Hodina vyhrazená pro otázky s předsedou Komise
Předsedající
Dalším bodem jednání je hodina vyhrazená pro otázky s předsedou Komise.
Volné otázky
Corien Wortmann-Kool
Pane předsedo, očekávání od strategie EU 2020 jsou velmi vysoká, a to nejen v naší skupině, ale i mezi evropskými občany. Očekávají, že v roce 2020 bude v Evropě prosperita, pracovní místa a trvale udržitelné, inovativní a sociální tržní hospodářství, očekávají rovněž návrhy zaměřené konkrétně na malé a střední podniky a otevřený jednotný evropský trh, a to i v oblasti rozvoje kapitálu a znalostí. Očekávají, že strategie 2020 bude obsahovat pevnou, transparentní evropskou správní strukturu, že nebude záviset na libovůli členských států.
Pane předsedo, Parlament nechce být o návrzích Komise a Rady informován teprve ve chvíli, kdy jsou hotové, nýbrž chce se aktivně podílet na vytváření a provádění strategie 2020. Jak to hodláte zajistit a jaký máte časový plán? Předseda Rady oznámil, že k závěrům by chtěli dospět už v březnu. Převezmete tuto iniciativu? Můžeme očekávat, že budeme mít v blízké době konkrétní rámec, který bude obsahovat východiska a cíle jako základ parlamentní účasti na této diskusi? Můžete nám sdělit, jaký máte časový plán a kdo je odpovědnou osobou? Jste touto osobou, mužem strategie 2020, vy?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jako předseda Komise za to budu zodpovídat já v součinnosti s mými kolegy z Komise, neboť jak jsem to vyjádřil i ve svých politických směrnicích, toto bude hlavní úkol příští Komise. Co se týče časového plánu, věříme, že formální sdělení budeme mít připraveno před jarním zasedáním Rady, ale řekl bych, že formální závěry by bylo lépe nechat na červnové zasedání Rady. Toto bude můj návrh, který předložím Evropské radě, takže pro tuto strategii můžeme počítat - a já bych si to velmi přál - s plnou účastí a autorstvím Parlamentu.
Na úrovni Evropské rady proběhla také velmi zajímavá předběžná diskuse o hospodářství. Vybídl jsem přitom Evropskou radu, aby se Rada sama také plně přihlásila o svůj autorský podíl a aby posílila mechanismy správy. Jak víte, před pěti lety, když jsme znovu uváděli do chodu lisabonskou strategii, bránily se některé členské státy přijmout určitá doporučení Kokovy zprávy. Tentokrát jsou zde podmínky, které umožňují počítat pro tuto strategii se silnějším systémem správy.
Hannes Swoboda
jménem skupiny S&D. - (DE) Pane předsedající, pane Barroso, situace je nyní, na sklonku roku 2009, obtížná, máme vysokou míru nezaměstnanosti a hospodářské a rozpočtové problémy. Ke svému se současné chýlí i pětileté období Barrosovy Komise. Jaké závěry na základě těchto prvních pěti let vyvozujete o dalších pěti letech, budeme-li předpokládat, že Komise bude ve svém úřadu potvrzena, zvláště pak s ohledem na tyto hospodářské a sociální problémy? Co budete říkat občanům a svým komisařům, pokud jde o věci, které by v tomto novém období měly být jinak?
Měli bychom společně pracovat na vytyčení nových priorit s ohledem na naše hospodářské a sociálněpolitické cíle a předejít opakování situace, ve které se nyní nalézáme. Rád bych se vás proto ještě jednou zeptal, jaké závěry vyvozujete z prvních pěti let a co chcete v příštích pěti letech dělat jinak, lépe a jasněji, abyste naplnil přání evropských občanů.
José Manuel Barroso
předseda Komise. Především si myslím, že skutečnost, že tento parlament hlasoval opět pro můj mandát, je signálem toho, že činnost, kterou jsme prováděli, má podporu. Tato slova ovšem nemění nic na tom, že jsou věci, které musíme změnit a zlepšit.
Dnešní situace je jiná. Je zde daleko silnější pocit sociální naléhavosti než dříve. Již vícekrát jsem řekl, že tím největším problémem, před kterým dnes v Evropě stojíme - a s největší pravděpodobností ještě nějakou dobu stát budeme - je nezaměstnanost. Musíme najít nové zdroje růstu, ale musíme zároveň zjistit, v čem byl předchozí model růstu chybný.
Bylo zjevné, že předchozí model růstu se již z velké části rozpadá. Vedl sice k vytvoření několika umělých bublin - nejen ve finančních odvětví, ale i v některých dalších - nebyl však udržitelný, a to ani z energetického a klimatického hlediska. To je těžiště mé strategie - strategie, kterou jsem představil tomuto parlamentu a kterou, jak doufám, budu mít možnost dále rozvíjet s příští Komisí, samozřejmě ve velmi těsné spolupráci s tímto parlamentem.
Hannes Swoboda
jménem skupiny S&D. - (DE) Rád bych, pane Barroso, položil jednu stručnou doplňující otázku. Dospějeme-li během slyšení v Parlamentu k názoru, že přidělení portfolií nevyhovuje plně těmto cílům, a podáme návrhy na změnu těchto portfolií, jste obecně vzato připraven se našimi námitkami zabývat a provést příslušné změny? Zamítl byste veškeré námitky, nebo jste obecně vzato připraven je přijmout?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - V Lisabonské smlouvě se jasně říká, že za vnitřní organizaci sboru komisařů a útvarů Komise odpovídá Komise.
Jsem vždy připraven naslouchat vašim návrhům a připomínkám. Některé inovace ostatně vzešly z řady debat s vaší skupinou a ostatními skupinami. Počítám s vaší podporou, pokud jde o plné uznání pravomocí Komise, a stejně tak i já budu vždy respektovat pravomoci Parlamentu.
Jsem vždy připraven naslouchat vašim návrhům, ale myslím, že bychom se měli soustředit více na politické, věcné otázky. Co se týče organizace Komise, myslím, že po pěti letech každodenní práce v Komisi jsem celkem dobře informován o tom, jakými způsoby nejlépe přidělovat prostředky na její vnitřní potřeby.
Guy Verhofstadt
jménem skupiny ALDE. - (NL) Pane předsedo, má otázka se týká situace v Řecku. Tato situace je vzhledem ke schodku státního rozpočtu ve výši 12,7 % a státnímu dluhu, který hrozí překročením 130% hranice, velmi znepokojivá. V úplně stejné situaci byla Belgie, když jsem se tam v roce 1985 v mladém věku stal ministrem pro rozpočet. Čísla byla úplně stejná - nikdy na ně nezapomenu - 12,7% schodek státního rozpočtu. Je jasné, že Řecko bude muset tvrdě pracovat a provést reformy, které doposud neprovedlo. Avšak i my můžeme něco udělat, pane předsedo Barroso. Můžeme umožnit výrazné snížení nákladů spojených se státním dluhem jednotlivých členských států tím, že konečně zřídíme evropský trh s dluhopisy, který by dokázal pokrýt značnou část tohoto státního dluhu. V současnosti zbytečně platíme několik stovek miliard eur na úrocích z našeho státního dluhu, a to kvůli tomu, že neexistuje žádný evropský trh s dluhopisy a všechny jednotlivé trhy s dluhopisy jsou doposud příliš segmentované, což s sebou nese obrovský nedostatek likvidity. Moje otázka zní, jestli převezmete v této věci iniciativu a zasadíte se, aby takovýto evropský trh s dluhopisy konečně vznikl. Řecko by i tak muselo vynaložit vlastní úsilí, ale byla by tu určitá pomoc.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pan premiér Papandreu mne včera ujistil, že bude usilovat o výrazné omezení schodku veřejných financí a snížení výše státního dluhu pomocí trvalého omezení výdajů a zvýšení příjmů. Věříme, že stávající rozpočet na rok 2010, který se nyní projednává v řeckém parlamentu, a prohlášení premiéra Papandreu jsou kroky správným směrem. Situaci, konkrétně otázku veřejných financí, jsem s touto i s předchozí vládou velmi podrobně sledoval.
