Rootsi eesistumise kava esitlemine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu eesistuja avaldus, mis puudutab Rootsi eesistumise kava esitlemist.
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Lubage mul esmalt õnnitleda teid uue presidendi valimise puhul. Ma ootan väga koostööd Jerzy Buzekiga nii Rootsi eesistumisajal kui ka loomulikult pärast seda.
Mul on suur au pöörduda Euroopa Parlamendi poole Euroopa Liidu Nõukogu eesistujana. Ma tean, et peaaegu pooled teist on valitud sellesse esinduskogusse esmakordselt. Ühiselt annate te hääle viiesajale miljonile eurooplasele. Teile seatud ootused on suured.
Ma pöördun teie poole keerulisel ajal. Vaevalt on Euroopa Liidu koostööd kunagi nii karmilt ja mitmel moel proovile pandud kui nüüd. Meie lähieesmärk on tagada sujuv üleminek uuele aluslepingule - Lissaboni lepingule. Praegu ja veidi pikema aja jooksul peame jätkama majandus- ja finantskriisi ohjamist. Pinna all on peidus kasvava kliimakriisi oht, mis pikas plaanis on meie suurim proovikivi.
Üks on selge: kui eesistujariik Rootsi tahab paljusid eesseisvaid ülesandeid edukalt lahendada, tuleb meil töötada koos teiega - teiega, kes te töötate Euroopa demokraatia keskmes. Me loodame teie toetusele ja koostööle ning sellele, et olete valmis koos meiega nende ülesannete kallale asuma.
Kui me räägime Euroopa Liidu ajaloost, kaldume arvama, et just koostööst on sündinud rahu Euroopas. Seda on sageli kirjeldatud vastupidiselt. Ma tahan teile rääkida sellest, et minu vanaisa oli Rootsi sõdur, kes saadeti Teises maailmasõjas - sõjas, milles Rootsi oli erapooletu - Norra piirile. Mu vanaisa jõudis sõjale ainult nii lähedale, et nägi seda vahetevahel põgusalt, ohutust kaugusest. Pikka aega oli samasugune ka Rootsi suhe Euroopaga - eemalt jälgimine.
Kui Euroopa oli pärast Teist maailmasõda varemeis, siis Rootsi oli sõjast puutumata. Me olime majanduslikult paremal järjel, kuid vaesed Euroopa ühenduse mõistes. Kakskümmend aastat tagasi lõigati läbi okastraat Austria ja Ungari vahel. Langes Berliini müür ja Euroopa muutus peaaegu üleöö. Mitmed riigid asusid toona teele, mis viis selleni, et täna viibivad siin saalis 27 riigi esindajad. Rootsi oli üks neist riikidest.
Kui alustad hilja, on vaja aega, et järele jõuda. 1980ndate lõpul hakkas Rootsis küpsema poliitiline valmisolek ühineda Euroopaga. Pikkamööda kasvas arusaam Rootsi lähedusest Euroopale ja sõltuvusest Euroopast. Rootsi välisministril Carl Bildtil oli määrav roll Rootsi toomisel Euroopa ühendusse ehk teisisõnu avatuse, üleilmastumise ja vabakaubanduse tunnustamisel. Teda kannustas kindel veendumus, et Rootsi kuulub Euroopasse.
Kaheksateist aastat tagasi esitasime Euroopa Liidule ühinemistaotluse. Lõpuks oli kujunenud meis veendumus, et inimeste elu ja meie tulevikku saab kõige paremini teenida koostöös ja ühenduses teistega, et meil on midagi omalt poolt anda ja et meil on palju õppida. Me ei kartnud enam koostööd. Me julgesime olla osa Euroopast.
Need Rootsi jaoks revolutsioonilised aastad alates 1980ndate keskpaigast kulgesid rööbiti minu isikliku poliitilise aktiivsuse kasvuga. Mul oli suur soov kuuluda Euroopasse, nagu paljudel minu põlvkonna Rootsi poliitikutel. Ma mäletan, kuidas olin Rootsi parlamendi noore vast valitud liikmena kutsutud külaskäigule Euroopa Parlamenti. See oli märk Euroopa Parlamendi avatusest ja ligipääsetavusest, kuigi tollal polnud Rootsi veel Euroopa Liidu liige.
Mõned aastat hiljem, 1997, kui Rootsi oli Euroopa Liiduga ühinenud, tegelesin ma fraktsiooni PPE noorteorganisatsiooni YEPP kokkupanemisega ja sain ise selle esimeseks esimeheks. See andis mulle võimaluse näha, kuidas Euroopa koostöö tegelikkuses toimis. Üheskoos otsisime Euroopa probleemidele euroopalikke lahendusi. Me õppisime tundma üksteist, aga ka üksteise ajalugu ja kultuuri. See võimaldas mul tutvust teha Euroopa pealinnadega ja vaevalt suudan ma kokku lugeda kirikuid, mida ma selle käigus Euroopas külastanud olen.
Kahekümne aastaga on Rootsi saanud eemalt jälgijast aktiivseks osaliseks Euroopa koostöös. See on omakorda positiivselt mõjunud Rootsi rahvale. Kümme aastat tagasi pidas vaid iga kolmas rootslane ELi liikmesust riigi jaoks heaks, kuid täpselt sama paljud olid vastupidisel arvamusel. Nüüdseks on see teistpidi pöördunud. Kolmest rootslasest peaaegu kaks usub, et ELi liikmesus on Rootsile hea. Juunikuistel Euroopa Parlamendi valimistel tuli hääletama enam kui 45 protsenti rootslastest. See on kaheksa protsenti enam kui 2004. aastal ja see on rohkem kui Euroopas keskmiselt. Rootsi on praegu riik, mis peab Euroopa Liitu kuulumist positiivseks. Me ärkasime ehk pisut hilja, kuid oleme järelejõudmise nimel kõvasti tööd teinud. See on võit meile kõigile, kes me usume Euroopa koostöösse.
(Aplaus)
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Meie ees on küsimus meie põlvkonna saatusest - sotsiaalne probleem, mis erinevalt paljudest teistest aeglaselt kasvab ja teeb seda üksnes vales suunas. Meie planeet on palavikus. Selle temperatuur tõuseb ja meil tuleb reageerida. Gröönimaa jääkate kahaneb enam kui sada kuupkilomeetrit aastas. Lääne-Antarktika jääkate sulab üha kiiremini. Me teame, et ainuüksi Gröönimaa kahanev jääkate võib tõsta merepinda kuni kaks meetrit. Tagajärjed on dramaatilised. Kui merepind tõuseks kogu maailmas ka vaid ühe meetri, oleksid miljonid inimesed Aasias sunnitud oma kodu maha jätma. Kõige tundlikumad piirkonnad on Bangladesh, Ida-Hiina ja Vietnam.
Kuid sellel on ka teisi tõsiseid tagajärgi. Kliima muutumine ohustab paljude taime- ja loomaliikide ellujäämist. Selline on olukord ka siis, kui me jääme ÜRO lubatud 2 °C piiresse, mida toetasid eelmisel nädalal nii G8 riigid kui ka juhtiva majandusega riike ühendav foorum L'Aquilas. Meie kliimat ohustab fossiilkütuste kasutamine ja sõltuvus fossiilkütustest. See on halb uudis. Kuid mis on hea uudis?
Kuigi aega on vähe, on see endiselt meie poolel. Aga me peame kohe tegutsema. Meil on juba paigas kõik vajalik taastuvenergia ulatuslikumaks kasutamiseks ja olemas tehnoloogia energiatõhususe parandamiseks. Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) sõnul saab enam kui pooled meetmed, mis on vajalikud selleks, et mitte ületada 2 °C piiri, võtta juba olemas oleva tehnoloogia abil.
Pealegi on kliimamuutuse vastu võitlemise meetmetel väga kasulikud kõrvalmõjud -need õigustavad juba iseenesest meetmete võtmist. Kui me tarbime vähem energiat, siis säästame raha. Meie riikide rahandus paraneb ja samas kasvavad ka majapidamiste rahalised vahendid. Kui me investeerime taastuvenergiasse ja energiatõhususe parandamisse, siis suurendame oma energiajulgeolekut. Me sõltume vähem impordist teistest riikidest, mis on mõnikord nii poliitiliselt kui ka majanduslikult ebastabiilsed. Meie investeeringud rohelisse majandusse loovad eelolevatel aastakümnetel uusi töövõimalusi ja soodustavad majanduskasvu.
Lubage mul tuua konkreetne näide. Jaanuaris mõjutas paljusid Euroopa Liidu riike Ukraina gaasikriis. Eelmisel nädalal rääkisin ma president Juštšenkoga sellest, kuidas me saaksime sellise olukorra kordumist ära hoida. Samas on tarvis vaadata probleemi ka teiselt poolt. Kui Ukraina investeeriks energiatõhususe parandamisse, nii et ta saavutaks sama taseme Tšehhi või Sloveeniaga, siis vastaks säästetud energia hulk sellele gaasikogusele, mida riik enda tarbeks Venemaalt impordib. Siis muutuks Ukraina Venemaalt sissetoodavast gaasist täiesti sõltumatuks ja säästaks seejuures hulga raha - seda kõike vaid oma energiatõhusust parandades. See on koht, kust peame otsima vastuseid kliimaküsimustele.
(Aplaus)
Kaksteist aastat tagasi moodustati Kyotos tahtekoalitsioon. Kuid vabatahtlikult sõlmitud kokkulepetest ei piisa. Kui me soovime kliimamuutust käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimisel edukad olla, peab tahtekoalitsioonist teel Kyotost Kopenhaagenisse saama igaühe kohustus.
Kuidas seda saavutada? Euroopa peab tegutsema koos ja ühiselt. Me peame näitama, et meie oleme liidrid, ja pidama sõna. Euroopal on võtmeroll selles, et teised riigid ühineksid rahvusvahelise lepinguga. Me peame kehtestama heitkoguste tasu üleilmselt. Me peame riikides võtma kasutusele süsinikdioksiidimaksu ja hakkama heitkogustega kauplema. Siis ilmuvad välja keskkonnahoidlikud alternatiivid. Kui fossiilkütuste kasutamise hind jääb sõltumatuks sellest, kui palju need mõjutavad kliimat, siis jätkub globaalsoojenemine. Alternatiive ei teki ja energiatõhususe suurendamise meetmed ei tasu end majanduslikus mõttes ära.
Kuid see pole veel kõik. Me peame leidma laiapõhjalisema vastuse küsimusele "kuidas?”. Ei piisa heitkoguste piiramisest riikides, kes nõustuvad vabatahtlikult heidet vähendama, kuid kelle arvel on kokku vaid 30% kõikidest heitkogustest. Ka ei piisa lahendustest, mis põhinevad vaid piirangutel enim arenenud riikides. Isegi kui niinimetatud lisa 1 riigid vähendaksid oma heitkoguseid nullini, viiksid arengumaade kiiresti kasvavad heitkogused meid ikka üle eesmärgiks seatud 2 °C piiri.
Seepärast peamegi arutama arengumaadesse tehtavate investeeringute rahastamise küsimust. Me peame tagama kiire tehnoloogiasiirde ja veenduma, et arengumaad omalt poolt võtaksid kohustuse kontrollida suunda, kuhu nad praegu liiguvad. Lisaks on meil tarvis selgeid keskpika perspektiivi kokkuleppeid ka riikidega väljaspool Euroopat. Väheste kohustusest peab nüüd saama kõigi kohustus.
Ma tean, et Euroopa Parlament tunnistab oma kohustust. Eesistujariik Rootsi näeb teis oma liitlasi. Me soovime kirjutada loo sellest, kuidas kliimat ähvardav oht kõrvaldati, ja me soovime seda kirjutada koos teiega.
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Majandus- ja finantskriis levis vaid mõne nädalaga üle kogu maailma nagu metsatulekahju. Mõned küll hoiatasid, kuid enamikule tuli kriis, eriti selle ulatus ja sügavus, suure üllatusena. Üleilmastunud maailmas levivad ka probleemid kiiresti. Languse jõud on nii suur, et kellelgi pole imerohtu, mille abil sellest kiiresti väljuda. Euroopa Liidu kooskõlastatud tegevus on meie parim vahend, millega kriisi tõttu tekkinud probleemidele vastu astuda. Kuid endiselt on palju asju, mis võivad halvasti minna. Neis oludes on Euroopa Liit näidanud edukalt üles oskust meid raskustest läbi juhtida. Me leppisime kokku tagatistes ja reeglites pankade toetamisel. Me leppisime kokku ühises majanduse elavdamise kavas.
President Sarkozyl ja eesistujariigil Prantsusmaal oli selles töös suur roll, kuid ma leian, et ka Euroopa Parlament oli liikumapanev jõud. Nüüd tuleb meil sügisel keskenduda arutelule kriisist väljumiseks vajalike jätkumeetmete üle. Majandusolukord on endiselt raske ja riigi rahandus on pingul kõigis liikmesriikides.
Komisjoni prognooside kohaselt ületab eelarvepuudujääk järgmisel aastal Euroopa Liidus 80% SKPst. Me ei saa sulgeda silmi ja teeselda, et see pole probleem. Selle kõige juures ei tohi me unustada, et nende numbrite taga on inimesed, kes muretsevad oma töökoha pärast ja mõtlevad, kuidas nad suudavad maksta kodu eest ja hoida oma elatustaset. Meie ülesanne on neile vastata.
Kui miljonid eurooplased kaotavad töö ja jäävad ühiskonnast kõrvale, satub ohtu kogu meie sotsiaalhooldussüsteem - ajal, mil see on juba niigi suure surve all. Me elame kauem, kuid samas töötame vähem ja saame vähem lapsi. Kui see suundumus jätkub, on meil Euroopas 50 aasta pärast kaks korda rohkem vanureid kui lapsi. Niisiis - mida me saame teha?
Me peame taastama usalduse finantsturgudesse. Me peame kiiresti sisse seadma tõhusa järelevalve, et samasuguseid kriise edaspidi ära hoida. Eesistujariik Rootsi töötab selle nimel, et jõuda antud küsimuses nõukogus aasta lõpuks kokkuleppele. Me loodame selle eesmärgi kiireks ja lõplikuks saavutamiseks teie abile. Meie kodanikud ei ole nõus maksutulude korduva kasutamisega selleks, et päästa vastutustundetult käitunud finantsasutusi.
Me peame end kasvavatest eelarvepuudujääkidest kiiresti välja tooma. Selleks tuleb rakendada kooskõlastatud tegevusstrateegiat ja naasta järk-järgult stabiilsuspaktis kehtestatud reeglite juurde. Vastasel korral järgneb lühiajalisele tasakaalustamatusele krooniline puudujääk. Meid ootavad ees suured kärped, mis on osas Euroopa Liidu riikides juba reaalsus, ja Rootsis on selles vallas olemas varasem kogemus. Ees on ootamas massiline tööpuudus, rahvarahutused ja kasvav maksusurve.
Me peame tagama Euroopa poliitika sotsiaalse mõõtme, mis põhineb tugeval riigi rahandusel ja suuremal tööhõivel. See on märksa parem viis meie sotsiaalhooldussüsteemi kaitsmiseks. Ma tean, et see pole tähtis küsimus mitte üksnes siin Euroopa Parlamendis.
Kümnest tööealisest eurooplasest kolme jaoks pole elus püsimiseks võimalik tööturult kõrvale jääda. Meie eesmärk peab olema aktiivne tööturupoliitika, mis on ühes hästitoimiva sotsiaalkindlustussüsteemiga suuteline muutustega tõhusalt toime tulema. Me peame suurendama üksikisikute tööalast konkurentsivõimet ja suutlikkust end tööturul kehtestada. Ka peame aktiveerima ja reaktiveerima töötuid. Suurema tööhõive juures on meil rohkem võimalusi toetada neid, kel tööd pole. Samuti tuleb meil keskenduda reformidele, uuendustele ja kohanemisele uue tegelikkusega. Maailm väljaspool Euroopa Liitu ei seisa paigal, see liigub edasi tohutul kiirusel. Seda tuleb meil teadvustada ja tunnistada.
Euroopa Liidu Lissaboni strateegia ülevaatamine võib vajalike reformikavade koostamisel abiks olla. Me algatame sellekohase arutelu sügisel.
Majanduskriisi alguses nägime protektsionismimeelsuse kasvu. WTO kinnitab, et riikidevahelist kaubandust piiravate meetmete hulk on viimase kolme kuu jooksul märgatavalt suurenenud. Seepärast on mul hea meel L'Aquila kokkuleppe üle, millega otsustati taas avada Doha kaubandusläbirääkimiste voor, et viia maailma riigid uuesti vabakaubandust soosivale teele. Nagu me teame, toob see pikaajalist kasu meile kõigile. Eesmärk peab olema Euroopa Liit, mis väljub sellest kriisist tugevamana.
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Kui ma sõidan Rootsis ringi ja räägin koostööst Euroopa Liidus, esitatakse mulle vähe küsimusi Euroopa institutsioonide kohta. Hoopis enam küsitakse kõverate kurkide, nuusktubaka ja teiste igapäevaste asjade kohta.
Sellele vaatamata on institutsiooniline raamistik oluline, sest see määrab ära, mida ja millises valdkonnas me teha saame. Seepärast ongi Lissaboni lepingu ratifitseerimine nii tähtis. See leping muudab Euroopa Liidu demokraatlikumaks, läbipaistvamaks, tõhusamaks ja rahvusvahelisel areenil mõjuvõimsamaks. Kuid kõige olulisem on see, et Lissaboni lepingu jõustumine lõpetab Euroopa Liidu koostöö sissepoole suunatuse ajajärgu. Nüüd on Euroopa Liidul aeg vaadata välja ja vaadata edasi. Eesistujariik Rootsi on valmis tegema ettevalmistusi selleks, et tagada sujuv üleminek uuele aluslepingule, kuid loomulikult eeldab see lepingu ratifitseerimist kõigis liikmesriikides. Loodame, et see saab eelolevatel kuudel teoks.
