Medzinárodná politika v oblasti zmeny klímy v období po kodanskom samite: znovuoživenie medzinárodných rokovaní prostredníctvom okamžitého prijatia opatrení
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je vyhlásenie Komisie o medzinárodnej politike v oblasti zmeny klímy v období po kodanskom samite: znovuoživenie medzinárodných rokovaní prostredníctvom okamžitého prijatia opatrení.
Connie Hedegaard
Vážená pani predsedajúca, je to moje prvé vystúpenie v tomto Parlamente. Som rada, že necelé štyri týždne po nastúpení do úradu vám dnes môžem predstaviť oznámenie o medzinárodnej politike v oblasti zmeny klímy v období po kodanskom samite - oznámenie, ktoré Komisia prijala na svojom dnešnom zasadnutí.
Oznámenie má názov Nutnosť okamžitého konania v záujme oživenia celosvetového úsilia o ochranu klímy, a presne o to sa usilujeme. Pri príprave tohto oznámenia sme, samozrejme, v plnej miere zohľadnili uznesenie Európskeho parlamentu z 10. februára o výsledkoch kodanskej konferencie o zmene klímy (COP 15).
Konferencia v Kodani bola omnoho menším krokom vpred, ako chcela Európska únia, napriek tomu to však bol krok vpred. Stodeväť krajín - priemyselne rozvinutých aj rozvojových krajín, ktoré sú spoločne zodpovedné za viac ako 80 % svetových emisií skleníkových plynov - teraz oficiálne zahrnulo do dohody svoje ciele a opatrenia v oblasti znižovania emisií. Inými slovami, teraz máme príležitosť stavať na tomto odhodlaní a pomôcť pri jeho nasmerovaní do medzinárodných opatrení. Túto príležitosť musíme využiť, aby sme pomohli udržať dynamiku smerujúcu k robustnej a právne záväznej celosvetovej dohode o klíme na obdobie po roku 2012, ktorá, samozrejme, zostáva naším cieľom.
Východiskovým bodom Komisie je, že EÚ si musí udržať svoje vedúce postavenie. Sme presvedčení, že Európa to môže najpresvedčivejšie urobiť tak, že doma prijme konkrétne a rozhodné opatrenia, aby sa z celosvetového hľadiska stala regiónom s najmenším podielom na zmene klímy. Musíme to urobiť ako súčasť stratégie EÚ 2020, ktorá bola predložená minulý týždeň. A dovoľte mi to povedať nahlas a zreteľne: je to vo vlastnom záujme Európy. Ako to? Nuž, pretože to - ak to budeme robiť rozumne - zvýši našu konkurencieschopnosť, posilní našu energetickú bezpečnosť a podporí ekologickejší hospodársky rast a inovácie, teda vytváranie nových pracovných miest. Preto Komisia teraz vypracuje plán prechodu Európskej únie na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050.
Tento plán bude zahŕňať zníženie našich emisií o 80 % až 95 % v roku 2050, ako sa už dohodlo. Okrem toho - ako si tento Parlament dobre uvedomuje - sa EÚ zaviazala znížiť do roku 2020 svoje emisie prinajmenšom o 20 % pod úrovne z roku 1990 a v prípade vyhovujúcich podmienok až o 30 %. Plne sa stotožňujem so želaním, ktoré vyjadril tento Parlament, že EÚ by sa mala posunúť ďalej, ako je cieľ 20 %. Naše zníženie musíme viac priblížiť k úrovni, o ktorej nám veda hovorí, že je potrebná na splnenie cieľa Kodanskej dohody, ktorým je udržanie globálneho otepľovania pod dvomi stupňami. Ako ste tiež uviedli v uznesení, kríza uľahčila dosiahnutie týchto cieľov. Ak chceme byť dnes takí ambiciózni, ako sme chceli byť v rokoch 2007 a 2008, keď sme prijali klimatický a energetický balík, potom by sme museli ísť nad rámec 20 %. Preto ma tiež teší, že môžem oznámiť, že pred júnovým zasadnutím Európskej rady Komisia vykoná analýzu, v ktorej preskúma, aké praktické opatrenia by boli potrebné na realizáciu zníženia emisií o 30 % do roku 2020. Komisia sa tiež zúčastní na vypracovaní analýzy dlhodobých "medzníkov" na našej ceste do roku 2050 vrátane scenárov potrebných z hľadiska miery ambícii na rok 2030. Preto bude potrebné stanoviť v súlade so stratégiou EÚ 2020 vhodné stratégie pre hlavné sektory zodpovedné za emisie. Komisia okrem toho v súlade s termínom schváleným v smernici o schéme obchodovania s emisnými kvótami (ETS) zanalyzuje situáciu energeticky náročných sektorov pre prípad presunu emisií CO2.
EÚ musí súbežne s touto prácou začať vykonávať Kodanskú dohodu. Znamená to vybudovanie robustného a transparentného medzinárodného rámca vykazovania emisií a výkonnostných kapacít jednotlivých krajín. Znamená to tiež rýchlu mobilizáciu 7,2 miliardy EUR v oblasti urýchlenej finančnej pomoci rozvojovým krajinám, ktorú sa Európa zaviazala poskytovať v období rokov 2010 až 2012. Je to dôležité najmä pre našu dôveryhodnosť, aj ako príspevok k zabezpečeniu dlhodobého financovania. Komisia je pripravená pomôcť pri zabezpečení dobrej koordinácie pomoci EÚ.
Napokon, v tomto oznámení je navrhnutý plán ďalších krokov pri rokovaniach v rámci OSN, ktorý by sa mal odsúhlasiť po obnovení rokovaní v Bonne na jar tohto roku. Technické stretnutia v Bone musia iniciovať proces začlenenia politických usmernení Kodanskej dohody do rokovacích podkladov OSN a riešenia otvorených slabých miest. A čo je najdôležitejšie, myslím si, že je veľmi dôležité zistiť, aké môžu byť konkrétne ciele pre Cancún. Rozhodujúce bude začlenenie cieľov rozvinutých krajín a opatrení rozvojových krajín, predložených podľa dohody, ako aj politických usmernení o monitorovaní, vykazovaní a overovaní (MRV), do oficiálnych rokovaní v rámci OSN, ale aj rozhodnutia o otázkach, ktoré sa do dohody nedostali, ako napríklad rozvoj medzinárodného trhu s uhlíkom, znižovanie emisií z medzinárodnej leteckej a námornej dopravy prostredníctvom organizácií ICAO a IMO, poľnohospodárstvo a ďalšie veci. Pri oficiálnych rokovaniach sa v Kodani dosiahol skutočne dôležitý pokrok v oblasti adaptačného rámca, technologického rámca, lesného hospodárstva, ktoré by tiež mohli byť medzi konkrétnymi cieľmi pre Mexiko.
Bola by som najšťastnejšia, keby výsledkom Cancúnu bola aj právne záväzná celosvetová dohoda a ak by sa tam vyriešili aj právne otázky - a nemýľte sa, Európska únia je pripravená. Musíme však pripustiť, že zostávajúce rozdiely medzi jednotlivými stranami môžu túto dohodu odsunúť až na budúci rok. K očakávaniam musíme preto pristupovať opatrne. Myslím si, že všetci viete, že vysoké očakávania v súvislosti s Mexikom, predstavujú bez konkrétnych výsledkov vysoké riziko, že tento proces nakoniec zmaríme. Preto si tiež myslím, že je veľmi dôležité, aby sme všetci, ktorým nám záleží na dosiahnutí medzinárodnej dohody, presadzovali tento postupný prístup a snažili sa robiť všetko pre to, aby svet dosiahol právne záväznú dohodu do roku 2012.
