Bæredygtigt landbrug og biogas (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Csaba Sándor Tabajdi for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen.
Csaba Sándor Tabajdi
ordfører. - (HU) Hr. formand, fru kommissær Fischer Boel, mine damer og herrer! I en verden med klimaændringer, voksende energiefterspørgsel og stigende priser er det en absolut prioritet og et spørgsmål af afgørende interesse for EU at reducere energiafhængigheden og energiforbruget og at diversificere energikilderne. Den voksende anvendelse af vedvarende energi er en væsentlig del af dette. Vi må sprede os, og det omfatter diversificering af den vedvarende energi.
Hvad angår de vedvarende energikilder, har forskellige lande forskellige naturlige talenter, og dem må vi udnytte maksimalt. Biogas har et kolossalt potentiale som vedvarende energikilde og tegner til at få en stor fremtid af en hel række årsager, som er oplistet i den betænkning, vi skal forhandle om i dag.
Den første og vigtigste af disse årsager er, at det primære råstof til produktion af biogas er dyregødning, og det faktum, at vi kan kombinere energiproduktion med gødningsforarbejdning af hensyn til miljøbeskyttelsen. Det er en af de mest betydningsfulde fordele ved biogasproduktion, selv om biogas naturligvis kan produceres af andre stoffer såsom kommunalt slam, slagteriaffald og energiafgrøder.
Biogas er en flerfunktionel energikilde: Den kan anvendes til at generere elektricitet, til opvarmning, nedkøling eller tørring. Biogas under tryk er anvendeligt som drivstof til biler og offentlige transportmidler, og når den først er renset, kan biogassen anvendes i naturgasnettet. Biogasproduktionen er således en seriøs mulighed for den europæiske energiproduktion. Vi kunne bl.a., hvis vi tænker på, at biogas kan fremstilles af dyregødning, producere 14 gange mere, end vi gør nu. Dette potentiale er betragteligt, eftersom vi fra et miljøsynspunkt ved, at dyregødning skal forarbejdes, før det kan bruges på marken. Hvis ikke, kan det gøre alvorlig skade på miljøet.
Vi havde en del drøftelser i vores udvalg om, hvorvidt biogasproduktion, der anvender plantebaseret materiale, ville konkurrere med fødevareproduktion. Kommissionen har vist, at der endnu ikke er opstået sådan en situation i Europa, og vi håber, at den heller ikke vil opstå i fremtiden, eftersom vi nu er i gang med anden generation af energiafgrøderne. Det kan godt være, at dette er et problem i en global sammenhæng, i Brasilien og USA, men i Europa er det ikke et problem på nuværende tidspunkt, og vi håber heller ikke, at det bliver det.
Det andet spørgsmål, vi drøftede i denne forbindelse, var, hvordan biogassektoren skulle reguleres. Den nuværende regulering på såvel nationalt som EU-niveau er overmåde kompliceret og bureaukratisk, og det er derfor, jeg i min betænkning har foreslået, at vi vedtager et EU-direktiv om biogasproduktion. Samtidig har repræsentanter for Kommissionen imidlertid i deres dialog med De Kristelige Demokrater overbevist mig om, at der ikke er brug for et separat biogasdirektiv, eftersom man er ved at udarbejde et direktiv om vedvarende energikilder, og biogasspørgsmålet derfor kan behandles i den sammenhæng. I denne henseende beder jeg Kommissionen om at yde biogassen særlig opmærksomhed i direktivet om vedvarende energi og om at vedtage de forslag, jeg har stillet i min betænkning.
Jeg vil gerne bagefter i min respons takke det danske institut, som hjalp med denne betænkning, og alle, som bidrog til den.
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Før jeg begynder, vil jeg gerne takke Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og ordføreren hr. Tabajdi for denne yderst interessante og vigtige betænkning.
Parlamentets betænkning understreger klart fordelene ved biogasproduktion for landbrugssektoren, men også for samfundet. Jeg er helt enig i, hvor vigtigt det er, at biogasproduktionen udvikles. Det er en fordel for miljøet, da det reducerer udslippet af stærke, klimaændrende gasser som f.eks. metan og lattergas. Derfor fremmer biogasproduktionen yderligere landbrugets miljøbæredygtighed - der er allerede sket en reduktion på 20 % i drivhusgasudslip siden 1990 - og det har også indlysende økonomiske fordele som et nyttigt alternativ til naturgas i en situation, hvor vi nu ser, at oliepriserne er steget til over 100 amerikanske dollars pr. tønde.
Produktionen af biogas fra landbrugsråstoffer er mere end fordoblet i perioden 2004-2006. Den samlede biogasproduktion er stigende, men jeg mener klart, at vi kan gøre mere. Der er et stort uudnyttet potentiale inden for biogasproduktion i EU. Det er vi fuldt ud klar over i Kommissionen, og vi har etableret en række vigtige instrumenter til at fremme produktionen af biogas. Vores nuværende direktiv om grøn elektricitet med gennemførelseslovgivning i visse medlemsstater er et eksempel på en vigtig drivkraft.
Politikken til udvikling af landdistrikterne fremmer også udviklingen af biogasproduktionen. Medlemsstaterne har mulighed for at støtte investeringer, teknisk bistand og kooperativer og andre aktiviteter, der fremmer biogasproduktionen og brugen af biogas.
Gennemførelsen af udviklingsprogrammerne for landdistrikterne i perioden 2007-2013 er først lige begyndt, men jeg synes, at medlemsstaternes første programmering er meget lovende, og jeg har tillid til, at biogasrelaterede foranstaltninger vil være blandt dem, der får størst tilslutning på området, når vi taler om bioenergi.
