Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Det er nu 19 måneder siden, at Canada pludseligt og ensidigt indførte visumkrav for borgere fra Den Tjekkiske Republik, der som EU-medlemsstat ikke har lov til at indføre et gensidigt visumkrav for alle canadiske borgere. Kommissionsformand Barroso erklærede straks, at det var et EU-anliggende og ikke et bilateralt anliggende, men kommissær Malmström prioriterer desværre ikke dette problem, idet hun udelukkende passivt overvåger de bilaterale forhandlinger. Som svar på min forespørgsel sagde Rådet, at Unionen ikke drøfter gensidighed, da den endnu ikke har modtaget nogen forslag fra kommissæren. Tjekkiske borgere er således reelt andenklasses borgere i EU med hensyn til deres rettigheder, og det er overraskende, at canadiske borgere fortsat rejser til Den Tjekkiske Republik uden visum.
Jeg vil gerne understrege, at Kommissionens langsommelighed også øger risikoen for, at Den Tjekkiske Republik forhaler ratificeringen af aftaler mellem Unionen og Canada. Landet har ingen anden mulighed for at forsvare de tjekkiske borgeres rettigheder, da EU ikke lægger pres på Canada. Jeg vil derfor gerne sammen med Dem opfordre kommissæren til straks at løse dette problem i forhold til Canada samt til at forsvare Rumænien og Bulgarien. Er en fælles visumpolitik og solidaritetsprincippet ikke længere europæiske værdier? Er kommissæren klar over, hvad der står på spil i dag?
Petru Constantin Luhan
(RO) Hr. formand! Indtagelsen af psykotrope og psykoaktive stoffer, der generelt ligger i en lovgivningsmæssig gråzone, har langt mere skadelige virkninger end de narkotiske stoffet, vi kender i dag. Man finder ofte disse stoffer i Europa i drømmebutikker, og de kaldes "etnobotaniske stoffer", et udtryk, der er opfundet for at få handel med og indtagelse af narkotika til at virke harmløst.
Lande som Polen, Israel, Sverige, Danmark, England og Tyskland har allerede forbudt et stort antal psykotrope og psykoaktive stoffer. De stoffer, der er tilgængelige på markedet, er meget vanskelige at kontrollere, selv om de ikke er omfattet af listen over forbudte stoffer, hvilket gør det umuligt for lægepersonalet at hjælpe, da virkningerne af de kemiske sammensætninger er ukendte. Den eneste foranstaltning, som vi kan tage, er at forbyde disse butikker, og vi skal herefter have fokus på at standse onlinesalget af disse stoffer.
Anni Podimata
(EL) Hr. formand! I lyset af den fortsatte krise i euroområdet er vi alle - de europæiske institutioner, medlemsstaterne og de politiske ledere - blevet stillet til ansvar. Vi skal fratage markedet initiativet. Vi skal tilvejebringe et integreret og overbevisende svar på krisen ved at understøtte - ikke erstatte eller ignorere - de tilsagn, som medlemsstaterne har afgivet om at opfylde deres forpligtelser. I denne sammenhæng fremfører fremtrædende europæere, politiske partier, borgerne under demonstrationer og europæiske fagforeninger, at eurobonds kan spille en central rolle i overvindelsen af gældskrisen og sikringen af euroens stabilitet.
Jeg vil derfor gerne understrege, at Rådet straks skal opfylde det krav, som Europa-Parlamentet stillede i sin beslutning af 16. december 2010, og sende et klart signal til Kommissionen, således at den kan undersøge spørgsmålet nærmere og forelægge konkrete forslag.
Graham Watson
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på de vilkår, som flere hundrede tusinde flypassagerer i Europa blev budt i de 10 dage op til jul, og de kaotiske forhold, der herskede omkring transport af passagererne og deres bagage til deres rejsemål. Luftfartsselskabernes og lufthavnenes manglende evne til at takle nogle få centimeters sne i nogle få medlemsstater medførte katastrofale forsinkelser, sammenbrud og fortvivlelse blandt de rejsende.
Jeg opfordrer Parlamentets Transport- og Turismeudvalg, EU's transportkommissær og transportministrene i Rådet til at gennemføre en undersøgelse af sammenbruddet, træffe foranstaltninger med henblik på at undgå en gentagelse, sikre, at de pågældende passagerer modtager en passende erstatning, og til at undersøge muligheden for fremover at fordele erstatningsbyrden mellem luftfartsselskaberne og andre involverede aktører som f.eks. lufthavnsoperatører.
