Vplyv cestovného ruchu v pobrežných regiónoch z hľadiska regionálneho rozvoja (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
- Ďalším bodom programu je krátke prednesenie správy pani Madeirovej v mene Výboru pre regionálny rozvoj o vplyve cestovného ruchu v pobrežných regiónoch z hľadiska regionálneho rozvoja.
Jamila Madeira
spravodajkyňa. - (PT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, veľmi ma teší, že tu môžem stáť a vysvetliť vám prácu, ktorú všetci vykonali na tejto správe z vlastnej iniciatívy. Podľa mňa a podľa každého, kto pomáhal vypracovať túto správu, je jasné, že sme si našu prácu splnili. Musím poďakovať všetkým, najmä tieňovým spravodajcom z rôznych politických skupín, ktorí sa veľmi usilovali o dosiahnutie kompromisov s budúcnosťou, zamestnancom regionálneho rozvoja, ktorí boli vždy ochotní pomôcť, v neposlednom rade to boli Miguel Tell Cremades a Elisa Daffarrová, pracovníkom Socialistickej skupiny v Európskom parlamente Lile a Petrusovi, ako aj Európskej komisii. Európska komisia zastúpená ako zvyčajne rôznymi generálnymi riaditeľstvami, ktorých spoluprácu si takáto rozsiahla správa vyžaduje, sústavne a pozorne monitorovala našu prácu a veľmi výrazne prispela k zaisteniu úspešného výsledku. Moje úprimné poďakovanie patrí aj celému môjmu úradu, najmä Joane Benzinhovej, v mene harmonickejšieho a štruktúrovanejšieho rozvoja pobrežných oblastí a cestovného ruchu v Európskej únii.
Dvadsaťsedem členských štátov Európskej únie má viac než 89 000 kilometrov pobrežia. To ponúka veľkú rôznorodosť veľmi osobitných vlastností, ktoré sa v závislosti od miesta vyznačujú kozmopolitizmom, ako je to v prípade Lisabonu, Kodane alebo Štokholmu, alebo ťažkosťami, ktoré sa spájajú s tým, že región patrí medzi periférne či najvzdialenejšie regióny Európy, čo je prípad Algarve, Ligurie, Kanárskych ostrovov alebo Madeiry, ktoré bojujú za zachovanie spojenia s veľkými mestami alebo ich zasahuje rýchle rozširovanie púští. Tak či onak, každý sa stotožňuje s myšlienkou pobrežia a pobrežných oblastí a každý deň zažíva výhody a nevýhody, ktoré sa s tým spájajú.
Podľa dostupných údajov bude do roku 2010 žiť približne 75 % ľudstva v pobrežných oblastiach. Vzhľadom na spojenia a vzťahy medzi nimi definujeme tieto oblasti ako prvých 50 kilometrov smerom do vnútrozemia kolmo na líniu pobrežia. Ide o regióny, nie námorné pásma. Chýba im celistvý pohľad, ktorý tak zúfalo potrebujú a ktorý podporovali aj naši predchodcovia. Práve sem smeruje celá populácia pri hľadaní príležitostí a hospodárskej synergie a v mnohých prípadoch len s očakávaním, že sa to bude točiť okolo cestovného ruchu. Práve preto sme si jasne uvedomili, že je potrebný pragmatický a komplexný pohľad na vplyv cestovného ruchu v pobrežných oblastiach, a to nás viedlo k tomu, aby sme na tom začali pracovať.
V súčasnej finančnej kríze, ktorej vplyv na reálnu ekonomiku sa prekonáva stále ťažšie, sa cestovný ruch javí ako odvetvie, ktoré možno bude priamo či nepriamo veľmi ťažko zasiahnuté. Podniky v týchto regiónoch, ktorých rozvoj je úplne alebo vo veľkej miere závislý od cestovného ruchu, sú ohrozené a ich budúcnosť sa spája s neistotou, najmä preto, že cestovný ruch momentálne nepatrí do právomocí Európskej únie. Môžu a musia sa však prijať komplexné opatrenia a táto myšlienka sa odráža aj v podstate Lisabonskej zmluvy. Čakať na nadobudnutie platnosti zmluvy a nekonať by však znamenalo čakať na čas, keď už len budeme môcť plakať nad rozliatym mliekom.