Rahvusvaheline kuritegevus kasvab kiiremini kui kunagi varem. Kuritegelike võrgustike tegevus ei ole enam piiratud riigipiiridega. Me näeme, kuidas narko- ja inimkaubandus levib. See on oht meie demokraatlikele väärtustele ja meie kodanikele. Samal ajal on meie ühenduse jaoks ülioluline, et inimesed saaksid ühest riigist teise vabalt liikuda - õppida, töötada ja elada mõnes teises ELi liikmesriigis. Kuid uus aeg nõuab uusi vastuseid. Seetõttu koostame sügisel selle valdkonna kohta uue tegevuskava, mille me nimetame Stockholmi programmiks. Stockholmi programmiga tõhustatakse vahendeid, mis tagavad Euroopa Liidu turvalisuse ning millega saab võidelda organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu.
Ühtlasi loome parema tasakaalu nende vahendite ning õiguskindlust ja üksikisikute õigusi kaitsvate meetmete vahel. Samuti tagatakse selle programmiga Euroopa Liidus varjupaika taotlevatele inimestele ühtne ja õiguskindel süsteem, nii et neid võetakse vastu ja nende taotlusi vaadatakse läbi ühtsemal moel ja kehtestatakse ka ühtsemad tagasisaatmise põhimõtted.
Unistus tulevasest elust Euroopas on paljude inimeste jaoks suur. Samal ajal Euroopa rahvastik üha vananeb. Paindlik tööjõu sisserände süsteem võiks neid kaht nähtust ühendada.
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Pisut enam kui 50 aastat tagasi panid kuus riiki aluse Euroopa koostööle. Nüüd on meid 27. Meie tugevus ja mõjuvõim on kasvanud ning kasvanud on ka meie jõukus ja mitmekesisus. Euroopa on saanud rikkamaks. Selle tulemusena oleme paremini valmis nii üleilmastumisega kaasnevate võimaluste ärakasutamiseks kui ka sellega seotud probleemide ületamiseks. Üheskoos oleme tugevad.
Me räägime läbirääkimistest liikmeks saamise üle. Kuid kokkuvõttes seisneb liikmesus ühiste väärtuste jagamises ja ühiste eeskirjade järgimises. Selle üle juurdlevad praegu need, kes on välja jäänud, Reykjavíkist ja Balkani lääneosast Ankarani. Küprose kahel juhil on ajalooline võimalus leppida kokku lahenduses, et ühendada taas saar, mis on liiga kaua olnud osadeks jagatud.
Seesolijatel on kiusatus kasutada liitumisprotsessi ära pikaleveninud vaidluste lahendamiseks. Selliste juhtumite puhul tuleb meil leida vastused, mis on kasulikud mõlemale poolele ja võimaldavad edasi minna. Vastasel korral seame ohtu endi liikumise Euroopa jätkuva lõimumise poole. Eesistujariik Rootsi tegutseb selle nimel, et edendada laienemisprotsessi kooskõlas Euroopa Liidu antud lubadustega ja kohaldatavaid kriteeriume rangelt järgides. Me tegutseme ausa vahendajana.
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Tugevuse ja mõjuvõimuga kaasneb rahvusvaheline vastutus, mida me jätkuvalt püüame kanda. Sellega kaasneb kohustus kasutada seda vastutust kõigi parimates huvides. Euroopa Liit peab töötama rahu, vabaduse, demokraatia ja inimõiguste nimel. Meil on kohustus toetada maailma vaeseimaid ja haavatavaimaid riike, kohustus täita ÜRO aastatuhande arengueesmärke. Ka on meil kohustus toetada ÜRO tööd teistes valdkondades, teha koostööd oma strateegiliste partneritega, võtta osa tegevusest maailma kriisikolletes, olgu selleks Lähis-Ida rahuprotsess, Iraan, Afganistan, Pakistan, Põhja-Korea või Aafrika mandri suured probleemid.
Kuid me vastutame ka selliste piirkondlike algatuste eest nagu Vahemere Liit ja idapartnerlus, mis loovad stabiilsust ja edendavad koostööd eri olukorras olevate naaberriikidega.
Ma olen Euroopa Parlamendile eriti tänulik juhtrolli eest Läänemere koostöö küsimuses. Parlament esitas strateegia projekti 2005. aastal. Nüüd loodame, et seda algatust kroonib Läänemere strateegia vastuvõtmine Euroopa Ülemkogu oktoobrikuu kohtumisel.
1990. aastate konfliktid Balkani maades ajendasid Euroopa Liitu osalema sealse kriisi ohjamisel ja see osalus aina kasvab. Praegu osaleb Euroopa Liit kogu maailmas umbes kümne kriisi lahendamisel.
Maailma tabanud probleemid tulevad varsti ka ELi uksele koputama. Mitte ainult meie lähiriikides, vaid kogu maailmas on paljude inimeste ootused oma riigi arengu suhtes seotud meiega tehtava koostööga. Vastakem üheskoos nende ootustele!
(Aplaus)
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Tänu Euroopa koostööle elab meie maailmajagu nüüd rahus ja jõukuses, vabaduses ja stabiilsuses. Meie piirid on avatud ning meie ühiskonnamudel ühendab endas turumajandust ja üksteisega arvestamist. See on meie jagatud Euroopa. Kuid ka meie kodanikud tahavad teada, et Euroopa on kantud tulevikumõtetest ja et meie koostööl pole mitte üksnes ajalooline mõte, vaid ka tulevikusuund. Seepärast on meil, nende valitud esindajatel, kohustus öelda, mida me soovime Euroopaga peale hakata. Ma räägin teile, millisena mina Euroopa tulevikku näen.
Ma tahan näha Euroopat, mis võitleb rahvusvahelisel areenil jõuliselt demokraatia, rahu, vabaduse ja inimõiguste eest ning julgeb sekkuda välispoliitikasse. Sest meie seas on neid, kes on saanud omal nahal tunda, mida tähendab elu demokraatia ja vabaduseta, ning see omakorda annab meie tegevusele usutavuse.
Ma tahan näha Euroopat, mis juhib võitlust kliimat ähvardavate ohtudega, seisab vastu kiusatusele saavutada konkurentsivõime sellise tööstusega, mis ei maksa kliimat hävitavate heitkoguste eest, ning loob soodsad tingimused selleks, et roheline tehnoloogia tasuks end ära ja meie lastel ja lastelastel oleks samasugune loodus nagu meil.
Ma tahan näha Euroopat, mis võtab vastutuse majanduse eest. "Laenamine selleks, et kulutada” ei saa olla ainus juhtlause, nagu ei saa ainus olla ka mõtteviis, et kasum kuulub ettevõtjale ja kahjum riigile. Ehitagem taas üles oma riikide rahandus, reguleerigem finantsturge ning viigem läbi majandusreformid, mida me vajame oma majanduskasvuks ja tööstuse jaoks, mis oleks ka edaspidi konkurentsivõimeline.
Ma tahan näha Euroopat, mis arendab edasi oma sotsiaalset mudelit, Euroopat, milles on ühendatud hästitoimiv sotsiaalhooldussüsteem ja majanduskasv - sotsiaalne sidusus -, Euroopat, mis loob töö, ettevõtluse ja riigi korraliku rahanduse kaudu soodsa keskkonna meie sotsiaalhooldussüsteemide hoidmiseks ja edasiarendamiseks kõigi kodanike parimates huvides.
Ma tahan näha Euroopat, mis ei lase ennast eksitada lühiajalistest protektsionismilainetest, Euroopat, mis kaitseb liidu koostöö aluseks olnud siseturgu ning mis võimaldab kaupade ja teenuste piiriülest vaba liikumist nii meie endi kui ka kogu muu maailma hüvanguks.
Ma tahan näha Euroopat, mis ei paista silma ebavõrdsusega, mis on avatud teiste arvamuste suhtes ja millel on suur tahe otsida kompromisse ning teha seda kõike ühiste huvide teenimiseks. Selline Euroopa peab vastu igal ajal.
(Aplaus)
Austatud president, lugupeetud parlamendiliikmed! Mul on au seista siin ja esindada Euroopa demokraatiat. Paljud inimesed on mulle öelnud, et see tuleb paljude aastate raskeim eesistumisperiood. Ülesandeid on rohkelt ja me peame valmistuma ootamatusteks. Paljud küsivad, kas Rootsi-suurune riik suudab ikka sellist vastutust kanda. Mitte üksi, vaid üheskoos suudame neile raskustele vastu astuda. Tehkem seda selge ettekujutuse ja innuga, algatusvõime ja julgusega. Euroopa vajab seda. Euroopa inimesed vajavad seda. Euroopa projekt - see on unistus inimeste probleemide ühisest lahendamisest. See unistus teeb Euroopa tugevaks. Aasta 2009 määrab Euroopa koostöö saatuse. Meil on võimalus astuda järgmine samm. Eesistujariik Rootsi on valmis väljakutse vastu võtma. Tehkem seda koos!
(Vali aplaus)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Praegune aeg pole tavaline ja tulemas ei ole tavaline eesistumisperiood. Lisaks tavapärasele õigusloometööle seisab eesistujariigil Rootsil ees ka teisi poliitilisi ülesandeid ning pole kedagi paremat neid lahendama kui peaminister Reinfeldt ja eesistujariigi Rootsi meeskond.
Täna soovin ma ära märkida kaht kõige suuremat poliitilist proovikivi, millega Euroopa Liit järgmise kuue kuu jooksul silmitsi seisab - need on tegelemine majanduskriisiga ja ambitsioonika rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva lepingu läbirääkimised Kopenhaagenis.
Meie eluaja rängim finants- ja majanduskriis jätkab laastamistööd meie ühiskondades ja peredes ning suurendab jätkuvalt tööpuudust. Majanduse rööpaisse tagasi saamine jääb meie esmatähtsaks eesmärgiks. Euroopa Liidu ühistegevuses on sündinud enneolematu fiskaalmeede, mis annab konkreetseid tulemusi.
Ka oleme me liikmesriikidevahelist solidaarsust üles näidanud näiteks sellega, et tõstsime euroalavälistele liikmesriikidele maksebilansi ülempiiri kaks korda, 50 miljardi euroni. Nüüd tuleb meil täies mahus ellu viia majanduse elavdamise meetmete pakett ja teha kõik, et sellest sünniks uusi töökohti ja majandusaktiivsus kasvaks.
Ma usun, et enim tuleb tähtsustada meetmeid, mis pärsivad töötuse kasvu ja aitavad inimestel jälle tööd leida. Siin saame tugineda maikuus komisjoni ning eesistujariikide Tšehhi, Rootsi ja Hispaania algatusel toimunud tööhõivealase tippkohtumise tulemustele. Meil tuleb täita oma ühised kohustused seoses noorte ja tööhõivega.
Kuigi tööturupoliitika eest vastutavad muidugi liikmesriigid ise, saame me ja tuleks meil kasutada olemasolevaid Euroopa vahendeid, et aidata liikmesriikidel säilitada tööhõivet ja õpetada inimestele tööoskusi, mida on tulevikus vaja. Just seepärast teeb Euroopa Komisjon ettepaneku lihtsustada struktuurifondidega seotud menetlusi ja loobuda riikide kaasrahastamisest Euroopa Sotsiaalfondist aastateks 2009 ja 2010. Samuti paigutame vahendeid ümber, et rahastada uut mikrokrediidivõimalust tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse toetamiseks. Ma loodan, et Euroopa Parlament toetab neid ettepanekuid.
Komisjoni ettepanekud, mis tuginevad minu poolt eelmise aasta oktoobris tellitud de Larosière'i aruandele, on aluseks finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamisele. Juba esitatud ettepanekutega, millest paljud on Euroopa Parlament ja nõukogu juba heaks kiitnud ning millest mõned on veel otsustamisel, oleme me tõesti tõusnud rahvusvahelise finantssüsteemi reformimisel maailmas esirinda. Me jätkame sellega kindlasti septembris G20 riikide tippkohtumisel Pittsburghis.
Järgmise kuue kuu jooksul on edasiminek kõigis neis küsimustes uue majanduse ülesehitamiseks ülimalt oluline, sest - saagem õigesti aru - kriisijärgne majandus ei saa olla ega hakka olema samasugune nagu kriisi eel.
Meil tuleb majandusmudel uuesti välja töötada ja asetada väärtused taas meie sotsiaalse turumajanduse keskmesse, kus nad olema peavad. Me peame üles ehitama majanduse ja ühiskonna, mis põhinevad võimalustel, vastutustundel ja solidaarsusel, majanduse, mis peab leidma uued kasvuallikad, sest me ei saa igavesti loota rahapoliitilistele ja eelarvestiimulitele. Me peame üles ehitama avatud ja hästi toimivate turgudega Euroopa, aruka ja rohelise majandusega Euroopa, tõhusamalt reguleeritud ja järelevalve all olevate rahaturgudega Euroopa, Euroopa, mis suurendab oma ühisturgu ja kasutab maksimaalselt ära oma siseturu potentsiaali, Euroopa, mis seisab vastu killustatuse ja protektsionismi lainetele.
Mis puudutab kliimamuutust, siis on Euroopa maailma esimene piirkond, mis on juba asunud täitma kaugeleulatuvaid ja õiguslikult siduvaid kliima- ja energiaeesmärke. Ma olen uhke töö üle, mida komisjon koos Euroopa Parlamendi eelmise koosseisu ja nõukoguga tegi, et vastavad õigusaktid kehtestada, ning Kopenhaageni kliimakonverentsi eel soovin ma teie ja eesistujariigiga tihedat koostööd teha.
Meie juhtrolli hinnati eelmisel nädalal L'Aquilas toimunud G8 riikide tippkohtumisel ja juhtiva majandusega riike ühendaval foorumil kõrgelt. Te olete ehk juba kuulnud neil kohtumistel tehtud edusammudest. Esmakordselt võtsid kõik osalejad kliimateadust austades endale kohustuse seada temperatuuritõusule ülempiir 2 °C. See on loomulikult rõõmustav edusamm, kuid me ei tohi lasta ennast petta - meie ambitsiooni ja pühendumuseni teised veel ei küündi. Euroopa on ülejäänud maailmast kaugel ees ja ausalt öeldes teeb see 145 päeva enne Kopenhaageni kohtumist mind murelikuks.
Eelolevatel nädalatel alustame tööd oma rahvusvaheliste partneritega, et tagada Kopenhaagenis võetavate kohustuste selgus. Ka tuleb meil edasi minna arengumaade toetamiseks ning tehnoloogiasiirde kiirendamiseks vajalike vahendite küsimusega. Septembris esitab komisjon oma rahastamisettepanekud, mis võimaldavad meil kujundada Euroopa üksmeelse seisukoha ja pidada teistega läbirääkimisi.
Kliimamuutuse küsimus on loomulikult tihedalt seotud meie teise eelisküsimusega - energiajulgeolekuga. Täna võtab komisjon vastu ettepanekud, millega tugevdatakse meie gaasivarustuskindlust reguleerivaid eeskirju ja suurendatakse liikmesriikidevahelist solidaarsust, mida eesistujariik Rootsi usutavasti teie abiga edasi arendab.
Need on olulisemad prioriteedid - ja õigusega. Kuid järgmisel kuuel kuul on teha veel palju muud tähtsat. Lubage mul ära märkida Stockholmi programmi, mille raames esitas komisjon hiljuti suurejoonelise plaani, milles kodanikud on asetatud meie vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva poliitika keskmesse ning turvalisus on kodanikuvabaduste ja põhiõiguste kaitsmisega tasakaalu seatud.
Enamiku aja sellest aastakümnest on Euroopa Liit olnud haaratud institutsioone puudutavatest sisearuteludest. Meie aluslepingu muutmine on ülimalt vajalik, et võimaldada laienenud Euroopa Liidul toimida demokraatlikult ja tõhusalt. Ma loodan, et näeme Lissaboni lepingu ratifitseerimist eelolevatel kuudel, nii et lepingu sätted hakkavad toimima ja meil on võimalik edasi minna tegevuskavaga, millest ma just rääkisin.
Menetluskorda arutada on küll oluline, kuid ma usun, et veelgi olulisem on arutada sisu. Eesistujariik Rootsi, aga ka järgmine eesistujariik Hispaania peavad juhtima keerukat üleminekut uuele aluslepingule - loodetavasti -, ning komisjon ja Euroopa Parlament peavad samuti selles igakülgselt oma rolli täitma.
Euroopa Liit on end ikka ja jälle üles ehitanud, sõjast räsitud maailmajao taastamisest kuni siseturu loomiseni ja seejärel Euroopa taasühendamiseni. Viimase viiekümne aasta jooksul on Euroopa pidevalt ootusi ületanud ja kahtlusi hajutanud. Ma olen kindel, et me suudame vastu võtta meie ees seisva uue ülesande - panna alus tuleviku nutikale rohelisele majandusele. Meid saadab edu, kui me peame meeles pool sajandit kestnud Euroopa lõimumise peamist õppetundi: Euroopa Liit areneb siis, kui kõik tema liikmed töötavad koos avatuse, usalduse ja partnerluse vaimus. Rootsi eesistumise kavas võetakse seda arvesse. Euroopa Komisjon on valmis oma osa täitma ja ma olen kindel, et valmis on ka Euroopa Parlament.
(Aplaus)
Joseph Daul
Austatud president! Tavaliselt ma teie poole isiklikult ei pöördu, kuid täna pühendan ma ühe minuti esmakordselt teile.
Esiteks, härra Buzek, tervitan teid kui vastupanuliikujat ja kui üht Solidarnośći asutajat, kui sileeslast, kes pole unustanud oma juuri, ajalugu ega väärtusi. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon on uhke, et suutis veenda eri poliitilise taustaga parlamendiliikmete suurt enamust, sealhulgas härra Schultzi, nimetama teid viiesaja miljoni kodaniku eestkõnelejaks. Jah, härra president, teie valimine sümboliseerib seda avatud Euroopat, sallivat Euroopat, poliitilist Euroopat, mille eest võitleb Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon koos enamikuga täna siin viibivatest parlamendiliikmetest.
Lugupeetud nõukogu eesistuja, austatud komisjoni president! Me ootame teilt seda, et te muudaksite tegutsemise järgmisel kuuel kuul Rootsi eesistumisperioodi valitsevaks teemaks, teisisõnu - seistes silmitsi majanduskriisist ja kliimamuutusest johtuva kahekordse probleemiga, ütleme, et tuleb teha rohkem ja kiiremini, et kriisist väljuda ja panna meie sotsiaalse turumajanduse mudel täiskäigul tööle. Ma olen veendunud, et just majanduse elujõulisus võimaldab meil ajada meile kõigile vajalikku tõelist sotsiaalpoliitikat.
