Cadrul UE de coordonare a strategiilor naționale de integrare a romilor (dezbatere)
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi este declarația Comisiei privind cadrul UE de coordonare a strategiilor naționale de integrare a romilor.
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Doamnă președintă, vă prezint, împreună cu colegul meu, László Andor, decizia luată de Comisie de a prezenta un nou cadru pentru strategiile naționale de integrare a romilor.
Cadrul UE vine într-un moment în care situația romilor a devenit un adevărat centru al atenției în Europa. UE a pus la dispoziția statelor membre o gamă de instrumente juridice, de politică și financiare pentru a remedia situația romilor. Avem și un întreg cadru juridic bazat pe nediscriminare, libera circulație a persoanelor și strategia extinderii. Cu toate acestea, este foarte clar că marginalizarea economică și socială a romilor persistă, și acest lucru nu este nici acceptabil, nici durabil în Uniunea Europeană a secolului XXI.
Parlamentul, cu sprijinul întregului spectru politic - și aș dori să subliniez acest lucru - a atras atenția asupra caracterului urgent al promovării integrării romilor prin rezoluția sa adoptată recent referitoare la strategia europeană de integrare a romilor. Aș dori să îi mulțumesc raportoarei, doamna Járóka, pentru activitatea sa excelentă.
Este nevoie de acțiune hotărâtă, atât la nivel național, cât și la nivel european. Trebuie să ne unim forțele și să ne accelerăm eforturile pentru a pune capăt discriminării împotriva romilor și a ne asigura că aceștia beneficiază de aceleași drepturi cu cele ale oricărui alt cetățean european, deoarece ei asta sunt. Când spun asta, mă gândesc desigur la un proces cu două direcții care necesită o schimbare a modului de a gândi a majorității cetățenilor noștri europeni și a celui al membrilor comunităților rome.
Suntem cu toții de acord că este nevoie de o planificare și o punere în aplicare eficiente ale politicii, precum și de o abordare strategică comună. Știm cu toții că principala responsabilitate pentru integrarea romilor le aparține statelor membre. Conștientizăm și faptul că situația romilor variază foarte mult de la un stat membru la altul. De aceea, Comisia a decis să prezinte un cadru UE pentru a permite statelor membre să ia acțiuni pe măsura provocării pe care trebuie să o depășească.
Grupul de lucru pentru romi a fost creat în septembrie anul trecut și, raportând în decembrie, a arătat în mod foarte clar că de cele mai multe ori nu se fac destule. Cele 26,5 miliarde de euro puse la dispoziție prin fondurile structurale nu sunt utilizate cum ar trebui. Numai 100 de milioane de euro din acești bani au fost alocați activităților specifice romilor, în timp ce 70 % din mijloacele de asistență tehnică, care ar fi fost necesară în majoritatea statelor membre, pur și simplu nu au fost utilizată. Așadar, măsurile în vigoare până în prezent nu sunt adecvate. Acum este timpul să ne asigurăm că politicile naționale, regionale și locale se concentrează pe nevoile romilor în mod clar și specific.
În cadrul nostru ne concentrăm pe patru chestiuni principale: educație, ocuparea forței de muncă, sănătate și imobiliar. Vrem ca UE și cele 27 de state membre să se angajeze să completeze lacunele și să se concentreze pe obiectivele comune din acele patru domenii cu acțiuni specifice și cu fonduri suficiente pentru a le realiza. Dorim ca toate statele membre să introducă aceste obiective în strategia lor existentă privind romii, dacă au una, sau să dezvolte o strategie privind romii, dacă nu au, pentru perioada de până în 2020.
Pentru a verifica dacă aceste eforturi își ating obiectivele, avem nevoie de o supraveghere regulată. Prin urmare, cadrul UE pune bazele unui mecanism de supraveghere puternic pentru a asigura rezultate concrete pentru romi. Acest mecanism de supraveghere va asigura că strategiile naționale privind romii sunt puse în aplicare, că banii destinați integrării romilor ajung la beneficiarii lor finali și că se înregistrează progrese în direcția atingerii obiectivelor privind integrarea romilor.
Comisia va raporta anual progresele făcute către integrarea populației rome în statele membre. Cadrul UE asigură oportunitatea pentru toate părțile interesate, la toate nivelurile, de a-și uni forțele cu populația UE în general și cu populația romă în special, pentru a pune capăt excluziunii a peste 10 milioane de cetățeni europeni, un lucru pe care nu ni-l mai putem permite pe viitor.
