Naisten asema teollisuudessa (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Ilda Figueiredon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan puolesta laatima mietintö naisten asemasta teollisuudessa.
Tämän on erittäin tärkeä mietintö ja saa todennäköisesti runsaasti huomiota tiedotusvälineissä.
Ilda Figueiredo
esittelijä. - (PT) Aluksi kiitän naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan jäseniä ja henkilöstöä sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelijaa heidän tuestaan ja arvokkaasta panoksestaan sekä etenkin tätä mietintöä koskevista ehdotuksista, joiden ansiosta se hyväksyttiin yksimielisesti. Työ kesti useita kuukausia, ja siihen sisältyi julkinen kuuleminen, jossa parlamentin kummankin valiokunnan jäsenet, ulkopuoliset vierailijat ja etenkin yhteiskunnalliset organisaatiot käyttivät hyödyllisiä puheenvuoroja.
Tämän mietinnön tarkoituksena on korostaa naisten asemaa teollisuudessa. Euroopan unionin työssä käyvistä naisista keskimäärin yli 14 prosenttia työskentelee teollisuudessa. Joissakin maissa, kuten Bulgariassa ja Tšekin tasavallassa heidän osuutensa on yli 25 prosenttia ja toisissa maissa, kuten Portugalissa, Kreikassa ja Unkarissa se on noin 20 prosenttia.
Tiedämme, että työntekijöiden enemmistö on naisia joillakin teollisuudenaloilla, kuten tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuudessa, joillakin elintarviketeollisuuden aloilla sekä korkki-, kaapeli-, sähkö- ja elektroniikkatarviketeollisuudessa, kun taas heidän osuutensa huipputeknologian aloilla on vähäinen. Näin ollen tarvitaan erilaisia lähestymistapoja, joiden yhteisenä tavoitteena on kuitenkin näillä aloilla työskentelevien naisten tukeminen, syrjimättömien työllistämis- ja sopimuskäytäntöjen takaaminen, palkkatasa-arvo, uramahdollisuuksien luominen, ammatillinen koulutus, hyvät työolot ja parempi palkka sekä vanhemmuuden kunnioittaminen perustavana sosiaalisena arvona.
Jotta varmistetaan teollisuudessa työskenteleville naisille oikeudenmukaiset työsuhteet ja helpotetaan edelleen heidän työllistymistään tällä tärkeällä tuotannonalalla, on kiinnitettävä enemmän huomiota useiden Euroopan unionin teollisuudenalojen tilanteeseen, niiden kohtaamiin haasteisiin ja sopiviin ratkaisuihin. Näitä ratkaisuja tarvitaan myös kansainvälisessä kaupassa ja haitallisille vaikutuksille alttiiden tuotteiden, kuten tekstiiliteollisuuden tuotteiden tuontitilanteen seurannassa.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä monikansallisten yritysten uudelleenjärjestelyihin ja yrityssiirtoihin, jotka vaikuttavat merkittävästi naisten työllisyyteen ja lisäävät heidän työttömyyttään etenkin sellaisilla alueilla, joilla ei ole muita työllistymisvaihtoehtoja. Naispuolisia työntekijöitä koskevaa palkkasyrjintää ja varsinkin välillistä syrjintää ilmenee edelleen. Tämän syrjinnän torjumiseksi on perehdyttävä sellaisten menetelmien luomiseen, joilla työn sisältöä voidaan analysoida tarkasti, taataan naisille ja miehille oikeus yhdenvertaiseen palkkaan, annetaan asianmukainen tunnustus yksilöille ja ammateille ja samalla annetaan työlle korkea arvo rakenteellisena tekijänä, jotta voidaan lisätä yritysten tuottavuutta, kilpailukykyä ja laatua ja parantaa niin nais- kuin miespuolistenkin työntekijöiden elämää.
Näin ollen on kannustettava aloitteita, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa tukevien myönteisten toimenpiteiden ja henkilöstöresursseihin liittyvien toimintatapojen kehittämistä yrityksissä. Lisäksi on tuettava tiedotus- ja koulutustoimenpiteitä, joilla voidaan edistää, siirtää ja yhdistää toimivaksi osoittautuneita käytäntöjä. Korostaisin tässä suhteessa määrättyjä EQUAL-ohjelman tuella suunniteltuja hankkeita, joista minulla on ollut tilaisuus saada kokemusta Portugalissa. EQUAL-ohjelma ansaitsee Euroopan komission täyden huomion, jotta varmistetaan ohjelman jatkuminen ja laajentaminen.
Kuten mietinnössä korostetaan, neuvottelut ja yhteiset työehtosopimusneuvottelut ovat ratkaisevan tärkeitä välineitä naisten syrjinnän poistamiseksi etenkin työllisyyden, palkkojen, työsuojeluedellytysten, urakehityksen ja ammatillisen koulutuksen alalla. Jäsenvaltioilla ja komissiolla on kuitenkin erityisen vastuullinen ja tärkeä asema tasa-arvon edistämisessä ja kaikkien syrjinnän muotojen torjumisessa, oikeudenmukaisten työsuhteiden takaamisessa ja erityisesti naisia koskevien epävarmojen työsuhteiden torjumisessa.
Näin ollen kehotamme niitä toimimaan seuraavasti: joko asettamaan työterveyssuojelulle korkeat normit, joissa otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus ja erityisesti äitiyssuojelu, tai käyttämään sellaisia työ- ja työaikajärjestelyjä, joissa otetaan perhe-elämä huomioon, tai perustamaan tehokkaita valvontamekanismeja, joilla varmistetaan työntekijöiden oikeuksien ja järjestäytymisvapauden kunnioittaminen, taikka varmistamaan hyvän julkisen sosiaaliturvan ja kohtuuhintaisten sosiaalipalvelujen, kuten lasten päivähoitopaikkojen ja ikääntyneiden henkilöiden tukipalvelujen yleinen saatavuus.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio on erittäin tyytyväinen naisten asemaa teollisuudessa koskevaan päätöslauselmaesitykseen. Kiitän esittelijä Figueiredoa siitä, että hän käsitteli naisten olosuhteita ja asemaa teollisuudessa koskevaa monitahoista kysymystä. Kuten mietinnössäkin todettiin, yksi monista syistä on se, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvät haasteet ovat teollisuudessa vielä kiperämpiä kuin muilla aloilla.
Työolosuhteisiin, palkkaeroihin sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamiseen liittyvät ongelmat korostuvat yleensä teollisuudessa vieläkin voimakkaammin.
Kysymys on monitahoinen myös siksi, että Euroopan teollisuuden yleistä tilannetta ja teollisuuden ja työntekijöiden - sekä miesten että naisten - tukemiseen tarkoitettuja yhteisön toimintapoliittisia keinoja on mahdotonta yhdistää hankalassa globaalistuneessa ympäristössä pelkästään tasa-arvopolitiikan keinoin. Kuten tiedätte, vuonna 2006 hyväksytyssä naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmassa korostettiin, että EU sitoutuu ehdottomasti tekemään parhaansa edistääkseen miesten ja naisten välisen tasa-arvon toteutumista.
Etenemissuunnitelman kuusi keskeistä painopistettä liittyvät naisten aseman parantamiseen työmarkkinoilla. Ensimmäinen niistä on naisten ja miesten taloudellinen riippumattomuus, toinen työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen, kolmas yhdenvertainen osallistuminen päätöksentekoon ja neljäs stereotypioiden poistaminen. Komissio on tyytyväinen siihen, että parlamentin päätöslauselmaesityksessä korostetaan nimenomaan näitä aloja. Vaikka sukupuolten tasa-arvon alalla onkin kiistattomasti edistytty, merkittäviä haasteita on vielä jäljellä. Komissio on esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että lisätoimia tarvitaan ja että nykyisiä saavutuksia on lujitettava.
Naisten työskentelyyn teollisuudessa liittyy kaksi ongelmaa, joihin on käytävä käsiksi. Ensinnäkin teollisuudessa on edelleen hyvin vähän naisia palvelusektoriin verrattuna. Toiseksi naiset työskentelevät teollisuudessa yleensä tyypillisesti naisvaltaisilla aloilla, jotka ovat hyvin työvoimavaltaisia ja joille ovat ominaisia huonot työolot ja matalat palkat. Vastatakseen näihin haasteisiin komissio toteuttaa useita toimintalinjoja. Koulutukseen liittyvien stereotypioiden torjuminen johtaa pitkällä aikavälillä siihen, että tekniikan ja tieteen aloille saadaan lisää korkeasti koulutettuja naisia, ja se auttaa myös vastaamaan määrättyjen teollisuudenalojen työvoimantarpeeseen. On myös tärkeää tukea naispuolisten insinöörien uraa verkostoitumisen, mentoroinnin sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista edistävien toimenpiteiden avulla.
Naisten teollisuustyöpaikkojen monipuolistamiseksi on oleellista huolehtia kaikista koulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksista. Euroopan sosiaalirahasto antaa välttämätöntä tukea tällä alalla. On myös oleellista parantaa teollisuudessa työskentelevien naisten nykyistä asemaa. Esimerkiksi naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat edelleen kohtuuttomia. Teollisuudessa ero on jopa 30 prosenttia.
