Piimakarjakasvatuse valdkonna kriis (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorra punkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle piimakarjakasvatuse valdkonna kriisi kohta (B7-0208/2009), mille on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel komisjonile esitanud Paolo De Castro.
Paolo De Castro
autor. - (IT) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Piimakarjakasvatuse valdkond viibib praegu ühes viimaste kümnendite kõige sügavamas ja raskemas kriisis: piima hinna langus ja üldisem kriis piimaturul on nüüd hakanud valmistama muret kogu Euroopas. See on raskest majanduslikust olukorrast põhjustatud tsükliline kriis, mis on vähendanud piima tarbimist ja tekitanud stagneerunud turud, kus tootjatele makstavad hinnad on vabalanguses.
Piimatootjatele makstavad hinnad on järsult langenud kõikjal, olles Euroopa Liidus keskmiselt 24 senti liitrilt. Paljud ettevõtjad on veelgi raskemas olukorras, sest neile makstakse 21-22 sendist allapoole jäävaid hindu, samas kui nende tootmiskulud ulatuvad vähemalt 40 sendini liitri kohta.
Ka muudel turgudel, näiteks teravilja-, oliiviõli- ning puuviljade ja köögiviljade turgudel, ilmnevad mõned murettekitavad märgid. Sellel rindel peaksime me eelkõige jätkuvalt kasutama kõiki meie käsutuses olevaid meetmeid, selleks et stabiliseerida turgu ja stimuleerida tarbimise kasvu, kuid samal ajal peame me suutma vaadata keskpika- ja pikaajalise poliitika kaudu tulevikku ning teha kõik võimaliku, et teha kindlaks vastuvõetavad ja kestvad lahendused, mis on suunatud hinnakõikumiste ohu vähendamisele.
Sellega seoses on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis tervitatud ja vastu võetud komisjoni ettepanekud, millega pikendatakse sekkumisperioodi või ja lõssipulbri osas, nagu näitab 2. septembri ühehäälne hääletustulemus. Me usume siiski, et neist ettepanekutest ei piisa tõsise kriisi tagajärgede leevendamiseks kõnealuses sektoris. Seetõttu, samuti seoses Euroopa Komisjoni ettepaneku vastuvõtmisega, on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon vastu võtnud muudatusettepaneku minu ettepanekule, millega tuuakse samuti uuesti sisse abi juustu eraladustusele, mis kaotati 2008. aasta novembris ühise põllumajanduspoliitika n-ö tervisekontrolli käigus.
Austatud juhataja, volinik, see oli ühehäälne otsus, mis kajastab seda, mis on põhimõtteliselt identsed seisukohad, mida jagavad põllumajanduskomisjoni liikmed, mille esimees mul on au olla, ja mis väljendab meie soovi saata nõukogule ja komisjonile praegusel tundlikul momendil jõuline sõnum Euroopa põllumajandusele äärmiselt tähtsa sektori kohta.
Olles ühtaegu esimeseks tähtsaks näiteks positiivsest juhtrollist, mille meie kui Euroopa Parlament soovime võtta, oodates kaasotsustamist ka põllumajandusküsimustes, on see ka meede, mis võimaldab pakkuda kohest abi piimatootjatele, kes pistavad rinda järjest keerulisema turuolukorraga ja ilmselge ja dramaatilise müügi langusega.
Siiski, need esialgsed meetmed, mille üle me täna hääletame, pole piisavad, et tootjaid kriisis toetada. Seetõttu kutsub põllumajanduskomisjon - suuliselt vastatava küsimuse ja resolutsiooni kaudu, mille üle me valmistume hääletama - Euroopa Komisjoni üles võtma uusi ja tõhusaid meetmeid kriisiga võitlemiseks ja sektori toetamiseks.
Me soovime julgustada ja samal ajal toetada Euroopa Komisjoni protsessis, millega otsustatakse, mida tuleb teha, et kriis Euroopa piimakarjakasvatuse valdkonnas üks kord ja alatiseks lõpetada. Selles mõttes loodame, et komisjon annab meie küsimustele ammendava vastuse ja võtab meie ettepanekuid tõsiselt, nii et institutsioonidevaheline koostöö viib tulemusteni, mida Euroopa põllumajandus väärib, ja näitab oma solidaarsust, pakkudes praktilist toetust kriisis olevatele Euroopa põllumajandustootjatele, kes meie abi täna vajavad.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kas te lubaksite mul kasutada veidi rohkem esinemisaega, kui need kolm minutit, mis mulle on eraldatud? Kuna see on tähtis ja tõsine teema, siis ma arvan, et kolmest minutist tegelikult ei piisa.
Kõigepealt sooviksin öelda, et olen väga rõõmus põllumajanduskomisjoni esitatud küsimuste üle, sest see annab mulle suurepärase võimaluse selgitada samme, mida juba on astutud.
Lubage mul samuti tänada parlamenti jätkuva töö eest kõnealuses valdkonnas. Me kõik oleme pühendunud lahenduste leidmisele. Nii teie olete kui ka mina olen.
Mitte kõik ei nõustu lahendustega, mida mina eelistan, kuid ma usun kindlalt, et need lahendused toimivad. Need hakkavad tööle ja samuti on need lahendused, mida me suudame poliitiliselt kaitsta.
Paolo De Castro küsis komisjoni nimel, mida me praktiliselt teeme. Vastuse esimesel real on head uudised: hinnad tõusevad. Näiteks kerkisid või hinnad ühe kuuga Prantsusmaal 4%, Saksamaal 8% ja Ühendkuningriigis veelgi rohkem.
Prantsusmaal ja Saksamaal kerkis lõssipulbri hind samuti 4% ja kogu Euroopa keskmist vaadates 2-3%.
Keskmine piimahind on tõusnud ja Albert Deß ütles mulle just täna hommikul, et mõnedes piirkondades on hetke turuhind praegu 30 senti.
Me võime näha, et juustu tugiostud on peaaegu lõppenud, sest turuhind on sekkumishinnast kõrgem, mis on veel üks positiivne märk.
Me pole veel seal, kus me soovime olla, kuid me liigume õiges suunas. Seetõttu olen kindlam kui kunagi varem, et meie algusest peale rakendatud poliitiline lähenemisviis on õige.
Te teate meie seni tehtud võtmetähtsusega elemente. Me oleme kasutanud kõiki kättesaadavaid turumeetmeid ja sellega seoses kulutame me 12-kuulise ajavahemiku jooksul umbes 600 miljonit eurot.
Me oleme liikmesriikidele teatanud võimalusest alustada ühtse otsetoetuse otsemakseid põllumajandustootjatele alates 16. oktoobrist 1. detsembri asemel ja 2003. aasta reformi raames otsustasime me piimatoetuse - igal aastal 5 miljardit eurot - lahti siduda ja viia selle otse ühtse otsemaksete kava alla.
Meil on elavdamispakett ja nn tervisekontrolli raames vastuvõetud otsused, millega nähakse ette veel 4,2 miljardit eurot uute väljakutsetega toimetulekuks, sh ümberstruktureerimine piimasektoris. Kõik see on muidugi lisaks sellele, mida me saame teha maaelu arengu poliitika raames.
Lihtsalt selgituseks Paolo De Castrole: juustu osas kaotati sekkumine tegelikult 1994. aastal. Ma arvan, et ilmselt on tekkinud mingi segadus sekkumise ja eraladustamise vahel, sest eraladustamine kaotati nn tervisekontrolli otsustega.
Nagu ütlesin, näib meie praegune lähenemisviis toimivat. Olen seepärast rohkem kui kunagi varem täis otsustavust mitte minna tagasi tulevikku viisil, mis kahjustaks pikas perspektiivis meie piimasektorit ja jätaks meie põllumajandustootjad ilma mis tahes prognoosimisvõimalustest.
Teiste sõnadega, nn tervisekontrolli otsuse suhtes täispöörde tegemine pole valikuvõimaluseks ja see on midagi, mida Euroopa Ülemkogu, riigipead, selgesõnaliselt palusid meil mitte teha.
Seega ei tule idee säilitada kvootide süsteem pärast 2013. aastat arutluse alla. Kvootide külmutamine ei kuulu arutamisele, samuti ei arutleta ka teatud kulukate ning ebatõhusate mineviku turuinstrumentide taaskasutuselevõttu. Need ei kuulu arutamisele.
Kindlasti ei tähenda see, et poliitika mõttes oleme me nüüd oma töö teinud. Ma arvan, et on aeg edasisteks sammudeks. Me peame edasi tegutsema, lähtudes käesoleva aasta juuli piimandusteatisest, kasutama selles leiduvaid meetmeid ja seejärel otsustama muu pikemaajalise tegevuse üle.
Alustan raporti käsitlemisega ja kõigepealt vaatlen riiklikku abi. Aruandes käidi välja idee, et liikmesriigid võiksid selle kriisi leevendamise ajutise raamistiku raames ajutiselt pakkuda põllumajandustootjatele abi kuni 15 000 eurot. Tegelikult on komisjon protsessi juba käivitanud ja eeldatavasti muudab eeskirju lähinädalatel.
Järgmine punkt on menetluste sujuvamaks muutmine, et reageerida piimasektori hindadele. Praegu pole piim tegelikult ühise turukorralduse artiklisse 186 lisatud, mis võimaldab komisjoni turuhäirete olukorras kiiresti võtta ajutisi meetmeid omaenda volitusel. Seepärast teen ettepaneku, et me lisaksime piimasektori artiklisse 186 ja see võimaldab meil kiiresti tegutsema asuda, kui meil tulevikus piimasektoris tõsised probleemid tekivad.
Näiteks tuli meie hiljutine sekkumise pikendamine nõukogus heaks kiita ja ka parlament hääletas selle üle, kuid kui piimasektor oleks olnud käesolevasse artiklisse lisatud, siis oleksime saanud kohe tegutseda.
Üldisemalt öeldes võiksime me peaaegu viivitamatult võtta meetmeid nõudluse stimuleerimiseks ja/või võiksime piirata piima turustamist ja kõik toimuks ainult ajutiselt ja tingimusel, et meil on olemas vajalik rahastamine.
