VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktilised küsimused seoses järgmise programmiperioodiga (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga.
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja, auväärt parlamendiliikmed! Küsimus meie ees on järgmine: kuidas kavatseb komisjon aidata väikeettevõtetel majanduslikuks kasvamiseks vajalikke vahendeid leida? ELi 2020. aasta strateegias lubas komisjon keskenduda teadmiste- ja innovatsioonipõhisele kasvule. Ettevõtjad, kes käivitavad uusi ettevõtteid ja rakendavad uusi ideid, loovad töökohti ja majanduskasvu. Peame oma meetmetega püüdma tagada, et selliste ettevõtjate käsutuses oleks vajalikud vahendid, mis hõlmavad loomulikult rahalisi ning eeskätt uuendustegevuseks vajalikke vahendeid. Tegelikult ei väsi ma kordamast, et kui ei ole uuenduslikkust, ei saa olla ka mingit kasvu ega konkurentsivõimet.
Esiteks kavatseb komisjon oma ettepanekutes asetada rõhu teadusuuringutele ja uuendustegevusele. Nagu näitas eelmisel nädalal Euroopa Komisjonis vastu võetud roheline raamat teadusuuringute ja innovatsiooni tulevase rahastamise kohta, püüab komisjon lihtsustada vastavate programmide juhtimist ühiste instrumentide abil. Niisugused ühised vahendid lihtsustavad juhtimist ja suhteid meie partneritega. Need aitavad tagada ka turu suurema läbipaistvuse. Lihtsustamine ja paindlikkus on niisiis võtmesõnad meie tulevases töös, milles keskendume kasvu soodustamisele ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele.
Programmid ja ühine rahastamine peavad olema kättesaadavad kõikidele ELi ettevõtetele ning eriti kasvupotentsiaaliga ettevõtetele. Olen veendunud, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb VKEdele ette nähtud programmid koondada ühte ühisesse kasvu ja konkurentsivõime programmi ning seejuures tuleb võtta arvesse omandatud kogemusi. Eelkõige tuleks sellega võimaldada paindlikkust, mida on vaja järgmise programmiperioodi ajal turgudel ja majanduses toimuvatele muutustele vastamiseks.
Teiseks kavatseb komisjon asetada oma ettepanekutes rõhu rahastamisvahenditele, st liikuda toetustepõhiselt tegutsemisviisilt sellisele, kus põhisuund oleks ettevõtjatele laenuandmine. Loomulikult on selliste meetodite juures eelisseisundis need, kes suudavad koostada mõistliku äriplaani. Lähtepunktiks võime võtta kindlasti saavutuse, mida esindavad tagatised ja investeeringud riskikapitali, nagu on ette nähtud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis. Need vahendid on olnud väga edukad. Seni oleme aidanud enam kui 100 000 VKEd ning programmi lõpuks oleme aidanud enam kui 300 000 VKEd.
Tahaksin lisaks rõhutada, et riskikapitali tehtavate ELi investeeringute esimene põlvkond koosneb 98% ulatuses kapitaliinvesteeringutest, mis on veelgi olulisem, kui arvestada seda, et rahalistest vahenditest vaevu 2%-ga oleme suutnud aidata kaasa paljude Euroopa Liidu VKEde majanduslikule kasvamisele. Teine oluline aspekt on see, et tegemist ei ole bürokraatlike vahenditega. Õigupoolest on need pankadest ja riskikapitalifondidest kättesaadavad. Lühidalt öeldes ei ole vajadust küsida neid Brüsselist. Teame, et VKEd oskavad kõnealuste vahendite paindlikkust ning nende hõlpsat kättesaadavust hinnata.
Tahaksin ka rõhutada, et mõni päev tagasi kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles looma kogu ELi hõlmava riskikapitaliskeemi. Komisjon kavatseb seda ka teha. Õigupoolest jagame nõukogu muret puudujääkide pärast riskikapitaliturgudel. Lisaks teame vägagi hästi, kui kasulikud on paljusid väikeettevõtteid aitavad laenutagatisskeemid. Võin teile kinnitada, et komisjon on veendunud laenutagatiste vajalikkuses nii ELi kui piirkondlikul tasandil ning sel põhjusel seab komisjon sisse hulga ühtseid VKEdele ette nähtud vahendeid. Selleks kutsume liikmesriike, kes struktuurifondide kasutamise osas on kaasotsustajad, neis püüdlustes meiega ühinema. Just need on edasiste rahastamisprogrammidega seotud ettevõtmised.
Tahaksin aga täpsustada fakti, et vahepeal ei ole komisjon istunud, käed rüpes. Eelmise aasta 28. oktoobril käivitasin VKEde finantsfoorumi, eesmärgiga jälgida edusamme VKEde rahastamises, edendada parimaid tavasid ja soodustada uute lahenduste leidmist. See alaline foorum pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele korrapärast võimalust kohtuda krediidiasutustega. Turuolukord ja õiguslik raamistik, mille alusel VKEd rahale juurde pääsevad, on praegu vaatluse all. Arutletud on ka võimaluste üle, kuidas arendada ELi vaherahastamise turgu ning mul on hea meel teile teatada, et teeme selles osas edusamme.
Sama oluline on vaadata veelkord läbi õiguslik raamistik. Siinkohal tahaksin eriliselt tänada oma kolleegi Michel Barnier'd, kelle teatises "Ühtse turu akt” soovitatakse olulisi meetmeid, mille abil muuta meie õigusaktid tõhusamaks; muu hulgas soovitatakse riskikapitali ühtset turgu käsitlevaid õigusakte. Meie ühine eesmärk on tegelikult just järgmine: edendada ühtset turgu ja luua kasvu, konkurentsivõime ja ettevõtluse jaoks parimad tingimused.
Pankadele esitatavate kapitalinõuete - Basel III - osas, mis kuuluvad samuti volinik Barnier' töövaldkonda, esitab komisjon 2011. aasta juunis seadusandlikud ettepanekud. Komisjoni ettepanek hõlmab ka kõnealuste meetmete mikro- ja makromajandusliku mõju põhjalikku hindamist, mis tagab, et meie ettepanekud on ajakava ja mõju osas hästi läbimõeldud ning võtavad arvesse ka mujal maailmas toimuvat.
