Kliimamuutused ja energia (kokkuvõtted)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni kokkuvõtted kliimamuutuste ja energia teemal.
Jean-Louis Borloo
Austatud juhataja, kallid kolleegid, mul on öelda peamiselt kolm asja.
Esimene puudutab meetodit, menetlust ja kaasotsustust. Olen siin ja seal kuulnud räägitavat ideest, et see esimese lugemise kokkulepe ei peaks saama pretsedendiks. Pole kedagi, kes seda eriti tahaks. Arvan, et praegune konkreetne olukord Kopenhaageni ja parlamendi demokraatliku menetluse vahel tähendas seda, et me kindlasti pidime selle esimesel lugemisel ära otsustama või kokkulepet poleks sündinud, mis oli võimalik. Siiski arvan, et sügavutiminev töö komisjoni ettepanekus, mis oli äärmiselt põhjalik, ja nõukogu töö selle erinevates energeetika ja keskkonnaministrite kooseisudes tähendas, et kokkuleppe saavutamiseks oli kõik olemas. Kolmepoolsete kõneluste ajal kolme nädala eest sõlmitud usalduspakt teatud mõttes võimaldas meil asi lõpule viia.
Tegelikult on see parlament, kes viimases instantsis, nagu ongi normaalne, viib läbi otsustava hääletuse, mis toimub homme.
Minu teine märkus puudutab kõiki neid tekste. Ma tean, et mis tahes punktis võime alati erakordselt keskenduda meetodile. Tähtsad pole mitte meetodid, vaid garantii, täiesti siiralt, et me anname endale vahendid eesmärkide saavutamiseks.
Toon näiteks autode CO2 heite, mis on olnud kõige kategoorilisemate sõnavõttude teemaks. Ma ei jaga neid seisukohti, sest te teate väga hästi, et sõidukite konstruktsiooni mõttes kulub autode projekteerimiseks ja ehitamiseks aastaid. Chris Davies, te teate seda. Rebecca Harms toetas komisjoni ettepanekut, milles ei mainitud 95 grammi. Põhimõtteliselt seisnes kolmepoolsetel kõnelustel saavutatud konsensus lühiajaliste või koheste karistuste mõningases pehmendamises, mis praegust tootmist mõjutab vähe, vastutasuks kinnitatud suurele strateegilisele otsusele 95 grammi ja mitte enam 120 grammi.
Võib-olla me võiksime pidada arutelu ja leida, et me oleksime saanud rohkem ära teha. Selle vastu ma ei vaidle, kuid ma ei arva, et kõigi kuue teksti osas vastuvõetud meetodid tähendavad komisjoni puhul taganemist.
Komisjon esitas keerulised ettepanekud, sest olukord on keeruline, liikmesriikide olukord on keeruline, olukord meie tööstuses ja seoses meie sotsiaalse kliimaga on keeruline, kuid ma arvan, et meil kõigil on vahendid kliima ja energia paketi esimese etapi saavutamiseks.
Kolmas asi, mis mul öelda on, puudutab välisilmet ja põhimõtteliselt ettevalmistusi Kopenhaageniks. Ütlen seda nii isiklikult kui võimalik, sest ma olin kolme päeva eest Poznańis. Me ei saa pidada Kopenhaagenis häid läbirääkimisi, kui me eurooplastena pole 100% uhked oma esimese etapi üle. Kui me väliselt devalveerime suhetes meie USA, Kanada, Austraalia, Hiina ja Venemaa partneritega ja paljude teistega, kui me ise devalveerime keskse läbimurde esimese etapi, siis ei peaks me olema üllatunud, kui teised meid Kopenhaageni läbirääkimistel tõsiselt ei võta. Nende poolel ei ole Euroopa Kohut tagamas, et asjaomased direktiivid asjakohaselt rakendatakse.