László Andor
membru al Comisiei. - Doamnă președintă, stimați deputați, situația socioeconomică a romilor este o prioritate în agenda UE. Luna trecută, acest Parlament a adoptat raportul Járóka privind o strategie UE de incluziune a romilor. Și astăzi Comisia a adoptat o comunicare privind un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor.
Ambele documente aduc contribuții semnificative la dezbaterea mai extinsă privind romii și vor fi incluse în concluziile ce urmează a fi adoptate la următoarea reuniune a Consiliului de miniștri pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale de la 19 mai, care va fi dedicată în exclusivitate integrării romilor.
Acele documente articulează hotărârea politică a UE de a aborda situația a milioane de romi care suferă de excluziunea economică și socială. Doresc să subliniez trei aspecte aici.
În primul rând, Comisia a stabilit un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor. Acesta recunoaște principala responsabilitate a statelor membre de a desemna și pune în aplicare strategiile de integrare a romilor. Acesta reafirmă și convingerea puternică a Comisiei că Uniunea Europeană nu poate tolera nicio formă de rasism, xenofobie, discriminare sau excluziune socială a romilor. Uniunea are o obligație morală și politică de a sprijini eforturile statelor membre cu toate politicile și instrumentele de care dispune.
În al doilea rând, după cum știți, Uniunea a fost de acord cu o strategie cuprinzătoare de dezvoltare echilibrată a modelului economic și social european. Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii este contextul politic potrivit pentru a aborda problemele multilaterale cu care se confruntă romii. Trebuie să valorificăm obiectivele, țintele, inițiativele pilot și structurile de raportare ale Strategiei Europa 2020 pentru cauza romilor.
Principalul mesaj este că excluderea a milioane de cetățeni UE din viața economică și socială nu este un lucru inteligent, nu este durabil și cu siguranță nu este incluziv. Pe scurt, nu există nicio scuză pentru excluderea în continuare a romilor din Europa în care vrem să trăim.
În special, obiectivele principale ale Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă, reducerea sărăciei și educație sunt reperele esențiale pentru măsurarea progresului cu privire la politicile de integrare a romilor. Comunicarea Comisiei privind romii identifică patru domenii de importanță strategică pentru a combate excluziunea romilor. Acestea sunt următoarele.
Accesul la locurile de muncă: trebuie remediată diferența mare dintre ratele locurilor de muncă ocupate de romi și cele ocupate de alte etnii. Nu ne vom atinge obiectivele Europa 2020 dacă nu vom face acest lucru.
Accesul la educație: toți copiii romi ar trebui să aibă acces la educație de calitate și să nu fie confruntați cu discriminarea sau segregarea. Ca cerință minimă, toți copiii romi ar trebui să încheie ciclul primar.
Accesul la servicii de sănătate: reducerea diferențelor în domeniul sănătății dintre romi și alte etnii. Statele membre ar trebui să asigure accesul la servicii de sănătate de calitate în aceleași condiții cu restul populației.
Accesul la locuințe și la servicii esențiale: acolo unde situația populației rome este într-adevăr cu mult mai gravă decât cea a restului populației, de exemplu acolo unde este vorba despre accesul la apă, electricitate și alte servicii.
Lipsa unei abordări integrate are un impact negativ asupra integrării globale a populației rome în societate și îi lasă în sărăcie.
În al treilea rând, Uniunea trebuie să investească acolo unde spune că o va face. Comisia elaborează în prezent o propunere pentru cadrul financiar multianual, care va fi urmată de propuneri specifice privind fondurile structurale. În opinia mea, fondurile structurale trebuie aduse în conformitate cu Strategia Europa 2020. Acest lucru se aplică domeniilor de politică pentru care sunt responsabil în general - ocuparea forței de muncă și incluziunea socială - și cu siguranță se aplică integrării socioeconomice a romilor. Pentru mine este un obiectiv principal să facem ca instrumentele noastre financiare să fie mai eficiente.
Permiteți-mi să mă opresc aici pentru a asculta părerile dvs. și pentru a răspunde la întrebări.
Enikő Győri
președinta în exercițiu a Consiliului. - Președinția ungară salută comunicarea Comisiei privind cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor. Aș dori să îmi exprim recunoștința și aprecierea nu numai pentru munca depusă, ci și pentru implicarea personală a doamnei comisar Reding, a dlui comisar Andor și a tuturor celor care au cooperat la această realizare cu adevărat semnificativă.
