Sprijin pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) - Program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistenţă financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei - Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 în ceea ce priveşte cadrul financiar multianual (modificare) (dezbatere)
Preşedintele
Următoarea temă de pe ordinea de zi este dezbaterea comună privind:
raportul dnei Petya Stavreva, în numele Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, referitor la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) - C6-0051/2009 -,
raportul dlui Eugenijus Maldeikis, în numele Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistenţă financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei - C6-0049/2009 - şi
raportul dlui Reimer Böge, în numele Comisiei pentru bugete, referitor la propunerea modificată de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Acordului interinstituţional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară în ceea ce priveşte cadrul financiar multianual - C6-0508/2008 -.
Petya Stavreva
raportoare. - (BG) Iniţiem astăzi în Parlamentul European o dezbatere importantă cu privire la alocarea de resurse suplimentare din bugetul european către zonele comunitare rurale, pentru a le ajuta să facă faţă consecinţelor crizei economice. Trebuie să menţionăm că sectorul agricol al Uniunii Europene va fi sprijinit în această perioadă dificilă cu 1,02 miliarde de euro. Am convingerea că fermierii şi locuitorii Comunităţii vor percepe acest mesaj important de furnizare a unor resurse financiare pentru sprijin suplimentar.
Suma pe care o va primi fiecare ţară este destinată pentru a dezvolta internetul în bandă largă şi pentru a răspunde noilor provocări descrise în revizuirea periodică a politicii agricole comune pentru anul 2008. Consider că investiţiile în infrastructura de internet, restructurarea sectorului de produse lactate, sursele regenerabile de energie, protejarea biodiversităţii şi a resurselor de apă sunt esenţiale pentru soluţionarea, într-o mare măsură, a problemelor din aceste regiuni, oferind opţiuni alternative oamenilor care locuiesc aici.
În raportul meu, referitor la bugetul pentru fondurile alocate pentru 2009, propun suplimentarea cu 250 milioane de euro a liniei bugetare pentru dezvoltare rurală. Ca urmare a acestei modificări, suma totală a resurselor disponibile pentru 2009 ar atinge aproape 850 milioane de euro. Din cauza necesităţii de a răspunde rapid actualei crize economice, efectuarea în 2009 a plăţilor programate pentru 2010 şi 2011 ar constitui un bun punct de plecare.
Aş dori să evidenţiez posibilitatea distribuirii resurselor între statele membre în funcţie de nevoile lor specifice. Această flexibilitate va permite fiecărei ţări să utilizeze resursele financiare în conformitate cu nevoile fermierilor şi ale locuitorilor din zonele rurale.
Având în vedere accesul limitat la credit în perioadele de criză financiară şi luând în considerare obstacolele care împiedică utilizarea fondurilor din programele destinate zonelor rurale, consider că este o ocazie bună pentru a aloca o parte dintre aceste resurse unor fonduri care să furnizeze împrumuturi şi garanţii pentru credite. Atunci vom putea să-i ajutăm cu adevărat pe cei care doresc să realizeze proiecte, dar nu deţin capitalul necesar demarării acestora.
Este important ca statele membre să respecte termenele planificate şi să includă activităţi suplimentare în programele de dezvoltare rurală, permiţând astfel utilizarea acestor fonduri. Beneficiile obţinute ca urmare a acestei asistenţe financiare vor fi cu atât mai mari, cu cât banii vor ajunge mai repede la fermieri şi în regiunile vizate. O altă condiţie importantă pentru utilizarea cu succes a resurselor este ca fiecare ţară să furnizeze rapid organizaţiilor regionale şi locale, precum şi potenţialilor beneficiari informaţii pertinente şi uşor accesibile despre noile oportunităţi de proiecte din cadrul programelor revizuite de dezvoltare rurală.
Aş dori să subliniez plăcerea cu care am lucrat la un raport ce evidenţiază abordarea activă şi sprijinul instituţiilor Europei în ceea ce priveşte viitorul sectorului agricol comunitar şi al zonelor rurale. Am considerat întotdeauna că asistenţa are cea mai mare valoare atunci când oamenii au cea mai mare nevoie de ea şi, în acest moment, zonele rurale au nevoie de mai multe resurse pentru dezvoltare şi modernizare. Aceasta este singura metodă de a stopa migraţia, de a proteja natura şi de a garanta ocuparea forţei de muncă şi crearea de noi locuri de muncă.
Aş dori să închei prin a le mulţumi colegilor mei din Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală, care s-au implicat în elaborarea raportului, precum şi reprezentanţilor din Comisia Europeană şi Consiliu pentru utila lor cooperare. Aş dori, de asemenea, să mulţumesc organizaţiilor de sector pentru propunerile făcute. Apelez la dvs. pentru a susţine acest raport, astfel încât să putem da un nou avânt dezvoltării zonelor rurale din Uniunea Europeană.
Eugenijus Maldeikis
Comisia a prezentat un pachet suplimentar de măsuri extrem de important privind Planul de redresare economică pentru proiecte din domeniul energiei, care are o importanţă majoră, întrucât criza economică ridică o provocare pentru energia europeană.
Pachetul este alcătuit din trei părţi. Prima dintre acestea este reprezentată de infrastructura de gaze naturale şi de energie electrică, precum şi de proiectele care implică interconectări de o importanţă deosebită între reţelele de electricitate şi gaze. Ştim că această problemă este veche şi foarte sensibilă. Având în vedere criza actuală, finanţarea proiectelor de interconectare ar oferi un puternic impuls dezvoltării regionale din domeniul energiei şi cooperării interregionale şi ar consolida crearea unei pieţe energetice comune la nivel european.
A doua parte a pachetului vizează proiectele de parcuri eoliene offshore, iar a treia parte, proiectele de captare şi stocare a carbonului, care iau în considerare nevoile de schimbare climatică şi energie regenerabilă, întrucât am convingerea că, aflat în faţa crizei economice, sectorul energetic european trebuie să îşi modifice fundamental structura şi sistemele. Acesta ar fi un moment foarte oportun pentru a evalua situaţia actuală şi a reanaliza numeroase probleme de energie.
Consider că acest pachet, aceste trei programe, ar întări în mod semnificativ sectorul energetic european, ar avea impact asupra altor sectoare şi ar fi de mare ajutor pentru redresarea economică din Europa.
Consider că valoarea de 3,9 miliarde a acestui pachet reprezintă o sumă mare, care ar contribui la rezolvarea problemei deosebit de urgente a securităţii energetice europene. Alături de consecinţele crizei energetice şi de consecinţele socioeconomice, există marele risc politic ca state europene individuale să se confrunte cu probleme în ceea ce priveşte furnizarea gazelor. Acest risc rămâne şi în prezent unul ridicat.
Finanţarea proiectelor de interconectare ar consolida în mod semnificativ poziţia Europei şi ar oferi garanţii de furnizare suplimentare. Aş dori să adaug că, în timpul dezbaterii acestui document, Parlamentul European a propus introducerea în pachet a următoarelor aspecte.
În primul rând, Parlamentul s-a concentrat asupra posibilei redistribuiri a resurselor financiare neutilizate pentru proiecte. Întrucât intenţionăm să stabilim termene limită foarte stricte pentru pregătirea şi desfăşurarea proiectelor, credem că, în eventualitatea în care rămân bani neîntrebuinţaţi, aceştia ar trebui să fie redistribuiţi către proiectele dedicate eficienţei energetice şi energiei regenerabile.
În urma reuniunii trilaterale pe care am organizat-o într-o perioadă foarte scurtă de timp, am reuşit să ajungem la un acord cu Consiliul. Acesta a luat în considerare propunerile Parlamentului şi le-a integrat în acest pachet. Sunt foarte mulţumit de acest lucru şi aş dori să le mulţumesc reprezentanţilor Consiliului, preşedinţiei cehe şi comisarului Piebalgs pentru cooperarea lor foarte strânsă şi productivă. Am reuşit într-adevăr să obţinem un rezultat bun într-un interval de timp foarte scurt.
Reimer Böge
raportor. - (DE) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, imediat după încheierea acordului privind bugetul pe anul 2009, Comisia a înaintat o propunere de revizuire a cadrului financiar multianual (CFM) pentru a finanţa reţelele transeuropene de energie şi proiecte de infrastructură de bandă largă, în contextul Planului european de redresare economică.
În retrospectivă, trebuie să menţionăm, mai întâi, că această propunere a complicat procedurile, întrucât nu am considerat ca fiind corect şi adecvat să se prezinte propuneri noi la doar câteva zile după încheierea acordului cu privire la buget şi, în al doilea rând, pentru că ar fi fost practic imposibil să ajungem la un acord cu Consiliul, atât în privinţa instrumentului de ajutor alimentar, cât şi a acestor elemente din pachetul de stimuli economici după definitivarea bugetului pe 2009. În propunerea iniţială de a aloca cinci miliarde printr-o perspectivă financiară revizuită împărţită în două tranşe - 3,5 miliarde de euro în 2009 şi 2,5 miliarde de euro în 2010 - Comisia a învăţat din dezastrul bugetar survenit odată cu propunerea privind instrumentul de ajutor alimentar. Datele prezentate de Comisie cu acea ocazie nu au corespuns cu ceea ce fusese convenit în buget. În mod evident, acesta este cazul şi acum.
Salut decizia Comisiei de a recepţiona sugestia Comisiei pentru bugete, pe care am prezentat-o în prima dezbatere, de a limita revizuirea şi de a lăsa chestiunile referitoare la zonele rurale, internetul în bandă largă şi modernizarea acestor structuri în zonele rurale în rubrica 2 a bugetului pentru agricultură şi de a nu le transfera la rubrica 1a. Aceasta a fost o sugestie adecvată, care a venit din partea acestei Camere, şi pe baza căreia s-a acţionat.
În runda a doua, am aflat că, iniţial, Consiliul a fost cel care a afirmat că Comisia nu poate să prezinte această propunere pentru instrumentul de ajutor alimentar şi că, în principiu, aceasta reprezintă o revizuire. Consiliul dorea pur şi simplu să se strecoare pe lângă condiţiile şi acordurile bugetare. Pe parcursul negocierilor şi al reuniunii trilaterale din 2 aprilie am rectificat acest lucru. Consider că am făcut primul pas corect spre aplicarea propunerii noastre de a aloca 2,6 miliarde de euro într-o primă etapă, de a majora plafonul pentru credite de angajament din anul 2009 de la subrubrica 1a cu suma de 2 miliarde de euro, de a reduce plafonul de la rubrica 2 cu aceeaşi sumă şi de a aloca 600 milioane de euro pentru dezvoltarea rurală. Ne vom strădui să asigurăm restul de 2,4 miliarde de euro printr-un mecanism de compensare la concilierea din cadrul procedurilor bugetare pentru 2010 şi 2011 utilizând toate - şi citez, pentru că este important - "utilizând toate mijloacele prevăzute de cadrul legal şi fără a aduce atingere pachetelor financiare aferente programelor care fac obiectul codeciziei şi procedurii bugetare anuale.”
De asemenea, pentru noi a contat ca angajamentele luate să nu fie prejudiciate şi micşorate în cuprinsul rubricilor. De aceea, aspectul pe care l-am negociat în această perioadă de timp a fost tocmai divizarea asupra căreia am convenit, întrucât am realizat cu toţii că în această legislatură trebuie să continuăm progresele înregistrate pe tema solidarităţii în domeniul energetic şi a modernizării infrastructurilor, inclusiv măsurile de control sanitar.
Cu toate acestea, este la fel de limpede că afirmaţiile din sesiunea plenară a Parlamentului European din 25 martie privind revizuirea cadrului financiar multianual trebuie să se regăsească pe agendă cât mai urgent. Apelăm la Comisie pentru a lua în considerare toate aceste deliberări cu privire la flexibilitatea şi îmbunătăţirea desfăşurării negocierilor în contextul politicii bugetare anuale şi multianuale din timpul deliberărilor referitoare la revizuirea planului financiar multianual din toamnă. Aceste negocieri anuale cu Consiliul, privind aceleaşi probleme an de an, şi în care ne împotmolim pentru că una din părţi nu vrea să avanseze, sunt o debandadă totală şi trebuie să înceteze, pentru că nimeni din exterior nu mai înţelege ce se petrece. Avem nevoie de mai multă flexibilitate, mai multă marjă de manevră în procedura bugetară multianuală. Solicităm Comisiei să înveţe din experienţele din ultimii doi-trei ani şi să prezinte propuneri relevante în toamnă. Aşteptăm nici mai mult, nici mai puţin!
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Domnule Preşedinte, actualul declin economic impune şi o stimulare la nivelul UE. Aceasta a fost convingerea noastră comună încă de anul trecut, de la începutul crizei. Aceasta a fost convingerea noastră comună încă de anul trecut, de la începutul crizei.
În noiembrie 2008, Comisia Europeană a propus un Plan european de redresare economică foarte complex, care a fost susţinut în decembrie de şefii de stat şi de guvern. Pe baza acestuia, un "pachet de cinci miliarde” menit să insufle un stimul imediat în economia UE a fost propus în luna ianuarie. Pachetul direcţionează acel stimul către obiective cheie, precum dezvoltarea internetului în bandă largă, securitatea energetică şi tehnologii cu nivel redus de carbon.
Comisia salută călduros acordul la care s-a ajuns în privinţa pachetului, după discuţii dificile, dar constructive, într-o perioadă foarte scurtă de timp.
Aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru sprijinul oferit propunerii noastre, precum şi pentru flexibilitatea şi disponibilitatea spre compromis arătate pe parcursul discuţiilor interinstituţionale. Acest caz demonstrează că Uniunea Europeană este capabilă să reacţioneze rapid dacă o situaţie de criză impune un răspuns imediat.
În ceea ce priveşte chestiunea bugetului - iar acum vorbesc în numele vicepreşedintelui Kallas - Comisia poate accepta soluţia asupra căreia au convenit cele trei instituţii, deşi această abordare diferă de propunerea noastră iniţială din decembrie 2008. Avem convingerea că proiectele vor fi realizate după cum s-a stabilit.
De asemenea, aş dori să confirm luarea la cunoştinţă de către Comisie a aşteptărilor Parlamentului referitoare la revizuirea bugetului şi la evaluarea funcţionării Acordului interinstituţional. După cum ştiţi, lucrăm la acestor aspecte şi vom prezenta concluziile noastre în toamnă sau, cel mai târziu, până la sfârşitul anului.
Mă voi referi acum la tema mea: energia. Regulamentul privind proiectele energetice reprezintă un instrument important pentru realizarea a două obiective: răspunde la problemele cheie de securitate şi la provocările legate de mediu din domeniul energetic, contribuind în acelaşi timp la redresarea economiei. Pachetul este totodată un exemplu de solidaritate în cadrul Uniunii Europene. Îndeosebi, criza gazelor a necesitat un răspuns rapid.
Este pentru prima dată când Uniunea Europeană a convenit să aloce o sumă atât de importantă pentru proiecte cheie din domeniul energiei.
Ştiu că unii dintre dvs. ar fi preferat să vadă în pachet mai multe măsuri privind proiecte referitoare la sursele regenerabile de energie şi la eficienţa energetică, însă consider că soluţia de compromis la care s-a ajuns în cele din urmă pe această temă este una bună. Într-o declaraţie completă, Comisia oferă asigurări că va reanaliza situaţia în 2010, referindu-se în mod expres la posibilitatea de a veni cu sugestii de utilizare a fondurilor neangajate pentru măsuri în domeniul eficienţei energetice şi al surselor regenerabile de energie. Declaraţia a fost trimisă Parlamentului şi va fi publicată în Jurnalul Oficial, alături de regulament, aşa că nu o voi citi aici.
Salut faptul că principiul de a propune proiecte noi, în cazul în care vom identifica riscuri grave în procesul de punere în aplicare a proiectelor actuale, este, de asemenea, menţionat în considerente şi într-un articol al regulamentului.
În plus, vă asigur că vom continua în ritm rapid demersurile referitoare la numeroase alte iniţiative în domeniul surselor regenerabile de energie şi al eficienţei energetice, aşa cum sunt menţionate în declaraţia noastră.
După încheierea rapidă şi cu succes a procedurii legislative, Comisia se va concentra asupra aplicării pachetului. Pot să vă spun că, în ceea ce priveşte proiectele energetice, intenţionăm să lansăm cererea pentru propuneri până la sfârşitul lunii mai şi mă aştept ca primele decizii de sprijin să apară până la sfârşitul acestui an.
Aş dori să le mulţumesc în special raportorilor, dna Stavreva, dl Maldeikis şi dl Böge, pentru implicarea lor în găsirea unei soluţii rapide la această propunere foarte importantă.
Mariann Fischer Boel
membră a Comisiei. - Domnule Preşedinte, mă voi referi doar la acea parte din pachet care vizează dezvoltarea rurală. În primul rând, asemenea dlui Piebalgs, aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru cooperare, îndeosebi Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală. Pe parcursul ultimei luni, am purtat un dialog foarte bun şi constructiv şi este evident că sprijinul dvs. în această chestiune este decisiv pentru obţinerea unui rezultat favorabil.
Este necesară adoptarea unor măsuri legislative cât mai curând posibil, astfel încât aceşti bani să poată fi investiţi în anul 2009 în dezvoltarea rurală şi să poată fi totodată cheltuiţi - mă refer atât la planificarea, cât şi la cheltuirea banilor.
Compromisul final ne-a lăsat cu ceva mai puţini bani pentru dezvoltare rurală decât am dorit. Iniţial am vrut 1,5 miliarde de euro şi am sfârşit cu 1,02 miliarde de euro. Domeniul de aplicare a investiţiei în bandă largă în zonele rurale a fost extins, iar statele membre vor avea acum flexibilitate deplină pentru a alege între banda largă şi noile provocări. Cred că aceasta este o idee destul de bună, astfel încât să nu impunem restricţii oamenilor care întâmpină dificultăţi deosebite în unele părţi ale Uniunii Europene, în ceea ce priveşte noile provocări.
Comisia ia, de asemenea, în considerare amendamentele. Dvs. solicitaţi extinderea sferei de aplicare a operaţiunilor eligibile de bandă largă pentru a include măsuri fără caracter normativ, precum stagii de formare în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) şi investiţii în servicii şi instrumente legate de TIC. Aş dori să amintesc că aceste investiţii şi activităţi se bucură deja de sprijin pe scară largă, atât în cadrul fondurilor structurale, cât şi în cadrul fondurilor pentru dezvoltare rurală. Se pune accent pe banda largă, întrucât se consideră că aceasta impulsionează cel mai mult creşterea şi dezvoltarea tehnologică.
În ceea ce priveşte promovarea pachetului de redresare, Comisia recunoaşte că acest lucru este necesar, dar poate fi integrat instrumentelor existente deja în instrumentarul specific dezvoltării rurale. De asemenea, actualul cadru strategic permite ca banii să fie deja cheltuiţi pentru proiectele din 2009.
Am studiat şi propunerea de a include în finanţare cele 250 milioane de euro care au fost adăugate la bugetul pe 2009 pentru dezvoltare rurală de către Parlament, la votul final cu privire la buget de anul trecut. Totuşi, această propunere nu a făcut parte din acordul cu privire la finanţarea pachetului de redresare la care s-a ajuns în timpul discuţiilor dintre cele trei părţi. Pentru a evita orice amânare în ceea ce priveşte adoptarea finală a acestui pachet, consider că ar trebui să profităm de ocazie pentru a reveni asupra sa mai târziu în cursul acestui an, când se va ajunge la un acord asupra restului finanţării pachetului de redresare.
Întrucât aceasta este ultima întâlnire aici în plen înaintea alegerilor pentru Parlament, aş dori să aduc tuturor sincere mulţumiri pentru foarte buna cooperare şi pentru schimburile de opinii - uneori cu mare dinamism şi emfază patriotică, dar mi-a făcut plăcere. Acelora dintre dvs. care nu candidează din nou, aş dori să le spun că a fost o plăcere să lucrăm împreună.
(Aplauze)
Preşedintele
Vă mulţumesc foarte mult, dnă comisar Fischer Boel. Este foarte amabil din partea dvs. să menţionaţi acest lucru. A fost şi este întotdeauna o plăcere să lucrez cu dvs. şi cu colegii dvs. din Comisie. Desigur, există unele diferende, însă cu dvs. şi cu comisarul Piebalgs a fost întotdeauna o plăcere şi aş dori foarte mult să vă mulţumesc în numele Parlamentului, precum şi personal.
Mario Mauro
Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, în cursul reuniunii trilaterale din 2 aprilie s-a ajuns în cele din urmă la un acord între Parlament şi preşedinţia cehă. În calitate de raportor pentru aviz al Comisiei pentru bugete, sunt foarte mulţumit de acest acord, care a făcut posibilă continuarea procesului legislativ privind planul de redresare în intervalul de timp la care am sperat.
Metodele de finanţare pentru 2009 sunt foarte clare: dintr-un total de 3,98 miliarde de euro, 2 miliarde vor fi alocate pentru energie prin metoda compensării cuprinsă în rubrica 2, "Conservarea şi gestionarea resurselor naturale”. Restul de 1,98 miliarde de euro alocat energiei va fi prevăzut ca parte din procedura bugetară pentru 2010, iar, dacă va fi nevoie, încheierea va surveni odată cu procedura bugetară pentru 2011.
Cu toate acestea, consider că este important ca mecanismul de compensare aplicat diverselor rubrici să nu pericliteze pachetul financiar destinat programelor adoptate prin codecizie sau procedura bugetară anuală. Cred, de asemenea, că, în lumina deficitului evidenţiat de actualul acord interinstituţional, trebuie să analizăm mai atent acest aspect pentru a face acest acord mai flexibil şi, astfel, mai potrivit să răspundă nevoilor financiare viitoare.
Vicente Miguel Garcés Ramón
raportor pentru aviz al Comisiei pentru bugete. - (ES) Domnule Preşedinte, transmit avizul Comisiei pentru bugete, al cărei raportor am fost, cu privire la propunerea de modificare a Regulamentului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală. Propunerea face parte din Planul european de redresare economică.
Consiliul European reunit la sfârşitul lunii martie 2009 a propus alocarea a 3,98 miliarde de euro către sectorul energetic şi a 1,02 miliarde de euro către Fondul de Dezvoltare Rurală, cu scopul de a crea o nouă infrastructură de bandă largă în zonele rurale, de a îmbunătăţi infrastructura existentă şi de a răspunde noilor provocări: schimbările climatice, energia regenerabilă, biodiversitatea şi restructurarea sectorului de produse lactate.
Comisia pentru bugete a decis în unanimitate că suma de referinţă indicată în propunerea legislativă este compatibilă cu plafonul menţionat la rubrica 2 din actualul cadru financiar multianual pentru perioada 2007-2013.
Rumiana Jeleva
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru dezvoltare regională. - (BG) În calitate de raportoare pentru aviz din partea Comisiei pentru dezvoltare regională, aş dori să precizez cât sunt de mulţumită de versiunea finală a Programului european de recuperare a energiei. Parlamentul a susţinut o poziţie puternică în timpul negocierilor cu Consiliul şi a obţinut cel mai bun rezultat posibil pentru cetăţenii europeni.
Programul european de recuperare a energiei este extrem de important pentru viitorul economiilor noastre europene. Actuala criză economică şi financiară periclitează diferite programe în domeniul securităţii energetice, lucru care este în detrimentul viitoarei noastre creşteri economice şi al succesului.
Ca urmare a acestui fapt, abordarea corectă este aceea de a acorda stimulente financiare suplimentare pentru proiecte din sectorul energetic care vor contribui la redresarea economiei noastre şi la promovarea siguranţei aprovizionării cu energie şi care, de asemenea, au drept obiectiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
Şi în ţara mea, Bulgaria, acest nou program va consolida securitatea energetică în mod eficient, ca urmare a acordării de finanţare pentru conducta de gaz Nabucco şi a legăturii noastre cu reţelele de infrastructură din Grecia şi România. Acest lucru ne va face mai puţin vulnerabili în perioade de criză similare cu cea prin care am trecut în iarna trecută.
Stimaţi colegi, economiile noastre europene şi infrastructura noastră depind de accesul facil la energie. În această privinţă, Programul european de recuperare a energiei deschide calea către o infrastructură energetică mai eficientă şi mai eficace în Europa. De aceea, aş dori să subliniez încă o dată necesitatea unei politici comune în domeniul energiei în Uniunea Europeană. Doar împreună vom reuşi să obţinem un succes mai mare şi să oferim cetăţenilor noştri securitatea energetică pe care o merită. Aş dori să închei prin a felicita raportoarea pentru munca de calitate pe care a efectuat-o.
Domenico Antonio Basile
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Comisia pentru dezvoltare regională a fost invitată de Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală să elaboreze un aviz privind propunerea de regulament al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat de Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), care acum se află în Parlament pentru dezbatere, în contextul unui pachet mai general în valoare de 5 miliarde de euro.
Măsura în cauză poate fi percepută ca un răspuns prompt din partea Comisiei la nevoile care stau la baza deciziei, adoptată de Consiliu la 11 şi 12 decembrie 2008, pentru a aproba un plan european de redresare economică care să conţină măsuri specifice în multe sectoare care sunt de competenţa Comunităţii şi de competenţă naţională, în vederea soluţionării crizei economice şi financiare care afectează pieţele europene din 2007.
În sectorul de dezvoltare rurală, măsura Comisiei propune introducerea unor actualizări corespunzătoare pentru Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului care să aibă drept obiectiv punerea în aplicare a liniilor directoare ale planului european menţionat.
În ansamblu, propunerea Comisiei - care prevede un buget de 1,5 miliarde de euro pentru a fi pus la dispoziţia tuturor statelor membre prin intermediul Fondului European pentru Dezvoltare Rurală, pentru a dezvolta accesul la internetul în bandă largă în zonele rurale şi pentru a face faţă noilor provocări identificate în evaluarea reformei politicii agricole comune pe termen mediu, încheiată în noiembrie 2008 - beneficiază de sprijinul deplin al Comisiei pentru dezvoltare regională, care consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod rapid şi în totalitate, măsurile sugerate vor putea cu siguranţă să contribuie la redresarea economiilor naţionale şi să îi facă pe consumatori să aibă din nou încredere în sistem, şi în acelaşi timp vor urmări, în mod eficient, obiectivele convergenţei teritoriale şi sociale în regiunile Uniunii. Toate aceste lucruri sunt valabile mai ales în cazul în care măsurile sunt combinate cu nevoia exprimată de Consiliu de a maximiza oportunităţile de cheltuieli pe parcursul primilor ani.
