Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (küsimused nõukogule) (B6-0009/2009).

Teema: Pikaajalise hoolduse kvaliteedi, kättesaadavuse ja rahastamise parandamine
Arvestades Euroopa ees seisvaid ülesandeid seoses rahvastiku vananemisega, mille tõttu kasvab hooldust vajavate inimeste arv, muutub perekonna suurus ja struktuur, toimuvad muutused tööturul ja suureneb inimeste liikuvus, mis kõik mõjutab hooldajate koguarvu, tõdeti komisjoni demograafiaalases aruandes vananeva ühiskonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise kohta (SEK(2008)2911), et sellised ülesanded vajavad mitmesuguseid tegevuspoliitilisi lahendusi, sealhulgas põlvkondadevahelise solidaarsuse tugevdamist pikaajalise hoolduse vallas, kutseliste hooldajate suuremat tunnustamist ja mis kõige tähtsam - lähisugulaste hooldajate ulatuslikumat toetamist.
Eesistujariik on juba mõista andnud, et tema jaoks on kõige tähtsam pöörata rohkem tähelepanu pikaajalise hoolduse kvaliteedi, kättesaadavuse ja rahastamise parandamisele. Millised samme peab nõukogu praeguse eesistumisaja jooksul soovitavaks astuda, et toetada kogu Euroopa Liidus tegutsevaid mitteametlikke hooldajaid, kellest paljud juba pakuvadki pikaajalist hooldusteenust ja tänu kellele meie tervishoiusüsteemid hoiavad teenuste pealt tegelikult kokku miljoneid eurosid?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Vastan proua Harkini küsimusele.
Eesistujariik on igati teadlik pikaajalise hoolduse tähtsusest vananeva rahvastiku kontekstis. Eurostati andmetel kahekordistub aastatel 1995-2050 Euroopa Liidus üle 65-aastaste inimeste arv. Oma 16. detsembri 2008. aasta järeldustes vananemisega seotud neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemise rahvatervise strateegiate kohta, avaldas nõukogu heameelt töö üle, mida on teinud patsientide ja nende hooldajate kaitsmise ja toetamise ühingud, ning kutsus liikmesriike ja komisjoni üles arutlema ühiselt hooldajate toetamise ja selle edasiarendamise võimaluste üle.
Lisaks kutsus nõukogu liikmesriike üles kehtestama koos asjaomaste sidusrühmadega riikliku strateegia, tegevuskava või meetme, mis parandab patsientide ja nende hooldajate elukvaliteeti, ning tõhustama kasuliku teabe edastamist patsientidele, nende perekondadele ja hooldajatele, et tutvustada neile hoolduse põhimõtteid ja tõendust leidnud parimat tava.
Nõukogu soovitas liikmesriikidel hinnata ka nende haldusmenetluste keerulisust või tarbetust, millega patsiendid ja nende hooldajad kokku puutuvad, ning kaaluda meetmeid menetluste lihtsustamiseks.
Lisaks võtsid liikmesriigid 2008. aastal nõukogu poolt Euroopa Ülemkogule esitatud ühisaruandes sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta kohustuse parandada juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele. Nad kinnitasid, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb leida õige tasakaal era- ja avaliku sektori kohustuste ning ametliku ja mitteametliku hoolduse vahel, samuti tuleb hooldusasutustele eelistada kodust või omavalitsuste kaudu korraldatavat hooldust.
Nõukogu kutsus ka sotsiaalkaitsekomiteed üles edendama jätkuvalt kogemuste ja parimate tavade vahetamist pikaajalise hoolduse kvaliteedi, hooldajate abistamise, pikaajalise hoolduse korralduse ja integreeritud hoolduse olulisuse teemal.
Eesistujariik jätkab püüdlemist nõukogu 18-kuulise rahvatervise programmi eesmärgi poole ning koondab Euroopa Liidu tasandil tehtavad jõupingutused selle nimel, et vahetada aktiivsemalt kogemusi tervishoiu ja hooldajate suhtes avaldatava solidaarsuse vallas, võttes arvesse meie rahvastiku vananemisest tulenevaid tervisega seotud ülesandeid.
Eesistujariik Tšehhi pöörab erilist tähelepanu omavalitsuste kaudu korraldatavale pikaajalisele hooldusele, mitteametlikule lähisugulaste hooldusele ning eakate inimväärikusele ja õigustele. Eesistujariik korraldab Euroopa eakate inimväärikuse ja neid ähvardavate ohtude teemal konverentsi, mis toimub 25. mail 2009. aastal Prahas.
Konverentsil keskendutakse sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformile, et reageerida paremini eakate ja perekondade vajadustele ja eelistustele, muu hulgas arutatakse seal ka ühenduse korraldatavat pikaajalist hooldust, lähisugulaste hooldust, raugaea tervisehäireid, eakate väärkohtlemise ja hooletussejätmise ennetamist ning omavalitsuste rolli.
