýb, túto otázku neospravedlňujem. Nepáčia sa mi ani býčie, ani kohútie zápasy, no či tomu veríte alebo nie, v niektorých častiach EÚ sú povolené z dôvodu národnej kultúry, čiže ak Island pristúpi k EÚ, osobne sa domnievam, že mu budeme musieť umožniť ochranu svojho odvetvia lovu veľrýb, ak na tom bude trvať.
Na záver chcem dodať, že Island sa musí zaviazať, že splatí finančné prostriedky, ktoré dlhuje Spojenému kráľovstvu a Holandsku od zrútenia banky Icesave. Negatívny výsledok nadchádzajúceho referenda na Islande v súvislosti s touto otázkou by mohol byť značným hendikepom, pokiaľ ide o podporu zo strany vlády Spojeného kráľovstva.
David Campbell Bannerman
v mene skupiny EFD. - V Británii nazývame 1. apríl dňom bláznov a ľudia si zo seba s veľkou radosťou navzájom robia žarty. Čiže ak niekto povie, že Island má budúci rok pristúpiť k EÚ, pomyslím si: 1. apríl! Prieskum v skutočnosti odhalil, že 64 % Islanďanov si chce zachovať nezávislosť, len 24 % chce naďalej žiadať o členstvo v EÚ a celkove 60 % islandských podnikov je proti.
Hovorí sa tiež, že Island chce bezpečnosť eura. 1. apríl! Dokonca aj portugalské banky v súčasnosti odmietajú kupovať portugalské dlhopisy.
Island sa nevzdá svojich úrodných lovísk, ktoré produkujú 40 % vývozu tejto krajiny, aby mohol pristúpiť ku katastrofálnej spoločnej politike rybného hospodárstva, ani neopustí islandský parlament, ktorý má viac ako 1 000 rokov a je laureátom ceny demokracie UNESCO.
Dokonca aj po zrútení bankovníctva bude na tom Island podobne ako Británia lepšie, ak zostane vonku. A to si z nikoho nerobíme žarty.
Predsedajúci
Pán Campbell Bannerman, s tým dňom bláznov ste ma trochu zmiatli. Dnes je 6. apríla, práve som si to dvakrát skontroloval, ale predpokladám, že dňom bláznov môžete nazvať ktorýkoľvek deň.
Nick Griffin
Ako je tu bežné, táto rozprava má iba malú spojitosť s realitou a žiadnu s demokraciou.
Väčšina ľudí sa vyjadruje tak, ako keby bolo vtiahnutie Islandu do európskej čiernej diery hotovou vecou. To však nie je signál, ktorý vysielajú Islanďania. Súčasné prieskumy verejnej mienky dokazujú, že tí, ktorí si chcú zachovať nezávislosť, počtom prevyšujú eurozradcov a eurofilov takmer dva k jednej. Sedemdesiatpäť percent Islanďanov rozumne nedôveruje EÚ. Preferencie jedinej islandskej strany, ktorá je za členstvo, v prieskumoch klesli z 30 % na 18 %.
Je to tak v celej Európe. Kým politická elita sa uberá smerom k neustále sa približujúcej únii a federálnemu impériu, ľudia chcú slobodu a nezávislosť. Takáto nesúrodosť je živnou pôdou revolúcie. Blahoželajte si k pokroku prístupového procesu koľko len chcete, ale blížiaci sa finančný kolaps v krajinách, ktoré dusí vaša zvieracia kazajka spoločnej európskej meny, bude drahý pre nás všetkých, ale bude osudný vašej utópii. Island a národy, ktoré sú teraz uväznené vo vašej malinovej ríši, budú konečne voľné.