În exprimarea opiniei sale, comisia nu s-a limitat la o simplă evaluare a măsurilor propuse de Comisia Europeană, ci a decis să facă propria propunere, prin includerea anumitor modificări în textul prezentat acesteia. Principalul aspect pe care Comisia pentru dezvoltare regională a dorit să îl evidenţieze se referă la nevoia de a spori transparenţa şi informarea privind rezultatele obţinute în perioada 2009-2011 şi de a pune la dispoziţie instrumentele corespunzătoare pentru coordonarea acţiunilor finanţate prin FEADR şi fondurile structurale în legătură cu infrastructura pentru internetul în bandă largă.
A procedat în acest fel solicitând Comisiei să introducă o secţiune special dedicată verificării rezultatelor obţinute în legătură cu această activitate în cadrul raportului anual de monitorizare necesar pentru Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală, în forma unui amendament specific introdus în textul măsurii propuse.
Romana Jordan Cizelj
în numele Grupului PPE-DE. - (SL) Abordarea crizei financiare şi economice reprezintă un test important pentru unitatea şi solidaritatea Europei. Trebuie să demonstrăm două lucruri: în primul rând, că vom întreprinde măsuri comune şi că vom putea beneficia de acest lucru şi, în al doilea rând, că suntem capabili să menţinem priorităţile strategice pe care le-am stabilit pe parcursul ultimilor ani: şi anume, priorităţile care facilitează orientarea spre o societate bazată pe cunoaştere şi spre o societate inovatoare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră.
Sunt încântată să constat că Europa a răspuns acestei provocări în mod rapid şi unitar. Ne-am declarat împotriva protecţionismului şi am stabilit piaţa internă ca fiind una dintre realizările importante ale Europei, dar şi una care trebuie să fie păstrată într-un moment de criză. Procedând în acest fel, am reuşit, de asemenea, să ne păstrăm viziunea şi să acţionăm, fără să pierdem din vedere provocările noastre pe termen lung, care cu siguranţă includ şi schimbările climatice.
Permiteţi-mi să menţionez pe scurt şi proiectele din domeniul energiei. Într-o perioadă de timp relativ scurtă, am asigurat resursele financiare suplimentare pe care intenţionăm să le alocăm pentru dezvoltarea ulterioară a tehnologiilor noi, mai curate, şi în scopul creşterii aprovizionării fiabile cu energie. Ceea ce este important în acest context este faptul că includem, în cadrul acestui pachet, tehnologiile pentru captarea şi stocarea carbonului, promovarea energiei eoliene offshore şi interconectarea reţelelor de transport de gaze şi de electricitate.
Cu toate acestea, aş dori să vă atrag atenţie asupra faptului că, în ciuda numărului de proiecte de bună calitate pentru care trebuie alocat ajutor suplimentar, lipsesc din dosar unele proiecte importante. Din acest motiv, aş solicita ca aceste proiecte să fie monitorizate cu atenţie, punerea lor în aplicare să fie supravegheată şi, de asemenea, să găsim fonduri suplimentare cu ajutorul cărora să finanţăm proiectele care promovează utilizarea eficientă a energiei şi a altor surse de energie regenerabilă.
Permiteţi-mi, de asemenea, să adaug, în acest context, că energia geotermală reprezintă cu siguranţă un alt potenţial major care nu este exploatat. Consider că aceasta este una din sarcinile noastre cele mai importante pentru începutul următorului nostru mandat.
Hannes Swoboda
în numele Grupului PSE. - (DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, se pare că pacea Crăciunului ne învăluie - totul se aprobă foarte uşor. Din păcate, trebuie să adaug o notă mai acidă acestor proceduri.
Consiliul, care nu este reprezentat aici astăzi, a avut nevoie de luni de zile pentru a revizui şi a reanaliza propunerile prezentate de Comisie şi pentru a găsi o soluţie în situaţia în care ne confruntăm cu o rată a şomajului uriaşă, în creştere. Prin urmare, nu este vina Parlamentului. În acest caz, persoanele responsabile pentru buget erau chiar înaintea noastră în domeniul energiei. Cu siguranţă acest lucru nu ne-a făcut viaţa foarte uşoară. În mod normal, ei sunt cei care blochează. Dar am încercat să găsim o soluţie, iar Comisia a fost de mare ajutor, în timp ce Consiliul a fost îndărătnic.
Preocuparea noastră - şi acest lucru trebuie să fie de la sine înţeles - este aceea că toate creditele bugetare care nu pot fi cheltuite ar trebui alocate proiectelor pentru crearea de locuri de muncă, în special în cadrul proiectelor destinate securităţii energetice, eficienţei energetice şi conservării energiei. Acest lucru trebuie să fie de la sine înţeles. Dacă i-am întreba pe cetăţenii europeni dacă sunt de acord cu alocarea banilor care nu sunt cheltuiţi în acest domeniu specific, cea mai mare parte a lor ar spune da. Numai Consiliul nu a conştientizat că acest lucru este de fapt ceea ce este necesar. În acest context, noi toţi - inclusiv membrii noului Parlament - ar trebui să insistăm ca acest lucru să fie exact ceea ce este pus în aplicare.
Nu ştiu dacă domnul Piebalgs va mai fi comisar şi dacă va mai fi responsabil pentru acest domeniu, dar sper ca şi Comisia să fie de părere că trebuie să ne asigurăm că toate creditele bugetare care nu pot fi cheltuite sunt transferate în alte domenii, în proiecte legate de ocuparea forţei de muncă privind eficienţa şi securitatea energetice.
În cele din urmă, aş dori să mulţumesc atât personal, cât şi în numele grupului meu, ambilor comisari pentru cooperarea lor. Dacă a fost mereu o plăcere, aceasta este o altă problemă, dar aţi fost mereu pregătiţi să participaţi la dialog şi sper că puteţi spune acelaşi lucru şi despre noi. Ne aflăm în toiul unei campanii electorale, dar lucrurile sunt puţin mai liniştite acum pentru dumneavoastră. Cu toate acestea, consider că puteţi trăi fără noi, cei din Parlament.
Donato Tommaso Veraldi
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, propunerea pe care o discutăm face parte dintr-un pachet în valoare de 5 miliarde de euro alocat pentru planul european de redresare economică, din care 1 040 EUR sunt alocaţi pentru construcţia şi finalizarea infrastructurilor privind acoperirea internetului în bandă largă în regiunile rurale şi pentru dezvoltarea în raport cu noile provocări apărute la controlul situaţiei politicii agricole comune.
Pentru a răspunde la actuala criză financiară, trebuie să luăm măsuri mai ales în zonele rurale, folosind instrumente concepute pentru a ajuta aceste zone să iasă din izolarea structurală în care se află. Prin urmare, este crucial să garantăm utilizarea fondurilor comunitare disponibile, prin sporirea eficienţei şi a valorii lor adăugate. În domeniul dezvoltării rurale, trebuie adoptată orice tactică posibilă, pentru a garanta o mai mare flexibilitate financiară şi eficienţă.
Consider că este esenţial pentru Comisie să încerce să asiste statele membre în adoptarea strategiilor naţionale şi a programelor de dezvoltare rurală, menite să crească ocuparea forţei de muncă. Totuşi, sunt obligat să spun că, în conformitate cu normele Fondului pentru Dezvoltare Rurală, proiectele de punere în aplicare a internetului în bandă largă sunt în principal gestionate de către administraţiile publice - provincii, municipii şi comunităţi montane - care sunt, cu toate acestea, incapabile să includă TVA-ul în propria contabilitate. Acest lucru nu se întâmplă cu alte programe, cu alte regulamente care stau la baza fondurilor structurale, în cadrul cărora aceste cheltuieli sunt considerate eligibile.
Criza economică a accentuat pur şi simplu dificultăţile cu care se confruntau deja aceste autorităţi locale şi, astfel, incidenţa TVA-ului asupra bugetelor, legată de punerea în aplicare a diferitelor lucrări, este atât de mare încât există un risc ca autorităţile publice să nu reuşească să investească, iar resursele necheltuite să revină la bugetul comunitar. În cele din urmă, în ceea ce priveşte repartizarea resurselor, consider că trebuie să ne concentrăm pe utilizarea criteriilor istorice, după cum a propus Comisia.
Guntars Krasts
Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. Sunt de părere că acordul la care s-a ajuns pentru sprijinirea pe termen lung a politicii energetice a Uniunii Europene şi care prevede stimulente pe termen scurt pentru redresarea economică îndeplineşte ambele obiective. Singura excepţie, care nu poate permite o amortizare economică pe termen scurt, este reprezentată de finanţarea proiectelor de captare şi de depozitare a carbonului. Totuşi, acest lucru răspunde fără îndoială provocărilor politicii energetice pe termen lung, prin creşterea competitivităţii tehnologiilor întreprinderilor din UE pe pieţele mondiale, unde formele alternative de energie nu vor putea să înlocuiască arderea cărbunelui în viitorul apropiat. Salut cu căldură canalizarea celei mai mari părţi a finanţării spre proiectele de interconectare a reţelei energetice europene. Sunt mulţumit că au fost alocate resurse semnificative pentru integrarea în reţelele europene de electricitate ale statelor baltice, care sunt cele mai izolate regiuni din UE. Cu toate că aceste investiţii nu duc la integrarea completă a pieţelor celor trei state baltice în reţelele europene, totuşi, acest lucru este un factor important, puternic, care va promova siguranţa aprovizionării cu energie. Sper că acest lucru va servi drept stimulent pentru ca statele baltice să aplice în continuare reforme structurale propriilor sisteme energetice şi să creeze condiţii de piaţă care vor îmbunătăţi situaţia pentru consumatorii de energie din această regiune. Vă mulţumesc.
Claude Turmes
în numele Grupului Verts/ALE. - Doamnă preşedintă, aceasta este o zi tristă pentru credibilitatea Uniunii Europene. Pachetul de redresare economică pe care îl vom vota este, în realitate, un plan de neredresare care nu va produce aproape niciun stimulent economic imediat. Am avut luni de negocieri uneori intense cu Consiliul UE. Din nefericire, în loc să se opună acelor guverne, precum Germania, Ţările de Jos şi Regatul Unit, care au adoptat o abordare îngustă de tipul "îmi vreau banii înapoi”, majoritatea din acest Parlament şi Comisia au cedat pur şi simplu cererilor acestora.
Acest rezultat este foarte slab şi ar fi putut fi evitat. Am fi putut pune bazele unui adevărat instrument de solidaritate, în care marea majoritate a fondurilor s-ar fi îndreptat către economiile care aveau cea mai mare nevoie de acestea: prietenii noştri din Europa de Est. Am fi putut consolida eficienţa economică a acestui pachet, prin utilizarea instrumentelor de finanţare inovatoare, precum fonduri pentru garanţii la împrumuturi şi băncile publice sau Banca Europeană de Investiţii. Acest lucru ar fi transformat 5 miliarde de euro în 5080 miliarde de euro în investiţii, sumă de care avem nevoie în acest moment pentru economia europeană. Ne-am fi putut concentra investiţiile în acele domenii care determină crearea imediată de locuri de muncă, cum ar fi oraşele din Europa care se preocupă de renovarea clădirilor şi de transportul public sau companiile energetice independente care investesc în energii regenerabile sau industriile noastre din Europa care investesc în ecotehnologii. În schimb, aţi hotărât să concentraţi cea mai mare parte din aceste 5 miliarde de euro pe ajutorul de stat tradiţional acordat ţărilor cu cea mai redusă nevoie de bani: marile oligopoluri energetice din Regatul Unit, Germania şi Franţa.
În loc să trimitem un semnal puternic, trimitem un semnal de lipsă de curaj politic: instituţii europene slabe care cedează în faţa capriciilor guvernelor naţionale cu vederi înguste.
Din păcate, nu avem un Preşedinte al Comisiei curajos şi vizionar. Din păcate, liberalii şi socialiştii din acest Parlament nu au fost pregătiţi să lupte cu Grupul Verzilor pentru a transforma acest pachet de redresare într-un adevărat pas înainte pentru o nouă perspectivă verde. Înainte ca schimbarea să se poată produce în Europa, trebuie să schimbăm Preşedintele Comisiei. Pentru a face posibilă această schimbare, trebuie să schimbăm majorităţile din Parlamentul European. "Stop Barroso - către o nouă perspectivă verde”: mai mult ca niciodată, acesta este sloganul potrivit pentru viitoarele alegeri europene.
Pedro Guerreiro
În privinţa aşa-numitului pachet al Uniunii Europene în valoare de 5 miliarde de euro pentru planul european de redresare economică, este necesar să reamintim rezoluţia adoptată de acest Parlament cu privire la revizuirea la jumătatea mandatului a cadrului financiar 2007-2013. Această rezoluţie prevede: că plafonul resurselor proprii reprezintă 1,24 % din VNB al UE în plăţi şi că acesta a fost într-adevăr sub 1 %; că, în fiecare an, marjele semnificative sunt coborâte mai jos de plafonul stabilit prin cadrul financiar multianual, cu peste 29 miliarde de euro în plăţi în ultimii trei ani; şi că există marje uriaşe între plafonul cadrului financiar multianual şi plafonul de resurse proprii ale UE, cu peste 176 miliarde de euro din 2010 până în 2013.
În acest context, trebuie să ne punem întrebarea: de ce, având în vedere situaţia economică care se înrăutăţeşte, nu folosim măcar fondurile prevăzute în cadrul financiar multianual?
De ce Uniunea Europeană alege să deducă 2 miliarde de euro din marja din agricultură, când mii de agricultori se confruntă cu dificultăţi din ce în ce mai mari?