Eesistujariik korraldab ka Euroopa konverentsi "Sotsiaalteenused - tööjõudu mobiliseeriv ja sotsiaalset ühtekuuluvust tugevdav vahend”, mis toimub 22.-23. aprillil Prahas. Konverentsil pööratakse erilist tähelepanu rahvastiku vananemisest tingitud tööhõivevõimalustele sotsiaalteenuste valdkonnas, mitteametlike hooldajate toetamisele ning sotsiaalteenuste osakaalule aktiivse sotsiaalse kaasatuse tagamisel ning hoolduse ja töö ühitamisel.
Erilise tähelepanu alla võetakse ka iseseisev toimetulek kogukonnas. Konverents peaks aitama parimaid tavasid vastastikku tutvustada.
Lõpetuseks tahaksin öelda paar sõna hiljutiste maksustamismuutuste kohta. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu jõudis just eile Brüsselis kokkuleppele, et kõikidel liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada alaliselt vähendatud käibemaksumäärasid koduhooldusteenustele, näiteks kodutöödes abistamisele ning noorte, eakate, haigete või puuetega inimeste hooldamisele.
Kathy Sinnott
Eesistujariik Tšehhi algatus on väga innustav, eriti rõhu asetamine perekonnale. Euroopa rahvastiku vananemist kajastav komisjoni raport demograafia kohta kannab alapealkirja "Põlvkondadevaheline solidaarsus”; just perekonnas õpime tegelikult solidaarust ning selle põhinemist armastusel ja hoolimisel.
Mul on hea meel ka selle üle, et eesistujariik Tšehhi on toonitanud inimväärikuse austamist, sest see põhimõte ongi hoolduse põhiolemus. Tahaksin, et te seda kommenteeriksite, sest minu arusaama kohaselt peame just seda põhimõtet silmas pidama, kui soovime pakkuda abivajajatele hooldust inimväärikust austaval viisil.
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, pean igati kiiduväärseks jõupingutusi hooldavate lähisugulaste toetamise nimel, et nad saaksid pikaajalise hoolduse enda õlule võtta. Kahjuks aga ei leidu tegelikult piisavalt palju sugulasi. Hoopis vastupidi: me vajame üha rohkem korraliku väljaõppega hooldajaid. Siit tuleb ka mu küsimus: mida kavatseb nõukogu eesistujariik ette võtta, et tagada piisava arvu erialase ettevalmistusega hooldajate olemasolu? Kas on kaalutud mingisugust ühtlustatud väljaõpet, arvestades, et tegemist on uute algatustega?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, tänan liikmeid nende tehtud tähelepanekute eest, mis puudutavad eesistujariigi jõupingutusi eakate elutingimuste parandamisel. Vananemine puudutab meid kõiki ja me peaksime seda käsitlema teatava väärikusega.
Loomulikult on tõsi, et paljud nimetatud ülesannetest jäävad liikmesriikide pädevusse, kuid arutelu algul mainisin ma kaht konverentsi. Leian, et liikmesriigid võiksid pakkuda lähisugulaste hooldajatele väljaõppe- ja nõustamisvõimalusi. Hoolduse kvaliteedi parandamisel on kõige tähtsam kvaliteetse õppe väljatöötamine, kuid ka ajutine asendushooldus ja lähisugulaste hooldajatele töökohast eripuhkuse võimaldamine. Seejuures on olulised paindlik tööaeg, osalise tööajaga töökohad ja muud hooldajat soosivad töökorralduslikud meetmed.
Lõpetuseks: tähtis on ka lähisugulaste hooldajate sotsiaalkaitse. Ühiskond peaks hindama ja korraldama nii mitteametlike kui ka kutseliste hooldajate tööd. Hoolduse kvaliteedi tagamise eeltingimus on seega majanduslik kindlustunne.
Teema: Tööpuudus Euroopas
Milliseid samme astub Euroopa Ülemkogu praegu selleks, et võidelda noorte tööpuuduse ja pikaajalise töötusega Euroopas?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Suur tänu Brian Crowleyle selle küsimuse tõstatamise eest. Te teate kindlasti, et tööhõivepoliitika väljatöötamise ja elluviimise eest vastutavad esmajoones liikmesriigid. Siiski on nõukogulgi tööhõive valdkonnas palju kohustusi, sealhulgas iga-aastaste tööhõivesuuniste vastuvõtmine kooskõlas asutamislepingu artikliga 128. Iseäranis nüüd, mil Euroopa seisab silmitsi finants- ja majanduskriisiga, pöörab nõukogu erilist tähelepanu liikmesriikide tööhõivepoliitikale.
Te küsisite konkreetselt Euroopa Ülemkogu praeguste sammude kohta noorte tööpuuduse ja pikaajalise töötusega võitlemisel Euroopas. Detsembris 2008 leppis Euroopa Ülemkogu kokku Euroopa majanduse taastamise kavas, et luua ühtne raamistik nii Euroopa Liidu tasandi meetmeteks kui ka liikmesriikide endi meetmeteks, arvestades igaühe konkreetset olukorda. Euroopa Ülemkogu järeldustes rõhutati eriti Euroopa Sotsiaalfondi poolt täiendavate meetmete käivitamist tööhõive ja eriti kõige haavatavamate ühiskonnarühmade toetuseks. Euroopa Ülemkogu lubas hinnata kava elluviimist eelseisval kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel märtsis, märkides, et vajadust mööda võib seda täiendada või muuta.