Lõppkokkuvõttes on eelarvepädevate institutsioonide, Euroopa Parlamendi ja nõukogu ülesanne otsustada, kuidas ELi tasandil olemasolevaid piiratud vahendeid kasutada. Praegusel perioodil, kui raha on vähe, on selge, et selle arukam kulutamine muutub aina tähtsamaks. Olen veendunud, et finantsvahendid aitavad suurendada Euroopa Liidu ressursse ning kaasata erainvesteeringuid.
Võite kindlad olla, et komisjon töötab jätkuvalt selle nimel, et meie ettepanekutes pöörataks alati suurt tähelepanu rollile, mis on VKEde arengul ELi tuleviku jaoks, sest oleme veendunud, et kogu töö juures, mis kriisist väljatulemiseks tuleb järgmise paari kuu jooksul ära teha ning mis hõlmab ka suuremate tööstusharude ümberstruktureerimist, tuleb võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalikku osa. Minu arvates suudavad ainult nemad luua uusi töökohti ning seega tulla toime rahanduskriisi sotsiaalsete aspektidega ning loomulikult kujutavad nad endast hüppelauda, mille abil käivitada majanduskriisile järgnev uus etapp.
Bendt Bendtsen
Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada volinik Antonio Tajani tema avalduse eest. Oleme otsustanud käsitleda seda küsimust täna, sest on olulisem kui eales varem keskenduda ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisele. Ei ole kahtlustki, et VKEde piiratud juurdepääs rahastusele takistab tõsiselt kasvu ja uute ettevõtete käivitamist ning see olukord on praeguse majanduskriisi ajal halvenenud. Euroopa pankadest piisava raha saamine on muutunud palju keerulisemaks. Euroopa Liidu VKEd sõltuvad palju rohkem pankadepoolsest rahastusest kui näiteks USA ettevõtted.
Lisaks hakatakse Basel III eeskirju peagi ellu rakendama; teisisõnu on meil uus kapitalinõuete direktiiv, mida tuleb kohaldada. On oht, et see toob VKEdele riskikapitali pakkumisega seoses kaasa veelgi suuremad raskused. On murettekitav, et aina kapitali- ja riskitundlikum pangandussektor nõuab nüüd suuremaid tagatisi ja kõrgemaid riskipreemiaid. Need mõlemad toovad kaasa ebapiisava rahastamise ja kaotatud ärivõimalused, mis taaskord tähendavad kokkuvõttes töökohtade kadumist.
Euroopa Liit peab olema konkurentsivõimelisem. Selleks peame tugevdama neid ELi vahendeid, mille abil võiks suurendada investeeringuid, uuendamist ja VKEde arengut ning ma nõuaksin, et suurendataks eelarveressursse, mis on ette nähtud uuendustegevuse rahastamiseks ja juba olemasolevate vahendite jaoks. Komisjon peab loomulikult tagama, et järgmise põlvkonna programmides on pööratud palju suuremat tähelepanu vaherahastamisele ning et juba olemasolevate VKEde toetusmeetmete, teisisõnu selliste programmide vahel nagu konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, struktuurifondid, teadusuuringute seitsmes raamprogramm jms vahel oleks suurem sidusus. Niisiis saan vaid öelda, et tegemist on küsimusega, millele Euroopa Parlamendis järgmistel kuudel suurt tähelepanu hakatakse pöörama.
Edit Herczog
Lugupeetud juhataja, volinik! Ka mina soovin täna õhtul rääkida oma emakeeles, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad mu märkusi kuulata saaksid. Praegu on VKEsid käsitlevas õiguslikus paketis seatud kolm põhilist eesmärki. Esimene on aidata suurema käibega VKEdel Euroopa turule pääseda ja uuenduslikud tooted turule viia. Teine eesmärk on bürokraatia vähendamise kaudu kulusid kokku hoida. Suurepäraseks eeskujuks on siinkohal teenuste direktiiv. Meie kolmas eesmärk oli lihtsustada ja hõlbustada VKEde sektori jaoks finantsvahendite kättesaadavust.
Euroopa Liidus toodavad väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted kolmandiku SKPst. Kui nii arvestada, annab VKEde sektor ka umbes kolmandiku ELi eelarvest. Kui me seevastu vaatleme VKEde osakaalu Euroopa Liidu eelarves, ei ole põhjust rahulolu tunda. Võime näha, et 2010. aasta lõpu seisuga oli 100 000 VKEd saanud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel mingis vormis pangatagatisi. See on suur arv, kuid 23 miljoni ettevõtte kohta on see väga väike. Tõenäoliselt kasvab see 200 000 VKE võrra, kuid isegi siis on see 23 miljoniga võrreldes väike arv. Meil on õnnestunud koondada 1,3 miljardi suurune riskikapital, kuid jällegi, kui ma võrdlen seda 23 miljoni ettevõttega ning nende majandusliku väärtusega, on tegemist ülimalt väikese summaga. Lugupeetud volinik! Me peame töötama Euroopa Liidus välja menetlusliku süsteemi, mis ühest küljest võimaldab meil kasutada EIPi eraldatud vahendeid palju lihtsamal ja palju tõhusamal viisil kui praegu. Teisalt peame julgustavate aastaaruannete abil tagama, et liikmesriigid ise toetavad VKEde sektorit mitte üksnes sõnades, vaid ka tegudes.
Lugupeetud volinik! Viie fraktsiooni nimel esitatud taotluse - kirjaga, millega teie poole pöördume, palume teil mitte jätta hooletusse seda ettevõtlussfääri, mis pärast kokkuhoiumeetmete rakendamist on pandud kõige keerukamasse olukorda ning mis püüab püsima jääda. See on valdkond, kus on kõige varem oodata majanduskasvu ja tööhõive suurenemist. Meie Euroopa Parlamendis anname sellele oma toetuse.
Olle Schmidt
Lugupeetud juhataja, volinik! Arvestades, et me mõlemad peame tulema toime väga suure probleemiga, on komisjonil igati põhjust sihiteadlik olla. Meil on 20 miljonit VKEd, mis moodustavad 99% kõikidest ELi ettevõtetest. Ütleme sageli, et ELi väikeettevõtted on Euroopa Liidu majanduse süda. See vastab tõele, kuid ei tohiks tähendada, et väikeettevõtetel ei võiks lasta suureks kasvada. Selleks vajame rahastamisvõimalusi, mida mu kolleegid on nimetanud ning mida ka teie ise käsitlesite, lugupeetud Antonio Tajani! Peaksime kasutama ka ära juba olemasolevaid rahastamisvahendeid ning mina toetan näiteks struktuurifondide suuremat rakendamist.
