Rámcová směrnice o udržitelném využívání pesticidů - Tematická strategie udržitelného využívání pesticidů - Uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je společná debata o
zprávě Christy Klaßové jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, jíž se stanoví rámec pro akci Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů - C6-0246/2006 -,
zprávě Ireny Belohorské jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin o tematické strategii udržitelného využívání pesticidů, a
zprávě Hiltrudy Breyerové jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh - C6-0245/2006 -.
Stavros Dimas
člen Komise - (EL) Vážený pane předsedající, nejprve bych chtěl poděkovat Evropskému parlamentu a především zpravodajkám paní Belohorské a paní Klaßové za jejich velmi svědomitou práci. Poděkování patří též Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, panu Ebnerovi a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, a paní Corbeyové a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za zprávy a názory, které prezentovali v prvním čtení.
Za více než třicet let nám politika a právní předpisy EU o ochraně veřejného zdraví a životního prostředí umožnily dosáhnout významného pokroku a podstatně snížit rizika spojená s používáním pesticidů. Současné právní předpisy se však zaměřují na jedné straně na schvalování a uvádění produktů na trh a na druhé straně na monitorování reziduí v potravinách a krmivech. Mezi těmito dvěma body zájmu neexistuje žádné nařízení, které by pokrývalo období používání pesticidů. To je však klíčovou fází, během níž je ohroženo lidské zdraví a životní prostředí.
Monitorovací programy zavedené v členských státech odkryly stopy po pesticidech nejen v potravinách a krmivech, ale i v samotném životním prostředí v koncentrovaných množstvích přesahujících limitní hodnoty stanovené evropskými právními předpisy. Navíc je zřejmé, že pesticidy znepokojují občany EU. Proto bychom se měli více snažit o zvýšení ochrany občanů EU a svého životního prostředí. Tematickou strategii udržitelného využívání pesticidů a s ní související rámcovou směrnici zastřešuje společná hlavička zabývající se vlivem pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí.
Hlavní složky návrhu Komise o rámcové směrnici jsou:
Za prvé, každý členský stát připraví své národní akční plány, v nichž si vytyčí cíle, opatření a časový rozvrh pro redukování rizik a závislosti na pesticidech.
Za druhé, profesionální uživatelé pesticidů, jimiž jsou především farmáři, distributoři a konzultanti, budou muset projít školením, které jim poskytne dostatečné množství informací o rizicích používání pesticidů a o existujících alternativách. Bude také třeba zvyšovat povědomí veřejnosti o rizicích používání pesticidů.
Za třetí, profesionální vybavení pro postřiky pesticidy bude nutné pravidelně kontrolovat a správně udržovat.
Za čtvrté, letecké postřiky budou zakázány, ale členské státy mohou udělit výjimky pro ojedinělé případy, kdy je letecký postřik jediným možným řešením.
Za páté, budou přijata zvláštní opatření na ochranu široké veřejnosti a citlivých populačních zón, stejně jako vodního hospodářství a geografických oblastí spadajících do sítě Natura 2000. Tato opatření mohou zahrnovat, kromě jiného, vymezení ochranných pásem nebo zákazy a omezení pro používání pesticidů.
Za šesté, je stejně důležité, abychom podpořili zemědělské postupy, které napomáhají použití nízkých dávek pesticidů. To by mělo umožnit zavedení integrované ochrany proti škůdcům, která by měla být závaznou od roku 2014.
Další opatření plánovaná v tematické strategii byla zakomponována, případně v dohledné době teprve budou zakomponována, do dalších právních aktů, které obsahují návrh na regulaci uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh. Regulace přinese ještě větší omezení škodlivých aktivních látek, které se na trhu vyskytují. Bude tomu umožněno především díky srovnávacímu hodnocení a dodržování principu substituce. Toto je návrh mého kolegy, pana Kyprianoua, o němž budeme diskutovat dnes večer na základě návrhu zprávy paní Breyerové.
Padl též návrh regulovat získávání statistických údajů o výrobcích na ochranu rostlin. Tento návrh je velmi důležitý, protože vytváří indikátory pro měření pokroku při snižování rizik. Nyní se o něm jedná v příslušném parlamentním výboru.
Dále byla navržena byla nová směrnice stanovující základní technické požadavky na postřiková zařízení, která mají být uvedena na trh. Tento návrh doplní již existující ustanovení, která upravují údržbu a pravidelnou kontrolu postřikových zařízení.
Na závěr mi, pane předsedající, dovolte zdůraznit, důležitost navrhované směrnice o udržitelném používání pesticidů a integrované ochraně proti škůdcům. Je to zásadní opatření návrhu Komise, které už projednávají jiné parlamentní podvýbory.
Nikdo nepochybuje o tom, že závislost na pesticidech musíme snížit a že musíme začít používat alternativní ekologické prostředky na ochranu rostlin před škůdci. Integrovaný management a integrovaná ochrana proti škůdcům jsou nejúčinnější cestou k dosažení tohoto cíle. Je tedy velmi důležité, byl náš návrh zohledněn a aby se od roku 2014 stal povinný ve všech členských státech.
Markos Kyprianou
člen Komise. - (EL) Vážený pane předsedající, dnes bychom měli projednávat opravdu složitou, nicméně důležitou věc.
Dovolte mi nejprve poděkovat všem, kteří se zasloužili o to, že se tato debata dnes může konat, především zpravodajce paní Breyerové.
Toto téma bylo vždy složité. Je třeba najít rovnováhu a posílit ochranu zdraví a životního prostředí, a současně zjednodušit pracovní postupy a snížit administrativní náklady na zajištění větší konkurenceschopnosti a inovace. Jsem přesvědčen, že návrh Komise pomůže dosáhnout těchto dvou cílů, neboť je doplňkem vnitřního trhu. Provádí to pomocí zavádění systému flexibilního vzájemného uznávání zón a umožnění členským zemím provádět opatření a přijímat omezení v případech zvláštních zdravotních a environmentálních rizik, ať už v celém členském státě, nebo jen jeho části.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, faktem je, že výrobky na ochranu rostlin sehrávají důležitou roli v zemědělství, lesnictví i v zahradnictví. Přál bych si, abychom je vůbec nepotřebovali, protože nepochybně ovlivňují zdraví lidí a zvířat i životní prostředí. Proto musíme zajistit, aby byla příslušná pravidla účinná a vyvážená.
Právní předpisy, které v současnosti platí, pocházejí z roku 1991. Na základě zprávy Komise z roku 2001 o funkci a možnosti vylepšení těchto právních předpisů požádal Evropský parlament a Evropská rada Komisi, aby předložila návrhy na novelizaci směrnice. Dovolím si tvrdit, že nikdo nepochybuje o tom, že je třeba stávající právní předpisy aktualizovat.
Dovolte mi, abych poděkoval zainteresovaným orgánům ve všech sektorech a zmínil jejich důležitý přínos v práci na tomto předběžném návrhu. Komise také provedla ucelené hodnocení vlivů.
První prioritou je bezesporu dosažení nejvyšší možné úrovně ochrany zdraví lidí a zvířat, jakož i ochrany životního prostředí. Toho můžeme dosáhnout prostřednictvím několika opatření: zavedením jasných a přísných kritérií pro schvalování aktivních látek, přenecháním hlavní role v posuzování aktivních látek Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin a zavedením povinnosti pro zemědělce, aby si vedli záznamy o použití výrobků na ochranu rostlin, které by měly být na vyžádání dostupné jejich sousedům a vodohospodářům. Úřady v členských státech taktéž budou muset posílit kontrolu komerčního využití a používání výrobků na ochranu rostlin a Komise bude prověřovat a ověřovat, jak efektivně členské státy tyto kontroly provádějí. Další pokusy na zvířatech budou rovněž zakázány. Na podporu trvale udržitelného zemědělství budou nebezpečné výrobky nahrazeny nejbezpečnějšími alternativami. Návrh tedy vytvoří bezpečnější rámec pro používání výrobků na ochranu rostlin v EU a posílí opatření na ochranu životního prostředí.
Tento návrh má, stejně jako lisabonská strategie, snížit administrativní náklady. Proces bude kratší a účinnější, přičemž věřím, že bude navíc zachovávat úrovně bezpečnosti a chránit životní prostředí, což je ještě důležitější.
Členské státy už nebudou muset pracovat v izolaci, protože se vzájemné uznávání stane pravidlem, nikoli výjimkou. Tím se zabrání rozdělení vnitřního trhu podle výrobků na ochranu rostlin a zastaví se štěpení trhu podle zemědělských výrobků.
Změny pravidel na ochranu údajů povedou k větší transparentnosti a korektní hospodářské soutěži, aniž by byl brzděn výzkum a inovace.
Návrh nařízení je jedním z pilířů celkové strategie Komise v oblasti pesticidů. Doplňuje návrh směrnice o udržitelném používání prostředků na ochranu rostlin, které už analyzoval můj kolega pan Dimas.
Ještě mi dovolte zmínit množství pozměňovacích návrhů, které byly předloženy. Při tak složitém tématu to sotva někoho překvapí, a možná jsme stále ještě nedosáhli úplné jednoty názorů. Upřímně věřím, že se nám to v krátkém čase podaří. Zatím může Komise některé pozměňovací návrhy přijmout a jiné zamítnout. Kompletní seznam s vyjádřením Komise ke každému návrhu a s příslušným vysvětlením je k dispozici Parlamentu a jeho poslancům. Nepřísluší mi, abych rozebíral každý pozměňovací návrh zvlášť, protože na to určitě není dostatek času. Požádám o připojení tohoto seznamu k zápisu z jednání.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, těším se na konstruktivní a zaujímavou diskusi.
Christa Klaß  
zpravodajka. - (DE) Vážený pane předsedající, vážení páni komisaři Dimasi a Kyprianou, dámy a pánové, vítám návrh Komise na vytvoření rámce pro Společenství týkajícího se
dosažení udržitelného používání pesticidů a moje dnešní připomínky se budou věnovat této části programu jednání.
Jde o široké pole, na němž je v Evropě potřeba více úprav v zájmu spotřebitelů a uživatelů a především v zájmu životního prostředí. Rozdílná pravidla v jednotlivých státech způsobují nejen rozdíly v normách bezpečnosti, ale i matoucí a zdeformovanou hospodářskou soutěž.
Zničení celoroční úrody škůdci je v Evropě naštěstí věcí minulosti. V současnosti však čelíme novým velkým výzvám, na které musíme reagovat účelnou politikou na ochranu rostlin. Světová populace roste a potraviny začínají být na celém světě čím dál vzácnější. Změny klimatu mají vliv na změnu podmínek pro zemědělskou výrobu-objevují se noví škůdci a přírodní katastrofy znehodnocují úrodu. Proto je dnes stále důležité úrodu chránit, čemuž napomáhá používání přípravků na ochranu rostlin.
Stejně jako v jiných věcech v životě, i při ochraně rostlin je účinek závislý na dávkování. Zatímco jeden prášek na spaní pomáhá, více takových prášků může mít smrtelné následky. Musíme věnovat pozornost tomu, aby výrobky na ochranu rostlin byly používány správně a profesionálně, protože jejich nesprávné užití je nebezpečné. Platí to nejen pro zemědělskou půdu, ale i pro veřejná prostranství, jakými jsou hřiště, sportoviště, chodníky nebo železnice. Klíčovými body této směrnice jsou informovanost, vzdělání a znalosti o důsledcích použití pesticidů, o jejich užitečnosti, i rizích. Prodejci a uživatelé přípravků na ochranu rostlin musí být školení a informovaní.
Prostřednictvím národních akčních plánů musejí členské státy zajistit, aby byly výrobky na ochranu rostlin používány ekologicky. Zároveň se musejí snažit o soudržnost s jinými ustanoveními Společenství. Ochrana rostlin bude zajišťována vyzkoušenými a bezpečně použitelnými zařízeními, aby se zabránilo možným rizikům.
Snížení počtu všech druhů přípravků na ochranu rostlin naráží na záměry dobré zemědělské praxe a integrovaného boje proti škůdcům. Potřebujeme oba tyto faktory, pane komisaři Dimasi, a měli bychom se i nadále snažit o dobrou zemědělskou praxi i integrovaný boj proti škůdcům, protože potřebujeme dynamismus. Podmínky schvalování se přísným nařízením ještě omezily. Výrobky se škodlivými účinky se nesmějí vůbec schvalovat, jako by nestačilo omezit jejich používání na polovinu. Pokud již přípravky na ochranu rostlin prošly přísným schvalovacím procesem, nebylo by snížení jejich používání o určitá procenta logické. Navíc mi dosud nebyl nikdo schopný přesně vysvětlit, jak by takové snížení mělo být řízeno a počítáno.
Totéž se týká ochrany vodního prostředí. Svévolné vymezování standardních ochranných pásem okolo vodních ploch nemá žádný význam. Důležitý však je diferencovaný přístup. Ochranná pásma musejí být vhodná z hlediska geografické situace, vlastníků půdy a rostlin, které vyžadují ochranu. Takový přístup už byl zahrnut do návodů na použití, které jsou přiloženy k jednotlivým výrobkům na ochranu rostlin.
Pane komisaři, již jste zmínil postřiky plodin ze vzduchu. Na příkrých viničních svazích podél řeky Moselle, v zemi, odkud pocházím, nebo i na rýžových plantážích jižní Evropy není jiné řešení. Letecké postřiky plodin jsou na takových místech nezbytné. Nasazení helikoptér pro postřiky plodin však musí být regulováno. Zvláštní péče je nutná v citlivých oblastech, například v parcích, na veřejných a školních hřištích. Používání pesticidů na těchto místech musí být udržováno na absolutním minimu a měly by se upřednostňovat nechemické postupy. Myslím si, že by to dokonce mohlo být řešeno tak, že pošleme celou školní třídu na školní pozemek vytrhávat plevel.
Zákaz ochrany rostlin v oblastech, které jsou domovem zvláštních druhů rostlin a živočichů by nebyl konzistentní se snahou o ochranu jejich biotopu. Pesticidy jsou vlastně důležité pro přirozené zachování jejich prostředí. Výrobky na ochranu rostlin jsou drahé a žádný zemědělec si nedovolí aplikovat více, než je nezbytně nutné. Daňové přirážky narušují hospodářskou soutěž na světovém trhu. Jejich důsledkem by mohl být nákup levnějších produktů z neevropských zemí, což by mělo neblahý vliv na udržitelnost.
