Kontrollikoja 2009. aasta aruande tutvustus (arutelu)
Juhataja
Esimene päevakorrapunkt on kontrollikoja 2009. aasta aruande tutvustus.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
kontrollikoja president. - Austatud juhataja! Mul on au osaleda tänasel arutelul, kus käsitletakse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2009. aasta eelarve täitmise kohta, mille ma esitasin juba teile ja eelarvekontrollikomisjonile.
Ma sooviksin rääkida parlamendile selle aasta aruande neljast põhisõnumist. Esiteks annab Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne kontrollikoja arvates finantsolukorrast, tulemustest ja rahavoogudest õiglase pildi ning tõese ja erapooletu ülevaate. Kolmandat aastat järjest ei sisalda raamatupidamise aastaaruanne kontrollikoja arvates olulisi väärkajastamisi ja on usaldusväärne.
Seoses seaduslikkuse ja korrakohasusega esitab kontrollikoda tulude ja kulukohustuste kohta märkusteta arvamuse, nagu ka varasematel aastatel. Siiski esineb - ja see on selle aasta aruande teine põhisõnum - eelarvest tehtavates väljamaksetes jätkuvalt palju vigu, v.a kahes valdkonnas. Need erandid on halduskulud ning majandus- ja rahandusküsimused.
Kõikides muudes kuluvaldkondades leidis kontrollikoda palju vigu. Ma keskendun kahele peamisele kuluvaldkonnale: põllumajandusele ja ühtekuuluvusele.
Põllumajanduse ja loodusvarade valdkonnas hindab kontrollikoda veamäära veidi kõrgemaks kui 2008. aastal . Siiski on tulemused mõlemal aastal kooskõlas kontrollikoja hinnanguga, et süsteemid on vaid osaliselt mõjusad. Kontrollikoda soovitab vähendada veariski, parandades andmebaasides maksude kindlaksmääramiseks ja maksete arvutamiseks kasutatava teabe kvaliteeti ning selgitades ja jõustades maakasutust ja -harimist käsitlevaid õigusnorme.
Ühtekuuluvuse valdkonnas, mis moodustab ligikaudu kolmandiku eelarvest, on olukord endine: see on ainus eelarvevaldkond, kus hinnanguline veamäär on üle 5%. Enamik leitud vigadest on seotud riigiasutuste suure suutmatusega kohaldada riigihanke eeskirju ja abikõlbmatute kulude hüvitamisega. Liikmesriigid oleksid võinud ja neil oleks tulnud paljud vead kindlaks teha ja kõrvaldada enne kulude tõendamist komisjonile, sest auditist ilmneb, et neil oli olemas teave selle tegemiseks.
Selle aasta tulemusi analüüsides ja eelmise aastaga võrreldes näeme, et kõige olulisem muudatus on ühtekuuluvuse valdkonnas. Sellega jõuan ma kontrollikoja kolmanda põhisõnumini. Ühtekuuluvusega seotud kulutustes oli kõige tõenäolisem hinnanguline veamäär palju madalam kui eelmistel aastatel ning kogu eelarve puhul on kontrollikoja veamäära prognoos viimastel aastatel langenud.
Ent enne, kui hakata selle valdkonna suundumuste kohta järeldusi tegema, kulub ära teatav ettevaatus. Raha kasutamisviisi erinevuste tõttu võib maksete hulk aastati märgatavalt muutuda - 2009. ja 2008. aasta erinesid silmatorkavalt. Pealegi ei saa viimaste aastate hinnangulise veamäära üldise languse jätkumises olla kindel senikaua, kuni suuremat osa väljamakseid hõlmavad süsteemid jäävad üksnes osaliselt mõjusaks.
See toob mind viimase põhisõnumini. Komisjoni esitatud teave tagasimaksenõuete ja muude korrektsioonide kohta ei ole veel täiesti usaldusväärne ning seda ei saa sisuliselt kontrollikoja hinnangulise veamääraga võrrelda.
Meil on mitu ideed, mis pakuvad head võimalust parandada Euroopa Liidu finantsjuhtimist. Selle aasta aruandes leiavad kinnitust järeldused ja soovitused, mida kontrollikoda on Euroopa Liidu finantsjuhtimise parandamise riske ja probleeme käsitlevas arvamuses esitanud. Kulutuste kvaliteedi parandamine peaks olema esmatähtis. Õigusraamistiku lihtsustamine ja kulutõhusate kontrollisüsteemide kasutuselevõtmine veariski vähendamise eesmärgil aitaks seda sihti saavutada.
Selle aasta alguses esitas komisjon finantsmääruse uuestisõnastamise eelnõu. Oma hiljutises arvamuses selle kohta leiab kontrollikoda, et see sisaldab mitut ettepanekut, mis annavad komisjonile võimaluse parandada läbipaistvust ja finantsjuhtimist. Valdkondlike õigusaktide lihtsustamine jääb aga endiselt üheks oluliseks viisiks, kuidas parandada märkimisväärselt kulutuste kvaliteeti.
Järgmisel aastal esitab komisjon õigusakti ettepanekud poliitikavaldkondade ja programmide kohta, mis puudutavad peamisi kuluvaldkondi järgmisel programmiperioodil. Kuluprogrammide parandamisel soovitab kontrollikoda kohaldada põhimõtteid, mis tagavad, et Euroopa lisandväärtus on paljutõotav, et eesmärgid on selged, et kavad on nii realistlikud ja lihtsad, kui on mõistlikult võimalik, ning et ka aruandlus on arusaadav.
Euroopa Liidu rahaliste vahendite parimal viisil kulutamise tagamine paneb suure vastutuse meile kõigile: komisjonile õigusakti ettepanekute esitamisel ja eelarve täitmisel; liikmesriikidele Euroopa eelarvest umbes 80% igapäevasel haldamisel; parlamendile, samuti nõukogule, kes on seadusandja ja eelarve täitmisele heakskiitu andev institutsioon; ning liidu välisaudiitorina tegutsevale kontrollikojale.
Kontrollikoda soovib väga osaleda kogu jõuga püüdlustes, millega tagatakse rahaliste vahendite õige ja hea kulutamine.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Juba kaks päeva tagasi oli president Caldeiral ja minul võimalus arvamusi vahetada ja arutada kontrollikoja aastaaruannet eelarvekontrollikomisjoni liikmetega. Tahaksin siinkohal välja tuua selle arutelu põhipunktid ja kõige esimesed järeldused.
Enne asja tuuma juurde asumist tahaksin meenutada tulemusrikast mõttevahetust audiitori, kontrollikoja ja komisjoni audiitorirühma vahel ning tänada president Caldeirat selle suurepärase koostöö eest. Olen rahul, et kontrollikoda on tehtud edusamme tunnustanud. Ma näen tõesti palju heakskiitvat suhtumist, samuti näen mõningast kriitikat. Komisjoni kohus on võtta kõikide kontrollikoja soovituste põhjal põhjalikke meetmeid.
Kontrollikoja aruande põhisõnumid on olulised selleks, et komisjon saaks ise hinnata, millised on tema ülesanded ELi eelarve haldamisel.
Kõigepealt, kolmandat aastat järjest on aastaaruandele antud märkusteta positiivne arvamus. Kontrollikoja hinnangul annab ELi raamatupidamise aastaaruanne täielikult tõese ja erapooletu ülevaate. Loomulikult on komisjon selle tulemusega väga rahul, sest see kinnitab meie raamatupidamisreformi püsivat mõju. Siiski tõstab kontrollikoda õigustatult esile teatud puudused. Ehkki ükski neist ei mõjuta kontrollikoja märkusteta arvamust, otsustas komisjon nende puudustega tegeleda ja seetõttu täiustab ta pidevalt oma igapäevast raamatupidamistava. Mis puudutab tehingute seaduslikkust ja korrakohasust, siis on mul hea meel, et 2009. aastal jätkus üldise veamäära teretulnud alanemine.