Kolmas teatisest tulenev punkt puudutab liikmesriikide kokkuostukavu. Üheks restruktureerimise viisiks on see, et liikmesriigid saavad tegelikult osta põllumajandustootjatelt kvoote ja panna need kvoodid riiklikku reservi.
Nagu teate, läheb riiklik reserv teatud mõttes arvesse osana liikmesriikide kogukvoodist, nii et kui üksikud tootjad oma kvooti ületavad, kuid liikmesriigid tervikuna seda ei tee, arvestades sealhulgas riiklikku reservi, siis tegelikult lisatasu ei maksta.
Mina kavatsen teha ettepaneku, et kokkuostetud kvoodid, mida riiklikus reservis hoitakse, ei läheks arvesse osana riigi kvoodist, siis kui otsustatakse, kas me peame liitma või paluma põllumajandustootjatel maksta lisatasu või mitte.
Kui siis niikuinii tuleks lisatasu koguda, võiks kokkuostetud kvootidele vastavat osa kasutada ümberstruktureerimiseks. See võib kõlada pisut keeruliselt, kuid tegelikult on see väga tõhus tööriist.
Kõik need sammud on meetmed, mida me praegu võtame ja mis avaldavad turgudel peaaegu kohest mõju, kuid me peame midagi tegema ka keskpika ja pikaajalise mõjuga meetmete osas. Sooviksin siinkohal tänada Prantsusmaad ja Saksamaad nende ideede ja nende ettepanekute eest erinevate võimaluste kohta.
Esimene pikemaajalisem küsimus puudutab lepinguliste suhete kasutamist piimatootjate ja piimatööstuse vahel, selleks et piimaturul nõudmist ja pakkumist paremini tasakaalustada.
Ma usun, et see on palju, palju parem lähenemisviis kui kvootide süsteem ja mõnedes Euroopa Liidu osades see juba toimib.
Piimatootjatel ja -töötlejatel on selged lepingud, mis kaotavad suure osa ebakindlusest. Teisest küljest, mõned liikmesriigid lihtsalt ei kasuta seda võimalust, kuid seda on võimalik muuta, otsides neile lepingulistele suhetele õigusliku raamistiku, tagades samal ajal selgelt ausa konkurentsi.
Teine pikaajaline küsimus puudutab jõudude tasakaalu ja te teate, et see arutelu on meil toimunud palju kordi. Me peame suutma näha kogu ahelat alates esmasest tootjast kuni kaubakettideni, kus lisaväärtus kaob.
Me uurime ka turgude tulevikku ja lõpuks, ma arvan, on võimalik palju ära teha tootmiskulude ja innovatsiooni osas.
Selleks et asjakohaselt käsitleda kõiki neid keskpika ja pikaajalise perspektiivi ideid, soovin ma luua töörühma liikmesriikide ja komisjoni ekspertidest, nii et nad saaksid nende küsimustega sügavuti tegelda.
Minu jaoks pole probleem piimaturul ainult komisjoni ja liikmesriikide vaheline küsimus. Tegelikult on ka parlamendil oluline roll ja ma jään ootama tänast arutelu siin sellel tähtsal teemal.
Tänan teid, et olite nii kannatlikud!
Albert Deß
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Kahe minutiga on muidugi äärmiselt raske seda probleemi kokku võtta, kuid ma proovin seda teha punktide haaval.
Piimasektor on hädas. Paljud piimatootjad näevad ohtu oma olemasolule. Selle peamine põhjus on piimatoodete müügi tohutu langus. Sellega seoses oleks komisjon tõesti pidanud kiiremini tegutsema.
Samuti oleksin ma eelistanud näha jõulisemaid müügi edendamise meetmeid suuremahulisema sekkumise asemel, näiteks jäätisetööstuses uuesti võirasva kasutamist. Eelmisel aastal, kui või hind ulatus lühikest aega rohkem kui nelja euroni, lõpetas suur osa jäätisetootjatest võirasva töötlemise. Ma tean arve Saksamaa kohta, mis näitavad, et toiduainetetööstus jätab nüüdseks töötlemata 100 000 tonni, mis vastab miljonile tonnile piimale. Peame püüdma uuesti müüki stimuleerida, selleks et need kogused turult minema saada.
Sooviksin tänada fraktsioone, kes on aidanud meie resolutsiooni ühisettepanekut koostada. Kahjuks ei osalenud sellel arutelul Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon.
Volinik, lühiajalise meetmena kutsume me lisaettepanekus, mis esitatakse 40 allkirjaga, üles suurendama vähese tähtsusega toetusi, sest see oleks võimalus aidata, eriti väiksemaid piimatootjaid. Samuti oleks mõistlik võtta kasutusele varajase pensionilesiirdumise reegel. Ma tunnen paljusid põllumehi, kes on 58 aastat vanad ja sooviksid varsti töötamise lõpetada. Selleks oleks vaja asjakohaseid õigusnorme.
Volinik, sooviksin teid siiralt teie töö eest tänada. Paluksin teil sisse viia asjakohased normid meie piimatootjate olukorra parandamiseks. Võib-olla on teil veel võimalus seda olukorda lähimas tulevikus leevendada.
(Juhataja katkestas kõne)
Luis Manuel Capoulas Santos
fraktsiooni S&D nimel. - (PT) Volinik, komisjonil ja nõukogul on kulunud kaua aega, et reageerida kõnealust sektorit mõjutavale tõsisele kriisile. Selles osas oleme me kõik ühel meelel. Kohutav olukord sektoris nõuab kiiret otsustavat tegutsemist või me riskime sellega, et näeme paljude tuhandete põllumajandustootjate hävingut kogu Euroopas.
Minu fraktsioon on teinud suuri jõupingutusi, et võimaldada meil saavutada kompromiss, mis sisaldub resolutsioonis, mida me siin täna arutame. Ma loodan, volinik, et need ettepanekud väärivad teie tähelepanu, sest tegutsedes ainult pakkumist vähendamaks ja samaaegselt ergutamaks nõudlust, on võimalik taastada turul tasakaal ja viia hinnad tootjate jaoks kasumlike tasemeteni.
Mul on kahju, et sellesse kompromissi ei võetud suuremate kvootide ajutist peatamist või samuti ajutisi lisamakseid tootmise vähendamise eest. Meetmed, mida me välja pakume, on siiski kasulikuks panuseks, et kriisist kiiremini üle saada. Teie ülesandeks, volinik, jääb neile vastavalt asjakohaselt tegutseda!
George Lyon
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Nagu oleme kuulnud teistel esinejatelt, on piimasektoris kriis. Kahtlemata peame me tegutsema nende häda leevendamiseks, kuid lubage mul väga selgelt öelda, et see on lühiajaline kriis, mis nõuab komisjonilt lühiajalisi turumeetmeid, mis on esitatud resolutsioonis.
Samuti öelgem selgelt välja, et Euroopa tarbijad on liiga kaua maksnud mittetoimiva põllumajanduspoliitika eest, mis on alt vedanud nii põllumajandustootjaid kui ka tarbijaid. Seepärast ei tohiks seda kriisi kasutada ettekäändena pöörata selg suunale, mis viib ÜPP edasisele reformimisele ja liberaliseerimisele. Seetõttu oleme me esitanud sellekohased muudatusettepanekud ja seetõttu tervitan teie kinnitusi selles küsimuses.
Samuti soovime näha, et komisjon keskenduks korra loomisele turul, kus selgelt esinevad tõrked. Tarbijad kaotavad, sest nad ei saa kasu piimahinna langusest. Põllumajandustootjad kaotavad, sest nad ei saa õiglast osa piima jaemüügihinnast. Me tervitame komisjoni toiduahela uurimist, kuid, volinik, me soovime, et te läheksite kaugemale.
Kas annate lubaduse meetmete osas, et juurida välja supermarketite monopoolse seisundi kuritarvitamine. Kas annate lubaduse tööks konkurentsile rajatud turu nimel, mis võimaldab tootjatele õiglase suurusega tordiviilu ja kas lubate töötada toimiva piimaturu nimel, mis võimaldab põllumajandustootjate ja õiglase hinna tarbijate õiglase kohtlemise?
Volinik, ma jään teie vastust ootama!
José Bové
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Nüüdseks on juba kuid karjakasvatajad hoiatanud komisjoni ja nõukogu kriisi raskuse eest. Maapiirkondades on hävitatud kümneid tuhandeid töökohti. Euroopa Liit oli arvestanud nõudluse kasvuga maailmas. Tema eksperdid eksisid rängalt. Finants- ja majanduskriis, mida me läbi elame mõjutab, otseselt põllumajandust ja tarbimist.
Põllumajandusvolinik Mariann Fischer Boeli otsus säilitada kvootide suurendamine ja nõukogu soov kaotada need 2015. aastaks on piimatootjate suhtes provokatsioon. Ajad on muutunud! Euroopa poliitika tuleb ümber kohandada, et see sobiks uude ülemaailmsesse keskkonda. Tootjatele pealesurutud piimahinnad ei kata tootmiskulusid. Iga piimaliitri kohta kaotavad mõned väiketootjad kuni 30 senti. Aasta lõpuks pole paljud neist teeninud ühtegi eurot või on isegi raha kaotanud. Samuti lähevad mõned neist praegu kohalike ametnike sõnud välja koguni niikaugele, et võtavad endalt elu.
Selle pretsedenditu kriisi ees peab Euroopa Liit kiiresti olulisi samme astuma. Me kutsume üles riigipäid või valitsusjuhte, kes täna õhtul kohtuvad, et valmistuda G20 kohtumiseks, lülitama piimakriisi küsimust oma kohtumise päevakorda, nii et karjakasvatajatele vastutulekuks oleks võimalik astuda asjakohaseid samme.
Euroopa Liit peab suurendama piimafarmide läbirääkimisjõudu, et nad ei oleks enam allutatud põllumajandusliku toiduainetetööstuse diktaadile. Samuti peaks juurutama turvapadja, et tagada tasuv hind, nii et see ei langeks kunagi allapoole tootmiskulusid. Euroopa Liit peab lõpetama oma ekspordi toetamise programmi. EL on just eraldanud tohutu summa, 480 miljonit eurot, mis võeti vastu mitmete, nii vasak- kui ka parempoolsete parlamendifraktsioonide toetusel, selleks et oma ülejääke maailmaturul odavalt müüa. See hävitab lõunas sadu tuhandeid põllumajandussektori töökohti ja sunnib küüniliselt põllumajandustootjaid maalt ära kolima või emigreeruma.
