Zelena knjiga Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Joséja Manuela Fernandesa v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o zeleni knjigi Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji.
José Manuel Fernandes
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, želel bi pozdraviti in se zahvaliti vsem tistim, ki so govorili o tem poročilu, posledica česar je velika večina v Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 55 glasov za, 3 proti in nič vzdržanih. Hvaležen sem za prizadevanje in sodelovanje, ki sta omogočila njegovo vsebino.
Biološki odpadki tvorijo približno 30 % trdnih komunalnih odpadkov. Vsako leto se jih proizvede več kot 100 000 ton. Ne smemo pozabiti, da so odpadki odgovorni za več kot 109 milijonov ton toplogrednih plinov. Za energetskim sektorjem, industrijo in kmetijstvom so četrti največji vir toplogrednih plinov.
Na biološke odpadke je treba gledat kot na morebiten vir. Treba jih je izkoristiti v polnem obsegu. Žal so bile do zdaj velike količine odpadkov odložene na odlagališča, to pa je povzročilo okoljske stroške.
Zakonodaja o tem je nepovezana. Imamo zakonodajo v različnih zakonodajnih besedilih, ki zahteva uskladitev, zakonodajo, ki zahteva jasnost in obvezuje k njej - drugačni vrsti jasnosti - in k večji enostavnosti. Zato zagovarjamo določeno direktivo; direktivo, ki prinaša gotovost in pravno varnost za javne in zasebne vlagatelje ob sočasnem upoštevanju lokalnih posebnosti in načela subsidiarnosti.
Toda ta direktiva je ključnega pomena. V tem poročilu očitno zagovarjamo hierarhijo odpadkov in nenazadnje preprečevanje, ki ga je treba gledati širše.
Najboljši odpadki so odpadki, ki to ne bodo nikoli postali. Zato ima javnost možnosti zagotoviti, da se vrtove z veliko zelenja ali ki zahtevajo veliko vzdrževanja in proizvedejo veliko odpadkov obravnava drugače, da bi preprečili nastanek te količine odpadkov. Enako velja za živilisko industrijo, kjer se pakete hrane pogosto zavrže, ker je potekel njihov datum porabe.
Ozaveščanje javnosti in premik k družbi, ki reciklira, je temeljnega pomena za povečanje zaposlovanja. Za vsakih 10 000 ton recikliranih odpadkov se lahko ustvari 250 delovnih mest, medtem ko je za odlaganje enake količine na odlagališča potrebnih samo 10 delovnih mest.
Odpadki so pomembni v boju proti podnebnim spremembam. Pomembno je boriti se proti degradaciji tal s proizvodnjo kakovostnega komposta - zavzemamo se tudi za ureditev tega komposta s strani Evropske unije -, takšni odpadki pa so pomembni pri proizvodnji bioenergije.
Zagovarjamo, naj pravna sredstva ustrezajo rezultatu. Spodbuja se na primer znanstvene raziskave za spodbujanje inovacij. Zagovarjamo strategijo za trajnostnega, inteligentnega in vključujočega razvoja leto 2020.
To je poročilo, ki je ambiciozno, toda tudi realno, saj na primer hočemo, da je ločeno zbiranje odpadkov obvezno, če je seveda mogoče z lokalnega, gospodarskega in okoljskega vidika. Zato sem uporabil frazo "zagovarjamo ambicije, toda tudi realizem".
Jarosław Kalinowski
(PL) Gospod predsednik, zahvalil bi se za to poročilo in povedal tudi, da bioloških odpadkov ne smemo obravnavati kot problema ali nekaj, kar onesnažuje okolje in ima negativen učinek na gospodarstvo.
Velik potencial se skriva v ustrezni uporabi teh stranskih proizvodov. Ustrezno ravnanje z biološkimi odpadki nam omogoča proizvodnjo obnovljive energije, to pa bo prispevalo h gospodarski rasti, omejilo podnebne spremembe z ustrezno upravljanim postopkom recikliranja in pripomoglo k boju proti degradaciji tal zaradi uporabe bioloških odpadkov za proizvodnjo visokokakovostnega komposta. Seveda so za izgradnjo ustrezne infrastrukture za ta namen in za spodbujanje podjetij, naj izvajajo raziskave in uvedejo inovativne ukrepe, bistveni ustrezni finančni stroški. Povzročeni stroški bodo v prihodnosti prispevali h krepitvi gospodarstva in izboljšanju kakovosti življenja državljanov, zato je to vredno truda in stroškov.
