Katastrofa rdečega blata na Madžarskem (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je izjava Komisije o katastrofi rdečega blata na Madžarskem.
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospa predsednica, najprej želim izraziti globoko sočustvovanje družinam žrtev in vsem, ki so bili prizadeti v industrijski nesreči 4. Oktobra v Ajki, na Madžarskem. Prav tako želim izpostaviti odločno in učinkovito ukrepanje madžarskih organov, da bi omejili vpliv razlitja, ki se vzdolž rek Torna in Marcal širi v Donavo in v sosednje države, in preprečili tveganje za nova razlitja s tem, ko so zgradili dodatne zaščitne zidove.
Ministru Sándorju Pintérju, madžarskemu ministru za notranje zadeve, ki vodi civilno zaščito, sem se že zahvalila za vsa prizadevanja različnih služb, ki so sodelovala in za pogum in predanost prvih ljudi, ki so ukrepali.
Pravkar sem se vrnila s kraja nesreče, kjer sem videla katastrofalne posledice rdečega blata na ljudi, domove, zemljo in ekologijo regije, pa tudi znatna prizadevanja madžarskih skupin za ukrepanje.
Čeprav razloge nesreče in njene posledice še vedno preiskujejo, je jasno, da je največ škode v neposredni bližini nesreče in da je najbolj prizadela naselja, kmetijska zemljišča in ekološke sisteme. Prizadetih je bilo 7 000 prebivalcev, predvsem iz vasi Kolontár in Devecser. Devet ljudi je umrlo, 130 pa je bilo poškodovanih, od tega približno 35 ljudi, ki so se na nesrečo prvi odzvali.
Prizadetih je bilo približno 1 000 hektarjev kmetijskih površin in štiri mesta Natura 2000, močno prizadeta pa sta tudi flora in favna na tem območju.
Glede na informacije, ki so jih zagotovili madžarski organi, rdeče blato ne vsebuje visokih koncentracij težkih kovin, in zaradi tega ne šteje kot nevaren odpadek.
Kljub temu prah, ki izhaja iz blata, ogroža zdravje in zato so za prebivalstvo in osebje kriznih skupin na območju potrebni previdnostni ukrepi.
Madžarske oblasti so namestile veliko število osebja in opreme. Ko sem bila včeraj tam, je neutrudno delalo približno 1 200 reševalcev iz okoljskih, zdravstvenih oddelkov, civilne zaščite in policije.
Poudariti moramo, da je najhuje že za nami, saj se nesreča ne širi več vzdolž Donave, tveganje za drugo razlitje pa je omejeno. Izvajajo se koraki naslednje faze dekontaminacije in rehabilitacije. Stroji in osebje še naprej odstranjujejo rdeče blato in ga odlagajo na ustreznih mestih. Podirajo hiše in zgradbe, ki jih ni mogoče več popraviti, postavljeni in utrjeni so bili zaščitni nasipi za preprečitev ponovnega razlitja. Izvaja se nadzor, prebivalstvo pa je obveščeno o preventivnih in sanitarnih ukrepih.
Prešla bom na odziv EU. 7. oktobra so madžarske oblasti sprožile mehanizem civilne zaščite in zaprosile za skupino strokovnjakov EU. Nemudoma je bila nameščena na območje za en teden. Ta skupina je zagotovila številna priporočila glede ukrepov za dodatno izboljšanje celovitega načrta sanacije in obnove. Ta vključujejo: omejevanje nadaljnjega širjenja rdečega blata po zraku in vodi; ukrepi za ocenjevanje tveganja za zdravje ljudi in omejevanje tega tveganja; spremljanje okolja; in ukrepi za sanacijo in obnovo.
Razen tega prvotnega ukrepanja v sili, je Komisija pripravljena izvesti mehanizme civilne zaščite, da bi tako še dodatno pomagala s strokovnim znanjem, kot tudi z opremo, če jo bodo madžarske oblasti potrebovale.
Drugič, za odpravljanje posledic nesreče je mogoče mobilizirati tudi strukturne sklade in to je bilo jasno povedano. Vlada je bila s tem seznanjena. Če se bodo odločili, da želijo preusmeriti sredstva, bi se Komisija pozitivno odzvala na takšno zahtevo.
Tretjič, mobilizacija solidarnostnega sklada EU je v tem primeru malo verjetna zaradi strogih pogojev veljavne zakonodaje, kjer je mogoče pokrivati le naravne nesreče; ti pogoji prav tako vključujejo omejitev 0,6 % škode za BDP in ta zelo verjetno ne bo izpolnjen.
Če ponovim, Komisija je zaskrbljena glede potrebe po hitrejšemu odzivanju solidarnostnega sklada in razširitve njegovega obsega uporabe. Zelo težko je pojasniti državljanom v državah članicah, zakaj lahko ljudem v Pakistanu nemudoma pomagamo, ne moremo pa ljudem, ki živijo na območju Ajke.
Komisija proučuje vprašanje okoljske zakonodaje. Pri prvi analizi je sedanja zakonodaja EU s področja odpadkov, direktiva o odpadkih ekstraktivne dejavnosti, prihajajoča direktiva o industrijskih emisijah, ki bo nadomestila direktivo o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, direktiva o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, tako imenovana direktiva Seveso in okvirna direktiva o odpadkih, zagotovila zadosten okvir za urejanje morebitno nevarnih industrijskih dejavnosti in ravnanje z odpadki na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in okolja.
Komisija je menjanja, da poudarek ne sme biti na novi zakonodaji, ampak na zagotavljanju, da bodo vse države članice pravilno izvajale in uveljavljale sedanjo zakonodajo.
Imamo tudi okoljsko zakonodajo, ki obravnava škodo, ki je nastala po nesreči in sicer direktivo o okoljski odgovornosti. Govori o izrekanju, posledično pa tudi o potrebnih ukrepih za odpravljanje pomanjkljivosti, ki jih mora izvesti odgovoren uporabnik, ki nosi tudi vse stroške sanacije.
Naše poročilo o izvajanju direktive o okoljski odgovornosti izpostavlja dokaj počasno prevzemanje instrumentov finančnega jamstva za kritje odgovornosti in to se je zgodilo tudi v Ajki. Razmišljamo, da bi to v prihodnje okrepili in po potrebi poskrbeli, da bo obvezno.
Komisija bo po nesreči z blatom v Ajki preučila dognanja na evropski ravni, predvsem pa ustreznost, pravilno izvajanje in uveljavljanje evropske okoljske zakonodaje; ukrepe, potrebne za zagotavljanje, da bosta prizadeto prebivalstvo in ogrožena industrija vključena v ustrezne sisteme zavarovanja; ter kako okrepiti evropsko spremljanje nesreč, sposobnost odzivanja in kako okrepiti naše instrumente za izkazovanje solidarnosti našim članom in državljanom, kadar to potrebujejo.
V zvezi z zadnjo točko želim omeniti, da bo Komisija naslednji teden sprejela sporočilo o okrepitvi zmogljivosti odzivanja EU na nesreče, v katerem bomo obravnavali odzive na različne vrste nesreč, vključno z industrijskimi nesrečami, to pa bo povečalo zmogljivost skupinskega odzivanja.
Ob tej priložnosti se želim zahvaliti Parlamentu za močno podporo na tem področju krepitve zmogljivosti odzivanja EU na nesreče. Z veseljem pričakujem vaša vprašanja o primeru na Madžarskem, kot tudi vse vaše pripombe glede širših vprašanj.
