Situaţia societăţii civile şi a minorităţilor naţionale din Belarus (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct este reprezentat de dezbaterea asupra declaraţiei Consiliului şi a Comisiei privind situaţia societăţii civile şi a minorităţilor naţionale din Belarus.
Diego López Garrido
Vă mulţumesc, dle preşedinte, pentru că mi-aţi oferit ocazia de a vorbi despre această chestiune referitoare la situaţia societăţii civile şi a minorităţilor naţionale din Belarus.
Uniunea Europeană este, cu siguranţă, foarte preocupată de deteriorarea situaţiei din Belarus, în special în privinţa drepturilor omului.
Lipsa libertăţii de exprimare şi de întrunire, presiunea în continuă creştere asupra mijloacelor de informare în masă, legile care restricţionează folosirea internetului şi acţiunile împotriva activiştilor din opoziţie determină deteriorarea şi agravarea situaţiei drepturilor omului în Belarus.
În declaraţia sa din 16 februarie, luna trecută, dna Ashton, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate, şi-a exprimat, de asemenea, preocuparea faţă de situaţia minorităţii poloneze din Belarus şi faţă de reţinerea de către poliţie a unor membri ai acestei minorităţi. Această declaraţie, această poziţie formală a Înaltului Reprezentant, a fost, de asemenea, înaintată autorităţilor din Belarus prin canale diplomatice oficiale.
Luni, am putut dezbate această chestiune în cadrul Consiliului Afaceri Externe şi am putut avea o dezbatere detaliată care sunt sigur că se va repeta în viitor. A existat, de altfel, un discurs al ministrului polonez, care şi-a exprimat preocuparea şi sentimentul că a fost nevoie de reacţie şi de luarea unei poziţii cu privire la hărţuirea sistematică a membrilor minorităţii poloneze. Trebuie spus, de asemenea, că diferitele faţete ale Uniunii Europene sunt, fără nicio umbră de îndoială, foarte îngrijorate şi monitorizează această situaţie foarte direct şi foarte atent.
Consider că este foarte important să se transmită autorităţilor din Belarus că trebuie să îşi respecte angajamentele pe care le-au făcut în cadrul OSCE pentru respectarea drepturilor omului şi să protejeze minorităţile, ca parte esenţială a respectării drepturilor omului. În cadrul Consiliului Afaceri Externe la care am făcut referire, a existat o cerere expresă făcută miniştrilor europeni pentru a atrage atenţia autorităţilor din Belarus asupra acestei situaţii prin canalele şi în forumurile adecvate.
Consider că este în interesul comun al Belarusului, al Uniunii Europene şi al tuturor europenilor să reuşim să avem o influenţă în stoparea acestor acţiuni, care sunt contrare drepturilor omului şi drepturilor minorităţilor, care sunt foarte importante şi semnificative în Belarus. În acelaşi timp, consider că este important ca Belarus să facă eforturi în direcţia corectă, şi toate dimensiunile Parteneriatului estic sunt o oportunitate de a influenţa Belarus în direcţia corectă, inclusiv sub aspect multilateral.
Kristalina Georgieva
membră a Comisiei. - Domnule preşedinte, în urma declaraţiei Preşedinţiei UE, care, de fapt, s-a referit la poziţia exprimată de Înaltul Reprezentant, Baroana Ashton, în această problemă într-un mod foarte clar şi foarte puternic, permiteţi-mi să adaug doar preocuparea legată de deteriorarea situaţiei drepturilor omului în Belarus, în special cu privire la minoritatea poloneză.
Întoarcerea foarte regretabilă de pe calea către avansarea democraţiei în Belarus în ultimii ani este o chestiune foarte gravă, dar, acestea fiind spuse, trebuie, de asemenea, să rămânem angajaţi cu Belarusul şi trebuie să menţinem canalele de comunicare deschise, oricât de dificil ar fi acest lucru, nu numai prin canalele guvernamentale - putem, desigur, să construim Parteneriatul estic şi să îl folosim -, ci şi prin contactele interpersonale. Aceste contacte pot fi cele mai importante de continuat în Belarus, prin schimbul de studenţi, prin oportunităţi de afaceri şi prin oferirea schimburilor culturale ca platformă de angajare cu oamenii din Belarus şi ca mod de păstrare a oportunităţii de promovare a democraţiei în Belarus.
În încheiere, permiteţi-mi să spun că, în pofida acestei inversări din ultimii doi ani, Comisia ar dori să rămână angajată şi să continue, prin interacţiunea sa cu Belarus, accelerarea unei evoluţii pozitive, aducând procesul de angajare pe drumul cel bun, aşa cum era cu doi ani în urmă.