Seán Kelly
Gospod predsednik, gospodu Fernandesu bi čestital za njegovo poročilo. Ne bi moglo priti ob bolj pravem času, kajti po vsej Evropski uniji se državljani zdaj spopadajo s tem, kar se dogaja našemu svetu, učinki podnebnih sprememb in zlasti s tem, kako lahko sami kaj spremenijo. Dolgo časa je trajalo, da je to sporočilo prodrlo v zavest, vendar pa ga lahko vidite v šolah: v moji državi zdaj vse več šol dobiva zeleno zastavo. Sporočilo glede tega se prenaša na starše in okolje, zato je skrb pri obravnavanju zadev, recikliranju odpadkov in tako dalje precej večja. To je mogoče videti tudi v kmetijstvu: kmetje se na primer zavedajo škode, ki jo povzroča preveč gnojil, zato zdaj zmanjšujejo njihovo uporabo. Menim, da je zdaj čas, da se zganemo in pomagamo ljudem zagotoviti, da lahko prispevajo k razvoju anaerobne razgradnje in tako dalje ter, kot so povedali drugi govorniki, k razvoju ustvarjanja delovnih mest za novo gospodarstvo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Čestital bi gospodu Fernandesu za njegovo delo kot poročevalec za poročilo o bioplinu leta 2007. Biološki odpadki so naraven stranski proizvod kmetijske proizvodnje in upravljanja gozdov. Zato se ne strinjam s poročevalcem, saj je gnoj organski element živinoreje. Gospoda Šefčoviča prosim, naj potrdi, kar je leta 2007 zahteval Parlament, in sicer, da bi morala Komisija nameniti sredstva za proizvodnjo bioplina. To je zelo pomembno. Kompostiranje, ki ga je omenil tudi kolega poslanec gospod Kalinowski, je enako pomembno ali celo pomembnejše. Poročilo gospoda Fernandesa navaja, da mora Evropska komisija zagotoviti financiranje za kompostiranje bioloških odpadkov. Kot je bilo omenjeno prej, je to bistveno prizadevanje iz razloga varstva kmetijstva in okolja, enako pomembno pa je priznati, da se nove države članice soočajo z resnimi težavami, ko gre za bioplin in kompostiranje. Prosim, upoštevajte položaj vsake posamezne države članice.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Gospod predsednik, tudi sam bi čestital za poročilo in pritegnil pozornost k številnim elementom, ki so pomembni po vsej Evropski uniji. Doslej nismo rešili problema, povezanega z ločevanjem odpadkov, in čeprav je nekaj občinam to uspelo obvladati, je ne samo na Poljskem, ampak v Evropski uniji veliko regij, ki precej zaostajajo. Brez dobrega ločevanja ni mogoče dobro uporabiti bioloških odpadkov, v zvezi s tem - to je že bilo omenjeno - pa obstaja veliko možnosti.
Tu imam v mislih predvsem obrate za proizvodnjo bioplina. To so projekti, ki bi jih bilo treba razviti po vsej Evropski uniji in bi bjih bilo treba podpreti s sredstvi - sredstvi na regionalni ravni, toda tudi obrati za proizvodnjo bioplina na zelo lokalni ravni -, saj sta proizvodnja in distribucija iz obrata precej bolj gospodarni kot drugače.
Sonia Alfano
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, to poročilo je nedvomno dobro, zato bi zanj čestitala poročevalcu. Ena izmed prvih fraz uvodne izjave me je pozitivno presenetila in bi jo rada citirala: "preobrazba Evropske unije v družbo recikliranja".
Vendar pa sem tu odkrila nekaj protislovij. Na primer dejstvo, da je ločeno zbiranje obvezno, dokler je to najboljša možnost z okoljskega in gospodarskega stališča. Z drugimi besedami se o naložbah držav članic na tem področju, čeprav so v nasprotju z evropskimi smernicami, ne bo razpravljalo.
