Prispevek regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2 (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Rodi Kratsa-Tsagaropoulou v imenu Odbora za regionalni razvoj o prispevku regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
Gospod predsednik, komisar, namen tega poročila je poudariti pomen oživitve regionalne politike v Evropski uniji spričo finančne krize in njenega vpliva na realno gospodarstvo.
Poudariti hočemo, da je regionalna politika osnovni vir naložb v rast. Strukturni skladi niso samo orodja za odpravo nepravilnosti in strukturnih problemov; so tudi orodja, ki jih je treba prilagoditi trenutnim razmeram in uporabiti na najboljši možni način za uravnoteženo rast, za delovanje notranjega trga.
To poročilo se osredotoča zlasti na regije cilja 2, regije, ki so odgovorne za povečan delež BDP od leta 2000 in zabeležene zelo dobre rezultate v konkurenčnosti, inovacijah in raziskavah.
Po reformi leta 2006 so se regije cilja 2 osredotočile na konkurenčnost in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. Če podam primer, da pojasnim obseg te pobude, intervencijski ukrepi cilja 2 zajemajo 168 regij s 314 milijoni prebivalstva v 19 državah članicah Unije.
Ta prizadevanja se morajo torej nadaljevati na evropski, nacionalni in lokalni ravni. Iz predloga resolucije je jasno, da hočemo podpreti regionalno razsežnost strategije Evropa 2020, prednostno nalogo, katere cilj ni samo regionalna in socialna kohezija, ampak tudi konkurenčnost regij.
Resolucija poziva Evropsko komisijo k večji prožnosti pri odobritvi plačil in sprejemanju odločitev, tako da se lahko bolje in hitreje uporabi strukturne sklade. Omenili smo že, da je bilo od skupaj 117 operativnih skladov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, 13 spremenjenih v določenih državah članicah Evropske unije in prilagojenih finančnim težavam in težavam pri zagotavljanju nacionalnega financiranja. Evropsko komisijo pozivamo, naj podpre prizadevanja držav članic, da bi te lahko izkoristile to prilagodljivost.
Naš osnovni predlog je podpora sklepu Sveta o povečanju predplačil državam, katerih BDP se je zmanjšal za več kot 10 % ali ki so prejele pomoč za plačilno bilanco MDS za finančno prilagoditev. Evropsko komisijo pozivamo tudi, naj omogoči iskanje prožnih rešitev za pravili n+2 in n+3, da države članice v finančnih težavah ne bodo izgubile evropske pomoči.
Druga točka zadeva šesto poročilo o napredku na področju kohezije, ki ne vključuje dovolj kvalitativnih in kvantitativnih podatkov o regijah cilja 2. Zato Evropsko komisijo pozivamo, naj predloži študijo z vsemi potrebnimi informacijami, da bi lahko v določenih okoliščinah posredovali v smislu prilagodljivosti in pripravili naslednjo finančno perspektivo na podlagi realnih razmer in resničnih potreb.
Drugo vprašanje, ki ga izpostavljamo, je, da je v posebnih okoliščinah kot so tiste, zaradi katerih je nastalo poročilo, s čimer mislim gospodarsko krizo, ob upoštevanju ciljev kohezijske politike in učinkov cikličnih gospodarskih sprememb na javne finance in zasebne naložbe potrebna večja prožnost pravila N+2.
Poudarjamo tudi pomen spodbujanja pobud JASPERS, JEREMIE in JESSICA, ker obstajajo države kot je Grčija (ki ni omenjena v poročilu, vendar jo tu navajam kot primer), ki so sklenile sporazum z Evropsko investicijsko banko leta 2007, da bi razvile te pobude in so šele nedavno aktivirale te postopke.
Zato potrebujemo odločnost, prilagodljivost in usklajevanje potrebnih sredstev, če naj dobro izkoristimo regionalno politiko.
Seán Kelly
Gospod predsednik, popolnoma podporam predlog poročevalke. Iz svojih izkušenj v moji državi poznam koristi financiranja v okviru cilja 2, prav tako pa sem jih spoznal pred dvema tednoma v Mannheimu. Če bi bilo financiranje umaknjeno, bi to pomenilo veliko nazadovanje za te regije. Moja regija je dobila podjetniško nagrado Evropske unije. Pred dvema tednoma v Mannheimu sem lahko prvič doživel zahvalo financiranju in, kar je še pomembneje, učinkom.
