Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitika (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Bernd Lange koostatud raport üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta.
Bernd Lange
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Kõnealuses raportis esitatakse Euroopa Parlamendi selge seisukoht. Ma tahan tänada variraportööre, kes aitasid kaasa raporti kokkupanemisele, ja asjaomaste komisjonide arvamuste koostajaid.
Lugupeetud volinik, koos õnnestus meil anda edasi selge sõnum, et tahame asetada tööstuspoliitika poliitilisel maastikul nähtavamale kohale. Selleks on mõjuv põhjus. Tööstuspoliitika aitab meil esiteks luua Euroopas kvaliteetseid ja kindla tulevikuga töökohti ning teiseks tagada Euroopasse investeerimine. Meie konkurendid kogu maailmas, näiteks Ameerika Ühendriigid, Hiina, Brasiilia ja India, kasutavad tööstuspoliitikat hästi ära. Kolmandaks on meie ees jätkusuutlikkusega seonduvad probleemid nii kliimaküsimustes kui ka oma ühiskonna majanduslike ja sotsiaalsete aluste mõttes. Seda arvesse võttes on oluline, et asetaksime tööstuspoliitika oma poliitilise maastiku keskpunkti.
Ühelt poolt tähendab see, volinik, et tööstuspoliitika peaks meie ootuste kohaselt olema integreeritud selliselt, et sellest saab Euroopa Liidu seadusandlike algatuste kese. Me ei taha näha olukorda, kus esmalt luuakse keskkonna-, kaubandus- ja konkurentsipoliitika ning alles hiljem viiakse see kooskõlla Euroopa tööstuse huvidega. Vastupidi, me peame muud poliitikavaldkonnad kindlaks määrama hoopis jätkusuutliku tööstuspoliitika strateegilistest huvidest lähtuvalt.
Teiseks, austatud volinik, peame liikmesriikide tööstuspoliitikat paremini kooskõlastama. Seepärast tahan paluda, et te kasutaksite Lissaboni lepingu artikli 173 lõikes 2 sätestatud võimalusi liikmesriikide tööstuspoliitika tõhusamaks kooskõlastamiseks, et me kõik liiguksime tõepoolest samas suunas. Oleme selle punkti lisanud ka raportisse.
Loomulikult peame keskendama oma tähelepanu mitmele konkreetsele valdkonnale. Horisontaalsel tasandil peame pöörama tähelepanu eelkõige innovatsioonipoliitikale kogu väärtusahelas. Me peame tulemuslikult toetama tervet majandusahelat, alates aluseks olevatest teadusuuringutest ja lõpetades toodete turulelaskmisega, ning tooma turule meie ühiskonna jaoks parimad lahendused.
Samuti peame pöörama suuremat tähelepanu ressurssidele. Ei piisa üksnes nende tähtsuse märkimisest. Me peame võtma vastu praktilised õigusnormid, mis suurendavad oluliselt ressursitootlikkust. Tööstuses moodustavad tööjõukulud 20% ja ressursside kulud 40%. See on lähtealus tooraineid käsitlevatele meetmetele. Mobiiltelefonid, mida kasutame me kõik, sisaldavad haruldasi muldmetalle ja metalle, mida võetakse ringlusse harva. Ringlussevõtu määr on mobiiltelefonide puhul üksnes 1,5%. See on töökohtade loomise ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamise lähtepunkt.
Sellega seoses tahan rõhutada veel üht mõtet. Innovatsioon ja ressursitootlikkus ei teki iseenesest. Need sõltuvad asjaomastest töötajatest. Sellepärast peab mõistlikus tööstuspoliitikas võtma muu hulgas arvesse töötajate oskusi ja kaasatust. Kui me suudame selle saavutada, siis olen veendunud, et Euroopa tööstuses luuakse kindla tulevikuga töökohad.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Kõigepealt tahan ma tänada raportöör Bernd Langet tema töö eest. Tean, et nõnda keerulise ülesehitusega parlamendis, kus on nii palju fraktsioone, ei ole lihtne luua kooslust, mis võimaldab pidada tööstuspoliitika üle tulemuslikku arutelu. Seepärast tänan ma teid töö eest, sest kui me tõepoolest soovime asetada oma poliitilise tegevuse keskmesse reaalmajanduse edendamise meetme, millega soodustatakse sotsiaalset ja turumajandust, peame komisjoni, parlamendi ja nõukogu vahel koostööd tegema.
Olen nõus teie üleskutsega tagada liikmesriikide poliitika suurem sidusus. Nõukogu on ilmutanud julgustavaid märke, toetades komisjoni seisukohta. Peale selle on riikides, kus on olnud võimalik esitada tööstuspoliitika dokument, olnud mõningane valmisolek - kuigi selle määr on eri riikides erinev - osaleda tööstuspoliitika juhtimise ühismeetmes. Kuna liit ei taha üksikutele liikmesriikidele otsuseid peale suruda, on see jäänud püüdeks nende poliitikat kooskõlastada.
See on minu meelest samm teie soovitud suunas, kuid samuti on see kinnituseks, et Euroopa vajab oma tööstust, et lahendada kriisist väljapääsu otsides ette tulevad otsesed probleemid. Me ei saa loota, et praegustest raskustest - olukorra teeb halvemaks praegune Vahemere piirkonna kriis - saab üle ilma jõuliste tööstus- ja ettevõtluspoliitika edendamise meetmeteta, sest need poliitikavaldkonnad on ainsad, mis võimaldavad meil areneda ja uusi töökohti luua.
Lugupeetud Bernd Lange, teie koostatud raportis rõhutatakse asjakohaselt majandus-, keskkonna- ja sotsiaalprobleeme, millega me silmitsi seisame. Lühidalt öeldes käsitletakse meie tööstuspoliitika jätkusuutlikkust. Selles asetatakse jätkusuutlikkus samale pulgale konkurentsivõimega, sest need kaks omadust on omavahel tihedalt seotud. Ma olen tõepoolest veendunud, et tänapäeva maailmas ei ole üks neist nähtustest võimalik ilma teiseta.
Eesmärgi saavutamiseks peame looma endale tänapäevase ja konkurentsivõimelise tööstuse, millel ei ole mingit seost tööstuspoliitika kujundamise endise metoodikaga. Mida tähendab tänapäevase tööstuse olemasolu? See tähendab, et meil on ressursi- ja energiatõhus ning vähe kasvuhoonegaase õhku paiskav tööstus - see omakorda tähendab eesmärki saada keskkonnahoidlikuma majanduse kaudu tõeliselt keskkonnahoidlikuks majanduseks. Samuti peab see tööstus võtma vastutuse ning lahendama raskusi tööturu osapooltega peetava pideva ja viljaka dialoogi kaudu.
Minu arvates tuleb anda tugevalt märku sellest, et 2010. aasta tööstusmudel ei saa põhineda riigiabil ning et konkurentsivõime tagamiseks üleilmsete raskuste ajastul ei saa Euroopa majandus endale lubada innovatsioonile ja teadusuuringutele keskendumata jätmist. Seepärast esitas komisjon innovatsioonipoliitikat käsitleva dokumendi enne tööstuspoliitikat käsitlevat dokumenti. Innovatsioonipoliitika on tõelise tööstuspoliitika väljatöötamiseks minu arvates täiesti vältimatu ning samuti aitab see määrata kindlaks suunad teadusuuringuteks ja uuendusteks toorainesektoris.
Ei ole juhus, et üks komisjoni nimetatud innovatsioonialaseid partnerlusprogramme käsitleb just tooraineid, selles uuritakse toorme ringlussevõtu ja asendamise viise. Sellepärast on selge - mitte üksnes seepärast, et me räägime hiljem, järgmise arutelu käigus haruldastest muldmetallidest -, et innovatsioon, toorained ja tööstuspoliitika moodustavad osa ühtsest strateegiast, ning minu arvates kuulub väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” läbivaatamine sama strateegia juurde. Kõnealuste poliitiliste dokumentide ja õigusaktide rakendamisega näitab komisjon, et tööstust ja ettevõtlust soosivate poliitiliste meetmete rakendamiseks on tahe olemas.
Seoses juhtimise ja tööstuspoliitikaga leian, nagu ma ka varem märkisin, et protsess edeneb hästi nii komisjonis kui ka liikmesriikides. Nagu teate, palus president Barroso mul minu ametiaja alguses võtta komisjonis enda õlule tööstuspoliitika eest vastutavate volinike rühma töö juhtimine.
Seni olen ma kokku kutsunud kaks rühma kohtumist, millest üks toimus enne teatise vastuvõtmist selleks, et arutada poliitilisi eelisküsimusi, ning teine selleks, et rääkida teatise praktilisest rakendamisest, pöörates erilist tähelepanu konkurentsivõimelisuse kontrollimisele ja standardimisstrateegiale. Leian, et volinike rühm on eriline tööorgan, mille eesmärk on anda poliitilisi suuniseid ning tagada algatusprogrammide kooskõla tööstuspoliitikaga.
Minu meelest on liikmesriikide reaktsioon olnud toetav. Nagu ma varem märkisin, alustasime 10. detsembril 2010 koos eesistujariigi Ungariga koostööd väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete krediidivõimaluste parandamiseks. Sellele järgnevad tihedas koostöös liikmesriikidega teised sarnased ühisettevõtmised. Me anname teile ka edaspidi vajalikku teavet, et toetada koostööd parlamendi ja komisjoni vahel.
Austatud juhataja, enne sõnavõtu lõpetamist lubage mul palun öelda paar sõna selle kohta, kui oluline on toetada ettevõtlikkust naiste hulgas. Ei ole juhus, et täna on 8. märts, ja ma olen alati öelnud, et meil on vaja rohkem naisettevõtjaid. Kuid kui nad on otsustanud end ettevõtlusele pühendada, peame suutma neile ka vähemalt head nõu anda.
Just seda me otsustasimegi teha, lisades väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” läbivaatamise käigus sellesse ajutise meetme. Tööd jätkab juba loodud naisettevõtluse saadikute võrgustik, kuid me tahame minna pelgalt teadlikkuse suurendamisest kaugemale. Me tahame, et naisettevõtjad saaksid asjatundjatelt head nõu, ja sel põhjusel alustame peagi konsultatsioone, et toetada teatud ettevõtmisi, mille eesmärk on pakkuda mentoreid neile alustavatele naisettevõtjatele, kes seda soovivad.
Need inimesed saavad anda konkreetset nõu äritegevuse alustamise ja juhtimise kohta. Eesmärk on teha selle ettevõtmisega algust vähemalt kümnes liikmesriigis ja laiendada seda hiljem ülejäänud liikmesriikidele.
Juhataja
Austatud volinik, tänan teid selle lühida ülevaate eest naiste rollist ärimaailmas. Julgen arvata, et see ei ole täna, 8. märtsil tähistatava rahvusvahelise naistepäeva puhul juhus, kuid igal juhul tunnustame teie ettevõtmisi selles vallas.
Francesco De Angelis
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Tööstuspoliitika on meie piirkondade ja riikide majanduskasvu ja tööhõive tagamise peamine tegur. Praeguses rängas majanduskriisis kiidame seepärast heaks komisjoni ettepaneku luua Euroopa jaoks ühine keskmise pikkusega ja pikaajaline käsitlusviis ning toetame igati Bernd Lange suurepärast raportit vähemalt kolmel põhjusel.
Esimene põhjus on, et raportis käsitletakse tööstuse arengu teemat selliselt, et tööstuse ja ettevõtluse huvid ei ole jaotatud turusektorite vahel, vaid liidetud ühiste eesmärkide põhjal. Teine põhjus on, et selles rõhutatakse piirkondlike struktuuride tähtsust, toetades tõhusamalt klastreid, innovatsioonivõrgustikke, teadmussiiret, teadusuuringuid ning oskuste ja infrastruktuuri arengu parandamist.
Kolmas põhjus - millega ma ka lõpetan - on see, et raportis rõhutatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osatähtsust ja ülesandeid. Nemad vaatavad Euroopa poole, et leida väljapääs kriisist, mis ähvardab nende tuleviku tõsiselt ohtu seada.
