Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0484/2008).
Na Svet so naslovljena naslednja vprašanja.

Zadeva: Kristjani v Turčiji: samostan Mor Gabriel
Kakšno je mnenje Sveta glede okoliščin krščanske manjšine v Turčiji, predvsem pa glede trenutnega stanja spora v zvezi z delno razlastitvijo samostana Mor Gabriel v vzhodni Turčiji?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, ali lahko odgovorim na vprašanje gospe Harkin ter jih zagotovim, da Svet posveča velik pomen vprašanju verske svobode v Turčiji, kot je ob številnih priložnostih tudi dokazal,
Specifični primer, na katerega se sklicuje gospa Harkin, turška sodišča še vedno preučujejo in nisem pristojen, da v tej fazi dajem pripombe, vendar ta primer podrobno spremljamo.
Na splošno se vaše vprašanje nanaša na versko svobodo v Turčiji. To je zelo pomembna tema in Turčija mora na tem področju nujno narediti napredek ter sprejeti konkretne ukrepe z namenom vzpostavitve ustreznega pravnega okvira. Evropska unija nenehno opozarja na te zadeve v kontekstu dialoga s Turčijo, posebej pa so bila obravnavana na zadnjem srečanju Pridružitvenega sveta EU-Turčija 27. maja 2008. Ob tej priložnosti je Evropska unija, po tem, ko je turška vlada najavila pripravljenost in obnovila zaveze glede izvajanja procesa reform in odpravljanja obstoječih pomanjkljivosti, izpostavila nujnost, da se te zaveze hitro prevedejo v učinkovite konkretne ukrepe.
Nekatere izboljšave so opazne: Turčija je februarja 2008 ukrepala na primer pri sprejetju sprememb zakonodaje, ki ureja podjetja. Zahvaljujoč tem spremembam je bila odpravljena prepoved v zvezi z ustanavljanjem podjetij tujcev v Turčiji in sedaj velja načelo vzajemnosti.
Kljub tem pohvalnim lastnostim zakonodaje, ki ureja podjetja, je še vedno treba odpraviti številne težave, s katerimi se še naprej soočajo verske skupnosti in manjšine, predvsem v zvezi z njihovim pravnim statusom, prav tako pa tudi z njihovimi premoženjskimi pravicami.
V skladu s tem je bilo 15. septembra znotraj okvira političnega dialoga na ministrskem srečanju v Bruslju ponovno izpostavljeno vprašanje verske svobode, in Svet vam lahko zagotovi, gospa Harkin, da bo še naprej zelo pozorno spremljal vprašanje verske svobode, vključno z izvajanjem novega zakona, ki ureja podjetja in da bo na to opozoril turške oblasti na vseh ravneh, kadar bo to primerno.
Žal sem pravkar spoznal, da je vprašanje dejansko zastavil gospod Posselt. Na papirju sem imel drugače zapisano, zaradi tega se opravičujem gospa predsednica.
Bernd Posselt
(DE) Zelo sem hvaležen predsedniku sveta. To je bilo moje vprašanje. Hvala vam za zelo dober odgovor. Francija je ima že tradicionalno dolgotrajne povezave s kristjani na Bližnjem in Srednjem vzhodu. Rad bi zastavil še dodatno vprašanje. Poleg njegove verske funkcije, je Mor Gabriel tudi kulturno in gospodarsko središče manjšine asirskih kristjanov v regiji. Kaj bo storil Svet, da bo zaščitil to manjšino, katere obstoj je ogrožen? Kakšno je stališče Sveta glede izgradnje cerkev - kar je še vedno zelo težko izvedljivo v Turčiji - na področju drugih krščanskih skupnosti?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Gospa predsednica, naj se najprej iskreno opravičim gospodu Posseltu za mojo nenamerno napako. Upam, da tega ni razumel, kot osebno žalitev. Kot odgovor na njegovo vprašanje, smo skrajno pazljivi, kot sem že v svoji uvodni pripombi navedel, glede izvajanja verske svobode v Turčiji, kot tudi v drugih državah, ter glede zagotovil, ki so jih dali nacionalni organi, predvsem v zvezi z manjšinami.
V Turčiji in v nekaterih drugih državah so manjšine kristjani in kot je izpostavil gospod Posselt, zelo pozorno spremljamo te primere. Primer samostana Mor Gabriel še ni zaključen in počakati moramo na sodbo v zvezi s tem samostanom.
V zvezi z našimi razgovori s turškimi oblastmi, kot del pogajanj glede tega, kar imenujemo obnovljeno partnerstvo za pristop Turčije, je popolnoma jasno, da je bilo omenjeno vse, kar se nanaša na temeljne svoboščine, versko svobodo in potrebo po izvajanju ukrepov, ki so potrebni za vzpostavitev strpnega okolja, v katerem je mogoče zagotoviti popolno spoštovanje verske svobode, in da je vse to samo bistvo dialoga s turškimi oblastmi. To želim še enkrat potrditi, gospod Posselt.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik Sveta, problemi krščanskih cerkva niso omejeni le na Turčijo, ampak jih lahko opazimo tudi na severovzhodu razdeljenega otoka Cipra.
Ali v zvezi s tem vprašanjem tečejo razprave na ravni Sveta, predvsem ali obstajajo kakršne koli dejavnosti, ki vključujejo Turčijo, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti, da na pravilen način uporabi vpliv, ki ga nedvomno ima na tem področju?
Jim Allister
Ministra bi rad opozoril na trajno kampanjo proti zelo majhne protestantske skupnosti v Turčiji, ki jo je mogoče povzeti z norčavim sojenjem, ki že nekaj mesecev poteka proti dvema mladeničema - Turanom Topalom in Hakanom Taştanom -, ki sta obdolžena, da sta žalila Turčijo. Očitno je njun zločin, da sta prakticirala svojo vero. Ali ni jasno, da je s takšnim pogledom na versko svobodo pred Turčijo še dolga pot preden bo izpolnila osnovne standarde človekovih pravic in verske svobode?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Gospa predsednica, če odgovorim na vprašanje gospoda Racka, seveda se zavedamo močnega turškega vpliva na severni del Cipra in te probleme bomo tudi izpostavili. Kot veste, bodo v četrtek Evropski parlament obiskali izvoljeni predstavniki iz Severnega Cipra in to bo priložnost, da izrazimo svojo globoko zaskrbljenost nad temi zadevami.
Naj potolažim gospoda Allisterja in povem, da vsekakor spremljamo usodo vseh priznanj in zahvaljujem se mu, da je poročal o primeru dveh mladostnikov iz protestantske skupnosti, ki sta bila resnično izpostavljena grožnjam ali nasilju zaradi svojega verskega prepričanja. Zaradi tega bomo na to opozorili turške oblasti gospod Allister.
