Pregătirea pădurilor pentru schimbările climatice (prezentare succintă) 
Președinta
Următorul punct este raportul elaborat de Kriton Arsenis, în numele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, referitor la cartea verde a Comisiei privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în UE: pregătirea pădurilor pentru schimbările climatice (A70113/2011).
Kriton Arsenis
Dnă președinte, domnule comisar, pădurile sunt foarte importante pentru noi toți, pentru toți cei de aici, din acest Parlament, și pentru fiecare european din fiecare colț al Europei. Pădurile sunt o parte a identității noastre. Le folosim pentru recreere și pentru ocuparea forței de muncă, însă pădurile sunt atât de diferite pentru fiecare dintre noi, în fiecare zonă a Europei. Dacă cineva din Europa de Nord vizitează pădurile de la Marea Mediterană, va crede că multe suprafețe pe care noi, cei din bazinul mediteranean le numim păduri, sunt savane sau parcuri, deoarece acestea nu suportă activități producătoare. Sau invers, cineva de la Marea Mediterană care călătorește în nordul Europei va considera că pădurile din zonă sunt mai degrabă create de om decât naturale, deoarece acestea sprijină activitățile productive intensive.
Aceste păduri, care sunt atât de diferite pentru fiecare individ din Europa, pentru fiecare zonă, se confruntă cu o amenințare comună: schimbările climatice. Schimbările climatice amenință pădurile europene, cu o creștere a numărului de incendii forestiere, cu boli care circulă de la o țară la alta și pun întreaga specie în pericol și cu dezastre cauzate de condiții meteorologice extreme. Impactul diferă de la o zonă geografică la alta, dar este un impact transfrontalier și trebuie să fie abordat cu sprijinul Europei.
Astăzi, dezbatem și în două zile, vom vota asupra raportului Parlamentului European privind protecția pădurilor. Acest raport a fost modelat prin acord, chiar de la început, în colaborare cu deputații din fiecare țară și grup politic. Atunci când a fost depus spre dezbatere în comisie, aceasta a fost ulterior modelat printr-o procedură de 50 de amendamente de compromis înaintate de toate grupurile politice și zonele reprezentate în Europa. Prin urmare, sunt sigur că acest raport reprezintă avizul Parlamentului European cu privire la modul în care putem ajuta pădurile, în care putem ajuta comunitățile noastre să se adapteze la schimbările climatice.
Ce cerem noi prin acest raport? Îi cerem Comisiei să continue cu cartea albă privind adaptarea la schimbările climatice și protejarea pădurilor de acestea, cerem un nou regulament care să înlocuiască vechiul regulament privind prevenirea incendiilor forestiere, cerem un nou regulament care să înlocuiască vechiul regulament privind informațiile referitoare la starea pădurilor și, în cele din urmă, cerem o majorare a fondurilor pentru păduri în conformitate cu al doilea pilon al politicii agricole comune.
Pădurile reprezintă 42 % din mediul rural, dar numai 1 % din PAC. Solicităm facilitatea de a finanța agențiile publice, criterii de durabilitate pentru biomasa lemnoasă utilizată pentru energie și, în cele din urmă, o gestionare proactivă, viabilă a pădurilor, adaptată la schimbările climatice.
Elena Băsescu
Acest raport are rolul de a relansa discuția despre protecția pădurilor la nivel european. Atât activitatea de protejare a pădurilor, cât și cea de informare se bazează pe cooperarea dintre instituțiile europene și autoritățile statelor membre.
Aș dori să atrag atenția asupra articolului 23 din raport referitor la combaterea exploatării ilegale a lemnului. Reamintesc faptul că implementarea gestionării durabile a fondului forestier este esențială pentru păstrarea biodiversității în Europa. Pentru finalizarea acestui proces este nevoie de suplimentarea resurselor financiare și de eliminarea barierelor legislative. Cercetarea în domeniul schimbărilor climatice trebuie încurajată, în special în cadrul proiectelor multinaționale. Salut, totodată, inițiativa organizării programelor de formare pentru angajați.