Kogu eelarve tulud ja kulukohustused on kõigis olulistes osades seaduslikud ja korrakohased. Üle 95% ELi eelarvest tehtavatest maksetest on veatud. See otsus on hea märk sellest, et meie kontrolli täiustamise püüdlustel on kindel mõju. Selleni on jõutud suuresti tänu ühtekuuluvuse kulude veamäära märgatavale alandamisele. Need edusammud näitavad komisjoni tugevamat järelevalverolli, mida ta täidab liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide eelhindamise kaudu. Samuti peegeldab see häid külgi, mida toob kaasa range kord, mis seisneb probleemide ilmnemise korral maksete katkestamises või peatamises.
Lõpetuseks tunnistab kontrollikoda, et komisjoni esitatud teave tagasimaksenõuete kohta on nüüd kvaliteetsem, nagu selgub raamatupidamise aastaaruandest. Teine märk komisjoni otsusekindlusest on ka selle raha suurenemine, mis nõuti tagasi projektide puhul, kust leiti vigu, või vastutavatelt riigiasutustelt. Siiski olen ma kontrollikojaga ühel arvamusel, et liikmesriikide aruandlus ei ole veel küllaldaselt hea, ning komisjon jätkab jõupingutusi, et parandada praeguste ja ka järgmise põlvkonna programmide ning jagatud haldusega seotud olukorda.
Ma olen täiesti nõus president Caldeira manitsusega, milles ta hoiatab veamäära võimalike kõikumiste eest tulevikus, eriti ühtekuuluvuse valdkonnas. Samuti nõustun kontrollikojaga, kui ta juhib tähelepanu liikmesriikide süsteemide puudustele ja mõnedele muudele jagatud halduse küsimustele. Minu arvates kuuluvad edasiste sammude hulka mõjusate kontrollimehhanismide kavandamine, abikõlblikkuse eeskirjade lihtsustamine, kui vead on ilmselgelt tingitud nende keerulisusest, ning liikmesriikide esitatud finantskorrektsioone ja tagasimaksenõudeid käsitleva teabe kvaliteedi parandamine.
Ent see loetelu ei ole ammendav. Teisipäevasel arutelul ilmnes, et meil on muidki probleeme: näiteks peamiste finantsjuhtimises osalejate, eriti liikmesriikide suurem vastutus ning riskil ja tulemuslikkusel põhinev kulutõhus kontrollipoliitika. Peale selle aitasin ma eelarve läbivaatamise ettevalmistamisel selgete ja mõõdetavate eesmärkide ning oluliste tulemusnäitajate määratlemise kaudu kaasa sellele, et keskendutakse pigem mõjule kui panusele. Eelmise aasta mais tutvustasin parlamendi eelarvekontrollikomisjonis oma eelarve täitmisele heakskiidu andmise, auditi ja pettusevastase poliitika tegevuskava aastateks 2010-2014. Selles tegevuskavas kirjeldatakse olulisi strateegilisi eesmärke ja konkreetseid meetmeid, mida komisjon võtab, et liikuda edasi kontrollikoja positiivse kinnitava avalduse saamise poole. Kontrollikoja 2009. aasta aruannet silmas pidades on see kava meie edasiste meetmete puhul endiselt täiesti asjakohane.
Kokkuvõtteks valmistab mulle head meelt 2009. aasta aruandes sisalduv kinnitus, et meie jõupingutused kannavad vilja. See on oluline ja õigeaegne täiendus meie hinnangule selle kohta, kuidas jõuda ELi eelarve mõjusama ja tõhusama finantsjuhtimiseni, millest saaksime juhinduda järgmise põlvkonna programmide koostamisel.
Ingeborg Gräßle
Austatud juhataja, lugupeetud kontrollikoja president, volinik, head kolleegid! Meid ootab ees väga hea päev, sest esimest korda võime loota, et Barroso teine komisjon ületab 2% piiri. Tegelikult ei vaja me vastuvõetavat veariski. Seetõttu on meile esitatud kontrollikoja aruanne kindlasti väga hea uudis, eriti kõikide nende jaoks, kes töötavad selles valdkonnas. On selge, et kui komisjon teeb tõelisi ja kindlameelseid jõupingutusi, võib ta tulemusi saavutada.
Kui me vaatame neid tulemusi lähemalt, ilmneb, et need on osaliselt tingitud eeskirjade muutmisest. See on kindlasti nii ja see on tee, mida mööda me tulevikus liikuma peaksime. Kui komisjon suudab end sundida parandama riigihankeid käsitlevat direktiivi ning muudab tõesti asjad liikmesriikide riigiasutuste jaoks lihtsamaks, oleks see kahtlemata suurim samm, mida saame positiivse kinnitava avalduse poole liikudes astuda.
Ma tahaksin öelda kõigile, kes pidevalt väidavad, et Euroopa eelarve on tõsises ohus: Euroopa kulutusi tuleks kontrollida kindlasti järjekindlamalt kui liikmesriikide kulutusi. Euroopa raha jälgitakse järjekindlamalt ning sellest tuleb aru anda järjekindlamalt kui paljude riigieelarvete valdkondade puhul. See saab alati selgeks, kui me liikmesriike külastame, sest riikide õigusnormid on kehtestatud vaid Euroopa õigusnormide tulemusena. Seetõttu peame lihtsalt julgustama liikmesriike ja paluma neid, et nad kontrolliksid oma riiklikke kulutusi samamoodi nagu Euroopa kulutusi ja vastupidi.
Ma soovin tänada kontrollikoda, kuid ma tahaksin ka öelda, et ma olen selles aastaaruandes pettunud. Ma juba mainisin, et aastaaruanne sisaldab märkimisväärselt vähem teavet kui varem. Me vajame üksikasjalikku teavet veamäärade kohta. Struktuurifondide puhul on meile alati sedalaadi teavet antud, kuid sel aastal me esimest korda seda ei saanud. Me ei ole siin lasteaias. Meie Euroopa Parlamendis loodame seda teavet saada. Kui ma meenutan kontrollikoja liikmete osavõtmisel toimunud istungit, siis meenub mulle, et nad lubasid teha parlamendiga tihedat koostööd. Minu arvates ei ole sellest lubadusest kinni peetud.
Georgios Stavrakakis
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Ma tahaksin väljendada heameelt aastaaruande üle ning õnnitleda president Caldeirat ja kõiki kontrollikoja liikmeid suurepärase töö eest. Esmajoones lubage mul tänada Eoin O'Shead suurepärase koostöö eest asutustega.
Meie roll parlamendina on vastutada kodanike ees, seega peame veenduma, et maksumaksjate raha kasutatakse õigesti, läbipaistvalt ja tõhusalt. Ma loodan, et aastaaruannete tulemused asutuste kohta (mis avaldatakse hiljem) jätkavad sama kurssi mis varasematel aastatel. Olukord paraneb, kuid endiselt tuleb kontrollisüsteeme parandada, probleemidega tegeleda ja lahendusi leida.
Praeguse suure majandus- ja sotsiaalkriisi ajal on järelevalve olulisus muutunud tähtsamaks kui iial varem ning meie Euroopa Parlamendis ja kontrollikojas oleme üheskoos võtnud kohustuse probleemidega tegeleda ja need lahendada, et saavutada veelgi paremaid tulemusi.