Zadeva: Novi priseljevalni pritiski na Evropo
V zadnjih tednih je bilo mogoče čutiti povečan priseljevalni pritisk na sredozemske države Evropske unije.
Ali Svet razmišlja o novih diplomatskih ukrepih ali drugih oblikah ukrepanja, da bi tem državam pomagal zajeziti nov val nezakonitega priseljevanja, ki je trenutno prisoten na tem območju?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, kot odgovor na vprašanje gospoda Ortege, če se ne motim, vendar ste mi pri tem že pomagali gospa predsednica, migracijska politika, ki jo namerava uvesti Evropska unija temelji na načelu solidarnosti, solidarnosti med državami članicami, predvsem tistimi, ki bi lahko bile izpostavljene močnim priseljevalnim pritiskom, in solidarnostjo z matičnimi državami in ki je predvsem namenjena odzivanju na vzroke revščine.
To načelo predstavlja osnovo globalnega pristopa k priseljevanju, ki ga je decembra 2005 opredelil Evropski svet. Ta globalni pristop k priseljevanju je namenjen krepitvi dialoga in sodelovanja z matičnimi in tranzitnimi državami migrantov. Predvideva, da bo dialog s temi državami obsegal vse razsežnosti priseljevanja, predvsem nezakonitega priseljevanja, preprečevanja in boja proti nezakonitemu priseljevanju, pa tudi povezavo med priseljevanjem in razvojem.
Evropski svet je nenehno zagotavljal nujnost upoštevanja tega pristopa, ga stopnjeval in zagotavljal vse večjo učinkovitost njegovega izvajanja.
Ministrska konferenca EU-Afrika o migraciji in razvoju je bila julija 2006 v Rabatu organizirana prav v tem duhu sodelovanja med matičnimi, tranzitnimi in ciljnimi državami. Druga Ministrska konferenca o migraciji in razvoju bo potekala v Parizu 25. novembra 2008. Namen te konference bo sprejetje operativnega programa, ki se bo izvajal več let in bo sestavljen iz različnih ukrepov, izvajanje katerih bodo morali zagotoviti partnerji, ki so vključeni v migracijske tokove vzdolž zahodnih afriških poti, predvsem povezanih s preprečevanjem in bojem proti nezakonitem priseljevanju in trgovanjem z ljudmi.
Ključnega pomena v dialogu in operativnem sodelovanju s tretjimi državami, predvsem tistimi, ki ležijo na področju Sredozemlja, predstavlja tudi upravljanje mej, vključno s povečevanjem fizičnih in človeških virov in operativnim sodelovanjem s Frontex. Zaradi tega je skupna operacija Hera 2008, ki je bila izvedena pod okriljem agencije Frontex, imela za posledico znatno zmanjšanje števila migrantov, ki so pristali na obali Kanarskih otokov.
V enakem duhu bodo tudi migracijska vprašanja predstavljala del vprašanj, naslovljenih v pogajanjih, ki jih bo Komisija ta mesec odprla z Libijo, v luči mandata, ki ga ji je podelil Svet septembra in z namenom sklenitve okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in Libijo.
Kot veste, je bilo načelo odgovornosti ponovno potrjeno na evropskem paktu o priseljevanju in azilu prejšnji oktober. Pakt prav tako izpostavlja potrebo po solidarnosti z državami članicami, ki so zaradi njihove geografske lege izpostavljene prilivu migrantov ali katerih viri so omejeni, in poziva Komisijo, da predstavi rešitve, ki bodo v duhu solidarnosti, upoštevale težave, s katerimi se soočajo te države.
Manuel Medina Ortega
(ES) Predsednik Sveta, strinjam se s pristopom Sveta. Vprašanje je, ali lahko sprejmemo konkretne ukrepe: čas mineva, problemi pa postajajo vse večji. S težavami se srečujejo predvsem sredozemske države. Nekatere imajo na voljo gospodarska sredstva, da se z njimi spopadejo, druge tega nimajo, na primer Malta, ki se zaradi svoje majhnosti in omejenih virov sooča z izjemnimi težavami.
Obstajajo tudi problemi, ki izhajajo iz mednarodnih pravil, kot je Haaška konvencija o varstvu otrok, ki učinkovito preprečuje, da bi bili otroci vrnjeni njihovim družinam. Ne vem, če je Svet upošteval, da so pravila o varstvu otrok napisana na takšen način, da smo se znašli v tej absurdni situaciji, kjer otroci pridejo v Evropo, vendar jih ni mogoče vrniti, niti njihovim družinam, čeprav so bile identificirane.
Na koncu moram omeniti bolj specifična vprašanja: Vem, da v tem trenutku obstajajo nekatere posebne pobude z afriškimi državami, na primer Malijem, glede vzpostavitve domov za priseljevanje, da bi tako lahko države izvora ali tranzitne države same rešile ta problem, ter bi se tako izognili dramatičnim okoliščinam, ko več deset ljudi izgubi življenje na morju, med tem ko neuspešno poskušajo doseči naše obale.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Ortegi za njegova konstruktivna, ustrezna vprašanja. Njegove trditve so precej točne. Okrepitev držav moramo zagotoviti z manj viri: primer Malte je popolnoma jasen, vem. Razmisliti moramo o ponovnem nameščanju z namenom okrepitve virov okoli Malte, prav tako pa morajo v zvezi s tem poiskati načine za okrepitev mehanizmov Frontex, predvsem v primeru Malte.
Drugič, kot ve gospod Ortega, bo 25. novembra 2008 v Parizu potekala druga ministrska konferenca EU-Afrika o migraciji in razvoju, ki sledi konferenci v Rabatu, v tem okviru bodo potekala tudi tri tehnična srečanja o zakoniti migraciji, nezakoniti migraciji ter o migraciji in razvoju. Obljubim, da bom prosil generalni sekretariat Sveta, da natančneje poroča o standardu za varstvo manjšin, saj trenutno ne morem podati nobenega odgovora.
V zvezi s tretjim elementom, glede Malija, ima gospod Ortega popolnoma prav, ko izpostavlja pomen teh sporazumov. To, kar poskušamo doseči kot predsedstvo in k čemer pozivamo tudi Svet, je da sklenemo takšne sporazume z državami izvora migraciji. Prav v zvezi s tem sta skupni razvoj in dialog z državami izvora pomembna in ta sporazum z Malijem bo zame služil kot referenčna točka. Prav to sem želel povedati gospodu Ortegi.