Oare agricultorii au o mai mare nevoie de sprijin pentru a face faţă costurilor în creştere ale producţiei şi scăderii preţurilor la producător, sau pentru internet în bandă largă?
Pentru a asigura că această ajustare este neutră, de la care alte linii bugetare vor fi deduse aproape 2 miliarde de euro? Această sumă va fi dedusă din coeziune?
Cum se vor descurca cu distribuirea a aproximativ 4 miliarde de euro pentru proiecte în domeniul energiei şi aproape 1 miliard de euro pentru - aparent - promovarea serviciilor în bandă largă în zonele rurale? Cum se poate aplica acest schimb neechitabil?
Unde este, în cele din urmă, solidaritatea proclamată în mod excesiv pe teritoriul Uniunii Europene? Sau, în sfârşit, muntele se va dovedi încă o dată a fi un muşuroi de cârtiţă?
Patrick Louis
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, a dori un plan de redresare este o intenţie lăudabilă. Un plan de redresare după modelul Keynes este necesar pentru a răspunde la o criză economică ciclică, dar această criză este structurală. Prin urmare, instrumentul este inadecvat.
Reinjectarea de fonduri într-o economie de nestăpânit înseamnă doar aruncarea banilor pe fereastră. De fapt, stimularea economiei, fără a restaura mai întâi preferinţa comunitară la frontierele noastre, este precum încercarea de a încălzi o casă când toate ferestrele trebuie să fie lăsate deschise. Ceea ce se întâmplă este că acel cazan se goleşte, iar facturile la încălzire bat toate recordurile.
După aceste observaţii de început, am de făcut trei comentarii. În primul rând, o piaţă energetică nu este relevantă. De fapt, în acest domeniu, competiţia nu reduce preţurile, întrucât acestea sunt determinate de costurile mijloacelor de producţie. Prin urmare, suntem de părere că este esenţial să investim în surse de energie cu adevărat eficiente, pentru a evita capcana surselor de energie care sunt extrem de subvenţionate, cum ar fi energia eoliană, şi să optăm pentru energia solară şi nucleară.
În al doilea rând, nu există eficienţă pe o piaţă unică de electricitate. Pe distanţă mare, pierderea de energie este proporţională cu distanţa parcursă. Probabilitatea defalcărilor şi a pierderilor creşte odată cu complexitatea geografică a reţelei. Prin urmare, interconectarea reţelei de electricitate europene ar trebui să se întoarcă la scopul său primar, acela de a servi drept resursă de rezervă reciprocă la frontiere şi de a permite schimburile de energie, dar numai pe planul al doilea. Acest demers ar trebui să fie prioritatea noastră.
În al treilea rând, în privinţa raportului Podimata, care este legat de prezentul raport, recomandăm nu numai să se ia în considerare energia necesară pentru gestionarea unui produs, dar şi să se ţină seama de informaţiile privind cantitatea de energie necesară pentru fabricarea produsului respectiv.
Comunicarea acestei informaţii către consumatori va determina creşterea acelor produse cu valoare adăugată mare şi cu cerinţe de energie scăzute. Includerea acestei informaţii va acorda un avantaj competitiv foarte necesar pentru economiile noastre, care se află sub ameninţarea majoră a unei concurenţe globale neloiale.
Sergej Kozlík
- (SK) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, consider că Parlamentul European şi Consiliul au adoptat unele decizii extraordinare şi eficiente pentru a transfera cele 5 miliarde de euro de resurse neutilizate din anul 2008 în anul 2009 pentru un pachet de stimulente care să atenueze efectele crizei financiare, împreună cu suma de 4 miliarde de euro pentru a rezolva unele impasuri în domeniul reţelei energetice europene. Pe de altă parte, discursul domnului Turmes a fost adevărat din multe puncte de vedere, mai ales în privinţa gestionării fondurilor.
Consider că este important ca guvernele statelor membre să reacţioneze în mod flexibil şi ca toate resursele alocate pentru anii 2009-2010 să fie cheltuite şi să fie cheltuite în mod eficient, pe cât posibil. Situaţia de criză în aprovizionarea cu gaze de la începutul anului, după disputa dintre Rusia şi Ucraina, a demonstrat cât de vulnerabilă este o parte semnificativă a Europei în situaţii critice. Prin urmare, măsurile puse în aplicare şi finanţate din acest pachet ar trebui să contribuie la prevenirea repetării acestei crize.
Agnes Schierhuber
(DE) Doamnă preşedintă, stimaţi comisari, doamnelor şi domnilor, aş dori în primul rând să adresez mulţumiri doamnei Stavreva pentru raportul său excelent. Este absolut crucial ca acest program economic, pe care l-am adoptat în întregime astăzi, să fie de asemenea disponibil în zonele rurale. Serviciile în bandă largă sunt un mijloc indispensabil de comunicare pentru zonele rurale, în special în Austria, pentru locuri de muncă noi şi moderne şi pentru diseminarea rapidă a informaţiilor. Nu ar trebui trecut cu vederea faptul că mai mult de 50 % din populaţia Uniunii Europene trăieşte în zonele rurale.
Doamnelor şi domnilor, mă apropii de sfârşitul carierei mele politice. Aş dori să adresez, de asemenea, sincere mulţumiri tuturor colegilor mei, Comisiei şi tuturor instituţiilor din Uniunea Europeană, în special funcţionarilor şi personalului, pentru ajutorul şi sprijinul lor. A fost o plăcere să lucrez cu fiecare dintre voi. În final, aş dori să le mulţumesc interpreţilor care au trebuit să traducă dialectul meu austriac-german.
Sunt convinsă că trebuie să fie în continuare absolut clar că politica agricolă comună, cu cei doi piloni ai săi, este esenţială pentru societatea Uniunii Europene. Agricultorii sunt în mod natural conştienţi de responsabilitatea lor faţă de societate. Dar aştept, de asemenea, ca societatea Uniunii Europene să fie conştientă de responsabilitatea sa faţă de toţi cei care îi protejează resursele. Având în vedere acest lucru, doresc toate cele bune Uniunii Europene pe viitor.
(Aplauze)
Gábor Harangozó
(HU) Stimate comisar, doamnelor şi domnilor. Aş dori să încep prin a mulţumi doamnei Stavreva pentru cooperare şi să o felicit pentru munca sa excelentă care a primit sprijinul unanim al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală.
În urma dezbaterii care a avut loc în cadrul Consiliului, avem la dispoziţie 1,02 miliarde de euro pentru a atenua impactul dureros al crizei asupra zonelor rurale. Am ajuns cu succes într-o situaţie în care banii pot fi folosiţi într-un mod mult mai flexibil, în comparaţie cu propunerea iniţială, într-un cadru extins în mod corespunzător, pentru a dezvolta accesul la internetul în bandă largă în zonele rurale şi pentru a aborda noile provocări definite în timpul revizuirii politicii agricole comune.
Planurile de dezvoltare rurală ale statelor membre trebuie revizuite cât de repede posibil, astfel încât sumele specificate acum să fie disponibile cât mai curând posibil. Acesta este probabil cel mai important aspect pentru populaţia rurală, deoarece, cu ajutorul acestor evoluţii, noi locuri de muncă, noi cursuri de formare şi noi pieţe pot deveni accesibile, conducând în acelaşi timp la o reducere a costurilor şi la o desfăşurare a unor noi tehnologii inovatoare.
Populaţia rurală reprezintă victima cea mai vulnerabilă a crizei economice. De fapt, privind în viitor, putem afirma că există şi riscul de continuare a excluderii teritoriale şi economice, care să se extindă dincolo de criza economică. Chiar şi înainte de izbucnirea crizei, un mare număr de state membre au trebuit să se confrunte cu declinul continuu din zonele rurale. Responsabilitatea noastră este aceea de a concepe şi de a pune în aplicare cât mai curând posibil măsurile necesare care au drept scop protejarea valorilor noastre rurale.
Stimaţi colegi, având în vedere că nu se aşteaptă ca partidul meu să obţină un scor bun la alegeri, astfel încât să lucrez în continuare printre domniile voastre în următorii cinci ani, prin urmare, aş dori, de asemenea, să vă mulţumesc pentru cooperarea excelentă de care am beneficiat în acest Parlament. În calitate de tânăr politician, nu pot decât să doresc fiecărui tânăr politician să aibă oportunitatea să înveţe într-o astfel de organizaţie excelentă modul în care funcţionează politicile europene.
Lena Ek
(SV) Doamnă preşedintă, în momentul de faţă, există trei crize la nivel mondial şi european: criza financiară, îndelungata criză a locurilor de muncă şi criza climatică. Pachetele de măsuri ar trebui direcţionate către găsirea de soluţii la cele trei crize, dar consider că este dificil ca acest lucru să se întâmple cu acest pachet. Marilyn Monroe a spus odată "nu mă duce în ispită, căci o pot găsi singură”. Acesta este modul în care guvernele statelor membre par să fi acţionat cu privire la folosirea banilor pe care am reuşit împreună să îi punem la dispoziţie pentru acest pachet de economii. Poate fi criticat dur pentru că a folosit vechiul tip de energie şi, în special, în funcţie de factorul timp. Măsurile incluse în pachet se află atât de departe în viitor, încât este mai probabil ca acestea să creeze locuri de muncă în cursul următoarei recesiuni, mai degrabă decât în aceasta. Intenţia noastră a fost aceea de a încerca să punem în aplicare noi tehnologii şi idei noi, precum şi măsuri pentru crearea de locuri de muncă acum pe perioada actualei recesiuni din Europa. Prin urmare, vom continua să monitorizăm (în speranţa că vom fi realeşi) ceea ce a promis Comisia prin intermediul comisarului Piebalgs, şi anume monitorizarea corespunzătoare, de încredere a punerii în aplicare şi a supravegherii.
În final, doamnă preşedintă, aş dori să mulţumesc doamnei comisar Fischer Boel pentru munca extrem de constructivă pe care a depus-o şi comisarului Piebalgs, care a lucrat îndeaproape cu Comisia pentru industrie, cercetare şi energie şi care a deţinut un rol extrem de important în ceea ce priveşte pachetul energetic şi pachetul climatic, precum şi în privinţa a ceea ce am obţinut în acest domeniu în ultimii cinci ani. Aş dori să mulţumesc raportorului, pentru munca de calitate depusă, precum şi colegilor mei. În cele din urmă, cred într-adevăr că ar trebui să întrerupem lucrările Parlamentului European de la Strasbourg şi, pe viitor, să ne reunim într-o singură locaţie.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Doamnă preşedintă, sprijinul pentru zonele rurale reprezintă o activitate foarte importantă, indiferent de forma pe care o are. Cu atât mai mult, atunci când acest sprijin vine sub forma introducerii unor noi tehnologii la nivel masiv în zonele rurale. Cu toate acestea, ordinea priorităţilor ridică îndoieli în mintea mea. Ce este mai important în prezent pentru dezvoltarea zonelor rurale - internetul în bandă largă, continuarea modernizării şi a dezvoltării infrastructurii transportului sau măsurile legate de sporirea locurilor de muncă în zonele rurale, în special pe perioada crizei?
În ceea ce mă priveşte, este evident că banii necesari pentru introducerea internetului în bandă largă şi pentru abordarea schimbărilor climatice în zonele rurale vor fi alocaţi în principal întreprinderilor şi firmelor care desfăşoară aceste activităţi şi nu agricultorilor sau locuitorilor din zonele rurale. Poate că aceşti bani ar fi trebuit să fie alocaţi pentru reducerea dezechilibrului în subvenţiile pentru fermele mijlocii, în special în noile state membre? În prezent, Uniunea Europeană pune la dispoziţia agricultorilor internetul în bandă largă la un preţ foarte ridicat, în loc să soluţioneze nevoi mai importante, cum ar fi să aducă fermele, şi nu preocupările agricultorilor, la un nivel mai ridicat.
Konstantinos Droutsas
(EL) Doamnă preşedintă, scopul programului de redresare economică în valoare de 5 miliarde de euro este de beneficia de pe urma crizei capitaliste şi de a ajuta capitalul să îşi îndeplinească obiectivele prin promovarea restructurărilor capitaliste în sectoarele strategice, cum ar fi energia şi comunicaţiile electronice.
Internetul şi reţelele în bandă largă sunt necesare pentru dezvoltarea zonelor rurale, dar nu constituie o prioritate. Atunci când venitul proprietarilor fermelor mici şi mijlocii scade în mod constant, iar aceştia se confruntă cu ameninţarea evacuării de pe pământul lor şi cu şomajul, atunci când economia tuturor zonelor este în criză din cauza PAC şi a dictatelor OMC, nu dezvoltarea reţelelor este cea care va contribui la dezvoltarea rurală; este o bătaie de joc la adresa agricultorilor săraci. Cele 1,5 miliarde de euro au fost alocate în principal pentru dezvoltarea companiilor de comunicaţii electronice, nu pentru agricultură şi dezvoltare rurală.
Exact acelaşi lucru este valabil şi pentru cele 3,5 miliarde de euro alocate pentru realizarea unei reţele integrate de energie electrică şi pentru realizarea pieţei unice de energie electrică, prin facilitarea privatizărilor, a fuziunilor şi a preluărilor promovate de cel de-al treilea pachet privind liberalizarea şi de captarea şi stocarea carbonului, acel plan exagerat de costisitor şi neecologic, menit să crească profiturile şi să permită în continuare poluarea cauzată de unităţile de producţie.