Seega palun pidagem sisemist arutelu, see on normaalne. Ilmselt peavad toimuma hääletused, kuid uskuge mind, kogu tööstus on sõnumit mõistnud. Euroopa kodanikud on sõnumit mõistnud, mis ka ei juhtuks, ja sel pole midagi pistmist meie või meie direktiividega. Lihtsalt öeldes kuulab ülejäänud maailm praegu meid, seega ärgem devalveerigem erakordset saavutust.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Austatud juhataja, sooviksin tänada kõiki tänasel arutelul esinejaid nende väga konstruktiivse panuse eest ja ma kutsun teid üles täna meie ees olevat kompromisspaketti toetama. Selle kompromisskokkuleppe vastuvõtmisega näitab Euroopa Liit, et piisava poliitilise tahte olemasolu korral on võimalik võtta vastu konkreetsed meetmed, mis on vajalikud kliimamuutusega võitlemiseks ja et seda on võimalik teha mõistlike kuludega. Kui 27 riiki, kus valitseb väga erinev sotsiaalne ja majanduslik olukord, suudavad suhteliselt lühikese aja jooksul kokku leppida väga keerulise ja kaugeleulatuva meetmetepaketi osas, miks ei peaks siis olema võimalik sõlmida sarnane leping rahvusvaheliselt? Eelmisel nädalal ÜRO konverentsil Poznańis oli selge, et maailma silmad olid pööratud Euroopale ja et meie tegevusel hakkab olema otsustav ja positiivne mõju rahvusvahelistele läbirääkimistele.
Sooviksin teha lühikesed märkused mõnes punktis, mille üle täna õhtul on palju arutatud.
Esiteks autode kohta: kompromissettepanekuga on meie esimeseks saavutuseks see, et me saame kohustuslikud standardid Euroopa autotootjatele, mis on väga tähtis, niisiis juba ainuüksi see on põhjus hääletada selle ettepaneku poolt, mis on paketi osa. Samuti aitas see komisjoni algse ettepaneku kohaselt saavutada saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoris sihtmärke umbes ühe kolmandiku ulatuses, kuid vastavalt ettepanekule selle praegusel kujul annab see ikkagi umbes ühe neljandiku ja kui arvestada pikaajalist sihtmärki 95 grammi, siis võiksime uuesti saavutada ühe kolmandiku, mis oli meie algne eesmärk. Muidugi, nagu Chris Davies on öelnud, on Euroopa autotootjate huvides liikuda kiiresti tehnoloogiliste uuenduste suunas autode kütusekulu vähendamiseks, sest nii kasutavad nad varem ära ühiskondliku muutuse puhtamate autode suunas ja seda tehes saavad nad kasu. Ja muidugi hakkavad tarbijad maksma väiksemaid kütusearveid ja keskkonnale on puhtamate autode tootmine kasulik. Seega isegi selle praegusel kujul ja kogu paketi osana arvan ma, et te peaksite selle poolt hääletama.
Teiseks enampakkumised: palju kritiseeritakse seda, miks me peaksime enampakkumisi vähendama. Kuid sellegipoolest oli esimesel ja teisel kauplemisperioodil suurim enampakkumise maht 4%: 4% kvootidest müüdi enampakkumisel. Nüüd, isegi pärast vähendamist, liigume me rohkem kui 50% juurde. Enampakkumine on väga tähtis, see on parim viis kvootide jaotamiseks, see töötab vastavalt saastaja-maksab-põhimõttele, see ei võimalda ülikasumite tekkimist ja toob sisse raha, mida vajatakse võitluses kliimamuutusega ja muudel positiivsetel eesmärkidel. Kuid siiski jääb see stiimul alles: meile jääb enam kui 50% ja see osakaal kasvab aastast aastasse. Kui mõned riigid, millel on erand energeetikasektorile, seda ei kasuta (see on minu arvamus), siis aja saabudes kasvab see osakaal veelgi.
Ülikasumite kohta, mis võivad tekkida tasuta jaotuse protsendimäärade, tasuta kvootide tõttu: liikmesriikidel, kes on sellepärast väga mures, on endiselt võimalus nende ülikasumite maksustamiseks. Seega on poliitilise tahte olemasolu korral võimalus sellega tegelemiseks ja teil, Euroopa Parlamendi liikmetel, on oma kodumaal samuti sõna öelda.
Seoses väliste ühikute kasutamisega saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoris, koormust jagavas sektoris, ajasid mind segadusse mõned täna esitatud argumendid. Kas me siis ei poolda puhta arengu mehhanisme? Kas me ei toeta Kyoto paindlikke mehhanisme? Kas me kavatseme Kopenhaagenis olla nende rahvusvahelisse lepingusse lisamise vastu? Kas te ei arva, et ilma nende paindlike mehhanismideta võib väga raske kokkulepe Kopenhaagenis olla võimatu ?