Foranstaltningerne i Kommissionens seneste energi- og klimapakke vil fremme biogasproduktionen yderligere i de kommende år. Særlig vigtigt er målet om 20 % vedvarende energi. Det forventes, at biogassen vil bidrage betydeligt til at nå disse mål. Biogas vil også spille en vigtig rolle i at opfylde målene om en reduktion på 20 % af drivhusgasemissioner fra sektorer, som ikke deltager i emissionshandelsordningen. Vi er derfor i en meget positiv situation, hvor vi kan slå to fluer med et smæk. Jeg er overbevist om, at biogasproduktionen vil blive et nøgleelement i EU's strategi for at bekæmpe klimaændringer og gøre det muligt for os at nå Kyotomålene.
Jeg er enig med Dem i, at det er vigtigt med en sammenhængende biogaspolitik. EU-initiativerne er efter min mening sammenhængende, og de går i samme retning. Jeg mener ikke desto mindre, at denne politik kunne blive konkretiseret og implementeret mest effektivt på regionalt eller nationalt niveau på grundlag af lokale ressourcer, behov og økonomiske muligheder.
I den forbindelse byder jeg henstillingerne vedrørende forenklingen af den nuværende lovramme velkommen. De er i tråd med vores løbende drøftelser om forenkling og bedre regulering, der repræsenterer en af Kommissionens strategier, som står meget højt på dagsordenen.
Endelig må jeg sige, at jeg er i tvivl med hensyn til specifikke mål for biogas, og jeg hørte en bemærkning fra ordføreren. Jeg tror, at 20 %-målet for vedvarende energi allerede indbefatter biogas. Biogas kan også bidrage til at opfylde målet om 10 % biobrændstof. Hvis vi indfører et særligt biogasmål, risikerer vi, at vi ikke er tilstrækkeligt fokuserede. At sætte et særligt mål for biogas ville medføre yderligere administrative byrder for private operatører og offentlige myndigheder. Efter min mening ville det også føre til et overdrevet politisk pres for en bestemt type vedvarende energi, hvilket kunne blive uheldigt, hvis de økonomiske vilkår senere ikke er så favorable for biogasproduktion.
Den rapport om biogas, som De anmoder Kommissionen om at fremlægge, er helt sikkert nyttig. Det forekommer mig imidlertid, at den 2008-deadline, som De sætter, er en smule for kort, når vi ser på alle de andre initiativer, som finder sted. Kommissionen vil imidlertid rapportere om gennemførelsen af EU-handlingsplanen for biomasse ved udgangen af 2008, så jeg er ganske sikker på, at vi når til enighed på dette område. Det er en meget vigtig og også meget interessant betænkning. Jeg er ganske sikker på, at den vil danne et rigtig godt grundlag for yderligere drøftelser.
Jens Holm
Fru formand! Biogas kan spille en vigtig rolle i kampen mod klimaændringerne, ikke kun biogas til at producere varme og elektricitet, men også som brændstof til køretøjer. Biogas kan fremstilles af f.eks. gødning og husholdningsaffald. Der er for tiden et stort potentiale for en betydelig udvidelse af biogasproduktionen. Vi ønsker i Miljøudvalget at reagere positivt på denne mulighed og se langt mere biogas i fremtiden. En udvidelse af biogasproduktionen må imidlertid ikke være et mål i sig selv. Når det gælder affald, må hovedprioriteten stadig være at reducere den samlede mængde affald. Hvis vi skal reducere affaldsmængden, må vi - at sige dette er som at bande i kirken - reducere vores forbrug.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at stille et par spørgsmål til kommissær Fischer Boel, som er sammen med os her til aften: Har Kommissionen en strategi til at reducere EU's evigt voksende affaldsbjerg? Måske har Kommissionen også en strategi til at hjælpe os med at reducere forbruget af utrolig mange varer, vi ikke rigtigt behøver?
I Miljøudvalget ønsker vi også at se en certificering af bæredygtig biogas. Et sådant certificeringssystem må dække hele kæden, dvs. fra mark til køretøj. Certificeringssystemet skal være baseret på sociale og miljømæssige overvejelser. Jeg byder Kommissionens forslag om et nyt direktiv om fornyelige brændstoffer velkommen, men vi må gøre mere for at styrke biogassens position. Endnu et spørgsmål til fru Fischer Boel: Hvad er Deres syn på et sådant certificeringssystem?
Dette og andre miljørelaterede spørgsmål understreger betydningen af, at det offentlige har et ansvar. De fleste af os her er enige om, at biogassen skal hjælpes på vej. Flere biler og lastbiler bør kunne køre på biogas. Biogas reducerer emissionen af drivhusgasser fra biler med helt op til 90 %. I tillæg reduceres også partikelemissionen, og biler kører mere støjfrit på gas. Hvis vi tager vores miljøforpligtelser rigtig alvorligt, kan ansvaret imidlertid ikke overlades til markedet.
Hvis flere biler skal kunne køre på biogas, må der f.eks. være tankstationer, hvor de kan tanke gas. Staten må sikre, at tankstationerne lever op til deres ansvar gennem lovgivning og midlertidig finansiering. I mit hjemland, Sverige, er den sidste tankstation på vej nordpå i Uppsala, hvilket ligger midt i landet. Med andre ord er bilister, som godt kan lide at køre med fuld tank, nødt til at køre mere end 1.000 km uden nogen mulighed for at fylde den op med biogas. Det er naturligvis uacceptabelt. Derfor har vi alle et ansvar for at fremme biogassen: EU ved at udstikke retningslinjer, medlemsstaterne ved at stimulere den nationale produktion og ikke mindst de lokale myndigheder, som bør bygge flere biogasanlæg.
Werner Langen
Fru formand! Jeg fremlægger udtalelsen fra Industriudvalget, som har ansvaret for energipolitikken. Jeg har ikke nogen personlig mening om det at komme med, men udvalget har vedtaget mit forslag til udtalelse med 45 jastemmer mod nul, der hverken stemte ja eller nej, og nul nejstemmer. Industriudvalget kender biogassens positive bidrag ikke kun fra gødning - som ordføreren mener - men fra alt organisk affald.