Nagu Bendt Bendtsen ütles, on ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate probleemid suuremaks muutunud. Euroopa Parlament on loonud finantsturul hulga eeskirju, millest enamik on osutunud vajalikuks. Need eeskirjad on aga suurendanud väikeettevõtete laenukulusid. Me peaksime seda teadma ja me peaksime eri eeskirju soovitades toimima läbimõeldult. Igal juhul peaksime olema teadlikud lõplikest kuludest.
Bendt Bendtsen nimetas ka Baseli kriteeriume, mida me kõik tunneme. Lugupeetud volinik Tajani! Te rääkisite lihtsusest ja paindlikkusest ning te usute, et need omadused peaksid kajastuma ELi programmides ja rahastamisvahendites. Tahate, et kaotaksime bürokraatia ja keerukad menetlused. Kas te tõesti arvate, et väikeettevõtete ja nende töötajate arvates Euroopa Liit seda teeb? Kas me nii ei loo hoopis rohkem bürokraatiat ja keerulisi menetlusi? Minu arvates peame selles osas oma mõttelaadi täielikult muutma.
Nagu ütlesin, on meil Euroopa Liidus 20 miljonit väikeettevõtet, kuid meil on siin ka üle 20 miljoni töötu. Teame, et sotsiaalne tõrjutus ja vaesus süveneb ning sellega hakkama saamiseks peame nii meie kui komisjon suutma tegutseda kindlalt ja pakkuma rahastamisvahendeid VKEdele, sest just selles valdkonnas luuakse Euroopa Liidus töökohti.
Ryszard Czarnecki
Lugupeetud juhataja! Räägime üliolulisest majandussektorist, sest kokkuvõetuna on VKEd õigupoolest Euroopa Liidu suurim tööandja. Nad pakuvad palju rohkem töökohti kui suuremad ettevõtted. Lisaks on sageli pereettevõttena tegutsevad VKEd majanduskriisist kõige suurema löögi saanud. Veelgi enam: selle sektori nõrgenemisega kaasnevad sotsiaalsed kulud on ülimalt olulised. Loomulikult võivad suuremad ettevõtted ja suurimad lobistid olla enese eest seismisel tõhusamad, kuid VKEsid tuleks kaitsta, sest nii kaitseme ju ELi liikmesriikide kodanikke ja maksumaksjaid. Mul on veel üks märkus - tahaksin tungivalt rõhutada, et ELi liikmesriigid ei peaks lükkama kogu vastutust Euroopa Liidu õlule. Nad peaksid ise VKEde eest hoolt kandma, kuid enamasti nad praegu seda ei tee. Siinkohal nõustun Edit Herczogiga.
Claudio Morganti
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Viimase paari aasta jooksul - ning siin on olnud oma osa ka ülemaailmsel rahanduskriisil - on VKEdel aina keerulisem laenu saada ja tõsise vajaduse korral kergesti krediidini pääseda.
Vahendite juures, mida Euroopa Liit seni 2007.-2013. aasta finantsraamistiku alusel on rakendanud, on ilmnenud mõned tõsised puudused, nagu ressursside nappus ja katvus, keerulised administratiivsed piirangud, rääkimata asjaolust, et vahendid on killustatud paljude eri tegevussuundade vahel. Uues finantsraamistikus peame võtma eesmärgiks lihtsustada VKEdega seotud eeskirju - eeskirju, mis on olnud suureks takistuseks just väikeettevõtjatele - ning luua näiteks ühtne kontaktpunkt, mille abil ELi vahenditele juurde pääseda.
Me peame soodustama pöördumist nende uute rahastamisvahendite poole, mis hõlbustavad krediidile juurdepääsu, pakuvad täpseid laenutagamisskeeme ja seavad prioriteediks reaalse abi varases ja keerulises arengujärgus, eeskätt ettevõtete juures, mis on suurel määral uuenduslikud ja tehnoloogiapõhised. Seepärast peame püüdma muuta vahendite kasutamise võimalikult lihtsaks just sektorile, mis pakub tööd enam kui 100 miljonile inimesele ning mis on kahtlemata kasvu ja tööhõive kõige jõulisem tõukejõud.
Dimitar Stoyanov
(BG) Lugupeetud juhataja! Tahaksin ühineda Euroopa Parlamendis tajutava üldise seisukohaga VKEde suhtes ning ma toetan kogu südamest kõike äsja öeldut, teisisõnu seda, et majanduskriis on kõige raskemalt tabanud just VKEsid.
Olen nõus ka Ryszard Czarneckiga, kelle sõnul oli tegemist just väikeste pereettevõtetega, kust perekonnad teenisid suure osa oma sissetulekust. Kui löök tabab suurettevõtjaid - sest ka nemad on kriisi tõttu kannatanud - väheneb ainult nende tulu. Kui löök tabab väikeettevõtjaid, kaotab ettevõttele tuginev perekond üliolulise tuluallika.
Seepärast tahan öelda, et me peaksime muudatuste tegemised läbi mõtlema, sest nii parem- kui vasakpoolsusele kalduvatel meetmetel võib sõltuvalt nende suunast olla VKEdele kahjulik mõju.
Tahan öelda, et finants- ja pangatagatiste jagamisest üksi ei piisa ning me vajame suuremat õigusloomelist arengut - pangandussektori suuremat reguleeritust, kui soovite -, et kindlustada väikeettevõtetele rahastamine ning teha viimaks lõpp olematute võrdsete võimaluste küsimusele - sest väikeettevõtted ei saa kunagi suurettevõtetega võrdsed olla - ning aidata väikeettevõtetel olla hoopis suurettevõtete kõrval tõeliselt konkurentsivõimelised.
Paul Rübig
(DE) Lugupeetud juhataja, volinik! Kõigepealt tahan tänada Bendt Bendtseni, sest konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on kõnealuses valdkonnas üks ettevõtete ja rahastamise tugisambaid. JEREMIE ja JASMINE ning Erasmus noortele ettevõtjatele on väga olulised programmid, mis aitavad inimestel turge tundma õppida. Tahan tänada Edit Herczogi Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi nimetamise eest ning tema nõudmise eest olemasolevaid vahendeid suurendada. Tahaksin aga paluda volinik Tajanil tagada, et 2020. aasta eesmärkide hulgas oleks ka kohustuslik nõue, mille kohaselt VKEdel peab olema 20% suurune kapitalibaas. See on miski, mida me juba praegu nõuame pankadelt ning sama peaks kehtima ka VKEde puhul See on oluline mõlemas sektoris.
