3. China: drepturile minorităţilor şi aplicarea pedepsei capitale
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi se referă la cele cinci proiecte de rezoluţii privind China: drepturile minorităţilor şi folosirea pedepsei capitale.
Véronique De Keyser
Dle preşedinte, grupul meu şi-a retras semnătura de pe rezoluţia privind China. De ce? Nu din cauză că drepturile omului ni se par secundare şi subordonate intereselor comerciale - până la urmă, am prezentat o rezoluţie fără concesii a Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, rezoluţie care sublinia angajamentul nostru - ci fiindcă avem nevoie de dialog pentru a realiza o schimbare în comportamentul Chinei, iar această rezoluţie eratică, lipsită de orice structură, distruge orice posibilitate de dialog. Este o rezoluţie care, mai mult ca sigur, conţine toate temele posibile: Tibetul, Dalai Lama şi succesiunea acestuia, cruciada religioasă şi, în cazul în care mai lipsea ceva, chiar şi criticarea tuturor regimurilor comuniste actuale, foste şi viitoare.
Este aceasta o modalitate de a deschide uşi? Nu. Tragedia este că acestea se vor închide tocmai în faţa celor pe care dorim să-i salvăm în acest moment - uigurii şi tibetanii ameninţaţi cu execuţia.
Îndemn China să înceteze să-i mai fie teamă de libertatea de expresie, astfel încât să se poată deschide în faţa lumii, nu numai prin afaceri şi cultură, dar şi prin împărtăşirea valorilor esenţiale.
Solicit ca subiectul abolirii pedepsei cu moartea să fie pus pe ordinea de zi a următorului summit UE-China, care va avea loc la 30 noiembrie. De asemenea, solicit Comisiei şi Consiliului să dorească în continuare să includă în noul parteneriat, care se află în curs de negociere, clauza privind respectarea drepturilor omului în China.
Joe Higgins
autor. - Dle preşedinte, susţin solicitările de eliminare a pedepsei cu moartea din China, mai ales când aceasta este utilizată pentru a teroriza grupurile etnice şi naţiunile minoritare din cadrul statului chinez.
Uniunea Europeană, Statele Unite şi alte puteri mondiale sunt însă foarte blânde în ceea ce priveşte criticarea încălcării drepturilor omului în China. În cazul încălcării drepturilor lucrătorilor, aceste critici sunt aproape inexistente. Acest lucru se întâmplă din cauză că doresc să construiască legături de afaceri cu companiile chineze şi cu birocraţia care controlează statul, astfel încât să poată profita de cumplita exploatare a lucrătorilor din China.
China este o fabrică enormă de exploatare a lucrătorilor. Zeci de milioane de lucrători migranţi duc, de exemplu, o viaţă de mizerie, iar copiii lor suferă consecinţele condiţiilor severe în care trăiesc. Companiile multinaţionale cu sediile în UE şi SUA participă la această exploatare, pentru a-şi asigura superprofiturile.
Regimul chinez îşi intensifică represaliile, care au devenit mai puternice de când chinezii stalinişti s-au hotărât să utilizeze piaţa capitalistă ca pe un mijloc de dezvoltare a economiei. Există o represiune masivă a jurnaliştilor şi a organizatorilor de campanii pentru justiţie, comunităţi şi lucrători.
De curând, un coleg de-al meu din grupul socialist a fost expulzat din China. Laurence Coates, un membru al grupului socialist care scrie sub numele de Vincent Kolo şi care este editorul site-ului "chinaworker.info”, a fost reţinut la graniţă, interzicându-i-se accesul în China. "Chinaworker.info” militează pentru drepturile lucrătorilor şi pentru libertatea sindicatelor. Trebuie să fim alături de lucrătorii din China. Trebuie să se organizeze campanii pentru sindicatele independente şi democratice şi pentru dreptul de a face grevă, precum şi pentru eliberarea prizonierilor şi a activiştilor sindicali.
Trebuie să facem apel pentru libertatea de expresie şi de reuniune şi pentru solidaritatea internaţională cu lucrătorii din China în combaterea acestui îngrozitor regim birocratic, ai cărui membri aspiră, în mod evident, să devină oligarhi, la fel cum s-a întâmplat înainte cu acelaşi sistem din Rusia.
Laima Liucija Andrikienė
autoare. - Dle preşedinte, deşi ne apropiem de China din punct de vedere comercial şi al cooperării în domeniul mediului, iar China a găzduit anul trecut minunatele Jocuri Olimpice, această ţară este, în mod clar, obiectul unui regres în ceea ce priveşte garantarea drepturilor omului pentru cetăţenii săi.