Eelkõige peab Euroopa Liit kiiresti ja otsustavalt piirama Euroopa piimakvoote 5% sellisel viisil, et see oleks pöördvõrdelises suhtes väiketootjate tootmismahuga, selleks et kiiresti taastada tasakaal nõudmise ja pakkumise vahel. Sekkumatuse poliitika on vastuvõetamatu. Selle tagajärjed tööhõivele ja maakasutusviisidele on kohutavad.
Ilma väiketaluniketa pole Euroopat!
James Nicholson
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Olen väga tugevalt veendunud, komisjon reageeris probleemile liiga hilja. Nad istusid liiga kaua käed rüpes ja paljud põllumajandustootjad on sellepärast karmilt kannatanud. Me võime kas otsustada seda tööstusharu aidata või otsustada, et laseme oma põllumajandustootjad lõppkokkuvõttes pankrotti minna: siis võime importida välismaalt koos kõikide kaasnevate probleemidega.
Tervitan teie tähelepanekuid tuleviku kohta, volinik, kuid ma ei ole rahul teie sõnumiga lühiajalise perspektiivi osas. Ma arvan, et me peame lühiajaliselt rohke ära tegema, et tööstusharu praegusest kriisist läbi aidata. Kõnealused lühiajalised meetmed nõuavad kohest tegevust.
Muidugi ma mäletan piimajõgede ja võimägede aega, kuid ma ei soovi sinna tagasi pöörduda. Arvan, et mitte keegi tööstuses ei soovi seda olukorda uuesti kogeda: ei põllumajandustootjad ega töötlejad, ei komisjon ega ka meie siin parlamendis. Me ei soovi sinna tagasi minna, kuid üks peamisi probleeme, mida praegusel ajahetkel näen, on see, et kuigi põllumajandustootjad on leppinud märkimisväärselt väiksema hinnaga oma piima eest, siis tarbijad maksavad endiselt peaaegu samaväärset hinda.
Kuni me ei nõrgesta selles valdkonnas supermarketite jõudu, pole meil lahendust. Need tuleb kontrolli alla saada! Me vajame ombudsmani, kedagi, kes ütleb ostukeskustele, et nad on lubatu piiridest üle astunud, et nad petavad inimesi, petavad põllumajandustootjaid ja ajavad nad selle käigus pankrotti.
Ilda Figueiredo
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Taas kord saan vaid kahetsust avaldada nõukogus vastu võetud seisukohtade pärast ja sellepärast, mida ütles siin äsja volinik, kes kangekaelselt ei soovi probleemiga üksipulgi tegeleda ja ei tunnista vajadust vaadata üle piimakvootide kaotamise suhtes saavutatud otsust. Selle asemel soovib ta põllumajandustootjate parimate huvide vastaselt jätkata turu piirangute kõrvaldamist.
Seepärast jääme me kindlaks vajadusele säilitada kvootide süsteem, ehkki muudatustega, et kohandada seda iga konkreetse riigi vajadustega, sealhulgas loobudes iga-aastasest 1% juurdekasvust kuni 2015. aastani. Kas ta ei usu, et ajal kui piimasektoris valitseb selline tõsine kriis, on sektori piirangute kõrvaldamisest ja rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimisest olulisem toetus liikmesriikide põllumajandusele ja piimasektorile, et sellega edendada maapiirkondi ja tööhõivet koos seonduvate õigustega? Kas ta ei arva, et on ülimalt vajalik luua kogukonna tasandil piimasektori plaaniväline toetusfond, millest saaksid kasu enim mõjutatud tootjad ja riigid, ning on vaja määratleda piima- ja lihatootmise uued toetusviisid? Mina pean seda vajalikuks.
Giancarlo Scotta'
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Soovin rõhutada oma kahtlusi ettepaneku suhtes pikendada 2009-2010. aasta sekkumisperioodi või ja lõssipulbri osas, sest on oht, et selle ettepanekuga muudetakse lühiajalised meetmed, mis on kavandatud praeguse kriisi jaoks turul, struktuurimeetmeteks, mis tegelikult viiksid piimakarjakasvatuse valdkonna tagasi olukorda, kus see oli enne kvootide kehtestamist.
Katsena muuta turumeetmed tasakaalustatumaks, nii et toetust ei antaks ainult neile liikmesriikidele, kus tegeletakse või ja lõssipulbri tootmisega, kutsun ma üles taastama ühenduse abi pika laagerdumisajaga juustu eraladustamisele.
Viimaks sooviksin juhtida teie tähelepanu päritolu märkimise ja piimatoodete märgistamise ja toodete jälgitavuse küsimusele: see palve tuleb otse Euroopa tarbijatelt, mida soovitakse üha enam, ja arvan, et see aitab meil tegeleda piimakarjakasvatamise sektori kriisiga. Ma loodan, et minu kaasparlamendiliikmed teistest fraktsioonidest saavad samuti käesoleva ettepaneku heaks kiita.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Sooviksin volinikku tänada siin täna lausutud sõnade eest. Minu kodumaal Põhja-Iirimaal, on piimasektor eluliselt tähtis. Kui piimasektor on raskustes, siis on ka kogu ülejäänud maamajandus raskustes. Praegu saavad piimatootjad tõusvate kulude juures vaid pisut enam kui 20 senti piima liitri eest. Põhja-Iirimaal peavad nad leppima viletsate piimahindade ja kõrgete kuludega ning kolmandat aastat järjest on suvi olnud suurte sademetega, mis on avaldanud Põhja-Iirimaa piimatööstusele laostavat mõju.
Murettekitav oli eile õhtul näha Belgia põllumajandustootjaid nii vihaste ja abitutena, et valasid piima oma põldudele, protestimaks viletsa piimahinna ja raskuste vastu, mille all ka nemad kannatavad. Komisjon on astunud tervitavaid samme, kehtestamaks turul baasi, kuid me ei saa hoida hindu ebamajanduslikult madalal tasemel.
Kutsun komisjoni üles võtma aitamiseks lühiajalisi meetmeid. Meetmeid, mis suurendavad nõudlust piima järele. Meetmeid, mis vähendavad tootmiskulusid. Meetmeid, mis käsitleksid tarneahelat, kus koos selle alanevate hindadega laudaväravas ja kõrgete hindadega ostukeskustes. Meetmeid, mis looksid pikaajaliselt jätkusuutliku tööstusharu ja tuleviku noortele põllumeestele, kes taluvad suuri raskusi madalate hindade ja kõrgete pangakulude tõttu.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Kui maanaised hakkavad protestima, siis on kindel, et asi on tõsine. Nädalavahetusel kohtusin ma Iiri naiste rühmitusega, kes kannab nime Farm Women for a Fair Price (ehk maanaised õiglase hinna nimel), ja ma arvan, et me peaksime pöörama tähelepanu sõnapaarile "õiglane hind”, sest tootjad ei saa viisakat või õiglast hinda ja selle üle praegune arutelu toimubki.
Oleks matslik mitte tervitada voliniku sõnu turu stabiilsuse saabumise kohta, ehkki väga madalal tasemel, ja ma tunnistan, et komisjon on astunud samme ja kulutanud raha, et turule stabiilsust tuua. Asi on aga selles, et sellest ei piisa ja see ei toimunud piisavalt kiiresti ja meil on endiselt tõsine kriis käsil.
Soovin öelda, et seoses tulevikuga on teie sõnad eriti teretulnud. Olen mures selle pärast, et täiskogu on piimakvootide küsimuses lõhenenud, sest kui meil hakkab olema kaasotsustamine, kui Lissaboni leping jõustub, siis peame meie rühmana hakkama mõtlema ühtsemalt ja andma põllumajandustootjatele vastuoluliste sõnumite asemel selgeid signaale. Seega lubage mul korrata, et teie sõnad sidemete loomise kohta tootjate ja töötlejate vahel, tootmismahtude kohta, on midagi, mida me peame uurima, midagi, mille üle peame jätkama arutelu.
Kuid me peame teilt küsima, volinik, millised turu tugimeetmed teie arvates hakkavad meil olema kvootide puudumisel, nii et me saame kindlustada õiglase ja viisaka hinna meie tootjatele? Ja samuti, palun tegelege ka turuga: see ei toimi. Kõik, sealhulgas ostukeskused, ütlevad, et nad piima pealt ei teeni, milles ma sügavalt kahtlen, kuid me vajame rohkem selgust ja põllumajandustootjate õiglast kohtlemist.
Stéphane Le Foll
(FR) Austatud juhataja, volinik! Ma räägin lühidalt.
Arvan, et käesoleval arutelul on kaks osa. On kiireloomuline küsimus, kuidas me saame end sellest kriisist välja tuua. Kõik meetmed alates põllumajandustootjate toetamisest kuni sekkumismeetmeteni on vajalikud. Tegelikult on need täiesti vajalikud. Peame need heaks kiitma ja ma kutsun isegi üles nende ulatust suurendama. See on see, mida me koos mitmete teiste kaasparlamendiliikmetega siin parlamendis välja pakume.
Teine küsimus on struktuuriline ning on seotud piimaturu korraldamisega ja see, volinik, on koht, kus meie vaated teie omadest erinevad. Teie soovitate, et me liiguksime lepinguliste suhete kasutamise suunas. Võin teile juba ette öelda, et lepinguliste suhete sisseviimine tööstuslike äriühingute ja põllumajandustootjate vahel viib pikemas perspektiivis selleni, et kõnealused tööstusettevõtted konkureerivad teineteisega üleeuroopalises mõõtkavas.
Selleks et turgu reguleerida, vajame me avalikku reguleerimist. Muud lahendust pole. Peame arutlema selle üle, mis saab pärast seda kriisi. Arvan et selle arutelu käigus peame me austama kõiki arvamusi ja kõiki valikuvõimalusi. Ma kardan, et nn tervisekontrolli ajal tegutsesime me liiga kiiresti, otsustades sellise küsimuse üle nagu kvoodid, mis seni, nagu sooviksin osutada kõigile neile, kes seni on rääkinud, tegid võimalikuks säilitada Euroopas piimatootmine, tagada, et piimatööstus on kõrgelt arenenud ja samal ajal hoida hinnad tasemel, mis oli klientidele lihtsalt kättesaadav.