Odată cu prezentarea acestui document strategic am avansat cu un pas uriaș către realizarea uneia dintre principalele priorități ale Președinției ungare. Sunt convinsă că acest lucru se va dovedi a fi o contribuție importantă la îmbunătățirea situației economice și sociale a romilor în Europa, împreună cu rezoluția Parlamentului European adoptată recent referitoare la o strategie UE pentru incluziunea romilor în baza raportului doamnei Lívia Járóka.
Sărăcia extremă, discriminarea și marginalizarea continuă să afecteze în număr mare romii din toată Europa, așadar este momentul să aducem îmbunătățiri. Nu ne putem permite să spunem că aceasta este problema lor, și nu a noastră. Mai mult, oamenii nu trebuie să fie niciodată considerați o problemă, ci mai degrabă o șansă, o oportunitate. Având în vedre situația economică și demografică din Europa, îmbunătățirea statutului economic și social al romilor poate deschide noi resurse umane, contribuind astfel la creșterea economică pe termen lung.
Președinția ungară a considerat mereu că, pe lângă lupta necesară împotriva discriminării, este nevoie de un nou mix politic, cu trei elemente principale: ocuparea forței de muncă, educația și locuințele. Dacă va fi urmată în mod corespunzător de statele membre, acțiunea politică integrată în aceste trei domenii, suplimentată cu o supraveghere adecvată după cum propune Comisia, va face diferența. Statele membre vor trebui, de asemenea, să depună un efort pentru a atinge obiectivele Strategiei 2020. Măsurile pentru incluziunea romilor poate fi extinsă în diferite domenii de politică. Acum se recunoaște la scară largă faptul că măsurile inspirate și coordonate la nivel UE pot crea sinergii și valoare adăugată.
Ce urmează? Președinția ungară intenționează să prezinte și să discute comunicarea cu cei doi comisari în cadrul următoarei platforme privind romii de la 7 aprilie la Budapesta, la care îi invit pe toți cei care sunt interesați. Consiliul va aborda această comunicare într-un mod orizontal. În primul rând, Consiliul Justiție și Afaceri Interne din aprilie va discuta acest aspect la 12 aprilie. Apoi, la 9 mai, va fi rândul Consiliului pentru ocuparea forței de muncă, politică socială, sănătate și protecția consumatorilor, cu adoptarea concluziilor Consiliului. Consiliul pentru educație a primit, de asemenea, documentul la 20 mai, înainte ca Președinția ungară să prezinte Consiliului Afaceri Generale raportul referitor la rezultatele discuțiilor, la 23 mai.
Momentul final al acestui itinerariu va fi, sper, o susținere în Consiliul European din iunie. Acesta va reprezenta, desigur, un nou început pentru acțiunea coordonată de la nivel UE și european pentru ajutorarea acestei adevărate minorități europene.
László Tőkés
Doamnă președintă, doamnă și domnule comisar, domnule secretar de stat, în baza raportului doamnei Járóka și împreună cu acesta ne bucurăm să progresăm mai mult către punerea în aplicare a strategiei privind integrarea romilor. Motivul este faptul că 8 aprilie este Ziua internațională a romilor. În mod întâmplător, a cincea reuniune a Platformei UE pentru incluziunea romilor are loc chiar în aceeași zi în Ungaria. Prin acestea putem face un pas nou considerabil în direcția unui plan de acțiune comun coordonat la nivel UE, dar care poate totuși să țină seama de caracteristicile locale. Partidul Popular European încurajează de mulți ani acțiunea UE cu privire la chestiunea integrării sociale a romilor. Mai mult, sperăm că strategia europeană de integrare a romilor chiar va putea fi lansată la summit-ul șefilor de stat sau de guvern de la 24 iunie.
Astfel poate fi dat un răspuns la nivel european pentru a rezolva cea mai gravă problemă a Uniunii Europene cu privire la drepturile omului. Înainte de toate, este responsabilitatea statelor membre să garanteze că drepturile de bază ale omului sunt puse în aplicare pentru cetățenii lor. Uniunea Europeană nu poate decât să asigure cadre pentru acest lucru, dar depinde de fiecare stat membru să dea substanță acestor cadre. Strategia europeană de integrare a romilor poate fi un fel de minim profesional. Cu toate acestea, cred cu tărie că prin aceasta se va pregăti un plan de acțiune pe termen lung care să cuprindă părți și cicluri care să poată remedia cu eficiență sărăcia și excluziunea socială care afectează populația romă. Câteva aspecte importante referitoare la conținutul strategiei se referă la faptul că grupul său țintă este definit pe motiv economic și nu etnic; aceasta promovează punerea în aplicare a întregului spectru de drepturi ale omului și consolidează principiul egalității de șanse, ține seama de natura regională a excluziunii și atenuează dezavantajele concentrate în microregiunile subdezvoltate.
