Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o obdavčenju in razvoju - sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah, ki ga je v imenu Odbora za razvoj vložila gospa Joly.
Eva Joly
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, z zadovoljstvom vam nocoj predstavljam to poročilo o obdavčenju in razvoju.
Predstavlja pomembno stopnjo v bitki, ki se je začela dolgo nazaj in jo zdaj vodim v Evropskem parlamentu. Rada bi se zahvalila kolegom iz Odbora za razvoj, s katerimi smo opravili zelo produktivno delo. Upam, da bo potrjeno na jutrišnjem glasovanju.
Države v razvoju so zelo prizadeli finančna in gospodarska kriza ter naraščajoče cene kmetijskih materialov, zato zdaj bolj kot kdaj koli potrebujejo precej novih virov financiranja. V tem okviru svetovne krize so davčni prihodki, ki so najstarejši vir sredstev za razvoj, pomembno vprašanje in resničen izziv.
Učinkoviti sistemi obdavčenja niso le vir sredstev za ključne javne službe. S spodbujanjem pregledne, odgovorne uporabe vladnih prihodkov so tudi eden od temeljev odgovorne demokracije. Prispevanje k pobiranju pravičnih, progresivnih in preglednih davkov ne bi smelo nikakor voditi do umika ali zmanjšanja uradne razvojne pomoči (URP). Ne bi smelo biti dodaten izgovor za države članice, ki se vse bolj nagibajo k zmanjšanju deleža BDP, ki se nameni za URP.
URP morda ni popolna in je še marsikaj mogoče izboljšati, vendar je ključna za države, ki so jih hudo prizadele gospodarska in s podnebjem povezane krize. Torej ne gre za nadomeščanje pomoči, temveč za preusmerjanje le-te v razvoj učinkovitih sistemov obdavčenja, v katere morajo multinacionalke prispevati glede na svoje dejanske dobičke. Na ta način bodo revne države lahko ponovno vzele razvoj v svoje roke, zmanjšale revščino in nadomestile izgubo carinskih prihodkov, ki jih je povzročila liberalizacija trgov, da bi lahko dolgoročno zmogle brez tuje pomoči.
Toda države juga niso samo žrtve svojih neučinkovitih sistemov obdavčenja. So tudi žrtve davčnega dampinga, ki ga nalagajo organi Bretton Woodsa, stroškov nezakonitega bega kapitala in davčnih oaz. Vsako leto utrpijo ogromne izgube davčnih prihodkov, ki po ocenah znašajo več kot desetkrat toliko kot pomoč, ki jo prejemajo od bogatih držav.
To poročilo poudarja to dejstvo. Smernice OECD pa so daleč od ustreznih, dejansko predstavljajo grožnjo. S tem, ko omogočajo, da se nekooperativne jurisdikcije črta s sivih seznamov zgolj s podpisom sporazumov o sodelovanju, brez predpisane samodejne izmenjave informacij, ustvarjajo iluzijo, da so davčne oaze zakonite, in dajejo verodostojnost sistemu, ki škodi javnim financam severa in juga.
Ključen korak v smeri razvoja teh držav je narediti konec davčnim oazam in Evropska unija si mora to zadati kot glavno prednostno nalogo. EU mora nositi svojo odgovornost, kot so jo Združene države, in izdelati jasno, zavezujočo zakonodajo skupaj s pravimi mehanizmi sankcioniranja, da se naredi konec davčnim oazam, ki so za razvoj revnih držav kot orožje za množično uničenje. EU mora preprečiti, da bi podjetja, zlasti evropska podjetja, ki imajo korist od škodljivih sistemov obdavčenja in jih zlorabljajo, manipulirala z dobičkom in transfernimi cenami. Uvesti mora pregleden, zavezujoč mednarodni mehanizem, ki bo obvezal vsa multinacionalna podjetja, zlasti tista v ekstraktivnih industrijskih panogah, da samodejno prijavijo dobiček, ki ga ustvarijo, in davke, ki jih plačajo v vseh državah, kjer poslujejo.
To je ključen prvi korak, da se ustavi tiste, ki bogatijo na račun bede južnih držav. To je tudi ključen korak v smeri povrnitve verodostojnosti Evropske unije.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, glede na sedanjo gospodarsko krizo je spodbujanje dobrega upravljanja davčnih zadev nujno tako na ravni EU kot zunaj nje. Izpostaviti bi morala, da je vsaka država odgovorna za odločanje o lastni davčni politiki. Pri tem se je treba izogibati postavljanju ovir in spodbujati je treba sodelovanje med državami.
Boj proti davčnim oazam je ključna prednostna naloga. Zmanjšujejo namreč kakovost političnega sistema v državah v razvoju. Prav tako pa spodbujajo gospodarski kriminal, saj mu omogočajo večji donos. To pa prispeva k bolj nepravični porazdelitvi davčnih prihodkov. Drug ukrep zajema večjo izmenjavo informacij med vsemi državami članicami. Obenem je potrebno večje sodelovanje držav v razvoju na mednarodnih forumih.
Franziska Keller
Gospod predsednik, davek in obdavčenje sta izjemno pomembni temi, ko govorimo o razvojnih politikah. To je ključna tema za skladnost politik za razvoj, kajti brez ustreznega davčnega sistema, brez ustreznih politik za davčne oaze, ne bomo nikoli imeli skladnih razvojnih politik in jih tudi nimamo. Zato toplo pozdravljam to poročilo in upam, da ga vi, poslanci tega parlamenta, jutri ne boste izničili.