Jorgo Chatzimarkakis
Austatud juhataja, volinik Šemeta, lugupeetud president Caldeira! Ma tahaksin tänada kontrollikoda selle aruande eest. Teie organisatsioon, härra Caldeira, osutab Euroopa maksumaksjatele vajalikku teenust. See on hea, et sel aastal jätkas veamäär alanemist. Selle tingis komisjoni reform, mille liberaalist volinik Kallas ellu viis. Viimasel aastal on ühtekuuluvuse valdkonnas toimunud suur paranemine ja põllumajanduses vaid väike langus. Ent komisjon ei peaks lihtsalt istuma, käed rüpes. Me peame tegema selgeks, et selle tohutu paranemise taga on väga õnnestunud valimi valik. Seetõttu kardan, et järgmisel aastal see positiivne suundumus ei jätku. Me peaksime selle otsustava paradigmanihke juurutamiseks kasutama seda hoogu, mille andis esimene Lissaboni lepingu kohane eelarve täitmisele heakskiidu andmine.
Ma tahaksin veel kord selgitada, et kontrollikoja selle aasta aruanne on juba kuueteistkümnes, mille tulemused ei ole üleni positiivsed. Kuidas me saame teha viimaks lõpu ebatõhusale ja raiskavale rahaeraldusele ning poliitilistele salasepitsustele selles vallas?
Raportöörina teen järgmised ettepanekud. Esiteks peab komisjon ilmsete vigade korral karmimalt sekkuma ja vigade kordumisel rahastamise peatama. Kuidas on võimalik, et sellise kauaaegse liikmesriigi nagu Kreeka suhtes ei kohaldata sanktsioone üle 10 aasta, ehkki tegemist on ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi (ICAS) eeskirjade ilmse rikkumisega?
Teiseks ei tohi me maksumaksjatele topeltkaristusi määrata. Ebaseaduslikult eraldatud ELi rahaliste vahendite saajad peavad tagasi maksma üksnes 10 protsenti. 50 : 50 reegli järgi annavad liikmesriigid pool summat oma riigieelarvest. See solvab maksumaksjaid. Lubage mul nimetada mõned arvud. Aastatel 1994-2006 eraldati liikmesriikidele ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas vääralt tähelepanuväärsed 7,7 miljardit eurot. Selle tõsiasja tegi komisjon ise just avalikuks. Tagasi on makstud ainult 709 miljonit eurot, mis näitab väga selgelt selle olukorra vastuolulisust. Tõenäoliselt on see õige, sest liikmesriikidel ei ole võimalik täpseid arvutusi välja tuua. Kontrollikoda on seda kinnitanud.
Kolmandaks peavad kõik liikmesriigid lõpuks allkirjastama ja esitama riiklikud haldusdeklaratsioonid. Neljandaks peab komisjon poliitiliselt vastutama. Seepärast soovime iga-aastasele kokkuvõtlikule tegevusaruandele vähemalt härra Barroso allkirju. Samuti soovime näha Lissaboni lepingus sätestatud hindamisaruannet.
Osa asju vajavad veel täiustamist. Kokkuvõttes tahaksin väga tänada kontrollikoda selle aruande eest.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja, kolleegid! Seda aastaaruannet lugedes kogesin ma nn déjà lu-tunnet - tunnet, et loen jälle seda, mida olen juba palju aastaid lugenud. Esiteks esineb liiga palju olulisi vigu eelkõige põllumajanduse, ühtekuuluvusfondi, teadus- ja arendustegevuse, välisabi, arengukoostöö ja hariduse valdkonnas. Teiseks olid järelevalve- ja kontrollisüsteemid ülemääraste või abikõlbmatute kulude hüvitamise ärahoidmisel ja parandamisel vaid osaliselt mõjusad.
Austatud kolleegid, me seisame endiselt silmitsi põhiprobleemiga, et liikmesriigid ei tee seda, mida nad peaksid tegema, s.t nad ei kontrolli korralikult abisaajatele väljamakstavat raha. Me räägime siin umbes 80% Euroopa Liidu eelarvest. Veel üks põhiprobleem on endiselt komisjoni liiga vähene pingutamine selle nimel, et kontrollida liikmesriikide sellist tegevust.
Seetõttu kiidan heaks raportööri strateegia, mis tagab ühelt poolt selle, et kõigepealt nõuame rahandusministrite allkirjaga riiklikke haldusdeklaratsioone, ja teiselt poolt selle, et komisjon võtab lõpuks meetmeid liikmesriikide vastu, kes rikuvad jätkuvalt eeskirju, ning rakendab vajaduse korral rangeid sanktsioone, mis võivad olla näiteks rahalist laadi - keeldudes toetusi andmast. Minu arvates peame käima seda teed.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Kontrollikoda on nagu tähtis inspektor, ütleme, et nagu politseinik, sõbralik politseinik, kuigi mõnikord jääb mulle mulje, et ta pigistab silma kinni ja on liiga kena ja heatahtlik institutsioonide vastu, kelle üle ta järelevalvet teostab. Selle aruande ja kontrollikoja töö kohta saab teha järgmise järelduse: hea, aga mitte täiuslik.
Mul on tunne, et paljud Euroopa inimesed on pessimistlikumad kui kontrollikoda. Kontrollikojal peab olema tähtsam roll, ta peab olema usaldusväärne, et Euroopa Liidu institutsioonid oleksid maksumaksjate ja valijate silmis usaldusväärsed. Ent usalduse äratamiseks peab kontrollikoda olema tõesti väga hoolikas, sest oma sõnul on ta täna rõõmus, et 95% klaasist on täis, kuigi minu arvates küsivad paljud maksumaksjad selle peale, et miks on 5% sellest tühi? Veelgi enam, üldlevinud arvamuse kohaselt on tühi rohkem kui 5% klaasist. Ühe järeldusega ma nõustun - järelevalve on Euroopa tasandil mõnikord võib-olla põhjalikum kui liikmesriikides. Palun kontrollikojal teostada suuremat järelevalvet liikmesriikides, kus raha sageli väga mõtlematult tuulde loobitakse.
Søren Bo Søndergaard
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DA) Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada kontrollikoda suurepärase aruande eest. Nagu me kuulsime, on vigade arv üldiselt vähenenud. Mida me peaksime sellest järeldama? Minu arvates sõltub see kahest asjast: lähtepunktist ja meie ootustest. Lähtekoht oli kohutavalt nadi. 2008. aastal maksti vastuolus eeskirjadega välja miljardeid eurosid. Seetõttu ei oodatud mitte lihtsalt parandusi, vaid kaalukaid parandusi kõikides valdkondades.
Niisiis, kas see leidis aset? Jah, ühtekuuluvuse valdkonnas on ekslikud maksed kindlalt vähenenud ja see on hea, isegi kui nende määr on endiselt lubamatult kõrge. Ent muudes valdkondades on tegelikult toimunud kasv ja on üsna arusaadav, et see ei ole küllalt hea.
Mõni päev tagasi eelarvekontrollikomisjonis ja ka täna väitis volinik Šemeta, et vigade arvu üldine vähenemine oli komisjoni jõupingutuste tulemus. Olgu nii. Mul on hea meel komisjoni tunnustada. Ent sellisel juhul on ka selge, kes vastutab, kui veamäär järgmisel aastal tõuseb. Võtke seda kui proovikivi.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Viimase 16 aasta jooksul on audiitorid aasta-aastalt keeldunud sellest, et kontrollida ja heaks kiita 90% või enamat eelarvest, ning see aasta ei ole erand. Nad räägivad vigadest, kuid nende tuvastatav eeskirjade eiramine on oma olemuselt kaugelt midagi enamat kui eksitus. Piisab, kui öelda, et erasektoris tooks selline olukord kaasa ettevõtte sulgemise ja selle juhtkonna süüdimõistmise.