Gunnar Hökmark
Domnule preşedinte, mulţumesc Preşedinţiei spaniole şi Comisiei pentru cuvintele lor privind această situaţie.
Consider că trebuie să fim clari în legătură cu un lucru: ceea ce discutăm acum nu este un singur incident - sunt acţiunile dictaturii şi ale regimului brutal care neagă atât drepturile minorităţilor, cât şi drepturile cetăţenilor săi. Astfel stau lucrurile în Belarus, şi cred că trebuie să fie un punct de plecare în discuţiile noastre asupra dialogului cu regimul.
Un dialog trebuie să fie reciproc. În timp ce noi dăm dovadă de deschidere, trebuie să solicităm regimului din Belarus să ofere, căci nu a oferit schimbările şi reformele pe care ar trebui să le ofere. Aş dori să spun şi să subliniez foarte mult faptul că aceasta nu este o chestiune poloneză. Belarus se află în vecinătatea Uniunii Europene. Este inclus în Parteneriatul estic. Aceasta este o chestiune europeană şi, prin acţiunile sale de acum, regimul din Belarus se distanţează de dialogul deschis şi de cooperarea cu Uniunea Europeană.
În primul rând, vom solicita, într-un mod fundamental, respectarea minorităţilor, respectarea drepturilor omului, o încetare a brutalităţii poliţiei şi o dorinţă de a avea un dialog constructiv cu Uniunea Europeană. Consider că acest mesaj trebuie să fie prezentat regimului în mod clar. Dialogul nostru trebuie să fie un dialog pentru democraţie şi drepturile omului şi, desigur, trebuie să ne întoarcem la societatea civilă, deoarece Belarus este mult mai mult decât un regim. Reprezintă poporul care trăieşte în Belarus - studenţii, bărbaţii şi femeile, societatea. Consider că ceea ce am văzut recent a dovedit că trebuie să continuăm în prezent dialogul direcţionat către societatea civilă, pentru a consolida libertatea şi democraţia şi respectul pentru drepturile omului.
Kristian Vigenin
Domnule preşedinte, permiteţi-mi ca, în numele Grupului Socialiştilor şi Democraţilor, să exprim îngrijorarea noastră faţă de situaţia drepturilor omului din Belarus, şi, în special, faţă de evoluţiile recente cu Uniunea Polonezilor. Am dori, de asemenea, să ne exprimăm solidaritatea faţă de toţi cetăţenii din Belarus care nu se pot bucura de drepturilor lor de bază civile şi de drepturile omului. Aceasta se întâmplă într-o ţară europeană din secolul XXI. Consider că aceasta este o chestiune care nu este acceptabilă, şi putem cu toţii să fim de acord cu aceasta.
Acesta este punctul de plecare. Întrebările principale pe care trebuie să adresăm acum sunt, în primul rând, pe ce cale dorim să aducem Belarusul şi, în al doilea rând, cum putem face acest lucru. În legătură cu prima întrebare, cred că putem cu toţii să fim de acord: dorim să vedem un Belarus democratic; dorim să vedem autorităţile din Belarus alese în mod democratic - parlamentul, preşedintele, guvernele şi reprezentanţii locali; dorim să vedem cum aceste autorităţi creează o atmosferă liberă şi creativă în Belarus; şi, desigur, dorim să vedem că ţara se apropie mai mult de UE.
A doua întrebare este cum putem realiza acest lucru. Uniunea Europeană a schimbat politica sa faţă de Belarus de la izolare la angajare, şi se pare că această politică aduce rezultate. Desigur, nu este suficient, nu s-a realizat destul de rapid, şi evoluţiile pe care le vedem, din ultimele două săptămâni, arată că trebuie să fim mai mult angajaţi.
Ce am descoperit, ca preşedinte al delegaţiei Euronest şi preşedinte al delegaţiei care se deplasează mâine în Belarus pentru a observa situaţia pe teren, este că ne lipseşte o strategie comună între cele trei instituţii principale: Consiliul, Comisia şi Parlamentul. Avem nevoie de o astfel de strategie pentru a intensifica eforturile reciproce, şi avem cu adevărat nevoie de un dialog politic; avem nevoie de o foaie de parcurs care să fie foarte concretă, nu doar de recomandări generale, ci de un plan de acţiune - o foaie de parcurs - la care Belarus trebuie să adere. Aceasta este calea de urmat şi nu este suficient să facem acest lucru doar în cadrul cooperării economice şi a Parteneriatului estic.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) De asemenea, în ceea ce priveşte dezbaterea din această seară, o consider mai mult o problemă regională. Am aflat că dl Yanukovich a fost ales în Ucraina. Este, evident, un preşedinte care se orientează mai mult spre Moscova decât spre Bruxelles. Nu trebuie să permitem ca vizita sa de săptămâna viitoare să ne amăgească.
