Timpul afectat întrebărilor adresate Președintelui Comisiei
Președintele
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă timpul afectat întrebărilor adresate președintelui Comisiei.
Martin Schulz
în numele Grupului S&D. - (DE) Domnule Președinte, colegii noștri deputați din Grupul Partidului Popular European (Creștin-Democrat) sunt încă la masă. Domnule Președinte, mă bucur să văd că îmi zâmbiți - ați făcut niște remarce puțin excesive la adresa mea mai devreme, dar este clar că v-ați calmat puțin la pauza de masă.
Comisarul Oettinger, o persoană pe care cred că o cunoașteți bine, a spus că vor exista teste de rezistență - ah, uite-l - nu l-am văzut acolo. Domnule Oettinger, mă bucur să vă văd. Dl Oettinger, un discipol bine instruit al dnei Merkel, se opune acum și energiei nucleare. A fost un susținător al energiei atomice, dar evenimentele de la Fukushima au fost ca un drum al Damascului pentru el și, precum un Saul al zilelor noastre, împreună cu alți câțiva, a avut o revelație. Acesta a susținut cel puțin că, după părerea sa, există câteva centrale nucleare care nu vor trece testul de rezistență. Mi s-a părut foarte interesant acest lucru.
Dacă dvs., domnule Oettinger, bănuiți că există teste de rezistență care nu vor produce rezultatele dorite, deoarece sistemele care urmează a fi testate ar putea să nu supraviețuiască testului, atunci de ce nu intervine imediat Comisia pentru a închide aceste centrale? Dacă testele de rezistență seamănă măcar puțin cu ceea ce s-a întâmplat cu băncile, când ne-am dat seama, în urma evenimentului, în primul rând că testele de rezistență nu au fost suficient de clare și în al doilea rând că nu reflectă situația reală, atunci chestiunea energiei nucleare va fi cu mult mai periculoasă decât cea privind băncile.
Întrebarea mea specifică este deci: Cum se poate să fiți conștient de faptul că anumite sisteme nu vor supraviețui testelor de rezistență și totuși să nu faceți nimic în această privință?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Înainte de toate, pentru a ști rezultatul testului, trebuie mai întâi să facem testul. În cazul în care o instalație nu îl va trece, chestiunea măsurilor corective rămâne deschisă. În cazul în care îmbunătățirea nu este posibilă din considerente tehnice sau economice, reactoarele vor fi închise și dezafectate. Cu toate acestea, putem avea în vedere situații în care îmbunătățirile privind siguranța sunt justificate din punct de vedere economic și realizabile din punct de vedere tehnic, așadar asta este ceea ce putem promite în acest stadiu.
Domnule Schulz, consider că este important faptul că, după discuții intense, Consiliul European a căzut de acord asupra rolului Comisiei. Vă pot spune că la începutul discuțiilor a fost vorba numai despre coordonarea organismelor de reglementare naționale și, la insistențele mele, Comisiei i s-a cerut să găsească domenii de aplicare și metode și i s-a dat și sarcina de a prezenta, până la sfârșitul anului, un raport complet referitor la rezultate.
Vom face acest lucru pentru toate siturile nucleare din Europa. Vom face asta în transparență totală. Este important să conștientizăm acest lucru. Consider că acesta este un progres în ceea ce privește siguranța nucleară.
Martin Schulz
în numele Grupului S&D. - (DE) Domnule Barroso, sunteți un om foarte inteligent, dar nu mi-ați răspuns totuși la întrebare. Prin urmare, vă voi întreba din nou: atunci când dl Oettinger spune "Bănuim că unele centrale conectate în prezent la rețea nu vor supraviețui testelor de rezistență”, interpretez acest lucru ca însemnând că sunteți conștient că nivelul de siguranță al acestor centrale este atât de slab încât nu vor îndeplini criteriile. Așadar, de ce nu interveniți imediat? Consider că acesta este un pericol real și prezent.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Comisarul Oettinger a făcut o declarație foarte precaută și foarte prudentă. Se poate întâmpla, dar pentru a verifica dacă vor rezista sau nu, trebuie să elaborăm teste serioase, credibile. Acesta este lucrul pe care îl vom face, în deplină transparență și pe baza celei mai bune expertize disponibile.
După cum știți, oprirea testelor nu este de competența Comisiei. Aceasta este o competență națională. Ceea ce vom face - și, spre deosebire de data trecută, înainte de ultimul Consiliu European, avem un mandat clar în acest sens - va fi să lucrăm cu organismele de reglementare independente de la nivel național pentru a efectua teste de rezistență foarte serioase, credibile, naționale. În prezent definim modalitățile și domeniul de aplicare a acelor teste de rezistență.
Aș dori să îi spun dlui Schulz că, în cazul acestor diverse chestiuni sensibile, trebuie să fim extrem de responsabili și să nu creăm panică. Trebuie să procedăm în mod tehnic, în baza celei mai bune expertize științifice.
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE - Suntem cu toții de acord că Uniunea Europeană este mai mult decât o piață comună, este și un proiect politic destinat să asigure democrația pe continent și susținerea, promovarea și consolidarea statului de drept și a drepturilor omului.
Dacă nu ar fi astfel, nu cred că ar fi o diferență mare între noi și China. Același lucru este valabil în toate statele membre, inclusiv Ungaria. Guvernul de acolo a emis acum un nou proiect de constituție care urmează să fie adoptat la mijlocul lunii aprilie. Acesta conține niște trimiteri în opinia mea îngrijorătoare la drepturile de vot ale minorilor, interzicerea avortului, interzicerea căsătoriei între persoane de același sex, iredentism și controlarea instituțiilor pentru a asigura faptul că acestea îndeplinesc voința guvernului.
Domnule președinte Barroso, ce va face Comisia pentru a apăra principiile constituționale europene comune ale democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale, astfel cum sunt stabilite la articolul 2 din tratatul nostru, când acestea sunt în pericol în statele membre, cum se întâmplă astăzi în Ungaria?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Suntem desigur de acord că Uniunea Europeană nu este doar o piață comună: este vorba despre valori și, pentru a deveni membru al Uniunii Europene, orice stat trebuie să respecte acele valori. Una dintre valori este statul de drept și trebuie să ne respectăm legea. După cum știți, adoptarea unei constituții naționale este o etapă importantă pentru fiecare stat membru, un proces vital care aparține în totalitate oamenilor și instituțiilor acelui stat membru.
Este de competența instituțiilor ungare să decidă asupra conținutului și procedurii de adoptare a noii Constituții, în conformitate cu propriile norme naționale și, acolo unde este relevant, în conformitate cu dreptul internațional și cel al Uniunii. Vom urmări progresele privind această chestiune din punctul de vedere al dreptului UE, dar sperăm, desigur, că autoritățile ungare se vor asigura că noua Constituție adoptată în cele din urmă va reflecta valorile pe care se fondează Uniunea Europeană.