János Áder
Ker je komisarka Georgieva podrobno spregovorila o obsegu industrijske nesreče, o tem ne bom govoril, prav tako pa se ji želim zahvaliti za podporo, ki jo je izrazila vsem, ki so sodelovali pri omejevanju škode. Vem, da je obiskala Budimpešto in tudi tam povedala isto. To vsekakor pozdravljajo tisti, ki so pri omejevanju škode več kot en teden delali noč in dan. Pravkar ste govorili o možnosti mobilizacije strukturnih skladov. Ali lahko to nekoliko podrobneje pojasnite v vašem odgovoru, v zaključnem govoru in nam poveste, kaj ste mislili s tem.
Prav tako ste omenili, da razmišljate tudi o obvezni pomoči. Tudi o tem bi rad izvedel kaj več in kaj vključuje. Menim, da nas ta tragedija, ki se je zgodila na Madžarskem, kot tudi tragedije, ki so se zgodile v zadnjih 10 letih na različnih koncih, od Španije, Francije, pa do Belgije, opozarjajo, da se lahko takšne industrijske nesreče kadar koli in kjer koli ponovijo. Hkrati smo zaradi te nesreče osredotočeni na dejstvo, da Unija nima na voljo nobenega sredstva in to moramo jasno in nedvoumno povedati. Da, nima sredstev, da bi se odzvala na takšne razmere. Tudi to ste omenjali.
Mislim, da je zdaj čas, da pregledamo seznam nevarnih snovi, rdeče blato pa bi morali spet vključiti na ta seznam. Prav tako menim, da je čas, da uvedemo obvezno zavarovanje odgovornosti za podjetja, ki izvajajo nevarne dejavnosti, ki so hkrati tudi podjetja, ki so v veliki meri odvisna za velike industrijske nesreče v zadnjih 10 letih. Prav tako pa menim, da je zdaj čas, da vzpostavimo nov finančni sistem, s katerim lahko prizadeti državi zagotovimo učinkovito pomoč, resnično hitro pomoč. Komisarki bomo kmalu izročili naše predloge v zvezi s tem in upam, da bo pokazala enak odprt odnos, kot pri uvodnem govoru.
Csaba Sándor Tabajdi
v imenu skupine S&D. - (HU) Zahvaliti se želim vam in evropskim državljanom, ki so izrazili sočutje v zvezi z nesrečo na Madžarskem. Tragični dogodki na Madžarskem prav tako pomenijo izgubo za Evropo. Namen današnje razprave je preoblikovati solidarnostne namere EU v konkretno pomoč in razmisliti o preprečevanju prihodnjih okoljskih nesreč.
Kolegi poslanci, predlagam da preoblikujemo solidarnostni sklad. Uporabno bi bilo, če bi razširili obseg pomoči na industrijske nesreče, hkrati pa znižali mejno vrednost denarnega zneska škode. To je še toliko bolj upravičeno, ker je gospa Georgieva povedala, da smo v zadnjih 10 letih porabili le 10 % tega sklada. Današnja razprava mora prav tako odgovoriti na pet vprašanj tehnične varnosti, povezanih z dolgoročnim varstvom okolja.
Prvič, na vseh še delujočih ali zapuščenih rezervoarjih mora biti opravljen tehničen in okoljski pregled v skladu z vsesplošno uveljavljenimi načeli EU. Države članice morajo okrepiti skladnost s skupaj vzpostavljeno tehnično panogo, Evropska komisija pa mora preveriti skladnost. Drugič, industrijski obrati, v katerih rdeče blato ni ustrezno shranjeno, morajo biti vključeni v kategorijo nevarnih industrijskih obratov. Tretjič, države članice morajo pospešiti izvajanje direktive o odpadkih rudarjenja. Četrtič, v pisnem vprašanju sem prav tako predlagal, da bi morala EU podpreti raziskovalne programe, namenjene recikliranju rdečega blata. Petič, v času madžarskega predsedovanja, moramo kot del strategije za Podonavje, začeti s čiščenjem in ponovnim oživljanjem rezervoarjev industrijskih odpadkov in odpadkov rudarjenja v povodju Donave.
In zadnjič, v Evropi 21. stoletja morajo biti dovoljene le tiste dejavnosti, ki zagotavljajo dekontaminacijo in recikliranje lastnih odpadkov. Tako lahko Evropa postane varnejša, naravno okolje pa prijetnejše za bivanje.
Corinne Lepage
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, naj najprej izrazim našo solidarnost z žrtvami. Vendar pa moramo ob upoštevanju te nesreče obravnavati tudi nekatera vprašanja.
Komisarka, zahvaljujem se vam za informacije o tem, da bo naslednji teden izdano sporočilo o intervencijskih ukrepih, ki so ključnega pomena. Zagotovljena nam mora biti možnost, da pomagamo sodržavljanom v času naravni in industrijskih nesreč.
Vendar pa nisem zadovoljna, da bo to zelo strupeno blato - v televizijskih poročilih smo lahko videli fotografije ljudi z opeklinami, ker so prišli v stik z blatom - razvrščeno kot inertni odpadki. To je popolnoma nesprejemljivo. Komisija mora sprožiti pregled seznama nevarnih odpadkov, da bi lahko vključili blato, hkrati pa preverili, ali lahko na ta seznam dodamo še druge odpadke.
Pri tem je ključno vprašanje dejansko izvajanje prava Skupnosti in v zvezi s tem menim, da bi Komisija morala imeti sredstva, potrebna za spremljanje dejanskega izvajanja zakonodaje Skupnosti. To ne pomeni le prenos direktiv, ampak načine za izvajanje zakonodaje v vseh podjetjih v Uniji.
Da bi uresničili ta cilj, Komisija zahteva pooblastila za nadzor, ki jih zdaj nima. Ne potrebujemo več pravil; izvajati moramo veljavno pravo Skupnosti.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospa predsednica, gospe in gospodje, tudi jaz želim v Parlamentu izraziti solidarnost in sočutje z žrtvami v imenu moje skupine, Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze. Ljudem moramo pomagati. To, kar se je zgodilo, je grozno. Vendar želim podati tri pripombe na vaš govor, komisarka Georgieva.
Rekli ste oziroma smo vaše besede tako razumeli, da se na prvi pogled večino evropske zakonodaje pravilno izvaja. Vendar želim Komisijo pozvati, da izvede podrobno preiskavo. Kot je izpostavila gospa Lepage, imamo najrazličnejšo evropsko zakonodajo: direktiva o odpadkih rudarjenja, direktiva o emisijah iz nekaterih industrijskih obratov in direktiva o okoljski odgovornosti.
Do te nesreče je prišlo, čeprav je bila spoštovana celotna okoljska zakonodaja? To je nemogoče; nekje je moralo priti do napak. Ali so madžarski organi prevzeli svoj del odgovornosti? Ali so izvedli ustrezne preglede? Zato menim, da moramo izvesti neke vrste test izrednih situacij, preiskavo izvajanja evropske zakonodaje in ali je bilo to izvedeno pravilno.
Drugič, naši prijatelji iz skupine Zeleni Madžarske so vztrajali, da se na območje pošlje neodvisna preiskovalna komisija, katere naloga bi bila pridobiti objektivne podatke o onesnaženju. Ne verjamem, da lahko takšno preiskavo izvedejo madžarski organi sami.