Liam Aylward
Austatud juhataja! Viimase 12 kuu jooksul on enamik piimatootjaid Iirimaal ja kogu Euroopa Liidus müünud piima väiksema hinna eest kui oma tootmiskulud. Piimatootjate elatusviisid on tõsises ohus.
Ehkki komisjoni otsus pikendada sekkumisperioodi või ja lõssipulbri osas kuni 2010. aastani on väga teretulnud, ei leevenda lühiajalised meetmed survet piimatootjatele pikas perspektiivis. Nüüd tuleb võtta meetmeid, mis ei ohja mitte ainult praegusi raskusi, vaid on pikaajalised ja tagavad jätkusuutliku ja eduka tööstusharu tulevikus. Piimatootjad vajavad kohest rahalist abi. Hädasti on vaja luua 600 miljoni euro mahus ELi piimandusfond, nagu nõudis parlament 2009. aasta eelarvemenetlusel. Piimatootjatel on õigus saada õiglast hinda ja vajalik on asjakohane hinnatoetuse süsteem, et tagada piimatootjatele mõistlik miinimumhind liitri kohta ja mõistlik tulu, mis võimaldaks neil ellu jääda. Iiri ja Euroopa piimatootjaid ei tohi sundida tegevust lõpetama ja ma kutsun tungivalt komisjoni ja nõukogu üles võtma koheseid ja tõhusaid meetmeid.
Volinik, tahan öelda, et olete olnud väga edukas ja ma avaldan austust tohutule tööle, mida te olete teinud! Hiljuti teatasite, et astute tagasi ja ma kannustaksin teid enne lahkumist seda probleemi lahendama või tegema selleks nii palju kui võimalik.
Oriol Junqueras Vies
(ES) ¡Bon dia! Pöördun parlamendi poole, ilma et saaksin kasutada oma emakeelt, katalaani keelt, mida räägib 10 miljonit Euroopa kodanikku.
Täna soovin oma fraktsiooni nimel väljendada meie solidaarsust tervele põllumajandussektorile ja eriti piimatootjate streigile ja nende üleeuroopalisele tegevusele. Praegune olukord pole jätkusuutlik ja nõuab poliitilist lahendust. Selge on see, et komisjoni seni vastu võetud meetmed ei ole suutnud kriisi leevendada või pakkuda toimivat alternatiivi 2015. aastaks kavandatud kvootide asendamise kavale. Selle tulemusena pidi näiteks Hispaanias, täpsemalt Galiitsias, 14 000 piimatootjat saama hakkama ülipõhjaliku ümberkorraldustega, et jätkata oma maalapil elamist ja maaharimist, kuid täna on nad ikkagi kohese kadumise äärel.
Kõigil neil põhjustel, sarnaselt sellele, kuidas komisjon on sekkunud muudes sektorites, peab see sekkuma ka piimasektoris, reguleerides tootmist, jaotades ümber kvoote, pakkudes ajutist hüvitist, edendades toodete jälgitavust ja aidates tootjaid ja tarbijaid teineteisele lähemale tuua, korrigeerides häireid, mida põhjustab oligopol jaotusahelas.
Miks pole komisjon positiivselt sekkunud, et vältida selle suurte kettide loodud oligopoli negatiivseid tagajärgi?
Miks ei taga me ellujäämist maal oma piimatootjatele - ja põllumajandustootjatele üldiselt, - kellest lähtuvad äärmiselt positiivsed majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalase doominoefektid?
Hynek Fajmon
- (CS) - Austatud juhataja, head kolleegid! Piimatootmise sektori kriis näitab, et kogu Euroopa kvootidel põhinev reguleerimissüsteem on vigane ja ebatõhus. See, mida vajame, pole suurem reguleerimine ja kvootide manipuleerimine, vaid piimakvootide täielik kaotamine. Võimalus toota piima peaks minema peamiselt tootjatele, kelle kulud on madalad ja kes jõuavad kasumisse. Piimakriisi ületamise viisiks on kaotada piimakvoodid nii kiiresti kui võimalik. Ma toetan voliniku katset kaotada kvoodid 2015. aastaks, kuid mul poleks kahju näha nende kadumist juba varem.
Patrick Le Hyaric
(FR) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Teie sõnavõtu kuulamine on minu muret veelgi suurendanud. See avaldus ei ole piisav vastus piimatootjate ja üldiselt põllumajandustootjate kannatuste ulatusele.
Tegemist on struktuurikriisiga, mida pole põhjustanud vaid praegune olukord, nagu ütlesite, vaid järjestikused piirangute kaotamised. Seetõttu nõuame me Euroopa Ülemkogu erakorralist kohtumist, et päästa põllumajanduses väiketootjad.
Ülemkogu peaks esiteks otsustama luua erakorralise fondi mittetööstusliku piimatootmise toetamiseks. Teiseks tuleks koheselt määrata euroopasisene miinimumhind, mida kesksed ostukontorid oleksid kohustatud järgima ilma mis tahes hinnatõusuta tarbijate jaoks. Kolmandaks tuleks blokeerida riiklikud tootmiskvoodid ja lõpetada sobimatu ühendusväline import.
John Bufton
Austatud juhataja! Ma olen Ühendkuningriigi piimatööstuse pärast väga mures. Mul on tunne, et suurim probleem peetub jaemüügisektoris, mis koorib meie piimatootjate arvelt tohutuid kasumeid. Kui me näeme, mida ostukeskused tarbijatelt piima eest küsivad ja seejärel vaatame, mida piimatootja tegelikult kätte saab, siis on vahe lausa uskumatu.
Piima tootmise töö ja suur kulu lasub põllumajandustootjal, kuid samal ajal teenivad ostukeskused tohutu kasumi. Marginaal, mille põllumajandustootja kätte saab, on väga ebaõiglane. Me peame ostukeskustele survet avaldama, et nad maksaksid tööstusele õiglast hinda, ning minu seisukoht on, et piima hind ei pea ostukeskustes muutuma. Tarbija ei pea piima eest sentigi rohkem maksma. Ostukeskused peavad oma kasumimarginaale vähendama. On täiesti skandaalne kui me näeme massiivseid kasumeid, mida ostukeskused igal aastal naudivad ja samal ajal on meie piimatööstus raskustes. Kui selles küsimuses lähimas tulevikus samme ei astuta, siis ma tõesti usun, et paljud meie piimatootjad Walesis ja mujal Ühendkuningriigis lõpetavad tegevuse.
Mul on üks kiire märkus selle kohta, mida volinik täna hommikul lisatasu kohta ütles. Mind teevad need märkused murelikuks. Ma arvan, et see lööb meie kõige tõhusamaid tootjaid, neid kes on ülesande kõrgusele tõusnud, turuolukorrale reageerinud ja oma majanditesse kõvasti investeerinud, järgides komisjoni märguannet, et kvoodid kaotatakse. Lisatasu kehtestamine läheb vastuollu struktuurimuutustega, mida nii EL kui ka Ühendkuningriigi valitsus väidavad end toetavat.
Dimitar Stoyanov
(BG) Austatud juhataja! Komisjon on jälle väga heas tujus, tuues häid uudiseid, kuid ma ei mõista ja ei suuda näha midagi head tuhandetes tonnides piimas, mida visatakse ära protestiks praegu järgitava poliitika vastu.
Tõde on see, et Paolo De Castrol ja teistel eelmistel esinejatel oli täiesti õigus, öeldes, et komisjon ja nõukogu ei teinud nn tervisekontrolli ajal piisavalt palju ära selle kriisi vältimiseks. Muuseas, kus on nõukogu esindajad, kes peaksid selles küsimuses avalikult seisukoha võtma, arvestades et mis tahes reformide suhtes toimub otsustav hääletus nõukogus?
Minu Ida-Euroopa kolleegid ja mina põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis hoiatasime mitmel korral, et me vajame kvootide palju suuremat lisamist või nende täielikku kaotamist, sest meie riigid, olles Euroopa Liidu süsteemides uued, olid esimesed, kes tundsid kriisi mõju. Kahjuks oleme me jäänud hüüdja hääleks kõrbes ja selles on süüdi parlament.
Kahetsen sügavalt, et meie, reformipooldajad, kes tõesti soovisid põllumajanduspoliitika reformimist, oleme osutanud viimsepäeva kuulutajateks. Ma loodan, et võtate siit tuleviku tarbeks õppust.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Praegusel ajal, kohe kriisi algusest peale, on paljud inimesed palunud piimakvootide suurendamine külmutada. Sedasorti meede mitte ainult ei annaks lahendust, vaid oleks ka viga, vähemalt järgmiselt seisukohalt.
Eelkõige puudub elementaarne majanduslik seos piimakvootide suurenemise ja turuhindade languse vahel. Kvoodid on suurenenud, samas kui toodang on langenud. Ma ei näe, kus siin seos on. Turg ise pakub selgituse langevatele hindadele. Ma usun, et kindlaksmääratud kvootide kehtestamine tooks aja jooksul kaasa hinnatõusu. Siiski on kasusaajad taas kord mitte tootjad, vaid töötlejad ja jaemüüjad. Kui soovime tootmist piirata, siis peaksime me võib-olla julgustama tootjaid kariloomakasvatust vabatahtlikult lõpetama, pakkudes pigem stiimuleid kui turgu moonutavaid meetmeid. Eeldades, et kvoodid külmutatakse, siis mis saab ajal kui näiteks nõudlus maailmaturul taas kasvab? Mida saaksid Euroopa tootjad teha? Sest piimatootmises pole kraani, mida me saaksime lihtsalt kinni ja lahti keerata ...
(Juhataja katkestas kõne)
Nagu ütlesin, mida saavad Euroopa tootjad teha, eeldades, et nõudlus maailmaturul taas tõuseb? Sest piimatootmises pole kraani, mida me saame suvaliselt lihtsalt kinni või lahti keerata. Kui me praegu tootmist piiraksime, siis põllumajandustootjad ilmselt loobuksid lehmakasvatusest, kuid karja oleks väga raske suurendada, siis kui me saame aru, et see, mida mõned inimesed praegu heaks meetmeks peavad, on tegelikult suur viga.
