Lentoturvallisuus: toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskeva yhteisön luettelo (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Brian Simpsonin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta komissiolle esittämästä suullisesta kysymyksestä, jonka aiheena on lentoturvallisuus: toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskeva yhteisön luettelo - B7-0205/2010).
Silvia-Adriana Ţicău
laatijan sijainen. - (EN) Arvoisa puhemies, Brian Simpson esitti kysymyksen liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta sen jälkeen, kun komissio oli julkaissut oman kertomuksensa, jossa tarkastellaan EU:n mustan listan tehokkuutta. Toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskeva yhteisön luettelo, EU:n musta lista, laadittiin vuonna 2006, ja sen tarkoituksena oli nimetä ja saattaa häpeään sellaiset lentoyhtiöt, jotka eivät noudata kansainvälisiä turvallisuusnormeja, sekä kieltää niiden toiminta. Se perustettiin, koska oltiin huolissaan kansainvälisten turvallisuusnormien täytäntöönpanon tasosta ja koska vuosina 2004 ja 2005 oli lyhyen ajan sisällä tapahtunut useita kohtalokkaita lentoturmia.
Nyt neljä vuotta myöhemmin tiedämme, että musta lista on osoittautunut tehokkaaksi ja arvokkaaksi välineeksi ICAO:n turvallisuusnormien täytäntöönpanon edistämisessä ja EU:n kansalaisten suojelemisessa. Tänään meidän on mietittävä, miten tästä jatketaan. Toisin sanoen, miten voimme laajentaa suojelua rajojemme ulkopuolelle ja parantaa maailman lentoturvallisuutta vielä entisestään. Mustan listan avulla on tarkoitus paitsi tunnistaa turvallisuusriskit, myös varmistaa, että EU:n kansalaiset saavat niistä tietoa. Miten siis voimme varmistaa, että Euroopan ulkopuolelle lentävät EU:n kansalaiset ovat tietoisia toimintakieltoon asetetuista lentoliikenteen harjoittajista, jotka jatkavat toimintaansa muualla maailmassa?
Entä silloin, kun lentoliikenteen harjoittajan toimilupa on peruttu eikä lentoliikenteen harjoittaja näy mustalla listalla? Miten voimme varmistaa, että matkustajat ovat tietoisia tilanteesta? Olemme nähneet, miten tehokasta kansallisten mustien listojen yhdistäminen yhdeksi, koko EU:n kattavaksi listaksi on ollut. Musta lista on kuitenkin vain niin hyvä kuin miten hyvin meillä on mahdollisuus saada tietoja lentoyhtiöiden turvallisuudesta. Miten voisimme kehittää mustan listan pohjana olevia tietoja parantamalla todennettavissa olevien ja luotettavien tietojen saatavuutta? Se edellyttää EU:n jäsenvaltioissa tehtävien tarkastusten tehostamista mutta myös muista kuin EU:n jäsenvaltioista saatujen tietojen hyväksymistä.
Voisiko komissio harkita yhdenmukaistettujen ja standardoitujen asematasotarkastusten ja raportoinnin käyttöönottoa? Kolmansista maista saatavien tietojen parantamisen vuoksi kysyisin, voisiko komissio harkita tehokkaan järjestelmän perustamista luotettavaa kansainvälistä tietojenvaihtoa varten? Näin olisimme askeleen lähempänä eräänlaista maailmanlaajuista mustaa listaa, josta on tietääkseni aiemminkin keskusteltu. Lisäksi on syytä huomauttaa, että musta lista on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi kannustaa lentoyhtiöitä täyttämään kansainväliset turvallisuusnormit. Mutta miten voisimme toimia aktiivisemmin lopullisen tavoitteemme, maailman lentoturvallisuuden parantamisen, puolesta? Tällä tarkoitan sitä, että miten komissio aikoo tukea kansallisia siviili-ilmailuviranomaisia ICAO:n tarkastuksissa havaittujen turvallisuuspuutteiden korjaamisessa ja auttaa niitä parantamaan valmiuksiaan teknisen avun toimien toteuttamiseen?
On ehdottoman tärkeää, että pidämme huolta hyvistä viestintäyhteyksistä kansalaisten suuntaan. Samoin on pitkällä aikavälillä ensiarvoisen tärkeää, että jatkamme työtämme kansainvälisten lentoliikenteen turvallisuusnormien täytäntöönpanon edistämiseksi kaikkialla maailmassa. Se on loppujen lopuksi tehokkain keino parantaa kaikkien matkustajien turvallisuutta. Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunta odottaa pääsevänsä tekemään yhteistyötä komission kanssa ja kehittämään EU:n mustan listan avulla aikaansaatuja saavutuksia eteenpäin.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Ţicăuta siitä hyvin myönteisestä arviosta, jonka hän esitti tavastamme hyödyntää mustaa listaa. Komissio on vakuuttunut siitä, että nykyisetkin toimet takaavat jo korkeatasoisen tiedonkulun ja Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella matkustavien kansalaisten oikeudet.
