Doba vyhrazená na otázky určené Komisi 
Předseda
Dalším bodem je doba vyhrazená na otázky (B6-0231/2009).
Následující otázky jsou určeny Komisi.

Předmět: Hospodářská soutěž a transparentnost zdanění příjmů
Považuje Komise přetrvávající netransparentnost systémů zdanění příjmů v rámci Evropské unie za slučitelnou s hospodářskou soutěží, a pokud tomu tak není, jaké kroky hodlá učinit, aby těmto systémům ve členských státech nebo částech členských států zamezila?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Nejdříve bych rád připomněl, že právní předpisy Společenství do značné míry umožňují členským státům uspořádat si systém přímého zdanění tak, aby vyhovoval jejich vnitropolitickým cílům a požadavkům. Během posledního desetiletí se členské státy nicméně shodly na různých přístupech, jak bránit poklesu daňového základu a narušování toku investic. Tím uznaly, že z důvodu ochrany daňových příjmů je nezbytná spolupráce v rámci EU jako celku a spravedlivá daňová soutěž.
K otázce transparentnosti, kterou pan poslanec vznesl, bych rád připomněl, že nedávno, 28. dubna 2009, Evropská komise vydala sdělení stanovující kroky, jimiž může EU přispět k řádné správě v daňové oblasti, a těmi je transparentnost, výměna informací a spravedlivá daňová soutěž.
Toto sdělení v prvé řadě stanoví, jak může být řádná správa v daňové oblasti v rámci Evropské unie vylepšena, aby podpořila argument, proč by se měly zapojit i další jurisdikce. Vyzývá členské státy, aby rychle přijaly návrhy směrnic Komise v oblasti administrativní spolupráce a vzájemné pomoci při vybírání daní a zdanění příjmů pocházejících z úspor. Členské státy by rovněž měly nadále věnovat náležitou pozornost odstraňování škodlivých daňových režimů v oblasti zdanění podniků. Přesněji řečeno návrh Komise týkající se administrativní spolupráce obsahuje ustanovení zakazující odvolávat se na bankovní tajemství v případě daňových nerezidentů, jakožto na důvod odmítnutí podání informací týkajících se daňového poplatníka zemi, kde má poplatník trvalé bydliště. Toto je plně v souladu s mezinárodní shodou v oblasti výměny daňových informací.
Za účelem lepší podpory řádné správy za hranicemi Evropské unie toto sdělení dále navrhuje, jak zlepšit soudržnost politik EU a tím zajistit, aby prohlubování hospodářských vztahů mezi EU a jejími partnerskými jurisdikcemi bylo doprovázeno i závazkem dodržovat zásady řádné správy. Zvláštní důraz je kladen na poskytnutí podpory rozvojovým zemím, které jsou ochotny se k zásadám řádné správy zavázat.
Ve sdělení se rovněž navrhují způsoby zajištění většího souladu mezi stanovisky jednotlivých členských zemí týkajících se daní a dohodnutými zásadami řádné správy. To by případně zahrnovalo koordinovanou reakci vůči jurisdikcím, které odmítnou zásady řádné správy přijmout. Na zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci dnes Komise předložila sdělení ministrům financí EU s cílem získat pro navrhovaný přístup jejich podporu na posledním zasedání Rady ECOFIN pod vedením českého předsednictví v červnu 2009.
Manuel Medina Ortega
(ES) Děkuji vám za odpověď, pane komisaři. Uvedl jste několik aspektů jako např. transparentnost; postrádal jsem však zmínku o nedávno uzavřené dohodě v rámci skupiny G20, týkající se boje proti daňovým rájům a tzv. nespolupracujícím jurisdikcím. Podílí se Komise na tomto návrhu G20 nebo se do takového typu jednání zapojuje pouze okrajově?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Komise je aktivním účastníkem G20 a na tomto procesu se plně podílí.
Již jsem uvedl některá opatření, jejichž přijetí členskými státy Komise doporučuje. Procesu G20 se aktivně účastní.
Hubert Pirker
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, jsem v zásadě proti zavádění nových daní. Nejvýrazněji je jimi totiž zasažena střední třída. Negativně ovlivňují vytváření blahobytu a nepodněcují investice.
Musíme však daně posuzovat společně s krátkodobými kapitálovými zisky. Počítáte s tím, že daně z krátkodobých kapitálových zisků z neověřených kontremin budou vyčleněny na tvorbu nových pracovních míst?
Avril Doyle
Mohl byste, pane komisaři, prosím sněmovnu ujistit, že stojíte za tím, aby veškeré přímé zdanění - daň z příjmu a daň ze zisků společností - zůstalo plně v kompetenci členských států? Potvrďte prosím, že to je vaše stanovisko.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Máme k dispozici Smlouvu a ta hovoří zcela jasně. Možná se bude konat nové irské referendum o Lisabonské smlouvě, ale text článků týkajících se rozdělení kompetencí je naprosto jasný a Komise nehodlá sepsat žádnou novou smlouvu obsahující odlišné odpovědnosti.
Částečně tím odpovídám také na otázku týkající se využití daňové politiky na tvorbu pracovních míst. Vzhledem k tomu, že situace se v jednotlivých zemích liší, prostřednictvím daňového nástroje s celoevropskou působností bychom pravděpodobně nebyli schopni dosáhnout stejných cílů jako s nástrojem přijatým v konkrétním členském státě.
Daňové nástroje mohou v některých případech motivovat nebo se podílet na rozvoji hospodářství, ale převážně to závisí na situaci v konkrétním členském státě.
Předmět: Politika EU týkající se zemětřesení: opatření Komise po nedávném ničivém zemětřesení v Itálii
V listopadu 2007 přijal Parlament usnesení (P6_TA(2007)0507) o jednotném přístupu EU k zemětřesení (prevence, reakce a náprava škod), ve kterém požadoval přijetí konkrétních opatření týkajících se politiky ochrany, zpevňování budov (se zvláštním důrazem na historické a kulturně významné budovy), financování, výzkum, veřejné informace atd.
Ve svých dopisech komisaři pro životní prostředí (10. 1. 2008) a předsedovi Komise (22. 5. 2008) jsem navíc upozorňoval na naléhavou potřebu vypracovat sdělení zaměřené výlučně a výhradně na účinné řízení reakcí na zemětřesení.
Zastává Komise těsně po nedávném ničivém zemětřesení v Itálii názor, že vše vyřešila její písemná odpověď ze dne 22. 7. 2008 a odpověď pana Barrosa a pana Dimase, nebo hodlá na ochranu občanů Evropy před zemětřesením přijmout další iniciativu?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Paní předsedající, Komise je samozřejmě odhodlaná pomáhat při ochraně obyvatel před zemětřesením. Tato ochrana musí být součástí jednotného přístupu při řešení situací, které mohou být způsobeny různými hrozbami. Komise nedávno přijala sdělení nazvané Přístup Společenství k prevenci přírodních katastrof a katastrof způsobených lidskou činností, které se vztahuje také na zemětřesení. Toto sdělení navazuje na opatření, jež Komise přijala v minulých letech a která jsou v souladu s doporučeními Evropského parlamentu z jeho usnesení z roku 2007. Toto konkrétní opatření se týká zejména šíření osvědčených postupů, vývoje společných přístupů k hodnocení rizik, mapování, vzdělávání a osvěty, při současném hledání možností, jak zlepšovat soudržnost a synergie mezi již existujícími finančními a legislativními prostředky ochrany, čímž se zvyšuje přínos opatření přijatých Evropskou unií. Komise učiní pro zmírnění dopadů zemětřesení vše, co je v jejích silách, tím, že vyzve členské státy k plné integraci společných evropských sbírek právních předpisů pro územní plánování pro budovy a veřejné stavby, zejména pokud jde o Eurocode 8, do svých vnitrostátních předpisů. Komise se zvláštním zájmem očekává reakci Evropského parlamentu na přístup navržený v tomto sdělení.
