Letno poročilo EIB za leto 2006 (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Jean-Pierre Audyja v imenu odbora za proračunski nadzor o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2006.
Jean-Pierre Audy
poročevalec. - (FR) Gospod predsednik, komisar, predsednik Evropske investicijske banke, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem gospodu Maystadtu za odličen odnos, ki ste ga vzpostavili s poslanci iz odbora za proračunski nadzor, kar je bistveno prispevalo k pripravi poročila o katerem bomo razpravljali. Zahvaljujem se tudi vaši skupini osebja in zlasti podpredsedniku Philippu de Fontaine Vivu, s katerim sem lahko popolnoma pregledno sodeloval na sedežu banke v Luxembourgu.
Gospod Maystadt, pri svojem delu ste zelo sposobni ter ga opravljate s toplino, odločnostjo in pogumom, vendar tudi razumno in prefinjeno.
Evropska investicijska banka, ki je bila ustanovljena z rimsko pogodbo, praznuje leta 2008 svojo petdeseto obletnico. Njene članice so države članice Evropske unije, njihovi finančni ministri pa sestavljajo svet guvernerjev. Naloga banke je, da prispeva k razvoju skupnega trga z uporabo trga kapitala in lastnih sredstev. Banka je instrument Skupnosti, vendar se njene pristojnosti izvajajo na medvladni ravni.
Dobro je, da medtem, ko državljani sami zahtevajo rezultate Evropske unije, predstavniki državljanov razpravljajo o teh vprašanjih, pri čemer imajo državljani od storitev EIB velikokrat koristi, ki se jih ne zavedajo. Najprej želim čestitati banki za svoje delovanje, ambiciozen načrt dejavnosti in projektov, pri čemer zlasti pozdravljam odličnost nove strategije za obdobje 2007-2009, vključno s preglednostjo, okrepitvijo dodane vrednosti in postopnim povečanjem prevzemanja tveganja, dejavnostmi za mala in srednje velika podjetja ter lokalno vlado, uporabo novih finančnih instrumentov ter pospeševanjem sodelovanja z Evropsko komisijo. Prav tako je treba poudariti pomembno vlogo banke v sosedski politiki, pri čemer poročilo natančneje poziva k nadaljnjem razvoju dejavnosti Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP) v okviru evro-sredozemske politike.
Seveda menim, da je v smislu nadzora in podpore Evropske unije pri financiranju svojih naložb čas za nadaljnje, hitrejše in boljše ukrepe. V smislu nadzornih mehanizmov menim, da je čas za vzpostavitev pravega nadzora nad bančnim poslovanjem, in predlagam, da EIB odboru evropskih bančnih nadzornikov, s sedežem v Londonu, predloži zahtevo za preučitev pogojev za to nalogo in se zlasti odloči, kdo bo izvajal to nalogo v odsotnosti uradnega evropskega bančnega regulatorja.
V zvezi s podporo Evropske unije pri financiranju naložb, kjer so bile potrebe ocenjene na 600 milijard EUR le za vseevropska prometna omrežja, predlagam, da se razmisli o vlogi Evropske unije v zvezi z razvojem ozemlja. Sredstva, ki jih dodelijo države članice in EU, še zdaleč ne morejo izpolniti vseh teh potreb. Gospod komisar, ali ni razumljivo, da bo imela Evropska unija težave pri iskanju 3,4 milijarde EUR za strateško financiranje projekta z industrijskega, znanstvenega in vojaškega stališča, kot je Galileo, v teh razmerah?
Predlagam, da Komisija, ob upoštevanju kakovosti človeških virov EIB, njene nevpletenosti in njenih izkušenj na področju financiranja obsežnih infrastruktur, zaupa banki nalogo izvajanja strateške študije glede financiranja naložb, brez izključitve katere koli možnosti: subvencije, sprostitve zneskov, ki so jih države članice vpisale za kapital EIB, posojila (vključno s posebnimi posojili držav članic iz člena 6 statuta EIB), inovativni instrumenti, kot so delitev tveganja in instrumenti garancij za posojila, finančni inženiring, prilagojen dolgoročnim projektom, ki nimajo takojšnjega donosa, razvoj jamstvenih sistemov, oblikovanje oddelka za vlaganje v proračunu Evropske unije, finančni konzorciji med evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi organi, javno-zasebna partnerstva itd.