Euroopan unionissa toimintakieltoon asetettujen lentoyhtiöiden luettelo on yleisesti saatavilla Internetissä ja lisäksi siitä tiedotetaan tarkemmin kohdennettujen tiedotuskampanjoiden kautta. Komissio pitää tiiviisti yhteyttä eurooppalaisiin ja kansainvälisiin matkatoimistojen liittoihin joka kerta, kun luetteloa päivitetään. Näin matkatoimistoilla on mahdollisimman hyvät valmiudet auttaa matkustajia.
Kansallisilla siviili-ilmailuviranomaisilla ja jäsenvaltioiden alueella olevilla lentokentillä on velvollisuus tiedottaa matkustajille EU:n luettelosta sekä verkkosivujensa kautta että tarvittaessa myös omissa tiloissaan.
Luettelossa on hyödyllistä tietoa ihmisille, jotka haluavat matkustaa Euroopan unionin ulkopuolelle. Sen avulla he voivat välttää matkustamasta toimintakiellossa olevilla lentoyhtiöillä. Luettelolla ei ole eksterritoriaalista vaikutusta, eli se ei ole voimassa Euroopan unionin ulkopuolella. Asetuksessa siis säädetään matkustajien oikeudesta tietää, mikä lentoliikenteen harjoittaja suorittaa kunkin lennon koko matkan aikana. Sopimuksen tehneen lentoliikenteen harjoittajan - tai matkatoimiston tai matkanjärjestäjän - velvollisuutena on ilmoittaa matkustajalle varausta tehtäessä, mikä lentoliikenteen harjoittaja varsinaisesti suorittaa lennon. Matkustajalle on myös ilmoitettava lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan mahdollisesta vaihtumisesta joko lähtöselvityksessä tai viimeistään lentokoneeseen noustaessa. Asetuksessa myös taataan matkustajille oikeus palautukseen tai uudelleenreititykseen, mikäli lentoliikenteen harjoittaja, jonka lennolle varaus on tehty, on myöhemmin lisätty luetteloon, mikä on johtanut kyseisen lennon peruuttamiseen.
Sitä, noudattavatko lentoliikenteen harjoittajat kansainvälisiä turvallisuusnormeja, valvotaan ja arvioidaan erilaisten tietolähteiden avulla. Tällaisia ovat muun muassa kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n turvatarkastukset, kolmansien maiden toimivaltaisilta viranomaisilta saadut tiedot, Euroopan lentoturvallisuusviraston antamat tiedot, jotka perustuvat sen Euroopan unionissa tekemiin tarkastuksiin ja tutkimuksiin sekä teknisten valtuuskuntien Euroopan unionin ulkopuolella tekemiin tarkastuksiin, EU:n lentokentillä lentokoneille tai lentoliikenteen harjoittajille ulkomaisten ilma-alusten turvallisuuden arviointiohjelman puitteissa EU:n säännösten mukaisesti suoritettujen asematasotarkastusten tulokset sekä viimeisenä toteennäytetyt onnettomuutta tai vakavaa vaaratilannetta koskevat tiedot, joita saadaan tutkintaraporteista.
On myös syytä mainita, että Euroopan komissiolla ei tässä vaiheessa ole kattavaa luetteloa maista, joissa on voimassa vastaavanlaista lainsäädäntöä, mutta useat maat, muun muassa Korean tasavalta, Bahrain ja Saudi-Arabian kuningaskunta, soveltavat samoja rajoituksia kuin EU:n luettelossa määritellyt.
Voin vahvistaa, että komissio on valmis tekemään yhteistyötä parlamentin kanssa, jotta tätä musta lista -lainsäädäntöä pystytään todella parantamaan, mikä toisi lentoliikenteeseen kovasti kaivattua turvallisuutta.
Christine De Veyrac
PPE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, olin tämän asetuksen esittelijä lähes viisi vuotta sitten, ja siksi olen iloinen nähdessäni, että olemme saaneet luotua toimivan järjestelmän, jota on jopa laajennettu vuosien mittaan. Komission kertomus musta lista -asetuksen soveltamisesta vaikuttaa kattavalta ja tarjoaa kiinnostavaa pohdittavaa. Erityisesti kannatan ajatusta kansainvälisestä mustasta listasta, joka yksin pystyisi takaamaan yhdenmukaistetun lentoturvallisuuden tason kaikkialla maailmassa.
Haluaisin kuitenkin esittää komissiolle muutaman kysymyksen. Ensinnäkin haluaisin tietää, miten lentoliikenteen harjoittajan oikeutta tulla kuulluksi sovelletaan silloin, kun toimintakielto ei koske vain yhtä lentoliikenteen harjoittajaa, vaan tietyn valtion kaikkia lentoliikenteen harjoittajia. Kuullaanko silloin kaikkia näitä lentoliikenteen harjoittajia vai vain asianomaisen maan siviili-ilmailuviranomaisia, ja miten tällaisissa tapauksissa tietyt turvalliset lentoliikenteen harjoittajat voivat välttää mustalle listalle joutumisen?