Selle aasta esimesel poolel pöörab eesistujariik Tšehhi kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise kontekstis erilist tähelepanu ka tööhõivemeetmetele. Ülemkogu hakkab arutama tööhõive olukorda ühenduses ja võtab vastu selleteemalised järeldused, mis tuginevad nõukogu ja komisjoni vastuvõetud ühisele tööhõivearuandele.
Euroopa Parlamendi selleteemaline arvamus on märtsikuist Euroopa Ülemkogu kohtumist silmas pidades igati teretulnud. Euroopa Ülemkogu hinnangust lähtudes võtab nõukogu vastu suunised liikmesriikide tööhõivepoliitika kohta. Praegustes, eelmisel aastal vastu võetud tööhõivesuunistes rõhutatakse sarnaselt eelmiste versioonidega järjekindlalt liikmesriikide noorte tööpuuduse ja pikaajalise töötuse probleemi lahendamise tähtsust.
Alates 2008. aasta sügisest, kui hakkas ilmnema praeguse kriisi mõju tööhõivele, on nõukogu poolt kooskõlas asutamislepingu artikliga 130 loodud tööhõivekomitee täitnud oma uut ülesannet: ta on jälginud pidevalt liikmesriikide tööhõive olukorda. Tööhõivekomitee tulemused edastatakse nõukogule.
Lisaks on eesistujariik otsustanud korraldada 7. mail tööhõive tippkohtumise, et säilitada aruteluks ja lõplikeks otsusteks vajalik platvorm. Arutelu teemad kinnitatakse pärast kevadist Euroopa Ülemkogu kohtumist - kavatseme pidada sellekohase ettevalmistava arutelu järgmisel nädalal. Sellega seoses tuleks ka mainida, et käesoleva aasta jooksul hindavad ja kaaluvad Euroopa Parlament ja nõukogu kaasseadusandjatena Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puudutavaid muudatusettepanekuid; fondi eesmärk on kõrvaldada üleilmastumise halb mõju, mille hulka kuulub kahtlemata ka töökohtade kadumine, ja vähendada ohtu, et koondatutest saavad pikaajalised töötud. Pikaajalist töötust plaanitakse vältida töötajatele õigeaegse abi pakkumisega tööotsimisprogrammide kaudu, näiteks kutseoskust parandava koolituse teel.
Üldiselt on tööhõive, sealhulgas pikaajalise töötuse ja noorte tööpuudusega võitlemise edendamine olnud alati nõukogu ja Euroopa Ülemkogu eelisvaldkondade hulgas. Eesistujariik toetab turvalise paindlikkuse põhimõtete järgimist. Nende elluviimine liikmesriikide poliitikas ja samaaegne struktuurireformi jätkamine aitab parandada haavatavate rühmade, s.t noorte, eakate, pikaajaliste töötute ja vähese kutseoskusega inimeste olukorda tööturul.
Kinnitan lugupeetud parlamendiliikmele, et see on jätkuvalt nii ka sellel kevadel, üleilmse finants- ja majanduskriisi ning kasvava töötuse ajal.
Brian Crowley
Tänan nõukogu eesistujat vastuse eest. Minu arvates tuleb avaldada eesistujariigile kiitust selle eest, et tööhõivekonverentsi hakati kavandama juba enne seda, kui me majanduskriisist tuleneva tööpuuduse probleemi tõsidust ise märkasime ja mõistsime.
Eelseisva tööhõive tippkohtumise valguses tuleb aga tähelepanu pöörata kolmele eriti tähtsale küsimusele, mis vajavad käsitlemist ja lahendamist: esiteks ei tohiks Euroopa Sotsiaalfondi kasutada üksnes koolitusteks, vaid need koolitused peavad tagama ka tegelike töökohtade leidmise, mitte aga olema pelgalt koolitused koolituse pärast; teiseks peab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond kohe aktiivsemalt tegutsema hakkama, sest töökohad kaovad juba praegu; kolmas ja kõige olulisem punkt on see, et meie kolleege nõukogus tuleks kutsuda üles hoiduma protektsionismist oma riigi töökohtade suhtes teiste riikide töökohtade kahjuks, sest omavahel kooskõlas ja koos töötades on edu saavutamise tõenäosus suurem.
Gay Mitchell
Kas nõukogu eesistuja on minuga nõus, et praegune olukord ei sarnane mitte niivõrd 1930. aastate omaga, kuivõrd Teise maailmasõja järgse olukorraga, ja et me vajame Euroopa taastamiseks mingit Marshalli plaani laadi algatust?
Kas ta oleks seega nõus, et Euroopa Investeerimispanga ees on võimalus leida investor, näiteks Hiina, kes laenaks talle Euroopasse investeerimiseks raha, mis tagastatakse laenajale spetsiaalsete kaubandustariifide ja Euroopa Liidu kogutava käibemaksu kaudu? Kas ta oleks nõus sellega, et tööhõive konverents on küll teretulnud, kuid me vajame uut mõtteviisi ja midagi sama pöördelist kui see, mida tehti pärast Teist maailmasõda?