Na ta način, kot smo videli že pri okvirni direktivi o odpadkih, bo Evropska unija zagotovila malo več kot samo pobude. Poleg tega pozabljamo - zaradi načela subsidiarnosti, za katerim se vse prepogosto skrivajo evropske institucije -, da je naša dolžnost zagotoviti ambiciozne in odločne odgovore glede problema odpadkov. Določimo cilje za ločeno zbiranje in opredelimo njihovo izpolnjevanje. Uporabimo najboljše prakse, kot je politika "nič odpadkov" v nekaterih delih ZDA, in jih naredimo zavezujoče za vse države članice.
Julie Girling
Gospod predsednik, tudi jaz bi želela čestitati gospodu Fernandesu. Po branju tega poročila se nam zdi, da predstavlja celovit izbor vseh vprašanj, povezanih z biološkimi odpadki: odlagališča, izguba energetskega vira in potreba po nadzoru kakovosti komposta. Zajeto je vse.
Zato moram z velikim obžalovanjem povedati, da se ne strinjam z delom poročila. Poročevalec je izgubil mojo podporo pri točki, ki govori o obveznem - to je predpisanem - režimu ločenega zbiranja po vsej Evropi. Temu načeloma nasprotujem na podlagi subsidiarnosti, predvsem pa nasprotujem temu zato, ker si prizadeva uvesti metodo, ki jo na mnogih mestih izpodriva visokotehnološki avtoklav ali druga tehnologija. Z drugimi besedami, prišlo je iz mode, preden smo to sploh vzpostavili, zaradi česar se uredba EU kaže v svoji najslabši luči. Nasprotujem refleksnemu odzivu, da se poziva k še več predpisom, namesto da bi oblikovali pobude, in Komisijo pozivam, naj vztraja pri svojem stališču in se upre pritisku.
Piotr Borys
(PL) Gospod predsednik, hvala, ker ste mi dovolili spregovoriti. Gospodu Fernandesu bi se zahvalil za njegovo poročilo, ki vzpostavlja poti za ravnanje z biorazgradljivimi odpadki. Povedal bi, da se lahko 30 % teh odpadkov uporabi za izdelavo komposta. Seveda je najpomembneje imeti sistem recikliranja. Žal se direktiv na tem področju v državah srednje in vzhodne Evrope ni učinkovito izvajalo. Izboljšati moramo naš uspeh pri povečevanju recikliranja, vključno s kompostiranjem, ki je najboljši in najnaravnejši način ravnanja s temi odpadki.
Vendar pa se mi zdi zelo upravičeno preučiti možnosti energetske predelave. Tu bi podal primer Danske, ki na področju obnovljivih virov energije v največji možni meri uporablja obrate za proizvodnjo bioplina. To je zgled za vso Evropo, kako lahko uporabljamo obnovljive vire energije v tako velikem obsegu. Zdi se utemeljeno, da mora prihodnja finančna agenda - strategija 2020 - zagotavljati sredstva, ki bodo pripomogla k tovrstnemu razvoju v državah članicah.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, za začetek bi se zahvalil poročevalcu gospodu Fernandesu za njegovo poročilo o bioloških odpadkih. Zahvalil bi se tudi članom odborov za njihove dragocene prispevke k tej zelo pomembni temi.
Kot veste, je Komisija 18. maja sprejela sporočilo o prihodnjih korakih pri ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji. To sporočilo spremlja priloga z natančno tehnično analizo ukrepov, ki se jih lahko sprejme za izboljšanje ravnanja z biološkimi odpadki v EU kot celoti in v vsaki posamezni državi članici. Med pripravo tega sporočila so naši oddelki pozorno spremljali razprave o bioloških odpadkih v Evropskem parlamentu. Zelo spodbudno se mi zdi, da smo prišli do enakih splošnih zaključkov: v EU je še vedno prostor za izboljšanje ravnanja z biološkimi odpadki, to izboljšanje pa lahko prinese pozitivne gospodarske in okoljske rezultate. Strinjam se tudi, da je ključ do uspeha boljše izvajanje obstoječe zakonodaje, zlasti Direktive o odlagališčih. Toda ker se lahko optimalne politike za ravnanje z biološkimi odpadki razlikujejo od države do države ali celo med regijami, je potrebna nadaljnja analiza na podlagi subsidiarnosti.