Tretjič, gre za vprašaje inšpekcij. Okoljske inšpekcije so ključnega pomena. O tej temi smo v Parlamentu že razpravljali in 20. novembra 2008 smo sprejeli resolucijo. Želimo, da se za te inšpekcije hitro sprejme zakonodajni okvir. Okoljske inšpekcije je treba izvajati; poleg inšpekcij nacionalnih inšpektoratov je treba nadzirati tudi nadzornike; nadzor nadzornikov. Nujno potrebujemo celovito okoljsko inšpekcijo v Evropi, predvsem pa pravilno izvajanje okoljskih direktiv.
Lajos Bokros
v imenu skupine ECR. - (HU) V zadnjih dveh tednih je madžarski tisk govoril le o odgovornosti podjetja, Hungarian Aluminium Corporation. Glavnemu izvršnemu direktorju je bila odvzeta prostost še pred začetkom preiskave, še preden je dala kakršne koli rezultate. S preiskavo bo ugotovljena odgovornost podjetja, menim pa, da lahko že zdaj ugotovimo. Odgovorno ni le podjetje, ampak tudi organi oblasti in lokalni organi. Nadziranje škode je zelo pomembno in komisarka je že spregovorila o najpomembnejših ukrepih, ki jih moramo izvesti, kljub temu pa je zelo pomembno tudi preprečevanje. Na Madžarskem uprava, uprava osrednje vlade, pa tudi lokalne oblasti niso dovolj pripravljene na preprečevanje takšnih nesreč. Uprava je zelo razdrobljena, nima nobenih sredstev, prav tako pa ni dovolj kadra in finančnih sredstev za preprečevanje nesreč. Predlagam, da pripravimo takšen sklep in to upoštevamo v sklopu upravne reforme in reforme lokalnih oblasti.
Marisa Matias
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, naj povem, kar še nihče ni omenil. Komisarka, pozorno sem vam prisluhnila in glede na to, kar sem slišala, se mi zdi, da je bilo zagotavljanje molka do zdaj najučinkovitejši ukrep nacionalnih ali evropskih organov.
Industrijskim nesrečam se lahko in moramo izogniti. Za to obstaja evropska zakonodaja in jasno je, da je bilo kršeno pravo. Prihajalo je do neučinkovitosti, zamud pri odzivanju in zanemarjanju prizadetih, predvsem tistih, ki so najbolj prizadeti. Ljudje so umirali, nekatere so še vedno zaskrbljeni zaradi vplivov na zdravje. Celotnih stroškov ni mogoče izračunati in nemoralno je, da ne poskrbimo za žrtve.
Komisarka, vprašati vas želim, kako, da lahko pridemo do novic prek poročil Madžarov, pa vendar organi ničesar ne vidijo in ne povedo? Zato želim zastaviti nekaj vprašanj. Kako lahko banka pritiska na ljudi s hipotekami na hišami, ki so na prizadetih območjih, in od njih zahteva, da plačajo, kar dolgujejo, ker so njihove hiše izgubile na vrednosti? Kako se lahko strinjate s tem, da telefonski operaterji odklopijo edini način, ki ljudem na tem prizadetem območju omogoča stike? Kako je mogoče, da podjetje, ki je odgovorno za to nesrečo, že posluje?
Komisarka, govorili ste o omejevanju vplivov blata. Vprašati vas želim: kakšni so razlogi, da še naprej zmanjšujete resničen obseg te človeške tragedije? Zaradi tega imamo občutek, da smo vedno na začetku.
Jaroslav Paška
Najprej želim izraziti iskreno sočutje z madžarskimi prijatelji zaradi velike nesreče, ki je 4. oktobra prizadela prebivalce vasi Kolontár in Devecser, ki jih je v trenutku zalil velik val kemičnega blata iz rezervoarja bližnje tovarne.
Kot je sčasoma postalo jasno, tudi v tem primeru, ravno nedolžni ljudje iz prizadetih skupnosti plačujejo največjo ceno za malomarnost tistih, ki so skrbeli za vzdrževanje in varnost rezervoarja, s tem pa tudi za varnost teh hiš. Vesel sem, da so prostovoljno pomoč prizadetim državljanom najprej ponudili strokovnjaki za reševanje in prostovoljni gasilci s Slovaške. Slovaki so za trenutek pozabili na domove in družine, da bi pomagali nesrečnim ljudem v sosednji državi, Madžarski.
Vem, da bo moralo preteči veliko časa, preden se bodo zacelile rane v vaseh Kolontár in Devecser, vendar moramo zdaj pomisliti tudi na to, da po Evropi mogoče obstaja še več takšnih zanemarjenih, nevarnih rezervoarjev, ki vsebujejo kemikalije in druge odpadke. Takšen rezervoar je z nenapovedan inšpekcijo našlo tudi Ministrstvo za kulturo v moji državi. Zdi se, da odlaganje industrijskih odpadkov in odpadkov rudarjenja na odlagališčih ni dobra rešitev za družbo ali za okolje. Zato moramo začeti resno razmišljati o zahtevi, da mora dovoljene za industrijsko ali rudarsko dejavnost biti izdan šele potem, ko bodo nastali odpadki nemudoma in popolnoma uničeni ali nevtralizirani, kot del proizvodnega ali pridelovalnega cikla. Le tako bomo lahko preprečili podobne nesreče, kot je nesreča, ki je zdaj prizadela prebivalce vasi Kolontár in Devecser
Béla Kovács
(HU) Gospe in gospodje, najprej želim podati postopkovni predlog in pozvati Evropski parlament, da o teh pomembnih dogodkih za Madžarsko ne razpravlja tako pozno zvečer, če je možno, ampak takrat, ko je v Parlamentu navzočih čim več kolegov poslancev. Žal se je enako zgodilo, ko smo razpravljali o zakonu o slovaškem jeziku.
Strokovnjaki menijo, da je nesreča v vasi Kolontár posledica neoviranega pridobivanja dobička in resnih kršitev tehnološke stroke. Žal po dveh tednih preiskave še vedno niso bili identificirani ljudje, odgovorni za nesrečo, in vse manj je upanja, da bomo izvedeli resnico. Razmere so še toliko bolj resne, ker žrtve ne morejo računati na Solidarnostni sklad, ker ne gre za naravno nesrečo, vrednost ocenjene škode pa ne presega predpisanih 591 milijonov EUR, vsekakor pa gre za primer resne človeške malomarnosti. Poleg tega poslovne banke razpošiljajo nezaslišane zahteve lastnikom nepremičnin pod hipoteko in zahtevajo, da nemudoma povrnejo vse svoje dolgove, v enkratnem znesku, zaradi tega, ker so stanovanjske nepremičnine v regiji povsem brez vrednosti. To me spominja na Thomasa Friedmana, na novinarja časopisa New York Times, ki je v svojem članku 4. septembra zapisal, da je kredit droga, banke so prekupčevalci z drogo, centralna banka pa je boter.
Da bi te razmere hitro razrešili, nujno potrebujemo evropsko socialno solidarnost, s katero bo mogoče omejiti posledice. Dolžni smo, da žrtvam zagotovimo vso pomoč, jim pomagamo pri čimprejšnji obnovi normalnih življenjskih razmer. Poleg tega bi moral biti strožji tudi kazenski zakonik, da bi se v prihodnje lahko izognili ponovitvi takšnih nesreč, ki zahtevajo človeška življenja.
Krisztina Morvai
Gospa predsednica, danes se je v Parlamentu zgodilo nekaj povsem nezaslišanega. Ko je moj kolega govoril o veliki tragediji v moji državi, zaradi katere so ljudje izgubili življenje, sta se dva predstavnika provokativno smejala.