On tõsi, et maksumaksjate raha on ebaseaduslikult kulutatud. Sel aastal väidavad audiitorid, et vähemalt 6 miljardit Inglise naela ei oleks pidanud välja maksma. Milles on probleem? Vastutuse puudumises.
Nagu tavaliselt, süüdistavad komisjon ja audiitorid liikmesriike, kuid tegelikult on see komisjoni tegematajätmine, sest puuduvad nõuetekohased kontrollid. Komisjonil on võimalik kõige paremini eeskirju kehtestada ja rakendada rikkujate suhtes sanktsioone, kuid ta ei ole algusest peale seda teinud, ning ka Euroopa Parlamendil lasub vastutus, sest ta on sellise olukorra igal aastal heaks kiitnud ja palub jätkuvalt eelarvet suurendada.
Enam ei ole lootust, et audiitorid ELi eelarve üldse kontrolli alla saavad. Siinkohal saab maksumaksjate raha kaitsta vaid ELi eelarve märgatava vähendamisega.
Nüüd pöördun ma Briti peaministri poole. Härra Cameron, ELi 2011. aasta eelarve 2,9%lise suurenemisega nõustudes kukkusite te õnnetult läbi. Briti maksumaksjate nimel palun ma siinkohal, et te oleksite teistele eeskujuks ja nõuaksite 2011. aasta eelarve märkimisväärset vähendamist.
Martin Ehrenhauser
(DE) Austatud juhataja! Ühtekuuluvuse valdkonnas on veamäär tõesti järsult langenud, jõudes 2007. aasta 54%lt 2009. aastal 36%le. See on õige. See on tõsi ja isegi mina pean seda tunnistama. Ent raportöör juba ütles, et kui te vaatate lähemalt, kuidas need arvud on saadud, tuleb neid endastmõistetavalt pidada suhtelisteks. Samuti on tõsi, et kontrollikoja aruande järgi ei ole kontrollisüsteemid ühtekuuluvuse valdkonnas mõjusad. Tõsi on ka see, et vähemalt 3% rahast ei oleks üldse pidanud välja maksma. See tähendab, et selle valdkonna kordasaamiseks on veel vaja palju ära teha, muu hulgas ka volinik Johannes Hahnil.
Minu arvates on põllumajandusvaldkonna veamäära suurenemine ilmselgelt tagasiminek. Peale selle ei peeta veaks raiskamist, näiteks seda, kui kaevurite toetusi makstakse miljardäridele.
Eelarvekontrollikomisjonis ma juba mainisin, et ma ei saanud ei kontrollikojalt ega komisjonilt vastust topeltmakstud sotsiaalkindlustushüvitiste kohta. Esitan oma küsimuse veel kord: kes on siinsel juhul eksinud? Kas raha makstakse tagasi ja kui suure summaga on tegu? Lõpetuseks tahaksin öelda, et tulevikus ei peaks kontrollikoda mitte ainult kontrollima maksete seaduslikkust, vaid tagama kindlasti ka nende kulutõhususe ja mõjususe.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Esiteks tahan ma tänada Victor Caldeirat selle selge mõttega aruande eest, mis on seotud komisjoni tegevuse ja 2009. aasta eelarve täitmisega. Teiseks tahan algatuseks selgitada seda, mis on meie jaoks ülioluline: kord iga viie aasta tagant valivad ja saadavad meid Euroopa Parlamenti Euroopa kodanikud - inimesed, kes maksavad makse ja lõive ning kes panevad lõppkokkuvõttes selle eelarve kokku. Nende seisukohast ja lähtudes asjaolust, et me käime korrapäraselt kodumaal ja kohtume nende inimestega, ei saa 2009. aasta eelarve täitmist pidada edukaks. Lubage mul esitada vaid kaks sellekohast põhjust.
Esiteks puudub koostatud riiklikel haldusdeklaratsioonidel poliitiline toetus. Teisisõnu ei ole neil rahandusministri ega peaministri allkirja. Selle tulemusena ei tea me, kes vastutab nende riiklike haldusdeklaratsioonide eest ning kui põhjalikud ja täpsed need on. Tegelikkuses sillutab see teed valeandmete esitamisele ja kui need pole valeandmed, siis on need vähemalt puudulikud.
Teiseks, kui Euroopa rahaliste vahendite haldamisel on tehtud vigu, peab iga riik maksma raha komisjonile tagasi. Teisisõnu maksavad Euroopa kodanikud ühe korra raha Euroopa Liidu eelarve loomiseks ja teisest küljest hüvitavad nad kaotajatena veel riigieelarve puudujäägi. Seetõttu maksavad Euroopa Liidu kodanikud topelt nende eksimuste, vigade või isegi pettuste eest, mis pannakse toime Euroopa rahaliste vahendite haldamisel.
Kolmandaks toetan ma komisjoni ja Euroopa Kontrollikoda. Ka mina olen nimetatud institutsiooni ja iga liikmesriigi auditeerimisasutuste tihedate sidemete poolt. Kui me soovime eelarvesse rohkem raha, peame minu arvates ennekõike olemasolevat raha paremini kulutama. Olemasoleva raha paremaks kulutamiseks peame kõigepealt teadma, kus esinevad probleemid ja kuidas me saame neid lahendada.
Luigi de Magistris
(IT) Austatud juhataja, kolleegid! Minu arvates on meil võimalik rääkida praegu vigade vähendamisest tänu kontrollikoja oskustele, sõltumatusele ja professionaalsusele. Tahaksin, et president Caldeira võtaks selle teadmiseks.
Usun, et sellise edusammu puhul oli peale komisjoni tähtis roll ka Euroopa Parlamendil, eriti eelarvekontrollikomisjonil, kes pöörab suurt tähelepanu läbipaistvuse teemale ning riiklike rahaliste vahendite tõhusale ja mõjusale kasutamisele.
Siiski peame vaatama, mida saame olukorra parandamiseks ära teha, sest on veel liiga palju asju, millega ei ole kõik korras, eriti väga tundlikes valdkondades nagu põllumajandus ja ühtekuuluvus, ning tihti tekitab veamäär muret valdkondades, kus petetakse sageli näiteks lepingutega või suuremate arvete esitamisega. Minu arvates on vaja vähendada bürokraatiat ja tarbetut kantseleilikkust ning kehtestada hoopis mõned hästi arusaadavad eeskirjad selle kohta, kuidas öelda väga selgelt ja kindlameelselt "ei” igale pettusevormile neis valdkondades, kus korruptsioon on laialt levinud.
Teine oluline tegur on pettustevastase ameti (OLAFi) tähtsuse suurendamine igasuguse pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemisel. Veel üks aspekt, mida ei saa rõhutamata jätta - ka sellest saime teada eelarvekontrollikomisjoni viimasel Itaalia-visiidil - on see, et organiseeritud kuritegevus ja korruptsioonivormid võivad avaldada tugevat mõju ka riiklikele vahenditele. Sellest seisukohast võiks OLAFi roll olla oluline, nagu ka suurem koostöö liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel.
Üks ülimalt hädavajalik punkt on ka see, et minu arvates peaks komisjon tugevdama oma sõltumatust liikmesriikidest. Minu meelest peaksime blokeerima rahalised vahendid, et vältida sellise käitumise kordumist, eriti riikides, kus tõsised vead - ma ei räägi pisivigadest - ning väga suured pettusejuhtumid on aastaid aset leidnud.