Lucrătorii şi agricultorii înţeleg că aceste măsuri sunt luate pentru a consolida capitalul şi monopolurile, motiv pentru care le resping, luptă împotriva lor şi solicită producerea unor schimbări majore, astfel încât ei să nu devină animalele de povară ale crizei.
Helga Trüpel
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, este adevărat să spunem că Uniunea Europeană încearcă să aducă o contribuţie proprie la această criză financiară şi economică majoră. Este, de asemenea, adevărat să spunem că, în ceea ce priveşte promovarea serviciilor în bandă largă în zonele rurale, ar trebui să aibă dreptul să aducă o contribuţie reală pentru a se asigura că segregarea digitală a societăţii este depăşită şi că mai multe persoane au posibilitatea de a lua parte la aceasta şi de a consolida coeziunea internă în cadrul Uniunii Europene.
Cu toate acestea, în calitate de politician bugetar, aş dori să subliniez faptul că, deşi anunţul unui astfel de program va avea un impact public, nu este clar de unde anume vor proveni banii. Într-o anumită măsură, acest lucru este ambiguu. Nu pot să îl susţin, iar în cazul în care Consiliul adoptă astfel de decizii, iar Comisia, prin intermediul domnului Barroso, propune ceva de genul acesta, trebuie să ne asigurăm în mod serios că este clară provenienţa banilor. Aceasta este singura formă de politică cu adevărat convingătoare pe care o putem prezenta cetăţenilor noştri. Din păcate, în momentul de faţă, banii nu sunt disponibili. Statele membre trebuie să ia din nou atitudine, astfel încât să putem clarifica faptul că aceasta este o contribuţie pentru o mai bună politică structurală şi pentru mai multă solidaritate în Europa. Apoi, trebuie să avem o contribuţie comună, astfel încât să poată deveni într-adevăr o realitate.
Andreas Mölzer
(DE) Doamnă preşedintă, deşi Uniunea Europeană a introdus subvenţii pentru dezvoltarea rurală, în acelaşi timp, depopularea rurală cauzată de condiţiile impuse prin Tratatul de la Maastricht a încurajat entuziasmul de nestăpânit pentru liberalizare şi dezmembrarea infrastructurii rurale care l-a însoţit.
După căderea Chrysler şi închiderea posturilor de poliţie şi a şcolilor, datorită dereglementării decretate de UE, oficiile poştale vor fi şi ele în curând închise. Comisia planifică destul de clar să administreze în continuare eutanasia. În cazul în care criteriile de eligibilitate ale puterii economice sub nivelul mediu şi ale depopulării rurale încetează să se aplice din 2014, acesta ar putea fi sărutul morţii pentru multe zone defavorizate. În opinia mea, acest lucru este un atac asupra tuturor zonelor rurale, pe care nu trebuie să îl lăsăm să se manifeste. Avem nevoie de condiţii echivalente de viaţă în metropole şi oraşe, precum şi la ţară. În caz contrar, nu doar zone individuale, ci şi văi întregi din Europa vor fi în curând părăsite.
Renunţarea la subvenţii este, cu siguranţă, o abordare greşită, dacă dorim să protejăm zonele rurale vitale şi structurile mai mici ale clasei de mijloc. Cu toate acestea, zonele rurale nu pot supravieţui doar prin subvenţii agricole. Declinul agriculturii din ultimii ani arată acest lucru mai clar decât oricând. Subvenţiile pentru zonele defavorizate nu trebuie oprite, ci majorate. Fermele mici, mijlocii şi organice trebuie să supravieţuiască, iar suveranitatea alimentară trebuie menţinută. În cazul în care UE nu poate fi în curând descurajată de la promovarea, în primul rând, a creşterii intensive a animalelor şi a marilor proprietari de pământ - precum Regina Regatului Unit de exemplu - atunci este timpul ca agricultura să fie renaţionalizată sau măcar parţial renaţionalizată.
Neil Parish
Doamnă preşedintă, îi mulţumesc foarte mult domnului comisar că ne-a prezentat acest lucru în această dimineaţă şi îi mulţumesc foarte mult doamnei Stavreva pentru raportul dumneaei.
Este foarte important să soluţionăm problema pachetului de "cinci miliarde”. Pot să spun foarte răspicat Comisiei că, în cazul în care îşi ia angajamentul pe viitor pentru un pachet de cinci miliarde, ar trebui, probabil, să beneficieze într-o măsură un pic mai mare de acordul Consiliului înainte de a ajunge atât de departe. Sunt de acord că nu este întotdeauna uşor să determini Consiliul să fie de acord cu alocarea banilor, dar trebuie să ştim neapărat dacă aceşti bani vor fi până la urmă disponibili. Bănuiesc că probabil vor fi şi consider că vor fi în cele din urmă utilizaţi pentru un scop foarte bun.
Nu există nicio îndoială că agricultura este foarte importantă pentru zona rurală, dar există, de asemenea, multe alte activităţi acolo. Mai ales când este vorba despre fermele mai mici, este nevoie de un venit suplimentar. În special serviciile în bandă largă presupun posibilitatea dezvoltării multor afaceri mici în zonele rurale. De îndată ce serviciile în bandă largă vor fi disponibile, conexiunile vor putea fi foarte bune în majoritatea zonelor rurale din cadrul Uniunii Europene. Serviciile în bandă largă ar putea fi esenţiale pentru a ajuta afacerile să se dezvolte în agricultură, turism şi toate celelalte activităţi legate de internet.
În contextul unei adevărate recesiuni în Uniunea Europeană, acesta este un pachet de stimulente care - dacă putem obţine banii din sectoarele potrivite şi dacă putem face acest lucru la timp - va face o diferenţă reală, deoarece este necesar să se stimuleze afacerile. Agricultura este importantă, dar şi alte afaceri sunt de asemenea importante pentru mediul rural, iar acest pachet poate ajuta.
Aşadar, îi doresc numai bine Comisiei cu întregul proiect. Sper să obţineţi banii, dar - după cum am precizat - consider că, pe viitor, probabil va trebui să abordăm problema într-un mod mult mai uniform.
Catherine Guy-Quint
(FR) Doamnă preşedintă, în noiembrie 2008, Comisia a prezentat un plan de redresare care nu era corespunzător, nici în volum, nici în conţinut. După şase luni, trebuie recunoscut faptul că punerea în aplicare a acestui plan de redresare este aproape inexistentă şi doresc să aflu ce se întâmplă cu aceste 30 miliarde de euro din fondurile de redresare.
Ce s-a întâmplat cu cele 15 miliarde de euro anunţate prin noi acţiuni şi încredinţate BEI? Cum se poate concilia un stimulent anunţat în valoare de 7 miliarde de euro prin intermediul fondurilor structurale şi al Fondului de coeziune cu un buget structural anunţat necheltuit în valoare de 10 miliarde de euro în 2009?
În final, în ceea ce priveşte cele 5 miliarde de euro despre care discutăm astăzi, aş dori să fac patru observaţii. În ciuda presiunii din partea Parlamentului European, Consiliul miniştrilor de finanţe nu a putut pune la dispoziţie suma de 5 miliarde de euro pentru anul 2009 şi a acordat doar 2,6 miliarde de euro.
Prin urmare, nu suntem în niciun caz siguri că, pentru anul 2010, Consiliul va putea găsi cele 2,4 miliarde de euro care lipsesc. Parlamentul este pregătit să găsească orice soluţie posibilă prin metode de reglementare. Cu toate acestea, celelalte priorităţi politice nu trebuie să fie, în niciun caz, puse în discuţie. Parlamentul nu va permite acest lucru. Nu putem accepta o realocare; acesta este o linie roşie peste care nu vom trece.
Va fi dificil să găsim aceste 2,4 miliarde de euro pentru că, din prezentarea PDB al Comisiei, ştim că va fi disponibilă o sumă maximă de 1,7 miliarde de euro. În afară de aceasta, Consiliul mai trebuie încă să fie de acord cu autorizarea acestor marje. Prin urmare, în orice caz, este important ca, în numele ortodoxismului bugetar pe termen scurt şi al unei abordări juridice privind reglementarea bugetară, multitudinea de state membre să nu mai poată să stopeze întregul plan de redresare.
Este necesar să se menţină un buget puternic pentru viitorul Uniunii şi putem constata - iar aceasta este cea de-a patra observaţie a mea - că dimensiunea şi modalitatea în care au fost negociate şi acceptate ultimele perspective financiare plasează viitorul Europei în mare dezavantaj.
Jan Mulder
(NL) Doamnă preşedintă, ascultând această dezbatere, am sentimentul că majoritatea dintre noi suntem mulţumiţi, dar, cu toate acestea, am o puternică impresie că acest pachet este unul slab. Consider că preocuparea principală în cazul de faţă a fost aceea de a proteja imaginea Preşedintelui Barroso şi a Comisiei. Măsurile propuse vor fi fără îndoială utile, dar finanţarea rămâne încă nesigură.
Deşi bugetul agricol trebuie să ia în considerare situaţii neprevăzute, chiar şi în cazul unui excedent, am câteva obiecţii cu privire la faptul că acesta este mereu folosit ca o vacă de muls pentru a acoperi orice eveniment neprevăzut. Sunt de părere că Uniunea Europeană şi Comisia nu au reuşit să înveţe prea multe de la focarele de boli infecţioase la animale care au avut loc în trecut. Dacă acestea ar apărea din nou, ar trebui să le finanţăm din bugetul agricol.
Ceea ce aş dori să ştiu este: ce anume are prioritate pentru noi? Finanţarea măsurilor propuse pentru combaterea bolilor animalelor sau finanţarea acestui pachet, care încă trebuie să fie pus în ordine? Există o mare incertitudine care persistă în această privinţă, dar am înţeles că ajutorul pentru venit va fi întotdeauna la dispoziţie, în orice eventualitate, iar acest lucru mă linişteşte.
În ceea ce priveşte măsurile în cauză, acestea variază de la un stat membru la altul, dar sunt utile, fără îndoială. Şi eu sunt în favoarea securităţii energetice şi cred că orice întreprindem în acest sens va fi util.
În concluzie, aş dori să îi felicit pe cei doi comisari pentru lucrările pe care le-au efectuat şi, în special, pe doamna Fischer Boel, alături de care m-am bucurat de o cooperare foarte strânsă în ultimii cinci ani.
Inese Vaidere
(LV) Doamnelor şi domnilor, o iniţiativă în valoare totală de 5 miliarde de euro reprezintă un bun punct de pornire, atât pentru dezvoltarea viitoare a politicii energetice comune a Uniunii Europene, cât şi pentru dezvoltarea rurală pe termen lung. Consolidarea reţelelor interne este de asemenea importantă, precum este şi stabilirea de interconectări, care formează reţele unice. În opinia mea, ar trebui pus un accent mai mare pe eficienţa energetică şi pe diversificare, prin crearea de stimulente reale pentru utilizarea energiei eoliene offshore, a energiei geotermale şi a altor resurse de energie regenerabilă. Planurile statelor membre, inclusiv cele ale statelor mari, precum Germania, Franţa şi Regatul Unit, trebuie dezvoltate în conformitate cu politica energetică comună a Uniunii Europene. Pentru acele state puternic afectate de criza economică, ar trebui prevăzut în mod special un plafon de cofinanţare de 50 %. Trebuie acordat un sprijin real iniţiativelor locale şi regionale, destinate să introducă energie regenerabilă şi să încurajeze utilizarea acesteia. În ceea ce priveşte dezvoltarea rurală, trebuie acordată mai multă atenţie situaţiei reale decât indicatorilor istorici. Se discută nu numai despre introducerea serviciilor în bandă largă, dar şi, de exemplu, despre dezvoltarea drumurilor rurale. Resurse provenind de la Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală ar trebui să fie accesibile în special statelor membre mai slabe din punct de vedere economic. Vă mulţumesc.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Doamnă preşedintă, stimaţi comisari, acest plan de redresare economică nu este o capodoperă. Mai presus de toate, nu a mai rămas mare lucru pentru zonele rurale. Implică, de asemenea, un transfer de fonduri de la bugetul agricol la dezvoltarea rurală. Stimaţi comisari, acest lucru nu determină dezvoltarea rurală independentă a zonelor rurale, dar urmează încă o dată o logică echilibrată.
Mai presus de toate, este lăsat la latitudinea statelor membre să creeze programe de compensare. În Germania, acest lucru afectează fondul pentru lapte. O pierdere de 15 cenţi pe kilogramul de lapte înseamnă un deficit de 4,2 miliarde de euro doar pentru fermierii germani producători de lapte. În prezent, urmează să se instituie o compensare în valoare de 100 milioane de euro. Stimaţi comisari, permiteţi-mi să fiu clar în această privinţă. Acesta este doar mărunţiş, nu un plan de redresare economică!
Maria Petre
Mai întâi de toate doresc să o felicit pe colega noastră, pe Petya Stavreva, pentru calitatea raportului pe care ni l-a prezentat astăzi.
Susţin amendamentele propuse de raportor, cum ar fi punerea la dispoziţie a 250 de milioane de euro pentru activităţile legate de noile provocări, chiar dacă, aşa cum spunea şi doamna comisar, asupra acestui lucru va trebui să revenim. Având în vedere necesitatea unei reacţii rapide la criza economică actuală, ar fi util - şi ştim asta cu toţii - să se prevadă plăţi ce pot fi efectuate deja în anul bugetar 2009. Această abordare corespunde, de altfel şi concluziilor preşedinţiei Consiliului European din 12 decembrie 2008.