Pentru ca strategia să reușească, părțile interesate, adică instituțiile europene, statele membre, organizațiile neguvernamentale și comunitățile rome trebuie să depună eforturi comune, hotărâte, pe termen lung. Chiar din acest motiv, această chestiune nu trebuie utilizată pentru a instiga opoziția sau pentru a lansa atacuri politice asupra partidelor. Nici etichetarea colectivă nu este permisă. Este impermisibil să juxtapunem vina colectivă a romilor și responsabilitatea colectivă a majorității, a asupritorilor. Soluția la problema romilor este prioritatea Președinției ungare a UE. Sper că, în iunie, Consiliul European va adopta strategia planificată. Solicit sprijinul Parlamentului European în această privință.
Monika Flašíková Beňová
Doamnă președintă, doamnă comisar Reding, domnule comisar Andor, aș dori să încep prin a vă felicita pentru prezentare. Mă bucur că, după multe solicitări repetate ale Parlamentului, Comisia prezintă în sfârșit astăzi această strategie europeană cadru. În opinia mea, era și momentul potrivit să se întâmple asta, întrucât situația începe să se agraveze. Mulți romi din Uniune se confruntă nu numai cu condiții de viață nedemne, ci și cu o teroare în creștere. Marșul cu torțe de sâmbătă împotriva romilor în Ungaria este ultima dovadă a acestui fapt și aș dori pe această cale să solicit guvernului maghiar să tragă concluziile.
Aș dori să adresez câteva critici cadrului actual. Situația este urgentă, dar chiar și așa nu putem accepta decizia Comisiei de a proiecta cadrul fără o consultare publică a părților implicate. Este ciudat faptul că, pe de o parte, subliniați în cadrul în sine importanța cooperării cu societatea civilă, dar în proiectarea reală a acestui document important ați ignorat atât organizațiile rome, cât și cele voluntare, internaționale și altele similare. O astfel de abordare închisă a cadrului nu îi oferă legitimitate; mai degrabă opusul.
Cu toate acestea, consider că actualul conținut al cadrului prezentat este o reușită în ansamblu. Comisia a definit în mod corect competențele pentru rezolvarea acestei probleme la nivel european. Cu toate acestea, competențele esențiale se află în continuare la nivelul statelor membre. Consider că este totuși extrem de important ca UE să preia sarcina de a coordona strategiile naționale și de a le supraveghea, cu scopul de a asigura integrarea veritabilă cea mai rapidă posibil a romilor.
În acest context, este esențial să menționăm și importanța supravegherii conformității strategiilor naționale cu cadrul depus și al monitorizării eficienței punerii în aplicare a acestora. Poziția Comisiei în această direcție mi se pare totuși destul de lipsită de ambiție. Comisia ar trebui să devină mai severă, în special cu privire la așteptările sale față de statele membre. Cadrul definește în mod corect patru domenii importante pentru integrarea romilor: accesul la educație, disponibilitatea locurilor de muncă, accesul la servicii medicale și disponibilitatea unei locuințe decente și a serviciilor de bază. Împreună cu deputații din grupul nostru, am avut ocazia, pe durata a numeroase vizite în comunitățile rome din toată Europa, de a confirma că acestea sunt într-adevăr domeniile esențiale în care romii se confruntă adesea cu condiții rele. Ar trebui subliniat totuși faptul că obiective formulate similar au apărut și în programul Deceniul pentru integrarea romilor. Acum este esențial să ne asigurăm că acestea sunt atinse.
Pe lângă aceste patru domenii, aș dori să mai adaug unul care lipsește din cadru, iar acesta este în special combaterea nu numai a discriminării, ci și a formelor verbale sau fizice ale rasismului.
În sfârșit, dar nu în ultimul rând, aș dori să atrag atenția asupra problemei privind finanțarea măsurilor de incluziune. Grupul de lucru al Comisiei a dezvăluit la sfârșitul anului trecut faptul că statele membre au lacune semnificative în ceea ce privește utilizarea fondurilor UE. Comisia ar trebui, prin urmare, să se concentreze asupra a trei lucruri: faptul că utilizarea fondurilor nu este excesiv de solicitantă din punct de vedere administrativ, că Comisia ia măsuri eficiente pentru a asigura că fondurile acordate chiar își îndeplinesc scopul și că utilizarea fondurilor pentru practici care implică segregarea este interzisă.