João Ferreira
(PT) Dnă președintă, despre un subiect vast prin natura sa, vreau să fac doar două scurte precizări. Prima este aceea de a atrage atenția asupra amenințărilor actuale cu care se confruntă nenumărate ecosisteme forestiere. Printre altele, aș sublinia răspândirea speciilor invadatoare exotice, a dăunătorilor și a incendiilor forestiere. Există dovada reapariției unora dintre acești factori, în special în regiunile de convergență. Este necesar un studiu riguros cu privire la impactul acestora și, de asemenea, sunt necesare cele mai bune moduri de a mări rezistența pădurii la acest grup de amenințări biotice și abiotice. În acest sens, ar trebui să fie direcționate resurse financiare suficiente prin intermediul programelor și măsurilor de sprijin ale Uniunii Europene pentru evaluarea stării ecologice a pădurilor și a sănătății plantelor lor, precum și pentru recalificarea lor, incluzând reîmpădurirea care favorizează speciile indigene și pădurile mixte, precum și rezistența lor și biodiversitatea.
În al doilea rând, aș dori să atrag atenția asupra diversității enorme a condițiilor naturale și, în consecință, a ecosistemelor forestiere care apar în Europa. Acestea trebuie să fie recunoscute și prețuite: multifuncționalitatea lor trebuie să fie evaluată, împreună cu potențialul acestora de a genera locuri de muncă și dezvoltarea în mediul rural.
Jaroslav Paška
(SK) Dnă președintă, studiile actuale privind impactul schimbărilor climatice asupra pădurilor din Europa indică faptul că există o gamă largă de răspunsuri regionale specifice din ecosistemele forestiere.
Capacitatea de a face față tipului și gamei de probleme așteptate depinde de condițiile regionale naturale (zonele montane, de exemplu, sunt expuse unor probleme diferite de cele din zonele joase), depinde de sensibilitatea fiziologică a vegetației forestiere, de cât de departe și-au dezvoltat ecosistemele individuale potențialul lor de a se adapta, de intensitatea schimbărilor climatice preconizate (în Europa Centrală și de Est, de exemplu, se preconizează că schimbarea va fi de o dată și jumătate mai mare decât media globală) și de posibilitățile tehnice disponibile în sectorul forestier de a lua măsuri de adaptare, de exemplu, prin schimbarea compoziției speciilor în favoarea arborilor rezistenți. Prin urmare, în momentul elaborării măsurilor care vizează protecția și adaptarea, este extrem de important să se ia în considerare particularitățile locale și regionale și să se respecte factorii specifici habitatelor protejate.
Seán Kelly
Dnă președintă, este o plăcere să fiu aici în această după-amiază. Astăzi, colegii mei și cu mine am vorbit pentru prima dată în Adunarea Națională irlandeză - Dáil - cu ocazia Zilei Europei, astfel că aceasta este o zi istorică din acest punct de vedere.
Subiectul prezentat este absolut vital, pentru că pădurile au un rol foarte important de jucat, în special în combaterea schimbărilor climatice. Auzim multe despre aspecte importante cum ar fi energia regenerabilă etc., care sunt cu siguranță importante, dar pădurile merită o atenție mult mai mare, deoarece pădurile au nevoie de o lungă perioadă de timp pentru a crește și, prin urmare, acestea trebuie să fie protejate și încurajate.
Este nevoie de cercetare, în special cercetarea modalităților de limitare a incendiilor forestiere. Este revoltător să realizăm că un singur chibrit aprins poate eventual distruge mii de hectare de pădure. Aș fi de acord, de asemenea, cu raportorul că nu este suficient 1 % din cheltuielile PAC pentru împădurire. Parlamentul nostru dorește să crească numărul de hectare de pădure în Irlanda în următorii ani, iar o creștere a finanțării prin intermediul PAC ar fi, cu siguranță, rațională și utilă.
Karel De Gucht
membru al Comisiei. - Dnă președinte, la această oră foarte târzie, aș dori să încep prin a-i mulțumi raportorului, dl Arsenis, pentru angajamentul său și pentru activitatea sa în elaborarea raportului privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier.
Mulțumiri, de asemenea, membrilor comisiei care și-au prezentat opiniile pentru contribuțiile lor valoroase. Comisia și-a anunțat intenția de a prezenta o carte verde privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în contextul Cărții albe din 2009 privind adaptarea la schimbările climatice. Aceasta a fost adoptată în martie 2010.