Euroopa Parlamendi ja Euroopa institutsioonide usaldusväärsuse määrab suuresti see, kui läbipaistvalt ja korrektselt riiklikke vahendeid kulutatakse. Seetõttu usun, et meil on selles vallas arenguruumi.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Kuigi kontrollikoda väidab, et Euroopa Liidu kulutuste aruandlus on paranenud, ei ole ta esitanud täielikku kinnitavat avaldust kulutuste kohta. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et kuigi teise suurima eelarvepunkti puhul on tõepoolest näha mõningast paranemist, esineb ligikaudu 40%s projektidest endiselt vigu. Seega ei saaks 35 miljardi euro suuruse kogueelarve puhul anda kinnitavat avaldust 2 miljardi euro kohta. Minu arvates on see vastuvõetamatu. Seega peaks eelkõige komisjon lähemalt uurima, kuidas need vead võisid tekkida ja kuidas on võimalik neid vähendada. See on eriti oluline 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel.
Eile ütles kontrollikoja liige Engwirda, et peamiselt on vead tingitud keerulistest menetlustest. See omakorda näitab, et Euroopa peab muutuma lihtsamaks ja läbipaistvamaks. Kui seda ei juhtu, näevad meie kodanikud Euroopat endiselt keerulise ja üleliia kaugena.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Jens Geier
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin küsida, kas kolleeg van Dalen teab, et kõrged protsendimäärad osutavad üksnes valimi protsendimäärale. Teisisõnu ei ole vigased mitte 36% maksetest, vaid 36% valimis olevatest maksetest. Kui seda ekstrapoleerida, on Ühtekuuluvusfondi puhul tulemuseks vähemalt 5%. Seega ei ole teie viidatud miljardid täpsed summad. Kas te teate seda?
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Ma mõistan seda täiesti. Minu jaoks on tegelik probleem selles, et miljarditele eurodele ei saa anda kinnitavat avaldust, mistõttu palusin ma komisjonil seda lähemalt uurida ja samuti välja selgitada, kuidas on võimalik olukorda parandada. Õnneks väitis volinik oma kõnes hetk tagasi, et ta algatab selle uurimise ja et ta suhtub asja tõsiselt.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Euroopa Kontrollikoja hinnangutest ilmneb, et 2009. aastal kadus Euroopa eelarvest 6 miljonit eurot hooletuse, halva juhtimise, pettuse, võhiklikkuse ja kontrolli puudumise tõttu. Kontrollikoda paljastas skandaalse tõsiasja, et umbes 40% ELi ametnikest saavad topelt perehüvitisi. Taas põhjustab probleeme Kreeka. Peale selle, et teised liikmesriigid on teda miljarditesse eurodesse ulatuva päästepaketi abil hädast välja aidanud, on ta ka toetuspettuste vallas esirinnas. Kreeka jultunud käitumise mõistmiseks heitke pilk kasvõi metsamaadele, mille jaoks ta nõudis haljasalatoetusi.
Loomulikult on olukord eriti halb piirkondlike toetuste vallas. Kui - nagu eelmine sõnavõtja ütles - 36% kontrollitud maksetest olid vigased, on see küllalt halb. Seepärast palume volinik Hahnil võtta jõulisi meetmeid talle väga olulises valdkonnas. Meil ei ole raha, et seda ära kinkida.
Lõpetuseks tahaksin tunnustada kontrollikoja pühendunud töötajaid. Nad on ülimalt motiveeritud ja meie peame ka poliitilisest küljest julgustama neid tegema veel põhjalikumat kontrolli. Poliitika kaudu on võimalik koostada ja rakendada suuniseid.
Jan Olbrycht
(PL) Austatud kolleegid! Selle aruande arutamisel peame minu arvates olema oma ütlustes üsna täpsed, sest räägime siin sageli vigadest, eeskirjade eiramisest või omastamisest. Aruandest ilmneb väga selgelt, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas on veamäär kindlasti vähenenud. See on umbes 5%, mistõttu ei saa me samal ajal rääkida 20-, 30- või 40%lisest veamäärast, sest see lihtsalt segab üldpilti. Me näeme selget paranemist kahtlemata väga keerulises poliitikavaldkonnas, kuna seda hallatakse koos liikmesriikidega. Meie kõigi probleemiks on see, kuidas parandada seda poliitikat, mis on lihtsalt väga nõudliku ja keerulise ülesehitusega, kuid millel on ülisuur lisandväärtus. Olukord hakkab muutuma ning seda tuleb rahuloluga ja heakskiitvalt märkida.
Kuid ma tahaksin juhtida tähelepanu aruande teatud murettekitavale osale. Ma tsiteerin: "Seda arvesse võttes leiab kontrollikoda, et ei ole otstarbekas võrrelda kontrollikoja veamäära prognoose komisjoni esitatud andmetega finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete kohta.” Minu arvates on see väide väga oluline ja tähelepanuväärne tulevikus, sest me ei soovi olukorda, kus kontrollikoda leiab, et ta ei suuda komisjoniga tulemustes kokkuleppele jõuda. Siin on vaja teha rohkem tööd ja seda asja tuleb selgitada.
Christel Schaldemose
(DA) Austatud juhataja! Ma tahaksin veel kord tänada kontrollikoda selle eest, et ta andis meile suurepärase vahendi oma rahakasutuse hindamiseks ELis. Õnneks võime kinnitada, et liigume õiges suunas, kuigi meil on endiselt palju probleeme. Ent kuna asjad liiguvad õigel kursil, peaksime minu arvates kasutama aega selleks, et uurida, milline oleks järgmine samm. Kui me heidame pilgu näiteks halduskulude olukorrale, võime näha, et meil on tõhus kontrollisüsteem ja vähe vigu. Kuid minu arvates sellest ei piisa. Me peame leidma aega ka selle uurimiseks, kas me kasutame tegelikult raha õigesti.
Halduskulud on palkade, hoonete ja muu sellisega seotud kulud. Seega peaksime küsima endalt, kas me tegelikult saame palkadele kulutatava raha eest piisavalt vastu. Kas me kasutame raha oma hoonete haldamisel ja mujal õigesti? Minu arvates peame nüüd minema mõttevahetusega sammu võrra edasi, et arutada, kas see on piisavalt mõjus, ja saavutada ka palju suurem läbipaistvus selles vallas. Seetõttu palun ma nii Euroopa Parlamendil kui ka komisjonil näidata üles märgatavat tahet tagada suurem läbipaistvus ja osaleda selles arutelus.
Andrea Češková
(CS) Selle istungjärgu jooksul on Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanded arutusel juba teist korda. Kõigepealt tahaksin avaldada siirast tänu härra da Silva Caldeirale ja tema meeskonnale tehtud töö eest. Teisalt üllatab mind veamäär, mida esineb jällegi peaaegu 92%l eelarvekuludest, võttes arvesse kõiki peatükke, v.a halduskulud ja majandusküsimused. Ma tahaksin küsida, mil määral vastutavad liikmesriigid nende vigade eest ja mil määral vastutab komisjon kontrolli puudumise eest.
Aruandes toodud vastuse kohaselt on liikmesriikide tegelikes kontrollisüsteemides palju puudusi. Minu arvates vajame liikmesriikidelt kõige enam tihedamat koostööd ja avatust selliste suurte vigade ärahoidmiseks.