Tästä syystä komissio esitti heinäkuussa 2007 tiedonannon naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunnasta. Tiedonannossa selvitettiin ne voimavarat, joita on otettava käyttöön tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Yritysten osallistuminen on merkittävä keino edistää miesten ja naisten ammatillista tasa-arvoa palkkaerojen, koulutuksen, työn ja yksityiselämän yhteensovittamisen sekä urakehityksen suhteen. Kaikkien yritysten on noudatettava yhdenvertaista kohtelua koskevaa lainsäädäntöä, minkä lisäksi niitä on tärkeää kannustaa toteuttamaan vapaaehtoisia toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi etenkin yritysten yhteiskuntavastuun alalla.
Komissio käynnistää myös pian uudelleen yrityksille suunnatun tiedotuskampanjan sukupuolistereotypioista. Naisten asemaa teollisuudessa koskevassa mietinnössä korostetaan työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen ratkaisevaa merkitystä todellisen sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa, ja komissio yhtyy tähän analyysiin. Tämä näkökohta mainittiin, kun parlamentti hyväksyi jäsen Kaupin laatiman mietinnön syyskuussa 2007.
Vuonna 2008 komissio esittää Barcelonan prosessissa asetettuja lastenhoitotavoitteita koskevan edistymiskertomuksen. Heinäkuussa päättyi työmarkkinaosapuolten kuulemisen toinen vaihe, joka koski työn ja yksityiselämän yhteensovittamista. Komission näkemyksen mukaan tämä ongelma pitäisi ratkaista yhdistelemällä erilaisia välineitä ja tarkistamalla yhteisön nykyistä lainsäädäntöä, jotta uudet haasteet voidaan ottaa paremmin huomioon.
Kuten korostin, teollisuudessa työskenteleviin naisiin liittyvä kysymys kertoo myös teollisuuden yleisestä tilanteesta Euroopassa. Komissio noudattaa edelleen kaikkia tarvittavia toimintalinjoja pysyäkseen globaalistumisen tasalla, taatakseen teollisuuden tulevaisuuden jäsenvaltioissa ja auttaakseen sekä nais- että miespuolisia työntekijöitä silloin kun uudelleenjärjestelyjä tehdään niissä yrityksissä, joissa he työskentelevät.
Työntekijöitä koskevista tiedottamis- ja kuulemismenettelyistä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta ja Euroopan sosiaalirahastosta annetut EU:n säädökset ovat tämän tavoitteen saavuttamiseen tarkoitettuja välineitä. Vuonna 2007 perustetusta Euroopan globalisaatiorahastosta myönnetään vuosittain jopa 500 miljoonaa euroa tukea, ja sen säännöissä edellytetään nimenomaan sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamista. Näin ollen komissio vastaa kaikkiin naisten asemaa teollisuudessa koskevassa mietinnössä mainittuihin haasteisiin toteuttamalla monia erilaisia toimenpiteitä: parantamalla tasa-arvoa, työoloja ja naisten asemaa teollisuudessa, torjumalla stereotypioita, parantamalla työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen edellytyksiä ja tukemalla yleisesti vaikeuksissa olevien teollisuudenalojen yrityksiä ja työntekijöitä.
Haluan henkilökohtaisesti todeta tukevani vilpittömästi tämän nimenomaisen alan ongelmien ratkaisemista tällä tavoin.
Den Dover
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin tyytyväinen tähän mietintöön, jolle annan täyden tukeni. Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivijäsenet tukevat sitä, kuten PPE-DE-ryhmäkin. Jos Euroopan on määrä ottaa johtoasema hyvin kilpailuhenkisessä, erittäin kireään kilpailuun perustuvassa globaalissa ympäristössä, meidän on hyödynnettävä mahdollisimman tarkasti kaikki saatavilla olevat voimavarat.
Vaikka en hyväksykään sitä, että naisten osuus yhtiöiden eri portaissa määrättäisiin kiintiöillä - ja vastustan etenkin kaikkea siihen liittyvää pakottamista - haluan tietenkin, että mahdollisimman moni nainen kohoaisi korkeimpaan mahdolliseen asemaan omien kykyjensä ansiosta. Usein kyse on siitä, miten määrittelemme "teollisuuden", ja teollisuus on muuttumassa. Nykyään kaikki on paljon joustavampaa, ja olen iloinen siitä, että naiset tekevät osuutensa teollisuudessa monissa erilaisissa asemissa.
Mielestäni esteet tai aliedustus uusien teknologioiden alalla eivät ole väistämättömiä, sillä naisilla on älyä, tietoa ja osaamista muuhunkin kuin oman arvonsa osoittamiseen.
Ensinnäkin kannattaisin näkemystä, että samapalkkaisuutta olisi edistettävä aina kun se on mahdollista. Tässä mietinnössä olin erityisen tyytyväinen siihen, että esittelijä hyväksyi eri ryhmien jäsenten näkemykset ja että saavutimme yksimielisyyden. Kannatin naisten eläkemahdollisuuksien parantamista - eläkkeiden siirrettävyyttä työnantajaa vaihdettaessa sen varmistamiseksi, että naiset saavat parempaa eläkettä työuransa päättyessä ja joustavampia palveluja, jotta naiset voivat yhteensovittaa työ- ja perhe-elämän.
Kuten totesin, kannatan tätä mietintöä varauksetta. Se on edistysaskel. Tarvitsemme naisia kaikentasoisissa tehtävissä, ja toivon heille kaikkea hyvää. Olen erityisen tyytyväinen uuteen komission jäseneen, joka on todellakin erittäin kyvykäs.
Edit Bauer
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (SK) Haluan kiittää jäsen Figueiredoa työstä, jota hän on tehnyt tämän mietinnön parissa. Mietinnössä luetellaan joitakin niistä ongelmista, joita useilla teollisuudenaloilla työskentelevät naiset kohtaavat.
Osa ongelmista tuntuu olevan ikuisuusongelmia, kuten sukupuolten väliset palkkaerot, naisten aliedustus yhtiöiden hallituksissa tai työ- ja perhe-elämän puutteellinen yhteensovittaminen. Mietinnössä tuodaan esiin myös harvemmin käsiteltyjä kysymyksiä, kuten liian vähälle huomiolle jääneet naisten työsuojelua koskevat erityistarpeet tai ne sosiaaliset ongelmat, jotka johtuvat tuotannon siirtämisestä alhaisempien tuotantokustannusten alueille.
Joissakin mietinnössä esitetyistä ehdotuksista puututaan toissijaisuusperiaatteeseen tai asetetaan vaatimuksia, jotka loukkaavat työmarkkinaosapuolten toimivaltaa ja työehtosopimusneuvotteluprosessia. PPE-DE-ryhmä ei kannata näitä ehdotuksia.
Huolimatta siitä, että mietintö on summittainen yhteenveto kohtuullisen hyvin tiedossa olevista ongelmista, siinä korostetaan, että nämä alat muuttuvat hitaasti, kuten voidaan huomata esimerkiksi naisten ja miesten palkkaerojen kehityksestä. Tutkimuksesta käy selvästi ilmi, että lasten syntymä on käännekohta, josta naisten ja miesten urakehitys lähtee eri suuntiin. Kaikkein vaikeinta on murtaa keskeiset stereotypiat, mikä pitää paikkansa, vaikka olemmekin jo puheiden tasolla päässeet niistä eroon. Mietinnössä korostetaan myös eläkeoikeuksien siirrettävyyteen ja joustaviin eläkeoikeuksiin liittyviä kysymyksiä, joista on tulossa yhä polttavampia työmarkkinoiden vähittäisen yhdentymisen ja työvoiman liikkuvuuden lisäämistä koskevien vaatimusten myötä. Tähän kysymykseen olisi mielestäni kiinnitettävä asianmukaista huomiota.
Christa Prets
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitän myös aluksi esittelijää hänen avustaan ja yhteistyöstään. Hyödynsimme parhaalla mahdollisella tavalla tilaisuuden poliittiset rajat ylittävään yhteistyöhön, ja haluan esittää tästä lämpimät kiitokset.
Aluksi huomautan, että olemme jo laatineet runsaasti mietintöjä tästä aiheesta. Samasta työstä on vaadittu samanlaista palkkaa jo yli 30 vuoden ajan, emmekä vieläkään ole pystyneet toteuttamaan tätä vaatimusta. Tietenkin etenemme pikku hiljaa ja laadimme asiakirjan toisensa jälkeen, mutta naisten asema teollisuudessa on edelleen hyvin paljon jäljessä siitä, mihin olemme koko ajan pyrkineet.
Esimerkiksi valmistusteollisuudessa 85 prosenttia työntekijöistä on naisia, ja tieto- ja viestintätekniikan alalla heidän määränsä on 15 prosenttia, ja korkean teknologian aloilla naiset ovat todellakin hyvin heikosti edustettuina. Tämä ei tarkoita sitä, että naiset olisivat huonommin koulutettuja vaan ainoastaan sitä - ja tämä koskee erityisesti maaseutualueita - että muita työllistymismahdollisuuksia ei yksinkertaisesti ole tarjolla.