Vi har fremhævet, at konkurrencen med fødevarer er et voksende problem, som skal diskuteres, at leveringen til gasnettene skal ske uden diskriminering, og at der skal sættes gang i nye procedurer for teknisk biogas af anden generation. Vi har drøftet den grønne genteknologis rolle i forbindelse med biogas, og vi mener, at den unge og innovative biogassektor har brug for en startfinansiering, men ikke for varige subsidier.
Desuden ønsker vi ens støtteinstrumenter på europæisk niveau, og det er udtrykkeligt nævnt i vores 13 punkter. Vi ønsker en forenklet godkendelsesprocedure for biogasanlæg. Energiudvalget har ikke krævet, at der skulle fremlægges fire nye direktiver, sådan som medlemmet har gjort i sit udkast til betænkning. Jeg er enig med kommissæren i, at vi ikke har brug for nye direktiver, men at vi skal give biogassen en passende rolle i de eksisterende direktiver om vedvarende energi.
Industriudvalget har således en lidt anden opfattelse af situationen end det korresponderende Landbrugsudvalg.
Albert Deß
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Som skyggeordfører for PPE-Gruppen kan jeg langt hen ad vejen tilslutte mig denne betænkning. Ordføreren har udført et godt stykke arbejde.
Jeg kan understrege, hvad der allerede er blevet sagt, nemlig at biogas kan yde et væsentligt bidrag til, at vi kan nå målene for regenerative energier, og at vi forbruger mindre fossil energi og dermed sparer CO2. Det forudsætter naturligvis, at potentialet i biogas bliver udnyttet. I Tyskland er der mange biogasanlæg, som kun producerer strøm. Her udnytter man kun ca. 38 % af energien, over 60 % af energien ledes uudnyttet ud i miljøet som overskudsvarme. Det kan ikke være formålet med biogasproduktionen. Derfor synes jeg, det er rigtigt, når man i betænkningen kræver, at biogas også skal kunne leveres til gasnettet. Vi skal gå begge disse veje, enten udnytte overskudsvarmen i forbindelse med elproduktion eller levere biogassen direkte til nettet. Så kan vi opnå en høj virkningsgrad ved begge metoder.
Jeg mener også, at det med moderne planteavl er muligt at avle endnu bedre planter. Men jeg mener ikke, at man nødvendigvis skal bruge genteknik til det. Planteavlere fortæller mig, at man med traditionel planteavl i gode landbrugsanlæg kan fordoble udbyttet for biogasplanter. Vi kan via biogas høste ca. 5.000 l fyringsolieækvivalent pr. ha. Med gode planter, som bliver udviklet i fremtiden med planteforædling, kan vi høste op til 10.000 l pr. ha. Det er en god vej til at opnå, at biogas kan yde sit bidrag til at bremse klimaændringen.
Bogdan Golik
for PSE-Gruppen. - (PL) Fru formand! Jeg har med stor interesse læst de forslag, som Csaba Sándor Tabajdi har udarbejdet. Jeg vil gerne ønske ham tillykke med den fremragende betænkning.
En betænkning om biogas er et utrolig vigtigt dokument i den øjeblikkelige verdenssituation, hvor prisen på olie og andre energikilder, såsom gas, stiger voldsomt eller svinger uforudsigeligt, hvilket gør det svært rationelt at planlægge og vurdere investeringer. Behovet for energi stiger ligeledes i de europæiske stater. I netop denne betænkning vises det, hvor meget vi endnu kan gøre for at udvikle denne form for energiproduktion. Man kan jo forøge energiproduktionen fra disse kilder mange gange uden at nedbryde det naturlige miljø.
Det vil være en positiv impuls for denne udvikling at støtte modtagerne med midler afsat til regional udvikling og udvikling af landdistrikterne. Det er også nødvendigt, at Kommissionen og de forskellige landes regeringer drager særlig omsorg for producenter af denne energitype, samt at de støtter udviklingen med konkrete finansielle incitamenter. Jeg tilslutter mig derfor helt ordførerens holdning om, at Kommissionen skal intensivere sine bestræbelser på at udvikle energi fra denne kilde, samt at Kommissionen skal inkludere den i Europas energistrategi.
Det er især vigtigt for os europæere, at EU i den nære fremtid bliver energimæssigt uafhængig af eksport, hvilket skal gøres ved at øge diversificeringen.
Willem Schuth
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne ønske hr. Tabajdi tillykke med hans afbalancerede betænkning. Jeg synes, det er lykkedes ham at vise biogassens betydning for et bæredygtigt energimiks i fremtiden.
Netop som medlem af Europa-Parlamentet for det nordtyske område er jeg klar over biogassens potentiale som en vigtig og alsidig form for bioenergi fra landbruget. Tyskland indtager nemlig - og især min hjemegn Niedersachsen - en førende rolle i Europa, når det gælder biogasanlæg. Vi må imidlertid ikke forsømme at udvikle strenge og klare kriterier for biogasteknologien i forbindelse med indførelsen af EU's certificeringssystem for biobrændstoffer. Det bør især også gælde for import.
Der må imidlertid ikke opstå ekstra administrative byrder for de hjemlige producenter. Kun på denne måde kan vi effektivt rydde betænkeligheder ved at anvende korn og fødevarer til biogasproduktion af vejen, for fødevareproduktionen skal fortsat være landbrugets fremmeste opgave. Kun på den måde kan og vil biogasteknologien yde et fornuftigt bidrag til energiforsyningssikkerheden, til at mindske vores afhængighed af udenlandske importer, til klimabeskyttelsen og til udviklingen af landdistrikterne. I denne forbindelse kan EU's programmer for forskning og udvikling sørge for ekstra effektivitetsgevinster.
Wiesław Stefan Kuc
for UEN-Gruppen. - (PL) Fru formand! Ved at realisere idéerne nævnt i Csaba Sándor Tabajdis betænkning er det helt sikkert muligt at tage et enormt skridt fremad i bestræbelserne på at øge biogasproduktionen. Det vil samtidig være et skridt mod realiseringen af bæredygtigt landbrug, da meget plante- og dyreaffald, gødning og kloakslam tilintetgøres, samt da vedvarende energi erhverves.