Požadujeme stejnou ochranu a stejné normy pro všechny státy EU. V mnoha zemích byla navrhovaná opatření po nějakou dobu dobrým postupem. Z toho důvodu je sladění pravidel regulujících použití přípravků na ochranu rostlin nezbytné. Proto je postoj Komise správný. Teď je na nás všech - a můžeme to chápat jako pozvání - navrhnout směrnici, která bude držet byrokracii na minimu a umožní nám realizovat naše cíle. Žádám vás o podporu.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážený pane předsedající, požádala jsem o slovo, protože moc nechápu, o co tady jde. Zúčastnila jsem se diskusí o těchto zprávách ve Výboru pro životní prostředí, jenže se mi zdá, že to, co paní Klaßová právě přednesla, nebyla zpráva, kterou výbor jednomyslně schválil. Šlo spíše o reflexi jejího osobního stanoviska. Proto bych chtěla vědět, jestli můžeme doufat v objektivnější prezentaci stanoviska Výboru pro životní prostředí o této velmi důležité zprávě.
Christa Klaß  
zpravodajka. - (DE) Vážený pane předsedající, dovolte, abych řekla paní Islerové-Béguinové, že ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin nedošlo k jednomyslné volbě a že jsme jistě dospěli k opačnému názoru a většina mé skupiny oponovala stanovisku, o kterém se paní poslankyně zmiňuje. Určitě jsem zdůraznila, že podporuji návrh Komise.
Irena Belohorská  
zpravodajka. - (SK) Tematická strategie udržitelného využívání pesticidů je neprávní politický dokument, který je doprovodným dokumentem ke směrnici. Reaguje na nesnižující se riziko v oblasti používání pesticidů. Dnešní hodnoty reziduí v potravinách převyšují přípustné hodnoty. 44 % ovoce je znečištěno pesticidy, z toho 5,5 % maximální hodnotou reziduí. Zvýšené množství reziduí bylo nalezeno také v ovoci prodávaném přímo v prostorách Evropského parlamentu. Cílem mé zpávy je snížit nebezpečí a rizika pro zdraví a životní prostředí, která vyplývají z jejich používání.
V první řadě chci zdůraznit, že používání pesticidů je spojeno se vznikem zhoubných nádorů či imunologických a jiných neurotoxických poruch. Proto pro mě bylo překvapením, bohužel negativním, že se Komise jen okrajově zmiňuje ve svém textu o zdravotních rizicích, která vyplývají z používání pesticidů, a to hlavně z jejich kumulativního účinku. Nejrizikovější skupinou jsou těhotné ženy, děti a plody. Jsem pro ochranu rostlin, ale v první řadě pro ochranu lidského zdraví. Je nutné poukázat na souvislost se změnami klimatu. Globálním oteplováním se bude zvyšovat množství škůdců, a nebude možné donekonečna zvyšovat množství používaných pesticidů.
Nejdůležitější částí celého procesu jsou národní akční plány jednotlivých členských států, které stanovují individuální cíle na snížení nebezpečí. Návrh Komise, který odmítá množstevní kritéria redukce, považuji za nedostatečný, a formulaci "snížení nebezpečí, rizik a závislosti na pesticech" za vágní, která nepovede ve členských státech ke skutečnému snížení.
Tematická strategie jako všeobecný dokument neřeší detailní způsob vypočítavání množství, avšak ve směrnici společně s ostatními kolegy navrhuji tento postup: pro nejnebezpečnější látky, které jsou v určitých velkých množstvích karcinogeny a mutageny, snížení o 50 %, pro biologické a málo nebezpečné pesticidy snižování momentálně není potřebné a pro ostatní bude uplatněn tzv. index frekvence. Budou zohledněny specifické rysy a podmínky každého členského státu. Je nutné zdůraznit, že ani indikátory množství v národních akčních plánech neznamenají stejné snížení množství použitých pesticidů v každé zemi. Budou zohledňovat specifické geografické a zemědělské podmínky každé země.
Je pravda, že automatické snížení množství nemusí znamenat snížení nebezpečí. V mnoha případech však ano. Tematická strategie, stejně jako směrnice, musejí zahrnovat jak prostředky na ochranu rostlin, tak biocidy. Je třeba zvýšit ochranu vodního prostředí před znečištěním pesticidy pomocí vymezení přiměřeně širokých ochranných pásem podél vodních toků. Podporuji zákaz leteckého postřiku pesticidy. Je třeba podotknout, že za určitých podmínek, nebude-li vhodnější alternativa, bude možné udělit výjimku. O leteckých postřicích bude veřejnost vhodným způsobem informována o čase, místě a o látce postřiku. Strategie není namířena proti zemědělcům. Domnívám se, že všechna tato opatření je možné provést bez radikálního škrtu v jejich rozpočtu. Poukazuje na to také dánská zkušenost. Všichni si musíme uvědomit, že je důležité, aby byli zemědělci konkurenceschopní a aby se nestalo, že jejich výrobky budou nahrazeny výrobky zemědělců ze třetích zemí.
Na závěr mi dovolte, abych se vyjádřila k podaným pozměňovacím návrhům. Nemohu souhlasit s pozměňovacím návrhem č. 4, podle kterého by se měl změnit název celé tematické strategie. I když jsem, samozřejmě, pro to, aby používání pesticidů bylo opatrné, myslím si, že bychom měli ponechat oficiální název celého dokumentu. Jedná se o oficiální název v úředním věstníku, který je, myslím, vhodný. Zároveň se chci vyjádřit k pozměňovacím návrhům č. 3 a 5, ve kterých jsou zmiňovány rezidenční zóny. V pozměňovacím návrhu č. 3 se navrhuje doplnit termín "urban", což podle mne znamená "příměstskou zónu", tedy vylučuje obyvatele, kteří žijí na venkově. Termín "rezidenční zóny" je vágní a nepřesný. Navrhuji též, aby bod č. 8 byl upraven po stránce jazykové, protože termín "practitioner" je špatným překladem, ve francouzštině je uveden jako "médecin". Na závěr mi dovolte, pane předsedo, abych poděkovala všem, kteří spolupracovali na této zprávě.
Hiltrud Breyer  
zpravodajka. - (DE) Vážený pane předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, mám tu čest přednést vám zprávu, o níž se bude zítra v Parlamentu hlasovat. Mohla by vést k přelomu v oblasti zlepšování zdraví, ochrany životního prostředí a ochrany spotřebitele. Podle Eurobarometru je používání pesticidů hlavní obavou evropských spotřebitelů a Komise to bere v úvahu.
Každý rok je v Evropě použito více než 220 000 tun pesticidů. To představuje 25 % z celosvětové spotřeby pesticidů na pouhých 4 % světové zemědělské půdy. Myslíme si, že by základem nařízení mělo být odstranění vysoce nebezpečných pesticidů. Jde o pesticidy, které mají karcinogenní, mutagenní nebo reprodukčně-toxické vlastnosti, a o pesticidy s neurotoxickými, imunotoxickými a hormonálními účinky.
Toto nařízení by bylo obrovským přínosem pro výrobu bezpečnějších pesticidů, ale musíme do něj zakomponovat také pravidla pro méně nebezpečné pesticidy. Aktivní látky, které sa často nacházejí v koncentrovaných množstvích převyšujících limity EU pro rezidua, by měly být staženy z trhu, protože se bohužel potvrdilo, že jsou nekontrolovatelné.
Stejně tak nás teší, že princip substituce, který už znamenal důležitý krok k lepší ochraně zdraví tím, že byl zapracován do nařízení ES o chemikáliích, bude v navrhovaném nařízení zachován. Substituce je totiž zvlášť silným stimulátorem pro hospodářskou soutěž ve výrobě pesticidů. Je skandální, a téměř poplašné, prohlašovat, že až polovina všech pesticidů by mohla zmizet z trhu.
Dovolte mi, abych poděkovala Komisi za zavedení přísných kritérií substituce; kritéria pro pesticidy je však třeba výrazně vylepšit. Měla by - a toto je návrh z dílny parlamentního Výboru pro životní prostředí - být autorizovaná na období, které nepřesahuje pět let. Návrh Komise však též reguluje to, jak bychom měli postupovat v případě odmítnutí.
Dalším klíčovým rysem navrhovaného nařízení je lepší ochrana citlivých skupin. Jak víme, jsou embrya, novorozenci a děti obzvlášť ohroženy toxickými účinky nebezpečných chemikálií. Z toho důvodu jsem ráda, že Výbor pro životné prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin navrhl, aby se o schválení aktivních látek a vyhodnocení rizik, která z nich vyplývají, rozhodovalo se zřetelem k nejzranitelnějším skupinám společnosti.
S potěšením vám mohu oznámit, že jsme zavedli i pravidla pro označování. Potravinářské výrobky, které nejsou v souladu se směrnicí 2006/215, musí tuto skutečnost označit. To je obrovský skok k větší transparentnosti, protože studie, především studie vypracované environmentálními nevládními organizacemi v našem parlamentním supermarketu, ukázaly, jak mohou být výrobky, zvláště pak výrobky denní spotřeby, rizikové. Naměřené hodnoty byly až 200-krát vyšší, než jsou hodnoty běžně předepsané pro kojeneckou a dětskou výživu.
Větší transparentnost v zájmu těchto citlivých skupin, ale také spotřebitelů a lidí žijících v okolí zemědělských ploch znamená také větší podporu pro Evropu jako celek. Nesmíme dovolit další problémy s informovaností. Zprávy, seznamy povolených pesticidů, informace o reziduích a především toxikologické a ekotoxikologické údaje musejí být dostupné každému téměř v reálném čase a místní obyvatelé musejí být o bezprostředních postřicích plodin informováni prostřednictvím centrálního informačního systému. Tzv. pesticidní pas umožní sledovat u velkých a malých prodejců, který pesticid byl kdy použit. To vytvoří hospodářskou soutěž. Ta bude výhodná především pro spotřebitele, kteří si budou vybírat mezi výrobci pouze bezpečných produktů.
Dalším z našich cílů je, aby tento předpis zajistil vysoké environmentální normy. Proto se Výbor pro životní prostředí postavil proti nápadu rozdělit Evropu na tři zóny, které se nezakládají na environmentálních nebo klimatických kritériích nebo na typu země. Navíc, pane komisaři, tento nápad nezískal většinovou podporu v Radě. Podobně jako Rada, také my při schvalování produktů podporujeme zlepšení dobrovolné spolupráce v Evropě. Ráda bych též připomněla, že proti tomuto rozhodnutí stojí vážné právní výhrady, neboť uvnitř zamýšlených zón neexistují žádné mezivládní dohody o vzájemném závazném uznávání licencí pro pesticidy. Taková ustanovení existují v kontextu EU ve formě evropských smluv, ale neexistuje žádný právní rámec pro vzájemné uznávání v rámci definovaných zón.
Obyvatelé Evropy odmítají jedy na svých talířích. Doufám, že toto nařízení taktéž vylepší postavení Evropy v mezinárodním obchodě, protože z Evropy udělá lepší místo pro život, a to prospěje všem a všemu - nejen životnímu prostředí, spotřebitelům i živočichům, ale především výrobcům a zemědělcům, kteří získají více stimulačních prostředků na inovaci a posílení své konkurenceschopnosti.
Na závěr bych chtěla vyjádřit vřelé díky stínovým zpravodajům, kteří skutečně ochotně spolupracovali na této zprávě. Doufám, že toto nové nařízení o pesticidech nám umožní pozvednout ochranu zdraví a životního prostředí v Evropě na vyšší úroveň.
Neil Parish  
navrhovatel stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. - Vážený pane předsedající, musíme vzít v úvahu fakt, že v Evropě potřebujeme produkovat potraviny - minulý měsíc jsme snížili objem neobdělávané půdy na nulu a vrátili tím 10 % půdy do užívání - a na tuto práci potřebujeme nezbytné nástroje.
Chápeme, že všichni chtějí bezpečné potraviny a chemikálie, ale - a Komise v tomto směru jedná správně - musí to být uskutečněno s jistou dávkou rizika podobně jako při nařízení REACH: pokud je použití chemikálie bezpečné, potom je možné ji používat, jakmile to bezpečné není, je třeba ji z trhu stáhnout. Tak by to mělo fungovat.
Postřiky, jejich častost a doba, jsou ovlivněny klimatickými podmínkami. Nyní existují satelitní systémy, které mohou postřik správně načasovat tak, abychom mohli snížit počet postřiků a objem používaných chemikálií. Vezměme si jako příklad tento rok, který byl ve mnohých částech Evropy extrémně deštivý. V mé zemi, v Británii, není možné koupit organické brambory, protože je nebylo možné postříkat a ochránit před plísní. Proto je organických brambor nedostatek. Potřebujeme nezbytné nástroje, a proto nemůžeme schválit každoroční poměrné snižování. Musíme zvolit citlivý systém založený na riziku.
Taktéž, pokud jde o desetimetrová pásma, věřte nebo ne, existují chemikálie, které je možné použít ve vodních tocích. Chemikálii Roundup je možné aplikovat na březích řeky nebo potoka. Chceme zakázat její používání v pásmu desetimetrové vzdálenosti od potoka, když ji můžeme používatt na jeho březích? Buďme racionální. V Evropě potřebujeme bezpečnost potravin, potřebujeme potravinářskou výrobu a potřebujeme bezpečné potraviny. Pracujme všichni na tom, abychom toho dosáhli.
Dorette Corbey  
navrhovatelka stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. - (NL) Vážený pane předsedající, myslím, že jedna minuta pro dvě stanoviska nestačí, ale dobře, pokusím se být co nejstručnější.
Pesticidy jsou užitečné a potřebné a bez těchto produktů bude těžké nasytit 6 miliard lidí. Jistě, je třeba toho udělat ještě dost v boji proti škodlivým účinkům pesticidů na životní prostředí a zdraví. Zavádění nových produktů na trh je dlouhý a vždy nákladný proces. Pro průmysl je dobré, aby byla osvědčení o schválení vydávána rychleji, ale Parlament se právem ptá, zda by členské státy měly mít právo odmítnout na svém území určité produkty.
Průmysl se zaměřuje na hlavní plodiny, tzv. velkou pětku, a to na rýži, pšenici, kukuřici, sójové boby a bavlnu, protože pomocí nich mohou pokrýt většinu nákladů. Ale je samozřejmě také důležité řádně chránit i méně pěstované plodiny. Výbor pro průmysl v této věci vypracoval několik dobrých návrhů. Výbor také vypracovává několik dobrých návrhů na zavedení stimulačních podpor na přechod k ekologičtějším produktů. To je taktéž velmi důležité.