Gospod predsednik, gospod Maystadt, gospe in gospodje, to so predložene zamisli iz tega poročila. Veselim se poslušanja razprave, ki bo sledila, in se vam zahvaljujem za pozornost.
Joaquín Almunia
komisar. - (ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se gospodu Audyju, ki je pripravil in predstavil odlično poročilo o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2006. Menim, da je ustvarjalen dialog, kot se kaže v poročilu, med Evropsko investicijsko banko in Parlamentom, vzpostavljen v zadnjih letih, zelo pomemben, ker koristi demokratični preglednosti, ki je zelo pomembna za Parlament in za finančne institucije.
EIB bistveno prispeva k uvajanju in razvoju veliko evropskih politik, zato moramo pozdraviti kakovost tega dialoga, ki ga nedvomno krepita Philippe Maystadt in uprava banke.
Dejavnost Evropske investicijske banke se krepi tudi z novim finančnim okvirom, z novimi finančnimi perspektivami za Evropsko unijo za obdobje 2007-2013. Očitno razpravljamo o poročilu za leto 2006. Napredka teh perspektiv v začetnem obdobju 15 ali 16 mesecev to poročilo še ne zajema, vendar bo z novim instrumentom za financiranje, uvedenim zaradi novih perspektiv, to sodelovanje še naprej potekalo in postalo bolj ambiciozno ter učinkovito na veliko področjih: v politiki za raziskave in razvoj, regionalni razvoj, vseevropska omrežja, podpore malih in srednje velikih podjetij itd.
Prav tako je bil v zvezi z zunanjimi ukrepi Evropske investicijske banke na podlagi teh finančnih perspektiv novi zunanji mandat EIB že sprejet. Prav tako se sodelovanje z Evropskim investicijskim skladom ne povečuje le v sami banki, ampak tudi v okviru skupine Evropske investicijske banke. Dokaz za to je program Jeremy.
Razen tega smo zadovoljni s tristranskim sporazumom med Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Komisijo, z ukrepi vsake institucije v državah, ki mejijo z Evropsko unijo na vzhodu, in z razvojem novega Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP), kar je omenjal gospod Audy, ki opravlja veliko delo, pri čemer so to primeri vedno tesnejših povezav med dejavnostmi banke in zunanjimi dejavnostmi Evropske unije.
Poročilo gospoda Audyja po mojem mnenju upravičeno poudarja potencial Evropske investicijske banke za razvoj inovativnih instrumentov za financiranje, ki imajo lahko velik vpliv v smislu povečevanja sredstev, ki so na voljo v evropskem proračunu za izvajanje celotnega niza politik.
Komisija se tega potenciala zaveda. Z Evropsko investicijsko banko smo že sklenili nekaj sporazumov, ki sta jih potrdila Svet in Parlament, da storimo več z enakimi proračunskimi sredstvi na področjih kot so vseevropska omrežja ali politika za raziskave in razvoj, prav tako tudi v smislu pregleda proračuna Skupnosti, ki ga bomo za razpravo predlagali konec leta 2008 ali v začetku leta 2009, obravnavamo širitev novih mehanizmov financiranja in posledično povečanje sposobnosti za ukrepanje z razpoložljivimi proračunskimi sredstvi na drugih prednostnih področjih, kot sta energetika in podnebne spremembe.
V zvezi z mehanizmi sodelovanja z banko vas prav tako želim obvestiti, da zaključujemo pogajanja z banko o novem memorandumu o soglasju, ki bo zajel vse odnose sodelovanja, pri čemer upamo, da bodo lahko ti odnosi še bolj učinkoviti.
Na predlog poročevalca, gospoda Audyja, s katerim soglašam glede zaskrbljenosti, v zvezi s pravo rešitvijo za nadzor Evropske investicijske banke kot finančne institucije, ne morem podati odgovora. Sam nimam rešitve, vendar menim, da je to ustrezno vprašanje pri katerem moramo sodelovati vsi, da zagotovimo primeren odgovor.