Lisäksi mielestäni eräs hyvin tärkeä näkökohta on lentokoneiden valvonta. Valvooko komissio listalle joutuneen tai toimilupansa menettäneen lentoliikenteen harjoittajan kaikkia lentokoneita varmistaakseen, etteivät nämä koneet päädy uudelleen liikenteeseen eri nimellä? Onko komissio selvittänyt, mitä valtioita mahdollisesti käytetään mukavuuslippuvaltioina, jotka sallivat toimilupansa menettäneiden lentoliikenteen harjoittajien jatkaa toimintaansa muutamalla nimeä ja rekisteröintivaltiota? Entä onko komissiolla mitään tietoa siitä, että jos lentoliikenteen harjoittaja on ollut mustalla listalla, miten matkatoimistot ja lipunmyyjät ovat ilmoittaneet siitä matkustajille ja korvanneet heille aiheutuneita kuluja tai tarjonneet vaihtoehtoisia reittejä?
Ennen kuin lopetan, minulla olisi vielä erästä yksityiskohtaa koskeva kysymys: useat parlamentin jäsenet ovat saaneet viestejä, joita voisi kuvata itsepintaisiksi. Ne koskevat Indonesiaa, jonka kaikki lentoliikenteen harjoittajat on asetettu toimintakieltoon, ja viesteissä vaaditaan, että pyytäisimme komissiota poistamaan Indonesian mustalta listalta. Minusta tällainen painostus on sopimatonta, koska kaupalliset syyt eivät oikeuta matkustajien hengen vaarantamista. Haluaisin tietää, mikä on maan tämänhetkinen tilanne ja onko Indonesia oltuaan useita vuosia mustalla listalla ryhtynyt toimiin korjatakseen turvallisuuspuutteet, joista sitä on syytetty.
Saïd El Khadraoui
S&D-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, on tietenkin hieman kummallista käydä keskustelua mustasta listasta hetkellä, jolloin koko Euroopan lentoliikenne on kaaoksessa, mutta ymmärtääkseni meillä on huomenna mahdollisuus ajankohtaiseen ja kiireelliseen keskusteluun, ja aiomme myös käyttää tuon mahdollisuuden.
Musta lista on itsessään tärkeä aihe, ja voidaan sanoa, että se on ollut onnistunut. Siitä on kiittäminen muun muassa Christine de Veyracia, joka on todella tehnyt kovasti työtä sen toteuttamiseksi. Sen kehittämistä on jatkettava ja on otettava opiksi saaduista kokemuksista. Joillakin aloilla tarvitaan vielä lisätoimia.
Ensinnäkin matkustajille tiedottamisessa. On oikein, että matkustajille on ilmoitettava, jos he ovat esimerkiksi matkatoimistossa varaamassa paikkaa mustalla listalla olevaan koneeseen. Usein on kuitenkin niin, että matkustajat päättävät vasta matkakohteessa lähteä kotimaan lennolle. Ehdotankin, että tutkisimme, onko mahdollista, että matkatoimistot ja lentoliikenteen harjoittajat, jotka varaavat lentoja sellaisiin maihin, joissa on turvamääräyksiä rikkovia lentoyhtiöitä tai määräysten vastaisia lentokoneita, ilmoittaisivat tästä automaattisesti matkustajalle, vaikka eivät itse tietenkään olisi mustalla listalla. Sitä on pohdittava huolellisesti.
Toinen näkökohta tässä on se, että autetaan matkustajia välttämään mustalle listalle joutuneita lentokoneita, lentoyhtiöitä ja maita. Mitä tulee kolmansien maiden ja etenkin köyhimpien maiden valmiuksien kehittämiseen, Euroopan unioni voisi tarjota paljon enemmänkin apua ja taitotietoa sekä varmistaa, että niiden ilmailuviranomaisilla todella on tarvittavat valmiudet ongelmien ratkaisemiseen. Yksi Christine de Veyracin mainitsema asia on tietenkin ihmisten harhaanjohtaminen. Onko meillä todella aukoton järjestelmä? Olemmeko varmoja, ettei järjestelmässä ole siellä täällä porsaanreikiä, joiden ansiosta mustalla listalla olevan maan lentoyhtiöt voivat toimia toisista maista tai saarilta käsin? Siitä on nähty esimerkkejä.
Lopuksi huomautan vielä, että minunkin mielestäni meidän olisi otettava tavoitteeksemme maailmanlaajuisen mustan listan aikaansaaminen. Haluaisin tietää, mitä olette saaneet aikaan muita maita edustavien kollegojenne kanssa esimerkiksi ICAO:n tasolla tällaisen listan toteuttamiseksi.
