Grønbog om TEN-T-politikkens fremtid (kortfattet fremlæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er en kortfattet fremlæggelse af betænkning af Eva Lichtenberger for Transport- og Turismeudvalget om grønbog om TEN-T-politikkens fremtid.
Eva Lichtenberger
Hr. formand, mine damer og herrer! Mange tak fordi De er blevet her til dette emne, som faktisk er en hel del vigtigere, end man skulle tro ud fra antallet af tilstedeværende medlemmer her i salen at dømme. Det handler om evalueringen af transportpolitikken vedrørende de transeuropæiske net. Tillad mig først at rette en tak til mine kolleger, som har bidraget til denne betænkning, især Kommissionen og sekretariatet, der har ydet en fremragende støtte.
De transeuropæiske net har en lang historie bag sig. I 15 år er projekter blevet fremlagt, lister blevet drøftet og beslutninger blevet udskudt. Dette var og er en god grund til at se nærmere på hele historien, revidere den og se, i hvor høj grad målene er blevet nået eller kan nås. De transeuropæiske net har ikke altid været mulige at gennemføre. Dette skyldes - som det ofte er tilfældet i EU - til dels finansieringen og især manglende finansiering i medlemsstater, som stadig har den uheldige vane at anmode om en masse støtte fra EU. Når det kommer til betaling til EU's budget bliver der imidlertid lukket for kassen og ikke givet meget ud.
Men da intet kommer af intet, var der mange projekter, der aldrig forlod tegnebordet, og dette må vi se nærmere på endnu engang, især i lyset af de nye udfordringer, vi står overfor i forbindelse med hele den europæiske transportpolitik. På den ene side har vi udfordringerne fra klimaændringer, og vi er nødt til at reagere på disse udfordringer. Spørgsmålet om bæredygtighed i forbindelse med transport og spørgsmålet om klimaskader, der er forårsaget af bestemte transportmidler, må tages op igen og igen og afspejles i medlemsstaternes og EU's tiltag.
Det andet punkt, som vi selvfølgelig er nødt til at arbejde meget målrettet med, er den aktuelle finanskrise, som under visse omstændigheder yderligere vil begrænse nogle medlemsstaters evne til at iværksætte tiltag i forbindelse med infrastrukturer og de dertil hørende nødvendige investeringer. Udvidelsen af EU har imidlertid givet os helt nye opgaver at udføre i Europa, som ikke eksisterede, da der blev truffet beslutninger om listen over transeuropæiske net. Derfor blev der efter lange forhandlinger i udvalget truffet beslutning om at udvikle en tilgang, der især tager fat på disse problemer.
For det første bør de forskellige transportformer forbindes betydelig bedre, end de hidtil har været. Der har ikke været taget hensyn til dette tidligere. Dette berører især havnene og det bagved liggende land, som er blevet forsømt i de senere år, og hvor denne betænknings hovedfokus nu ligger. Dette kræver imidlertid også udvikling af et kernenetværk og de netværksforbindelser, som hele systemet er baseret på og forbundet med, som giver mulighed for en sund udvikling i transportsektoren og en fortsat forbedret styring af denne. Vi har ikke kun behov for et geografisk net, men også et konceptuelt net mellem de forskellige transportformer, bedre intermodale forbindelser og en forbedring af det tekniske arbejde på netværkene. Det vedrører software snarere end hardware. Dette er kernen i vores betænkning, og jeg håber, at vi kan blive enige om denne beslutning, som har bred tilslutning, og at vi ikke tager et skridt baglæns, som det er angivet i en alternativ beslutning.
Joe Borg
Hr. formand! Siden politikken for det transeuropæiske transportnet blev oprettet for 15 år siden, har den i høj grad været medvirkende til at sikre et velfungerende indre marked og styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Der er nu behov for at tilpasse den til nye udfordringer.
Grønbogen om en fornyet gennemgang af TEN-T-politikken er rettet mod disse udfordringer og foreslår en række foranstaltninger til håndtering af dem både i netplanlægningsfasen og i projektgennemførelsesfasen.
Kommissionen bifalder, at Europa-Parlamentet følger denne proces fra begyndelsen, således som det afspejles i denne beslutning. Det understreger, at begge institutioner er besluttet på at udvikle en fremtidsorienteret TEN-T-politik.
Der er meget stor overensstemmelse mellem vores forslag og de målsætninger og opfordringer, der fremføres i fru Lichtenbergers betænkning, som er vedtaget af Transportudvalget. Der er således behov for en mere integreret og sammenhængende netværkstilgang, hvor intermodale forbindelser såsom jernbaneforbindelser til havne og lufthavne og intermodale terminaler, forbindelsen mellem langturstrafik og bytrafik såvel som interoperabilitet skal styrkes med henblik på at forbedre grundlaget for effektive, sikre tjenester af høj kvalitet for passager- og godstransport.