Končno, gospod predsednik, ponavljam zadovoljstvo Komisije z visoko ravnijo sodelovanja med Parlamentom in Evropsko investicijsko banko, in upam, da bo v to v prihodnosti vsem, vsem evropskim institucijam, omogočilo prispevanje k boljšemu doseganju ciljev Unije.
Marusya Ivanova Lyubcheva
v imenu skupine PSE. - (BG) To poročilo je primer dobrega sodelovanja med Evropskim parlamentom in to finančno institucijo, ki ima nalogo prispevati k uravnoteženemu in trdnemu razvoju Skupnosti z uporabo orodij kapitalskega trga in lastnimi sredstvi. Poročevalcu čestitam za dobro predstavitev Evropske investicijske banke ter za smiselne predloge za okrepitev sodelovanja, učinkovitosti in preglednosti delovanja. Poročilo banke navaja veliko primerov doseganja glavnih ciljev in prednostnih nalog Unije, kot so geografska porazdelitev naložb, strateška usmeritev in projektne prijave. Prihodnje prizadevanje je treba osredotočiti na več področij kot so spodbujanje zasebnih podjetij za izvajanje naložbene politike, vključno s projekti socialne odgovornosti v skladu s socialno kohezijo EU in politiko ozemeljskega ravnovesja, za opredelitev notranje revizije in mehanizmov notranjega nadzora, vzpostavitev uradov v novih državah članicah in določitev novih finančnih mehanizmov. Podpiram predloge sprememb s plenarnega zasedanja, ki obravnavajo strožji nadzor nad kapitalom.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, komisar, gospod Maystadt, gospe in gospodje, Evropski parlament je oblikoval veliko priporočil, pri čemer se strinjam s tremi od navedenih. Prav tako prosim gospoda Maystadta, da se na to odzove v svojem odgovoru.
Zadovoljni smo, da Evropska investicijska banka izvaja politiko popolne netolerance v zvezi z goljufijami in korupcijo. Evropski parlament si dejansko želi še bolj okrepiti to politiko. Priporočamo ukrepe, na primer, za izvajanje mehanizma izključitve v zvezi s podjetji, ki so osumljena ali so bila spoznana za kriva korupcije. Podpiramo okrepitev politike o ljudeh, ki opozarjajo na nepravilnosti v podjetjih, in zagovarjamo revizijo sedanjih razpisnih postopkov. Kaj gospod Maystadt meni v zvezi s tem?
Druga točka: veliko milijard eurov se vlaga v vseevropska omrežja. Kot Evropski parlament si moramo prizadevati za podporo tem projektom, zlasti tistim, ki imajo emisije CO2 nizke ali jih nimajo.
Končno, si v zvezi z operacijami zunanjega posojila prizadevamo za izvajanje nadzora, da se zlasti na afriški celini zagotovi usklajenost takšnih dejavnosti z evropskim soglasjem glede razvoja in ciljev tisočletja.
Kakšen je odziv gospoda Maystadta, kot predsednika Evropske investicijske banke, na priporočila Parlamenta?
Koenraad Dillen
(NL) Gospod predsednik, odobravamo dejstvo, da to poročilo poudarja politiko popolne netolerance v zvezi z goljufijami in korupcijo ter prav tako poudarja vedno večje število preiskav, ki jih izvaja urad OLAF. Vendar so izkušnje pri sklepanju posojil pokazale, da EIB ni brez napak. Na primer, nedavno je bilo posojilo 100 milijonov EUR za obsežen rudarski projekt v Kongu močno kritizirano zaradi velikih nepravilnosti vseh vrst, kot sta pomanjkanje preglednosti v procesu pogajanja in končna dodelitev naročila. V tem primeru je bilo močno navzkrižje interesov. Evropska investicijska banka je od leta 2000 vložila že več kot 700 milijonov EUR v rudarske projekte vsake vrste v Afriki.