Bernd Posselt
(DE) Moje vprašanje se nanaša na Unijo za Sredozemlje, ki jo je uvedel predsednik Sarkozy. Ali jo je mogoče uporabiti kot učinkovito orodje v zvezi s to zadevo? Omenil bi rad dve posebni vprašanji. Prvič, imigrante iz Severne Afrike: kaj se dogaja na tem področju za ustvarjanje delovnih mest? Drugič, tranzitni imigranti iz Zahodne Afrike: ali ni mogoče sprejemnih centrov ustanoviti v Severni Afriki?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, povedati želim, da je vprašanje gospoda Posselta na mestu. Unija za Sredozemlje je unija, namenjena izvajanju praktičnih projektov. Prav tako vsebuje medkulturno vizijo. Očitno je povezana z gospodarskim razvojem in vse, kar je povezano s skupnim razvojem je vključeno v gospodarski razvoj. Zaradi tega lahko na tak ali drugačen način zagotovim gospodu Posseltu, da bodo ti vidiki obravnavani ob primernem času, v okviru projektov in razprav o gospodarskem razvoju med dvema obalama Sredozemlja.
Zadeva: Začetek dialoga na Kubi
Sklepi Sveta o Kubi z dne 23. junija 2008 so bili zelo dobro sprejeti v kubanskih demokratičnih krogih, ki cenijo dejstvo, da je brezpogojna izpustitev vseh političnih zapornikov ključna prednostna naloga za EU in da podpira spoštovanje človekovih pravic in pristen napredek k pluralni demokraciji.
Ali lahko Svet v skladu z zavezami, ki jih je podal v svojih sklepih, pove, katere učinkovite ukrepe izvaja, da bi še dodatno prispeval k dialogu s predstavniki civilne družbe in demokratično opozicijo?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, gospod Masip, kot ste izpostavili, se je Svet dejansko odločil, da bo 23. junija obnovil stike s Kubo v luči nekaterih nedavnih pozitivnih dogodkov na področju človekovih pravic.
Svet se je prvi odločil, da bo obnovil dialog, brez predpogojev, med Evropsko unijo in Kubo in sicer na podlagi vzajemnosti, pri tem pa bodo obravnavana vsa vprašanja, ki so v skupnem interesu. Ta dialog je namenjen iskanju konkretnih rezultatov, predvsem na področju vprašanj človekovih pravic. V tem okviru, gospod Masip, je 16 oktobra v Parizu potekalo prvo srečanje političnega dialoga med Evropsko unijo in Kubo na ministrski ravni.
Drugič, v svoji sklepih z dne 23. junija je Svet ponovno potrdil, da bo nadaljeval z dialogom s predstavniki civilne družbe in demokratično opozicijo med obiski na visoki ravni, kjer bodo vedno izpostavljena vprašanja o človekovih pravicah. Če bo potrebno, bodo v okviru teh obiskov organizirana srečanja z opozicijo.
Svet je prav tako poudaril, da bo Unija vsem sektorjem kubanske družbe še naprej zagotavljala praktično podporo pri miroljubni spremembi na otoku. Da bi bilo mogoče uveljaviti te sklepe, bomo redno pozivali organizacije, ki predstavljajo to opozicijo, da predstavijo svoje poglede na trenutna politična dogajanja.
Kot zadnje, Svet je ponovno potrdil, da je Unija pripravljena konstruktivno prispevati k razvoju na vseh področjih kubanske družbe, vključno z razvojem sodelovanja in v sklopu te zaveze, kot veste, je bil komisar Louis Michel pravkar na uradnem obisku Kube, z namenom, da bi se dogovorili o osnutkih tega sodelovanja in praktičnih projektih, ki jih je mogoče začeti izvajati.
Poleg obiska gospoda Michela, boste opazili, da je Svet uvedel številne ukrepe pri uresničevanju junijskih sklepov, naslednji junij, ob koncu češkega predsedovanja, pa bo Svet začel z ocenjevanjem političnega dialoga s Kubo in ocenjevanjem rezultatov. Dialog se bo nadaljeval na podlagi tega, če bo Kuba izpolnjevala pričakovanja, ki jih je izrazila Unija, predvsem na področju človekovih pravic.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Hvala vam gospod Jouyet v imenu mojega kolega Luisa Yañeza-Barnuevoja Garcíe, osebe s častjo, ki podpira demokracijo, kubansko opozicijo in Kubance.
Nadaljevati morate s temi prizadevanji, ohraniti te prednostne naloge ter ostati osredotočeni na tem dialogu s kubansko opozicijo. Na Kubi moramo doseči demokracijo in zagotoviti evropsko zavezanost Kubi.
Zita Pleštinská
- (SK) Kljub poročilom o "spremembah na Kubi", dejstva kažejo, da Kuba še vedno ni svobodna in demokratična država. Razlogi za uvajanje političnih in diplomatskih sankcij proti Kubi še vedno niso bili odpravljeni, saj je 55 od prvotnih 75 odpadnikov še vedno v zaporu.
Po mojem mnenju bi morala biti pred vsako odločitvijo Evropske unije glede odprave sankcij proti Kubi izvedena pregledna ocena razvoja okoliščin, predvsem na področju človekovih pravic in civilnih svoboščin za državljane Kube.
Kaj je Svet storil in kaj bo še storil, da bi zagotovil izpustitev vseh političnih zapornikov iz kubanskih zaporov?
Bogusław Sonik
(FR) Gospa predsednica, minister, maja 2005 sem bil izgnan iz Kube. Ob prihodu na letališče so me izgnali zaradi tega, ker sem poslanec EP. Pred kratkim sem zaprosil za vizo, da bi tako zagotovil, da bom lahko prečkal mejo, vendar je bila prošnja zavrnjena. Ali se lahko zanesem na vas, na predsedstvo, da boste zagotovili prost obisk Kube s strani poslancev EP?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, želim odgovoriti na vprašanje gospe Pleštinske in gospoda Sonika. Skupno stališče Sveta iz leta 1996 je še naprej veljavno. Priporoča spodbujanje tranzicijskega procesa k demokratičnemu pluralizmu in spoštovanju človekovih pravic, ter h krepitvi dialoga s kubanskimi oblastmi in vsemi sektorji družbe. Evropska unija sporoča, da je pripravljena podpreti proces odpiranja države in napredek kubanskih oblasti pri prehodu na demokracijo.
V zvezi z vašo okoliščino gospod Sonik, sem ga vzel na znanje in očitno je, za vse poslance v EP, da moramo pokazati največjo pozornost in vas podpreti pri vaših prizadevanjih. To je stališče Sveta.
Zadeva: Nauk finančne krize
Kaj se je Svet naučil iz trenutne finančne krize? O kakšnih kratkoročnih in dolgoročnih ukrepih trenutno poteka razprava?
Ali ti pogovori vključujejo tudi Islandijo in druge evropske države izven EU, katerih gospodarstva so z njo vseeno tesno povezana?