Kommissionen deler ligeledes det synspunkt, der fremføres i betænkningen, at det er afgørende - især inden for godstransportsektoren - at fremme transportkæder med samordnet modalitet, hvor transport ad vandveje og med jernbane spiller en vigtig rolle, og intelligente transportsystemer bidrager til at optimere infrastrukturudnyttelsen.
I udkastet til betænkningen har Transportudvalget valgt alternativ tre, en struktur med to lag bestående af et kernenetværk og et omfattende netværk. Ved at støtte dette alternativ bekræfter Parlamentet behovet for at kombinere traditionel transportinfrastrukturpolitik med passende hensyntagen til nye betingelser og omstændigheder, behovet for større fleksibilitet og villighed til at reagere på ændrede situationer samt større åbenhed over for udpegning af og støtte til infrastrukturforanstaltninger som følge af forskellige transporttjenesters krav og den økonomiske og miljømæssige udfordring med henblik på at fremme en koordineret forbedring af transportkorridorer gennem en række mindre anlægsarbejder og ITS-projekter.
Vi bemærker, at der efter afstemningen om udkastet til betænkningen fra Transportudvalget er blevet fremsat forslag til en alternativ beslutning, som støtter alternativ to, en netværksstruktur med et enkelt lag udelukkende med prioriterede projekter eller et prioriteret net og derfor uden et omfattende netværk. Som vi ser det, er dette i modstrid med andre punkter i udkastet til betænkningen.
Jeg vil også gerne benytte denne lejlighed til at minde om fordele og ulemper ved det omfattende netværk. Samtidig med at det er for stort til, at det bliver muligt at fastlægge klare prioriteringer og at målrette fællesskabsinstrumenterne til fremskyndelse af dets gennemførelse, bidrager det til at sikre TEN-T's adgangsfunktion og fremme samhørigheden. Det har også vist sig at have afgørende betydning som en referenceramme for forskellige transportpolitiske tiltag og lovgivningen på området, især hvad angår interoperabilitet inden for jernbanesektoren og trafiksikkerhed. En eliminering af det omfattende netværk ville derfor få en række utilsigtede virkninger.
Med hensyn til virkeliggørelsen af nettet er vi fuldt ud enige i det synspunkt, der er fremført i betænkningen, nemlig at medlemsstaterne spiller en afgørende rolle i forbindelse med vedtagelse, planlægning og finansiering af transportinfrastrukturen. Der er behov for tilstrækkelige finansielle ressourcer fra TEN-T-budgettet og en koordinering af territoriale udviklingsmål, og TEN-T-politikken skal gennemtvinges, mens offentlig-private partnerskaber bør fremmes yderligere.
Kommissionen understreger ligeledes, at TEN-T-investeringer er en forudsætning for bæredygtig økonomisk udvikling og således af afgørende betydning i bestræbelserne på at overvinde den aktuelle krise.
Lad mig slutte med at sige, at vi er meget taknemlige for beslutningsforslaget om fremtiden for politikken for det transeuropæiske transportnet. Vi vil gerne takke Transportudvalget for den konstruktive forhandling om dette emne og især fru Lichtenberger for det omfattende arbejde, hun har udført. Det udgør et værdifuldt bidrag til de næste trin i processen i drøftelserne med de andre institutioner.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 22. april 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Krzysztof Hołowczyc  
Nu hvor den nuværende valgperiode i Europa-Parlamentet er ved at løbe ud, har vi fået mulighed for at udtale os om de ændringer af tilgangen til Fællesskabets største infrastrukturprojekt, det transeuropæiske transportnet, som Kommissionen planlægger for den nærmeste fremtid.
På nuværende tidspunkt er dele af netværket under opførelse i medlemsstaterne. Den logiske fortsættelse af dette, som også vil være den sidste fase, bliver at integrere de individuelle komponenter i de forskellige lande i et sammenhængende hele for således at få skabt et transeuropæisk system.
EU's geografi ændrer sig. Det er derfor klart, at der er behov for at foretage ændringer på linjeføringskortene. I forbindelse med dette ændres investeringens finansielle behov. Den sidste fase af netværkets integrering bør lægge større vægt på finansiering af strækningerne på tværs af landegrænserne.
En forbedring af kvaliteten af de eksisterende transportforbindelser i Europa og opførelsen af nye forbindelser vil medvirke til at nedbringe antallet af færdselsuheld, som er et konstant højt prioriteret mål i kampen for bedre mobilitet for EU's borgere. Desuden er indførelsen af alle former for teknologisk innovation og den aktuelle udbredelse af intelligente transportsystemer helt i tråd med de europæiske infrastrukturprioriteter for det 21. århundrede.