Alf Svensson
(SV) Island je malý národ v zmysle obyvateľstva, keďže má približne 300 000 obyvateľov, ale je to významný národ. Skutočne chcem zdôrazniť, čo tu bolo povedané. Island má demokratické tradície, má pôsobivú kultúru a v skutočnosti sa mu tiež podarilo dosiahnuť sociálne zabezpečenie oveľa skôr, ako iným krajinám. Nepochybne by sme mohli uviaznuť na mŕtvom bode, keby sme sa rozprávali o hospodárskych excesoch roku 2008, ale takéto excesy sa vyskytli vo viacerých krajinách ako len na malom Islande. Je jasné, že keď malý národ s počtom obyvateľov 300 000 zasiahne nespútané trhové hospodárstvo, nemá to ochromujúci účinok na správu. Je to niečo, na čo by sme nemali zabúdať, keď hovoríme o krajine, o ostrovnom národe v arktickom regióne.
Veľmi dobre tiež rozumiem tomu, že Islanďania majú záujem o rybolov. Je to tiež priemyselné odvetvie, ktoré umožnilo ďalším a ďalším generáciám žiť na tomto ostrove. Keď hovoríme o malom národe, musíme byť opatrní, aby sme neklesli do úlohy veľkého brata. Island, samozrejme, podlieha kontrole zo strany EÚ a chcel by som povedať, že sa s tým vyrovnáva lepšie ako keby sme takejto prísnej kontrole podrobili mnohé súčasné členské štáty. Tým nechcem povedať, že je to zlé. Verím tiež, že ak Island pristúpi, pre Nórsko bude jednoduchšie priblížiť sa k EÚ a nakoniec stať sa členom. Island by sme mali uvítať. Táto krajina vdýchne život do EÚ a určite to nebude obetný dar.
Catherine Stihler
Rada by som poďakovala pánovi spravodajcovi. Predložený návrh uznesenia je vyvážený a pokrýva všetky kľúčové hľadiská správy o pokroku. Keďže Island už v rámci správy o pokroku prediskutoval 33 kapitol, rýchlo napreduje k splneniu kritérií na pristúpenie k EÚ. Odkaz v uznesení na správu osobitnej vyšetrovacej komisie o zrútení bankového systému Islandu je dôležitý. Skutočnosť, že vinníci tejto krízy budú náležite potrestaní, je vítaná. EÚ a jej členské štáty by si mohli vziať príklad z rozumného prístupu Islandu. Dnes večer by som však chcela vyzdvihnúť dve otázky: kauzu Icesave a otázku makrely. Dúfajme, že referendum, ktoré sa má konať koncom tohto týždňa, ukončí túto ságu.
Sklamalo ma však, že po intenzívnych opätovných rokovaniach a schválení zo strany islandského parlamentu Althingi bolo potrebné druhé referendum. Pokiaľ ide o makrelu, jednostranné zvýšenie kvót bez diskusie a zohľadnenia následkov pre susediace flotily bolo krátkozraké. Potreba vyriešiť problémy súvisiace s rybným hospodárstvom je nevyhnutná na to, aby boli prístupové rokovania úspešné.
Na záver by som chcela zaželať všetko dobré druhému spoločnému parlamentnému výboru, ktorý zasadne v dňoch 26. a 27. apríla v Reykjavíku pod vedením Pata the Copea Gallaghera.
Struan Stevenson
Teší ma, že väčšina Islanďanov sa v rámci nedávnych prieskumov verejnej mienky vyjadrila, že nemá v úmysle pristúpiť k EÚ, pretože, úprimne, prečo by sme chceli, aby k nám pristúpili? Čo konkrétne prinesú do nášho európskeho klubu? Zrútilo sa im hospodárstvo, ich banky neplatia, ich sopka na deväť dní uzatvorila náš vzdušný priestor - predpokladám, že ak sa to stane znova, účet by sme za to museli prevziať my, - a teraz plienia našu populáciu makrely.
V roku 2005 Island vylovil 367 ton makrely zo severovýchodného Atlantiku. Tento rok má v úmysle vyloviť 150 000 ton. O aký druh dobrého riadenia - udržateľného riadenia rybného hospodárstva - tu podľa vás ide? Táto krajina sa stále pýši svojím udržateľným rybným hospodárstvom a smeje sa na spoločnej politike rybného hospodárstva, ktorú uplatňujeme my. To je takmer trestné. Ide takmer o nezákonný rybolov a neexistuje dôvod na to, aby sme im ponúkali členstvo v EÚ.