Dopolniti moramo sporočilo Komisije, ki je precej pomanjkljivo, saj na primer ne obravnava težav v OECD niti vpliva davčne konkurence na davčne prihodke. Če želimo izpolniti Lizbonsko pogodbo, če želimo, da so naše razvojne politike skladne, moramo ukrepati zdaj, in prosim vas, da to poročilo v celoti podprete.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, sodelovanje na področju davka je pomembno in nujno, vendar ne smemo prezreti dejstva, da je davčna politika ključen instrument gospodarske in socialne politike, na katere opredelitev vplivajo očitna politična merila in ocene. Zato ni v pristojnosti Evropske unije, da izvaža tako imenovano "dobro upravljanje v davčnih zadevah", kot povsem pravilno omenja poročevalka. Suverenost, izbire in možnosti držav v razvoju je treba povsem spoštovati, obenem pa upoštevati njihove posebne razmere in pogoje.
Imam dve pripombi o dveh vročih temah. Prvič, o tako imenovanih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki jih nalagamo državam v razvoju kljub njihovemu odporu in ki resno zavirajo njihove davčne sisteme in povzročajo drugo hudo škodo. Drugič, o davčnih oazah, ki še vedno obstajajo in po navedbah poročila vsako leto povzročijo izgubo prihodkov v višini 800 milijard EUR. Ta dva primera sta paradigma nedoslednosti politik Evropske unije o njenih navedenih ciljih razvojnega sodelovanja.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Gospod predsednik, v imenu Komisije bi se rada zahvalila Evropskemu parlamentu in zlasti Odboru za razvoj za to poročilo.
Vesela sem, da poročilo gospe Eve Joly poudarja in krepi pomen sporočila Komisije o davku in razvoju. Obenem določa zelo velikopotezne cilje in trdne usmeritve za Evropsko unijo z namenom krepitve uporabe prihodkov v državah v razvoju. Uporaba domačih prihodkov je osrednjega pomena za trajnostno rast, zmanjšanje revščine, dobro upravljanje in zagotavljanje javnih dobrin, ki so potrebne za doseganje razvojnih ciljev tisočletja. Izboljšati moramo sinergije med davčnimi in razvojnimi politikami ter pomagati državam v razvoju, da vzpostavijo boljše davčne sisteme in uprave.
Spopadamo se z resnim problemom. Meni osebno so se vtisnile v spomin številke, ki kažejo, da znašajo nezakoniti odlivi okoli desetkrat toliko kot znesek pomoči, namenjene državam v razvoju. To je res osupljivo.
Torej moramo istočasno delovati na dveh dopolnjujočih se ravneh. Prvič, podpreti moramo učinkovite domače davčne sisteme, in drugič, prizadevati si moramo za pregledno, kooperativno in pošteno mednarodno davčno okolje, da bi državam v razvoju pomagali v boju proti davčnim utajam in škodljivi davčni konkurenci.
Vaše poročilo Komisijo najprej poziva, naj bolj upošteva vpliv liberalizacije trgovine in da naj se ne omeji na načela OECD v boju proti davčnim utajam in škodljivi davčni konkurenci. O teh izzivih bi rada govorila.
Glede prve zadeve vam lahko zagotovim, da smo se povsem zavezali, da bomo podprli uspešen davčni prehod z večjo podporo za mednarodne pobude za gradnjo zmogljivosti ter boljšim usklajevanjem donatorjev na ravni EU in mednarodni ravni.
Glede druge zadeve pa Komisija meni, da so davčne utaje in škodljiva davčna konkurenca glavne ovire za uporabo domačih prihodkov. Zato državam v razvoju pomagamo graditi zmogljivosti, da se spopadejo s temi izzivi, in tudi spodbujamo boljše mednarodno sodelovanje na področju davčnih zadev.
Veliko dela je bilo že opravljenega od sprejetja našega sporočila. Finančna podpora Parlamenta je omogočila konkretne ukrepe. S tem, ko ste nam leta 2010 dodelili 708 tisoč EUR sredstev, ste nam omogočili financiranje vrste pomembnih dejavnosti za spodbujanje davčnega upravljanja. Te dejavnosti zajemajo tehnične seminarje Afriškega foruma o davčnih upravah, podporo ekstraktivnih industrijskih panog, pobude za preglednost in financiranje stranskega dogodka pri Združenih narodih o uporabi domačih prihodkov. Zagotovili bomo tudi tehnično pomoč za izvajanje sporazumov o izmenjavi davčnih podatkov.
Poleg tega Komisija pripravlja sporočilo, da bi ocenila, ali je mogoče uvesti obveznost poročanja v zakonodajo EU po posameznih državah. Imeli smo javno posvetovanje, ki se je zaključilo prejšnjega januarja, zdaj pa bomo nadaljevali z oceno učinka na to pomembno vprašanje. To bi lahko prispevalo k bolj učinkovitemu boju proti davčnim utajam v državah v razvoju.
Iskreno bi se rada zahvalila Parlamentu za podporo in predanost tem vprašanjem. Prepričana sem, da je mogoč znaten napredek za okrepitev davčnega upravljanja in vesela sem, da so bile te teme vključene tudi v program skupin G20 in G8.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 8. marca, opoldne.