Un aspect important al crizei economice actuale îl reprezintă reducerea disponibilităţilor generale, ale împrumuturilor şi înăsprirea condiţiilor pentru obţinerea creditelor de la bănci. Prin urmare, susţin propunerea raportoarei ca statele membre să aibă posibilitatea de a utiliza fondurile puse la dispoziţie pentru împrumuturi şi garantarea creditelor, ceea ce ar permite părţilor interesate din zonele rurale să efectueze investiţii în aceste perioade dificile.
Din cauza populaţiei dispersate şi a costurilor ridicate în unele comunităţi rurale, nu toţi cetăţenii ar putea dispune de acces privat la infrastructura de bandă largă. Prin urmare, sunt de părere că, alături de operaţiunile de infrastructură propuse, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a sprijini unităţile de internet public din comunităţile rurale, cum ar fi cele din bibliotecile publice şi din primării.
În consecinţă, sunt de acord ca informaţii specifice să fie puse la dispoziţia publicului general şi a autorităţilor locale responsabile cu punerea în aplicare a acestor noi măsuri. Pentru a asigura utilizarea cea mai eficace a resurselor disponibile şi pentru a permite dezvoltarea considerabilă a internetului de bandă largă în zonele rurale, consider că ar trebui să se utilizeze diferenţele existente între statele membre în ceea ce priveşte acoperirea cu bandă largă drept indicator pentru alocarea diferenţiată a acestor fonduri.
Jutta Haug
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, ne despart mai puţin de două ore de decizia finală privind planul european de redresare economică. Ne-a luat cinci luni - inutil de precizat că motivul a fost sofistica din Consiliu - cinci luni să adoptăm o decizie privind pachetul care se află acum în discuţie.
Dacă am fi luat câtuşi de puţin în serios titlul acestui pachet, am fi fost nevoiţi să fim mult mai rapizi. Pachetul în sine este bun; nu există niciun dubiu în acest sens. Cu toate acestea, mă îndoiesc că va determina cu adevărat redresarea economică a Europei în contextul crizei actuale. Vor putea banii prevăzuţi să se îndrepte spre proiectele prevăzute în termenul prevăzut?
Este un lucru bun faptul că membrii Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie au avut îndoielile lor şi au negociat o declaraţie din partea Comisiei pentru a nu lăsa resturile în calea eficienţei energetice. Prin urmare, există o şansă ca cele 2,6 miliarde de euro pentru care se va decide să fie folosite în mod rezonabil. Dar oare vom reuşi să cădem de acord cu Consiliul în toamnă şi asupra deficitului de 2,4 miliarde de euro din cadrul planului de redresare în valoare de 5 miliarde de euro ?
5 miliarde de euro pentru o perioadă de doi ani reprezintă expresia solidarităţii europene. Acesta este un lucru bun. Cu toate acestea, un ajutor mai eficient pentru întreaga economie europeană provine dintr-un cadru politic structural şi regional comun: 38 miliarde de euro - doar anul acesta! Aceste resurse reprezintă forţa motrice din spatele economiei europene.
Roberts Zīle
(LV) Doamnă preşedintă, stimaţi comisari, compromisul de a nu da cele 5 miliarde de euro înapoi statelor donatoare, ci de a le utiliza pentru proiecte de dezvoltare rurală privind energia şi serviciile în bandă largă transmite următorul mesaj politic important. Denotă că şi într-o perioadă de criză, solidaritatea europeană nu a dispărut cu totul. Înţeleg ceea ce au precizat unii dintre colegii mei, şi anume că majoritatea banilor s-au întors pur şi simplu la acele ţări şi la proiectele lor în domeniul energiei, dar consider că în această propunere principiul solidarităţii este evident. De asemenea, consider că iniţierea unui proiect pe termen lung în domeniul energetic, precum conectarea statelor baltice cu reţelele de electricitate nordice, transmite semnalul potrivit, deoarece statelor membre le revine îndeosebi responsabilitatea de a rezolva problemele în vederea depăşirii pe termen scurt a perioadei de criză, ţinând seama de situaţiile lor specifice. Un alt punct asupra căruia, în opinia mea, trebuie să fim foarte atenţi este că aceste termene strânse pentru punerea în aplicare a proiectului pot conduce la o mare mâhnire dacă nu sunt finalizate proiectele incluse în această propunere. Asupra acestui punct trebuie să colaborăm toţi într-un mod foarte responsabil. Vă mulţumesc.
Esther de Lange
(NL) Doamnă preşedintă, acesta este al treilea an al perspectivelor noastre financiare şi, de asemenea, al treilea an în care ne reunim aici pentru a discuta despre adaptarea intermediară a acestora. În 2007, am avut proiectul Galileo, care a fost destul de uşor de explicat. În 2008, am avut Facilitatea pentru alimente în valoare de 1 miliard de euro, când a trebuit să folosim orice truc legal pentru a garanta finanţarea, deoarece trebuia să fie finanţat în limitele categoriilor existente, deşi mai era puţin spaţiu disponibil pentru a încadra programul. În prezent, discutăm despre un pachet de stimulente economice, care reprezintă cu siguranţă o contribuţie binevenită pentru eforturile naţionale în acest domeniu şi care sperăm să fie un stimulent pentru proiectele energetice şi în bandă largă în partea de nord a ţării mele.
Cu toate acestea, încă o dată, mă simt obligată să exprim două rezerve în această privinţă. Mă bucur să constat că respectăm normele şi adaptăm într-adevăr perspectivele financiare, dar încă o dată a trebuit să recurgem la fleacuri pentru a face apel la bugetul din 2010 şi, posibil, la cel din 2011. Desigur, este bine de ştiut că acest lucru nu va afecta programele de codecizie, dar cum rămâne cu agricultura, despre care ştim că încă nu se încadrează în procedura de codecizie? Ce se va întâmpla dacă, după cum s-a sugerat deja, va apărea încă o epidemie în rândul animalelor sau dacă vom trece printr-o gravă criză a pieţei şi vom avea încă nevoie de această finanţare pentru agricultură? Poate Comisia să ne ofere garanţia că nu se va eschiva de la aceste responsabilităţi?
Cea de-a doua rezervă a mea este că trebuie să fim în măsură să monitorizăm cheltuielile asupra cărora am căzut de acord, ca un întreg. Cu două săptămâni în urmă, delegaţia mea s-a opus acordării de descărcare de gestiune pentru bugetul pe 2007, din cauza problemelor privind supravegherea şi responsabilitatea financiară. În niciun caz, acest pachet nu trebuie să genereze o deteriorare a responsabilităţii şi a supravegherii. După cum ar spune britanicii, "proba budincii o faci mâncând-o” şi consider că acest plan va fi un succes numai dacă îndeplinim toate condiţiile.
Ştiu că timpul alocat discursului meu a expirat, dar aş vrea să mai profit de încă trei secunde ca să mulţumesc comisarului pentru că a petrecut multe seri până târziu aici cu noi, pentru a discuta diverse aspecte după ce dezbaterile cu privire la agricultură luau sfârşit. Prin urmare, vă mulţumesc, domnule comisar, pentru accesibilitate şi cooperare.
Costas Botopoulos
(EL) Doamnă preşedintă, raportul şi în general iniţiativa pe care o dezbatem astăzi este necesară, dar mă tem că eficacitatea sa este îndoielnică. Este mai curând o împuşcătură în braţ, decât o terapie. Europa trebuia să facă ceva, deoarece aceasta este o criză majoră şi trebuie luate măsuri, dar cred că nu va face faţă provocării. În primul rând, nu sunt destui bani, având în vedere criza prin care trecem, şi nu există nicio garanţie că vor ajunge la cei care au cea mai mare nevoie de ei. Atât energia, cât şi internetul în bandă largă sunt sectoare importante, însă nu putem fi siguri că sunt sectoarele prioritare şi mai ales, dacă sunt sectoarele care vor genera locuri de muncă suplimentare şi creşterea de care avem nevoie.
În al doilea rând, după cum a precizat colegul meu, încă nu ştim dacă, de unde şi când va proveni o mare parte din bani, aproape jumătate din sumă, şi anume aproximativ 2,4 miliarde de euro. Deunăzi, am discutat în cadrul Comisiei pentru bugete cu comisarul Kallas, care în prezent nu ne poate oferi un răspuns cu privire la provenienţa creditelor.
În al treilea rând şi probabil cel mai important, soluţiile pe care le prevedem nu ne vor ajuta să abordăm problemele pe termen lung. Nu este o soluţie să continuăm să luăm banii rămaşi de la politica agricolă; nu este o soluţie să schimbăm pe ascuns echilibrul între politica agricolă şi cea regională şi celelalte nevoi ale Uniunii. Europa are nevoie de un plan global în contextul crizei, lucru care pare să îi lipsească în prezent. Mă tem că s-a pierdut această oportunitate pentru Uniunea Europeană şi mă tem că s-a pierdut în principal chiar din cauza Comisiei.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Doamnă preşedintă, stimaţi comisari, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului (oriunde ar fi, pentru că nu este prezent aici), în acest Parlament cuvintele sunt importante: să numim cele 5 miliarde de euro un "plan european de redresare economică” este o izbucnire comică din partea Comisiei Europene, care nu are nimic de a face cu realitatea; este o simplă diversiune bugetară, modestă, cu un scop limitat şi cu efecte limitate.
Cu toate acestea, ar trebui să o salutăm, nu atât pentru alocarea finanţării, ci pentru ceea ce reprezintă în termeni politici şi bugetari. în primul rând, presupune o conştientizare a faptului că actualul cadru financiar pe care l-am adoptat pentru perioada 2007-2013 nu deţine instrumente corespunzătoare cu ajutorul cărora să abordăm o situaţie de criză economică. Pentru a găsi 5 miliarde de euro, a fost necesar, după cum a precizat domnul Reimer Böge, să ne croim drum printre procedurile bugetare, să forţăm acordul interinstituţional, iar cele trei instituţii să lucreze timp de şase luni; şi toate acestea, după cum s-a menţionat în nenumărate rânduri, pentru a lăsa jumătate din suma de finanţare la întâmplare în faţa unei alte proceduri de conciliere.
De asemenea, este o modalitate ciudată de a proteja agricultura comunitară. Să nu interpretăm greşit: la ce se ajunge este că banii suplimentari provenind de la politica agricolă comună finanţează alocările insuficiente ale altor categorii de cheltuieli. Aceasta este o consecinţă directă a greşelilor făcute în negocierea cadrului financiar. Vom vedea care sunt rezultatele atunci când va trebui să negociem următorul acord privind agricultura în 2013.
Prin urmare, salut obiectivele acestui pachet, dar sper că pe viitor nu vom fi forţaţi să regretăm mijloacele pe care le-am folosit.
Glenis Willmott
Doamnă preşedintă, cetăţenii noştri se aşteaptă din partea noastră să le punem la dispoziţie un ajutor real în aceste momente dificile. Măsurile de redresare economică europeană despre care discutăm constituie un pachet important şi aplaud importanţa acordată locurilor de muncă şi tehnologiilor ecologice care vor contribui la reducerea emisiilor de carbon şi la promovarea securităţii energetice.
Sunt, desigur, foarte mulţumită de faptul că ţara mea va primi o finanţare de până la 500 de milioane de euro pentru a promova energia eoliană offshore şi proiectele de captare şi stocare a carbonului. Cu toate acestea, este evident că, în ansamblu, pachetul propus are lacune atât în privinţa dimensiunii, cât şi a ambiţiei. Mi-ar plăcea să văd că se pune mai mult accent pe şomajul în rândul tinerilor. Avem nevoie să acordăm speranţă pentru viitor tinerei generaţii. Cu toate acestea, ceea ce avem astăzi în faţă este, fără îndoială, mai mult decât nimic. Prin urmare, deputaţii europeni laburişti vor sprijini aceste măsuri, deşi este evident că este nevoie de un nou plan de redresare economică.
Sper că deputaţii europeni conservatori prezenţi vor vota, de asemenea, în favoarea acestor măsuri pentru a sfida abordarea "nu se întreprinde nimic” a liderului lor izolaţionist, David Cameron, care s-a opus în mod consecvent măsurilor laburiste din Regatul Unit, care oferă ajutor real pentru cei mai afectaţi.
Oldřich Vlasák
- (CS) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, ţările europene adoptă pachete de salvare în valoare de miliarde pentru a-şi salva instituţiile financiare şi sectoarele industriale. Uniunea Europeană, în ansamblu, încearcă, de asemenea, să investească în economia europeană. Propunerea dezbătută pentru a sprijini redresarea economică prin intermediul asistenţei financiare comunitare pentru proiecte din sectorul energetic face parte dintr-un plan european de redresare economică care prevede alocarea unei sume totale în valoare de 30 miliarde de euro. Acest plan în valoare de 5 miliarde de euro pentru investiţiile publice are drept scop principal infrastructura energetică, accesul la internetul de mare viteză şi restructurarea agriculturii. Ar trebui să se înţeleagă faptul că diplomaţii europeni au dezbătut mai multe săptămâni forma specifică a pachetului. Preşedinţia, condusă de Republica Cehă şi de Comisie, a făcut o încercare responsabilă prin intermediul acestui pachet pentru a soluţiona - printre alte sarcini - criza gazului şi, astfel, pentru a reduce impactul unor probleme sensibile, mai ales în Europa Centrală şi de Est. Însă unele dintre aceste probleme rămân nerezolvate. Unele state membre care sunt mai încete în atragerea fondurilor UE pot plăti preţul eşecului de a nu-şi fi pregătit toate proiectele pentru anul următor. Încă persistă îndoieli cu privire la finanţarea pachetului. Cu toate acestea, consider că faptele respective nu justifică respingerea din partea noastră a acestui compromis la care s-a ajuns atât de greu. Respingerea poate cauza, în cele din urmă, nu doar o lipsă a banilor pentru proiecte de economisire a energiei, ci şi o lipsă de fonduri pentru a garanta siguranţa aprovizionării cu gaze a caselor noastre. Iar alegătorii ar socoti, cu siguranţă, acest lucru împotriva noastră în cazul în care ar apărea o nouă criză a gazului.