Menim, da imamo po svetu na splošno inovatorje in posnemovalce. Le malo jih je inovativnih in skoraj vsi morajo ali lahko posnemajo. Pogosto je najboljše inovacije najti v teh majhnih regijah. To sem videl v Mannheimu; to sem videl v poslovnih parkih itd. Njihovo delo koristi njihovim regijam, toda s posnemanjem lahko koristi tudi mnogim drugim regijam.
In nazadnje, kot je povedala poročevalka, BDP ne more biti edini način za določanje kupne moči regij.
Petru Constantin Luhan
(RO) Za začetek želim čestitati poročevalki. To je poročilo, ki je pomembno in tudi dobro napisano.
Vloga, ki jo igra regionalna politika pri blažitvi in boju proti gospodarski in finančni krizi, je nesporna. Razvoj regij in jamstvo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije je tudi ključnega pomena za rast gospodarske konkurenčnosti Evropske unije in dosego ciljev strategije EU 2020.
Glede na trenutno krizo menim, da je treba postopke za uporabo strukturnih skladov in Kohezijskega sklada vsekakor poenostaviti, upravičene stroške pa je treba vsekakor razširiti, da bi še učinkoviteje prispevali k ciljem, povezanim s trgom dela in socialnim vključevanjem.
Še naprej podpiram zaposlovanje v ključnih sektorjih gospodarstva in jamstvo ohranitve gospodarske, socialne in teritorialne kohezije kot prednostne naloge Evropske unije. To nam bo omogočilo doseči pametno, trajnostno gospodarsko rast za države in regije Evrope.
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, gospod Šefčovič, najlepša hvala, da ste mi dali priložnost spregovoriti tako pozno ponoči. Menim, da je bila kohezijska politika redko tako pomembna kot zdaj sredi krize. Jasen znak krize je dejstvo, da se delovna mesta in naložbe osredotočijo na središča posameznih držav članic. Zdaj mora kohezijska politika odigrati še posebno aktivno vlogo, prav tako pa so potrebne naložbe v regije.
Potrebujemo tovrstno gonilno silo ali zagon v regijah. Potrebujemo vsak evro, ki ga lahko dobimo v roke. Glede Spodnje Avstrije, ki je prav tako regija cilja 2, lahko povem samo, da nam je v preteklosti uspelo zbrati tri evre v naši regiji za vsak evro iz EU. V zvezi s tem potrebujemo jasne smernice. Z drugimi besedami, potrebujemo večjo zanesljivost in zmožni moramo biti načrtovati vnaprej. Vendar pa mora biti posebno v situacijah kot je ta, v kateri smo se trenutno znašli, tudi možnost prožnega pristopa. Zato menim, da je to poročilo zelo pomembno, ker poziva k tovrstni prožnosti in ker so v regijah potrebne priložnosti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Temeljni cilj Unije je premagati gospodarsko krizo. To načeloma pomeni odpraviti strukturne probleme, ki so se pojavili po krizi, predvsem v zvezi s konkurenčnostjo in zaposlovanjem.
Evropska komisija je podala naslednje predloge, ki so namenjeni uvedbi izboljšav v gospodarstvo na nacionalni in regionalni ravni: podpora podjetjem, izboljšanje znanja in inovacij ter večja prožnost za kohezijske programe. Zato moramo povečati naložbe, poenostaviti uresničevanje programov kohezijske politike in te programe narediti prožnejše. Temelj programov kohezijske politike morajo biti pametne naložbe.
Sprejeti moramo tudi ukrepe za nadaljnje in globlje vključevanje celotne Unije in si prizadevati za krepitev solidarnosti Unije in njenega trga Skupnosti, ukrepi posameznih držav članic pa se ne smejo osredotočiti samo na njihove lastne posebne interese. Evropska unija se mora osredotočiti na oblikovanje stalnih mehanizmov, ki bodo zagotovili zaščito pred negativnimi učinki gospodarske krize.
Elena Băsescu
(RO) Najprej bi rada čestitala gospe Kratsa za pripravo tega poročila.