Biogasproduktionen har imidlertid mangler. Den er urentabel med de nuværende produktions- og salgspriser og efterlader trods alt affald, der blot er mere koncentreret. Vi skal i ro og mag opveje plusserne og minusserne. Min politiske gruppe har gjort dette, og vi synes, at hr. Tabajdis betænkning skal støttes selv med de teknologier, der er tilgængelige i øjeblikket. Andre teknologier vil måske gøre det muligt at modernisere denne produktion, og de stigende energipriser vil gøre den mere effektiv rent økonomisk. Resultaterne forbundet med miljøbeskyttelse kan dog ikke bestrides, og det er det vigtigste.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Fru formand, fru kommissær! Ordføreren har fremlagt en god betænkning, og han har fremlagt den for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, og det er fint. Vi har netop hørt fra hr. Langen, at industrien åbenbart ser en konkurrent her. Sådan er det altid - når noget bliver en succes, forsøger industrien at få det op under neglene. Det er imidlertid ikke nødvendigvis godt.
Jeg husker, at pionererne inden for biogasanlæg var landmænd, som man lo ad for 10, 15 og 20 år siden, da de ville hente energi ud af gyllen. Det er nemlig idéen, for at sige det rent ud, at lave lort til guld. At lave energi af gylle, det er, hvad det handler om - ikke om at gå i konkurrence med menneskers fødevarer. Det, der bliver tilbage af gyllen, er oven i købet en bedre gødning, som kan anvendes mere alsidigt end aggressive gødningsmidler.
Biogassen føjer sig altså til række af vedvarende energier - vind, vand, sol, træ - og er faktisk en vedvarende energi, hvis man altså begrænser sig til at fremstille den af organisk affald. Når vi har en situation som sidste år og forrige år på mælkeområdet, hvor der blev betalt 23,5 for mælken, så var det mere fordelagtigt at komme majsen direkte i biogasanlægget end først at sende den gennem koen for at producere mælk.
Det betyder, at der altid er en sammenhæng mellem fødevarepriserne og energipriserne, og det hænger sammen med, at vi har en lov om levering af energi til nettet - i hvert fald i Tyskland, men også i nogle andre lande - som betyder, at man kan få mere ud af planteprodukterne på energiområdet end på fødevareområdet. Her skal vi passe på, at vi ikke havner i en konkurrencesituation. Konkurrencen mellem tank og tallerken er til stede, hvis vi gør det forkert. Men når vi gør regnskabet op for biobrændstoffer, bliver regnskabet negativt, mens vi får et positiv resultat for biogassen - også for biogas til biler.
Det handler altså om, at man i støttepolitikken og politisk klart fremmer de mindre anlæg, så der ikke sker en afvandring til den industrielle produktion.
Derek Roland Clark
Fru formand! Lad os sige det ligeud: Denne biomassehistorie bygger på den påståede globale opvarmningseffekt af menneskeskabt kuldioksidemission.
Glem CO2-fodspor. CO2 forekommer naturligt i atmosfæren. Det er ikke en slags djævelsk mikstur, som det vildledende udlægges som, når man betegner situationen som "En ubehagelig sandhed". Denne hyperaktive film er overhovedet ikke noget bevis; det er ikke engang sandhed. Det er en teori og meget langt fra at være et bevis. Ser De, som kemilærer - og jeg vil vædde på, at der er nogle stykker af dem her i Parlamentet - ved jeg, hvad der skal til for at gå fra hypotese til teori og til kemisk lov. Jeg retter mig ikke efter en fremstormende amerikansk politikers teatralske eller didaktiske ordskvalder.
Heldigvis har vi nu Manhattandeklarationen, som blev offentliggjort af 500 videnskabsmænd i sidste uge, og som siger, at der ikke er noget overbevisende bevis på, at CO2 fra moderne industrivirksomhed skaber klimaændringer. Den minder os om, at det globale klima altid har ændret og altid vil ændre sig. Er der ingen her som forstår, at den jordklode, vi kender, ikke befinder sig i nogen endelig tilstand, men er i fortsat dynamisk udvikling?
At afgiftspålægge os alle for at opnå det uopnåelige og unødvendige er politisk grådighed. At omlægge landbrugsjord til produktion af biobrændstof, når befolkningerne vokser, og der er en verdensomspændende mangel på korn, er vanvid. At dyrke biobrændstoffer ved at fælde hele områder af regnskoven, brænde tømmeret på stedet for at få nogle få års nitratgevinst og derefter starte forfra og gruppevoldtage de dyrebare skove, er kriminelt.
Så hvad er det, der skaber den nuværende minimale grad af global opvarmning? For at omskrive et citat af tidligere præsident Clinton: "It's the sun, stupid!" (Det er solen, dit fjols!).
Jim Allister
Fru formand! Jeg glæder mig over erkendelsen af, at der er potentiale til en betydelig stigning i biogasproduktionen. Så hjælper vi kvægavlere til at dykke ned i en alternativ indtægtskilde og yder samtidig et stort bidrag til miljøet ved at løse problemer knyttet til afskaffelsen af landbrugsaffald.
En tredje klar fordel for biogas er, at den til forskel fra biobrændstof ikke behøver at hindre fødevaresikkerheden, men snarere støtter den. Deri ligger en af de største fordele ved biogassen, nemlig at vi kan bruge affald snarere end afgrøder, for det modvirker ikke den nødvendige foderproduktion eller selve fødevareproduktionen.
Den flyvefærdige biogassektor har brug for betydningsfuld hjælp i opstartsfasen med et ens støtteinstrument over hele EU snarere end de sporadiske lappeløsninger af støtte, som vi har for øjeblikket. Ekstra forskningsstøtte for at udnytte andengenerationsbiogassen til biobrændstof er en nødvendighed på lang sigt. Så der er meget, der kan og bør gøres for at fremme biogas og samtidig gøre landbruget mere bæredygtigt.