După părerea mea, ceea ce se întâmplă acum în Belarus şi tipul de măsuri pe care dl Lukashenko a îndrăznit să-şi permită să le ia, când vine vorba de minoritatea poloneză din această ţară, sunt semne că acesta se orientează mai multe spre Moscova decât spre occident. În acest sens, a considerat, în mod evident, că poate să priveze o comunitate a unui stat membru UE de drepturile sale fundamentale ale omului. Cum este posibil aşa ceva? Aceasta este, desigur, o consecinţă a faptului că Europa a întors prea mult spatele estului. Nu am fost suficient de deschişi faţă de ideea de acces real la aceste ţări. Bineînţeles, trebuie să condamnăm ferm ceea ce face Belarus minorităţii sale poloneze, dar trebuie, de asemenea, să relaxăm politica noastră şi să avem un regim al vizelor mai puţin restrictiv. Haideţi să analizăm politica noastră energetică şi să o adaptăm mai bine la ţări ca Belarus şi Ucraina.
Acesta este pledoaria pe care o fac: că Europa trebuie, din nou, să îşi îndrepte mai mult atenţia asupra acestor ţări. Acest lucru va avea mult mai mult impact asupra evoluţiei lor politice interne, decât dacă îi condamnăm prea aspru acum şi lăsăm lucrurile în grija Moscovei.
Heidi Hautala
Domnule preşedinte, un motiv crucial pentru care acest subiect este acum pe agendă este, cu siguranţă, demonstraţia paşnică în care 40 de reprezentanţi ai Uniunii polonezilor au fost arestaţi, ceea ce trebuie, fireşte, condamnat.
Alt motiv, de interes actual, a fost deja menţionat de colegul meu, dl Vigenin: după o perioadă lungă, mâine Parlamentul trimite la Minsk o delegaţie de constatare a faptelor, şi reprezint Subcomisia pentru drepturile omului, ca una dintre cele patru părţi.
Trebuie să ne preocupe situaţia drepturilor omului din Belarus. Există acolo probleme care au de-a face cu libertatea de exprimare, cu libertatea presei şi cu libertatea de întrunire şi de asociere.
Trebuie să insistăm ca Belarus să abroge pedeapsa capitală şi, dacă relaţiile dintre Belarus şi Uniunea Europeană trebuie să se dezvolte, ţara va avea nevoie de îmbunătăţirea situaţiei drepturilor omului în toate aspectele sale. La fel ca alţi colegi ai mei, sunt de acord că societatea civilă are un rol important de jucat în această evoluţie.
Ryszard Czarnecki
Domnule preşedinte, lipsa unei decizii este, de asemenea, o decizie. O rezoluţie a Parlamentului European din Belarus adoptată în luna martie va fi necesară, dar este şi mai necesară acum. Persecutarea polonezilor din Belarus nu este numai o problemă pentru polonezi, aşa cum au subliniat cei care au vorbit înaintea mea, ci este şi un simptom al unei atitudini referitoare la standardele europene, inclusiv standardele cu privire la minorităţile naţionale.
Europa trebuie să scoată Belarusul din sfera influenţei ruseşti, dar, de asemenea, trebuie să solicite respectarea acestor valori care sunt esenţa Uniunii, cum ar fi libertăţile civile, libertatea presei, drepturile minorităţilor naţionale şi religioase şi dreptul de asociere. Dacă Lukaşenko nu înţelege limbajul valorilor europene, va înţelege cu siguranţă limbajul sancţiunilor. Cu toate acestea, nu sancţiunile care au lovit societatea din Belarus - noi nu dorim sancţiuni de genul acesta -, ci sancţiunile care fac viaţa dificilă pentru politicienii şi funcţionarii care se fac vinovaţi de discriminarea polonezilor şi a opoziţiei democratice.
Există un dezechilibru în relaţiile dintre UE şi Belarus: Uniunea deschide uşa pentru Minsk, dar nu primeşte, practic, nimic în schimb. Această stradă cu sens unic nu duce nicăieri. Este momentul pentru sancţiuni de tip politic, chiar dacă unele temporare, chiar dacă sub forma absenţei reprezentanţilor Parlamentului din Belarus de la Adunarea Parlamentară Euronest şi o întoarcere la lista neagră a funcţionarilor regimului Minsk care nu vor fi admişi pe teritoriul Uniunii Europene.