Ulrike Rodust
(DE) Austatud juhataja, volinik, nõukogu! Sooviksin alustada, tänades oma kaasliiget Luis Manuel Capoulas Santost, kes on teinud käesoleva resolutsiooni võimalikuks.
Täna räägime me oma piimatootjatest ja sellest, kas jätame nad hätta või ajame nendega asju ausalt. Ma ei usu, et me peaksime nad hätta jätma, vaid peaksime oma asjaajamises nendega olema ausad. Jah, kiiresti on vaja lühiajalisi meetmeid kriisi ületamiseks! Jah, sekkumine on täiesti vastuvõetav lühikesel ajavahemikul, kui piima hind on täiesti põhja kukkunud ja lisatoetused, laenud ja rahalised vahendid kriisiga võitlemiseks on õigustatud! Siiski, täiesti vastuvõetamatu on esiteks käivitada uuesti arutelu piimakvootide üle ja teiseks, tuua taas sisse maksudest rahastatavad eksporditoetused toodetele, mida tarnitakse arengumaadesse. Me lahkusime sellelt ühesuunaliselt tänavalt 2003. aastal ja ma pöördun teie poole, et te meie piimatootjate pärast selle ka nii jätaksite.
Britta Reimers
(DE) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Maailma majanduskriis on maailmaturu tasakaalust välja paisanud. Piimatootjatena kannatame me kõigi aegade madalaimale tasemele langenud hindade mõjul. Me kuuleme ikka ja jälle, et vastuvõetud piimakvootide reegleid tuleks muuta. Olles ise piimatootja, võin ma teid selle eest ainult hoiatada.
Komisjoni sekkumismeetmed on samuti edukad olnud, vältides piimahindade langust veelgi madalamale, ja turg näib taastuvat. Siiski ei arva ma, et see sekkumine on tõesti hea vahend selle saavutamiseks, sest see annab tulemuseks varude kuhjumise, mis võib hiljem taastuvat turgu koormata. Seepärast kutsun ma komisjoni üles selgitama, kuidas seda probleemi käsitleda kavatsetakse.
Richard Ashworth
Austatud juhataja! Kas võin teha volinikule komplimendi tema tööstusharu puudutava tulevikuvisiooni eest ja öelda, et toetan tugevalt tema kavatsust piimakvoodid kaotada. Ma arvan, et see on õige otsus, mida vastu võtta. Samuti tervitan tema ettepanekuid läbida praegune kriis kui mõistlik ja asjakohane viis tootjaid raskel ajal toetada.
Siiski soovin esitada kaks mõtet. Esiteks oleks minu arvates lisatasu rakendamine praegusel ajal sobimatu. See on lühiajaline hirmureaktsioon. See saadab välja kõikvõimalikud valed sõnumid ja sisuliselt karistab ainult tõhusaid tootjaid, kes planeerivad tööstusharus pikaajaliselt tegutseda.
Teiseks peame me tunnistama, et hind jaekaubanduse sektoris ja laudaväravas makstav tooraine hind on omavahel vähe või üldse mitte otseselt seotud. Ma nimetaksin seda tõrkuvaks hinnaahela mehhanismiks.
Alati jääb suureks mõjuteguriks maailmaturg ja me peame tunnistama, et maailmaturg jääb alati kõikuvaks. Seepärast kannustan ma komisjoni tulema pikas perspektiivis välja plaanidega, tagamaks, et pikaajaliselt on olemas mingi stabiliseeriv mehhanism mitte ainult tootjate, vaid muidugi ka tarbijate kasuks.
Esther Herranz García
(ES) Austatud juhataja, volinik! Te lõpetasite oma kõne, öeldes, et piimasektoris on kriis ja siiski alustasite te, öeldes, et kõik võimalikud meetmed on juba võetud ja et olukord normaliseeritakse.
Peaksite teadma, et naine peab olema tark, et aru saada, et tal pole olnud õigus. See on Hispaania kõnekäänd, mida võiks väga hästi käesolevas olukorras kasutada. Juba kuid on piimasektor kannatanud ühe selle ajaloo kõige raskema kriisi käes. Vaatamata sellele, tulenevalt asjaolust, et Euroopa Komisjon ja teatud valitsused - ilmselt ka minu kodumaa Hispaania valitsus - ei taha lasta endal käsi väänata, keelduvad nad minema tagasi otsuste juurde seoses ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolliga.
Need otsused tehti, pööramata vähimatki tähelepanu selle sektori haprusele, ning turuolukorras, mis oli väga erinev sellest, mis on välja kujunenud pärast kompromissi saavutamist. See viib mõttele, et liikmesriigid ei soovinud või ei suutnud näha lähenevat tormi. Kõnealune reform on väga kiiresti muutunud asjassepuutumatuks suure pöörde tõttu turul, mis näitab, et sektor on täielikult hinnakõikumiste armul.
Palju küsimusi tõstatab asjaolu, et suured tootjad, näiteks Prantsusmaa ja Saksamaa - riigid mis, absoluutarvudes said kõnealuses kokkuleppes oma riiklikele tootmiskvootidele suurima juurdekasvu - on praegu riigid, mis paluvad nn tervisekontrolli otsused läbi vaadata.
Minu seisukohalt on asi nii, et liikmesriigid eksisid ja oleksid pidanud hoolikamalt kuulama hääli, sealhulgas minu oma, mis kutsusid üles mis tahes lõplikku otsust sektori tuleviku kohta edasi lükkama kuni 2011. aastani.
On kahju, et keegi meid ei kuulanud. Võib-olla peaksite seda tegema nüüd.
Iratxe García Pérez
(ES) Austatud juhataja, volinik! Tänane arutelu on ülimalt tähtis selleks, et me saaksime väljendada oma muret piimasektori kriisi pärast. Peame klaarima olukorra, mis ohustab paljude Euroopa Liidu piimatootjate tulevikku.
See on Euroopa kriis ja sellega tuleb võidelda Euroopa vaatenurgast, ambitsioonikalt ja kasutades kõiki kättesaadavaid ühenduse tööriistu - see on miski, milleks komisjon näib praegu olevat võimetu.
Volinik, te ei peaks vastutust liikmesriikidele veeretama, et nad aitaksid, keda vaid suudavad! Peame leidma ühised lahendused!
Selle tulemusena on parlamendil tähtis ülesanne nõuda meetmeid nõudluse ergutamiseks ja mitte ainult resolutsiooni ettepanekus osutatud meetmeid, vaid ka neid, mis on kasutatavad ühise turukorralduse kaudu.
Teine tähtis küsimus on tohutu vahe tootjatele makstavate hindade ja tarbijate makstava lõpphinna vahel. See on miski, mis mõjutab mitte ainult piimasektorit, vaid kõiki taime- ja loomakasvatussaadusi.
On palju mehi ja naisi, kes praeguse ebakindlusega silmitsi seistes vajavad meilt selget ja kindlat sõnumit, et nende tegevuse jätkumine tagatakse.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja, volinik! Eile valasid Valloonias enam kui kolm miljonit liitrit piima maha põllumajandustootjad, kelle usu on röövinud kõige tõsisem kriis, mida iial sektoris nähtud. Nad saavad ainult 19 senti liitri eest. Kriisi on põhjustanud liiga külluslik piima pakkumine, mis paneb hinnad järsult kukkuma. Dereguleerimine soodustab volatiilsust ja olukord turul on nüüd vastupidine sellele, mis see oli mõne aja eest.
Volinik, palun jätke kangekaelne peitumine eelmisel aastal tehtud valikute taha ja võtke arvesse seda, mis maal tegelikult praegu toimub.
Nõukogu on samuti süüdi, esiteks selles, et neid siin arutelu kuulamas pole, kuid ka otsustamata jätmises, sest neid mõjutavad rohkem puhtalt rahvuslikud huvid kui visioon Euroopa põllumajandusest.
Turg ei toimi. Seal valitseb ületootmine. Oleks väga lihtne külmutada kvootide 1% juurdekasv või vähendada kvoote koheselt 3 kuni 5%, sest me peame kiiresti välja tulema mõnede lühiajaliste lahendustega. Selle meetme vastuvõtmine tapaks kaks kärbest ühe hoobiga: me annaksime tootjatele taas viisaka hinna ja vähendades tootmist vähendaksime me sadade miljonite eurode väärtuses Euroopa kulutusi, mis lähevad mitmesugusele sekkumisele, sealhulgas eksporditoetused.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Võetud meetmed näitavad - rääkisin täna Poola põllumajandustootjate ja Poola töötlejatega, - et piimasektori olukorras on toimunud paranemine, ehkki veel mitte märkimisväärne, kuid Poola ja Euroopa põllumajandustootjate väga raske olukord pole üldse muutunud. Nad saavad oma toodete eest endiselt väga vähe raha, mis jääb tasuvuspunktist allapoole. See käib ka nende põllumajandustootjate kohta, kes on investeerinud väga palju raha, sealhulgas ELi rahastamine ja laenud. See olukord vajutab neid sügavamale raskustesse ja nad ei suuda oma kohustusi täita.
Neid probleeme arvestades sooviksin rääkida tulevikust. Täna peame me reageerima sellele, mis toimub praegu, kuid peame ka mõtlema sellele, mis meid ees ootab ja kavandama oma ühist poliitikat nii, et arvestataks ka põllumajandustootjatega. Praegusel ajahetkel sooviksin korrata järgmist: ühine poliitika piimatootjate suhtes peab sisaldama plaane sektoris mõistlikeks investeeringuteks, nii et me saame vältida sellist rahakulutamist, mis suurenenud tootmise tulemusena viib meid probleemidesse, nagu need, millest me end täna leiame. Samuti usun ma, et kõik poliitilised jõud saavutavad kokkuleppe tulevaste kvootide suhtes.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Need, kes on kõnelenud enne mind, viitavad täiesti õigesti asjaolule, et me ei peaks kvootide süsteemi ja eksporditoetuste juurde tagasi pöörduma, kuid senine komisjoni aetud poliitika on täiesti läbi kukkunud. Kriis pole järele andnud. Seepärast teeme Stéphane Le Foll ja mina ettepaneku, et me ajutiselt külmutaksime kvoodid, kuid ainult ajutiselt.