A nakoniec ešte pár slov o environmentálnej integrite. Environmentálna integrita musí byť naším heslom pri rokovaniach a viem, že podobný názor má aj Parlament. Preto je potrebné riešiť nedostatky Kjótskeho protokolu. Myslím tým obmedzený počet krajín, na ktoré sa vzťahuje - zodpovedajúci iba 30 % dnešných emisií -, a závažné slabé stránky, ktoré obsahuje, ku ktorým patria napríklad pravidlá zúčtovania emisií z lesného hospodárstva a práva štátov týkajúce sa spôsobu zaobchádzania s nadbytočnými emisiami z obdobia rokov 2008 až 2012, na ktoré poukázalo aj vaše februárové uznesenie.
Na záver, Európa musí podniknúť kroky s cieľom presadiť podporu rokovaní v rámci OSN a znovu vybudovať dôveru, že celosvetová dohoda je možná. Musíme lepšie porozumieť postojom našich partnerov ku kľúčovým otázkam a tiež vysvetliť, čo EÚ od celosvetovej dohody požaduje. Komisia podnikne kroky v úzkom kontakte s Radou a predsedníctvom Rady. Tento mesiac budem rokovať vo Washingtone a v Mexiku a v apríli plánujem navštíviť, medzi inými, Indiu, Maldivy, Čínu a Japonsko.
Vás, Európsky parlament, by sme chceli tiež povzbudiť, aby ste prispeli nadviazaním spolupráce s vašimi kolegami poslancami na celom svete. S niektorými zástupcami vašich parlamentných delegácií v dôležitých tretích krajinách som sa už stretla. Čoskoro sa stretnem s ďalšími s cieľom prediskutovať, ako by sme mohli naše úsilie spojiť a snažiť sa presviedčať spoločne a ako by vám v tejto dôležitej úlohe mohla pomôcť Komisia.
Oznámenie Komisie stanovuje stratégiu, ktorá má prispieť k udržaniu dynamiky celosvetového úsilia v boji proti zmene klímy, o ktorej svedčí rastúca podpora Kodanskej dohody. Pre úspech tohto procesu bude absolútne nevyhnutná vedúca úloha EÚ. Dúfam, že sa môžeme spoľahnúť na podporu Parlamentu.
Richard Seeber
(DE) Rád by som novej pani komisárke zablahoželal k jej prvému vystúpeniu. Veľmi zaujímavé je tiež oznámenie, ktoré ste nám predstavili. Teraz by som však chcel spomenúť niekoľko nedostatkov.
Bolo by vhodné, keby ste v tomto prvom oznámení o trochu viac analyzovali rokovania v rámci OSN a tiež kritizovali oblasti, v ktorých majú tieto rokovania skutočne slabé miesta. Ako vieme, najmä panel 2 nepoužil práve vedecky presné postupy.
Po druhé, cieľ dvoch stupňov, ktorý sme si stanovili, by mal byť podporený viacerými vedeckými dôkazmi. Teraz by ste mali zvýšiť svoje úsilie tak, aby sme zintenzívnili náš výskum v otázke, či je to stále ešte možné, alebo - ako už hovoria rôzni ľudia - by sme sa mali od toho jasne dištancovať.
Po tretie - a to je pravdepodobne najdôležitejšie -, teraz musíme predovšetkým riešiť krízu dôvery, ktorú vidíme po celom svete a predovšetkým tu, v Európe. Ako viete, existujú prieskumy, ktoré naznačujú, že iba 30 % európskych občanov verí, že CO2 má vplyv na klímu. Každý projekt, ktorý to neberie do úvahy, je odsúdený na neúspech.
Marita Ulvskog
(SV) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka Hedegaardová uviedla viacero pozitívnych vyhlásení, povedala však tiež dve veľmi znepokojujúce veci: znepokojuje ma, že radšej hovorí o roku 2050 ako o roku 2010 a hovorí viac o tom, ako musíme znížiť svoje očakávania, než o ďalšom napredovaní, aby naše ciele a očakávania na stretnutiach, ktoré už sú naplánované, boli čo najvyššie.
Chcela by som sa opýtať, či Komisia bude pracovať na tom, aby sa v decembri v Cancúne skutočne podpísala ambiciózna a právne záväzná dohoda o zmene klímy, alebo bude naďalej podporovať proces, v ktorom sa Cancún považuje iba za krok na ceste k dohode, ktorá bude podpísaná v Južnej Afrike alebo možno v ďalekej budúcnosti v nejakej inej krajine: v roku 2011, 2012, 2020 alebo v najhoršom prípade ešte neskôr?
Chris Davies
Vážená pani predsedajúca, po Kodani sa niektorí z nás cítia ako zvyšky porazenej armády, rozptýlení a demoralizovaní, preto som rád, že ste tu zdvihli morálku a začali protiútok.
Aj keď pôsobíte optimisticky a pozitívne, v skutočnosti sa veľa z toho zakladá na zbožnom želaní. Naša schopnosť dosiahnuť pokrok veľmi závisí od druhých.
Všimol som si, že ste hovorili o revízii myšlienky týkajúcej sa zvýšenia nášho cieľa zníženia emisií na 30 %. Mám pravdu, keď poviem, že ste navrhli nové a subjektívnejšie pravidlo na jeho uplatňovanie? V dokumente sa hovorí: "v prípade vhodných podmienok". Myslím, že to je novinka.
Prečo v dokumente nie je žiadna analýza dôvodov zlyhania v Kodani a návrh ponaučení? Prečo dokument nepoukazuje na problém odmietania zmeny klímy, ktorý oslabuje politickú vôľu? A napokon, prečo tam nie je nič o potrebe prizvania väčšieho počtu podnikov?
V Európe je veľký počet podnikov, ktoré chcú na tom s nami spolupracovať, a úprimne povedané, zatiaľ čo vám želám veľa úspechov, zatiaľ čo vám všetci želáme veľa úspechov, potrebujete všetkých priateľov, ktorých môžete získať.
Connie Hedegaard
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, najprv k pánovi Seeberovi, o Medzivládnom paneli pre klimatické zmeny (IPCC), o tom, prečo sme ho nekritizovali, a o všetkom, čo sa od nás v tomto dokumente očakávalo. Musím povedať, že i keď si myslím, že je mimoriadne dôležité, aby medzivládny panel IPCC bral vážne kritiku a tam, kde je to potrebné, sa snažil veci napraviť, do dnešného dňa som nevidela nič, čo by zmenilo moje hlboké presvedčenie a pocit, že zmenu klímy skutočne musíme riešiť. Máme tu rôzne veci, podrobnosti, e-maily, ktoré prenikli na verejnosť, a všetky takéto veci. Nestretla som sa s ničím hlbším, čo by zmenilo môj hlboko zakorenený názor, a myslím, že to platí pre mnohých, takže je to veľmi dobre uvážené. Myslím si, že samotný medzivládny panel IPCC sa musí teraz snažiť byť opatrný, aby obnovil dôveru vo všetko, čo IPCC publikuje.
Naozaj súhlasím s otázkou, na ktorej prednesenie ste bezmála nemali čas - otázkou dôvery - a to je tiež dôvod, prečo máme dôležité rozhovory, vec, ktorá je pre Európsku úniu kľúčová.
Pani Ulvskogová, povedali ste, že hovorím viac o roku 2050 ako o roku 2010. Je to stratégia o ceste vpred pre rok 2012. Politiku pre súčasnosť, pre rok 2010, už v Európskej únii máme, takže toto je stratégia do budúcnosti. Myslím si, že jednou z nových vecí, ktorej musíme venovať pozornosť, je, že začneme hovoriť o tom, že musíme definovať plány od roku 2020 do roku 2050, a preto chcem prísť s niečím, čo by sa malo dosiahnuť do roku 2030.
Rok 2020 bude už o 10 rokov. Počas funkčného obdobia tejto Komisie musíme tiež stanoviť cestu, kam sa chceme dostať do roku 2030, takže to bolo veľmi dobre uvážené a je to jedna z nových vecí v tomto smere.