Mám ještě jednu připomínku v souvislosti s používáním pesticidů. Závazné ochranné pásmo v šířce 10 metrů od vodních ploch není dobrý nápad pro některé členské státy. Proto vítám pozměňovací návrh předložený skupinou PSE. Povrchová voda je nyní jedním z hodnotících kritérií pro schválení a na tomto základě mají členské státy samy právo vymezit si ochranné pásmo pro jednotlivé produkty.
Celkově se domnívám, že toto je pro Parlament vyvážené a realizovatelné stanovisko.
Manuel Medina Ortega  
navrhovatel stanoviska Výboru pro právní záležitosti. - (ES) Vážený pane předsedající, návrh Komise o této zprávě měl dvojí právní základ, a to konkrétne čl. 37 odst. 2 o zemědělské politice, a čl. 152 odst. 4 písm. b) o ochraně zdraví.
Výbor pro právní záležitosti si tyto návrhy prostudoval. Zodpovědný výbor například navrhl odstranění čl. 37 odst. 2 a zahrnutí čl. 175 odst. 1, odstranění čl. 37 odst. 2, zachování čl. 152 odst. 4 písm. b) a přidání čl. 175 odst. 1.
Pro právní základje klíčové zaměření na cíl a obsah. Výbor pro právní záležitosti vyjádřil jednomyslný názor, že platným článkem je čl. 152 odst. 4 písm. b), a není třeba odkazovat na čl. 175 odst. 1.
Podle našeho názoru je to úplně jasné a není třeba ani dvojího právního základu navrženého Komisí, ani dvojího právního základu, který navrhuje zodpovědný výbor. To, co je opravdu třeba, je zmínka o čl. 152 odst. 4 písm. b), protože účelem tohoto návrhu směrnice je ochrana lidského zdraví.
Anja Weisgerber  
navrhovatelka stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů. - (DE) Vážený pane předsedající, jako navrhovatelka stanoviska našeho výboru k návrhu paní Breyerové, týkajícího se nařízení o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh, bych ráda vyjádřila svůj názor.
V tomto návrhu nařízení je důležité, abychom našli rovnováhu mezi těmito zájmy: na jedné straně je to zájmy spotřebitelů o zdravé potraviny, jinými slovy o bezpečné přípravky na ochranu rostlin, které neohrožují veřejné zdraví a životní prostředí, a zájem o čistou pitnou vodu. Na druhé straně mají spotřebitelé zájem o spolehlivé dodávky čerstvých a dostupných produktů, přičemž chtějí raději ovoce a zeleninu pěstovanou ve své zemi, než dovoz ze zemí mimo EU, protože pesticidy, které jsou v těchto zemích používány, nejsou většinou kontrolované.
Naši zemědělci potřebují určité přípravky na ochranu rostlin, pokud chtějí bojovat proti odporu. Ale bez určitého množství přípravků na ochranu rostlin to udělat nelze. Zároveň chtějí bezpečné přípravky bez rizika. Proto se domníváme, že prokazatelně karcinogenní látky musí být zakázané. Pokud jde o další licenční kritéria, chceme se spoléhat na vědecké důkazy a náš přístup založit na maximálních hodnotách. Naši spotřebitelé jsou chráněni vyváženým řešením, které zaručuje, že domácí ovoce a zelenina jsou dostupné, a zároveň adekvátně testované.
Co se týče informování sousedů, v případě, že máme přísná licenční kritéria a správně testujeme přípravky na ochranu rostlin, nechápu, proč bychom museli absolvovat byrokratické procedury, abychom upozornili sousedy a místní obyvatele na používání přípravků na ochranu rostlin, pokud oni takovéto informace ani nežádají. Co by měli spotřebitelé s takovými informacemi dělat? Jak mají zemědělci informovat všechny své sousedy a obyvatele v okolí předtím, než aplikují přípravky na ochranu rostlin? Z těchto důvodů jednoznačně nesouhlasím s návrhem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, který má takovéto požadavky. Taktéž jsem proti informační doložce Komise týkající se obeznámení společnosti, protože pokud máme bezpečné přípravky na ochranu rostlin, těchto byrokratických procedur není třeba.
Dovolte mi ještě stručnou poznámku k pásmovému přístupu. Jde nám o větší harmonizaci, což je hlavní bod Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů. Ustanovení, která ve zprávě navrhuje paní Breyerová, budou mít za následek 27 vnitrostátních licenčních oblastí. Naším cílem je harmonizace s patřičným ohledem na názory členských států, které si mohou toto povolení přizpůsobit podle svých podmínek. Proto důrazně žádám Parlament, aby tuto harmonizaci a návrh Komise o zónování podpořil.
Kyösti Virrankoski  
navrhovatel stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. - (FI) Vážený pane předsedající, téma, o němž hovoříme, čili použití a umístění pesticidů na trh, je velmi závážné. Je vstřícné k otázce ekologického zemědělství, i k záležitostem týkajícím se veřejného zdraví. Je proto politováníhodné, že se pan komisař pro zemědělství a rozvoj venkova v této chvíli této diskuse neúčastní.
Celá tisíciletí musí lidstvo čelit škůdcům, plevelu a nemocem rostlin a plodin, které měly dopad na úrodu a znemožnily lidem konzumaci postižených plodin. V uplynulých desetiletích lidstvo do určité míry tyto těžkosti překonalo, zejména díky novým přípravkům na ochranu rostlin. Zároveň však stále přetrvávají obavy z ohrožení zdraví.
Návrhy směrnice, kterou máme před sebou, jsou velmi přísné. Účelem nových nařízení je celkové zlepšení situace týkající se veřejného zdraví. Žádné jasné analytické důkazy o nebezpečích onemocnění rostlin a o plevelu, kterému pesticidy zabraňují, však nebyly předloženy. To je obrovský nedostatek, protože v takovém případě to, co je nejlepší, nemusí být zároveň správné. Udržitelné postupy v zemědělství by tímto mohly být zpomaleny. Nepoužívání pesticidů není nezbytně dobrou možností, a to dokonce ani tehdy, když jde o veřejné zdraví.
Ambroise Guellec
jménem skupiny PPE-DE. - (FR) Vážený pane předsedající, téma, o kterém dnes diskutujeme, je důležité, složité a choulostivé. Boj proti škůdcům, kteří požírají a ničí plodiny, je velkou výzvou z hlediska bezpečnosti potravin, jako i ochrany a zlepšení stavu našeho životního prostředí.
Rozumné využívání pesticidů je nezbytné. Je důležité, aby byla rizika s tím spojená posuzována vyváženě, a to s ohledem na lidské zdraví. Je též důležité, aby byla opatření na snížení používání pesticidů řádně naplánována. Podle mne je návrh usnesení o tematické strategii vhodnou odpovědí na klíčové otázky, s nimiž se setkáváme. Rád poděkoval naší zpravodajce, paní Ireně Belohorské, za spolupráci při přípravě textu.
Uvedu jen některé připomínky: základní problém řízení rizika souvisí s množstvím použitých pesticidů. Zásadní je odstraněvání používání toxických nebo extrémně nebezpečných látek. Pokud jde o ostatní pesticidy, musíme uplatnit zásadu subsidiarity. Povinností členských států, fungujících ve společném evropském rámci, bude určit si své vlastní cíle, harmonogramy a kritéria pro snižování používaných množství. Národní akční plány ulehčí přizpůsobení se podmínkám v každé zemi. Ochrana vodního prostředí je taktéž nesmírně důležitá. Tady musíme být přísní a musíme vytvořit ochranné zóny v souladu s místními podmínkami.
Nakonec bych rád poukázal na to, že systém, který chceme zavést, logicky navazuje na směrnici REACH. Co se týče množství pesticidů, podstatou našich argumentů by mělo být "tak málo, jak je možné, a tak mnoho, jak je třeba.”
Dan Jørgensen
jménem skupiny PSE. - (DA) Vážený pane předsedající, mí britští kolegové někdy mají ve zvyku říkat: "Jedno jablko denně doktora ven ze dveří vyžene." A tak by to mělo být! Ovoce a zelenina patří obvykle mezi zdravé typy jídla, ale bohužel to není vždycky pravda. V mnoha případech zůstávají zbytky pesticidů v ovoci a zelenině a to má, přirozeně, přímé negativní následky na lidské zdraví. Téma, kterým se zabýváme, je proto velmi důležité. Proto je nezbytné, abychom tyto přípravky používali udržitelným způsobem, tedy abychom zredukovaly použití pokud užíváme příliš mnoho pesticidů. Má to negativní dopad na naše životní prostředí, zdraví, a na zásoby podzemní vody.
Proto si myslím, že máme důvod kritizovat Komisi, a to zejména proto, že vy, pane Kyprianou, jste znám (i v mé zemi) jako člověk, který se zabývá zájmy spotřebitelů, a který toho udělal opravdu mnoho pro ochranu životního prostředí a zdraví. Nechápu, jak tu dnes můžete stát a bránit návrh Komise o zónování, které přinutí evropské země snížit úroveň ochrany životního prostředí i úroveň ochrany spotřebitelů.
Dovolte mi, abych uvedl pár příkladů toho, co se stane, pokud akceptujeme návrh, který jste předložil. V Dánsku je povolených asi 100 druhů pesticidů. Od začátku osmdesátých let jsme snížili používání pesticidů asi o 50 %. Jsem si jistý, že budete souhlasit s tím, že to je velmi rozumné řešení. Pokud váš návrh projde, budeme nuceni zdvojnásobit množství pesticidů povolených v Dánsku. Zdvojnásobit množství! To bude pravděpodobně znamenat, že nebudeme moci pít čistou podzemní vody,kterou používáme v současnosti.
Tuto otázku nevnímám jako čistě národní. Hovořím jménem celé Socialistické skupiny v Evropském parlamentu a, naštěstí, také jménem většiny, která jasně vyjádřila své postoje při hlasování ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin. Existuje mnoho příkladů. V každé jednotlivé zóně existuje případ, že každá země kromě jedné bude nucena schválit pesticidy, které v současnosti neschvalují. Dovolte mi uvést příklad jedné plodiny-kukuřice. Ve Velké Británii se na kukuřici používají pesticidy, které obsahují přibližně 15 aktivních látek. V Maďarsku se používá 57 aktivních látek, zatímco v Polsku se používá 37 těchto látek. Pokud však návrhy Komise budou uskutečněny, každá země schválí pesticidy, které mohou obsahovat až 57 aktivních látek. To znamená, že ve Velké Británii bude úroveň aktivních látek v pesticidech čtyřnásobně vyšší. Nemělo by být úlohou EU nutit země, aby používaly více pesticidů. Bude to mít vliv na životní prostředí, na zdraví a na podzemní vody. A to určitě není naším záměrem.
Doufám, že podpoříte to, co jsme navrhli ve Výboru pro životní prostředí, ulehčí to též fungování průmyslu. To, co jsme přijali ve Výboru pro životní prostředí, je kompromis. Řekneme ne vzájemnému povinnému schválení pesticidů, ale řekneme ano vzájemnému povinnému schválení údajů. Kromě toho nehovoříme jen o zónách, ale i o údajích v celé Evropě. Toto daleko více ulehčí fungování průmyslu. Zároveň dáváme zemím právo říci ne, pokud mají klimatické podmínky, které vyžadují, aby tak učinily.
Pokud jde o redukční cíl, rád bych řekl panu Dimasovi, že je neuvěřitelně pozitivní, když se zbavujeme nejnebezpečnějších látek-látek, které způsobují rakovinu, látek, které ovlivňují vývoj dítěte, atd. Je přirozené, že chceme tyto látky z trhu odstranit. Vždyť jich ani není třeba. Kromě toho si myslím, že bychom se měli posunout o krok vpřed a pokusit se o celkové snížení všech látek. To by samozřejmě mělo být něco, o čem se rozhoduje individuálně v každé zemi. Pokud to spojíme s evropským cílem, který plánuje snížení přibližně o 20 %, myslím, že budeme úspěšní. Navzdory všemu stále věřím, že jsme ve stadiu, kdy je to možné. Bude to velmi důležité pro zdraví a životní prostředí v Evropě.
Vzhledem k omluvě Komise za to, že nezavedla tyto redukční cíl, jsme my představili index frekvence užívání, který zohledňuje body, které jste zdůrazňovali.
Anne Laperrouze
jménem skupiny ALDE. - (FR) Vážený pane předsedající, členové Komise, dámy a pánové, je pravda, že některé členské státy už začaly s opatřeními na snížení rizik souvisejících s pesticidy, ale trendy v používání pesticidů jsou v každé zemi jiné. Určité látky, jejichž používání je v některých členských státech zakázané, jsou v těchto zemích ještě na trhu, protože v jiných zemích jsou stále povolené. Je třeba, abychom zharmonizovali pravidla, aby byly podmínky v celé Unii stejné. Skupina ALDE je pro přísnou kontrolu pesticidů, ale přitom uznává, že jejich používání je praktické a potřebné.
Máme několik pozměňovacích návrhů, díky nimž by měl být text snadněji uplatnitelný, přičemž by měly být podporovány bezpečnější a nechemické alternativy. Naše skupina se snaží zaměřit na snižování množství nebezpečných látek. Podepsali jsme pozměňovací návrh k článku 4 o národních akčních plánech, které mají za cíl snížit frekvenci použití nebezpečných látek během deseti let o 20 % a zredukovat nebezpečné látky o 50 % do roku 2013.
Někomu se může zdát paradoxní, že naše skupina předložila další pozměňovací návrh k článku 4, v němž nabízí členským státům postup založený na snižování rizik. Je to realističtějjší přístup, ale výpočty jsou složitější, než jaké jsou se snižováním množství. Považovali jsme za důležité tento pozměňovací návrh předložit, protože je to téma, které bychom rádi viděli v prvním čtení po hlasování v meziinstitucionální diskusi.
Nyní bych se rád věnoval několika specifickým bodům. Ochrana vodních toků by byla logičtější pomocí opatření přizpůsobených geologickému prostředí než určení ochranných zón. Hledání způsobů na ochranu specifických životních prostor jako jsou parky, dětská hřiště a školní dvory je opodstatněné, protože používání pesticidů v blízkosti takovýchto oblastí by mělo být omezeno na množství, které je jen nezbytně potřebné, nebo by mělo být zakázáno úplně a namísto toho by měly být upřednostňovány nechemické metody.
Návrh Komise ohledně leteckých postřiků, stanovující zákaz postřiků vyjma případů, které musí být odůvodněné, je velmi rozumný. Text Výboru pro životní prostředí je však opodstatnitelný. Chápu, že je třeba informovat veřejnost o aplikování pesticidů, ale myslím si, že by mělo být na každém členském státě, aby si uvědomil, jaká je povaha a míra informovanosti a jaké jsou nejlepší způsoby její aplikace. Zabýváme se tu množstvím různých typů terénů a množstvím různých přístupů, při nichž se jakýkoli pokus o standardizování zdá být nereálný.