Kinga Gál
Domnule preşedinte, în calitate de copreşedintă a Intergrupului pentru minorităţile tradiţionale, comunităţi naţionale şi limbi, condamn cu fermitate măsurile luate de autorităţile din Belarus împotriva celei mai mari organizaţii a minorităţilor poloneze şi a membrilor comunităţii minorităţii. După cum am auzit astăzi, erau mai mult oameni în vârstă.
Faptele arată încălcarea clară nu numai a drepturilor minorităţilor, ci şi a drepturilor fundamentale ale omului. Aceste acţiuni dovedesc natura nedemocratică a sistemului politic iar, noi, deputaţii europeni care am fost martorii regimurilor comuniste, recunoaştem metodele în mod clar.
De la înfiinţarea sa, intergrupul a apărat în mod constant drepturile minorităţilor naţionale şi consideră inacceptabilă orice încălcare a drepturilor minorităţile.
Solicităm Comisiei şi Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate să ia măsuri concrete pentru a trimite un mesaj clar guvernului din Belarus legat de faptul că, fără angajarea pentru respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităţilor, sancţionarea relaţiilor dintre UE şi Belarus nu este previzibilă.
Drepturile minorităţilor, ca parte a drepturilor omului, nu pot fi considerate o problemă internă. Această problemă nu poate fi considerată o problemă internă între polonezi şi belaruşi. Este o problemă a UE, deoarece, aşa cum s-a spus deja, se referă la politica noastră de vecinătate, la Parteneriatul nostru estic. Prin urmare, solicităm Comisiei să transmită un mesaj clar şi să ia măsuri clare.
Bogusław Liberadzki
(PL) Dle preşedinte, mulţumesc Consiliului, şi, de asemenea, Comisiei pentru această reacţie rapidă. Este, într-adevăr, un exemplu foarte bun al standardelor noastre europene.
În primul rând, permiteţi-mi să spun că nu există, realmente, niciun conflict etnic în acest loc. Nu există un conflict între polonezi şi belaruşi sau între belaruşi şi polonezi. Este, pur şi simplu, o nerespectare a drepturilor omului şi a principiilor de liberă exprimare şi o încălcare a drepturilor minorităţilor naţionale. S-ar fi putut întâmpla oricărei alte minorităţi. De ce i s-a întâmplat minorităţii poloneze? Pentru că este mare, organizată şi democratică şi pentru că, printre altele, îl are pe dl Milinkievici, un câştigător al premiului Parlamentului European. Prin urmare, a început cu noi.
Aş dori să întreb ce ar trebui să facem. Am avut ocazia de a vorbi cu dl Milinkievici şi cu dna Borys de două ori până acum. Aceştia au declarat: suntem cetăţeni loiali ai Belarus şi nu dorim nicio sancţiune economică. Nu dorim sancţiuni politice, dorim o apropiere între Belarus şi Uniunea Europeană. Dorim echilibru şi ne dorim o cooperare condiţionată de progresul procesului de democratizare a ţării. Şi noi trebuie să procedăm astfel. Din acest motiv, trebuie să ne deschidem către cetăţenii Belarusului, şi, de asemenea, să le simplificăm obţinerea vizelor. Sunt necesare totuşi taxele pentru vize şi politica vizelor? Este bine că, mâine, misiunea noastră de constatare a faptelor va merge în Belarus. Să aşteptăm raportul acestuia şi numai atunci vom decide asupra unei acţiuni suplimentare.
Konrad Szymański
(PL) Domnule preşedinte, prin Tratatul de la Lisabona, ni s-a promis tuturor mult mai multă eficacitate a politicii externe a Uniunii Europene. S-a dovedit rapid faptul că rolul nostru în Haiti a fost întârziat şi neobservat, că Summitul Uniunea Europeană-SUA a fost un eşec, iar crearea corpurile diplomatice a avut loc într-o atmosferă tensionată între instituţiile UE, care a fost în detrimentul calităţii corpurilor. Astăzi, am avut o nouă ocazie de a demonstra că Uniunea poate acţiona. Din păcate, Consiliul şi-a amânat decizia, iar Parlamentul nu este capabil să reacţioneze în faţa unei situaţii evidente de încălcare a drepturilor omului într-o ţară al cărei rol în politica UE ar fi trebuit să crească.
Doamnă Georgieva, politica uşilor deschise şi schimbul de studenţi cu Belarus a eşuat astăzi, aşadar, vă rog nu repetaţi aceleaşi lucruri legate de schimbul de studenţi despre care tot auzim de cinci ani. Aceasta este o înfrângere care a afectat credibilitatea Uniunii. Uniunea Europeană este, astăzi, un jucător slab şi nehotărât. Washingtonul ştie acest lucru, şi Moscova ştie, iar cu reacţiile ambigue la criza din Belarus, Minskul ştie și el acest lucru.