Kui me soovime, et taastumine saaks alguse Euroopast, mitte Aasiast, nagu oodatakse, siis tuleb meil nüüd igal juhul kiirust lisada. Kui kriis lõpeb, on võitjad need, kes on panustanud uuenduslikkusele ja väljaõppele - lühidalt tegevusele.
Siin teeb Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon muu hulgas ettepaneku suurendada toetust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, millel on töökohtade säilimisel ja loomisel võtmeroll. Lisaks nõuab majanduskriis - ma rõhutan - üleeuroopalist tegevust, mitte riigisisest tegevust. Selles on veendunud ka meie kaaskodanikud, nagu ilmneb mitmetes riikides läbi viidud arvamusküsitlustest - selles on veendunud enam kui 66% sakslastest ja enam kui 70% eurooplastest.
Teha rohkem ja kiiremini, härra Reinfeldt, härra Barroso - seda ootab Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon teilt ka võitluses globaalsoojenemise vastu. Euroopa kohustus on kaasata teie juhtimisel kogu maailm sellesse võitlusesse, mida peab kiireloomuliseks ja esmatähtsaks iga siinviibija. Ja mis oleks veel parem võimalus tegutseda ja küsimuse lahendamist kiirendada kui kliimamuutuse konverents, mis toimub detsembrikuus Kopenhaagenis, meie oma territooriumil!
Kliimamuutuse küsimuses on Euroopa ilma igasuguse kahtluseta tõestanud, et ta suudab tegutseda, kui tahab. Nüüd on ülesanne panna see kasu tooma, tõmmata ülejäänud maailm meiega ühinema. Muidugi pean ma silmas ennekõike Ameerika Ühendriike, kes peavad oma sõnad tegudeks pöörama, kuid ma pean silmas ka tärkava turumajandusega riike, näiteks Hiinat, Indiat või Brasiiliat, kes ei saa enam mööda vaadata tõsiasjast, et neil on suur vastutus globaalsoojenemise eest. Seepärast peame hindama Rootsi eesistumisperioodi selle põhjal, kuidas ta tuleb toime kriisiga ja milliseid tulemusi saavutatakse keskkonnakaitses.
Kokkuvõtteks ütlen, et neil kahel rindel edu saavutamiseks peavad Euroopal olemas olema vastavad institutsioonid. Eelmine aasta näitas meile, et sama aluslepingu ja sama vananenud ühehäälsuse põhimõttega oli Euroopas võimalik edasi minna, kuid oli võimalik ka ummikusse jõuda. Härra Reinfeldt, härra Barroso, see on poliitilise tahte küsimus. Kiirendage asjade kulgu - see on see, mida Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon palub teil järgmise kuue kuu jooksul teha. Me usume eesistujariiki Rootsisse. Kiirendage asjade kulgu - just seda palusid eurooplased Euroopa Parlamendi selle koosseisu valimistel ja just seda peame me neile andma, kui soovime viie aasta pärast näha rohkem inimesi valimas.
(Aplaus)
Martin Schulz
Austatud president, lugupeetud peaminister Reinfeldt, daamid ja härrad! Rootsi asub eesistujaks institutsioonide jaoks uute alguste ajal. Mitte ainul Euroopa Parlament ei alusta uues koosseisus. Euroopa on üle minemas Nice'i lepingult Lissaboni lepingule ning nagu me kõik teame, on see ebakindel aeg, kus me vaatamata kõigele vajame Euroopa Liidus ja liikmesriikides selgust majanduse, finants- ja tööturu ning kliimaga seotud poliitilistes otsustes.
Te rääkisite sellest ja ma nõustun suure osaga teie jutust. Kliimamuutus on muidugi olulisim küsimus ja te olete seadnud selle õigustatult oma prioriteediks. Kuid ka tööpuudus vajab kiiret ja kohast lahendust. Seepärast palume teil oma eesistumisperioodil kannustada liikmesriike võtma investeerimiskavasid ja majanduse elavdamise kavasid senisest tõsisemalt.
Kõige enam vajame töökohtade kaitsmist - nüüd, mitte järgmisel aastal, sest töökohad on ohus siin ja praegu. Töökohtade säilimise kindlus on ühiskonna stabiilsuse tagamiseks äärmiselt vajalik. Seetõttu palume teil seada oma esmatähtsaks ülesandeks tagada töökohad ja töökohtade säilimise kindlus mis tahes viisil, näiteks ühendades keskkonnakaitset ja tööstuspoliitikat, mis on vägagi arukas lahendus.
Töökohtade säilimise kindluse kohta tahan öelda teile, härra Reinfeldt, järgmist: see, mis ohustab Euroopas tõsiselt töökohti ja on veel suuremaks ohuks sotsiaalsele sidususele, on Euroopa Kohtu praktika. Nagu te äsja ütlesite, sõidate te Rootsis ja Euroopas palju ringi. Seda teeme ka meie ja oma kodanikelt kuuleme me seda, et nad ei soovi Euroopat, kus ettevõtted kolivad riigist riiki ja alandavad palgataset. Seepärast on meil vaja, et Euroopa Liit võtaks midagi ette.
(Aplaus)
Selle vajaduse on tinginud Euroopa Kohtu otsused Lavali, Vikingi, Rüfferti ja Luksemburgi kohtuasjades. Need on meetmed, millega teie ja just nimelt teie peate oma eesistumisperioodil tegelema, sest Rootsit on see väär poliitika ja kohtupraktika mõjutanud.
Ka tuleb teil tegelda teise institutsioone puudutava küsimusega, nimelt sellega, kuidas valitakse järgmine komisjon. Selle kohta pean ütlema, et teatud määral on mulle jäänud mulje, et mitte üksi teie, vaid ka kõik teie kolleegid nõukogus on mõjutatud uuest institutsioonilisest algusest ja ebakindlusest selle suhtes, millisele aluslepingule me peaksime oma tegevuses tegelikult tuginema, ning et mitte keegi ei tea tegelikult, kus me oleme. See sarnaneb pisut Astrid Lindgreni Pipi Pikksukaga oma Segasummasuvilas - ma muudan maailma selliseks, nagu mina seda näha tahan. Suurepärane!
Kui me valime komisjoni presidendi Nice'i lepingu alusel, on meil 20 volinikku. Sellisel juhul soovin ma teada, milline riik volinikku ei saa. Sellele vastab nõukogu loomulikult: "Ei, me ei soovi kohe kindlasti hakata suletud uste taga verd valama. Seega on meil suurepärane lahendus - me nimetame ta alguses Nice'i lepingu alusel. Komisjoni moodustamine võtab paar kuud aega, selleks ajaks on iirlased oma hääle andnud ja me saame Lissaboni lepingu. Seejärel on meil võimalik hääletada kõike muud Lissaboni lepingu alusel. Suurepärane!”
Meil on õigusele rajatud ühendus - või vähemalt seda ma senini arvasin -, kus kõige aluseks on kehtiv õigus. Praegu kehtiv õigus on Nice'i leping. Juhuslikult on olemas keegi, kes aluslepingute järelevalvajana peab kõige esimesena selgitama, millist õiguslikku alust tuleb kasutada. See keegi on komisjoni president, kuid mina pole tema suust selles küsimuses sõnagi kuulnud.
Seetõttu soovin öelda väga selgelt, mida me ootame. Peaminister Reinfeldt, minu ettepanek oli, et te ei otsustaks komisjoni presidendi kandidaadi nimetamise küsimust enne, kui olete saatnud oma kandidaadi Euroopa Parlamenti, nii et ta saaks meile rääkida, mida ta tahab teha majanduse taastamiseks, töökohtade säilitamiseks, kliimamuutusega võitlemiseks, tööhõive pakti sõlmimiseks, avalike teenuste direktiivi koostamiseks ning töötajate lähetamise direktiivi täiendamiseks, et luua komisjoni ja parlamendi vaheline tagatis komisjoni algatuste sotsiaalsete tagajärgede hindamiseks. Meie oleksime saanud sel juhul kandidaadiga kõik küsimused juba nädalaid varem läbi arutada, et veenduda, kas ta saab oma ettepanekute põhjal Euroopa Parlamendis häälteenamuse. Alles siis oleksite te võinud teha oma otsuse.
Kuid teie valisite teise tee. Te ütlesite: "Ei, me enne otsustame ja siis saadame teile kandidaadi.” Ma kardan, et see oli järjekordne viga, ja ma kardan, et see kandidaat ei saa Euroopa Parlamendis enamuse toetust, kui ta just väga kõvasti ei pinguta.
(Aplaus)
Ma soovin end väga selgelt väljendada, et teie eesistumisperioodil tõenäoliselt kõige probleemsemaks osutuv küsimus oleks meie vahel algusest peale selge. Me ootame institutsioonilist selgust, me ootame sotsiaalpoliitilist pühendumust ja ma usun, et kliimapoliitikas oleme teiega ühel meelel.
Austatud president, ma pidasin oma kõneajast täpselt kinni teie pärast. Te näete, et mõne sekundi pärast saab mu kuus minutit täis. Teil pole tarvis mind noomida - ma tean, et te kavatsesite seda teha, kuid seda rõõmu ma teile ei valmista.
(Aplaus)
Guy Verhofstadt
Austatud president! Kõigepealt tahaksin öelda härra Reinfeldtile, et Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon toetab täielikult Rootsi eesistumisperioodi prioriteete, s.t Lissaboni lepingu ratifitseerimist, millele me loomulikult ootame kiiret ja lõplikku lahendust, Kopenhaageni kliimamuutusealase tippkohtumise ettevalmistamist, mida juba mainiti ja mille esmatähtsaks seadmist me täielikult toetame, ning viimaseks Stockholmi programmi.
Lisaks, härra Reinfeldt, viitan ma teemale, mida Euroopa Parlamendis mainitakse igas kõnes ja mis on ühtlasi ka minu kõne teema - see on võitlus majandus- ja finantskriisiga. Sellega seoses soovin teile öelda, et võtate nõukogu juhtimise üle täpselt õigel ajal. On hea, et just Rootsi juhib nõukogu, sest teil on selles valdkonnas kogemus olemas. 1990ndatel elas Rootsi läbi täpselt samasuguse majanduskriisi, nagu meil on praegu Euroopas ja kogu maailmas. Teie saite kriisi tunda kinnisvarasektoris. 1990ndatel kogesite ka finantskriisi ja lahendasite kõik raskused sellega, et võtsite finantssektori probleemid käsile.
Minu sõnum teile on, et teil tuleb nüüd täpselt samamoodi tegutseda kogu Euroopas, sest just sellest tunneme me puudust. Me üritame võidelda majandus- ja finantskriisiga eri riikides kahekümne seitsmel eri moel, kuid sellest ei tule midagi välja.
Me ootame, härra Reinfeldt, et te kasutaksite oma Rootsi kogemust, sest erinevalt Jaapanist, kes sattus pikaks ajaks majandusseisakusse, olite teie edukad. Rootsi tuli kriisist välja, sest te asusite finantssektori probleeme viivitamata lahendama ehk te hakkasite tegema seda, mida praegu Euroopas ei tehta. Praegune mõtteviis on selline, et Ühendkuningriik võib oma pangad riigistada, samas kui teised, näiteks Prantsusmaa, võivad oma pangad rekapitaliseerida. Saksamaal on loomisel niinimetatud halvad pangad, Beneluxi riikides tehakse korraga pisut kõike. Tulemus on see, et puudub ühtne lähenemine. Ameerika Ühendriigid stabiliseerivad oma pankasid ja kõrvaldavad mürgiseid tooteid, samal ajal kui meil probleemid jätkuvad.
Seetõttu on minu palve teile, et te kasutaksite ära oma kogemust ja esitaksite Euroopa finantssektori ühtse päästeplaani, mis paneks aluse meie majanduse tervenemisele. Ilma selleta ei tervene majandus kunagi, pangad ei hakka taas raha laenuks andma ja nii edasi. See peab olema teie esmatähtis ülesanne.
fraktsiooni ALDE nimel. - Meie teine lootus on, et koos komisjoniga suudate te esitada uue majanduse elavdamise kava, sest 27 erinevat kava ei anna eelolevatel aastatel vajalikku tulemust. On äärmiselt oluline, et nõukogu ja komisjon võtaksid koos siin juhtimise enda kätesse. Ma tean, et praegu on meil 27 riiklikku majanduse elavdamise kava, kuid neist kavadest paistavad mitmed protektsionistlikud meetmed. Härra Reinfeldt, teie kohus on öelda oma kolleegidele, et parem viis selle olukorra lahendamiseks on koostada koos komisjoniga ühtne majanduse elavdamise kava ning investeerida säästvasse energiasse ja uude majandusse.
Ma usun, et Rootsi 1990. aastate kogemuse tõttu olete te õige mees õiges kohas tegema seda, mida me seni pole teinud - töötama välja Euroopa Liidu ühtse strateegia, millega võidelda praeguse majandus- ja finantskriisi vastu.
(Aplaus)
Rebecca Harms
Austatud president, lugupeetud härra Reinfeldt, härra Barroso! Kolleeg Martin Schultz ütles institutsioone puudutavate murede kohta, mis on minu fraktsioonil seoses eelolevate komisjoni presidendi valimistega juba kaua olnud, kõik ära. Me oleme temaga nõus. Me soovime, et kogu komisjon ja kõik Euroopa Liidu kõrgemad ametiisikud valitaks Lissaboni lepingu kohaselt, ja selles nõudmises me järele ei anna. Siiski, härra Barroso, soovin ma kasutada võimalust ja selgitada oma fraktsiooni kahtluste poliitilisi tagamaid ja veendumust, et te ei ole poliitilisest vaatenurgast suuteline tegema seda, mida meie arvates on Euroopa praeguses olukorras vaja.
Võtame näiteks sageli mainitud vajaduse finantsturgude uue reguleerimise järele. Meil on olnud G8 tippkohtumised, G20 tippkohtumised, laiendatud G8 tippkohtumised, Euroopa tippkohtumised. Kui kaugele me oleme jõudnud? Kui me vaatame praegust pilti ja võrdleme seda meile kõigile tuttava Monopoli mänguga, siis pangad on uuesti üles ehitatud, nad on läbinud ruudu "Start” ega ole läinud vanglasse, nad on võtnud sadu miljoneid avalikkuse heakskiidul ja mängu lihtsalt otsast alustanud. Ma ei leia, et inimesed on kurjakuulutajad, kui nad ütlevad, et selle tõttu on järgmine kokkuvarisemine vältimatu. Härra Barroso, mis sai teie jõulisest sekkumisest? Kus on teie tõelised tulemused? Me pole neist jälgegi näinud.
(Aplaus)
Mis puutub kliimapoliitikasse, siis te teate, et kogu meie Euroopa kampaania ajal toetas Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon uut rohelist kokkulepet. Me oleme täiesti veendunud, et on väga vale teha seda, mida te olete viimase viie aasta jooksul korduvalt teinud, härra Barroso, ja see on majandusstrateegiate vastandamine keskkonna- ja kliimastrateegiatele. Meie arvates on see paljuski kinni minevikus ja see peab lõppema. Me peame mõtlema majandusarengule jätkusuutlikul viisil ja me peame viima kliimakaitse eesmärgid kooskõlla keskkonnaeesmärkidega. See toob majandusele kasu ja loob sadu tuhandeid või isegi miljoneid töökohti. Andris Piebalgs on viimastel kuudel oma uuringuga taas tõestanud selle õigsust energiasektoris. Meie kogemus näitab, härra Barroso, et te pole võimeline seda uut rohelist kokkulepet sõlmima.
Kokkuvõttes võin ma öelda vaid seda, et kliimakaitse valdkonnas on eurooplased viimastel kuudel hakanud rahvusvahelisel tasandil silma paistma oma uue kõhklusega, kui kaugele me tahame heitkoguste vähendamise eesmärkidega tegelikult minna, ja uue ihnsusega, mis kahjuks käib ka Rootsi kohta. Rahvusvahelise kliimamuutuste fondi asutamine vaesemate riikide jaoks on läinud erakordselt halvasti. Endiselt hoitakse saladuses, et rootslased tahavad võtta raha arengu kaukast ja panna selle näiteks kliimakaitse kaukasse - see on nullsumma mäng ja vaesemate riikide seisukohast täiesti vastuvõetamatu. Meil tuleb kiiresti lõpetada Euroopa Liidu selline uudne ihnutsemine ja kõhklemine.
(Aplaus)
Härra Reinfeldt, lõpetuseks saan ma öelda midagi head. Me oleme valmis vaidlema teiega Lissaboni strateegia uue määratluse üle ja teiega selles küsimuses koostööd tegema. Te ütlesite, et teete seda aasta lõpupoole. Me aitame teid selles. Samuti toetame teid, kui soovite teha rohkem Ida-Euroopa ja Venemaa küsimuses, kuid kliimapoliitikale ei tohiks rõhku panna vaid pealkirjades. See tuleb ära parandada ka väikselt trükitud Rootsi programmis.
(Aplaus)
Michał Tomasz Kamiński
Austatud president! Kõigepealt soovin teid südamest õnnitleda teie eilse valimise puhul, suurepärase presidendi valimise puhul - uueks parlamendi juhiks saamise puhul. Ma teen seda, nagu te, lugupeetud president, hästi teate, Poola poliitikuna, aga ka lihtsalt inimesena. Te teate, et tänu teile kohtasin ma oma naist, ja see on endiselt mu elu suurim saavutus. Õnnitlen ja soovin teile töös palju edu!
Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon kuulas hoolega teie kõnet, peaminister, ja mul on hea meel öelda, et me jagame teie seisukohti väga paljudes küsimustes. Eriti oluliseks pean teie avaldust kriisiga võitlemiseks võetavate aktiivsete meetmete kohta. Majanduskriis, mis on halvim, mida meie tsivilisatsioon 1930. aastatest alates on näinud, tekitab Euroopas õigustamatut rahutust - nii vaesemates kui ka rikkamates, põhjapoolsetes ja lõunapoolsetes riikides. Mul on hea meel, et te kuulutasite välja aktiivse võitluse kriisi vastu, ja mul on hea meel, et te näete samu prioriteete mida meie - rohkem vabadust turul, vähem reguleerimist, rohkem majandusvabadust, suurem avatus vabakaubandusele. See on meie maailmajao, meie Euroopa Liidu majanduskasvu retsept.