Cartea verde a stabilit diferitele funcții socio-economice și de mediu ale pădurilor și provocările cu care se vor confrunta în deceniile următoare. Ea a revizuit, de asemenea, sistemele actuale de informare în domeniul forestier din Europa. Cel mai important este că a invitat Parlamentul European și Consiliul, precum și toate celelalte părți interesate, să-și ofere punctele lor de vedere cu privire la protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier și cu privire la calea de urmat, astfel încât UE să poată oferi valoare adăugată activității desfășurate la nivelul statelor membre și pe scară mai mare în întreaga Europă. Principiul de bază a fost să respecte competențele și subsidiaritatea statelor membre în timp ce, concomitent, s-a văzut cât de bine poate contribui UE la garantarea faptului că funcțiile pădurilor sunt protejate și că sunt disponibile informațiile necesare pentru a realiza acest lucru.
Anul trecut a fost bogat în discuții, iar concluziile Consiliului, împreună cu rezultatele consultării părților interesate, sunt încorporate deja în reflecțiile Comisiei cu privire la măsurile următoare. În ciuda faptului că a existat o dezbatere lungă pentru a stabili dacă UE are sau nu nevoie de o politică forestieră, eu sunt foarte încântat să văd că aprecierea funcțiilor economice, sociale și de mediu ale pădurilor a fost o temă comună, introdusă atât de părțile interesate, cât și de Consiliu, și că această preocupare este din nou evidentă astăzi în raportul elaborat de Kriton Arsenis.
De asemenea, sunt foarte necesare informații la un nivel comparabil, într-o gamă largă de probleme legate de silvicultură, cum ar fi ocuparea forței de muncă, stocurile, biomasa, incendiile, informațiile și tendințele cu privire la carbonul și solul forestier, sănătatea pădurilor, biodiversitatea și protecția apelor, iar fiecare instituție pune mare accent pe găsirea unor mijloace pentru a realiza acest lucru.
Anticipând raportul Parlamentului European, noi am început deja să lucrăm cu statele membre în vederea dezvoltării în continuare și mai clare a nevoilor exacte de informare la nivelul UE. Raportul ne va ajuta să centrăm această activitate.
O nouă fază trebuie să fie dezvoltată de îndată ce devin clare nevoile de informare. Vom lucra la ambele aspecte pe parcursul anului viitor, cu grijă și fără a dubla alte eforturi în zona forestieră.
Înarmați cu informații utile și comparabile, în viitorul apropiat, ar trebui să fim mai în măsură să furnizăm valoare adăugată comunitară aspectelor socio-economice și de mediu legate de domeniul silvic, pregătind astfel terenul pentru o mai bună contribuție a UE pentru a ajuta pădurile să continue să ne aducă numeroase beneficii tuturor. Comisia va studia acum acest raport în detaliu și va reflecta pe deplin la răspunsul nostru la acesta, precum și la concluziile Consiliului și la contribuțiile părților interesate.
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc miercuri, 11 mai 2011.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Robert Dušek
Raportul privind protecția pădurilor abordează problema declinului forestier cauzat de tăiere. Dat fiind faptul că noi trebuie să ne așteptăm la pierderi suplimentare din cauza schimbărilor climatice, silvicultura europeană se află într-o situație dificilă și riscantă. Unele state membre (cum ar fi Germania și Austria) dețin o politică forestieră echilibrată. Un număr mare de țări, în special noile state membre, inclusiv Republica Cehă, permit totuși o politică forestieră nedurabilă pe teritoriul lor, ceea ce poate fi definit ca defrișarea și jefuirea totală a cultivării pădurilor. Raportul dintre defrișarea și plantarea de păduri noi este chiar mai mare de 100 %. Este absolut esențial să gestionăm și să reglementăm tăierea și defrișarea pădurilor la nivel european, atât timp cât aceste țări au astfel de politicieni incompetenți sau corupți care fie nu pot, fie nu doresc să oprească această tendință. În Cehia, gestionarea forestieră a devenit o afacere, în care contează doar profiturile financiare ale firmelor implicate. Nu poate fi vorba despre întreținere sau gestionare forestieră durabilă. De asemenea, este destul de întâlnit faptul că unii cetățeni taie copacii fără autorizație, deoarece prețul combustibilului pentru încălzire face să merite acest gest. Trebuie să fac apel la autoritățile care nu reușesc să sancționeze acest lucru și să-l abordeze, pentru că tăierea pădurilor a devenit o practică comună în Republica Cehă. Salut acest raport. El reprezintă un pas înainte spre exploatarea forestieră durabilă în Europa și stoparea jefuirii pădurilor în unele state membre.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Raportul indică în mod exact că politica forestieră ține de responsabilitatea statelor membre. Cu toate acestea, noi trebuie să-l sprijinim cel puțin la nivel european datorită principiului subsidiarității. Din punctul de vedere al schimbărilor climatice, asigurarea siguranței pădurilor este extrem de importantă, deoarece acestea sunt amenințate tot mai mult de catastrofe naturale, cum ar fi mai ales incendiile sau bolile arborilor la scară largă. Trebuie să ne amintim de rolul excepțional al pădurilor în asigurarea echilibrului și a diversității biologice și că acestea reprezintă o verigă valoroasă în buna funcționare a economiei, nu numai în producția de cherestea, dar și în ceea ce privește alte produse și servicii care sunt un bun public comun. Prin urmare, eu cred că este foarte important să se stabilească o politică comună durabilă de gestionare forestieră în Europa. Fac apel la Comisie să elaboreze criterii obligatorii din punct de vedere legal pentru dezvoltarea durabilă a biomasei forestiere, introducând în același timp anumite instrumente pentru colectarea informațiilor cu privire la păduri și exploatarea lor și pentru a face aceste informații accesibile.