Nikolaos Vakalis
(EL) Paní předsedající, je mi líto, ale otázka zůstává nezodpovězena. Opravdu nerozumím jedné věci: proč Komise odmítá učinit v případě zemětřesení, co učinila v případě povodní? Jaký je mezi nimi rozdíl? Opravdu mě velmi překvapuje, proč tato diskuse pokračuje i po nedávném neštěstí v Itálii. Co se týká vámi uvedeného posledního sdělení, to se o zemětřesení zmiňuje jakoby mimochodem ve vámi uvedených třech bodech. Jste opravdu přesvědčen, že odkaz na zemětřesení ve třech bodech sdělení je dostatečný, když v Evropě nutně potřebujeme sdělení zabývající se výhradně zemětřesením? Vaše odpověď mě opravdu velice zajímá.
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Paní předsedající, sdělení, které jsme vydali v únoru 2009, zaujímá integrovaný přístup k otázce jako celku bez ohledu na způsob ohrožení. Takový přístup považujeme za nejlepší. Co se týká povodní, máme sdělení týkající se nedostatku vody a sucha. K dispozici jsou sdělení týkající se konkrétních rizik nebo problémů, ale integrovaný přístup, který chceme uplatnit, považujeme za nejvhodnější.
Čekáme na reakci Parlamentu, a pokud se vyskytnou závažné důvody, proč bychom měli od tohoto přístupu upustit, samozřejmě je vezmeme v potaz. Musím vám však říci, že sdělení Komise napomůže i při prevenci následků zemětřesení.
Sdělení jako takové je určeno členských státům, které si v otázce kompetencí týkajících se této záležitosti žárlivě střeží princip subsidiarity, a tyto státy jsou prostřednictvím něj vyzvány, aby ustanovení Evropské unie o budovách začlenily do svých vnitrostátních právních předpisů, ať už se jedná o ustanovení Eurocode 8 týkající se nových budov, nebo ustanovení týkající se zpevňování starých budov. Členské státy by tak měly učinit z důvodu předcházení většině katastrof a měly by přijmout i jiná potřebná opatření jako např. přísné dodržování územních plánů.
Hubert Pirker
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, se zlomovou linií procházející Apeninským poloostrovem je spojená další zlomová linie, která prochází Slovinskem. Jak možná víte, na této zlomové linii stojí jaderná elektrárna Krško. Z naší iniciativy zde bylo nainstalováno několik poplašných zařízení. Jaká opatření plánujete po tomto zničujícím zemětřesení v Itálii, aby zaručily bezpečný provoz jaderné elektrárny Krško stojící na propojené zlomové linii? Domníváte se, že by mohla být přijata preventivní opatření, která by mohla vést až k uzavření elektrárny Krško?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Paní předsedající, postoj Komise, který zde byl dnes vyjádřen, mě rovněž překvapuje, protože i když uznáváme odpověď týkající se otázky subsidiarity a naprosto souhlasím s konkrétními požadavky, neřeší se tím otázka společného politického návrhu ze strany Evropské komise, který zahrnuje všechny aspekty katastrof způsobených zemětřesením. Pan Pirker přidal aspekt další a samozřejmě bychom našli ještě další. Otázkou tedy zůstává: proč i přes princip subsidiarity a konkrétní opatření uvedená panem komisařem nemáme globální návrh ze strany Evropské komise?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Paní předsedající, jak už jsem dříve uvedl, čekáme na reakci Evropského parlamentu na sdělení týkající se prevence zemětřesení. Jakmile reakci obdržíme, zhodnotíme, zda je lepší tento přístup nebo jiný. Co se týče konkrétně jaderných zařízení, pro ta existují zvláštní ustanovení, a na průmysl se vztahuje směrnice Seveso II.
Předmět: Tepelná energie získávaná ze slunce a plán hospodářské obnovy
Ve snaze o řešení závažných energetických a hospodářských problémů, jimž čelí Evropská unie, navrhla Komise ve svém balíčku na podporu hospodářské obnovy opatření, která mají přispívat k hospodářské obnově a plnění cílů týkajících se energie. Tepelná energie získávaná ze slunce - jeden z nejslibnějších obnovitelných zdrojů energie - však není začleněna do seznamu odvětví, která by z něj mohla mít prospěch.
Evropský průmysl má v současné době v této oblasti vedoucí pozici, může si ji ale udržet, pouze pokud se bude domácí trh rozrůstat a pokud se bude podporovat další výzkum a vývoj.
Může Komise prosím vysvětlit, proč bylo odvětví tepelné energie získávané ze slunce vyňato z plánu obnovy a nevztahuje se na něj poskytovaná výrazná finanční podpora? Jaké jiné zdroje jsou pro toto odvětví k dispozici?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Tepelná energie získávaná ze slunce nebyla nikdy vyňata z evropského plánu hospodářské obnovy. Nebyla do něj začleněna, protože jsme se zaměřili na nejnaléhavější energetické potřeby. To znamená, že jsme se zabývali oblastmi, na které má krize největší dopad a kde nebyla možná realizace projektů.
První otázkou byla provázanost. Výroba energie, zejména z nových zdrojů energie, nemůže fungovat bez rozvodných sítí. Jako naléhavý problém jsme tedy řešili elektrické rozvodné sítě a propojení mezi členskými zeměmi.
Navíc došlo k plynové krizi, která jasně ukázala, že v některých případech má chybějící fyzická infrastruktura výrazný dopad při přerušení dodávek zemního plynu. Jedná se o nejsnazší způsob, jak zabezpečit zásobování plynem.
Zabývali jsme se také dvěma dalšími problémy, o kterých se domnívám, že by bez podpory Společenství byly s určitostí odloženy: první oblastí je větrná energie na moři, což je poměrně rozsáhlý projekt, jenž vyžaduje propojení s kontinentální rozvodnou sítí, a druhou je zachycování a ukládání uhlíku, u níž je nezbytné, aby ze strany průmyslu byl co nejdříve předložen podrobný projekt.
Z tohoto důvodu jsme nebrali v potaz další vhodné oblasti. Tepelná energie získávaná ze slunce tedy nebyla začleněna z tohoto důvodu, nikoli proto, že bychom nebyli přesvědčeni o její přínosnosti. V její přínosnost věříme, ale soustředili jsme se na naléhavější potřeby.
Jaké zdroje jsou dostupné pro podporu dalšího rozvoje tepelné energie získávané ze slunce? V prvé řadě je to sedmý rámcový program. Na období 2007-2013 máme k dispozici 2,35 miliard EUR. Za druhé je to jedna z oblastí, kde můžete sami projevit iniciativu. Od příštího roku máme příležitost poskytnout novým účastníkům trhu emisní povolenky v hodnotě 300 milionů. Projekty týkající se energie z obnovitelných zdrojů, jako je tepelná energie získávaná ze slunce, podmínky splňují. Pokud tedy takové projekty existují, jsou velmi vítány.
Můžeme také čerpat prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Podporujeme větší využití synergických zdrojů energie; zvýšili jsme zejména limity na množství energie z obnovitelných zdrojů využitelné na bydlení a energetickou účinnost. Celkově je tedy snazší těmto požadavkům vyhovět.