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, praegused liikuvuse takistused on kahtlemata noorte tööpuuduses osaliselt süüdi. Meil on suurepärased piiriülesed koolitusprogrammid muu hulgas praktikantidele, kuid sotsiaalsete õiguste ja ravikindlustusega seotud takistused muudavad kogu liikuvuse ja välismaal enda täiendamise väljavaated võimatuks. Mida teeb eesistujariik selle probleemi lahendamiseks?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, arvan, et siin on kaks lahknevat mõtet, üks neist härra Crowley'lt ja teine härra Mitchellilt. Pean vajalikuks vältida protektsionistlikke ahvatlusi, sest selle tagajärjel võib töötus mitmes liikmesriigis isegi suureneda. Ühes riigis leitud lahendus ei tohiks kahjustada naaberriike ja selle hinda ei peaks maksma tulevased põlvkonnad.
Me vajame meetmeid ja peame praegusele olukorrale reageerima - ning seda me püüamegi teha. Olen nõus härra Mitchelliga, et me vajame tõepoolest plaani, ja meil on juba mõned plaanid ka olemas. Meil on Euroopa majanduse taastamise kava, mis tuleb ellu viia. Loomulikult peame nõu ja teeme koostööd Euroopa Investeerimispangaga. Selle president Maystadt korraldas kaks päeva tagasi konverentsi, kus ta näitas, kui palju on pank kriisi algusest saadik kulutanud - s.o ligikaudu 10 miljardit eurot rohkem kui eelmisel aastal. Euroopa Investeerimispank on näiteks teinud koos Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Maailmapangaga veel ühe algatuse, et eraldada üle 24 miljardi euro väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajaduste katmiseks. See on töökohtade säilitamise mõttes oluline.
Mis puudutab Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruste läbivaatamist, siis nõukogus jõuti kokkuleppele ettepanekus muuta Euroopa Sotsiaalfondi määrust, lihtsustades kulude kirjapanekut ja suurendades liikmesriikidele tehtavaid makseid. Praegu oodatakse Euroopa Parlamendi seisukohta ja võib juhtuda, et muudetud määrus jõustub selle aasta mais.
Teema: Tootmisstandardite erinevused maailmas
Euroopa piirides on kehtestatud kõrged toiduainete tootmise ja töötlemise standardid, mida me kõik peame kiiduväärseks, kuid samade standardite täitmist ei nõuta impordi puhul. Euroopa standardid on iseäranis toiduainete valmistamise ning riiete ja mänguasjade tootmise osas parimad kogu maailmas, kuid sellised ranged nõuded põhjustavad lisakulusid ja muudavad tootmise Euroopa Liidus kallimaks. Importtooted, mille puhul ei ole sama karmidest keskkonna- ja muudest normidest lähtutud, on leidnud koha meie poeriiulitel, makstes sageli palju vähem.
Mida teeb nõukogu Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja teistes üleilmsetes foorumites selleks, et suurendada teadlikkust selles küsimuses ja kutsuda üles järgima kõrgemaid tootmisstandardeid, mis pakuks töötajatele ja tarbijatele paremat kaitset?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Ma tänan selle küsimuse eest, mis tuli jälle iirlasest parlamendiliikmelt - tundub, et iirlased on meie infotunnis kõige aktiivsemad.
Mis puudutab Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) korraldatavat algatust suurendada teadlikkust ja pooldada kõrgemate tootmisstandardite kehtestamist kogu maailmas, siis kõigepealt tahaksin meenutada lugupeetud parlamendiliikmele, et Euroopa Ühenduse peamine kaubandusläbirääkija WTOs on komisjon, kes tegutseb nõukogult saadud volituste alusel. Seega peaks siin seisma volinik Ashton.
Mis puudutab tootmisstandardeid, siis üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklis XX lubatakse valitsustel tegutseda inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse nimel, kui see ei ole diskrimineeriv ega kujuta endast varjatud protektsionismi.
Lisaks käsitlevad neid küsimusi kaks spetsiaalset WTO algatust: sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning tehniliste kaubandustõkete lepingud.
Neist esimene on eraldiseisev leping, mis sisaldab põhilisi eeskirju toiduohutuse ning loomade ja taimede tervise standardite kohta. See võimaldab liikmesriikidel kehtestada oma standardid, mis peavad põhinema teaduslikel andmetel. Tehniliste kaubandustõkete lepingutega kohustatakse WTO liikmeid tagama, et tehnilised eeskirjad, vabatahtlikud standardid ja vastavushindamine ei põhjusta tarbetuid kaubandustõkkeid.
WTO liikmeid julgustatakse seega lähtuma rahvusvahelistest standarditest, suunistest ja soovitustest, kui need on olemas. Veelgi rangemate normideni viivaid meetmeid võivad nad võtta üksnes siis, kui selleks on teaduslik põhjendus.
Euroopa Ühendus on kehtestanud kõrged standardid, mille kaudu me kaitseme tarbijaid. Siiski tuleb meil veenduda, et nõutavad standardid ei ole vastuolus eelnimetatud lepingutega.
Me kõik teame, et neis küsimustes ollakse eriarvamusel ja Euroopa Ühendus on selliste meetmete üle peetavates vaidluses sageli asunud kaitsvale positsioonile.