Jacek Protasiewicz
(PL) Domnule preşedinte, în calitate de preşedinte al delegaţiei Parlamentului European pentru relaţiile cu Belarusul, am de multe ori contact, nu numai cu reprezentanţii opoziţiei, societatea civilă şi organizaţiile non-guvernamentale, ci şi cu reprezentanţii autorităţilor oficiale. Am ascultat argumentele pe care le folosesc, cum Belarusul are dreptul să adopte anumite standarde internaţionale în ritmul său propriu.
Teoretic, Uniunea Europeană nu trebuie să pună presiunea pe această ţară responsabilă, suverană, deoarece responsabilitatea pentru situaţia internă din ţară este suportată de autorităţile sale. Teoretic, ar fi posibil să se convină în legătură cu un astfel de curs al acţiunii, dacă nu pentru faptul că, în aceste standarde internaţionale, pe care Belarus le-a acceptat când a aderat la Organizaţia pentru securitate şi cooperare din Europa, drepturile omului nu sunt o chestiune internă.
Așa cum s-a întâmplat recent în Iwienic, un oraş mic din centrul Belarus, când autorităţile au folosit şi, aş spune, au abuzat de forţe de poliţie împotriva unui grup de oameni în vârstă, pensionari, conduşi de Teresa Sobol, care, din propria sa iniţiativă, a strâns fonduri considerabile, numai din străinătate. Aceasta a folosit banii pentru renovarea unei clădiri distruse din centrul oraşului. Apoi a transformat clădirea într-un impresionant centru cultural şi social pentru minoritatea poloneză. Poliţia a fost trimisă la aceşti oameni înainte ca o instanţă să hotărască asupra statutului juridic al clădirii. După aceea, oamenii chemaţi de activişti ca martori nu au putut să apară în instanţă pentru a depune mărturie şi pentru face din acest proces unul echitabil.
Acesta nu este ritmul adoptării standardelor internaţionale. Aceasta este o abatere de la standardele internaţionale, standarde la care Belarus s-a angajat şi pe care ne promite că le respectă ca parte a dialogului său cu Uniunea Europeană. În consecinţă, aş dori să mai spun un lucru. Putem discuta despre sancţiuni, şi va sosi momentul pentru acest lucru. Cu toate acestea, cel mai important este ca asistenţa economică care este luată în considerare trebuie să fie condiţionată de abandonarea acestui tip de practică şi bazată pe liberalizarea şi democratizarea reală, adevărată, în Belarus.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Instituţiile guvernamentale trebuie să soluţioneze imediat conflictele şi neînţelegerile cu privire la organizaţiile minorităţii poloneze din Belarus şi să facă acest lucru în mod democratic, fără folosirea forţei sau a violenţei. De asemenea, aş dori să sprijin opinia comisarului, aceea că trebuie să continuăm cooperarea şi să menţinem contactele interpersonale. Mâine, prima delegaţie oficială a Parlamentului European după mulţi ani pleacă în Belarus. Să sperăm că vor fi discuţii deschise, atât cu opoziţia, cât şi cu guvernul. Impresiile aduse din Minsk referitoare la conflictul menţionat, precum şi la participarea Belarusului în Adunarea Parlamentară Euronest, ar putea schimba relaţiile UE cu Belarus într-o direcţie mai bună. Alegerile locale care vor avea loc peste două luni reprezintă un indicator și mai important, care va deschide perspectiva pentru relaţii. De data aceasta, nu trebuie să fie alegeri fără o opţiune, în care mass-media cântă de pe aceeaşi foaie cu imnul şi opoziţia nu are voce şi este ignorată, în care, după numărarea voturilor nemonitorizată, aproximativ 100 % dintre alegători au sprijinul un partid politic, şi, în cele din urmă, deputaţii, de fapt, au fost numiţi, nu aleşi.
Marek Henryk Migalski
(PL) Domnule preşedinte, dl Liberadzki din Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European a început prin a lăuda autorităţile Uniunii Europene pentru reacţia lor. Din cauza grupului dvs., dle Liberadziki, nu adoptăm astăzi rezoluţia, ca să putem fi cu adevărat mulţumit. Cu toate acestea, dacă dna Georgieva, care, de fapt, se implică în dezvoltare în fiecare zi, ne povesteşte astăzi despre ce s-a propus, nu ştiu pe cine poate să mulţumească acest lucru. Se poate să vă mulţumească pe dvs., dle Liberadzki, şi se poate să mulţumească grupul dvs., dar, cu siguranţă, nu-i va mulţumi pe belaruşi şi nici pe cei care doresc bine belaruşilor. Chiar dacă dna Georgieva, comisarul, care are cinci minute disponibile pentru discursul său, foloseşte doar două minute din timpul valoros, înseamnă nu numai că ceea ce aţi spus, dnă Georgieva, nu este foarte satisfăcător, ci şi că nu aţi folosit ocazia de a vorbi clar pe această temă. În consecinţă solicit dnei Georgieva, precum şi autorităţilor din Uniunea Europeană, să folosească instrumentele care le sunt la dispoziţie pentru a se opune încălcării drepturilor omului. Nu discutăm doar despre încălcări ale drepturilor cetăţenilor de origine poloneză; discutăm despre încălcările drepturilor omului.