Reacţia autorităţilor chineze la protestele paşnice care au avut loc anul trecut în Tibet şi anul acesta în Xinjiang au fost cel puţin exagerate. Oriunde în lume, oamenii ar trebui să aibă dreptul de a protesta împotriva politicilor guvernamentale de care nu sunt mulţumiţi. Cu toate acestea, am avut parte de o reacţie violentă şi brutală a autorităţilor chineze faţă de protestatari, iar sute de oameni au fost ucişi.
Acum, alte nouă persoane, majoritatea uiguri, au fost executate fără milă, ca o demonstraţie a faptului că orice voce dezaprobatoare va fi redusă la tăcere de către forţa brutală şi letală a aparatului de stat chinez.
Deşi admirăm cultura chineză şi progresăm în comerţul de bunuri şi investiţii, este de datoria noastră să ne facem vocea auzită şi să condamnăm asasinatele şi execuţiile. Prin urmare, reiterăm, încă o dată, apelul nostru către oficialii chinezi de a impune un moratoriu cu privire la pedeapsa cu moartea şi de a acorda, respectând politica unei singure Republici Chineze, mai multă libertate provinciilor sale care aspiră la mai multă autonomie.
Barbara Lochbihler
Dle preşedinte, în ultimii ani, China s-a dezvoltat extraordinar de mult din punct de vedere economic. Nivelul de trai al multor cetăţeni chinezi a crescut. Din păcate, nu s-a înregistrat un progres similar în cazul protejării şi al respectării drepturilor omului în China, iar acest lucru este valabil pentru toţi cetăţenii săi, indiferent de religie sau de grupul etnic din care provin.
Din contră, măsurile represive luate împotriva uigurilor şi a tibetanilor s-au intensificat. În ceea ce priveşte pedeapsa cu moartea, faptul că cea mai înaltă instanţă a Chinei a revizuit, încă o dată, toate sentinţele din 2007 şi până acum este un semn bun şi presupunem că anumite sentinţe la moarte vor fi revocate.
Însă China este, din păcate, liderul mondial în domeniul execuţiilor. Numai în 2008 au fost executate cel puţin 1718 persoane. Numărul estimat al cazurilor neraportate este mult mai ridicat. Chiar dacă ne-am raporta doar la numărul minim, China ar fi responsabilă de peste 70 % dintre toate execuţiile de pe planetă. În plus, China a crescut numărul crimelor pasibile de pedeapsa capitală. Aceasta înseamnă că cetăţenii chinezi pot fi executaţi pentru comiterea a peste 68 de crime. De aceea solicităm Chinei, în această rezoluţie, să suspende execuţiile planificate şi să introducă urgent un moratoriu cu privire la pedeapsa capitală.
(Aplauze)
Crescenzio Rivellini
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, poziţia mea referitoare la această propunere de rezoluţie se aseamănă cu ideile unui om care aparţine unor minorităţi discriminate, care a câştigat Premiul Nobel pentru Pace şi care deţine preşedinţia celei mai mari puteri din lume: Barack Obama.
Principiile acestei rezoluţii sunt principii pe care le împărtăşesc. Însă sunt de părere că nu ar trebui, în niciun caz, să repetăm greşelile partidelor de stânga, care preferă să recite drepturi, în loc să le obţină.
Minorităţile trebuie protejate atât în China, cât şi în orice altă parte a lumii, însă, înainte de a prezenta o rezoluţie atât de ambiţioasă, trebuie să avem o strategie, o coordonare a diferitelor părţi şi a întregului Parlament, pentru a evita amânarea sau afectarea negocierilor cu guvernul chinez.
Nu trebuie să credem că putem rezolva problemele referitoare la minorităţi şi la pedeapsa capitală din China, fără a lua în considerare guvernul chinez. Acest lucru este imposibil. În această privinţă, preşedintele Obama a acţionat corect; fără să fi făcut niciun fel de concesii, el a menţinut bunele relaţii cu guvernul chinez care, trebuie să recunoaştem, încearcă să iniţieze un dialog mai bun în toate negocierile cu lumea occidentală.
Mă întreb: de ce să prezinţi o rezoluţie - chiar dacă este lăudabilă - doar cu câteva zile înainte de reuniunea de la Nanjing, fără o coordonare preventivă a tuturor persoanelor implicate? De ce să prezinţi o rezoluţie care a fost deja prezentată cu multe alte ocazii, tocmai când, din fericire, relaţia noastră cu guvernul chinez începe să ducă undeva? De ce să prezinţi o rezoluţie care ar putea eventual afecta începuturile unei noi relaţii cu guvernul chinez?
