Reducerade mervärdesskattesatser (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Ieke van den Burg, för utskottet för ekonomi och valutafrågor, om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG i fråga om reducerade mervärdesskattesatser - C6-0299/2008 -.
Ieke van den Burg
föredragande. - (NL) Detta betänkande om reducerade mervärdesskattesatser har verkligen varit på en lång resa. I själva verket finns det inget betänkande kvar, eftersom de två andra stora grupperna, gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater och gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa, inte var på plats vid omröstningen om mitt betänkande i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utan förvarning röstade mot i förväg därför att de inte gillade att ett eller annat ändringsförslag förkastats eller antagits.
Genom detta agerande äventyrade de allvarligt stödet för detta viktiga förslag från kommissionen. Det beklagar jag djupt, för det har skapat ett alldeles felaktigt intryck av Europaparlamentets ståndpunkt. Lyckligtvis har de ändrat sig och har nu uppgett att kommissionens förslag kan räkna med deras fulla stöd. Vi enades om att vi inte skulle käbbla mer om dessa ändringsförslag under plenarsammanträdet utan i stället godta kommissionsledamot László Kovács förslag med ett rungande ja.
Tyvärr levde dock Astrid Lulling ändå i missuppfattningen att hon var tvungen att lägga fram sina förkastade ändringsförslag på nytt, trots att det inte riktigt är förenligt med texten i lagstiftningsresolutionen eller det förfarande som vi följer. Uppenbarligen finns det här i parlamentet en variant på det latinska ordspråket quod licet Iovi, non licet bovi (vad som är tillåtet för gudar är inte tillåtet för människor), nämligen vad som är tillåtet för Astrid Lulling är inte tillåtet för en vanlig parlamentsledamot. Utan att på något sätt förringa hennes gudomliga status vill jag uppmana er att inte låta er distraheras av detta utan med eftertryck rösta för lagstiftningsresolutionen under omröstningen med namnupprop i slutet. Det är faktiskt vad allt detta handlar om. Jag räknar tillsammans med kommissionsledamoten med ert stöd, och jag antar att Astrid Lulling kommer att inse att hon, om hon låter bli att stödja denna resolution därför att det inte gått som hon ville, kommer att få det mycket värre och kommer att ge det felaktiga intrycket att hon motsätter sig en reducerad mervärdesskattesats.
Detta parlament har en lång tradition av att stödja förslag om tillämpning av en reducerad mervärdesskattesats för arbetsintensiva tjänster, och det är jag mycket stolt över. Parlamentet har dessutom åtagit sig att på initiativ av en av mina företrädare, Wim van Velzen, under sysselsättningstoppmötet i Luxemburg 1997, lägga fram förslaget att denna låga mervärdesskattesats ska användas som ett sysselsättningsincitament genom att tjänsterna blir billigare och volymen ökar, och även genom att klyftan mellan olagligt och lagligt arbete överbryggas. Detta sysselsättningsmål är enligt min mening mycket viktigt i dagsläget. Det är min fasta övertygelse att försöket utan tvekan visat sig effektivt.
Den tidigare kommissionsledamoten Frits Bolkestein var inte lika övertygad utan skeptisk, i likhet med ett antal medlemsstater. Han ville inte göra sysselsättningen till ett mål för skattepolitiken. Han ansåg inte att skattepolitiken var avsedd för detta ändamål. Lyckligtvis inser den nuvarande kommissionsledamoten att detta bör ses i ett större sammanhang, och det gläder mig mycket att han nu ger detta försök en strukturell dimension.
Jag skulle helt kort vilja kommentera den rådande situationen. Jag kan uppriktigt sagt inte föreställa mig att rådet inte, i det aktuella läget, skulle stödja detta förslag enhälligt. Rådet är ju faktiskt angeläget om att göra något åt den tragiska sysselsättningssituationen och den europeiska ekonomins återhämtning. Skatteåtgärder, även en sänkning av mervärdesskatten, t.ex. inom byggnads- och renoveringsindustrin och när det gäller att göra våra hem och vårt kulturarv mer energieffektiva, och allt möjligt annat, kan ge ett incitament åt bostadsmarknaden, som nu i stor utsträckning befinner sig i ett dödläge.