Skupina ALDE se snaží dosáhnout rovnováhy, jejíž podstatou je, že nikoli jednotlivec, ať už uživatel nebo výrobce, by měl být potrestán, ale měly by být zavedeny přísné a důsledné právní předpisy, které by umožňovaly uživatelům pesticidů chránit své plodiny. Taktéž by umožňovaly výrobcům prodávat své produkty, které budou méně škodlivé a spotřebitelům nejen konzumaci zdravých potravin, ale i život v bezpečném životním prostředí.
Wiesław Stefan Kuc
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážený pane předsedající, všechny tři prezentované zprávy spolu úzce souvisejí. Evropská unie se snaží udělat všechno pro to, aby snížila negativní vliv pesticidů na životní prostředí a aby zabránila jejich prosakování do půdy, do vody a do rostlin. V posledních letech se udělalo mnoho na minimalizování těchto účinků. Zvlášť důležitou úlohu tu sehrály výzkumné organizace, které vyvinuly moderní přípravky, které fungují selektivněji. Měli bychom však mít na paměti, že v uplynulých letech byla kvalita pesticidů mnohem horší a používaly se v mnohem vyšších dávkách. Znečištění životního prostředí je tedy důsledkem aktivit z minulých let. Proto musíme kromě nových směrnic doplnit existující legislativu směrnicí o deaktivaci a zneškodňování zastaralých pesticidů.
Jelikož postupem času problémy neubývají, ale přibývají, je třeba aktivnějšího přístupu k této problematice. Totéž se týká rizik, jak jsme mohli vidět na posledním fóru MVO v Kišiněvě.
Marie Anne Isler Béguin
jménem skupiny Verts/ALE. - (FR) Vážený pane předsedající, páni komisaři, chtěla bych poblahopřát paní Breyerové k vynikajícímu výsledku, kterého dosáhla. Nemohu však podporovat ty, kteří souhlasí s používáním pesticidů, protože je nesmírně důležité, abychom se zbavili nebezpečných látek v našem životním prostředí a v našich tělech. Doufám, že Evropský parlament v budoucnosti podpoří nejperspektivnější postoje k této otázce a nepodlehne nejnovějšímu volání výrobců, kteří zastupují smrtící průmysl. Odstranění karcinogenních, mutagenních a reprotoxických pesticidů a látek, které oslabují a poškozují náš nervový, hormonální a imunitní systém, je nepochybně dobrým cílem.
Taktéž bychom měli přijmout snahu našich kolegů, kteří usilují o dosažení informační transparentnosti pro spotřebitele, kteří se stali "nevinnými oběťmi” těchto nebezpečných látek. Páni komisaři, je určitě nejvyšší čas přijmout opatření. Nikdy předtím se insekticidy, fungicidy a herbicidy různých typů nepoužívaly tak systematicky jako dnes. Stačí se podívat jen do Francie, kde situace, kterou můžeme popsat jako "kolektivní rozhodování” státu a chemického průmyslu v otázkách veřejné politiky o pesticidech uspěla v tom, že odsouvá na okraj očekávání obyčejných lidí ohledně veřejného zdraví a zdravého životního prostředí. Není brán ohled na výsledky výzkumů o toxicitě životního prostředí ani na statistické studie, které ukazují propojení mezi chemickými látkami a patologickými podmínkami. V úvahu nejsou brána ani nedávná varování lékařů, například během Pařížské výzvy, a fóra o životním prostředí v Grenelle ve Francii. Průmysl se snaží udělat maximum pro snížení vlivu pesticidů.
Proto poté, co byly vodní toky znečištěny herbicidem atrazin, o čemž všichni ví, a poté, co byla zničena včelstva, se chemický průmysl snaží utajit skutečnost, že Francie je stále na prvním místě v používání pesticidů v Evropské unii. Každý rok pronikne do životního prostředí ve Francii 70 000 až 80 000 tun pesticidů. V souvislosti s "otázkou pesticidů”, na rozdíl od směrnice REACH, poslanci Parlamentu nedovolí, aby byli zdiskreditováni. Nároky obyčejných lidí nezeslábly, o čemž svědčí obrovské množství korespondence, kterou dostáváme, a v níž nás žádají o rychlé a rázné jednání.
Ozývají se nám lidé, kteří zdůrazňují nebezpečí vdechování pesticidů, které na jihu Francie používají pěstitelé zeleniny, jiné zase znepokojuje enormní používání herbicidů ve veřejných parcích a zahradách, a žádají, aby byly vyhlášeny zóny bez pesticidů.
Jiří Maštálka
za skupinu GUE/NGL. - (CS) Kolegyně a kolegové, já bych chtěl především poblahopřát naší kolegyni Bělohorské k její zprávě o tematické strategii udržitelného používání pesticidů.
Myslím, že se jí podařilo vypracovat dokument, který zohledňuje a vyvažuje jednak nutnost udržitelné konkurenceschopné zemědělské výroby v Evropě, současně prosazuje takový způsob užívání pesticidů, který by měl co nejmenší negativní dopad na lidské zdraví a životní prostředí.
Velmi vítám, že do zprávy byl zahrnut i pozměňovací návrh, jehož jsem spoluautorem, a to "zásada předběžné opatrnosti s ohledem na lidské zdraví a ochranu půdního a vodního ekosystému".
Stejně jako kolegyně Bělohorská i já lituji toho, že i když nedůležitějším očekávaným výsledkem tematické strategie má být omezení negativních dopadů používání pesticidů na lidské zdraví, zdravotními dopady používání pesticidů jako takovými se strategie zabývá velmi okrajově. Myslím si, že zde je rezerva pro budoucí práci Evropské komise.
Z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci velmi vítám ty body zprávy, které poukazují na nutnost řádné informovanosti, ale i odpovídajících ochranných prostředků a pravidelných kontrol používaných zařízení.
Myslím, že dostáváme do rukou nástroj s mnoha konkrétními účinnými možnostmi pro omezování a bezpečnější užívání pesticidů.
Johannes Blokland
jménem skupiny IND/DEM . - (NL) Vážená paní předsedající, v diskusích o pesticidech jsem se vždy snažil zaujmout věcný a objektivní postoj k zájmům ochrany životního prostředí, jako i k zájmům výrobců a spotřebitelů. Rád bych se teď podrobněji věnoval některým aspektům těchto zpráv.
Jeden z návrhů představuje politiku založenou na omezení užívání pesticidů. Mám k tomu skeptický postoj. Určitě je možné snížit množství pesticidů, ale často jsou to právě nejpoužívanější pesticidy, které jsou nejméně nebezpečné. V takovém případě zůstává hrozba víceméně stejná.
Jsem spíše zastáncem politiky, která se zakládá na snížení rizika. Nizozemsko se řídí takovou politikou od roku 2000 a díky tomu se nám podařilo snížit hrozbu pro životní prostředí o 86 %. Další nevýhodou omezování využití pesticidů je skutečnost, že k dispozici máme méně druhů a rezistence vůči nim se vytváří rychleji.
Dalším bodem je zavedení ochranných zón v okolí vodních toků. Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin schválil návrh na vytvoření desetimetrové ochranné zóny. V zemi, která má mnoho vodních ploch, například v Nizozemsku, představuje hranice deseti metrů problém. Ve skutečnosti to znamená, že na 35 % zemědělské půdy nemůže být prováděn postřik.
Nakonec bych chtěl zdůraznit, že nejen norma, ale bezpochyby i její uplatnění je důležité. V současnosti je v této oblasti mezera, což je zjevné v případě výrobků určených ke konzumaci, kde se pravidelně setkáváme s tím, že danou normu nesplňují, a to ani v Evropském parlamentu.
Andreas Mölzer
jménem skupiny ITS. - (DE) Vážená paní předsedající, jak všichni víme, už dlouhou dobu se předpokládá, že existuje spojení mezi pesticidy používanými v zemědělství a geneticky modifikovanými potravinami na jedné straně, a některými chorobami na straně druhé. A když už pesticidy tu a tam nacházíme v pitné vodě, je bezpochyby nejvyšší čas pořádně roztočit pomalá kola byrokracie v EU.
Ukáže se, jak daleko jsme ve skutečnosti schopni zajít, abychom splnili současný záměr snížit používání chemických látek na ochranu rostlin. Všichni pochopitelně známe ambiciózní cíle, kterých nakonec není dosaženo. Domnívám se však, že plánovaná náhrada karcinogenních látek není ani zdaleka chválihodným počinem, za který je považována. Právě naopak, podle mého názoru jde o naléhavou nutnost. Náhrada těchto látek přichází s velkým zpožděním.
Když uvážíme, že množství pesticidů využívaných v EU představuje čtvrtinu z jejich celosvětové spotřeby, navzdory tomu, že EU má jen 4 % z celosvětové orné půdy, problém je hned jasný. Tato statistika zároveň dokazuje, že podpůrné programy EU zjevně vedou tradiční zemědělství nesprávným směrem.
Spotřebitelé mají jisté podezření-a není zcela nepodložené-že vynalézaví zemědělci se pokoušejí obejít stanovené horní limity kombinováním schválených přípravků na ochranu rostlin. Vzhledem k nedostatečnému výzkumu v oblasti interakce těchto přípravků je nejvyšší čas zasáhnout a omezit tyto praktiky. Kromě toho je třeba zvrátit neustále se zvyšující maximální koncentrace objevující se v posledních letech, protože představují zvyšující se hrozbu pro rizikové skupiny, například pro děti.
Dovoz organických výrobků z druhé strany zeměkoule je nejen v rozporu s různými environmentálními cíly, je i jednou z příčin zvýšeného objemu dopravy, jako i neustálých obvinění vůči zavádění podpůrné politiky Unie. Naše podpůrné programy by proto měly být přehodnoceny, zejména pokud jde o poskytování pomoci evropským zemědělcům, kteří se vyhýbají používání pesticidů. Pokud místo toho budeme i nadále zemědělce trápit byrokratickými překážkami, nemůžeme být překvapení, když nakonec frustrovaně rezignují, zatímco Brusel zůstane v údivu nad kritickým zmenšováním se zemědělské komunity.
Jim Allister
Vážená paní předsedající, jsem v pokušení říci, že politický pesticid, který by si věděl rady s agresivním plevelem v podobě směrnice EU, by nám všem pomohl. Když se podívám na některé z těchto změn, doplnění a návrhů, například návrh pravidla deseti metrů, vidím tam výraznou nepřiměřenost.
Domnívám se, že si musíme přiznat některé skutečnosti. Bez kontrolovaného použití pesticidů v našem zemědělství vytlačíme více potravinové produkce do méně regulovaných oblastí světa, čímž ohrozíme kvalitu a bezpečnost potravin. Pro některé je možná ještě zajímavejší, že bez fungicidů a herbicidů určených k ochraně a ošetření kvalitních trávníků by mnohá golfová a bowlingová hřiště zůstala zamořena plevelem a byla by prakticky nepoužitelná.
Ano, kontrola pesticidů je nezbytná, ale naše opatření musejí vycházet ze spolehlivých vědeckých poznatků a být použitelné nejen v oblasti zemědělství, ale i v běžném životě. Jsem přesvědčen, že razantní pravidla upravující používání pesticidů u nás jsou přiměřená, a proto budu hlasovat proti změnám založeným na dogmatech, jejichž zavedení by si někteří přáli.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Vážená paní předsedající, vážení členové Komise, je škoda, že představitelé sektoru zemědělství nejsou zapojeni do této rozpravy. Bylo by totiž nesmírně zajímavé, vzhledem k nedávné reformě společné zemědělské politiky, vyslechnout si také jejich názor.
Naším úkolem je nejen zajistit budoucnost zemědělství v Evropě a kvalitu i kvantitu potravinářské výroby, ale také podporovat výzkum a zajistit ochranu údajů. Největší výzvou samozřejmě zůstává ochrana zdraví lidí a zabránění hromadění jedovatých splodin ve vodě a v životním prostředí. Předmětem našeho zájmu by mělo být též zdraví zemědělců a jejich rodin, kteří potřebují lepší ochranu, protože to jsou právě oni, kdo přichází do bezprostředního kontaktu s těmito výrobky a rady, které se k nim dostávají, jsou většinou od firem prodávajících pesticidy. Tyto společnosti je sotva informují o skutečnosti, že výzkumníci začali zkoumat spojitost mezi používáním pesticidů a ustavičně narůstajícím výskytem některých zdravotních obtíží-například Parkinsonovy nemoci, Alzheimerovy nemoci, rakoviny prostaty, nádorů na mozku a vrozených deformací. Proto bude absoltně nezbytné, aby byla stanovena přísná pravidla pro uvádění výrobků na trh. Měli bychom zároveň podporovat výzkum prostřednictvím náležitých opatření na zajištění ochrany údajů, jakož i propagovat výzkumné programy zaměřené na biologické prostředky kontroly škůdců, které jsou dobrým příkladem inovace. Tyto výrobky by také měly být cenově dostupné pro zemědělce.
Moje poslední myšlenka, pane komisaři, sa týká ochrany včel. Dlouhodobá hodnocení ustanovená ve směrnici 91/414 nebyla uskutečněna. Mít pravidla a směrnice jednoduše nestačí, musejí být také uplatňovány, a proto potřebujeme systémy, které jejich uplatňování zajistí. Souhlasím, že regulace uvádění těchto výrobků na trh je nejdůležitější, ale chci poznamenat, paní předsedající, že během této žhavé diskuse jsou snahy o lobing ze strany chemického průmyslu, i když ne časté, pobuřující.
Anne Ferreira
(FR) Vážená paní předsedající, vážení členové Komise, dámy a pánové, všechny údaje týkající se zdraví a životního prostředí, které máme k dispozici, a které nemám v úmyslu dnes vyjmenovávat, musí bezpodmínečně přinutit Parlament, aby podnikl rozhodné kroky ve věci pesticidů a podmínek jejich používání. Je nezbytné, aby tyto kroky byly založeny na meřitelných cílech. Z diskusí, které probíhaly před hlasováním na plenárním zasedání, je zřejmé, že mezi jednotlivými členskými státy jsou velké rozdíly pokud jde o jejich postupy a také přístup k politice. Vzhledem k tomu jsme se dohodli na kompromisu ve vztahu k jistým záležitostem, stejně jako na uplatnění subsidiarity. Doufám, že nás subsidiarita nezklame, bude mít totiž za následek flexibilitu, která se lehce může stát záminkou pro oslabení naší politiky a omezit ji na projev politické a veřejné vůle, která je tu dnes vyjádřena. Zejména se to týká otázky spojené s vystavováním se nebezpečí a s rozsahem ochranných zón v okolí vodních toků.