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE. - Domnule președinte al Comisiei, înțeleg răspunsul dumneavoastră, dar știți că toate cele 27 de state membre trebuie să își modifice constituțiile în conformitate cu valorile europene. Ungaria a făcut acest lucru înainte să adere la Uniune. Există chiar țări care au făcut asta după aderare. Polonia face acest lucru în prezent; și Franța face asta deoarece există contradicții între Tratatul de la Lisabona și Constituția franceză.
Este important să o obligați și pe Ungaria, chiar după adoptarea noii sale constituții, să aplice aceste principii. Este important ca Comisia să analizeze acest lucru.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Constituția oricărei țări trebuie să reflecte și să fie în conformitate cu valorile europene: valorile europene de bază ale democrației, statului de drept, demnității umane și respectării drepturilor fundamentale. Aceasta este o chestiune care nici măcar nu ar trebui discutată. Încă nu am văzut o constituție a unui stat membru european care să fie împotriva acestor valori, dar dacă, teoretic, acest lucru s-ar întâmpla, atunci ar trebui să acționăm.
După cum știți, domnule Verhofstadt, am obținut rezultate foarte bune în această privință. Am acționat recent asupra câtorva chestiuni foarte delicate referitoare, de exemplu, la legea ungară privind media. Guvernul ungar a spus la început că, dacă Comisia va identifica vreo incompatibilitate, va modifica legea și asta a și făcut.
În alte state membre în care au existat probleme privind nediscriminarea, Comisia a adoptat, de asemenea, o poziție foarte puternică. Din acest punct de vedere, puteți fi siguri că aceasta va urmări foarte îndeaproape aceste chestiuni.
Marian-Jean Marinescu
în numele Grupului PPE. - Punerea în aplicare a semestrului european începând cu acest an va contribui la consolidarea disciplinei bugetare, a stabilității macroeconomice și a creșterii economice și va obliga statele membre să își modifice politicile economice și bugetare. Pe termen scurt, aceste noi politici ar putea avea un impact semnificativ asupra vieților cetățenilor europeni din majoritatea statelor membre.
A identificat sau intenționează Comisia să realizeze o evaluare a consecințelor pe care le vor avea procedurile naționale necesare asupra peisajului european economic, social și politic european pe viitor?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Luăm acest exercițiu foarte în serios. A fost foarte important să cădem de acord asupra ceea ce am numit semestrul european, deoarece statele membre au convenit acum în unanimitate că problemele de politică economică ale unuia le poate afecta și pe celelalte și că problemele celorlalte state au consecințe asupra propriilor politici. Vom face recomandări cu privire la această chestiune, în funcție și de programele pe care ni le prezintă statele membre. Dar facem asta pentru a îmbunătăți viețile cetățenilor noștri.
Vrem să fie foarte clar faptul că toate eforturile de consolidare fiscală, toate eforturile de reformă structurală sunt de fapt în direcția creșterii - a creșterii durabile, incluzive - care este obiectivul Uniunii Europene. Acesta a fost acordul global asupra ceea ce am numit Strategia Europa 2020. Având în vedere aceste priorități, vom evalua programele naționale care urmează să fie prezentate acum și asupra cărora vom lucra în parteneriat cu statele noastre membre.
Marian-Jean Marinescu
în numele Grupului PPE. - Cel mai important aspect al acestei politici este disciplina. Dacă toate statele membre vor aplica aceste cerințe, rezultatele vor fi pozitive. Dacă vor exista diferențe între statele membre, rezultatele nu vor fi ceea ce așteptăm cu toții.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Sunt total de acord cu dvs., domnule Marinescu. Tocmai din acest motiv avem nevoie ca instituțiile să fie independente și să își facă treaba total independent și în adevăratul spirit comunitar, deoarece am văzut în trecut că uneori există tentația de a nu adopta deciziile sau de a nu le pune în aplicare într-un mod uniform, coerent și credibil.
De aceea Comisia va încerca să facă tot posibilul pentru a asigura un mediu concurențial echitabil și respectarea principiilor corectitudinii. Disciplina, în sensul respectării acordurilor la care s-a ajuns, este într-adevăr fundamentală pentru reușita Uniunii Europene.
Rebecca Harms
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Domnule Barroso, în ultima săptămână, Comisia a stabilit limite în baza unui regulament care este aplicat mereu atunci când apar probleme cu radioactivitatea care afectează importul de alimente, în acest caz din Japonia. În mod surprinzător, limitele pe care le-ați impus pentru produsele din Japonia în acest caz sunt mult mai ridicate decât cele aplicate pentru aceleași produse chiar și în Japonia. Acestea sunt mai ridicate și decât limitele stabilite de Statele Unite de exemplu pentru produsele alimentare în astfel de situații, o țară în care energia nucleară este foarte utilizată. Aceste limite sunt mai ridicate și decât cele aplicate Uniunii Europene și țărilor din care am importat bunuri în urma dezastrului de la Cernobîl și care încă se aplică în unele cazuri pentru cesiu. De ce? De ce am stabilit limite așa de ridicate?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Domnule Președinte, voi răspunde desigur cu plăcere la întrebarea dnei Harms, deși credeam că exista o înțelegere ca astăzi să avem două părți ale dezbaterii - o parte generală și apoi una referitoare la Japonia.
Doamnă Harms, ați ridicat o problemă foarte importantă. În primul rând, măsurile de urgență adoptate la 25 martie, referitoare la importul de hrană pentru animale și alimente din Japonia, asigură siguranța consumatorului UE și o abordare armonizată a aplicării în întreaga Uniune Europeană. Considerăm că aceste măsuri sunt proporționale cu riscul și că au un domeniu de aplicare mai vast decât măsurile aplicate în alte părți importante ale lumii precum Statele Unite și Canada. Din câte știu eu, în baza expertizei științifice pe care o primesc, considerăm că aceste chestiuni și această abordare sunt sigure.
Vama se asigură că produsele alimentare și furajele pentru animale pot intra pe piața Uniunii Europene numai dacă există garanția că acestea sunt sigure pentru consum. Conform dispozițiilor actuale, autoritățile japoneze însele - și ce a spus dna Harms este adevărat - aplică cerințe și mai stricte pentru produsele alimentare destinate consumului intern și exportului.
Având în vedere nivelurile și mai stricte impuse în Japonia, noi, Comisia, am decis că ar fi corect să modificăm nivelurile actuale în vigoare din 25 martie ca măsură de protecție suplimentară, în așteptarea unei analize științifice a nivelurilor stabilite în conformitate cu Regulamentul 3954/87 Euratom. Această analiză va fi efectuată de Comisie împreună cu experții științifici corespunzători înainte de 30 iunie, astfel încât să se ajungă la niște standarde care să fie aplicabile în mod uniform importurilor.