Ühenduse arvates võib hea õigustava aidata muu hulgas vältida tarbetuid takistusi rahvusvahelises kaubanduses ja tagada, et õigusaktid ei piira kaubandust rohkem kui vaja. Samal ajal saab selle abil kaitsta õigust seada riigi poliitika eesmärgid inimeste, loomade ja taimede tervishoiu ning keskkonna valdkonnas näiteks sobivate tasemetena, sealjuures ei tohi neid kohaldada nii, et need muutuksid meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendiks.
Praegusel finantsvapustuse ja majanduslanguse ajal ei ole võimalik kõigi WTO eeskirjade ja lepingute täieliku ja tõhusa rakendamise tähtsust üle rõhutada.
Euroopa Ühendus on töötanud selle nimel, et tugevdada rahvusvahelisi standardeid asjaomastes WTO komiteedes, eelkõige tehniliste kaubandustõkete komitees, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitees, intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogus ning kaubandus- ja keskkonnakomitees. Hiljutine mainimist vääriv juhtum on Euroopa Ühenduse karm seisukohavõtt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitees veebruari lõpus seoses sellega, et mõned liikmed ei täitnud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni standardeid.
Mairead McGuinness
Tänan nõukogu eesistujat üksikasjaliku ja vormikohase vastuse eest, kuid sooviksin tuua elulise näite, mis aitab teil ehk küsimusest ettekujutust saada. Paari aasta pärast keelab Euroopa Liit puurikanade munade tootmise. Teisel pool piire aga jätkatakse seda ning meie impordime vedelaid munatooteid või munapulbrit puure kasutavatest kanalatest, mis on Euroopa Liidus keelatud, ning tootjad ei jõua ära imestada, kus on selle asja loogika.
Küsin teilt kui loogilise mõtlemisega ja üksikasjalikke vastuseid andvalt mehelt, et kui me ei keelusta puure kasutavatest kanalatest pärinevate vedelate munatoodete ja munapulbri importi täielikult, siis kuidas sedalaadi süsteemi põhjendada. Selle keelamine ainult Euroopa Liidu sees on naeruväärne.
Jim Allister
Härra minister, arvan, et selles küsimuses oli peatähelepanu all konkurentsivõime ja see, kuidas me säilitame Euroopa Liidu tootjate konkurentsivõime. Võttes arvesse, et Euroopa Liidu tootjad, eriti toiduainetootjad, peavad kandma Euroopa Liidu standarditele vastamiseks lisakulusid ja samal ajal konkureerima nendega, kes seda ei tee, siis küsin selliste asjaolude taustal: kas olete veendunud, et Euroopa Liidu tootjate konkurentsivõime säilitamist tuleks rahastada just ühise põllumajanduspoliitika kaudu? Ilma rahastamiseta saab meile osaks just selline saatus, millele proua McGuinness osutas.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Ma ei kuulu just kõige innukamate ühise põllumajanduspoliitika kaitsjate hulka. Üldiselt soosin ma ühise põllumajanduspoliitika reformi jätkamist, kuid loodan, et me ei jõua olukorda, kus peame vedelaid munatooteid või munapulbrit importima. Samuti usun, et enamik Euroopa Ühenduse standardeid kaupade turuleviimise kohta ei põhine mitte siin, Euroopas kokku lepitul, vaid rahvusvaheliselt kehtestatud Codex Alimentarius'e ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni standarditel. Oluline on, et kõik järgiksid teatud standardeid ning et me ei looks tingimusi, mis nende järgimist tõsiselt õõnestaks.
Tehniliste kaubandustõkete lepinguga kohustatakse WTOd ja selle liikmeid tagama, et tehnilised eeskirjad, vabatahtlikud standardid ja vastavushindamine ei põhjusta tarbetuid kaubandustõkkeid.
Teema: Kliimamuutus
Milliseid ettevalmistusi teeb nõukogu juulikuiseks G8 tippkohtumiseks ja aasta lõpus Kopenhaagenis toimuvaks kliimamuutuste konverentsiks, et edendada rahvusvahelisi läbirääkimisi kliimamuutuse teemal? Eriti huvitab, kas nõukogu on täheldanud Euroopa Liidu ja USA valitsuse koostöö paranemist selles valdkonnas.
Lisaks: milliseid kliimamuutuse vastaseid lisameetmeid on nõukogu kavandanud detsembris kokku lepitud meetmekomplekti toetamiseks?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Detsembris 2008 lepiti Poznańi konverentsil kokku 2009. aasta tööprogramm, milles määrati selgelt kindlaks sammud, mis tuleb teha 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuvaks kliimakonverentsiks. Poznańist läkitati ka sõnum, et praegust finantskriisi ei tohiks võtta mitte kliimamuutuse vastaste lisameetmete takistusena, vaid järjekordse võimalusena muuta põhjalikult meie majandussüsteemi ja liikuda vähem CO2 heitkoguseid tekitava majanduse poole.