Gianluca Susta
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Majandus- ja finantskriis on pannud paljusid inimesi avastama uuesti tööstuse keskset tähtsust. Hoolimata teie jõupingutustest, austatud asepresident, ei mõista komisjon seda siiski alati.
Väga paljud õigusaktid, mille hulgas Euroopa 2020. aasta strateegiat käsitlevad dokumendid või mõningad hiljuti heaks kiidetud või veel läbi räägitavad vabakaubanduslepingud ei jää viimasteks, on endiselt keskendatud teenusemajandusele ja teenuste arengu soodustamisele, eelkõige rahandus-, pangandus- ja kindlustussektoris. Seevastu reaalmajanduse märguanded meile on vastupidised, nagu te olete öelnud. Tootmine ja eksport suurenevad ning me oleme tunnistajaks tootmise ümberpaigutamise trendi pöördumisele.
Me peame neid ilminguid julgustama, sest ühelgi maailma suurel majandusriigil ei ole tööstussektori keskse tähtsuse tunnistamisest pääsu. Sellest tulenevalt peame viima lõpule siseturu kujundamise ning kiirendama jõuliste algatusprogrammide elluviimist innovatsiooni ja teadusuuringute, tehnoloogiasiirde, toodete jälgitavuse, intellektuaalomandi õiguste kaitse ja Euroopa toodangu edendamise toetamiseks, rääkimata tõhusatest dumpinguvastastest eeskirjadest ja kahepoolsete läbirääkimiste tõelisest vastastikkusest. Kõnealune raport on samm selles suunas ning ma tänan südamest Bernd Langet ja kõiki raporti koostamisel osalenuid.
Françoise Grossetête
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Kas Euroopa Liidu deindustrialiseerimisega silmitsi seistes on meil veel tõelist tahet? Me teame, et majanduse õitseng ei ole võimalik ilma rasketööstuseta ja et tööstus ei saa eksisteerida ilma tehasteta.
Me oleme kõik siia parlamenti kokku tulnud selleks, et seista Euroopa tööstussektoris olevate töökohtade eest. Tööstusel ei ole mõeldavat tulevikku, kui me ei usu teaduslikku ja tehnilisse arengusse. Seepärast peab komisjon mõistma, et ajal, mil Euroopa peaks alustama suuremahulisi töid tuleviku Arianede ja Airbuside väljatöötamiseks 2050. aastaks, ei rahulda kehtivad eeskirjad praeguse kriisi tingimustes enam tänapäeva majanduse vajadusi.
Vabakaubanduse ning vaba ja moonutamata konkurentsi teemad on muutunud dogmadeks. Me ei saa olla maailma ainus majanduspiirkond, kus kohaldatakse ühepoolselt vabakaubanduse põhimõtteid, omamata ülevaadet sellest, mida teevad meie peamised konkurendid.
Seepärast, austatud volinik, on kahetsusväärne, et kui räägitakse Euroopa Liidu dumpinguvastase arsenali tugevdamisega seonduvatel teemadel ning vastastikkuse üldpõhimõtte kohaldamisest kaubandussuhetes kolmandate riikidega, on märgata mõningast närvilisust. Halvim olukord on see, kui Euroopa turg on liiga avatud, võrreldes võistlevate turgudega, mis on liiga suletud.
Võttes arvesse võitlust kliimamuutuste vastu, sooviksin ma veel, austatud volinik, et saaksime rakendada ka muid vahendeid peale kasvuhoonegaaside heitkoguste kvootidega kauplemise süsteemi, näiteks meie piiridel kohaldatavat süsinikdioksiidi heite arvessevõtmise mehhanismi. Sel moel oleks meil võimalik taastada tasakaal, et vähendada meie ettevõtete huvi paigutada tootmine kolmandatesse riikidesse ümber.
Me peaksime parandama oma VKEdele antavat abi ning vähendama nende kulutusi, me peaksime tugevdama Euroopa patenti ja suurendama võltsimisvastast võitlust toodete päritolu märkimise abil. Samuti ei saa me enam rääkida uuenduslikust tööstuspoliitikast, kui Euroopal ei ole juurdepääsu toorainetele.
Meie mureküsimused on seotud hariduse, koolituse ja teadusuuringutega, samuti innovatsiooni- ja teaduskultuuriga, mis tuleb Euroopa Liidus taas aukohale seada.
(Aplaus.)
Patrizia Toia
fraktsiooni S&D nimel. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Ma ühinen kõigi oma kolleegidega, kes on märkinud, et me vähemalt räägime jälle ühisest tööstuspoliitikast, ning loodan, et peagi esitatakse taas asjakohased meetmed ja tehakse konkreetsed otsused. Avaldan tänu Lange raporti, kolleegide suurepärase töö ja asepresident Tajani teatise eest.
See otsus tähendab mõningaid olulisi asju. Esiteks tähendab see, et Euroopa majanduse taaselavdamine ja majanduskasvu taastamine ning tööhõive paindlikumaks muutmine sõltuvad, nagu juba mainiti, osaliselt ja võib-olla eelkõige kogu tootmissektori - nii selle eesrindlikuma kui ka traditsioonilisema osa - elavdamisest ja sellele antavast toetusest. See on nii sellepärast, et tootmissektori piire on veel siiski võimalik laiendada. Alles hiljaaegu ei olnud see veel nii enesestmõistetav.
Teiseks tähendab Euroopa tööstuse elavdamine samuti, et meie konkurentsivõime pole tähtis üksnes finants- või kolmandas sektoris, vaid see on oluline ka siin. Veel ei ole hilja asuda suurendama Euroopa tööstuse võimet kogu muu maailma tööstusega konkureerida.
Kolmas aspekt on, nagu juba öeldud, et uus tööstuspoliitika on keskendatud pigem teguritele kui sektoritele. Selles pööratakse põhitähelepanu teguritele ja vahenditele, mis aitavad tõesti edendada uusi äriühinguid ja luua uut suutlikkust vastupidavuse ja ajakohasuse tagamiseks.
Leian, et on oluline rõhutada veel kord neid uusi aspekte, millele tuginedes me peame tegutsema: krediit - me kutsume üles tegema uusi ettepanekuid lisaks neile, mille komisjon on juba krediidi teemal välja kuulutanud -, toorained, energiahinnad, innovatsioon, teadusuuringud, vajadus parandada Euroopa ettevõtetes teadusuuringute ja innovatsiooni tulemustel põhineva tehnoloogiasiirde suutlikkust seoses uute toodete ja tootmise uuelaadse korraldusega.
Me peame kasutama ära Euroopa, eelkõige teatud riikide ainulaadset tööstusmaastikku, mis koosneb väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, seisneb ettevõtete ja nende toodete kvaliteedis ning Euroopa tööstuse kordumatus laadis. Minu arvates peaksime need tootmistraditsioonid ja tootmise juured paljudes riikides uuesti üles leidma, et neid uuendada ja muuta.
Lisaks tuleb lahendada asukoha küsimus, sest see on väga oluline. Euroopa poliitika on edukas, kui leitakse sellega toime tulev piirkond. Seepärast avaldame tänu Bernd Langele ja ootame kannatamatult suurepärast koostööd komisjoniga, et saavutada peagi konkreetseid tulemusi.
Jorgo Chatzimarkakis
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud volinik, ma tänan teid väga selle eest, et olete nii põhjalikult pühendunud Euroopa tööstuspoliitikale. Ma vaatan kolleeg Langet ja mõtlen, et selle algatusraporti ümber on olnud palju kära. On esitatud kokku 500 muudatusettepanekut ja 50 kompromissmuudatusettepanekut, et muuta Euroopa tööstus taas maailma juhtivaks tööstuseks. Me suudame selle saavutada ainult lõimitud ja jätkusuutliku poliitika abil. Me peame tagama, et teadusuuringud ja innovatsioon on meie strateegia keskmes. Seepärast peame looma õigusraamistiku, mis toetab innovatsiooni ja ühtlasi jätkusuutlikkust. Suureks proovikiviks teie raporti koostamisel oli leida õige tasakaal keskkonnaeesmärkide ja majanduse konkurentsivõime tagamise vahel, vältides samas protektsionismi. Ma pööran pilgu Françoise Grossetête'i poole, sest prantslased soovivad alati lisada näpuotsaga protektsionismi. Samal ajal peame toetama väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, edendama Euroopa patenti ning vältima teadmiste vargust, eelkõige seoses Hiinaga. Samuti tahame näha väiksema hulga bürokraatlike õigusnormide kehtestamist Euroopa tööstuse suhtes. See tähendab, et peame keskenduma bürokraatia vähendamisele. Austatud Bernd Lange, teil õnnestus see oma raportiga üsna hästi hõlmata, seepärast tänan ma teid raske töö eest.
See raport saab olla üksnes esimene samm. Me peame siduma tööstuspoliitika idee, mille üle arutamine valmistab raskusi paljude liikmesriikide inimestele ja millest eelkõige sakslased ei soovi eriti kunagi rääkida, järgmiste nädalate jooksul riigipeadele ja valitsusjuhtidele esitatava konkurentsivõime paktiga, mille eesmärk on kaitsta euroala. Kui me seda ei tee, siis on meil probleem. Me peame kooskõlastama selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus, tööstus, kaubandus, teadusuuringud ja innovatsioon, samuti sotsiaalküsimused, kliima ja keskkond.
Praegu Saksamaal biokütusega E10 seotud olukord on hea näide sellise kooskõla puudumisest. Asi puudutab bioetanooli lisamist bensiinile. EL on kehtestanud olulise strateegia, seadnud endale 20-20-20 sihid, ning me oleme öelnud liikmesriikidele, et need tuleb ellu viia. Liikmesriigid ja eelkõige ka Saksamaa osalesid otsuste tegemisel ja toetasid iga otsust. Kuid kui jõuti rakendamiseni oma riigis, vähendasid nad ootamatult maksusoodustusi ja tarbijad loobusid edasisest koostööst.
Kui me tarbijaid veenda ei suuda, nagu juhtus Saksamaal E10ga, ei ole me võimelised kliimapoliitikat koos tööstuspoliitikaga rakendama. Me peame tarbijad enda poole võitma. See on keskne sõnum. Sel põhjusel soovin tööstuspoliitika projektile igakülgset edu.
Reinhard Bütikofer
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Paljud kolleegid, kes on arutelust osa võtnud, on Bernd Lange raporti tähtsust oma vaimustusega mõnevõrra üle paisutanud. See raport hõlmab peaaegu kõike ja sisaldab kohati vastuolulist teavet.
Sellest olenemata usun, et see raport on märk suurtest edusammudest. Varem juhtus sageli, et tööstuspoliitika kaitseks astusid välja ainult prantslased või need vasakpoolsed, kes toetasid jõulist riigipoolset kontrolli. Teiste jaoks oli see tabuteema. Nüüd oleme uues olukorras, kus oleme saavutanud üksmeele selles, et meil peab olema Euroopa tööstuspoliitika ning et see peab olema Euroopa tasandi ühine poliitika. Olen seisukohal, et see on märkimisväärne samm edasi, ja avaldan asepresident Tajanile tänu, et ta selle nii selgelt esile tõi.
Me ei saa vanaviisi jätkata ning Françoise Grossetête'il on selles täiesti õigus. Me ei saa käsitada tööstuspoliitikat kui nähtust, mis kerkib vaat et juhuslikult esile meie vabakaubanduspoliitika lõpus. Me peame asja õigetpidi pöörama, kuid ei tohi seda teha riigipoolse kontrolli illusiooni kütkes ning meil ei tohi olla ettekujutust, et riik peab äritegevust reguleerima ja sellesse sekkuma. Riik peab looma mõistliku raamistiku, mis edendab innovatsiooni, eelkõige keskkonnaalast innovatsiooni, ning mis võimaldab konkurentsile tuginedes teha nendes valdkondades edusamme. Kuid me ei taha näha tugevat riigipoolset kontrolli või protektsionismi.