Tamás Deutsch
(HU) Austatud juhataja, daamid ja härrad, kolleegid! Kontrollikoda on teinud ELi 2009. aasta eelarve auditeerimise aruande koostamisel suurepärast tööd ning härra Caldeira ja kontrollikoja liikmed väärivad oma töö eest tunnustust. Ma nõustun sõnavõtjatega, kelle sõnutsi ilmneb aruandest selgelt ja üheselt, et ELi vahendite kasutamise puhul on näha liikumist paremuse poole ja et üldine veamäär väheneb. Sellest hoolimata peame tegema aruandest selged ja ilmsed järeldused selle kohta, mida meil tuleb parlamendis, komisjonis ja teistes ELi institutsioonides teha.
Ent vähenev veamäär ei tähenda midagi vähemat kui seda, et kontrollikoja arvates on mitme miljardi euro suuruseid ELi vahendeid kasutatud valesti või alusetult, mis võib kaasa tuua isegi kuriteokahtluse. See tähendab, et tuleb võtta meetmeid. Eelkõige tahaksin nimetada üht meedet - oleks ülimalt oluline, et kontrollikoda koostaks järgmisel perioodil jaotuse liikmesriigiti, et tuua ELi vahendite kasutamisel välja iga riigi veamäära ulatus ning kontrollimehhanismi toimimise nõuded. Ka see võib aidata veamäära edaspidi vähendada.
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja! Me väljendame veel kord heameelt kontrollikoja, komisjoni ja muidugi Euroopa Parlamendi vahelise pingelise dialoogi käigus tehtud paranduste üle. Ent selle aasta aruandest ilmneb ka, et me ei saa loorberitele puhkama jääda ja peame olema jätkuvalt valvsad.
Samuti arvan, et härra da Silva Caldeira tulevane ettepanek, mis käsitleb finantsmääruse oluliste aspektide täiustamise ja lihtsustamise nimel tehtavat koostööd, on väga teretulnud, nagu ka uued õigusaktide ettepanekud, mille kallal me ehk võiksime eduka tulemuseni jõudmiseks koos töötada.
Mis puudutab teisi institutsioone, siis pööran ma väga suurt tähelepanu kõikidele nõukogu tegevuskuludega seotud aspektidele, eriti SESAME (ingl Secure European System for Applications in a Multi-vendor Environment) süsteemile, mille puhul viidatakse konkreetselt vajadusele parandada nõukogu eelarve prognoose, samuti üksikutele momentidele seoses Euroopa Ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektoriga, kelle eelarved näivad olevat tuntavalt vähenenud. Ent ma olen huvitatud ka sellest, et meil oleks teave selle kohta, et seoses Majandus- ja Sotsiaalkomiteega on asi edastatud Euroopa Pettustevastasele Ametile. Peale selle tahaksin teada arvamust Regioonide Komitee töötajate arvu märkimisväärse suurenemise kohta aastatel 2009-2010.
Iliana Ivanova
(BG) Austatud kolleegid! On ülimalt oluline rõhutada tõsiasja, et kontrollikoja järeldustes tunnustatakse komisjoni edusamme Euroopa rahaliste vahendite täieliku ärakasutamise kontrollimisel. Ent samal ajal loodan ma, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruannetes toodud Euroopa Parlamendi soovitusi ja ettepanekuid, mida on aastaid korrutatud, võetakse tõepoolest arvesse, eriti valdkondades, kus meil on endiselt palju eeskirjade eiramist. Kontrollikoja esitatud teabe kvaliteet peaks samuti olema veel parem. Minu arvates tuleks meile tegelikult esitada nende eeskirjade eiramise juhtumite täpne arv ja määr, mida me peame teadma.
2009. aasta kohta on hea uudis see, et ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas on eeskirjade eiramise määr eelmise aastaga võrreldes kõvasti alanenud. Ent õhku jääb tähtis küsimus, kas selline langus on aja jooksul jätkusuutlik või lihtsalt õnnelik juhus, mille taga võivad olla ka konkreetsed auditeerimiseks valitud riigid.
Igal juhul on päevakorras lahendamata küsimusi, mis on seotud eeskirjade eiramisega välisabi, arengukoostöö ja laienemise, põllumajanduse, teadusuuringute, energeetika ja transpordi, hariduse ja kodakondsuse valdkonnas.
Ma tahan kinnitada kontrollikojale, komisjonile ja nõukogule, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni töös keskendume me lähikuudel väga laiaulatuslikult ja sisuliselt Euroopa rahaliste vahendite haldamise mõjusamaks muutmisele.
Me peame jätkuvalt tähtsaks ülesandeid, mida Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peavad sellega seoses endale võtma ning rangelt täitma, ning süüdlaste suhtes võetavaid meetmeid, mis aitavad Euroopa maksumaksja huvide kaitsmisel jõuda reaalse tulemuseni.
Jens Geier
(DE) Austatud juhataja, president Caldeira, lugupeetud volinik! Ühtekuuluvuspoliitika on ELi eelarve patsient. Eelmisel aastal oli ta intensiivraviosakonnas, tänavu on ta kosumas. Ent ta ei taastu kaugeltki mitte täielikult ja võib igal ajal uuesti haigestuda. Rohkem kui 5% kogu ühtekuuluvuspoliitika maksetest on vigased ja 3% neist ei oleks üldse pidanud tegema. See summa on umbes 700 miljonit eurot. Liikmesriigid oleksid saanud suure osa neist ekslikest maksetest ära hoida. Vigu esineb riigihankes ja ühtekuuluvusvahendite väljamaksmisel, hoolimata olemasolevatest kontrollisüsteemidest, mille komisjon on heaks kiitnud. Me peame neid kontrollisüsteeme veel kord põhjalikult uurima. Minu kodumaal Saksamaal näitasid valimid, et kõik uuritud kontrollisüsteemid olid vaid osaliselt tõhusad.
Komisjon vastutab eelarve haldamise eest. Me saame käsitleda seda vastuolu - liikmesriigid teevad vigu, vastutus lasub komisjonil - oma kodumaal, me saame selgitada seda meediale ja me saame rääkida sellest oma kodanikele. Ent poliitilises mõttes peaks sellise probleemi lahendamine liikmesriikides olema komisjoni ülesanne. Härra Šemeta, te peate selles valdkonnas ohjad enda kätte haarama ja selleks on teil meie toetus.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja, komisjoni ja kontrollikoja esindajad! Ma võtan sõna Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni regionaalpoliitika koordinaatorina.
Kui vaadata veamäära, siis ühtekuuluvuse valdkonnas on see minu arvates selgelt paranenud. Praegu võime näha mõju, mida avaldavad ajavahemikuks 2007-2013 meil vastu võetud uued määrused ning mitte ainult Euroopa Parlamendi, vaid ka komisjoni praeguse ja eelmise koosseisu innuka toetuse saanud tegevuskavad. Enamik probleemidest või vigadest esineb riigihanke valdkonnas. Euroopa õigusaktide ülevõtmine mitme liikmesriigi õigusaktidesse ja nende rakendamine on tõstnud veamäära praeguse väga kõrge tasemeni.
Seetõttu palun komisjoni volinikel pakkuda välja tegevuskava, mis avaldaks muu hulgas liikmesriikidele survet või toetaks neid seoses riigihankega. Eelmisel nädalal oli mul võimalus juhtida Euroopa Parlamendi Rumeenia delegatsiooni ja me võisime näha, kuidas nad pingutasid selle nimel ja milliste raskustega nad silmitsi seisid. Me võiksime siin palju edu saavutada.
Lõpetuseks olen ka mina väga kindlalt riiklike haldusdeklaratsioonide, s.t finantsdeklaratsioonide poolt, mida palutakse liikmesriikidel esitada, sest just liikmesriigi tasandil esineb kõige rohkem puudusi.