V létě nebo brzy na podzim Komise navíc předloží nové sdělení o financování technologií s nízkými emisemi oxidu uhličitého. Pokusíme se je podrobněji rozvést, aby tyto nové technologie získaly podporu nejen z rozpočtu Společenství, ale také od průmyslu a členských států, aby byla tato podpora cílená a abychom se rychle dočkali nového technologického vývoje a dosáhli cíle 20 % energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020, ale možná můžeme být v tomto ohledu ještě ambicióznější.
Sluneční energie tedy vyňata nebyla. Pouze je třeba se věnovat řadě oblastí a soustředili jsme se na nejnaléhavější z nich, kde je nutné investovat prostředky okamžitě.
Avril Doyle
Děkuji vám pane komisaři za velmi vyčerpávající odpověď. Pečlivě jsem si poznamenala, co jste řekl.
V případě, že některý z projektů nominovaných na základě plánu obnovy není ve stavu, aby na něj bylo možné čerpat prostředky do 30. června 2010, budete mít něco jako seznam náhradních úspěšných projektů, aby se prostředky skutečně dostaly do tohoto odvětví, tedy do energetické účinnosti a nízkoenergetických zdrojů?
Například v oblasti tepelné energie získávané ze slunce existuje několik významných projektů, jejichž zahájení je plánováno na konec roku 2009 nebo začátek roku 2010; připravených je tedy několik projektů. Mohl by proto být vytvořen seznam náhradních projektů, aby byly veškeré finanční prostředky skutečně použity i v případě, že projekty, kterým již byly prostředky přiděleny, momentálně nejsou schopny je čerpat?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Při sestavování seznamu jsme prostudovali většinu projektů a spolupracovali jsme přitom i s členskými státy, takže v této fázi nevidím důvod, proč bychom neměli být schopni rozdělit všechny prostředky.
Pokud by však k nějakým zdržením došlo nebo pokud by některé projekty nebyly dostatečně připraveny, budeme o tom mít zprávu v březnu 2010. Kdyby tedy část prostředků zůstala disponibilní, zvážila by Komise případně podání potřebného návrhu, jak jsem slíbil na trialozích. Je však předčasné něco takového slibovat, protože záleží na tom, nakolik se nám podaří tyto prostředky rozdělit vzhledem k tomu, že momentálně máme pouze omezený počet projektů, o nichž jsme přesvědčeni, že jsou v dostatečně pokročilé fázi rozpracovanosti, aby mohly tyto prostředky čerpat.
Předmět: Jaderné elektrárny
Podle Institutu pro energetiku jihovýchodní Evropy (Institute of Energy for South East Europe) mnoho zemí EU a další země z jižních a východních regionů a zemí východního Středomoří zapojených do přístupových rozhovorů zvažuje jako alternativu výroby elektrické energie rozšíření nebo výstavbu jaderných elektráren. Může Komise sdělit, jaká opatření a iniciativy hodlá přijmout, aby stanovila nezbytné podmínky a omezení pro tyto iniciativy vzhledem ke zvláštním geologickým a klimatickým podmínkám a možnostem financování a realizace těchto plánů?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Můj kolega Stavros Dimas již zodpověděl doplňkovou otázku na toto téma.
Jaderná energetika je v podstatě zřízena tak, že každá země má svůj regulační orgán pro jadernou bezpečnost, který nese plnou odpovědnost za realizaci opatření týkajících se jaderné bezpečnosti. Každý členský stát se navíc může rozhodnout, jestli jadernou energii bude využívat. To je předmětem Smlouvy Euratom a samozřejmě existují i další požadavky. Patří mezi ně i povinnost předložit každý projekt Komisi k analýze a ta doporučí, které projekty mohou být realizovány. Učinili jsme tak v případě elektrárny v Belene a také Mochovcích.
Na základě požadavků vyplývajících z práva Společenství musí být u každého takového projektu provedeno posouzení dopadů na životní prostředí a budou se na něj vztahovat také požadavky Úmluvy EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států podepsané v Espoo.
Ať je tedy předmětem návrhu jakýkoli projekt, neděláme mezi členskými státy rozdíly. Musí být splněny zcela jasné požadavky a provádí se analýza každého projektu z hlediska jeho přínosů na základě acquis Společenství a právních předpisů v oblasti životního prostředí. Mohu vás ujistit, že tento proces je tak propracovaný, že povolení postavit jadernou elektrárnu nemůže být v žádném případě vydáno, pokud nejsou zaručeny všechny bezpečnostní požadavky.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Paní předsedající, v souvislosti s tím, co pan komisař řekl o hodnocení každého návrhu, bych se chtěla zeptat, jestli může být na základě evropsko-středomořské spolupráce provedena předběžná studie pro zmíněnou oblast zohledňující její zvláštní charakter, aby existovala kritéria, která bude každý stát muset od začátku vzít v úvahu a při plánování plnit.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Každá země v prvé řadě přijímá vlastní právní předpisy, kterými se stanoví proces podávání žádostí. Tento proces také velmi úzce souvisí s vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Euratom a vychází z nich. Z tohoto důvodu nemůžeme zaujmout regionální přístup. Musíme posoudit konkrétní situaci v každém jednotlivém členském státě a zároveň i každý jednotlivý projekt.
Nemůžeme jednoduše vzít v úvahu průměrnou situaci v určitém regionu a říci o něm, že pro využití jaderné energie není vhodný. Nebyla by to pravda, protože nemůžete vyvinout projekt, který by se dal použít na víceméně kterémkoli místě. Je to otázka potřebných nákladů, podmínek a času. Regionální přístup tedy nemůžeme uplatňovat. Musíme skutečně posoudit každý jednotlivý projekt, protože pouze tak můžeme zaručit jeho naprostou bezpečnost.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové. Rád bych vám, pane komisaři, poblahopřál k jadernému balíčku, který jste právě předložil a jenž se zvláště týká nových jaderných elektráren stejně jako návrhu, aby v budoucnosti byly normy Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) závazné.
Rád bych věděl, jestli si myslíte, že by bylo možné připravit návrh na zřízení regulačního orgánu EU nebo aby se Asociace západoevropských jaderných dozorů WENRA v příštím legislativním období změnila na orgán vydávající závazné normy, a jestli by se normy MAAE mohly stát závaznými pro všechny členské státy.
Andris Piebalgs
člen Komise. - K druhé části otázky, věřím, že s takto kvalitní skupinou regulačních orgánů pro jadernou energii se můžeme propracovat k přísnějším normám. Toto je pouze výchozí bod; nejmenší společný jmenovatel, od kterého jsme mohli začít.
Z důvodu citlivosti této problematiky - z politického a někdy také kulturního hlediska - zároveň silně pochybuji, že by evropský regulační orgán požadovanou roli mohl sehrát. Nemyslím tím, že by evropský regulační orgán nemohl mít důvěru, ale že si regulační orgán potřebuje udržet od jaderných zařízení odstup. Věřím, že plnou odpovědnost za bezpečnost má vždy nést vnitrostátní regulační orgán, protože je to nejlepší způsob a zamezí se tak diskusím, zda centrální regulační orgán jadernou energetiku dostatečně prosazuje atd.
Je vhodné vytvořit společný rámec, ale odpovědnost musí zůstat regulačním orgánům, které na základě směrnice o jaderné bezpečnosti mají veškerou pravomoc a všechny nezbytné nástroje k zavádění této politiky. V Unii máme velmi dobré regulační orgány pro jadernou bezpečnost, žádná reorganizace tedy není nutná. Musíme pouze rozšířit působnost závazných norem počínaje stávající úrovní a vzájemně spolupracovat, čímž dáme světu najevo, že zpřísnění norem v jaderné energetice je možné.