Velký dojem na nás také učinilo otevřené vystoupení řeckého premiéra na posledním zasedání Evropské rady. Problému si je plně vědom a dal nám najevo své odhodlání tento problém řešit. Na základě ustanovení paktu o stabilitě a růstu předloží Řecko Komisi v průběhu ledna aktualizovaný stabilizační program. Věřím, že tento program bude obsahovat konkrétní opatření na posílení fiskální korekce v roce 2010 a zajištění trvalé konsolidace veřejných financí. Komise bude pochopitelně i nadále velmi pečlivě sledovat řeckou makroekonomickou a fiskální situaci a provádění těchto opatření.
Vzhledem k tomu, co jsem zde řekl, domnívám se, že vytvářet možné v této fázi scénáře není na místě. Věříme, že Řecko nyní podniká náležitá opatření a že bychom je měli podpořit v jejich prosazování.
Guy Verhofstadt
jménem skupiny ALDE. - (NL) Pane předsedo, abych se vrátil k tomu, co jsem říkal, k tomu, že evropský trh s dluhopisy by mohl Řecku pomoci. V žádném případě by to neznamenalo, že se země může vyhnout provedení reforem, ale pomohlo by to i ostatním členským státům EU, neboť by to znamenalo mnohem nižší úrokovou zátěž pro jejich dluh. Pro srovnání uvedu úrokové sazby platné v Německu a ve Spojených státech. Američané platí ze svých státních dluhopisů o 0,4 % nižší úrok než Němci, přestože německé veřejné finance jsou v mnohem lepším stavu. To je důkazem toho, že je naléhavě potřebné, abychom se i my vydali tímto směrem. Očekávám, že Komise tak učiní.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - V této fázi nepřemýšlíme o navrhovaných opatřeních tohoto druhu. Osobně se domnívám, že není úplně vhodné spojovat tento druh návrhu s nynější specifickou situací v Řecku; mohlo by to vyslat špatný signál.
Buďme upřímní. Řecko a ostatní země eurozóny mají určité povinnosti týkající se realizace podmínek, které ukládá pakt o stabilitě a růstu. Pro ně a především pro jejich hospodářství to má velký význam a pro nás pro ostatní také. Domnívám se, že otevírat tuto záležitost nyní a naznačovat, že by zde mohlo být i jiné řešení, které nezáleží na úsilí Řecka, není ten nejlepší způsob, jak našim řeckým přátelům pomoci v jejich odhodlání provádět opatření, která ohlásil premiér Papandreu.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Chtěla bych se vás dnes zeptat na strukturu příští Komise. Rozdělení oblastí působnosti, které jste nám představil, má, zdá se, velmi předsednický ráz. Podle našeho mínění organizujete tuto strukturu takovým způsobem, aby vám osobně, předsedovi Komise, dávala velkou moc. Překvapilo nás, že chcete zrušit pracovní skupiny členů Komise. Tyto skupiny podle našeho mínění odvedly během posledního volebního období Parlamentu dobré výsledky. Překvapilo nás také, že v některých oblastech došlo k takovému rozdrobení oblastí působnosti, že nám to připadá nepochopitelné. Je pro nás záhadou, jak budete zvládat rozdělení oblastí působnosti paní Redingové a paní Malmströmové. Zdá se nám, že paní Malmströmová bude vytvářet cosi jako domácí bezpečnostní službu. Nemám rozhodně nejmenších námitek proti tomu, aby se z otázky klimatu stala samostatná oblast působnosti. Pokud ovšem někoho ustanovíte komisařkou pro otázky klimatu, musíte také ukázat, že má reálnou moc a bude moci zasahovat do oblastí, jako je energetika, průmysl, doprava, životní prostředí a zemědělství. Tak tomu však, domníváme se, není.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Dvě různé otázky: jedna se týká resortů spravedlnosti a bezpečnosti, druhá klimatu. Pokud jde o spravedlnost a bezpečnost, prosazoval jsem návrh, se kterým přišla řada z vás tady v Parlamentu, a sice že by měl existovat zvláštní resort, který by se více soustředil na základní práva. Paní komisařka Redingová se tak může stát, pakliže ji schválíte, komisařkou pro spravedlnost, základní práva a občanství.
Také pro vnitřní záležitosti bude zvláštní komisař, což je v zásadě případ většiny, ne-li všech členských států v Evropě - že mají ministra vnitra a ministra spravedlnosti. Domnívám se, že je to mnohem účelnější uspořádání, protože komisaři budou moci pracovat se svými kolegy z příslušných orgánů Rady. Účelnější to bude i s ohledem na objem práce, protože, jak víte, právě jsme schválili stockholmský program. Jedná se o program velmi ambiciózní, ve kterém má nyní tento parlament množství důležitých pravomocí, a je proto zcela odůvodněné, abychom měli dva komisaře. Nejde v tomto případě o úlohu předsedy. S úlohou předsedy Komise to nijak nesouvisí. Souvisí to s potřebou toho, abychom v této důležité oblasti měli určitou dělbu práce. Byl bych rád, kdyby komisařka pro základní práva měla ve svých rukou i otázky bezpečnosti, a byl bych rád, kdyby komisař pro bezpečnost bral ve své práci ohled na základní práva a svobody platné v Evropské unii.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Ráda bych zopakovala svou předchozí otázku. Jak může mít komisařka pro otázky klimatu nějaký reálný politický vliv a jak se může prosadit, když se na to v případě, že bude platit druhá možnost, nebere ve stávajících strukturách žádný zřetel? A za druhé je tu ještě jeden sporný detail, který je podle našeho mínění neodůvodnitelný, a sice skutečnost, že zelené genetické inženýrství, které máte vy, pane Barroso, v oblibě, tvoří nyní součást resortu zdravotnictví a nepatří již do resortu životního prostředí ani zemědělství. Chtěli bychom, abyste nám to vysvětlil.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jsem velmi rád, že i vy jste rádi, že byl zřízen úřad komisaře pro změnu klimatu. Paní komisařka bude mít ve skutečnosti spoustu práce, protože, jak patrno, v Kodani ještě nebudeme u cíle své cesty. I po kodaňském summitu je tu ještě hodně práce.
K jejím hlavním úkolům bude patřit prosazování ohledů na změnu klimatu ve všech oblastech působnosti Komise - nejen v těch, které jste zmínila, ale i v mnoha dalších. Neexistuje téměř jediná politika Evropské unie, která by neměla nějaký vliv na opatření týkající se klimatu, ať už je to zemědělství nebo výzkum, podnikání, průmysl či námořní záležitosti. To bude její úkol.