Naiset työskentelevät edelleen matalapalkka-aloilla, ja tälläkin sektorilla mies- ja naispuolisten työntekijöiden välillä on eroja. Epätasa-arvoa ja syrjintää esiintyy vieläkin paitsi palkkatasossa myös työoloissa. Käännymme näin ollen myös ammattijärjestöjen puoleen, jotta ne lisäisivät toimiaan tämäntyyppisen palkkasyrjinnän estämiseksi osallistuessaan palkkaneuvotteluihin.
Ammattikoulutusohjelmia ei edelleenkään tueta, tai tuki on valitettavan vähäistä. Koulutusta tarvitaan naispuolisten työntekijöiden uramahdollisuuksien lisäämiseksi myös vähän koulutusta vaativilla aloilla. Kehotamme myös yhtiöitä noudattamaan perhe- ja naisystävällisiä toimintaperiaatteita henkilöstöhallintasuunnitelmissaan, mikä on kaikkien eduksi: kun kaikki tuntevat voivansa hyvin, yrityksellä menee paremmin, ja tämä hyödyttää myös siellä työskenteleviä naisia.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää hyvästä yhteistyöstä ja hyvästä mietinnöstä ja erityisesti siitä, että hän pitää esillä miesten ja naisten erilaista kohtelua siitä huolimatta, että emme saa juurikaan vastakaikua.
Komission edustaja on varmasti henkilökohtaisesti todella sitoutunut asiaan, mutta kun kuuntelin virallista vastaustanne, jossa sanoitte, että on hyväksytty tiekartta, johon on sitouduttu, sen jälkeen voisi luonnollisesti odottaa selvitystä siitä, mitä on tapahtunut. Valitettavasti meidän on todettava, että tämän komission aikana tasa-arvoasioissa ei ole tapahtunut juuri mitään. Se on valitettavaa. Se ei ehkä ole sellainen tärkeä asia, joka toisi pisteitä komissaareille tai joillekin muille, mutta siitä huolimatta, hyvät ystävät, minä haluaisin rohkaista meitä kaikkia, koska me olemme vastuussa eurooppalaisen naisen asemasta.
Kerron teille yhden esimerkin. Suomessa naiset saivat äänioikeuden osana vanhoillista Venäjää 1905. Se oli ihme. Kun nyt katsomme eteenpäin, minusta tuntuu, että ei ole mahdollista, että osana Eurooppaa, Euroopan eri jäsenvaltioissa naiset saisivat saman palkan ja samanlaisen kohtelun EU:ssa, vaikka EU puhuu ihmisoikeuksista ja on edistyksellinen. Minusta EU voisi katsoa tsaarinaikaisia päätöksiä ja tehdä yhtä rohkeita päätöksiä palkkatasa-arvoa ja työelämän tasa-arvoa koskevissa asioissa. Tsaari uskalsi antaa äänioikeuden naisille, mutta EU ei uskalla tehdä mitään sen eteen, että palkkatasa-arvo EU-jäsenmaissa toteutuisi.
Wiesław Stefan Kuc
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, minulla on selkeitä muistoja 1950-luvun Puolasta. Totuimme näkemään valtavia mainostauluja traktoreita ajavista hymyilevistä tytöistä. Nämä tytöt kuuluivat niin kutsuttuun Puolan palveluorganisaatioon. Näimme heidän kulkevan hakut ja lapiot olallaan riemukkaasti työhön. Tauluissa oli myös naisia kangaspuiden ja sorvin ääressä. Ajat ovat muuttuneet. Nykyisin naiset työskentelevät suunnittelutoimistoissa, tietokonealalla tai uusilla elektroniikkalaitteiden, matkapuhelinten ja televisioiden tuotantolinjoilla. Naiset myös kiirehtivät väsyneinä kotiin monen tunnin raskaan työn jälkeen hoitaakseen muut päivittäiset askareensa. Tällaisia mielikuvia sain lukiessani jäsen Figueiredon mietintöä naisten asemasta teollisuudessa.
Jo vuosien ajan on toteutettu toimia, joiden tavoitteena on suojella naisia, vähentää heidän työtaakkaansa ja taata heille samanlainen kohtelu kuin miehille. Valitettavasti erot ovat säilyneet tähän päivään saakka. Toivelista on hyvin asianmukainen, vaikkakaan ei ehkä täydellinen. Miehiä ja naisia kohdellaan edelleen eri tavoin työelämässä sekä palkkaan ja urakehitykseen että heidän työnsä ja pätevyytensä arviointiin liittyvissä kysymyksissä. Kaikkein valitettavinta on, että on osoittautunut mahdottomaksi luoda edellytyksiä naisten toiveiden ja pyrkimysten toteuttamiselle, jotta he saisivat varmuuden pysyvistä työpaikoista ja urakehitysmahdollisuuksista.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, naisten asema teollisuudessa, kuten monissa muissakin asioissa, määräytyy kiistatta monien stereotypioiden mukaan. Haluan palauttaa mieliinne, että osa niistä on selvästi vahingollisia, kuten on jo todettu.
Meidän on edistettävä tällaisten stereotypioiden murtamista, ja juuri siksi Figueiredon mietintö on mielestäni perustava ja tärkeä suunnitelma ja juuri samasta syystä ryhmämme tukee sitä.
Monet seikat puoltavat tätä mietintöä ja monien ehdotusten esittämistä, ja luotamme siihen, että niin yhteisön toimielimet kuin yrityksetkin suhtautuvat niihin myönteisesti, sillä viime kädessä juuri yritysten on omaksuttava ja toteutettava ne.
Yksi näiden ehdotusten puolesta puhuvista seikoista on se, että Euroopan unionissa keskimäärin vain 14 prosenttia naisista työskentelee teollisuudessa. Tästä huolimatta on pidettävä mielessä myös se, että osa-aikaisten työntekijöiden osuus tästä määrästä on 21 prosenttia; teollisuusalan osa-aikaisista työntekijöistä naisia on todellakin 65 prosenttia. Mielestäni tämä on yksi keskeisimmistä näkökohdista eikä suinkaan mikään vähäpätöinen keskustelunaihe.
Toinen puoltava seikka on se, että juuri tilapäisissä työsuhteissa työskentelevät naiset sekä osa-aikatyötä ja tilapäistyötä epätyypillisissä olosuhteissa tekevät naiset kärsivät useimmiten palkkasyrjinnästä, ja halutessaan jäädä äitiyslomalle heillä on vähemmän mahdollisuuksia saada perus-, jatko- ja ammattikoulutusta.
Näin ollen mietinnössä ehdotetaan myös, että palkkasyrjinnän torjumiseksi toteutetaan kiireellisiä toimia miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteesta annetun direktiivin 75/117/ETY täysimääräistä ja tehokasta täytäntöönpanoa silmällä pitäen. Olemme vaatineet tätä jo jonkin aikaa, ja toivomme, että tämä toteutetaan mahdollisimman pian.
Toiseksi vaadimme kannustimia tasa-arvoa edistäville aloitteille, myönteisille menettelytavoille ja henkilöstöpoliittisille toimille. Vaadimme jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamaan yhtiöille enemmän ja parempia verohelpotuksia, jotka liittyvät käytännesääntöjen ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien perusteiden noudattamiseen jokapäiväisessä toiminnassa. Vaadimme, että työoloja parannetaan kiinnittämällä erityistä huomiota työaikoihin sekä äitiys- ja isyyslomaan - tässä asiassa pariskunnan tai perheen molemmat osapuolet jakavat vastuun - samalla kun työssä käyville miehille ja naisille taataan mahdollisuus palata toimeensa kyseisen loman jälkeen. Myös työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen on kiinnitettävä huomiota. Jotta kaikki tämä saataisiin toteutettua, mietinnössä vaaditaan antamaan näitä oikeuksia koskevaa lainsäädäntöä koko Euroopan unionissa.
Lopuksi haluan ilmaista jäsen Doverille eriävän mielipiteeni kiintiöistä. Joillekin meistä, niin naisille kuin miehillekin, ne ovat välttämättömiä, ja siksi on mielestämme tehtävä selväksi, että Euroopan unionin olisi Norjan esimerkin mukaisesti toteutettava toimenpiteitä nostaakseen naisten osuutta liikelaitosten hallituksissa vähintään 40 prosenttiin ja vahvistettava säädösteitse naisedustajille 40 prosentin kiintiö yksityisten yhtiöiden hallituksissa.
On selvää, ettei tämä ole ratkaisu, mutta korostan, että se on tie ja keino, joka on osoittautumassa hyödylliseksi muissa yhteyksissä ja jossa haluaisimme Euroopan unionin noudattavan esimerkkiä.