Järkjärgulise juurutamise tõttu on uued liikmesriigid endiselt väga palju halvemas seisus, sest sel aastal saame me Brüsseli rahakotist vaid 60% toetustest. Selle tasakaalustamiseks tegi Ungari valitsus ettepaneku suurendada kvoodipõhiseid toetusi, kuid komisjon ei vastanud positiivselt ei sellele ettepanekule ega ka Prantsusmaa, konkreetselt Prantsuse ministeeriumi omale. Lõpuks kutsun ma kaasparlamendiliikmeid üles toetama Stéphane Le Folli ja tema kolleegide muudatusettepanekuid. Samuti toetame me Elisabeth Jeggle' ettepanekut, mis pooldab 600 miljoni eurose piimandusfondi loomist ja koolipiima programmi pikendamist.
Christel Schaldemose
(DA) Austatud juhataja! Tänan teid, volinik, hea alguse ja hea sissejuhatuse eest arutelule! Ma tunnistan, et Euroopa piimatootjad on silmitsi ulatusliku kriisiga, kuid ma lihtsalt ei mõista, kuidas minu kaasparlamendiliikmed saavad arvata, et teie komisjonis pole tehtud piisavalt. Kindlasti kutsuksin ma teid, Mariann Fischer Boel, üles kordama, mida olete teinud. Mulle näib, et komisjonilt tulevate algatuste loetelu on pikk, tegelikult on see peaaegu liiga pikk. Me nagu oleksime peaaegu hävitamas edasiminekut, mille me saavutasime seoses nn tervisekontrolliga. Samuti sooviksin osutada, et jõupingutused, mida on seni tehtud piimatootjate nimel, on selgelt jäänud kordamata seoses nende autotööstuse töötajatega, kes on oma töökohad kaotanud, või nende töötajatega laevaehitussektoris, kes on oma töökohad praeguse majanduskriisi tulemusena kaotanud.
Seega võin ma ainult paluda, et oleksime pisut ettevaatlikud selles, kuidas me selle kriisi suhtes toimime ja et me tagaksime samuti, et me ei hävita tervet edasiminekut, mis kõigele vaatamata nn tervisekontrolli tulemusena saavutati. Idee piimakvoodid külmutada on, ma arvan, täiesti lootusetu! Samuti ei saa me tagasi minna vanade mudelite juurde, andes eksporditoetusi - see lihtsalt hävitab mujal maailmas turu kellegi teise jaoks. Me peame olema hoolikad! Ma sellegipoolest paluksin teil, volinik, korrata pikka loetelu sammudest, mida te juba olete astunud, nii et minu kaasparlamendiliikmed võiksid näha, et kindlasti pole meil vaja hulluks minna ja hakata sätestama arvukaid lisameetmeid, mille tulemuseks on seni saavutatud terve edasimineku hävitamine.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja, volinik! Meetmed on kahtlemata ebapiisavad. Me pakume välja muid, rohkem sihitud sekkumisi, eriti Euroopa Liidu mägiste piirkondade ja ebasoodsate tingimustega piirkondade jaoks, nii et kõik liikmesriigid saaksid kasu võrdselt. Sekkumisi, nagu päritolunimetuste tugevdatud kaitse, mitte ainult Euroopa Liidu piires, vaid ka rahvusvahelistel turgudel, piimatoodete selge märgistamine ja kohustuslik päritolu väljatoomine, piimatoodete eraladustamise - ja miks mitte - taasalustamine ja piisava abi andmine, eksporditoetuste abikõlbulike sihtkohtade arvu suurendamine, täielik läbipaistvus tarneahelas ja tootja- ja tarbijahindadevahelise lõhe vähendamine.
Me pole põllumajandustootjate huvide suuvoodrid. Me oleme siin, et anda edasi mure, Euroopa maapiirkondade loova jõu elusoov, ja kuulutus inimestelt Euroopa maapiirkondades on meile elavaks instruktsiooniks tegutseda.
Michel Dantin
(FR) Austatud juhataja, volinik! Oleksin soovinud, et mul oleks olnud võimalik pöörduda ka nõukogu eesistuja poole. Kallid kolleegid, volinik! Nagu te ise hiljuti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile tunnistasite, ei kata piimatootjatele makstav hind enam praegusi tootmiskulusid. Mis tähendab, et meie tootjate juures toimub kapitali kadumine.
Just äsja loetlesite te meetmed, mida olete võtnud viimase üheksa kuu jooksul. Kõnealused meetmed on olemas, selles osas me teiega ei vaidle. Need pole siiski andnud oodatud mõju, sest meie arvates pole need piisavalt ulatuslikud ja kahtlemata valitseb liiga suur ebakindlus, kui tõhusalt nad sihitud on.
Täna hommikul mainisite te turu taastumist, kuid tootjad näevad selle mõju kindlasti alles järgmise aasta alguses tehtavates maksetes. Põllumajandussaaduste turg pole sama mis metalli- või energiaturg. See vajab regulatiivseid hoobasid, sest siin mõjutavad turu olukorda ka aastaaegade ja looduse tsüklid.
Teie tõlgendus Prantsusmaa eesistumisel läbiviidud nn tervisekontrolli kohta üllatab meid, sest selle käigus koostatud ajutised piimasektori hinnangud jätavad kõik teed lahti, sealhulgas võimaluse uuteks otsusteks turgude reguleerimise hoobade kohta.
Prantsuse delegatsioon, millesse ma kuulun, on veendunud, et pärast 2013. aastat on vajalik uuendatud kvoodisüsteem. Pinge, mis valitses toiduainete turul enne praegust majanduskriisi, on näidanud tootmise ja tarbimise vahelise tasakaalu haprust kogu maailmas.
Olles osaliselt kaotanud sekkumishoovad, pole meist õige ega õiguspärane kaotada praegu tootmishoovad, mida me lähitulevikus vajame.
Volinik, me peame andma põllumajandustootjatele tagasi nende väärikuse: need on mehed ja naised, kes rasket tööd ei karda.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Me ei saa lubada piimasektoril kokku kukkuda. Meie maaelu ja toiduga varustatuse ning toidu kvaliteedi seisukohalt on see sektor elutähtis.
Tuleviku turud ja keskpikad ning pikaajalised väljavaated Euroopa Liidu piima- ja piimatoodete turu osas näitavad positiivseid märke. Me ei tohi neid halba seisu lasta. Vajame antitsüklilisi meetmeid ja ühiseid algatusi.
Hindade kokkukukkumine näitab selgelt tugimeetmete ebapiisavust. Moonutused piimaturul näitavad, et iga tarneahel ei saa toimida tõhusalt või õiglaselt.
Tootjad kannatavad hinnakukkumiste tõttu, mis viivad turu tasakaalust välja, mida ei anta tarbijatele edasi ja mis lükkavad edasi sektori taastumise. Seda tuleb parandada. Me peame tagama ausa konkurentsi ja samuti tugevdama turustamisel jälgitavust!
Riikka Manner
(FI) Volinik, te ütlesite, et enam pole küsimust kvootide süsteemi juurde tagasiminekus. Kas me pole näinud, mis juhtus piimatööstuses pärast seda, kui komisjon otsustas kevadel järk-järgult need kvoodid kaotada? See oli väga vilets ja lühinägelik otsus. Kvootide täielik kaotamine annab paljudele väiketootjatele surmahoobi. Kas see on selline poliitika, mida komisjon soovib rakendada? On tõsiasi, et me vajame piimatööstuse jaoks piirangute süsteemi. Kui kvoodid on välistatud, siis pöörduksin ma teie poole, volinik, et tagada, et komisjon teeb ettepaneku muudeks lahendusteks, millega kriis lahendada. See on Euroopa kriis ja me peame rakendama põllumajanduspoliitikat, mis tagab põllumajandustootjatele vähemalt mõistliku elatustaseme, sõltumata riigist ja piirkonnast.
Yannick Jadot
(FR) Austatud juhataja, volinik! Olen valitud esindaja piirkonnast Lääne-Prantsusmaal, kus on väga kõrge piimatootjate kontsentratsioon, ja ma ei usu, et te olete endale tunnistanud traagilist sotsiaalset olukorda, mida nad praegu läbi elavad.
Volinik, kui teie räägite tootjatest, siis see, mida mina kuulen on töötlejad ja kauplejad. Piimatootjad ei vaja teie kaastunnet, volinik. Nad ei vaja vananenud liberaalseid teooriaid, mis on viinud meid seninägematusse ülemaailmsesse kriisi. Piimatootjad vajavad tõelist põllumajanduspoliitikat. Nad vajavad rangeid kvoote. Seetõttu kutsume me nõukogu üles teie poliitikat ümber pöörama ja looma selle asemel tõeline poliitika, et toetada piimatootjaid ja lõpetada nende massilise hävitamise poliitika.
Janusz Wojciechowski
(PL) Austatud juhataja, volinik! Meie arutelu on tõepoolest varjutanud dramaatilised sündmused seoses põllumajandustootjate protestiks maha valatud piimaga. Toimunu on meid kõiki sügavalt vapustanud.
Sooviksin osutada probleemile, mida nimetas minu kolleeg, James Nicholson, nimelt sellele, kuidas suured kaubaketid ja ostukeskused on väärkohelnud nii oma tarbijaid kui ka, ja eriti, tarnijaid. Sooviksin teile meenutada et Euroopa Parlament võttis 2008. aasta parlamendi ametiajal vastu kirjaliku resolutsiooni - ma olin üks kaasautoritest - vajaduse kohta need kuritarvitused lõpetada ja selleks, et komisjon korraldaks selles küsimuses põhjaliku uurimise. Minule teadaolevalt on selle nimel tegutsetud, kuid protsess näib olevat liiga aeglane. Sooviksin küsida, kas volinik on sellest teemast huvitatud ja üldiselt, millised on tulevikuväljavaated sedasorti tegevusega seoses?
Euroopa Liidu majanduspoliitikaga on midagi täiesti valesti, kui põllumajandustootjad saavad oma toodete väärtusest vähem kui 10 %. See peab muutuma. Sooviksin paluda volinikku selles küsimuses midagi ette võtta.