Gre za uradno pritožbo, ki jo naslavljam na vas, gospa predsednica. Posredujte jo prosim gospodu Buzeku. Želim, da je ta primer ustrezno preiskan. Gospod Nigel Farage je storil nekaj, kar je bilo manj provokativno in žaljivo. Bil je oglobljen, prav tako pa je šel skozi disciplinski postopek. Ti dve ženski, dve predstavnici, si zaslužita vsaj to.
Predsednica
Urad je zabeležil vašo pritožbo.
Richard Seeber
(DE) Gospa predsednica, občudujem sposobnost kolegice poslanke, da iz smeha dveh kolegic poslank naredi tako veliko stvar. Vendar se vrnimo na obravnavano temo. Menim, da je ta razprava preveč pomembna, da bi z njo skušali pridobiti poceni politične točke.
Najprej želim izraziti sočustvovanje in solidarnost z žrtvami, predvsem tistimi, ki pomagajo in tvegajo svoja življenja, da bi zaustavili in odpravili to nesrečo. Ohraniti moramo trezno glavo in izvesti analizo sedanjih razmer, predvsem pa ugotoviti pripisati odgovornost. Povsem se strinjam s komisarko, ko pravi, da moramo preučiti, ali so bile direktive, ki smo jih pripravili za takšne nezgode v Evropi, ustrezno prenesene in izvajane. To je prvi korak in v zvezi s tem z zanimanjem pričakujem poročilo Komisije in zaključke, ki jih bo pripravila.
Hkrati pa želim pozvati Komisijo, naj bo strožja in hitrejša pri pozivanju držav članic, ki v svojo zakonodajo ne prenašajo zakonov, ki jih sprejemamo. To je naloga Komisije in povedati želim, da je včasih nekoliko površna pri tem. V zvezi s tem bi bilo dobro, če bi Komisija spomnila države članice na njihovo dolžnost.
Drugič, v Evropi imamo načelo, da mora onesnaževalec plačati. Verjamem, da je to zelo dobro in pomembno načelo in menim, da odgovornosti za takšne nesreče ne bi smeli prelagati na javni proračun. Zato menim, da je poziv za razširitev Solidarnostnega sklada neutemeljen, saj jasno vemo, kdo je onesnaževalec in ravno on mora plačati za nastalo škodo. Ko se takšne nesreče zgodijo, moramo seveda razmisliti o tem, ali lahko posamezna podjetja prevzamejo takšne stroške. Tudi tu se oziram h Komisiji, ki bi morala preučiti ali naj povečamo zavarovalne rešitve, s katerimi bomo lahko zagotovili ustrezna nadomestila ljudem, ki so utrpeli škodo.
Marita Ulvskog
(SV) Madžarsko je prizadela strašna katastrofa in močno sočustvujem s prizadetimi ljudmi.
Nedojemljivo je, da je bil stranski proizvod, ki vsebuje krom, arzen in živo srebro, shranjen v odprtem rezervoarju, kjer bi že močan naliv lahko pripeljal do nevarnih razmer. Koliko takšnih rezervoarjev je na Madžarskem, v Evropi in po svetu?
Dovolite mi, da citiram raziskovalca na področju biogeometrije:
Uporabila bom angleški jezik: "Potrebujemo temeljit globalen popis takšnih bazenov za odpadne vode, katerih strupena vsebina je kemična časovna bomba. ... V zadnjih dvanajstih letih je to že tretja takšna katastrofa v Evropi. Vsem bi se lahko izognili. Zaščita sveta pred takšnimi katastrofami ne more biti le naloga raziskav. Potrebujemo vladne predpise in nadzor."
(SV) Kaj meni Komisija o tem? Ali potrebujemo boljšo zakonodajo o kemikalijah, izboljšano načelo zamenjave, učinkovitejše predpise, več predpisov, več nadzora in več alternativnih produktov? Kaj moramo narediti in kako hitro lahko to naredimo? Pri tem pa si moramo seveda prizadevati za dolgoročne spremembe in vzpostaviti preventivne ukrepe.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Pokazati moramo ustrezno solidarnost z Madžarsko, predvsem zdaj, ko se je okoljska nesreča razširila in ko je strupena snov, ki je iztekla iz rezervoarjev tovarne, že prišla v Donavo.
Zaradi tega pozivam Evropsko komisijo, da se neposredno vključi v obvladovanje razmer ter zagotovi vsa razpoložljiva sredstva, da bi pomagala Madžarski, od odgovornih organov pa zahteva, da predložijo naslednje dokumente in podatke: poročilo o vplivih vseh kemičnih spojin, za katere je bilo ugotovljeno, da so v ekosistemih ter vključi podatke o razliti količini in navede podrobnosti o vplivu razlitja na floro in favno in poročilo o ukrepih, ki so jih izvedli madžarski organi, natančneje, o količini kemičnih spojin, ki so jih posuli, kot protiukrep in okoljski vpliv novih snovi.
Zaradi resnosti razmer in nevarnosti, povezanih s to razlito strupeno snovjo menim, da moramo čim prej ukrepati. Evropska komisija je edini organ, ki lahko zahteva te informacije, da bi lahko zaustavili širjenje okoljske nesreče na druge države članice, skozi katere teče Donava in se takoj spopadli s posledicami nesreče, kamor se je že razširila.
Ravno zaradi tega bom Komisiji predložila pisno vprašanje, saj pričakujem, da nam bo poleg priprave strategije za preprečevanje takšnih nesreč v prihodnje, čim prej predstavila tudi konkretne ukrepe, ki bodo takoj izvedeni, če pride do okoljske nesreče na Madžarskem . Resno me skrbjo posledice, ki bi jih ta nesreča lahko imela za Romunijo.
Bas Eickhout
(NL) Gospa predsednica, rad bi se zahvalil komisarki za dosedanjih prispevek. Pravi, da ne potrebujemo nove zakonodaje, vendar menim, da je to prenagljen zaključek. Bodimo odkriti: to rdeče blato ni nevaren odpadek? Za to ni nobene dobre razlage. Kaj mislite s tem? Ali to res zadostuje?
Pa vendar direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (direktiva IPPC), ki velja za to tovarno aluminija, prav tako zahteva uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij. Te tehnologije na primer vključujejo dva zaščitna zidova. Postavljen je bil le en zaščitni zid. Jasno je, da obstajajo problemi, zato želim, da Komisija izvede boljšo analizo ali je zakonodaja res zadovoljiva.
Tu so še inšpekcije. Na junijskih fotografijah je iztekanje že vidno, pa vendar so nacionalni nadzorni organi trdili, da ni nobenih problemov. Te inšpekcije so bile neustrezne. Ali ni čas, da Komisija predstavi ambicioznejše predloge o evropskih inšpekcijah, da bi tako zagotovila, da so tudi nacionalni inšpektorji nadzirani in bi v prihodnje preprečili take nesreče?
Horst Schnellhardt
(DE) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, izražam sožalje žrtvam te nesreče. Kot član Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane sem se, ko sem v časopisu prebral o izlitju rdečega blata iz rezervoarja, vprašal, kako se je to lahko zgodilo, saj smo več let sprejemali predpise in zakonodajo, da bi osamili in omejili ravno take strupene snovi ter tako zagotovili, da se takšne nesreče ne bi dogajale. Nekaj je vsekakor šlo narobe in vsekakor so za to odgovorni ljudje, ki niso izvajali predpisov in zakonodaje Evropske unije. Če to drži, morajo ti ljudje odgovarjati. Odgovoriti moramo na vprašanje kdo je bil in kdo ni bil odgovoren.