Glavna razlika med pristopom Komisije in pristopom poročevalca se vrti okoli vprašanja morebitne direktive o bioloških odpadkih. Komisija meni, da bi samostojna direktiva prinesla omejeno dodano vrednost. Izboljšanje ravnanja z biološkimi odpadki je mogoče na podlagi obstoječe in že načrtovane zakonodaje. Zato Komisija načrtuje številne ukrepe, namenjene izboljšanju ravnanja z biološkimi odpadki, vključno z: določitvijo meril za proizvodnjo visokokakovostnega komposta ob uporabi postopka "konec odpadkov", ki ga predvideva okvirna direktiva o odpadkih; analizo uspešnosti določitve minimalnih standardov za uporabo bioloških odpadkov v kmetijstvu v okviru pregleda direktive o blatu iz čistilnih naprav; in analizo možnosti uvedbe ciljev za ločeno zbiranje ali recikliranje bioloških odpadkov v okviru pregleda ciljev za recikliranje okvirne direktive o odpadkih najkasneje do leta 2014.
Menim, da lahko bistvo parlamentarne zahteve izpolnimo s svežnjem ukrepov, ki jih predlaga Komisija, zato sem hvaležen za vašo pripravljenost za nadaljnje sodelovanje glede tega pomembnega in zahtevnega dokumenta.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri, v torek, 6. julija, ob 12:00 uri.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Pavel Poc  
V Evropski uniji se letno proizvede od 118 do 138 milijonov ton bioloških odpadkov, od katerih je 88 milijonov ton biorazgradljivih komunalnih odpadkov. Do 40 % bioloških odpadkov se odloži na odlagališča. Tovrstna praksa predstavlja precejšnje tveganje onesnaženja podtalnice in tal ter prispeva k emisijam toplogrednih plinov. Vodi tudi k nepreklicni odpravi virov biološkega materiala iz gospodarskega in naravnega toka, namesto da bi se ga uporabilo za pridelavo visokokakovostnega komposta, s čimer bi povečali plodnost tal in njihovo sposobnost zadrževanja vode. V povezavi s potrebo po obsežni uporabi komposta v kmetijstvu bi bilo prav, če bi Komisija izvajala pritisk in sprostila okvirno direktivo o tleh v Evropski uniji. Temeljna pomanjkljivost na področju ravnanja z biološkimi odpadki so različne ravni izvajanja obstoječe zakonodaje v državah članicah. Zato pozdravljam in popolnoma podpiram zahtevo, naj Komisija do konca leta 2010 sestavi predlog ločene direktive o ravnanju z biološkimi odpadki. Stališče Komisije o tej zadevi se mora spremeniti in postati zelo proaktivno in precej bolj ambiciozno kot prej. Prav tako se mi zdi ključnega pomena krepitev ustanov za usposabljanje za ravnanje z odpadki. Najboljši in najnujnejši način za podporo recikliranju in preprečevanju ustvarjanja odpadkov je oblikovati potrebno javno zahtevo. Najneposrednejši način za dosego tega je z izobraževanjem mladih in izvajanjem trajnostnega ravnanja z odpadki med našimi socialnimi partnerji.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - Učinkovito ravnanje z biološkimi odpadki lahko prinese mnoge okoljske koristi kot so izboljšana kakovost tal in proizvodnja obnovljive energije v obliki bioplina. Zato podpiram ukrepe, ki bodo povečali in izboljšali zbiranje bioloških odpadkov in ravnanje z njimi. Vendar pa bosta ključna narava sistema obveznega zbiranja in način izračuna ciljev zbiranja. Mnoga majhna kmetijska gospodarstva v Romuniji že reciklirajo biološke odpadke, čeprav ti ne bi bili uradno priznani v sistemu zbiranja, ker nikoli ne vstopijo v uradni tok odpadkov. Zato morajo biti morebitne prihodnje direktive in cilji zbiranja dovolj prožni, da bodo možne precejšnje nacionalne in regionalne razlike.