Jeg tror på det EU, som vi groft fejlvurderede ved at frådse i biobrændstof. Lad os ikke gøre fejlen værre ved at undervurdere biogassen.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig også over denne betænkning, for den illustrerer for os, hvilket potentiale biogassen har, og jeg ved, at der er forskellige erfaringer i forskellige medlemsstater. Man kan undre sig over, hvorfor der er sådan en kløft mellem biogasproduktion og -anvendelse i visse lande og ikke i andre. Som kommissæren sagde, er der et kolossalt, uudnyttet potentiale der, og vi er nødt til at gøre noget ved det, men det skal efter min mening ikke være et nyt direktiv, eftersom vi har rigeligt af dem, og det blot ville forvirre snarere end at bistå til fremskridt på dette område.
Lad mig henlede Deres opmærksomhed på betænkningens paragraf 37, som kræver en forenklet procedure til udstedelse af byggetilladelser. Det er måske den eneste henvisning til et yderst relevant faktum i alle overvejelserne om affaldsudnyttelse og genvinding. I mit hjemland og efter min erfaring er det sådan, at hver gang der foregår en planlægningsproces for et grønt genvindingsanlæg eller brugen af kød- og benmel til energiproduktion, er der indsigelser, fordi folk er mistroiske over for disse udviklinger og frygter for deres helbred. Vi er nødt til at samle forskningen og stå helt fast på, hvad der er sandheden om dette, for offentligheden er bekymret. Vi er derfor nødt til at oplyse offentligheden om behovet for at genvinde affald fra landbruget og fra slam, men vi er også nødt til at være opmærksomme på, at der er ulemper ved denne teknologi, og at energiproduktion skaber restaffald, som skal forarbejdes og bortskaffes meget omhyggeligt.
Jeg ville sætte pris på nogle kommentarer til denne side af debatten, for her i Parlamentet har vi tendens til at se på vedvarende energi som noget vidunderligt, men vi ved også, at offentligheden protesterer imod vindmøller i deres baghaver. Vi er derfor nødt til at få offentligheden med os, men vi er også nødt til at erkende, at der er bekymringer for sundheden, som skal mødes.
Endelig vil jeg gerne sige, at jeg støtter ændringsforslag 1 af hr. Mulder fuldt ud, det er et yderst følsomt og meget vigtigt ændringsforslag, og jeg foreslår, at jeg læser det, for det understreger endnu en gang behovet for at omklassificere dyregødning, så det anvendes korrekt på gårdene, og vi er nødt til at gennemgå nitratdirektivet i den forbindelse.
Gábor Harangozó
(HU) Mange tak, fru formand, mine damer og herrer! Dagens globaliserede verden præsenterer os for en række udfordringer. Det drejer sig f.eks. om klimaændringer, stigende fattigdom, problemerne med effektiv energiudnyttelse og energisikkerhed og spørgsmålet om brug af vedvarende energikilder. Med tanke på landbrugets bæredygtighed må vi derfor ikke kun møde de udfordringer, som vedrører EU, men også træffe koordinerede politiske foranstaltninger på grundlag af en fælles strategi for at forsøge at tage fat på de vanskeligheder, som de 27 medlemsstater står over for.
I det perspektiv glæder jeg mig især over min kollega hr. Tabajdis initiativ om biogas og bæredygtigt landbrug og benytter denne anledning til at ønske ham tillykke med sin fremragende betænkning. Jeg tror, at det er vigtigt at vedtage et EU-direktiv om vedvarende energikilder for at koordinere EU-lovgivning og nationale politikker, for at koordinere lovgivningen på EU- og medlemsstatsniveau.
Biogas, som er fremstillet i integrerede landbrugsanlæg, er en af de vigtigste kilder til bioenergi. Det er imidlertid bekosteligt at etablere biogasanlæg. For at give os mulighed for at udnytte biogaspotentialet ville det være fornuftigt at koordinere samhørighedspolitikken, de muligheder, som de forskellige programmer for landbruget og udvikling i landdistrikterne samt rammeprogrammerne byder på, og at fremme investering i og opretholdelse af biogasanlæg. Tildelingen af økonomisk støtte skal først og fremmest baseres på effektivitet; hvis effektivitet er hovedkriteriet, er elproduktion i realiteten det eneste, der er værd at støtte.
Der er imidlertid mange andre anvendelsesmuligheder for biogas, og vi bør derfor samle bestræbelserne omkring forskning og udvikling og innovation for at udvide listen over effektive måder at anvende denne ressource på. I tillæg til EU-midler er vi nødt til at skabe gunstige vilkår i medlemsstaterne for at fremme opstillingen og driften af biogasanlæg. I den forbindelse ville det gavne medlemsstaterne at yde prissubsidier eller træffe andre foranstaltninger for at fremme brugen af denne hidtil ukendte energikilde.
En anden fordel ved biogas som energikilde er dens betydelige evne til at skabe værditilvækst, både for landbrugsbedrifter og i landdistrikterne, og hjælpe disse distrikter med at fremme deres økonomiske levedygtighed. Det er derfor også vigtigt at sikre, at mindre gunstigt stillede regioner også er i stand til at udnytte disse muligheder.
Anne Laperrouze
- (FR) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg glæder mig over denne betænkning af hr. Tabajdi. Energikilderne er forskellige, men de har ikke alle det samme potentiale ej heller den samme indvirkning på miljøet. Når det gælder kampen mod klimaændringer og spildet af naturressourcer er det meget vigtigt, at vi ikke glemmer nogen. Biogas er en af de energiformer, der bør fremmes.