Acestea sunt motivele pentru care, deşi sprijin principiile rezoluţiei, care sunt aceleaşi ca şi ale mele, mă voi abţine de la vot, deoarece, din punct de vedere strategic, consider că ar putea afecta, şi nu avantaja, noul parcurs al relaţiilor noastre cu guvernul chinez.
Bernd Posselt
(DE) Dle preşedinte, s-a spus că acesta a fost un discurs în numele grupului nostru politic. În urma unor lungi consultări care au avut loc săptămâna trecută, grupul nostru a propus, în cadrul Conferinţei Preşedinţilor, ca acest punct să fie inclus pe ordinea de zi. Dorim să discutăm acest punct şi dorim ca acesta să fie supus la vot. Discursul a exprimat opinia personală a colegului meu, nu opinia grupului.
Preşedintele
Dle Posselt, înţeleg acest lucru, însă am convenit asupra unei perioade fixe de timp şi asupra faptului că timpul afectat luării de cuvânt este de un minut pentru fiecare grup politic.
Ana Gomes
În China, cei care încearcă să-şi exercite drepturile fundamentale de muncă, sociale, civile şi politice, continuă să fie reprimaţi. Această reprimare este deosebit de brutală şi nu ţine cont de nimic atunci când este folosită împotriva minorităţilor etnice precum uigurii sau tibetanii, însă nici chinezii han nu scapă, după cum a fost cazul laureatului Premiului Sakharov, Hu Jia, sau al avocaţilor şi activiştilor care sunt persecutaţi acum, după vizita preşedintelui Obama la Beijing.
Detenţia administrativă a sute de mii de persoane, torturile sistematice din închisori, represiunea religioasă şi politică, execuţiile - toate aceste metode sunt incompatibile cu obligaţiile pe care le are Republica Populară Chineză în calitate de membru al Naţiunilor Unite. Mai mult, sunt metode ineficiente, care nu vor reuşi să-i reducă la tăcere sau să-i oprească pe cei care luptă pentru libertate şi pentru drepturile omului. Acest lucru se întâmplă în China, la fel ca şi în restul lumii, deoarece chinezii nu sunt marţieni; nu sunt cu nimic diferiţi de restul omenirii.
Johannes Cornelis van Baalen
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, noi, în calitate de liberali, suntem, în general, împotriva pedepsei capitale, însă pedeapsa capitală din China este folosită pentru reprimarea minorităţilor precum tibetanii, uigurii şi alţii. Mai mult, China nu este o democraţie. Drepturile omului nu sunt respectate. China duce o politică dură faţă de Taiwan. China trebuie pusă sub presiune. Ştiu că acest lucru este dificil. Este o piaţă enormă, însă trebuie să luptăm pentru principiile noastre. Prin urmare, sprijinim această rezoluţie.
Heidi Hautala
Dle preşedinte, cineva a întrebat de ce a fost prezentată această rezoluţie de promovare a dialogului. A fost prezentată tocmai pentru că, în acest moment, se fac pregătiri pentru summitul UE-China, iar Dialogul privind drepturile omului este o condiţie prealabilă pentru aceasta.
Datoria noastră în Parlamentul European şi în Subcomisia pentru drepturile omului este de a le reaminti Consiliului şi Comisiei de faptul că rezultatele dialogurilor privind drepturile omului joacă, de asemenea, un rol foarte important chiar în cadrul summiturilor.
Îmi pare rău că dl comisar de Gucht nici măcar nu ascultă ceea ce am de spus şi că preferă, în schimb, să vorbească cu colegul său.
Este important ca între UE şi China să existe un dialog, şi sunt de părere că şi China îşi va da seama că poate progresa doar dacă procedurile sale de luare a deciziilor vor deveni mai transparente şi dacă le va garanta cetăţenilor săi dreptul de a-şi exprima opinia.