Občudujem ljudi na Madžarskem, ki so se zelo hitro odzvali in preprečili še večjo katastrofo. To pa ne pomeni, da morajo stvari ostati nespremenjene. Ugotoviti moramo, kdo je bil odgovoren in te ljudi moramo imenovati in osramotiti.
Zaradi te nesreče ne smemo - pred tem želim tudi posvariti - spremeniti Solidarnostnega sklada. Vzpostavljen je bil 2001 v času poplav. Imamo predpise, slabega upravljanja v eni državi pa ne moremo prenesti na Evropo in dovoliti, da bi škodo plačali iz tega naslova. To se ne sme zgoditi. Solidarnostni sklad ni namenjen temu. Namenjen je nepredvidljivim dogodkom, ki se lahko enostavno kar zgodijo. Sredstva morajo biti pripravljena za takšne dogodke, ne pa za nesreče, kot je ta, ki se je zgodila na Madžarskem.
Želim podati predlog. Ko je prišlo do poplav v 2002, še nismo imeli Solidarnostnega sklada in smo lahko na primer uporabili sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), skupaj z manjšanjem sofinanciranjem na tem področju. To je lahko državam prav tako v pomoč, saj lahko svoja sredstva uporabijo za druge namene. Uporabimo lahko drug pristop in tako zagotovimo ta sredstva. Komisija bi morala upoštevati to priporočilo.
Judith A. Merkies
(HU) Sočustvujem z vsemi prizadetimi Madžari. Zaradi okoljske nesreče se je vsa svetovna pozornost usmerila na Madžarsko. Zaradi nesreče je vsem jasno, da je vzdrževanje in preverjanje starih industrijskih objektov izjemno pomembno. Prav tako ne smemo zmanjšati stroškov za vzdrževanje v času krize.
(NL) Nadaljevala bom v nizozemščini. Okoljska nesreča na Madžarskem je pritegnila pozornost cele Evrope in jasno je - to ste že slišali - , da sta nadzor vzdrževanja in vzdrževanje samo ključnega pomena, ne samo pri starejših objektih in zastarelih industrijah. Tudi v času te gospodarske krize ne moremo varčevati pri vzdrževanju in nadzoru. Prenos in izvajanje direktiv o odpadkih sta pomembna in nujna.
Poleg tega so odpadki surovina prihodnosti in morajo predstavljati priložnost, ne pa nevarnost. Takšni prostori za skladiščenje odpadkov - jezera odpadkov - se ne smemo ponoviti. Odpadke moramo reciklirati ali ponovno uporabiti. Evropski načrti glede okolja in surovin so zelo ambiciozni. Tudi države članice morajo biti vsaj toliko ambiciozne in morajo hitro ukrepati v interesu ljudi, okolja in industrije ter odločneje ukrepati glede recikliranja in ponovne uporabe odpadkov.
Zato se pridružujem pozivom Madžarski, pa tudi Komisiji in drugim državam članicam, kjer bi se to lahko ponovilo, da preverijo ali se direktive o odpadkih in okoljevarstvene zahteve ustrezno izvajajo. Tu je tudi nadzor vzdrževanja. Takšne človeške in okoljske nesreče se ne smejo ponoviti.
Adina-Ioana Vălean
Gospa predsednica, ta drama nas opominja na odgovornost, ki jo imamo kot politiki. Ne mudi se s pripravo nove zakonodaje, drugega zakonodajnega svežnja. V evropski direktivi o odpadkih rudarjenja že imamo celoten okoljski pravni red. V Evropi nimamo težav zaradi neustreznega pravnega okvira, ampak zaradi tega, ker države članice te zakone neustrezno izvajajo.
Očitno so imela podjetja prevelik vpliv pri pogajanjih z državnimi organi glede tega, kaj so nevarni odpadki, za katere veljajo najstrožji varnostni standardi. Resno sem zaskrbljena zaradi velikega števila strupenih odlagališč po celotnem Podonavju in zaradi več kot 1 000 onesnaženih območij samo v Romuniji. Menim, da bi v zvezi s preprečevanjem najprej morali pripraviti seznam teh območij v Evropi. Ne moremo si privoščiti in čakati do 2012, ko bo to začelo veljati.
Države članice bi morale s Komisijo čim prej prostovoljno izmenjati te informacije. Ta primer prav tako ponazarja, da moramo Komisiji dati več načinov za zagotavljanje pravilnega izvajanja okoljske zakonodaje, predvsem v srednji in vzhodni Evropi. To prav tako kaže, da moramo Komisiji zagotoviti več sredstev za preiskavo kontrol kakovosti in inšpekcij teh nevarnih območij.
Prav tako želim poudariti, da mora biti osnovno načelo, da onesnaževalci plačajo za okoljsko škodo, ki jo povzročijo. Ravno zaradi tega nisem prepričana, da bi bila uporaba Solidarnostnega sklada EU za naravne nesreče primerna, saj lahko ogrozi to načelo direktive o okoljski odgovornosti.
Satu Hassi
(FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, povedati želim dve stvari. Prvič, Komisija mora na Madžarsko vsekakor poslati delovno skupino, da bi analizirala tamkajšnje razmere. Ni dovolj, da se enostavno zanašamo na informacije, ki so jih predložile madžarske oblasti v zvezi s tem, kaj na primer vsebuje to rdeče blato. Potrebujemo informacije, ki jih bodo zagotovili neodvisni preiskovalci.
Komisarka, druga stvar je, da ste povedali, da rdeče blato ne izpolnjuje meril za nevarne odpadke in da je naša zakonodaja ustrezna. Ti trditvi ne moreta biti sočasno resnični. Merila za nevarne odpadke morajo vsekakor biti pojasnjena na takšen način, da bodo visoke alkalične ravni ali vrednosti pH vključene vanje.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Storiti moramo vse, da take nesreče preprečimo. Zato od Evropske komisije pričakujem, da bo ugotovila, zakaj se nesreče znotraj Unije še vedno dogajajo, in da bo ustrezno ukrepala.
Zagotovo se moramo bolj resno lotiti implementacije že sprejete zakonodaje. Študij posameznih nesreč namreč kaže, da so se zgodile tudi zaradi malomarnosti in neupoštevanja zakonodaje. Nasploh je implementacija okoljske zakonodaje v Uniji izredno šibka.
Nadalje, od Komisije pričakujem informacijo o čezmejni ogroženosti ljudi zaradi nesreče na Madžarskem v prihodnosti. Na primer: Bodo strupene snovi prešle v zrak in ali bodo zaradi vdihavanja ogroženi prebivalci sosednjih držav, kot je recimo moja država Slovenija?
In nadalje, zagotoviti moramo večjo odgovornost onesnaževalcev in strogo uveljaviti načelo "onesnaževalec plača". Uporaba javnih finančnih sredstev za saniranje škode in pomoč prebivalstvu mora biti namreč le skrajna možnost v okviru načela solidarnosti.
Tudi na tak način moramo spodbuditi lastnike kapitala, da bodo zagotovili njihovo varno obratovanje.
Miroslav Mikolášik
(SK) Najprej želim izraziti iskreno sočustvovanje z madžarskimi prijatelji in solidarnost z družinami preživelih, kot tudi zaskrbljenost za 150 ljudi, ki so utrpeli poškodbe.
Strupeno blato je izteklo po tem, ko je popustil jez v obratu aluminija, poplavilo bližnje skupnosti in prizadelo približno 40 kvadratnih kilometrov zemlje in vodotokov, ki se zlivajo v Donavo. Verjetno je v tej okoljski katastrofi, ki je najhujša v madžarski zgodovini, življenje izgubilo devet ljudi.