Zadeva: Odzivi držav članic na mednarodno finančno krizo
Ali Svet meni, da predstavlja posredovanje posameznih držav članic, da bi zaščitile svoje banke in gospodarstva pred najhujšimi učinki mednarodne finančne krize, korak nazaj?
Zadeva: Odziv Evropske unije na finančno krizo
Ali se Svet ob tem, ko je zaupanje v finančne trge zelo majhno, v bančnem sektorju pa vlada zmešnjava, namerava spopasti s krizo in povrniti zaupanje z izvajanjem koherentnega in kombiniranega pristopa, ali prevladuje mišljenje, da so države članice bolje pripravljene na enostransko reševanje finančne zmede.
Zadeva: Finančna kriza in pakt stabilnosti
Globalna finančna kriza je razkrila nedosledno ravnanje vlad Evropske unije in Evropske centralne banke, ki so sposobne najti sredstva za reševanje bank pred propadom, ter pri tem kršiti določbe pakta stabilnosti, po tem, ko več let niso dovolili najmanjšega odstopanja od pravil pakta, da bi dosegli pomembne socialne potrebe.
Kakšno je stališče Sveta? Ali meni, da glede na trenutne dogodke, obstaja potreba po prenovitvi določb pakta stabilnosti in enorazsežnega koncepta tržne ekonomije, ki je bilo edino gonilno načelo za razvoj Evrope?
Zadeva: Razmere in perspektive vzhodne Evrope v kontekstu finančne krize
Krhkost vzhodne Evrope zaradi finančne krize predstavlja vzrok za zaskrbljenost oblikovalcev politike EU. Voditelji v vzhodni Evropi so mnenja, da so njihova gospodarstva bolj ranljiva, kot gospodarstva njihovih zahodnih partnerjev. Katera glavna tveganja lahko Svet izpostavi za države vzhodne Evrope in baltske države, predvsem v tej finančni krizi? Kakšne obete vidi Svet za države vzhodne Evrope in baltske države, predvsem v bližnji prihodnosti (2009-2010) in na daljši rok?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, skušal bom odgovoriti na vsa vprašanja, ki se nanašajo na finančno krizo, ki je prizadela svetovno gospodarstvo v zadnjih 15 mesecih ali več in ki še naprej negativno vpliva na evropska gospodarstva.
V zvezi z Unijo bi vas spomnil, da je Evropski svet 15. in 16. oktobra sporočil svojo zavezanost, pot kakršnimi koli pogoji, da bo izvedel vse potrebne ukrepe za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema, podporo glavnih finančnih ustanov, izogibanje stečajem in za zagotavljanje varstva vlog varčevalcev.
V zvezi s finančnim sistemom je Svet prav tako pozval vse akterje v sistemu, da delujejo odgovorno, predvsem v bančnem sektorju. Poudaril je, da se mora dejanska uspešnost direktorjev podjetij odražati v njihovem plačilu, vključno z odpravninami in vsem ostalim, kar se nanaša na managerske pogodbe. Podobno se strinja, da bo zagotovil, da opcije ne bodo imele za posledico prekomernega tveganja niti prekomernega poudarjanja kratkoročnih ciljev.
Po tem sestanku, je bil namen neuradnega sestanka voditeljev držav ali vlad 7. novembra, katerih naloga je bila pripraviti usklajen evropski pristop za vrh G20, ki je potekal prejšnji konec tedna v Washingtonu, sprejeti hitre odločitve glede preglednosti, svetovnih regulacijskih standardov, predvsem računovodskih standardov, finančnega nadzora in kriznega upravljanja, glede preprečevanja navzkrižja interesov in vzpostavljanja sistema za zgodnje obveščanje na tak način, da bi bilo mogoče povrniti zaupanje vlagateljev in varčevalcev.
Če natančneje odgovorim na vprašanje spoštovanega poslanca, predloženega v imenu skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu in ki odraža vprašanje gospoda Evansa glede praktičnih ukrepov, namenjenih odzivanju na krizo, se želim dotakniti reforme Direktive o kapitalskih zahtevah, ki jih Svet trenutno obravnava. Delo Sveta v zvezi s tem predlogom dobro napreduje. Tudi Komisija je pravkar predlagala uredbo o sistemu potrjevanja bonitetnih agencij. Ta predlog se razvija v isto smer, ker so kapitalske zahteve odvisne od podeljenih bonitetnih ocen.
V zvezi z varstvom vlog varčevalcev je Komisija predlagala spremembo trenutne direktive, da bi povečala najvišji zajamčen znesek na 50 000 EUR, z dodatnim povečanjem na 100 000 EUR, načrtovanim za v prihodnje. Evropski parlament in Svet prav sedaj obravnavata ta predlog.
Prav tako sem omenil, po Evropskem svetu 15. in 16. oktobra, vzpostavitev skupine za finančno krizo. Ta skupina, kot veste, je neuradni mehanizem za opozorila, izmenjavo informacij in ocenjevanje med predstavniki Sveta, predsednikom Evropskega sveta, Komisijo, njenim predsednikom in predsednikom Evropske centralne banke, predsednikom evropskupine in vladami držav članic, kot seveda tudi predsednikom Ekonomskega in finančnega odbora, ki predstavlja glavni del skupine za zgodnje obveščanje.
Kot odgovor na vprašanje gospe McGuinness in gospoda Mitchella, želim izpostaviti, da je Evropski svet odobril akcijski načrt s katerimi bi državam članicam zagotovil popoln skupni okvir nacionalnih ukrepov za reševanje in zagotavljanje pomoči finančnemu sektorju. Evropski svet je države članice pozval, da upoštevajo morebitne vplive nacionalnih odločitev na druge države članice. Prav tako se zavedamo, da so Islandijo prizadele resne težave. Oktobra je Evropski svet tej državi posredoval sporočilo o solidarnosti. 4. novembra so v oddelkih sveta Ecofin potekala srečanja, s Svetom Evropskega gospodarskega prostora pa sem se osebno sestal s predstavniki Islandije in prepričan sem, da smo našli zadovoljive solidarnostne mehanizme, prav tako pa smo prilagodil sporazume, ki nas povezujejo s to državo v okviru Sveta Evropskega gospodarskega prostora.
V zvezi z vprašanjem gospoda Papadimoulisa o Paktu stabilnosti in rasti bi vas spomnil na sklepe, ki jih je Svet sprejel 7. oktobra in v katerih je potrdil željo, da bi se pakt izvajal, pri tem pa bi se upoštevale izjemne okoliščine, s katerimi smo seznanjeni. Pri izvajanju sklepa z dne 7. oktobra je seveda treba upoštevati sklepe vrha G20, ki poziva k uporabi vseh razpoložljivih virov za nadaljnje izvajanje dejavnosti.