Seega, milline on teie seisukoht? Ma ei mõista seda. Kas te olete nende paindlike mehhanismide vastu, investeeringute vastu arengumaades, sinna tehnoloogia siirdamise vastu ja saasteainete heitkoguste vähendamise ja muidugi selle eest ühikute saamise vastu? Muidugi peab meil olema tasakaal, et mitte enamikku neist seal läbi viia. Me peame neid teostama siin, Euroopa Liidus, oma riikides, sest see on parem meie majandusele, on parem tuleviku vähese süsinikutarbe vajadustega kohanemise seisukohalt ja see annab meie äriühingutele ja tööstusele esimese käigu eelise. Sellest saab stiimul uute tehnoloogiate arendamisele, energiatõhususele ja taastuvate energiaallikate edendamisele.
Niisiis muidugi peame me tasakaalu hoidma ja ma arvan, et tasakaalu ei kõiguta just palju väliste ühikute kasutamise 10% juurdekasv saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoris, sest see on see, millest me räägime. Ja jällegi, vastuseks nende Euroopa Parlamendi liikmete argumentidele, kes on pärit riikidest, kes on seda erandit palunud, ütlen ma: Hea küll, öelge oma kodumaal, et seda erandit ei kasutataks. Teie asi on mõjutada avalikku arvamust ja valitsust oma kodumaal, et seda lisanduvat 1% ei kasutataks.
Ma usun, et lõppkokkuvõttes, arvestades, et selle lisanduva 1% osas on meil nii palju tingimusi, jääb enamus sellest kasutamata. Tuletan teile meelde, et selle lisanduva 1% kasutamine puhta arengu mehhanismi projektides peaks toimuma vähimarenenud riikides. Kui ma õigesti mäletan, siis ÜRO konverentsil Poznańis seisnes meie peamine vaidlus arengumaadega selles, et me ei teosta paljusid projekte kõnealustes riikides. Üks küsimustest, mida me arutasime, oli see, kuidas neid projekte paremini arengumaade ja eriti vähimarenenud riikide vahel jaotada. Muidugi on väga tähtis, et puhta arengu mehhanismide kvaliteet oleks kõrge; me arutasime seda ÜRO konverentsil Poznańis ja me saavutasime teatud edu. Ma loodan, et Kopenhaageni konverentsi ajaks oleme lõpule jõudnud aruteluga puhta arengu mehhanismide parandamise ja läbipaistvuse kohta ning juurdepaneku tingimuse kohta, mis on absoluutselt vajalik.
Viimane mõte, mida sooviksin väljendada, puudutab seda, kas see pakett on ohtlik, sest olen kuulnud mõnesid meie kolleege ütlemas, et see, eriti enampakkumine, ohustab nende majandust. Kuid ma tuletan teile meelde, et enampakkumiselt saadav tulu jääb liikmesriikidesse, see ei liigu välismaale, teistesse riikidesse, see jääb riiki, selle rahandusministeeriumi käsutusse ja seda võib kasutada õilsatel eesmärkidel - isegi sotsiaalsete küsimustega seoses. Kui tõuseb elektri hind, kui tekivad kütteostuvõimetud ehk "energiavaesed”, siis võite osa elektri hinna tõusust hüvitada. Sellest tulenevalt ei mõista ma, millist "ohtu” enampakkumine kõnealuste riikide majandusele kujutab: kogu pakett on kooskõlas majanduskriisiga võitlemisega. Mul pole praegu rohkem aega selle üle vaielda, kuid sellel teemal toimus suur arutelu ja ma ei hakka enam tagasi pöörduma.
Lubage mul oma vahelehüüe lõpetada siira tänuavaldusega Euroopa Parlamendile, eesistujariigile ja nõukogule esmaklassilise koostöö eest paketi ja sellega seotud süsinikdioksiidi ning autosid ja kütuse kvaliteedi direktiivi käsitlevate ettepanekute kallal. Iseäranis kõrgelt hindan ma konstruktiivset rolli, mida parlament ja eriti raportöörid on etendanud institutsioonidevahelise kokkuleppe saavutamisel selle elutähtsa paketi osas. Selle paketi vastuvõtmisega tagate te, et Euroopa Liidu käsutuses on konkreetsed meetmed oma vähendamislubaduste täitmiseks ja Euroopa kliimamuutuse alase juhtrolli taaskinnitamiseks rahvusvahelistele läbirääkimistele otsustava tähtsusega hetkel. Mida suurem enamik neid meetmeid pooldab, seda tugevama signaali saadame rahvusvahelistele partneritele oma meelekindluse kohta kliimamuutustega võitlemisel ja seda tõhusamalt veenab see neid meie eeskujule järgnema. Seepärast kutsun ma teid tungivalt üles täna meie ees olevat kompromisspaketti toetama.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja, mul on au lõpetada see väga konstruktiivne arutelu. See on suur saavutus. Kes oleks võinud uskuda, et suudame kokku leppida niivõrd raske meetmetepaketi osas, mitte ainult konsensusega nõukogus, vaid ka esimese lugemise kokkuleppel parlamendiga väga keerulistes küsimustes? See on tõesti suurepärane saavutus.