Jaromír Kohlíček
(CS) Volinik, teie peate progressiks valmistoodete, näiteks lõssi ja või hinnatõusu 3 kuni 8%. Minu arvates on see meie põllumajandustootjatele solvav. Peamine probleem on hind millega põllumajandustootjatelt piima ostetakse. Tšehhi Vabariigis näiteks on ostuhind kuni 25% madalam kui tootmiskulud, kuid seejärel poodides müüdava valmistoote hind kataks lihtsalt kõik põllumajandustootjate kulud. Seepärast on peamine probleem selles, et kusagil on suur must auk. See probleem tuleb lahendada. Tšehhi Vabariigis on meil praegu vähem kariloomi kui meil oli pärast Napoleoni sõdu. See ohustab nüüd isegi maapiirkondade elatusvahendeid. José Bové'l on täiesti õigus ja Hynek Fajmon sügavalt ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Krisztina Morvai
(HU) Austatud juhataja! Ilmselt on vaja erakorralisi meetmeid, sest olukord on katastroofiline. Kuid kas pole võimalik, et probleem peitub kusagil algtõdede juures? Kindlasti on midagi valesti mudeli või süsteemiga, mille kohaselt näiteks imporditakse Ladina-Ameerikast tohutus koguses sojauba, suurendades ülepakkumist Euroopas ja samas hävitades keskkonda Ladina-Ameerikas. Järgnevas kriisis ragistame siis ajusid selle üle, kas me peaksime eksportima dumpinguhindadega põllumajandustoodangut arengumaadesse, hävitades sellega sealse turu ja väikemaaomanike ja väiketootjate toimetuleku. Kas me ei vaja uut mudelit, näiteks toidualast sõltumatust, selle asemel et suruda põllumajandusele peale WTO dikteeritud vabakaubanduse loogikat? Minu teine küsimus on järgmine. Me palume konkreetset nõuannet või ettepanekut selle kohta, kuidas ... (Juhataja katkestas sõnavõtu)
Astrid Lulling
(DE) Austatud juhataja! Me päästsime pangad, sest me pidime seda tegema. Nüüd oleme me vastamisi olukorraga, kus peame vältima tuhandete põllumajandustootjate pankrotistumist lühiajalises perspektiivis, sest hinnad ei kata enam tootmiskulusid.
Siiski peame me tagama, et säilitame oma tootmispotentsiaali, selleks et varustada elanikkonda kvaliteetsete toiduainetega. Mina kuulun põlvkonda, mis on kogenud toidunorme. Ma mäletan, et pidin 1944. aastal väntama talvel jalgrattaga kaheksa kilomeetrit vaid selleks, et saada kaks muna. Selleni loodetavasti asi ei jõua, kuid varustuskindlus - mitte ainult energiasektoris - on samuti tähtis.
Kui me pole valmis võtma meetmeid, mida meie resolutsioonis nõutakse, siis on selle hind sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnapoliitika tagajärgede näol ELis palju kordi suurem ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Nagu Euroopa Komisjon oma 22. juuli teatises kinnitas, on olukord piimakarjakasvatuse valdkonnas viimase 12 kuu jooksul järsult halvenenud.
Siiski, võttes arvesse kriisi tohutut mõju piimatoodete hindadele ja eriti tootjate teenitavale tulule, on meetmed, mida seni on välja pakkunud Euroopa Komisjon ja mida on arutanud ministrite nõukogu, olnud ebapiisavad, seismaks vastu nõudluse langusele ja selle tagajärgedele.
Praegune kriis ei esita meile vaid väljakutset pöörata nõudluse langus tagasi, vaid ka võimalust edendada piimatoodete tarbimist ja turustamist. Me peame ka tagama, et algse toote vaieldamatu kvaliteet säilib puutumatuna, kuni see jõuab lõpptarbijani.
Sellega seoses võivad sellised meetmed nagu märgistuse parandamine, piima tarbimise suurendamine teatud elanikkonna rühmade hulgas või piima kasutamine vasikate toitmiseks, aidata mitte ainult parandada praegust olukorda, vaid ka kogu sektori struktuurilist olukorda.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Eelkõige sooviksin tänada parlamendiliikmeid selle väga pühendunud arutelu eest. Ma olen tõesti väga tähelepanelikult kuulanud. Ja muidugi olen ma ka tähele pannud eri seisukohti, mida parlamendiliikmete esinemistes kuulnud olen.
Mis puutub kvoodisüsteemi, siis näib mulle, et see on kogu selle olukorra, milles me end leiame olevat, patuoinaks. Ma ei alahinda - ja olen arutelu algusest peale väljendunud selles osas väga selgelt - asjaolu, et piimasektor, mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas, on seninägematus kriisis. See peab olema väga selge. Seega mõistan ma kindlasti frustratsiooni, mida ma Euroopa eri osades põllumajandustootjate hulgas näen, mitte igal pool, kuid eri Euroopa osades.
Kvoodisüsteemi kaotamise otsus võeti vastu 2003. aastal, mis tähendab, et see pole otsus, mis tehti üleöö, nii et keegi ei teadnud, mis toimub. Siis, nn tervisekontrolli ajal oli meil arutelu kvootide suurendamise üle, et püüda saavutada piimatootjatele pehme maandumine.
Kuid ma arvan, et eksivad need, kes soovivad näidata näpuga kvoodisüsteemile kui piimatootjate kõigi hetkeprobleemide põhjusele. Sest me näeme, et isegi kvoodisüsteemi kehtimise ajal pole me suutnud kõrgeid hindu säilitada ja sellest hoolimata on piimasektoris struktuurimuutused toimunud. Kui te vaatate 1984. aastasse, kui kvoodisüsteem juurutati, siis oli meil 1,6 miljonit piimatootjat vanas kümneliikmelises Euroopa Liidus. Täna on meil neis kümnes Euroopa Liidu liikmesriigis 300 000 piimatootjat: täna on piimatootjaid vähem kui üks viiendik nende arvust võrreldes 1984. aastaga, mil kvoodisüsteem kehtis. Seega toimuvad need struktuurimuutused kõigele vaatamata.
Ma ei arva, et nn tervisekontrolli otsuse juurde tagasiminek või selle tagasivõtmine oleks õige poliitika ja siin toetavad mind kõik riigipead, öeldes oma juunikuise kohtumise otsustes, et ma pean jääma nn tervisekontrolli otsustele kindlaks. Ma pole mitte kunagi nn tervisekontrolli puudutavate arutelude käigus näidanud üles vähimatki avatust idee suhtes need otsused tagasi võtta, sest kindlasti kahjustaks see Euroopa Liidu põllumajandustootjate prognoosimisvõimalusi.
Kuid, José Bové, ma arvan, et teie ütlesite, et ma pole tegutsenud hoolikalt; seda nimetatakse laissez - faire hoiakuks. Ma ei arva, et oleks õiglane öelda, et me pole mitte midagi teinud. Ma ei hakka kordama kõiki eri meetmeid, mida me oleme võtnud. Arvan, et kui liikmesriigid soovivad konkreetselt piimasektorile tähelepanu pöörata, siis nüüd on neil seoses nn tervisekontrolliga võimalus otsetoetusi ümber jaotada, eelistades eraldi rohumaadega kaetud piirkondi. See on üks variant ja ma tean, et vähemalt üks suur liikmesriik on kasutanud võimalust seda võimalust kasutada ning mägiste piirkondade jaoks on palju eri võimalusi.
Tootmine Euroopas on täna 45% allpool kvoote, seega mis juhtuks, kui me tegelikult sooviksime kvoote vähendada 5%? Tegelikult halvendaksime me noorte põllumajandustootjate olukorda, kes on investeerinud tulevikku.
Seepärast soovitaksin neil riikidel, neil liikmesriikidel, kes tõesti oma piimasektorit aidata soovivad, et nad kasutaksid seda kvootide kokkuostmist neilt, kes piimasektorist lahkuda soovivad. See on palju parem viis tagada nende allesjäämine, kes on investeerinud, ulatades samas abikäe neile, kes soovivad sektorist lahkuda. Ma arvan, et see on õige poliitika.
Kas võin nüüd klaarida arusaamatuse seoses lisatasuga? Me ei vii sisse uut lisatasude süsteemi. Me lihtsalt anname võimaluse, et kui liikmesriigid ostavad põllumajandustootjatelt kokku kvoote, võivad nad nende ülemmäärast kilosid või tonne maha võtta, kuid see pole uus lisatasu, millega kedagi põllumajandustootjatest karistataks.
Vaid mõni sõna tarbimise edendamisest. Selleks oleme me juba kuni käesoleva aasta lõpuni eraldanud 14 miljonit eurot. Me oleme kokku leppinud koolipiima programmi pikendamise osas; nüüd lisatakse koolipiima programmi madala suhkrusisaldusega jogurt, s.o jogurt, mis ei sisalda rohkem kui 7% suhkrut. Märgistus - ma kuulen eri parlamendiliikmetelt, et tuntakse huvi märgistussüsteemi vastu. Arutlegem selle üle praegu arutluse all oleva kvaliteeti käsitleva ettepaneku kontekstis. Seega ma arvan, et võimalusi on palju.
Siis lõpuks veel toiduahelast. Nõustun täiesti, et see ahel pole läbipaistev ja me ei näe, kuhu kaob lisaväärtus. Seepärast jään ootama käesoleva raporti esitamist enne aasta lõppu, et võiksime näha, milline on olukord tegelikult.
Pean ütlema, et kui vaatate olukorda seoses ostukeskustega kogu Euroopas, siis leidub tohutu suuri erinevusi. Saksamaal on traditsioon või palju odavaid ostukeskusi. Need ostukeskused kasutavad piimatooteid või piimasaadusi, joogipiima kui meelituskaupa, et tarbijaid sisse meelitada, ja nad pakuvad väga madalat hinda, kuid nad lihtsalt kannavad kulud edasi põllumajandustootjatele, makstes neile vähe. Seega arvan, et oleks väga huvitav ja vajalik näha, mis selles ahelas tegelikult toimub. Seega võtkem läbipaistvuse küsimus arutluse alla ja uurigem turgu, nii meie, komisjonisiseselt, kuid ka liikmesriikide konkurentsiasutused.