Alain Cadec
(FR) Dovoľte mi začať mojou bežnou pesničkou: Parlament má len jedno sídlo, Štrasburg.
Ako viete, Výbor pre rybné hospodárstvo znepokojuje problematika makrely. Zvlášť ma znepokojuje nedávne zastavenie rokovaní medzi Európskou úniou, Islandom a Faerskými ostrovmi. Vyše 10 rokov sa kvóty makrely prideľujú podľa pevného kľúča na prideľovanie kvót na základe historického výlovu každého pobrežného členského štátu.
Od roku 2010 Island požaduje nové oveľa vyššie kvóty, pričom sa odvoláva na hypotetické geografické prerozdelenie populácie makrely, ktoré zapríčinila zmena klímy. Ako práve povedal pán Stevenson, Island preto v roku 2010 náhle zvýšil svoje kvóty výlovu z 2 000 ton na 130 000 ton. Ide o nárast o vyše 6 500 %, vážené dámy a páni.
Toto rozhodnutie je neprijateľné, pretože bolo prijaté jednostranne a penalizuje rybárov z EÚ. Navyše vysiela veľmi negatívny signál v súvislosti s prístupovými rokovaniami s Islandom. Nemôžeme tolerovať takéto jednostranné rozhodnutie. Chceli by sme, aby sa tento konflikt medzi Islandom a Európskou úniou rýchlo vyriešil. Island sa musí prispôsobiť našej spoločnej politike rybného hospodárstva a nie naopak, naša spoločná politika rybného hospodárstva sa nemôže meniť v prospech Islandu. Podľa môjho názoru hrá Island požadovaním týchto neprijateľných podmienok nebezpečnú hru. Island musí predložiť realistickejší návrh. Koniec koncov nikto nechce byť svedkom nadmerného rybolovu ani vyhubenia populácie makrely, čo by bolo škodlivé pre všetky strany. Vyzývam Island, aby bol v rámci rokovaní zodpovednejší a flexibilnejší a aby v rámci diskusií prejavil vyššiu mieru transparentnosti.
Jan Kozłowski
(PL) Chcel by som veľmi úprimne zablahoželať Islandu k tomu, že získal štatút kandidátskej krajiny. Podľa vyhlásenia Komisie sú prípravy Islandu na splnenie požiadaviek Európskej únie vo všeobecnosti dobré a postupujú podľa plánu. Nemalo by sa však zabúdať na to, že jednou z podmienok na pristúpenie akejkoľvek krajiny k Európskej únii je jednoznačný záväzok vlády aj spoločnosti. Preto sa domnievam, že účinná stratégia na informovanie spoločnosti má kľúčový význam pre získanie podpory členstva Islandu v Európskej únii zo strany spoločnosti. Zo skúseností Poľska vyplýva, že významnú úlohu tu nemusí zohrávať len široká škála vládnych opatrení, ale aj vnútroštátne médiá, miestne mimovládne organizácie a medzinárodná spolupráca na regionálnej a miestnej úrovni.
Petru Constantin Luhan
(RO) Počas minuloročnej oficiálnej návštevy delegácie Európskeho parlamentu, ktorej som sa zúčastnil, som si tiež všimol, že Island vložil obrovské investície do vzdelávania, výskumu a vývoja. Blahoželám islandským orgánom k podpore lisabonskej stratégie a k účasti na nej vrátane prijatia islandskej stratégie do roku 2020, v ktorej je zdôraznená dôležitosť týchto oblastí a ktorá navrhuje ciele na ďalšie roky.
Myslím si, že pristúpenie Islandu k Európskej únii bude výhodné pre všetky zainteresované strany. Island získa hospodársku a menovú stabilitu, zatiaľ čo Európska únia zaujme silnejšiu pozíciu v arktickom regióne a v oblastiach, ako sú obnoviteľné zdroje energie a zmena klímy.