Cestovný ruch v jeho súčasnej podobe a krehká situácia týchto regiónov, ktoré od neho závisia, od nás vyžadujú rýchle a efektívne konanie. Tieto regióny sú štrukturálne závislé od cestovného ruchu ako tvorcu pracovných miest, aj keď často sezónnych, a zamestnávateľa s vysokým podielom pracovnej sily. A na túto skutočnosť nemožno zabúdať v súvislosti s tlakom na mestské oblasti a nezamestnanosť. Táto správa, ktorú vám teraz predkladáme, bola veľmi príhodná a naliehavá už vtedy, keď sa ju Výbor pre regionálny rozvoj rozhodol pripraviť. A teraz sa stáva niečím, čo musia Európska komisia a Európska rada považovať za prioritu. Musíme uprednostniť nespočetné iniciatívy obsiahnuté v správe spolu s tými, ktoré už vypracovali iné inštitúcie a ktoré správa vyslovene podporuje v súlade s opatreniami obsiahnutými v krízovom pláne Komisie. Medzi nimi musím zdôrazniť revidovanie Európskeho fondu pre prispôsobenie sa globalizácii, prostredníctvom ktorého sa musia jasne riešiť problémy týkajúce sa tohto odvetvia a negatívne dôsledky, ktoré v tejto chvíli zažíva.
Je rozhodujúce zaistiť rozvoj nových segmentov hospodárstva v týchto pobrežných regiónoch a zaistiť tak ich sociálnu a environmentálnu udržateľnosť a podporu reálnej integrácie medzi rôznymi sektorovými politikami, ako sú napríklad námorný sektor, už zavedené nástroje v oblasti dopravy, energetiky, súdržnosti, politika nových kvalitných produktov zahrnutá do revízie spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako to bolo oznámené v správe o kontrole stavu, a nové produkty cestovného ruchu v týchto pobrežných oblastiach, vzhľadom na ich rozhodujúci podiel na európskom hospodárstve. Prijatie vhodného komplexného stanoviska k tejto politike sa musí stať v Európskej únii čo najskôr realitou.
Na záver spomeniem, pán predsedajúci, že len jasná integrácia týchto nástrojov a rýchle a efektívne kroky, do ktorých sa zapoja všetky zainteresované strany, môžu zaručiť, že v Európskej únii budeme mať udržateľné odvetvie cestovného ruchu v pobrežných oblastiach so skutočnou budúcnosťou.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - (CS) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, dovoľujem si poďakovať pani spravodajkyni Madeirovej za správu a zablahoželať jej ku kvalite a významu jej práce: pobrežné regióny sú pre EÚ skutočne veľmi významné, pretože sa v nich sústredí značný podiel hospodárskej činnosti.
Táto správa navyše obsahuje celostný prístup k cestovnému ruchu v pobrežných oblastiach, keďže zahŕňa otázky ako morské a pobrežné životné prostredie, námorná doprava, zamestnanosť v pobrežných oblastiach, podpora malých a stredných podnikov a podpora rybolovu. Potvrdzuje to potrebu silnej, integrovanej námornej politiky pre Európsku úniu, na ktorej Európska komisia od roku 2005 pracuje a ktorá zdôrazňuje súvislosť medzi regionálnou politikou, územnou súdržnosťou a námornou politikou.
S cieľom dať tejto politike konkrétnu podobu prijala Európska komisia v októbri 2007 akčný plán integrovanej námornej politiky, ktorý sa postupne realizuje. Niektoré kroky, ktoré Komisia v súčasnosti uskutočňuje, reagujú priamo na problémy a požiadavky vyjadrené v správe, a to najmä:
1. na základe požiadaviek na úplnú transparentnosť financovania v pobrežných regiónoch sa do jesene 2009 vytvorí databáza projektov podporovaných z rôznych fondov Spoločenstva. Tu si dovoľujem pripomenúť, že kvalita a úplnosť tejto databázy bude závisieť od ochoty regiónov poskytnúť informácie;
2. posilnenie spolupráce medzi regiónmi v rámci cestovného ruchu v pobrežných oblastiach. Program INTERREG IVC totiž umožňuje vytvoriť sieť regiónov v súvislosti s 30 prioritnými témami, z ktorých dve súvisia s námornými otázkami vrátane cestovného ruchu. Pre vašu informáciu, druhá výzva na predkladanie návrhov v rámci programu IVC je otvorená do polovice januára 2009. Vyzývam pobrežné regióny, aby predložili projekty vytvárania sietí, ktorých cieľom je zaistiť odovzdávanie a uplatňovanie osvedčených postupov v rámci pobrežných regiónov.