Derek Vaughan
Austatud juhataja! Ma tahan olla selle aruande puhul võimalikult heasoovlik, sest ma olen alati arvanud, et me peaksime kasutama auditeid asjade parandamiseks ja oma vigadest õppimiseks. On palju näiteid, kus komisjon, liikmesriigid või abisaajad saavad seda teha, et muuta olukorda näiteks põllumajanduses paremaks. See, et komisjon muudab pidevalt nõudmisi, põhjustab liikmesriikide ja abisaajate seas raskusi; Walesis ütlevad nad seda mulle kogu aeg. Et vähendada põllumajandustootjate nõudeid abikõlbmatute maatükkide kohta, võiks komisjon anda õigusakte, milles määratletakse selgelt aktiivsed põllumajandustootjad kogu ELis ja mida kasutaksid seejärel kõik liikmesriigid. Praegu on neil teatav kaalutlusõigus. Lõpetuseks avaneb peatse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiga suurepärane võimalus lihtsustada protsesse, tagamaks, et meil Euroopas oleks oma kulutustele vastav tulu, kuid jätkata ka hüvitiste pakkumist inimestele ja kogukondadele.
Andrzej Grzyb
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Kontrollikoja töö tulemuste tutvustamine annab alati suurepärast teavet, mis laseb võrrelda seda, millised olid asjad minevikus ja mida tuleks ära teha tulevikus. Milline saab olla üldine järeldus? Näib olevat nii, et kui menetlused ei ole nii keerulised ja raha on lihtsam kasutada, leiame vähem olulisi vigu. Mida keerulisem on poliitika, seda olulisemaks muutuvad vead ja mõnikord ka eeskirjade eiramine. Üheks selliseks näiteks on ühtekuuluvuspoliitika, mis on samuti väga tähtis Euroopa Liidu jaoks. Seetõttu jõuti ka siin järeldusele, et liidu põllumajanduspoliitikal oli kõrge veamäär, kuid pärast rahaliste vahendite kasutamise korra lihtsustamist esines vähem vigu kui siis, kui see oli keerulisem.
Tahaksin juhtida tähelepanu riiklike järelevalveasutustega tehtava koostöö vajalikkusele, kuid ka - ning sellest ei ole räägitud - riikide parlamentide ning eelkõige Euroopa asjade komisjoni, eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoniga tehtava koostöö tähtsusele. Ma ise olin Poola parlamendi liige sel ajal, kui see hakkas tegelema Euroopa Kontrollikojalt saadud teabega, ja liikmed võtsid selle väga hästi vastu.
Karin Kadenbach
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin kontrollikoda südamest tänada. See aruanne näitab ilmekalt, et kontroll paraneb pidevalt. Mind ei tee eriti murelikuks esiletoodud veamäärad, sest minu arvates on auditeerimisprotsess õpisüsteem. Sellega kaasneb probleemide üha põhjalikum käsitlemine ning, jumal tänatud, üha rohkemate vigade avastamine. Meie ülesanne on teha koostööd, et hoiduda neist vigadest tulevikus. Seetõttu tahaksin juhtida veel kord kõigi tähelepanu eile tutvustatud viiendale ühtekuuluvuse aruandele. Komisjon palub kõigil asjaosalistel väljendada oma arvamust kõnealuses dokumendis tõstatatud küsimuste kohta. See annab parema võimaluse panna alus tulevasele toetuste maksmise korrale, mis tagab ühelt poolt selle valdkonna toetuste hõlpsama saamise, lihtsama juurdepääsu ja väiksema kantseleilikkuse ning teiselt poolt vajaliku range kontrolli, mis kaitseb kasutatavat maksumaksjate raha.
Seetõttu palun ma kõigil asjaosalistel vastata sellele komisjoni palvele. Loomulikult teeme meie Euroopa Parlamendis seda.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänane arutelu näitab, et 2009. aastal saavutati Euroopa Liidu eelarve haldamisel rohkem edu. Nagu avalikustas meie välisaudiitor, kinnitab kontrollikoja selge arvamus raamatupidamise aastaaruannete ja kogu eelarve madalaima veamäära kohta, et komisjon tegi õigeid otsuseid ja pakkus välja sobivaid meetmeid programmide tulemuslikkuse parandamiseks praegusel finantsperioodil.
Ent samuti toob kontrollikoda välja valdkonnad, kus kõik finantsjuhtimises osalejad peavad veel edusamme tegema. Mõistagi pean ma silmas komisjoni ja ka nende liikmesriikide finantsjuhtimises osalejaid, kelle jagatud haldusest tulenevat kohustust ja vastutust on uue Euroopa Liidu toimimise lepingus selgelt suurendatud.
Paljud teist rääkisid sanktsioonide rakendamisest liikmesriikide suhtes ja ma pean ütlema, et komisjon kohaldab sanktsioone väga rangelt. Just praegu oleme peatamas või katkestamas 40 ühtekuuluvusprogrammi, mille summa ulatuvad 1,75 miljardi euroni. See on väga suur raha. Veelgi olulisem on see, et 2009. aasta meetmete arv on 2010. aastaga võrreldes kahekordistunud. Alles eelmisel reedel otsustasime nõuda tagasi ka põllumajanduse valdkonnas alusetult makstud raha, mis on üle 578 miljoni euro; seega rakendame me tõesti neid sanktsioone rangelt ja kavatseme teha seda tulevikus. Kontrollikoja aruandest võite näha ka seda, et tagasimaksete ja finantskorrektsioonide hulk on aastate jooksul tuntavalt suurenenud - see ulatus 2009. aastal 3,3 miljardi euroni. Ka see on väga suur summa ning me kavatseme seda poliitikat jätkata ja sanktsioone vajaduse korral väga rangelt kohaldada.
Kontrollikoja aruanne ja praegu alustatavad eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlused ei ole olulised mitte ainult praeguste programmide puuduste kõrvaldamise mõttes, vaid ka selleks, et järgmise põlvkonna programmidest õppida. Kontrollikoda juhtis õigustatult tähelepanu tulevikuplaanidele, milleks on loomulikult hanke-eeskirjade lihtsustamine ja täiustamine, sest tõesti on suurem osa vigadest tehtud abikõlblikkuse kriteeriumide või hanke-eeskirjade rikkumisel. Me peame sellest õppust võtma ja komisjon on valmis seda tegema. Ta teostab kontrollikoja soovituste järelkontrolli ja ootab tulemuslikku eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
kontrollikoja president. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Tänan teid kõikide lahkete märkuste eest, mida te sel puhul kontrollikojale edastasite, avaldades kiitust ka neile, kes töötavad iga päev meie institutsioonis Euroopa Parlamendi probleemide lahendamisega võimalikult professionaalsel tasemel ja rahvusvaheliste auditistandardite kohaselt. Me pöörame Euroopa Parlamendi soovitustele asjakohast tähelepanu. Lubage mul tuua teile kaks näidet selle kohta, mida oleme selles 2009. aasta aruandes Euroopa Parlamendi esitatud lisateabetaotluse käsitlemisel teinud.