Med risk för att breda ut mig över det uppenbara vill jag säga att det inte är det ändringsförslag som PPE-DE-gruppen lagt fram i utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd som innebär påfrestningar på energieffektiviteten. Detta fanns med redan i kommissionens förslag. Det ströks genom ändringsförslag 6 och återinfördes genom ändringsförslag 7. Det här leder bara till förvirring. Det står dock klart att parlamentet starkt stöder energieffektivitet. Vi hoppas därför att rådet kommer att anta kommissionsledamot László Kovács förslag och att dagens viktiga omröstning inte urartar i internt käbbel.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag vill tacka Europaparlamentet för dess snabba agerande med detta förslag. Med tanke på Europeiska rådets begäran från dess möte i december förra året inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa om att avgöra frågan om reducerade mervärdesskattesatser inom vissa områden till mars 2009.
Det gläder mig att utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik har antagit ett förslag till resolution som godkänner kommissionens initiativ och jag hoppas att kammaren kommer att anta samma stödlinje.
Jag vill tacka utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och föredragande Ieke van den Burg för deras stöd. Det snabba antagandet av detta förslag är faktiskt nödvändigt för att trygga tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser till vissa lokalt tillhandahållna och arbetsintensiva tjänster, som i annat fall riskerade att försvinna i slutet av 2010. Dessutom är det viktigt att säkerställa lika möjligheter för samtliga medlemsstater exempelvis i bostadssektorn och för restaurangtjänster, eftersom det för närvarande råder olika villkor mellan dessa sektorer i medlemsstaterna.
Den nuvarande finanskrisen gör det än mer brådskande att anta och genomföra detta förslag. Vi ska inte förstöra sysselsättningsmöjligheter, vilket skulle ske om de reducerade mervärdesskattesatserna, som just nu tillämpas av 18 medlemsstater, för arbetsintensiva tjänster inte blev beständiga. Dessutom är det viktigt att snabbt göra de reducerade mervärdesskattesatserna tillgängliga för samtliga medlemsstater. Genom att sporra konsumtionsutgifterna i till exempel bostadssektorn kommer reducerade mervärdesskattesatser att kunna påverka sysselsättningen positivt, särskilt hos den lågkvalificerade arbetskraften, som annars riskerar att bli de första att förlora sina arbeten under den nuvarande krisen. Därför har jag redan rekommenderat rådet att ändra det föreslagna datumet för direktivets ikraftträdande just för att tillåta dess tillämpning så fort ett positivt beslut tagits i rådet.
I rådet koncentrerar för närvarande det tjeckiska ordförandeskapet alla sina ansträngningar på att uppnå en kompromiss inom ett begränsat antal sektorer - arbetsintensiva, lokalt tillhandahållna tjänster - där reducerade mervärdesskattesatser enligt Europeiska rådet bör göras tillgängliga.
Jag har dock några kommentarer till de ändringsförslag som har lagts fram för detta särskilda och begränsade förslag.
I ändringsförslag 3 om uteslutande av alkoholhaltiga drycker från restaurangtjänster respekterade kommissionen överensstämmelsen med gemenskapens bestämmelser, särskilt behovet av koherens mellan mervärdesskatt och punktskatt, men också i beaktande av EU:s globala hälsopolitik. Tvärtemot vissa invändningar blir det inte en allvarlig administrativ börda för företagen att skilja mellan livsmedel och alkoholfria drycker å ena sidan och alkoholhaltiga drycker å andra sidan. För närvarande undantar sju av de elva medlemsstaterna som tillämpar reducerade mervärdesskattesatser för restaurangtjänster alkoholhaltiga drycker utan några problem.
I ändringsförslag 2 anser jag att inbegripandet av jordbruksmaskiner i det föreslagna utökandet av reducerade mervärdesskattesatser är onödigt. Detta eftersom den mervärdesskatt som tas ut på utrustning som används inom jordbrukssektorn inte innebär någon extra kostnad för jordbrukarna, eftersom de har rätt att dra av mervärdesskatten, i likhet med andra skatteskyldiga personer.
I ändringsförslagen 1 och 4 om tillägget av barnkläder och skor, vill jag påminna om att förslaget som beaktas är begränsat och omfattar huvudsakligen lokalt tillhandahållna, arbetsintensiva tjänster. Därför bör inte extra tillägg i ändringsförslaget beaktas i detta sammanhang. Med tanke på vissa medlemsstaters inställningar och ståndpunkter skulle dessutom detta tillägg kunna äventyra det enhälliga stödet som vi så väl behöver i rådet.
I ändringsförslag 5 behövs inte tillägget om gravmonument och gravstenar, eftersom en reducerad mervärdesskattesats redan är tillåten i enlighet med de nuvarande bestämmelserna om varorna tillhandahålls av begravningsföretag. Dessutom omfattas även renoveringar, reparationer, underhåll av kulturarv och historiska monument av kommissionens nuvarande förslag under övervägande.