De usædvanligt voldsomme snefald og usædvanligt lave temperaturer, som Potsdam Instituttet forudsagde i 2009, skyldes nedsmeltningen af den arktiske indlandsis. De vil blive hyppigere. Vi kan ikke stoppe dem, uanset hvor meget vi forsøger at begrænse dem, men vi kan - og vi skal - være forberedt herpå.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Det særlige udvalg, der forestod undersøgelsen af årsagen til et polsk flys nedstyrtning i nærheden af den russiske by Smolensk den 10. april sidste år, har offentliggjort konklusionerne i sin rapport i Moskva. Den polske præsident samt 96 andre passagerer, heraf mange af de mest fremtrædende personer i landet, blev dræbt i katastrofen. Rapporten er simpelthen skandaløs. Den indeholder talrige løgne, og ansvaret for katastrofen lægges helt klart over på den polske side, idet der helt ses bort fra alle de alvorlige fejl, der blev begået på den russiske side, som f.eks. det forhold, at flylederne i kontroltårnet i Smolensk ikke dirigerede flyet korrekt under landingen. Russerne har ikke taget hensyn til en stor del af Polens kommentarer i rapporten - 20 siders kommentarer er ganske enkelt blevet ignoreret. Det er en meget utilfredsstillende situation, og EU bør undersøge dette.
João Ferreira
(PT) Hr. formand! 2010, der blev erklæret det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, er ovre. Det var et år, hvor EU med en hidtil uset kynisme og hykleri gennemførte politikker og retningslinjer, der førte til den betydelig øgede fattigdom og sociale udstødelse, som vi kan se i dag.
Statsbudgettet for 2011 i Portugal, der blev udarbejdet og vedtaget under enormt pres og bifald fra EU, vil føre landet ind i økonomisk recession og indebærer omfattende sociale forringelser i form af en rekordhøj arbejdsløshed og udbredt fattigdom og social udstødelse.
Dertil kommer det uacceptable pres og afpresning, som landet har været udsat for gennem de seneste uger, og som vi på det kraftigste protesterer imod. Den stadig mere hersende tone, der anvendes af kapitalisterne i den finansielle sektor og de institutioner, der understøtter dem, for at tvinge landet og dets befolkning til at underlægge sig og acceptere uretfærdighed og udplyndring, til at acceptere, at landet drænes for ressourcer, der tilflyder kapitalisterne i den finansielle sektor.
En ting er sikker, nemlig at vi kan forvente et år med mange kampe, hvis de fortsætter ad dette spor.
Angelika Werthmann
(EN) Hr. formand! Jeg har fået oplyst, at der skete en grov krænkelse af religionsfriheden i St. Synesios-kirken i den besatte by Rizokarpaso juledag, og henviser i denne forbindelse til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 10 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
De såkaldte myndigheder, der støttes af Tyrkiet, standsende lørdagsgudstjenesten under påskud af, at der ikke var blevet indsendt en ansøgning om at holde messe denne dag, selv om der ifølge den cypriotiske kirke var blevet anmodet herom i starten af december som i de foregående 36 år.
Jeg opfordrer Dem til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre religionsfriheden i hele EU.
Ioannis Kasoulides
(EN) Hr. formand! Juledag afbrød de tyrkiske sikkerhedsstyrker i Rizokarpaso i den besatte del af Cypern med magt julemessen, der blev holdt for de få tilbageværende - ældre - kristne, bortviste præsterne fra kirken og beordrede menigheden til at forlade kirken. Undskyldningen var, at de havde fået skriftlig tilladelse til at holde søndagsmesse, men at juledag faldt på en lørdag.
At stille krav om en skriftlig tilladelse til at holde messe er i sig selv en begrænsning af religionsfriheden, for ikke at tale om at afbryde en messe juledag med en smålig bureaukratisk undskyldning - og alt dette sker i en EU-medlemsstat på befaling af et land, der ønsker at tiltræde EU.
I henhold til Wienaftalen fik 12 000 græsk-cyprioter afsondret på Karpas-halvøen lov til at bo der efter den tyrkiske invasion. I dag er der 300. Nu ved De hvorfor.