Předmět: Propagace udržitelné energetiky ve městech
Bydlím v Corku, kde se místní úřady a podniky pokouší vytvořit politiku udržitelné energetiky. Co dělá Komise pro podporu měst, jako je Cork, které usilují o udržitelnou výrobu energie?
Andris Piebalgs
člen Komise. - Jsem velmi rád, že jste tuto otázku položil, protože jsem velmi hrdý na jeden z našich úspěchů, a tím je Pakt primátorů.
V roce 2008 jsme podpořili návrh měst na uzavření Paktu primátorů. Představuje závazek měst omezit do roku 2020 produkci CO2 o 20 %. Za tímto účelem města vyvíjí akční plány udržitelné energetiky. Byla rovněž zřízena kancelář Paktu primátorů zabývající se koordinací a propagací. Tyto aktivity podporujeme prostřednictvím Společného výzkumného střediska, s cílem poskytnout vědecké podklady a technickou podporu pro přípravu, zavádění a hodnocení akčních plánů udržitelné energetiky. Co se týče menších obcí, Komise jedná s dalšími orgány vnitrostátní, regionální a místní správy, aby zajistila jejich podporu pro menší města.
Tento rok by měl být také zaveden pokročilý systém osvědčených postupů, srovnávací kritéria vynikajících výsledků (Benchmarks of Excellence).
Prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) jsme rovněž vytvořili systém finanční podpory, pomocí kterého soustředíme granty, a také EIB využíváme při plánování udržitelného rozvoje ve městech. EIB se do určitých projektů zapojila, jako např. v případě Barcelony, kde jsou jednání v pokročilé fázi.
Vím, že město Cork se ještě k tomuto Paktu nepřipojilo, takže je na něm, jestli využije svou příležitost. Je to dobrý způsob, jak prostřednictvím těchto iniciativ skutečně zmobilizovat občany.
Pro účely udržitelného rozvoje jsou zároveň k dispozici další nástroje a politika soudržnosti poskytuje významnou podporu městům při realizaci politiky a opatření týkajících se udržitelné energetiky. V letech 2007-2013 dosáhnou celkové investice z fondů soudržnosti do iniciativ zaměřených na udržitelnou energetiku v EU 9 miliard EUR. Jižní a východní operační program, který zahrnuje město Cork, bude v tomto regionu investovat 669 milionů EUR a přispěje k dosažení růstu a tvorby pracovních příležitostí na úrovni Lisabonu.
Fondy soudržnosti budou přímo podporovat projekty udržitelné energetiky v regionu a budou se podílet na získávání dalších investic z vnitrostátních zdrojů. Financování může být použito na podporu energetické účinnosti a výroby energie z obnovitelných zdrojů, vývoje účinných systémů řízení energetiky a propagace čisté a udržitelné veřejné dopravy, zejména v městských oblastech.
Tento Operační program zahrnuje "Gateway Challenge Fund", který je založen na integrované strategii udržitelného rozvoje pro Cork.
Konečně před nedávnem došlo ke změnám ve Fondu pro regionální rozvoj, aby všem členským státům umožnil využívat regionální fondy pro zlepšování energetické účinnosti a zavedení energie z obnovitelných zdrojů do stávající zástavby. To může představovat až 4 % z celkové částky přidělované Fondem regionálního rozvoje.
Abych vše shrnul, věřím, že jsme vytvořili rámec pro města, která sdílí ambice vyvinout udržitelné modely pro své občany, a tím je Pakt primátorů. Pakt primátorů zahrnuje sympatizanty jako New York a Rochester a má účastníky i v zemích mimo EU, takže prostřednictvím kanceláře, již provozujeme, může nabídnout celou řadu zkušeností.
Co se týká finanční podpory, v této fázi nemáme žádný program zaměřený na energetickou účinnost, ale máme k dispozici Strukturální fondy, program Inteligentní energie - Evropa a také Evropskou investiční banku. Na podporu těchto iniciativ využíváme všechny uvedené nástroje. Evropská investiční banka je v tomto procesu velmi aktivní. V této fázi však nejsou hlavním problémem finance, ale spíše dobré projekty a skutečný zájem ze strany měst.
Tolik tedy moje odpověď na vaši velmi důležitou otázku. Věřím, že města nyní mají jedinečnou příležitost být v čele procesu ukazujícího cestu k budoucnosti udržitelné energetiky.
Brian Crowley
Děkuji panu komisaři Piebalgsovi za jeho odpověď. Pane komisaři, již ve své odpovědi jste poukázal na to, že díky energetické účinnosti dochází k ekonomickým úsporám, ale v současné době potřebujeme postoupit ještě o krok kupředu. Místo pouhé propagace udržitelné energetiky a energetické účinnosti potřebujeme využít fondy na vývoj nových způsobů výroby energie, aby města mohla být ještě soběstačnější a nemusela dovážet pohonné hmoty nebo stavět jaderné elektrárny, jak jsme slyšeli v předchozí rozpravě. Potřebujeme hledat důmyslnější a lepší způsoby a možná byste se měli zaměřit spíše do budoucnosti, a nikoli pouze na investiční banku, ale také na nové myšlenky přicházející z Komise.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Snažíme se na tento požadavek reagovat. Do konce tohoto roku plánujeme připravit nový akční plán energetické účinnosti, který bude na tuto otázku zaměřen. Pracujeme rovněž na sdělení o financování energetických zdrojů s nízkým obsahem uhlíku.
Je velmi důležité, aby zúčastněné subjekty projevily iniciativu a od měst očekávám, že předloží návrhy a vyvinou nátlak na poslance Evropského parlamentu a na členské státy, aby vytvořili celoevropské nástroje spojené s touto oblastí.
Bez tohoto přístupu zdola nahoru se nám nepodaří využít příležitosti, které se nám naskýtají. Evropská města jsou tak rozmanitá a vzniká v nich takové množství dobrých nápadů, že bychom se neměli pouze pokoušet uplatňovat přístup shora dolů ke každému jednotlivému městu.
Věřím, že Pakt primátorů poskytne duševní vklad a zkušenosti tolik potřebné pro politiku směřující k vytvoření udržitelných měst. Nejde přitom pouze o úspory. Týká se to mnoha otázek. Jde také o inteligentní rozvodné sítě, využití energie z obnovitelných zdrojů a udržitelnou dopravu - autobusy na vodíkový pohon, elektrické dopravní prostředky. Příležitostí je celá řada.
Každé jednotlivé město si může vytvořit vlastní program, protože Pakt primátorů vyžaduje pouze závazek snížit produkci CO2 o více než 20 %. Není nezbytně nutné tohoto závazku dosáhnout prostřednictvím energetické účinnosti. Může se jednat o zcela odlišnou oblast. Z velké většiny to závisí na místních okolnostech.
Předsedající
Vzhledem k času bohužel není možné položit další doplňující otázku. Omlouvám se pane Rübigu, ale jednou už jste se ptal a pan komisař odpověděl velmi vyčerpávajícím způsobem.
Předmět: Hospodářská krize a zabránění protekcionismu
Jako naše komisařka pro obchod jste správně uvedla, že se musíme v reakci na současnou krizi vyhnout protekcionismu, neboť je obecně známo, že se z hospodářského poklesu nedostaneme pomocí omezování obchodu.