Sooviksin vaid mainida, et kokkuleppele jõudmise käigus on komisjon teinud mitu avaldust. Need on parlamendile edasi antud ja liidetakse meie arutelu protokollile.
Koos oleme saavutanud suurepärase kokkuleppe ja mul on rõõm seda teile soovitada. Soovin teile edu homsel hääletusel.
Komisjoni avaldused kliima ja energia paketi kohta
Saasteainete heitkogustega kauplemine - Doyle'i raport
Komisjoni avaldus läbivaadatud saastekvootidega kauplemise direktiivi artikli 10 lõike 3 kohta
Perioodil 2013-2016 võivad liikmesriigid kasutada saastekvootide müügist oksjonil saadud tulu, et toetada suure tõhususega elektrijaamade ehitamist, sealhulgas selliste uute energiajaamade, millel on süsiniku kogumise ja säilitamise valmidus. Uute käitiste puhul, mis ületavad elektrijaama tõhususe taseme vastavalt komisjoni 21. detsembri 2006. aasta otsuse (2007/74/EÜ) 1. lisale, võivad liikmesriigid toetada kuni 15% ulatuses investeeringute üldkuludest neid käitisi, millel on süsiniku kogumise ja säilitamise valmidus.
Komisjoni avaldus keskkonnakaitse eesmärgil antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste muutmist käsitleva artikli 10a lõike 4a kohta
Liikmesriigid võivad pidada vajalikuks maksta ajutiselt hüvitist teatavatele käitistele süsinikdioksiidi maksumuse suunamise eest elektrihindadesse, kui vastasel juhul võib süsinikdioksiidi maksumus põhjustada süsiniku lekke ohu. Rahvusvahelise lepingu puudumisel kohustub komisjon 2010. aasta lõpuks pärast liikmesriikidega konsulteerimist muutma ühenduse keskkonnakaitse eesmärgil antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid, et kehtestada üksikasjalikud sätteid, mille alusel võivad liikmesriigid anda selliseks toetuseks riigiabi. Sätetes järgitakse neid põhimõtteid, mis esitati 19. novembril 2008. aastal nõukogule esitatud mitteametlikus dokumendis (2. lisa 15713/1/08).
Süsiniku kogumine ja säilitamine - Daviese raport
Komisjoni avaldus viimaste arengute kohta süsiniku kogumise ja säilitamise (CCS) tehnoloogiate rakendamise vallas
CCSi tehnoloogiate näidisprojektide korraldamise ja juhtimisega seotud tegevuse raames hakkab komisjon alates 2010. aastast korrapäraselt avaldama aruandeid viimaste arengute kohta CCSi tehnoloogiate rakendamise vallas. Aruandlus hõlmab teavet CCSi katserajatiste kasutuselevõtu edenemise, CCSi tehnoloogiate arendustegevuse, kulukalkulatsioonide ning CO2 transpordi ja säilitamisega seotud infrastruktuuri väljaarendamise kohta.
Komisjoni avaldus loa andmise otsuste kavandite (vastavalt direktiivi artikli 10 lõikele 1) ja vastutuse üleandmist käsitlevate otsuste kavandite (vastavalt direktiivi artikli 18 lõikele 2) kohta
Komisjon avaldab kõik arvamused loa andmise otsuste kohta vastavalt direktiivi artikli 10 lõikele 1 ning vastutuse üleandmist käsitlevate otsuste kavandite kohta vastavalt artikli 18 lõikele 2. Avaldatud arvamused ei sisalda aga teavet, mille konfidentsiaalsus on tagatud erandite alusel, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu teabele ning mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43) ning määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, lk 13).