Pokud má mít subsidiarita smysl ve vztahu k pesticidům, potom musí podporovat komplexnější myšlení týkající se problémů zemědělství a životního prostředí v každém evropském regionu. To vyžaduje intenzivnější výzkum a transfer technologií, zapojení všech zainteresovaných včetně zemědělců, výzkumných pracovníků, nevládních neziskových organizací, odborníků na zdraví a zástupců potravinářského průmyslu, dále provádění výzkumu v každé geografické oblasti, společné určování nejlepších postupů a alternativ bez použití chemických látek, které jsou vhodné pro půdu, podnebí a plodiny. Je jen pár regionů, kde jsou tyto činnosti prováděny.
Proto navrhuji, aby Komise podpořila zavedení takového přístupu a napomáhala výměně zkušeností a zároveň zajišťovala, aby byly evropské zákony náležitě uplatňovány.
Holger Krahmer
(DE) Vážená paní předsedající, mnozí z mých parlamentních kolegů se domnívají, že potřebujeme přísná pravidla týkající se chemických látek na ochranu rostlin. Mají pravdu, zároveň však nesmíme zapomínat na vliv právních předpisů, které přijímáme. Faktem je, že výrobky na ochranu rostlin jsou důležitou částí současného zemědělství.
Jako příklad si vezměme směrnici o autorizaci. Právě se zabýváme zákazem celé skupiny aktivních látek na základě kritérií vyloučení, zkrátka pouze kvůli abstraktní představě o jejich škodlivosti. Tento přístup nezohledňuje reálné riziko, které představuje jejich použití v zemědělství. Vede nás k zakazování aktivních látek, které v praxi vůbec nepředstavují problém. V důsledku toho nebudeme mít v budoucnosti k dispozici dostatek aktivních látek, abychom patřičně bojovali proti škůdcům.
Pokud budeme používat jen málo aktivních látek, odolnost proti pesticidům se bude vyvíjet mnohem rychleji. Nezůstanou nám žádné spolehlivé prostředky na zvládnutí problémů se škůdci. A to jsou pravděpodobně ty nové vrcholy, o kterých se zmínila paní Breyerová. Když dosáhneme tohoto stupně, ochrana potravin v Evropě se propadne ještě hlouběji. Namísto zavádění všeobecných zákazů bychom měli zajistit spolehlivost postupů udělování licencí, které prozkoumají skutečné riziko spojené s používáním každé látky.
Nasledující příklad se týká strategického přístupu k tomuto problému, v rámci něhož obhajujeme všeobecný celoevropský plán zaměřený na snížení použití výrobků na ochranu rostlin. A to nemá vůbec nic společnéo s nebezpečím, které s sebou prináší jejich použití.
Komise stanovila cíle na snížení skutečné hrozby. To je dobrá myšlenka, kterou bychom měli zachovat. Koneckonců, měli bychom se soustředit na to, co je uskutečnitelné, zejména na účinnou kontrolu škůdců spojenou s patričným rizikovým managementem. Přece jen je vše také otázkou uspokojení narůstající potřeby syrové zeleniny v budoucnosti.
V minulosti pomohly inovativní výrobky na ochranu rostlin zvýšit výrobu více než byla poptávka po orné půdě. Naším cílem v budoucnosti by neměla být snaha tuto situaci zvrátit.
Gintaras Didžiokas
- (LT) Opravdu si nemyslím, že byste v této místnosti či v zde v Parlamentu našli jediného člověka, který by tvrdil, že ekologie, zdravé životní prostředí a lidské zdraví nejsou důležité. Nevěřím, že by nějaký evropský občan někdy něco takového prohlásil.
Navzdory tomu, dámy a pánové, při přijímaní rozhodnutí, v diskusích o legislativě a při vytváření a zavádění pravidel, která musí dodržovat několik statisíců lidí a která nepochybně ovlivňují životy milionů lidí, nemůžeme vycházet z emocí a dobrých úmyslů. Je třeba, abychom našeho cíle dosáhli vyváženým a rozumným způsobem. Jedním z klíčových cílů stanovených pro zemědělský sektor je dodávání kvalitních potravin za přijatelné ceny. EU je známá vysokou úrovní kvality potravinářské výroby a přísnými pravidly zemědělské produkce, která ukládá svým členským zemím. Na druhé straně je zemědělství v EU pod neustálým tlakem-musí být konkurenceschopné a musí vyrábět kvalitní zemědělské produkty.
V diskusích o pravidlech týkajících se ochrany rostlin nemůžeme tyto faktory opomíjet. Stanovisko Komise a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova splnilo očekávání všech zúčastněných stran. I tak však navržené změny či změny zavedené v době, kdy probíhala diskuse ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, vyvolaly vážné obavy.
Přijetí těchto pozměňovacích návrhů může mít nedozírné následky. Představují nebezpečí nejen pro zemědělství a potravinářský průmysl, ale i pro samotnou přírodu. Znamená to, že geneticky modifikované potraviny vstoupí na evropský trh? V případě, že by bylo 90 % výrobků na ochranu rostlin stažených z trhu, velmi by to ovlivnilo tradiční plodiny.
Dámy a pánové, ještě jednou vás vyzývám, abyste při svém rozhodování vycházeli ze spolehlivých vědeckých důkazů a osvědčených metod, a ne z různých fám a emocí. Doufám, že váš hlas bude odrazem názoru zúčastněných stran s vyváženým a správným závěrem, který nebude mít za následek zničené zemědělství, občany EU bez evropských potravin a miliony lidí bez práce kvůli ochraně životního prostředí.
Jens-Peter Bonde
(DA) Vážená paní předsedající, zítra brzo ráno půjdu do potravin, abych si koupila pitnou vodu v láhvi. Lidé v mnoha zemích to dělají také, protože zdroje podzemní vody byly zamořeny znečištěním. Voda prochází chemickým čištěním, jako by byla špinavým kabátem. Dále je upravována chlorem, chutná nepříjemně a je drahá. V Dánsku máme vydatný pramen křišťálově průzračné podzemní vody. Pijeme ji přímo, aniž ji předtím upravujeme. Je zdravější než voda v lahvích, má lepší chuť a je mnohem levnější.
To však také znamená, že na ni musíme dávat pozor a zamezit postřikům proti škůdcům v případech, kde by pesticidy mohly proniknout do podzemní vody. Dánsko proto zakázalo 13 druhů pesticidů, z nichž 12 se vyskytuje také v pitné vodě. V tomto bychom chtěli pokračovat, a proto prosím, aby mí parlamentní kolegové hlasovali pro pozměňovací návrh, který umožňuje vymezení ochranných zón. Tento návrh už byl schválen v předchozích směrnicích. Nyní to musíme zopakovat, aby nebyly zrušeny. Ostatně, získali jsme podporu velké většiny v Parlamentu a následně i podporu předsedy Komise, José Manuela Barossa. Děkujeme! Nepodpořila nás dánská komisařka pro zemědělství, která společně s dánskou ministryní potravin, zemědělství a rybolovu (taktéž členkou dánské liberální strany Venstre) raději podporuje zemědělce v ničení pitné vody. Je velmi krátkozraké usilovat o trochu vyšší výnosy obilí a potom platit miliardy dánských korun za čištění podzemní vody. Smlouva uvádí, že platit budou sami znečišťovatelé. To navrhuji v pozměňovacím návrhu a prosím své kolegy, aby podpořili požadavky Smlouvy. Nikdo nemá právo znečišťovat naši společnou půdu a vodu.
Pilar Ayuso
(ES) Vážená paní předsedající, vážení členové Komise, návrh směrnice, který vypracovala Evropská Komise jakožto náhradu směrnice 91/414/ES nabízí lepší sladění autorizačních postupů a zároveň zajišťuje ochranu spotřebitele. Avšak závěry, které byly vyvozeny v rámci Výboru pro životní prostředí, nejenže neberou ohled větší harmonizaci, ale neomluvitelným způsobem obměňují opatření zaměřená na ochranu spotřebitele a životního prostředí.
Zpráva je postavena na úplném nedostatku důvěry v současné způsoby zemědělské výroby v Evropské unii. Nejsou to však jen zemědělci, kdo bude s největší pravděpodobností trpět, budou to i spotřebitelé, protože mnoho plodin nedokáže přežít, bude nezbytný dovoz, což se následně projeví v bezpečnosti potravin.
Nebyla dostatečně zvážena skutečnost, že schválení a používání výrobků na ochranu rostlin už podléhá přísným kontrolám Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, stejně jako kontrolám příslušných úřadů v členských státech.
Navíc, tímto návrhem se mění počet aktivních látek z 1 100 povolených v roce 1991 na 148, které jsou uvedeny v Příloze I tohoto návrhu. Z těchto 148 látek je jen 34 insekticidů, nematocidů případně akaricidů, což jsou nejpotřebnější látky používané v zemědělství v evropských oblastech Středozemního moře, kde je stupeň napadení hmyzem nejvyšší v celé Evropě. Hmyz nepředstavuje jen nebezpečí pro rostliny, ale je rovněž přenašečem závažných lidských onemocnění.
Návrh Komise rozdělit Evropskou unii na tři zóny s cílem zajistit vzájemné uznávání prostředků na ochranu rostlin by měl být obnoven. Kritéria vyloučení pesticidů musejí vycházet z vhodných analýz rizika. Bez analýzy rizika není možné určit vliv těchto látek na lidské zdraví a životní prostředí.
Nakonec bych chtěla zdůraznit, že škodlivost je závislá na množství dávky.
Frédérique Ries
(FR) Vážená paní předsedající, vyzdvihuji důležitost dnešní rozpravy, protože v sázce není nic menšího než naše vize budoucnosti evropského zemědělství a potřeba posunout se od intenzivního zemědělství, které zjevně přináší přílišné znečištění, k trvale udržitelné zemědělské výrobě, která bere ohled na biologickou různorodost. Je to výzva, kterou musí Evropa přijmout ze třech důvodů: za prvé, vzhledem ke skutečnosti, že se objevuje více rozhořčení a zdravotních rizik, veřejné mínění je namířeno proti používání pesticidů; za druhé, většina zemědělců chce, aby jim Evropská unie pomohla změnit obvyklé postupy, aby nemuseli volit mezi zachováním svého zdraví a zvyšováním výnosnosti a za třetí, chovatelé včel v celé Evropě se dožadují přísnějších zákonů na zastavení prodeje pesticidů, jejichž důsledky na chov včel nebyly zmíněny.
Je proto nezbytné, aby byl tento smělý postoj Výboru pro životní prostředí potvrzen v zítřejším hlasování o třech zprávách od Hiltrude Breyerové, Christy Klaßové a Ireny Belohorské. Musíme potvrdit, že zdraví a životní prostředí jsou nejdůležitější, že potřebujeme konkrétní opatření na ochranu těch najzranitelnějších, že najnebezpečnější látky budou podléhat zásadě předběžné opatrnosti, že používání nechemických náhrad bude skutečně podporováno a že letecké postřiky budou v principu zakázány. Jednoduše musíme proměnit v reálné činy obavy mnohých mužů a žen v Evropě, kteří, jak uvedla paní Islerová-Béguinová, nám napsali a vyzývají nás, aby zemědělství v budoucnosti nebylo závislé na chemických látkách.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Vážená paní předsedající, používání výrobků na ochranu rostlin-pesticidů-je za jistých okolností nezbytné. V Polsku převažují menší zemědělské podniky, jejichž majitelé šetří kvůli nedostatku finančních prostředků na drahých pesticidech, což někdy vede k velkým ztrátám způsobených škůdci.
Jsem zástancem všech aktivit zaměřených na podporu rozumného používání prostředků na ochranu rostlin, například včetně poradenství, školení, výzkumu, finanční podpory na zakoupení moderního zařízení na ochranu rostlin, zavedení náhradních výrobků, které pomáhají chránit životní prostředí a zdraví a které jsou slučitelné se zájmy zemědělců, namísto použití pesticidů.
Tam, kde hrozí ztráta úrody, může ignorace a nedostatek náležité pomoci zemědělcům vést k nekontrolovatelnému používání pesticidů. Problémy, které máme už dlouhou dobu a které jsme ještě úplně nevyřešili, jsou rekultivace půdy a skládky vysoce jedovatých pesticidů, které se vyskytují nebo vyskytovaly v zemích bývalého sovětského bloku. Kontaminují vodu i půdu, a proto by tato přítěž mohla snížit účinnost opatření navrhovaných v těchto dokumentech.
Urszula Krupa
(PL) Vážená paní předsedající, výrobci, kteří jsou nuceni vyrábět skvěle vypadající produkty, používají pesticidy, které jsou škodlivé nejen pro životní prostředí a hospodářství, ale i pro lidské zdraví. Očekávám, že dokumenty, které projednáváme, povedou ke zlepšení kvality konzumovaných potravin a podpoří používání organických výrobných metod s větším využitím přirozených hnojiv na výživu půdy. Navíc, v souvislosti s bezohlednými a neetickými praktikami týkajícími se vyvozu látek, o jejichž škodlivosti se ví, do zemí třetího světa, bych chtěla citovat známé polské přísloví:"Nedělej jiným to, co sám nechceš, aby ti dělali.” Je to velmi důležité, neboť nebezpečné pesticidy se nám vracejí ve formě potravinových výrobků, které bohaté země levně nakupují a které ničí zdraví lidí.
Kromě všeobecných instrukcí by strategie udržitelného používání pesticidů měly být připravovány na národní úrovni, kde je možné podniknout vhodné kroky. Snížení počtu výrobků na ochranu rostlin by mělo být výraznější oblastech, kde se používá více pesticidů.
Peter Baco
(SK) Za mimořádně cenné však považuji také požadavky všech třech zpráv na vysokou kvalifikovanost lidí ve všech fázích manipulace pohybu pesticidů. Akční plány, integrované řízení a přísnost při dovozech jsou velmi pozitivními příklady všech zpráv. Ale formulace zákazu leteckých postřiků a zároveň možných užití těchto postřiků podle mne vyžadují přesnou a jasnou formulaci.
Podobně i záměry v omezeních množství nejsou srozumitelné a neselektivním uplatněním mohou vést k mnohým rizikům. Například ve Slovenské republice je průměrně na jeden hektar použito méně než 1 kg pesticidů, přičemž v jiných zemích je to až 8 kg. Existují tedy země, kde je opravdu třeba snižovat, ale jsou také země, kde je třeba používání zvýšit. Navrhuji proto využít při hlasování doporučení Evropské asociacie ochrany rostlin, případně v prvním čtení nepodpořit zprávy 347 a 359 a ponechat vyvážené doporučení Komise.