Det er vigtigt at undgå at skabe konkurrence mellem biogasproduktionen og produktionen af fødevarer. Det kræver, at der primært opmuntres til produktion af biogas fra gødning, slam og kommunalt, animalsk og organisk affald. For så vidt angår produktionen af biogas fra affald, vil jeg gerne understrege, at det faktisk handler om at udnytte affald, eller sagt med andre ord at udnytte forurening. Men tag endelig ikke fejl. Frem for alt skal vi mindske affaldsmængden.
Jeg mener desuden, at det er vigtigt, at biogas ikke kun anvendes til at producere elektricitet, men primært anvendes lokalt under garanterede sikkerheds- og sundhedsforhold til forsyning af naturgasnettene. I denne forbindelse skal der løses op for de eventuelle tekniske begrænsninger for at give adgang til nettet. Derudover skal forskningen og udviklingen inden for alle sektorens aspekter styrkes (kilder, anlæg, distribution og brug). Der er således behov for at revidere lovgivningen med henblik på at tage højde for biogassens fordele og realitet.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Fru formand! Hr. Tabajdis betænkning tager fat på et meget vigtigt problem for landmændene, økonomien og miljøet. Biogas begrænser udgifterne til naturgas, reducerer mængden af metan, der lukkes ud i atmosfæren. Biogas er endvidere et brændstof, som direkte kan anvendes i landbrugsproduktionen og til kommunale formål. Nyttiggørelsen af gødning, affald og kommunalt spildevand i biogasproduktionen indvirker positivt på miljøbeskyttelsen. Niveauet for biogasproduktion i EU-staterne varierer desværre utrolig meget.
EU-institutionerne skal i denne henseende bl.a. træffe følgende foranstaltninger: De skal forbedre funktionen af de juridiske og økonomiske bestemmelser til stimulering af biogasproduktion, fremskynde forskningsprogrammer til forbedring af teknologier til biogasproduktion (bl.a. biomasse, organisk affald, spildevand og gødning), indføre programmer til offentliggørelse af informationer og promovering af de gode resultater, som tyske, belgiske og danske landmænd har opnået.
Nils Lundgren
(SV) Fru formand! FN's Klimapanel siger, at mennesket udleder drivhusgasser i et omfang, der ændrer verdens klima. EU har accepteret, at menneskeheden derfor skal reducere disse emissioner kraftigt i de kommende årtier, og har sagt, at EU skal gå foran i denne globale indsats. Hvordan skal vi gøre det? Jeg er skrækslagen over at se, hvordan politisk indblanding og ambitionen om at lægge den politiske magt over på EU-institutionerne nu truer med at komme ud af kontrol.
Vi europæiske parlamentsmedlemmer burde ikke kræve subsidier for at forpligte os til biogas. Vi har ingen anelse om, hvordan man skal anvende skatteincitamenter til at fremme biogassen i forhold til andre alternativer. Vi må tillade, at hvert EU-land sætter sine emissionsmål, hvilket vi har gjort, og så overlade det til landene selv at anvise effektive midler til at opnå deres mål. Den klassiske europæiske løsning er konkurrence mellem institutionerne - ikke central kontrol.
Neil Parish
(EN) Fru formand! En stor tak til hr. Tabajdi for hans betænkning. Jeg byder som mange andre talere betænkningen om biogas velkommen, fordi den kommer til at spille en meget stor rolle. Særligt i landbruget produceres der en masse affald, som meget effektivt kunne laves om til biogas. Madaffald og grøntsagsaffald kunne også blandes i for at producere elektricitet. Det bliver derfor sandsynligvis meget effektivt. Faktisk betragtes brugen af biogas som en af de mest effektive måder at producere elektricitet på ved hjælp af "bio"midler.
En ting, jeg gerne vil sige til hr. Tabajdi, er, at vi ikke behøver et særskilt direktiv om bioenergi, for den kan indlemmes i et direktiv om vedvarende energi. Jeg opfordrer ham kraftigt til ikke at gå videre med dette.
Jeg vil også sige, at hvad angår landmændene, så er en af de ting, de nu er dybt indblandet i, nitratdirektivet. De har også brug for en masse lagringsplads på deres gårde til affald. Gyllen kan lagres på gården og omdannes til biogas, og affaldet herfra kan derefter spredes på markerne. Som kommissæren sagde, så slår vi to fluer med et smæk.
Fru McGuinness sagde, at en af de ting, vi er nødt til at gøre noget ved - sandsynligvis ikke på europæisk niveau, men på medlemsstatsniveau - er, at biogasanlæg altid er fantastiske, så længe de står et andet sted og ikke hos naboen. Det er noget, vi lider meget under i Europa, nemlig at det altid foregår et andet sted.
Endelig vil jeg gerne svare hr. Clark - selv om jeg tror, han er gået - som spurgte, hvorvidt der er eller ikke er global opvarmning. Jeg talte med en fremtrædende israelsk videnskabsmand, som sagde, at der kan være global opvarmning, men ikke nødvendigvis, men kan vi vente 20 år med at finde ud af, om vi havde ret eller ej?
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Fru formand! I lyset af de nuværende oliepriser er biogas en energikilde, som bør overvejes, særligt i betragtning af, hvordan EU's afhængighed af kulbrinteimport stiger.
Vi er alle bekendt med målet på 20 % vedvarende energi af det samlede energiforbrug på europæisk niveau inden 2020. Under disse omstændigheder er det imidlertid indlysende, at vi også må stimulere til anvendelse af biogas som energikilde, særligt ved hjælp af finansielle værktøjer.
Biogas og andre biobrændstoffer samt sol- og vindenergi kan reducere afhængigheden af konventionelle energikilder betragteligt. Endvidere har biogas sammenlignet med andre vedvarende energityper den fordel, at den kan anvendes til fremstilling af både elektricitet og varmekraft samt i transportøjemed.
Måske er det for meget at bede om et direktiv kun om biogas, men jeg glæder mig over anmodningen til Kommissionen om at fremlægge en særlig rapport om biogas i EU, som også bør omfatte henstillinger vedrørende europæisk og national lovgivning på dette område.