Tulevikus suudame tagada Euroopa tööstuse kindla koha üksnes siis, kui suhtume keskkonnaalase innovatsiooni ülesandesse kesksel tasandil täie tõsidusega. Seepärast tahan lõpetuseks öelda, et olen teile, lugupeetud asepresident, väga tänulik selgituse eest, et jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ei ole vastandid, vaid et neid tuleb kohelda võrdsetel alustel ja omavahel kooskõlla viia.
Evžen Tošenovský
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Lugupeetud juhataja! Arutelu tööstuse teemal on Euroopa jaoks praegu väga oluline. Euroopa ettevõtete konkurentsivõime sõltub Euroopa majandusliku stabiilsuse püsimisest. Me kõik oleme kahtlemata nendest väidetest teadlikud, kuid teisest küljest püüame pidevalt võtta endale kohustusi, olgu siis äärmuslike keskkonnakaitsenõuetena või kohustuslike maksukohustustena finantsstabiilsuse tagamiseks. Kindlasti on tähtis hinnata rangelt tööstustoodangu mõju keskkonnale, kuid me ei tohi tööstust kaudselt koormata õigusnormidega, mis on peaaegu ülepaisutatud. See võib tuua kaasa olukorra, kus üleilmastunud maailmas rõhuvad poliitilised otsused Euroopa tööstuslikku tootmist rohkem kui muu maailma oma.
Minu arvates on kõnealuse raporti kõige tähtsam omadus see, et rõhk on asetatud teaduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise olulisusele. Euroopa on pikka aega olnud uuenduslikkuse poolest esirinnas. Innovatsiooniprojektide toetamine on põhjapaneva tähtsusega. Ma nõustun suuresti väitega, et innovatsiooniprojektide rahalise toetamise menetlusi on vaja muuta. Meie eesmärk peaks olema lihtsustada haldust ning samal ajal muuta ka üldisi põhimõtteid. Väga tähtis on võtta arvesse teadusuuringute tulemuste rakendamist ettevõtluses ja rahastamist Euroopa fondidest.
Ilda Figueiredo
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! On aeg kaitsta Euroopa Liidu tööstusettevõtteid igas Euroopa Liidu riigis. See nõuab seniste seisukohtade muutmist, arvestades, et Euroopa Komisjon ei ole tundnud vähimatki muret selle pärast, kuidas seada tasakaalu rahvusvaheline kaubandus ja vajadus kaitsta heal järjel tööstust, eelkõige töötlevat tööstust.
Tööstuslik tootmine on Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive jaoks väga oluline, mistõttu on vaja sellist ELi ja väliskaubanduspoliitikat, mis kaitseks meie tööstust, sealhulgas sektoreid, mis aitavad tagada töökohti riikides ja piirkondades, kus tööpuudus on juba väga suur. Selleks on oluline pöörata täit tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) ning teadus- ja arendustegevusele, võtta arvesse piirkondlikku arengut ning iga riigi ja tööstussektori eripära, samuti parandada töötajate kutseoskusi ja koolitust.
Kuid praegu arutlusel olev raport sisaldab paljusid vastuolulisi seisukohti. Kui ühest küljest pooldatakse selles tööstuse ja VKEde kaitsmist, siis teisest küljest hõlmab see ettepanekuid, milles kutsutakse üles liberaliseerima rahvusvahelist kaubandust, ning ettepanekuid, milles käsitletakse vaba konkurentsi, siseturu süvendamist ning avaliku ja erasektori partnerlust. Kuid selliste ettepanekutega ei kaitsta siiski meie tööstust vajalikul määral, nagu Euroopa reaalsus on juba tõestanud. Seepärast esitasime mõned ettepanekud kõige kahjulikumate aspektide kõrvaldamiseks. Loodame, et need võetakse homme vastu.
Me pooldame tööstust, kus kasutatakse tõhusalt süsinikdioksiidist vähem sõltuvaid ressursse, väärtustatakse töökohti, millega kaasnevad õigused, ning tagatakse naistele võrdsed õigused seoses juurdepääsuga töökohtadele, edutamisega, palgatasemega ning osalemisega juht- ja haldusorganite töös.
Kõige selle tagamiseks on väga oluline ELi raamistiku olemasolu ning siin on Euroopa Komisjonil oluline osa seoses VKEsid toetava tööstus-, väliskaubandus- ja finantspoliitikaga ning uurimis-, teadus- ja uuendustegevusega, samuti seoses töötajate koolituse ja ümberõppe valdkonnas võetud kohustustega ning töötavate inimeste väärikuse tagamisega.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - (EL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ka mina tunnustada Bernd Langet väga üksikasjaliku tööstuspoliitikat käsitleva raporti eest. Lugupeetud volinik! Majanduskriis on näidanud, et tööstusbaasiga riigid mitte üksnes ei jää ellu, vaid nende jõukus ka kasvab. Vaadake Saksamaad, vaadake Hiinat, vaadake Hispaaniat! Hispaania peab majanduskriisis vastu, sest tal on tööstusbaas.
Austatud volinik! Minu kodumaal Kreekal oli tööstusbaas, kuid meil õnnestus sellest eri põhjustel lahti saada. Ma tahan keskenduda väga aktuaalsele probleemile, millega Kreeka tööstus sel nädalal tegelema peab. Jean-Claude Trichet esines avaldusega, milles käsitles Euroopa Keskpanga baasintressimäära võimalikku tõstmist järgmise kuu jooksul. See tõi kaasa järsu tõusu kolme kuu Euribori pankadevahelises määras, millega on seotud tuhanded Kreekas antud ettevõtluslaenud. Ühe päevaga registreeriti Euribori suurim tõus pärast 2008. aasta septembrit ja see põhjustas hiiglaslikke probleeme Kreeka ettevõtetele, mis majanduslanguse tõttu juba niigi kannatavad.
Samal päeval väitis aga Rahvusvahelise Valuutafondi Euroopa juht, et Euroopa Liidu rahapoliitika peab vastu ning seda ei ole vaja karmistada. Me ei ütle, et president Trichet peaks intressimäärade suurendamisest hoiduma. Üleminek võiks aga siiski olla sujuv, et vältida laenumulli lõhkemist, mille tunnistajaks me praegu oleme. Lugupeetud volinik, kas te peate võimalikuks sekkuda?
Béla Kovács
(HU) Austatud juhataja! Mul on hea meel märkida, et tööstuspoliitikat käsitlevas raportis nimetatakse mitu korda seda, kui tähtsad on Euroopa tööstuse, Euroopa töötajate ning meie kõigi oleviku ja tuleviku jaoks väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Nüüdsest peaks VKEde tegevuse hõlbustamine olema prioriteet kõigis dokumentides ja teemavaldkondades. Väikeettevõtted loovad enamiku töökohti, neil on suurim suutlikkus end ümber suunitleda ning võtta enda kanda kõige suurem roll innovatsiooni edendamisel ja Euroopa majanduse veel suurema mahajäämuse takistamisel. Oluline on, et need ettevõtted maksavad meie eelarvesse suurima osa maksudest, mis tähendab, et bürokraatlikku haldussektorit peavad ülal peamiselt just nemad. Vastutasuks on bürokraatia koos pangakraatiaga loonud institutsioonilise ja majandusliku õiguskeskkonna, mis kavatseb muuta VKEde tegutsemise võimatuks. Selline lühinägelik toimimisviis, mis teenib rahvusvaheliste äriühingute kasumiahnust, ei saa enam jätkuda.
Raportis märgitakse õigesti, et finantsturgudel spekuleerimist tuleb takistada, kuid praegusel hetkel peame tegema veelgi rohkem. Tuleks ette näha kindlad karistused neile pankadele, kes oma laenupoliitikaga ei hõlbusta rahaliste vahendite andmist VKEdele. Raportis viidatakse põgusalt ka asjaolule, et uutes liikmesriikides on tööstus kõlapinda kaotamas ning et EL peab leidma vahendid suurte ettevõtete ebaõiglaste tavade peatamiseks. Me peame avalikult rääkima sellest, et viimastel aastatel ostsid vanade liikmesriikide rahvusvahelised ettevõtted ELi bürokraatia abiga üles ja laostasid suurema osa uute liikmesriikide töötlevast tööstusest ning seejärel ajasid seal tegutsenud ettevõtted pankrotti ja võtsid nende turud üle. Selle tulemusena võeti miljonitelt inimestelt töö ja tulevikuväljavaated. Idas saadi hõlpsasti kasumit ja läänes suurenes märgatavalt maksutulu. Samuti on bürokraatia abiga suur osa Euroopas kogunenud tehnoloogiat siirdatud kahjuks Hiinasse.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ma tahan samuti alustuseks tänada kolleeg Langet jõupingutuste eest, mida ta tegi nii paljude Euroopa Parlamendile omaselt lahknevate arvamuste ja ettekujutuste koondamisel. Tahan tänada ka eri fraktsioonide variraportööre.
Selles raportis püütakse tõepoolest leida vastust küsimusele, mida on arutatud juba pikka aega: kas Euroopa tööstusel on üleilmastunud maailmas tulevikku?
Mina vastan, et on. On, sest Euroopa Liidu riigid tõestavad, et see on võimalik. On, sest meil on konkreetsed Euroopa tööstusharud, mis tõendavad oma suutlikkust.
See kõik on seotud mitme asjaoluga. Osa neist puudutab tööturgu, sest meil on vaja paindlikku, mitte jäika tööturgu, teised seonduvad tootlikkuse, finantspoliitika ja maksusoodustustega. Lubage mul siiski rõhutada kolme aspekti, mis on praegu tihedalt seotud Euroopa Liidu endaga.
Esiteks nimetan innovatsiooni- ja ettevõtluskultuuri. Need on kaks peamist teemat. Ettevõtlus ja innovatsioon on iga Euroopa tööstussektori tuleviku kindlustamisel eriti olulised. Erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele ettevõtjatele.
Teiseks nimetan siseturu tugevdamist ja selle tagamist, et siseturg oleks konkurentsivõimeline ja et ka selle sees valitseks vaba konkurents. Seepärast tuleks vähendada transpordi- ja energiasektorile ning avalik-õiguslikele ettevõtetele siiani makstavaid toetusi, et tagada Euroopa siseturul vaba konkurents.
Kolmandaks tahan nimetada konkurentsitingimuste järgimist rahvusvahelisel tasandil: keskkonnapoliitikast ja toodete päritolust rääkides on väga tähtis konkureerida võrdsetel alustel.
Me ei taha Euroopa Liidus kohata protektsionismi, samuti ei soovi me protektsionismi näha siis, kui meie tööstusettevõtted konkureerivad kolmandate riikide ja piirkondadega.
Marita Ulvskog
(SV) Lugupeetud juhataja! Mitu arutelul osalejat on alustanud sõnadega "lõpuks ometi”. See räägib arvatavasti nii mõndagi tööstuspoliitika kauaaegsest kohast sotsiaalküsimuste üle peetavas arutelus ja poliitikas. Nüüd on tööstuspoliitika igal juhul taas päevakorral - see on selge ka kõnealuse raporti põhjal. Teenuste sektor on jätkuvalt tähtis, kuid samuti hakkab saama selgeks, et teenuste sektori areng sõltub suurel määral sellest, kas meil on tugev tööstuslik tootmine ja tugev tööstussektor. Need kaks asja käivad käsikäes.
Tööstuspoliitikal on seega keskne tähtsus ühe olulisema poliitilise teema jaoks: töö tagamine kõigile, täielik tööhõive. Kuid kui tänapäevane tööstuspoliitika piirduks vaid sellega, ei oleks viimase 25 aasta jooksul midagi toimunud. Tänapäevane tööstuspoliitika on midagi palju enamat. Praegu mängib see oma osa olulises üleminekuprotsessis - pöördelises suunavõtus keskkonna ja kliima jätkusuutlikkuse tagamisele -, mitte sellele takistusi seades, vaid aidates üleminekule tegelikult kaasa. See on praegu tööstuse konkurentsivõime tagamise tegur ja see saab selgeks, kui vaadata, milliseid investeeringuid tehakse mitmes meiega konkureerivas riigis.