Este, de fapt, imposibil să ne imaginăm că Republica Chineză va acţiona diferit de oricare altă naţiune care a fost nevoită să recunoască faptul că, dacă doreşte să-şi dezvolte societatea, are nevoie de toate acele forţe creatoare pe care acum le persecută şi le terorizează. Dacă suntem de părere că drepturile omului sunt universale, chiar nu putem privi China ca pe o excepţie, după cum a remarcat dna Gomes - şi sunt de acord cu dumneaei. Să-i aplicăm, prin urmare, Chinei aceeaşi măsură pe care o aplicăm şi în alte ţări.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, de multă vreme am criticat în acest Parlament lipsa drepturilor omului în Republica Populară Chineză. Am criticat persecutarea Taiwanului, o ţară paşnică, prin excluderea acesteia din toate organizaţiile internaţionale, inclusiv din Organizaţia Mondială a Sănătăţii. Am criticat represiunea culturii paşnice a Tibetului, persecutarea Falun Gong, precum şi a altor minorităţi religioase, şi prezenţa unei cenzuri foarte răspândite în China, care se face simţită inclusiv în mass-media, pe internet şi pe Google.
Condamn, de asemenea, utilizarea brutală şi frecvent întâlnită a pedepsei cu moartea pentru crime mai puţin grave, cum ar fi activităţile economice subversive sau proxenetismul, că vă vine sau nu să credeţi. Cu toate acestea, grupul meu politic ECR consideră că justificarea sentinţei la moarte în cele mai serioase crime de terorism şi asasinate este o chestiune de conştiinţă personală. Nu poate exista niciun dubiu cu privire la faptul că, în revoltele recente din provincia Xinjiang, mulţi chinezi Han nevinovaţi au fost ucişi în mod brutal.
Însă bineînţeles că salutăm acum dorinţa exprimată de RPC de a avea relaţii mult mai bune şi mai armonioase cu minorităţile sale etnice şi, în special, cu uigurii şi cu alte minorităţi musulmane. Sigur că, la fel ca toţi membrii grupului meu, solicit organizarea unor procese corecte pentru toţi cei arestaţi.
Filip Kaczmarek
(PL) Dle preşedinte, Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) sprijină proiectul de rezoluţie. Trebuie să recunosc că am fost surprins de sugestiile unor colegi din diferite grupuri politice de a nu dezbate, astăzi, tema altor cazuri de încălcare a drepturilor omului sau tema utilizării răspândite a pedepsei capitale în China. Un argument în favoarea acestui lucru ar fi fost summitul UE-China.
Dragi colegi, nu trebuie să cedăm tentaţiei de a aplica standarde duble sau o conspiraţie a tăcerii, numai pentru că avem de-a face cu o ţară care este un important partener comercial al UE. Sunt convins că unul dintre rolurile fundamentale ale Parlamentului European este susţinerea drepturilor omului. Acest lucru este valabil fie că vorbim despre o putere mondială, fie că vorbim despre ţări mici precum Laos şi Vietnam.
Republica Populară Chineză este ţara în care au loc cele mai multe execuţii din lume. Aceasta nu respectă nici măcar un minim al drepturilor omului - cele recunoscute prin standarde juridice internaţionale şi care includ dreptul la apărare şi la un proces corect. În urmă cu câteva zile, am sărbătorit cea de-a 20-a aniversare a căderii Zidului Berlinului. Dacă nu ar fi existat curajul de a critica comunismul, curajul de a spune adevărul, Europa ar fi arătat altfel astăzi.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Sper ca, în secolul XXI, pedeapsa cu moartea să dispară, iar instrumentele acesteia să poată fi găsite doar în muzee. Însă, până atunci, mai avem o cale lungă de parcurs şi sper ca RPC să urmeze cu hotărâre această cale. Timp de mai multe decenii, China a deţinut un loc de frunte în ceea ce priveşte rata creşterii economice, dar, din păcate, şi în ceea ce priveşte statisticile referitoare la execuţii. Bineînţeles că Beijingul ar spune că nu există altă cale într-o ţară atât de mare şi că nici măcar SUA nu au abolit pedeapsa cu moartea. Însă, în ciuda tuturor acestor lucruri, dacă luăm într-adevăr în considerare un parteneriat între Uniunea Europeană şi China, care ar fi foarte important pentru ambele părţi, atunci Beijingul ar trebui, fără îndoială, să-şi schimbe politica privind punerea în aplicare a pedepsei capitale, precum şi politica privind dialogul dintre minorităţile etnice, pentru a asigura o coexistenţă armonioasă a acestora.
Eva Lichtenberger
(DE) Dle preşedinte, drepturile omului şi respectul pentru drepturile minorităţilor au fost timp de ani de zile, dacă nu timp de decenii, o sursă constantă de conflict în relaţia dintre Uniunea Europeană şi Republica Populară Chineză. Situaţia minorităţilor s-a înrăutăţit în mod special după încheierea Jocurilor Olimpice, iar tibetanii şi uigurii au fost obiectul unei presiuni puternice în ultimele luni. De aceea, nu pot să înţeleg de ce colegii mei nu doresc includerea alineatului (9) în rezoluţie, deoarece acesta ar încuraja dialogul paşnic, în locul persecuţiei predominante.