Aș dori să închei prin a vă mulțumi încă o dată, doamnă comisar Reding și domnule comisar Andor, și acum depinde de statele membre să continue în mod eficient cu includerea romilor la nivel național pe baza acestui fapt.
[Vorbitoarea a fost de acord să răspundă la o întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)].
Franz Obermayr
(DE) Doamnă președintă, vă mulțumesc, doamnă Flašíková pentru că ați acceptat întrebarea mea. Este evident că sunteți foarte familiară cu acest raport și sunteți cu siguranță conștientă că acesta solicită, de asemenea, statelor membre să plătească penalități dacă se dovedește că nu sunt în conformitate sau că nu au aderat la strategii. Ce poziție aveți față de faptul că un stat membru ar putea, de asemenea, să fie pasibil de plata unor penalități dacă nu îndeplinește cerința obligatorie privind frecventarea școlii primare? Școala primară este obligatorie în toate țările. Astfel, în cazul în care copiii romi nu urmează școala primară, este țara în cauză pasibilă de plata unor penalități? Nu considerați că părinții ar trebui să aibă o parte din responsabilitate asigurându-se că copiii lor merg la școală?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Doamnă președintă, aș dori să spun un lucru referitor la acest subiect: sunt o susținătoare înfocată a părerii că atunci când stabilim drepturi și obligațiile trebuie respectate. Așadar, este natural să fie și rolul părinților să se asigure că toate drepturile copiilor sunt respectate. Cu toate acestea, în opinia mea, statele membre UE au destule instrumente pentru a crea un astfel de spațiu și acestea nu trebuie pedepsite pentru că părinții nu își respectă obligațiile.
Stanimir Ilchev
Doamnă președintă, aș dori să mulțumesc și eu raportoarei, doamna Járóka, precum și reprezentanților Comisiei, Consiliului și Președinției ungare, pentru că au făcut promisiuni serioase în fața noastră și și-au asumat angajamente foarte importante.
Când vorbim despre integrarea romilor nu ar trebui să uităm că vorbim despre cea mai specifică și poate cea mai complicată chestiune din Europa și din Uniunea Europeană. Aceasta este o chestiune care nu poate fi rezolvată numai prin finanțare, numai prin legislație împotriva discriminării și numai prin lansarea de programe de educație. Soluția la această problemă poate fi doar o combinație a tuturor acestor abordări și, de fapt, poate fi o parte din voința politică.
Momentan, Uniunea se descurcă singură, mai mult ca niciodată, cu cele 12 milioane de romi ai săi. Unii încă nu conștientizează că acești oameni nu sunt numai romi din Bulgaria, din România sau din Slovacia, ci sunt cetățeni ai Uniunii Europene cu drepturi și obligații identice, și aceste persoane au în același timp perspective limitate.
După cum putem vedea, situația este destul de complicată. Cu cât nivelul de integrare al acțiunilor, inițiativelor și politicilor puse în aplicare de statele membre și de toate instituțiile europene este mai ridicat, cu atât va fi mai reușită strategia Uniunii Europene de integrare a romilor.
Acțiunile improvizate și unilaterale pot chiar să provoace rău mai degrabă decât să facă bine. Aici ar trebui să menționez că în unele state membre cunoștințele referitoare la romi sunt incomplete și, în unele cazuri, chiar greșite. În consecință, chestiunea romilor în Europa trebuie explorată intens, iar progresul acesteia trebuie supravegheat în mod profesionist. Altfel există pericolul ca, în loc să dezamorsăm bomba cu ceas, o vom muta doar dintr-un loc în altul pe harta vechiului continent.
În centrul strategiei noastre ambițioase trebuie să existe un efort imens de a oferi educație romilor. Asta înseamnă o integrare totală a copiilor acestora în sistemul de educație, calificarea de bază a tinerilor și asigurarea alfabetizării adulților.
Scopul principal trebuie să fie de a crește constant în următorii ani proporția romilor formați pentru piața muncii și de a avea o viziune luminată asupra instituțiilor și statului de drept. Aceasta este singura garanție că, pe viitor, viața romilor va înceta să evolueze ca acum, ca o existență deplorabilă pe nisipuri mișcătoare care a înghițit inutil banii contribuabilului european.