Menim, da je treba najprej ublažiti posledice nesreče, potem pa uporabiti odgovoren pristop k oživljanju rečnih ekosistemov, skupaj s preprečevanjem morebitnih nesreč v prihodnje. Evropska unija lahko pri tem odigra pomembno vlogo, ker ni le njena pravica, ampak tudi dolžnost, da vztraja na zagotavljanju popolne skladnosti z visokimi okoljskimi standardi, saj si ni težko predstavljati, da tudi v drugih državah članicah obstajajo podobni nevarni rezervoarji.
Elena Băsescu
(RO) Tudi jaz izrekam sočustvovanje glede dogodkov, hkrati pa želim podati naslednje pripombe. Glede na ocene organizacije Green Peace je ta nesreča resnejša, kot nesreča, ki se je leta 2000 zgodila v rudniku Baia Mare. Vendar so madžarski poslanci v EP vložili resolucijo, s katero zahtevali prepoved uporabe tehnologij, ki vključujejo cianid pri rudarjenju, ne da bi pri tem predložili alternativo, njihov izključni namen pa je bil, da bi zaustavili rudarski projekt Roşia Montana.
Obžalujemo, da se 10 let kasneje Evropa še vedno srečuje z izjemnimi tveganji za varnost ljudi in okolja. Do teh razmer je prišlo zaradi neustreznega ali nepravilnega izvajanja predpisov o varstvu okolja ali preprečevanju nesreč. Med potrebne ukrepe spada tudi pregled meril za razvrščanje strupenih in nevarnih odpadkov. Opozoriti moramo, da rdeče blato, ki je povzročilo nesrečo v vasi Kolontár, ni opredeljeno kot nevaren odpadek.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Verjamem, da smo bili vsi v Evropi pretreseni zaradi okoljske nesreče na Madžarskem pred dvema tednoma in izraziti želim solidarnost in iskreno sočustvovanje z družinami preživelih, pa tudi v imenu državljanov Slovaške republike. Veseli me, da so bili slovaški reševalci med prvimi, ki so zagotovili pomoč našim madžarskim prijateljem.
Menim, da morata Evropska unija in madžarska vlada, pa tudi podjetje, ki je povzročilo okoljsko nesrečo, sodelovati in najti rešitev za sedanje razmere.
Gospa predsednica, na koncu želim zelo na kratko pojasniti gospe Morvai, da moj odziv vsekakor ni bil povezan z nesrečo na Madžarskem in v Parlamentu ne sedim ob enajstih zvečer, z namenom, da bi se norčevala iz ljudi, ki trpijo. Moj odziv je bil povezan s popolnoma neumno izjavo vašega kolega iz madžarske skrajne stranke Jobbik, ki je dramatične razmere na Madžarske povezal z zakonom o jeziku na Slovaškem. Spoštovanemu poslancu lahko zagotovim, da sedanja vlada, v kateri sodeluje madžarska stranka Hid, ni spremenila zakona o jeziku in da je zakon dokaj razumen. Povezovati smrt ljudi in nesrečo na Madžarskem z zakonom o jeziku na Slovaškem je povsem absurdno.
Kriton Arsenis
(EL) Gospa predsednica, rad bi izrazil solidarnost z madžarskimi državljani. Komisarka, res moramo preveriti ali obstajajo še kakšne druge nevarnosti in jih označiti, preden se zgodi še kakšna takšna nesreča. Evidentirati moramo nevarne snovi. Parlament je glede teh vprašanj zavzel jasno stališče. Pozivamo k prepovedi uporabe cianida pri izkopu zlata, Komisija pa bi morala sprejeti pobudo v zvezi s tem, glede na hudo nesrečo v rudniku Baia Mare, ki je ravno zaradi uporabe cianida imela resne posledice.
Povsem se strinjam s tem, kar ste povedali o Solidarnostnem skladu. Ponovno moramo pregledati direktivo o varstvu tal, Svet je ne sme več "blokirati", prav tako pa moramo poskrbeti za dekontaminacijo tal in ugotoviti, kdo je odgovoren.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospa predsednica, komisarka, ta nesreča povsem jasno ponazarja, kako pomembna je evropska zakonodaja, kot tudi njeno izvajanje in spremljanje. Okoljske nesreče in njihove posledice se ne končajo na mejah države članice ali katere koli druge države na svetu, ampak se raztezajo prek teh meja po podtalnici, prek onesnaženosti rek, drobnih delcev ali po zraku in se razširijo po drugih regijah.
Komisarka, nekateri so vam že omenili, da je veljavna evropska zakonodaja do neke mere neustrezna, da je neuspešno prenesena in da jo Komisija ne spremlja dovolj. Primer takšne zakonodaje je povezan z odgovornostjo. Resnično obstaja velika vrzel pri tem, da mora stran, ki povzroči takšno nesrečo, prevzeti odgovornost in plačati. Kakšne zakonodajne spremembe nameravate uvesti in zagotovili, da bo onesnaževalec plačal? Kaj nameravate storiti v zvezi z Madžarsko, da bi omogočili izvedbo neodvisnih preiskav in kakšen je vaš predlog - kot je gospa Hassi že omenila - glede vzpostavitve lastne delovne skupine EU?
Na koncu želim izpostaviti, da smo slišali, kako so bili novinarji ovirani pri preiskovanju te nesreče. Ali nameravate uporabiti vaš vpliv na madžarsko vlado in poskrbeti, da bo mogoče pripraviti neodvisno poročilo?
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospa predsednica, rada bi se zahvalila vsem, ki so spregovorili. Dobro ste opisali vsa vprašanja, s katerimi se srečujemo. Preden odgovorim na vprašanja, naj povem naslednje. Ko sem včeraj prišla v prizadete vasi, sem pomislila: hvala bogu, da se je to zgodilo podnevi, kajti če bi se nesreča zgodila ponoči, bi umrlo še več ljudi.
Od daleč je bilo videti, kot da bi nekdo polovico hiš pobarval z rdečo barvo. Ta rdeča barva je segala višje od nadstropij s posteljami, v katerih spijo ženske, moški, otroci, starejši. Ko se srečamo s takšno stvarjo, je res primerno, da temeljito premislimo in poskrbimo, da se nekaj naučimo. Potem lahko pridemo do povratnih informacij o pripravljenosti, preprečevanju in odzivanju v primeru morebitnih novih nesreč.
Zato pripombe, ki so bile podane v Parlamentu, jemljem zelo resno. Naj skušam odgovoriti nanje.
Najprej glede vprašanja zakonodaje in vloge Komisije. Povedala sem, da je na podlagi prvih analiz, ki smo jih izvedli, videti, da imamo vzpostavljeno ustrezno zakonodajo, da pa še vedno zaostajamo pri ukrepanju, razlog za to je izvajanje te zakonodaje. Poudarjam besedi "prva analiza", v sklepnem delu pa sem izpostavila, da bomo preučili ali imamo v zakonodaji vrzeli.
Na podlagi tega, kar imamo pred sabo v tem in številnih drugih primerih, se moramo resnično osredotočiti na izvajanje veljavne zakonodaje, namesto da govorimo: "Dobro, pa pripravimo nov kos papirja in ga pripnimo na vrh drugih papirjev", ko pa vemo, da ključno vprašanje predstavlja izvajanje.
Ko govorimo o tem, kaj bi lahko posebej obravnavali z zakonodajnega vidika, obstajata dve posebni vprašanji, čeprav jih bomo mogoče še več, ko bomo končali s pregledom.