Peaminister, me jagame ka teie veendumust, et tuleb tegelda kliimamuutusega. Ma tean, et teil on selles valdkonnas julged seisukohad, ja ma innustan teid julge olema. Kliimamuutuse küsimus näitab väga selgelt, et me ei ela praegu üksnes ühtses Euroopas, vaid ühtses maailmas, kus ohud on kõigi jaoks samad ja kus tuleb nendega tõhusalt tegelda.
Mul on väga hea meel, et te mainisite Euroopa Liidu tõsise probleemina võitlust kuritegevusega. Ma olen veendunud, et kuna Rootsil on juba suur kaal kriminaalromaanide vallas, siis saavutame teie juhtimisel edu ka võitluses kuritegevuse vastu.
See on äärmiselt oluline ja mulle teevad rõõmu teie enda ja teie välisministri hiljutised väljaütlemised, et te soovite oma naabreid hoolikalt jälgida, ning loodetavasti suhtute osavõtlikult Euroopa Liidu laienemise kavasse. Me ei tohi unustada, et ELi idapiiri taga on riike, millel on õigus olla osa demokraatia ja heaolu piirkonnast, kuhu meie praegu kuulume.
Mul on kahju öelda, et ühes küsimuses minu fraktsioon teiega ühel meelel ei ole. See on küsimus Lissaboni lepingu ratifitseerimisest. Te rääkisite demokraatiast Lissaboni lepingu kontekstis. Teil oli õigus seda teha. Kuid tasub meeles pidada, et Iiri rahvas lükkas Lissaboni lepingu tagasi demokraatlikul rahvahääletusel. Et me austame demokraatiat, siis peaksime austama ka Iiri rahva otsust.
Lugupeetud peaminister, ma loodan, et teie prioriteedid, mis ühtivad suuresti Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni prioriteetidega, annavad teile võimaluse juhtida Euroopa Liitu tulemuslikult ja tegelda tõhusalt kriisiga, mis on praegu meie suurim probleem.
(Aplaus)
Lothar Bisky
Austatud president, lugupeetud peaminister Reinfeldt, kallid kolleegid! Eesistujariik Rootsi on esitanud edasipüüdliku tööprogrammi, mis sisaldab ka ettepanekut suurendada läbipaistvust. Läbipaistvus on võitluses meie praeguse kriisiga eriti oluline.
Paljud inimesed usuvad, et kriisi põhjused on kaugel Ameerika Ühendriikides ja selles on süüdi mõned pankurid, kes olla ahned. Tundub, nagu ELi liikmesriikide valitsusjuhtidel poleks kriisiga vähimatki pistmist olnud. Nad on süütud osalised. Need, kes õigustavad end süü puudumisega, ei tee midagi kriisiga võitlemiseks. Ma leian, et läbipaistvus peaks hõlmama ka rääkimist sellest ebaõnnestunud poliitikast, mis meid kriisi viis, ja samuti pankuritest. Läbipaistvus on moodi läinud kasiinokapitalismis!
Me ootame huviga, mis saab Läänemere strateegiast, ja mina toetaksin nõukogu eesistujat, kui ta keskenduks dialoogile Venemaaga. Ka meeldiks meile, kui Euroopa Liit toetaks president Obama ja president Medvedevi lubadusi seoses tuumarelvade demonteerimisega. Euroopa Liit peaks seda uut desarmeerimisvõimalust ära kasutama.
Eesistujariik Rootsi soovib ulatuslikumalt ühtlustada varjupaigaõigust ja muuta Euroopa Liidu võõrtöölistele ligitõmbavamaks. Varjupaigapoliitika peab olema tihedalt seotud arengupoliitikaga. See on meie arvates hea, kuid Euroopa Liidu rangelt valvatud välispiiril, eriti Vahemerel, sureb igal aastal tuhandeid inimesi, kes on tulnud otsima pelgupaika tagakiusamise, vaesuse, loodusõnnetuste ja sõdade eest. Hoolimata kulukast piirikontrollist ning seire- ja andmekogumissüsteemidest ebaseadusliku rände vältimiseks kutsub Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon üles kohtlema pagulasi ja sisserändajaid inimlikult ning muutma majandus- ja kaubanduspoliitikat, et võidelda tõhusalt sellega, mis üleüldse sunnib inimesi kodumaalt pagema.
Eesistujariik Rootsi keskendub kaasavate tööturgude loomisele, et saavutada täielik tööhõive. Seetõttu soovib ta algatada tööturureforme ja võtta meetmeid soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks. Ka meie pooldame hea töötava loomise strateegiat, millega toetatakse palgakasvu ja kehtestatakse palga alammäär kõigis 27 liikmesriigis. Me soovime näha, et Euroopa Liit seab eesmärgiks kehtestada palga alammääraks vähemalt 60% riigi keskmisest töötasust, et inimesed ei langeks vaesusesse, kuigi neil on tööalane sissetulek olemas.
Eriti suurt heameelt väljendan ma selle üle, mida te ütlesite Küprose kohta, ja soovin teile suurejooneliste kliimaga seotud eesmärkide saavutamisel ainult edu.
Francesco Enrico Speroni
Austatud president, daamid ja härrad! Mul on hea meel, et eesistujariik Rootsi paneb rõhku küsimustele, mis teevad meie kodanikele, meie valijatele muret - keskkonnakaitsele ja kliimamuutusele, finantskriisile, töökohtade tagamisele ja võitlusele kuritegevusega -, sest hea töö tegemiseks tuleb meil toimida harmoonias nendega, kes meie poolt hääletasid. Me ei ole oma valijatest paremad ega halvemad, kuid ma usun, et tähtis on tegutseda nende ootustest lähtuvalt, ja need küsimused tunduvad olevat kooskõlas sellega, mida ma just märkisin.
Edasi peame me loomulikult ettepanekud ellu viima ning siin tekib meil ennekõike omavaheline vaidlus kaasotsustamismenetluses, sest meie, parlament, ja teie, nõukogu, kehtestame eeskirjad, mis hakkavad suunama meie valijaskonna elu, tegevust ja huve, ning ma leian, et see on meie kui seadusandja põhiülesanne.
Me peame üle saama usalduskriisist, mis on kahtlemata olemas. Parlamendivalimistel täheldatud vähene aktiivsus on usalduskriisi tunnus ja selle ületamiseks tuleb meil tegutseda täielikult kooskõlas oma valijate tahtega. Ka tuleb meil ehk vältida võrdlusi - teie riik piirneb Norraga, mina elan Šveitsi lähedal. Nad ei kuulu Euroopa Liitu, kuid elavad täpselt sama hästi, neil on samasugused probleemid, kuid neil ei lähe mingil juhul halvemini kui meil. Oluline on siin mõista ja näidata, et Euroopa Liit tasub ennast ära.
See on suur ülesanne, kuid ma usun, et kõigi abiga oleme suutelised näitama, et Euroopa ei ole kannatus, vaid hea võimalus neile, kes siin elavad ja on Euroopa kodanikud.
Barry Madlener
(NL) Hollandi vabaduspartei on tulnud Euroopa Parlamenti, et seista Hollandi kodanike eest ja võtta tagasi raha, mida Holland on sellele gaasi larpivale ja bürokraatlikule Euroopale liialt palju maksnud. Hollandi valijad valisid Hollandi vabaduspartei siia parlamenti selleks, et teha üheselt teatavaks Hollandi kodanike arvamus, et Euroopa Liidu laienemine on läinud juba liiga kaugele.
Austatud president! Euroopa Parlament veedab oma aega niisuguste küsimuste reguleerimisega, mida peaksid otsustama liikmesriigid ise. Meie partei arvates peaks Euroopa Liit tegelema vaid majandus- ja rahanduskoostöö küsimustega. Me hoiame hollandlaste huvidest lähtudes Rootsi eesistumisperioodil silma peal, sest Hollandi kodanike jaoks ei tee ta midagi. Te lihtsalt soovite läbi suruda Euroopa põhiseadust, mille Hollandi valijad tagasi lükkasid ja mis on 99% ulatuses identne Lissaboni lepinguga. Ka ei suuda te lahendada tohutult kuluka igakuise Brüsselist Strasbourgi kolimise küsimust. Veelgi enam, te pole seda küsimust isegi tegevuskavasse lisanud. Miks mitte? See maksab miljardeid eurosid ning ainus, kellele selline kolimine meeltmööda on, on Ikea, kes saab müüa kolimiskaste ja lisariiuleid.
Samuti soovime, et läbirääkimised Türgiga lõpetataks kohe. Türgi on islamimaa ja islami ideoloogia on täiesti erinev meie läänelikust kultuurist. Pealegi ei ole Türgi üldse Euroopa riik, vaid Aasia riik, kusjuures Türgi liikmekssaamine maksaks Hollandi kodanikele jälle hunniku raha. Türgi võib olla hea naaber, kuid ta ei kuulu Euroopa perre. Vabaduspartei seisab suveräänseid riike ühendava Euroopa eest, kuid Rootsi eesistumisperioodil jätkub föderaalse superriigi ehitamine, kus liikmesriigid saavad oma asjade üle järjest vähem ise otsustada. Seetõttu loodame, et Iirimaa inimestel jätkub julgust öelda Lissaboni lepingule veel kord "ei”. Iiri rahval on võimalus olla kõigi Euroopa rahvaste hääl, ja ma soovin teilt vabaduspartei nimel küsida, millised järeldused eesistujariik Rootsi Iirimaa rahvahääletuse tulemuse põhjal teeb.
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud president! Lubage mul esmalt õnnitleda teid kõiki teie valimise puhul fraktsioonide juhtideks. Ma tean, et mõned teist said valimisel väga suure toetuse. Ma tean, et näiteks Martin Schultz valiti sotsiaaldemokraatide fraktsioonis tagasi väga suure toetusega. On oluline suuta oma fraktsiooni jõuliselt esindada.
Mul on väga hea meel dialoogi üle, mida me oleme pidanud, ja arutelude üle, mille juunikuus kokku tulnud Euroopa Ülemkogu palus mul läbi viia. Seda tegi Euroopa Liidu asjade minister Cecilia Malmström. Ma tegin seda ka ise nii telefonivestlustes kui ka kohtumisel, mida me pidasime Stockholmi saarestikus paadiga sõites, istudes ja arutades kujunenud olukorda. Mul paluti uurida võimalust valida komisjoni presidendiks teiseks ametiajaks tagasi José Manuel Barroso, kelle nimetas Euroopa Ülemkogu.
Mitmed küsimused, mida te siin puudutasite, on just need, millega ma tahan Rootsi eesistumisperioodil tööd teha. Lubage mul kinnitada, et me peame esmatähtsaks töökohti. Me tahame näha Euroopat, kus suuremal hulgal inimestel on töö olemas. Arutelu peab alustama sellest, kuidas seda saavutada. Nagu Joseph Daul märkis, leian ma, et see on uuenduste ja väljaõppe küsimus, teisisõnu - need on asjad, mis põhimõtteliselt ergutavad ettevõtlust ja muudavad inimesed konkurentsivõimeliseks. Ma leian, et Martin Schultzil on õigus - me peame olema ettevaatlikud, et mitte lõpetada Euroopaga, kus me konkureerime viletsatel alustel. Meil Rootsis arutatakse seda küsimust ja samasugust arutelu on märgata kõikjal Euroopas. Väike sissetulek või sissetuleku puudumine ei ole konkurentsivõitlusele hea lähtekoht. Pigem on just head tingimused need, mis võimaldavad meil tulevikus konkurentsiga rinda pista.
Lubage mul mainida veel mõnda asja, mis minu arvates on Euroopa kriisist välja juhtimiseks tähtsad. Ma olen näinud, kuidas komisjon - ja mina isiklikult leian, et see on oluline - on suutnud kaitsta siseturu põhimõtet ajal, mil paljud üritavad seda halvustada ja protektsionismi juurutada. On väga lihtne kuulata neid, kes küsivad: "Miks te ei hoidnud töökohti alles selles konkreetses riigis?”, nägemata tagajärgi, mis sellega kaasneksid, kui kõik käituksid sel moel. Kui me teeksime nii, siis hävitaksime põhimõtteliselt vabakaubanduse ja piiriülese kaubanduse. See, mis on peaasjalikult toonud jõukuse ja õitsengu, kaoks väga kiiresti, kui me ei seisaks vastu protektsionismisoovile. Minu arvates on siseturu kaitsmine ja vaba liikumine oluline lähtepunkt, et töökohti saaks säilitada.
Ka on mul suur usk teistesse asjadesse, mida mõned teist mainisid, näiteks inimeste oskustesse panustamisse ja liikuvuse tagamisse tööturul. Näiteks usun ma, et üks võimalus selle saavutamiseks on just nimelt see vaba liikumine, sealhulgas piiriülene vaba liikumine.
Nagu Martin Schultz, Rebecca Harms ja Joseph Daul, nii usun ka mina, et kriisiga on võimalik võidelda ka rohelise mõtteviisi abil, luues vähesaastava majanduse, mida kogu maailmas peetakse veel üheks kriisist väljumise võimaluseks. See, kuidas me korraldame rahastamise ja kuidas me investeeringuid teeme, on tähtis. Lisaks tahan ma öelda - ma nõustun selles Guy Verhofstadtiga -, et Rootsi kogemus 1990. aastate kriisi juhtimisel näitas, et seda on võimalik teha vaid riigi rahanduse tugeva ohjamisega. Ma olen õppinud, et suure eelarvepuudujäägi korral, mil nõutakse vahendite otstarbekat kasutamist, on just väikese sissetulekuga ja sotsiaalhoolekandeasutustest enim sõltuvad inimesed need, kes jäetakse üksi. Järelikult on ettenägelik rahanduspoliitika hea neile inimestele, kes on vaesed või väikese sissetulekuga.
Mis puutub kliima küsimusse - meie töö põhiküsimusse Kopenhaageni tippkohtumise eel -, soovin öelda, et teha on tõesti veel palju, aga aega on vähe.
Ma tahan öelda Rebecca Harmsile, et meil Rootsis ei ole abiprogrammide kritiseerimine tavaks. Euroopas kulutatakse sellistele abiprogrammidele keskmiselt 0,4% SKPst. Rootsi on selles mõttes erandlik riik, et kulutab arenguabile ühe protsendi oma sisemajanduse koguproduktist. Minu jaoks on need asjad omavahel seotud. Me vaatasime ÜRO algatuste raames oma võimalused abiprogrammide ministri juhtimisel üle. Selle käigus analüüsisime täpselt, kui palju me peame oma arengualases töös kliimamuutust silmas pidama. Ei ole võimalik teha arengualast tööd, arvestamata samal ajal kliimamuutust ja seda, kuidas need muutused meie planeedi vaeseid piirkondi juba mõjutavad. Järelikult ei saa me neid küsimusi lahus käsitleda ega öelda, et see on arengupoliitika ja see kliimapoliitika. Pigem on need kaks omavahel seotud ja peavad toimima koos.
Mis puutub aluslepingusse, siis soovin Martin Schultzile öelda, et minu ülesanne on tagada sel raskel ajal Euroopa juhtimise tõhusus. Me peame suutma vastuseid anda kodanikele, kes soovivad näha meie tegevust finantskriisi ja kliimaküsimuste lahendamisel. Me kõik oleme poliitiliselt aktiivsed ja teame, et kui me vaatame poliitilises sfääris sissepoole ning arutame nimede ja juhtimise küsimust, siis tajuvad meie kodanikud seda neile selja pööramisena. Ja me vaatame sissepoole.
Seetõttu teen ma oma rollis kõik mis minu võimuses. Euroopa Ülemkogu tegi mulle ülesandeks tagada, et meie koostööd ning Euroopa Parlamendi terviklikkuse austamist ühendab selgus komisjoni presidendi kandidaadi nimetamisel - olgu siis Nice'i või Lissaboni lepingu alusel. Mis puutub José Manuel Barrososse, siis on oluline märkida, et Euroopa Ülemkogu toetas teda ühehäälselt, et ta oli kandidaadina kõigile tuntud ja teda oli valijaskonnale enne valimisi juba tutvustatud. Loomulikult tegi see asjad minu jaoks lihtsamaks - arvestades muidugi seda, et Euroopa Parlamendile antakse võimalus teha valmisoleku korral oma otsus ja öelda Euroopa Ülemkogu nimetatud kandidaadile "jah” või "ei”. Vahepeal on aega aruteludeks, mida José Manuel Barroso on mulle teadaolevalt juba alustanud, ja dialoogiks selle üle, milline peaks Euroopa poliitika eelolevatel aastatel olema. Ma loodan, et selles saame nüüd ühele meelele jõuda vastavalt juba sõlmitud kokkuleppele. Just seda ootab praegu Euroopa valijaskond ja see võimaldab meil koos jõuliselt tegutseda.
José Manuel Barroso
Austatud president! Siin esitati mõned olulised küsimused, millele ma püüan nüüd lühidalt vastata.
Esiteks härra Schultzi oluline küsimus aluslepingute kohta. Ta viitas iseäranis komisjoni rollile aluslepingute järelevalvajana. Meie komisjonis leiame, et austada tuleb kehtivaid aluslepinguid. Praegu kehtib Nice'i leping. Teid kõiki siin valiti Nice'i lepingu alusel. Järelikult, kui komisjoni president valitakse praegu, siis valitakse ta nii, nagu teid valiti - Nice'i lepingu alusel.
Seda öeldes loodan, et meil saab olema Lissaboni leping. Vajalikud muudatused tuleb teha seoses Euroopa Parlamendi koosseisuga, mis ei ole Lissaboni lepingu järgi enam sama, sest sellega tehakse teatud muudatused, ja sedasama tuleb teha ka komisjoni puhul. Igal juhul pidas Euroopa Ülemkogu igati kinni teie raportist - Dehaene'i raportist -, mis võeti vastu suure häälteenamusega. Mis puudutab Euroopa Ülemkogu, siis enne oma otsuse sõnastamist korraldas ta nõupidamisi, kus esmakordselt võeti arvesse ka Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi, rääkimata sellest, et oli ka poliitilise jõu poolt toetatud kandidaat.