China este un actor puternic pe scena lumii. Pentru a deveni şi un actor recunoscut pe această scenă, trebuie să garanteze respectarea drepturilor omului. Aceasta nu numai că trebuie introdusă în constituţie, ci trebuie pusă şi în practică. La acest lucru, şi la nimic mai mult, fac apel tibetanii, uigurii şi grupurile pentru drepturile omului din China.
(Aplauze)
Bernd Posselt
(DE) Dle preşedinte, am mai menţionat în acest Parlament faptul că organizaţia centrală pentru uigurii liberi - Congresul Mondial Uigur - îşi are sediul la München, din acelaşi motiv pentru care, mai demult, mulţi cehi şi mulţi alţii au trăit în München: Radio Europa Liberă şi Radio Libertatea îşi aveau sediul aici. Oraşul păstrează în continuare acest spirit al libertăţii. În acelaşi timp, Franz-Josef Strauß, care a apărat întotdeauna aceste staţii de radio ale libertăţii de solicitările de închidere, s-a asigurat foarte devreme de dezvoltarea unei relaţii cu China. Cele două nu se exclud reciproc, ci sunt complementare: contacte pozitive cu China, dar o susţinere clară a libertăţii religioase şi a drepturilor omului.
Mai multe locuinţe din München au fost percheziţionate de către poliţie în timpul unui raid din săptămâna aceasta, iar agenţii chinezi care nu fac decât să-i terorizeze şi să-i spioneze pe uiguri, au fost arestaţi. Astfel, putem observa cu ce fel de metode lucrează China. Sunt metode inacceptabile, începând cu terorizarea oamenilor din München şi până la sentinţele la moarte din Ürümqi. De aceea, trebuie să ne exprimăm în mod clar opiniile în această privinţă.
Reinhard Bütikofer
(DE) Dle preşedinte, este de la sine înţeles că Parlamentul European va interveni atunci când va exista posibilitatea de a salva persoane de la execuţie şi, prin urmare, sprijin solicitarea unui moratoriu cu privire la pedeapsa capitală.
Însă procesul de apărare a drepturilor omului nu trebuie utilizat, în mod greşit, în scopul de a-i da Chinei lecţii dintr-o poziţie de superioritate morală, de a pune la îndoială integritatea Chinei sau de a crea o caricatură absurdă a realităţii chineze. Nu le-am ajuta astfel pe persoanele din China care lucrează în numele drepturilor omului, al libertăţii şi al armoniei sociale. Obiectivul nostru este acela de a-i ajuta pe aceşti oameni, şi nu de a încuraja siguranţa de sine a Europei.
Nu sunt de acord nici cu includerea într-o rezoluţie urgentă a unei referinţe pozitive la adresa Memorandumului privind adevărata autonomie a poporului tibetan. Aceasta nu este relevantă şi nu are nicio legătură directă cu drepturile omului. În plus, nu este o poziţie general acceptabilă. Mi-aş dori ca, pe viitor să purtăm, înaintea unui summit UE-China, o discuţie detaliată cu privire la relaţia dintre China şi UE, astfel încât să putem acoperi toate subiectele.
Martin Schulz
(DE) Dle preşedinte, aş dori să mă alătur celor spuse de Reinhard Bütikofer. Grupul meu politic a propus să discutăm despre execuţiile iminente ale uigurilor din China şi despre participanţii la demonstraţiile de protest împotriva alegerilor frauduloase din Iran, care au fost condamnaţi la moarte, deoarece acestea sunt două ţări în care este posibil ca execuţiile să aibă loc foarte curând şi, de aceea, este necesară o dezbatere urgentă. Este adevărat că RPC deţine, după cum aţi spus, recordul mondial al execuţiilor şi că regimul chinez este nedrept, deoarece nu respectă drepturile omului. Doresc să spun, în mod explicit, că aceasta este o situaţie intolerabilă.