Prvo je povezano s tem, ali naj rdeče blato razvrstimo kot nevarno, ali ne. Ne trdimo, da je rdeče blato v vseh primerih nenevarno. Lahko je nevarno, če vsebuje visoke koncentracije težkih kovin in če so izpolnjene posebne tehnične kvalifikacije. Povedano drugače, v nekaterih primerih je rdeče blato lahko razvrščeno kot nevarno. Na podlagi informacij, ki so jih zagotovile madžarske oblasti, lahko ugotovimo, na podlagi njihovih informacij, da rdeče blato ni nevarno, jasno pa je, da moramo izvesti temeljitejšo analizo. Postavlja se vprašanje, kako obravnavati takšna vprašanja in ali moramo zaostriti opredelitev nevarnih odpadkov. Na to danes nimam odgovora, lahko pa vam zagotovim, da bomo to preučili.
Drugo zelo pomembno zakonodajno vprašanje je vprašanje odgovornosti, ki so ga izpostavili številni govorniki. Ali lahko z direktivo o okoljski odgovornosti ustrezno ukrepamo, ko gre za izvajanje načela "onesnaževalec plača"? Na začetku sem povedala, da na tem področju Komisija že ukrepa, da bi ocenila, ali potrebujemo strožjo uredbo glede tega, kako podjetja zagotavljajo načine za izpolnjevanje svojih obveznosti kot onesnaževalci. Tudi to bomo zelo temeljito obravnavali.
Drugi sklop vprašanj je povezan s financiranjem. Kaj lahko storimo? Madžarski so na voljo namenski strukturni skladi in sladi za razvoj podeželja. Iz izkušenj vemo, da je v postopku izvajanja programov vedno nekaj manevrskega prostora. Še nobena država ni dosegla 100-odsotne izrabe strukturnih skladov, prav tako pa se s časom spreminjajo tudi prednostne naloge. Zato Madžarska lahko, če vlada presodi, da gre za zelo pomembno prednostno nalogo, uporabi strukturne sklade ali sklade za razvoj podeželja za spremljanje stanja okolja, za obrate za obdelavo, za obnavljanje poškodovane infrastrukture in obnovo kmetijskih površin. Prav tako jih lahko uporabijo za spremembo rabe zemljišč, saj jih morda ne bo mogoče hitro obnoviti in uporabljati za običajno kmetovanje, lahko pa se uporabljajo za energetske rastline, za katere ne veljajo enaki preskusi glede nevarnih snovi.
Prav tako imamo precej različne poglede o Solidarnostnem skladu Tu bi izpostavila dve stvari. Strinjam se, da mora plačati onesnaževalec, obenem pa gre, kadar skupnosti prizadenejo takšne nesreče, za vprašanje evropske solidarnosti in sočustvovanja, da jim lahko v tem trenutku pomagamo, saj bo do takrat, ko bodo izpolnjene odgovornosti podjetja, preteklo veliko mesecev.
Kot komisarka, zadolžena za humanitarno pomoč in ukrepanje ob nesrečah, sem se znašla v neprijetnem položaju, ko lahko žrtvam poplave v Pakistanu hitro pomagam, nimam pa nobenega instrumenta, da bi pomagala žrtvam te nesreče. To poletje, ko so bile poplave v Romuniji in Moldaviji, sem lahko zelo hitro zagotovila sredstva za Moldavijo, za žrtve poplav v Romuni pa nisem mogla storiti ničesar - ne govorim le o sebi, govorim o nas, evropskih državljanih.
To vprašanje moramo obravnavati in preveriti, ali zaradi vse pogostejših nesreč doma in v tujini, potrebujemo instrument, s katerim bomo lahko našim državljanom pokazali sočutje.
Mimogrede, naši državljani so zmedeni, zakaj lahko pomagamo Pakistanu, ne moremo pa pomagati Ajki.
Izpostavljena so bila vprašanja glede vloge Komisije. Dovolite mi, da to jasno povem. Za inšpekcije in nadziranje so odgovorne države članice. Komisija za to ni pristojna. Skušamo pa - z usposabljanjem, dvigovanjem ozaveščenosti, pridobljenih znanjih - vsem državam članicam pomagati, da bi čim prej izboljšale nadzor in inšpekcije. Eden izmed govornikov je povedal, da so na tem področju institucionalne pomanjkljivosti. Lahko pomagamo z usposabljanjem, vendar nismo pooblaščeni, da bi bili inšpektorji in bi nadomeščali nacionalne organe.
Ne mislim, da ne bi smeli imeti teh pooblastil, vendar jih zdaj nimamo in veliko pomembnejše je, da so nacionalni organi bolje opremljeni za izvajanje svojih dolžnosti, kot pa da vzpostavljamo dodatne ravni inšpekcije. Poskrbite, da bodo ljudje, ki opravljajo to delo, dobro opremljeni.
Slišali smo vprašanja o recikliranju rdečega blata. Direktiva predvideva pobude za raziskave, naša okoljska zakonodaja pa spodbuja prehod na najboljše razpoložljive tehnologije.
To področje bi moralo biti v skladu z najvišjimi standardi do 2012. Seveda je grozno, da se je nesreča zgodila v 2010. Očitno - na tej točki bom končala, ker sem že močno prekoračila svoj čas - se moramo naučiti iz tega primera in povišati stopnjo opozorila v zvezi z drugimi kraji v Evropi, ki bi v prihodnje lahko predstavljali nevarnost.
Ključnega pomena pri tem, da se nevarnost ne bi spremenila v katastrofo, so spremljanje, pripravljenost in preprečevanje in povsem se strinjam s tistimi govorniki, ki so poudarjali to točko. Imamo politiko o pripravljenosti in preprečevanju in o tem smo, tako kot v primeru zakonodaje, razpravljali, da je ključnega pomena za politiko, kako jo prevesti v realnost v naših državah članicah.
Pripravili vam bomo predlog, sporočilo o krepitvi odzivanja EU na nesreče, prav tako pa vam bomo predstavili ugotovitve o tej nesreči.
Katarína Neveďalová
(SK) Kot odgovor na to, kar je povedala gospa Morvai, želim podati osebno izjavo.
Povedati želim tri stvari. Prva je, da se je ravno gospa Morvai neprimerno odzvala v Parlamentu na to, kar so povedali drugi poslanci. Drugič, povsem neokusno je, da se skuša nabirati politični kapital s pomočjo nesreče, ki se je zgodila na Madžarskem, in jo primerjati z nečim, kar je povsem nepovezano. Tretjič, saj menda ne misli, da bi lahko ljudje, ki se v Parlamentu sprehajajo v fašističnih uniformah, povedali kaj pomembnega.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Kinga Göncz
Čeprav je madžarski predsednik vlade povedal, da "je Madžarska dovolj trdna, da sama premaga posledice takšne katastrofe", se želim zahvaliti Evropski komisiji in državam članicam za podporo, ki so jo do zdaj zagotovile za odpravljanje posledic nesreče. Ta nesreča na Madžarskem prav tako dokazuje, da potrebujemo strožje predpise Skupnosti na področju civilne zaščite. Lizbonska pogodba to omogoča, saj je obvladovanje nesreč skupna odgovornost Skupnosti in držav članic. Nesreča v bližini Ajke je lahko prvi resničen preskus direktive o okoljski odgovornosti, ki velja od leta 2007 in zdaj bomo videli, ali lahko v celoti uveljavimo načelo "onesnaževalec plača". Zakon med drugim predlaga, da bi podjetja vzpostavila finančne rezervacije, namenjene odpravljanju posledic morebitnih industrijskih nesreč.