Jakými způsoby se Komise snaží zabránit růstu tendencí k protekcionismu ve svých mezinárodních obchodních jednáních? Lze hovořit ve vztahu k jednacímu kolu z Dohá o nějakém pokroku?
A dále, jak Komise zajistí, aby podpora otevřeného obchodu byla vyvážena prioritami rozvoje Evropské unie, například základními pracovními normami a udržitelností životního prostředí?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Od vypuknutí hospodářské krize zaujala Evropská unie pevný postoj proti přímému protekcionismu, který je plně v souladu s jejím úsilím o poctivý a otevřený obchod.
Komise pečlivě sleduje protekcionismus svých největších obchodních partnerů, aby na ně případně odpovídajícím způsobem zareagovala. Evropská unie navíc jasně podpořila iniciativu Světové obchodní organizace týkající se podávání zpráv o otázkách vývoje obchodu během hospodářské a finanční krize.
Od počátku současné krize se Evropská unie více než kdy předtím zasazovala o multilateralismus, transparentnost a otevřené trhy založené na pravidlech, která jsou prospěšná jak pro rozvinuté, tak pro rozvojové země. Evropská unie důsledně poukazovala na to, že ambiciózní a vyvážený výsledek jednacího kola z Dohá patří mezi nejdůležitější nástroje v boji proti protekcionismu a při podpoře hospodářství.
Je zde také poslání Světové obchodní organizace zahrnuté do nedávného přezkoumání obchodní politiky Evropské unie, v němž WTO chválí úlohu, jakou Evropská unie hraje v podpoře mnohostranného obchodního systému. Klíčovou úlohu v současné krizi by mohlo hrát jednací kolo z Dohá, což bylo potvrzeno i ve světovém plánu obnovy a reformy skupiny G20 vydaném dne 2 dubna. Vůdci skupiny G20 znovu potvrdili svůj závazek dosáhnout rychlého uzavření jednacího kola z Dohá.
Závěrem bych chtěla uvést, že úsilí Evropské unie o zachování otevřeného obchodu jde ruku v ruce s jejím úsilím o zachování udržitelného rozvoje, který je jakožto součást rozličných obchodních iniciativ průřezovým politickým cílem Evropské unie.
Udržitelný rozvoj, a zejména jeho environmentální a sociální hlediska, je důležitou součástí naší obchodní politiky. O tom svědčí začlenění ustanovení o udržitelném rozvoji se zvláštním zaměřením na pracovní a environmentální normy do našich dvoustranných obchodních dohod.
Claude Moraes
Děkuji paní komisařko, jsem si jist, že stojíte za paní komisařkou Ashtonovou. Chtěl bych poblahopřát Komisi a též poslancům této sněmovny, kteří jsou členy Výboru pro mezinárodní obchod, za prosazování linie, jež se staví proti ochranářským tendencím.
Chtěl bych se dotázat na problematiku rozvojových zemí a na to, jak můžeme zajistit zvýšení nebo usnadnění obchodu jak s těmito zeměmi, tak mezi těmito zeměmi navzájem, například zvýšením obchodní pomoci. Pomoc je významnou součástí obchodu a měli bychom ji vzít v úvahu. Celkově vnímám činnost Komise a Parlamentu v tomto směru, pokud jde o tendence k protekcionismu, které by znamenaly krok zpět, jako nadějnou.
Meglena Kuneva
členka Komise. - Zprávy Světové obchodní organizace a vlastní kontrolní činnost Komise ukazují, že neexistuje bezprostřední riziko eskalace ochranářských opatření. Žádný z velkých obchodních partnerů se dosud neuchýlil ke globálním omezením obchodu a investic. Vývoj v některých zemích - například v Rusku, Indonésii a Argentině - je však třeba bedlivě sledovat, neboť tyto země protekcionismus dosud uplatňují nejvíce a omezují tak obchod. Celkově lze říci, že nejvíce zasaženými odvětvími je zemědělství a potravinářství, železářství a ocelářství, zpracování kovů, automobilový, textilní a hračkářský průmysl.
David Martin
Uznává Komise, že stejně jako poučování jiných o rizicích protekcionismu a jejich kontrola je důležité, abychom se sami ujistili, že když používáme vlastní nástroje ochrany obchodu, užíváme je skutečně pro zamýšlené účely, a nikoliv jako protekcionismus?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Komise dělá vše, co je v jejích silách, pro to, aby zajistila, že tato kontrola bude v každém ohledu důrazná, zejména v tom ohledu, který jste zmínil. Mohla bych tento vzkaz předat paní komisařce Ashtonové, abych byla schopná předložit konkrétnější názor a konkrétnější odpověď. Dosud jsme však nezaznamenali žádné znepokojivé signály.
Předmět: Internetové pirátství v Kanadě
Kanada má jednu z nejvyšších úrovní internetového pirátství na světě. Situaci ještě zhoršují závažné nedostatky v právních předpisech a nedostatek jejich vynutitelnosti. Kanadský autorský zákon opravdu naléhavě potřebuje přepracovat, aby odpovídal současným mezinárodním normám ochrany internetového prostředí, takovým, jaké jsou stanoveny v Úmluvách WIPO týkajících se internetu z roku 1996 a směrnici Evropské unie (2001/29/ES) o autorském právu. Čím déle bude tato situace trvat, tím déle budou evropští nositelé autorských práv - zejména v tvůrčím odvětví (autoři, skladatelé, výkonní umělci, autoři písní a výrobci zvukových záznamů) - připraveni o právní nástroj, který potřebují pro to, aby zabránili porušování svých práv na internetu v Kanadě, k němuž tam dochází ve velkém rozsahu. Jejich ztráty jsou v důsledku internetového pirátství obrovské. Situace je taková, že je třeba přijmout příslušné právní předpisy nyní, a nikoliv až po nadcházejícím obchodním summitu EU-Kanada a následných dvoustranných obchodních jednáních.
Co dělá Komise s ohledem na naléhavost této situace pro to, aby zajistila, že Kanada neprodleně změní příslušné právní předpisy?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Komise si je vědoma problémů týkajících se ochrany a vynutitelnosti práv duševního vlastnictví v Kanadě. Velmi se obáváme toho, že se ukáže, že Kanadou navržená reforma jejího autorského zákona pro ni nebude prioritní záležitostí.
Rozumná ochrana práv duševního vlastnictví je pro budoucí přežití kreativního průmyslu zcela zásadní. Několik členských států nyní sice usilovně diskutuje, jak lze práva duševního vlastnictví lépe přizpůsobit světu online, musíme však stále věnovat pozornost rizikům internetového pirátství pocházejícího ze třetích zemí.
Jednou z klíčových otázek je, jak při dodržování norem v oblasti ochrany údajů nastolit skutečnou rovnováhu mezi zájmy nositelů práv a zájmy spotřebitelů. Jistě si pamatujete, že toto byl klíčový bod iniciativy Komise s názvem tvůrčí obsah online, která byla předmětem sdělení ze dne 3. ledna 2008.
Obavy Komise již byly před nějakým časem důrazně sděleny kanadským orgánům. Skutečnost, že brzy zahájíme jednání o dohodě o volném obchodu s Kanadou, nám poskytne novou příležitost pro značné zlepšení ochrany práv duševního vlastnictví v Kanadě. Mezitím bude Komise tuto otázku projednávat s kanadskými orgány na nejvyšší úrovni. Také vyzve k co nejrychlejšímu zahájení prací na revizi kanadského autorského zákona, nejlépe ještě během tohoto zasedání Parlamentu.