Aș dori să subliniez că toate verificările efectuate până acum de către statele membre asupra importurilor de alimente din Japonia indică niveluri neglijabile de radioactivitate, care sunt cu mult sub standardele europene și japoneze. Permiteți-mi să vă informez că Comisia va propune vinerea viitoare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar o revizuire a normelor noastre pentru a le alinia normelor japoneze. Acestea vor intra în vigoare începând cu săptămâna viitoare. Ar trebui să subliniez încă o dată faptul că aceasta este numai o măsură de precauție, care permite inițierea evaluărilor științifice necesare ale nivelurilor actuale permise în întreaga lume, astfel încât Uniunea Europeană să demonstreze încă o dată că aplică cele mai înalte standarde.
Rebecca Harms
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Domnule Barroso, dacă v-am înțeles bine, asta ar însemna că peștii afectați de precipitațiile radioactive de la Cernobîl și importați din Norvegia trebuie să îndeplinească limite mai stricte decât peștii radioactivi importați pescuiți în apele din jurul Japoniei? Consider că acest lucru este greșit și iresponsabil și aș dori să știu dacă sunteți sau nu pregătit să corectați aceste limite, care sunt extrem de ridicate în raport cu standardele internaționale.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Doamnă Harms, trebuie să luăm decizii privind aceste chestiuni în baza unor probe științifice. Nu pot lua decizii numai în baza unor opinii personale. Avem un regulament care a fost stabilit după Cernobîl. S-a bazat pe cele mai bune probe științifice. Japonia se află într-o poziție extrem de delicată în ceea ce privește securitatea alimentară și există multe motive pentru acest lucru. Aceasta are un prag diferit de cel pe care îl avem în Europa. Așadar, tocmai din cauza acestor standarde diferite dintre Europa și Japonia am decis că, temporar, vom pune în aplicare standardele Japoniei.
Nivelurile permise sunt mai scăzute, ceea ce înseamnă că standardele lor sunt mai ridicate. Vom realiza acest lucru pentru Japonia. Între timp, vom consulta comitetul de experți de la nivel național și european astfel încât să putem stabili, dacă este cazul, norme comune uniforme pentru toate importurile. Cred că aceasta este abordarea cea mai bună, cea mai proporționată, bazată pe știință. Cred că nicio altă abordare nu ar fi recomandabilă în acest moment.
Jan Zahradil
în numele Grupului ECR. - Spre deosebire de unii dintre colegii mei, eu tot cred că Uniunea Europeană este în principal un proiect economic și că piața unică este nucleul acesteia. În ultimele zile și săptămâni am auzit multe despre guvernanța economică, poate prea multe pentru gustul meu, dar foarte puține despre creștere și competitivitate.
După cum știți, domnule Barroso, Partidul Conservator din Marea Britanie formează cea mai mare parte a grupului meu, iar prim-ministrul Marii Britanii, dl Cameron, și alți opt șefi de stat și de guvern ai UE v-au trimis o scrisoare dvs. și președintelui Van Rompuy în care expun modalități foarte clare de a face ca Europa să crească din nou după criza financiară. Săptămâna trecută, dl Cameron a publicat și un pamflet numit "Să alegem creșterea” și nu pot decât să îi încurajez pe toți deputații din acest Parlament să îl citească.
Așadar, ce intenționați să faceți în mod specific în viitorul apropiat pentru a realiza creșterea, competitivitatea și pentru a finaliza piața unică a Uniunii Europene? Ce măsuri practice intenționați să adoptați pentru a atinge aceste obiective?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Este dificil ca într-un minut să tratez cu atenția cuvenită importanța pieței interne. Cu toate acestea, permiteți-mi să îl asigur pe dl Zahradil că luna aceasta vom prezenta Actul privind piața unică, un set foarte ambițios de propuneri privind realizarea pieței unice, aprofundarea acesteia și înlăturarea multor obstacole din calea acesteia în ceea ce privește serviciile și numeroasele sarcini administrative care există mai ales pentru IMM-uri.
Acestea sunt aspectele concrete pe care le pot anunța astăzi: măsuri concrete privind accesul IMM-urilor la finanțare și reducerea sarcinii administrative care ne afectează întreprinderile, în special IMM-urile.
Permiteți-mi să spun și că scrisoarea care mi-a fost adresată de nouă prim-miniștri sau șefi de stat a fost un document foarte important. În acest moment, în care există constrângeri atât de mari asupra bugetelor noastre, este important să eliberăm întregul potențial al pieței unice. Aceasta este fără doar și poate o sursă de creștere pentru Uniunea Europeană.
Jan Zahradil
în numele Grupului ECR. - Domnule Barroso, nu vreau să mă implic într-o dezbatere controversată și cred în bunătatea intențiilor dvs. Cu toate acestea, cunoașteți instituția pe care o conduceți. Comisia Europeană este uneori un animal puțin cam greu de controlat. Ați putea deci să ne spuneți și cum ați garanta că, sub Președinția dvs., Comisia Europeană ar evita tendința - care este uneori prea evidentă - să suprareglementeze în loc să dereglementeze sau să reglementeze mai bine?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Vă rog, să nu adoptăm o viziune preconcepută asupra Comisiei. Comisia a obținut rezultate bune în această privință. Am făcut deja câteva îmbunătățiri: o reducere de 31 % a sarcinii administrative din partea Comisiei, 22 % fiind deja aprobate de Consiliu și Parlament. De fapt, Consiliul se opune unora dintre măsurile de reducere a sarcinii.
Cred că veți fi de acord, domnule Zahradil, că 27 de birocrații diferite sunt mai rele decât una singură. Așadar, Comisia depune eforturi pentru a ușura viața întreprinderilor de pe continent, punând în aplicare piața internă. De fapt, rezistența vine uneori din partea administrațiilor naționale odată cu supra-legiferarea directivelor, de exemplu, și așa mai departe. Vom lua în serios punerea în aplicare a acestei agende pentru o reglementare mai bună, asupra căreia cred că putem fi de acord.
Lothar Bisky
în numele Grupului GUE/NGL. - (DE) Întrebarea mea este similară cu cea a dlui Schulz. Din acest motiv, intenționez să mă concentrez asupra unui aspect anume. Desigur, veți înțelege că, având în vedere experiențele noastre cu testele de rezistență a băncilor, am devenit mai sensibili la subiectul testelor de rezistență, inclusiv la cele referitoare la energia nucleară. Întrebarea mea se referă la Euratom.