Mina soovitaksin ka, et kasumit tuleks maksustada ainult siis, kui tulud ettevõttest välja võetakse. Teisisõnu peab olema võimalik kasum omavahenditena taasinvesteerida. Kui ettevõtja või töötaja aga raha ettevõttest välja võtab, tuleks seda maksustada tavapärase viisil.
Viimane minu jaoks eriti olulisena näiv punkt on võla mahakirjutamise võimalus, mis ei tohiks hõlmata vähemat kui 5000 eurot. Usume, et õigus amortisatsioonile peaks olema lubatud vähemalt 5000 euro suuruse kasumi juures. Nii saaks kõige paremini leida riskikapitali ja omavahendite vahelise tasakaalu laenude nõuetekohaseks rahastamiseks.
George Sabin Cutaş
(RO) Lugupeetud juhataja! Euroopa Komisjoni ettevõtluspoliitika aluseks olev põhimõte "kõigepealt mõtle väikestele” on tähtis. Me ei tohi unustada, et kaks kolmandikku Euroopa Liidu töökohtadest luuakse VKEdes. Praeguse kriisi ajal on VKEdel aga keeruline laene saada, sest pangad peavad neid ettevõtteid riskantseteks. Seepärast tuleks rahastamispiirangute leevendamiseks jälgida riiklike tagatisskeemide edendamist liikmesriikides ning Euroopa Investeerimispanga grupi pakutud tagatiste kättesaadavaks tegemist.
Oleme täheldanud ka raskusi, mis esinevad teavitustöös raha eraldamise tingimuste kohta ning märganud teatud juhtudel ka laenule juurdepääsu vahendamiseks vajaliku kohaliku tasandi haldussuutlikkuse puudumist.
Aastail 2014-2020 peab Euroopa Komisjoni tähelepanu keskmes olema rahastajate ja ettevõtete vaheliste suhete suurem läbipaistvus ning juurdepääs nõustamisteenustele, mille eesmärk on pakkuda teavet VKEdele kättesaadavate laenuplatvormide ja -tingimuste kohta. Samal ajal on Euroopa Investeerimispangal kui ELi poliitikameetmete toetajal ülesanne pakkuda riiklikele ja kohalikele haldusasutustele tehnilist abi, et muuta ettevõtjate jaoks rahastamisvahenditeni jõudmine lihtsamaks.
Elisabetta Gardini
(IT) Lugupeetud juhataja, volinik, kolleegid! On ülimalt tähtis suurendada üleeuroopalist VKEde toetamise kohustust, sest nagu öeldud, on neil liidu sotsiaalses struktuuris otsustav osa ning just nemad aitavad tegelikult majandusel elavneda. Sellega seoses tuletan meelde, et aastail 2002-2008, kui VKEd 27 liikmesriigis jõuliselt kasvasid, lõid nad 9,4 miljonit uut töökohta ja kujutasid juba siis endast tööhõive liikumapanevat jõudu. Praegu on nad kriisi tulemusena kaotanud kolmandiku loodud töökohtadest.
Seepärast on vaja töötada välja konkreetsed vahendid, mis annavad VKEdele tagasi nende suutlikkuse toota ja luua uusi töökohti, sest sellest saab kasu kogu ühiskond. Krediidi kättesaadavus on ettevõtjate jaoks kindlasti üks põhiküsimus, mis neile kõige rohkem korda läheb. 2010. aasta esimesel poolel keelduti 18% VKEdele pangalaenu andmast. Eelmistel aastatel oli vastav protsent 12; need andmed pärinevad Euroopa Keskpanga läbiviidud uuringust.
Just krediidi kättesaadavus, haldusalane lihtsustamine ja turgudele juurdepääs on mõned põhilised prioriteedid Euroopa väikeettevõtlusalgatuses "Small Business Act”, mida volinik Tajani järgmisel nädalal Roomas tutvustab ning mille üle me siirast heameelt tunneme. Lõpetuseks tahaksin mainida, et pärinen ühest Itaalia osast - Kirde-Itaaliast -, kus on toimunud tohutu areng ja tähelepanuväärne kasv just tänu arukale laenukorraldusele, mis on käinud käsikäes VKEde kasvuga. Järgigem meiegi seda eeskuju.
Zoran Thaler
(SL) Lugupeetud juhataja! Tahaksin ühineda oma kolleegidega ning teha ettepaneku, et poliitikud, liikmesriigid ja Euroopa Liit seaksid VKEd majanduse elavdamiseks võetavate meetmete keskmesse.
99% kõikidest Euroopa Liidu ettevõtetest kuulub VKEde kategooriasse ning seal luuakse enam kui 100 miljonit töökohta. Mis siis teeb Euroopa Liidu VKEdele muret? Ärgem seda küsimust tänase arutelu jooksul unustagem?
Esiteks valmistab VKEdele muret arvete tasumata jätmine, maksedistsipliini puudumine. Ettevõtetele ei tasuta nende arvete eest 90 või 120 päeva või ei tehta seda kunagi. Rahandus- ja majanduskriis on probleemi oluliselt teravdanud ning VKEd on selliste raskuste korral kõige abitumad.
Oleme Euroopa Liidus võtnud vastu uued õigusaktid. Ja nüüd on liikmesriikidel aeg parandada oma distsipliini, oma maksedistsipliini. Just sellest saab kõik alguse ja liigub siis ahelas allapoole.
Teiseks on need ettevõtted - VKEd - mures rahastamise pärast. Paljudel ei oleks mingeid finantsprobleeme, kui nende arved oleksid makstud. Pangad on sulgunud oma kestadesse ega teeni oma eesmärki. Seepärast on Euroopa Liidu majanduskasv palju väiksem, kui see olla võiks. Pooldan komisjoni meetmeid, mida volinik Tajani tutvustas, ning kutsun komisjoni üles seadma VKEd oma jõupingutustes kesksele kohale. Meil on nüüd aeg rakendada ühiselt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” soovitusi.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Kui pidada silmas arutluse all olevaid teemasid, on praegu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu jaoks hea pärastlõuna, millel on reaalmajandusele tegelik mõju. Oleme arutanud teenuste direktiivi, ühtset patenti ja nüüd uusi vahendeid VKEde toetamiseks. On juba öeldud, et VKEd on äärmiselt olulised ning et kui kõik VKEd looksid ühe lisatöökoha, ei oleks Euroopa Liidus enam tööpuudust. Neist paljude jaoks ei oleks ühe lisatöökoha loomine liialt keerukas, eriti kui nad krediiti saaksid, kuid faktid on näidanud, et neil ei ole võimalik seda saada.