Marianne Thyssen
(NL) Vážená paní předsedající, vážení členové komise, dámy a pánové, je čas, abychom dali podobu tematické strategii o udržitelném používání pesticidů a začali její část rovnou uplatňovat. Vzhledem k značným důsledkům na kvalitu potravin, veřejné zdraví, životní prostředí a trvalou udržitelnost zemědělství-vše to jsou záležitosti hlavního zájmu-věnovala celá naše skupina i naši zpravodajové a stínoví zpravodajové mnoho času tomuto balíku. Ráda bych zmínila zejména čtyři body.
Za prvé, další snižování používání pesticidů je rozumné. To ve skutečnosti musí vést k menšímu vlivu na životní prostředí a vzhledem k tomu, jsme proti pouhému snížení používaného množství. Chceme snížení skutečného vlivu na základě vědeckého přehodnocení rizika.
Za druhé, máme podobný názor na bezpostřikové zóny v okolí vodních toků. Také tady zastáváme přístup založený na analýze rizika a domníváme se, že členské státy jsou schopny zodpovědných rozhodnutí lépe než my, a to částečně na základě kritérií stanovených v rámcové směrnici o vodě.
Za třetí, zajímalo by mě, proč by se tento Parlament, který je přece obhájcem vnitřního trhu s vysokým stupněm ochrany spotřebitele, zdraví a životního prostředí, postavil proti prvnímu kroku k harmonizaci v této oblasti. Zastáváme myšlenku vytvoření zón s vnitřním vzájemným uznáváním, které navrhuje Komise, a rádi bychom též zaznamenali dobrovolné vzájemné uznávání mezi zónami.
Za čtvrté, jsme proti všeobecnému poskytování informací sousedním státům, které ve své zprávě obhajuje paní Breyerová. Nejenže jsou tyto informace pro přísně regulované činnosti zbytečné, způsobují také znepokojení a frustraci. Samozřejmě cílem nemůže být posun k jakoby soukromému uplatňování. To je typ společnosti, kterou nechceme podporovat a ani nepodporujeme.
Bogdan Golik
(PL) Vážená paní předsedající, dnešní rozprava je nesmírně důležitá pro evropské zemědělství a ochranu životního prostředí.
Mnozí lidé jsou zástanci používání pesticidů a mnozí jsou proti. Já se však domnívám, že hlavní zásadou, kterou by se měli zemědělci řídit, je používání co možná nejnižšího množství pesticidů, a pouze takových látek, které jsou nezbytné. Hlavní zásadou pro distributory by měla být bezpečnost, ta by měla být nejvyšší princip pokud jde o životy a zdraví spotřebitelů vždy, když zavedení nových pesticidů vzbuzuje obavy-ať už rozporností výsledků vědeckého výzkumu, nebo nedostatkem času, který je třeba na konečné stanovení nezávadnosti konkrétního výrobku nebo látky pro lidi a živočichy.
Domnívám se, že v kontextu udržitelného využívání pesticidů je třeba provést především nasledující kroky: Komise i členské státy by měly zajistit pravidelná školení a poradenské a vzdělávací programy, které by byly aspoň z části financovány výrobci pesticidů. Je třeba zajistit koordinované monitorování a shromažďování údajů o škodlivých vlivech pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí. Toto by mělo zahrnovat i dlouhodobé výzkumné programy a uvalování sankcí znečišťovatelům. Je třeba vytvořit koordinovaný systém shromažďování údajů týkajících se výroby, dovozu, vývozu, prodeje, distribuce a používání pesticidů, který by byl přístupný i veřejnosti. Je třeba podporovat zemědělské metody, které prosazují používání nižších dávek pesticidů, což pomůže změnit celkovou spotřebu těchto přípravků. Také je důležité zavést náležité kontroly a zakázat dovoz zemědělských potravinových produktů vyrobených pomocí chemických látek.
Jan Mulder
(NL) Vážená paní předsedající, prostředky na ochranu rostlin jsou pro zemědělskou výrobu a dodavatele potravin v Evropě nezbytné. Když provedeme určitá opatření v rámci Evropy, musíme uvažovat o tom, jaký vliv budou mít na konkurenční vztahy se zbytkem světa. Pokud budeme v Evropě příliš přísní a nebudeme schopni prosadit stejná pravidla i pro ostatní části světa, znamená to, že v Evropě budeme moci konzumovat jenom produkty, které si tu sami nedokážeme vyrobit, což se mi nezdá správné.
Samozřejmě, pro nás je stále důležité, abychom pokračovali v přehodnocování škodlivých vlivů, ale nesmíme to přehánět. Souhlasím s každým, kdo říká, že bychom se měli soustředit na riziko a nikoli na snižování množství. Desetimetrová ochranná zóna by pro Nizozemsko a jiné státy znamenala katastrofu, a proto by měla být ze směrnice vypuštěna.
Na závěr ještě poznámka týkající se sousedů. Pokud je něco odsouhlaseno, proč by o tom měli být informováni sousedé? To je úplně zbytečné nařízení.
Michael Henry Nattrass
Vážená paní předsedající, pesticidy ve Spojeném království byly přísně kontrolované v roce 1985. Firmy, jako například Syngenta, tvrdí, že by zemědělcům neměly být odpírány nástroje, které potřebují.
Tyto směrnice nás odvádějí od zásady kvalitní a vědecky podložené směrnice. Například odstraňování plevele z chodníků je bez použití chemikálií až 400-krát nákladnější. Provozovatelé golfových a jiných travnatých hřišť tvrdí, že bez pesticidů není možné trávníky udržovat. Podle asociace ochrany rostlin by oficiální zákaz používání pesticidů znamenal snížení produktivity obdělávané půdy o 65 % až 200 %. Společnost Corbett Farms tvrdí, že se letos projevil význam postřiků proti plísni bramborové. Pesticidy jsou drahé a na ochranu rostlin se používají v nejnižším možném množství. Rozhodování o tom, v jakém množství a kdy postřik provést, musí být učiněno pro každé pole zvlášť. Svévolné snížení nemůže být v praxi vědecky podloženo.
Vážená paní předsedající, prosím, odstraňte tyto šničivé směrnice. Strana za nezávislost Spojeného království (UKIP) bude hlasovat proti nim.
Richard Seeber
(DE) Vážená paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dovolte mi, abych úvodem poděkoval zpravodajům a stínovým zpravodajům. Nemusím snad připomínat, že nám všem záleží na zdraví a ochraně spotřebitele, a proto by v rámci této velmi napjaté rozpravy měla být ztlumena intenzita pocitů, které projevují někteří poslanci našeho Parlamentu.
Navzdory všemu je důležité, abychom se rozhodovali na základě faktů a nesnažili se úplně protiřečit realitě tím, že si vytvoříme obětní beránky, jak tomu bylo v minulosti. Obzvlášť v případě tohoto právního balíku by bylo velmi jednoduché zaměřit se na jednu konkrétní skupinu zaměstnanců a vůbec nehledět dále. To by však bylo celkem nesprávné. Od začátku nám musí být jasné, že my všichni potřebujeme v Evropě fungující zemědělský sektor, a k tomu je nezbytné také používání určitého množství prostředků na ochranu rostlin.
Co se týče některých bodů zprávy kolegyně Klaßové, chtěl bych říci, že zásada snižování je skutečně správná, avšak myslím si, že množstevní přístup, který použila, je příliš rigidní. Každý členský stát by měl reálně zvážit, co by sám mohl udělat, protože snížení celkového množství v naději, že se tím sníží znečištění životního prostředí, je vyloženě neodborné. Co se týče ochranných zón, nevidím žádný problém ve strategii vybrané Komisí, která považuje decentralizaci za klíčový prvek. Každý členský stát by měl zvážit, jak chce tyto ochranné zóny regulovat. Slepě určit pro celé Společenství deset metrů široké pásmo by bylo nesprávné. Měli bychom také bez výhrad podpořit snahu o hledání alternativních postupů bez chemikálií v citlivých oblastech, které jsou domovem vzácné flóry či fauny.
Co se týče zprávy kolegyně Breyerové, je důležité, abychom podpořili koncepci třech zón. Určení rozsahu oprávnění jednotlivým členským státoů by bylo nepřiměřeně specifickým vymezením. Vylučovací kritéria vyžadují zvláštní péči. Jednoznačný zákaz látek CMR1 by mohl být přijat tak, jak zazněl v čtení, ale v případě chemických látek CMR2 jsem i já pro to, aby byla licenční rozhodnutí provedena na základě zhodnocení vědeckých údajů.
Evangelia Tzampazi
(EL) Vážená paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, cílem právního návrhu, o kterém budeme hlasovat, je zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí zavedením strategie udržitelného využívání pesticidů v rámci Společenství a pravidel jejich uvádění na evropský trh.
Věřím, podpořením návrhu vypracovaného Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ohledně snížení používání pesticidů v Evropě o 20 %, vysíláme směrem ven jasný vzkaz. Musíme zvýšit kontrolu racionálního používání pesticidů, a zejména podporovat výzkum v oblasti bezpečnějších alternativních metod ochrany rostlin.
Zároveň považuji návrh na zrušení systému zón a povinného vzájemného udělování licencí za vyvážený. Toto řešení se snaží, se zřetelem k obavám zemědělců a průmyslu, umožnit členským státům realizaci vyšší úrovně ochrany životního prostředí v souladu s místními podmínkami.
Na závěr mi dovolte, abych připomněla zvláštní potřebu ochrany sekundárního používání. Dámy a pánové, vyzývám vás, abyste podpořili návrh na vytvoření Evropského fondu pro podporu výzkumu. Tak zaručíme prosperitu zemědělců a zachování našich specifických národních produktů, které jsou součástí evropské zemědělské tradice a výrazně podporují ekonomiku zemědělství v Evropě.
Marian Harkin
Vážená paní předsedající, děkuji, že mohu říci několik slov k těmto třem zprávám.
Za prvé, jsem přesvědčena, že v Evropě potřebujeme být v takové pozici, abychom byli schopni pěstovat vlastní plodiny, evropské ovoce a zeleninu, které budou pro konzumaci bezpečné. Tohoto cíle bychom však měli dosáhnout vyváženým a co nejjednodušším způsobem, tak, abychom chránili zdraví lidí bez penalizování zemědělství.
Jistě nechceme vymyslet omezení, která by působila negativně na evropské zemědělství, a potom skončit tak, že budeme nuceni dovážet mnoho potravin a snášet všechny důsledky v oblasti potravinového průmyslu a samozřejmě malého dohledu nad množstvím pesticidů použitých při výrobě dovezených potravin.
Za druhé, podporuji návrh na posouzení rizik, založený na vědeckých poznatcích, pokud se prokáže, že bude pro členské státy uskutečnitelný.
A poslední věc, myslím si, že 10 metrová ochranná zóna je řešením typu "stejný metr na všechny", a proto je třeba ho upravit, aby členské státy mohly zohlednit své individuální podmínky. Jak už jsem uvedla, ani Evropský parlament nemůže vydávat zákony vztahující se na klimatické a půdní podmínky celého kontinentu.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Vážená paní předsedající, tematická strategie a rámcová směrnice o přípravcích na ochranu rostlin jsou náročné právní projekty a zrcadlí základní problém, kterému čelí politika Evropské unie v oblasti životního prostředí. Je jím způsob, jak efektivně spojit ochranu prostředí a zdraví v rámci politiky, která zohledňuje sociální skutečnosti.
Musíme si uvědomit, že používání prostředků na ochranu rostlin a pesticidů je ekonomicky výhodné. Pokud máme být upřímní, v moderní době je specializované používání těchto látek klíčovým předpokladem ve výrobě potravin. Zároveň je tu však opravdu velmi nepříznivý vliv postřiků na životní prostředí a především na vodní toky. Jak tedy používat tyto chemické látky, abychom mohli mít užitek z pesticidů a zároveň snížili nepříznivé vlivy?
Pocházím ze země, v níž si lidé považují povolání zemědělců a domácí zemědělství je považováno za důležité. Na druhé straně je tam obzvlášť zranitelné životní prostředí. Například Finsko má téměř 200 000 jezer, statisíce vodních toků a jedno z nejvíce znečištěných moří na světě. Difuzní znečištění vod je obrovským ekologickým problémem, jehož součástí jsou i prostředky na ochranu rostlin. Jde o velmi složitou rovnici, a tak je jedině správné, že směrnice by měla brát v úvahu rozdíly mezi jednotlivými členskými státy. Evidentně však potřebujeme jisté standardy platné pro celou Evropskou unii, ale opatření zavedená ve Finsku nemohou být tatáž, jako řekněme třeba v Lucembursku.
Z tohoto důvodu rozum a obavy o životní prostředí diktují, abychom se zaměřili na cíle a ponechali prostředky na samotných členských státech. Dobrým příkladem toho jsou ochranné zóny, které mají nepochybně velký význam pro ochranu vodních toků. Jsem přesvědčena, že ochranné zóny přizpůsobené situacím a v souladu s návrhy Komise jsou správným krokem vpřed. Pokud nyní rozhodneme o přesně vymezených hodnotách tak, že zavedeme zásadu "stejného metru na všechny", existuje skutečné nebezpečí, že se mnohé země dostanou z louže do bláta. Možná bych spíše měla říct, že neuchopí problém dostatečně flexibilně a uspokojivě.
Dan Jørgensen
(DA) Vážená paní předsedající, v některých stanoviscích mých kolegů, která tu dnes zazněla, jsou jistá nedorozumění. Jsem proto rád, že mohu promluvit podruhé. Konkrétně jde o tři sporné záležitosti. První se vztahuje na cíl snižování, o kterém někteří kolegové prohlásili, že není možné ho uskutečnit. Mezi jednotlivými zeměmi existují rozdíly, a proto není možné vytvořit společný evropský cíl ohledně snižování. Ne, to opravdu není možné! Ani to není to, o co se snažíme. Jde nám o to, aby společný evropský redukční cíl byl 20 %. Samozřejmě, že to může v některých zemích znamenat 30 % a v jiných 10 %. Redukční cíl jednotlivých zemí bude určen na základě národních akčních plánů. Pokud se tohoto cíle někdo obává, jde o nedorozumění. Podstatné je brát v úvahu skutečnost, že jeden gram pesticidů jednoho typu může být mnohem škodlivější než celý kilogram jiného druhu. Z tohoto důvodu jsme uvedli index frekvence jakožto součást redukční povinnosti. Umím si dost dobře představit, že Komise o tom také bude chtít něco říci, když vy, pane Dimasi, budete mít za chvíli možnost znovu promluvit.