Bude mít k tomu generální ředitelství zabývající se speciálně změnou klimatu. Chci, aby komisařka pro změnu klimatu měla určité nástroje, které jí umožní realizovat svou politikou, ale bude to samozřejmě muset dělat ve spolupráci s ostatními komisaři - zejména s komisařem pro životní prostředí, komisařem pro energetiku a dalšími - protože se jedná o důležitou oblast politiky, která má i svůj velmi významný vnější rozměr.
Michał Tomasz Kamiński
Pane předsedo, rád bych se vás zeptal, jak hodnotíte summit EU-Ukrajina, který se konal před necelými dvěma týdny. Zároveň bych rád vznesl další dva dotazy: Když jsem byl v Kyjevě, dozvěděl jsem se, že evropská strana odmítla v konečném prohlášení přijmout poukaz na evropskou identitu Ukrajiny. Nechci nijak skrývat, že mě to velmi překvapilo, protože se mi zdá, že otázka evropské identity Ukrajiny nemůže být předmětem sporu. Zadruhé jsem se v Kyjevě dozvěděl, že naše evropská delegace odmítla položit věnce k památku obětí ukrajinského hladomoru, tedy něco, co je běžným zvykem všech diplomatů, kteří Ukrajinu navštíví, a musím říci, že mě tyto dvě skutečnosti velmi překvapily.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Myslím, že setkání s Ukrajinou bylo úspěšné. Mám-li být upřímný stejně jako vy, musí naši ukrajinští přátelé projevit větší snahu, chtějí-li, abychom jim více pomáhali.
Ukrajinským záležitostem jsem věnoval více času než záležitostem většiny členských států Evropské unie, což je dokladem naší pozornosti, kterou otázkám Ukrajiny věnujeme. Je to země, která je nám velmi blízko a které se i my chceme přiblížit. Proto jsme jim nabídli komplexní a inovativní dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Ukrajinou. To je nejlepší status, který můžeme určité zemi poskytnout, vyjma přistoupení, jež za dané situace není možné.
Určité diskuse proběhly, ale když se podíváte na konečné závěry, jednoznačně se v nich stvrzuje, že Ukrajina je evropská země, že Ukrajina uznává stejné evropské hodnoty a že chceme mít s Ukrajinou bližší vztahy. Chceme jim v tomto přiblížení pomoci. Domnívám se, že to byla plodná schůzka, ale upřímně řečeno nelze očekávat, že Ukrajině bude při každém summitu přiznán vždy nový status.
Poslední summit předtím byl v Paříži. Poskytli jsme Ukrajině tuto možnost přidružení, ale nemůžeme měnit její status pokaždé, když se koná summit, a měli jsme o tom také velmi upřímnou, otevřenou a přátelskou debatu s panem prezidentem Juščenkem a dalšími účastníky rozhovorů.
Lothar Bisky
jménem skupiny GUE/NGL. - (DE) Pane předsedo, mám na vás otázku ohledně Tobinovy daně. Tato daň stojí za návrh, ale doposud ji nikdo nezavedl. Všichni tvrdí, že může být zavedena pouze tehdy, pokud ji zavedou současně všechny členské státy. Obávám se, že poté, co bylo na evropském summitu přijato rozhodnutí, které ovšem vítám, bude tato záležitost opět odložena, protože nebudeme začínat všichni ve stejné době.
Rád bych věděl, jaké je vaše stanovisko k této věci a jaká je podle vás šance na zavedení Tobinovy daně.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pakliže má existovat všeobecná celosvětová daň z finančních transakcí, měli bychom ji podpořit. V diskusích, které proběhly v Evropské radě, jsem ji také osobně podpořil. Evropská rada požádala Komisi, aby na toto téma předložila nějaké návrhy, na jejichž přípravě nyní pracujeme.
V souvislosti s otázkou inovativního financování se osobně také domnívám, že chceme-li splnit své závazky týkající se boje proti změně klimatu, nemůžeme vystačit jen s penězi z našich rozpočtů. Je zřejmé, že naše rozpočty jsou pod takovým tlakem, že naše vnitrostátní rozpočty samy o sobě nemohou v průběhu několika dalších let stačit na pokrytí prostředků potřebných pro boj proti změně klimatu. Musíme uvažovat o inovativních způsobech financování. Daň z mezinárodních finančních transakcí se mi jeví jako velmi dobrá myšlenka a my v této oblasti pracujeme, abychom byli schopni v přiměřené době předložit návrhy. Věřím, že nová Komise v této oblasti předloží své návrhy.
Paul Nuttall
jménem skupiny EFD. - Pane Barroso, nedávno jsme se dozvěděli, že má dojít k uzavření závodu Teesside ocelářské společnosti Corus v severní Anglii. Děje se tak v důsledku plnění jednoho z cílů EU, jímž je snížení emisí uhlíku o 20 %. Díky uhlíkovým kreditům si společnost Corus už nemůže dovolit zaměstnávat více než 5 000 ocelářů včetně dodavatelů. Byli jsme rovněž svědky toho, jak britská vláda přiznává, že má v důsledku sankcí vyplývajících ze zákona EU o hospodářské soutěži svázané ruce.
Reálný zisk, který společnosti Corus přinese zastavení výroby v jejím závodu v Teesside, představují úspory plynoucí z povolenek na emise uhlíku přidělených EU na základě jejího systému obchodování s emisemi, jejichž výše dosáhne v průběhu příštích tří let hodnoty 600 milionů GBP. Je v tom však malý háček - hádejte jaký: předseda IPCC, Rádžendra Pačaurí, je zároveň předsedou Tata Foundation, takže je na místě otázka: cui bono? Protože Tata je vlastníkem společnosti Corus.
(Protesty z pléna)
Rád bych položil tuto otázku: je to nyní oficiální politika EU, aby se společnostem poskytovaly pobídky k zavírání továren, jako je Teesside, a k tomu, aby se jejich obchod následně odčerpal do zemí, jako je Indie, anebo je tu ve hře spíše osobní zájem?
José Manuel Barroso
předseda Komise. Co se týče vaší narážky, tak k té opravdu nemám, co bych řekl. Kdyby se to mělo týkat mé osoby, šel bych se s tou věcí k soudu.
Co se týče záležitosti, o kterou se zde jedná, řekl jste, že britská vláda tvrdí, že je to stanovisko Evropské unie. Není mi o tomto prohlášení nic známo, ale dovolte mi, abych vám řekl, že je-li nějaká vláda, které na Evropskou unii naléhá, aby si v boji proti změně klimatu vytyčovala ambiciózní cíle, tak je to právě vláda vaší země, ať se vám to líbí, nebo ne.
Snižování celosvětových emisí skleníkových plynů je dnes nicméně v Evropské unii naším společným úkolem. To má své důsledky, jimž se náš průmysl musí přizpůsobit. Chceme v Evropě udržet průmysl, ale chceme jiný průmysl, takový, který spotřebovává méně energie a je šetrnější k životnímu prostředí.
Paul Nuttall
Neodpověděl jste na mou otázku, která zněla: je to nyní oficiální politika EU, aby se společnostem poskytovaly pobídky k zavírání továren, jako je Teesside, a k tomu, aby se jejich obchod následně odčerpal do zemí, jako je Indie? Na tuto otázku jste neodpověděl. Mohl byste na ni prosím odpovědět?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Odpovím. Říkám: ne.
Předsedající
Postupu s modrou kartou nyní nelze, kolegové, využít, protože se jedná o diskuse mezi dvěma osobami. Použít modrou kartu k položení doplňující otázky je v tuto chvíli velmi obtížné, protože nevím, kterému z obou diskutujících je otázka určena. Je mi líto. Během dalších debat ji ovšem bude možno využít.