Igal nädalalõpul kohtun ettevõtjatega, kellel puudub võimalus krediiti saada, eeskätt mu enda kodumaal. Eelmisel nädalavahetusel kohtusin inimesega, kes tahtis ettevõtte rahavoo jaoks saada 4000 eurot ega saanud seda. Olukord mu kodumaal on seega järjepidev. Hoolimata tõsiasjast, et EKP on pangad kapitaliga varustanud, ei ole seda edasi antud. Seda tuleb kindlasti uurida. Me ei saa sellega rahule jääda.
Oleme kuulnud korrutatavat, et pangad on kokkukukkumiseks liiga suured. Peaksime selle asemel ütlema, et VKEd on kokkukukkumiseks liiga tähtsad. Kui me pakume neile krediiti ja toetust, võib igaüks neist kahtlusteta ühe lisatöökoha luua ning üks lisatöökoht tooks meid välja majanduslangusest, kuhu oleme vajunud. Seda ei ole liiga palju paluda ning täna õhtul võime VKEde toetamiseks ette nähtud uute vahendite üle arutledes selle nimel palju ära teha.
Elena Băsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! VKEde ja ettevõtjate toetamine annab võimaluse rahanduskriisist välja pääseda. Ühisturule juurdepääsu tagamine ja Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” tõhusam ellurakendamine peab olema prioriteet nii liikmesriigi kui ELi tasandil. Märgiksin, et praeguste meetmetega ei ole veel kõrvaldatud VKEde arengut takistavaid probleeme. 23 miljonit Euroopa Liidu VKEd ootavad komisjonilt edasiviivaid meetmeid.
Teine oluline aspekt on ka alternatiivsete rahastamisallikate väljaarendamine. Algatada tuleks ideid, mille eesmärk on suurendada juurdepääsu kapitaliturule ja luua investoritele paremaid maksusoodustusi. Erilise tähelepanu all peab olema uuendusmeelsetele ettevõtetele ette nähtud rahastamisvõimaluste toetamine. Rumeenia valitsus võtab vastu programmi, millega julgustatakse noori ettevõtjaid looma ja arendama mikroettevõtteid. Tegemist on sihtotstarbelise uue abinõuga valitsuse meetmepaketis, mille eesmärk on ettevõtlussektorit edendada.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! VKEde rahastamine on endiselt suur probleem. Vaatamata võetud meetmetele on selle olulise sektori praegune olukord ikka veel kriitiline.
Usutavasti teate rahvusvahelise organisatsiooni Bankwatch analüütilist aruannet, milles on eritletud Euroopa Investeerimispanga laenude jaotust neljas liikmesriigis. Aruandes on näidatud, et seni olid Euroopa Investeerimispangast saadavad laenud põhimõtteliselt kasulikud ainult pankadele endile, kellele eraldati 15 miljardit eurot ja anti tähtaeg, et leida seda toetust vajavad ettevõtted.
Muret tekitab asjaolu, et kuigi raha saadi Euroopa Investeerimispangast, karmistasid kommertspangad väikeettevõtete jaoks laenutingimusi ning raha kasutati enamjaolt suurte ja jõukate ettevõtete rahastamiseks.
Minu arvates näitab niisugune olukord, et kõnealuses valdkonnas tuleb kommertspanku rangemalt jälgida ja kontrollida ning ka Euroopa Komisjon peab kõnealuse abi kuritarvitamise vältimiseks täitma suuremat osa.
Pat the Cope Gallagher
Lugupeetud juhataja! Tahaksin tunnustada komisjoni avaldust VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise kohta. On ilmne, et krediidi kulukus ja kättesaadavus on jätkuvalt suurim probleem, millega VKE-sektor peab hakkama saama Euroopa Liidus ja ka mu enda koduriigis Iirimaal.
Paljudel elujõulistel ettevõtetel on jätkuvalt raske saada pankadest jõukohast krediiti. See on vastuvõetamatu. Võin kõnelda vaid oma koduriigi eest, kuid võttes arvesse toetust, mida VKE sektor on saanud Iirimaa maksumaksjatelt, on selle sektori näol tegemist majanduskasvu liikumapaneva jõuga. Just erasektoris luuakse töökohti. Komisjonis, Euroopa Parlamendis ja nõukogus tehtava töö eesmärk on luua investeeringuid soodustav majanduslik atmosfäär ning me peame seda tööd jätkama.
Mul on hea meel, et volinik osutas paindlikkusele ja ütles, et juurdepääs kapitalile ei peaks sisaldama bürokraatiat, kuid volinik järgib üksnes komisjoni presidendi seisukohta, mille viimane esitas liidu olukorda käsitlevas kõnes. Peame tähelepanelikult toimuvat jälgima, sest president ütles, et Euroopa Liidu ettevõtjad saavutaksid aastas 38 miljardi euro suuruse kokkuhoiu. Peame kindlasti neid väikeettevõtteid abistama, sest nemad aitavad luua töökohti ja vähendada tööpuudust.
Ilda Figueiredo
(PT ) Lugupeetud juhataja! Olukord mitmete Euroopa Liidu liikmesriikide paljudes mikro- ja väikeettevõtetes on kriitiline, sest just neid on majanduskriis ja uusliberaalsed poliitikameetmed kõige valusamini tabanud. Portugalis on väga paljudes sektorites - tööstuses, kaubanduses, teenuste valdkonnas ja põllumajanduses - lõpetanud töö kümned tuhanded väiksed pereettevõtted, teisisõnu VKEd ning see on süvendanud tööpuudust ja vaesust.