Vredno je razmisliti o tem, ali bi morali poskrbeti, da bi takšne finančne rezerve bile obvezne za podjetja, ki uporabljajo nevarne snovi. Madžarsko vlado pozivam, da čim prej začne pogajanja z Evropsko komisijo o prerazporeditvi skladov za razvoj podeželja in varstvo okolja za namene obvladovanja nesreče. Pozdravljam predlog Evropske komisije o pregledu proračuna, ki ga je podala v sporočilu v torek in sicer, da bi v prihodnje moral biti za odpravljanje posledic industrijskih nesreč na voljo tudi Solidarnostni sklad.
Ivailo Kalfin
v pisni obliki. - (BG) Najprej želim izraziti sožalje družinam devetih madžarskih državljanov, ki so umrli zaradi nesreče in sočustvovanje z vsemi žrtvami.
Takšna nesreča, kot se je zgodila na Madžarskem, sproža številna vprašanja evropskih državljanov. Kot je mogoče pričakovati, so moji sodržavljani v Bolgariji zelo zaskrbljeni in pozorno spremljajo ali bo Donava zaradi nesreče zdaj ali v bližnji prihodnosti onesnažena s težkimi kovinami ali drugimi škodljivimi snovmi.
Komisarka, kakšne možnosti ima Evropska komisija, da zagotovi sposobnosti odzivanja v takšnih razmerah v smislu preprečevanja, takojšnjega odzivanja, spremljanja tveganj in izplačevanja odškodnin za žrtve? Ali lahko EU poskrbi za izvedbo analize okoljskih tveganj zaradi nesreče na Madžarskem, ki mora biti čim prej predstavljena?
To ne izpostavlja vprašanja o prenosu nacionalnih pristojnosti na evropsko raven, ampak potrebo po tem, da EU da svojim državljanom zagotovilo glede problemov, ki veljajo le za nacionalne državljane.
Iosif Matula
Izraziti želim solidarnost s prebivalstvom, prizadetim v okoljski nesreči, ki se je zgodila na Madžarskem v začetku tega meseca. Menim, da je zdaj čas, ko moramo ohraniti dostojanstvo, ne da bi zapletali stvari in izpostavljali temo ali izkoriščali podobe te žalostne industrijske nesreče. Iz nesreče na Madžarskem se lahko veliko naučimo. Gospodarska dejavnost sama po sebi ni nevarna, dokler se upoštevajo strogi predpisi za varstvo okolja. Tveganje za uničenje celotnih ekosistemov nastane, ko ne upoštevamo predpisov, sprejetih na ravni EU. Nesreča na Madžarskem je primer evropske solidarnosti. V to državo je odšla skupina strokovnjakov iz različnih držav, da bi pomagala oblastem pri omejevanju katastrofalnih posledic na prebivalstvo in okolje. Prav tako verjamem, da je pravi čas za razpravo o vzpostavitvi nadomestne evropske civilne zaščite. Ta mora biti vedno na voljo, da nemudoma zagotovi strokovno posredovanje na krajih, ki so jih prizadele najrazličnejše nesreče, katerih število se še naprej veča, ne le na naši celini, ampak tudi v svetu.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
V zadnjih šestih mesecih je del našega planeta prizadela druga velika okoljska nesreča - aprila je prišlo do razlitja nafte v Mehiškem zalivu, zdaj pa še rdeče blato na Madžarskem. Čeprav različni, imata obe nesreči nekaj skupnega - obema bi se lahko izognili ali vsaj omejili njihove posledice, če bi več pozornosti namenili varstvu okolja. Žal v številnih državah v EU in zunaj nje, okolje in okoljske zahteve niso prednostne naloge pri načrtovanju, izgradnji in uporabi objektov, ki močno vplivajo na okolje. Zato sem prepričana, da če bi se ozrli naokrog, bi vsi našli številne objekte, kjer lahko prej ali slej pride do okoljskih nesreč večjega ali manjšega obsega. Na mnogih krajih lahko najdemo primere, kjer so okoljske zahteve premalo upoštevane (namerno ali zaradi nesposobnosti), izgradnja objektov je dovoljena v neposrednih bližini naseljenih področjih, presoja vplivov na okolje pa je opravljena le površno, ne da bi bilo opravljeno ustrezno posvetovanje s prebivalci, rezultati pa so vedno ugodni za stranko. Pri izgradnji takšnih objektov so pritožbe prebivalcev večkrat enostavno prezrte. Pozivam Evropsko komisijo in države članice, da spregledajo in ukrepajo, ko bodo končno spoznale resnične razmere -, da sprožijo zakonodajne spremembe za strožje nadziranje izvajanja okoljskih zahtev in odgovornosti nespoštovanja takšnih zahtev in zagotavljanje neodvisnih presoj vplivov na okolje.
Bogusław Sonik
v pisni obliki. - (PL) Ekološka nesreča, ki se je zgodila na Madžarskem, nas je prizadela zaradi obsega in izjemno tragičnih posledic. Izraziti želimo solidarnost z družinami žrtev, kot tudi z vsemi tistimi, ko so izgubili vse in ki bodo še več let čutili posledice izpusta strupenega blata. Zdaj je najpomembnejše, da odgovorimo na vprašanje, ki se pogosto zastavlja: ali bi se nesreči lahko izognili? Oziroma drugače: kako bi to lahko naredili in kaj naj mi, Evropski parlament, storimo danes, da bi preprečili ponavljanje takšnih nesreč? Vemo, da je na Madžarskem še več takšnih rezervoarjev. To pa še ni vse. Na Poljskem v Spodnji Šleziji imamo največjo odlagališče tekočih odpadkov v Evropi, ki je bilo vzpostavljeno v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja. Ali lahko v Evropi, kjer se je zgodil takšen dogodek, mirno spimo, kljub številnim zavezujočim pravnim predpisom, ki naj bi zagotavljali ustrezen nadzor kemičnih snovi? Imamo uredbo REACH (registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij), ki velja že tri leta in jo izvaja Evropska agencija za kemikalije. Imamo druge pravne dokumente, kot je uredba CLP iz leta 2008 o snoveh in zmeseh in globalno usklajen sistem, ki razvršča snovi in zmesi glede na nevarnosti, ki jih predstavljajo. Temeljito in pazljivo moramo pregledati veljavno pravo Unije in izvajanje v državah članicah, prav tako pa moramo določiti jasne prednostne naloge, da bi tako zagotovili učinkovito preprečevanje tveganj in učinkovito krizno upravljanje.
Theodor Dumitru Stolojan
v pisni obliki. - (RO) Izraziti želim obžalovanje zaradi smrtnih žrtev pri razlitju industrijskih odpadkov na Madžarskem. Imamo naravne nesreče, kot so poplave, ki jih ne moremo vedno preprečiti ali nadzirati njihovih posledic. Za industrijske odpadke, ki so lahko tudi škodljivi za ljudi in okolje, pa imamo v Evropski uniji predpise. Žal lahko opazimo, da teh predpisov ne upoštevajo v vseh državah članicah. Zato Komisiji predlagam, da kot svoj cilj predstavi pregled kakovosti nacionalnih institucij, ki jim je zaupano uveljavljanje predpisov EU glede skladiščenja morebitno nevarnih industrijskih odpadkov. Ta inšpekcija mora biti v državah članicah, ki so se pridružile EU v 2004 in 2007, izvedena kot prednostna naloga.