Edit Bauer
(HU) Am fost martori în ultimele câteva zile în Belarus ai un exemplu teribil de represiune politică a opoziţiei democratice şi a minorităţii poloneze. Arestarea adversarilor politici şi intimidarea reprezentanţilor minorităţilor sunt practici binecunoscute folosite de regimurilor autoritare. În calitate de cetăţean al Slovaciei şi reprezentantă a unei minorităţi, înţeleg situaţia minorităţii poloneze, ca şi promisiunea dnei Borys în Belarus. Tratarea minorităţilor ca duşmani şi ostatici ai unei ţări vecine este o manevră politică regresivă utilizată, de obicei, de o conducere politică atunci când se confruntă cu dificultăţi. Hărţuirea minorităţilor naţionale face parte din practica politică a regimurilor nedemocratice. Drepturile minorităţilor reprezintă o parte integrantă din drepturile omului totuși, după cum a fost confirmat de Convenţia-cadru a Consiliului Europei. Încălcarea drepturilor minorităţilor, hărţuirea, intimidarea şi discriminarea persoanelor care aparţin minorităţilor nu poate, prin urmare, să fie considerată o chestiune internă a ţării. Din acest motiv, mesajul de amenințare, de şantaj, al guvernului din Belarus transmis deputaţilor europeni de către ambasadorul Belarusului este total inacceptabil. Domnule preşedinte, nu există decât un mesaj pe care Parlamentului European îl poate trimite guvernului din Belarus, şi anume acela că represiunea opoziţiei democratice şi politica de ameninţări împotriva unei minorităţi sunt, pur şi simplu, inacceptabile.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Domnule preşedinte, am ascultat cu mare atenţie ceea ce a declarat comisarul, dna Georgieva, şi aş dori să spun că mă aştept la un comportament un pic mai energic. Bănuiesc că declaraţia dnei Georgieva ar fi fost aceeaşi în urmă cu două săptămâni, înaintea acestor evenimente. Cu siguranţă, acest lucru nu este acceptabil.
Cu toate acestea, există un lucru cu care sunt de acord, doar că m-aş aştepta să văd efecte clare şi accente uşor diferite. Este, într-adevăr, adevărat că cei care astăzi pledează pentru sancţiuni uneori uită că sancţiunile au fost deja încercate şi că politica belarusă a fost exact aceeaşi, în pofida sancţiunilor.
Nu trebuie să spunem astăzi că vom sprijini societatea civilă din Belarus, deoarece cine a fost acolo ştie că, de fapt, societatea civilă se află abia la începutul apariţiei sale. Mă aştept, astăzi, din partea instituţiilor europene, ca obligaţiile pe care statul le are faţă de cetăţenii săi şi care nu sunt îndeplinite în Belarus să fie îndeplinite pentru acel stat de către Uniunea Europeană. M-aş aştepta să sprijinim crearea unei mass-medii independente acolo, să sprijinim primul post de televiziune liberă care există acolo şi care a fost finanţat până în prezent, cred, de către guvernele a două ţări europene. Mă aştept, de asemenea, să putem crea reale posibilităţi pentru ca mulţi cetăţeni din Belarus să studieze în Europa, deoarece aceştia sunt cei care alcătuiesc societatea civilă.
Mirosław Piotrowski
(PL) Domnule preşedinte, în legislatura anterioară, Parlamentul European a adoptat câteva rezoluţii privind Belarus, în care, prin diagnosticarea corectă a situaţiei, s-a solicitat regimului Lukaşenko să nu mai încalce drepturile omului.
Uniunea Europeană a demonstrat bunăvoinţă prin ridicarea parţială a sancţiunilor vizelor împotriva funcţionarilor din Belarus. Cu surprindere şi anxietate am observat politica recentă agresivă a autorităţilor din Belarus împotriva minorităţilor naţionale, în special împotriva comunităţii poloneze. Această politică trebuie văzută în contextul pregătirilor pentru alegerile din Belarus de anul viitor.