Určite nechcem znižovať očakávania, ale bola by som veľmi opatrná a nevyvolávala také vysoké očakávania, aby tí, ktorí si neželajú úspech medzinárodných rokovaní, nemohli zabrániť po Mexiku v pokračovaní tohto procesu v prípade, že nič nedosiahneme. Preto musíme byť praktickí. Pred každým budem obhajovať, že až po Kodaň bolo správne udržiavať vysoké očakávania, aby sme tam udržali tlak a dostali to na popredné miesto programu vedúcich predstaviteľov štátov. Bolo to dôležité a dosiahlo sa tým, že vedúci predstavitelia štátov prevzali zodpovednosť a že rozvíjajúce sa hospodárstva a Spojené štáty si stanovili domáce ciele. Takúto vec však môžete urobiť len raz, potom sa vám to už nepodarí celkom dosiahnuť. Obávam sa, že to nemôžeme urobiť dvakrát.
Prečo potom neurobiť v Bonne konkrétny plán, ktorý by zaručoval zachovanie dynamiky? Taká je predstava.
A nakoniec, pán Chris Davies, áno, máte pravdu. Pri dosahovaní pokroku závisíme od druhých, a preto tiež musíme robiť priemer a pokúšať sa analyzovať informácie, ktoré získame. Čo sa deje v Pekingu? Čo sa deje v Dillí? Čo sa deje vo Washingtone? Čo sa deje v Kongrese Spojených štátov? A potom si skúste predstaviť, že pri zohľadnení všetkých týchto vecí môžeme zároveň zabezpečiť, aby sme napriek tomu dosiahli náš cieľ, konkrétne, právne záväznú, naozaj medzinárodnú dohodu.
Spomínali ste 30 % v prípade vhodných podmienok - áno, máte pravdu, je to nový spôsob vyjadrovania. Aj v stratégii 2020 sú poznámky pod čiarou, ktoré odkazujú na doterajšie politiky, že sa predpokladá, že iné národy... a tak ďalej, ale myslím si, že v prípade vhodných podmienok a možno, ak to budeme robiť rozumne, mohlo by to priniesť prospech aj samotnej Európe. Musíme to mať aj v našich rôznych stratégiách a dokumentoch.
Viem, že je to jedna z oblastí, v ktorej v Európe v tejto etape nie je konsenzus. Myslím si, že je dôležité to zobrať na vedomie. Povedzme, že napríklad Čína neprijme medzinárodnú dohodu, zostaneme potom navždy stáť na 20 %? Ako by to prospelo nášmu hospodárstvu, našej inovácii, nášmu rastu? Neriskovali by sme stratu trhov v prospech Číny a ďalších oblastí, ktoré tiež postupujú v tomto programe, bez ohľadu na to, či a kedy dosiahneme medzinárodnú dohodu?
Je to iba otvorenie diskusie, povedanie áno, sú to tromfy pri medzinárodných rokovaniach, nemali by sme však zabúdať, že to má aj domácu stránku. Z čoho bude vychádzať náš rast v budúcnosti? Tam by sme si mali dávať pozor, aby sme neboli málo ambiciózni.
Satu Hassi
(FI) Dámy a páni, vážená pani komisárka, je skvelé vidieť, že ste uznesenie Parlamentu čítali a že sa naň môžete odvolávať. Je to dobré znamenie, ako ste začali svoju novú prácu.
Ak si má EÚ skutočne udržať svoju vedúcu úlohu v otázke ochrany klímy, mali by sme náš cieľ zvýšiť minimálne na - 30 %, na hodnotu, ktorú ste už uviedli. Chcela by som doplniť, že zmeny situácie, ktoré recesia skutočne priniesla, znamenajú, že hodnota - 20 % nie je v skutočnosti veľmi rozdielna od scenára "všetko po starom". Ak chceme byť ambiciózni, musíme svoje ciele sprísniť a zvýšiť ich minimálne na - 30 % a ešte lepšie na - 40 %.
Po druhé, pretože Parlament na svojej poslednej rozprave jednomyseľne...
(Predsedajúca prerušila rečníčku.)
Martin Callanan
Vážená pani predsedajúca, chcel by som poďakovať pani komisárke za jej vyhlásenie a vítam ju v našom Parlamente.
Vo svojom vyhlásení hovorila o zvýšení nášho cieľa na 30 % v prípade vhodných podmienok.
Aký má dôkaz, že ak to urobíme, pomôže to presvedčiť Ameriku, Indiu, Čínu alebo ďalšie krajiny, aby podpísali celosvetovo záväznú dohodu?
Naozaj nesúhlasí, že pri chýbajúcej celosvetovo záväznej dohode existuje veľké riziko, že znížime konkurencieschopnosť nášho priemyslu a našich spotrebiteľov zaťažíme čoraz vyššími účtami za elektrinu bez toho, aby to životnému prostrediu prinieslo akýkoľvek prospech, pretože tieto zníženia emisií budú, samozrejme, zrušené zvýšením emisií v Indii, Číne, USA a tak ďalej?
Bairbre de Brún
(GA) Vážená pani predsedajúca, podľa najnovších dostupných vedeckých informácií sa EÚ musí zaviazať na zníženie emisií o 40 % do roku 2020. Tento druh záväzku sa nedá urobiť, ak sme závislí od konania iných ľudí.
Aké opatrenia Komisia prijme, aby zabezpečila zvýšenie záväzku znížiť emisie EÚ na 40 %? Čo sa týka nevyhnutných finančných prostriedkov, ktoré budú k dispozícii rozvojovým krajinám, aby im umožnili bojovať proti zmene klímy a jej dôsledkom, kto presne bude rozvojovým krajinám poskytovať tieto finančné prostriedky? Koľko poskytne každá rozvinutá krajina? Ako a kedy budú finančné prostriedky poskytnuté?
Pani komisárka tiež hovorila o ambicióznej, právne záväznej dohode. Aké kroky Komisia prijme, aby sa dosiahla dohoda, ktorá uznáva spoločné, ale rozdielne zodpovednosti, o ktoré sa delia industrializované a rozvojové krajiny, na základe historického vstupu skleníkových plynov do atmosféry a dostupných zdrojov na riešenie úloh týkajúcich sa znižovania emisií a dôsledkov zmeny klímy?
Connie Hedegaard
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, ak správne rozumiem poslednému bodu, ide o to, ako dokážeme presadiť to, na čom sa dohodneme. To je, samozrejme, kľúčový problém.
Ďalšej otázke rozumiem tak, že koľko by sa malo poskytnúť rozvojovým krajinám. Kritériá neboli doposiaľ stanovené, myslím si však, že je veľmi dôležité, aby sme k tomu nepripájali veľa podmienok. V Kodani bol daný prísľub, že najmenej rozvinutým a najohrozenejším krajinám bude poskytnutá urýchlená finančná pomoc, okamžité financovanie, čiastočne na adaptačné, čiastočne na zmierňujúce opatrenia.
Myslím si tiež, že je iba logické, že bránime skutočnosť, že sa to musí uskutočniť cez existujúce kanály. Z časových dôvodov si nemôžeme dovoliť vymýšľať nové regulačné systémy alebo kanály alebo čokoľvek, aby tieto peniaze začali fungovať, pretože by mali začať fungovať čo najskôr.
Povedala by som, že EÚ je už pripravená na Bonn, aby poskytla urýchlenú finančnú pomoc, a povedala by som, že najneskôr v Mexiku musí byť svet pripravený dodržať svoje sľuby z Kodane týkajúce sa urýchleného financovania a musí stanoviť rôzne kritériá a presne, akým spôsobom to budeme robiť.
K pani Hassiovej, bol to názor na potrebu pridŕžať sa 30 % a v mnohých ohľadoch sa to týka tiež toho, čo povedal pán Callanan.