Pevne verím, že nesmierny význam má zlepšenie dialógu s občianskou spoločnosťou, ako aj dialógu medzi Európskou úniou a Islandom. Chcel by som dať Islanďanom jednoduchú radu, a to aby počkali na konečný výsledok rokovaní a až potom zaujali stanovisko.
Mitro Repo
(FI) Skutočne si môžeme zablahoželať. Vôľa Islanďanov pristúpiť k nám dokazuje, že EÚ je ešte stále atraktívnou vyhliadkou. Stabilitu, prosperitu a bezpečnosť vyplývajúcu z európskej integrácie sa nám podarilo dosiahnuť tak úspešne, že k nám chce pristúpiť krajina s takou vysokou životnou úrovňou, ako je Island. Istú úlohu v tom, samozrejme, môže zohrávať aj hospodárska kríza na Islande.
Členstvo Islandu v EÚ však nesmie byť samozrejmosťou. Zvážili sme dostatočne pridanú hodnotu Islandu pre Európu? Island už v praxi presunul svoje zákonodarstvo do Bruselu a svoj sektor obrany do NATO. Bola by to najmenšia krajina v rámci EÚ, pokiaľ ide o počet obyvateľov.
Na druhej strane je možno ironické, že v porovnaní s predchádzajúcimi procesmi rozširovania by Island ako bohatá a vážená krajina, ktorá sa uchádza o členstvo, v skutočnosti spĺňal podmienky členstva v EÚ. Dúfam, že o členstve Islandu v EÚ budeme viesť aktívne a úplne otvorené diskusie.
Katarína Neveďalová
(SK) Pri hodnotení správy o pokroku Islandu je treba brať v úvahu viacero aspektov. Island je plne fungujúcou demokraciou a krajinou, ktorá spĺňa všetky očakávané štandardy týkajúce sa ľudských práv. Island je súčasťou európskej zóny voľného obchodu, a preto v mnohých oblastiach pokrytých touto agendou je kompatibilný s acquis. V porovnaní s ostatnými kandidátskymi krajinami to dáva Islandu náskok pred konkurenciou.
Aj napriek tomu, že Island má fungujúcu trhovú ekonomiku, k jeho najväčším úskaliam patrí kríza vo finančnom sektore. Rozvrátený bankový sektor a verejný dlh na úrovni 90 % HDP sú alarmujúce. Situácia síce sa zlepšuje, no veľmi pomaly. Za pozitíva v tejto oblasti pokladám zníženie inflácie, ale zároveň treba spomenúť zvýšenie nezamestnanosti.
Vítam rozhodnutie Islandu, ktoré upevňuje nezávislosť súdnictva vzhľadom na dosadzovanie sudcov. Osobne pokladám za obrovský úspech pokrok Islandu v oblasti vzdelávania a kultúry. Dorovnanie sa štandardom Európskej únie je veľmi vysoké, vďaka čomu krajina participuje v programoch celoživotného vzdelávania Mládež v akcii či Erazmus mundus. A súhlasím so závermi Komisie, že Island je stabilnou demokraciou so silnými inštitúciami.
Štefan Füle
člen Komisie. - Dnešná diskusia výrazne prispela k určeniu krokov, ktoré musí Island vykonať s cieľom zabezpečiť pozitívny výsledok prístupových rokovaní.
Ako sa uvádza v návrhu uznesenia, o ktorom sme dnes diskutovali, a v správe Komisie o pokroku z novembra minulého roka, Island je v pokročilej fáze plnenia členských záväzkov a veľa toho dosiahol, ale v prípade mnohých jasne stanovených otázok musí dosiahnuť viac.