Seán Ó Neachtain
(GA) Paní předsedající, chtěl bych poděkovat paní komisařce za tuto odpověď. Chtěl bych se ale zeptat: jaká je dle Komise naděje, že úsilí, které vyvíjíme ve vztahu ke Kanadě, přinese ovoce, a jaké jsou konkrétní plány Komise na zastavení pirátství na internetu a těchto praktik? Pokud to nejsme schopni zastavit v případě země jako Kanada, jaké jsou pak naše šance v jiných případech?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Jak jsem již uvedla, obchodní dohoda poskytne právní rámec, který přinese nástroj pro řešení některých otázek obchodu s Kanadou, jež jsou pro nás problémem, například vynutitelnosti práv duševního vlastnictví a některých opatření omezujících hospodářskou soutěž. Jsme optimističtí, protože budeme jednat o dohodě o volném obchodu.
Předmět: Dohoda o volném obchodu s Koreou
Může nám Komise sdělit, jaký je stav jednání o dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Koreou po nedávných diskusích mezí Komisí a Ministerstvem obchodu Jižní Korey?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Jednání o dohodě o volném obchodu s Koreou pokročila ze všech probíhajících obchodních jednání Evropské unie nejdále. Po dvou letech jednání máme nyní na dosah komplexní dohodu se čtvrtým největším obchodním partnerem Evropské unie mimo Evropu.
Dohoda o volném obchodu s Koreou by umožnila přístup na nové trhy v mnoha oblastech, které jsou pro vývozce z Evropské unie zajímavé. Abych uvedla příklad: dohoda by ku prospěchu evropských vývozců rychle odstranila cla v hodnotě 1,6 miliardy EUR; poskytla by pevný základ k necelním překážkám v prioritních odvětvích, jako například v automobilovém, farmaceutickém a spotřebním průmyslu nebo elektroprůmyslu; umožnila by ve značné míře přístup na nové trhy v odvětví služeb, o která mají jejich poskytovatelé v Evropské unii obzvláštní zájem; byla by nejambicióznějším projektem v oblasti práv duševního vlastnictví, zadávání veřejných zakázek, udržitelného rozvoje a též v dalších oblastech; znamenala by nový způsob zapojení občanské společnosti do procesu kontroly provádění dohody o volném obchodu a ochránila by naše citlivé otázky vhodnou úpravou.
Dohoda o volném obchodu by byla také vhodným začátkem pro další jednání. Její uzavření by bylo navíc důkazem o tom, že v reakci na současné hospodářské prostředí usilují obě strany o otevřené trhy.
Na konci osmého kola jednání v březnu 2009 dosáhly obě strany na své úrovni významného technického pokroku, ale stále zůstává určitý počet složitých otázek nevyřešen.
Komisařka EU pro obchod, paní Ashtonová, a korejský ministr obchodu Kim se následně setkali v Londýně dne 2. dubna 2009. Navzdory intenzivním jednáním nebylo možné setřít rozdíly ve zbývajících otázkách, například otázce vrácení cel a otázce pravidel o původu zboží.
Komise nyní zvažuje, jak lze nejlépe postupovat vpřed.
David Martin
Děkuji, paní komisařko, za tuto odpověď. Za prvé, zcela souhlasím s tím, že by dohoda o volném obchodu s Koreou přinesla obrovské výhody jak pro Evropskou unii, tak pro Koreu, a vyslala by pozitivní signál, pokud jde o naše odhodlání udržet otevřené trhy. Nyní se však ukazuje, že pokud nedojde k dosažení dohody, bude to spíše vinou členských států než našeho partnera.
Pokud tomu tak bude a nedosáhneme dohody s Koreou, bude Komise souhlasit s tím, že to může, pokud jde o dohody o volném obchodu, Generální ředitelství pro obchod klidně zabalit a jít domů, protože pokud nejsme schopni se dohodnout s Koreou, jak budeme schopni se dohodnout s Indií, zeměmi skupiny ASEAN a s jinými, se kterými vedeme jednání?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Právě naopak, členské státy nedávno potvrdily zájem na uzavření ambiciózní a vyvážené dohody s Koreou.
Komise bude jako obvykle hájit zásady, na jejichž základě jednáme se všemi zeměmi.
Glyn Ford
Moc vám děkuji. Možná by paní komisařka mohla zaujmout stanovisko k postoji německé vlády k této otázce.
Podobně jako pan Martin i já podporuji tuto dohodu o volném obchodu s Korejskou republikou. Musíme si však dát pozor na detaily a načasování. Odhaduje se, že by se v Evropě mohlo prodat každý rok 650 000 korejských automobilů. Ačkoliv jsou některé z nich již vyráběny ve východní Evropě, dojde ke značnému nárůstu nového dovozu.
Většina průzkumů naznačuje, že tato auta nahradí japonská auta vyráběná v Evropě, například auta vyráběná Hondou v závodě nacházejícím se v mém volebním obvodě ve Swindonu. Tento závod nyní zastavuje výrobu a jeho zaměstnanci mají pouze pracovní pohotovost. Abychom tam ani jinde v Evropě nezhoršovali současnou situaci, můžete mi dát potřebnou jistotu, že předtím, než budou tyto dovozy povoleny, uplyne určitá doba?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Chápu vaše obavy o automobilový průmysl. Komise od samého počátku jednání s Koreou vynaložila značné investice pro získání dobrých výsledků v automobilovém průmyslu Evropské unie. Evropští vývozci automobilů budou požívat výhod spočívajících ve zrušení korejských cel na automobily a zároveň ze skutečného zrušení technických překážek. Nejzásadnější překážky budou odstraněny již od prvního dne platnosti dohody.
Předmět: Spor mezi USA a EU týkající se hormonálně ošetřeného hovězího masa
Poskytne Komise informace o výsledku jednání, která vede s orgány Spojených států s cílem jednoznačně zabránit - po rozhodnutí o dočasném pozastavení - oživení takzvaných karuselových odvetných opatření jako součásti transatlantických obchodních sporů o hormonálně ošetřené hovězí maso a s cílem přehodnocení stávajících odvetných opatření?
Meglena Kuneva
členka Komise. - Komise nyní nadále vede jednání se Spojenými státy a je naděje, že velmi brzo dospějeme k řešení přijatelnému pro obě strany. V několika posledních týdnech jsme o této otázce s naším transatlantickým partnerem intenzivně jednali. Komisařka EU pro obchod Catherine Ashtonová a zástupce pro obchod USA Ron Kirk se dne 22. dubna dohodli na tom, že budou dále jednat, aby byl ke spokojenosti obou stran ukončen dlouho trvající spor o hormonálně ošetřené hovězí maso.
Potvrdili své přání vyřešit tento složitý problém, který má dopad na podniky i na spotřebitele jak v zemích Evropské unie, tak ve Spojených státech, a proto, aby snáze nalezli řešení, se paní komisařka Ashtonová a zástupce pro obchod USA Ron Kirk dohodli na tom, že uvalení takzvaných "karuselových" sankcí ze strany USA na některé produkty s původem v Evropské unii bude místo původně plánovaného 23. dubna odloženo o další dva týdny.
Komise je odhodlána učinit vše, co je možné, aby našla pozitivní a trvalé řešení tohoto problému, a vysocí úředníci obou stran vedou na toto téma rozhovory. Konečným cílem Komise v těchto jednáních je zabránit s konečnou platností zavedení "karuselových" sankcí a zrušit stávající odvetná opatření. Jsme přesvědčeni o tom, že brzy dojde k dosažení dohody, která bude plně v souladu s ochranou veřejného zdraví a spotřebitelů.