Nüüd on vaja saada Euroopa Parlamendi heakskiit. Ma tahan täna korrata seda, mida oma kirjas Euroopa Parlamendi presidendile juba ütlesin: ma olen valmis arutama komisjoni järgmise koosseisu jaoks antavate suuniste sisu iga fraktsiooniga, kes soovib neid arutada. Igal juhul on see minu seisukoht institutsioonilises küsimuses.
Poliitilisel tasandil soovin ma rõhutada väga olulist punkti. Ma leian, et on tähtis ühendada komisjoni presidendi valimine äsja toimunud demokraatlike valimistega - teie valimisega. Teid valiti Nice'i lepingu alusel ja minu seisukoht on, et komisjoni presidendil peaks samuti olema legitiimsus, mis tuleneks mingil moel demokraatlikest valimistest.
Lisaks, mis puudutab majandus- ja finantskriisi - ja ma usun, et need, kes pooldavad tugevat Euroopat ja soovivad tugevat komisjoni, nõustuvad minuga kahtlemata -, ei tohiks komisjoni presidendi küsimus jääda meie kõigi poolt soovitud - vähemalt enamuse soovitud - Lissaboni lepingu lõpliku ratifitseerimise eel lahendamata, kui meil pole teada, millal see leping jõustub. Euroopa Komisjoni ja selle presidendi küsimuse lahendamise edasilükkamine majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi ajal ning Kopenhaagenis toimuvate oluliste läbirääkimiste eel ei tundu mulle väga mõistlik. Olgu kuidas on, see on Euroopa Parlamendi otsustada ja ma olen valmis pidama demokraatlikku mõttevahetust, mida ma tegelikult tegin ka viis aastat tagasi.
Mis puudutab teist küsimust rahanduse ja majanduse kohta ning härra Verhofstadti sõnu, ütlen, et meil kõigil võiks olla suuremad ambitsioonid, ja selles vallas jagan ma teie edasipüüdlikkust. Kuid me ei saa öelda, et me ei võtnud Euroopa majanduse elavdamise kava vastu, ja see oli maksimum, millega meie liikmesriigid nõustusid.
Euroopa Komisjon tegi kaugeleulatuvamad ettepanekud, kuid see oli see, mida meie liikmesriigid pidasid vastuvõetavaks. Ma soovin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid, kelle mõjuvõim selle kriisi alguses polnud mitte väiksem, tegid ettepaneku ühtset tegevuskava üldse mitte koostada. Mõned soovitasid üheprotsendilist fiskaalstiimulit, Euroopa Komisjon pakkus omalt poolt kohe välja 1,5 protsenti ja automaatsed stabilisaatorid olid tegelikult viie protsendi kandis. Peale selle lähtusime nende oluliste otsuste vastuvõtmisel mõnede euroalaväliste liikmesriikide maksebilansside toetamise vajadusest ja ka mõnedest üleilmsetest algatustest.
Seega võite olla kindlad, et komisjon teeb kõik mis tema võimuses, et tugevdada Euroopa tasandit ja ühtset lähenemist - ärgem kahelgem selles! Kuid olgem ka üksteisega ausad: me pole Ameerika Ühendriigid, me pole ühendatud rahvusriik. Seega oleme me teistsuguses olukorras. Te ei saa paluda Saksamaal ja Lätil teha üht ja sama. Meil on Euroopas riike, kes saavad maksebilansi toetust, nii et meil ei ole üht kõigile sobivat lähenemisviisi. Meil peab olema ühine lähenemisviis, kuid selles peab arvesse võtma riikide iseärasusi, sest see on tegelikkus, millega me Euroopas praegu ja lähitulevikus silmitsi seisame.
Meil on peamiselt riigieelarved. Seetõttu jagan ma teie seisukohta, et meil peab olema rohkem kooskõlastatud Euroopa tegevuskava kriisist väljumiseks ja soovitud aruka rohelise majanduse ülesehitamiseks, kuid samal ajal peame nõustuma, et meil on 27 riigieelarvet, 27 rahandusministrit, 27 keskpanka lisaks Euroopa Keskpangale ning et on väga oluline tugevdada eurot ja kujundada jätkusuutlik majandus- ja rahanduspoliitika. Kui me seda ei tee, siis seame ohtu euro, mis on Euroopa lõimumise üks suuremaid saavutusi.
Lõpuks kliimamuutuse küsimus. Ma ütlen veel kord, et meie ambitsioonid võivad alati olla suuremad. Kuid minu jaoks oli väga oluline, et peaminister Reinfeldt oli minuga koos hiljuti L'Aquilas, kus me kuulsime ÜRO peasekretäri lausumas: "Teie olete maailma vedur.” Meil võib alati rohkem ambitsioone olla, kuid Euroopa Liit juhib maailma võitlust kliimamuutuse vastu.
Keegi ei sea suuremaid sihte kui meie, nii et muidugi ootan ma vähemalt tunnustavat sõna komisjoni ja liikmesriikide ühiselt tehtud töö eest nende edasipüüdlike ettepanekute esitamisel. Püüdkem nüüd veenda teisi, sest me vajame teisi. Kliimamuutus ei ole üksnes Euroopa probleem, see on kogu meie planeedi probleem. Usun, et teie toetusel suudame saavutada Kopenhaageni konverentsil edu.
(Aplaus)
Gunnar Hökmark
(SV) Austatud president! Mina kui rootslane kuulan uhkusega Rootsi eesistumisperioodi prioriteete ja mul on ühtlasi hea meel tervitada siia tagasi jõudnud Rootsi peaministrit.
Proovikivid meie ees on väga suured. Meil on seljataga 20 aastat enneolematuid ja imelisi muudatusi Euroopas ja selle tulemusel on meil nüüd Euroopa Parlamendi presidendi kohal vabadusliikumise Solidarność üks esimesi esindajaid. Just sellised ideaalid nagu demokraatia, vabadus, õigusriigi põhimõtted ja turumajandus on andnud meile 20 suurepärast arenguaastat.
Me elame praegu muutuste ajal - see puudutab uut aluslepingut, kliimaküsimust, mis nõuab järjepidevat üleilmse mõjuga poliitikat, ja majanduskriisi. Seepärast on oluline, et meil oleks eesistuja, aga ka parlament, kes suudaks tagada riigirahanduse stabiilsuse, siseturu stabiilsuse ning kaubanduse avatuse ja piiriülese liikumise stabiilsuse, mis võib aidata meil kriisist väljuda.
Ma soovin seda väljavaadet veel sammu võrra avardada. Otsused, mida me Rootsi eesistumisperioodil ja siin parlamendis ette valmistame, mõjutavad ka seda, milliseks kujuneb Euroopa ja Euroopa Liit pärast kriisi - milliseks kujunevad sündmused finantsturgudel, milline on nende usaldatavus ja usutavus ning kui palju on meil ruumi uuendusteks ja ettevõtluseks, investeeringuteks ja uute töökohtade loomiseks.
Kui Euroopa Parlamendi valimised midagi näitasid, siis seda, et Euroopa kodanikud soovivad vähem bürokraatiat ja reguleerimist ning rohkem avatust - piiriülest avatust ja avatust kogu maailma suhtes. Just avatus määrab, kas Euroopa suudab esirinnas edendada väärtusi, mis 20 aastat tagasi hakkasid Euroopat kujundama ja mida me saame kogu maailmale jagada.
(Aplaus)
Marita Ulvskog
(SV) Austatud president! Ma soovin kõigepealt tänada Rootsi peaministrit selle eest, et ta tutvustas enda ja oma valitsuse eeloleva kuue kuu plaane.
Me teame, et meil tuleb alustada raskest punktist. Kriis on sügav. Asi on töökohtades, järsult kasvavates lahkhelides, noortepõlvkonnas, keda ootab tööpuudus, ja loomulikult keskkonna- ja kliimakriisis.
Seda kirjeldas ka peaminister Reinfeldt, kuid tema järeldused on üllatavad. Rootsi eesistumisperioodi keskne teema polegi töökohad ega investeeringud, vaid hoopis liikmesriikide suutlikkus pidada kinni eelarvedistsipliinist. Ajal, mil Euroopa Liidus läheneb töötute arv 27 miljonile, on eesistujariigi Rootsi selge sõnum eelarvedistsipliin. See pole mitte ainult vale, vaid ka murettekitav.
Selles valdkonnas on härra Reinfeldti parteil vastupidi siin enne öeldule suur ajalooline riigisisese poliitika pagas. Viimane konservatiivne Rootsi valitsus viis Rootsi majanduse lagunemiseni ja just sotsiaaldemokraatlik valitsus pidi tegelema kümme aastat sellega, et riigieelarves selgus luua. Kuid me ei või lubada riigisisese poliitika vanadel puudustel saada tõsise kriisi ajal kogu Euroopa Liidu sihiks. Vaja on rohkem investeerimist töökohtade loomisesse, väljaõppesse ja rohelise majanduse ülesehitamisse, aga mitte anoreksiat põdeva majanduse allutamist eelarvedistsipliini dieedile.
Ka Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni peasekretär John Monks on väljendanud muret, et eesistujariik Rootsi on sotsiaalset mõõdet pidanud liiga vähetähtsaks. Härra Monks ütleb, et tehakse peamiselt ilusaid sõnu, kuid on väga vähe tegelikke plaane. Minu fraktsioon jagab neid muresid ja need hõlmavad ka töötajate ametiühingusse kuulumise õigust, nagu Martin Schultz oma sõnavõtus märkis. Pärast Euroopa Kohtu otsust Lavali kohtuasjas ning Vikingi, Rufferti ja Luksemburgi kohtuasjades on töötajate suhtes kehtivad tingimused halvenenud. Nende õigusi on nõrgendatud.
Ma ootan koos oma fraktsiooniga eesistujariigilt Rootsilt selget lubadust, et Euroopa Liidu töötajate ametiühingusse kuulumise õigus taastatakse täielikult. Ametiühingusse kuulumise õigus tuleb seada kõrgemale vabast liikumisest. See peab olema täiesti selge. Me ei soovi elada Euroopas, kus kriisi vastu võideldakse eelarvedistsipliini ja vastasseisuga. Ma soovin küsida uuelt eesistujalt, peaminister Reinfeldtilt, kas see küsimus on üldse päevakorras.
Marielle De Sarnez
(FR) Austatud president! Me seisame silmitsi kahe küsimusega. Esimene on kriis. Nagu me kõik teame, on meil vaja järjepidevat ja ühtset vastuastumist majandus- ja sotsiaalkriisile ning seega on meil vaja Euroopa majanduse elavdamise kava, et suurendada investeeringuid ja toetada tööhõivet. Euroopa peab nüüd tõepoolest näitama, et ta on raskuste korral meie kaaskodanikele lähemal ja nende suhtes tähelepanelikum. Ta peab tegema enam nende aitamiseks, keda kriis on mõjutanud. Sellest küljest vaadatuna vajab olukord kiiret lahendamist.
Teine küsimus on lõpuks ometi uus arengumudel, mis peab sündima sellest kriisist. See peab olema lihtsam, õiglasem ja jätkusuutlikum mudel, millega tagatakse, et rahandus teenib reaalmajandust, millega arendatakse uusi solidaarsusvorme eurooplaste vahel, milles võetakse arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid ülesandeid rahvusvahelises kaubanduses ning millega uuendatakse põhjalikult meie suhteid maailma vaeseimate riikidega - ma pean silmas ennekõike Aafrikat.
Lisaks neile kahele põhiküsimusele on olemas demokraatlik nõue, mis puudutab protsessi, mille eest vastutate teie, eesistujariik Rootsi. Cecilia Malmström, keda mul on hea meel siin täna tervitada, teab paremini kui keegi teine, et Nice'i lepingu ja Lissaboni lepingu vahel on mõned väga suured erinevused, mis puudutavad ametisse määramise korda - ühelt poolt lihthäälteenamus ja teiselt poolt kvalifitseeritud häälteenamus, ühelt poolt ametisse määramine ja teiselt poolt kandidaadi nimetamine ning volinike erinev arv sõltuvalt lepingust. Mina palun teil tõesti teha kõik selleks, et aluslepingute mõtet ja sätet järgitaks. See kuulub teie volialasse ja on meie institutsioonide usaldusväärsuse jaoks väga oluline. Tänan teid ette!
Carl Schlyter
(SV) Austatud president! Õnnitlen teid ametisse määramise puhul! Esmalt sooviksin kiita valitsust tõelise tähelepanu eest Läänemerele. Ma loodan, et selles valdkonnas toimub meil edasiminek. Ka on teil märkimisväärselt hea retoorika kliimamuutuse küsimuses. Nüüd aga ootan ma loomulikult, et see retoorika saaks tegelikkuseks. Te kordate sageli, et Euroopa ja Rootsi arvel on vaid väike osa kogu maailma heitkogustest. Aga kui Euroopa Liidu liikmesriigid on koduks vaid kaheksale protsendile maailma rahvastikust ja siin tekitatakse 30% kõikidest heitkogustest, on meie kohus võtta tõsiselt ka suuremat osa kliimaga seotud tööst. Leian, et just siin on info puudulik.
Mida te kavatsete ette võtta tööstusheidet puudutava direktiiviga saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta? Mida te kavatsete ette võtta ebaseadusliku raiega? Mida te kavatsete ette võtta hoonete energiatõhususe standarditega ning mida te kavatsete ette võtta seoses sellega, et lennukid ei või selliste heitkogustega jätkata ja samal ajal välditakse 14 miljardi euro maksmist energiamaksuks, kuigi seda tuleb tasuda?
Siis sooviksin käsitleda ka Stockholmi programmi ja ACTA küsimust. Seoses ACTAga tuleb meil tagada avatus. Saksa konstitutsioonikohus on öelnud, et riikidel peab olema rohkem mõjuvõimu, et parlamentidel peab olema rohkem mõjuvõimu. Me vajame avatust ACTA läbirääkimistes. Me ei saa liikuda järelevalve suunas ühepoolselt. Sama kehtib ka minu kodulinna järgi nimetatud Stockholmi programmi kohta. Olgu see nimi, mida seostatakse Euroopa Liidu üleminekuga terroriparanoiast inimeste vabaduste ja inimõiguste juurde ning varjupaigaõiguse ja eraelu kaitse tugevdamisega. Alles siis oleme teinud edusamme.
Vicky Ford
Austatud president! Soovin tunnustada eesistujariiki Rootsit selle eest, et majandusprobleemid seatakse esmatähtsale kohale. Majandusliku ebakindluse oludes on meie suutlikkus vastu astuda kõigile teistele meie ees seisvatele raskustele ilmselgelt vähenenud. Te seadsite riigi rahanduse kordaseadmise vajaduse õigustatult eelisküsimuseks. Valitsussektori erakordselt suured võlakoormad kätkevad suuri ja pikaajalisi ohte, mis võivad meid saata aastakümneid, kui me nendega praegu ei tegele. Kuid ka finantsasutuste tervise taastamine on võti, mille abil saab võita uuesti tarbijate usalduse ja tuua tagasi majanduskasvu, rääkimata maksutulust.
Oma prioriteetide hulgas käsitlete te järelevalveraamistiku tähtsust. Ma lisaksin, et oluline on ka regulatiivne selgus. Finantsasutused, nagu me kõik teame, on üleilmastunud. Kapital, anne ja üksikettevõtted on väga voolavad. Nad vajavad toimivaid ja konkreetseid õigusloomega seotud ajakavasid, õigusloome esikohale seadmist ja korralikku konsulteerimist.
Mul on hea meel teie lubaduse üle töötada kõrvuti G20-ga, sest kui me jääme maha ja asume Euroopa Liidus tegutsema ühepoolselt, ei riski me mitte ainult sellega, et seame laenusaajad ja investorid halvemasse konkurentsiolukorda, vaid põhjustame ka finantsasutuste kolimise väljapoole...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Eva-Britt Svensson
(SV) Austatud president! Esiteks soovin ma loomulikult õnnitleda teid presidendiametisse asumise puhul ja ühtlasi tänada teid valimiste ajal toimunud huvitava mõttevahetuse eest. Head kolleegid! Lugupeetud peaminister, tänan teid eesistujariigi kava tutvustamise eest! Olen kindel, et korralduslikus mõttes kujuneb Rootsi eesistumisperiood väga edukaks ja et pädevad Rootsi riigiametnikud hoolitsevad selle eest tõeliselt hästi.
Poliitiliselt jagan ma muidugi eesistujariigi seisukohta kahe suure kriisi - majandus- ja kliimakriisi suhtes. Need on kahtlemata esmatähtsad teemad. Kuid kuhu jääb analüüs? Majandus- ja kliimakriis polnud meile saatuse poolt ette määratud. Mõlema kriisi alged peituvad poliitilistes otsustes. See on asja positiivne külg, sest see tähendab, et me suudame need kriisid ka lahendada poliitiliste otsuste abil. Paraku ei näe ma eesistujariigi poliitikas märki muutusest. See on ikka seesama majanduspoliitika, milles ei arvestata sotsiaalsete ega keskkonnaalaste kaalutlustega.
See, mida mina tahan sellest kavast leida ja mida paljud meie kodanikud tahavad sellest leida, on töötajate õigused, mis tõusid tähelepanu keskmesse pärast eelnimetatud kohtuotsuseid, ning sotsiaalküsimused, millele vastuseid ei tule. Ka pole me midagi kuulnud kuulsast edumeelsest võrdsuspoliitikast. Stockholmi programmi kohta öeldakse, et see loob turvalisust, kuid tegelikkuses on kujunemas "suur vend”, mis ohustab inimeste eraelu. Me ei saa nõustuda selles programmis seatavate piirangutega varjupaigaõigustele ega piirangutega meie kui vabade kodanike õigustele. Me vajame inimlikku varjupaiga- ja sisserändepoliitikat.
Timo Soini
(FI) Austatud president, head kolleegid! Rootsi on alati austanud inimõigusi ja demokraatiat.
Mõni aeg tagasi hääletasid rootslased euro vastu ja te austasite nende otsust, kuigi te ise eurot väga pooldasite. Seetõttu on üsna imelik, et Iirimaa peab nüüd kohe hääletama veel kord sama aluslepingut.