Niektorí z vás spomenuli problematiku makrely. Hoci táto problematika sa v prvom rade týka riadenia populácie makrely v severovýchodnom Atlantiku zo strany dotknutých pobrežných štátov, dovoľte mi povedať toto: sklamal nás nedostatočný pokrok v rámci nedávnych konzultácií. Pretrvávajú značné názorové rozdiely medzi jednotlivými stranami, predovšetkým medzi Európskou úniou a Nórskom na jednej strane a Faerskými ostrovmi a Islandom na druhej strane, konkrétne pokiaľ ide o ich podiely. Udržateľnosť tohto zdroja je dôležitá pre naše rybné hospodárstvo a Komisia bude naďalej skúmať všetky možné cesty s cieľom nájsť v spolupráci s pobrežnými štátmi vyvážené riešenie v súvislosti s populáciou makrely.
Island teraz vstupuje do rozhodujúcej fázy, v ktorej tempo pokroku smerujúceho k členstvu v EÚ závisí od vlastného odhodlania tejto krajiny. Som presvedčený, že s našou spoločnou podporou a hlavne s účasťou a podporou zo strany občanov tejto krajiny Island dokáže dosiahnuť skutočný pokrok smerom k Európskej únii.
Enikő Győri
úradujúca predsedníčka Rady. - (HU) Ďakujem vám za túto rozpravu. Vyzdvihli ste pomerne veľa otázok a som presvedčená, že Rada na ne bude počas prístupových rokovaní primerane reagovať a že budeme môcť sústrediť celú našu pozornosť na ich vyriešenie. Chcela by som vás informovať, že sa plánujem zúčastniť na zasadnutí Asociačnej rady EÚ - Island, ktoré sa má konať koncom apríla, a verím, že v tejto súvislosti dostaneme informácie z prvej ruky od islandských orgánov. Nikto ani sekundu nepochyboval, že situácia je najnáročnejšia v poľnohospodárstve a predovšetkým v rybnom hospodárstve alebo v kauze Icesave. Verím však, že Komisia vyrieši tieto otázky veľmi transparentne.
Počas celého priebehu prístupových rokovaní budú zároveň primerane informované aj členské štáty. Na záver by som rada dodala ešte jednu myšlienku: veľmi ma teší, že počas rozpravy ani jeden rečník nespochybnil skutočnosť, že Island má bezchybne fungujúci demokratický inštitucionálny systém a politickú kultúru, túto skutočnosť sme všetci uznali. A som presvedčená, že občania Islandu sa veľmi zodpovedne rozhodnú, či chcú alebo nechcú pristúpiť k Európskej únii. Dôverujme im v tom, je to ich úloha. Našou úlohou je umožniť im pristúpiť k EÚ a v prípade, ak sa rozhodnú, že chcú pristúpiť, náležite ich privítame. Ďakujem vám veľmi pekne, pán predsedajúci.
Predsedajúci
V súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku som dostal návrh uznesenia na ukončenie rozpravy.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Monika Flašíková Beňová
Island o plnohodnotnom členstve v EU od počiatku európskej integrácie vážne neuvažoval a o vstup požiadal v roku 2009 po finančnom kolapse. Napriek tomu sa mu podarilo dosiahnuť európske štandardy a v rôznych oblastiach naplniť stanovené podmienky potrebné pre úspešnú integráciu medzi súčasnú európsku dvadsať sedmičku. K týmto pokrokom výrazne prispelo členstvo v Európskom hospodárskom priestore a Schengene. Hoci sa Islandu darí implementovať značnú časť európskej legislatívy, samotný prístupový proces by mohla skomplikovať napr. hospodárska politika či politika rybolovu. Ten totiž predstavuje polovicu islandského exportu a desiatimi percentami sa podieľa na HDP. Za ďalšiu možnú prekážku islandského členstva možno považovať zatiaľ neurovnaný spor medzi Islandom a Holandskom spolu s Veľkou Britániou. Zainteresované strany stále hľadajú vhodný spôsob kompenzácie holandských a britských občanov, ktorí stratili svoje vklady krachom islandských bánk. Negatívom sa do istej miery môže javiť aj skutočnosť, že napriek nemalej podpore prístupových rokovaní zo strany obyvateľstva, značná časť Islanďaniek a Islanďanov stále nie je príliš naklonená členstvu v Európskej únii. Vhodným by preto mohlo byť iniciovanie takých krokov islandskou vládou, ktoré by pomohli priblížiť občanom informácie, čo by členstvo v európskych inštitúciách znamenalo pre krajinu a z toho vyplývajúci prínos do každodenného života obyvateľov.