Věra Flasarová
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, valiokuntakollegani Ilda Figueiredo on tehnyt erinomaista työtä, kuten aina. Hän on vahvistanut asiakirjassaan mielestäni olennaisia seikkoja, ja etenkin sen, että tehdasteollisuus työllistää valtaosin naisia. Suurin osa tämän alan työpaikoista ei edellytä kovin korkeaa ammattitaitoa, ja työ on ruumiillista ja huonosti palkattua. Stereotypia naisille kuuluvista aputöistä tuodaan mietinnössä hyvin esiin. Minulla oli tilaisuus vierailla useassa elintarviketeollisuuden tuotantolaitoksessa eri maissa. Vaihtelevasta sijainnistaan huolimatta nämä tehtaat ovat hyvin samankaltaisia. Miehet hoitavat johtotason tehtävät ja naiset tekevät tuotantolinjalla työn, joka ei vaadi ammattitaitoa. He ansaitsevat huonosti tekemällä mekaanista työtä turruttavaan tahtiin, ja heiltä puuttuu motivaatio kehittyä ammatillisesti. Lisäksi heidän työolonsa ovat epäedulliset. Tämä on ilman muuta väärin.
Sukupuolten epätasa-arvon poistamiseksi tarvitaan vielä paljon työtä. On ymmärrettävä, että tältä alalta ei ole vielä riittävän kattavia tilastotietoja ja että tasa-arvokysymykset ovat melko uusi tilastollinen ilmiö. Tosielämässä naisten epäedullinen asema teollisuudessa miehiin verrattuna korostuu vielä selvemmin. On kuitenkin syytä keskittyä niihin kysymyksiin, jotka esittelijä perustellusti nimesi painopistealoiksi: naisten epäedullinen palkkatilanne ja naisten vähäinen määrä teknisillä aloilla, jotka ovat vaativampia ja paremmin palkattuja merkittävään tehdasteollisuuteen verrattuna. Naisten on voitava osallistua korkeamman asteen koulutukseen; ammattipätevyydellä on tässä merkitystä. Naisille pitäisi myös antaa mahdollisuus palata äitiyslomalta työmarkkinoille, mutta myös jatko-opintoihin. Tämä oikeus koskee luonnollisesti myös lapsista huolehtivia miehiä.
Teollisuuden rakenne on muuttumassa joillakin Euroopan unionin alueilla, etenkin sen itäosissa. Nämä muutokset edellyttävät työvoiman liikkuvuuden lisäämistä ja uudelleenkoulutusta. Tunnen nämä suuntaukset omasta kokemuksestani, sillä tulen Tšekin tasavallan teollistuneesta osasta, ja olen perillä näiden muutosten vaikutuksista etenkin työssä käyviin naisiin.
Toinen tähän liittyvä ongelma on tehtaiden siirtyminen Euroopan unionin ulkopuolisiin halvemman työvoiman maihin. Naisten työllisyyttä uhkaa myös halpojen tuotteiden tulva Aasiasta ja muistakin maista, jotka tuottavat massakulutushyödykkeitä vientiin ostovoiman puutteesta kärsivien kotimaan markkinoiden sijasta. Kaikilla näillä tekijöillä on tuntuva vaikutus naisten työllisyyteen teollisuudessa, ja niiden kielteisiä vaikutuksia pitäisi lieventää asteittain.
Urszula Krupa
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PS) Arvoisa puhemies, tilastojen mukaan Euroopan unionissa on kaikissa ikäryhmissä enemmän työssäkäyviä miehiä kuin naisia. Tämä voi johtua henkilökohtaisesta valinnasta tai perinteestä, mutta usein se on seurausta työpaikkasyrjinnästä. Lisäksi naiset ansaitsevat keskimäärin miehiä vähemmän kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Siksi on tärkeää, että yrittäjiä ja työnantajia muistutetaan lainsäädännön ja sääntelytoimien avulla heidän velvollisuudestaan noudattaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta palkkauksen lisäksi kaikilla muillakin aloilla.
Kysymystä, joka koskee naisten epätasaista osallistumista teollisuuteen, olisi lähestyttävä järkiperäisesti, sillä "naisvaltaisiksi" luonnehditut teollisuudenalat saattavat olla fyysisesti ja henkisesti kevyempiä. Naisia voitaisiin kehottaa harkitsemaan kyseisiä aloja, mutta sen ei tarvitse merkitä pienempää palkkaa. On vaikea kuvitella pitsiteollisuutta miesvaltaiseksi alaksi tai sulattamoja naisvaltaiseksi alaksi. Esimerkkinä mainitsemani pitsiteollisuus voi myös olla siihen liittyvän taiteellisen puolen takia paremmin palkattua kuin esimerkiksi elintarviketeollisuus.
On tärkeää varmistaa miesten ja naisten samapalkkaisuus eri aloilla ja poistaa hyväksikäyttö ja muut epäoikeudenmukaiset käytännöt ja olosuhteet työpaikoilta. Etenkin naisten mahdollisuuksia osa-aikatyöhön pitäisi edistää erilaisten uudelleenkoulutusta ja oppimista helpottavien joustavien käytäntöjen rinnalla.
Puheenvuoroissani ja esittämissäni tarkistuksissa olen toistuvasti ehdottanut, että työntekijälle taataan oikeus palata työpaikkaan äitiys- tai vanhempainloman jälkeen ja myös, että äitiys- tai isyysloma luokiteltaisiin työssäkäyntiajaksi, josta maksetaan aikanaan asianmukainen rahakorvaus. Näin vältyttäisiin pieniltä vanhuuseläkkeiltä ja vähennettäisiin työttömyyttä. Ennen kaikkea varmistettaisiin lasten asianmukainen kasvatus ja kehitys, sillä lapset ovat jokaisen perheen ja kansakunnan tulevaisuus ja Euroopan unionin tulevaisuus.
Lydia Schenardi
(FR) Arvoisa puhemies, tätä mietintöä lukiessa tekisi mieli sanoa: "Ei mitään uutta länsirintamalla", toisin sanoen mikään ei ole muuttunut.
Kokonaiskuva on aina sama: koulutus- ja ammattisuunnan valintaan vaikuttavat sitkeät stereotypiat, naisten yliedustus määrätyillä aloilla kuten tekstiiliteollisuudessa, palkkaerot, työolot ja uramahdollisuudet. Silti suositukset ovat aina samat: sukupuolten ammatillisen tasa-arvon edistäminen palkkauksen avulla, niiden edustus yhtiöiden hallituksissa tai lastenhoitojärjestelmien kehittäminen ja työelämän joustot.
Hienoa, mutta entä sitten? Mitä yksi lukemattomista naisten oikeuksia koskevista mietinnöistä muuttaa teollisuusalalla tai sen ulkopuolella? Sukupuolten tasa-arvoa koskevia ajattelumalleja on vaikea edistää "myönteisiin toimiin" - sanamuoto on harhaanjohtava, sillä tosiasiassa kyse on pakollisista kiintiöistä - perustuvista pakkokeinoista huolimatta.
Määräämällä yhdenvertaisuuden tai syrjimättömyyden periaatteen nojalla käyttöön rakenteita, jotka saattavat olla luonnonvastaisia, ei saada naisia luontevammin ottamaan paikkaansa yhtiöissä riippumatta siitä, mistä yhtiöstä on kyse. Naiset eivät ole niin vajavaisia, että heidän kelpuuttamisestaan pitäisi systemaattisesti määrätä. Kannustimet eivät saa olla pakkokeinoja.
Soveltaessamme perusoikeuskirjaa emme saisi unohtaa, että kaikille yrittäjille on myös annettava vapaat kädet palkata haluamansa henkilöt, kunhan kaikkia työntekijöitä kohdellaan samalla tavalla sukupuolesta riippumatta.
Zita Pleštinská
(SK) Naisten työllisyyden kannalta ratkaisevassa asemassa oleva tekstiili- ja vaatetusteollisuus keskittyy tyypillisesti joillekin Euroopan alueille, ja Prešovin alue Koillis-Slovakiassa kuuluu niihin.
Jos haluamme säilyttää naisten työllistymismahdollisuudet erityisesti näillä heikommassa asemassa olevilla alueilla, joilla on perinteisesti tekstiili- ja vaatetusteollisuutta, meidän on tuettava tätä tuottoisaa teollisuudenalaa edustavaa elinkeinoa sopivilla toimenpiteillä: laatimalla uusia ohjelmia, joissa keskitytään vaikkapa esittelemään ja mainostamaan uusia tuotteita alakohtaisilla ja kansainvälisillä messuilla. Eurooppalaisen teknologiayhteisön strategisen tutkimusohjelman laajempi soveltaminen sekä innovatiivisten tekniikoiden ja uusien liiketoimintamallien käyttöönottoa koskeva vaatimus ovat mielestäni panostusta tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tulevaisuuteen.
On yleisesti tiedossa, että tekniikkaa ja luonnontieteitä opiskelevien naisten määrän kasvusta huolimatta heidän työelämässä kohtaamansa esteet saavat heidät luopumaan tieteellisestä urasta teollisuuden parissa. Koska määrätyn vaatimustason säilyttäminen koulutuksessa ja osaamisessa on tärkeää, tutkimukselta edellytetään jatkuvuutta. Joissakin tutkimuslaitoksissa ei turvata naisille mahdollisuutta työskennellä osa-aikaisesti kotona siinä tapauksessa, ettei heiltä vaadita ehdotonta läsnäoloa työpaikalla. Yksi konkreettisista esteistä saattaa olla suhtautuminen ylitöihin. Nämä ovat syitä siihen, että huipputeknologian aloilla on keskimääräistä vähemmän naisia.