Pri tem želim poudariti, da te milijone prispevajo evropski davkoplačevalci in da mora zato za politiko posojil in najema posojil naših institucij veljati najstrožji možen nadzor, zlasti pri projektih financiranja zunaj Evrope.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, predsednik Maystadt, čestitam gospodu Audyju, ker je lepo poudaril, da imajo vseevropska omrežja za nas poseben pomen. V zvezi s tem si predstavljam, da EIB zagotavlja tudi spodbujevalni instrument za lastniško ločevanje podjetij.
Pred nami je predlog Komisije za večje osredotočanje na lastniško ločevanje podjetij v energetskem sektorju in sektorju telekomunikacij. Moj predlog je osredotočanje na ustvarjanje spodbud in ne na oblikovanje z zakonom določenih obveznosti.
Druga točka je, da ima zdaj izvozna industrija težave pri ohranjanju uspešnosti, zlasti v obdobju močnega eura. Ali se bo zdaj mogoče osredotočiti na posebne programe za zagotavljanje zajamčene podpore za izvoz evropskih podjetij?
Philippe Maystadt
predsednik Evropske investicijske banke. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, naj se vam najprej zahvalim za še eno priložnost, da nadaljujemo dialog z Evropskim parlamentom. Menim, da je pomembno, da institucija, kot je EIB, redno pojasnjuje svoje delovanje predstavnikom državljanov EU.
Zlasti se zahvaljujem gospodu Audyju za poročilo. Lahko potrdim, da je v pripravo tega poročila vložil veliko osebnega prizadevanja. Sodeloval je na veliko delovnih srečanjih v Bruslju in Luxembourgu, pri čemer se je zavzel za ustvarjalen dialog, ki smo ga začeli z njegovimi predhodniki. V jutranji predstavitvi je poudaril dve točki.
Prvo je vprašanje o katerem smo že govorili v prejšnjih poročilih, spominjam se poročil gospoda Schmidta in gospoda Lipietza, pri čemer je to vprašanje, ali mora za Evropsko investicijsko banko, ker je banka, veljati bančni nadzor. Tega sedanja besedila ne zagotavljajo. Seveda se izvajajo revizije Evropske investicijske banke: revizija Računskega sodišča, v obsegu sredstev EU, ki jih uporablja EIB, in revizija revizijske komisije, sestavljena iz strokovnjakov, ki jih imenujejo guvernerji in ki neposredno poročajo guvernerjem. Vendar je res, da je zagotovo zaželeno, če želimo uporabiti najboljše bančne prakse za EIB, da strokovni organ preveri pravilno uporabo teh praks za EIB.
Teoretično lahko razmišljamo o treh možnostih. Prva je zapisana v maastrichtski pogodbi, v členu 105(6). To bi bila možnost za Evropsko centralno banko, da izvaja nadzor. Pogodba določa, da lahko Svet s soglasjem podeli bonitetni nadzor Evropski centralni banki. To je teoretična možnost, vendar dejansko ni gotovo, ali so države članice, vsaj zdaj, enotne v zvezi s podelitvijo nove vloge Evropski centralni banki.
Druga možnost je ta, ki smo jo neuradno obravnavali, in sicer poziv nacionalnemu regulatorju. Zdaj luksemburški regulator, nadzorni svet luksemburškega finančnega sektorja, opravlja to vlogo v zvezi z Evropsko investicijsko banko, zlasti v primeru preverjanja pravilne uporabe direktive Basel II.
Tretja možnost za raziskovanje bi bila okrepitev revizijske komisije iz našega statuta in njeno preoblikovanje v navideznega bančnega nadzornika. Reformna pogodba omogoča širitev revizijske komisije. Prvi korak je lahko imenovanje veliko bančnih nadzornikov, ki bi revizijski komisiji zagotovili nujne izkušnje za preverjanje, ali EIB dejansko uporablja najboljše prakse na tem področju.