Selles etendab oma osa ka toorme kättesaadavus, mis on tööstuse jaoks möödapääsmatu, kuid samal aja ka üleminekuprotsessi osa. See hõlmab kõike energiatõhususest kuni ressursside majandamise ja ringlussevõtuni, mis seisneb näiteks kasulike materjalide eraldamises olmeprügist. Veel üks põhiküsimus tänapäevase ja jätkusuutliku tööstuse jaoks on täienduskoolituse programmid. Meie konkurentsivõime ei saa ega tohi põhineda madalatel palkadel ja halbadel töötingimustel, vaid see peab põhinema oskuslikel ja väljaõppinud inimestel, kes töötavad ja tahavad töötada tööstuses.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Austatud juhataja, lugupeetud volinik Tajani, kallid kolleegid! Euroopal on praegu võimalus ja kohustus võtta uus suund, luues uue sidusa tööstuspoliitika. Selles on väga oluline lõimida kõik Euroopa Liidus tööstust mõjutavad tegurid. Ma nimetan neist vaid mõnda.
Esiteks jätkusuutlike ja pikaajaliste toorainetarnete tagamine Euroopa kõrgtehnoloogiliste tööstussektorite arendamiseks. Sellega seoses kutsun ma tungivalt üles tegema rohkem koostööd kolmandate riikidega, kellel on hulgaliselt tooraineid.
Teiseks innovatsioonil ja teadmiste vabal liikumisel põhinev majandus. Ma kutsun tungivalt üles tugevdama väga olulist seost hariduse, kutseõppe ja tööelu vahel. Euroopast tuleb maailmas kõige rohkem doktorikraadiga inimesi, kuid Euroopa ei suuda nende oskusi ja teadmisi edukalt praktilisteks turule sobivateks lahendusteks muuta. Me peame looma Euroopa innovatsioonikeskused, kus suurendatakse aktiivselt kooskõla teadmiste ja turuvajaduste vahel.
Kolmandaks on otsustavaks sammuks üleminek vähese CO2-heitega majandusele. Euroopa kõrgtehnoloogiline eelis võimaldab meil kasutada tulevikus ära keskkonnahoidliku majanduse täielikku potentsiaali ja kasu. Kõik need elemendid nõuavad liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide uuel tasemel koostööd.
James Elles
Lugupeetud juhataja! Ma tänan Bernd Langet suurepärase ja sisulise raporti eest, mis paneb meid mõtlema tööstuspoliitika arengusuundade peale. Nüüd, kui me oleme väljumas viimase 60 aasta suurimast majanduslangusest, peame oma tööstust tõesti stimuleerima, et muuta see maailmaturul konkurentsivõimeliseks. Selleks peame toetama väikeettevõtteid, hoogustama ettevõtlust ja aitama kõiki neid, kes tahavad luua töökohti. Seega on seos innovatsioonioskuste ja jätkusuutlikkuse vahel väga ilmne. See ei tähenda tingimata rahaliste vahendite kasutamist, vaid me saame seda teha siseturu tugevdamise, kaubanduse edendamise ja uuenduslikkust toetava raamistiku loomise kaudu.
Viimane mõte: minu jaoks on puudu üks osis - digitaalne tegevuskava. Igal eurooplasel, igal Euroopa ettevõttel peaks olema õigus kasutada parimat infotehnoloogiat, mobiilsidet ja ülikiiret lairibaühendust. Austatud volinik, kas te teate, et Lõuna-Korea pani eelmisel nädalal paika eesmärgi, et aasta lõpuks peab igas kodus olema internetiühendus, mis on 200 korda kiirem keskmises USA majapidamises olevast ühendusest? Ühe IT-valdkonna juhtivtöötaja sõnade kohaselt tuleb aru saada, et Euroopa konkurentsivõime parandamiseks on palju mõttekam panustada infotehnoloogiasse kui füüsilisse taristusse.
Miloslav Ransdorf
(CS) Austatud juhataja! Ma tahan teha kõigest kolm märkust. Esimene puudutab asjaolu, et Euroopa peab tahtma olla teerajaja. Ta peab seadma tehnoloogilised prioriteedid teatud valdkondades esikohale, et saada peale suhteliste eeliste ka absoluutsed eelised, sest keskmise kvaliteediga toodetel on ka keskmine hind. Teiseks tahan ma öelda, et on väga oluline püüelda suurte ja väikeste süsteemide vahel toimiva kahesuunalise vahenduse poole, sest keskendumine suurtele süsteemidele ei anna soovitud tulemusi. General Motors on näide ebaõnnestumisest, mis läks USA maksumaksjatele maksma 57,6 miljardit USA dollarit. Kolmas probleem on, et tööstuspoliitika ei tohiks sõltuda ainult niinimetatud poliitilisest ja majanduslikust eliidist, vaid see peaks põhinema altpoolt tulevate väikeste uuenduste suurel jadal. Teisisõnu - suured tehnoloogilised läbimurded põhinevad arvukatel väikestel uuendustel, mis saavad alguse töökollektiividest.
Claudio Morganti
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud asepresident Tajani, head kolleegid! Kõnealuse raporti pealkiri sisaldab juba peamist märksõna, sest sellega osutatakse tööstuspoliitikale. Viimaste aastate, kui mitte kümnendite jooksul oleme olnud Euroopas tunnistajaks kasvavale poliitilise huvi puudusele selles valdkonnas. See on tulenenud suurest käegalöövast suhtumisest turgudesse ning usust, et kogu süsteem reguleerib end ise ja sekkuda pole vaja.
Poliitiline sekkumine tähendab selliste reeglite kehtestamist, mis aitavad meie ettevõtetel turul olla, ning mul on hea meel märkida, et kõnealuses raportis osutatakse selgelt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja töötlevale tööstusele, mis on varem liiga sageli tähelepanuta jäänud.
Kavandatavad halduskorralduse lihtsustamise vahendid ja paremad laenuvõimalused on samm õiges suunas. Ma tahan lisaks toonitada osa, milles käsitletakse õiglast konkurentsi kolmandate riikidega, sest varem oleme olnud selles küsimuses liiga järeleandlikud, mistõttu on ebaausa konkurentsi tulemusena põlvili surutud terved põhisektorid, näiteks Toscana tekstiilitööstus - selles olen ma üsna kindel, sest ma olen pärit Pratost. Sellist konkurentsi oleks kindlasti tulnud takistada ja see oleks tulnud lõpetada selle tekkekohas.
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja! Ma tänan Bernd Langet ja variraportööre raske töö eest.
Neil õnnestus raportiks muundada meie kõigi kriisiaegne avastus - nimelt see, et tööstus on tõenäoliselt tähtsam, kui paljud inimesed arvasid - ning tagada, et tööstuspoliitika tuuakse Euroopa Parlamendi tegevuskavas tähtsuselt ettepoole. Asjaolu, et käesolev arutelu toimub õhtul, võib olla puuduseks. See teema on nii oluline, et me peame rääkima sellest ka muul ajal.
Nagu mõni kolleeg juba ütles, ei tähenda tööstuspoliitika riigi sekkumist, vaid õige raamistiku kehtestamist. Riik ei pea otsustama tööstuspoliitika sisu üle või tegema vahet heal ja halval tööstusel. Selle asemel peab riik looma tööstusele võimalused areneda oma raamistikus. Me peame keskenduma neile valdkondadele, kus me saame tõesti innovatsioonis ja teadusuuringutes abiks olla.
Minu arvates on väga kasulik, et volinik Tajani andis meile teavet, millest selgub, et konkurentsivõime küsimus on paljudes Euroopa poliitika valdkondades eriti tähtis. Tulevikus on väga kasulik kasutada seda ühe kriteeriumina ning kaaluda, kas meie poliitilised otsused alati, sageli või piisavalt tihti aitavad või kahjustavad Euroopa tööstuse arengut.
Ma sooviksin, et me ei arutaks edaspidi üksnes raportit ja konkreetset teemat, vaid muudaksime pärast seda oma käitumist ning võtaksime seda küsimust tõsiselt, sest tööstus on oluline.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Mul on küsimus Herbert Reulile. Täna hommikul tähistasime rahvusvahelise naistepäeva saja aasta juubelit. Seda arvesse võttes tahan teilt küsida, millised on teie arvates naiste võimalused tuleviku tööstuspoliitikas. Millised väljavaated on naistel tööstuses? Ma nimelt usun, et meil on hädasti vaja nende panust. Millised oskused ja millise kutsepädevuse peaksid naised omandama, et leida tööd tööstussektoris?
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud juhataja! Ma arvan, et neil on suurepärased võimalused, ja vajaduse korral käsitlen seda küsimust ise.
Teresa Riera Madurell
(ES) Austatud juhataja! Kriis on kahtlemata rõhutanud tööstuse tähtsust majanduse liikumapaneva jõuna. Lugupeetud volinik! Meil on hea meel selle üle, et komisjon on seda mõistnud ja tööstuspoliitika Euroopa Liidu jaoks tagasi päevakorda võtnud.
Meie raportöör, keda ma tahan tänada väga hea töö eest, selgitas juba, kuidas me tõlgendame üleminekut nutikale, ressursitõhusale ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikule tööstuspoliitikale. Tema öeldust tahaksin rõhutada kõigest ühte aspekti, mis on minu arvates eriti oluline: inimkapital.
Eeldades, et iga töökoht peaks olema keskkonnahoidlik, on erakordselt oluline, et Euroopa töölistel oleksid asjakohased oskused. See mitte üksnes ei parandaks meie tööstuse konkurentsivõimet, vaid tagaks samas, et ükski tööline ei jää kõrvale.
Meil on tugev vundament - noored eurooplased ei ole kunagi varem olnud nii hästi ette valmistatud -, kuid sellegipoolest on meil puudu inseneridest, noortest ettevõtjatest ja uuenduslikust personalijuhtimispoliitikast. Seepärast peaksime soodustama koostoimet tugeva ettevõtluskultuuriga ülikoolide ja tõeliselt teadmistepõhiste äriühingute vahel.
Koolitusega seoses peame kohandama tööoskusi uue majanduse nõudmistega ning tegema seda töötajatele ja ettevõtetele majanduslikult kättesaadaval viisil.
Samuti peaks tööstus panema suuremat rõhku organisatsioonisisesele innovatsioonile, mille all mõistetakse riskide ja kohustuste paindlikumat ja dünaamilisemat jagamist ettevõtete sees. Ainult siis on võimalik kaasata ettevõtte töötajate anded ja teadmised ning neist kasu lõigata.
Lubage mul lõpetuseks öelda paar sõna parlamendiliikmena, kes kuulub fraktsiooni, mis seisis vastu tõhustatud koostöö alustamisele ELi patendi küsimuses. Me arvame, et see mõjutab siseturgu, territoriaalset ühtekuuluvust ja õiguskindlust. Euroopa Liidu Kohus toetas seda seisukohta oma 8. märtsil 2011 avaldatud arvamuses 1/09, milles ta leiab, et kavandatav kokkulepe Euroopa patendi ja ühenduse patendi kohtu loomiseks ei ole kooskõlas aluslepingu sätetega.
Riikka Manner
(FI) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kõigepealt tahan ma tänada raportööri suurepärase ja väga olulise raporti eest. Küsimus on tegelikult üldjoontes selles, kuidas me saaksime muuta Euroopa tööstuspoliitika konkurentsivõimeliseks, ja teisest küljest selles, kuidas me suudame reageerida struktuurimuutusele, mis on tekkinud teatud valdkondade peamistes tööstusharudes töökohtade kaotamise tulemusena.
Usun, et tööstuspoliitika on osa sellest muutusest. Me peame seda muutust märkama ja samuti peame suutma sellega kohaneda. Me peame tööstuspoliitikas pöörama pilgu tulevikku ja looma jätkusuutliku tööstuspoliitika, mis põhineb Euroopa tugevatel külgedel ja meie piirkondlikel ressurssidel. Selle näide on bioenergia sektor, kus Euroopal on minu arvates suur potentsiaal.