Gesine Meissner
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, tällä hetkellä kaikki liikenne ilmatilassamme on pysähtynyt, niin kuin on ollutkin jo puhetta. Pian keskustelemme siitä, miten tilanne voidaan korjata. On kenties syytä pelätä, että lentoyhtiöillä on pian edessään entistä suurempia ongelmia etenkin taloutensa kanssa Sen ei tietenkään tarvitse vaikuttaa turvallisuuteen.
Nyt on kyse eurooppalaisten matkustajien lentoturvallisuudesta. Meille Euroopassa on suuri saavutus, että ihmiset pystyvät liikkumaan vapaasti ja että kuluttajat voivat vapaasti päättää, miten haluavat matkustaa, miltä lentoyhtiöltä varaavat lentonsa ja miltä eivät. Pystyäkseen tekemään vapaasti omat päätöksensä he tarvitsevat tietenkin myös asianmukaiset tiedot.
Olemme juuri kuulleet, että meillä on ollut tällainen musta lista käytössä vuodesta 2006 lähtien ja että periaatteessa ihmisille pitäisi tiedottaa siitä, voivatko he odottaa pääsevänsä turvallisesti määränpäähänsä vai eivät. Minulle tässä on kysymys siitä - aivan kuten jäsenet De Veyrac ja El Khadraoui jo totesivatkin - onko järjestelmässä aukkoja ja saavatko ihmiset todella aina kaikki tarvitsemansa tiedot turvallisuudesta. Haluamme yksinkertaisesti, että kaikki Euroopan lentomatkustajat voivat matkustaa turvallisesti ja pääsevät turvallisesti perille.
Lopuksi vielä toinen asia, jolla on merkitystä turvallisuuden kannalta, on se, onko lentoyhtiö taloudellisesti vahva. Lentoyhtiöiden on säännöllisin väliajoin uudistettava lupahakemuksensa kansallisille viranomaisille saadakseen lentää Euroopan ilmatilassa. Menettelyssä tarkastetaan, että yhtiöt täyttävät kaikki turvallisuusvaatimukset, suorittavat tarvittavat tarkastukset ja pystyvät kuljettamaan ihmisiä turvallisesti, mutta lisäksi tarkistetaan, että niiden talous on riittävän hyvässä kunnossa, jotta ne pystyvät pysymään mukana kuljetusliiketoiminnassa pitkällä aikavälillä. Tietääkseni toistaiseksi yksikään eurooppalainen lentoyhtiö ei ole joutunut mustalle listalle. Tästä huolimatta vasta viime vuonna sattui SkyEurope-tapaus. Tapauksessa oli kyse siitä, että Euroopan kansalaiset olivat varanneet lennon eurooppalaiselta lentoyhtiöltä, mutta heillä ei ollut tietoa siitä, että yhtiö oli konkurssin partaalla. He lähtivät lennolle ja jäivät pulaan kesken matkan, koska heillä ei ollut käytössään tietoja, jotka olisivat voineet estää tilanteen.
Ihmettelenkin, miksei esimerkiksi tämä tilanne ollut tiedossa, vaikka komissio on ilmoittanut, että sillä on tiedot ja että se aikoo julkaista ne, että sillä on velvollisuus julkaista ne. Onko meillä takeet siitä, että kaikki ne tiedot, joita matkustajan tulisi tietää, välitetään aina eteenpäin? Haluaisin vastauksen tähän yleisellä tasolla tämän keskustelun aikana.
Eva Lichtenberger
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, parlamentti oli hyvin aktiivinen tämän mustan listan laatimisessa. Se tehtiin myös vastuullisella tavalla, mikä tarkoittaa, että se takaa mahdollisimman korkean turvallisuuden tason kuluttajille. Meidän on kuitenkin tarkistettava, onko se toiminut riittävän hyvin nykytilanteessa, ja siitä tässä on nyt myös kysymys.
Ensimmäinen asia, jota haluaisin kysyä, on seuraavanlainen. Tietoa on saatavissa Internetistä, mutta aina se ei ole kovin helppoa, kun mukana on eri lentoyhtiöitä. Olen kokeillut sitä itse. Aina ei heti löydy tietoja esimerkiksi jatkolennoista, joihin sisältyy välilasku kolmanteen maahan. Tässä on siis ongelma.
Toinen auki oleva kysymys, joka minua kiinnostaa, on se, millaisia kokemuksia ihmisillä on ollut ilma-alusten vuokraamisesta miehistöineen (wet leasing). Tämä on herättänyt huolta siitä, että tällaisesta käytännöstä saattaisi muodostua porsaanreikä, jota vähemmän hyvämaineiset yritykset voisivat hyödyntää. Onko tämän asian suhteen tapahtunut myönteistä tai kielteistä kehitystä?
Kolmantena vielä hyvin tärkeä kysymys: onko tällaisella mustan listan avulla tapahtuvalla sääntelyllä ollut ennalta ehkäisevää vaikutusta lentoyhtiöihin, niin että ne - etenkin muut kuin eurooppalaiset - olisivat noudattaneet tarkemmin turvallisuusnormeja? Miten tällainen järjestelmä, jossa lupia myönnetään valikoivasti tiettyjen lentoyhtiöiden muutamille lentokoneille, oikein toimii? Tässä järjestelmässähän Eurooppaan tuleminen on sallittua vain tietyillä lentokoneilla.