See on Põhjamaade ja Rootsi viis austada rahva häält. Ma soovin teile õnne ja edu eesseisvate ülesannete lahendamiseks. Ma loodan, et te austate parima Põhjamaade demokraatia väärtusi - mitte sunduse, vaid koostööga.
Mul on väga hea meel, et te mainisite Läänemerd, ja selles küsimuses toetan ma teid täielikult. Läänemeri on raskes seisus, ta on suremas ja ta tuleb päästa. Põhjamõõde on selles küsimuses aga puudunud ja ma loodan, et te teete selle edendamiseks palju, kuigi te ei rääkinud sellest sõnagi.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud president! Me vajame demokraatias revolutsiooni. Me vajame julgeid demokraate ja sellel uuel ajal vajame me põnevat, demokraatlikku ja tõeliselt tõhusat Euroopat.
Loovisikud, eelkõige vabakutselised kirjanikud, saavad oma rolli selle uue Euroopa väärtuste määratlemisel. Nende tsenseerimata kujutlusvõime suudab selle bürokraatliku džinni, kes üritab demokraatiat hävitada, tagasi oma pudelisse panna. On ju põnevad ideed need, mis seisavad ühiskonna muutuste taga. Need, kes suudavad pakkuda lootusekujutlust, mis võimaldab neil tungida inimeste mõtteisse - rootslased on siin varem eriti head olnud ja selles mõttes julgen ma igati loota oma endisele kolleegile Cecilia Malmströmile -, suudavad tekitada neis ka huvi sotsiaalpoliitiliste küsimuste vastu.
Just nõnda sõnastasin ma täiesti teadlikult oma uue raamatu lõpulõigu viimase valimiskampaania alguses, mis tõi kaasa palju olulisi muudatusi ja mis seondub suuresti lootusega, et just teie, rootslased, oma suure demokraatiatraditsiooni ja läbipaistvusega tunnete aja märgid ära. Me ei seisa silmitsi mitte ainult majanduskriisiga - ka siin on rootslased näidanud oma tarkust sellega, et on kriisi suurel määral vältinud -, vaid me peame tegelema ka küllaltki kurjakuulutava kaldumisega paremale. Seepärast olen ma veendunud, et meie, demokraadid, peame üheskoos seisma tõelise läbipaistvuse eest ja eriti peame me üheskoos seisma võitluses paremäärmuslaste vastu.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Minu siirad tänusõnad ambitsioonikate plaanide eest, mille te olete eelolevaks kuueks kuuks teinud. Ma võin teile öelda, et meie ootused teie suhtes on suured, sest te olete juba päris algusest peale võidelnud Euroopa lõimumise ja Euroopa väärtuste eest. On oluline, et lahendused, mida me pakume ja mille nimel teie töötate, et meid sellest majanduskriisist välja tuua, tugevdaksid meie sotsiaalset turumajandust.
Ka on oluline see, et need lahendused ei tooks meie kodanikele kasu mitte ainult täna ja homme, vaid paneksid aluse ka meie laste tulevikule. Seepärast on ülimalt oluline ehitada edasi jätkusuutlikku majandust ja võidelda kliimamuutusega. On hea, et te olete sellele oma programmis nii suure eelistuse andnud. Ma loodan siiralt, et teie pingutused nendes valdkondades aitavad liikmesriike üksteisele lähendada ja et Kopenhaageni konverentsi eel suudate te panna maailma suurimad riigid ka tegelikult täitma oma osa kliimamuutusele lahenduse otsimisel.
Austatud juhataja! Sotsiaalne turumajandus on tähtis ka jätkusuutlikus eelarvepoliitikas, sest eelarvepuudujääk on koormaks tulevastele põlvedele. Seepärast on oluline järgida stabiilsuse ja kasvu pakti ning samuti on hea, et te selle otse välja ütlesite.
Austatud juhataja! See kõlab küll irooniliselt, kuid finantskriis on Islandit Euroopa Liidule lähendanud. Ma loodan, et eesistujariik Rootsi on Islandi suhtes avatult meelestatud, kuid samas jälgib rangelt, et Island täidaks ühinemise kohta kehtestatud nõudeid ning Euroopa õigusaktidega seotud kohustusi ja kohustusi liikmesriikide ees.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud peaminister! Ma loodan, et te lubate mul antud asjaga seoses rääkida eelkõige Carl Bildtiga, sest esmalt sooviksin puudutada laienemise küsimust, eriti laienemist Balkani riikidesse.
Te mainisite, et see laienemisprotsess kujuneb aeglasemaks, kui paljud inimesed mõlemal poolel oleksid soovinud. Samas on väga tähtis anda selgeid signaale. See, mida ma Rootsi eesistumisperioodilt ootan, on ennekõike Kagu-Euroopa rahvastele abi andmine nende ees seisvate probleemide, sealhulgas valitsustevaheliste probleemide lahendamiseks, et neil säiliks lootus, et nende teed Euroopasse ei suleta ja neil on võimalus edu saavutada, isegi kui see võtab ehk pisut kauem aega. Samas peavad need riigid loomulikult tegema vastavaid ettevalmistusi.
Teiseks soovin puudutada veel üht teie mainitud teemat - nimelt majanduse ümberkujundamise ning majandus- ja keskkonnapoliitika ühendamise küsimust. Sai juba öeldud, et me toetame teid selles igati. Usun, et see on Euroopale tähtis ülesanne. On õige, et selles valdkonnas oleme me paljuski esirinnas, kuid meil on endiselt veel palju teha. Samas kasvab ka tööpuudus. Praegune Euroopa töötuse määr ei ole oma lage veel saavutanud. Kahjuks läheb olukord veel hullemaks.
Seepärast on väga oluline mainida teist, sotsiaalset mõõdet, sest ulatusliku toetuse saame me rohelise majanduse ülesehitamiseks üksnes siis, kui inimesed tunnevad, et nende sotsiaalseid vajadusi ja nõudmisi võetakse tõsiselt.
Põhjamaadel on tuua eriti palju häid näiteid aktiivsest tööturupoliitikast. Me ei suuda ei Euroopa Liiduna ega liikmesriikidena eraldi luua töökohti, kuid me saame aidata töö kaotanud inimestel võimalikult kiiresti uut tööd leida. See ongi see, mida me sotsiaalse Euroopa all silmas peame - aktiivne tööturupoliitika, mida on vaja igas liikmesriigis. Selle kohta peavad Euroopa Liit ja nõukogu edastama selge sõnumi. Rohelise majanduse ülesehitamine toob kokkuvõttes kaasa tööpuuduse vähenemise, mitte suurenemise. Seda me nõuamegi.
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! Lugupeetud nõukogu eesistuja, mul on rõõm teid siin näha! Praegusel raskel ajal on palju probleeme: tõsine majandussurutis, Lissaboni lepinguga seotud ebakindlus ja Kopenhaageni kliimakonverentsi eelsed läbirääkimised. Te olete palju ette võtnud.
Austatud peaminister, lubage mul teha mõned olulised märkused. Te peate veenma ka oma kolleege nõukogus, et protektsionismi tuleb põlata. Euroopa Liidu tugevus peitub tema piiride avatuses ja vabakaubanduses. Riigiabi autotööstuse päästmiseks ei ole lahendus. Finantskriis kisendab uue üleilmse korralduse järele, kuid reguleerimine peab olema tasakaalustatud ega või olla ülemäärane. Nagu mõned siin on öelnud, peab Euroopa Liit sel sügisel jõudma veidi lähemale vastuvõetavale varjupaigapoliitikale. Energiapoliitika, nagu samuti mõned on öelnud, eeldab nii kainet meelt kui ka solidaarsust. Ei uuele gaasikriisile, ei ühepoolsele sõltuvusele! Internet oli valimiskampaania oluline teema. Siin on Rootsil suur ülesanne viia edukalt lõpule telekommunikatsioonipakett. Õiguskord peab valitsema ka virtuaalmaailmas.
Ma lootsin, et Euroopa Parlament kiidab sellel istungjärgul heaks José Manuel Barroso nimetamise komisjoni presidendiks järgmiseks viieks aastaks. Paraku nii ei läinud ja mul on sellest kahju. Euroopa Liit ei peaks praegu raiskama aega institutsioonide võimuvõitlusele. Praegu tuleb näidata poliitilist tahet ja jõudu.
Euro on oma tugevust tõestanud. Millal peaministri arvates ka meie Rootsis ELi täisliikmeks saamiseks ja euro kasutuselevõtuks valmis oleme? Tänan teid ja nagu me oma parteis ütleme: edu teile!
Satu Hassi
(FI) Austatud juhataja, head kolleegid! Rootsil lasub nüüd suur vastutus inimkonna tuleviku eest. Peaminister Reinfeldt, teil oli kliimakriisist rääkides täiesti õigus.
Me teame, et lähimateks aastakümneteks vajalik tehnoloogia on meil olemas ja saadaval mõistliku hinnaga, kuid kõige suurem probleem on see, et kliima kaitsmine on inimestevahelise koostöö ennenägematu proovikivi. Kahjuks meenutavad praegu toimuvad läbirääkimised rohkem peitusemängu ja enesekiituse võistlust.
Euroopa Liidul peab olema südikust suruda läbi ettepanek, mis ei puuduta mitte üksnes Euroopa Liidu enda heitkoguste vähendamist, vaid millega nähakse ette heitkoguste vähendamise koorma jagamine kõigi tööstusriikide vahel vastavalt Valitsustevahelise Kliimamuutuste Nõukogu (IPCC) suunistele. Kõige olulisem on saavutada 2020. aastaks heitkoguste vähendamise eesmärgid. Teiseks tuleb aru saada, et arengumaad ei ole võimelised kohandama end heitkoguste piisavate piirmääradega ilma meie senisest parema rahalise toetuseta, ja Euroopa Liit peab suutma ka selles valdkonnas ettepanekuid teha.
Ryszard Antoni Legutko
(PL) Lugupeetud peaminister, me kuulasime teie kõnet hoolega ja soovime väljendada lootust, et teie kava olulisemad punktid viiakse edukalt ellu.
Kuid ma tahaksin juhtida tähelepanu kolmele probleemile. Esimene on Euroopa solidaarsus, mis on finantskriisi ajal eriti oluline. Me ei saa lasta tekkida olukorral, kus teatud Euroopa riike koheldakse ebavõrdselt. Me ei sa nõustuda olukorraga, kus mõnel on lubatud oma pangandussektorit subsideerida, kuid teiste katse tugevdada oma laevaehitussektorit mõistetakse hukka. See pole solidaarsus, see on silmakirjalikkus.
Teiseks on meil hea meel selle üle, et Läänemere strateegia on saanud Rootsi eesistumisperioodi prioriteediks. See on oluline makroregionaalse koostöö küsimus. Läänemere ökosüsteemi tuleb kaitsta selliste ohtude eest nagu väga ohtlik ja ka rahaliselt mõttetu Nord Streami projekt. Mainida tuleb ka energiaallikate mitmekesistamise vajadust.
Kolmandaks ärgem unustagem, et Moskva ei piirdu vaid kraani kinnikeeramisega, nagu Gruusia teada sai. Ma loodan, et järgmiseks kuueks kuuks Euroopa Liidu juhtimise üle võttev Rootsi on sama otsusekindel nagu minister Carl Bildt, kes mõistis hukka Venemaa agressiooni Gruusia vastu. Ma olen kindel, et eesistujariik Rootsi on suuteline neid probleeme lahendama. Ta võib loota meie toetusele.
Morten Messerschmidt
(DA) Austatud juhataja! Kui ma lugesin Rootsi eesistumise kava, tekkis minus kaks küsimust. Esiteks sisaldub kavas ohtralt lubadusi selle kohta, kuidas Euroopa Liitu kasutatakse parema majanduse ülesehitamiseks, et lahendada kliimaprobleem ja teised küsimused, kuid seal pole sõnagi probleemidest, mida EL on ise tekitanud - probleemid tööturgudel, probleemid kalanduses, majanduses, võitluses kuritegevusega ja nõnda edasi. See oli meie esimene oluline tähelepanek Rootsi eesistumise kava lugemisel - et Euroopa Liit üksnes pakub lahendusi, kuid ise ta probleem ei ole. See ütleb küll rohkem eesistujariigi Rootsi kui Euroopa Liidu kohta. Teine tähelepanek oli see, et ei mainita üldse asjaolu, et 2. oktoobrist saab üks olulisemaid päevi kogu Euroopa Liidu ajaloos ja see jääb Rootsi eesistumisperioodi. Ma viitan mõistagi teisele rahvahääletusele. Programmis pole sõnakestki sellest, mida teeb eesistujariik Rootsi, et Iiri rahvale antud niinimetatud garantiisid ka sellistena mõistetakse. Me oleme juba näinud, kuidas inimesi petetakse - petetakse seoses rahvahääletuse ja demokraatiaga. Mida teeb eesistujariik Rootsi selleks, et selline petmine enam ei korduks?
Werner Langen
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja, lugupeetud komisjoni president! Ma soovin tervitada rootslasi ja õnnitleda neid selle puhul, et nad on pärast pikka kulgemist lõpuks leidnud oma tee Euroopasse, nagu peaminister ütles. Meil on väga suur rõõm näha rootslasi täna parimate eurooplaste seas.
Te tutvustasite oma kava ja see on väga edasipüüdlik. Kuid ma soovin paluda teil järele mõelda, kas Rootsi ikka julgeb liituda euroga, olles kogenud kriisi rahaturgudel - seda enam, et te ütlesite, et stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb järgida. Teile pole muidugi kehtestatud erandit nagu Ühendkuningriigile ja Taanile ning te täidate juba praegu kõiki tingimusi. Kas teil jagub julgust jätkata oma eesistumisperioodil Euroopa stabiliseerimist ja astuda euroala liikmeks?
Peaminister, ma nõustun kliimapoliitika ja Läänemere strateegia eelistamisega, kuid teie kava kirjaliku versiooni kohta on mul üks palve: palun pöörake kavandatust suuremat tähelepanu finantsturu kriisi lahendamisele. Mitte ühelgi ettevõtmisel pole edulootust, kui finantsturgude kriisi ja majanduskriisi ei lahendata võimalikult kiiresti. Selleks vajame selgeid reegleid. Ei piisa sellest, kui Londoni City määrab jälle kursi. Sotsiaalses turumajanduses vajame me selgeid reegleid, sest reegliteta ei saa turumajandus toimida ega saa enamuse toetust. Seetõttu peaksite te veel kord järele mõtlema - kuigi me toetame teie programmi täielikult -, kas teil ei tuleks pöörata senisest suuremat tähelepanu rahaturul valitseva kriisi ületamisele. Tänan teid ja soovin teile sellel raskel murranguajal edu!
(Aplaus)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja! Me kõik kuulasime Rootsi eesistumise kava tutvustust suure huvi ja poolehoiuga. Kava selged eelistused on majandus ja energia, sest Euroopa Liidu esmatähtis eesmärk on aidata majandus taas käivitada ja luua töökohti, vähendada tööpuudust ja tagada edu 2009. aasta detsembris toimuval Kopenhaageni kohtumisel.
Siiski soovin juhtida teie tähelepanu ühele poliitilisele, ühiskondlikule ja demokraatlikule eesmärgile, mis asendab Haagi programmi programmiga, mida nimetatakse Rootsi pealinna järgi Stockholmi programmiks. See programm ühendab endas vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala viimase viie aasta saavutusi, mis on ühtlustamise, vastastikuse tunnustamise ja usalduse seisukohast olnud väga olulised nii põhiõiguste kaitsmisel, õiguskaitse tagamisel kui ka aktiivse koostöö edendamisel.
Ma kutsun teid kõiki üles siin suuri sihte seadma. Esiteks - nii nagu igas valdkonnas, mis on seotud välispiiride valvamise, sisserände, varjupaigapoliitika ja pagulastega ning ebaseadusliku kaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemisega, nii on ka siin lihtne laskuda enesekaitsesse. See on vastuolus põhiõiguste acquis'ga, mis tõstab Euroopa Liitu esile kui läbipaistvuse ja demokraatlike põhimõtete järgijat, kellena määratleb end ühtlasi ka Rootsi.
Teiseks kutsun ma teid üles seadma suuri sihte seoses vormiga, sest väga tõenäoliselt avaneb Rootsi eesistumisajal tee Lissaboni lepingule, mis tähendab esiteks seda, et meil pole siis enam kahekordset kolmanda ja esimese samba menetluslikku raamistikku, mis tekitab sageli segadust. Kuid mis kõige olulisem, see tähendab ühtlasi, et Euroopa Parlament saab suurema pädevuse jälgida õigusloomega seotud algatusi, mida eesistujariik Rootsi Stockholmi programmi raames ellu viib.
See aga tähendab, et kõige selle eest, mida nimetati varem üksnes Brüsseli või nõukogu tegematajätmiseks, hakkab nüüd vastutama ka Euroopa Parlament.
Lena Ek
(SV) Austatud juhataja! Loomulikult on mul väga hea meel ja uhke tunne näha siin eesistujana oma riigi Rootsi valitsust ja ma leian, et kavas sisaldub palju head, mis puudutab lahendusi kliimaprobleemile, töökohti, finantskriisi, Kopenhaageni konverentsi, Läänemere strateegiat, ühenduse poliitikat, laienemist, Islandit, Horvaatiat, Türgit ja muud. Kuid ma näen veel üht tuleviku seisukohast olulist küsimust - nimelt Euroopa avatust, eraelu puutumatust ja väljendusvabadust.
Täna kohtuvad ministrid Stockholmis, et arutada Stockholmi programmi. Hea on see, et praegu töötatakse välja õigusloome strateegiat. Osa ettepanekuid on kaua oodatud. Ma loodan, et lõpuks leiab aset Euroopa inimõiguste konventsiooni ratifitseerimine, et kaitsta laste ja kuriteoohvrite õigusi. Sellest võib sündida midagi head, kuid sellel on ka omad varjuküljed. Nimelt sisaldub Stockholmi programmis oht avatud ühiskonnale.