Marine Le Pen
(FR) Pane předsedo, Evropská komise v reakci na švýcarské referendum o minaretech došla až tak daleko, že učinila prohlášení, které je znepokojivé a přinejmenším, řekněme, dvojznačné. S ohledem na prospěch členských států, které by mohly mít pokušení učinit podobné rozhodnutí, pocítila, že je nutno stvrdit nezbytnost "respektování základních práv, jako je svoboda vyznání". Tato průhledně zaobalená výhružka si žádá určité vysvětlení z vaší strany, protože z průzkumů veřejného mínění vyplývá, že pro takové referendum by hlasovala naprostá většina Evropanů, pokud by k tomu ovšem ve svých zemích dostali příležitost.
Pane Barroso, mají, nebo nemají členské státy EU právo na uspořádání všelidového referenda, které by se ve všech ohledem shodovalo s referendem, které se konalo 29. listopadu ve Švýcarsku? Postavila by se Komise proti suverénnímu rozhodnutí lidí těchto zemí, kdyby hlasovali stejně jako lidé ve Švýcarsku, anebo nikoliv? Je-li dnes Evropská unie, jak se domníváme, více totalitářská než demokratická, je nejvyšší čas, abychom si to uvědomili.
José Manuel Barroso
Je nezadatelným právem členských států, aby se samy v souladu se svým ústavním pořádkem rozhodovaly, za jakých okolností chtějí uspořádat přímou konzultaci se svým lidem. Nehodlám zde pronášet žádné hypotetické výroky o hypotetických referendech. Mohu vám říci jen to, že členské státy si o této věci rozhodují samy. Nebudu se proto vyjadřovat k žádnému referendu, které by se mohlo konat v nějaké zemi, ani k reakci na referendum, organizované Komisí.
Komise má ve svých pravomocech ověřovat opatření a rozhodnutí přijatá členskými státy s ohledem na uplatňování evropského práva. V tomto případě má Komise nejen právo, ale i povinnost vyjádřit své stanovisko.
Marine Le Pen
(FR) Pane Barroso, otázka byla jasná. Neptala jsem se na žádné hypotetické referendum, nýbrž na referendum, které by se ve všech ohledech shodovalo s všelidovým hlasováním ve Švýcarsku.
Jak by Komise reagovala na to, kdyby některý z členských států EU uspořádal úplně stejné referendum a položil v něm otázku, která byla položena švýcarskému lidu? Mají na to členské státy právo? A postavila by se Komise proti rozhodnutí suverénního lidu, kdyby se rozhodl hlasoval stejným způsobem jako Švýcaři? Otázka je jasná.
José Manuel Barroso
Paní Le Penová, otázka, kterou kladete, je hypotetická. Neumím tak dobře francouzsky jako vy, ale když říkáte "kdyby", je to hypotetická otázka. "Kdyby se konalo referendum", to je hypotetická otázka.
(Potlesk)
Nemám ve zvyku odpovídat na hypotetické otázky. Skutečnost je už beztak dost složitá. Mohu vám proto říci jen to, že Komise je proti všem formám diskriminace, mezi něž patří i všechny formy náboženské diskriminace. To je naše stanovisko a je to jasné stanovisko. Není to pouze stanovisko Komise; je to stanovisko všech demokratických členských států Evropské unie.
Vzhledem k tomu, co jsem řekl, nehodlám vyjadřovat stanovisko k hypotetickému referendu.
David Casa
(MT) Měl jsem v úmyslu položit předsedovi Komise otázku týkající se Komise. Dnes však došlo k vystoupení Socialistické strany, které se týkalo slyšení, které jsme měli se členy Komise. Doufám, že Socialistická strana si už nebude chtít pohrávat s otázkou, jaké oblasti působnosti byly přiděleny jmenovaným komisařkám. Není v naší pravomoci, abychom oblasti působnosti těchto komisařek měnili, protože to spadá výlučně do pravomoci předsedy Komise. Vybraní jednotlivci, které jsou z naší strany, z řad Liberálů a Socialistické strany, jsou všichni velmi schopní a neměli bychom si činit nárok na to, abychom se již nyní, ještě předtím, než se konalo slyšení, zabývali tím, zda můžeme změnit oblasti působnosti komisařek. Jsem si vědom, že toto nebylo tématem, ale po vystoupení Socialistické strany jsem nabyl dojmu, že musím zareagovat.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Nebyla položena žádná otázka, takže nemám, nač bych odpovídal, ale když mám tuto příležitost, řeknu následující.
Zásada loajality mezi různými institucemi je velmi důležitá. Máme-li nyní novou smlouvu, musíme respektovat pravomoci každé instituce. Již jsem zde říkal, že je velmi důležité, aby se mezi Komisí a Parlamentem vytvořil těsný vztah, a sám na tom budu pracovat. To s sebou samozřejmě nese respektování pravomocí, které každá tato instituce má v oblasti své působnosti, jak je to stanoveno ve smlouvách.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pane předsedající, na začátku svého projevu poukázal předseda Komise na to, co bylo na dřívějších modelech špatné. Špatné bylo nepochybně to, že Komise vytvořila řadu dobrých programů, členské státy však udělaly jen to, co se jim líbilo. Řečeno jinými slovy, politika cukru a biče neplatí na členské státy jako dobré vedení.
Všimla si jsem také, že dokument 2020 neobsahuje žádné nové myšlenky, které by ukazovaly, jak by mohlo takové vedení členských států vypadat. Ráda bych se zeptala, jestli Komise počítá s využitím výstrah podle článku 121 Lisabonské smlouvy v případě, že některý členský stát nepostupuje nebo dokonce nechce postupovat v souladu s myšlenkami strategie 2020.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Děkuji za vaši otázku i za úmysl, s nímž ji kladete.
Já mám v úmyslu členským státům navrhnout, aby v Evropě byla posílena hospodářská správa. Domnívám se, že nyní k tomu máme příležitost. Přiznejme, že předtím byl tento návrh už několikrát zamítnut. Pravděpodobně jste četla nedávno uveřejněný rozhovor, který poskytl jeden z mých předchůdců, pan Delors, který v něm řekl, že jeho návrh na významnější koordinaci v sociálních záležitostech padl v roce 1993. Členské státy ho zamítly.
Bylo to zajímavé a podíval jsem se, co jsem tehdy říkal jako ministr zahraničí své země. Byl jsem jedním z těch, kdo podporovali silnější spolupráci členských států v této oblasti. Nebylo to však bohužel možné.
Když probíhala revize Lisabonské strategie, předložili jsme návrh založený na zprávě Wima Koka, který členské státy zamítly. Se zkušeností této krize je tu myslím silnější vědomí toho, že při řešení této krize potřebujeme skutečnou koordinaci. Hodlám se o to zasadit, ale k tomu, abychom toho dosáhli, potřebujeme samozřejmě podporu členských států. Potřebujeme je, protože některé z těchto politik jsou uskutečňovány na vnitrostátní úrovni, některé na úrovni Společenství.
První výměna názorů v Evropské radě pro mne byla povzbudivá. Nový předseda Rady, pan předseda Van Rompuy, ostatně již oznámil, že na začátku února chce uspořádat neformální výměnu názorů. Věřím, že se tak podaří najít v Evropské radě větší vůli k vytváření silnějšího mechanismu správy v rámci strategie Evropské unie 2020.