Nu vreau să fiu cel care decide asupra sumelor enorme de bani pe care Euratom le înghite cu cercetarea. În opinia mea personală, această finanțare pentru cercetare este cheltuită pe o tehnologie plină de riscuri. Nu cred că aceste riscuri sunt supuse unor controale comune adecvate și nici nu cred că există suficient domeniu de aplicare pentru luarea unei decizii comune referitoare la această chestiune. Până la urmă, energia nucleară nu respectă granițele unui stat. Tocmai aceasta este problema. Nu ar fi cazul ca deciziile privind energia nucleară să fie luate în comun din cauza faptului că radiațiile nu țin cont de granițe?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - După cum recunoaște în mod clar Tratatul de la Lisabona, domnule Bisky, mixul energetic este de competența statelor membre. Nu ține de instituțiile europene să decidă ce surse de energie trebuie să aibă fiecare țară.
Cu toate acestea, concluziile ultimului Consiliu European au fost un pas înainte, deoarece s-a ajuns la un acord pentru a testa toate centralele nucleare din Uniunea Europeană. Acest exercițiu va fi efectuat sub responsabilitatea Grupului european de reglementare în domeniul securității și a Comisiei. Comisia va prezenta și un raport care va fi făcut public.
Ne aflăm acum într-o situație în care cei în favoarea energiei nucleare și cei împotrivă - deoarece există în Europa state membre care au poziții diferite - sunt cel puțin de acord că trebuie să îmbunătățim toate condițiile pentru siguranța nucleară. Acest lucru este mai susceptibil să se întâmple printr-o abordare europeană decât la nivel național.
Lothar Bisky
în numele Grupului GUE/NGL. - (DE) Domnule Barroso, ce ați spune despre ideea creării unei instituții europene pentru promovarea energiilor regenerabile, pentru furnizarea de energie care respectă mediul și pentru economisirea de energie în cadrul Tratatului UE? Considerați că această propunere ar merita sprijinul dumneavoastră întrucât ne-ar scăpa mai repede de riscurile energiei nucleare?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Am făcut deja câteva propuneri în acea privință, și anume așa-numita agendă 20-20-20 în care statele membre de exemplu au aprobat în mod unanim - pentru că unanimitatea este necesară în acea chestiune - țintele de 20 % pentru energiile regenerabile până în 2020. Permiteți-mi să spun că suntem pe calea cea bună pentru a atinge acel obiectiv. Așadar, legislația Uniunii Europene care să impună obligativitatea acesteia în statele membre există deja.
Sunt statele membre pregătite să meargă înainte? Acesta este un lucru pe care îl putem discuta, dar vă pot spune că, din punctul meu de vedere, din consultările mele, acestea consideră că ar trebui să își ia angajamentul de a realiza mai întâi acel obiectiv. Așadar, probabil nu este nevoie să creăm un nou cadru comunitar - instituțional -, ci trebuie să ne luăm un angajament hotărât față de scopurile asupra cărora am convenit și, dacă există un acord în acest sens, să stabilim obiective mai ambițioase.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Domnule Barroso, sunt derutat. Ajutați-mă. Care este politica UE privind Libia? La 1 aprilie am primit o scrisoare de la nobila baroneasă Ashton în care mi s-a spus că UE a oferit asistență umanitară în valoare de peste 75 de milioane de euro și că, deși situația rămâne nesigură, UE și-a oferit asistența pentru dezvoltarea unui dialog. Totuși, dumneaei a scris aceste lucruri la multe zile după începerea bombardamentelor. Asta spune dumneaei.
Pe de altă parte, îl avem pe severul domn Herman Van Rompuy, care a spus clar că scopul acestei aventuri libiene este schimbarea regimului. Acesta a spus și că acțiunea în Libia nu ar fi fost posibilă fără Uniunea Europeană și că Franța și Germania nu ar fi putut declanșa acțiuni militare fără a obține mai întâi sprijinul Consiliului European. Așadar avem doi mari șefi în Uniunea Europeană care se contrazic reciproc. Ați putea să clarificați puțin problema și să ne spuneți care este politica Uniunii Europene cu privire la Gaddafi și Libia?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Statele membre au fost de acord în unanimitate că Gaddafi ar trebui să plece. Nu există nicio contradicție cu privire la angajarea într-un dialog cu persoanele cu care considerăm că ar trebui să vorbim. Probabil la asta se referea doamna Ashton. De exemplu, am primit aici reprezentanți ai opoziției colonelului Gaddafi.
Acestea fiind spuse, acțiunea militară nu a fost o decizie a Uniunii Europene ca atare. Unele state membre ale Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite au decis, în baza unui consens la care s-a ajuns în Consiliul European, să instituie o zonă de interdicție aeriană. Dar aceasta nu a fost o decizie a Uniunii Europene ca atare, deoarece au existat unele diferențe în ceea ce privește abordarea situației. Trebuie să recunoaștem acest lucru. Realitatea este că există unele diferențe privind modul în care ar trebui să tratăm problema din Libia.
Totuși, sunt de acord și cu ceea ce a spus președintele Van Rompuy: fără adoptarea acestei poziții de către Consiliul European, Consiliul de Securitate nu ar fi putut lua deciziile. Acestea au fost decizii istorice în sensul că pun în aplicare responsabilitatea de a proteja.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Ei bine, există cu siguranță o mare varietate de opinii aici. Mă întreb dacă dl Barroso ar fi de acord cu mine că numirea în fruntea noului birou pentru relații externe și ca responsabilă pentru securitatea externă a unei femei care este de extremă stânga, o pacifistă convinsă, fostă trezorieră a Campaniei pentru dezarmarea nucleară, o persoană care s-a dovedit a fi incompetentă pentru post nu a fost de fapt una dintre cele mai bune decizii ale Uniunii Europene. Nu pot decât să spun mulțumesc lui Dumnezeu pentru baroneasa Ashton, fără de care bănuiesc că am fi cu toții cu mult mai implicați în situația din Libia.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Decizia statelor membre, cu sprijinul meu, de a o numi pe Catherine Ashton ca Vicepreședintă a Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a fost, cred, una bună.
Aceasta este o cetățeană europeană foarte devotată. Aceasta nu ne împărtășește cu siguranță părerile, dar nu cred că acest lucru chiar este o problemă. Cred că dumneaei contribuie în mod foarte onest și hotărât la obiectivele noastre, dar să fim sinceri în această privință. Sarcina acesteia este una foarte dificilă și cu multe provocări. Acum face ceva ce era făcut înainte de cel puțin trei sau patru persoane. Pe lângă asta, a trebuit să introducă noul Serviciu European de Acțiune Externă.