Druhé nedorozumění sa týká zón. Existuje přesvědčení, že pokud nebudeme mít zóny, bude to téměř urážka pro vnitřní trh. Nikoli, leč právě naopak! Skoncujme s touto pochybnou myšlenkou o zónách a s mluvením o tom, že postupně zavedeme vzájemné sdílení údajů. Podle nás je celá EU zónou, v jejímž rámci se navzájem dělíme o údaje. Je však jasné, že nemůžeme mluvit o vzájemném povinném přiznávání pesticidů, a to jednoduše proto, že každá země má odlišné geografické, klimatické a environmentální podmínky. Myslím, že s tímto faktem bude souhlasit téměř každý člen Parlamentu, kdo už dnes měl slovo.
Třetím zásadním omylem je, že dojde ke zničení konkurenceschopnosti zemědělství. Ne! V Dánsku jsme od roku 1980 snížili používání pesticidů o 50 % bez jakéhokoli vlivu na zemědělskou konkurenceschopnost. Používání pesticidů je finančně nákladné, a proto čím lépe a v menší míře se budou používat, tím lépe pro naši konkurenceschopnost.
Anders Wijkman
(SV) Vážená paní předsedající, času je málo a ve své promluvě bych chtěl v prvé řadě vyjádřit svoji podporu paní Erně Hennicot-Schoepgesové ze skupiny PPE-DE, která je spoluzpravodajkou ve zprávě paní Breyerové. Je mi líto, že větší část mé skupiny se rozhodla ignorovat rady paní Hennicot-Schoepgesové obsažené ve několika důležitých bodech a nepodpořit důležité návrhy, které tato zpráva předkládá. Samozřejmě souhlasím s tím, že požadavek na poskytnutí informací 48 hodin před provedením postřiku by v praxi nefungoval. Není však ani moudré myslet si, že nepotřebujeme vůbec žádnou povinnost informovat. Návrh paní Hennicot-Schoepgesové je v této věci dobře vyváženým kompromisem.
Dalším důležitým problémem jsou kritéria zákazu používání určitých sporných chemických látek. Naše rozhodnutí musejí být samozřejmě v souladu s rozhodnutími Parlamentu, týkajícími se nových chemických právních předpisů REACH. V nich bylo jednou z hlavních zásad postupné stažení chemických látek, u nichž je obtížné určit mezní hodnoty rizika v případě vysoce nebezpečných látek. Tuto linii musíme následovat, a to tím spíš, když se zabýváme látkami, které jsou v kontaktu či mají tendenci dostat se do kontaktu s potravinami.
Další oblast, v níž podporuji paní zpravodajku Breyerovou, je návrh na určení zón. Když jsem se seznámil s návrhem Komise, hned se mi zdálo zajímavé pokusit se rozdělit Evropu na zóny, které jsou relativně podobné z hlediska podmínek vegetace, podnebí atd. Avšak navrhované určení zón je, bohužel, příliš svévolné. Tento postoj nemohu podpořit a myslím si, že členským státům musí být ponecháno právo odmítnout jisté přípravky, i když jim okolní státy daly zelenou. Rád bych hovořil také o jiných problémech, ale můj čas vypršel.
Esther De Lange
(NL) Vážená paní předsedající, když vyjdu ze své vesnice, ocitnu se uprostřed jedinečné zemědělské oblasti, v uprostřed zeleně, mezi velkými městy, jakými jsou Amsterdam, Rotterdam a Utrecht. Dodnes to je zelená zemědělská oblast, avšak desetimetrová ochranná zóna, kterou navrhuje Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, prakticky znemožní zemědělskou činnost v této oblasti, kde je právě díky zemědělství toto území stále zelené.
Minulý týden jsem se to snažila otestovat, ale jen stěží jsem našla mezi mnoha potůčky nějakou půdu, která by byla široká 20 metrů. Každý, kdo jen trochu pozná Nizozemsko, ví, že to neplatí jen pro jeho zelený střed. Charakteristické pro holandské zemědělské podniky totiž je, že i mezi pastvinami protéká mnoho potoků. To znamená, že s 10metrovými ochrannými zónami by Nizozemsko ztratilo 800 000 hektarů zemědělské půdy, a tedy 35 % zemědělského území.
Proto žádám poslance, aby tento návrh nepodpořili, také z hlediska zemědělské výroby, která je potřebná v Evropě a ve světě, jak to zdůraznil i předseda Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova. To však neznamená, že jsem proti ochraně přírody a zdraví veřejnosti. Všichni máme stejné přání. Já se jen domnívám, že ho můžeme lépe dosáhnout přístupem, který je založen na analýze rizika a snižování nebezpečí.
Alternativní redukční používání, které má přinést celkové snížení o 20 % zajisté zní dobře a jednoduše, ale neposkytuje nejlepší ochranu pro spotřebitele, protože uplatňuje pouze hledisko množství a ne konečného vlivu a rizika. V tomto kontextu se mi zdá opravdu těžké porozumět trapným zkomoleninám Aliancie liberálů a demokratů pro Evropu, která je pro celkové 20% snížení, stejně jako pro přístup zohledňující rizika.
Ještě mám dvě poslední poznámky. K licenčnímu systému chci říci, že tři klimatické zóny jsou pro 27 členských států vhodnější, pokud samozřejmě zohledníme podmínky jednotlivých zemí. Na závěr bych chtěla poprosit Komisi, aby v rámci všech těchto závažných polemik neopomněla plodiny menšího významu.
Françoise Grossetête
(FR) Vážená paní předsedající, rezidua pesticidů jsou nyní všude, v potravinách, ve vodě, ve vzduchu, v tkáních našeho těla, v mateřském mléce, a co je ze všeho nejhorší, také v tělech našich nenarozených dětí. Zatím jen začínáme pociťovat dlouhodobé následky všudypřítomných reziduí pesticidů, včetně různých druhů rakoviny, endokrinních poruch, snížené plodnosti mužů, poruch imunitního systému, stejně jako degenerativních onemocnění nervového systému.
Takže ano a ještě jednou ano eliminaci používání pesticidů, a to co nejrychleji. Plně podporuji návrh vypracovaný mou kolegyní paní Hennicotovou ke zprávě paní Breyerové a v zájmu šetření časem zdůrazním další bod, který považuji za podstatný a o kterém se již se diskutovalo v rámci skupiny PPE. Konkrétně jde o obeznámení lidí, kteří žijí v oblastech ošetřovaných pesticidy. Myslím si, že část naší skupiny nemá pravdu, když taková hlášení považuje za nepodstatná a odůvodňuje to tím, že látky, které již byly schváleny, nemohou být škodlivé.
Letecké postřiky jsou běžné zejména v oblastech lesních porostů a vinohradů. Nesou s sebou nebezpečí, že chemické látky se dostanou i na obydlená a citlivá území, a proto musejí být přísně kontrolované. Je nezbytné, aby pěstitelé předem na ošetřování pesticidy upozornili lidi, kteří jsou v těsné blízkosti, mohly by tedy být potenciálně zasaženi. Lidé s dýchacími potížemi, například trpící astmatem, mohou být ohroženi, pokud nebudou s leteckým postřikem předem seznámeni. Postoupení a prezentování informací by nemělo zemědělcům přinést žádnou další administrativní zátěž, jak to navrhovali někteří mí kolegové poslanci. Stačí jen jednoduchá oznámení s daty plánovaných postřiků umístěná v ohrožené oblasti v blízkosti lidské usedlosti.
Chtěla bych svou promluvu ukončit upozorněním, že je čas na posun k nové éře zemědělských postupů, které respektují životní prostředí, a proto se snaží o modernizaci zemědělského sektoru.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážená paní předsedající, klíčem k trvale udržitelnému používání pesticidů je racionální snižování rizika. Tohoto cíle bychom měli dosáhnout pomocí realizace směrnice o trvale udržitelném používání pesticidů. Každá země bude vyzvána, aby si připravila svůj vlastní plán v souladu s doporučeními danými v této směrnici. Každá země by měla být schopná tento plán vypracovat na základě zohlednění místních podmínek a rozdílů.
Rozdíly jsou především v úrovni zemědělské vyspělosti, opakuji, v úrovni zemědělské vyspělosti. Státy, které jsou novými členy Evropské unie, musí často vynakládat velké úsilí k tomu, aby se dostaly na požadovanou úroveň rozvoje. Nižší míra používání pesticidů v těchto zemích, v porovnání se současnou mírou jejich používání, bude v konečném důsledku zaměřena proti nám, spotřebitelům, pokud v tomto procesu snižování jejich používání nezohledníme současnou úroveň používání těchto prostředků, která je relativně nízká.
I naše země se liší. V Polsku je možné chránit obrovské území lesů před škůdcem jen pomocí leteckých postřiků. Je naší povinností vůči životnímu prostředí chránit tyto lesy a je povinností Parlamentu, aby vydal pokyny pro bezpečné využívání prostředků, které chrání přírodu.
Směrnice se obšírně vyjadřuje k tomu, že úroveň vědomostí zemědělců je nejdůležitějším faktorem v souvislosti se zavedením trvale udržitelného používání pesticidů. Naší povinností je podporovat vzdělávání a vytvořit podmínky, aby tyto informace byly dostupné pro každého zemědělce. Při předkládání pozměňovacího návrhu o současných vnitrostátních povolených dávkách pesticidů k projednání jsem pro to, aby se co nejvíce vyměnily starší přípravky za moderní a bezpečnější. Žádám vás o podporu.
Směrnice by měla podpořit racionální opatření, nikoliv odradit členské státy a zemědělce.
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Vážená paní předsedající, děkuji řečníkům za jejich pozitivní připomínky na dnešním jednání. Dovolte mi, abych stručně uvedl stanoviska Komise k určitým důležitým problémům, které se vyskytly.
Začal bych s tematickou strategií a konkrétně s těmi body, které směrnice neobsahuje.
V první řadě mě těší, že zpráva podporuje tematickou strategii trvale udržitelného používání pesticidů. Obzvlášť dobrý je i návrh na zavedení nových právních předpisů, která se zabývá nebezpečným používáním pesticidů.
Souhlasím s tím, že je velmi důležité pokračovat ve výzkumu v oblasti vlivu kombinovaného a kumulativního používání pesticidů na naše zdraví. Podle mého názoru je podstatná zásada substituce; tj. odstranění nejnebezpečnějších chemických látek z trhu a jejich nahrazení bezpečnějšími alternativními řešeními, z nichž některá nejsou chemická.
A nakonec, zpráva paní Belohorské schválená Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin předkládá další opatření, která jsou obzvlášť pozitivní.
Dovolte, abych se nyní zaměřil na rámcovou směrnici. Mnohé pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem podávají užitečné vysvětlení a mohou být přijaty. Další pozměňovací návrhy by mohly přinést nechtěné výsledky. V první řadě bych chtěl komentovat základní pozměňovací návrhy, které Komise může v celém rozsahu nebo zčásti přijmout.
Komise zčásti přijímá návrh, aby si členské státy vytyčily jednotlivé cíle v rámci svých vlastních národních akčních plánů na omezení využívání nejrizikovějších pesticidů. Avšak příprava takových cílů musí být v souladu se všeobecným cílem směrnice, aby se redukovalo riziko využívání pesticidů. Určení celkového trvalého cíle pro snížení používání pesticidů na úrovni EU a k tomu ještě vymezení národních cílů není potřebné, a proto je Komise ani nepodpoří. Ve skutečnosti natolik neodpovídá celkové snížení množství pesticidů i snížení rizika, nakolik se rozsah nebezpečí mění od jedné chemické látky k druhé. Aktivity na limitování rizika se tedy musí zaměřit především na nejškodlivější chemické látky.
Komise v zásadě může přijmout navrhovanou minimální šířku ochranných zón, který by se měly vytvořit v blízkosti vodních toků, protože je to ve prospěch životního prostředí. Avšak nekritické zavedení 10metrového pásma ve všech případech se nám nezdá být vhodné. Komise upřednostňuje, aby členské státy měly určitou míru flexibility a mohly si stanovit přiměřenou šířku ochranných zón v souladu se svými geografickými podmínkami.
Komise může přijmout užitečná vysvětlení dalších záležitostí, jakými jsou například technická školení a vydávání osvědčení. Jsou tu však i pozměňovací návrhy, které Komise přijmout nemůže.
Za prvé, Komise je přesvědčena, že závazné dodržování společných všeobecných pravidel integrované ochrany proti škůdcům prostřednictvím odborného využívání pesticidů je základním opatřením ke snížení závislosti na pesticidech. Jde o důležitý přínos pro životní prostředí v rámci celé EU a přispěje to k rozvoji trvale udržitelného a konkurenceschopného zemědělského sektoru. Nemohu proto souhlasit s odstraněním pozměňovacího návrhu č. 86, tohoto obzvlášť důležitého opatření obsaženého v návrhu Evropské komise.
Za druhé, Evropská komise souhlasí s opatřeními k ochraně populace žijící v blízkosti polí, kde se vykonávají letecké postřiky. Přesto považuje úplný zákaz pesticidů v takzvaných "senzitivních" oblastech za nepřiměřený. Měli bychom to do jisté míry ponechat na zvážení členským státům a místním orgánům. Pokud je to ve výjimečných případech potřebné, a pokud je efektivní pouze použití pesticidů, potom musí mít možnost zabývat s riziky, které mohou mít vliv na zdraví lidí a biodiverzitu.
Za třetí, i když se Komise zavázala rozšířit obsah směrnice o používání biocidů, takové rozhodnutí si vyžaduje důsledné prostudování a realizaci určitých částí směrnice o pesticidech. Když budeme mít díky programu vypracovanému v rámci směrnice o biocidech k dispozici více údajů, budeme se moci využíváním bidocidů lépe zabývat.
Za čtvrté, Komise nemůže podpořit dodatek vztahující se k článku 152 odst. 4 Smlouvy, protože navrhovaná směrnice je jasně zaměřena na ochranu životního prostředí, které zahrnuje i otázky veřejného zdraví.
Za páté, i když zavedení daní a ukládání pokut je v souladu se zásadou "plateb za znečišťování", v současnosti neexistuje efektivní systém na odlišení daňové sazby na základě nebezpečí, které představují jednotlivé pesticidy. Z toho důvodu Komise upřednostňuje, aby se daně a pokuty neukládaly na úrovni Společenství nyní, ale až poté, co se vypracuje studie o této problematice.