Frédérique Ries
(FR) Pane Barroso, Lisabonská strategie se již přežila. Evropská unie proto nebude mít od 1. ledna hospodářství s největší konkurenceschopností. Odpusťte mi prosím ta drsná slova, ale mohli bychom mluvit téměř o fata morgáně. To, co nyní potřebujeme, je zajistit, aby EU byla v letech, které máme před sebou, v roce 2010, pro evropské podnikatele a občany spíše něčím jako chladivou oázou.
V této souvislosti se ve sdělení, které jste nám přinesl, dočítám, že hovoříte o internacionalizaci malých a středních podniků, které vytvářejí největší počet pracovních míst v EU. Nemyslíte, pane Barroso, že tím skutečně naléhavým požadavkem dneška je stabilizovat situaci, vrátit lidem opět jistotu? Můžete nám dnes dále také poskytnout záruky, že se Komise postaví proti jakékoli regulační hysterii a že ve své každodenní práci a ve všech svých politikách bude uplatňovat zásadu, strategii Zelenou malým a středním podnikům?
José Manuel Barroso
Děkuji vám, paní Riesová. Toto byla jedna z priorit mé Komise, ale je to také priorita Komise současné a bude to nepochybně i priorita příští Komise. Malé a střední podniky jsou podniky, které vytvářejí pracovní místa. Vypracovali jsme Small Business Act a vycházeli jsme při tom ze zásady Zelenou malým a středním podnikům, o které zde mluvíte, a začínáme pracovat na programu, který povede ke snížení administrativní zátěže, zejména pro malé a střední podniky. Z tohoto důvodu jsme postavili rozšíření vnitřního trhu mezi naše hlavní priority, neboť je zde potenciál a je zde také mezinárodní rozměr, kterého je třeba využít. Je totiž pravda, že naše malé a střední podniky se ve chvíli, kdy se pokoušejí vstoupit na jiné trhy, stále ještě potýkají s řadou překážek. Domnívám se proto, že je to jedna z priorit nové strategie, strategie 2020. Je to přesně strategie, která je těsněji spjata s mezinárodním rozměrem, protože to, co dnes pociťujeme, jsou důsledky globalizace, a jedině pokud budeme schopni zaujmout energický a aktivní postoj, můžeme v tomto konkurenčním boji zvítězit.
Předsedající
Dámy a pánové, rád bych odpověděl na velmi důležitou otázku paní Riesové a podal vysvětlení. Seznam řečníků jsme začali připravovat v 15:00, když jsme zahájili tento bod jednání. Na seznamu zde mám přibližně 30 osob v pořadí, ve kterém jste použili své modré karty. Na seznam můžeme samozřejmě zařadit i další řečníky, ale nebudou mít možnost mluvit během tohoto bodu jednání.
Pokud si přejete, můžete si své karty nyní nechat a paní Durantová bude další řečník, který má k dispozici jednu minutu. Můžeme se pokusit zařadit na seznam i zbývající poslance, kteří si přejí mluvit, ale zcela upřímně vám říkám, že takové množství řečníků nezvládneme; máme jich už přibližně 30.
Seznamem jsme se začali zabývat v 15:00. Pokud by chtěl kdokoli další z poslanců připojit své jméno, prosím, aby nepřekročil jednu minutu.
Isabelle Durant
(FR) Pane předsedající, předsedo Komise, ráda bych se vás v souvislosti se strategií 2020 a zejména pak v souvislosti se systémem silnější správy zeptala, jak se chcete vypořádat s problémem lobování. Stejně tak dobře jako já víte, že při vytváření strategie 2020 se zcela nevyhnutelně začne lobovat, a to v celé šíři toho, co toto slovo znamená. Lobování probíhá na všech místech; lobuje se v Komisi, v Parlamentu, v Radě.
Víte rovněž o tom, že o otázce lobování v současnosti probíhá meziinstitucionální debata. V minulé Komisi měl tuto věc na starosti pan Kallas. Byla bych ráda, kdybyste mi mohl sdělit, kdo v Komisi bude otázkou lobování pověřen a jaký bude jeho či její mandát. Máte zájem - jak já a další členové této meziinstitucionální skupiny věříme - na tom, aby došlo k zavedení systému povinné registrace lobistických skupin?
Takový systém je podmínkou transparentnosti a podle mého názoru je i podmínkou podpory ze strany občanů. Občané musí mít možnost chápat, jakým způsobem se na celoevropské úrovni přijímají rozhodnutí, ať už v Komisi, v Radě, nebo v Parlamentu.
José Manuel Barroso
Pane předsedající, toto je dobře známý problém, velmi důležitý problém, a já jsem velmi hrdý na to, že se nám v této věci podařilo během funkčního období této Komise učinit pokrok. Jak jste zde zmínila, komisař a místopředseda Kallas odvedl v této oblasti velký kus práce a nám se podařilo dosáhnout pokroku se systémem registrace lobistických skupin.
Podle mého názoru je ovšem třeba přistoupit na to, že nejlepší způsob, jak se s tímto problémem vypořádat, představuje transparentnost, nikoli zatajování informací. Není na tom nic nepřirozeného! V otevřené společnosti a v otevřené ekonomice není nic nepřirozeného na tom, že v ní lidé vyjadřují různé, někdy i protichůdné zájmy.
Komise bude pracovat v těchto intencích. Její vztahy s představiteli rozličných zájmů - zájmů obchodních, odborových, někdy spjatých se zcela zvláštními záležitostmi - získají větší transparentnost.
Osobou, která v Komisi za tuto záležitost ponese odpovědnost, bude v případě, že mu dáte svou laskavou podporu, pan komisař a místopředseda Maroš Šefčovič. Jeho správa pověří vykonáváním tohoto úkolu v rámci nové Komise.
Vicky Ford
Pane předsedo Barroso, vaši vizi pro rok 2020 vítám. Dokazujete, že i v temných dobách recese může člověk snít o Utopii. Oceňuji vaše připomínky k oblastem evropského výzkumu. Zastupuji Cambridge, který je sídlem předního výzkumného uskupení, kterému se již podařilo dosáhnout významných úspěchů v oblasti špičkových technologií, zelených technologií a biotechnologií. Máme-li z vašich snů učinit alespoň zčásti skutečnost, mohlo by se nám to podařit tak, že si poslechneme, jaké zkušenosti mají v Cambridgi a vezmeme si z nich ponaučení. Výzkum vyžaduje finance; inovativní způsoby obchodu vyžadují finance; inovace na světové úrovni vyžadují finance na světové úrovni.
Minulý týden jsem se setkal s zástupci organizace Wellcome Trust, což je největší nadace ve Spojeném království, která v loňském roce věnovala na lékařský výzkum 750 milionů EUR. Přišli sem do Bruselu, aby tomuto parlamentu sdělili, že pokud přijmeme legislativu týkající se alternativních investic v jejím navrhovaném znění, připravíme tuto organizaci o dvě třetiny jejích finančních prostředků. Nelze říkat jedno a dělat něco jiného.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Blahopřejeme Cambridgi. Cambridge je podle mého mínění jedna z nejlepších univerzit v Evropě i na světě. A nemáme-li v Evropě žádný velký nadbytek Cambridgí, je tomu tak právě proto, že jsme se snažili mít skutečně evropskou oblast výzkumu, protože Cambridge a další velmi významné evropské univerzity jsou zcela mezinárodní. Jsou tak schopny přilákat významnou finanční podporu, ale v jiných zemích, zejména v těch menších a nejchudších, prostředky tohoto druhu nemají. Z tohoto důvodu potřebujeme nejen soukromé finanční zdroje, jako jsou ty, které jste se zde zmínil, a já samozřejmě oceňuji veškerou tuto práci nadací, o kterých jste zde mluvil, ale potřebujeme i veřejné finanční prostředky od jednotlivých států a z rozpočtu Evropské unie. To bude jedna z věcí, které hodlám prosazovat v příštím rozpočtu Evropské unie.