Päävastuu on jäsenvaltioilla. Siksi kehotamme asianomaisia kansallisia laitoksia suunnittelemaan ja toteuttamaan työn- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistäviä toimia, helpottamaan työaikajoustoja ja parantamaan lastenhoitopalvelujen yleistä saatavuutta. On myös tärkeää kannustaa työnantajia - varsinkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä - huolehtimaan näiden toimien ja menettelyjen toteuttamisesta käytännössä tehokkaiden teknisten toimenpiteiden ja mahdollisuuksien mukaan myös taloudellisen tuen avulla.
Lopuksi kiitän esittelijä Ilda Figueiredoa hänen työstään ja varjoesittelijäämme Edit Baueria, jonka avulla pystyimme täydentämään mietintöä lausunnoillamme. Arvostan myös suuresti teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokuntaan kuuluvan kollegani Doverin näkemystä.
Arvoisa puhemies, lopuksi haluan ottaa puheeksi yhden teknisen seikan. Parlamentin istuntosalissa on hyvin kylmä keskustelujen aikana, niin myös tämänpäiväisen keskustelun aikana. Kylmä istuntosali ei tarjoa jäsenille hyvää työympäristöä, ja sillä on vakavia seurauksia terveydellemme. Pyydän teitä huolehtimaan olosuhteiden parantamisesta.
Zita Gurmai
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, teollisuuden ja teollisuustuotannon kehittämistoimien avulla Euroopan talous voi saavuttaa johtoaseman kilpailukyvyssä, osaamisessa ja kestävyydessä Lissabonin tavoitteiden mukaisesti.
Lissabonin prosessin tavoitteena on nostaa työllisyysastetta, lisätä merkittävästi naisten työllisyyttä, vaatia asianmukaisia edellytyksiä naispuolisten työntekijöiden työllistämiselle ja tukea monipuolisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia - naisten taloudelle tuoman myönteisen merkityksen lisäksi.
Yhtäläisiä mahdollisuuksia on tuettava teollisuudessa kaikilla aloilla: työllisyydessä, palkkauksessa, ylennyksissä, ammatillisessa koulutustarjonnassa, erilaisissa joustavissa työmahdollisuuksissa ja niiden valvonnassa sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamisessa.
Yleisesti ottaen naisille on varmistettava kunnolliset työskentelyolot teollisuudessa ja asianmukainen edustus heidän etujaan valvovissa järjestöissä. Sukupuolten tasa-arvo on turvattava poikkeuksetta näilläkin aloilla, ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia periaatteita ja käytäntöjä sovelletaan johdonmukaisesti tässäkin asiassa.
On tärkeää, että saamme oikeaa tietoa monien pohjimmiltaan erilaisten teollisuudenalojen todellisista työmarkkinasuhteista ja kyseisten alojen välisistä eroista. Strategioiden ja konkreettisten ehdotusten suunnittelua ja laatimista varten tarvitaan monipuolisia tilastotietoja. Johtamista koskevat lukemattomat kansainväliset tutkimushankkeet ovat osoittaneet, että naisten erityisillä johtamistaidoilla voi olla merkittävä vaikutus yritysten menestymiseen. Eurooppa ei saa päästää käsistään tätä tilaisuutta.
Lena Ek
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijöitä ja tämän mietinnön laadintaan osallistuneita jäseniä teollisuudessa työskenteleviä naisia koskevien nykyisten tilastotietojen ja Euroopan nykytilanteen erinomaisesta kartoittamisesta. Pettymykseltä ei kuitenkaan voida välttyä, koska tällaisia asiakirjoja on laadittu 1950-luvulta alkaen, ja silti muutokset ovat hyvin vähäisiä. Tämä koskee teollisuudessa työskenteleviä naisia, naisten terveystilannetta ja terveydenhuoltoa, ura- ja oppimismahdollisuuksia sekä ammattitaidon kehittämismahdollisuuksia, puhumattakaan työn ja perheen yhdistämiseen liittyvästä tilanteesta.
Näin ollen haluan käyttää puolet puheajastani kysymysten esittämiseen komissiolle. Ensinnäkin on järkyttävää, että vuosikymmenten jälkeen tilastoja koskeva tilanne on edelleen surkea. Tässä asiassa komissio voi todellakin vaatia parannusta, kun on kyse EU:n tilastoista. Nähdäkseni päävastuu tästä on komissiolla.
Toimiessani 25 vuotta sitten yliopistonopettajana opetin opiskelijoille samapalkkaisuussääntöjä, joita EY ja sen jäsenvaltiot olivat tuolloin laatineet. Tuomioistuimen käsittelemät asiat (Danfoss I ja II) tapahtuivat yli 25 vuotta sitten. Eikö nyt olisi aika laatia uusi vaikuttavampi asetus? Tämäkin on komission vastuulla.
Toivoisin myös tasa-arvon etenemissuunnitelmaa koskevaa välitarkistusta; suunnitelmassa on kyllä paljon korulauseita, mutta sääntelyä ei toistaiseksi ole näköpiirissä.
Neljänneksi kevään huippukokous työskentelee Lissabonia koskevan päätöslauselman parissa. Nämä kysymykset olisi tuotava esiin maaliskuussa. Viidenneksi totean, että seminaareissa, joita komissio - ja parlamentti - järjestävät korkean tason työryhmien kanssa, olisi sovellettava samoja sääntöjä kuin Norjan teollisuusyhtiöiden hallituksissa, toisin sanoen sukupuolten prosentuaalisen suteen on oltava 40:60.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, naisten merkitys taloudessa kasvaa jo yksistään väestökehityksen ongelmien takia. Siksi tätä asiaa on syytä pohtia huolellisesti.
Koska olen puolalainen nainen ja koulutukseltani fyysikko, voin todeta, että kotimaassani naisten keskimääräinen koulutustaso on korkeampi kuin miehillä. Naiset ovat myös aktiivisemmin mukana pk-sektorin liiketoiminnassa. En ole havainnut sukupuoleen perustuvaa syrjintää tiedeyhteisössä. Tästä huolimatta naiset ansaitsevat 15-20 prosenttia vähemmän kuin miehet ja osallistuvat yritysten johtotehtäviin huomattavasti miehiä vähemmän. Lisäksi epävarmat työsuhteet ovat yleisempiä naisilla kuin miehillä. Tämä johtaa siihen, että vaikka koulutus ja erilaiset väylät ammattipätevyyden kehittämiseksi ovatkin tärkeitä, niiden avulla ei pystytä vähentämään syrjintää.
Naisten köyhyys ei johdu ainoastaan pienistä palkoista vaan myös eläkejärjestelmien suunnittelusta. Puolan eläkejärjestelmän uudistamisen seurauksena tuli käyttöön säännös, jonka mukaan äitiys- tai isyyslomalla olevien henkilöiden eläkemaksut rahoitettiin julkisista varoista. Tästä oli suuri apu naisille, sillä äitiys heikentää tuntuvasti heidän asemaansa eläkejärjestelmissä. Mietinnössä on kiinnitetty huomiota siihen, että tämä asia on hoidettava.
Mielestäni on myös erittäin tärkeää, että terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä tarkastellaan sukupuolen mukaan eriytetystä näkökulmasta, etenkin kun on kyse naisia kuormittavista tehtävistä, jotka aiheuttavat tuki- ja liikuntaelinsairauksia. Myös näitä asioita on käsitelty mietinnössä.
Kathy Sinnott
(EN) Arvoisa puhemies, vuonna 1996 alusasuja valmistava yritys sulki tehtaansa vaalipiirissäni ja jätti työttömiksi 160 ihmistä. Lähes kaikki heistä olivat keski-ikäisiä naisia, joilla oli tehdastyön lisäksi vähäinen tai olematon ammattitaito. Vain 100 näistä naisista onnistui työllistämään itsensä uudelleen. Työtä löytäneiden naisten oli 30 tehdastyövuoden jälkeen aloitettava alusta vähimmäispalkalla, sillä he eivät olleet saaneet jatkokoulutusta eikä heidän aiempaa kokemustaan huomioitu. Kyseinen tehdas siirtyi halvemmalle alueelle EU:ssa ja on sittemmin siirtynyt Aasiaan.
Yritykset jatkavat siirtymistään halvemman työvoiman perässä, ja meidän on turvattava naisten asema etenkin tekstiiliteollisuuden kaltaisilla aloilla tarjoamalla mahdollisuuksia pätevyyden lisäämiseen ja antamalla jatkokoulutusta.
Mainitsen lyhyesti myös oppisopimuskoulutuksen: Irlannissa vain 5 prosenttia naisista on oppisopimuskoulutuksessa. Ongelma on kaksitahoinen. Rohkaistaanko naisia kouluttautumaan putkimiehiksi ja kirvesmiehiksi? Eikö ongelma ole myös siinä, että oppisopimuskoulutus on hävinnyt useimmilta aloilta?
Oppisopimuskoulutus oli erittäin hyvä keino siirtää tietoa ja ammattitaitoa eteenpäin ja saada ne tunnustetuiksi. Oppisopimuskoulutuksen loppumisen takia monet ihmiset - sekä miehet että naiset - menettävät kelpoisuuden ammattitaidon siirtämiseen ja tunnustuksen saamiseen.