V zvezi z vprašanjem gospe Andrikienvas želim spomniti, da je glede na trditve Komisije finančna kriza bolj kot ostale države članice prizadela Madžarsko, Litvo, Estonijo, Bolgarijo in Romunijo. Te države so imele več let koristi od ugodnih zunanjih finančnih pogojev, zaradi česar je seveda prišlo do primanjkljaja v trenutnih plačilnih bilancah in pri kopičenju zunanjih dolgov. Sedaj je očitno, da so finančni pogoji manj ugodni in problem financiranja teh držav predstavlja refinanciranje njihovega zunanjega dolga.
V zvezi z Madžarsko je Svet pravkar odobril posojilo v višini 6,5 milijard EUR v okviru mehanizma za srednjeročno finančno pomoč za plačilne bilance. Poleg posojila Sveta, so na voljo tudi posojila Mednarodnega denarnega sklada v višini 12,5 milijard EUR in ena milijarda s strani Svetovne banke. Ne vem ali je zadnje posojilo v dolarjih ali evrih.
S trenutnim financiranjem v višini 12 milijard EUR obstaja tveganje, da ta mehanizem ne bo zadostoval za zadovoljevanje prihodnjih potreb in prav zaradi tega je Komisija pravkar predlagala povečanje pomoči, ki je tej državi na voljo in sicer v višini 25 milijard EUR. Svet je Parlament zaprosil, da poda svoje mnenje glede tega predloga.
Peter Skinner
Pozdravljam pripombe Sveta in splošen pristop k krizi finančnih storitev, in upam, da nam bo uspelo graditi na nedavnih rezultatih vrha G20. Kot ste omenili, moramo graditi na tem gibanju, da bi dosegli globalne rezultate glede globalnih predpisov in predvsem glede finančnega nadzora.
Povedati moram, da tudi finančni nadzor potrebuje finančno podporo. To smo že videli. Seveda gre tu za denar davkoplačevalcev. Vendar pa nadzor, da bi lahko bil zadosten, potrebuje ustrezno plačilno sposobnost, ne samo za banke, ampak tudi za zavarovalnice. Zanima me ali bi podprli tudi skupinski nadzor in skupinsko podporo, kot je navedeno v dokumentu Solventnost II, nekaj, kar ni omenjeno na vašem seznamu finančnih predpisov, a je bilo pripravljeno v času, ko še ni bilo krize in bi nam lahko v njen pomagalo. Če je temu tako, potem bi mogoče predsedstvo lahko pojasnilo, zakaj 2. decembra namerava izbrisati to skupinsko podporo iz svojega predloga ter ugotoviti kako nesmiselno bi to bilo.
Mairead McGuinness
Naša vprašanja so bila oblikovana pred nekaj tedni, sedaj pa so razmere še hujše in drugačne, kot tedaj. Ali lahko na podlagi tega vprašam, kako enoten je Svet pri skupnem ukrepanju in ali je sistem učinkovit v razmerah, v katerih morajo države članice ukrepati same?
Gay Mitchell
Ali ni že skrajni čas, da sestavimo Marshalov načrt za pomoč, mogoče Sarkozyjev načrt za Evropo?
Kako bi to financirali? Predpostavimo, da bi Kitajska posodila denar Evropski investicijski banki ali Evropski banki za obnovo in razvoj, državam članicam pa bi dali subvencije - to ne bi vplivalo na njihovo razmerje dolg/BDP.
Kako bi to povrnili? S pomočjo carin in trošarin, ki bi jih zbrali iz naslova trgovine in mogoče iz dodatnega 0,5 % DDV prispevka držav članic, ki bi se odločile za to rešitev.
Ali boste na vašem decembrskem srečanju razmislili načrtu, ki bi bil podoben Marshalovem načrtu za pomoč in prenehali z izvajanjem le delnih rešitev? Sedaj šele vstopamo v to recesijo in če se bomo z njo spopadli ob preračunanem tveganju, bomo lahko našli pot iz nje.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod predsednik Sveta, celo gospod Prodi, bivši predsednik Komisije je dejal, da je pakt stabilnosti neumen, saj ga zanimajo le inflacija, primanjkljaj in dolg, v času, ko se Evropa potaplja v recesijo in potrebuje ukrepe, ki bi spodbudili razvoj, zaposlovanje in socialno kohezijo.
Moje vprašanje se glasi: ali razmišljate o zamenjavi in ne zgolj o sproščanju? Če ne morete ali nočete, potem prenesite predsedniku Sveta sporočilo, da se mora to krizni damping prenehati.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Gospod Jouyet, govorili ste o Madžarski in solidarnosti do Madžarske, kar je spodbudo, vendar pa me zelo zanimajo tudi druge države, ki ste jih omenili. Bolgarija, Romunija, predvsem pa Litva. Ali lahko tudi Litva pričakuje solidarnost Evropske unije v trenutni finančni krizi?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, če odgovorim spoštovanemu poslancu, ki je ponovil vprašanje gospoda Evansa, imate popolnoma prav. Vprašanja plačilne sposobnosti se ne nanašajo le na banke, ampak tud na zavarovalnice in naše mehanizme spremljanja moramo prilagoditi tako, da bodo obsegali skupine v tem sektorju, ki so mogoče konsolidirane ali transnacionalne.
Prav zaradi tega smo odločeni, da bomo zadovoljivo zaključili delo na direktivi Solventnost II. Upamo, da bo delo kar se da hitro končano in podpiramo Komisijo pri opravljanju njenega dela. Upamo, da bomo našli dogovor o tem vprašanju, vendar je jasno, da potrebujemo lastnosti, ki bodo okrepile spremljanje plačilne sposobnosti na ravni zavarovalnic.
Če odgovorim gospe McGuinness, mislim, da odziv skupine G20, način, na katerega je bil pripravljen, dejstvo, da se je vrh G20 dogovoril o akcijskem načrtu, dokazuje, da je bil pri tem Svet enoten. Spomnil bi vas, v kontekstu tega akcijskega načrta, da obstajajo tudi takšni, ki trdijo, da bi morali uporabiti vse vire za ohranjanje dejavnosti; ta akcijski načrt vključuje zelo praktične ukrepe za finančne uredbe, ki sem jih šele pred kratkim navedel in ki jih ne nameravam ponavljati in za katere pričakujemo, da bodo hitro izvedeni na Evropski ravni. Zahtevali smo, ne samo kot odgovor na finančno krizo, ampak tudi kot odgovor na gospodarsko krizo, da Komisija izvede zahtevane zakonodajne ali praktične pobude in da jih Parlament čim prej podpre s prejetjem potrebnih besedil.
V zvezi z usklajevanjem držav članic, želim gospe McGuinness povedati, da skupina za zgodnje obveščanje, ta usklajevalna skupina, pravilno deluje v okviru Ekonomskega in finančnega odbora in predstavnikov držav članic in različnih vpletenih institucij, pa naj bo to Evropska centralna banka ali pa Evroskupina.