Co se týče souvislosti s řízením alternativních investic, já tuto souvislost opravdu nevidím. Podle mého mínění nejde o to, že bychom měli využívat jedné věci, anebo naopak té druhé. Domníváme se, že je důležité, aby existovala rozumná regulace, pokud jde o produkty na finančních trzích, uvážíme-li, k čemu docházelo, a to i ve vaší zemi. K vůbec největšímu případu státní podpory v dějinách Evropské unie došlo právě ve vaší zemi, a to právě kvůli problémům na finančních trzích.
Nikolaos Chuntis
(EL) Pane předsedající, pane Barroso, dovolte mi říci, že zatímco se zde vedou debaty o ambiciózních cílech strategie 2020, existují určité země jako například Řecko, které se bude této strategie účastnit za velmi nepříznivých podmínek, pod tíhou obrovských hospodářských problémů a vysoké míry nezaměstnanosti.
Premiér včera představil opatření, od nichž si slibuje snížení schodku státního rozpočtu. Atény se zatajeným dechem čekají, jak budou reagovat trhy a jaké bude hodnocení, které provádějí různé firmy. Vyslechl jsem vaši odpověď na jednu z předchozích otázek a přečetl jsem si dnešní prohlášení pana Almunii a rád bych se vás, pane Barroso, zeptal: jakým jiným způsobem kromě monitorování schodku řeckých veřejných financí může Komise pomoci při řešení tohoto problému?
A zadruhé, jakým způsobem je v rámci strategie 2020 řešena otázka těchto vnitrostátních zvláštností, aby k takovým problémům již nedocházelo?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Především je třeba říci, že pokud jde o strategii 2020, je naše představa právě taková, že budou vnitrostátní programy, ale vedle nich také horizontální celoevropské programy, uskutečňované v rámci celého Společenství.
Máme v úmyslu požádat všechny členské státy, aby pro svou zemi vytyčily specifické, jednoduše formulované cíle, které budou zohledňovat její odlišné podmínky. Jak jste se zde zmínil, Řecko se nyní nachází ve zvláštní situaci, a my mu proto také věnujeme velkou pozornost. Řecko bude samozřejmě i nadále využívat fondů soudržnosti, protože je to jedna ze zemí, které těchto fondů využívají, a to se strategií Evropská unie v roce 2020 nijak nesouvisí.
Je však třeba pochopit, proč musí dát země jako Řecko do pořádku své rozpočty a své velké dluhy. Úroky, které země ze svých dluhů platí, jsou peníze, které pak nemohou investovat do budoucnosti svých nemocnic či škol. Doporučujeme-li členským státům, aby neměly příliš velké dluhy a příliš vysoké schodky veřejných financí, není to proto, že bychom lpěli na představě tuhé makroekonomické kázně, nýbrž proto, že myslíme na sociální výdaje a že chceme řešit problémy, které lidé mají.
Ivo Belet
(NL) Pane předsedající. Pane předsedo Barroso, rád bych vám položil otázku ohledně budoucnosti automobilového odvětví, které samozřejmě zůstane jedním z nejdůležitějších průmyslových odvětví i po roce 2020. Některé naše korunní klenoty mají být prodány do Číny, což není vývoj, který bychom vítali. Podle mého mínění není v žádném případě ještě pozdně na to, abychom se ho pokusili zvrátit, máme-li toho však dosáhnout - vy, pane předsedo, a Evropská komise ve svém novém složení - musíme naléhavě zařadit vyšší rychlost. Musíme mobilizovat větší objem prostředků na výzkum a vývoj, které se více soustředí na odvětví automobilového průmyslu, a musíme samozřejmě také mobilizovat větší objem prostředků z Evropské investiční banky. To je podle mého názoru jediný způsob, jak zajistit, aby naši současnou závislost na ropě nevystřídala v budoucnu například závislost na čínských elektrických bateriích. Proto se ptám: jste vy a Evropská komise připraveni v krátké době převzít roli koordinátora, a to i s ohledem na záležitosti společnosti Opel, tak abychom se mohli společně a se vší rozhodností zaměřit na nové, k životnímu prostředí šetrné technologie v odvětví automobilového průmyslu?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak víte, Komise ve věci společnosti Opel zaujala významné stanovisko, v němž navrhla uspořádání nezbytných setkání mezi různými zúčastněnými zeměmi a společnostmi.
Pokud jde o otázku automobilového průmyslu, je v Evropě i ve světě problém s jeho nadměrnou kapacitou. Budoucnost spočívá tedy přesně v tom, co naznačuje i vaše otázka, v hledání nových způsobů a nových technologií, zejména těch, které umožní vývoj ekologicky čistších automobilů. Tuto myšlenku již podporujeme, a to nejen formou myšlenek, nýbrž formou financování.
Evropská investiční banka za tím účelem, jak víte, a s naší plnou podporou vytvořila zvláštní nástroj. Je to jedna z priorit pro další funkční období: vyvinout v Evropě zelenější a technologicky pokročilejší automobilový průmysl. Tímto způsobem si budeme schopni v celosvětovém měřítku udržet v automobilovém průmyslu vůdčí postavení.
Stephen Hughes
Pane předsedo Barroso, Evropská síť proti chudobě označila váš konzultační dokument o strategii 2020 jako ustoupení od závazků týkajících se posílení sociálního rozměru a přijatých v několika po sobě následujících Evropských radách.
Ve svém dokumentu zmiňujete pouze flexikuritu a odborný výcvik. Měl byste vědět, že na této straně sněmovny nemůžeme přijmout strategii, která postrádá sociální obsah. Rok 2010 bude Evropským rokem proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Nestálo by za to, abyste středobodem strategie 2020 učinil právě boj proti chudobě a vyloučení?
A konečně uvědomíme-li si, že třetina všech pracovních míst, která byla v Evropské unii vytvořena od roku 2000, se nachází v oblasti služeb ve zdravotnictví, sociálních služeb a služeb týkajících se zaměstnávání, které tak ke snižování chudoby přispívají dvojnásobnou měrou, protože poskytují služby a vytvářejí pracovní příležitosti, neměla by strategie 2020 stanovit také cíle týkající se poskytování kvalitních sociálních služeb?
Předsedající
Děkuji vám, kolego, ale nevyužívejte prosím své jedné minuty k položení dvou otázek, protože pro pana předsedu Barrosa je to pak velmi obtížné, když má v jedné minutě odpovědět na dvě otázky.
Které otázce dáte přednost - první, nebo druhé?
Kolego, je to velice důležité.
Stephen Hughes
Pane předsedající, položil jsem ve skutečnosti tři otázky a úplně by mi stačilo slyšet třikrát "ano"!
(Smích)
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedající, velmi vám děkuji za pochopení. Pokusím se z otázek vybrat tu nejlepší!