Nie je veľmi ľahké rozhodnúť, kedy presne by sme mali prejsť na 30 % a čo by si prechod na 30 % presne vyžadoval. Preto v tomto oznámení hovoríme, že pred júnovým zasadnutím Európskej rady poskytneme precíznu analýzu, akým spôsobom by sme mohli rozumne prejsť na 30 %. Čo by si to vyžadovalo?
Samozrejme, nikto by nemal byť naivný. Samozrejme, že by sme sa mali postarať o náš priemysel. Mali by sme vedieť, čo robíme, a nemali by sme byť naivní. Môj názor je jednoducho taký, že si myslím, že ak by sme to robili rozumne a premyslene, bolo by možné vybrať nástroje, ktoré by zároveň prospeli zmene klímy a znižovaniu emisií, energetickej účinnosti, energetickej bezpečnosti a inovácii a tvorbe pracovných miest. O to sa budeme usilovať. Nehovorím, že to bude jednoduché. Nemali by sme si myslieť, že prechod na 30 % bude hračka, aj keď musíme vedieť, aký by bol potenciál, aké by boli dôsledky a že to by bola analýza, ktorú poskytnem pred tohtoročným júnovým zasadnutím Európskej rady. Koncom tohto roka by sme potom mali analýzu plánov do roku 2050 vrátane tejto perspektívy do roku 2030, o ktorej by sme podľa mňa mali začať premýšľať. Dôvodom je, samozrejme, že sme sa zaviazali znížiť emisie do roku 2050 o 80 % až 95 %. Ak nezačneme, v ostatných desiatich alebo dvadsiatich rokoch pred rokom 2050 by to bolo mimoriadne náročné.
Paul Nuttall
Vážená pani predsedajúca, na rozdiel od presvedčenia Komisie, rozprava týkajúca sa zmeny klímy spôsobenej človekom ešte zďaleka nekončí.
Len počas uplynulého mesiaca sme mali škandál v súvislosti s univerzitou vo východnom Anglicku, potom sme mali debakel s himalájskymi ľadovcami a teraz sme dostali otázky o tom, aký vplyv bude mať zmena klímy na voľne žijúce živočíchy v amazonskej oblasti.
Výskum ukázal, že prinajmenšom 20 častí v správe IPCC uvádza ako zdroje správy Svetového fondu na ochranu prírody (WWF) a organizácie Greenpeace, ktoré neboli kriticky preskúmané odborníkmi. To nie je veda. Potrebujeme solídne, odborníkmi preskúmané vedecké dôkazy, nie prácu nátlakových skupín, ktoré využívajú zmenu klímy na presadzovanie svojich programov, ani politikov, ktorí využívajú zmenu klímy na odôvodnenie existencie Európskej únie.
Chcel by som sa opýtať, či teraz nie je čas urobiť si prestávku, bilancovať a zvážiť dôsledky pokračovania v politikách, ktoré by mohli poškodiť hospodárstva, spôsobiť stratu pracovných miest alebo vyústiť do energetického chaosu.
Andrew Henry William Brons
Určite viete, že e-maily, ktoré prenikli na verejnosť z univerzity vo východnom Anglicku, odhalili, že historické zmeny teploty boli manipulované zástancami hypotézy zmeny klímy spôsobenej človekom, ktorí subjektívne vyberali východiskové roky. Tento trik bol použitý na zakrytie nedávnych poklesov teploty a na zvládnutie problému stredovekého obdobia oteplenia. Tieto e-maily tiež odhalili, že vedci, ktorí boli voči hypotéze skeptickí, boli vylúčení z procesu kritického preskúmania, aby sa zabránilo odhaleniu nedostatkov výskumu verejnej kontrole.
Môže byť hypotéza, ktorá závisí od manipulácie s údajmi, správnym základom na odôvodnenie obrovských výdavkov a zatváranie tovární, ako napríklad závodu oceliarskej spoločnosti Corus v meste Middlesbrough? Európska únia platí obrovské dotácie environmentálnym nátlakovým skupinám, ktoré sa zhodnú na tom, že odporúčajú EÚ, aby uplatňovala politiku, ku ktorej sa už zaviazala. Je vhodné, aby Európska únia využívala verejné finančné prostriedky na dotovanie nátlakových skupín? Mrhajú sa tým verejné prostriedky, poskytuje sa falošná podpora politikám Európskej únie a ohrozuje sa nezávislosť mimovládnych organizácií.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Srdečne vás vítam v tomto Parlamente. Podľa môjho názoru bola jedným z hlavných problémov v Kodani strata dôvery. Teoreticky by to mohlo pokračovať po celom svete, ale tiež v rámci Európskej únie. Moja otázka pre vás znie takto. Čo sa deje s nástrojmi, ktoré sme prijali minulý rok? Znepokojuje ma systém obchodovania s emisiami (ETS), pretože si nie som celkom istý, čo v súčasnosti Komisia robí, pokiaľ ide o rozhodnutie v Kodani, napríklad v súvislosti s kritériami, ale aj v súvislosti s presunom emisií CO2.
Moja druhá otázka znie takto. Francúzska vláda predložila návrh na začlenenie dovozcov z rozvojových krajín do systému ETS, aby sa rozšíril trh a aby sa týmto krajinám umožnilo zapojiť sa do tohto systému. Máte na túto vec nejaký názor?
Connie Hedegaard
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, najprv k tým dvom pánom, ktorí nastolili otázku IPCC.
Po prvé, nie som tu na to, aby som zastupovala IPCC. Som si istá, že sú absolútne spôsobilí hovoriť sami za seba.
Keď som počula vetu, či teraz nie je čas urobiť si prestávku, musím povedať len to, že medzinárodné rokovania o klíme boli už dosť dlho v mnohých smeroch pozastavené. Som presvedčená, že stále potrebujeme v tejto veci výrazný pokrok. Jednoducho nerozumiem, prečo chce niekto spochybniť celý projekt pre pár vecí, ktoré prenikli na verejnosť. Môj prístup je iný. Som politička. Nemôžem posudzovať prácu vedcov, ale môžem používať svoj zdravý rozum a môžem si prečítať ich hlavné závery a zistiť, aké fakty sa v nich uvádzajú. Potom môžem sama zvážiť, či chcem podstúpiť riziko a nerobiť nič - čo by mohlo mať veľmi veľké dôsledky - alebo namiesto toho sa pokúsim na tento problém reagovať.
Jednoducho nedokážem pochopiť, že tí, ktorí sú skeptickí v tejto otázke zmeny klímy, nedokážu pochopiť, že pre planétu, ktorej celkový počet obyvateľov sa v polovici tohto storočia priblíži k deviatim miliardám alebo bude ešte vyšší, bude vždy dobré, keď budeme energeticky efektívnejšími a omnoho efektívnejšími z hľadiska zdrojov.
Takže tu by sme mali mať spoločný základ, pokiaľ ide o nástroje, pretože to v každom prípade prospeje nášmu životnému prostrediu, prinesie úžitok našim občanom a prospeje našim hospodárstvam. Prinesie to úžitok aj našim podnikom, ktoré v budúcnosti, keď bude energia ešte drahšia, dosiahnu veľmi vysokú energetickú efektívnosť. Vo svete, v ktorom bude prebiehať boj o zdroje, sa to v konečnom dôsledku vyplatí. Preto jednoducho nechápem, prečo nemôžeme z takéhoto hľadiska pristupovať k rovnakému druhu programu.
K pánovi Florenzovi, čo robíme s nástrojmi pre ETS? Nuž, ako bolo povedané, do leta bude publikovaná analýza presunu emisií CO2 a pokiaľ ide o kritériá, s kritériami budeme pracovať i naďalej. Je ešte veľa vecí, na ktorých by sa malo s ETS pracovať. Myslím si tiež, že by sme mali ešte spolupracovať s tými ďalšími stranami na celom svete, ktoré plánujú zaviesť nejaký druh systémov obchodovania.