Ryszard Czarnecki
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Piebalgs, toivon, että Islannin tulivuorenpurkauksen seuraukset eivät siirry eurooppalaisten matkustajien kannettaviksi lippujen hinnoissa, mutta en ole mitenkään varma siitä. Olette nimittäin oikeassa siinä, että nämä lentoliikenteen seisokit todennäköisesti korvataan nostamalla lippujen hintoja. Eurooppalaisen kuluttajan etujen puolustamisen nimissä se on syytä sanoa ääneen. Euroopan parlamentti keskustelee tästä aiheesta taas uudelleen. Se osoittaa, miten tärkeänä pidämme asiaa. Puhuin tästä pari kuukautta sitten. Monet teistäkin käyttivät tuolloin puheenvuoron, ja muistan, että edellisellä vaalikaudella puhuimme tästä myös hyvin avoimesti. Kaiken sen jälkeen, mitä asiasta on puhuttu, haluan kertoa vielä yhden henkilökohtaisen muiston. Puolan vaikutusvaltaisimman sanomalehden toimittaja kysyi minulta: "Mitä te oikein teette siellä Euroopan parlamentissa? Tuohan on aivan merkityksetön kysymys." Vasta nyt tiedotusvälineet ovat alkaneet käsittää, että kyseessä on hyvin tärkeä kysymys, että kyse on turvallisuudesta ja eurooppalaisten kansalaisten, veronmaksajien, äänestäjien ja kuluttajien näkökulmasta aivan keskeisestä asiasta.
Ei ole aivan oikein, että me tiedämme kyllä Euroopan unionin mustan listan sisällön, mutta emme tiedä, mitä on Euroopan unionin ulkopuolella. Tilannehan on aivan järjetön.
Sitten vielä viimeinen ja hyvin tärkeä seikka: eurooppalaiset matkustajat eivät saa joutua maksamaan lisähintaa turvallisuudesta - siitä huolehtiminen kuuluu valtioiden ja hallitusten vastuulle.
Mathieu Grosch
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tästä näkökulmasta katsottuna musta lista oli mielenkiintoinen saavutus, johon parlamentti ylsi Christine De Veyracin ja hänen edellisen vaalikauden kollegojensa johdolla.
Musta lista voi vaikuttaa yhtiöihin, maihin tai lentokoneisiin, ja minusta komission pitäisi antaa tarkempia vastauksia niihin kysymyksiin, joita olemme tähän liittyen esittäneet. Erityisesti on epäselvää, miten paljon yhtiöillä on sananvaltaa päätöksenteossa eri maissa ja miksi tätä menettelyä sovelletaan yksittäisiin lentokoneisiin.
Järjestelmän kehittäminen edelleen on myös meille tärkeää. Muutama vuosi sitten käydyssä keskustelussa selitimme jo, että meille on edelleen tärkeää, että komissio parantaa näiden toimien seurantaa sekä niistä tiedottamista vähintäänkin parlamentille. Näin on siksi, että meille on edelleen avoimena tiettyjä kysymyksiä, jotka liittyvät etenkin lentoyhtiöiden valvontaan. Epäselviä kysymyksiä liittyy myös lentokoneisiin, jotka saattavat yllättäen lentää eri nimellä. Lisäksi kaivataan jonkinlaista avoimuutta asiaa koskeviin päätöksiin, joita saatetaan tehdä aivan viime hetkillä.
Siitä pääsenkin itselleni tärkeimpään kysymykseen: tiedottamiseen. Kaiken kaikkiaan olemme sitä mieltä - ja uskoakseni kaikki ryhmät ovat kanssamme samalla kannalla - että kansalaisilla ja matkustajilla on oikeus saada tietoa ja vastaavasti yhtiöillä pitäisi olla velvollisuus tiedottaa heille säännönmukaisesti. Mustaa listaa koskevien tietojen tulisi olla ongelmitta saatavilla sekä lentokentiltä että matkatoimistoista ja tiettyihin, ongelmallisiksi tiedettyihin maihin lennettäessä matkatoimistojen tulisi varauksia tehdessään kertoa, minkä yhtiöiden kanssa on ollut ongelmia.
Meidän tavoitteenamme on, että tämä toimenpide, joka on jo nyt oleellisesti parantanut turvallisuutta, ei jatkossa koskisi vain Eurooppaa ja eurooppalaisia matkustajia, vaan että se otettaisiin käyttöön maailmanlaajuisesti.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puhemies, haluan ottaa esiin kysymyksen, joka liittyy läheisesti lentoturvallisuuteen ja korostaa entisestään EU:n mustan listan toiminnan tehostamisen tarpeellisuutta.