Confiscarea ilegală a proprietăţilor care aparţin minorităţii poloneze şi represiunea ostentativă a liderilor din opoziţie, cărora, trebuie notat, li s-a acordat Premiul Saharov de către Parlamentul European, sunt o provocare clară pentru instituţia noastră. Parlamentul nostru nu trebuie doar să reacţioneze în mod tradiţional cu o rezoluţie corespunzătoare, ci trebuie să ia măsuri specifice pentru a disciplina autorităţile din Belarus şi să o invite pe dna Ashton să numească, conform articolului 33 din Tratatul de la Lisabona, un reprezentant special care să monitorizeze încălcările drepturilor omului în Belarus.
Krzysztof Lisek
(PL) Domnule preşedinte, doamnă Georgieva, este foarte bine că discutăm despre Belarus aici în Parlamentul European, dar a discuta nu este suficient. În prezent, Uniunea Europeană - şi la aceasta m-aş aştepta de la Comisia Europeană - trebuie să pregătească un plan strategic pentru sprijinirea opoziţiei democratice, pentru sprijinirea societăţii civile şi a organizaţiilor non-guvernamentale şi pentru sprijinirea mass-mediei libere. Discutăm astăzi despre probleme cum ar fi democraţia şi drepturile omului, care sunt ceva natural pentru noi şi pe care Europa este construită. Societatea din Belarus este în cea mai mare parte formată din oameni care pot doar să viseze la valori ca acestea. Prin urmare, ne aşteptăm din partea Comisiei Europene să elaboreze un plan strategic pentru sprijinirea societăţii civile.
Diego López Garrido
Domnule preşedinte, în urma acestor discursuri, pot doar să fiu de acord cu condamnarea exprimată de deputaţi cu privire la încălcările drepturilor omului care au loc în Belarus care, în acest caz specific, afectează o minoritate, minoritatea poloneză din ţara respectivă. Prin urmare, aceştia afectează Uniunea Europeană, nu numai pentru că se referă la o minoritate care are un punct de referinţă naţional într-o ţară a Uniunii Europene, ci şi pentru că discutăm despre o încălcare gravă a drepturilor omului ale minorităţilor şi, în consecinţă, atitudinea noastră ar fi exact aceeaşi în privinţa unei minorităţi poloneze sau unei alte minorităţi.
Discutăm despre o încălcare a drepturilor omului, care, după cum am spus, sunt drepturi universale, şi, prin urmare, nu este o chestiune care necesită strict o reacţie din partea Uniunii Europene, pur şi simplu pentru că în acest caz se referă la o minoritate poloneză. Trebuie să spunem exact acelaşi lucru şi dacă ar fi implicată o altă minoritate, deoarece toate drepturile omului sunt indivizibile şi universale.
Aş dori să spun că faptul că un regim face greşeli şi încalcă drepturile omului nu trebuie să însemne că cetăţenii săi sunt pedepsiţi.
Prin urmare, consider că este important pentru Belarus să fie în Parteneriatul estic. Ce ne-a spus comisarul Georgieva despre "contactele interpersonale” este important. Toate acestea sunt importante şi, desigur, este la fel de important, aşa cum mulţi dintre dvs. aţi spus, să comunicăm în mod constant, clar şi direct autorităţilor din Belarus atitudinea noastră total critică şi de condamnare faţă de încălcările drepturilor omului.
Întâmplător, este ceea ce Înaltul Reprezentant, dna Ashton, este hotărâtă să facă, prin faptul că monitorizează această problemă în strânsă cooperare cu preşedintele Buzek, care prezidează în prezent dezbaterea. De asemenea, ea va folosi ocazia de a participa la investitura viitoare a dlui Ianukovici în Kiev, la care se presupune că va participa dl Lukaşenko, pentru a aborda această chestiune, care va continua să fie dezbătută în viitor de către Consiliul Afaceri Externe al Uniunii Europene, deoarece este o chestiune foarte importantă. Prin urmare, sunt foarte încântat că astăzi acest lucru s-a putut dezbate imediat în Parlament, în acest Parlament.
Kristalnia Georgieva
membră a Comisiei. - Domnule preşedinte, permiteţi-mi mai întâi să mulţumesc deputaţilor pentru dezbaterea din acest Parlament şi să subliniez patru aspecte.
Primul aspect este că respectarea drepturilor omului este o piatră de temelie a relaţiilor externe ale Uniunii Europene şi este baza pe care se construieşte angajarea cu orice ţară, inclusiv cu Belarus.