Alf Svensson
(SV) Hr. formand! Jeg tror, at det vil være ekstremt nyttigt, hvis EU indleder en tværreligiøs dialog på højeste plan. EU bør forsøge at få Tyrkiet til at lede en sådan dialog. Vi er alle klar over, hvordan kristne behandles verden over - forskellige steder i Mellemøsten, kopterne i Egypten, kristne irakere i Irak osv. Jeg er overbevist om, at vi ikke kan nøjes med at fortælle og høre herom og se det ske. Vi er nødt til at gøre noget konkret.
Så vidt jeg kan se, er vi for det første nødt til at etablere en dialog. Det ville være meget nyttigt, hvis Tyrkiet med den brobyggerånd, som der efter min opfattelse er i landet, på trods af alt kunne lede en sådan dialog. Det handler om jøder, kristne og muslimer. Lad os etablere en bred tværreligiøs dialog i EU-regi.
Philippe Juvin
(FR) Hr. formand! I Irak og Egypten siger de kristne, at de virkelig lider. Snart vil der således ikke være nogen kristne i de områder, hvor kristendommen havde sit udspring. Som det blev sagt lige før, var 20 % af befolkningen i Tyrkiet, et verdsligt muslimsk land og et land, der banker på vores dør, kristne for 100 år siden. I dag er tallet under 1 %.
Den bevægelse, som vi er vidne til, er rent faktisk underdønninger. Den arabiske og muslimske verden forfølger deres kristne, fordømmer dem, hindrer dem i at konvertere, straffer dem og dræber dem. Islam er helt klart ved at blive en statsreligion. Resultatet er tydeligt for enhver - kristendommen er den mest forfulgte religion i verden.
Hvis vi forsvarer kristne i Mellemøsten, er der imidlertid større chancer for at danne modvægt mod den voksende islamiske ekstremisme. Kristnes tilstedeværelse alle vegne er en afbalancerende faktor. Vi er derfor virkelig nødt til at forsvare kristendommen.
Jeg spørger helt ærligt mig selv, hvorfor vi ikke hører noget fra de menneskerettighedsforkæmpere, der i lighed med os er glade for, at Vesten er verdslig og pluralistisk, og som med skam vender blikket bort fra et Mellemøsten, der lidt efter lidt er ved at blive domineret af en enkelt religion.
Frédéric Daerden
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Ved årets udgang besluttede den ungarske regering at indstille støtten til instituttet for unge børn, der blev oprettet af Emmi Pikler i Budapest.
Denne ungarske videnskabsmand oprettede centret for at udvikle videnskabeligt baserede undervisningsmetoder for meget unge børn. Disse metoders effektivitet for børns psykomotoriske udvikling er blevet internationalt anerkendt. Der er blevet oprettet en lang række institutioner for unge børn baseret på denne model i hele Europa, herunder i min egen by Bruxelles.
Det er en skam, at Ungarn ved udgangen af det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom - navnlig børnefattigdom - udsender denne form for signal. Beslutningen er overraskende i lyset af Pikler Instituttets internationale indflydelse og det forhold, at de ungarske forvaltningsmyndigheder har sagt, at de ønsker, at driften skal fortsætte. Jeg er overhovedet ikke forudindtaget, men i lyset heraf undrer jeg mig over, hvilke motiver, der ligger bag den ungarske regerings afgørelse.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne give udtryk for mine bekymringer over aftalen mellem EU og Marokko. Landbrugssektorerne i Euro-Middelhavslandene vil blive alvorlig berørt i fremtiden, hvis denne aftale ikke ændres.
Vi er nødt til at åbne vores grænser og nå til enighed med de europæiske landbrugssektorer og ikke bag deres ryg. Kommissionen har gennemført en række undersøgelser, der helt klart viser, at Euro-Middelhavslandene vil blive hårdest ramt af aftalen mellem EU og Marokko.
Jeg mener ikke, at denne aftale bør ratificeres, hvis der ikke indføjes klausuler om arbejdsmarkedet, den sociale dimension og miljøet i Marokko. Hvis vi ikke gør noget, risikerer vores landbrug og fødevarekædeindustrien at blive taberne, navnlig i Euro-Middelhavslandene. Det var de bekymringer, jeg ønskede at dele med Dem i aften.
Constance Le Grip
(FR) Hr. formand! I lighed med flere af vores kolleger vil jeg også gerne tale om forfølgelse af kristne i hele verden, navnlig kristne i Mellemøsten.