Jolanta Emilia Hibner
Ako vieme, Island začal viesť prístupové rokovania v júli 2010. Od začiatku bola táto krajina v privilegovanej pozícii vďaka členstvu v Európskom hospodárskom priestore. Pokrok Islandu na ceste k členstvu v EÚ je zrejmý. K vyhliadke na pristúpenie k EÚ pristupujeme pozitívne, ale stále existujú isté sporné otázky, ako napríklad lov veľrýb, ktorý je v EÚ zakázaný, túžba Islandu chrániť svoje trhy v oblasti rybného hospodárstva a poľnohospodárstva a spor týkajúci sa banky Icesave. Je nevyhnutný ďalší pokrok, najmä v oblasti rybného hospodárstva, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka. Je dôležité dosiahnuť dohodu v súvislosti s otázkou rybolovných kvót. Mali by sme zdôrazniť potrebu zosúladiť právne predpisy týkajúce sa rybného hospodárstva Islandu so zásadami vnútorného trhu EÚ. Nezabúdajme, že Island je krajina, ktorej hospodárstvo je vo veľkej miere založené na rybnom hospodárstve. Preto by si po pristúpení k EÚ chcel zachovať istú mieru kontroly nad riadením rybného hospodárstva vo svojej výhradnej hospodárskej zóne. Mali by sme sa tiež sústrediť na vážne rozdiely v súvislosti s otázkou lovu veľrýb. Zákaz lovu veľrýb je súčasťou súboru právnych predpisov EÚ, ktoré musí prijať každý nový členský štát. Za zmienku stoja nedávne výsledky prieskumov verejnej mienky, z ktorých vyplýva, že spoločnosť vo vyššej miere podporuje pokračovanie prístupových rokovaní a viac dôveruje Európskemu parlamentu.
Jarosław Leszek Wałęsa
Vyhliadka na pristúpenie Islandu k EÚ bola dobre prijatá. Naďalej však existujú sporné otázky, ako napríklad lov veľrýb, ktorý je v Európskej únii zakázaný, a vôľa Islandu ochrániť svoje trhy v oblasti rybného hospodárstva. Som toho názoru, že v súvislosti s lovom veľrýb nemôžeme urobiť žiadne ústupky. Bez ohľadu na historické faktory nemôžeme pripustiť situáciu, v ktorej má krajina žiadajúca o členstvo v EÚ v úmysle loviť tieto vzácne a chránené zvieratá.
Normy, ktoré boli prijaté a nadobudli účinnosť v rámci Európskeho spoločenstva po dlhých rokoch práce, nemožno prispôsobovať tak, aby vyhovovali krutej realite z dôvodu tradície. Ďalšou otázkou je spor týkajúci sa objemu výlovu makrely. Ako viete, napriek výzvam na dodržiavanie zásad zodpovedného rybolovu vláda v Reykjavíku v roku 2010 jednostranne ustanovila celkový povolený objem výlovu tohto druhu rýb, ktorý výrazne prevyšoval hraničné hodnoty vyplývajúce z vedeckých odporúčaní. Island nepreukázal potrebnú otvorenosť a flexibilitu potrebnú na dosiahnutie kompromisu v tejto súvislosti. Táto krajina navyše ohlásila, že na rok 2011 stanoví hraničnú hodnotu výlovu na 146 000 ton. Takýto prístup ma napĺňa strachom, keď si predstavím budúcu spoluprácu s Islandom v oblasti rybného hospodárstva. Všetci si uvedomujeme, že tento konflikt ohrozuje prístupové rokovania s Islandom. Osobne si však myslím, že v oboch prípadoch by sme nemali súhlasiť s akýmikoľvek ústupkami a mali by sme presadzovať súlad s normami, ktoré zaviedla Únia v oblasti rybného hospodárstva.