V zvezi z govorom gospoda Mitchella menim, da brez omenjanja Marshalovega načrta, ob uporabi načel G20 in to govorim v imenu predsedstva, želimo da so uporabljeni vsi vzvodi za ukrepanje na ravni Skupnosti, skupaj s tistimi na nacionalni ravni: pa naj gre za obstoječe posojilne aranžmaje Evropske investicijske banke, vire, ki so na voljo v proračunu Skupnosti in se prav tako uporabijo za ohranjanje aktivnosti, vire, ki so seveda na voljo v nacionalnih proračunih, predvsem tisti, ki se nanašajo na prihodnjo porabo in projekte za podporo podjetjem, ali celo na ravni Skupnosti, sprostitev ali sprejetje nekaterih pravil, da bi tako pomagali sektorjem, ki so v največjih težavah. S tega stališča gledamo na stvari čim bolj pragmatično, vseeno pa je jasno, da moramo ukrepati na tem področju. Vendar imate prav in predsedstvo se v celoti strinja z vami glede tega.
V zvezi s tem, kar je povedala gospa Andrikienė, žal mi je, vendar je Madžarska prejela finančno pomoč. Sklad, kot sem povedal in lahko potrdim, je odobril 12,5 milijard EUR, s 6,5 milijard EUR s strani Unije in jasno je, da ta solidarnost koristi državam, ki so jih prizadele resne krize v plačilnih bilancah in težave z refinanciranjem zunanjega dolga.
Prepričani ste lahko, da bomo znotraj Unije izvajali potrebne solidarnostne mehanizme. V primeru Madžarske smo se soočili s še posebej resnimi razmerami. Omenil sem tudi Islandijo. Znašli smo se v resnih razmerah. Če se bodo baltske države ali nekatere druge države, katerih razmere najbolje poznate, znašle v enakih težavah, česar si ne želim, bomo uporabili enake solidarnostne mehanizme. To je stališče predsedstva in seveda ne more biti enotnosti brez solidarnosti.
Prav tako želim povedati gospodu Papadimoulisu, da se, prvič, ne strinjam vedno s predsednikom Prodijem. Včasih je pač tako. Drugič, obstaja potreba bo nekakšni proračunski disciplini. Tretjič, kot sem že povedal, ko sem se skliceval na sklepe G20, se zdi očitno, da je treba ta načela prilagoditi izrednim okoliščinam in ti izredni ukrepi so potrebni. Smiselno je in tu se strinjam z vami, da nismo nikoli dogmatični. Četrtič in zadnjič v zvezi s turizmom, dovolj dobro poznam predsednika Sveta, da so mu ljubši drugi športi in da vlaga vso svojo energijo v službo pri Evropski uniji. Verjamem, da ste opazili, da je to za nas ključnega pomena.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gospod Jouyet, zaradi finančnih tehnik listinjenja so bile drugorazredne hipoteke vključene v hipotekarne zapise in druge sklade, ki so jih kupovale Evropske banke in državljani.
Ali Svet ve, koliko teh finančnih smeti nam je bilo prodanih z druge strani Atlantskega ocena?
Avril Doyle
Rada bi vedela, če je francosko predsedstvo kakor koli osamljeno za mizo Sveta z vidika njegove zgodovinske naklonjenosti urejanju trga in v tem posebnem primeru, finančnih storitev.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, če odgovorim spoštovanem poslancu, točne številke ne poznam na pamet. Red velikosti, s katerim sem seznanjen, je zares ogromen in presežki listninjenja, predvsem z druge strani Atlantskega ocena in ki so se razširili v Evropi, presegajo BDP številnih držav članic ali celo BDP EU. Zares je ogromen. To je vse, kar vam lahko povem. Zaradi listinjenja smo se morali spopasti z destabilizacijskim šokom, ki je bil skrajno resen. To je vse, kar vam lahko danes povem.
Če odgovorim gospe Doyle, upam nismo popolnoma osamljeni, kar velja tudi za vsa druga vprašanja, in da predsedstvo v to zaupa. Finančno urejanje prav zagotovo ni enostavna zadeva, gospa Doyle, vendar mislim, da napredujemo. To popoldne smo v vašem Parlamentu izmenjali stališča s predsednikom Evropske komisije in resnično zaupamo v akcijski načrt, kot ga je opredelil Evropski svet in kot ga je oblikovala celotna Evropa na neuradnih srečanjih voditeljev držav ali vlad, nato pa je bil prilagojen v skladu z delom vrha G20 ta konec tedna v Washingtonu.
Nobenega dvoma ni več, vsaj ne glede teorije. Soočiti se moramo s tem pomanjkanjem urejanja. Nobene potrebe ali želje ni po dodatnih predpisih, vendar pa moramo nekatere izmed njih prilagoditi in zagotoviti, da bo vzpostavljen sistem, ki je varen in pregleden za varčevalce in vlagatelje. Misli, da se glede tega strinja z nami cel svet. Ostane le še vprašanje prilagajanja.
Zadeva: Politična odgovornost zaradi izsiljevanj med vojaškimi operacijami EU
Na Švedskem so se pojavila pričanja, ki trdijo, da so francoske vojaške sile, ki so bile v operaciji EU Artemis v Burmi in Kongu, sodelovale pri mučenju in lažni usmrtitvi ujetnika. Ta incident naj bi se domnevo zgodil 13. julija 2003 in so ga preiskovale tako švedske kot tudi francoske oborožene sile. Ta incident sproža številna vprašanja glede prihodnjega sodelovanja.
Ali obstajajo kakršna koli jamstva, da sile, ki jih države članice EU pošiljajo na operacije EU spoštujejo podpisane konvencije in imajo pristojnosti v skladu z mednarodnim zakonom? Kako namerava Svet obravnavati ugotovitve trenutne francoske preiskave o incidentu Bunia?
Zadeva: Politična odgovornost zaradi izsiljevanj med vojaškimi operacijami EU
Na Švedskem so se pojavila pričanja, ki trdijo, da so francoske vojaške sile, ki so bile v operaciji EU Artemis v Burmi in Kongu, sodelovale pri mučenju in lažni usmrtitvi ujetnika. Ta incident naj bi se domnevo zgodil 13. julija 2003 in so ga preiskovale tako švedske kot tudi francoske oborožene sile. Švedski dokazi so dali protislovne rezultate, francoska preiskava pa je pokazala, da ni bilo nobenih zlorab, vseeno pa incident sproža številna vprašanja glede prihodnosti.