Jeg behøver ikke at minde Dem om de frygtelige handlinger, der er blevet begået for nylig. Jeg vil gerne på ny udtrykkeligt understrege, at når vi forsvarer kristne i Mellemøsten og verden over og stiller krav om religionsfrihed og trosmangfoldighed, stiller vi krav om frihed, demokrati og menneskerettigheder, værdier, der er en central del af det europæiske projekt, og som naturligvis også er universelle værdier - eller det mener alle her i hvert fald.
Harme, følelsesladede udtalelser og højtidelig fordømmelse er virkelig ikke længere nok, og det er på tide at skride fra ord til handling. Jeg opfordrer derfor EU's myndigheder - den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, men også vores ledere og udenrigsministre - til at træffe specifikke foranstaltninger og iværksætte en specifik og konkret handlingsplan med henblik på at gøre respekt for religiøs mangfoldighed og bekæmpelse af alle former for religiøs forfølgelse til en prioritet.
Tamás Deutsch
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Indtil sidste maj havde en koalition af socialister og liberale siddet på magten i Ungarn gennem otte år. Igennem disse otte år blev demokratiet stadig svagere, krænkelser af menneskerettighederne blev endemiske, og pressefriheden blev i stigende grad indskrænket. Hverken de europæiske socialdemokrater eller de europæiske liberale sagde noget. Sidste maj stemte et meget stort flertal af ungarske borgere imod denne socialliberale regering, og efter et jordskredsvalg uden fortilfælde i Europa blev der dannet en Fidesz-ledet kristeligdemokratisk regering. Ved udgangen af sidste år vedtog denne regering en ny medielov, der sikrer pressefriheden. Det er på denne baggrund, at Ungarn og den ungarske regering, der for indeværende har EU-formandskabet, udsættes for voldsomme angreb. Denne dobbeltstandard er ikke forenelig med europæiske værdier, og vi er nødt til at give udtryk for vores modstand.
Sergej Kozlík
(SK) Hr. formand! For tre år siden blev Schengenområdet udvidet med to nye medlemsstater. Restriktive foranstaltninger gør sig imidlertid stadig gældende ved grænserne mellem de gamle og de nye medlemsstater.
Ved grænseovergangen Rusovce-Kittsee, et motorvejspassagepunkt mellem Slovakiet og Østrig, har østrigerne f.eks. indført en streng fartgrænse på 30 km/t. Grænseovergangen er samtidig stadig voldsomt indsnævret af en betonbarriere.
Ved denne grænse er hastighedskontroller ikke usædvanlige, og politiet kontrollerer ofte papirer og indholdet af køretøjers bagagerum.
Formålet med Schengenmedlemsskabet er vel fri bevægelighed for personer og varer. Passagen af en EU舉medlemsstats grænse bør kun være angivet med et simpelt informationsskilt. De beskrevne metoder - og det gælder ikke kun for Østrig - udgør overtrædelser af Schengenbestemmelserne, og Kommissionen bør fremsætte en principiel erklæring herom.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! En række tidligere talere har været inde på forskelsbehandling af kristne. Jeg vil også gerne tale om en vis form for ringeagt i en række lande i Europa. I de seneste par uger siden indledningen af det ungarske formandskab har der været mange kritiske udtalelser om ungarerne, og disse udtalelser har meget ofte været ubegrundede og uberettigede. Ud over udtalelsen fra Luxembourgs udenrigsminister har politikere i Parlamentet, herunder hr. Schulz, fremsat andre udtalelser, der også var meget uretfærdige, og som efter min mening også var en fornærmelse mod ungarerne. Jeg mener, at det er udtryk for en bestemt opfattelse af, at EU-medlemsstaterne er opdelt i to kategorier, "de gode" og "de dårlige". De gode medlemsstater er de medlemsstater, der tiltrådte for lang tid siden, og de dårlige medlemsstater er de medlemsstater, der først tiltrådte i 2004.
Jeg mener, at der bør sættes en stopper for denne form for forskelsbehandling, og at alle bliver nødt til at vænne sig til, at de nye medlemsstater er fuldgyldige medlemmer af EU - og det gælder især her i Parlamentet. Jeg mener derfor, at de medlemmer i Parlamentet, der tillader sig at give frit løb for denne form for forskelsbehandling, bør sættes på plads og sanktioneres.