Probleemid pangalaenudega, bürokraatia ja ELi abi raskendatud kättesaadavus eeskätt mikro- ja väikeettevõtete jaoks lämmatavad paljudes piirkondades majandusarengut ja takistavad tööhõive kasvu. Seepärast vajame VKEde tulemuslikuks toetamiseks nendes valdkondades täielikku poliitilist muutust ning lisaks piisavale ELi abile tuleb ka finantssüsteemi õhutada pakkuma VKEdele kättesaadavat krediiti.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liit on alati ülistanud VKEsid kui majanduse mootorit ja peamist tööhõive allikat, eriti juhul, kui tööandjad isegi majanduslanguse ajal kohe oma töötajaid ei koonda. Samal ajal lasub juba aastakümneid just nende ettevõtete õlul bürokraatiakoorem ning ka kogu ELi hõlmavate toetustega seoses on nad olnud ebasoodsamas olukorras. Paberi peal näeme üht VKEdega seotud ideed teise järel. Tegelikkuses aga ei ole VKEdel Basel II ja nüüd Basel III sätete tõttu võimalik kapitalile ligi pääseda.
Uuendustegevus on VKEde edaspidiseks püsimajäämiseks ülioluline, kuid uuendustegevuseks on vaja ka raha ja uuringuid. Loomulikult on kiiduväärt, et avalikke hankeid käsitlevate ELi uute eeskirjade juures pööratakse VKEdele tulevikus suuremat tähelepanu ning et nende jaoks muutub teadusuuringuteks ette nähtud ELi rahale juurdepääs lihtsamaks. Tõsi on aga see, et paljud VKEd ei pruugi nende pikka aega kaalutud meetmete viljade nägemiseks piisavalt kauaks püsima jääda, sest rahapuudus lämmatab nad.
Petru Constantin Luhan
(RO) Lugupeetud juhataja! Nagu te teate, peavad Rumeenia VKEd praeguste aegade eripära ja keerukuse tõttu tulema toime enam-vähem samasuguste probleemidega kui VKEd teistes liikmesriikides. Meetmete juures, mida kaalutakse eesmärgiga tõhustada VKEde võimalusi rahalist toetust saada, on aga mitu küsimust, mis peamiselt tulenevad juurdepääsust tehnilisele abile, mille eesmärk on finantsvahendite kättesaadavus ning eeskätt teadus- ja arendustegevuse suutlikkuse suurendamiseks ette nähtud vahendite kättesaadavus.
Minu arvates on vaja suurendada kvaliteetse teabe ja asjakohaste teenuste kättesaadavust. Pean teile meenutama, et möödunud septembris toimunud täiskogu istungi ajal märkis komisjoni esindaja, et 2011. aastaks on plaanitud avada internetis just VKEdele ette nähtud e-õppe platvorm. Selle eesmärk on hõlbustada tasuta e-koolituse, personaliseeritud teabe pakkumise ja kommunikatsioonifoorumi kättesaadavuse abil VKEde juurdepääsu teadus- ja arendusprojektidele ning nende tulemusi ära kasutada. VKE juhtide koolitamine rahastamisvahendite kasutamise alal võib lisaks asjakohaste menetluste toetamisele ja bürokraatia vähendamisele anda palju paremaid tulemusi.
Giovanni Collino
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Volinik Tajani sõnavõtt oli väga rõõmustav. Ta asetas taas kord rõhu kõige olulisemale tegurile: VKEdele, mida teatakse ja tuntakse kui eeskujulikke tootmismudeleid ning eeskujulikke sotsiaalseid mudeleid, sest just VKEd moodustavad tööhõive valdkonna nurgakivi.
Praegune majanduskriis ei ole ajutine, vaid struktuurne ning seotud turul toimuvate muutustega, mis on veel üks üleilmastumise tagajärg. VKEd moodustavad 99% Euroopa Liidu tööstuse kogustruktuurist. Resolutsiooni projektis tuuakse esile mõned vältimatud nõuded: suurem teavitatus, krediidi kergem kättesaadavus ja väiksem bürokraatia osakaal, et muuta Euroopa Liidu ressurssidele juurdepääsu võimaldavates vahendites orienteerumine lihtsamaks.
Nagu volinik ise ütles, on vaja rohkem lihtsustamist ja paindlikkust, samuti rohkem ressursse uuendus- ja teadustegevuseks ning Euroopa Komisjonil tuleb töötada välja uued selgemad ja arusaadavamad suunised, et VKEdel oleks lihtsam kasulikule teabele ligi pääseda; vaja on uusi laenuvõimalusi. Ei ole õiglane, et kriisi ajal maksavad ainult VKEd, samas kui pangandussüsteem teenib ja kasvatab jätkuvalt tulusid.
Oluline on tagada, et Euroopa Komisjoni uues raamistikus võetaks neid nõudeid arvesse, et Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia oleks enamat kui tühi kest ning sisaldaks püstitatud eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid vahendeid.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Lugupeetud juhataja! Rõhutaksin, et asjaolusid, mis takistavad VKEde arengut, töökohtade loomist ja uuendustegevust ELis, ei ole endiselt kõrvaldatud. Seepärast tuleb Euroopa Komisjoni konkreetseid strateegiaid, meetmeid ja tegevuskavasid minu arvates parandada. 23 miljonit VKEd ootavad, et võetaks tulutoovad meetmed riigihangete, hilinenud maksetega võitlemise, kutseõppe kättesaadavuse, ettevõtluse toetamise ning maksustamise ja rahastamise parandamise vallas.
VKEde ja ettevõtjate toetamine pakub võimalust rahanduskriisist välja pääseda. Eeskirjade parandamine ning ühtsele turule ja rahastamisvahenditele juurdepääsu hõlbustamine VKEde jaoks ning Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” rakendamine peavad olema prioriteedid nii liikmesriigi kui ELi tasandil.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lugupeetud juhataja! Eduka ettevõtluspoliitika, sealhulgas VKEsid käsitleva poliitika peamise tingimusena tuleb tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Kaupade vaba liikumine tähendab, et kõikidel ettevõtjatel on juurdepääs suuremale hulgale võimalikele tarbijatele, kuigi nad peavad olema valmis ka suuremaks konkurentsiks. Ühtset turgu reguleerivaid eeskirju tuleb pidevalt kohandada, et tagada kõikide ELi ettevõtete võrdne kohtlemine. Oluline on jälgida liikmesriikide kalduvust kaitsta oma siseriiklikku tööstust.