Naďalej si myslím, že to bude najúčinnejší spôsob, ako sa pokúsiť to regulovať, ale potom, samozrejme, je veľmi dôležité, aby sme mali vlastné fungujúce systémy, ktoré by fungovali čo najúčinnejšie a boli čo najpriaznivejšie pre podnikanie, aby mohli vidieť, že to skutočne funguje a že v konečnom dôsledku to tiež podporuje ich možnosti zabezpečiť inovácie.
Jo Leinen
(DE) Vážená pani komisárka, srdečne vás vítam v Parlamente. Predsedovi Európskeho parlamentu som napísal list, v ktorom ho informujem, že pri rozhovoroch s našimi partnermi po celom svete je ochrana klímy súčasťou programov všetkých delegácií v tomto Parlamente. Musíme nájsť iný mechanizmus, ktorý by umožnil prepojiť tieto informácie a tieto výsledky s vašimi cestami po celom svete, aby sme my, ktorí sme v Bruseli a Štrasburgu, presne vedeli, kde sa nachádzame.
Trochu sa obávam, že rokovania o klíme by mohol postihnúť rovnaký osud ako rokovania v Dauhe, ktoré sa každý rok neustále odsúvajú. Moja otázka preto znie, aký je váš plán B, aby sa možno v častiach niektorých odvetví dosiahli výsledky? Mám tiež otázku týkajúcu sa Kjótskeho protokolu. Jedna strategická chyba, ktorú sme urobili v Bangkoku bola, že sme vzbudzovali dojem, že od Kjótskeho protokolu odstúpime. Čo by sa stalo, ak by sme do roku 2011 alebo 2012 nič neprijali? Aká je budúcnosť Kjótskeho protokolu?
Frédérique Ries
(FR) Vážená pani predsedajúca, rada by som v našej rokovacej sále privítala pani Hedegaardovú. Vážená pani komisárka, som rada, že vás môžem privítať pri vašom prvom vystúpení a zopakovať, čo som vám povedala pri vašom vypočutí, a zablahoželať vám k entuziazmu, ktorý vdychujete do našich rozpráv, vám, ktorá stelesňujete diplomaciu v oblasti zmeny klímy, samozrejme, s pretrvávajúcou podporou nášho Parlamentu.
Som presvedčená, že Európa musí zaujať omnoho ofenzívnejšiu pozíciu, že musí ukázať skôr svoje ramená, než svoje zámery. Moja otázka, ktorá bude pre vás jednoduchá, je podobná otázke predsedu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, pretože som tiež presvedčená, že Európa musí odteraz zabezpečiť, aby všetky jej obchodné dohody s tretími krajinami vždy zahŕňali tento klimatický rozmer, spolu s európskou daňou z oxidu uhličitého, ak to bude jediný jazyk, ktorému tí, ktorí odmietajú uvedomiť si závažnosť tohto problému, dokážu porozumieť.
Mám ďalšiu otázku, ktorá by mohla byť z mojej strany trochu viac obrazoborecká, návrh, ktorý si v každom prípade vyžaduje vašu odpoveď: nemohli by Európsky parlament, Komisia a inštitúcie tiež ísť príkladom tým, že by deklarovali neutrálnu uhlíkovú bilanciu, inými slovami kompenzovali svoje emisie CO2, aby pokryli prinajmenšom - aj keď to nie je jediný aspekt - environmentálne náklady svojich ciest do Štrasburgu?
Claude Turmes
Vážená pani predsedajúca, v prvom rade si myslím, že sa tiež veľmi tešíme na toto posúdenie vplyvu. Naozaj sme si viac-menej istí, že hodnota 30 % bude dobrá pre európske hospodárstvo a tiež v súťaži v oblasti ekologických technológií.
Vážená pani komisárka, mám dve otázky, jedna sa týka urýchlenej finančnej pomoci. Ako sa spojíte s pánom Piebalgsom, aby ste skutočne zaistili, že tieto peniaze pôjdu na účinnosť, obnoviteľné zdroje a decentralizovaným spôsobom na decentralizovanú výrobu energie, a tiež v spojení s energetickou chudobou? Druhá otázka znie: ako zapojíte do hry, aj na medzinárodnej úrovni, veľké európske mestá a progresívne regióny? Bol som skutočne sklamaný, že v minulotýždňovom dokumente EÚ 2020 mestá a regióny v podstate neexistujú. Ako sa môžeme ešte odvážiť myslieť si, že posunieme Európu vpred, keď ignorujeme občianske regióny v Európe a vplyv, ktorý by mohli mať na medzinárodnej úrovni?
Connie Hedegaard
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, najprv k pánovi Leinenovi, myslím si, že to je veľmi dobrá myšlienka, vždy, keď odchádzajú delegácie, máte čas a prioritu dostať do programu aj klímu. Je to veľmi dôležité a veľmi užitočné by mohlo byť vymieňať si názory, takže keď získate informácie v nejakej krajine a ja získam informácie o mesiac neskôr, niekedy sa zídeme a vymeníme si názory, aby sme mohli skutočne budovať na informáciách, ktoré každý z nás dostáva.
Riziko, že sa ocitneme v procese rokovaní podobných rokovaniam v Dauhe bolo skutočným dôvodom, prečo sme vyvíjali taký veľký tlak na Kodaň s cieľom urobiť všetko, čo je v našich silách, a pokúsiť sa takejto situácii zabrániť. Máte pravdu aj v tom, že teraz je to nebezpečné: ak sme neuspeli v Kodani, mohlo by sa to potom naťahovať donekonečna? Preto by som rada videla konkrétny časový plán s konkrétnymi cieľmi pre každú udalosť a konkrétnym dátumom, kedy sa to musí ukončiť. Myslím si, že to je veľmi dobrá otázka.
Posledná otázka sa týkala Kjótskeho protokolu a pokračovania Kjótskeho protokolu. Všetci vieme, že s Kjótskym protokolom sú problémy. Všetci vieme, že veľký počet krajín nechce byť jeho súčasťou, a o všetkých týchto problémoch. V konečnom dôsledku je to tiež problém pre Európsku úniu. V Kjótskom protokole nemôžeme zostať sami. Myslím si, že je veľmi dôležité, že Európa urobí lepšie, keď na seba nevezme vinu za to, za čo nie sme zodpovední.
Pokiaľ ide o Kjótsky protokol, my nepredstavujeme žiadny problém. Splnili sme záväzky skôr ako ktokoľvek iný. Predložili a splnili sme naše oficiálne záväzky v prvom období od roku 2008 do roku 2012. Splníme všetko, k čomu sme sa zaviazali, a sme tiež pripravení pokračovať v Kjótskom protokole. V tejto súvislosti EÚ nepredstavuje problém. Problém tu predstavujú druhé zmluvné strany a tieto budú musieť zistiť, či chcú nejakú alternatívu, ak by tu nejaká bola, alebo ako si poradia s pokračovaním, druhým záväzným obdobím.
Preto je to otvorená otázka, o ktorej musíme diskutovať, ale ako už povedal pán Chris Davies, závisíme od toho, čo robia druhé zmluvné strany. Musíme byť opatrní. Prečo by sme to mali byť my, kto zruší Kjótsky protokol? Naše sľuby v Kjótskom protokole sme splnili, preto by pre Európu bolo niekedy lepšie, aby nebrala na seba vinu, keď si obviňovanie zaslúžia druhí.
K návrhu, ktorý sa týka inštitúcií, môžem povedať, že túto otázku som už vzniesla vo svojom kabinete. Myslím si, že je to prirodzená vec. Veľmi rada by som spolupracovala s Parlamentom. Ak by ste mohli spolupracovať s Parlamentom, potom ja budem spolupracovať s Komisiou. Myslím si, že je to logické, aj pokiaľ ide o občanov.