Joulukuussa 2008 neuvosto lopulta hyväksyi aseiden vientiä koskevat EU:n käytännesäännöt. Näillä käytännesäännöillä säädellään sotilasteknologian ja -kaluston vientiä Euroopan unionista. Huolenaiheena on kuitenkin edelleen se, etteivät kaikki EU:n aseidenviejämaat noudata sääntöjä ja että eurooppalaisia aseita toimitetaan edelleen konfliktialueille.
Kuitenkin yksi toimenpide, joka on osoittautunut erittäin tehokkaaksi laittomien asetoimitusten rajoittamisessa, on EU:n lentoyhtiöiden musta lista. Vuonna 2008 tehty ruotsalainen tutkimus osoitti, että aseiden vientiin konfliktialueille osallistuvat lentorahtiyhtiöt ovat juuri niitä samoja yhtiöitä, joilla on tapana rikkoa lentoliikenteen turvallisuusnormeja.
Ehkä ei ole lainkaan yllättävää, että hämäräyhtiöt, jotka suhtautuvat leväperäisesti turvallisuuteen, paljastuvat epärehellisiksi myös kuljettamansa rahdin sisällön suhteen. Onnekkaana seurauksena tästä yhteydestä on kuitenkin se, että samat toimenpiteet, joilla taataan lentokoneiden tiukka valvonta, jotka on suunniteltu suojelemaan Euroopan kansalaisia, auttavat samalla suojelemaan muiden maanosien ihmisiä, etenkin afrikkalaisia, siltä hävitykseltä, jota syntyy, kun pienaseiden ja kevytaseiden helppo saatavuus ruokkii konflikteja entisestään.
Pyytäisinkin, että komission jäsen Piebalgs kehitysyhteistyöstä vastaavana komission jäsenenä voisi käyttää henkilökohtaista vaikutusvaltaansa vauhdittaakseen komission toimia, joilla varmistetaan, että mustat listat pannaan täytäntöön tehokkaasti ja järjestelmällisesti.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Turvallisuutta laiminlyövistä lentoliikenteen harjoittajista laadittu musta lista on eurooppalaisten matkustajien suojelemiseksi toteutettu toimenpide, jota kannatan hyvin lämpimästi. Sekä Euroopan komission että jäsenvaltioiden ja erityisesti matkatoimistojen on tiedotettava kyseisestä listasta riittävän näkyvästi. Loppujen lopuksi kyse on matkanjärjestäjien ja matkatoimistojen hyvästä uskosta ja hyvästä tahdosta.
Toisaalta on löydettävä ratkaisu tilanteeseen, jossa tiettyyn kohteeseen on tarjolla vain turvallisuutta laiminlyövien lentoyhtiöiden lentoja. Monet mustalla listalla olevista lentoliikenteen harjoittajista lentävät kehitysmaiden tai alikehittyneiden maiden kohteisiin Afrikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Keski-Aasiassa. Sen vuoksi onkin aiheellista kysyä, missä määrin on mahdollista taata oikeudenmukainen kilpailu suurten eurooppalaisten, yhdysvaltalaisten ja Kaukoidän lentoyhtiöiden ja kehitysmaissa perustettujen pienten kuljetusyritysten kesken?
Mielestäni meidän olisi pohdittava, miten Euroopan unioni voisi tukea niiden kehitystä parantamalla lentojen turvallisuutta, sen sijaan että ne suljetaan toimintakiellolla pois markkinoilta. Näin Euroopan unioni voisi täyttää velvollisuutensa tukemalla lentoliikenteen kestävää kehitystä myös näissä heikommassa asemassa olevissa maissa.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, haluan esittää ensin yleisen huomautuksen ja sitten kaksi tai kolme kysymystä riippuen siitä, paljonko saan käyttää aikaa. Yleinen huomautukseni on seuraavanlainen: Minusta on lähes naurettavaa, että nykytilanteessa meidän ryhmämme, Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä, on saanut yhteensä yhdeksän minuuttia puheaikaa keskusteluissa kolmesta lentoturvallisuutta koskevasta mietinnöstä. Huomenna tietenkin järjestetään erityisistunto, mutta minusta tämän parlamentin olisi aika alkaa kiinnittää enemmän huomiota niihin asioihin, jotka todella vaikuttavat ihmisten elämään, ja ehkä jättää hieman vähemmälle keskustelut, joiden arvoa on keinotekoisesti paisutettu.
Varsinaisista kysymyksistä minulle tärkein on tämä: mikä on yhteistunnuksellisten lentojen tilanne, eli näiden lentojen, jotka eurooppalaisen lentoyhtiön kuuluisi hoitaa mutta jotka lentääkin jokin muu, jopa mustalla listalla oleva lentoyhtiö? Miten niistä tiedotetaan ihmisille, joilla on tarve päästä lennolle? Tämä on minulle todella päivänpolttava kysymys, ja odotan teiltä vastausta siihen. Jätän kysymykseni tähän yhteen.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, nyt kun olemme puhuneet lentoturvallisuudesta ja keskustelemme ja äänestämme Euroopan lentoturvallisuusvirastosta vielä ylihuomennakin, haluaisin tilaisuuden tullen ottaa esiin toisenkin ongelmallisen aihepiirin.