Cred că aceia dintre voi care par să nu simpatizeze cu ideile sale ar trebui să îi acorde beneficiul îndoielii. Consider că faptul că avem acum o Înaltă Reprezentantă care este în același timp și Vicepreședintă a Comisiei este o îmbunătățire. Pot depune mărturie pentru entuziasmul, pentru hotărârea sa și pentru abordarea foarte europeană pe care o adoptă în toate aceste chestiuni.
Andrew Henry William Brons
Domnule președinte, poate președintele Comisiei să prevadă vreo situație în care toate statele membre, inclusiv Regatul Unit, să fie forțate să adopte euro împotriva dorinței popoarelor lor - exprimate probabil prin referendum - și chiar împotriva dorinței declarate a guvernelor lor? Preambulul la Tratatul de la Lisabona este un angajament al statelor membre de a institui uniunea economică și monetară: o monedă unică, stabilă. Cuvântul "unică” implică faptul că nu va coexista cu alte monede.
Există, desigur, protocolul la tratat care declară că, cu excepția cazului în care Regatul Unit anunță Consiliul că intenționează să adopte euro, acesta nu va avea nicio obligație de a o face. Dar întrebarea este dacă protocolul va proteja Regatul Unit împotriva dispozițiilor tratatului. Alte țări din afara zonei euro par să se afle într-o poziție mai puțin favorabilă. Articolul 140 din tratat prevede că statele membre care au o derogare vor fi examinate din doi în doi ani cu privire la progresele care se fac pentru a realiza uniunea economică și monetară.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Nu am înțeles întrebarea, dar dacă aceasta este dacă Regatul Unit va fi forțat să se alăture zonei euro, răspunsul este nu.
Andrew Henry William Brons
Domnule președinte, știm că Regatul Unit este protejat de Protocol, dar validitatea protocoalelor este o chestiune care merge dincolo de subiectul unei monede unice.
Există un protocol care oferă Regatului Unit și altor două țări derogări de la Carta drepturilor fundamentale, dar Serviciul juridic al Comisiei a sugerat că derogarea este, în cel mai bun caz, cu aplicare limitată. Este posibil ca și protocolul care oferă Regatului Unit o derogare de la moneda unică să fie cu valabilitate limitată?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dacă doriți o analiză juridică completă, vă voi trimite bucuros analiza Serviciului juridic al Comisiei. Dar vă pot spune că - îmi pare rău dacă acest lucru vă dezamăgește - Regatul Unit nu va fi obligat să intre în zona euro.
Președintele
Următorul punct este răspunsul european la tragedia din Japonia. Avem mulți colegi pe listă. V-aș ruga să nu ridicați cartonașul albastru dacă doriți să fiți pe lista catch-the-eye, pentru că asta înseamnă altceva. Vă rog să ridicați un cartonaș alb - sau oricare altul. Cartonașul albastru este pentru o procedură diferită.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Domnule Președinte, domnule președinte al Comisiei, în urma gravului accident de la centrala Fukushima, reacția Comisiei Europene până acum a fost caracterizată, cu excepția straniei scăpări nefericite, prin seriozitatea, prudența și rigurozitatea necesară.
Cu toate acestea, durerosul eveniment a dus la un climat de emoții intense, ostile acestei surse de energie. Pentru a reduce consecințele posibil negative la urna electorală, anumite guverne au schimbat brusc poziția și au decis să își anuleze planurile de a construi noi centrale sau de a prelungi viața utilă a celor existente.
Domnule Barroso, având în vedere că energia nucleară reprezintă 14 % din consumul nostru de energie, având în vedere creșterea constantă și previzibilă a cererii de electricitate și având în vedere obiectivul nostru privind o reducere de 85 % a emisiilor de dioxid de carbon până în 2050, mulți dintre noi, printre care și eu, am dori să vă întrebăm dacă, în această perioadă potențial de scurtă durată, Comisia intenționează să ia vreo măsură legislativă sau politică pentru a preveni ca acest climat să supună riscului strategia noastră energetică pe termen lung.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - După cum am spus deja în răspunsul dat unui alt coleg, decizia privind mixul energetic este o chestiune care intră în sfera de responsabilitate națională. După cum știți, există în Uniunea Europeană state membre care au energie nucleară, de exemplu țara dvs., Spania, și altele care nu au energie nucleară, de exemplu țara mea, Portugalia. Așadar nu depinde de Comisie să spună dacă statele membre ar trebui să aibă energie nucleară sau nu. Trebuie să acționăm în limitele sferelor noastre de responsabilitate.
De fapt, am primit acum mandate noi în ceea ce privește chestiunile de siguranță nucleară. Cred că putem și ar trebui să îndeplinim obiectivele adoptate privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Consider că ținta de 20 % care a fost adoptată în mod unanim este realizabilă dacă statele membre vor acționa cu adevărată hotărâre în punerea în aplicare a tuturor măsurilor pe care le pot lua pentru a atinge acest obiectiv foarte important pentru Uniunea Europeană și chiar pentru lume.
Sandra Kalniete
(LV) Domnule președinte, de mai multe săptămâni lumea urmărește evenimentele din Japonia cu multă compasiune și preocupare. Aș dori să îmi exprim încă o dată considerația față de poporul japonez. Gândurile noastre sunt cu oamenii care lucrează zi și noapte în reactoarele nucleare de la Fukushima pentru a preveni un dezastru nuclear. Aceștia sunt eroi care își sacrifică sănătatea și viețile pentru Japonia și pentru umanitate. Japonia se confruntă cu sarcina solicitantă de a-și reface teritoriile devastate, lucru care va necesita resurse semnificative, inclusiv investiții străine. De aceea, Uniunea Europeană trebuie să deschidă negocierile cu privire la un acord de liber schimb cu Japonia. Știind că principiul japonez prevede deschiderea negocierilor numai atunci când există o voință puternică de a le încheia și de a ajunge la un rezultat, sunt convinsă că zonele gri existente vor fi soluționate în cursul negocierilor și că putem realiza un acord de liber schimb acceptabil pentru ambele părți.
Aș dori să aud părerea dlui Barroso dacă Comisia sprijină deschiderea negocierilor privind un acord de liber schimb în cursul următorului summit Japonia-UE de pe 25 mai și, dacă nu, atunci de ce nu și când vor putea fi deschise negocierile?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Permiteți-mi să încep și eu prin a transmite, din partea Comisiei, întreaga noastră admirație, respect și solidaritate cu poporul japonez. I-am trimis un mesaj personal prim-ministrului Kan imediat după acest eveniment catastrofic. Am vorbit cu el din nou ieri la telefon pentru a obține ultimele informații cu privire la situație și mi-a spus cât de recunoscător este pentru solidaritatea Uniunii Europene.