K pánovi Claudovi Turmesovi, čo sa týka urýchlenej finančnej pomoci a ako sa môžem spojiť s pánom komisárom Piebalgsom, možno ste si všimli, že toto oznámenie bolo vypracované spoločne s pánom Piebalgsom. Pán komisár sa tu tiež podpísal, pretože vieme, že je veľmi dôležité, aby sme sa pokúsili pracovať spoločne aj v jeho rezorte a na spôsobe, ako by sa to dalo veľmi pozitívne využiť. My, ako komisár a komisárka, už tento druh diskusie máme.
Chápem vašu otázku o veľkých mestách. Myslím si, že iniciatíva C40 a veľa ďalších iniciatív sú veľmi dobré a máte tiež pravdu, že veľa emisií bude súvisieť s mestami a životným štýlom v mestách. V tomto prípade je problém, že veľa plánovania a ďalších typov nástrojov, ktoré môžu reálne riešiť tieto otázky, je často na úrovni členských štátov, súhlasím však s vami a pred konferenciou v Kodani som tiež spolupracovala s niektorými väčšími mestami. Na tento aspekt by sme nemali zabúdať a mali by sme sa pokúsiť zistiť, akým spôsobom by sme to mohli ďalej rozvíjať. Okrem toho, pokiaľ ide napríklad o dopravu a dekarbonizáciu dopravy, je samozrejmé, že kľúčom k nájdeniu riešení budú veľké mestá.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Vážená pani komisárka, kodanská konferencia ukázala, že na nasledujúcu konferenciu zmluvných strán (COP) je potrebné sa pripraviť nielen na internej, globálnej a technickej úrovni, ale aj na politickej úrovni. Internou úlohou Európy je implementácia energetického a klimatického balíka a investovanie do čistých technológií, vedeckého výskumu a energetickej účinnosti.
Nevyhnutnou požiadavkou je ísť príkladom, ako sa však ukázalo v Kodani, samo osebe to nestačí. Preto je veľmi dôležité vytvoriť a podporovať diplomatický aspekt a využiť možnosti, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, s cieľom pripraviť cestu k ďalšej konferencii COP s ambíciou vystupovať jednotne a vytvárať strategické spojenectvá s našimi potenciálnymi spojencami v tejto veci, ako sú napríklad africké, karibské a tichomorské krajiny.
Dôležité je tiež vniesť tému zmeny klímy do všetkých samitov a stretnutí na vysokej úrovni. Chcela by som sa Komisie a pani komisárky opýtať, aký pokrok sa dosiahol pri týchto politických rokovaniach.
Dan Jørgensen
(DA) Vážená pani predsedajúca, vítame vás, pani Hedegaardová. Povedali ste veľa dobrých vecí a veľa dobrých vecí je v oznámení. Budem sa venovať veciam, s ktorými nesúhlasím.
Vonkoncom nesúhlasím so stratégiou, ktorá sa zakladá na tom, že v tomto počiatočnom štádiu akceptujeme, že v Mexiku nedosiahneme dohodu. Moja otázka pre vás preto znie, či ste sa jednoducho tak rozhodli, alebo je to mandát, ktorý ste dostali - a ak je to tak, kto vám tento mandát dal? Sú to vedúci predstavitelia štátov? Alebo je to spolurozhodovací postup, alebo čo? Dúfam, že túto stratégiu je možné prehodnotiť. Načo je dobré povedať: "Čo z toho, keď sa vytvorí obrovská dynamika a existujú vysoké očakávania, a potom to všetko vyjde nazmar - ako potom môžeme vysvetliť dva úplné neúspechy?". Počúvajte, tým sa nemusíte znepokojovať. USA, Čína a ďalší pravdepodobne zabezpečia, že v súvislosti s Mexikom nebudú existovať žiadne veľké očakávania. Úloha EÚ by nemala spočívať v bagatelizovaní očakávaní - úloha EÚ by mala spočívať vo vyzdvihovaní očakávaní. Ak povieme ešte pred začiatkom samitu: "Počúvajte, sme ochotní akceptovať, že sa nedosiahne zvlášť významná dohoda" a tak ďalej, potom odvrátite akúkoľvek šancu na úspech ešte predtým, ako ste začali. Stanovuje to úplne nový východiskový bod, a preto bude dohoda len horšia.
Holger Krahmer
(DE) Vážená pani komisárka, mám pre vás dve konkrétne otázky.
Po prvé, nevidím vo vašom dokumente žiadnu analýzu európskej rokovacej pozície na medzinárodnej úrovni. Vzali sme naozaj na vedomie skutočnosť, že sa zmenšil vplyv Európy na politiku v oblasti klímy? Vzali sme na vedomie skutočnosť, že politický a hospodársky význam v tomto svete sa výrazne posunul smerom k Ázii? Je možné, že sme vplyv, ktorý tu máme, úplne precenili?
Po druhé, váš dokument je pozoruhodný. Na dvanástich stranách, ktoré ste celkom zaplnili, nie je ani jeden odkaz na medzivládny panel IPCC. Je to jemný pokus dištancovať sa od tohto orgánu? Chcel by som vám pripomenúť, že tento panel tvoril základ pre všetky politické rozhodnutia týkajúce sa smerníc, ktoré sme tu v ostatných rokoch vypracovali. Nenastal už čas vyzvať na široký vedecký prístup, ktorý nám poskytne skutočne vedecké a nie politické vyhlásenia?
Connie Hedegaard
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, odpoveď na poslednú otázku o IPCC je určite jasné "nie". Ak by som sa mala dištancovať od všetkého, čo nie je v tomto dokumente, potom by som sa dištancovala od mnohých vecí. Je to pokus brať ako samozrejmosť, že stojíme pred problémom, že ho musíme vyriešiť a že EÚ musí prevziať iniciatívu z hľadiska spôsobu jeho riešenia. Dokument sa zakladá na týchto úvahách.
Nesúhlasím s tým, že EÚ nemá žiadny vplyv na medzinárodné rokovania. Máte úplnú pravdu, že nemáme taký veľký vplyv, ako by sme chceli, aby sme si mysleli, že by sme mohli iba prikazovať, čo sa má diať. Závisíme od druhých.
V Kodani sme však videli niečo úplne nové: zatiaľ čo v minulosti, keď sa EÚ púšťala do medzinárodných rokovaní a snažila sa veci riešiť, mala často iba niekoľko partnerov, tentoraz vedúci predstavitelia zastupujúci viac ako 80 % svetových emisií v Kodani prisľúbili, že odteraz by sa tiež chceli zapájať. To výrazne mení celú dynamiku. Chcela by som vám pripomenúť, že už roky bolo prioritou Európy zapojiť rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva a dosiahnuť, aby boli spoluzodpovedné, a to sa v Kodani skutočne dosiahlo.
K pani Carvalhovej: áno, plne súhlasím, že by sme sa mali pripraviť technicky aj politicky, a tiež by sme to mali robiť lepšie, najmä aby potom, keď prídeme k rokovaciemu stolu, sme nepovedali iba to, čo chceme, a potom, keď zvyšok sveta s nami nebude súhlasiť, nebudeme skutočne vedieť, čo máme robiť, pretože sme vyčerpali všetku našu energiu pri pokusoch dohodnúť sa na veľmi pevnej a podrobne sformulovanej pozícii. Pri týchto rokovaniach by sme mali byť flexibilnejší.
(DA)... a nakoniec k pánovi Danovi Jørgensenovi: nemyslím si, samozrejme, že by sme v Mexiku nemali dosiahnuť dohodu. Prebiehajú diskusie o tom, či dokážeme v Mexiku dosiahnuť všetky detaily vrátane formy dohody. V tom spočíva moja obava. Z tohto hľadiska si myslím, že zvýšime tlak na USA a Čínu a ďalších práve tým, že povieme, že musíme mať veľmi konkrétne ciele a že v Cancúne sa musia dosiahnuť veľmi konkrétne výsledky. Nemôžeme to iba odložiť na neskôr.