Komisjoni avaldus selle kohta, kas süsinikdioksiid tuleks nimetada aineks, millele muudetud Seveso direktiiviga kehtestatakse sobivad piirmäärad
CO2 on tavaline aine, mida praegu ohtlikuks ei liigitata. Seetõttu ei kohaldata praegu CO2 transpordile ja säilitamiskohtadele ka nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (Seveso direktiiv). Komisjon on teinud olemasolevate andmete esialgse analüüsi ning selle põhjal näivad nii saadud kogemused kui ka modelleerimise tulemused viitavat tõsiasjale, et CO2 transpordiga seotud ohud ei ole suuremad kui maagaasi torutranspordi puhul. Sama tundub kehtivat ka CO2 meretranspordi kohta, kui võrrelda seda veeldatud maagaasi või veeldatud naftagaasi meretranspordiga. Samuti tundub, et CO2 säilitamiskohast lähtuv suurõnnetuste oht, mille võib põhjustada purunemine sisseviimisel või leke sisseviimise järel, on tõenäoliselt ebaoluline. Küsimusega, kas hõlmata CO2 Seveso direktiiviga või mitte, tegeletakse põhjalikumalt direktiivi kavandatud muudatuste ettevalmistamise käigus 2009. aasta lõpus ja 2010. aasta alguses. Kui hindamise käigus ilmneb võimalik CO2 põhjustatud suurõnnetuste oht, teeb komisjon ettepaneku lisada CO2 muudetud Seveso direktiivi ja kehtestada sellele piirmäärad. Sel juhul teeb komisjon ettepaneku muuta asjakohaselt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta keskkonnavastutust keskkonnakahjustuste ärahoidmisel ja parandamisel käsitleva direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutuse direktiiv) III lisa, et tagada nimetatud direktiivi kohaldamine kõigi superkriitilist CO2 käitlevate Seveso-käitiste suhtes.
Komisjoni avaldus CO2 sekvestratsiooni kohta mineraalse karboniseerimise teel
CO2 sekvestratsioon mineraalse karboniseerimise teel (CO2 sidumine anorgaaniliste karbonaatidena) on üks võimalik tehnoloogia kliimamuutuse leevendamiseks, mida võiks põhimõtteliselt kasutada sama tüüpi tööstusrajatistes, kus on võimalik kasutada CO2 geoloogilist ladustamist. See tehnoloogia on küll veel arendamisjärgus. Lisaks CO2 kogumisega seotud "energiakaristusele” ehk energiakaole kaasneb ka mineraalse karboniseerimise protsessi endaga energiakadu ning selle küsimusega tuleb enne tehnoloogia äriotstarbelise kasutuse kavandamist tegeleda. Nagu geoloogilise ladustamise puhulgi, tuleb tehnoloogia keskkonnaturvalisuse tagamiseks kehtestada järelevalvekord. Tõenäoliselt erineb see kord põhjalikult geoloogilise ladustamise järelevalvest, arvestades kahe tehnoloogia põhimõttelisi erinevusi. Nendest kaalutlustest lähtuvalt kavatseb komisjon tähelepanelikult jälgida mineraalse sekvestratsiooniga seotud arenguid, et töötada välja selle tehnoloogia keskkonnaturvalist kasutamist võimaldav õigusraamistik ning jõuda tehnoloogia tunnustamiseni heitkogustega kauplemise süsteemi raames, kui vastav arengutase on saavutatud. Arvestades liikmesriikide suurt huvi kõnealuse tehnoloogia vastu ning arengu kiirust tehnoloogia valdkonnas, oleks ilmselt asjakohane teha esmane hindamine 2014. aasta paiku või varem, kui asjaolud seda võimaldavad.
Kütuse kvaliteedi direktiiv - Corbey raport
Komisjoni avaldus uue direktiivi vastuvõtmisega seoses
Komisjon kinnitab, et artikli 7a lõike 2 punktides b ja c osutatud 2%-lised vähendamised ei ole siduvad ja et nende mittesiduvust käsitletakse läbivaatamise käigus.
CO2 ja autod - Sacconi raport
Komisjon kinnitab, et kavatseb 2009. aastal teha ettepaneku läbi vaadata direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel. Selle eesmärk on tagada, et tarbijad saavad asjakohast teavet uute sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguste kohta.
Komisjon vaatab 2010. aastaks läbi direktiivi 2007/46/EÜ, et teabe innovatiivsete tehnoloogiate (ökoinnovatsiooni) rakendamisest sõidukis ning nende mõjust sõiduki süsinikdioksiidi heitele saaks edastada liikmesriikide ametiasutustele, kes määruse kohaselt vastutavad järelevalve ja aruandluse eest.
Komisjoni kaalub nõuete ettevalmistamist ja rakendamist autodele, mis peavad olema varustatud kütusesäästu näidikuga, mille eesmärk on soodustada kütusesäästlikumat sõitmist. Sellega seoses kaalub komisjon tüübikinnitust käsitlevate raamõigusaktide muutmist ning vajalike tehniliste standardite kasutuselevõtmist 2010. aastaks.
