Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevik - nende rahastamine ja individualiseerimise suundumus (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Gabriele Stauneri koostatud raport "Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevik: nende rahastamine ja individualiseerimise suundumus".
Gabriele Stauner
Proua juhataja, daamid ja härrad, sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku teemal algatusraporti koostamine on paeluv ülesanne, kuna see valdkond on niivõrd aktuaalne ja keeruline. Ent sellega kaasneb suur oht, et raportist saab pikk soovide loetelu ja nõuete kogum kõigi õiges suunas mõtlevate isikute jaoks.
Me ei andnud sellele kiusatusele järele, nagu on juba esmapilgul näha suhteliselt lühikesest ja väga tehnilisest tekstist, milles on hoolikalt hoidutud ilukõnest. Seetõttu sooviksin tänada kõiki oma kolleege, eriti variraportööre ja proua Lullingit, kes on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostaja, nende enesedistsipliini eest.
Minu eesmärk oli koostada raport, milles kirjeldatakse kõigi otsustajate ja huvitatud isikute jaoks järgmise 30-40 aasta jooksul toimuvaid muutusi ning mis pakub mõtteainet ja tegevussoovitusi sotsiaalpoliitika eri valdkondadele. Sotsiaalkindlustust ja pensionisüsteeme on liikmesriikides tavapäraselt kujundatud, arendatud ja rahastatud väga erinevatel viisidel, mistõttu ei ole võimalik neid ELi tasandil ühtlustada.
Sellegipoolest on kõik süsteemid demograafilise arengu ja üleilmastumisest tulenevate tööturu muutuste tõttu raskustes. See tähendab, et igal juhul on vaja reforme. Teadusuuringud on näidanud, et endistviisi jätkamine ei ole ühegi praeguse süsteemi puhul võimalik. See on esimene tähtis tulemus.
Igas liikmesriigis on muidugi vaja erinevaid reforme, olenevalt iga süsteemi struktuurist. Meie arvates vajavad kõik süsteemid muude asjade hulgas rohkem ja tõhustatud meetmeid, et luua parem töö- ja pereelu tasakaal, mis aitab hoida ära tööhõive määra languse ja tagab selle, et sotsiaalprobleemid ei süvene ulatusliku töötajate sisserände tõttu.
Teiseks peame nii-öelda ebatüüpiliste töösuhete sisseviimisele vaatamata säilitama piiramata aja jooksul täistööajaga töötamise tavapärase mudeli, kuna see on ainus viis tagada elutingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide stabiilsus.
Kolmandaks ja tagades, et sotsiaalsed kulutused on rahaliselt kindlustatud põlvkondadevahelise ümberjaotusskeemi ja fondipõhiste hübriidlahenduste kasutamise kaudu, peame panema rõhku sotsiaalsetele investeeringutele.
Neljandaks peame parandama tootlikkust ja suurendama uuendusvõimet, kuna sõltume Euroopas oma inimkapitalist.
Viiendaks peame tagama, et igaühe jaoks on kättesaadavad kvaliteetsed tervishoiuteenused koos meditsiinilise arengu ja vähenevate sissemaksetega, mis tagab kõigile kodanikele põhihoolduse.
Kuuendaks tuleb kehtestada erimeetmed, et kaitsta naisi teatavate riskide eest, millega nad kokku puutuvad, eriti vaesus vanaduses, võttes kohustuslikus pensionikindlustuses arvesse lapse- ja perehoolduspuhkuse perioodi.
Põlvkondade ja sotsiaalsete rühmade solidaarsustunne peab edaspidi olema kõigi meie pingutuste keskmes. See peab eriti paika maailmas, mida iseloomustavad üleilmastumisest tulenevad muutused, mis on aina vähem isiklikud ja aina anonüümsemad. Solidaarsus ja subsidiaarsus on Euroopa sotsiaalse mudeli aluspõhimõtted. Seoses sellega peame tagama, et üleilmastumisel on sotsiaalne külg, nii et hea kvalifikatsiooniga ja kohanemisvõimelised töötajad suudavad ennast ja oma perekonda väärikalt toetada, saavad kasutada kvaliteetset tervishoiuteenust, kui nad on haiged, ning on vanaduses majanduslikult kindlustatud.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Proua juhataja, vaatamata sellele, et see raport on koostatud enne meie finantsturgudel puhkenud rahutust ja majanduslanguse ilmnemist, on ta märkimisväärselt õigeaegne ja ka asjakohane. Soovin õnnitleda raportööri tema tubli töö eest.
Raportis rõhutatakse pikaajalisi sotsiaaldemograafilisi ja majanduslikke muutusi, mis annavad tõuke meie sotsiaalkaitsekavade tänapäevastamiseks ja reformiks. Selles toonitatakse meie ühiste väärtuste tähtsust sotsiaalkaitse valdkonnas. Selles näidatakse ka, kuidas nende abil saab muuta meie pensioni- ja tervishoiusüsteemid jätkusuutlikuks.