Alajos Mészáros
(HU) Hr. formand! Jeg glæder mig i lighed med mange andre også over Ungarns EU-formandskab. Det fylder mig med stolthed, at denne centraleuropæiske medlemsstat som den tredje af de stater, der tiltrådte i 2004, har fået mulighed for at varetage dette ærefulde og ansvarsfulde hverv. Der er ingen tvivl om, at Ungarn altid har været i front i kampen for demokrati. Hvem ville nogensinde sætte spørgsmålstegn ved 1956, 1989 eller efteråret 2006? Derfor er jeg ekstremt chokeret over den negative kampagne, der er blevet iværksat af visse politiske kræfter mod det nuværende EU-formandskab, bl.a. under påskud af den ungarske medielov. Det er helt tydeligt, at det ikke handler om lovgivning, men om et angreb fra politiske tabere. Det er dem, der forsøger at underminere det europæiske sammenhold. Med hensyn til det kulturhistoriske billede, der tegnes af Ungarn, vil jeg blot sige, at dem, der ikke kan se historien i øjnene, heller ikke kan se fremtiden klart. Den ungarske befolkning kan lige så vel som befolkningen i Frankrig, Tyskland eller Polen tale om den nationale fortid. Jeg mener, at det er uansvarligt og farligt at miskreditere det ungarske formandskab, navnlig på et tidspunkt, hvor behovet for dette tættest mulige samarbejde er større end nogensinde.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Grækenland er hovedadgangsvejen for ulovlig indvandring til hele Europa. Ifølge Frontex ankommer 90 % af de ulovlige indvandrere i Europa via Grækenland.
Grækenland står derfor over for et meget alvorligt problem på dette område. Den græske regering bebudede for nylig, at den agtede at opføre et hegn langs landgrænsen til Tyrkiet. Det er tvivlsomt, om en sådan løsning er en strategi, der i tilstrækkelig grad kan medvirke til at løse problemet. Det er det naturligvis ikke. Uanset hvor mange hegn vi opfører, uanset hvilke bestræbelser vi gør, har vi brug for en samlet strategi og solidaritet mellem de europæiske stater. Hvis vi skal finde den rigtige løsning, skal vi for det første etablere et tæt samarbejde på disse områder med Tyrkiet, der er det primære oprindelsesland.
Vi afventer fortsat undertegnelsen af en aftale mellem EU og Tyrkiet. Som vi alle ved, vil der gå mellem 18 måneder eller 2 år, inden det sker, og herefter skal aftalen anvendes. Lad os derfor indtil da anvende den bilaterale aftale, der blev undertegnet med Grækenland i 2002, som andre sydlige lande har gjort for at løse problemet.
Catherine Stihler
(EN) Hr. formand! I næste uge vil folk over hele verden fejre Skotlands nationaldigter Robert Burns. Som mange af medlemmerne ved, er en vigtig bestanddel i Burns aftensmad haggis.
Der er i øjeblikket indført et forbud i USA mod import af skotsk haggis, selv om hver tredje amerikaner har skotske forfædre og gerne vil smage autentisk skotsk haggis. Hvad kan Kommissionen og Rådet gøre inden for rammerne af deres transatlantiske dialoger for at sætte skotsk haggis tilbage, ikke blot på dagsordenen, men også på menukortet for amerikansk traditionel skotsk aftensmad à la Burns?
Sonia Alfano
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Den 13. og 14. januar blev der gennemført en afstemning på Fiat-fabrikken ved Mirafiori, hvor både funktionærerne og arbejderne blev anmodet om at stemme for eller imod genopretningsplanen for fabrikken i Torino.
Planen er baseret på en ny kollektiv aftale, som underminerer arbejdstagernes grundlæggende rettigheder ved sygdom og strejke og endog frokostpausen i forbindelse med otte timers samlebåndsarbejde. Afstemningen er ulovlig, da den administrerende direktør, hr. Marchionne, har truet arbejdstagerne med, at virksomheden sandsynligvis vil opgive produktionen i Italien og flytte et andet sted hen, hvis aftalen forkastes.
Denne strategi baseret på frygt og ukontrolleret kapitalisme uden hensyntagen til regler eller rettigheder blev støttet af regeringen og endog af mange i Det Demokratiske Parti, et oppositionsparti, der har rødder i Italiens Kommunistiske Parti. De eneste fagforeninger, der gik imod aftalen, var Den Italienske Metalarbejdersammenslutning (FIOM) og Den Italienske Sammenslutning af Arbejdstagere (CGIL), og de blev holdt udenfor.