Anna Záborská
(SK) Korostan kolmea keskeistä seikkaa, jotka liittyvät tähän kysymykseen.
Työnantajien on opeteltava olemaan antamatta naisille sopimattomia työtehtäviä tai sellaisia työtehtäviä, jossa heidän kykyjään ei arvosteta riittävästi. Euroopan unionin toimielinten on tarkkailtava niiltä tukea saavia organisaatioita varmistaakseen, että ne noudattavat yhteisön säännöstöä. Erilaisista näkemyksistä huolimatta yhteiskunnassa pitäisi ottaa huomioon se seikka, että miehet ja naiset ovat erilaisia mutta täydentävät samalla toisiaan. Se on elämän perusasia ja sen pitäisi olla myös naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintalinjan perusperiaate.
Erilaisuus ja yhteensopivuus työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa ovat perusasioita. Jäsen Figueiredon mietinnössä esitetään pääpiirteissään vastuumme Lissabonin strategian täytäntöönpanosta voimakkaan syntyvyyden laskun aikana Euroopassa. Mietinnössä korostetaan perustellusti terveysriskejä ja monia erilaisia ammattitauteja, jotka voivat olla erilaisia miehillä ja naisilla.
Tuen varauksetta esittelijän vaatimusta nykyisten tilanteiden ja niiden vaikutusten perinpohjaisesta analysoinnista. Analyysin on katettava myös nimenomaisesti äitiyteen kohdistuvat vaikutukset. On täysin perusteetonta altistaa uramahdollisuuksien takia tulevia äitejä terveysriskeille, joilla saattaa olla kielteisiä vaikutuksia äitiyteen. Teollisuuden vastuulla on samoin huolehtia siitä, ettei naisten asema heikkene, jos he haluavat saada lapsia, ja alan olisi taattava naisille mahdollisuus palata entiseen toimeensa äitiysloman jälkeen.
Edite Estrela
(PT) Arvoisa puhemies, Pekingin toimintaohjelmassa todetaan, että tasa-arvoa, kehitystä ja rauhaa koskevia päämääriä ei voida saavuttaa ilman naisten aktiivista osallistumista ja naisnäkökulman huomioon ottamista kaikissa päätöksentekoportaissa. Naisten osallistumista työmarkkinoille on lisättävä myös Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Kun 59 prosenttia akateemisen loppututkinnon suorittaneista on naisia, on vaikea ymmärtää, miksi valtaosa naisten uusista työpaikoista on osa-aikaisia, toisinaan epävarmoja ja tilapäisiä sekä huonosti palkattuja. Lisäksi ne tarjoavat niukasti urakehitysmahdollisuuksia.
Kiitän jäsen Figueiredoa tästä mietinnöstä. Minun on korostettava kahta siihen sisältyvää ehdotusta: ensimmäinen niistä on naisten yrittäjyyden edistäminen. Koska 61 prosenttia naisista ja vain 49 prosenttia miehistä ottaa perhetilanteen huomioon harkitessaan yritysten perustamista, tarvitaan toimenpiteitä työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi.
Toinen ehdotus koskee pitkiä työpäiviä. Komission on välttämätöntä tehdä tutkimus pitkien työpäivien kielteisistä vaikutuksista, jotka kohdistuvat perheeseen, henkilökohtaiseen elämään ja yhteiskuntaan, kun esimerkiksi lapset jätetään tuntikausiksi yksin, mikä johtaa usein heikkoon koulumenestykseen ja rikollisuuteen. Jäsenvaltioita pitäisi myös vaatia valvomaan paremmin sellaisia yrityksiä, jotka pakottavat työntekijänsä työskentelemään lakisääteisen työajan ulkopuolella, ja tiukentamaan rangaistuksia.
Petya Stavreva
(BG) Arvoisa komission jäsen, arvoisa puhemies, hyvät kollegat, naisten ja miesten yhdenvertainen osallistuminen työmarkkinoille on kestävän talouskasvun ja tasapainoisen yhteiskuntakehityksen edellytys.
Viime vuosikymmeninä Eurooppa on ottanut merkittäviä edistysaskelia sukupuolten tasa-arvon tukemisessa. Naisten asemaa teollisuudessa koskevassa mietinnössä esitetään lyhyesti joitakin näistä saavutuksista ja vaaditaan samalla yhdenvertaisuuden periaatteen tiukempaa soveltamista.
Valitettavasti voidaan todeta, että alaa koskevasta nykylainsäädännöstä huolimatta muutamien EU:n direktiivien ja päätöslauselmien täytäntöönpano on edelleen puutteellista. Naisten aseman teollisuudessa tulisi perustua samapalkkaisuuteen ja tasa-arvoiseen mukanaoloon päätöksenteossa.
Jäsenvaltioiden työmarkkinatilanne osoittaa, että naiset ovat epätasaisesti edustettuina useilla aloilla. Heidän osuutensa palvelualojen työntekijöistä on suuri, ja he ovat aliedustettuina esimerkiksi huipputeknologian aloilla.
Asianmukaisten työpaikkojen edistäminen kuuluu Euroopan unionin olennaisiin arvoihin, ja jäsenvaltioiden on toteutettava tehokkaita toimia varmistaakseen, että vaatimukset täytetään ja asianmukaisista työpaikoista huolehditaan eri teollisuudenaloilla.
Mielestäni yhteinen vaativa haasteemme on sellaisen toimintapoliittisen kokonaisuuden soveltaminen, jossa painotetaan työn, henkilökohtaisen elämän ja perhe-elämän yhteensovittamista. EU:n kansalaiset, niin naiset kuin miehetkin, ansaitsevat oikeuden yhtäläisiin mahdollisuuksiin, ja heidän pitäisi olla tasa-arvoisia käytännössä, ei vain puheissa.
Britta Thomsen
(DA) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää esittelijää lämpimästi erittäin ajankohtaisesta mietinnöstä, jossa kiinnitetään huomiota sukupuolten epätasa-arvon lisääntymiseen työmarkkinoilla aikana, jolloin me kaikki lupaamme yhdessä torjua palkkasyrjintää ja toimia todellisen tasa-arvon puolesta. Naiset tekevät nykyään teollisuudessa huonoimmin palkatut työt, jotka eivät vaadi ammattitaitoa, ja vaarana on, että heidän asemansa heikkenee edelleen, ellei välittömästi oteta käyttöön kohdennettua työpaikkakoulutusta. Sukupuolen mukaan eriteltyjen tilastotietojen kerääminen sekä palkkatasosta että yksittäisten alojen sukupuolijakaumasta on tehtävä pakolliseksi. On anteeksiantamatonta, että tietomme näiltä aloilta ovat edelleen niin puutteelliset. Miten voimme muuttaa asioita, ellei meillä ole selvää yleiskäsitystä todellisesta asiaintilasta?
Teollisuuspolitiikka on myös suunniteltava siten, että siinä otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus sekä palkkauksen, äitiyden, epävarmojen työsuhteiden ja yksitoikkoisen toistotyön naisille asettamat erityishaasteet. Tässä olisi turvauduttava yhteistyöhön työmarkkinaosapuolten kanssa, ja niiden on myös varmistettava naisten riittävä edustus organisaatioissaan.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, edessämme oleva ehdotus käsittelee erittäin tärkeää kysymystä, joka herättää jatkuvasti yleismaailmallista keskustelua. Naisten asema teollisuudessa vaikuttaa yhteiskuntaan kokonaisvaltaisesti, ja sillä on laajakantoiset seuraukset sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikalle että perhe- ja lapsipolitiikalle, talouspolitiikasta puhumattakaan. Tasa-arvolainsäädännöllä kyllä taataan naisille äitiysloma, mutta kaikki viittaa siihen, että he altistuvat urakehitykseen liittyvälle syrjinnälle ja taloudelliselle syrjinnälle, joka on joustamattomassa yrityskulttuurissa lainmukaisuuden vuoksi tosin hienovaraista mutta kuitenkin laajalle levinnyttä.
Irlannissa on viime viikkoina paheksuttu voimakkaasti sitä, että eräs media-assistentti toi juuri tämän seikan julki, ja hänet tyrmättiin suoralta kädeltä. Ei ole mitään mieltä kieltää itsestäänselvyyksiä. Ehkäpä käsittelemämme mietinnön otsikoksi pitäisi panna "Äitiys ja naisviha", kuten Sunday Tribunen pääkirjoituksen räikeä otsikko viime viikolla Irlannissa kuului.
Euroopan parlamentin jäsenten on tuettava käsiteltävää ehdotusta - josta olen pääosin samaa mieltä - koska toisaalta naisia tarvitaan kaikkialla teollisuudessa ja toisaalta yhteiskunta tarvitsee lapsia. Meidän kaikkien, niin työnantajien kuin teollisuuden edustajienkin, on kunnioitettava vanhempainlomaa perustavana sosiaalisena arvona. Vaikka vastustankin edelleen pakollisten kiintiöiden määräämistä naisedustajille vaikkapa politiikassa tai liiketoiminnassa, uskoni ansioihin ja saavutuksiin perustuvaan järjestelmään on kovalla koetuksella, mitä vanhemmaksi ja toivottavasti viisaammaksi tulen.