Pokúšam sa im to skomplikovať, aby sa dohode v Mexiku nemohli jednoducho vyhnúť. Som presvedčená, že ak to máme dosiahnuť, potom musíme zabezpečiť, aby sme sa príliš nezameriavali na právnu formu, pretože by to mohlo úplne zablokovať dosiahnutie dohody o skutočnom obsahu. Je potrebné vziať do úvahy veľa faktorov, ako napríklad: Čo si myslíme? Čo počujeme? S čím môžu Spojené štáty podľa nás súhlasiť len tri týždne potom, ako mali voľby? Do hry tu vstupuje veľa faktorov, som však presvedčená, že pán Jørgensen ma pozná dosť dobre na to, aby si uvedomil, že to nie je preto, lebo si nemyslím, že by sme mali byť v Mexiku ambiciózni. Musíme sa jednoducho pokúsiť definovať maximum, ktoré by sme mohli v Mexiku dosiahnuť. Je to kľúčový bod stratégie, ktorú som sa tu dnes pokúsila predstaviť.
Predsedajúca
Dámy a páni, nemohlo vystúpiť viac poslancov, než ktorí mali príležitosť. Nebolo dosť času. Dúfam, že to chápete. Ďakujem vám všetkým za túto disciplinovanú rozpravu. Ďakujem vám, pani komisárka. Dúfam, že sa tu v pléne uvidíme častejšie. Som si istá, že sa tak stane.
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Sebastian Valentin Bodu  
EÚ má dokonalú príležitosť určovať smer pri podnikaní krokov na zníženie emisií CO2. Kodanský samit možno zanechal v mnohých ľuďoch pocit sklamania, pretože niektorí účastníci sa odmietli zaviazať k akýmkoľvek konkrétnym cieľom boja proti zmene klímy. India a Čína nedávno poslali OSN oznámenia, v ktorých dali najavo svoje odhodlanie splniť ciele, ku ktorým sa zaviazali podľa Kodanskej dohody, hoci nebola jasná. To je dôležité znamenie a EÚ môže prevziať globálne iniciatívu a priviesť všetky štáty naspäť k tomu istému stolu, najmä ázijské štáty, ktorých priemyselná kapacita rastie každý mesiac. Zmena klímy je istá, práve tak, ako je isté, že ju urýchľuje znečisťovane životného prostredia. To odôvodňuje ambície EÚ ísť príkladom vo svojich opatreniach na zníženie znečisťovania životného prostredia. Náš cieľ stať sa najmenej znečisteným regiónom na svete môže byť pre nás skutočne len prínosom. Výhody, ktoré to prinesie, zahŕňajú viac než bezprostredný prínos v prospech čistejšieho životného prostredia. Preorientovanie Európy na ekologické hospodárstvo a priemysel vytvorí pracovné miesta, poskytne nové prístupy k výskumu a v neposlednom rade zníži výdavky všetkých členských štátov.
João Ferreira  
Zatiaľ čo ochrana zemskej atmosféry musí byť spoločnou zodpovednosťou rôznych krajín, je tiež jasné, že vplyv, ktorý mala každá z týchto krajín počas celej histórie, a vplyv, ktorý majú dnes, sú dve rozdielne veci, čo znamená, že ich zodpovednosti sa musia z dôvodu základnej spravodlivosti rozlišovať. Z tých istých dôvodov spravodlivosti musí definícia zodpovednosti každej krajiny v globálnom úsilí znížiť emisie okrem toho zohľadňovať príslušné obyvateľstvo. Emisie Číny na jedného obyvateľa sú štyrikrát menšie ako emisie USA a približne polovičné, ako sú priemerné emisie EÚ. India má emisie, ktoré sa rovnajú približne desatine priemerných emisií EÚ a sú dvadsaťkrát menšie ako emisie USA. V súčasnosti žije v Indii približne 500 miliónov ľudí (zhruba počet obyvateľov EÚ), ktorí nemajú prístup k elektrickej energii. Preto sú pokusy obviňovať tieto krajiny zo zlyhania kodanskej konferencie nerozumné a nečestné, nehovoriac o absurdnom obviňovaní krajín Bolívarského spojenectva národov našej Ameriky v uznesení tohto Parlamentu. Túto pozíciu odôvodňuje iba číre politické frakcionárstvo, ktoré podrýva a podkopáva to, čo sa v Kodani skutočne stalo.
Adam Gierek  
Veľmi úporné lobovanie Európskej komisie a jej predsedu vo veci ambicióznej politiky v oblasti klímy a tiež energetickej politiky, ktoré pretrváva už roky, nie je ničím iným než pokusom zničiť priemysel EÚ. Táto politika je výsledkom nevedomosti, ktorú ešte zhoršuje Medzivládny panel pre zmenu klímy, alebo obyčajnej hlúposti alebo je to tiež výsledok nadmerného cynizmu vedúceho k hospodárskej sabotáži. Škoda, že ľavicoví poslanci si neuvedomili, že to nie je nič iné než pasca na nich, pretože najväčší počet stúpencov obchodovania s emisiami sa získava spomedzi tých, ktorí už jednu krízu spôsobili. Tentoraz však bude "finančná bublina" podstatne väčšia. Škoda, ktorá už bola touto samovražednou politikou spôsobená, je obrovská, najmä v našej krajine, v Poľsku. Nepotrebujeme vojnu. Krajinu je ľahšie zničiť ako ju vybudovať. Vyzývam Komisiu - spamätajte sa, pretože to, čo robíte, je nielen protieurópske, je to nehumanitárne. Potrebná je okamžitá revízia klimatického a energetického balíka. Začnite na nej pracovať a prestaňte ostatných presviedčať, aby spáchali hospodársku samovraždu. Ekologické hospodárstvo - áno, ale to, samozrejme, znamená recykláciu materiálov a energie, kogeneráciu, termomodernizáciu, udržateľnú energiu, kde nie sú žiadne iné zdroje, opätovné využitie odpadových vôd, jadrovú energiu, vyššiu energetickú účinnosť a ďalšie veci. Majú teda emisie CO2 nejakú spojitosť aj s takýmto ekologickým hospodárstvom? Áno, majú, ale paradoxne vtedy, keď emisie rastú... takže to je dobre.