Räägime kõik, et VKEd on nüüdisaegse ELi majanduse alus, et nad on majanduskasvu ülioluline tegur, et see sektor annab liidus tööd kahele kolmandikule inimestest ning loob kolmandiku Euroopa Liidu SKPst. Peame meeles pidama, et VKEde raske olukord mõjutab esmajoones nende inimeste olukorda, kes nimetatud ettevõtete heaks töötavad, sest suures osas on tegemist pereettevõtetega. Need ettevõtted laostuvad alles hiljem, mistõttu näib, nagu oleks enamik neist majanduslangusele aeglaselt reageerinud, kuid see ei tähenda, et kriis nende majanduslikku seisukorda ei oleks mõjutanud.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et kõnealune sektor nõuab uuenduslike meetmete kehtestamise juures erilist tuge - ja see tugi peaks tulema Euroopa Liidult.
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja! Tänaõhtune arutelu on - nagu võib järeldada ka resolutsiooni projekti tekstist - toonud esile täiusliku harmoonia Euroopa Parlamendi ja komisjoni soovide vahel asetada kriisi ületamise eesmärgil reaalmajandus majanduspoliitika keskmesse ning pöörata seejuures erilist tähelepanu VKEdele, mis on meie majanduse alustala.
Euroopa Komisjon on võtnud kindlalt nõuks teha katset muuta poliitilised valikud konkreetseteks meetmeteks ning see ei ole pelgalt juhus, et tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetusele oleme võtnud vastu VKEde jaoks ülimalt tähtsa hilinenud maksete direktiivi teksti. Nüüd on meie ülesanne kutsuda liikmesriike üles kiirendama direktiivide siseriiklikku õigustikku ülevõtmist (neil on oktoobrist alates 24 kuud), isegi kui ma isiklikult soovin, et liikmesriigid võtaksid rutem üle direktiivi, mis mõjutab otseselt ka võimalusi nõuda sisse suuri võlgu ja kasutada neid uuendustegevuseks. Kui direktiiv jõustub, lastakse ringlusse ligikaudu 180 miljardit eurot.
Sellest aga ei piisa. VKEde toetamise osas võtab komisjon 23. veebruaril vastu uuesti läbivaadatud Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act”. See sisaldab mitmeid olulisi meetmeid, kaasa arvatud ka rahale juurdepääsu võimaldavat ühtset teeninduspunkti, mis on üks liikmesriikidele tehtavaist ettepanekuist. Lisaks kutsume kõiki liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi määrama ametisse VKE saadikud.
16. veebruaril nimetan ma Daniel Calleja peadirektori asetäitjaks uuel Euroopa Komisjoni ametikohal. Ta vastutab "Small Business Acti” kohaldamise jälgimise ja kontrollimise eest ning on Euroopa Liidu VKEde kontaktisik komisjoni poliitika küsimustes. "Small Business Acti” tekstis, mille me 23. kuupäeval vastu võtame, kutsutakse liikmesriike üles toimima samamoodi, nagu me kutsume toimima ka seadusandliku võimuga kohalikke omavalitsusi.
Rahastamise osas on probleeme seoses võimalustega nõuda sisse suuri võlgu - millele viitasime hilinenud maksete direktiivist kõneldes - ning juurdepääsuga VKEde taotletud või soovitud laenudele, võimalik lahendada üksnes siis, kui püüame elavdada sidemeid krediidiasutuste ja ettevõtete, kuid ka Euroopa Investeerimispanga vahel. Seepärast tunnustan nende avaldusi, kelle arvates on vaja neid suhteid tihendada ning kõrvaldada kitsaskohad, mis on varem ning eriti kriisi ajal lükanud edasi VKEdele ettenähtud kuulsa 30 miljardi euro väljamaksmise ning mis liikmesriikide krediidiasutustele ülekannete tegemise raskendatuse tõttu on lükanud edasi raha laekumise VKEdele.
Pean ütlema, et VKEde finantsfoorumi esimesel kokkusaamisel pöörati tähelepanu just kitsaskohale, mis on Euroopa Investeerimispanga ja riiklike krediidiasutuste vahel. Šerpa-töörühm on tegevuses ning järgmisel kokkusaamisel esitatakse mitmed ettepanekud, millega püütakse hõlbustada krediidi kättesaadavust väikeettevõtete jaoks.
Loomulikult töötame juba konkreetsete küsimuste lihtsustamise nimel ning toon selle kohta ühe näite. Kui rääkida REACH-määrusest, siis ma olen lasknud selle tehnilist laadi määruse kohaldamiseeskirjad tõlkida igasse Euroopa Liidu keelde. See on olnud VKEde jaoks selge märguanne, et nad ei pea palkama tehnilise inglise keele või keemiatehnoloogia eksperti. Õigupoolest kaotasime sellega praktiliselt registreerimistasu - oleme mikroettevõtete puhul saavutanud 90% odavama REACH-määruse kohase registreerimise ja väikeettevõtete puhul 60% odavama registreerimise. Need on mõned konkreetsed asjad, mis samuti lihtsustamisega seostuvad.
Loomulikult on jätkuvalt olemas VKE test, mis sündis koos Euroopa väikeettevõtlusalgatusega "Small Business Act”. Jätkame testi rakendamist ning kohaldame seda rangelt. Konkurentsivõime test - tuntud ka kui sobivuskontroll -, mida tutvustasime tööstuspoliitikat käsitleva dokumendiga, mis samuti mõjutab konkurentsivõimet ja olemasolevaid õigusakte, on kindlasti samuti VKEdele toeks. Pean avaldama tunnustust Paul Rübigile ning mulle valmistab heameelt Euroopa Parlamendi üleskutse püüda suurendada järgmises konkurentsi ja uuendustegevuse raamprogrammis rahalisi vahendeid, ning nende püüdluste toetamine.
Lõpetuseks võin ainult kinnitada teile oma pühendumust, sest ma nõustun kõige öelduga. Nagu olen märkinud alati, kui mul on olnud võimalus VKEde kohta oma seisukohti avaldada, võin kinnitada, et minu jaoks on esmatähtis tagada, et bürokraatlikud tõkked, juurdepääs krediidile ja VKEsid toetav poliitika oleks järgmistel aastatel, st kuni praeguse Euroopa Parlamendi koosseisu lõpuni tööstuse ja ettevõtluse voliniku tegevuskavas. Minu jaoks on Euroopa Parlamendi toetus väga oluline ka seepärast, et - nagu ütlesin oma sõnavõtu alguses -, minu ja teie seisukohtade vahel on täiuslik harmoonia.