Al doilea aspect, deteriorarea democraţiei din Belarus a avut recent un nivel scăzut foarte regretabil, dar nu a început de săptămâna trecută. A început aproximativ de la mijlocul anului 2009 şi acest lucru a determinat Consiliul de Miniştri al UE din noiembrie 2009 să solicite Comisiei să formuleze o propunere pentru aşa-numitul "plan comun intermediar” pentru sprijinirea reformelor care trebuie puse în aplicare în Belarus. Serviciile Comisiei au pregătit un proiect al acestui plan comun intermediar pentru reforme. În prezent acesta se află la Înaltul Reprezentant, şi Înaltul Reprezentant cu siguranţă ar ţine cont de recomandările misiunii de constatare a faptelor pe care Parlamentul o începe mâine.
Al treilea aspect pe care vreau să-l spun este că Înaltul Reprezentant va ţine cont de acest ultim eveniment atunci când se va întoarce la serviciile cu feedback privind acest plan comun intermediar, care va fi finalizat.
Permiteţi-mi să subliniez al patrulea şi ultimul lucru. În a doua jumătate a anului 1980, perestroika a început în fosta Uniune Sovietică şi a dus, pentru prima dată în vieţile multora - inclusiv în viaţa mea -, la o ocazie de a concura pentru schimburile de studenţi şi profesionale. În cazul meu, m-a dus către Şcoala de economie din Londra. Viaţa mea profesională s-a schimbat în mod dramatic. Cu siguranţă m-a făcut mult mai folositor, mai valoros pentru ţara mea.
Cred cu tărie că numai prin deschiderea canalelor democratice pentru ţările din regimurile opresive noi, ca europeni, putem ajuta aceste ţări şi - mă repet - am subliniat în acest sens importanţa şi utilitatea contactelor interpersonale, utilitatea sprijinirii afacerilor, utilitatea - în pofida marilor dificultăţi, a lipsei foarte regretabile a respectului pentru minorităţi, ceea ce noi condamnăm - de a rămâne angajaţi pe un drum care ar spori şansele poporului belarus de a se îndrepta către o lume liberă şi de a fi conectaţi la Uniune, şi aş vrea să relansez invitaţia să rămânem angajaţi pe acest drum.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc în timpul următoarei sesiuni lunare.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Sebastian Valentin Bodu  
în scris. - Republica Belarus este unul din statele europene pentru care participarea in Parteneriatul pentru Est al Uniunii Europene reprezintă un important pas înainte in dezvoltarea relațiilor bilaterale, precum si in relațiile dintre Belarus si fiecare stat membru UE. Considerând acest parteneriat ca un instrument pozitiv in atragerea de schimbări ale Republicii Belarus, in acest angrenaj trebuie ținut cont si de poziția societății civile din aceasta tara, aceasta datorita rolului important al societății civile in funcționarea unui stat de drept. In particular, societatea civila întreține transparenta mecanismul Parteneriatului, ajutând la întărirea cooperării dintre Belarus si UE. De asemenea, societăţii civile trebuie sa i se garanteze participarea in toate procesele-cheie ale cadrului Parteneriatului (platforme, comitete etc.), precum si controlul public al acestor procese. Cu siguranța ca societatea civila din Belarus are capacitatea de a participa la formarea agendei publice, fapt care sa duca la progresul social, economic si democratic al Belarusului si, de aceea, întâlnirile frecvente dintre reprezentanții societăţii civile si cei ai guvernului trebuiesc încurajate
Filip Kaczmarek  
Represiunea care a fost folosită recent împotriva activiştilor minorităţii poloneze din Belarus face parte dintr-o problemă mai largă. Autorităţile din Belarus nu tolerează nicio formă de independenţă. Ei nu doresc şi nu acceptă ideea de societate civilă. Orice manifestare a independenţei este tratată ca opoziţie politică. Prin urmare, acesta nu este un conflict intern într-o organizaţie non-guvernamentală şi nici un conflict între polonezi şi belaruşi. Mai degrabă, este expresia atitudinii consecvente a autorităţilor din Belarus, care încearcă să împiedice liberalizarea şi democratizarea. Este păcat că în Polonia există forţe politice care încearcă să folosească situaţia pentru a-şi realiza scopurile lor proprii speciale şi folosesc evenimentele din Belarus pentru a discredita politica guvernului polonez. Politicienii care se comportă în acest fel cu siguranţă nu înţeleg că fac exact ceea ce speră Lukaşenko. Este în interesul său să polarizeze şi să dezbine opinia publică în Polonia şi Europa. Repudierea politicii poloneze şi europene faţă de Belarus este o încălcare a libertăţii şi este în detrimentul eficacităţii acţiunii comune pentru libertate şi democraţie în Belarus. Vă mulţumesc foarte mult.