Ilmailuharrastajat Itävallassa ja muissa jäsenvaltioissa joutuvat huomaamaan, että monet ilmailua koskevat tärkeät ohjeistot ovat saatavilla vain englanniksi. Alan harrastajat puhuvat usein erinomaisen hyvin englantia; aina ei kuitenkaan ole helppoa ymmärtää itsessäänkin monimutkaista aihetta ja siihen liittyvää erikoissanastoa vieraalla kielellä. Tämän vuoksi jäsenvaltiot usein yrittävätkin saada asiantuntijalausuntoja EU:lta. Aikaa ja vaivaa säästyisi, jos nämä ohjeistot olisivat saatavilla kunkin maan omalla kielellä. Tavoitteeni on saada ilmailuharrastajien kannalta tärkeät säännökset saataville myös saksaksi ja ranskaksi, eli kahdella eniten puhutulla työkielellä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tämän vuoden maaliskuun 30. päivänä päivitetyllä mustalla listalla on 278 yhtiötä 17 maasta. EU:n on kehitettävä teknisiä ja hallinnollisia valmiuksiaan pystyäkseen takaamaan, että välttämättömiä siviili-ilmailua koskevia normeja noudatetaan, niin että Euroopan unionissa voivat lentää vain sellaiset lentoyhtiöt, jotka noudattavat kansainvälisiä turvallisuusnormeja. Samaan aikaan meidän on kuitenkin myös autettava kolmansia maita parantamaan siviili-ilmailua koskevia turvallisuusnormejaan.
Kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten on parannettava valmiuksiaan valvoa lentoliikenteen harjoittajia, joille myöntävät lupia. Euroopan unionissa kolmansien maiden lentoyhtiöille tehtävät lentoturvallisuustarkastukset sisältävät myös kyseisten yhtiöiden koneisiin paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, ja näissä tarkastuksissa otetaan huomioon viime vuonna lentoyhtiöille sattuneista onnettomuuksista ja vakavista poikkeamista saadut tiedot. Matkustajille on kuitenkin tarjottava tietoa koko matkan kulusta, myös tietoa yhtiöistä, joita matkalla käytetään. Nämä tiedot olisi toimitettava viimeistään lipun oston yhteydessä.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitos kysymyksistänne. Tämä keskustelu on ehdottomasti osoittanut, että parlamentti tukee voimakkaasti mustan listan käyttöä. Voin luvata varapuheenjohtaja Kallasin puolesta, että parannamme yhteydenpitoa parlamentin kanssa näissä kysymyksissä.
Voin luvata myös, että kaikkiin tässä keskustelussa esitettyihin kysymyksiin toimitetaan kirjallinen vastaus, nimittäin jos jatkan nyt vastaamalla kysymyksiin, en varmastikaan ehdi tehdä sitä jäljellä olevassa puolessatoista minuutissa. Käsittelen nyt siis vain joitakin niistä, mutta en siksi, etten pystyisi vastaamaan kaikkiin.
Ensinnäkin kansainvälisistä näkökohdista toteaisin, että komissio pyrkii kaikin tavoin vahvistamaan kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa kannustamalla niitä liittymään kaikki 40 Euroopan maata kattavaan ulkomaisten ilma-alusten turvallisuuden arviointiohjelmaan sekä toteuttamalla teknisen avun hankkeita yhdenmukaisen tason saavuttamiseksi kaikkialla maailmassa.
Teemme myös paljon työtä ICAO:n kanssa. Osallistuimme ICAO:n maaliskuun lopussa Montrealissa järjestämään korkean tason turvallisuuskonferenssiin sekä neuvottelemme parhaillaan yhteistyöpöytäkirjasta, joka mahdollistaisi entistä tiiviimmän yhteistyön ICAO:n kanssa. Olette aivan oikeassa; tässä asiassa tarvitaan maailmanlaajuista lähestymistapaa, mutta meidän ei myöskään pidä aliarvioida mustan listan aikaansaannoksia muissa maissa.
Mainitsen yhden esimerkin Indonesiasta, jota yksi minulle esitetyistä kysymyksistä käsitteli. Indonesia on panostanut paljon ilmailujärjestelmänsä ja myös sitä koskevan lainsäädännön ja viranomaisorganisaation nykyaikaistamiseen, ja samalla ovat muuttuneet myös maassa käytössä olevat lupamenettelyt ja lentoyhtiöiden valvonta. Tähän mennessä maa on osoittanut saaneensa aikaan merkittävää parannusta neljän lentoyhtiön kohdalla: Garuda, Airfast, Mandala ja Premier. Oma osuutensa tässä saavutuksessa on ollut myös komissiolla, jäsenvaltioilla ja ilmailualalla. Kyseessä on prosessi, joka vaatii riittävästi resursseja, mutta komissio tekee tiiviisti yhteistyötä näiden viranomaisten ja lentoliikenteen harjoittajien kanssa, jotta myönteinen kehitys voisi jatkua. Lähestymistapamme ehdottomasti kannustaa kolmansia maita muuttamaan suhtautumistaan lentoturvallisuuteen, ja tämä on vain yksi esimerkki siitä.