Odpovím zcela upřímně takto: jedná se o dokument ke konzultaci; není to tedy ještě žádná strategie, a já velmi rád uvítám váš vklad.
Dovolte mi, abych vyjádřil své osobní stanovisko. Ano, proti chudobě a sociálnímu vyloučení toho musíme dělat víc, ale k tomu potřebujeme podporu našich členských států. Mohu vám říci, že již několikrát předložil návrhy konkrétních opatření, a dostalo se mi velmi hlasitého "ne" s odůvodněním, že některé členské státy chápou sociální záležitosti tak, že je to jejich věc, nikoli věc Evropy.
Je to zajímavá debata. Uvidíme, jestli se na této věci shodneme. Velmi na vás spoléhám, že mě v této věci podpoříte, protože, jak víte, k boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě potřebujeme mít také určité nástroje na celoevropské úrovni, které doplní nástroje na vnitrostátní úrovni. Sděluji vám zde stanovisko, které budu hájit. Věřím, že všechny členské státy budou ochotny tento názor podpořit.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Pane komisaři, provádění Lisabonské strategie nepostupuje příliš zdařile. Jakým způsobem chcete změnit dokument o strategii Evropa 2020, aby byly dosaženy jeho cíle? Počítáte s vytvořením něčeho na způsob plánu pro realizaci strategie, samostatného dokumentu na pětileté funkční období Komise, v němž by bylo stanoveno, jaké činnosti je třeba provádět? Myslím, že by to byl dobrý nápad. Mohli bychom sledovat realizování strategie a současně chválit Komisi za to, co se již podařilo uskutečnit.
Závěrem si dovolím jednu poznámku: mám na mysli dobu vymezenou sociálním konzultacím a domnívám se, že termín stanovený na 15. ledna je příliš krátký. Měli bychom brát naše sociální partnery trochu vážněji. Jsou to oni, kdo budou tuto strategii realizovat, a měli by mít proto na účast v těchto konzultacích více času.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Termín je termínem konzultací, jejichž základem je tento dokument, ale budou ještě další příležitosti ke konzultacím. Konzultace týkající se budoucnosti Lisabonské strategie probíhaly ostatně přinejmenším od roku 2008. Výbor regionů vypracoval velmi zajímavou zprávu, totéž učinil i Hospodářský a sociální výbor, a já bych této příležitosti využil rád k tomu, abych zde řekl, že jsem v případě, že si to Evropský parlament bude přát, připraven uspořádat na toto téma rozpravu - nejen v rámci této hodiny vyhrazené pro otázky s jednominutovými odpověďmi, nýbrž zvláštní rozpravu, která by byla věnována pouze tomuto tématu - kdykoli budete chtít, protože se skutečně domnívám, že je to krajně důležitá věc.
(Potlesk)
Pro tento Parlament je velice důležité, aby měl podíl na autorství a také aby do tohoto procesu zapojil národní parlamenty, protože přesně to bude ústředním bodem strategie do budoucna. To bych zde rád podtrhnul.
Co se týče otázky mechanismů správy, právě na tom nyní pracujeme. Existuje o tom několik představ. Jednou takovou běžnou představou je právě to, že budeme mít různé způsoby měření dosaženého pokroku a že tento pokrok budeme sledovat v různých oblastech na základě ukazatelů. Na tom nyní pracujeme a k tomu potřebujeme podporu Parlamentu a souhlas našich členských států, ve který snad můžeme doufat.
Werner Langen
(DE) Rád bych tuto otázku, která byla právě zodpovězena, doplnil a vrátil se ke klimatické strategii 2020. Pane předsedo, je v pořádku, že provizorní systém obchodování s emisemi povoluje největší ocelářské společnosti v Evropě 90 milionů tun CO2, a to i přesto, že v minulém roce jich měla 68 milionů a v letošním roce to budou 43 miliony? Je možné, že do roku 2012 vydělá největší ocelářská společnost v Evropě na emisích 1 miliardu GBP, protože jí byla na základě jejího lobování, a to i u Evropské komise, přidělena příliš vysoká částka?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane Langene, nevím přesně, na co poukazujete, ale pokud hovoříte o emisích v Evropě, buďme upřímní: naše emise představují zhruba 14 % celosvětových emisí a jejich křivka má sestupnou tendenci, protože s emisemi jsou na vzestupu jiné velké ekonomiky.
Z hlediska množství emisí na jednu osobu jsme však daleko před těmito ekonomikami a měli bychom o této věci uvažovat spravedlivě: máme i určitou historickou odpovědnost. Američané vyprodukují na jednu osobu více emisí skleníkových plynů než my, my však vyprodukujeme mnohem více než Čína a mnohem více než například Indie, pokud máte na mysli ten indický případ. To je skutečně problém, který musíme v duchu globální spravedlnosti řešit. Chceme-li tento problém vyřešit a domníváme-li se, že naše planeta je ohrožena - změnou klimatu - musí tu být na všech stranách společná kooperativní snaha. Čili, ano, máme přísnější podmínky, než jaké platí v jiných částech světa, ale vnímáme to zároveň jako příležitost pro vyvíjení nových technologií, které nám umožní dosáhnout našich cílů bez toho, abychom vystavili riziku naše společnosti, protože nechceme naše společnosti a naše pracovní místa vyvážet do zahraničí.
Předsedající
Kolegové, nepokládejte prosím v průběhu hodiny vyhrazené pro otázky s panem předsedou Barrosem žádné doplňující otázka, protože řada lidí čeká teprve na svou první otázku. Je mi velice líto, ale navrhoval bych přejít k nové otázce.
Stavros Lambrinidis
Pane předsedo Barroso, jak jste se zmínil, úrokové sazby jsou skutečně nepříznivě ovlivněny stavem hospodářství. Odrážejí důvěryhodnost dané ekonomiky a mají vliv na mezinárodní hospodářské společenství. Úrokové sazby ovlivňuje důvěra, kterou má Společenství v té které ekonomice, a tato důvěra je naopak mnohonásobně ovlivňována výroky o důvěryhodnosti, kterou projevuje Evropská komise v opatřeních přijatých členskými státy. Spekulanti se v tomto smyslu mohou pokoušet spekulovat i ve špatné ekonomické situaci a někdy ji mohou ještě zhoršit.
Pane předsedo Barroso, jste dnes tady v této sněmovně připraven vyslovit svou podporu opatřením, která včera oznámila řecká vláda a která mají přivodit obrat v hospodářské situaci v Řecku? Domnívá se Komise, že tato opatření míří správným směrem a že by v případě, že dojde k jejich realizaci, mohla změnit stávající finanční situaci, která, jak jste naznačil, byla v minulosti problematická.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak jsem již řekl, pan premiér Papandreu mne včera velmi potěšil, když prohlásil, že bude usilovat o výrazné omezení schodku veřejných financí a snížení výše státního dluhu pomocí trvalého omezování výdajů a zvyšování příjmů. Také k tomu řekl, že rozpočet na rok 2010, který je nyní předmětem jednání v řeckém parlamentu, a premiérovo prohlášení jsou kroky správným směrem. Komise bude pochopitelně i nadále velmi pečlivě sledovat řeckou makroekonomickou a fiskální situaci a provádění těchto opatření. Jasně to vyplývá i z mého prohlášení na podporu avizovaných opatření. Domnívám se, že to je ten nejlepší způsob, jakým můžeme Řecku pomoci v této velmi obtížné situaci, ve které se nyní vzhledem ke svému rozpočtu a dluhu nachází. Věřím, že tato opatření přinesou důležité výsledky.