Piirkondlikud struktuurid võimaldavad meil toetada Euroopas jätkusuutlikku tööstuspoliitikat ning sellest tulenevalt peame senisest rohkem rõhutama innovatsiooniklastrite ja eri osalejate, haridusasutuste ja ettevõtete laiapõhjalise koostöö tähtsust.
Rääkides Euroopa tööstuspoliitikast, on kahtlemata väga tähtis hõlmata VKEde sektor. Siin on juba mitmel korral märgitud, et me peame suutma vähendada bürokraatiat VKEde jaoks ja tegema kõik selleks, et nii praegu kui ka edaspidi toetada VKEde ettevõtlusvõimalusi.
Jacky Hénin
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Raportis tuuakse lõpuks ometi esile tööstuse väga tähtis roll liidu tulevikku silmas pidades ja kinnitatakse vajadust Euroopa tööstuspoliitika järele. Selles tunnistatakse sõnaselgelt Lissaboni strateegia läbikukkumist, taotledes õigesti 3% liidu sisemajanduse koguproduktist teadus- ja arendustegevusele ning tehes eelkõige ettepaneku erasektori suuremahuliseks ärakasutamiseks.
Kahjuks esitatakse selles ettekujutus konkurentsivõimest, mis sõltub endiselt tööjõukulude järsust vähendamisest, kuigi me peaksime arendama konkurentsivõimet hoopis koolitusele, kapitalisäästule, energeetikale ja toorainetele tuginedes. Raportis tunnistatakse samuti sõnaselgelt finantsturgude suutmatust kasutada sääste rikkust loovateks investeeringuteks. Selle probleemi lahendamine nõuab ühiskondlikku kontrolli krediidi üle või krediidi nõudmist tööhõive, teadus- ja arendustegevuse edendamise ja rikkuse loomise eesmärgil. Meil on vaja, et Euroopa ja riiklikud avaliku sektori finantskeskused annaksid tööstuse rahastamisele garantii. Euroopa Parlament ei saa lihtsalt võtta meetmeid selle tagamiseks, et Euroopa suurtel tööstuskontsernidel läheks paremini. Meie peaeesmärk peab olema luua liidu tööstussektoris rohkem ja kvaliteetsemaid töökohti.
Amalia Sartori
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Euroopa ei ole kunagi pidanud oma tööstuspoliitikat nii palju ümber mõtestama kui praegu. Samuti tuleb uuesti läbi arutada mõningad minevikus tehtud otsused.
See Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud juhtalgatus on seega olnud ühtaegu nii kasulik kui ka õigeaegne ning selle eest avaldan ma tänu komisjonile ja eeskätt volinik Tajanile. Samuti tänan ma raportöör Bernd Langet töö eest ja kolleeg Françoise Grossetête'i, kes aitas Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel tublisti kaasa sellele, et voliniku esitatud seisukohad saaksid tugevamaks.
Mina otsustasin anda oma panuse muudatusettepanekutena, mis kajastavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rolli. Neid ettevõtteid peavad kõik Euroopa põhitööstuse päästerõngaks - sektoriks, mis teab kõige paremini, kuidas kriisiajal vastu pidada ja kuidas kasutada innovatsiooni, säilitades samas hindade konkurentsivõime.
Usun, et tuhandete Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rolli tuleb toetada lahendustega raskustele ja piirangutele, millele nad on mitmel juhul osutanud. Ma pean silmas laenuvõimaluste parandamist, võimalust osaleda läbipaistvamal ja vähem kulukal moel pakkumismenetlustes ning eelkõige üldist halduskorra lihtsustamist, mida kõik peavad meie maailmajaole praegu vajalikuks tõeliseks revolutsiooniks.
Mul on hea meel, et komisjon on rõhutanud tooraine tõhusa ja vastutustundliku kasutamise teemat, ning ka mina pean oluliseks, et me võtame peagi arutlusele haruldased muldmetallid. Intellektuaalomandi õiguste kaitse küsimusele osutatud tähelepanu on suur.
Viimaks ometi näen ma, et on võetud kindel suund. Loodan, et see viib meid kogu Euroopa Liidus kehtivate standardite ja tagatiste kehtestamiseni. See tähendab lootuse andmist eelkõige noortele lahenduste kaudu, mida eurooplased ise sageli välja pakuvad.
Catherine Trautmann
(FR) Austatud juhataja! Ma tänan Bernd Langet suurepärase töö eest. Homme kroonib tema koostöömeetodit edu. Lugupeetud volinik, peale selle on see hea võimalus komisjoni jaoks, kes koostas meile üsna pettumust valmistava teatise.
Olles pärit suurest piirkonnast, mida kriis tabas rängalt siis, kui piirkond oli tööstuse ümberkorraldamise tõttu juba kannatada saanud, kuulasin ma sõnumit, mida ametiühingud esitavad meile pidevalt. Meil on vaja tööstuspoliitikat, mille kõik osised teenivad sama eesmärki: luua strateegia, mis põhineb jätkusuutlikul, tööhõivele keskendunud majanduskasvul, mille keskmes on oskuste optimeerimine ning mis tõestab, et sotsiaalsed ja tehnoloogilised uuendused sobivad teineteisega kokku.
See on Euroopa konkurentsivõime peamine element - just see, mitte tööjõu kasutamine kohandamisel kasutatava muutujana, nagu komisjon Euroopa poolaasta raames välja pakkus. Parim, mida komisjon saaks teha, on lisada töötajate lähetamise direktiiv kiiresti tööprogrammi ja alustada maksude valdkonna ühtlustamist, võttes kõigepealt käsile ettevõtete maksustamise.
Peale selle tuleks seda poliitikat kujundada nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, kuid samuti kohalikul tasandil tõhusa ühtekuuluvuspoliitika raames. Meie valik on reguleeritud finantsturg ning me jagame soovi tugevdada ühtset turgu, kuid seda ei tohi teha ebavõrdsust ja sotsiaalset dumpingut võimaldava tööturu hinnaga.
Austatud juhataja! Täna arutame auahnet tööstuspoliitikat ning täna hommikul hääletasime finantstehingute maksustamist ja eurovõlakirju käsitlevate ettepanekute üle.
Kallid kolleegid, me peame kasutama neid vahendeid tööstuspoliitika rahastamiseks.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ma tahan alustuseks tänada raportöör Langet ja variraportööre, eelkõige Françoise Grossetête'i tehtud töö eest. Euroopa konkurentsivõime maailmaturul on vähenenud. Seepärast vajab Euroopa viise oma tööstusbaasi tugevdamiseks, et tulla toime uute ülesannetega. Kõnealuse raporti eesmärk on teha ettepanekuid Euroopa tööstuse elavdamiseks. Terviklik ja jätkusuutlik tööstuspoliitika peab põhinema teadusuuringutel, innovatsioonil, suuremal ressursitõhususel, toormestrateegial, VKEde seisundi tugevdamisel ja piirkondlike võrkude arendamisel. See on oluline eelkõige energiatõhususe tagamiseks ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtmiseks eesmärgiga käivitada uus tööstusrevolutsioon, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.
Mul on hea meel näha eriti seda, et raportis pannakse rõhku Euroopa traditsioonilistele tööstusharudele, mis on meie majanduse jaoks väga olulised. Eriti olulised on sellised meetmed nagu uue tehnoloogia kasutuselevõtt ning teadusuuringute ja innovatsiooni jätkuv tugevdamine niisugustes sektorites nagu töötlev tööstus. See on ainus viis, kuidas me saame taastada Euroopa ülemaailmse juhtpositsiooni, mis on tema konkurentsivõime ja majanduskasvu jaoks nii vajalik.
Judith A. Merkies
(NL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahan ma tänada kolleeg Bernd Langet väga hea raporti ja suurepärase koostöö eest. Tööstuspoliitika naaseb päevakorda. See ei naase siiski üksi, sest see ei ole üksi. Koos kahe muu juhtalgatusega, kahe muu strateegiaga on see strateegia töökohti ja elujõulist majandust käsitleva Euroopa tegevuskava keskmes. Aga esmajoones pole see strateegia üksnes praeguse aja jaoks, vaid ka elujõulise tuleviku jaoks.
Tööstuspoliitikat tuleks käsitleda koos kõigi muude strateegiatega, mis puudutavad innovatiivset liitu, tooraineid ja loodusvarade tõhusat kasutamist. Need kolm on moodustavad tuumiku. Tegemist peab olema tervikliku käsitlusega, kus eri poliitikavaldkondades tehakse tihedat koostööd. Kuid kas need on ikka täiesti erinevad poliitikavaldkonnad, võttes arvesse, et tööstus - nagu te, austatud volinik, ise ütlesite - ei ole mitte jätkusuutlikkuse vaenlane, vaid liitlane?
Tööstuspoliitika ei saa toimida lõimitud turuta. Siseturg on endiselt liiga killustatud ja vajab tervikuks liitmist. Sellest saaks kasu kogu tööstus, eelkõige väikesed uuenduslikud ettevõtted. Tootjatel on lubatud oma arvamust avaldada, kuid nad peavad ühtlasi võtma vastutuse. See tähendab lõpliku vastutuse võtmist toote eest. Eesmärk on edendada keskkonnahoidlikku tootmist ja säästvaid tooteid, sest ma usun, et see on lõppkokkuvõttes Euroopa tulevik. See aitab meil luua toorme säästval kasutamisel põhinevat ja jäätmevaba tööstust ning soodustada toorainete nutikat kasutamist ja heas seisus majandust. Tööstuspoliitika on jäänud tähelepanuta ja olnud turu meelevallas liiga kaua. Meil on aeg olla taas eeskujuks nii endile kui ka teistele.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ma tahan tänada teid tööstuse küsimustele tähelepanu pööramise eest ja tõsta esile kolleeg Françoise Grossetête'i erakordselt suurt tööd, mida ta meie fraktsiooni nimel tegi.
Tööstus annab tööd 60 miljonile inimesele. Lisaks on iga tööstuses loodud töökoha kohta veel kaks töökohta sellega seotud teenuste sektoris. See teeb kokku 180 miljonit töökohta. See esindab kolme neljandikku meie ekspordist, nimelt 5,5 miljonit ettevõtet. Mida me peame tegema? Me peame tegutsema ja end kaitsma. Enese kaitsmine ei ole protektsionism. Seepärast on meil vaja tööstuspoliitikat. Mõned nendivad: põllumajandus Lõuna-Ameerikas, tööstus Hiinas ja teenused Euroopas. Austatud parlamendiliikmed, kui me ei tooda rohkem autosid, rohkem lennukeid, laevu, ronge, satelliite, ravimeid, tuumaelektrijaamu, siis me laostume! Mis puutub teenustesse, siis teenused on meil sellepärast, et meil on tööstuspoliitika.
Sellest tulenevalt tahaksin teha kolm ettepanekut. Esimene on seotud tööstusstandarditega. Kui me kehtestame tööstusstandardid, peame viima läbi mõju-uuringud, et tagada oma toodete tootmine ELi territooriumil kooskõlas nende standarditega.
Teine ettepanek käsitleb haridust ja teadusuuringuid. Meil peavad olema maailma parimad insenere koolitavad haridusasutused ja me peame neid toetama. Me peame üldsuse teadusele lähemale tooma. Teadusuuringutega seoses alustame seitsmenda raamprogrammi läbivaatamist. Meil on 30 miljardit eurot, mida kulutada aastatel 2011-2013. Eraldagem osa sellest rahast sellisele esmatähtsale valdkonnale nagu tööstus.