Margaritis Schinas
(EL) Doamnă preşedintă, dezbaterea de astăzi este definită de doi parametri importanţi. În primul rând, de necesitatea de necontestat pentru noi de a depune mai multe eforturi în Europa pentru interconectarea energiei electrice şi internetul în bandă largă. În al doilea rând, dezbaterea de astăzi ridică în mod indirect întrebarea foarte importantă cu privire la prezentul şi viitorul cheltuielilor din agricultură, în contextul bugetului comunitar.
Bineînţeles, mesajul pozitiv este acela că Europa foloseşte bugetul comunitar ca pe un instrument împotriva crizei. Acest lucru este benefic şi trebuie să îl păstrăm. Cele cinci miliarde nu reprezintă mult, dar metoda noastră sistemică de a folosi bugetul comunitar ca pe un instrument pentru a lupta împotriva noilor probleme constituie metoda adecvată şi, tocmai de aceea, şefii de state şi de guverne au aprobat-o în cadrul recentei reuniuni la nivel înalt, unde au susţinut această abordare. Cu toate acestea, trebuie să fim atenţi. Dacă această metodă sistemică ne conduce la raţionamentul deductiv simplist că agricultura va avea întotdeauna credite neutilizate pentru a plăti noile solicitări şi dacă, astfel, concluzionăm, în perioada de până la dezbaterile importante privind viitorul agriculturii după anul 2013, că agricultura are deja mai mult decât este nevoie, aceasta ar fi o imensă greşeală strategică pentru Europa. Cu alte cuvinte, nu ar trebui să considerăm că este necesar să procedăm mai "uşor” în domeniul agriculturii, deoarece bugetul a demonstrat că, până în 2013, am avut întotdeauna bani pe care i-am luat de la Galileo, pentru energie şi internet în bandă largă.
Agricultura are nevoie de resurse şi va mai avea nevoie de resurse şi după anul 2013. În acelaşi timp, trebuie să clarificăm un aspect în Uniunea Europeană, care este de la sine înţeles: noile priorităţi vor avea mereu nevoie de noi resurse.
Lutz Goepel
- (DE) Doamnă preşedintă, domnule Graefe zu Baringdorf, "mărunţişurile” au însemnat că, în micul meu sat de 450 de locuitori, s-au făcut mari progrese pentru micşorarea decalajului privind serviciile în bandă largă. Cred că, în trei sau patru luni cel mult, vom obţine ceea ce ne-am propus.
Doamnă Stavreva, vă mulţumesc foarte mult pentru raportul dumneavoastră. Este de foarte bună calitate.
Doamnelor şi domnilor, am putut să lucrez în această aleasă sală de şedinţe pentru dezvoltarea agriculturii timp de 15 ani, contribuind la formarea sa, indiferent de dimensiunea exploataţiei şi de forma juridică. Pentru mine, a sosit timpul să fac altceva. Aş dori să le mulţumesc tuturor colegilor mei, funcţionarilor, domnului Piebalgs şi, în special, dumneavoastră, doamnă Fischer Boel.
Atanas Paparizov
(BG) În primul rând, aş dori să mulţumesc raportorului, domnul Maldeikis, şi să subliniez importanţa proiectelor legate de securitatea energetică. Acestea vor crea condiţii adecvate pentru o mai mare solidaritate între statele membre prin diversificarea surselor de aprovizionare cu gaze şi a furnizorilor reali.
Aş dori să menţionez că, în urma negocierilor, ţara mea, care a fost serios afectată de criza energetică de la începutul anului, a beneficiat de anumite resurse şi s-au instituit legături cu sistemele din Grecia şi Turcia. Resursele alocate pentru Nabucco şi furnizarea de gaze naturale vor contribui, de asemenea, la securitatea în sud-estul Europei.
Consider că aceste măsuri din partea Comisiei şi aceste propuneri constituie doar începutul elaborării unei politici de securitate energetică. Aştept să se propună în viitorul foarte apropiat o strategie pentru îmbunătăţirea directivei privind siguranţa aprovizionării cu gaze naturale, precum şi un proiect de politică energetică comună.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Aş dori să vorbesc despre impactul macroeconomic al acestui pachet. Adesea spunem că trebuie să rezolvăm problemele bancare şi să acordăm băncilor mai multe lichidităţi, mai multe fonduri. Acest pachet este important, deoarece stimulează lichiditatea de pe piaţa noastră comună. Întrucât capitalul circulă între ţări din cauza crizei - un proces natural în dezvoltarea economică - în multe ţări, societăţile au încetat să îşi desfăşoare activitatea din cauza lipsei de fonduri.
Un astfel de pachet este necesar, dar nu ca un fel de subvenţie sau de ajutor. Este necesar pentru a susţine piaţa noastră europeană unită, integrarea noastră, pe care le-am construit pe parcursul multor ani.
Paul Rübig
- (DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în primul rând aş dori să îi mulţumesc doamnei comisar Fischer Boel şi domnului comisar Piebalgs. Acesta este un semn bun: agricultura şi energia una lângă cealaltă, conlucrând. Acelaşi lucru este valabil pentru domnii Schierhuber şi Karas, deputaţi europeni, care se avântă în luptă, ca să mă exprim astfel, în favoarea fermelor mici şi mijlocii. Acesta este un semn bun. Această dezbatere cu privire la cele 5 miliarde de euro denotă că avem ordinea de zi adecvată şi că trebuie să consolidăm puterea de cumpărare în zonele rurale. Într-un moment de criză economică şi financiară mai ales, provocarea noastră este, ca o prioritate, nu să trimitem banii de care avem nevoie către oligarhiile Rusiei şi magnaţii petrolului, ci să îi păstrăm în Europa şi să consolidăm zonele rurale de aici.
Aş dori să îmi exprim felicitările privind această iniţiativă şi sunt deosebit de mulţumit că o putem adopta astăzi.
Silvia-Adriana Ţicău
Doresc şi eu să îi felicit pe colegii noştri raportori. Acest document este important întrucât interconectarea infrastructurii energetice trebuie să fie o prioritate.
Consider că trebuie investit însă mai mult în modernizarea infrastructurii pentru producerea şi transportul energiei electrice şi spun asta având în vedere şi pana de curent de acum câţiva ani, care a afectat mai multe state europene. Cred că pentru proiectul Nabucco însă trebuia alocată o sumă mai mare de bani. Este, totuşi, bine că se recunoaşte importanţa acestui proiect, încă o dată, prin acest document.
În ceea ce priveşte eficienţa energetică a clădirilor, faţă de comunicarea din luna octombrie a Comisiei în care erau prevăzute 5 miliarde de euro pentru acest subiect, nici în acest document nu regăsim resurse. Avem această prevedere legată de oraşele inteligente, dar sumele vor putea fi utilizate doar dacă rămân sume necheltuite şi cred că acest lucru este inacceptabil, pentru că trebuie create locuri de muncă şi există un potenţial imens în acest sector.
Andris Piebalgs
comisar. - Doamnă preşedintă, constat un sprijin larg pentru propunerea noastră şi cred că este foarte important să reamintim care era situaţia la începutul acestui Parlament.
Avem mai mult sau mai puţin 27 de politici energetice naţionale şi 27 de pieţe cu diferite stadii de liberalizare. Cooperarea între statele membre privind problemele energetice a fost destul de complicată. Am prevăzut câteva linii directoare foarte importante, şi anume pachetul privind schimbările climatice şi energia şi am consolidat dimensiunea europeană a pieţei interne europene a energiei electrice. Dar problema provenienţei banilor a fost mereu prezentă şi până acum nu am alocat în mod serios sume substanţiale de bani pentru energie. Din cauza crizei financiare, ne confruntăm în mod evident cu întârzieri în multe proiecte energetice cu intensitatea ridicată a capitalului. În plus, criza gazelor naturale de la începutul anului ne-a reamintit din nou cât de vulnerabilă este Europa în ceea ce priveşte aprovizionarea cu energie şi cât de slab suntem interconectaţi, ceea ce face dificilă utilizarea modelului şi a domeniului de aplicare al Uniunii Europene. Cea mai mare parte a acestui pachet este de fapt alocată acestei interconectări atât de necesare. -
Domnul Paparizov a amintit de Bulgaria. Dacă Bulgaria ar avea trei interconectări suplimentare, ar avea mai puţin de suferit, iar acest lucru nu costă mult. Întrebarea este de ce nu s-a dezvoltat acest proiect. Există mai mulţi factori. Interconectarea nu este dezvoltată doar de un stat membru: este nevoie de cel puţin două state pentru acest lucru. De asemenea, este nevoie de societăţi pentru a se ocupa de acest lucru. În plus, acest pachet oferă, de fapt, linii directoare politice. Statele baltice au discutat îndelung cu privire la cooperarea şi interconectările cu piaţa nordică, dar, până la formularea acestui pachet, am oprit cumva dezvoltarea reală a interconectării baltice. O reuniune recentă a prim-miniştrilor din ţările baltice şi deciziile adoptate în cadrul acesteia sunt atât de importante încât ţările baltice nu vor mai fi o insulă de energie.
Consider că pachetul prevede exact ceea ce urmăreşte Parlamentul să obţină prin trei obiective: siguranţa aprovizionării, durabilitatea şi competitivitatea UE. Aşadar, i-aş ruga pe membrii acestui Parlament să sprijine această propunere, deoarece reprezintă într-adevăr o schimbare semnificativă pentru politica energetică europeană.
Mariann Fischer Boel
comisar. - Doamnă preşedintă, am ascultat cu atenţie numeroasele observaţii pozitive şi constructive din discuţiile care au avut loc astăzi aici.
În primul rând, după cum au precizat unii dintre dumneavoastră, trebuie să specificăm foarte clar că nu ne vom confrunta cu o situaţie în care nu va exista nicio marjă în bugetul pentru agricultură. Avem un excedent, deoarece nu am avut cheltuieli extraordinare - am avut costuri foarte scăzute privind intervenţiile şi un cost foarte scăzut privind refinanţarea exportului - şi, prin urmare, putem gestiona această situaţie specifică. Dar nu ne vom lăsa antrenaţi în situaţia de a nu avea nicio marjă în buget, din cauza motivelor menţionate de domnul Mulder. Dacă ne vom întâlni cu o situaţie de epidemie în rândul animalelor, pot garanta astăzi aici că nu ne vom confrunta cu situaţia în care nu vor fi bani deloc sau nu vor fi destui pentru a soluţiona aceste probleme.
De asemenea, este important să subliniem solidaritatea cu privire la distribuirea banilor. Când analizăm dezvoltarea rurală, este evident că s-a făcut o redistribuire în conformitate cu banii disponibili din bugetul pentru dezvoltare rurală pentru diferitele state membre, ceea ce oferă un avantaj de facto noilor state membre.
De asemenea, este important să se perceapă această injecţie de capital ca fiind una singulară. În dezvoltarea rurală, va acoperi pur şi simplu lacunele pe care le avem în anul 2009, deoarece evaluarea "stării de sănătate” intră în vigoare la 1 ianuarie 2010 şi, prin urmare, ne-am aflat într-o situaţie în care nu am avut bani pentru preîntâmpinarea noilor provocări. Aceste provocări sunt în concordanţă cu ideile dragului meu coleg, domnul Piebalgs, privind energia regenerabilă din zonele rurale, utilizarea noilor tehnologii, utilizarea deşeurilor din sectorul agricol pentru a contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, schimbările climatice, apa, biodiversitatea şi provocările cu care ne confruntăm în sectorul produselor lactate în Europa.
În final, sunt complet de acord cu faptul că serviciile în bandă largă reprezintă un avantaj, nu doar pentru sectorul agricol ci, de asemenea, pentru fiecare dintre noi. Cu toate acestea, este foarte important să asigurăm o legătură la reţeaua de bandă largă în zonele rurale pentru a încuraja întreprinderile mici şi mijlocii şi pentru a facilita posibilitatea cetăţenilor de mişcare şi de folosire în continuare a calculatoarelor, poate o dată sau de două ori pe săptămână, pentru a desfăşura o activitate care poate avea loc în oraş. Aşadar, serviciile în bandă largă reprezintă unul dintre lucrurile de viitor.
În general şi în concluzie, consider că a existat sprijin larg şi sper că investiţia pe care o vom face prin această plată unică se va dovedi a fi bine cheltuită.
Petya Stavreva
raportoare. - (BG) Aş dori să vă mulţumesc pentru atitudinea pozitivă, precum şi pentru recomandările şi punctele de vedere pe care le-aţi exprimat. De asemenea, doresc să îi mulţumesc doamnei comisar Boel pentru abordarea sa pozitivă şi pentru sprijinul pe care continuă să îl ofere agricultorilor şi locuitorilor din zonele rurale. Aş dori să adresez mulţumiri speciale preşedintelui Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, domnul Parish, precum şi coordonatorului nostru, domnul Goepel, pentru sprijinul şi încrederea dumnealor.