Ohtudega meie avatud ühiskonnale tuleb võidelda avatud ühiskonna meetoditega. Mõni asi Stockholmi programmis ei ole liberaalne, humaanne ega ettenägelik. Reiside registreerimine, isikuandmete massiline salvestamine ja majandustehingute süsteemne kirjapanemine ei ole liberaalne, salliv ega ettenägelik. Lubage Stockholmil seista avatuse, vabaduse ja sallivuse, mitte registreerimise, järelevalve ja sallimatuse eest. Lisaks usun ma, et meie töö Strasbourgis tuleb lõpetada.
Juhataja
Enne kui annan sõna härra Stolojanile, tahan tervitada siin meie külalist - toolil 505 istuvat last. Mulle teeb eriti palju rõõmu, kui ma näen lapsi Euroopa asjadest ja institutsioonidest huvitumas, sest on tähtis, et eurooplaseks hakatakse sirguma juba varakult.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Ma soovin eesistujariigile Rootsile palju edu ja usun, et nende seatud eelistused on just need, mida me ootasime. Järgmised kuus kuud on Euroopa kodanikele ja Euroopa Liidule määrava tähtsusega. Need on olulised selles mõttes, kas meie riigid väljuvad majanduskriisist järgmisel aastal või jääb majanduse kohale veel üheks aastaks rippuma suur küsimärk.
Ettepanekuid ja uusi programme esitatakse palju. Kuid ma leian, et meil on aeg hinnata, milline on olnud aasta alguses Euroopa Komisjoni käivitatud majanduse elavdamise kava mõju või kas seda üldse on olnud, ning vaadata tähelepanelikult Euroopa Liidu selle aasta eelarvet, et näha, milline tegevus on peatatud ja milliseid vahendeid me saame uute meetmete võtmiseks jätkuvalt kasutada.
Samuti on meil kavas investeeringud energiasektorisse, mis on juba heaks kiidetud umbes kolme miljardi euro ulatuses. Ka tuleb meil võtta konkreetseid meetmeid nende projektide elluviimiseks. Ma soovin siinkohal tänada komisjoni presidenti Barrosot erilise panuse eest Nabucco projekti käimalükkamiseks.
Lõpetuseks soovin, et meenutaksite Euroopa Liidu poliitilist lubadust teistele riikidele, kes võiksid ka Euroopa Liiduga edukalt ühineda.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Sõltumatute protektsionistlike rahvusriikidena me sellest sügavast finants-, majandus- ja tööhõivekriisist ega ka kliimakriisist ei välju. Ilma Euroopata ja eurota meie maailmajagu upub, kuid me ei saa jätkata ka liiduna nii, nagu poleks meil muid probleeme peale mõnede ahnete pankurite. Eelarvedistsipliin ei lahenda probleemi.
Süsteem on katki ja seda tuleb põhjalikult uuendada. Kuigi finantsasutused seisavad õigusaktide karmistamise vastu, tuleb meil ära hoida järgmine kokkukukkumine. Meil tuleb senisest enam ühtlustada oma sotsiaal- ja majanduspoliitikat ning kliima- ja energiapoliitikat, et säilitada töökohti ja luua inimväärsed elu- ja töötingimused. Me vajame detsembris toimuval kliimamuutusealasel tippkohtumisel läbimurret. Me vajame rohkem kui kunagi varem uuesti pühendumist aastatuhande arengueesmärkidele ja mis veelgi olulisem, lugupeetud eesistuja, mul on kahju, et te ei kutsunud pooli üles kohe lõpetama sõjategevust Gazas ega näidanud üles soovi püüda koos president Obamaga aktiivsemalt rahu saavutada.
Iirimaalt pärit parlamendiliikmena soovin ma Euroopa Parlamendile meelde tuletada, et poliitiline nali on Iirimaal hinnas. "Gulliveri reiside” autor Jonathan Swift ütles kord Briti valitsusele, et vaesuse kaotamiseks Iirimaal tuleks meid julgustada oma lapsi sööma. Ma ei usu, et Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei kavatsus tulla Iirimaale tegema kampaaniat Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkulöömise poolt kaotaks hea naljana aja jooksul oma iroonia Iirimaa inimeste jaoks. Oleks see alles vaatepilt - Suurbritannia riigilippu riietatud ja härjapõlvlase mütsi kandev Nigel Farage käsikäes IRA endise juhi Gerry Adamsiga ja minu kolleegi Joe Higginsiga, kes istub siin tagareas, hüüdmas "ei” Lissaboni lepingule, igaühel oma lemminguid meenutav ja teistele risti vastupidine programm. Ma olen kindel, et iirlased ütlevad sellele erilisele tsirkusele sedasama, mida nad ütlesid Libertasele: kaduge minema!
(Aplaus)
Marietta Giannakou
(EL) Austatud juhataja! Rootsi eesistumise kava sisaldab tõepoolest kõiki olulisi küsimusi, mis seonduvad praeguse ajaga, ja need on olulised nii olevikus kui ka tulevikus.
Ma alustan majandussurutisest. Ma arvan, et eesistujariik Rootsi peab seda küsimust sügavamalt käsitlema. Sotsiaalne turumajandus vajab investeeringuid reaalmajandusse, mitte lihtsalt finantstooteid, mis meid praegusesse olukorda on toonud.
Kliima ja säästva arengu küsimus, mis hõlmab ka sotsiaalset arengut, ning tööhõive teema on ilmselgelt väga olulised. Kuid ka siin vajab majandus reaalseid investeeringuid ja suuremat kontrolli. Turumajandus, mis üritab seada oma liikumissuunaks laissez faire - laissez passer, ei ole see, mida me Euroopas vajame.
Kuritegevuse, siseasjade ja kohtumõistmise küsimus puudutab meid kõiki. Organiseeritud kuritegevus pole kindlasti enam selline, nagu ta kunagi oli, ning ta on muidugi seotud terrorismi ja igasuguse ebaseadusliku tegevusega. Seetõttu vajab see probleem mitmekülgset lähenemist.
Ma leian, et kõige olulisem on see, et vaataksime seoses kolmandatest riikidest tulevate arvukate sisserändajatega, kas Euroopa Liidu arengupoliitika on olnud ka tegelikult edukas ja milles see edukas on olnud. Teisisõnu on meil vaja tegelikult hinnata ja uurida, mida oleks saanud muuta või mida tulnuks muuta, et ebaseaduslikke sisserändajaid koheldaks õigesti, sest tegelikult tegeleme me ju inimeste, mitte poliitiliste ega haldusaktidega.
Rootsi eesistumise kava on tõesti väga ambitsioonikas, eriti seoses Atlandi-ülese dialoogiga. Kuid ka selles küsimuses peame hindama, kas Euroopa Liidul on otstarbekas tegelda üksnes arenguküsimustega ja Ameerika Ühendriikidel üksnes turvalisuse küsimusega.
Ivari Padar
(ET) Lugupeetud kolleegid, tahaksin Rootsiga Läänemere kaudu ühendatud naaberriigi Eesti esindajana peatuda esmalt ühel eesistujamaa prioriteedil, nimelt Läänemere strateegial. Minu sotsiaaldemokraadist parteikaaslase eelmise parlamendi koosseisus, praeguse Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese aktiivsel osalusel alustatud strateegia on väga oluline kogu Euroopale ja tahaksin tänada eesistujat, et ta on selle võtnud oma prioriteediks.
Tegemist on ka hea näitega sellest, kuidas parlamendiliikmete algatused jõuavad konkreetsete tulemusteni. Kutsun Rootsi eesistujat üles Läänemere strateegiat ellu viima, milleks praegu on harukordne võimalus. Selleks on vaja ka praegu tühi eelarverida Euroopa Liidu eelarves rahaga nii-öelda sisustada. Loodan, et strateegia võetakse vastu Rootsi eesistumisajal Euroopa Ülemkogul. Ja kahest minu jaoks olulisest valdkonnast veel: endise rahandusministrina pean väga oluliseks majanduskriisiga tegelemist ja ühtsete poliitikate rakendamist nii finantssektori läbipaistvuse... (Sõnavõtt katkestati.)
Arturs Krišjānis Kariņš
Austatud juhataja, härra Barroso, härra Reinfeldt! Esmalt tahaksin õnnitleda Rootsi valitsust nende eesmärkide puhul, mida ta on endale oma eesistumisajaks seadnud. Praegu pole Euroopas kerged ajad: meie ees on palju väljakutseid. Tahaksin juhtida tähelepanu ühele prioriteedile, mille Rootsi on oma eesistumisajaks seadnud, nimelt Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiale ning eriti selle energiaturu julgeolekut puudutavale osale. Euroopa energiaturu ühine julgeolek pole võimalik seni, kui Euroopas on jagunenud ja üksteisest eraldatud elektri- ja gaasiturud. Ajaloost tulenevatel põhjustel on see probleem iseäranis nähtav Läänemere piirkonnas. Selleks, et nimetatud probleemi lahendada ja energiavarustusega seonduvaid riske jagada, on meil vaja Euroopa Liidu ühist energiapoliitikat. Niisuguse poliitika aluseks ei pea olema üksnes energiatõhusus ning taastuvad loodusvarad, vaid ka ühise elektri- ja gaasituru loomine operatiivse vastastikuse sidumisega. Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia on samm õiges suunas. Selle eesmärk on siduda järk-järgult energiaturud kõnealuses piirkonnas, likvideerides puudused vastastikuse sidumise osas ning luues ühised turumehhanismid. Nõukogude okupatsiooni pärandiks Läänemere piirkonnas on lahknenud ja osaliselt isoleeritud turg, mis suurendab meie energiavarustuse riske. Meie proovikiviks tulevikus on olukorda muuta, edendades selle nimel meie ühist energiajulgeolekut. Soovin eesistujariigile Rootsile edu energilise alguse tegemisel selle olulise ülesande täitmisel. Tänan teid tähelepanu eest.
Åsa Westlund
(SV) Austatud juhataja, peaminister! Kui me tahame saavutada head rahvusvahelist kliimakokkulepet, peame kuulama ka teisi riike. Siis me mõistame, et esiteks on vaja, et EL ja teised riigid võtaksid suurema vastutuse heitkoguste vähendamiseks oma kodumaal, ning teiseks, et EL ja teised tööstusriigid sõnastaksid konkreetselt, kuidas me majanduslikult panustame kliimaalasesse töösse vaesemates riikides.
Asjaolu, et Rootsi valitsus on siiani töötanud selle vastu, on kahjuks vähendanud võimalusi saavutada Kopenhaagenis hea kokkulepe. Ka ministrite nõukogu peab sellest aru saama, mistõttu ma esitan kaks küsimust. Kas eesistujariik Rootsi on valmis panustama heasse rahvusvahelisse kliimakokkuleppesse ja vähendama suurt hulka ELi heitkoguseid oma kodupinnal? Millal ta kavatseb esitada konkreetsed ettepanekud kliimaalase töö rahastamiseks vaestes riikides?
Tunne Kelam
Austatud juhataja! Tahaksin õnnitleda eesistujariiki Rootsit selle ajaloolise võimaluse puhul juhtida EL Lissaboni lepingu täitmise suunas.
Tahaksin esitada kolm seisukohta. Esiteks, äärmiselt oluline on muuta uus komisjon võimalikult kiiresti operatiivseks. Institutsionaalset ebamäärasust ei saa kasutada vabandusena uue komisjoni moodustamisega viivitamisel. Niisugused väited kõlavad tõeliselt silmakirjalikult. Selleks, et tulla välja majanduskriisist ning luua uusi töökohti, vajame rohkem kui eales tugevat, iseseisvat ja uuendusmeelset komisjoni.
Teiseks tahaksin esitada oma kommentaarid seoses eesistujariigi Rootsi võetud juhtpositsiooniga Euroopa Parlamendi algatatud Läänemere strateegia osas. Kõnealuse strateegia jaoks on olemas ka eelarverida, mis on ikka veel tühi. Me ei saa eeldada positiivseid muutusi Läänemere keskkonna olukorras vaid sihtprojektidele lootes. Vajame kindlasti ka kooskõlastatud toetust ELi eelarvest.
Kolmandaks, Eesti jaoks on Stockholmi programm tähtis. See peaks sisaldama ka moodsa IT-tehnoloogia kasutamise programmi. Huvitav, kas agentuuri loomine suurte IT-süsteemide operatiivseks juhtimiseks vabaduse, julgeoleku ja õigluse valdkonnas aitaks kõnealust strateegiat ellu viia.
Alf Svensson
(SV) Austatud president, õnnitlen teid ametisse määramise puhul. Samuti tahaksin tänada Fredrik Reinfeldti erakordse ülevaate ja raporti eest. Nüüd ootame kõik suurepärast saavutust Kopenhaagenis, kuigi tuleb rõhutada, et see on kindlasti rahvusvaheline sündmus. Ootused on üles kruvitud, kuid julgen väita, et kui ka kõik fraktsioonid ei jää tulemusega rahule, pole see veel maailma lõpp.
Muidugi on siin esile toodud majanduskriisi. Suured fraktsioonid ja suured ettevõtted saavad alati tähelepanu. Tahaksin rõhutada, et väikseid ustavaid alltöövõtjaid ei tohiks finantsküsimuste arutamisel samuti unustada. Ka sooviksin esile tuua Läänemere strateegia erilised väärtused. Usun, et Läänemere strateegia võiks suurendada kogu ELi õiguspärasust. Euroopa suurimat sisemerd saab päästa ja seda tuleb teha. Läänemere strateegia võib ka aidata tõkestada kuritegevust ja illegaalset kaubandust. Ka see on tähtis keskkonnaküsimus, milleks, võiks öelda, on vaja omaette Kopenhaageni konverentsi.
Mul on hea meel, et töö Horvaatia ja Sloveenia piirilahenduse leidmiseks on päevakorras ning et lahendatakse ka Küprose küsimust. Ootame kõik seda pingsalt. Usun ka, et näeme ELi Põhjamaade piirkonda järk-järgult laienemas, nii et sinna hakkab kuuluma ka Island ja, ma kujutan ette, mitte väga kauges tulevikus ka Norra.
President Barack Obama pidas hiljuti Aafrikas erakordse kõne Aafrika kohta. Mul on põhjust rõhutada, et Rootsi võib olla uhke oma töö üle, ning loodan, et hoiame ka edaspidi solidaarsuse lippu kõrgel.
Ivo Belet
(NL) Arvan, et meie ja see Euroopa projekt seisame praegu tõelisel teelahkmel. Lissaboni leping, Kopenhaageni kliimakonverents ning jõuline lähenemine finants- ja majanduskriisi lahendamisele on kolm peamist küsimust, millega tuleb järgmise kuue kuu jooksul tegelda, ja kui suudame need edukalt lahendada, teeks Euroopa tõepoolest suure sammu edasi.
Olete kahtlemata teadlikud sellest, et enamik Euroopa Parlamendi liikmeid on valmis seda teekonda toetama, ning ma soovitaksin tungivalt, teatava sarkasmiga, lasta kriitikutel kritiseerida ja koertel haukuda, panemata neid tähele. Ärge laske neil ennast oma ülesandest ja eesmärgist kõrvale kallutada. Usun, et peame keskenduma olulistele asjadele.
Lubage mul välja tuua vaid üks teema, peaminister Reinfeldt. On ülimalt tähtis, et keskenduksime ühele peamistest prioriteetidest - nimelt Euroopa Liidu autotööstuse agressiivsele tulevikukavale. Minu arvates pole meil sellist kava siiani olnud või vähemalt pole seda piisavalt olnud ning usun, et olete minuga selle koha pealt nõus. Kindlasti pole veel liiga hilja. Päästekava Opeli jaoks on täies hoos ja maailm, seejuures isegi Euroopa, pole vabanenud protektsionismi deemonitest. Need on uinuvas olekus pinna all ning mõjutavad Rootsi ühiskonda sama palju kui meid Belgias, sama lugu on Prantsusmaa, Saksamaa ja Slovakkiaga. Oleme kõik ühes paadis.
On vaja, et läheneksime asjale solidaarselt ja kooskõlastatult, mitte "igaüks enda eest” viisil, püüdes üksteise tiibu kärpida. Austatud juhataja, arvan, et teil on ainulaadne võimalus töötada koos komisjoni presidendiga - mis saadab selge signaali ka komisjonile -, et koostada ühine kava, härra Barroso, meie autotehaste tuleviku tarbeks, juhtides neid seeläbi 21. sajandisse.
Usume, et energiatõhusat ja keskkonnasäästlikku autot saab luua Euroopa olemasolevates autotehastes, ning me arvestame sellega, et teie, härra Barroso ja härra Reinfeldt, olete meie poolel.
Csaba Sógor
(HU) Meie arvates on Rootsi Euroopa sünonüüm. See riik on heaolu, turvalisuse ja vabaduse kodumaa, kus inimõiguste ja -vabaduste teema on sama tähtis nagu majanduse ja kliimamuutustega seonduv. Samas võttis ühe ELi liikmesriigi parlament 30. juunil 2009 vastu keeleseaduse, milles sätestatakse, et igaühelt, kaasa arvatud teilt kõigilt, kes ei nimeta selle riigi pealinna selle riigi ametlikus keeles - Bratislava -, vaid kasutab selle saksakeelset nime Presburg või ungarikeelset nime Pozsony, võidakse nõuda 5000 euro suurust trahvi. Asjaomane keeleseaduse muudatusettepaneku seletuskiri ütleb, et riigikeele kaitse kaalub teatud juhtudel üles sõnavabaduse ja õiguse eraelule. Euroopa Liit, kus võetakse vastu selline seadus, ei ole enam vabaduse Euroopa. Palun eesistujariigil Rootsil teha kõik võimalik, et see seadus tühistataks ja Slovakkia riigipea sellele alla ei kirjutaks.