Sellele vaatamata peame endale teadvustama, et see ei ole meie jaoks lihtne. Majandussurutis mõjutab asjaomaste sidusrühmade valmidust katta CO2 heitkoguste vähendamise kohustustest tulenevaid lisakulusid ning leevendus- ja kohanemismeetmete kulusid.
Eesistujariik Tšehhi kavatseb jätkata jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil, et jõuda detsembris Kopenhaagenis eduka kokkuleppeni. Nagu teate, võttis nõukogu eelmisel nädalal jätkuna komisjoni teatisele "Ulatuslik kliimakokkuvõte - eesmärk Kopenhaagenis” ja Euroopa Parlamendi loodud kliimamuutuste ajutise komisjoni tööst lähtudes vastu selleteemalised järeldused, arendades seeläbi edasi Euroopa Liidu seisukohta 2012. aastale järgnevat perioodi hõlmava ulatusliku kokkuleppe suhtes.
Eelseisval Euroopa Ülemkogu kohtumisel loodetakse kokku leppida ka peamistes poliitilistes sõnumites. Lisaks ühisele arusaamale pikaajalistest leevendus-, kohanemis- ning ka tehnoloogiameetmetest on pikaajalise ja tõhusa kliimapoliitika jaoks sobivate rahastamisvahendite leidmine Euroopa Liidu positsiooni jaoks võtmetähtsusega ja määrab suuresti ära Kopenhaageni konverentsi edukuse.
Euroopa Liit on juba alustanud aktiivset tutvustamistegevust nii põhiliste läbirääkimispartnerite hulgas kui ka peamistes kiiresti areneva majandusega riikides, samuti USA valitsuses, kes on juba väljendanud oma valmisolekut asuda küsimusega taas tulemuslikult tegelema.
Eesistujariik on USA uue valitsusega juba korra kohtunud ja kavandab korraldada niipea kui võimalik ka järgmisi mõttevahetusi. Kliimamuutus on üks teemasid, mida arutatakse 5. aprillil Prahas toimuval Euroopa Liidu ja USA mitteametlikul tippkohtumisel. Esimesed Washingtonist kostuvad signaalid on igatahes julgustavad, mistõttu on eriti oluline tagada Euroopa Liidu ja USA hea koostöö, et meie seisukohad oleksid võimalikult kaugeleulatuvad ja et sellest tulenevalt järgiksid peamised kiiresti areneva majandusega riigid meie eeskuju.
Et Euroopa Liidu jõupingutused kliimamuutusega võitlemisel annaksid tulemusi, on täiesti möödapääsmatu kaasata ka teised peamised CO2 tekitajad kogu maailmas. Seepärast ongi G8 tippkohtumisele kutsutud mitmed sellised riigid - Lõuna-Aafrika, Egiptus, Hiina, India, Austraalia, Mehhiko, Brasiilia, Indoneesia ja Lõuna-Korea.
Mis puutub kliima- ja energiapaketti, siis Euroopa Liit saatis 2008. aasta detsembris selle vastuvõtmisega väga jõulise poliitilise sõnumi kõigile oma läbirääkimispartneritele kogu maailmas. Nüüd algab selle paketi elluviimine, mis tähendab palju tehnilist tööd.
Nõukogu on teadlik vajadusest määrata veelgi üksikasjalikumad kriteeriumid, mida Euroopa Liit soovib kohaldada, liikudes heitkoguste 20% vähendamise eesmärgist 30% eesmärgini, ning kaalub praegu täiendavaid jõupingutusi ja võimalike riiklike meetmete arendamise sobilikkust, lähtudes komisjoni teatisest. Asjaomane tekst on esitatud ka 2. märtsi 2009. aasta keskkonnanõukogu kohtumise järeldustes.
Claude Moraes
Mis saaks infotunnist ilma meie Iiri kolleegide ning nende sisukate ja selgete sõnavõttudeta? Seekord räägin esimesena mina, et eesistujale oma mõtet edasi anda.
Tahtsin oma küsimusega öelda, et me peaksime endale teadvustama, et eriti meie nooremad valijad - kindlasti ei ole see üksnes minu seisukoht - soovivad ärgitada nii praegust, oma ametiaja keskele jõudnud eesistujariiki, kui ka tulevast eesistujat Rootsit jälgima hoolikalt ameeriklaste püüdlusi, et ei tekiks konflikti, mida mainis ka härra Vondra, kus ühest küljest tegeldakse majanduskriisi, tööpuuduse ja teiste hädavajalike prioriteetidega ning teisest küljest innustatakse võtma kliimamuutuse vastaseid meetmeid, edendatakse kliimamuutuste paketti ning kutsutakse tööstust üles vähendama oma tegevuse käigus tekkivaid CO2 heitkoguseid.
Ma ei palu midagi ilmvõimatut, vaid tahaksin öelda: palun pidage alati meeles, et need ei ole üksteist välistavad eesmärgid. Paljud meie nooremad valijad kogu Euroopa Liidus räägivad meie eesistujariikidele täpselt sedasama.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kui ma mõtlen kliimamuutuse mõjule, näiteks pikkadele põuaperioodidele, joogiveevarude vähenemisele ja suurte alade kõrbestumisele Euroopas, siis tahaksin küsida, kas nõukogu kaalub Euroopa niisutussüsteemi arendamist.