I ändringsförslag 7 kan jag försäkra er om att kommissionen är mycket intresserad av att särskilt ta itu med frågan om användning av reducerade mervärdesskattesatser för att främja energieffektivitet. Det kommer att göras inom ramen för ett ”paket för miljöskatter” som just nu är under förberedelse och som rådet och Europaparlamentet kommer att rösta om i april.
Avslutningsvis vill jag betona att detta förslag skulle innebära ett stöd till bostadssektorn, de små och medelstora företagen samt rädda arbetstillfällen, vilket är helt i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det är ingen skyldighet utan ett alternativ där medlemsstaterna själva kan välja om de vill tillämpa det, vilket till och med utökar deras beskattningsrätt.
Olle Schmidt
föredragande av yttrande från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. - Att skattefrågor är känsliga visar detta betänkande, och det har jag respekt för. Men samtidigt tycker jag att vi i det ansvariga utskottet ECON kunde ha hanterat frågan på ett bättre sätt. Nu avger vi en resolutionstext och det är bra.
Att den inre marknaden inte störs av orättvis och illojal konkurrens är givetvis av största vikt. Det finns skäl att upprepa detta i dessa dagar då statsstöden verkar stå som spön i backen.
Däremot behöver EU en mer sansad syn på hur sänkta momssatser kan användas för att främja jobb och tillväxt, inte minst på den lokala marknaden och för arbetsintensiva tjänster. Det är detta kommissionens förslag handlar om, alltså om fler jobb men också om att motverka den svarta sektorn. Vi behöver därför lägre moms på bl.a. restaurangtjänster, på vårdtjänster i hemmet för unga, sjuka, funktionshindrade och äldre, på frisörstjänster och på nya varor som ljudböcker, som är en mycket viktig fråga i mitt eget land, CD-skivor, barnbilstolar och barnblöjor, tjänster i hemmet som renovering, reparation och städning.
I IMCO-utskottet gick vi helt på kommissionens linje och kompletterade med ändringsförslag 6 och 7 i Malcolm Harbours namn. Vid sidan om kan jag säga att det är inte så enkelt att förstå hur man hanterar dessa texter och röstproceduren i detta parlament. I första ändringsförslaget understryker vi vikten av att minska den svarta eller grå sektorn. I det andra ändringsförslaget vill vi se möjligheten att ha en lägre momssats på renoverings- och reparationsarbeten för att spara energi. I dessa tuffa ekonomiska tider måste olika medel användas för att få fart på ekonomin och här kan lägre skatt vara en viktig metod.
Slutligen återkommer Astrid Lullings främjande av alkohol här. Som vanligt vill jag hövligt men bestämt avvisa hennes lockrop.
Astrid Lulling
för PPE-DE-gruppen. - (FR) Fru talman! Dagens diskussion äger rum under mycket ovanliga omständigheter eftersom vi inte, vilket är det normala, har något betänkande i plenum - detta har bekräftats av föregående talare. En sak vill jag klargöra: det var en udda majoritet som röstade mot betänkandet i utskottet för ekonomi och valutafrågor.
Min grupp röstade mot detta betänkande, trots att vi till fullo stöder principen om att utvidga tillämpningen av en reducerad mervärdesskattesats ännu längre än vad Europeiska kommissionen föreslår. Det beror på att alla våra ändringsförslag förkastats av socialdemokraterna och liberalerna.
Vi gjorde stora ansträngningar för att nå en kompromiss. Vi godtog alla förslag från socialdemokraternas föredragande. Hon ansåg inte att det var värt att göra minsta ansträngning att godta något av våra förslag. Det beklagliga, men samtidigt oundvikliga, resultatet av omröstningen borde därför inte vara förvånande, fru van den Burg.
Jag skulle i all välvilja råda er att ändra inställning i framtiden för, som romarna brukade säga, errare humanum est, perseverare diabolicum [”att fela är mänskligt, att framhärda djävulskt”].
Låt oss dock återvända till sakfrågan. Inför plenarsammanträdet beslutade min grupp att på nytt lägga fram några ändringsförslag som kom från ledamöterna i det utskott som är behörigt i frågan. Dessa ändringsförslag är viktiga, och det har mycket tydligt sagts, fru van den Burg, att ingen kan hindra en ledamot från att lägga fram ändringsförslag till ett dokument eller en resolution.