Kdo naj prevzame politično odgovornost za izpade, ki jih zakrivi vojaška sila države članice v operacijah EU v tujini? Če je vojaška sila države članice spoznana za krivo vojnih zločinov med operacijo EU, ali je mogoče to državo članico za dlje časa izključiti iz operacij EU, da bi tako zaščitili dobro ime in ugled vojaških sil držav članic EU?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, vprašanji gospe Goudin in gospe Dahl sta zelo resni. Obema, pa tudi Parlamentu, lahko zagotovim, da se operacije Evropske unije izvajajo v skladu s konvencijami za zaščito človekovih pravic in mednarodnimi zakoni.
To načelo je jasno navedeno v vseh pripravljalnih dokumentih, ki jih odobri Svet in so vključeni v posamezna navodila, ki so dana silam na terenu. To je poznano pod imenom "vojaški" korpus.
Če nekateri posamezniki, nameščeni v tujih in obrambnih operacijah ne spoštujejo svojih dolžnosti, disciplinske in pravne posledice spadajo v pristojnost držav članic. Vse države članice spoštujejo konvencije, ki varujejo človekove pravice.
V primeru, navedenem v tem skupnem vprašanju, mi dovolite, da stopim iz vloge predsednika Sveta in povem naslednje: francoske oblasti so po tem, ko so navezale stik s švedskimi oblastni, zaradi preglednosti opravile temeljito preiskavo. To preiskavo je za francoske oblasti opravil Inšpektorat za sile na terenu in nacionalno obrambo.
Ta preiskava je pokazala, da mladenič, ki so ga francoske sile zajele 13. julija 2003 med operacijo Artemis v Demokratični republiki Kongo ni bil ne mučen, niti niso z njim ravnali kruto. Resne obtožbe, uperjene proti francoskim in švedskim silam, so zaradi tega neutemeljene.
Hélène Goudin
(SV) Rada bi zastavila naslednje vprašanje: kot vemo, je ta mladenič izginil. Kako je mogoče dokazati, da se mu ni nič zgodilo?
Hanne Dahl
(DA) Gospa predsednica, nadaljevala bi z zahtevo po razjasnitvi, da če obstaja dvom glede tega, ali država članica deluje v skladu z mednarodnimi konvencijami v zvezi z operacijami EU, ali je možno, da je država članica izključena iz sodelovanja. Menim, da je precej pomembno in potrebno, da smo v nekaterih primerih popolnoma jasni glede tega.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, ne da bi se preveč spuščal v podrobnosti, želim kot odgovor na vprašanja gospe Goudin in gospe Dahl podati nekaj dejstev, in vašemu Parlamentu podati informacije iz poročila o preiskavi, ki jo je opravil Inšpektorat za sile na terenu in nacionalno obrambo.
Za informacijo Parlamentu - funkcija mi ne nalaga, da bi moral odgovarjati na takšna vprašanja - bom za vas povzel preiskavo dogodkov 13. julija 2003 v kampu Chem-Chem v Buniji, Demokratični republiki Kongo. Ta preiskava, ki je bila izvedena ob podpori in v sodelovanju s švedskimi silami, je pokazala, da mladenič, ki so ga francoske sile zajele 13. julija 2003 med operacijo Artemis v Demokratični republiki Kongo ni bil ne mučen, niti niso z njim ravnali kruto. V kampu je bil pridržan za nekaj ur, potem pa spuščen. Preiskavo je 31. marca 2008 sprožilo poveljstvo vojske, da bi dopolnila predhodne preiskave, ki so jih opravile švedske in francoske oblasti v svojih državah. Oblasti so zelo dobro sodelovale in na podlagi rezultata preiskav se zdi, da so resne obtožbe, uperjene proti francoskim in švedskim vojakom in dvema vpletenima poveljnikoma, neutemeljene.
Če zaključim, očitno je, da je varstvo človekovih pravic in mednarodne konvencije treba spoštovati v vsaki fazi varnosti zunanje politike in obrambnih operacij, od faze načrtovanja do izvedbe, to pa je treba doseči z nenehnim usposabljanjem skupin na tem področju.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik Sveta, zelo rad bi slišal, kakšen je vaš pogled na vlogo ZN v zvezi s temi vprašanji. Ali menite, da bi morali ZN sodelovati na teh področjih?
Mairead McGuinness
Vaši komentarji so me pomirili - tako s francoskega vidika, kot s širšega vidika Sveta.
Ampak ali se ne strinjate, da so ta incident in vsi takšni incidenti zelo slabi z vidika naših operacij EU in da moramo biti zelo jasni in pazljivi pri ravnanju z vsemi takšnimi poročili, tako da bi jih lahko pravočasno obravnavali in da na našem dobrem delu ne bi pustili madeža, če lahko tako rečem?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Gospa predsednica, popolnoma se strinjam z vašim mnenjem gospa McGuinness. Očitno je, ne glede na vrsto operacije v tujini, ne glede na to ali se izvaja v okviru evropske varnostne in obrambne politike ali v skupnem okviru, da jih je treba najaviti in o njih tudi poročati. Preglednost je ključnega pomena.
Popolnoma se strinjam z gospo McGuinness in prav zaradi tega moramo razviti vse, kar se nanaša na "vojaški Erasmus". Upam, da se bo delo naslednjega Evropskega sveta, ki bo zasedal decembra, lahko razširilo tudi na vidike usposabljanja in izmenjave najboljših praks in izkušenj med državami članicami v okviru evropske varnostne in obrambne politike.
Kot odgovor na vprašanje gospe McGuinness, menim, da je to zelo pomemben element, če želimo razviti strategijo za evropsko varnost in prisotnost na tujem ozemlju. Popolnoma prav imate gospa McGuinness.
V zvezi z vprašanjem gospoda Rübiga, to bo obravnavano jutri zjutraj na naši razpravi z Demokratično republiko Kongo. Verjamem, da je vloga ZN zares pomembna. Vprašanje je, kako je mogoče okrepiti in dopolniti vire te organizacije.
Predsednica
Vidim, da gospa Dahl spet prosi za besedo. Dovolim vam lahko le še eno dopolnilno vprašanje, to pa je tudi vse. Žal mi je, ampak tako je.
(Prekinitev iz sejne dvorane)
Nisem v položaju, da bi zahtevala ravno to, kar si mogoče želite slišati. Predsednik je odgovoril in žal mi je, ampak to je treba končati, razen če boste zahtevali dodatno korespondenco.

Zadeva: Uskladitev nacionalnih sistemov socialne varnosti
Ali bo Svet povedal, kakšen napredek je bil narejen pri procesu posodabljanja in poenostavitve evropske zakonodaje o usklajevanju nacionalnih sistemov socialne varnosti, katerega prvi korak je bil sprejetje Uredbe (EC) št. 883/2004, da bi tako državljanom EU omogočili prosto gibanje znotraj Evrope, ter hkrati ohranili njihove pravice in socialne ugodnosti (zdravstveno varstvo, pokojnine, denarna nadomestila za brezposelnost)?