Suurem hulk inimesi, kes töötavad rohkem ja kauem, on võti sotsiaalkaitse pikaajalise piisavuse ja jätkusuutlikkuse juurde. Lisaks on see strateegia kõigile kasulik. Raportis seotakse jätkusuutlik ja piisav sotsiaalkaitse Lissaboni strateegiaga ja meie kohustusega tagada jätkusuutlik riigi rahandus. Komisjoni välja pakutud uuendatud sotsiaalkava annab sellele seosele tähenduse, toetades laiaulatuslikku terviklikku lähenemisviisi tulevasele sotsiaalpoliitikale ja prioriteetidele.
Avaldan heameelt selle üle, et pannakse rõhku naiste täieliku tööturule lõimimise edendamisele ning igasuguse diskrimineerimisega võitlemisele, tagamaks, et igaüks saaks piisava sotsiaalkindlustuse ja eelkõige pensioniõigused.
Raportis toonitatakse vajadust ühendada mitmes liikmesriigis üleminek kollektiivselt rahastatavatele pensionidele mõistlike riiklike ja ELi õigusraamistikega, tagamaks kodanike jaoks tulemuste tõhus järelevalve ja hoolikas jälgimine.
See on väga õigeaegne sõnum. Juurdepääs kvaliteetsele arstiabile ja ennetavale hooldusele on ELi sotsiaalsete mudelite nurgakivi. See on nii eesmärk omaette kui ka vajalik tingimus, et meil oleks elanikkonna kiire vananemise ajal tootlik tööjõud.
Komisjon jagab teie muret tervishoiuga seotud ebavõrdsuse pärast ning vajaduse pärast tagada kvaliteetne tervishoiuteenus kõigile ja tervet elanikkonda hõlmav solidaarne rahastamine. Neid punkte arutatakse järgmisel aastal avaldatavas komisjoni teatises tervisealase ebavõrdsuse kohta.
Raport on kindel palve meile kõigile mitte ainult jätkata tööd selle nimel, et saavutada meie põhieesmärk tagada kõigi jaoks juurdepääs, solidaarsus, piisavus ja jätkusuutlikkus, vaid pingutada ka selle nimel, et neid eesmärke tänapäevastamise kaudu toetada.
Komisjon esitab oma täieliku reaktsiooni finantskriisile ja reaalmajanduse langusele 26. novembril avaldatavas teatises.
Lisaks täpsustab ta sotsiaalkaitse konstruktiivset sotsiaalset ja majanduslikku rolli ühisaruandes sotsiaalkaitse ja hõlvamise kohta aastaks 2009.
Sooviksin kinnitada teile, et komisjon on valmis vaatama uuesti läbi selle raporti eri punktid tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga.
Juhataja
Selle päevakorrapunkti käsitlus on nüüd lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 20. novembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bogusław Rogalski  
Kahjuks on elanikkonna vananemine ja vähenemine Euroopa möödapääsmatu tulevik. Demograafide sõnul ei taga sündimus põlvkondade asendamist, kui keskmine eluiga pikeneb. Madal sündimus on seotud töö- ja pereelu ühendamise keerukusega - meil ei ole piisavalt lastesõimi ja -aedu, samuti puudub majanduslik toetus perekondadele. 2030. aasta lõpuks jõuab töötava ja mittetöötava elanikkonna suhtarv ilmselt tasemele 2 : 1.
Töötava elanikkonna vähenemise tagajärgede leevendamine sisserände kaudu on vaid üks võimalik lahendus. See toob kaasa ka suurema rahvusliku, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse. Seega peame suurendama puudega inimeste ja eakamate tööhõive taset (korraldades koolitust ja ümberõpet). Pensionile jäämine tuleb samuti muuta paindlikumaks, pakkudes vabatahtlikult pensionile jäämise võimalust, töökorralduse muutmist ja uute tehnoloogiate kasutamist.
Liikmesriigid peavad kujundama ka tasakaalustatud finantspoliitika, jaotades maksukoormuse õiglaselt töötajate, tarbijate ja ettevõtete vahel.
Demograafilised muutused avaldavad suurt mõju riigi kulutustele seoses pensionile jäämise ja vanaduspensionidega, mida saab leevendada sellega, et need on osaliselt erasektori rahastatud. Tervishoiukulutused tõusevad samuti.
Selles olukorras on liikmesriikide elanikele tervishoiuteenuste ja asjakohaste hüvede nõuetekohasel tasemel pakkumine ülesanne, mis nõuab kiireid meetmeid mitmel sotsiaal- ja valitsustasandil.