Kinga Göncz
(HU) Tahaksin juhtida teie tähelepanu kahele Rootsi eesistumisaja prioriteedile, mida mul oli hea meel loetelus näha. Esimene neist on ühemõtteline vastuseis diskrimineerimisele, rassismile, antisemitismile, ksenofoobiale ja homofoobiale. Arvan, et selle teema olulisust rõhutab iseäranis see, et nägime, kui ilmne oli toetuse määr äärmusparempoolsetele mitmetes Euroopa riikides Euroopa Parlamendi valimistel. Seetõttu on meie kõigi, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja praeguse eesistujariigi kohustuseks tagada, et kõige haavatavamad ei lõpetaks ohtlikus olukorras. Eriti peame tegema kõik selleks, et poleks koostööd end demokraatlikuks nimetavate ja äärmuslike erakondade vahel. Väga heaks näiteks siinkohal on Slovakkia keeleseadus, mida on täna juba mitmel korral mainitud ja mis on tõsiselt diskrimineeriv, nagu eespool kirjeldati. Teine prioriteet, mida ma tahan tervitada, on mitmed Euroopa meetmed, mida võetakse romide kogukondade integreerimiseks.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Liidu laienemise jätkamine ja Lissaboni lepingu tulevik on Rootsi eesistumisaja eesmärkide seas. Saksa Konstitutsiooniline Tribunal kirjutas hiljuti ette, et Lissaboni lepingut võib tunnistada vaid tingimusel, et Bundestagi ja Bundesrati eelisõigust kaitstakse, mis muudab Euroopa föderalismi idee küsitavaks. Lissaboni leping on seega osutunud juriidiliseks monstrumiks, mida pole märganud mitte ainult sakslased, vaid ka iirlased oma rahvahääletusel ning Tšehhi Vabariigi ja Poola president. Selles kontekstis tuleks Rootsi eesistumisajal algatada üleeuroopaline arutelu kõigi 27 liikmesriigi parlamendi rolli üle ning arendada välja uus mudel koostööks Euroopa suveräänsete rahvaste vahel.
Seega tuleb loota, et Rootsi eesistumisajal, milleks ma soovin palju edu, kuulatakse kodanike häält suurema tähelepanuga.
Simon Busuttil
(MT) Tahaksin ka kiita peaminister Reinfeldti selle eest, et ta jäi koos meiega kuni arutelu lõpuni. Loodame, et sel eesistumisajal viiakse ellu kolm tähtsat prioriteeti. Esimene neist on õigluse, vabaduse ja turvalisuse valdkonda puudutav Stockholmi programm. Peame tagama, et selle programmi osas saavutataks kokkulepe võimalikult kiiresti. Teine prioriteet on sisserände- ja varjupaigapakti elluviimine. Loodame, et teie, peaminister, tagate selle eelmisel aastal kokku lepitud pakti rakendamise. Kolmandaks, möödunud kuul saavutati Euroopa Ülemkogu istungjärgul kokkulepe sisserände koormuse jagamise juhtprojekti kohta. Teil seisab ees palju tööd, peaminister, ning meie koos oma presidendiga jälgime teid teraselt, tagamaks, et see töö tehtud saaks.
Ana Gomes
(PT) Dag Hammarskjöldist alates on Rootsi eristunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) liikmena. See riik teab seega, et ilma üldiselt tunnustatud õiguspärasuse ja esindatuseta puudub poliitiline jõud selleks, et saavutada Kyoto2 eesmärgid, viia lõpule Doha voor või saavutada aastatuhande arengueesmärgid või reguleerida maailmamajandust, rääkimata inimõiguste kaitsmisest.
On kahetsusväärne, et eesistujariik Rootsi usaldab G20 mitteametlikku ja vaieldavat raamistikku. On traagiline, et ELil - mis on ÜRO peasekretäri tsiteerinud härra Barroso sõnade järgi maailma liikumapanev jõud - puudub juht ja strateegiline nägemus selles valdkonnas ajal, mil president Obama kuulutab välja oma pühendumuse üleilmsele valitsemisele. Selle asemel oleme siinpool kuulnud vaid paavsti rõhutamas pakilist vajadust korraldada ümber ÜRO Julgeolekunõukogu ja Bretton Woodsi institutsioonid.
Austatud juhataja, miks keeldub Rootsi eesistujariigina juhtimast Euroopat selles suunas, et sundida tagant ÜRO Julgeolekunõukogu reformimist, nõudes Lissaboni lepingu jõustumisel seal laua taga Euroopa Liidu jaoks kohta?
Pat the Cope Gallagher
(GA) Lugupeetud juhataja! Lissaboni lepingu rahvahääletus, mis toimub Iirimaal selle aasta oktoobrikuu teisel päeval, on üks olulisemaid Rootsi eesistumisajal toimuvaid sündmusi.
Iirimaa on saanud õiguslikke tagatisi mitmetes poliitikavaldkondades ja see aitab suuresti leevendada probleeme, mille üle Iirimaa elanikud eelmisel aastal toimunud rahvahääletusel muret tundsid. Nüüd lasub neil, kes usuvad, et hääletamine lepingu poolt tuleb Iirimaale kasuks, kohustus töötada selle nimel, et teha selle uue kokkuleppega seoses minu kodumaal edusamme.
Kui Lissaboni lepingu jõustamine õnnestub - ja ma loodan, et see rahvahääletus on edukas -, siis saavad mitmed riigid nimetada komisjoni oma liikme. Need, kes lepingut pooldavad, ei saa mingil juhul lubada enesega rahulolu. Peame tegema kõik võimaliku, et edu saavutada.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Jacek Protasiewicz
(PL) Austatud juhataja! Ma tahaksin väga tänada peaminister Reinfeldti selle eest, et ta on võtnud oma prioriteetide hulka vajaduse edendada koostööd meie idanaabritega. Samuti tahaksin teda tänada selle eest, et Rootsi võtab kohustuse tegelda idapartnerluse arendamisega.
Siinjuures tahaksin märkida, et järgmise kuue kuu jooksul nii meie Euroopa Liiduna kui ka Rootsi eesistujariigina peame seisma silmitsi probleemidega, mis on seotud inimõiguste rikkumisega Valgevenes. Juba kuus kuud on kolme ettevõtjat, härra Avtukhowichi, härra Leonovit ja härra Osipienkot, kinni peetud ning nende suhtes pole siiani langetatud õiglast kohtuotsust. 2008. aasta jaanuari demonstratsioonil osalenud 12 noorest aktivistist l1-le määrati vabadusekaotus, kusjuures ühele määrati mõned päevad tagasi aastane vangistus. Peaminister, palun pöörake järgmise kuue kuu jooksul tähelepanu inimõiguste rikkumisele Valgevenes.
Fredrik Reinfeldt
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, loodan, et saan tagasi võita veidi aega, mida enne kulutasin.
(Juhataja katkestas korraks kõneleja.)
Tean, et ootate kõik hääletamist. Lubage mul teid tänada selle eest, et esindasite oma fraktsioone väga hästi. Panin tähele teie innukust ja ootusi, mis teil on seoses Rootsi eesistumisajaga, teie soovi, et me oleksime enam edasiviivaks jõuks kliimaläbirääkimistes ning astuksime samme võitluses finantskriisi ja majandussurutisega. Märkisite ära meie Läänemere strateegia, Stockholmi programmi, meie jätkuvad jõupingutused teha edusamme laienemise küsimuses, ning ma tänan teid kõiki teie tuntava toe eest.
Ma tean ka, et üleminek Lissaboni lepingule tähendab, et me kohtume taas ja meil on sel sügisel palju koos teha. Mitmed minu kabineti ministrid on täna siin koos minuga. Oleme hoolega tähele pannud ning jälginud teie küsimusi ja seisukohti. Loodan, et teeme tihedat koostööd ja et kohtume sügisel taas.
Juhataja
Ka meie loodame pidevatele aruteludele ja eesistujariigiga suhtlemisele. See on Euroopa Parlamendi jaoks väga tähtis. Meie ametiaeg on alanud ja peame tegema palju, kusjuures lähtepunkt on meil väga hea: saame seda teha koos eesistujariigi Rootsiga. Tänan teid väga, peaminister.
Samuti tahaksin tänada Euroopa Komisjoni presidenti.
(Aplaus)
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Bairbre de Brún  
Tervitan eesistujariigi Rootsi ettepanekut keskenduda tema eesistumisajal põhiseaduslike küsimuste asemel poliitilistele küsimustele.
Siiski on nõukogu otsustanud ignoreerida Iiri rahva demokraatlikult väljendatud tahet ning Lissaboni leping läbi suruda.
Kahjuks järgivad nad ikka seda nurjunud deregulatsioonil ja liberalisatsioonil põhinevat poliitilist raamistikku. See pole kohane reageerimine majanduskriisile. Asi on hoopis vastupidi, nimelt jätkatakse sama poliitikat, mis kriisi ajendas, tugevdades sedasama poliitikat Lissaboni lepinguga veelgi.
Meile öeldakse, et vajame Lissaboni lepingut seetõttu, et seda on juba pikki aastaid ette valmistatud. Kuid Lissaboni leping kavandati ja selles lepiti kokku enne majanduskriisi ning see põhineb poliitikal, mis aitas kriisi esile kutsuda. Selle iganenud poliitika läbisurumine nüüd oleks katastroofiline, sest see muudaks kriisi veel hullemaks.
Praegusel uuel ajajärgul on vaja uut poliitikat. Praegusel uuel ajajärgul on vaja uut lepingut.
Mis puudutab kliimamuutusi, siis on tähtis, et Rootsi eesistujariigina teeb kõik, et saavutada Kopenhaagenis tugev kokkulepe.
Diane Dodds  
kirjalikult. - Eesseisval Rootsi eesistumisajal on palju väljakutseid, millest suurim on vajadus tagada, et EL austaks liikmesriikide suveräänsust ja ei tallaks jalge alla Euroopa rahvaste demokraatlikke õigusi.
Liigagi sageli eiratakse meie rahvaste muresid ja huve suures tuhinas edendada föderalistlikku tegevuskorda, mille näiteks on Lissaboni leping.
Pidades silmas eesseisvaid muutusi, on käesoleva eesistumisaja üks teemasid ettevalmistused ühiseks põllumajanduspoliitikaks 2013. aastal. Põllumajandust ja kalanduspoliitika reformi puudutavates aruteludes tuleb kuulda võtta suuresti põllumajandusest sõltuvate alade, näiteks Põhja-Iirimaa häält.
Meil on suur kohustus aidata ja kaitsta oma valijaid sel tohutu finantsrahutuse ajal. EL ei tohi seada uusi takistusi majanduskasvu ja stabiilsuse teele.
Ilda Figueiredo  
kirjalikult. - (PT) Euroopa Liidu nõukogu eesistuja Rootsi antisotsiaalne programm on ohtlik samm neoliberaalse poliitika laienemise suunas. See näitab, et Euroopa Liidu kapitalismi liidrid, kes unustavad, et nende poliitika on majandus- ja sotsiaalkriisi peamine põhjus, püüavad vankumatult järgida sellist poliitikat, hoolimata kogu tõendusmaterjalist.
Kuigi eesistujariik Rootsi viitas oma programmi esitades inimestele ja töötuse probleemidele, ei maininud ta ainsatki meedet, mis võimaldaks muuta neid probleeme põhjustanud poliitikat. Vastupidi. Eriti tõsteti esile vaba konkurentsi poliitikat mitmesugustes valdkondades, sealhulgas teenuste ja väliskaubanduse osas. Kõik panused on pandud finantsturgude taastamisele, stabiilsuspakti paradigmadega jätkamisele ja neoliberalismi kaitsele, mille tulemuseks on kindlasti taas uued rünnakud sotsiaalsetele ja tööliste õigustele.
Samuti ei unustatud nõuda Iirimaalt Lissaboni lepingu eelnõu uut rahvahääletust, mis on juba kavandatud 2. oktoobriks, jätkates väljapressimist Iiri rahvalt, et minna kiiremini edasi avalike teenuste hävitamise ja sotsiaalsete õiguste vähendamisega muu hulgas sotsiaalse turvalisuse, tervishoiu, sotsiaalkaitse ja tööliste õiguste valdkonnas. Pole keeruline prognoosida, et esitatakse uued direktiivide ettepanekud, millega püütakse rakendada samu suundi nagu eelmise koosseisu ajal tagasi lükatud ettepanekutega.
Lívia Járóka  
Tervitan algavat Rootsi eesistumisaega ning tahaksin väljendada lootust, et Rootsi nõukogu kolmiku kolmanda liikmena jätkab Tšehhi ja Prantsusmaa eesistumisajal alustatud tööd romide sotsiaalse integratsiooni alal. Lõppenud Tšehhi eesistumisaja tööd takistasid mitmed tegurid, kuid üldine pilt romisid puudutavate teemade osas on siiski positiivne. Tegelikult toimus romide platvormi esimene kohtumine aprillis Prahas ning juunis tugevdas Euroopa Ülemkogu oma üldisi eesmärke seoses romidele võrdsete võimaluste pakkumisega, kutsudes komisjoni ja liikmesriike võitlema romisid mõjutava vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega.
Samas dokumendis võttis nõukogu vastu Prahas kavandatud ühised üldpõhimõtted, mille eesmärk on saavutada romide sotsiaalne integratsioon, ning kutsus poliitikuid üles neid põhimõtteid arvesse võtma ja järgima. Kolmiku seniste tulemuste põhjal loodan, et eesistujariik Rootsi vähemalt keskendab senisest enam tähelepanu romidega seotud küsimustele. Loodan näiteks, et oktoobris toimuval kaasava tööturu konverentsil ja novembris aset leidval võrdsete võimaluste tippkohtumisel tegeldakse peamise prioriteedina Euroopa suurima vähemuse teemaga. Selle rahvaarv on tõesti oluliselt suurem kui käesoleval eesistumisajal prioriteediks seatud Läänemere piirkonna rahvaarv. Loodan ka, et eesistujariik Rootsi läheb kaugemale juba kasutuselevõetud teoreetilistest lähenemistest ja juba otsustatud organisatsioonilistest küsimustest ning hakkab astuma konkreetseid samme nende raamistike praktiliseks rakendamiseks.
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - (RO) Eesistujariigi Rootsi prioriteediks olev Stockholmi programm peab toetama vabaduse, turvalisuse ja õigluse tugevdamist ning edendama majandustegevust praeguse kriisi ajal, seda eriti Lissaboni lepingu jõustumise võimalust silmas pidades.
Stockholmi programmi edu aitab muuta Euroopa oma kodanike jaoks kättesaadavamaks. Seda edu peegeldab kõigile Euroopa kodanikele liikumisvabaduse tagamine ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte laiaulatuslik rakendamine tsiviil- ja kriminaalasjades ELi tasandil.
Rootsi eesistumisajal tuleb jätkata Prantsusmaa ja Tšehhi eesistumisaja jõupingutusi, mille prioriteediks oli tagada kõigile ELi töötajatele täielik ligipääs ühenduse tööturule - vabadus, mis kõige enam väljendabki Euroopa kodanikuks olemist.
Selleks peavad liikmesriigid konkreetsete tegevuste kaudu näitama üles aktiivset osalust, et kaotada ELi sees virtuaalsed piirid, mis takistavad kodanike liikumisvabadust, mistõttu nad kogevad teises liikmesriigis töötades administratiivseid ja juriidilisi raskusi.
Liikumisvabadus peab olema tegelik kõigi ELi kodanike jaoks ja seda eriti majanduskriisi ajal, mil tuleb esile vajadus soodustada töötajate piiramatut liikumist. Kõnealune liikumine võib olla isereguleeruv ja tagada paindlikkuse ning vähendada nn mustalt töötamist ja loomulikku töötuse määra.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjalikult. - (RO) EL seisab silmitsi keeruliste ülesannetega: majandus- ja finantskriis, ärevust tekitav töötuse määr ja kliimamuutused. Praegune töötuse määr ELis on 8,9%, kusjuures 19% alla 16-aastastest noortest ja 19% vanematest inimestest ähvardab vaesuse risk. Inimesed kaotavad töö, paljud ettevõtted lähevad pankrotti ja riikide eelarvedefitsiit on suur. Rootsi eesistumisajal kannab EL tohutut vastutust oma kodanike ees. Tuleb taastada kodanike lootus inimväärsele elule ja panna koostööd tehes alus majanduse taastumisele. Sellised meetmed nagu energiatõhususe suurendamine, taastuvatest allikatest pärineva energia kasutamine ja ELi energiajulgeoleku suurendamine on eesistujariigi Rootsi jaoks tähtsal kohal. Loodan, et Rootsi eesistumisaeg tähistab heaoluajastu algust, mis tagab järgmiseks 40-50 aastaks majanduskasvu perioodi. Usun, et peame nüüd enam kui eales varem investeerima haridusse, teadusesse, energiatõhususse ja eelkõige inimestesse. Rootsi on tuntud sotsiaalpoliitika ja kõrge elatustaseme poolest. Seetõttu tahaksin koos oma kaasliikmetega Euroopa Parlamendis ja kõigi Euroopa kodanikega soovida teile igati edu ning loota, et selle koosseisu ametiajast saab hüppelaud uude tulevikku.
Georgios Toussas  
kirjalikult. - (EL) Rootsi eesistumisaja prioriteedid tähistavad ELis ühiskonna madalamate kihtide vastase rünnaku ägenemist, mille eesmärk on tagada euroala kapitali tulusus, veeretades kapitalistliku surutise koorma töölisklassi ja ühiskonna madalamate klasside õlgadele. Eesistujariik Rootsi tahab kiirustada tagant kapitalistlikke ümberkorraldusi Lissaboni strateegia raames. Selle töölisklassivastase rünnaku keskmes on palga- ja pensionikärped, töösuhete, tööliste õiguste ning sotsiaalse kaitse ja kindlustuse süsteemide täielik hävitamine ning tervishoiu ja hariduse veelgi suurem ärihuvidele allutamine.
Kavandatakse nn rohelist majandust, et kliimamuutuste vastu võitlemist ettekäändeks tuues avada kapitali jaoks uued tulutoovad tegevusvaldkonnad.
Stockholmi programmiga püütakse terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse võitlemise nime all tugevdada veelgi kodanlikku poliitilist süsteemi, et võidelda madalamate ühiskonnaklasside reaktsioonide vastu ja muuta jõulisemaks sisserändajate vastu suunatud repressiivseid meetmeid.
Läänemere piirkonna strateegia on ELi idapiiril asuvates riikides sillutanud teed agressiivsemale euroala monopolide lähenemisele, et püüda tugevdada oma positsiooni selles imperialistlikus konkurentsis.
Kasutades suitsukattena nn tagatisi ja pealesundimist, püüavad nad haarata iirlaste poolthääli, et viia ellu seda madalamate klasside vastast Lissaboni lepingut.