Kolmas ettepanek käsitleb rahastamist. Me võiksime luua Euroopa tööstusinvesteeringute rahastu. Mul on soovitus. Me võlgneme ELi töötajatele pensionidena 37 miljardit eurot. Pangem see raha pensionifondi, mis oleks pikaajaline säästmisvahend. Ma jagan arvamust rahapoliitika kohta. Me peame olema kriisist väljumisel väga ettevaatlikud. Me peame hoolitsema selle eest, et ei tõstaks intressimäärasid liiga palju, sest selle tulemus oleks tugev euro ja tööstusekspordi pidurdumine.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Töötlev tööstus jääb oluliseks ka tänase ja homse päeva teadmistepõhises majanduses. Väärtusliku tootmise säilitamine Euroopas on endiselt tähtis. Samal ajal on see paljude meie riikide inimeste teadmiste ja õppimise ning meie konkurentsivõime pideva arengu tugisammas. Raportis seatakse tööstus õigustatult Euroopa tegevuskava etteotsa ning see on oluline nii suurtööstuse kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Me saame Euroopas uhkustada tipptasemega paljudes valdkondades. Ma pean silmas energia-, kosmose- ja autotööstust, mis kõik on praegu suurepärasel järjel. Samuti pean ma silmas autotööstuse tarneahelat, mis on Euroopa jaoks väga suure tähtsusega. Te vaadake, kui nutikas ja keskkonnahoidlik on ELi 2020. aasta strateegia!
Kuid üks asi valmistab mulle siiski muret, ja see on üleilmastumine. Me tegime õigesti, kui lõime Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, ja peagi on meil ka Euroopa patent. Sellest olenemata tõstatas volinik Tajani küsimuse üleilmsete võrdsete võimaluste tagamise vajalikkusest. On suurepärane, et Hiina ettevõtted investeerivad Euroopasse, kuid meil peaksid olema seal võrdsed võimalused. Kui on tõepoolest tõsi, et sellesse investeeritakse suuri summasid valitsuse raha, siis on midagi valesti. Protektsionismi taastamine ei ole meie eesmärk, nagu kolleeg Audy äsja ütles. Me peame tagama vajaliku läbipaistvuse peamistes valdkondades nagu IKT ja muud Euroopa tähtsaimad sektorid. Me ei pane Euroopa vetot. Me ei ütle, et need on aktsionärid ja see on nõukogu, kuid on tõesti tähtis, et me Euroopat esindades selle küsimusega põhjalikult tegeleksime. Selleteemalise arutelu algatamine Bernd Lange suurepärase raporti järjena oleks sobilik. Teema jätkub. Austatud volinik Tajani, ma tahan kutsuda teid sellest arutelust osa võtma.
Kathleen Van Brempt
(NL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, seoses Bernd Lange raportiga näete, et homme on parlament tööstuspoliitika küsimuses tõenäoliselt üsna ühtsel seisukohal. Teile, austatud volinik, on see ilmselt tõeliselt kosutav. Eri fraktsioonide vahel valitseb väga üksmeelne seisukoht, et Euroopa tööstuspoliitikal on tulevikku ja et seda tuleks toetada.
Sellega see üksmeel aga ka piirdub, sest kui me püüaksime kindlaks teha, millist tööstuspoliitikat me silmas peame ja milliseid selle osi tuleks tulevikus säilitada, siis ilmneksid lahkarvamused. Te ise olete osutanud asjaolule, et meil on vaja tööstust, kus oleks väiksem energia- ja materjalikulu. Selles olen ma teiega ühel nõul, kui me räägime lühiajalistest eesmärkidest. Pikaajaliste eesmärkidega seoses on meil vaja palju kaugemale minna. Nagu te, austatud volinik, teate, siis juhtimine tähendab tulevikku vaatamist. Meil peab olema julgust öelda, et 2050. aastaks on meil energiavarustuse süsteem, mis põhineb täiel määral taastuv- ja jätkusuutlikul energial, ning me peame alustama tööstuse ettevalmistamist selleks juba praegu.
Teine küsimus on materjalide haldamine. Me peame tõepoolest hoolitsema selle eest, et mobiiltelefonide ringlussevõtt muutuks järgmiste aastate jooksul tõhusamaks, kuid edaspidi peame tagama, et meie mobiiltelefonid on toodetud täielikult nn hällist-hällini-põhimõtte kohaselt, et kõik mobiiltelefonide olulised komponendid lähevad korrakindlalt taaskasutusse ning neid tarvitatakse uute mobiiltelefonide tootmiseks. Just sellist üldist poliitikat peame arendama aastaks 2050 ja ma loodan, et komisjon võtab juba praegu vastu otsused, mis tagavad tööstusele kindla raamistiku, mille alusel tööd teha.
Antonio Cancian
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Minu arvates on Bernd Lange raport tasakaalustatud ning selle peamine väärtus seisneb selles, et raporti keskmes on mõningate eriti oluliste tegurite analüüs - eelkõige uuritakse Euroopa tööstuspoliitika elavdamist ja tähelepanu suunamist finantstegevuselt reaalmajandusele. Tuleb siiski märkida, et ettevõtetega otseselt ja kaudselt seotud teenused kuuluvad lahutamatuna selle juurde.
Mul on mõni märkus ja ettepanek. Austatud volinik Tajani, seoses lõikega 89, milles käsitletakse tõhustatud koostööd Euroopa patendi küsimuses, arvan, et ühtne Euroopa patent on väga oluline ja vältimatu, eelkõige meie, itaallaste jaoks. Patiseisu, mis tekkis tõhustatud koostöö tõttu, saab minu meelest lahendada üksnes Euroopa patendi edendamisega ainult inglise keeles, sest kolme keele kasutamine looks ennekuulmatu pretsedendi.
Minu teine mure on uudsete rahastamisettepanekute puudumine. Tekstis nimetatakse korduvalt vajadust liikuda kiiresti üleeuroopalise infrastruktuuri rajamise poole, sest see on maailmajao arenguks elulise tähtsusega, kuid väga vähe on juttu sellest, kuidas neid võrke rahastada.
Täna võtsime vastu algatusraporti, milles analüüsitakse süvitsi avaliku ja erasektori partnerluse süsteemi kuuluvat projektivõlakirjade süsteemi, millega antaks tagatisi sellise infrastruktuuri ehitamiseks ja käitamiseks loodud äriühingute emiteeritud väärtpaberite kohta. Jean-Pierre Audy esitas äsja mõned näited.
Ei viidata seosele Euroopa Liidu tööstuspoliitika ja liidu selliste strateegiliste poliitikameetmete vahel nagu Galileo, ITER ja teised. Tuleb tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni seost. Volinik Tajani, ma usun, et meie ees seisev ülesanne on sotsiaalse sisu säilitamiseks väga tähtis. Majanduse mõningane elavnemine, mida me oleme täheldanud, ei suuda siiski pakkuda leevendust viimase kolme aasta jooksul koondatud inimestele. Paraku on vaja tegutseda õigel ajal ja kiiresti.
Henri Weber
(FR) Austatud juhataja! Bernd Lange suurepärasel raportil on kolm heameelt valmistavat joont.
Esiteks tehakse selles ettepanek luua Euroopa Liidu jaoks terviklik tööstusstrateegia - see tähendab strateegia, mis hõlmab tervet maailmajagu ja ühtlasi koostööd ning mis erineb kõigiti kitsalt riiklikust ja koostööd vältivast poliitikast, mida Euroopas on viimase 15 aasta jooksul rakendatud.
Teiseks on selle tööstusstrateegia jaoks ette nähtud rahastamine ning siin on selge erinevus 2000. aasta Lissaboni strateegiast. Kui rahastamist ei oleks, jääks see kõik tühjaks sõnakõlksuks. Peamised rahastamisallikad on ELi projektivõlakirjad, eurovõlakirjad ja europrojektid. Tänahommikusel hääletusel me tegelesime sellega.
Kolmandaks kaitseb see strateegia meie tööstust. Raportis pooldatakse Euroopa avamist ja ollakse vastu Euroopa käest ära andmisele. Selles pooldatakse vastastikkusel ja tasakaalul põhinevat suhtlust. Neid tahkusid käsitletakse mitmes punktis. See on erakordselt oluline, sest selles valdkonnas näime me naiivsete ja nõrkadena.
Alajos Mészáros
(HU) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kriisi ajal nägime oma silmaga, kui oluline on tööstus meie majanduse jaoks. Kahjuks põhineb meie asjaomane poliitika sageli endiselt ideel, et turud peavad end ise reguleerima. Sellega seoses on Euroopa 2020. aasta strateegia eesrindlik, sest seal tunnistatakse esimest korda vajadust uue mõtteviisi järele. Euroopa tööstus peab säilitama oma juhtiva koha peamistes valdkondades ja sellel ei tohi lubada sündmustest maha jääda.
Me peame esmatähtsana käsitlema finantssektori uut ülesehitust ja fiskaalse makromajanduse kooskõlastamist, sest ainult nende reformimisega saame tagada oma tööstuspoliitika edu. Meil on vaja uut, kõikehõlmavat õigusraamistikku, mis suudab juhtida finantssüsteemi tagasi tootlike investeeringute juurde. Maailmas konkureerida suutev tööstusbaas ning teadmistepõhine ja tootmisele keskendunud tööstus peavad olema meie tööstuspoliitika keskmes. Selleks on meil aga vaja kogu innovatsiooniahelat. Sellisel juhul ei peaks me rääkima mitte üksnes tehnoloogilisest innovatsioonist, vaid tootedisaini ja toodete kvaliteediga seotud innovatsioonist.
Peale selle peame soodustama sektorisisest koostoimet. See hõlmab seost energiapoliitika ja tööstuspoliitika vahel. Energiavarustus on oluline tegur ning uus ja kasvav taastuvate energiaallikate turg on võimalusi täis. See võib lõppkokkuvõttes tuua kaasa uute töökohtade loomise. Usaldusväärne juurdepääs toorainetele on samuti määrava tähtsusega ja seab meie ette üha tõsisemaks muutuva probleemi. Lisaks juba olemas olevate ressursside kindlustamisele peame suutma ellu viia ka oma ringlussevõtu eesmärgid.
Me peame tegema kõik endast sõltuva, et tugevdada VKEsid, sest nemad on Euroopa tööstusliku tootmise põhiosalised. Me peame soodustama nende võimalikult suurt osalemist riigihankemenetluses ja andma neile juurdepääsu soodsatele pangalaenudele.
Ioan Enciu
Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahan ma avaldada Bernd Langele tänu selle olulise raporti koostamise eest. Praegusel majandusliku kokkuhoiu ajal on väga tähtis, et Euroopa institutsioonid edendaksid tugevat ja sidusat tööstuspoliitikat eesmärgiga säilitada Euroopas töökohad ja soodustada täiustatud konkurentsivõimet. Asepresident Tajani märkis, et tööstus on Euroopa süda ning hädavajalik selleks, et leida lahendused meie ühiskonna praegustele ja tulevastele kitsaskohtadele.
Fraktsiooni S&D seisukoht on, et tööstusel on oluline osa töökohtade loomisel Euroopas. Seepärast peame tõhustama jõupingutusi, et säilitada Euroopa tugev tööstusbaas. Ma tunnen erilist muret seoses vajaliku infrastruktuuri väljatöötamisega seal, kus seda ei ole.
Lõpetuseks tahan väljendada oma heameelt raportis kindlalt toetatud seisukoha üle, et toorained on tööstussektori tuleviku jaoks olulised.
Lara Comi
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Minu kiidusõnad volinik Tajanile ja samuti raportööridele nende töö eest. Ma pooldan seda olulist raportit, mis kajastab parlamendi panust Euroopa tööstuspoliitika üle peetavasse arutelusse.
Raport sisaldab mitut positiivset punkti, mida ma kindlalt toetan. Kõigepealt leian, et tuleb teha kõik mis võimalik Euroopa tööstuse koha tugevdamiseks maailmas ning pakkuda erilist toetust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes on siseturu tähtis tugisammas.
Peale selle nõustun täielikult sellega, mida raportis räägitakse kiireloomulisest vajadusest näha ette Euroopa sätted päritolu märgistamise kohta, et suurendada ettevõtete konkurentsivõimet ja anda Euroopa tarbijatele viimaks võimalus teha teadlikke valikuid toodete puhul, mida tavaliselt seostatakse hea kvaliteediga. Kahjuks on hästi teada, et mõni riik on nõukogus sellele konkreetsele punktile alates 2005. aastast vastu olnud. Me peame siiski püüdma sellest suluseisust välja pääseda, tuginedes parlamendis mitmel korral vastu võetud väga soodsale seisukohale. See on oluline mitme ELi akti seadusandliku protsessi käigus. Euroopa üldsuse häält ei saa enam eirata, eriti kui see hääl tugineb nii kindlale alusele. Küsimus on selles, kuidas muuta meie poliitika demokraatlikumaks.