Haluan kiittää esittelijää. Saatan joutua harkitsemaan muutamia kohtia, mutta aion tukea hänen mietintöään, ja mielestäni kaikkien parlamentin jäsenten kannattaa tukea erittäin hyvää mietintöä, jonka eteen on tehty valtavasti työtä.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, minäkin kiitän esittelijää hänen työstään ja avoimesta asenteestaan. Sen ansiosta olemme yhdessä voineet suunnitella erityistoimia, jotka perustuvat yritysten yleiseen velvoitteeseen noudattaa miesten ja naisten yhdenvertaisuuden periaatetta työssä.
Mietinnössä esitetään toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet työllisyyden, koulutuksen ja ammatillisen etenemisen alalla; toimenpiteitä, joilla turvataan mies- ja naispuolisten työntekijöiden oikeudet ja - tätä on syytä korostaa - suojellaan heitä seksuaaliselta häirinnältä sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan yksityis- ja perhe-elämän ja työsuhteiden yhteensovittamista.
Kaikkein uusin panos on silti ehkä annettu ensinnäkin toimivallan jakamista koskevilla toimenpiteillä: niiden avulla voitaisiin esimerkiksi saada tasapuolisesti naisia ja miehiä yhtiöiden hallituksiin ja kaikkiin päätöksentekoelimiin kotimaassani Espanjassa annetun uuden lain mukaisesti.
Toiseksi mietinnössä suositellaan, että kussakin yhtiössä pantaisiin täytäntöön oma yhteisesti sovittu tasa-arvo-ohjelma. Tästä syystä mietintö on avainasemassa Euroopan unionin ratkaisevan tärkeällä sektorilla.
Roselyne Lefrançois
(FR) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen siihen, että parlamentti on tehnyt aloitteen tämän mietinnön laatimisesta, sillä jos naisilla onkin aivan ratkaiseva asema teollisuudessa, heidän yleinen ammatillinen asemansa on paljon epävarmempi kuin miesten.
Mietinnössä tuodaankin esiin huomattava määrä naisia koskevia syrjintätilanteita, joihin on puututtava välittömästi. Tämä koskee etenkin naisten keskittymistä määrätyille aloille ja tietyntyyppisiin matalapalkkaisiin työtehtäviin, joissa urakehitysmahdollisuudet ovat heikot, etenkin osa-aikatyötä tekevien naisten yliedustusta epätyypillisissä työsuhteissa tai niitä vaikeuksia, joita naiset kohtaavat palatessaan työmarkkinoille äitiysloman jälkeen.
Mielestäni on varsin mielenkiintoista, että yksi mietinnössä ehdotetuista vaihtoehdoista tilanteen korjaamiseksi on työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistävien yritysten palkitseminen. Naisten uramahdollisuuksien parantamista olisi tietenkin edistettävä myös lisäämällä elinikäistä oppimista.
Olen kuitenkin jossain määrin tyytymätön mietinnön rakenteeseen. Mielestäni teksti on liian pitkä ja epäasianmukaisesti jäsennelty, mikä heikentää sen luettavuutta ja vaikuttavuutta.
Gabriela Creţu
(RO) Mietinnöstä saattaa saada sen vaikutelman, että keskustelunaiheemme on naisten puuttuminen teollisuudesta. Tämä onkin yksi mietinnön aiheista. Mietinnössä kuitenkin korostetaan naisten osuutta teollisuudessa: naiset tekevät huonosti palkattuja töitä pienipalkkaisilla teollisuudenaloilla ja ovat enemmistönä siellä, missä ei ole ammattijärjestöjä eikä näin ollen työehtosopimusten tuomaa turvaa. Naiset työskentelevät haavoittuvilla teollisuudenaloilla, ja joukkoirtisanomiset kohdistuvat ensimmäisinä heihin. Naiset ovat läsnä työpaikalla, mutta johtotehtävistä he loistavat poissaolollaan. Heidän tehtäväkseen jäävät vain työt, päätöksentekoon he eivät osallistu.
Mietinnössä käsitellään puutteita, mutta myös niitä asioita, joita naisilla on. Naisilla on koulutus, mutta ei pätevyyttä; he kärsivät ammattitaudeista, joita ei tunnusteta ammattitaudeiksi; täytettyään 40 vuotta he haluavat opiskella, mutta heillä ei ole mahdollisuutta siihen. He ovat äitejä, mutta päiväkoteja ei ole. Isäksi tulleilla miehilläkään ei ole käytössään päiväkoteja, mutta heillä on vaimonsa.
Miten on toimittava? Nykyiset säädökset, parlamentin mietinnöt ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva komission etenemissuunnitelma osoittavat, että tiedämme, miten pitäisi toimia. Parlamentin ja komission jäsenten pitäisi muistaa se - ja ennen kaikkea muistuttaa jäsenvaltioita siitä - että kansalaiset, ja etenkään naiset, eivät arvioi tehokkuuttamme tekemiemme päätösten määrän mukaan vaan sen mukaan, miten taitavasti ja innokkaasti panemme näitä päätöksiä täytäntöön, ja juuri näistä jälkimmäisistä asioista tuntuu olevan puutetta.

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, vain 14-25 prosenttia Euroopan unionin työssä käyvistä naisista työskentelee teollisuudessa. Lisäksi heidän osallistumisensa eri teollisuudenaloille on epätasaista koulutus- ja ammatinvalintaan vaikuttavien stereotypioiden takia.
Naiset työskentelevät pääasiassa tekstiili-, vaatetus-, jalkine-, elintarvike- ja elintarvikejalostusteollisuudessa, jotka ovat yleensä huonosti palkattuja. Naiset ovat tuntuvasti aliedustettuina paremmin palkatuilla korkean teknologian aloilla. Jäsenvaltioiden pitäisi suunnitella ohjelmia, joiden tavoitteena on naisten kouluttaminen ja heidän yrittäjyytensä tukeminen. Kyseisille ohjelmille pitäisi myös myöntää taloudellista tukea. Lisäksi teollisuudessa työskenteleville naisille pitäisi tarjota säännöllisesti kannustimia ammattipätevyyden parantamiseen.
Jokaisella jäsenvaltiolla on velvollisuus noudattaa samapalkkaisuuden periaatetta, huolehtia ihmisarvoisista työoloista ja ammatillisista kehitysmahdollisuuksista sekä samanaikaisesti kunnioittaa vanhemmuuden kaltaisia sosiaalisia arvoja. Noudattamalla sosiaalisia normeja, kuten oikeutta turvallisuuteen, sosiaaliseen suojeluun ja järjestäytymisvapauteen edistetään naisten syrjinnän kaikkien muotojen poistamista työpaikoilla.
Lopuksi kiitän esittelijä Figueiredoa erittäin hyvin laaditusta mietinnöstä.
Ljudmila Novak
(SL) Se, mitä sanomme naisista teollisuudessa, pätee aivan yhtä lailla naisiin liike-elämässä ja terveydenhuollossa. Miehillä ja naisilla on luonnostaan erilainen fyysinen suorituskyky, ja siksi jotkut työt sopivat paremmin naisille ja jotkut miehille. Silloin kun työn laatu ja tehokkuus eivät riipu fyysisestä voimasta, naisille ei kuitenkaan ole lupa maksaa pienempää palkkaa kuin miespuolisille kollegoille. Lisäksi nimenomaan naisvaltaisilla aloilla maksetaan jo muutenkin huonompaa palkkaa, vaikka ne eivät suinkaan ole helppoja ja vaativat suuria ponnisteluja.
Kollegamme totesi, että hyväksyimme samanlaisia mietintöjä naisten eriarvoisuudesta jo 30 vuotta sitten. Miksi mikään ei ole muuttunut? Tai miksi muutos on hyvin hidasta? Ovatko yritykset tähän syypäitä? Mielestäni meidän on selvitettävä syylliset ja toteutettava vastuullisempia ja määrätietoisempia toimia varmistaaksemme, että tilanne tällä alalla kehittyy vihdoinkin naisten kannalta myönteisempään suuntaan.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Keskustellessamme naisista teollisuudessa meidän pitäisi keskustella myös koulutuksesta, tutkimuksesta ja yrittäjyydestä. Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan edustaja kävi naisten oikeuksien valiokunnassa puhumassa naisten asemasta teollisuudessa. Korkeasti koulutetuista henkilöistä 15 prosenttia on naisia. Vuonna 2006 naisten osuus eurooppalaisten tutkijoiden kokonaismäärästä oli 33 prosenttia ja yksityissektorilla toimivista tutkijoista vain 18 prosenttia. On kuitenkin korostettava, että vain 28 prosentilla naistutkijoista on lapsia. Palkat ovat korkeampia teollisuusalalla, etenkin öljy- ja kemianteollisuudessa, kuljetus- ja sähköalalla sekä autoteollisuudessa.
Kaikkialla Euroopassa sukupuolten välillä on kuitenkin palkkakuilu, joka on yritysjohdossa noin 20 prosenttia ja tekniikan ja tieteen aloilla 19 prosenttia. Teollisuudessa työskentelevistä naisista 34 prosentilla on lapsia, ja korostettakoon, että vain 20 prosenttia teollisuusyrittäjistä on naisia. Siksi meidän pitäisi huolehtia paremmin naisten kouluttamisesta ja etenkin lastenhoitopalveluista.