Vážená paní předsedající, ze 166 předložených pozměňovacích návrhů může Komise přijmout 121, z toho 25 v celém rozsahu a zcela nebo zčásti jich přijímá 96. Spolu se sekretariátem Parlamentu podávám celý seznam stanovisek Komise k pozměňovacím návrhům.
Ještě jednou mi dovolte poděkovat všem, kteří přispěli k této večerní rozpravě, a obzvlášť zpravodajům za jejich práci. Děkuji vám za pozornost.
Markos Kyprianou
člen Komise. - (EL) Vážená paní předsedající, dovolte mi, abych na úvod připomněl poslancům, kteří v současnosti zastávají zásadní politiku EU, aby propagovali a podporovali zdravé stravování. Ovoce a zelenina jsou určitě pro správnou výživu velmi důležité, a podstatné je, abychom si tento fakt uvědomili. V současnosti máme tedy dva cíle. Potřebujeme zabezpečit produkci ovoce a zeleniny, což je výborná příležitosti pro rozvoj a podporu zemědělství. Za druhé musíme zajistit, aby ovoce a zelenina byly bezpečné pro konzumaci. Věříme, že se návrh Komise úspěšně dotkne obou těchto cílů vyváženým způsobem.
S velkým zájmem jsem sledoval průběh jednání všech poslanců. Předložené připomínky jsou vážné a my je budeme skutečně zohledňovat. Kvůli omezenému času se nechci rozšiřovat o všech problémech. Dovolte mi, abych se dotkl dvou nebo tří, které zazněly právě dnes a já je považuji za velmi důležité.
Za prvé jde o otázku ochrany ohrožených skupin; souhlasím s tím, že je musíme chránit, a to jsme zohlednili i v navrhovaném nařízení. Taktéž chceme přijmout pozměňovací návrh týkající se definice ohrožených skupin, jednoduše proto, že jim zaručí ještě větší ochranu. Chtěl bych dodat ještě jednu poznámku, i když přímo nesouvisí s diskutovaným problémem, a to o dovážených produktech. Zdůrazňuji, že u nich se také kontrolují zůstatky pesticidů díky dalšímu předpisu o maximální povolené úrovni zůstatků pesticidů. Máme pravidla kontroly, která zajišťují ochranu spotřebitele také pro dovážené produkty..
Nakonec se dostávám ke kontroverznímu tématu vzájemného uznávání, které vzniká překrýváním různých zón v tomto odvětví. Věřím, že náš návrh byl špatně vyložen. Nejprve mi dovolte, abych připomenul, že nový návrh zavede přísnější kritéria, která budou zavedena podle pásem. Měli bychom si toho být vědomi, jelikož toto opatření zajistí vyšší úroveň ochrany zdraví a životního prostředí. Je potřeba, abychom se zároveň snažili o jednotný vnitřní trh a vyhnuli se tak anomálii jednotného trhu pro zemědělské produkty na straně jedné a rozděleného trhu pro přípravky na ochranu rostlin na straně druhé. Pokud budeme mít na paměti zvláštní charakteristiky vztahující se ke klimatu a půdě, bude rozdělení do jednotlivých pásem nevyhnutelné. Tento problém však není tak jasný a prostý a proto zde vidím možné nedorozumění. Na jedné straně členské státy mohou jednat tak, aby se chránily. Na straně druhé budou odborníci z ostatních členských států během rozhodovacího postupu, který vyžaduje schválení prvního členského státu z daného pásma, hrát aktivní roli během postupu poskytování licencí, čímž budou mít možnost zhodnotit podmínky pro celé pásmo. Jinými slovy, toto rozhodnutí nebude učiněno izolovaně a jednostranně tím členským státem, který náleží k danému pásmu, ale bude učiní ho představitelé dalších členských států z daného pásma, kteří se budou podílet na tomto postupu. Budou moci vnášet svoje názory a přesvědčovat ostatní o zvláštních podmínkách, které jsou charakteristické v jejich zemích.
Vyberu ochranu vod. Tímto citlivým bodem se již zabývalo několik poslanců. Návrh vysvětluje, že je potřeba chránit vodní zdroje a zvlášť zahrnuje rámcovou směrnici o vodohospodářské politice. Jestliže je z posouzení rizik jasné, že podle navržených podmínek používání budou limity v ohrožených oblastech překročeny, daný členský stát může a musí odmítnout používání pesticidů v této dané oblasti. Jestliže členský stát může prokázat, že veškerá jeho půda je v ohrožené oblasti, má navíc možnost daný produkt neschválit vůbec. Zvláštní charakteristiky a potřeba chránit vodní zdroje se tudíž jasným způsobem berou v potaz v navrhovaném postupu nového nařízení. Z tohoto důvodu, i když Komise bere v úvahu poznámky, které byly na toto téma učiněny, by nemohla přijmout pozměňovací návrhy, které se vztahují k systému schvalování založeném na principu pásem.
Jak jsem už zmiňoval, je tu více než 250 pozměňovacích návrhů a málo času na jejich detailní analýzu. Chápu, že máme odlišné názory, a vážím si toho, že způsob práce a jednání nám dává možnost najít společné zájmy.
člen Komise - Příloha - Stanovisko Komise
Zpráva paní Klaßové
Komise může přijmout pozměňovací návrhy č. 2, 3, 6, 17, 26, 49, 52, 53, 60, 61, 66, 68, 76, 94, 95, 97, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 111, 115 a 117.
Komise může zcela nebo zčásti přijmout pozměňovací návrhy č. 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 24, 25, 27, 31, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 42, 43, 44, 45, 47, 48, 50, 51, 54, 56, 59, 62, 63, 64, 65, 67, 70, 71, 74, 75, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 85, 87, 90, 92, 93, 100, 101, 110, 112, 113, 114, 116, 118, 119, 122, 126, 128, 129, 130, 131, 133, 134, 135, 136, 137, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 160, 163, 164 a 165.
Komise nemůže přijmout pozměňovací návrhy č. 1, 5, 16, 22, 23, 28, 29, 30, 32, 37, 40, 41, 46, 55, 57, 58, 69, 72, 73, 77, 84, 86, 88, 89, 91, 96, 98, 99, 102, 104, 120, 121, 123, 124, 125, 127, 132, 138, 139, 157, 158, 159, 161 a 162.
Komise odkládá svoje stanovisko k pozměňovacímu návrhu č. 166.
Zpráva paní Breyerové
Komise může přijmout, nebo přijmout po přeformulování, pozměňovací návrhy č. 9, 11, 20, 22, 26, 29, 31, 32, 33, 36, 41, 43, 45, 49, 51, 56, 57, 64, 67, 75, 78, 79, 82, 84, 92, 93, 96, 102,107, 112, 114, 119, 124, 130, 131, 140, 145, 153, 155, 156, 157, 159, 160, 167, 170, 181, 184, 190, 195, 196, 197, 201, 203, 206, 212, 213, 215, 217, 220, 254, 258, 274, 282, 283, 286 a 301.
Komise může přijmout pozměňovací návrhy č. 4, 5, 6, 7, 10, 14, 18, 19, 21, 24, 25, 27, 34, 39, 46, 50, 53, 54, 59, 61, 62, 63, 66, 76, 77, 80, 87, 89, 94, 95, 98, 99, 100, 108, 109, 115, 116, 121, 122, 123, 133, 134, 136, 149, 163, 169, 175, 176, 177, 180, 183, 188, 189, 193, 199, 209, 218, 225, 233, 243, 244, 248, 251, 252, 268, 279, 284, 290, 296, 297, 300, 302 a 305, zcela nebo zčásti.
Komise nemůže přijmout pozměňovací návrhy č. 1, 2, 3, 8, 12, 13, 15, 16, 17, 23, 28, 30, 35, 37, 38, 40, 42, 44, 47, 48, 52, 55, 58, 60, 65, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 81, 83, 85, 86, 88, 90, 91, 97, 101, 103, 104, 105, 106, 110, 111, 113, 117, 118, 120, 125, 126, 127, 128, 129, 132, 135, 137, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 146, 147, 148, 150, 151, 152, 154, 158, 161, 162, 164, 165, 166, 168, 171, 172, 173, 174, 178, 179, 182, 185, 186, 187, 191, 192, 194, 198, 200, 202, 204, 205, 207, 208, 210, 211, 214, 216, 219, 221, 222, 223, 224, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 234, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 245, 246, 247, 249, 250, 253, 255, 256, 257, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 269, 270, 271, 272, 273, 275, 276, 277, 278, 280, 281, 285, 287, 288, 289, 291, 292, 293, 294, 295, 298, 299, 303, 304 a 306.
Gyula Hegyi  
písemně. - Pesticidy patří mezi nejnebezpečnější chemické látky, neboť jejich cílem je zabíjet a naše životní prostředí a potraviny jsou jejich vlivu záměrně vystavovány. Ve skutečnosti asi jen 1 % pesticidů zasáhne svůj cíl. Proto při přípravě právních předpisů o používání a povolení pesticidů musíme mít na zřeteli, jaký je v této záležitosti zájem různých zúčastněných stran. V zájmu zemědělců je mít vysokou úrodu a kvalitní produkty při nízkých nákladech. Kdyby mohli tohoto cíle dosáhnout s menším množstvím pesticidů, mohli by ušetřit výdaje a poskytovat zdravější produkty. V zájmu obyvatel je mít k dispozici bezpečné, levné produkty a pitnou vodu bez přítomnosti pesticidů. Proto je používání menšího množství a bezpečnějších pesticidů téměř v zájmu každého.
Pokud chceme dosáhnout významného snížení používání pesticidů v Evropě, potřebujeme efektivní vnitrostátní plány pro jejich redukci, které budou zaměřeny na místní podmínky a využití lokálních možností.
Mairead McGuinness  
písemně. -
Jsem zastánkyní klíčové myšlenky této zprávy, protože rozšiřuje současný stav právních předpisů zabývajících se přípravky na ochranu rostlin způsobem, který by měl poskytnout spotřebitelům větší důvěru v konzumované potraviny a dále poskytnout těm, kteří jsou v přímém kontaktu s těmito prostředky, jako například výrobci, zemědělci a dodavatelé, jasnější směrnice vztahující se k používání pesticidů, a tedy ve všeobecnosti zaručit bezpečnou výrobu zemědělských produktů v rámci EU.
Avšak je třeba zdůraznit, že rozšíření právních předpisů v této oblasti bude efektivní, jen když budou existovat dostatečné kontroly a monitorování na úrovni členských států. V současnosti se zdá, že i když máme určité kontroly ke zjištění přítomnosti zůstatků pesticidů v potravinových výrobcích, nemusí to stačit k dostatečnému ujištění konzumentů těchto výrobků. Je potřeba učinit určité kroky k tomu, aby byla prostřednictvím efektivního monitorování uplatněna opatření, která přinesou tyto právní předpisy.
Péter Olajos  
písemně. - (HU) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, už několik měsíců důkladně jednáme o tomto legislativním balíku zabývajícím se přípravky na ochranu rostlin. Dosud jsme prozkoumali velké množství stanovisek a zapracovali jsme je do textu. Výsledkem tohoto procesu je pracovní verze, kterou máme před sebou a která je, podle mého názoru, v mnohých oblastech kompromisem a splňuje tolik požadavků, kolik jen bylo možné. Jsou však určité záležitosti, které by neměly být vystaveny žádnému kompromisu. Když jde o zdraví obyvatel, nesmíme dát přednost ekonomickým zájmům. Tato část legislativy se netýká konkurenceschopnosti zemědělského odvětví Evropy, ale ochrany zdraví jejích obyvatel. Vidíme, že současná pravidla jednotlivých členských států se od sebe značně liší. Moje země uplatňuje jedny z nejpřísnějších. Zatímco my ve Štrasburku diskutujeme o tom, zda mají být ochranné zóny v blízkosti vodních toků široké 5 nebo 10 metrů, v Maďarsku jsou už desetiletí vymezeny 50metrové, na některých místech dokonce 500metrové ochranné zóny. Navíc, i když naši zemědělci používají 15krát menší množství přípravků na ochranu rostlin, než je běžně používáno v Holandsku, sklady intervenčních zásob, pokud ještě existovaly, praskaly ve švech díky kukuřici z Maďarska. Žádám své kolegy poslance, aby po zohlednění všech těchto skutečností podpořili v zítřejších volbách zavedení přísných kritérií k omezení používání pesticidů. Na základě kompromisního návrhu znění textu by se to vztahovalo jen na 29 chemických látek z více než 600 substancí. Není to příliš vysoká cena za to, abychom zajistili, že potvrzené karcinogenní a toxické směsi zůstanou mimo náš jídelní lístek. I když v důsledku specifik jednotlivých zemí mezi námi existují rozdíly, myslím si, že se v této věci při hlasování shodneme. Hlasujme tedy tak, abychom si k prostřenému stolu mohli sednout s klidným svědomím.
Zita Pleštinská  
písemně. - (SK) Podobně jako léky pro člověka, pesticidy jsou oprávněně považována za léčiva pro rostliny v boji proti chorobám, škůdcům i proti plevelu. Samozřejmě musí být používány podle stanovených pravidel. Při nesprávné aplikaci vedou k selhání organismu v podobě onkologických onemocnění.
Vážení kolegové, k tomuto důležitému tématu musíme zachovat přístup založený na vědecké analýze a zbytečně nepodlehnout hysterii kolem pesticidů rozpoutané v Evropském parlamentu. Potravinová soběstačnost Evropy se snižuje a to vede ke stále větší závislosti zemědělsko-potravinářského průmyslu na dodávkách ze světových trhů. Musíme si být vědomi, že nedostatek potravin by způsobil zvýšení jejich cen.
Některé pozměňovací návrhy Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ke směrnici 91/414/EHS a k rámcové směrnici o udržitelném používání pesticidů pokládám po mé konzultaci s odborníky za nepoužitelné. Tyto nové prvky nás odsouvají stranou od principu vědecky podložených právních předpisů, které jsou cílené a proporcionální.
Uvědomuji si, že potřebujeme harmonizaci evropských právních předpisů zabývajících se pesticidy, jejímž výsledkem musí být bezpečné potraviny. Nesmíme však zemědělcům zabránit používat takové nástroje, které potřebují pro naplnění potřeb při výrobě bezpečných, výživných a dostupných potravin.
Zprávy paní Christy Klaßové a paní Hiltrudy Breyerové tak, jak byly schváleny ve Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, nemohu podpořit. Hlasovat pro tyto zprávy budu jen v případě, že budou schváleny pozměňovací návrhy naší politické skupiny PPE-DE.