Usun, et põllumajandusse investeerimine peab praegusel majanduskriisi ajal olema prioriteet. Pealegi on põllumajandus Euroopa Liidu kaubandusbilansi seisukohalt ülimalt oluline valdkond ning me peame tagama Euroopa kodanikele piisava hulga kättesaadava ja tervisliku toidu olemasolu.
Avril Doyle
Tahaksin meenutada nõukogu eesistujale, et detsembris toimunud tippkohtumisel jõudsid kõik riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele avalduses, milles märgiti muu hulgas, et 2009. aastal Kopenhaagenis sõlmitava rahvusvahelise kliimamuutuste alase kokkuleppe raames kasutatakse nende puhul, kes seda soovivad, osa oksjonil saadud tuludest kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemise meetmete võimaldamiseks ja rahastamiseks kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud arengumaades, eelkõige vähim arenenud maades.
Minu küsimus on väga lihtne. Kuna tippkohtumise avaldused ei ilmu Euroopa Liidu Teatajas ega üheski protokollis enne teie eesistumisaja lõppu, härra minister, siis kas oleks võimalik lisada detsembri tippkohtumisel tehtud avalduse täistekst meie protokolli? Selliste tähtsate avalduste kättesaadavus on väga oluline.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Arvan, et see on esitatud märtsi alguses toimunud keskkonnanõukogu kohtumise järeldustes. Mul ei ole neid dokumente kaasas, nii et kontrollin selle hiljem hoolikalt üle. Mulle tundub, et olen seda avaldust lugenud. Oleme kevadisest Euroopa Ülemkogu kohtumisest juba ette jõudnud ja ma ootan kõigi nende ambitsioonikate eesmärkide kinnitamist.
Ma ei tea, kas suudame välja käia piisavalt raha, et aidata arengumaid leevendus- ja kohanemismeetmetega - mis tõstatab omakorda mõned muud küsimused -, sest läbirääkimised USA ja teiste partneritega on alles algusjärgus ning praegu ei oleks mõistlik kõiki oma kaarte avada.
Arutelu ameeriklastega jätkub. Keskkonnaministri asetäitja kohtus käesoleva kuu algul Carol Browneriga ja Tšehhi keskkonnaministril Martin Bursíkil seisab ees kohtumine partneritega Washingtonis - minu teada selle nädala lõpus või järgmise kuu algul -, nii et dialoog juba käib.
Jah, muidugi peame leidma ühised lähtepunktid. Ühest küljest kestab majanduskriis, teisalt on meil kaugeleulatuvad keskkonnaeesmärgid. Teil on õigus, et me võime leida palju koostoimimise võimalusi ja pole vaja tülitseda. Kui loete Euroopa majanduse taastamise kava, siis selles on palju programme, millel on roheline sisu või vorm. Samal ajal tuleb teha veel palju teavitustööd üldsuse hulgas. Euroopa Liidu liikmesriikide tingimused ei ole paratamatult alati ühesugused, nii et eeldatavasti ootab meid selles valdkonnas ees suur töö üldsusega ja palju avalikku diplomaatiat.
Teema: Liiklusohutus
Tšehhi eesistumisaja prioriteetide kohaselt vajab Euroopa teedel hukkunute suur arv kogu Euroopa jõupingutusi liiklusohutuse parandamisel.
Kuidas plaanib eesistujariik selle küsimusega tegeleda?
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Nagu lugupeetud parlamendiliige märkis, kuulub liiklusohutuse suurendamine ja ühenduse teedel surmaga lõppevate liiklusõnnetuste suure arvu vähendamine Tšehhi eesistumisajal veondusvaldkonna prioriteetide hulka. See ei ole üllatav, sest meie riik asub täpselt Euroopa keskel. Liiklustihedus ja sellega seotud ohud on meie jaoks esmatähtsad.
Tundes samasugust muret nagu teie ja mõeldes olukorra parandamisele lähiajal, plaanis eesistujariik korraldada sel kevadel nõukogu kohtumisel ministrite arutelu liiklusohutuse edasise arengu üle seoses uue liiklusohutuse tegevuskava ettevalmistustega. Kuna aga komisjon teatas eesistujariigile oma kavatsusest lükata uue tegevuskava vastuvõtmise aega edasi, peab eesistujariik Tšehhi seda arutelu enneaegseks.
Kui tuua üks näide meie konkreetsest eesistumisaja tegevusest liiklusohutuse valdkonnas, siis jõudsid nõukogu ja Euroopa Parlament lõplike läbirääkimisteni ettepaneku üle võtta vastu määrus, mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid. Nagu teate, suutsid eesistujariik ja Euroopa Parlamendi esindajad saavutada selles ettepanekus kokkuleppe ning Euroopa Parlament võttis määruse eile vastu. Üldise ohutuse määrusega tehakse kõikide sõidukite puhul kohustuslikuks elektroonilised stabiilsuskontrollisüsteemid ning raskeveokite puhul kõrgetasemelised hädapidurdussüsteemid ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemid. Nende uute seadmete abil saab märkimisväärselt parandada sõidukite turvalisust ja ilmselgelt suurendab nende kasutuselevõtt uute sõidukite kohustuslikus standardvarustuses liiklusohutust.