Me anname teile olukorra üldhinnangu; esimest korda ütleme, milline on üldine olukord. Me järeldame, et see on viimastel aastatel paranenud, ning kõige tõenäolisemad vead kogu eelarves vähenevad. Samuti esitasime teile eelkõige ühtekuuluvuse valdkonnas rohkem teavet kui eelmisel aastal, sest mullu ütlesime, et vähemalt 11% vahenditest ei oleks pidanud välja maksma; tänavu võime öelda, et kõige tõenäolisem hinnanguline veamäär on tõesti üle 5%, mida me ei saanud öelda eelmisel aastal, ning et vähemalt 3% vahenditest ei oleks pidanud hüvitama. See on meie avastatud edu mõõdupuu. Need on faktid. Miks? Mis on selle põhjused? Millist edu oleme saavutanud? Me ei mõtle fakte välja; me ei ole komisjoni ega liikmesriikide vastu lahked. Kontrollikoda on sõltumatu auditeerimisasutus, kes juhindub asutamislepingust. Meie tulemused põhinevad tõenditel ja neist teavitame me Euroopa Parlamenti, keda me oleme kohustatud abistama selles eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses.
Me oleme valmis teid selles töös abistama ja nagu me oma aruandes ütlesime, on selle peamiseks põhjuseks ühelt poolt see, et praeguse programmiperioodi (2007-2013) vahendite haldamiseks sisse seatud süsteemid on tulemuslikumad. Teine põhjus on see, et programmiperioodi vahenditest makstakse välja vaid 25%, seega on perioodi rahaliste vahendite kasutamine meie tõendite järgi oodatust väiksem. Seega on nende kahe teguri kombinatsioon - ühelt poolt süsteemide suurem tulemuslikkus ning teisalt väiksem rahaliste vahendite kasutamine, seega ka vähem tõhusalt tehtud makseid - tekitanud meil olukorra, milles me praegu oleme. Siinkohal tahamegi kutsuda üles ettevaatusele. Me peame vaatama, kuidas asjad arenevad nüüd, mil süsteemid toimivad nii hästi kõigis 27 liikmesriigis ja kõik vahendid makstakse tulevikus välja. Niisiis kutsume üles ettevaatusele.
Ent ma ütlesin, et oleme valmis Euroopa Parlamenti ja eelkõige eelarvekontrollikomisjoni abistama eelarve täitmisele heakskiidu andmisel. Meie liikmed abistavad teid selles ja annavad teile kogu vajamineva teabe. Kuid me abistame teid ka oma eriaruannete kaudu. Te võite leida auditeid ja muid elemente, kus vaadeldakse rahastamise tegelikku mõju ja seda, kui tõhusalt on vahendeid kasutatud, ning minu arvates on see väga väärtuslik teave ka Euroopa Parlamendi jaoks.
On selge, et eelarve täitmise eest vastutab peamiselt Euroopa Komisjon, kuid Lissaboni lepingus on öeldud ka, et seda tehakse koostöös liikmesriikidega. Kui me peame ettepoole vaatama, ütleksin, et meil on nüüd ainulaadne võimalus anda uus tõuge Euroopa Liidu eelarve paremaks haldamiseks. Arutusel on uus finantsmäärus, mis võetakse varsti vastu ning mis on aluseks haldamise üle otsustamisel ja selle juhtimisel edasise edu nimel. Kui meil peavad olema lihtsad reeglid, kui me tahame mõjusamaid ja kulutõhusamaid süsteeme nende haldamiseks liikmesriikide kaudu ja komisjonis, tuleb nüüd need probleemid lahendada. Eelarve vaadatakse läbi ka järgmisel aastal.
Seetõttu ootab komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti ees periood, mille kestel tehakse tõsiseid otsuseid, et parandada olukorda tulevikus. Kui Euroopa Kontrollikoda saab siin kuidagi aidata, siis minu arvates tuleks seda teha, tuginedes soovitustele, mille oleme juba esitanud oma arvamuses liidu finantsjuhtimise parandamise põhiriskide ja -probleemide kohta.
Vaadates uue põlvkonna programme 2013. aastale järgnevaks perioodiks, siis kordan, et me peame küsima: kas on tõenäoline, et rahastamisskeemide programmid lisavad Euroopa Liidule väärtust? Kas me pakume välja skeemid, mis on lihtsad, selgete eesmärkidega, mõeldaval viisil teostatavad ja mille vastutusliinid on selged? Me soovime vältida ebakindlust seal, kus me mõnikord väidame, et komisjon ega liikmesriigid ei vastuta. Meil on nüüd see võimalus ja kontrollikoda ootab pikisilmi, et ta saab teid selles ülesandes abistada.
Juhataja
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jean-Pierre Audy
Esimest korda 16 aasta jooksul on Euroopa Kontrollikoda esitanud positiivse kinnitava avalduse nii aastaaruannete usaldatavuse kui ka nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. See lõpetab tsükli, mis sai alguse 1999. aastal tagasi astunud Santeri komisjoniga. Praeguse olukorrani on viinud Euroopa Parlamendi ja selle eelarvekontrollikomisjoni kindel otsus sundida komisjoni ja ka liikmesriike haldama ühise juhtimise küsimustes Euroopa raha õigesti. Mul on Kontrollikoja töö üle hea meel. Ma ei suuda mõista, miks ei lisa liit oma arvepidamisse 37,2 miljardit eurot, mis liikmesriigid võlgnevad personali pensionide eest, sest see teeb lõpptulemuseks ligikaudu 44 miljardit eurot negatiivset omakapitali. Millise pildi see meist maalib! Mõtlen, kuidas me suudame edaspidi turgudel laenu võtta, et suurendada stabiilsuskavaks vajalikku 60 miljardit. Usun, et see aruanne on liiga hiljaks jäänud. Igas tõsiseltvõetavas organisatsioonis peaks audiitori aruanne olema saadetud enne auditeeritavale aastale järgneva aasta 30. juunit. Triviaalsed märkused keerukate teemade ning mitmekeelsuse kohta on vastuvõetamatud.
Zuzana Brzobohatá
Euroopa Kontrollikoda esitab nüüd oma 16. aruande, millega esitab kinnitava avalduse ELi eelarve aastaaruannetele aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tahaksin rõhutada, et mõne toimingu puhul on veatase endiselt kõrge. Näiteks märgib Kontrollikoda, et ühtekuuluvuse valdkonna projektide puhul on veatase kõrgem kui 5%, mis on minu arvates liiga kõrge, hoolimata asjaolust, et viimaste aastate jooksul on olnud märgata arengut. Minu arvates peaks Euroopa Komisjon tegema kõik selleks, et vähendada veataset maksimaalselt 2% lubatavale tasemele. Muidugi tuleb öelda, et veatase ei näita alati usaldatud ressursside ebakorrektset haldamist, kuid sõltub sageli üksikprojektide juhtimise raamatupidamisvigadest.
Véronique Mathieu
Oma 2009. aasta eelarve täitmist käsitlevas aastaaruandes märgib Kontrollikoda seoses aruannete usaldatavusega, et mõni konsolideeritud üksus ei ole esitanud mingit kinnitust oma konsolideeritud aastaaruannete kohta või on esitanud muudetud kinnituse. Euroopa Politseikolledž (CEPOL) on üks neist üksustest, mille kohta ei ole mitu aastat asjakohast teavet saadud. Sellel on olulised tagajärjed, sest pärast CEPOLi aruannete süvendatud auditit 2010. aasta juulis tehti aruannetesse parandused. Ameti 2009. aasta finantsaruandes pöörduti tagasi 2008. ja varasemate eelarveaastate raamatupidamiskorralduse juurde ning hinnati paranduste eelarvelise mõju suuruseks ligikaudu 13% ameti praegusest eelarvest. Et kolledžist sai ühenduse amet 1. jaanuaril 2006, on Kontrollikoda esitanud reservatsioone ainult 2007. eelarveaasta aruannete usaldatavuse kohta. See ei ole olnud piisav, et seada 2010. aastale eelnevate aastate aruanded taas korda.