Katera faza je bila dosežena pri sprejemanju izvedbene uredbe, ki bo nadomestila Uredbo (EGS) št. 574/722, ki bo prav tako vključevala določbe, namenjene krepiti sodelovanja med nacionalnimi agencijami in izboljšanju metod za izmenjavo podatkov?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, v odgovoru na vprašanje gospe Panayotopoulos bi rad povedal, da Svet v celoti deli njeno mnenje o potrebi po čimprejšnjem doseganju sporazuma o predlagani uredbi, ki določa metode izvajanja Uredbe št. 883/2004 in ki se nanaša na usklajevanje sistemov socialne varnosti.
To pomeni vzpostavitev pogojev za sprejetje te uredbe, da bi tako bilo do maja 2009 mogoče dokončati reformo usklajevanja sistemov socialnega varstva. To predlagano uredbo, ki jo je Komisija predstavila januarja 2006, so zaradi njenega obsega in zelo tehnične narave zaporedna predsedstva pregledala po posameznih poglavjih.
Zahvaljujoč vztrajnim prizadevanjem prejšnjih predsedstev so bili sprejeti delni splošni pristopi. Ta proces je bil zaključen prejšnji mesec pod francoskim predsedstvom s sprejetjem delnih splošnih pristopov o dveh preostalih poglavjih, ki se nanašata na nadomestila za nesreče pri delu in poklicne bolezni, pa tudi nadomestila za primer smrti.
Med tem je na prvi obravnavi prejšnji julij Parlament podal svoje mnenje. Svet pozdravlja široko zbliževanje stališč s Parlamentom. V tem vidi plod zelo konstruktivnega sodelovanja, ki je potekalo med dvema institucijama od samega začetka pregledovanja tega besedila.
Sprejetje skupnega stališča glede osnutka uredbe predstavlja za francosko predsedstvo enega izmed glavnih korakov k povečani osebni mobilnosti znotraj Unije. Zaradi tega bo predsedstvo storilo vse, kar je v njegovi moči, da bo to skupno stališče sprejeto na seji sveta 15. decembra, tako da ga bo lahko Parlament sprejel na svojem delnem zasedanju prihodnji januar.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, predsednika Sveta želim vprašati o novem predlogu Komisije 2008/414 o pravicah bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva.
Kakšno je stališče francoskega predsedstva glede tega novega predloga?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, francosko predsedstvo se jasno zaveda, da moramo podpreti ta predlog Komisije.
Iz praktičnega vidika olajšuje postopke za zavarovane osebe, skrajšuje čase odzivanja in obdelave čezmejnih primerov s strani institucij v različnih sferah socialnega varstva, kot so nesreče pri delu, poklicne bolezni in invalidnost. Pri sprejetju pravil glede tega vprašanja mora priti do napredka. Kot veste je francosko predsedstvo Alainu Lamasssoureju, ki ga poznate, zastavilo vprašanje glede načinov za premagovanje ovir za čezmejno mobilnost. Usklajevanje na področju socialnega varstva predstavlja enega izmed odgovorov.
Ker je treba najti ustrezno uravnoteženost med ohranjanjem nacionalnih tradicij socialne varnosti, ki so pomembni v vsaki izmed naših držav članic, in uvajanjem sprememb, ki so ključnega pomena za olajšanje čezmejne mobilnosti.
V tem okviru podpiramo predlog, ki ste ga omenili, predsedstvo pod vodstvom Xavierja Bertranda pa si po vseh svojih močeh prizadeva, da bi zagotovilo njegovo sprejetje.
Paul Rübig
(DE) Menim, da je eden izmed največjih problemov, ki jih imamo, dvojno obdavčevanje znotraj Evrope, ki ima še posebej na področju socialnega varstva nepričakovano za posledico dodatno davčno obremenitev. Zelo zanimivo bi bilo izvedeti, ali lahko s strani francoskega predsedovanja Svetu pričakujemo pobudo.
Avril Doyle
Vzpostavitev tehnologije, ki bi omogočala potrebno pravico, ki izhaja iz enotnega trga, do prostega pretoka ali čezmejne mobilnosti vseh naših državljanov, vključno z invalidi, starejšimi upokojenci ter ostalimi, zaradi elektronskega prenosa plačil in enostavnega elektronskega povračila stroškov vsekakor ne presega kolektivne pristojnosti in razumnosti evropskih institucij - oziroma, ali drži dejstvo, da ni kolektivne volje, da bi to storili? Ali kolektivno rešitev tega problema ovira katera država?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Gospa predsednica, želim odgovoriti na vprašanje gospoda Rübiga in gospe Doyle, saj gre za vprašanja, ki so že pritegnila mojo pozornost.
Prvič, menim, da ima gospa Doyle prav. Uporabiti moramo vso tehnologijo in elektronska tehnologija je na tem področju še izjemno uporabna, da bi olajšali obdelavo kartotek bolnikov.
Drugič, gospa Doyle, podpiramo kolektivno rešitev, če zaradi mobilnost ne bomo ogrozili tradicije socialnega varstva v vsaki posamezni državi.
Tretjič, strinjam se z gospodom Rübigom. Opaziti je bilo mogoče, da obstajajo pravna vprašanja, ki se nanašajo na težave plačevanja prispevkov in so povezane z dvojnim obdavčevanjem. Gospod Rübig ima prav.
Če podam svoj pogled, po tem ko sem te probleme podrobno preučil prejšnji teden, ko smo prišli iz obmejnih držav, gospod Rübig, menim, da državni upravni organi niso vedno pravilno usposobljeni, samozavestni ali dovolj motivirani, da bi reševali tovrstne probleme. V tem leži pravi problem, če odgovorim gospe Doyle. Kolektivni pristop Skupnosti je potreben ravno zaradi tega. Komisija mora res močno pritiskati. Tudi predsedstvo si prizadeva za napredek pri tem delu, saj v vsaki naši državi članici obstaja administrativni, birokratski in kulturni odpor.
Pravo vprašanje za evropsko povezovanje, za razvoj novih evropskih generacij in za zagotavljanje, da naši državljani vidijo praktične prednosti Evropske unije, predstavlja vprašanje čezmejen mobilnosti. Za to čezmejno gibanje obstaja preveč administrativnih ovir, predvsem na socialnih in davčnih področjih.
To je prvo vprašanje. Verjamem, da to zahteva tudi obsežne reforme in usklajevanje med institucijami Skupnosti, predvsem med Komisijo in državnimi upravnimi organi.
Predsednica
Čas za vprašanja se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja, ki je bila prekinjena ob 19.05, se je nadaljevala ob 21.00)