În ceea ce privește chestiunea comerțului, summitul Uniunea Europeană-Japonia de anul trecut a fost de acord să examineze opțiunile cele mai potrivite pentru îmbunătățirea relațiilor. Una dintre opțiuni în domeniul economic este posibilitatea unui ALS Uniunea Europeană-Japonia. Această opțiune va necesita un nivel considerabil de ambiție de ambele părți și o voință de a aborda, inter alia, măsurile netarifare și înlăturarea obstacolelor care împiedică întreprinderile Uniunii Europene să acceseze piața Japoniei a achizițiilor publice. Au existat cereri substanțiale din partea Uniunii Europene în discuțiile cu Japonia. Mă bucur că acum Consiliul European și-a clarificat poziția. Ieri i-am confirmat prim-ministrului Japoniei că suntem pregătiți să lucrăm cu Japonia, cu condiția ca aceasta să trateze aceste chestiuni în mod constructiv. Acesta mi-a promis că va face acest lucru în mod constructiv, abordând problemele care îi preocupă și pe europeni.
Edit Herczog
Domnule președinte, când privim știrile despre accidentul de la Fukushima și dezbaterile referitoare la consecințe, nu vedem acolo părțile interesate. Nu îi vedem nici pe investitorii financiari și nici pe membrii clasei politice, dar îi vedem pe angajați: lucrătorii se luptă cu acest accident. Sprijin în totalitate întărirea standardelor de siguranță nucleară, dar sunteți gata să îi invitați pe reprezentanții angajaților, adică sindicatele, la dialogul dintre mai multe părți interesate, cu scopul de a întări și atinge standardele și sunteți gata în general să promovați standardele de siguranță nucleară obținute? Dacă da, cum propuneți să faceți acest lucru?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - De fapt, Consiliul European a luat decizia de a încerca să promoveze cele mai înalte standarde posibile, nu numai în Europa, ci și partenerilor noștri. De exemplu, comisarul Oettinger a contactat deja partenerii ruși. Rusia și Ucraina au spus că sunt interesate să lucreze cu noi cu privire la această chestiune. Încercăm să vedem și dacă putem obține același nivel de cooperare de la Elveția și de asemenea, deși nu este la fel de avansat, de la Turcia și Armenia.
Ieri, în cursul conversației mele cu prim-ministrul Japoniei, acesta mi-a spus că și el dorește să coopereze cu noi, precum și la eforturile internaționale care vor fi făcute la G8 și G20, pentru a atinge niveluri de siguranță nucleară mai ridicate în lume. Acum avem condiții pentru a depune un efort real, nu numai la nivel european - acest lucru este acum garantat - ci și global, lucrând cu Agenția Energiei Atomice și cu alte organisme internaționale relevante.
Sarah Ludford
Domnule președinte, acum un an, în Haiti exista impresia că UE este înceată în a acorda asistență pentru catastrofe și asistență umanitară. Sunteți mulțumit de gradul de cooperare funcțională dintre UE și statele membre în ultimele situații de urgență, în special cea din Japonia?
Ce s-a întâmplat de la comunicarea Comisiei de acum trei ani cu privire la consolidarea capacității Uniunii de răspuns în caz de dezastre care spunea că avem nevoie de coerență și eficiență sporită pentru o capacitate mai integrată a UE de răspuns la dezastre?
În special, experiența recentă din Japonia și cea oarecum diferită din Africa de Nord au ajutat Comisia să progreseze cu privire la necesitatea unui mecanism de răspuns rapid al UE pentru ajutorul umanitar în caz de dezastre și ajutorul destinat reconstrucției?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Ca răspuns la criză, sunt mândru de faptul că, reprezentată de Kristalina Georgieva, care este aici cu noi, Comisia a fost prima care a trimis o delegație de nivel înalt în Japonia după evenimentele îngrozitoare de acolo.
Vă pot asigura că Japonia a apreciat foarte mult acel gest. Am acordat Japoniei atât sprijin politic, cât și moral: sistemul nostru funcționează în mod eficient. De fapt, autoritățile japoneze au fost primele care ne-au cerut să coordonăm acțiunea statelor membre deoarece au preferat sprijinul coordonat, mai degrabă decât bilateral al diferitelor state membre.
Chiar dacă Japonia este o țară foarte bogată care este foarte capabilă să facă față acestui gen de crize, în semn de solidaritate oferim un ajutor umanitar de 15 milioane de euro. Din acestea, 10 milioane de euro provin din bugetul Uniunii Europene, la inițiativa Comisiei, iar restul de 5 milioane de euro aproximativ provin de la statele membre.
În principiu, suntem mulțumiți de eforturile de coordonare în ceea ce privește ajutorul umanitar, dar putem cu siguranță să devenim oricând mai buni dacă statele membre sunt pregătite să accepte o abordare coordonată și coerentă cu privire la protecția civilă și răspunsul la criză.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Domnule Președinte, Consiliul European din martie a confirmat rolul UE ca promotoare a celor mai ridicate standarde de siguranță nucleară în lume și în vecinătatea UE.
Cel puțin două proiecte nucleare de la granițele externe ale UE stârnesc grave preocupări din cauza unei lipse de transparență și de consultare cu țările afectate. Noi centrale nucleare care conțin reactoare experimentale vor fi situate în enclava Kaliningrad între două state membre și la numai 23 de kilometri distanță de granița de est a UE cu Belarus. UE, în colaborare cu organismele internaționale relevante, ar trebui să se asigure că proiectanții respectă standardele cele mai ridicate de siguranță nucleară și de protecție a mediului încă de la începutul stadiului de proiectare și ar trebui să le permită experților nucleari să evalueze ambele proiecte, inclusiv criteriile de selecție a sitului.
UE ar putea să prevină în mod eficient dezvoltarea nucleară nesigură refuzând să contracteze energie care va fi produsă în instalațiile alterate ale centralelor nucleare. Ce rol prevede Comisia pentru prevenirea dezvoltării nucleare nesigure la granițele externe ale UE? Ce măsuri ar putea lua?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Un exemplu bun pe care vi-l pot da este cel al relațiilor noastre de lucru cu Ucraina. Voi participa la Summitul pentru siguranța nucleară de la Kiev la 19 aprilie 2011, organizat de Guvernul Ucrainei, și voi fi acolo împreună cu Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon. De fapt, noi am fost printre cei mai importanți donatori - dacă nu cel mai important - către Cernobîl pentru repararea completă a acestuia.
După cum a declarat Consiliul European în concluziile sale, este evident că garantarea siguranței centralelor nucleare nu poate înceta să fie o prioritate la granițele noastre. Uniunea Europeană va solicita ca teste de rezistență similare să fie efectuate în țările vecine și în toată lumea, atât la centralele nucleare existente, cât și la cele planificate și, în această privință, ar trebui utilizate pe deplin organizațiile internaționale relevante.