Hélène Flautre
Doamnă președintă, este desigur o veste bună faptul că avem acum un cadru european concret care va impune tuturor statelor membre o obligație de a-și prezenta strategia națională de integrare a romilor. De acum până la sfârșitul anului, Comisia va evalua aceste strategii și apoi în aproximativ un an va trebui să dezbatem din nou această chestiune. Prin urmare, astăzi stabilim de fapt o foaie de parcurs care ar trebui să le permită parlamentarilor, organismelor publice și societății civile să exercite o vigilență continuă, extremă în domeniile de mare importanță pe care le-ați menționat.
Observ că comunicarea Comisiei abordează unele dintre punctele pe care le-am stabilit în raportul parlamentar. Vorbesc de exemplu despre implicarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale în evaluarea strategiilor. Cred că Agenția și-a dovedit competența în acest domeniu. Vorbesc și despre dezvoltarea cooperării cu Consiliul Europei cu privire la formarea mediatorilor pentru comunitatea romă. Aceasta este un factor strategic important pentru reușita proiectelor la toate nivelurile, precum este și atenția acordată romilor resortisanți ai țărilor terțe și aspectul privind extinderea, care este luat în considerare în acest raport. În sfârșit, cred că stabilirea de indicatori comuni pentru sprijinirea sistemului de supraveghere este un lucru care trebuie salutat.
Cu toate acestea, trebuie să subliniez anumite deficiențe ale acestei comunicări. Consider că aceasta nu este suficient de puternică și de insistentă în trimiterile sale la necesitatea participării romilor la toate nivelurile, adică la nivelurile pregătirii proiectelor, al punerii lor în aplicare și al supravegherii acestora. Comunicarea vorbește despre informare și consultare, dar implicarea comunității rome în sine este vitală. Există o vastă experiență pentru a dovedi acest lucru, deoarece au existat experiențe bune și în Europa. Consider că aceasta este o slăbiciune a comunicării.
O a doua slăbiciune a comunicării este că tratează chestiunea nediscriminării ca o temă transversală de-a lungul celor patru domenii. Cu toate acestea, cred că este foarte important, sau ar fi fost foarte important, să avem un alineat special dedicat combaterii discriminării și violenței și accesului la justiție pentru romi. Această componentă referitoare la combaterea discriminării, la drepturile fundamentale și la justiție nu este inclusă ca o componentă specifică de drept. Consider că acest lucru este încă o slăbiciune a documentului Comisiei.
Cred că am vorbit și despre subiectul mediatorilor, un program care a fost lansat de Consiliul Europei. Este bine că acesta este menționat în prezenta comunicare. Am fi putut menționa și ați fi putut și dvs. să menționați orientările care au fost deja elaborate de Consiliul Europei, astfel încât să nu ne trezim la sfârșit cu două strategii sau cu două tipuri de cadru pentru evaluarea strategiilor naționale. Consider că acest lucru ar fi fost un plus în această comunicare.
În sfârșit, cred că activitatea Comisiei nu s-a terminat încă și că grupul de lucru ar trebui să își continue activitatea pentru a se asigura că statele membre sunt conștiente în permanență de presiunile exercitate asupra lor de către Comisie, de societatea civilă și de organizațiile locale pentru a pune chiar în aplicare aceste orientări.
Timothy Kirkhope
în numele Grupului ECR. - Doamnă președintă, propunerea este o ocazie de a integra mai bine populația romă în statele membre și de a găsi mijloace pentru a le asigura acestora oportunități și drepturi depline și egale cu cele ale tuturor cetățenilor europeni. Principalul scop al programului ar trebui să fie de a obține drepturile universale de bază pentru toți acei oameni.
Mi-e teamă totuși că această agendă greu încărcată și complicată va trebui să fie redusă încă o dată, precum programele anterioare. Competențele statelor membre în domeniile educației, al sănătății și al locuințelor trebuie să fie respectate și, din ce am citit până acum, mi-e teamă că Comisia acționează ultra vires într-un mod care este în detrimentul drepturilor statelor membre și al capacității acestora de a-și stabili singure politicile în aceste domenii. Cu toate acestea, sper că această strategie nouă va marca o nouă eră în privința modului în care UE tratează problema, ascultând în primul rând populația romă.