Georgios Papastamkos
(EL) Paní předsedající, vzhledem k tomu, že zde není přítomna příslušná komisařka, paní Ashtonová, chtěl bych poděkovat paní komisařce Kunevové za její odpovědi a požádat ji, aby mé díky za vyjednávání a konzultace s americkou stranou o zrušení karuselových odvetných opatření ze strany Spojených států amerických paní Ashtonové tlumočila. Tato akce, pokud nic jiného, jde o krok dále, než jsou limity partnerství mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií, což jsou dva největší hráči světového obchodu, kteří také hrají vůdčí úlohu v rámci jednacího kola z Dohá pod záštitou Světové obchodní organizace.
Meglena Kuneva
členka Komise. - Pane Papastamkosi, ráda budu váš vzkaz tlumočit paní komisařce Ashtonové, a aniž bych chtěla výsledky předjímat, myslím, že budou vcelku uspokojivé.
Předmět: Nedodržování nařízení č. 261/2004 ze strany leteckých společností
Soudní dvůr Evropských společenství vydal dne 22. prosince 2008 rozsudek, podle kterého letecká společnost nesmí odmítnout vyplacení náhrady cestujícím v případě zrušení letu v důsledku technických problémů na letadle. Švédský soud, na který se s tímto případem obrátil veřejný ochránce práv, vydal podobný rozsudek.
Může Komise uvést, do jaké míry zohlední tato rozhodnutí, která opět dokazují neochotu leteckých společností, příliš vágní znění nařízení č. 261/2004, konkrétně jeho "mimořádné okolnosti" ospravedlňující zrušení, a pasivitu Komise tváří v tvář četným porušováním tohoto nařízení v neprospěch cestujících?
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, vážení poslanci, mám za to, že nejprve musíme zdůraznit, že vykládat rozsudky Soudního dvora nenáleží Komisi. Tyto rozsudky se týkaly předběžných otázek vnitrostátních soudů, jejichž cílem je zajistit jednotné uplatňování práva Společenství.
Podle článku 16 nařízení (ES) č. 261/2004 o právech cestujících v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů jsou členské státy odpovědné za prosazování uvedeného nařízení a jsou povinny sankcionovat letecké společnosti, které nedodržují jeho ustanovení. Při vyřizování reklamací cestujících, které jim jsou adresovány, musí příslušné orgány určené členskými státy v souladu s tímto nařízením pochopitelně jednat v souladu s rozhodnutími Soudního dvora. Úloha Komise spočívá v kontrole správného uplatňování tohoto nařízení příslušnými orgány, zejména s ohledem na příslušné rozsudky Soudního dvora.
Poslední setkání Komise a příslušných vnitrostátních orgánů se konalo počátkem prosince minulého roku, jinými slovy několik týdnů před tím, než Soudní dvůr vydal toto rozhodnutí. Komise plánuje další setkání na čtrnáctého tohoto měsíce. Na tomto zasedání se budeme zabývat nedávným rozhodnutím Soudního dvora ve věci C-549/07.
Vnitrostátní orgány budou mít příležitost vyjádřit se k uvedenému rozsudku a uvést, jak s ohledem na toto rozhodnutí a jeho důsledky v praxi hodnotí chování leteckých společností vůči cestujícím v případě, že dojde ke zrušení letu.
Giovanna Corda
(IT) Pane komisaři, děkuji vám, protože mám pocit, že této otázce je třeba věnovat patřičnou pozornost. Pokud jsem vás správně pochopila, těmito záležitostmi se musí zabývat členské státy, ale i vy musíte vědět, zda je možné s tím něco udělat. Děkuji vám proto za odpověď a budeme se těšit na další vývoj.
Antonio Tajani
Děkuji, že jste zde hovořila italsky. Vím, že jste italského původu, takže ještě jednou děkuji. Komise bude samozřejmě sledovat, co se děje, protože mám za to, že práva cestujících jsou pro nás všechny velmi důležitá. Jsou jedním z cílů mé práce jakožto komisaře.
Toto jsem řekl, když Parlament schválil mé jmenování. Budu proto nadále usilovat o to, aby se kontrolovalo, zda členské státy dodržují práva cestujících. Všichni, i paní Kunevová, se zasazujeme o to, aby byla práva cestujících ve všech oblastech účinně chráněna.
Glyn Ford
Budu stručný, protože vím, že máme málo času. Pane komisaři, musím zde bohužel říci, že uplatňování práv, která máme, je v současné době, upřímně řečeno, fraška. Nedávno jsem byl v Amsterodamu a byl jsem svědkem toho, jak společnost KLM jednala s cestujícími, jejichž let byl zpožděn - přeřadili je na jiný let u přepážky pro samostatné odbavení. Personál, aniž by se cestujících ptal, odmítal jakoukoliv náhradu a pomoc, na které měli nárok.
Může toto Komise nějak kontrolovat? Můžeme na letiště postavit lidi, aby v praxi kontrolovali, jak letecké společnosti jednají? Protože se mi, upřímně řečeno, zdá, že se z toho stala fraška.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (FR) Paní předsedající, Komise má v úmyslu podat Parlamentu a Radě zprávu o fungování a dosažených výsledcích nařízení (ES) č. 261/2004, a to ve formě sdělení, které bychom měli přijmout v druhé polovině tohoto roku.
V tomto dokumentu budou analyzovány čtyři roky fungování tohoto nařízení a budou v něm navržena opatření za účelem snížení počtu nehod a zlepšení ochrany práv cestujících.
Budou proto zkontrolována všechna letiště. Doufám, že práce Komise situaci zlepší a odpoví občanům na jejich otázky. Mohu vás proto ujistit o svém odhodlaní jakožto komisaře. Mohu potvrdit, že ve svém odhodlání budu i nadále pokračovat.
Předmět: Privatizace leteckých společností v Evropské unii
S ohledem na úspěšný model privatizace společnosti Olympic Airways a její převod soukromému investorovi, řekne nám Komise, do jaké míry lze tento model použít i v případě jiných leteckých společností, které čelí podobným problémům?
Jak Komise hodnotí vyhlídky budoucích privatizací leteckých společností v Evropské unii? Jak přispějí fúze leteckých společností k řešení krize, aniž by se zároveň vytvářely monopoly a omezovala hospodářská soutěž?
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, vážení poslanci, Komise sdílí názor, který jste vyjádřil ve své otázce, jinými slovy sdílí názor, že rozhodnutí Komise zcela jistě vedla k nařízení prodeje některých podniků skupiny Olympic Airlines a Olympic Airways Services. Tyto prodeje byly jistě z hlediska hospodářské soutěže a dopravní politiky úspěšné.
V případě společnosti Alitalia byl použit stejný model a lze ho použít v případě všech leteckých společností, které se nacházejí ve vážných potížích. Toto rozhodnutí proto vedlo k vytvoření nového modelu leteckých společností, který byl měl být modelem budoucnosti: nikoliv již státní společnosti ale plně privatizované společnosti. Tento model se Komise právě snažila podpořit. Mám za to, že tento cíl privatizace sdílejí i jiné letecké společnosti, mám teď na mysli Austrian Airlines, Malev a České aerolinie.
Nicméně, pokud jde o soukromou nebo veřejnou vlastnickou strukturu společností, musí Komise v souladu se Smlouvou zůstat neutrální. Komise je pro konsolidaci odvětví letecké dopravy ve Společenství, které stále považuje s ohledem na současnou krizi za příliš roztříštěné.