Komisjon on pühendunud oma parema õigusloome algatuse eesmärkidele ja sellele, et õigusaktide ettepanekuid toetaks põhjalik hinnang nende mõju ja neist saadava kasu kohta. Sellega seoses ja vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule hindab komisjon vajadust esitada uute õigusaktide ettepanekuid, kuid jätab endale õiguse otsustada, kas ja millal oleks asjakohane selliseid ettepanekuid esitada.
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine - Turmes'i raport
Komisjoni avaldus artikli 2 punkti b kohta
Komisjon on seisukohal, et kõnealuse direktiivi kohaldamisel võib termin "tööstus- ja olmejäätmed” hõlmata jäätmeid, mida tähistatakse terminiga "kaubandusjäätmed”.
Komisjoni avaldus artikli 20 lõike 6 punkti d kohta
Komisjon on seisukohal, et viidet 20%-sihttasemele artikli 20 lõike 6 punkti d viimases lõigus ei tõlgendata erinevalt direktiivi artikli 3 lõikest 1.
Komisjoni avaldus artikli 20 lõike 6 punkti d, lõike 7 ja lõike 8 kohta
Komisjon tunnistab, et mõned liikmesriigid on juba 2005. aastal saavutanud riigi tasandil kõrge taastuvate energiaallikate kasutamise taseme. Artikli 20 lõike 6 punktis d ning lõigetes 7 ja 8 osutatud aruannete koostamisel võtab komisjon osana parima kulude ja tulude tasakaalu hindamisest nõuetekohaselt arvesse taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise piirkulusid ja lisab kõikidesse ettepanekusse, mis esitatakse vastavalt direktiivi eespool nimetatud artiklile, vajaduse korral asjakohased lahendused ka selliste liikmesriikide jaoks.
Komisjoni avaldus VIIb lisa kohta
Komisjon püüab aidata kaasa direktiivi VIIb lisas osutatud suuniste väljatöötamisele 2011. aastaks ning töötab koostöös liikmesriikidega välja andmed ja meetodid, mida on vaja selleks, et hinnata ja jälgida soojuspumpade panust direktiivi eesmärkide saavutamisel.
Suunistega nähakse ette mitteelektriliste soojuspumpade kaasamise hindamisel kasutatavate hooajalise kasuteguri (SPF) väärtuste korrigeerimine eesmärgiga võtta arvesse asjaolu, et elektrisüsteemi tõhusus ei mõjuta selliste soojuspumpade primaarenergia vajadust. Kõnealuseid suuniseid ette valmistades hindab komisjon ka sellise meetodi teostatavust, mille puhul teatava soojuspumba kaasamise hindamiseks kasutatav SPFi väärtus põhineks ELi keskmistel kliimatingimustel.
Marios Matsakis
Austatud juhataja, sooviksin ühe formaalse küsimuse kohta öelda, et tihti kurdame me nõukogu ja komisjoni liikmete ebapiisava osalemise üle meie täiskogu istungi aruteludel. Kahjuks täna õhtul, ehkki meil on siin kaks volinikku ja üks minister, on täiskogu istungil ainult viis parlamendiliiget. Ma arvan, et see on kurb ja et me oleme volinikele ja ministrile vabanduse võlgu.
Juhataja
Nõustun täiesti: see näitab, millise professionaalsuse ja hea tahtega teevad komisjon ja nõukogu oma tööd.
Sooviksin teid informeerida, et Karin Scheele on esitanud avalduse Euroopa Parlamendi liikme kohalt tagasiastumiseks alates 11. detsembrist 2008. Vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 1 märgib parlament, et tema koht jääb vabaks märgitud kuupäevast alates. Samal ajal on Austria pädev asutus meile teatanud, et alates 11. detsembrist 2008 on Euroopa Parlamenti Karin Scheelet asendama valitud Maria Berger.
Vastavalt kodukorra artikli 3 lõikele 2, kuni tema volitusi pole kontrollitud või vaidluse kohta pole veel otsust vastu võetud, võtab Maria Berger täievoliliselt parlamendi ja selle organite istungitest osa, tingimusel, et ta on eelnevalt allkirjastanud deklaratsiooni selle kohta, et tal ei ole ühtki Euroopa Parlamendi liikme ametiga kokkusobimatut ametit.