Tänane arutelu siin on olnud väga huvitav. Ma loodan, et olete pööranud tähelepanu koos Prantsusmaa ja Saksamaaga välja töötatud lühiajalistele ja pikaajalistele meetmetele. Olen kindel, et meil seisavad ees mõned väga huvitavad arutelud piimasektori tuleviku üle Euroopas, sest me kõik soovime, et meie piimasektoril oleks tulevik.
Paolo De Castro
autor. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Soovin tänada komisjoni otsuse eest tulla täna parlamendile piimakarjakasvatuse valdkonna kriisi kohta uusi ettepanekuid esitama! On tähtis, et äsja alanud parlamendi ametiaega iseloomustaks institutsioonidevaheline dialoog komisjoni ja parlamendi vahel, positiivne dialoog, mis tegelikult on juba käivitanud kaasotsustamise protsessi.
Volinik, me hindame teie uusi ettepanekuid väga hoolikalt ja minu ülesanne on paluda põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil nende uute ideede kohta kohe, viivitamata arvamust avaldada.
Tohiksin ehk siiski lõpetada, osutades, et kui muudatusettepanek põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis ühehäälselt vastu võetakse ja samuti ka parlamendis täiskogu istungil, siis kujuneb sellest poliitiline probleem, juhul kui nõukogu peaks selle pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist maha hääletama. Seepärast kutsun teid ja nõukogu üles seda tõsiselt kaaluma.
Juhataja
Arutelu lõpetuseks olen saanud seitse resolutsiooni ettepanekut vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub täna kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves  
kirjalikult. - (PT) Mina olen pärit äärepoolseimast piirkonnast Assooridelt, kus piima tootmine on majanduse, ühiskonna ja keskkonna tugisammas. Viimastel nädalatel oleme kohtunud tootjate, nende organisatsioonide ja töötleva tööstuse esindajatega. Nad kõik on ühel meelel. On eluliselt tähtis, et praeguse olukorraga toimetulekuks reageeriks komisjon ülemaailmses mõõtkavas tõhusamalt ja kiiremini.
Rahavoog sektoris on kokku kuivamas. On elutähtis, et EL käsitleks äärepoolseimaid piirkondi eriti hoolikalt ja et need piirkonnad lülitataks praeguse kriisi mõju leevendamise meetmete kohaldamisalasse.
Nad kõik on arvamusel, et me peame kvootide suurendamise peatama. Turul, mis on ülejääkidega tasakaalust välja viidud, kahjustab iga riik, kes oma tootmist suurendab, kõiki teisi. Nad usuvad ka, et me peaksime jätkuvalt säilitama kvoodid kui nende tegevust stabiliseeriva reguleerimismehhanismi.
Praeguse täieliku liberaliseerimise stsenaariumi korral tuleb kiiresti uurida selle sotsiaalset, keskkonnaalast ja majanduslikku mõju neile piirkondadele. Tuleb välja töötada konkreetsed meetmed, et ei kukuks kokku tegevusala, mis kannab hoolt meie ilusate maastike, meie keskkonna ja maapiirkondade kvaliteedi ja majandusliku edenemise eest ning lähenemise eest, mille oleme saavutanud.
Béla Glattfelder  
kirjalikult. - (HU) Praeguse piimaturu kriisi põhjuseks on olnud peamiselt piimakvootide suurendamine. Euroopa Komisjon ja liikmesriikide valitsused on samuti praeguse piimasektorit mõjutava raske olukorra eest vastutavad, sest 2008. aastal toetasid nad kvootide tõstmist, mis tõi kaasa piimaülejääkide tekkimise ja hindade kokkukukkumise.
See otsus põhines Euroopa Komisjoni ekslikel turuprognoosidel. Siiski ei loobunud Euroopa Komisjon oma kavatsusest isegi siis, kui sa ilmselgeks, et tootmise kasv läheb vastuollu turu suundumustega.
Seepärast peab Euroopa Liit loobuma kohe oma meetmetest, mis toovad kaasa piimatootmise kasvu. Lisaks sellele oleme me ka vastu kvootide alalisele kaotamisele pärast 2015. aastat. Tähtis õppetund, mida praegusest kriisist meelde jätta, on see, et piimaturg vajab reguleerimist. Ilma selleta muutuvad hinnad ennustamatuks. Euroopa piimatootjad ei suuda taluda suure ulatusega hinnakõikumistest tingitud kaotusi.
Mul on hea meel selle üle, et kriisi leevendamiseks hääletas põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon minu algatuse poolt, millega suurendatakse eksporditoetuste summat 450 miljonilt eurolt 600 miljoni euroni. Ilma eksporditoetusteta jääks osa ülejääkidest ELi siseturule, mis langetaks hindu veelgi.
Jim Higgins  
kirjalikult. - Piimakvoote tuleb vähendada 5 kuni 10% selleks, et suruda hinnad tagasi jätkusuutlikule tasemele. Kuid kvoodid üksi piimasektorit ei päästa. Ehkki komisjon teeb õigesti, võttes omaks pikaajalise vaate, ei saa see end reaalsusest eraldada, ja karm reaalsus on see, et põllumajandussektor, eriti piimasektor, on tõelises ohus. Madalaimad piimahinnad pärast 1983. aastat koos kõrgete kulude, halva ilma ja krediidi puudumisega on 2009. aastal loonud piimatootmisega tegelevate perekondade jaoks seninägematu rahavoo- ja tulukriisi. Ehkki märgid näitavad, et turgude põhi on saavutatud, paistab siiski, et hädasti vajalikke hinnatõuse tuleb veel kuigivõrd oodata ja ELi tegevus on vajalik. Nõustun IFA presidendi Padraig Walshe'i ja piimanduse juhi Richard Kennedy'ga et kiireim viis hindade taastumise kiirendamiseks on see, kui ELi komisjon kasutab agressiivsemalt kõiki turu toetamise meetmeid, näiteks:
eksporditoetused;
töötlemistoetused;
täishinnaga sekkumise pikendamine;
või eraladustamise kava pikendamine;
varudega hoolikalt ümberkäimine
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - (FI) Austatud juhataja! Eelmisel aastal halvenes olukord piimasektoris dramaatiliselt. Piima tootjahind langes ja praegu peavad paljud piimatootjad müüma piimatooteid hinnaga, mis ei kajasta tootmiskulusid. Piimatootjate ellujäämine on nüüd tõsiselt ohus. Seni pole olnud võimalik lahendada kriisi piimasektoris meetmetega, mida komisjon on rakendanud. Nüüd on aeg käised üles käärida ja tulla välja uute lahendustega. Komisjon peab kiiresti Euroopa piimaturu stabiliseerima. Samal ajal peaks komisjon koos sektoris tegutsejate ja liikmesriikidega ette võtma piimatööstuse tuleviku põhjaliku hindamise. Tänan teid!
Véronique Mathieu  
kirjalikult. - (FR) Selleks et saada võitu praegu piimasektoris valitsevast eriti raskest majanduslikust olukorrast, on kiiresti vaja Euroopa Liidu jõulist tegevust. Koos enamiku liikmesriikidega usun ma, et komisjoni esitatud lahendused pole rahuldavad. Muidugi tervitan ma komisjoni lubatud paindlikkust, mis võimaldab hädasolevate tootjate riikliku toetuse ülemmäära suurendada 7500 eurolt 15 000 euroni. Sellegipoolest on eluliselt tähtis, et kiidaksime heaks tõhusamad sekkumishoovad. Selleks et toime tulla hindade suureneva kõikumisega, tuleb meie turge ulatuslikumalt reguleerida. 16 liikmesriigi ühisavaldus Euroopa piimaturu olukorra kohta pakub komisjonile mõned väärtuslikud ettepanekud piimaturgude reguleerimise parandamiseks. Samuti usun, et on vajalik, nagu paluvad seitse liikmesriiki, uurida võimalust ajutiselt peatada kvootide suurendamine. Samuti sooviksin korrata oma toetust nn piimandusfondi loomisele, selleks et aidata tootjate organisatsioone ja ühistuid, samuti selleks et toetada põllumajanduse investeeringuid, kaasajastamist, piimakarjakasvatuse mitmekesistamist, geograafilise asukohaga seotud ja piimatoodete turustamise meetmeid.
Ivari Padar  
kirjalikult. - (ET) Vaadates praegust piimaturu olukorda on selge, et meie sektor ei ole veel suures osas valmis ise toime tulema maailma majanduskriisist tulenevate tagajärgedega. Sellest tulenevalt peaks ühise põllumajanduspoliitika areng olema jätkuvalt suunatud suurema konkurentsivõime ja pikemas perspektiivis vähema turukorralduse suunas. Ühise põllumajanduspoliitika "tervisekontroll” on samm õiges suunas ja sama suuna hoidmine ka 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika aruteludes on ainsaks viisiks, kuidas sektorit tugevdada.
Daciana Octavia Sârbu  
Me elame praegu läbi sügavaimat kriisi piimasektoris, mille on käivitanud ülemaailmne kriis, mis on peamiselt nõudluse ja pakkumise vahelise lahknevuse tulemus. Piima ja piimatoodete hindade langus mõjutab peamiselt madala sissetulekuga põllumajandusettevõtteid. Seetõttu ei arva ma, et kvoodisüsteem tuleks kõikides liikmesriikides külmutada, vaid iga riik peaks otsustama, kuidas oma kvoote sätestada. Probleem on selles, et võrreldes aastatega 1983-84 on turule jäänud ainult üks viiendik tootjatest ja nüüd ähvardab meid veelgi enamate põllumajandusettevõtete sulgemine. Seepärast peame kiiresti võtma meetmeid, et seda ei juhtuks. Kriisi lõpetamiseks sektoris peaksime võtma järgmised meetmed: pikendama või, lõssipulbri ja juustude ladustamisega seoses ettenähtud meetmeid, kiirendama piimandusfondi loomist väiketootjate ja noorte põllumajandustootjate vajadustele vastutulekuks ja jõudma nii põllumajandustootjatele kui ka jaemüüjatele õiglase hinna määramise osas ostukeskustega teineteisemõistmisele.