Eija-Riitta Korhola  
Vážená pani predsedajúca, som vďačná pani komisárke Hedegaardovej, že dala najavo, že chápe základnú dilemu politiky v oblasti zmeny klímy: EÚ nemôže znižovať emisie osamotene, pretože potom budú nielen zbytočné naše výsledky, ale vytvoríme riziko poškodenia životného prostredia. Ak v dôsledku prudkého nárastu nákladov na obchodovanie s emisiami nebude môcť výroba naďalej pokračovať v Európe a ak sa v dôsledku toho napríklad oceľ alebo papier budú vyrábať na miestach, kde budú následné emisie väčšie ako v Európe, potom celkové emisie stúpnu. Jednostranná ambícia nie je ambícia: iba keď budeme konať spoločne, podľa rovnakých pravidiel, bude jednoduché výrazne si utiahnuť opasky. Základom toho musí byť odlišný druh stratégie v oblasti klímy: dôsledné zredukovanie konkrétnych emisií. Predstavuje to systém dekarbonizácie, ktorý je nezávislý od obchodného cyklu a ktorý vždy odmeňuje tú stranu, ktorá znižuje emisie, na rozdiel od súčasného systému obchodovania s emisiami. O takýto systém sa zaujímajú, medzi inými, Čína, Japonsko a Spojené štáty americké, a preto aj EÚ by mala aktualizovať svoje stratégiu, aby odzrkadľovala súčasnú situáciu. Tiež by som sa chcela opýtať, či má zmysel pridŕžať sa po roku 2012 systému obchodovania s emisiami, pretože teraz sa zdá, že takéto systémy, ktoré by bolo možné spájať s naším systémom, sa vo svete nebudú rozvíjať. Pokiaľ špecifikácia a prideľovanie emisných kvót nebudú proporcionálne, nebude sa dať zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže. Keď sme pred necelými 10 rokmi začali pracovať na návrhu smernice o obchodovaní s emisiami, celý systém nám bol ponúkaný ako prostriedok na pripravenie obchodovania s emisiami v celosvetovom meradle. Získali sme odborné vedomosti a skúsenosti. Tieto skúsenosti nás vyšli naozaj draho a prínos pre životné prostredie nie je v žiadnom prípade evidentný. Znižovanie emisií by sa mohlo robiť spôsobom, ktorý by ho menej vystavoval zlyhaniam trhu a špekuláciám. Myslí si Komisia, že existujú dobré dôvody, aby sme pokračovali sami?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska  
Vážená pani presedajúca, pani Hedegaardová, kodanský samit, na ktorý sme išli ako vedúci predstavitelia v oblasti boja proti zmene klímy, bol prehrou a ukázal, že o obmedzovanie emisií CO2 sa zaujíma len Európa. Pani Hedegaardová oznámila, že i napriek tomuto fiasku zostáva boj proti globálnemu otepľovaniu aj naďalej v centre európskej politiky. Teraz, pred mexickým samitom, budujeme novú stratégiu, preto si musíme odpovedať na otázku, kde sme urobili chybu, a preskúmať naše stanoviská a očakávania, pretože svet nie je dnes pripravený akceptovať také veľké obmedzenia. Preto mám pre pani Hedegaardovú tri otázky. Po prvé, ako budeme rokovať a aké ciele si stanovíme, aby mexický samit neskončil podobne ako kodanský? Po druhé, overila Európska komisia informácie o globálnom otepľovaní a topení ľadovcov v súvislosti so zavádzajúcimi a nepravdivými informáciami, ktoré poskytujú niektorí vedci? Po tretie, súhlasíte s mojím záverom, že bez súhlasu USA, Číny, Ruska a Indie s významnými zníženiami emisií bude úsilie Európskej únie a náklady, ktoré nám vznikajú, zbytočné?
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Základnou úlohou Európskej únie po kodanskom samite je čo najrýchlejšie vypracovať spoločný plán pred samitom COP 16 v Mexiku. Je to nevyhnutné. Vďaka Kodani sme si uvedomili, že dobré úmysly nestačia. Na základe kodanského samitu môžeme dospieť k týmto štyrom záverom. Po prvé, Európska únia nebude úplne efektívna, ak bude iba stanovovať rámce, podľa ktorých sa má postupovať. Európa by mala rozvojovým krajinám poskytnúť reálnu podporu, ktorá prospeje ambicióznym cieľom Spoločenstva v oblasti emisií. Po druhé, Európska únia musí znovu začať diskusie so Spojenými štátmi, ako súčasť transatlantického vodcovstva, a s ďalšími vedúcimi svetovými mocnosťami. Po tretie, Európska únia by mala prijať racionálnejší prístup k stratégii znižovania emisií CO2 s cieľom znížiť emisie a zároveň sa vyhnúť vysokým nákladom na prispôsobenie sa zmenám klímy. Po štvrté, Európska únia by mala zintenzívniť svoje úsilie pri budovaní efektívneho hospodárstva s nízkymi emisiami. Vážená pani Hedegaardová, otázka je jednoduchá - je v Európe klíma na takúto zmenu?
Rareş-Lucian Niculescu  
Vítam, že v oznámení Komisie s názvom Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu sa zmene klímy pripisuje taká dôležitosť.
Za zmienku stoja dva aspekty. Po prvé, dôležitým nástrojom je investovanie do ekologickejších, nízkouhlíkových technológií. Tieto investície budú chrániť životné prostredie a súčasne tiež vytvárať nové podnikateľské možnosti a nové pracovné miesta. Európska únia môže v tomto sektore zohrávať na globálnom trhu dôležitú úlohu. Druhým aspektom je dôležitosť hlavnej iniciatívy s názvom Európa efektívne využívajúca zdroje. Časť riešenia určite ponúka požiadavka Komisie adresovaná členským štátom, aby využívali štrukturálne fondy na investovanie do výstavby energeticky úsporných verejných budov. Myslím si však, že minimálne toľko pozornosti musíme venovať aj odvetviu bytovej výstavby, konkrétnejšie spoločným obytným budovám postaveným v minulosti, ktoré boli v niektorých členských štátoch, najmä vo východnej Európe, veľkými spotrebiteľmi energie.
Rovana Plumb  
Myslím, že sme sa z neúspechu v Kodani poučili. Na dôkaz toho musíme revidovať našu stratégiu, aby sme v Mexiku mohli dosiahnuť právne záväznú dohodu.
Je potrebné rýchlo konať a pretaviť dosiahnutú politickú dohodu do konkrétnych činov a tiež uviesť do života 7,2 miliardy EUR vyčlenených na urýchlenú finančnú pomoc rozvojovým krajinám.
EÚ oznámila svoje želanie pripojiť sa k dohode a informovala o svojom jednostrannom záväzku znížiť celkové emisie EÚ o 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a ponúkla sa, že túto hodnotu zvýši na 30 %, ak budú aj ďalší veľkí producenti emisií súhlasiť, že prispejú ekvivalentným podielom k celosvetovému úsiliu zameranému na zníženie emisií.
Dňa 18. februára oznámilo 40 štátov svoje plány na znižovanie emisií a 100 štátov túto dohodu podpísalo, ale to nestačí.
Naliehavo žiadam vysokú predstaviteľku a komisárku pre činnosť v oblasti zmeny klímy, aby nám urýchlene predložili stratégiu diplomacie v oblasti zmeny klímy a aby EÚ a členské štáty zahrnuli politiku v oblasti zmeny klímy do všetkých dvojstranných a viacstranných partnerstiev, aby sa dosiahol tento hlavný cieľ.
Do strategických partnerstiev na podporu boja proti zmene klímy musia byť zapojené mimovládne organizácie a občianska spoločnosť.
Daciana Octavia Sârbu  
písomne. - Napriek sklamaniu sa v Kodani dosiahol určitý priaznivý pokrok vrátane urýchlenej finančnej pomoci, ktorú sme zabezpečili rozvojovým krajinám. Krajinám sa tým poskytne konkrétna pomoc a pomôže to tiež vybudovať dôveru medzi partnermi, ktorí boli v Kodani rozdelení.
V nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch musíme ukázať rozvojovým krajinám, že budeme rešpektovať naše záväzky poskytovať financovanie na zmierňujúce a adaptačné opatrenia, a musíme sa uistiť, že tieto finančné prostriedky sa budú používať najlepším možným spôsobom, aby dosiahli svoje ciele.
V Kodani sa dosiahol významný pokrok aj v otázkach monitorovania, vykazovania a overovania. Tieto otázky priamo súvisia s budovaním dôvery, pretože tento systém nám umožní zistiť, že každý hrá svoju úlohu, a umožní nám stanoviť efektívnosť našich politík a ako by sme ich mali v budúcnosti prispôsobiť. Európska únia musí pokračovať v uplatňovaní systému obchodovania s emisiami a ďalších iniciatív, ako napríklad znižovania spotreby energie v budovách. Musíme splniť naše ciele v oblasti emisií a ukázať, ako môžeme mať všetci úžitok z úspor energie. Najlepší spôsob, ako presvedčiť ďalších, aby sa pridali, je poskytnúť úspešný príklad politiky v oblasti znižovania emisií, ktorá prináša úžitok obyčajným ľuďom.