Under alle omstændigheder stemte blot 54 % for aftalen. Som følge af denne aftale er arbejdstagernes rettigheder i Italien blevet sat flere årtier tilbage. Europa bør vide dette og huske det.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på den bekymrende situation i Middelhavspartnerlandene og den indvirkning, som denne situation kan få på vores forbindelser og på sikkerheden og velstanden i regionen.
I eftermiddags drøftede vi den alvorlige udvikling i Tunesien. Der er social uro i Magreb- og Machreklandene og ny politiske ustabilitet i Libanon og fortsat dødvande i fredsprocessen. Vi skal være meget opmærksom på denne situation, da Middelhavslandene er partnerlande, ikke blot nabolande.
Jeg vil gerne minde om, at Tunesien siden 1995 har modtaget over 1 mia. EUR i direkte støtte ud over lån på lempelige vilkår fra Den Europæiske Investeringsbank, og at vi har afsat store summer i direkte støtte frem til 2013.
Jeg vil gerne fremsætte et forslag. Vi har brug for en grundig multilateral debat for at gøre status over vores forbindelser og overveje fremtidsudsigterne og de procedurer, vi skal følge, og jeg opfordrer den højtstående repræsentant til at fremlægge en integreret naboskabsplan inden for rammerne af Middelhavsunionen, således at disse kriser kan løses i samarbejde med partnerlandene.
Joe Higgins
(EN) Hr. formand! I december meddelte kommissionsformand Barroso mig i et brev, at hans møde med præsident Nazarbayev sidste oktober ville medvirke til at fremme overholdelsen af menneskerettighederne i Kasakhstan. Det samme gjorde sig gældende for tildelingen af formandskabet for OSCE i 2010 til Kasakhstan og afholdelsen af et stort OSCE-topmøde i Astana i december. Verdens ledere havde knap nok forladt dette topmøde, før det imidlertid blev meddelt, at der skulle afholdes en folkeafstemning i marts for at annullere præsidentvalget i 2012, således at præsident Nazarbayev kan blive siddende ved magten indtil 2020.
Forfølgelsen af oppositionspressen og af menneskerettighedsforkæmpere er blevet optrappet. Aktivister fra venstrefløjsbevægelsen "Kazakhstan 2012" forfølges og fængsles.
Jeg kræver, at EU holder op med at støtte præsident Nazarbayevs diktatur. De uafhængige fagforeninger og sociale bevægelser i Kasakhstan skal støttes fuldt ud, således at de kan mobilisere kræfterne til at sætte en stopper for dette diktatur - helt på samme måde som folkemagten i Tunesien satte en stopper for Ben Alis diktatur - og etablere strukturer, der sikrer, at flertallet får demokratisk ejerskab over Kasakhstans velstand.
Krisztina Morvai
(HU) (talerens mikrofon var slukket, og første del af sætningen er utydelig) ... Kommissionens ekstraordinære møde. Emnet kan kun have været den ungarske medielov. Jeg kunne ikke tro mine egne øre, da indflydelsesrige socialdemokratiske og liberale kolleger stillede krav om, at EU indledte såkaldte alvorlige overtrædelsesprocedurer - de alvorligste tilgængelige sanktioner - imod Ungarn, den nuværende indehaver af EU-formandskabet. Der blev ikke pålagt en sådan eller en anden form for sanktion mellem 2002 og 2010, da det socialdemokratiske og liberale regime i Ungarn opløste hver eneste demonstration med magt, fængslede flere hundrede mennesker vilkårligt, skød folk i øjnene og forårsagede store skader. Hvis EU på trods af alt dette indleder overtrædelsesprocedurer mod den nuværende ungarske regering og stat, vil EU endelig have åbnet øjnene hos dem, der på et tidspunkt har næret illusioner om EU's holdning til Ungarn, og jeg tror, at den ungarske nation vil kræve, at vi udtræder af EU, og andre lande vil følge vores eksempel.
Antigoni Papadopoulou
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker også at rejse spørgsmålet om religionsfrihed for alle uden forskelsbehandling, da det er en grundlæggende menneskeret.
Denne menneskeret blev krænket i mit land for de få kristne, der deltog i julemessen i Agios Synesios-kirken i den besatte landsby Rizokarpaso.