Samuli Pohjamo
(FI) Fru formand, kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil også gerne takke ordføreren hr. Tabajdi for hans fremragende betænkning. Han har gjort et meget omhyggeligt arbejde. Biogas er en vigtig vedvarende energikilde, som bidrager til bæredygtig landbrugsudvikling og bedrer miljøet. Biogas kan også anvendes som en hjælp til at gøre gårde og regioner mere selvforsynende med energi, og vi har faktisk kun udnyttet en lille del af denne ressource.
Vi har imidlertid stadig lang vej at gå i form af produktudvikling. Vi har brug for innovation, udveksling af gode erfaringer og ekstra midler. De vigtige råstoffer til biogasfremstilling, nemlig husdyrgødning og biprodukter fra fødevarer, bør ikke klassificeres som affald, men som råstoffer, der kan anvendes til fremstilling af biogas og gødning. Samtidig er vi nødt til at fastlægge et fælles regelsæt for at fremme anvendelsen af biogas over hele EU og fjerne de nationale hindringer og restriktioner, som knytter sig hertil.
Miroslav Mikolášik
(SK) Fru formand! EU er afhængig af lande uden for Unionen, som forsyner det med energi. I tillæg er Europa ikke langt fra en energikrise.
Det er derfor afgørende for os at gribe ind og støtte brugen af vedvarende energi. Efter min mening er biogas en passende løsning både set fra et økonomisk og et miljømæssigt synspunkt. Den bidrager til en bæredygtig økonomisk udvikling, til udvikling af landbruget og landdistrikter og til beskyttelse af miljøet. Når biogassen fremstilles af dyregødning, gylle og organisk kommunalt affald og dyreaffald, giver det nye indtægtsmuligheder for bondesamfundet.
Det er imidlertid også vigtigt at holde nøje øje med sikkerhedsforanstaltningerne. Der er nogle aktive komponenter og bakterier i landbrugs- og kommunalt affald, som, hvis de spredes, vil kunne true både den offentlige sundhed og miljøet. Jeg vil også gerne stærkt protestere imod brugen af majs, korn og andre primære landbrugsfødevarer til energiproduktion. Forbrændingen af disse fører til overpriser på foderstoffer og fødevarer generelt.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! At generere vedvarende energi fra biogas er en positiv udvikling ud fra et energiforsyningsperspektiv. Hvorvidt biogas fra husdyrgødning bidrager til at bekæmpe drivhusgasser, kræver imidlertid yderligere forskning.
Udkastet til betænkning behandler ikke direkte spørgsmålet om utilsigtede eller flygtige emissioner, dvs. de emissioner af gasser, som forsvinder i produktionsprocessen. Nogen forskning tyder på, at metanudslip under produktionen og lattergasemissioner, når gødningsvæsken tilføres jorden, kan opveje ethvert potentiale for bekæmpelse af drivhusgasser. Der er brug for yderligere forskning øjeblikkeligt.
Enhver lovgennemgang til støtte for biogasproduktionen bør være baseret på en streng livscyklusanalyse for definitivt at vurdere processen i forhold til vedvarende energiproduktion og som en strategi til bekæmpelse af drivhusgasser.
James Nicholson
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at tilføje mine lykønskninger til ordføreren for en rettidig betænkning.
Energisikkerhed, stigende energipriser og klimaændringer er måske de største udfordringer, som Europa står over for i det 21. århundrede. En ting står klart: Europa må blive mere selvforsynende med energi og sørge for en sikker energiforsyning. At gøre dette vil betyde en større diversificering inden for alternative energikilder og større tillid til ny teknologi og vedvarende energi. I min egen valgkreds estimeres det, at vi importerer rystende 96 % af vores energi.
Mange af Dem vil være enige med mig i, at det voksende marked for biomasse og biobrændstoffer byder på mange nye muligheder for landmanden. Det er et mere og mere konkurrencedygtigt marked: Landmændene i min valgkreds i Nordirland kunne have mange fordele af at se på alternative anvendelser af deres jord til at skabe nye forretningsmuligheder inden for produktion af biobrændstoffer.
Jeg gør mig ikke nogen illusioner om, at biobrændstoffer og biomasseenergi er det eneste svar på Europas voksende energiproblemer, men jeg er sikker på, at de kan spille en vigtig rolle i at lette dem.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Gassens rolle er for det første vigtig i forbindelse med diversificeringen af gasforsyningerne, for det andet i forbindelse med kampen mod de klimatiske ændringer, for det tredje i forbindelse med forbedringen af miljøets tilstand, hvormed miljøet altså beskyttes. Vi skal desuden huske på, at biogas er produceret af husholdningsaffald, organisk affald, gylle og gødning.
Biogas er en meget vigtig vedvarende energikilde. Den anvendes til produktion af energi, er en god varmekilde, kan også anvendes som brændstof til biler. Flere biler kan anvende biogas, men man skal sikre, at den er tilgængelig samt omkostningseffektiv i brug. Vi skal dog anvende nye teknologier til produktion af biogas af anden generation. Vi skal sluttelig udarbejde stabile betingelser for udvikling af biogas og passende finansielle støtteinstrumenter.
Claude Turmes
(EN) Fru formand! Som ordfører for direktivet om vedvarende energi, som vi snart skal stemme om her i Parlamentet, glæder jeg mig virkelig over hr. Tabajdis betænkning. Jeg er også stort set enig i, at biogas er en af de bedste måder at forarbejde biomasse på i Europa. I min betænkning vil jeg forsøge at fremhæve biogassens potentiale. Det er en energiform, som kan oplagres, så den er et supplement til andre periodiske kilder til vedvarende energi. Jeg vil også presse på for at reducere administrative hindringer. Jeg mener, vi har et reelt problem i Europa, hvad angår tilladelser, særligt til energiproduktion, som ikke er farligt, og biogas er ikke farligt.