Veel üks oluline punkt on kahtlemata noorte ettevõtjate küsimus - neile osutasite te, austatud volinik, oma aruandes rohkem kui ühel korral -, sest ma usun, et noored ettevõtjad on meie tööstuspoliitika tõeline tulevik. Mul on siiski kahtlusi mõningates aspektides, nagu on näiteks sõnaselge viide uuele ressursitõhusust käsitlevale õigusaktile, töörühmade loomine riiklikul tasandil eesmärgiga juhtida restruktureerimistoiminguid ja eelkõige tõhustatud koostöö Euroopa patendi küsimuses.
Ivari Padar
(ET) Austatud juhataja! Tahaksin kõigepealt tunnustada raportööri. Euroopa vajab uut lähenemist tööstuspoliitika ja sellega seotud taristu rahastamiseks. Lisaks struktuursetele ümberkorraldustele Euroopa Liidu finantsperspektiivis tuleb rõhuasetus panna innovatiivsetele rahastamismeetmetele. Ma ei räägi mitte ainult eurovõlakirjadest või projektide võlakirjadest, vaid täiesti uudsetest lähenemisviisidest tööstuspoliitika, teaduse ja arenduse ning innovatsiooni rahastamises. Me peame jõudma uuenduslike väikeste ettevõteteni ning aitama neil kasvada. Tuleb leida uusi viise, mis aitaksid ettevõtjatega jagada riske ja kombineerida erinevaid instrumente, sealhulgas ka üleeuroopaliselt.
Eestil on kogemus näiteks uuenevate fondidega, mis garanteerivad riske, selle asemel et anda välja grante ja otsest abi. Innovatsioonitsüklis on selliste fondidega võimalik oluliselt tõsta ettevõtjatele suunatud rahastamise mahtu. Grandid on küll olulised, ent seda rohkem peame alusuuringute faasis leidma uusi viise, kuidas riigi raha tõhusamalt kasutada.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! ELi tööstuspoliitikaga tuleb luua asjakohane raamistik, mille abil suurendada tööstussektori panust ELi SKPsse. Samuti tuleb sellega parandada Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja luua töökohti kogu liidus. Tööstusstrateegiaga tuleb määrata kindlaks strateegilised valdkonnad, millesse me investeerime, samuti vajalikud toormeallikad. Ma kutsun komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et neid prioriteete toetatakse tulevase finantsperspektiiviga, iga-aastaste eelarvetega ja ELi sektoripõhise poliitikaga.
Energiatarbimine on tööstusliku tootmise indikaator. Meil on vaja ökotõhusat tööstuspoliitikat, mis suurendab kogu ELi tootmisvõimsust jätkusuutlikul moel ja vähendab liidu energiasõltuvust. Liidu konkurentsivõime oleneb suuresti tema uuendus-, teadus- ja arendustegevuse suutlikkusest ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi seosest. Avaliku sektori poolset rahastamist tuleb teadusuuringutes ja arendustegevuses suurendada, et kaasata erasektori investeeringuid. Samal ajal on tööstuse suurema osalemise eelduseks menetluste lihtsustamine ja bürokraatia vähendamine.
Edit Herczog
(HU) Austatud juhataja! Majanduskriis on näidanud, et teenuste sektorid on palju haavatavamad kui tööstuspoliitika, ja Euroopa peab seepärast taas keskenduma viimasele. Seepärast kiidan ma heaks nii volinik Antonio Tajani seisukoha kui ka meie kolleegi Bernd Lange raporti selles küsimuses. On olnud suur rõõm selle raportiga tööd teha. Iga osaleja tahtis sellele midagi lisada. Me ei vaielnud selle üle, milles seisnesid erimeelsused, vaid pigem selle üle, kuidas saaksime seda protsessi kiirendada. Meil on väga oluline mõista, et Euroopa Liit peab oma eesmärkide seadmisel ja samuti liikmesriikide sellele teele juhtimisel ise ohjad haarama.
Euroopa Liit peab seda valdkonda kooskõlastama, olema liikmesriikide ees liider ja nõudma neilt tulemuste kohta aru. Tööstuspoliitika annab Euroopale võimaluse saavutada konkurentsieelis töötlevas tööstuses, biotehnoloogias, nanotehnoloogias, keemiatööstuses või isegi kosmosetööstusega seonduvates valdkondades. Me peame aru saama, et 21. sajandi tööstuspoliitikas on teadmiste intensiivsus ja materjalikasutuse tõhusus suurenemas. Samal ajal peame tugevdama vertikaalseid suhteid alates haridusest kuni teadusuuringuteni ja sealt edasi turuvõimalusteni. Tuleb luua suhted tarnijatega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, samuti horisontaalsed suhted. Usume, et tööturu osapoolte dialoogi ei ole võimalik vältida.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Austatud juhataja! Kõnealune tööstuspoliitikat käsitlev raport, mida me homme hääletame, sisaldab punkti, mida Hispaania parlamendiliikmed ei toeta, sest selles nähakse tõhustatud koostööd asjakohase õigusliku vahendina ühtse ELi patendi kehtestamiseks.
Tõhustatud koostöö õiguspärasust ja selle sobivust õigusliku vahendina antud juhul ei sea kahtluse alla mitte ainult Hispaania parlamendiliikmed, vaid ka teised eri liikmesriikidest pärit parlamendiliikmed. Samamoodi mõistetakse hukka suutmatus järgida ühehäälsuse reeglit, mida tuleks kohaldada kõikide küsimuste suhtes, mis on seotud keelte kasutamise eeskirjadega.
Minu sõnavõtu ajendiks, austatud juhataja, oli soov juhtida parlamendi tähelepanu täna avaldatud Euroopa Liidu Kohtu arvamusele 1/09, milles kohus leiab, et Euroopa patendi ja ühenduse patendi kohus ei ole praegusel kujul kavandatuna aluslepingutega kooskõlas.
Kohtu sõnaselgelt väljendatud seisukoht on tõhustatud koostöö kohaldamisele suureks takistuseks ning ma loodan, et see otsus annab teistele liikmetele julgust meiega ühineda, et kaitsta kõigi liikmesriikide võrdsust ja tagada ELi esmase õiguse range kohaldamine.
Giovanni Collino
(IT) Lugupeetud juhataja, auväärsed kolleegid! Tööstuspoliitikat käsitlev raport on põhjalik, selles analüüsitakse süsteemi kõiki nõrku kohti ning näidatakse meile kätte suund, mida mööda käies tagame sotsiaalse turumajanduse põhimõtete järgimise. Realistlikult võttes peame siiski tunnistama, et Euroopal ei ole seni oma tööstuspoliitikat olnud.
Tootlikkus Euroopa tootmissektoris elab läbi raskeid aegu, samal ajal kui tärkava turumajandusega riigid mitte ainult ei kasva, vaid ka investeerivad jõuliselt teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse. Tööstuse ja tööhõive kasvu soodustamiseks Euroopas peame lisaks praeguste eeskirjade kohaldamisele võtma erimeetmeid, isegi sel määral, et tuleb vaadata läbi pädevusvaldkondade jaotus liikmesriikide ja liidu vahel.
Poliitika ja süsteemide ümberjaotamist tuleb arutada ka kooskõlas uut kultuuri näitava suhtumisega tööstussuhetesse, kusjuures meie mõttevahetuse keskmes peaks olema äriühingu kasumijaotuse mudel. Euroopa 2020. aasta strateegiaga seatakse eesmärgiks, et Euroopa Liit ei saa endale lubada arengust maha jäämist, ning juhul kui liit soovib saavutada kõik seatud sihid, peab Euroopa tulema toime tööstuse kasvu takistavate probleemidega, tõhustades väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid toetavat koolitust ja uurimistegevust.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Ma tänan raportööri selle väga asjaliku raporti eest. On hea näha, et tööstus on taas võetud Euroopa tegevuskavva.
Ma arvan, et meil on vaja tasakaalustatud Euroopa majandust. Pean silmas peaasjalikult põllumajandus- ja toidupoliitikat, kuid olin sunnitud käesolevas arutelus osalema sellepärast, et minu arvates on tööstusest, põllumajandusest ja teenustest väga oluline rääkida. Euroopal on vaja leida nende kolme valdkonna vahel tasakaal ja selle vajaduse eiramine oleks rumalus.
Ma tahan juhtida tähelepanu eelkõige lõikele 112, milles räägitakse sellest, et vabakaubandus on Euroopa majanduskasvu nurgakivi, kuid kõneldakse ka õiglasest ülemaailmsest konkurentsist, ning mis peamine, kutsutakse tungivalt üles tagama, et mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute väljatöötamisel võetakse arvesse säästva arengu põhimõtteid, sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme ning nende lepingute asjakohaseid norme. Need meie hulgas, kes asuvad põllumajanduse poolel, ütleksid täpselt sedasama. Seepärast leian ma, et tegemist on olulise raportiga igal rindel.
Adam Gierek
(PL) Lugupeetud juhataja! Üks otsustav tegur, mis mõjutab tööstuse kasvu Euroopa Liidus, on suund keskkonnahoidliku majanduse poole. See on hea sõnum. Kuid see, mil moel toimivad praegused ELi õigusnormid, on lühinägelik ja meelevaldne ning selle tulemus on kavandatule vastupidine - teisisõnu takistab see meie edusamme selle eesmärgi poole. Euroopa vasetööstus on muutunud sellise kahjuliku mõju heaks näiteks. Ei ole kahtlust, et nii kliima- ja energiapakett kui ka nn võrdlusaluste direktiiv toovad kaasa vasetoodangu vähenemise. Vask, nagu me kõik teame, on metall, mille järele on suur nõudlus innovatiivses ja energiatõhusas tehnoloogias, eelkõige seoses elektriülekandega ja soojuse juhtimisega soojusvahetites.
Ma tahan küsida austatud volinikult, kas ei ole mitte õige hetk - kuni meil on veel aega - vähemalt vaadata läbi nende õigusnormide teatud aspektid ja lõpetada nende hävitavate meetmete rakendamine?
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Sügav rahvusvaheline majanduskriis on tabanud tööstust eriti rängalt. Idee, et turud peaksid end ise reguleerima, on osutunud valeks. Euroopal on olnud puudu võimest reageerida ühtselt või viia läbi majandusanalüüs. Seepärast peab Euroopa tagama endale tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekülgse tööstusbaasi.
Euroopa uus tööstuspoliitika peab suutma vaadata tulevikku, käsitledes terviklikult oma poliitikavaldkondi, mille eesmärk on kinnitada veel kord tööstuse, eelkõige töötleva tööstuse keskset tähtsust. Tööstus peab jääma meie majanduse liikumapanevaks jõuks ning juhatama meid uute nutikate, jätkusuutlike ja kaasavate majanduskasvu viiside juurde.
Ma kiidan heaks Bernd Lange raporti, milles uuritakse kõiki neid tegureid ja antakse mõningast huvitavat mõtteainet, ning tänan teda selle eest.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Maailmamajanduses on nüüdseks juba pikka aega toimunud suured muutused. Tavapäraste tööstuspiirkondade kõrval on hakanud arenema uued mõjukad tööstuskeskused. Tekkimas on tugev konkurents, mille tingimustes peame tegema suuremaid jõupingutusi, et säilitada oma kodanike mõttekad töövõimalused.
Selles konkurentsis teiste tööstuskeskustega halvendavad meie võimalusi kaks tõsist puudust. Esimene tuleneb suurtest erinevustest õiguskeskkonnas, millega reguleeritakse ettevõtete tegutsemist, vaidluste lahendamist või kohustuste jõustamist. Need erinevused takistavad piiriülese äritegevuse suuremat lubamist liikmesriikide jurisdiktsioonide kaudu. See on seotud teise puudusega - ülemäärane bürokraatia, mis mitte ainult ei neela tööstuse tekitatud raha, loomata seejuures lisaväärtust, vaid lausa ahistab neid, kelle töö vilju ta naudib, tehes seda igasuguste avalduste, määruste ja suunistega.