Astăzi, când discutăm despre viitorul politicii agricole comune şi despre oportunitatea unui sprijin adecvat, este foarte important pentru noi să precizăm că sute de milioane de cetăţeni europeni trăiesc în zonele rurale care acoperă un procent mare din teritoriul Comunităţii. Aceştia au nevoie de sprijin prin intermediul solidarităţii noastre.
Sunt foarte mulţumită că toate rapoartele pe care le-am discutat pe parcursul ultimelor luni aici, în cadrul Parlamentului European de la Strasbourg, având ca principal subiect politica agricolă comună, sunt redactate în acelaşi spirit şi vizează acelaşi lucru: că trebuie să luăm în considerare şi să recunoaştem nevoile şi oportunităţile agricultorilor şi ale locuitorilor din mediul rural din toate statele membre.
În calitate de reprezentantă a Bulgariei, una dintre ultimele state care au aderat, consider că este imperativ pentru instituţiile europene, în special pentru Parlamentul European, să transmită un mesaj clar de sprijin cetăţenilor Comunităţii pentru a arăta că suntem aici pentru a da ajutor în momentele dificile ale unei crize economice. În pragul alegerilor europene, este important pentru instituţiile europene să demonstreze că sunt aproape de populaţie şi că doresc să o ajute în perioada dificilă cu care ne confruntăm în prezent.
Eugenijus Maldeikis
raportor. - (LT) Aş dori să le mulţumesc tuturor colegilor mei pentru sprijinul acordat. Această dezbatere a arătat că pachetul este de o importanţă majoră şi nu putem uita cât de dificil a fost pentru Comisie să îl pregătească şi să se asigure că acest acord este adoptat. Consider că trebuie să apreciem faptul că, într-o perioadă foarte scurtă de timp, statele membre au fost în măsură să ajungă la un acord, iar acest document se află în Parlament şi va fi supus votului.
Sunt de părere că a fost foarte dificil să se găsească un echilibru geografic pentru finanţarea acestor proiecte şi pentru evaluarea măsurilor de redresare (mă refer la amploarea impactului pe care îl vor avea acestea asupra proceselor macroeconomice şi asupra sectoarelor individuale) şi să se utilizeze diferite proiecte energetice subsectoriale pentru finanţare. Astfel, cred că această componenţă, pe care o avem în prezent, trebuie să genereze un rezultat, iar astăzi am fost foarte fericit să îl aud pe domnul comisar Piebalgs menţionând că ar trebui lansate cereri de ofertă înainte de sfârşitul lunii mai. Acest lucru denotă că reacţionăm în mod suficient de strategic, având în vedere sensibilitatea întregii probleme.
Cred că acest pachet este, de asemenea, foarte important, în sensul că procesele investiţionale în Uniunea Europeană încetinesc semnificativ în faţa crizei economice, iar acest pachet va constitui un impuls benefic şi un semnal atât pentru statele membre cât şi pentru companiile energetice să continue activităţile de investiţii, astfel încât obiectivele noastre energetice strategice în cadrul Uniunii Europene să poată fi îndeplinite.
Încă o dată, mulţumesc tuturor pentru sprijinul acordat şi vă rog să votaţi în favoarea acestui pachet.
Preşedintele
Dezbaterea comună a fost închisă.
Votarea va avea loc astăzi.

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Doamnă preşedintă, m-aţi trecut cu vederea în timpul procedurii "catch the eye”. Bineînţeles, acesta este prerogativa dumneavoastră, dar acum aş dori să fac o declaraţie personală în conformitate cu Regulamentul de procedură.
Preşedintele
Nu este posibil, dle Graefe zu Baringdorf, dezbaterea s-a încheiat. Ştiţi foarte bine că sunt cinci minute disponibile în temeiul procedurii "catch the eye” şi că au prioritate membrii care nu au luat cuvântul în dezbatere. Prin urmare, nu vă pot permite să luaţi cuvântul acum, dezbaterea s-a încheiat. Îmi pare rău.

Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Adam Gierek  
Regulamentul instituie un program de ajutor pentru economia UE pe perioada de criză. Alocarea acestui ajutor pentru proiectele energetice va conduce la redresarea economică, la o mai mare siguranţă a aprovizionării cu energie şi la o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Cel puţin, se presupune că se va întâmpla astfel.
O sumă de 3,5 miliarde de euro a fost alocată în acest scop.
Va contribui acest program la depăşirea crizei? Mă îndoiesc. Nu vor fi create multe locuri de muncă pe termen scurt cu ajutorul acestor bani. Este nevoie de timp pentru a pregăti fiecare dintre aceste proiecte, astfel încât acestea vor îmbunătăţi situaţia economică doar după o perioadă de timp. Proiectele sunt diferite în privinţa importanţei lor. Cele mai importante sunt acelea care se referă la legăturile energetice între reţele. Acest lucru va consolida coeziunea în cadrul UE.
Cu toate acestea, sunt de părere că proiectele ar trebui să includă legăturile energetice între Polonia şi Germania.
În domeniul tehnologiei de captare şi stocare a carbonului, criteriile de eligibilitate sunt prea dure şi există o presupunere că tehnologia respectivă a fost deja dezvoltată pe acest tip de scală, deşi, în realitate, nu s-a întâmplat astfel.
Modul neglijent în care Comisia risipeşte banii Comunităţii este derutant şi consider că este rezultatul atât al discernământului slab, cât şi al doctrinei din spatele abordării. Desigur, banii aruncaţi pe fereastră, adică banii aruncaţi în instalaţiile CSC, ar fi făcut mai mult pentru combaterea crizei, în cazul în care ar fi fost utilizaţi pentru renovarea la scară largă şi izolarea clădirilor sau pentru construirea a sute de staţii de biogaz. Mediul înconjurător ar fi avut, de asemenea, de beneficiat.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
În cadrul dezbaterii referitoare la raportul privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară în ceea ce priveşte cadrul financiar multianual (2007-2013), aş dori să atrag atenţia asupra a trei aspecte.
1. Ar trebui să sprijinim alocarea a 5 miliarde de euro pentru finanţarea proiectelor energetice în 2009 şi 2010 şi pentru finanţarea dezvoltării infrastructurii de internet în zonele rurale. Ar trebui să alocăm 3,5 miliarde de euro pentru reţeaua energetică şi 1,5 miliarde de euro pentru infrastructura de internet în zonele rurale.
2. Deşi mi-am acordat sprijinul, aş dori să îmi exprim îngrijorarea că sursa acestor bani suplimentari se află la rubrica 2, prin urmare, acest lucru implică politica agricolă comună, în cadrul căreia plafonul anual prevăzut pentru perspectiva financiară 2007-2013 se va reduce cu 3,5 miliarde de euro în 2009 şi cu 2,5 miliarde de euro în 2010. Acest lucru este cu atât mai îngrijorător cu cât securitatea alimentară a Uniunii Europene este ameninţată.
3. De asemenea, trebuie să îmi exprim îngrijorarea faţă de faptul că acest tip de schimbare fundamentală în cadrul perspectivei financiare 2007-2013 s-a făcut cu două luni înainte de sfârşitul actualului mandat parlamentar, în mare grabă şi fără nicio şansă de dezbatere obiectivă asupra subiectului.
James Nicholson  
în scris. - Ca parte a planului european de redresare economică, a fost alocată o sumă suplimentară de 1 miliard de euro pentru dezvoltarea infrastructurii internetului în bandă largă în zonele rurale prin intermediul Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală.
Având în vedere că mă preocupă problemele agricole şi rurale, salut din toată inima această iniţiativă. În multe state membre, inclusiv în cel din care provin, agricultorii şi sătenii nu se bucură de acelaşi nivel de acces la internetul în bandă largă, ceea ce îi dezavantajează semnificativ în comparaţie cu persoanele care locuiesc în metropole şi oraşe.
Ar trebui să ne amintim că această iniţiativă face parte dintr-un pachet care are drept obiectiv stimularea economiilor europene în criză. În acest context, am speranţa că accesul îmbunătăţit la internetul în bandă largă va contribui la stimularea întreprinderilor mici şi mijlocii din zonele rurale.
Sirpa Pietikäinen  
în scris. - (FI) Este excelent că pachetul în valoare de cinci miliarde de euro promis de Comisie la momentul începerii crizei economice a fost în sfârşit aprobat. Aveam mare nevoie de bani şi cred că sunt valoroase priorităţile hotărâte de Comisie privind sprijinul pentru energie şi mediul rural, ceea ce presupune în special dezvoltarea reţelelor în bandă largă. Suma de 100 de milioane acordată pentru proiectul de cablu submarin Estlink 2 va avea un impact deosebit asupra Finlandei. Este de bun augur că proiectul Estlink a rămas pe listă, cu suma alocată neschimbată, încă din momentul în care Comisia a înaintat propunerea sa.
Cu toate acestea, priorităţile pentru pachetul de redresare din domeniul energiei sunt într-adevăr foarte supărătoare - faptul că ideea iniţială a Comisiei de a sprijini pur şi simplu liniile electrice, captarea şi stocarea carbonului (CSC) şi proiectele de energie eoliană offshore nu s-a schimbat pe parcurs. Liniile electrice şi energia eoliană offshore au meritat, desigur, fonduri suplimentare. Cu toate acestea, accentul iraţional pus pe captarea şi stocarea carbonului este de neînţeles, în special având în vedere că este probabil ca acesta să primească o finanţare considerabilă din veniturile obţinute în urma comercializării emisiilor.
Alte proiecte de energie regenerabilă ar fi trebuit, de asemenea, să aibă o şansă egală pentru a solicita fonduri suplimentare privind redresarea, în afară de cele legate de energia eoliană. În loc să se investească în tehnologia CSC, care reprezintă un risc, accentul ar trebui pus pe sursele de energie regenerabilă. În special, ar fi meritat să primească finanţare diferitele proiecte de energie solară.
A fost o declaraţie care a venit odată cu pachetul, care a sugerat că fondurile neutilizate ar putea fi canalizate în proiecte pentru a promova eficienţa energetică şi sursele de energie regenerabilă. În planurile iniţiale ale Comisiei, fondurile ar fi fost alocate eficienţei energetice, mai degrabă decât să se utilizeze resturile care ar fi putut rămâne pentru acest lucru. De asemenea, este extrem de regretabil că respectiva componentă planificată iniţial pentru "oraşele inteligente” a fost, în final, exclusă din pachetul de redresare.
Czesław Adam Siekierski  
Doamnă preşedintă, pachetul european de redresare economică, cunoscut şi sub numele de pachetul în valoare de 5 miliarde de euro, este legat de dezvoltarea zonelor rurale din UE. Vom aloca o sumă suplimentară de peste 1 miliard de euro pentru a îmbunătăţi accesul la internet în zonele rurale şi pentru noile provocări care sunt specificate în revizia privind politica agricolă comună. Este păcat că banii disponibili au fost limitaţi într-o oarecare măsură, dar acum cel mai important lucru este să se finalizeze întregul proces legislativ, cât mai curând posibil. Acest demers ne va permite să reducem disparitatea care există între zonele rurale şi cele urbane în dezvoltarea infrastructurii internetului în bandă largă şi a serviciilor legate de noile tehnologii. Internetul nu reprezintă numai un fel de fereastră specială deschisă către lume şi un instrument pentru schimbul de opinii şi obţinerea de informaţii, ci şi o modalitate de a facilita multe probleme administrative.
Prin acceptarea acestui pachet, UE va transmite un semnal pozitiv societăţii noastre rurale. Agricultura deţine un rol important în zonele rurale, dar multe tipuri de întreprinderi mici se găsesc, de asemenea, în zonele rurale, precum magazinele, atelierele şi depozitele. Consider că dezvoltarea internetului va contribui la dezvoltarea educaţiei şi a micilor întreprinderi, inclusiv a serviciilor de turism, în aceste zone. De asemenea, poate contribui la câştigarea de venituri suplimentare, mai ales în micile exploataţii familiale.
Vladimir Urutchev  
în scris. - (BG) Doamnelor şi domnilor, sincronizarea programului european de sprijinire a redresării economice, inclusiv investiţia de aproximativ 4 miliarde de euro în proiectele din domeniul energiei, este ideală şi va avea un efect pozitiv sub cel puţin două aspecte: stimularea redresării sectoarelor importante din economie şi rezolvarea problemelor substanţiale din domeniul energiei.
Recenta criză a gazelor a demonstrat, fără îndoială, că siguranţa aprovizionării cu energie depinde în mod direct de interconectarea infrastructurii energetice între statele membre, fără de care nu poate fi furnizată asistenţa către ţările afectate. Fără stabilirea unor conexiuni bune între sistemele din ţările relevante, nu este posibil să se creeze o piaţă energetică unificată sau să se aplice principiul solidarităţii în cadrul UE.
Criza economică impune soluţii rapide. De aceea, sprijin programul care a fost propus, deşi sunt pe deplin conştient că modul în care sunt selectate proiectele şi sunt distribuite resursele nu este cel mai corect.
Aş dori să subliniez sprijinul pentru conducta de gaz Nabucco separat, deoarece este timpul ca UE să depună mai multe eforturi pentru acest proiect, dacă nu dorim să risipim oportunităţile de a utiliza gazul din Marea Caspică pentru a ne diversifica sursele. Fac apel la Comisie să intervină mult mai activ astfel încât să obţină rezultate reale şi progres privind Nabucco, cât mai curând posibil.
Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