Așadar, vom acorda cu siguranță o prioritate foarte ridicată siguranței nucleare în relațiile noastre cu țările terțe, inclusiv cu unele pe care le-ați menționat.
Elisa Ferreira
(PT) Domnule președinte, criza din Japonia a dat un sens și mai profund angajamentului nostru colectiv pentru crearea unei strategii 202020. Cu toate acestea, așteptăm în continuare ca, fie strategia 202020, fie strategia 2020 să devină instrumente valoroase și puternice care să scoată Europa din situația în care ne aflăm, din măsurile regresive, din șomaj și creștere insuficientă și din problema necontrolată a datoriei suverane. Oare nu este momentul ca Europa să avanseze cu noi surse de finanțare europene și să pună în aplicare măsurile pentru creștere eficientă și coeziune pe baza unei alte abordări a problemei energetice și a problemei creșterii durabile? Aceasta este întrebarea mea.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - (PT) Vă voi răspunde cu mare plăcere, doamnă Ferreira, deși întrebarea nu este întocmai pe subiectul dezastrului din Japonia. În ceea ce privește problema găsirii de fonduri pentru finanțare, chiar în această dimineață am spus în cursul dezbaterii că noi, Comisia Europeană, vom depune propuneri în acest sens în viitoarele perspective financiare pe care le numim "obligațiuni europene pentru finanțarea de proiecte”: adică obligațiuni pentru investițiile în anumite proiecte, proiecte structurale, precum proiectele pentru rețelele europene, care vor include cu siguranță și energia. Doamnă Ferreira, sper că veți susține aceste propuneri și aș dori să am și sprijinul diferitelor guverne. Aceasta este o chestiune pe care trebuie să o susținem cu toții. Tocmai lipsa de resurse din multe dintre statele noastre membre ca urmare a reducerilor din bugetul destinat investițiilor înseamnă că Uniunea Europeană nu trebuie să renunțe să investească în creșterea de această natură în Europa. Există multe domenii în care cred că un euro investit la nivel european valorează mai mult decât un euro investit la nivel național, precum domeniul energiei de exemplu.
Michèle Rivasi
(FR) Domnule Președinte, mai întâi ceva pozitiv, domnule Barroso. Salut faptul că veți ajusta nivelurile europene maxime în conformitate cu nivelurile Japoniei, deoarece, odată cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 297/2011 al Comisiei, ne-am dat seama că nivelurile propuse de Comisie erau cu mult prea ridicate. Prin urmare, salut acest lucru și aș dori să îl văd inclus în acest regulament.
Al doilea aspect se referă la importurile de produse alimentare din Japonia. Există o chestiune esențială aici. Vom fi obligați să avem alimente contaminate, chiar dacă nivelul de contaminare este sub nivelurile maxime, pentru a sprijini economia japoneză? Sunt sigură că aveți copii. Mă gândesc în sinea mea: le voi da copiilor mei lapte care conține 500 Bq de iod când există un alt lapte cu 0 Bq de iod? Mă întreb dacă Comisia nu ar trebui să se gândească poate să blocheze produsele alimentare și hrana din Japonia, pentru că ar putea fi contaminate și în schimb să sprijine poporul japonez să se ajute singur, financiar sau cu produse alimentare necontaminate.
În sfârșit, vă adresez un apel, domnule Barroso. Am fost contactată de Areva, care au călătorit în Japonia unde echipamentul le-a fost reținut și este depozitat la aeroport. Este foarte important ca dvs. să solicitați, dacă este posibil, guvernului japonez să elibereze echipamentul: întregul sistem, inclusiv măști, roboți și așa mai departe, a fost reținut la aeroport.
Președintele
Doamnă deputat, vorbiți în locul altor colegi. Există o listă lungă de colegi care așteaptă să vorbească.
José Manuel Barroso
În ceea ce privește acest ultim aspect, nu eram la curent cu această situație. Dacă mi-ați da niște informații, voi fi cu siguranță bucuros să intervin.
Referitor la problema laptelui, aveți dreptate, doamnă Rivasi. Nu numai că am trei copii, dar am și un nepot care în prezent bea numai lapte. Este singurul aliment pe care îl poate consuma și sunt așadar la fel de preocupat ca și dvs. de garantarea siguranței alimentelor și a laptelui pe care îl importăm în Europa.
Conform informațiilor noastre, în baza expertizelor efectuate, măsurile pe care le-am luat sunt suficiente pentru a face față riscurilor care există în prezent. Până acum nu au fost raportate alimente contaminate cu niveluri care să poată prezenta un risc pentru sănătatea consumatorilor noștri și vom continua să aplicăm cele mai ridicate standarde privind această chestiune.
Niki Tzavela
(EL) Domnule Președinte, aș dori să le solicit președintelui Comisiei și președintelui Consiliului să aducă un omagiu cumva celor peste 50 de lucrători japonezi anonimi care lucrează știind că vor muri. În acest Parlament aducem un omagiu activiștilor care luptă pentru a salva ursul brun din munții Himalaya de exemplu. Cu tot respectul, nimeni de aici nu s-a gândit că ar trebui să spunem ceva despre acești oameni care, deși știu că vor muri, lucrează acolo zile în șir?
Aș dori să citesc exact ceea ce a spus un lucrător japonez care a putut să dea un interviu scurt. Acesta a spus că: "Cred cu tărie că nu mai există nimeni în afară de noi care să facă această muncă și că nu putem merge acasă până nu terminăm treaba”. Stocul de costume antiradiații al TEPCO s-a epuizat foarte repede. Acesta împreună cu colegii săi au fost obligați să inventeze piese de rezervă.
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Președintele
Doamnă Tzavela, ați vorbit aproape două minute deja, dar aveați un singur minut, chiar dacă toate cele despre care ați vorbit sunt foarte importante pentru noi.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Aș dori să sprijin comentariile pe care le-ați făcut, doamnă. Cred că ceea ce ați spus este extrem de important. Cred că acei oameni sunt eroi; aceștia au întregul nostru respect și admirație pentru curajul și generozitatea lor. Permiteți-mi să vă vorbesc și eu despre poporul japonez. Comisarul Georgieva a fost acolo recent, nu departe de zona accidentului, și unul dintre lucrurile care au impresionat-o foarte mult pe Kristalina a fost de fapt rezistența, atitudinea demnă și spiritul poporului japonez. Așadar consider că este mai mult decât adecvat ca noi, cei de aici din Strasbourg, de la Parlamentul European, să trimitem un mesaj de respect și admirație poporului japonez și în special acelor eroi care își sacrifică viețile pentru binele întregului popor japonez.
Președintele
Doamnă, și eu sunt de acord cu președintele Comisiei Europene.