Cu toate acestea, am solicitat, în cadrul Conferinţei Preşedinţilor, ca cele două lucruri să rămână separate: problemele urgente pe care le discutăm acum, şi anume execuţiile iminente, şi relaţia dintre Uniunea Europeană şi China, din punct de vedere economic, cultural, politic, al apărării etc. Vroiam să discutăm despre toate acestea într-o dezbatere referitoare la summitul UE-China, pe care s-o rezumăm într-o rezoluţie. De aceea, mişmaşul care a rezultat nu are nimic de-a face cu problemele urgente. Şi, tot de aceea, grupul nostru insistă asupra votării chestiunii urgente pe care am propus-o, şi nu a talmeş-balmeşului pe care l-aţi prezentat.
László Tőkés
(HU) Dle preşedinte, faptul că această chestiune a fost acum urgent inclusă pe ordinea de zi reprezintă un eveniment major. Grupul deputaţilor europeni maghiari din Transilvania a propus, de asemenea, dezbaterea acestui subiect. Dorim să le mulţumim diferitelor grupuri pentru participarea şi susţinerea lor, însă suntem surprinşi de faptul că Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European şi-a retras semnătura de pe propunerea de rezoluţie. Regret că, în cadrul reuniunii de alaltăieri, anumite secţiuni au fost scoase din planul textului general, şi anume cele referitoare la criticarea regimurilor comuniste şi la protejarea comunităţilor minoritare. Ar trebui ca UE să dea în sfârşit ochii, în mod sincer şi deschis, cu moştenirea de durată a comunismului şi cu regimurile comuniste care au supravieţuit până în ziua de astăzi, printre care se numără şi China.
Gesine Meissner
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, suntem ferm împotriva pedepsei capitale, indiferent de locul în care aceasta se aplică în lume. Suntem, de asemenea, împotriva represiunii minorităţilor etnice şi religioase şi, din păcate, în China se întâmplă ambele.
Mulţi au sperat ca, în urma Jocurilor Olimpice, China să demonstreze mai mult respect pentru drepturile omului şi, de asemenea, să comită mai puţine abuzuri ale drepturilor omului, fiind conştientă de faptul că atenţia întregii lumi este îndreptată asupra ei. Din păcate, nu s-a întâmplat aşa. Execuţiile au continuat şi, de aceea, este foarte important ca noi să discutăm astăzi despre acest subiect, în urma execuţiilor din noiembrie a nouă uiguri - despre care mulţi oameni din întreaga lume nu ştiau absolut nimic - şi, înainte, a doi tibetani.
În curând, va avea loc summitul UE - China şi, după cum au menţionat deja câţiva dintre antevorbitorii mei, China este un partener comercial important. De aceea este atât de neplăcut să vorbim mereu despre încălcările drepturilor omului, însă, din acelaşi motiv, este important să vorbim astăzi, înaintea acestui summit, despre acest subiect. Ne-am dori ca pedeapsa cu moartea să nu se mai aplice nicăieri. Faptul că Parlamentul a introdus în 2007 un moratoriu cu privire la pedeapsa capitală este un lucru bun, şi trebuie să facem tot posibilul pentru a menţine acest subiect în atenţia oamenilor, atâta timp cât pedeapsa cu moartea va mai fi aplicată în lume.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Dle preşedinte, ca polonez, îmi simt mereu inima bătând mai tare atunci când se vorbeşte despre drepturile omului în China. La 4 iunie 1989, polonezii şi-au recâştigat libertatea, votând la primele alegeri libere, prin care ne-am întors la un prim-ministru non-comunist. În aceeaşi zi, 4 ianuarie 1989, regimul comunist a zdrobit sub şenilele tancurilor sale studenţii care protestau în Piaţa Tiananmen. Lumea liberă găsise o reţetă pentru a depăşi comunismul sovietic, însă nu găsise una pentru a depăşi comunismul chinez.
Întâietatea economiei continuă să iasă învingătoare în faţa valorilor şi în faţa drepturilor omului. Acest lucru a fost evident anul trecut, când puterile lumii au declarat mândre că vor boicota deschiderea ceremoniei Jocurilor Olimpice de la Beijing, dar în schimb şi-au urmat fiecare interesele economice şi s-au înghesuit în primele rânduri ale paradei, rămânând indiferente la strigătele populaţiei asuprite a Tibetului.
Mi-e teamă că, dacă vom amâna elaborarea unei rezoluţii, vom restricţiona în mod nedrept acest subiect. Sigur că abuzarea pedepsei capitale este o crimă oribilă, însă mai sunt şi aresturile. Oamenii sunt ucişi în lagărele de muncă din China, sunt bătuţi cu bâte şi închişi, libertatea de expresie este sugrumată, există cenzură. Toate acestea ar trebui să se regăsească într-o rezoluţie. Este bine că rezoluţia a fost prezentată, însă cel mai important este ca valorile strâns legate de drepturile omului să primeze în faţa economiei. Acest lucru mi-l doresc pentru toată lumea.