Druga točka, ki jo je poudaril gospod Audy, je bila posebna vloga za Evropsko investicijsko banko na področju infrastrukture, zlasti v vseevropskih omrežjih. Kot veste, EIB že ima razmeroma pomembno vlogo pri tem. Prejšnje leto smo financirali vseevropska omrežja v višini približno 9 milijard EUR. Uporabljamo različne instrumente, vključno s strukturiranim skladom za financiranje, ki nam omogoča večje tveganje, kot je praviloma običajno. Na primer, nedavno smo to izvedli za avtocesto v Grčiji. To je dober, resničen primer uporabe tega posebnega sklada za spodbujanje zasebnega sektorja, da prevzame večje tveganje v zvezi z delovanjem avtoceste.
Skupaj z Evropsko komisijo smo nedavno razvili nov mehanizem jamstva za vključitev posebne vrste tveganja, in sicer tveganje nezadostnega prometa v prvih nekaj letih delovanja infrastrukturnega objekta. Izkušnje kažejo, da je prvih štiri ali pet let pogosto najbolj težavnih. To so leta, ko dohodek ni nujno na pričakovani ravni. To povzroča težave zasebnim izvajalcem, zato smo skupaj s Komisijo za spodbujanje zasebnega sektorja, da prevzame financiranje takšne infrastrukture ne glede na te težave, razvili nov mehanizem jamstva.
Dodal bi, da je Evropska investicijska banka prevzela pobudo vzpostavitve evropskega strokovnega centra za javno-zasebno partnerstvo za izmenjavo izkušenj na tem področju z nacionalnimi predstavniki. Gospod Audy, to je zagotovo področje na katerem si EIB želi nadaljevati svoje delovanje.
Gospod Staes je postavil vprašanje o politiki boja proti prevaram. Pravkar smo objavili svojo politiko boja proti prevaram po posvetovalnem postopku, ki je zahteval več krogov pogovorov. V zvezi z zastavljenim posebnim vprašanjem o sistemu izključitve, ki podjetjem, ki so kriva prevare ali korupcije, prepoveduje nadaljnje sodelovanje v projektih, ki smo jih financirali, v tej politiki objavljamo, da si prizadevamo za uporabo enakega sistema, kot ga poskuša vzpostaviti Komisija. Če zaradi pravnih razlogov ne bomo mogli uporabljati enakega sistema, kar bomo izvedeli do konca tega leta, potem bomo vzpostavili svoj sistem izključitve.
V zvezi s financiranjem v energetskem sektorju smo pregledali politiko o financiranju energetskih projektov ob upoštevanju evropskih smernic o boju proti podnebnim spremembam. Zato smo se odločili nameniti prednost naložbam, ki bodo zmanjšale emisije CO2, kar se že kaže v številkah za leto 2007, ker financiranje proizvodov za proizvodnjo električne energije z uporabo fosilnih goriv pomeni le 25 % našega financiranja v energetskem sektorju. Leta 2007 je znesek, namenjen obnovljivim virom energije, močno presegal znesek, namenjen bolj tradicionalnim oblikam proizvodnje energije.
Končno si v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja kolikor je mogoče jasno prizadevamo zagotoviti, da naši projekti prispevajo k njihovi uresničitvi. Vendar opozarjam na dejstvo, da pri posredovanju zunaj Evropske unije delujemo na podlagi posebnih mandatov, ki nam jih podeli Evropski svet. Razvojni cilji tisočletja v mandatih, ki smo jih prejeli od Evropskega sveta, nimajo takšnih značilnosti. Zato ni mogoče oblikovati takšne neposredne povezave, kot bi si želeli.
Končno, če sem prav razumel je gospod Dillen omenil projekt, ki naj bi ga financirali v Demokratični republiki Kongo, pri čemer lahko rečem, da zdaj že nekaj let nismo zagotovili nobenega financiranja v Demokratični republiki Kongo. Naš upravni odbor je načeloma odobril financiranje za rudarski projekt v Katangi, vendar za ta projekt še ni bilo ničesar izplačanega. Sporazum o posojilu še ni bil podpisan. Zakaj? Zato, ker je nova vlada v Kongu upravičeno zahtevala ponovna pogajanja o pogojih za izdajo dovoljenj, da zagotovi vračanje večjega dohodka nazaj v državo, pri čemer smo začasno prekinili podpis sporazuma dokler se ne doseže zadovoljiv sporazum med promotorjem in vlado Konga.