S potešením konštatujem, že správa zároveň jasne uznáva priaznivý vplyv kohéznej politiky EÚ na rozvoj pobrežných regiónov. Programové obdobie 2007 - 2013 pre tieto regióny naozaj predstavuje mnohé príležitosti a vytvára rámec pre európsku technickú a finančnú podporu pre ich plány rozvoja. Vďaka kohéznej politike, ako je v súčasnosti vymedzená, môžu pobrežné regióny investovať do rozvoja svojich pobrežných oblastí a ostrovov tým, že uprednostnia investície do prístavov, námorného výskumu, energie získavanej z pobrežných zdrojov, námorného dedičstva a, samozrejme, do pobrežného cestovného ruchu. Najmä mimo hlavnej sezóny môže cestovný ruch pomôcť vynahradiť miestne oslabené aktivity v oblasti rybolovu, poľnohospodárstva, ťažkého priemyslu a dopravy.
Dovoľujem si však pripomenúť, že je na pobrežných oblastiach, aby si vybrali najlepšie projekty na zlepšenie konkurencieschopnosti svojho hospodárstva a na podporu udržateľného cestovného ruchu na miestnej úrovni. Chcel by som pripomenúť, že Komisia vykonáva veľmi konkrétne kroky, ktorých cieľom je znížiť sezónnu povahu činností v oblasti cestovného ruchu, ako je pilotný projekt "Výnimočné európske destinácie (EDEN)". Jedným z cieľov tejto iniciatívy je totiž pomôcť nastoliť rovnováhu toku účastníkov cestovného ruchu a orientovať ich na netradičné destinácie s cieľom podporiť všetky európske krajiny a regióny.
Na záver mi dovoľte znovu poďakovať pani spravodajkyni za dobrú prácu, ktorú v podobe správy vykonala, a pripomenúť, že cestovný ruch má na pobrežné regióny priaznivý vplyv, ak sa primerane kontroluje z hľadiska udržateľnosti.
V tejto súvislosti mám to potešenie oznámiť vám, že na základe záujmu vyjadreného v správe pani poslankyne Madeirovej by Komisia mohla zorganizovať diskusiu so subjektmi zapojenými do cestovného ruchu v pobrežných oblastiach v rámci konferencie pri príležitosti Európskeho námorného dňa, ktorá sa bude konať v dňoch 19. a 20. mája 2009. Dovoľujem si využiť túto príležitosť na to, aby som vyzval poslancov Európskeho parlamentu na účasť na decentralizovaných aktivitách spojených s námorným dňom 2009, ktoré Komisia v plnej miere podporuje.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční v utorok 16. decembra 2008.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
John Attard-Montalto  
písomne. - Významná časť európskeho obyvateľstva žije v pobrežných regiónoch. Väčšina si neuvedomuje, že európske pevninské pobrežie má takmer 90 000 km. Treba preto povzbudiť rozvoj udržateľného cestovného ruchu ako opaku sezónneho cestovného ruchu. Dá sa to dosiahnuť len prostredníctvom diverzifikácie produktu a alternatívnych foriem cestovného ruchu, napríklad v súvislosti s obchodnými podujatiami, konferenciami, kultúrou, zdravotníctvom, športom, poľnohospodárstvom, jazykom a morom.
Prioritou však ďalej zostáva podpora tradičného cestovného ruchu v pobrežných oblastiach. V našej krajine sa usilujeme o zväčšenie plochy piesočnatých pláží a zvýšenie ich počtu. Až doteraz sa k tomu, bohužiaľ, pristupovalo veľmi amatérsky. Sypanie piesku na existujúce pláže či vytváranie nových piesočnatých pláží bez toho, aby sa vykonali potrebné infraštruktúrne práce, je len mrhaním prostriedkov. Rozširovanie alebo vytváranie piesočnatých pláži prebieha už celé roky v mnohých ďalších krajinách alebo územiach. Rozdiel je v tom, že najprv sa k tomu pristupovalo vykonaním potrebných infraštruktúrnych prác na prirodzené zhromaždenie piesku a predchádzanie jeho erózii. Ohľad a citlivosť voči bezprostrednému okoliu sú v tomto kontexte ďalším a dôležitým aspektom, ktorý, ako sa zdá, chýba v súvislosti so súčasnými návrhmi pre najväčšiu piesočnatú pláž Malty, Ghadiru.