Jeg vil bare gerne nævne en anden ting. For øjeblikket drøfter vi også det indre markeds gasdirektiv. Vi er også nødt til at gøre det lettere for biogas at få adgang til gasnettet. Enhver, der er interesseret i dette, bør se på de ændringsforslag, jeg har stillet til gasdirektivet.
Mariann Fischer Boel
Fru formand! Tak til alle dem, der har bidraget til denne forhandling. Som det altid sker, er det meget vanskeligt kun at koncentrere sig om biogas - så begynder vi at drøfte alle vedvarende energiformer.
Hele denne drøftelse er baseret på den energirapport, som Kommissionen offentliggjorde forrige januar, for pludselig kunne vi se, at vi var meget afhængige af import af energi, særligt fra vores østlige naboer, og dernæst: Hvordan kunne vi bidrage til reduceringen af CO2- eller drivhusgasemissioner? Pludselig kom alle de forskellige idéer på bordet.
Hvad angår transportsektoren, skal 10 % stamme fra vedvarende energikilder inden 2020, og her var landbrugssektoren den første - og på nuværende tidspunkt den eneste leverandør. Vi kender alle - og vi har også hørt det i dag - til konkurrencen mellem fødevarer, foderstoffer og brændstoffer. Dette vil blive diskuteret lige så længe, vi har at gøre med første generation af disse forskellige biobrændstoffer. Jeg er derfor helt enig med dem, der har understreget det nødvendige i at investere massivt i forskning og udvikling, så vi kan komme igennem første generation og gå over til anden generation.
Det er altafgørende, at det bliver økonomisk bæredygtigt i fremtiden, hvilket ikke er tilfældet i dag med de forskellige typer vedvarende energi. Vi er nødt til at kunne finde den "gyldne løsning", så det bliver økonomisk bæredygtigt.
Et andet spørgsmål er bæredygtighed - miljømæssig bæredygtighed vel at mærke. Her har vi en meget klar tilgang. Vi vil ikke acceptere vedvarende energi, som ikke produceres på en bæredygtig måde, og det gælder både produktion inden for EU og de vedvarende energikilder, som importeres fra udlandet. Vi får brug for at importere. Prøv ikke at overbevise nogen om, at vi kan forlade os på europæisk produktion alene. Det er ganske enkelt ikke muligt; vi får brug for at importere.
Jeg tror, det er en glimrende idé at fortsætte den energiske indsats for biogas. Her bruger vi affald - slam - og alt restaffaldet fra slagterier, hvilket er en udmærket komponent i denne produktionsproces. Set fra et landbrugsmiljøperspektiv kan dette løse nogle af de problemer, som visse medlemsstater og visse regioner står over for med nitratdirektivet, som det blev nævnt her til aften. Det kan også bidrage til at løse disse problemer.
Jeg tror, der er mange muligheder inden for sektoren for vedvarende energi, men vi er nødt til at presse på for yderligere investeringer for at kunne gøre det til en bæredygtig løsning i fremtiden. Endnu en gang tak til ordføreren. Det er blevet en meget flot betænkning.
Csaba Sándor Tabajdi
Fru kommissær, fru formand! Tak for denne forhandling. Det er tydeligt, som dagens forhandling også har vist, at hverken biogas, bioenergi eller vedvarende energikilder i sig selv er nogen patentløsning, men alle er af vital betydning for energidiversificering.
For det andet er biogas fortsat dyrt, som min kollega hr. Kuc og mange andre har sagt. Der er derfor behov for teknologisk udvikling. Indledningsvist vil dette, som kommissær Fischer Boel nævnte, kræve statsstøtte fra landbrugsfonden.
Det tredje punkt er yderst vigtigt. Jeg udtrykte mig tilsyneladende ikke klart nok - dette er henvendt til hr. Parish: I morgen stiller jeg et mundtligt ændringsforslag, hvor jeg trækker mit forslag til et direktiv om biogas og bioaffald tilbage og anbefaler, at det indlemmes i det samlede direktiv om vedvarende energiformer. Det var den aftale, der blev indgået mellem mig selv, fru Fischer Boel og hendes kolleger og De Kristelige Demokrater.
Det fjerde punkt drejer sig om deadlinen: Vi vil naturligvis være fleksible i den henseende. Jeg vil gerne sige til fru McGuinness, at proceduren for øjeblikket er overdrevet bureaukratisk. I Danmark, det land, der har været mest ambitiøst i den henseende - og ikke fordi kommissæren er dansk - tager det fem år, fra idéen undfanges, og til anlægget kan overdrages, og der er lande, hvor det tager 10 år.
Til sidst vil jeg gerne komme ind på det spørgsmål, som blev rejst af Avril Doyle. Jeg har her foran mig den fremragende danske undersøgelse - som igen ikke har noget at gøre med, at kommissæren er dansk - udarbejdet af Landscentret for Dansk Landbrugsrådgivning. Det var nemt at udarbejde denne betænkning. Jeg skal sende en kopi til fru Doyle af det afsnit, som indeholder meget præcise beregninger om "potentielle miljøproblemer", med andre ord om emner som flygtige gasser; jeg fandt dem absolut beroligende, selv om jeg ikke er miljøekspert.
For at slutte af vil jeg gerne give udtryk for min taknemlighed - og jeg undskylder på forhånd til kommissæren for min dårlige udtalelse på dansk - over for Thorkild Birkmose, Henning Lyngsø Foged og Jørgen Hinge fra Dansk Landbrugsrådgivning, som har udarbejdet denne fremragende undersøgelse. Jeg vil også gerne takke Nicolas Nevez, som arbejdede med på sidelinjen i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, og mine kolleger Dávid Korányi og Tamás Bíró. Jeg vil også takke de to ordførere Werner Langen og Jens Holm for udtalelsen fra de to associerede udvalg, og jeg takker Dem alle for Deres konstruktive kritik. Lad os gå videre med biogas, selv om det ikke er noget vidundermiddel.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 12.00.