Rareș-Lucian Niculescu
, în scris. - Am fost raportor pentru aviz al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală pentru acest raport și am încercat să subliniez legătura strânsă care există între pădure și comunitățile rurale, prin rolul economic și social al pădurilor ca sursă importantă de venituri și de asemenea rolul acestora în producția agricolă. Un aspect important îl consider a fi locul pădurii în viitoarea Politică Agricolă Comună. În contextul în care în prezent acțiunea europeană în domeniul forestier are loc mai ales prin intermediul celui de-al doilea pilon al PAC - dezvoltarea rurală - acesta trebuie menținut ca instrument puternic și eficient, iar finanțarea trebuie să continue la un nivel adecvat în cadrul programelor din PAC post 2013. În cadrul acestor programe trebuie să fie menținut sprijinul pentru înființarea plantațiilor forestiere. Pădurile sunt și un furnizor important de servicii publice nerecompensate de piață. De aceea, cred că ar trebui pusă la dispoziția proprietarilor de păduri o plată pe suprafață directă. Rolul pădurilor în strategia energetică a Uniunii Europene este un alt punct important, pentru că potențialul acestora ca surse de energie regenerabilă este în prezent subexploatat.
Ivari Padar
Există o lipsă de coerență în rândul diferitelor politici comunitare în materie de silvicultură, precum și în cele ale statelor membre. Prin urmare, este necesar să se coordoneze mai bine politicile în materie de silvicultură, agricultură, energie din surse regenerabile, biodiversitate, precum și alte politici de mediu. În acest caz, trebuie să luăm în considerare și politica industrială și de cercetare, precum și strategia Europa 2020. Silvicultura este o parte naturală a unei politici rurale și regionale integrate, iar acest lucru trebuie luat în considerare în cadrul discuțiilor privind viitorul politicii agricole comune după 2013.
Rovana Plumb
, în scris. - Pădurile europene contribuie în cea mai mare măsură la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea societăților europene prin continuarea funcțiilor lor economice, sociale și de mediu. Prin urmare, instrumentele comunitare referitoare la păduri trebuie să fie actualizate pentru a aborda noile amenințări la adresa gestionării și conservării durabile a acestora. Este subliniat rolul central al gestionării durabile a pădurilor (GDP), precum și importanța pădurilor pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă, în scopul atingerii obiectivelor UE privind clima și al furnizării serviciilor ecosistemice necesare, cum ar fi conservarea biodiversității, protecția împotriva dezastrelor naturale și captarea emisiilor de CO2. Cereri pentru: 1. consolidarea raportării prin intermediul programelor forestiere naționale și o aplicare mai eficace a GDP pe întreg teritoriul Uniunii Europene. 2. Adoptarea imediată a legislației privind prevenirea incendiilor forestiere și informarea din domeniul forestier, ținând cont de amenințările climatice și de nevoia de a colecta și difuza date comparabile. Mai mult, solicită o carte albă privind protecția pădurilor, abordând resursele financiare, schimbul de cunoștințe și promovarea cercetării. 3. există o recunoaștere a importanței pădurilor pentru dezvoltare rurală și necesitatea de a elimina obstacolele din calea finanțării pentru silvicultură și biodiversitate. S-a convenit asupra unui apel pentru accesarea finanțării măsurilor relevante pentru organismele publice și producătorii din mediul rural.