Tänu esimesel lugemisel saavutatud kokkuleppele muutub elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem uutes autodes kohustuslikuks alates 2011. aastast, s.o aasta varem, kui komisjoni ettepanekus oli esialgu ette nähtud. Lisaks hakkas nõukogu just analüüsima komisjoni tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas ja sellele lisatud ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega. Mõlemas dokumendis on üheks eesmärgiks liiklusohutuse parandamine info- ja sidetehnoloogia rakendamise kaudu maanteeveosektoris.
Eesistujariik kavatseb paluda ministreid võtta tänavu märtsis toimuval nõukogu kohtumisel vastu nõukogu järeldused tegevuskava kohta ning kinnitada juunis toimuval nõukogu kohtumisel üldine seisukoht või poliitiline kokkulepe eelnimetatud ettepaneku suhtes. Intelligentsete transpordisüsteemide osakaalu liiklusohutuse valdkonnas arutatakse ka transpordiministrite mitteametlikul kohtumisel aprilli lõpus minu kodumaal Litoměřice linnas.
Intelligentsed transpordisüsteemid ja rakendused, näiteks automaatne hädaabikõne ja juhi valvsuse vähenemist tuvastavad süsteemid, kiirusehoiatused ja alkoholilukud, võiksid meie liiklusohutust märkimisväärselt suurendada. Ainuüksi elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem ja automaatne hädaabikõne aitaksid Euroopa Liidus päästa kuni 6500 inimelu aastas, kui neid täielikult rakendada. Kuna liiklusohutus on eesistujariigi jaoks tähtis, analüüsib ta ka muid selleteemalisi ettepanekuid, mida komisjon võib lähiajal esitada - kui juuni lõpuni jääv lühike seda vähegi võimaldab.
Seán Ó Neachtain
(GA) Jällegi üks küsimus Iirimaalt, kuid seekord meie enda keeles. Mis on teie arvates peamised põhjused nii suure liiklussurmade arvu taga? Kas eesistujariik Tšehhi kavatseb hakata kuidagi uuesti kooskõlastama praegu Euroopa riikides kehtivaid erinevaid sõidukite korrasoleku norme? Ja veel: kas Teie meelest tuleks liiklussurmade arvu vähendamiseks kasutada ka muid vahendeid peale tehnoloogia?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopa Liit ei ole liiklusõnnetuste arvu vähendamiseks piisavalt ära teinud. Liiklusohutust saab suurendada infrastruktuuri investeerimise, liiklejate käitumise parandamise ja liiklusega seotud õigusaktide täitmise teel.
Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu direktiiv karistuste piiriülese täitmise kohta juhtudel, mil liikluseeskirjade rikkumise eest on määratud trahv. Euroopa Parlament kiitis selle hääletamisel heaks. Mis järgus on selle menetlemine praegu ja kui tõenäoline on, et Euroopa Liidu Nõukogu võtab selle vastu?
Jim Higgins
Esiteks tahaksin küsida, kas nõukogu on nõus, et me vajame surmaga lõppevate liiklusõnnetuste ja hukkunute arvu vähendamisel iga liikmesriigi jaoks konkreetseid sihtarve.
Teiseks, kas nõukogu on nõus sellega, et me vajame sellist karistuste täitmise süsteemi, mille puhul saab ühe riigi jurisdiktsioonis toimepandud õigusrikkumist menetleda sama riigi kohtus isegi siis, kui õigusrikkuja on naasnud oma kodumaale?
Lõpetuseks avaldan heameelt nõukogu esitatud teate üle automaatse hädaabikõne (eCall) kohta, kuid millal muutub see kõikides liikmesriikides kohustuslikuks? See on eluliselt tähtis liiklusõnnetuste, eriti vaid ühe sõidukiga juhtuvate õnnetuste puhul.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Kõigepealt olgu öeldud, et ma saan aru, kui väga tähtsaks muutuvad need teemad valimiskampaania ajal, sest liiklusohutuse küsimus läheb kõigile korda. Arvan, et me peame teadvustama üht asja - valitsused ja eriti veel Euroopa Ülemkogu ei saa vastutada absoluutselt kõigi elude eest meie teedel. See on samuti ja eelkõige roolis olevate juhtide kohustus.
Ent muidugi peame sellele küsimusele keskenduma ja olgu veel kord öeldud, et meie jaoks on see prioriteetne; seega tuleb meil selles vallas arutelu jätkata. Seepärast valisimegi selle teema aprilli lõpus toimuva transpordiministrite mitteametliku kohtumise üheks peamiseks päevakorrapunktiks; ja ma ütlen oma kolleegile meie valitsuses, meie transpordiministrile, kui oluline on see teema ka teie jaoks.
Mitteametliku kohtumise peamine teema on intelligentsete transpordisüsteemide kasutamine Euroopa Liidus. Liiklusohutus ja turvalisus on kahtlemata üks kuuest prioriteetsest tegevusvaldkonnast, mis komisjon on oma intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavas nimetanud. Me soovime seda arutelu jätkata.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