Malcolm Harbour
Pane předsedající, jsem velmi rád, že mohu položit panu předsedovi Barrosovi otázku, protože Konference předsedů výborů byla nyní poprvé posunuta o hodinu dřív, takže tu nyní můžeme být i my, předsedové výborů.
Rád bych se ho zeptal na politiku týkající se pomoci rámcovým podmínkám pro výzkum a inovace - byl jsem poněkud zklamán, když jsem zjistil, že nebyla do tohoto prvního návrhu 2020 zapracována, ale věřím, že se to v budoucnu podaří - a tedy možnosti využití obrovského potenciálu veřejných zakázek v celé Evropské unii, které by mohly stimulovat vývoj inovativních produktů a služeb. Rád bych se ho dnes zeptal, jestli by přijal doporučení obsažená v mé zprávě z loňského listopadu, která tento Parlament téměř jednomyslně schválil a která ukazovala, jak by toho bylo možné dosáhnout. Jen pro jeho představu a pro představu mých kolegů, kdyby se na inovativní produkty a služby podařilo zajistit 1 % evropských veřejných zakázek, vzrostly by investice do inovací v Evropské unii přinejmenším o 15 miliard EUR.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Děkuji vám všem za vaše připomínky, ale dovolte mi říci, že neexistuje dosud žádný první návrh nové strategie. Existuje pouze pracovní dokument Komise určený ke konzultacím, nejsme však ještě v bodě, kdy bychom mohli předkládat nějaký návrh. Všechny vaše připomínky jsou proto vítány.
Nečekejte ode mě, že vám dám během jedné minuty, kterou mám na svou reakci, rozhodující odpověď na tak významnou věc, jako je ta, kterou navrhujete. Vím o vaší zprávě. Vím i o některých vašich návrzích, které jste v oblasti veřejných zakázek vypracoval, a ano, i já mám tento záměr, je součástí obecných směrnic. Představil jsem tento záměr Parlamentu, jak si asi vzpomenete, když jsem poukazoval na potřebu prohloubení těchto závazků, aby v Evropě došlo k vytvoření tržnějších, inovativnějších pravidel poskytování veřejných zakázek. Stane se to nepochybně součástí naší budoucí strategie, v této fázi se však nemohu zavázat k tomu, jakým konkrétním způsobem to bude začleněno.
Carl Haglund
(SV) Pane předsedající, jedním z největších pochybení Lisabonské strategie, která je v jiných ohledech dobrým dokumentem, je skutečnost, že se nám do určité míry nepodařilo dovést členské státy k tomu, aby skutečně dosáhly cílů stanovených v této strategii.
Moje kolegyně poslankyně z Finska se pana Barrosa již dříve zeptala, jakým způsobem bychom mohli členské státy přimět k tomu, aby tuto strategii lépe uskutečňovaly. Jedním z cílů, které obsahovala, byla otázka, kolik procent HDP by členské státy měly investovat do výzkumu a vývoje. Rád bych věděl, zda má Komise v úmyslu stanovit členským státům podobné cíle, jinak řečeno kolik by měl každý členský stát investovat ze svého hrubého domácího produktu do výzkumu a vývoje.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Provádíme nyní vyhodnocení toho, proč nebylo nedosaženo všech cílů a předsevzetí. Spolu s novým návrhem provedeme i hodnocení - věřím, že velmi upřímné a objektivní hodnocení - toho, co v případě Lisabonské smlouvy dopadlo dobře a co špatně.
V této fázi nemohu závazně říci, jaké návrhy předložíme; v tuto chvíli zvažujeme další postupu. Proto když mluvím o diskusích, které bych s vámi rád vedl, mluvím o skutečných diskusích, protože vaše vklady jsou velmi důležité.
Osobně se domnívám, že není pravděpodobně příliš realistické, abychom měli nějaký obecný cíl pro všechny členské státy. Další fáze strategie Evropská unie 2020 bude muset být, domnívám se, rafinovanější a sofistikovanější, bude muset stanovit specifické cíle - samozřejmě takové, na jakých se shodneme s členskými státy - ale přizpůsobené různým situacím.
Taková je moje osobní představa. Doposud jsme se nedostali do fáze, kdy bychom vám mohli předložit návrh. Byl bych také rád, kdyby se na autorství tohoto návrhu plně podílela nová Komise, a předložíme také bilanci poslední Lisabonské strategie.
William
Pane předsedající, čistý příspěvek Británie se ve srovnání s rokem 2008 do příštího roku zdvojnásobí. V roce 2020 přibude nejméně čtyři až sedm nových členských států. Při svém současném hospodářském výkonu bude každý z těchto nově přijatých členských států od data, kdy se stane členem EU, až do roku 2020 čerpat prostředky z fondů soudržnosti - což jsou jinak řečeno dotace.
Má tedy britský daňový poplatník očekávat do roku 2020 další zdvojnásobení čistého příspěvku Británie na Evropskou unii a pokud nemá, proč ne?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Nejsem v tuto chvíli ještě schopen řešit finanční vyhlídky a nedokážu předvídat, jak vysoké budou příspěvky Británie. Chápu obavu, kterou vyjadřujete, neboť vzhledem k tomu, co se stalo v britském finančním odvětví, platí v současnosti britští daňoví poplatníci nejvyšší příspěvky. Až doposud zde nebyl žádný jiný případ tak rozsáhlé státní podpory, jaké jsme byli svědky ve vaší zemi.
Nacházíme se nyní v následujícím bodě: domníváme se, že je důležité, abychom stanovili priority do budoucna, abychom viděli, jaké budou naše výdaje na vnitrostátní úrovni a jaké budou na úrovni celoevropské, a abychom pak jednali o spravedlivém rozdělení této investice. Máme však za to, že v některých případech dává lepší smysl vynaložit nějaké to euro spíše na celoevropské než vnitrostátní úrovni, a to kvůli tomu, že průzkum evropského rozměru a evropského vnitřního trhu pro nás může mít určitý užitek. K této diskusi se dostaneme a jak věřím, nakonec v ní dojdeme i k dohodě.
Předsedající
Toto byla naše třetí hodina vyhrazená pro otázky s panem předsedou Evropské komise. Za otázky, jimiž jste přispěli do diskuse, vám, kolegové, velice děkuji.
Co se týče účasti, ke konci hodiny vyhrazené pro otázky bylo ve sněmovně o něco málo více lidé než na začátku v 15:00. Je mi to velmi líto: byli bychom raději, kdyby vás tu bylo co nejvíc.
Ještě jednou vám děkuji, pane předsedo Barroso.
John Bufton
Pane předsedající, rád bych upozornil na to, že je tu dnes mnoho lidí, kteří nedostali příležitost, aby panu Barrosovi položili své otázky. Nemohl by se tu s námi pan Barroso vzhledem k výši platu, který pobírá, pravidelně zdržet o 30 minut déle, takže bychom měli na otázky vyhrazenu hodinu a půl?
Prvních 30 minut měli představitelé ostatních skupin. Je tady 750 poslanců. Třicet minut je myslím směšně málo. Nemohli bychom mít hodinu a půl? Pane Barroso, máte přece docela dobrý plat. Choďte sem na 90 minut, ne na 60.
Předsedající
Pan předseda Barroso se usmívá velmi zdvořile, ale uvidíme. Musíme o tom rozhodnout. Děkuji vám za váš návrh.