Prea multă vreme programele au fost prea complicate și pur și simplu nu au ajuns la oamenii care au cea mai mare nevoie de ajutor. În aproape zece ani puține lucruri au fost realizate concret. Sper că Comisia se va concentra acum asupra celor mai bune moduri de a simplifica procedurile de accesare a fondurilor UE și de a supraveghea, evalua și pune în aplicare mai bine programele sale. Când UE va cheltui bani în acest domeniu, va trebui ca aceștia să fie acum cheltuiți mai bine.
Cornelia Ernst
în numele Grupului GUE/NGL. - (DE) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, este bine că avem acum o strategie generală pentru romi, dar mă tem că mai sunt și uscăciuni în grădină. Asta pentru că propunerile generale pe care Comisia le-a depus sunt cu mult în urma numeroșilor ani de discuții cu reprezentanții romilor, unele dintre care au avut loc în acest Parlament.
Timp de ani întregi, reprezentanții comunității rome, și în prezența și în absența unei strategii cadru, au subliniat nevoia de măsuri specifice și de cerințe clare, specifice. În cazul în care nu se aderă la această strategie, nici măcar nu avem sancțiuni clare. Deși au existat câteva propuneri în această direcție, nu există sancțiuni reale, așadar sistemul este mai plin de găuri decât o bucată de emmental.
Strategia privind romii trebuie să țină seama de toate domeniile semnificative. Așa s-a convenit. Cu toate acestea, ce are de oferit Comisia în afara celor patru aspecte-cheie? Structurile nu prevăd nicăieri participarea și includerea comunităților rome în toate deciziile care îi privesc. Nu există structuri pentru punerea în aplicare specifică a obiectivelor. Nu există nicio perspectivă privind genul. Un lucru care mă deranjează, de asemenea, și care consider că este scandalos este faptul că nu sunteți dispuși să luați nicio acțiune explicită pentru a combate discriminarea împotriva comunității rome.
Vă plângeți că fondurile structurale ale UE nu sunt folosite. Aș dori să vă adresez o întrebare destul de deschisă: nu este posibil ca discriminarea împotriva romilor să fie, de asemenea, unul dintre motivele pentru care comunitatea nu a utilizat aceste fonduri UE până în prezent? Eu așa cred.
Noi, în calitate de membri ai Grupului GUE/NGL, suntem foarte critici la adresa acestei comunicări. Credem că nu este adecvată și solicit să se facă modificările corespunzătoare.
Mario Borghezio
în numele Grupului EFD. - (IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, în ciuda faptului că sunt un eurosceptic, aș putea fi în favoarea unui plan, în vederea Strategiei 2020, pentru eliminarea discriminării, a dificultății și a marginalizării, dacă ni s-ar oferi într-adevăr o acțiune incisivă a Comisiei Europene pentru a controla statele membre.
Avem în schimb aceste discursuri referitoare la un viitor minunat, la un control bun, exprimate de doamna comisar european care încă nu poate să îmi explice cum se poate ca în țara acesteia, Marele Ducat de Luxemburg, acești călători nu au permisiunea să își instaleze tabăra, în timp ce pot în schimb să se stabilească aproape de casa mea, în Italia și în Franța. Astfel, vorbim despre a da o locuință călătorilor, în timp ce în unele țări europene, în special în cea a doamnei Reding, acești oameni nici măcar nu au voie să își instaleze tabăra.
În ediția de astăzi a principalului jurnal din țara mea, Il Corriere della Sera, există un articol despre un părinte care nu merită să fie numit părinte, un călător care a fost arestat pentru că și-a vândut propria fetiță traficanților care vroiau să o vândă pentru prostituție. Și-a vândut propria fetiță. Alții le trimit să facă alte lucruri. Adesea ei sunt cei care nu le trimit la școală, în ciuda presiunilor și atenției din partea autorităților, a mediatorilor și a organizațiilor de caritate.
Dorim să vorbim și despre aceste probleme? Vrem să dăm deoparte aceste mici acțiuni de binefacere prostească și să conștientizăm că multe dintre problemele pe care romii le au și le provoacă în mod exclusiv și în principal ei înșiși?-
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Cătălin Sorin Ivan
în scris. - Noua strategie europeană pentru incluziunea romilor nu face decât să reitereze vechi obiective, care de-a lungul timpului s-au dovedit imposibil de atins. Acestea puteau fi credibile în momentul lansării Decadei pentru incluziunea romilor, în 2005, dar în momentul de față, când extremismul și violența împotriva romilor sunt în creștere în UE, am fi avut nevoie de o strategie cu elemente mult mai concrete. Tensiunile din Ungaria escaladează, acțiunile milițiilor devin din ce în ce mai virulente și fără luări de poziție ferme, situația se va înrăutăți. De aceea, este inexplicabil de ce Comisia nu a încercat să aducă soluții reale, care să se refere la probleme concrete, cu atât mai mult cu cât avea la dispoziție și rezoluția adoptată în PE.