Rumiana Jeleva  
písomne. - Je známym faktom, že hospodárstvo mnohých pobrežných regiónov EÚ veľmi závisí od cestovného ruchu. Ak však chceme zabezpečiť, aby sa z našich nádherných pláží a prírody popri pobreží tešili aj naše budúce generácie, musíme byť aktívni. Udržateľnosť a budúcnosť našich pobrežných oblastí nie je samozrejmosťou. Zhoršovanie životného prostredia a nesprávne plánovanie ich vážne poškodzujú. Musíme sa vyhnúť nadmernej výstavbe domov a hotelov a musíme zaistiť, aby takáto výstavba vždy šla ruka v ruke so zlepšovaním infraštruktúry, najmä systémov na odvod odpadových vôd a hospodárenie s odpadom. Jednoducho povedané, musíme urobiť maximum pre zachovanie a ochranu pobrežných regiónov. Jednou z možností je rozvíjať programy zamerané na ekoturistiku a zavádzať lepšie systémy osvedčených postupov medzi pobrežnými oblasťami. Je zrejmé, že musíme predchádzať znečisťovaniu životného prostredia. Mimoriadne ma trápia hlavne ropné závody a podobné zariadenia, ktoré spôsobujú vážne riziko pre naše pobrežné regióny. Vyzývam preto všetky členské štáty, aby zaistili, aby takéto zariadenia používali najnovšie dostupné technológie a nespôsobovali žiadne environmentálne nebezpečenstvo pre krehké ekosystémy našich pobrežných regiónov.
Maria Petre  
Vplyv cestovného ruchu na pobrežné regióny je dôležitý z pohľadu územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti, na čo musí brať ohľad aj priebežná revízia rozpočtu na roky 2007 - 2013.
Rumunsko má podobne ako Bulharsko, Ukrajina a Turecko významný pobrežný región okolo Čierneho mora.
Ak začneme touto skutočnosťou a spojíme ju s tým, že by sa mali brať do úvahy aj ústia riek vlievajúcich sa do mora, potrebujeme integrovaný národný plán cestovného ruchu navrhnutý špeciálne pre tento región, ktorý bude mať za cieľ udržateľný cestovný ruch a lepšiu kvalitu života na miestnej úrovni.
Rumunské vnútroštátne orgány spolu s regionálnymi a miestnymi orgánmi uprednostnia používanie štrukturálnych fondov na rozvoj udržateľného cestovného ruchu v pobrežnej oblasti Čierneho mora. Na tento účel je absolútne rozhodujúca spolupráca a synergia na regionálnej úrovni, a to aj pri uplatňovaní nástrojov európskej politiky.
Potrebný je integrovaný prístup ako súčasť politiky Spoločenstva v oblasti súdržnosti, dopravy, energetiky, sociálneho blaha, zdravia, poľnohospodárstva, mora a rybolovu, ale predovšetkým životného prostredia, ktorého cieľom bude vytvárať synergiu a zabrániť protichodným opatreniam.
Silvia-Adriana Ţicău  
Cestovný ruch ponúka významný potenciál sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ako aj sociálnej a územnej súdržnosti. Nesmieme zabúdať na osobitné geografické vlastnosti pobrežných regiónov. Ich rozvoj vo výraznej miere závisí od príjmov vytváraných činnosťami, ktoré sa spájajú s blízkosťou mora, ústia alebo oblastí delty riek, ako aj tých vytváraných cestovným ruchom, rybolovom a dopravou.
Vo všeobecnosti platí, že pobrežné oblasti budú prístupné len v prípade existencie a dostupnosti účinnej a modernej dopravnej infraštruktúry. Domnievam sa, že je dôležité, aby členské štáty navrhli osobitné stratégie a začali konkrétne kroky na rozvoj cestovného ruchu v pobrežných regiónoch pri zohľadnení osobitnej povahy okolitého prostredia a v záujme jeho ochrany.
Členské štáty musia diverzifikovať svoje služby cestovného ruchu podľa špecifických charakteristík jednotlivých regiónov (kultúra, šport, prímorské letovisko, história) s cieľom znížiť negatívny vplyv sezónneho cestovného ruchu.
Odporúčala by som, aby členské štáty v záujme rozvoja cestovného ruchu používali štrukturálne fondy nielen na regionálny rozvoj, ale aj na hospodársku konkurencieschopnosť a obnovu.