Austatud volinik, üheski kiirelt arenevas riigis ei ole sellist bürokraatlikku sõjamasinat nagu meil Euroopas.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Austatud juhataja, auväärsed parlamendiliikmed! See, et õhtusel istungil on kohal nii palju saadikuid, tõestab minu meelest seda, kui oluline on tööstuspoliitika meie kõigi jaoks, ning asjaolu, et on saavutatud üksmeelne kokkulepe, on tõestus sellest, kui õige on asetada tööstus- ja ettevõtluspoliitika - tegelikult reaalmajandus, mis on samas ka siseturg, innovatsioon, konkurents ja sotsiaalpoliitika - meie poliitilise tegevuse keskmesse, et teha lõpp kriisile, soodustada arengut ja luua töökohti. Ma ütlen seda sellepärast, et me ei tohi arvata - ning ma leian, et ma olen end selgelt väljendanud nii oma sõnavõtu ajal kui ka komisjonile esitatud aruandes tööstuspoliitika kohta -, nagu oleks ettevõtlus ja tööstus kõigest majanduslik kapital, sest need on ka inimkapital, piirkond ja kohalik kogukond, kus nendega tegeldakse.
Ma ütlesin ka Euroopa Parlamendis enne minu tööstusvolinikuks nimetamist toimunud kuulamisel, et selline on minu ettekujutus - üldisem ettekujutus -, mis põhineb niisugusel Lissaboni lepingu osaks oleval ideel nagu sotsiaalne turumajandus.
Kõigi meie meetmete peaeesmärk on sotsiaalpoliitika, nii majanduspoliitika kui ka reaalmajanduse mõttes. Meie eesmärk ei ole ettevõtjatele või investoritele rikkust luua, kuigi investoritele rahalise kasu toomine on üks vahend, kuidas Euroopa Liidu kodanike soovidele vastata.
Nüüd peame rakendama ja kaitsma tehtud ja pooleliolevaid valikuid, mis on esitatud Euroopa 2020. aasta strateegiadokumendis, ning tegema suuri pingutusi langetatud poliitiliste valikute elluviimiseks. Ma ei varja teie ega enda eest, et ohud ei ole kuskile kadunud. Spekulandid on endiselt aktiivsed ja ma ei välista võimalust, et nad võivad siiski veel viimast korda õnne proovida.
Tuleb teha väga selgeks, et meie asume reaalmajanduse poolel. Spekuleerimine, millest saavad kasu ainult need, kes teevad tehinguid, erineb suuresti tööstuse või ettevõtete tegevusest, millega luuakse jõukust paljude kodanike jaoks. Me peame siiski püsima valvel, tegema tööd ja kohaldama oma tööstuspoliitikat. Seepärast sisaldab komisjoni tööstuspoliitika dokument tervet hulka konkurentsivõimelisuse kontrollimise vahendeid, mida kasutatakse selleks, et jälgida tõsiseltvõetava tööstuspoliitika kohaldamist, mis võimaldab meie ettevõtlussüsteemil selle probleemiga praegusel üleilmastumise ajastul toime tulla.
Ma ei väldi vastamist ka Lambert van Nistelrooij' küsimusele: ma usun, et alati peab mäng käima võrdsetel tingimustel ja samade reeglite järgi. Austatud juhataja! Kui Anderlechti meeskond mängib Liège'i vastu, peavad reeglid olema samad, olenemata sellest, kas mäng toimub kodus või võõrsil, ning samu põhimõtteid tuleb kohaldada meie tööstussüsteemi suhtes. Kui meie tööstusettevõtted mängivad Euroopas, peavad nad nägema samade reeglite kohaldamist nagu siis, kui nad mängivad väljaspool Euroopa Liitu.
Ma usun, et see on hea reegel selleks, et kaitsta lisaks turule, konkurentsile ja majanduskasvule ka Euroopa Liidu töötajate õigusi. Kui asi puutub Euroopa tööstussüsteemi kaitsmisse, siis usun ikkagi, et on õige toetada põhimõtet, mis on esitatud praegu arutlusel olevas dokumendis, kus pooldatakse päritolu märkimist. Minu arvates edastab parlament koos Euroopa Komisjoniga taas mõjusa sõnumi.
On kahtlemata palju ka muid asju, mida tuleb teha, et vähendada ettevõtete ja tööstuse halduskoormust. Nagu märgitakse muudetud väikeettevõtlusalgatuses "Small Business Act”, peame me lühendama ettevõtte asutamiseks kuluvat aega ning vähendama bürokraatiat, mis võib olla ülemäärane ja mis tallab ettevõtlustahte jalge alla. Me peame aitama noortel saada ettevõtjateks ja tegema palju tööd koolitusega. Seepärast usun selliste klastrite tähtsusse, kus koolid, ülikoolid, VKEd, suurettevõtted teevad teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas koostööd, et parandada meie ettevõtlussüsteemi konkurentsivõimet. Euroopas on juba 2000 klastrit ja ma usun, et see katseprojekt tuleb käima lükata.
Seoses krediidivõimalustega on palju juba ära tehtud, kuid palju saame veel teha. Mul on väga hea meel kuulda, et Londoni Börsi tegevdirektor - Ühendkuningriik on üks riikidest, kus on tehtud palju selleks, et aidata teenuste sektorit, panku ja finantssektorit - osaleb aktiivselt krediidile juurdepääsu käsitleval foorumil, mille Euroopa Komisjon korraldab selleks, et näidata, kuidas finantsringkonnad või osa finantsringkondadest tahavad osaleda VKEde ja meie tööstussüsteemi kasvu ja arengu edendamises.
See sõnum Londonist - ja see ei ole ainus Ühendkuningriigist tulnud sõnum - annab mulle lootust, et praegune trend pöördub. Reaalmajanduse aitamiseks on vaja, et see Euroopas nii läheks.
Seoses toorainetega - see teema on esile kerkinud mitme arutelu käigus - olen täiesti veendunud, et me peame jätkama valitud teel. Euroopa Komisjon on andnud välja dokumendi ning oodata on arutelu, mistõttu me töötame praegu toormaterjali küsimust käsitleva osa kallal. Nagu ma oma esimeses sõnavõtus ütlesin, pooldan igati toormaterjali ringlussevõttu käsitlevate teadusuuringute läbiviimist. Samuti saame tööd teha selle nimel, et leida haruldastele toormaterjalidele asendajaid.
Seepärast on meie innovatsioonipoliitikat puudutava tegevuse raames üks Euroopa Komisjoni kavandatud innovatsioonipartnerluse programmidest seotud just innovatsiooniga toormesektoris. Ma kordan, et ringlussevõtt ja asendamine on valdkonnad, mida me peaksime minu arvates uurima, et pakkuda oma tööstusele konkreetseid vastuseid, sealhulgas rahvusvaheliste poliitikaalgatustena, nagu ma olen korduvalt öelnud.
Pärast seda, kui Aafrika Liiduga on kokkulepe sõlmitud ja Venemaa Föderatsiooniga toorainete üle arutelu alustatud, sõidan ma juuni alguses Ladina-Ameerikasse, et arutada toorme teemat Brasiilia, Argentina ja Tšiiliga.
Euroopa peab tööstusele ja VKEde sektorile tagama asjakohased vastused. Seepärast peame jätkama väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” rakendamist. Teha on palju. Me palusime kõigil liikmesriikidel nimetada VKEde saadiku, nagu seda tegi Euroopa Komisjon. Tagasiside on olnud soodne, mõni riik on juba saadiku nimetanud või andnud teada oma kavatsusest seda teha ka laiemas kontekstis, sest me ei tohi suurtööstust VKEdest lahutada. Reaalmajanduse kasv on seotud siseturu, tööstuspoliitika ja VKEde poliitikaga.
Et mitu korda on märgitud ametiühingute rolli, tahan lõpetuseks öelda, et esimest korda kohtus tööstusvolinik tööstuse, VKEde ja ametiühingute esindajatega, et arutada restruktureerimispoliitikat. Alanud on arutelude uus etapp, kus laua ümber istuvad koos töötajate ja tööandjate esindajad, et Euroopa Komisjoni korraldatud kohtumistel edendada majanduskasvu ja kõigi ELi kodanike üldist heaolu.
Juhataja
Austatud volinik, ma võtsin teadmiseks teie vihje ja viite Belgia meistrivõistlustele jalgpallis, kuid loodan, et ei pea nendesse suhtuma kui teatud laadi ennustustesse.
Bernd Lange
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik Tajani, kallid kolleegid! Tänan teid väga teie innustavate sõnavõttude eest.
Austatud volinik Tajani! On saanud selgeks neli põhisõnumit, mis meid ühendavad. Esiteks tahame tagada, et tööstuspoliitika oleks ELi poliitika keskmes. Teiseks tahame siduda jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime ning neid edasi arendada. Kolmandaks ei tohi me seada endale dogmasid, sest seda valdkonda ei saa reguleerida turg või riik üksi. Meil on vaja praktilisi ja mõistlikke meetmeid. Neljandaks, sellega alles algavad, mitte ei lõpe arutelud Euroopa Liidu tööstuspoliitika ajakohastamise üle.
Me toetame teid, volinik, kuid oleme ka teadlikud, et peame lähtuma teie antud sõnast. Me ootame konkreetseid õigusakti ettepanekuid ja samuti konkreetseid meetmeid finantstoetuse andmiseks, eelkõige teadusuuringute vallas.
Austatud volinik! Kui me oleme edukad ning kui meie lubatud toetus ja teie esitatud avaldus sobivad kokku, siis avastame end võib-olla olukorrast, mis sarnaneb suurepärase filmi "Casablanca” lõpustseeniga, kus Humphrey Bogart ütleb politseiülemale: "Ma arvan, et sellest saab ilusa sõpruse algus!”
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 9. märtsil 2011 kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Adam Gierek
kirjalikult. - (PL) Kaubanduse rahvusvahelistumine ja riigiülesed kontsernid on ainult mõned üleilmastumise paljudest tahkudest. Arutades ELi tööstuspoliitikat, peame vastama järgmisele küsimusele: missugust tööstust Euroopa vajab - kas kontserne oma tütarettevõtetega, mida iseloomustab suuremahuline masstootmine, või väikest piirkondlikku tööstust või isegi riiklikku tööstust?
Suured riigiülesed kontsernid, mis on mõnikord isegi mõnest riigist jõukamad, saavad suuri kasumeid ja toovad maksutulu, sealhulgas käibemaks, ühes asukohas, milleks on kõige sagedamini nende päritoluriik. Kui tööhõive kõrvale jätta, siis jäävad tootmiskoha riikidele ainult kulud. Näiteks Fiat on riigiülene kontsern, mille tulud moodustavad statistilises mõistes 4% Poola SKPst, kuid kasum ja suurem osa sellest saadavast maksutulust läheb teise riigi eelarvesse.
Peale selle viis ettevõte oma Panda mudeli tootmise poliitilistel ja riiklikel põhjustel Itaaliasse üle, sest majanduslikult see kindlasti põhjendatud ei olnud. Siin ilmneb selgelt huvide konflikt. Poolas sotsiaalne olukord halveneb, kuid Itaalias see paraneb. Riigiülesed kontsernid on Poolat juba laastanud sellega, kui on ostnud Poola Rahvavabariigi lõpus kokku tööstusettevõtteid ja maksnud ainult 10% nende tegelikust väärtusest. Liberaalse suuna pooldajate, sealhulgas Balcerowiczi vigade tulemusena avati Poola piirid ning tuli asuda jõukate kontsernidega üleilmselt võistlema. See tõi kiiresti kaasa meie tööstuse hävimise, konkureerivate tehaste ja teadusinfrastruktuuri sulgemise ja viimaks massilise tööpuuduse. Nüüd mõjutab see mõningase viivitusega ELi vanu liikmesriike. On vaja tugevat tööstuspoliitikat, kuid mitte majanduslikku natsionalismi.