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel esitatud üks resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeva keskpäeval, 16. veebruaril 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ioan Enciu
kirjalikult. - Euroopa Liidus on laialt tunnustatud arvamus, et VKEdel on vaja rahale paremat ja otsesemat juurdepääsu. Nagu 2020. aastat käsitlevas teatises on rõhutatud, on rahanduskriis vähendanud Euroopa Liidu kasvupotentsiaali poole võrra. Kuna VKEd tuginevad suuresti pangalaenudele, võib öelda, et mõju reaalsele majandustegevusele on Euroopa Liidus ilmekas. Et VKEd kriisiolukorra ületaksid, tuleks rohkem toetada ja arendada aktsiaturge ja väikeseid uuendusmeelseid ettevõtteid. VKEde finantsfoorumi asutamine eelmise aasta mais andis märku edasiviivast sammust, mille eesmärk on parandada Euroopa Liidus VKEde finantsväljavaateid ja nende edasist elujõulisust. Usun, et 2009. aastal said laenutagatistest kasu enam kui 1,8 miljonit VKEd. Me ei tohi unustada, et VKEd kujutavad endast ELi majanduse peamist tuiksoont. On ülitähtis, et asjakohased pangalaenud viidaks võimalikult kiiresti tagasi tavapärastele tasemetele. Euroopa Liit peab esmajoones püüdma luua elujõulise riskikapitalituru.
Małgorzata Handzlik
Finantsturu kriisi tõttu on VKEdel rahale väiksem juurdepääs. Eriti raske on rahalist toetust saada iduettevõtetel ja uuenduslikel ettevõtetel, kelle tegevust peetakse riskantseks. Majanduse elavnemine sõltub suurel määral arenguvõimalustest, mis on kättesaadavad VKEdele, kes lõppude lõpuks moodustavad ligi 99% ettevõtetest. Seepärast valmistab mulle heameelt praegune idee vaadata läbi VKEde rahastamist toetavad ELi vahendid seoses järgmise programmiperioodiga. Juurdepääs uutele rahastamisvormidele tuleks võimaldada just uuenduslike meetoditega töötavatele ettevõtetele. Arvan ka, et haldusmenetluste ja olemasolevate eeskirjade lihtsustamine aitab tõhustada VKEdele ette nähtud Euroopa Liidu programmide juhtimist ning aitab ka VKEdel märksa rohkem säästa, sest nad kulutavad vähem aega haldusküsimustele ja rohkem aega töös olevatele projektidele.
Filip Kaczmarek
Mulle valmistab suurt heameelt resolutsiooni ettepanek ja arutelu VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise üle. VKEde toetamine on oluline, sest need ettevõtted on Euroopa Liidu oleviku ja tuleviku seisukohast tähtsad. VKEd on meie konkurentsivõime säilitamise, kriisist taastumise, uute töökohtade loomise ja Euroopa Liidu majanduse uuenduslikkuse suurendamise seisukohalt üliolulised. Peame VKEsid rahaliselt abistama, kuid Euroopa Liit saab selle sektori toetamiseks võtta ka muid meetmeid ning peabki seda tegema. Viitan vajadusele vähendada halduskoormust ja bürokraatiat. VKEd peavad saama takistamatult ja kiiresti tegutseda. USAs on kohti, kus ettevõtte asutamiseks kulub 10 minutit. Kui me tahame rakendada eurooplaste ettevõtluspotentsiaali, peame ettevõtte toimimise nende jaoks lihtsamaks tegema ja kaotama ELi turult piirangud, mis tähendab, et praegu ei kasuta me ära kõiki arenguvõimalusi. VKEd esindavad ühiskondliku arengu seisukohast väga tulemuslikku ja kasulikku majandusmudelit. Enamikus vaestes ja arenevates riikides kõnealust sektorit ei ole või on see väga nõrk. See annab kaudselt tõendust VKE sektori suure tähtsuse kohta kogu majanduses ning elukvaliteedi kohta teatud riikides. Tänan teid!
Vilja Savisaar-Toomast
kirjalikult. - (ET) Lugupeetud juhataja! Lugupeetud kolleegid! On hea meel näha, et Euroopa Komisjon tegeleb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamisega, eriti silmas pidades järgmist programmperioodi. Kahjuks pean nentima, et täiendavat abi vajasid VKEd just viimasel kahel ja poolel aastal, kus majanduskriisi tingimustes esines väga paljudel neist probleeme likviidsusega. Lihtsamalt öeldes pangad ei väljastanud VKEdele laene või tegid seda äärmiselt kõrgete intressimääradega, mis raskendas antud ettevõtete seisu veelgi. Nii Eestis kui ka Euroopa Liidus tervikuna moodustavad VKE-d üle 99% kogu ettevõtete hulgast ning mikroettevõtted moodustavad Eestis 83% ja ELis ligikaudu 92% kõigist ettevõtetest. Seetõttu on oluline, et just sellele suurele enamusele oleksid rahalised vahendid kättesaadavad ning seda just rasketel kriisiaastatel. Loodan siiralt, et nii Euroopa Liit kui ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted veavad lähiajal Euroopa majanduse uuele tõusule ning tulevikus ollakse paremini valmis uuteks kriisideks. Praegusele rahanduskriisile järgnenud majanduskriis sai suuresti hoogu juurde sellest, et VKEd pandi pankade poolt raskesse seisu ning nende likviidsus vähenes märkimisväärselt. VKEdes on hõivatud üle kahe kolmandiku ettevõtluses töötavatest inimestest ning neis ettevõtetes luuakse ka kaks kolmandiku lisandväärtusest. Seda ei tohi unustada ning seetõttu peab nende ettevõtete käekäigu eest seisma.
Olga Sehnalová
VKEsid toetavad ELi vahendid peavad olema eeskätt paindlikud ja võimalikult bürokraatiavabad. Pangad ei soovi jätkuvalt rahastada riskantsemaid äriplaane, mille hulka kuuluvad ka iduettevõtted ja uuenduslikud tooted. Niisiis on juurdepääs rahale praegu üks suuremaid VKEde teel seisvaid takistusi. Seepärast on vaja tugevdada meetmeid ettevõtete väiksemahulise rahastamise toetamiseks ning tagada juba olemasolevate programmide parem koordineeritus ja sidusus. Kättesaadavust takistavad aga ka suhteliselt väikeste summadega seotud keerukus, kulutatud aeg ja raha ning tohutud haldusalased nõudmised. Minu arvates on ka oluline tõsta üldist teadlikkust ELis olemasolevatest võimalustest ja VKEde toetamiseks ettenähtud vahenditest.