Karel De Gucht
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, permiteţi-mi să conturez, mai întâi, situaţia relaţiilor dintre UE şi China. Politica noastră faţă de China este o politică a angajamentului constructiv. Fiind doi actori importanţi pe scena lumii, parteneriatul nostru strategic este din ce în ce mai concentrat asupra abordării provocărilor mondiale. Un obiectiv-cheie al celui de-al 12-lea summit UE-China, care va avea loc la 30 noiembrie la Nanjing, va fi tocmai acela de a coopera - pentru a asigura succesul summitului de la Copenhaga privind schimbările climatice - şi de a aborda subiectele legate de relaţiile UE-China, şi inclusiv de drepturile omului, de criza economică şi financiară şi de alte teme internaţionale.
Însă un parteneriat strategic nu înseamnă că trebuie să gândim la fel în toate privinţele. Este adevărat că Europa şi China pot avea păreri diferite şi viziuni diferite în legătură cu anumite chestiuni, cum ar fi drepturile omului şi democraţia. Forţa relaţiei noastre ne permite să discutăm deschis despre aceste subiecte. Problemele legate de drepturile omului, inclusiv pedeapsa cu moartea şi respectul pentru drepturile fundamentale ale minorităţilor etnice, sunt menţionate în mod sistematic în cadrul întâlnirilor noastre politice regulate şi, în special, în cadrul dialogului privind drepturile omului, pe care îl purtăm cu autorităţile chineze.
Acesta a fost cazul în cadrul celei de-a 28-a runde, care a avut loc de curând, la 20 noiembrie, la Beijing, unde am purtat o discuţie sinceră cu privire la aceste subiecte. Opoziţia principială a UE faţă de pedeapsa capitală şi solicitarea desfiinţării acesteia în China sunt mesaje transmise ferm de fiecare dată când se iveşte ocazia. Acelaşi lucru este valabil pentru respectarea drepturilor minorităţilor etnice. Permiteţi-mi să asigur acest Parlament de faptul că vom continua să ridicăm aceste probleme şi în alte foruri, inclusiv la cele mai înalte niveluri.
Colega mea, dna comisar Ferrero-Waldner, a avut în martie o dezbatere detaliată cu dvs., cu privire la Tibet, dezbatere în care a subliniat poziţia UE. Aş dori să reamintesc anumite elemente esenţiale care fac parte din poziţia UE. Am susţinut întotdeauna dialogul dintre autorităţile chineze şi reprezentanţii lui Dalai Lama. Pentru UE, drepturile omului sunt universale, iar situaţia din Tibet reprezintă o preocupare legitimă a comunităţii internaţionale. Situaţia Tibetului a fost mereu abordată ca atare. Am transmis în mod constant acest mesaj omologilor noştri chinezi şi le-am ascultat cu foarte mare atenţie punctele de vedere.
Dna comisar Ashton a avut, de asemenea, ocazia de a-şi exprima aici, în iulie, preocuparea pentru neliniştile din Xinjiang, de a deplânge vieţile pierdute şi de a-şi exprima condoleanţele şi compasiunea faţă de familiile victimelor. UE susţine orice efort care ar contribui la reconcilierea din această regiune.
UE respectă dreptul Chinei de a-i aduce în faţa justiţiei pe cei responsabili de o acţiune violentă, dar îşi reafirmă opoziţia universală de lungă durată faţă de utilizarea, în orice circumstanţe, a pedepsei capitale, precum şi importanţa pe care o acordă dreptului la un proces corect. UE a deschis în mod repetat aceste subiecte cu autorităţile chineze, reiterându-şi preocupările în cele două declaraţii publicate la 29 octombrie şi la 13 noiembrie, aşa cum procedează mereu în astfel de situaţii. Declaraţiile au solicitat Chinei să comute toate sentinţele la moarte care au legătură cu neliniştile din Tibet şi Xinjiang. În plus, UE va continua să exercite presiuni pentru a i se permite observarea altor viitoare procese care vor apărea în urma evenimentelor din Tibet şi Xinjiang.