Vlade držav članic po vsej Evropski uniji so ravno sredi izvajanja strogih ukrepov, namenjenih oživitvi nacionalnega gospodarstva. Poleg varčevalnih ukrepov, ki so bili sprejeti, menim, da moramo spodbuditi naložbe iz evropskih skladov.
V okviru izhoda iz krize je posebno pomemben cilj 2 kohezijske politike za bolj konkurenčne evropske regije in za povečanje zmožnosti zaposlovanja.
Vse regije v Romuniji še vedno zajema cilj 1 regionalne politike, ki je konvergenca. Rešitev, ki bi moji državi pomagala pri izhodu iz krize, je, da ima dostop do čim več evropskih sredstev in da se lokalno upravo spodbuja, da z uporabo evropskega denarja izvaja čim več projektov.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, poročevalki bi se zahvalil za njeno poročilo o vlogi kohezijske politike v načrtu za oživitev gospodarstva in drugje, prav tako pa bi se zahvalil Evropskemu parlamentu za njegov interes za spremljanje vpliva tega ukrepa na nacionalna in regionalna gospodarstva.
Kohezijska politika je zasnovana kot politika za podporo zmanjšanja družbeno-gospodarskih razlik in prave konvergence z naložbami v ukrepe za spodbujanje strukturnih sprememb. S skupnimi finančnimi sredstvi v višini 347 milijard EUR za obdobje 2007-2013, od katerih je 228 milijard EUR namenjenih za naložbe, povezane z Lizbonsko pogodbo, ta kohezijska politika zagotavlja močno podporo proračunski stabilnosti in javnim naložbam v državah članicah in regijah Evropske unije. Čeprav to ni proticiklična gospodarska politika, predstavlja močen in pomemben vzvod, ki je Uniji na voljo za spodbujanje naložb v realno gospodarstvo. To pojasni, zakaj je bila politika vključena kot bistveni del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva.
Cilj tega načrta in teh evropskih ukrepov je bil kljubovati pomembnim negativnim vplivom krize. Zato je Komisija predlagala vrsto zakonodajnih sprememb in ciljnih priporočil. Glavni cilj tega predloga je bil pospešiti izvajanje programov in financiranje upravičencev programov, ki so že odobreni za obdobje te finančne perspektive. To smo storili s povečanim predfinanciranjem EU in vrsto poenostavitvenih ukrepov.
Zakonodajne spremembe, ki so začele veljati aprila 2009, in priporočila državam članicam po sporočilih Komisije so bili sprejeti decembra 2008. Zato lahko rečemo, da je bil ta zakonodajni sveženj sprejet v petih mesecih, kar predstavlja časovni razpored, ki je povsem skladen z nujnostjo pravnih sredstev, ki jih je bilo treba sprejeti za boj proti krizi. Poudaril bi, da je bil ta uspeh rezultat kakovosti medinstitucionalnega dela in plodnega sodelovanja z institucionalnimi partnerji - in zlasti z Evropskim parlamentom -, saj smo se vsi hoteli odzvati hitro in ustrezno na politične in gospodarske potrebe.
Kot celota so bili ti ukrepi pozitiven premik, ki je zagotovil potrebna sredstva za pospešitev porabe in ublažitev ovir pri izvajanju. Ti ukrepi so bili dovolj prožni, da so države članice lahko izbrale in izvajale tiste, ki bolje ustrezajo njihovim posebnim nacionalnim in regionalnim razmeram, ker vemo, da ni rešitve, ki bi ustrezala vsem. Ukrepi za oživitev gospodarstva so prispevali k oživitvi in izboljšanju mehanizmov izvajanja kohezijske politike s čim večjo poenostavitvijo nekaterih določb za pripravo in upravljanje projektov. Ti ukrepi niso bili oblikovani samo za boj proti krizi, ampak tudi za to, da prevzamejo stalno vlogo v razmerah po krizi v trenutnem programskem obdobju.
Nenazadnje bo Komisija predložila poročilo o izvajanju in rezultatih ukrepov, sprejetih v okviru načrta za oživitev gospodarstva, ki zadevajo kohezijsko politiko v Evropski uniji, v skladu z obveznostjo Komisije, da Evropskemu parlamentu predloži takšno sporočilo v drugi polovici leta 2010.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri, v torek, 6. julija, ob 12:00 uri.