Marian-Jean Marinescu
în scris. - Noua strategie pentru coordonarea strategiilor naționale pentru Romi prezentată azi de Comisie, reprezintă un pas important pentru UE. Crearea de puncte de contact naționale pentru integrarea romilor, simplificarea procedurilor de finanțare, evaluarea planurilor naționale de către instituțiile europene și verificarea progreselor privind integrarea romilor în statele membre reprezintă măsuri care vor contribui la ameliorarea situației economice și sociale ale populației rome în Europa. Statele membre trebuie să examineze cu atenție această strategie și să desemneze cât mai repede un organism administrativ responsabil cu implementarea strategiei și coordonarea cu celelalte state membre. Sper ca Comisia să preia începând cu vara aceasta, rolul de lider în coordonarea strategică în ceea ce privește evoluțiile din domeniile cheie precum promovarea educației civice, orientarea profesională și ocuparea forței de muncă. Regret că noua strategie nu propune în mod clar, tipuri de programe pentru romi, care să fie dezvoltate și implementate în mod similar în toate statele membre, cu anumite devieri. Cer Consiliului și statelor membre să vină cu astfel de propuneri de programe-tip pe care Comisia să le centralizeze. Fără astfel de programe-tip, adaptate la caracterul nomad al romilor, UE nu va putea niciodată să contribuie pe deplin la crestarea valorii adăugate la nivel comunitar.
Rovana Plumb
în scris. - Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor oferă o ocazie de unire a forțelor la toate nivelurile și cu toate părțile interesate pentru a pune capăt excluziunii romilor. Obiectivele stabilite la nivel UE, care acoperă patru domenii importante pentru integrarea romilor - accesul la educație, la ocuparea forței de muncă, la servicii de sănătate și la locuințe - vor fi atinse numai dacă există un angajament clar al statelor membre. Acum este esențial să accelerăm sistemul și să asigurăm că politicile naționale, regionale și locale de integrare vizează romii în mod clar și specific și că măsurile explicite răspund nevoilor romilor de a preveni și compensa dezavantajele cu care se confruntă. Statele membre ar trebui să se asigure că toți copiii romi au acces la educație de calitate și să stabilească un obiectiv concret pentru a crește ratele de ocupare a forței de muncă în rândul romilor în contextul Europa 2020, crescând proporția de gospodării rome cu acces la apă, instalații sanitare și electricitate și promovând accesul nediscriminatoriu la locuințe, inclusiv la locuințe sociale. Statele membre ar trebui să stabilească obiective concrete cu termene concrete pentru a crește speranța de viață a romilor, pentru a crește ratele de vaccinare la nivelul populației de alte etnii și pentru a scădea ratele de mortalitate infantilă și maternă la nivelul celor ale populației de alte etnii.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
În sfârșit, Comisia ne-a oferit niște obiective ambițioase privind integrarea romilor în Europa: garantarea cel puțin a nivelului de educație primară pentru toți copiii romi, reducerea mortalității infantile și completarea lacunelor referitoare la speranța de viață. Aceste ambiții trebuie totuși puse în practică. La un an de la adoptarea de către Parlamentul European a unei modificări a Regulamentului FEDER destinat investițiilor în locuințe pentru comunitățile marginalizate, proiectele întâmpină dificultăți la lansare. Este important ca statele membre să investească și să raporteze cu privire la acțiunile lor în domeniile precum ocuparea forței de muncă, educația, serviciile de sănătate și imobiliar pentru populația romă, dar și Comisia trebuie să se asigure că supraveghează cu rigurozitate programele europene existente. În sfârșit, populația romă trebuie să profite de ocazia de a prelua controlul propriului destin, știind că poate conta pe sprijinul Europei. O atitudine de pasivitate și cuvintele goale nu vor face decât să alimenteze extrema dreaptă și neîncrederea în rândul comunităților. Ziua Internațională a Romilor se va sărbători vinerea viitoare, la 8 aprilie. Sper că la 8 aprilie 2012 vom putea sărbători progresele făcute.