Cu toţii ne dorim ca China să fie mai deschisă, mai transparentă, să respecte standardele internaţionale privind drepturile omului şi să coopereze în vederea soluţionării provocărilor mondiale. Cu toţii am sperat că Jocurile Olimpice vor da startul unei mai mari flexibilităţi a chinezilor în ceea ce priveşte drepturile omului. Acest lucru nu s-a materializat până acum. Trebuie să continuăm să lucrăm la dezvoltarea parteneriatului nostru strategic şi la respectarea drepturilor omului ca parte integrantă a dialogului nostru continuu. Cel de-al 12-lea summit UE-China, care va avea loc la Beijing, este o ocazie privilegiată de a proceda astfel, într-un stadiu important al evoluţiei noastre.
Preşedinte
Dezbaterea este închisă.
Vom proceda acum la exprimarea votului.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Anneli Jäätteenmäki  
China tocmai s-a despărţit de preşedintele SUA Barack Obama şi se va întâlni, în curând, cu preşedintele Consiliului European, Fredrik Reinfeldt. Trebuie să vedem însă mai multă acţiune, nu numai gesturi diplomatice. China şi-a declarat, în faţa propriului popor şi în faţa lumii, angajamentul de a respecta drepturile omului, şi inclusiv drepturile minorităţilor care locuiesc pe teritoriul său. Cu toate acestea, faptele sale spun altceva. În ultimul timp, au avut loc o serie de incidente îngrijorătoare, care au implicat execuţii realizate în urma unor procese dubioase şi într-o grabă neobişnuită. Toate aceste activităţi s-au desfăşurat în secret. Mai avem şi cazul serios al minorităţilor uigure, în care guvernul chinez pune în aplicare politici de control al sarcinii, care reduc treptat populaţia acestui grup. Având în vedere faptul că Uniunea Europeană vorbeşte deschis despre drepturile minorităţilor şi detestă pedeapsa cu moartea, îndemnăm guvernul chinez să facă public procesul prin care cetăţenii sunt judecaţi şi condamnaţi la moarte, şi să comute sentinţele celor care nu au beneficiat de procese corecte şi publice. Îndemnăm autorităţile chineze să respecte drepturile minorităţilor care locuiesc pe teritoriul lor, luând în considerare atât rezoluţiile ONU, cât şi propria constituţie. De asemenea, îndemnăm China să-şi îmbunătăţească drepturile omului, cu sprijinul comunităţii internaţionale.
Eija-Riitta Korhola  
Dle preşedinte, înţeleg neplăcerea simţită de anumiţi deputaţi din cauză că rezoluţia noastră privind China a fost, de fapt, programată după vizita delegaţiei chineze şi, prin urmare, ar putea crea impresia unei călătorii nereuşite, chiar dacă atmosfera a fost, de fapt, excelentă.
Toată lumea îşi doreşte continuarea într-o atmosferă pozitivă a cooperării, fără a uita, însă, faptele. Diplomaţia nu poate ignora drepturile omului, însă avem nevoie de diplomaţie şi de cunoaşterea situaţiei pentru a le putea promova pe acestea.
De curând, am făcut o vizită în Pakistan, unde l-am întâlnit pe preşedinte, pe prim-ministru şi pe anumiţi miniştri, pentru a discuta despre drepturile omului şi combaterea terorismului. Aş spune că, uneori, ar trebui să menţionăm şi veştile bune în rezoluţiile noastre privind drepturile omului. Acum, avem ocazia să facem acest lucru. În urmă cu un an, noul guvern al Pakistanului, ales în mod democratic, a numit primul ministru pentru minorităţi, care reprezintă el însuşi minoritatea creştină. Realizările guvernului în acest domeniu au fost remarcabile: ţara a aprobat o cotă de 5 % pentru birouri publice rezervate minorităţilor, festivalurile religioase pentru minorităţi s-au oficializat, minorităţile vor avea propria lor zi de sărbătoare, 11 august, iar Senatul planifică aceeaşi cotă de 5 % pentru instituţia sa.
Cel mai important proiect se referă la reducerea incidentelor de violenţă. Minorităţile, împreună cu musulmanii, formează comitete locale pentru "armonia între comunităţile religioase”, ale căror scop va fi acela de a atenua tensiunile şi de a îmbunătăţi dialogul dintre diferitele grupuri. Va exista câte unul în fiecare 112 zone locale. În mod ideal, aceste comitete vor reuşi să prevină în mod eficient recrutarea de către talibani. Pakistanul este cea mai crucială ţară în materie de securitate mondială. Dacă guvernul va reuşi să elimine terorismul prin mijloace atât de paşnice precum acestea, exemplul va fi unul demn de urmat. Va fi o situaţie interesantă.