Meglena Kuneva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän parlamentin jäseniä erittäin kiinnostavasta keskustelusta ja vastaan tässä yhteydessä muutamiin heidän kysymyksiinsä.
Esittelijä Figueiredolle vastaan, että Equal-ohjelma todellakin päättyy vuonna 2008, mutta Euroopan sosiaalirahastosta annetussa asetuksessa, joka koskee vuosia 2007-2013, sukupuolten tasa-arvo on otettu mukaan monialaisena painopisteenä.
Jäsen Bauerille vastaan, että mainitsemaanne tärkeää lainsäädäntökysymystä - eläkeoikeuksien siirrettävyyttä - käsiteltiin ensimmäisen kerran kesäkuussa 2007, ja työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsittelevä neuvosto käsitteli sitä joulukuussa 2007. Toivottavasti edistymme ripeästi vuoden 2008 aikana.
Jäsen Jäätteenmäelle vastaan - nähdäkseni hän ei ole istuntosalissa, mutta hänen kysymyksensä oli erittäin tärkeä, joten haluaisin vastata siihen - että komissio esitti heinäkuussa 2007 tiedonannon "Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta". Kyseisessä tiedonannossa komissio ilmoitti vuonna 2008 tutkivansa voimassa olevia säännöksiä sen suhteen, miten säädökset soveltuvat palkkaeron havaittujen syiden poistamiseen ja ehdottavansa tarvittaessa yhteisön lainsäädännön mukauttamista. Kyseisen selvityksen perusteella komissio voi ehdottaa tarvittavia muutoksia nykyisiin säädöksiin.
Jäsen Romeva I Ruedalle vastaan, että syrjinnän vastainen ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva lainsäädäntö eivät estä jäsenvaltioita suunnittelemasta ja toteuttamasta myönteisiä toimia. Komissio tukee naisten osuuden lisäämistä päätöksenteossa. Perustamme päätöksentekotehtävissä toimivien naisten verkoston todennäköisesti vuoden 2008 aikana.
Jäsen Flasaroválle vastaan, ettemme voi estää yrityksiä vaihtamasta toimipaikkaa, mutta meillä on ongelman ratkaisemiseen tarvittavat välineet. Euroopan globalisaatiorahasto perustettiin tätä tarkoitusta varten vuonna 2007 varsin nopeasti.
Vastaukseni jäsen Ek'ille koskee tilastoja. Komissio jatkaa yhteistyötä Eurostatin kanssa laatiakseen nimenomaan tasa-arvoa koskevia tilastoja. Dublinissa toimiva Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö ottaa sukupuolten tasa-arvon huomioon määräaikaiskertomuksissaan. Vuonna 2009 aletaan säännöllisesti julkaista naisia koskevia tutkimustilastoja.
Vastaukseni jäsen Doylelle koskee äitiyslomaa. Komissio aikoo laatia vaikutustenarvioinnin mahdollisista lainsäädäntötoimenpiteistä, joilla otetaan käyttöön uudentyyppisiä lomia: adoptioloma ja muiden perheenjäsenten kuin lasten hoitoon tarkoitettu loma.
Ilda Figueiredo
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, haluan ensin kiittää kollegojani ja myös komission jäsentä heidän sanoistaan tänään ja heidän puheenvuoroistaan, joiden ansiosta tämä keskustelu on saanut vielä suuremman merkityksen.
Minunkin on luonnollisesti vaadittava käytännön toimenpiteiden lisäämistä, kuten muut ovat jo tehneet. Esittämiemme ehdotusten on vaikutettava käytännössä yritysten, naispuolisten työntekijöiden ja perheiden elämään, sillä kuten useat henkilöt ovat tänään jo todenneet, on täysin käsittämätöntä, että 30 vuotta sen jälkeen, kun samapalkkaisuudesta säädettiin direktiivillä, teollisuudessa työskentelevien miesten ja naisten keskipalkoissa on edelleen selvä 30 prosentin ero. Luku on kaksinkertainen Euroopan unionin keskimääräiseen palkkaeroon nähden.
Näin ollen tilanteen ei voi antaa jatkua samanlaisena vielä seuraavat 30 vuotta, ja siksi kehotan komissiota ja myös jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä. Kyseeseen voivat tulla lainsäädäntötoimet tai valvonnan parantaminen, mutta toimilla on taattava yhtäläisten oikeuksien ja mahdollisuuksien voimakkaampi tukeminen ja edistettävä tehokkaammin tätä tavoitetta, joka on toteutettava koulutuksen avulla. Lisäksi on torjuttava stereotypioita, kuten täällä tänään korostettiin, ja varmistettava, että työaikajärjestelyissä, työajoissa ja työpaikoissa otetaan paremmin huomioon naisten oikeudet ja oikeus vanhemmuuteen, jotka tunnustetaan Euroopan unionin perustaviksi sosiaalisiksi arvoiksi.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Gyula Hegyi  
kirjallinen. - (HU) Olen tyytyväinen tähän tärkeään mietintöön ja korostaisin, että erityisesti naiset kärsivät ammattitaudeista. Yhden uuden tutkimuksen mukaan ammattitauteihin menehtyy EU:ssa vuosittain 140 000 ihmistä - tässä yhteydessä 3,5 prosenttia - ja yksi suurimmista syistä ovat kemikaalit. Lisäksi kemikaalit ovat vaikuttava tekijä 86 prosentissa syöpään liittyvistä ammattitaudeista.
Huomionarvoista on, että naiset, jotka yleensä elävät miehiä pitempään, ovat ihmisryhmänä alttiimpia ja herkempiä kemikaalien vaikutuksille, sillä kemikaalit kertyvät vähitellen heidän rasvakudokseensa ja voivat siirtyä sikiöön. Näin ollen tarvitaan huolella suunniteltu EU:n strategia, jolla minimoidaan ammattitautitapausten ja kuolemantapausten määrä ja annetaan naisille mahdollisimman hyvä suoja.
Véronique Mathieu  
kirjallinen. - (FR) Vaikka naisten asemaa teollisuudessa koskevassa mietinnössä korostetaankin perustellusti ongelmia, joita naiset kohtaavat työmarkkinoilla ja määrätyillä toimialoilla, siinä esitetyt ehdotukset herättävät kaksi kysymystä.
Vaikuttaa ensinnäkin siltä, ettei mietinnössä oteta huomioon lainsäädäntöelimen toimintarajoituksia. Naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva EU:n lainsäädäntö on nykyisin yksi maailman laajimmista. Näin ollen vaaleilla valittujen edustajien ja kansalaisten on itse varmistettava naisten oikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionissa. Tämän ties kuinka monennen aiejulistuksen hyöty on siis jokseenkin vähäinen.
Yksi mietinnössä esitetyistä ehdotuksista on myös jokseenkin kummallinen: ehdotus yksityisten yhtiöiden hallitusten lakisääteisistä naiskiintiöistä loukkaa vakavasti yksilönvapauksia, eikä siitä ole naisille suurtakaan hyötyä. Naisten kohteleminen tavalla, joka muistuttaa pikemminkin hyväntekeväisyyttä kuin tasa-arvoa, sulkee heidät yleensä entistä tiiviimmin määrättyjen yhteiskunnan osa-alueiden ulkopuolelle.
Maanmiehemme odottavat meidän nyt tukevan heitä ryhtymällä sanoista tekoihin.
Marianne Mikko  
kirjallinen. - (EN) Vuonna 2000 asetettuja Lissabonin strategian tavoitteita ei varmastikaan saavuteta vuoteen 2010 mennessä, kuten alun alkaen oli tarkoitus.
Merkittävä syy tähän epäonnistumiseen ovat tasa-arvoa koskevat nykyiset rakenteet ja asenteet. Puolet EU:n väestön voimavaroista on vajaakäytössä. Naisilla ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia menestyä korkean lisäarvon teollisuudessa.
Naisilla ei myöskään ole riittävää edustusta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. Työnantajajärjestöissä, ammattijärjestöissä ja julkisella sektorilla ei ole riittävästi korkeassa asemassa olevia naisia.
On huomionarvoista ja hälyttävää, että työn ja yhteiskunnan tulevaisuutta koskevat päätökset tekee väestön toinen puoli, joka ei ota yhtäläistä vastuuta lastenkasvatuksesta ja kotitaloustöistä.
Yhteiskuntaa hajottavia toimenpiteitä, kuten ilmoittamatta jätettyjä ylitöitä ja työntekijöiden korvauksettomia joustoja käytetään yhä enenevässä määrin tuottavuuden lisäämiseen. Maksamme liian korkean hinnan tästä kuvitteellisesta lisäyksestä.
Jäsenvaltioiden pitäisi painottaa sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa tuntuvasti enemmän. Samalla monien jäsenvaltioiden pitäisi ottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu paremmin huomioon toimintalinjojen suunnittelussa.
Naisilla on suurimmat mahdollisuudet nopeuttaa kehitystä huipputeknologian alan teollisuudessa. Euroopan on hyödynnettävä näitä mahdollisuuksia.