Georgios Papanikolaou
(EL) Domnule Președinte, zona de nord-est a Japoniei va rămâne contaminată pentru următorii 300 sau 400 de ani, iar viața nu își va mai relua niciodată ritmul natural. Asta ne spun oamenii de știință.
Între timp, planurile privind construirea unei centrale nucleare într-o zonă de cutremur foarte activă avansează normal. Asta ne-a spus Turcia și, dacă o catastrofă similară ar avea loc în Turcia, dacă acest lucru va continua, supraviețuirea întregii Europe va fi pusă în cumpănă. Asta ne spune logica.
Ce are de spus Comisia referitor la toate acestea? În agenda de cooperare cu țările candidate (ați menționat trei țări mai devreme, mă refer la țările candidate), cât de ridicate sunt standardele de mediu stabilite pentru utilizarea energiei nucleare?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei Europene. - Domnule Președinte, răspunsul meu este da, dar acesta este valabil și pentru țările candidate. Unele dintre țările care sunt acum membre ale Uniunii Europene și care erau țări candidate cu puțin timp în urmă au fost - potrivit negocierilor - obligate să își revizuiască standardele de siguranță și, în unele cazuri, să închidă anumite instalații de energie nucleară. Suntem serioși în această privință.
Vom adresa cu siguranță întrebarea partenerilor noștri turci - am menționat deja acest lucru în declarația anterioară - și nu numai Turciei, ci tuturor partenerilor care sunt aproape de granițele noastre. Consider că ar trebui să se acorde o atenție deosebită acestui lucru. În același timp, le vom împărtăși acestora informațiile pe care le avem referitor la propriile noastre instalații nucleare. Aceasta este abordarea corectă în încercarea de a rezolva în mod constructiv această problemă.
Franz Obermayr
(DE) După cum știm cu toții, democrația înseamnă că poporul este la conducere, un principiu pe care l-am luat foarte în serios în Austria în 1978. Am organizat un plebiscit referitor la energia nucleară și rezultatul clar a fost că țara ar trebui să rămână o zonă nenucleară. Acest lucru ne-a determinat să adoptăm Actul pentru Austria nenucleară care este acum înscris în Constituția noastră.
Dar ce se întâmplă la nivelul UE? Există planuri de a efectua teste de rezistență pentru centralele nucleare și de a publica rezultatele. Totuși, aceste planuri nu sunt obligatorii și nu includ nicio obligație specifică de a remedia deficiențele. Din acest motiv, sprijin în mod clar campania austriacă de închidere. Aș dori ca această campanie să se răspândească în restul Europei. Suntem foarte conștienți că acest lucru nu este ușor, deoarece energia nucleară rămâne în esență responsabilitatea statelor membre.
Din acest motiv, domnule președinte Barroso, aș dori să vă adresez următoarea întrebare: Veți face presiuni pentru standarde europene uniforme, obligatorii și vă veți asigura, în sfârșit, că standardele de mediu UE, în special evaluările impactului asupra mediului, sunt aplicate corect și că cei care încalcă normele vor fi sancționați?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Vom face tot ce putem în baza tratatelor actuale. După cum știți, tratatele acordă statelor membre o oarecare competență națională în ceea ce privește energia, dar folosim și competența pe care o avem. Concluziile adoptate de către Consiliul European, care acordă Comisiei Europene - precum și organismelor de reglementare naționale independente - un rol foarte puternic cu privire la eforturile în direcția siguranței nucleare, reprezintă un progres. Vom face acel lucru cu transparență totală. Dar sunt sigur că știți acest lucru din alte chestiuni referitor la care întâmpinăm uneori dificultăți privind punerea în aplicare la nivel european a legislației obligatorii și a normelor obligatorii. Acestea fiind spuse, consider că exercițiul asupra căruia au convenit statele noastre membre și partenerii europeni va fi unul serios.
Linda McAvan
Domnule Barroso, ați răspuns deja parțial la această întrebare, care privește chestiunile de siguranță a produselor alimentare pentru importurile din Japonia. Mă întreb dacă ați putea numai să ne spuneți câte alimente importăm din Japonia, astfel încât să putem înlătura unele dintre temerile publice în acea privință.
De asemenea, una dintre aspectele referitor la care încep să primesc scrisori este faptul că serviciile dumneavoastră au stabilit limitele recomandate pentru radiații în baza a două regulamente diferite: unul privind Cernobîlul și celălalt fiind o dispoziție generală. Din acest motiv s-a provocat confuzie. Am citit întrebarea și răspunsul relevante pe site-ul Comisiei, dar trebuie să spun că acest lucru este foarte complicat. Mă întreb dacă ați putea lumina puțin această problemă. De ce există două regulamente diferite?
Dacă nu puteți face asta astăzi, ați putea cel puțin să o clarificați pe site-ul Comisiei pentru ca alegătorii mei să înțeleagă exact care sunt nivelurile, de ce au fost acestea emise și de ce există o diferență între nivelurile de la Cernobîl și alte niveluri?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Voi încerca, dar aceste chestiuni sunt extrem de tehnice; eu însumi a trebuit să fac un curs intensiv pentru a înțelege o parte din limbaj. Dar mai întâi, în ceea ce privește cantitatea de produse alimentare și de hrană pentru animale importată, aceasta este chiar marginală. Uniunea Europeană importă din Japonia hrană pentru animale și alimente cu o valoare totală de 216 milioane de euro, ceea ce reprezintă în jur de 0,4 % ca valoare și mai puțin de 0,1 % ca volum din totalul de importuri de hrană pentru animale și alimente în Uniunea Europeană. Acestea reprezintă foarte puțin și pentru economia japoneză. Aș putea să vă dau o listă a produselor importate, dar am numai un minut la dispoziție și nu pot să fac asta cu această ocazie.
Referitor la a doua chestiune, adică de ce există două valori diferite, acele valori au fost stabilite după Cernobîl. Au fost fondate pe acele probe științifice și de aceea considerăm că sunt viabile. Cu toate acestea, acum am avut o altă tragedie, departe, în Japonia. După cum am menționat, Japonia are standarde de siguranță alimentară foarte ridicate. Pentru a evita o contradicție între standardele lor și standardele noastre, am hotărât - după cum am anunțat astăzi - să realizăm o oarecare armonizare, cel puțin cu Japonia, în timp ce revizuim științific standardele globale pe care le putem aplica oricărui tip de importuri în Uniunea Europeană. Din acest motiv există diferențe; dar acestea sunt, cred, diferențe de tranziție.
Președintele
Domnule președinte Barroso, vă mulțumesc pentru prezența dvs. alături de noi în plenară, pentru toate răspunsurile dvs., pentru discuția foarte intensă și mai ales pentru cuvintele dvs. referitor la răspunsul foarte important al UE la tragedia din Japonia.
Acest punct a fost închis.