Päätän puheenvuoroni erityisen tärkeään asiaan, joka nostettiin kysymyksissä esiin, nimittäin kuluttajille tiedottamiseen. Edellytämme, että matkatoimistot tiedottavat matkustajille suullisesti ja/tai kirjallisesti heidän varatessaan matkaa. Lisäksi matkatoimistot usein vaativat, että jos matkustaja suostuu matkustamaan toimintakiellossa olevalla lentoyhtiöllä, hän luopuu samalla oikeudesta vaatia myöhemmin korvausta. Vastaan kuitenkin mielelläni kaikkiin kysymyksiin kirjallisesti, sillä huomaan, että olen koetellut kärsivällisyyttänne, arvoisa puhemies.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää työjärjestyksen 173 artiklan mukaisen puheenvuoron, koska täällä sattui muutama minuutti sitten, minuutin puheenvuorojen aikana pieni välikohtaus. Siinä kohtaa, kun kutsuitte Hans-Peter Martinia, vaikka hän oli jo täällä, hän kulki juuri ohitsemme. Vastauksena humoristiseen kysymykseemme, että oliko hän nukkunut oman puheenvuoronsa ohi, jäsen Martin otti asennon, napsautti kantapäänsä yhteen ja teki Hitler-tervehdyksen.
Arvoisa puhemies, tällaista käyttäytymistä ei voida hyväksyä; se rikkoo vakavalla tavalla parlamentin käyttäytymissääntöjä, joista on säädetty työjärjestyksen 9 artiklassa. Siksi pyydän, että kehotatte asianomaisia palaamaan järjestykseen sopimattoman ja tuomittavan käyttäytymisensä jälkeen. Pyytäisin teitä myös tarkistamaan, voidaanko tällainen käytös kirjata pöytäkirjaan. Tällaista ei voida hyväksyä. Vaikka äskeinen olisikin tarkoitettu humoristiseksi provokaatioksi, parlamentti ei ole oikea paikka tämänkaltaisille vitseille.
Puhemies
(DE) Kiitos, että toitte asian tietoomme. Tutkimme asiaa ja selvitämme, mitä tapahtui.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Arvoisa puhemies, Brian Simpsonin esittämiin kysymyksiin viitaten haluaisin pyytää komissiota tarkentamaan, mitä uusia periaatteita ja suunnitelmia sillä on niiden jäsenvaltioista kotoisin olevien matkustajien turvallisuuden takaamiseksi, jotka lentävät sellaisilla lentoyhtiöillä, jotka hoitavat sisäisiä lentoja Euroopan unionin toimivallan ulkopuolella olevassa ilmatilassa ja rikkovat usein säännöksiä ja vaarantavat siten matkustajien turvallisuuden. Ehdotan, että komissio pyrkisi korkean edustajan avulla saamaan aikaan kansainvälisen sopimuksen, joka takaisi yhteisen turvallisuutemme. Lisäksi toivoisin, että musta lista sisältäisi yksityiskohtaisempia tietoja, kuten kattavia tilastotietoja, lentoliikenteen harjoittajasta ja osoittaisi sekä turvallisuuteen että mukavuuteen liittyvät riskit, joille matkustajat altistuvat.
Artur Zasada  
Tämänpäiväinen keskustelu on epäilemättä erittäin tärkeä Euroopan unionin lentomatkustajien turvallisuuden kannalta. Olen tyytyväinen siitä, että EU:n jäsenvaltiot noudattavat kansainvälisen lentoliikenteen periaatteisiin ja tekniikoihin liittyviä ICAO:n normeja. On kuitenkin itsestään selvää, ettei lentomatkustaminen rajoitu yksinomaan Euroopan unionin ilmatilaan. Kysymys kuuluukin, kuinka voimme varmistaa EU:n kansalaisten turvallisuuden EU:n alueen ulkopuolella. Mielestäni Euroopan komission tulisi kannustaa yhteisön ulkopuolisia maita tekemään yhteistyötä EU:n normeihin perustuvan mustan listan laatimiseksi. Sillä voisi myös olla johtava rooli maailmanlaajuisen mustan listan laatimisessa. Lisäksi haluaisin kiinnittää huomiota mahdolliseen ongelmaan: kun komissio valvoo mustalla listalla olevaa lentoliikenteen harjoittajaa, valvooko se myös yksityiskohtaisesti lentoliikenteen harjoittajalle kuuluvaa koko kalustoa? Sellaista nimittäin tapahtuu, että mustalla listalla oleva lentoyhtiö ei itse käytä lentokonetta, mutta sitä käyttää esimerkiksi toinen yhtiö, joka vuokraa yksittäisiä lentokoneita.