Gospod predsednik, to je nekaj odgovorov, ki jih lahko ponudim prejšnjim govorcem, pri čemer se še enkrat zahvaljujem Parlamentu in zlasti odboru za proračunski nadzor za odlično sodelovanje.
(Ploskanje.)
Predsednik
Najlepša hvala, predsednik Maystadt. Hvaležni smo vam za sodelovanje na današnji razpravi, za poročilo in zlasti za delo, ki ga opravljate za Evropsko unijo kot predsednik Evropske investicijske banke. Hvala še enkrat in veliko uspeha.
Jean-Pierre Audy
poročevalec. - (FR) Gospod predsednik, po vrsti se zahvaljujem komisarju gospodu Almuniji in predsedniku Evropske investicijske banke gospodu Maystadtu za posebne odgovore. Prav tako se zahvaljujem poročevalcem iz političnih skupin, ki so podprli pripravo tega poročila.
Želim opozoriti na nekaj zamisli o tekoči razpravi, najprej o nalogi ureditve. Menim, da je vzpostavitev bančne ureditve te vrste vsem v interesu. Očitno sam nimam rešitve. Zamisel, da to nalogo prevzame Evropska centralna banka, se mi zdi dobra. Kratkoročna rešitev je tudi večja, neodvisna, prava regulativna vloga luksemburškega regulativnega organa. Kljub temu menim, da bo Parlament zanimalo mnenje odbora evropskih bančnih nadzornikov, če ga bo banka zahtevala, kot predlaga poročilo.
Končno v zvezi s financiranjem infrastrukture menim, da je Evropska unija očitno na razpotju in da financiranje zdaj ni dovolj, vendar se dolga seveda ne sme uporabiti za financiranje operacije, kar se na žalost dogaja v nekaterih državah članicah. Vendar je spretna uporaba dolga za naložbe ključni del gospodarske in socialne uspešnosti v Evropi, ki tekmuje z vsemi drugimi svetovnimi gospodarskimi regijami. Menim, da je čas za veliko razvojno politiko ozemlja z delno podporo naložb. Javne naložbe so nujne, ker ob njihovi odsotnosti ne moremo pričakovati zasebnih naložb. To je težava skupnega zaupanja v prihodnost Evropske unije in veseli me, da lahko Evropska investicijska banka ponudi strokovno znanje na podlagi svojih izkušenj in kakovosti človeških virov.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes.
Pisne izjave (člen 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
v pisni obliki. - (DE) Gospod predsednik, predsednik Maystadt, gospod Audy, gospe in gospodje, najprej se toplo zahvaljujem poročevalcu in mu čestitam za dobro, uravnoteženo opravljeno delo. EIB čestitam za uspešne dejavnosti in ambiciozen poslovni načrt. V zvezi z energetiko in inovativnostjo EIB pomaga EU pri izvajanju politike. Brez EIB ne bi mogli tako uspešno začeti Programa za konkurenčnost in inovacije.
Strategija EIB za obdobje 2007-2009 omogoča okrepitev dodane vrednosti, postopno povečanje prevzemanja tveganja, uporabo novih finančnih instrumentov ter pospeševanje sodelovanja s Komisijo. Iskreno odobravam to strategijo.
Vrednotenje dejavnosti poročevalca EIB in predlagani naslednji ukrepi so pravilni. Vendar ne smemo pozabiti, da je vloga Parlamenta omejena. Čeprav je EIB ena od institucij Skupnosti, se njene pristojnosti izvajajo v okviru Skupnosti v skladu z medvladnimi pravili, kar pomeni, da so države članice najbolj vplivni delničarji. Evropski parlament redno obravnava poročila o dejavnosti EIB od leta 1999, kar se je razvilo v tesno, zaupno in uspešno sodelovanje. Zlasti bi rad pohvalil sodelovanje s predsednikom Maystadtom, ki pomeni zgled za odnose z drugimi institucijami.