Den tyrkiske besættelsesmagts såkaldte politi trængte ind i kirken og tvang præsten til at indstille julegudstjenesten og tvang derefter de afsondrede græsk-cyprioter, der deltog i messen, til at forlade kirken.
Europa-Parlamentet skal på det kraftigste fordømme sådanne handlinger, der afslører den grimme og undertrykkende side af den tyrkiske besættelse af det nordlige Cypern i strid med EU-retten og menneskerettighederne og den tredje Wienaftale fra 1975.
EU skal forhindre, at Tyrkiet og landets underordnede lokalforvaltning i den besatte del af Cypern gør sig skyldig i yderligere krænkelser og forsætter den etniske udrensning af de tilbageværende 300 kristne græsk-cyprioter.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Direktivet om kosttilskud blev vedtaget i 2002, men næsten ni år senere er det stadig ikke blevet gennemført fuldt ud. Kommissionen har endnu ikke forelagt et forslag om harmonisering af den maksimale mængde vitaminer og mineraler, der kan blandes i kosttilskud, som krævet i direktivet. Virksomhederne er derfor nødt til at udarbejde flere forskellige produktformuleringer for at overholde forskellige nationale love. Det er uretfærdigt og dyrt, navnlig da der er udviklet en videnskabelig model for fastsættelse af maksimumsmængder. Kommissionen har selv henvist til denne i et dokument fra 2006.
Det er derfor oplagt at spørge, hvorfor forslaget således ikke er blevet forelagt. For at omskrive Robbie Burns, der blev nævnt lige før, "The best laid plans of mice and men and the Commission gang aft agley" (Kommissionens bedste planer ryger ofte i vasken). Det skal ske meget snart, da formålet med EU-lovgivningen er at gøre det nemmere for virksomheder at konkurrere på det indre marked gennem en standardisering af krav. Jo før, jo bedre. Jeg opfordrer på dette kraftigste Kommissionen til at komme i gang.
Iliana Ivanova
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Den bulgarske offentlighed var for nylig vidne til en række afsløringer om anvendelsen af særligt overvågningsudstyr til aflytning af højtstående folk i regeringen. Det vides fortsat ikke, hvem der afslørede disse oplysninger, hvor de kom fra, og om det er rigtigt, og ingen har taget ansvaret for offentliggørelsen.
Regeringens klart udtrykte ønske om reformer og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, dets modvilje mod at blive influeret af den tidligere statslige sikkerhedstjeneste og det forhold, at der skal afholdes præsident- og lokalvalg i Bulgarien i år, var baggrunden for denne kampagne, der skabte spændinger og mistro til magthaverne. De eneste kredse, der har en interesse i denne situation, er dem, der bidrog til og drog fordel af den uklare skelnen mellem kriminalitet og staten. De ønsker nu at få hævn, fordi deres interesser er blevet skadet.
Jeg vil gerne forsikre Dem om, at Bulgarien overholder retsstatsprincippet, og at metoder af denne art kun anvendes af myndighederne inden for lovens rammer, og at regeringskoalitionen vil forsætte reformvejen og ikke lade ulovlige interesser underminere bekæmpelsen af kriminalitet.
Stanimir Ilchev
(BG) Hr. formand! Gennem de seneste måneder har der været stigende bekymring i Bulgarien over den stadig mere omfattende anvendelse af særlige overvågningsmetoder. Der er imidlertid et andet aspekt involveret i dette problem. Aflytning er blevet en besættelse for nogle politikere og den øverste ledelse i den nuværende efterretningstjeneste.
Bekæmpelsen af kriminalitet er ikke blevet mere effektiv. Den voksende paranoia over anvendelsen af aflytningsudstyr er endnu mere uacceptabel. Det står ikke klart, hvem der står bag disse rygter, om det er folk i sikkerhedssektoren eller deres tidligere kolleger eller undergrundsstrukturer, der ønsker at destabilisere situationen. Indholdet af optagede samtaler cirkulerer på mystisk vis i medierne. Den bulgarske premierminister er også blevet aflyttet. Indholdet var miskrediterende, men han påstår, at samtalen var blevet manipuleret.
Det er en kedelig situation, og bulgarerne har en fornemmelse af, at deres institutioner ikke fungerer korrekt, og at menneskerettighederne krænkes groft. Bulgarien har derfor som en ny EU-medlemsstat brug for hjælp til at omstrukturere sin efterretningstjeneste.
Formanden
Punktet er afsluttet.