Tato konsolidace by však neměla bránit hospodářské soutěži tak, že by poškozovala účinné fungování společného trhu. Podle příslušných ustanovení práva Společenství jsou Komise a příslušné vnitrostátní orgány v závislosti na rozsahu příslušné koncentrace zodpovědné za kontrolu spojování podniků, ke kterým za tímto účelem dochází.
Emmanouil Angelakas
(EL) Paní předsedající, chtěl bych poděkovat panu komisaři za jeho připomínky a odpověď. Chtěl bych využít přítomnosti pana komisaře, abych se ho zeptal na to, zda Komise provedla nějaké hodnocení týkající se ztrát pracovních míst v evropských leteckých společnostech za posledních osm měsíců, kdy vypukla hospodářská krize, a pokud ano, jaká opatření by dle vašeho názoru měla být k odvrácení této situace přijata?
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, nemám k dispozici žádné konkrétní údaje o ztrátách pracovních míst v důsledku krize, ale určitě jsem si dobře vědom toho, co se děje v odvětví letecké dopravy.
Veškeré mé úsilí jako komisaře odpovědného za dopravu se soustředí na podporu tohoto druhu dopravy a není překvapením, že zde opět diskutujeme o otázce volných letištních časů s cílem zabránění zhoršení situace v této době krize: to ale také znamená usilovat o snižování počtu ztrát pracovních míst, jinými slovy o zachování současné úrovně zaměstnanosti v odvětví letecké dopravy v Evropské unii.
Předmět: Evropská železniční trasa a Brennerský základní tunel
Může nám Komise poskytnout podrobné informace o přesném časovém harmonogramu a finančních plánech týkajících se jak etap vysokorychlostního železničního spojení ze Štrasburku do Vídně, tak Brennerského základního tunelu jakožto hlavního bodu trasy Berlín-Řím? Jaké další kroky se plánují a skýtá plán obnovy nějaké další možnosti?
Antonio Tajani
Paní předsedající, pane Posselte, jak víte, je železniční osa Berlín-Palermo jednou z 30 prioritních transevropských projektů dopravních sítí a projekt Brennerského základního tunelu je hlavním bodem tohoto prioritního projektu.
Komise podporuje tento klíčový prvek tohoto prioritního projektu, který umožní propojit železniční sítě na obou stranách Alp pomocí vysokokapacitní a vysokorychlostní trasy, jež bude určena především pro přepravu zboží. Tento projekt proto přispěje jak k účinnému fungování vnitřního trhu, tak k ochraně životního prostředí a hospodářské obnově.
Komise si proto přeje splnit v praxi očekávání občanů. To je další důvod, proč jsme koncem minulého roku, kdy bylo schváleno 786 milionů EUR na prioritní projekt č. 1, urychlili poskytnutí finančních prostředků. Koordinátorka, paní van Miertová, na tento projekt dohlížela od roku 2005 a já věřím v jeho pozitivní výsledky.
Nyní jsme zahájili proces konzultací s členskými státy Evropské unie za účelem prodloužení mandátu evropských koordinátorů, abychom tak pokryli období 2009 až 2013. Tímto způsobem jim umožníme pokračovat v jejich práci, zejména v kontrole prioritních projektů. Dne 22. března 2009 předložily rakouské orgány svůj víceletý program infrastruktury, který zahrnuje i Brennerský základní tunel. Dne 17. dubna 2009 - po dokončení posuzování vlivu na životní prostředí - vydaly na tento projekt stavební povolení.
Italské orgány předložily svůj projekt základního tunelu svému Meziministerskému výboru pro hospodářské plánování (CIPE), aby tak bylo možné schválit v květnu jeho financování. Ministr Matteoli, se kterým jsem hovořil, potvrdil ochotu italského státu podpořit tento cíl, jinými slovy financovat tento projekt, a já věřím, že rakouské a italské orgány jsou v této otázce naprosto zajedno.
Prioritní projekt 17 - vysokorychlostní trasa Štrasburk-Vídeň je součástí železniční osy Paříž-Štrasburk-Stuttgart-Vídeň-Bratislava - postupuje ve všech dotčených členských státech - Francii, Německu, Rakousku a Slovensku - uspokojivým tempem. Větší část z trasy dlouhé 831 km mezi Štrasburkem a Vídní - konkrétně úseky Štrasburk-Stuttgart a Linec-Vídeň - bude dokončena do roku 2015. Úsek Stuttgart-Ulm, který představuje nejdůležitější zúžený úsek, bude dokončen do roku 2020.
Příslušný finanční protokol bude podepsán dne 2. dubna tohoto roku. V této chvíli se zdá, že nejkomplikovanějším úsekem bude přeshraniční úsek v Bavorsku mezi Mnichovem a Salcburkem. Německá vláda nyní přehodnocuje své víceleté programy, a proto musíme vyčkat do konce tohoto roku, než budeme moci začít o tomto velmi důležitém úseku diskutovat. Úsek Štrasburk-Vídeň bude stát 10 miliard EUR a prioritní projekt bude stát celkem 13,5 miliard EUR.
Doufám, že tyto informace pro vás budou užitečné a že poskytly odpověď na dotaz pana Posselta v celé šíři.
Bernd Posselt
(DE) Pane komisaři, chtěl bych vám poděkovat za vaši výbornou a podrobnou odpověď a také za vynikající práci na těchto dvou významných projektech, které křižují Mnichov. Mám jenom dvě stručné doplňující otázky:
Zaprvé zde existují dohady ohledně Brennerského základního tunelu, který by mohl být omezen na tunel pro dopravu cestujících. Můžete to vyloučit?
Zadruhé, v Rakousku a Stuttgartu hodně usilují o vedení hlavní trasy ze Štrasburku do Vídně a Budapešti. Stále však máme problém s obchvatem Mnichova, spojením na mnichovské letiště a prodloužením trasy z Mnichova do Mühldorfu, Freilassingu a Salcburku, tedy do "chemického trojúhelníku", a prodloužení trasy přes Mühldorf. Chtěl bych vás upozornit na to, že zejména zde dochází k pokroku velmi pomalu.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, vážení poslanci, pokud jde o spojení Berlín-Palermo, mohu vás ujistit, že ačkoliv je zřejmé, že dojde k obavám, pokud budou kolovat různé zvěsti, tyto zvěsti se zdají být zcela neopodstatněné.
Chtěl jsem vám přinést i další novinky, protože se zajímáte zejména o úsek Štrasburk-Vídeň. Evropská komise zveřejnila dne 31. března dvě výzvy k předkládání návrhů TEN-T. V rámci těchto návrhů by mohl úsek Štrasburk-Vídeň získat finance podle programu na rok 2009 - ve výši 140 milionů EUR na obě studie a pracovní projekty - a podle plánu evropské hospodářské obnovy, který vyčleňuje 500 milionů EUR výlučně určených na pracovní projekty, které mají být zahájeny nejpozději do konce roku 2010.
Záleží samozřejmě na vládách jednotlivých států, zda zašlou návrhy na spolufinancování, které budou posuzovány spolu s návrhy jiných členských států. To znamená, že pokud má Německo v úmyslu předložit plán ohledně tohoto úseku, který vás zajímá, může předložit plán pro získání prostředků, jejž Komise pečlivě přezkoumá.
Pokud jde o pokrok v projektu 17, Komise se rozhodla poskytnout značné prostředky na různé projekty kolem této osy, konkrétně na tři přeshraniční zúžené úseky.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