Det allra viktigaste av våra ändringsförslag gäller tillämpning av reducerade skattesatser på alkoholhaltiga drycker på restauranger. Det är inte, herr Schmidt, ett sätt att uppmuntra till alkoholism. Det är löjligt. Om kommissionens förslag godkänns kommer restaurangägare att tvingas tillämpa två olika mervärdesskattesatser. Det är komplicerat och saknar berättigande. Länge leve byråkratin. Tro mig, om ni inte röstar för ändringsförslag 3 ska jag se till att tala om för hela EU:s restaurangsektor - och den är stor - att er ståndpunkt hindrat tillämpning av en reducerad mervärdesskattesats på alla dess tjänster.
Jag föreslog att mat och all dryck skulle beskattas med samma reducerade skattesats, om den tillämpas. För mig är det bara sunt förnuft och jag menar att vi alla skulle kunna stödja detta förslag. Varför ska vi krångla till det? Varför ska vi leta efter folkhälsofrågor när det inte finns någon anledning?
Min grupp stöder utvidgad tillämpning av reducerade mervärdesskattesatser, och vi uppmanar våra regeringar att driva denna fråga. Våra medborgare hade redan höga förväntningar på detta område i denna tid av ekonomisk kris och mängder av dåliga nyheter varje dag. Denna åtgärd till stöd för livsmedelsindustrin blir allt nödvändigare. Vi vill att EU ska erkännas för sin flexibilitet - det vore definitivt ett gott tecken.
Pervenche Berès
för PSE-gruppen. - (FR) Fru talman, herr kommissionsledamot! Som ni vet inser Europaparlamentet att ert arbete är besvärligt. Det är inte lätt här, men när ni är i rådet är det värre, för där måste ni nå enhällighet. Jag hoppas därför att alla här uppträder ansvarsfullt och röstar på ett konsekvent sätt. Om vi tycker att kommissionens förslag är bra måste vi stödja det.
Käbbel om småsaker i utskottet för ekonomi och valutafrågor ledde till att vissa ändringsförslag pekades ut. Socialdemokraterna, som återigen agerade ansvarsfullt, beslutade att inte lägga fram några ändringsförslag alls i plenum, för om vi vill komma framåt i dessa frågor är allt vi i Europaparlamentet behöver göra att så långt som möjligt ge kommissionens förslag vårt starka stöd om vi anser att det är bra, som vi gör i det här fallet.
Vi har haft många debatter om mervärdesskatt, subsidiaritet och behovet av skatteharmonisering. Mervärdesskatt är ett klassiskt exempel på när vi alla är inne på samma linje. Låt oss utnyttja det. Den tillfälliga förlängningen av detta försök med reducerad mervärdesskattesats, som syftar och bidrar till att stärka arbetsintensiva tjänster - utom möjligen i fallet med alkoholhaltiga drycker på restaurang - har visat oss att detta system fungerar, så låt oss bygga vidare på det. Låt oss göra slut på rättsosäkerheten och i stället harmonisera grunden för medlemsstaternas ingripanden. Då får vi konsekventa mål, skatteharmonisering där det är möjligt och främjande av arbetsintensiva tjänster. Vem kan säga nej till det i dag? Vem kan säga nej till att använda skattesänkningar som ett incitament för ständig förbättring av energieffektiviteten i våra bostäder?
I dag menar jag, med hänsyn till vad som hände i utskottet för ekonomi och valutafrågor och till den debatt som jag ser utspela sig i rådet, att vi måste ge vårt mycket starka stöd till kommissionens förslag - förhoppningsvis med största möjliga majoritet. I detta skede av debatten kan det bli värre om vi försöker göra saker bättre, och jag tror inte att våra medborgare skulle ha förståelse för att vi låter rättsosäkerheten bestå.
Vi måste konsolidera det här systemet som har visat sig fungera. Det är vad vår föredragande Ieke van den Burg föreslår, och, hoppas jag, vad parlamentet senare kommer att rösta för med överväldigande majoritet. Då kan kommissionsledamoten ta med sig detta starka budskap till rådet och få till stånd ett slutgiltigt beslut som gör det möjligt att konsolidera systemet.
Alain Lipietz
för Verts/ALE-gruppen. - (FR) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Eftersom det här är en av våra sista chanser att göra det vill jag först och främst tacka László Kovács för de insatser - som ofta slutat i besvikelse - som han gjort här under ett antal år, i en situation där beskattning omfattas av regeln om enhällighet och medlemsstaterna alltså har vetorätt. Hans uppgift har varit mycket svår, och kanske känner han att inte särskilt mycket har åstadkommits. Jag hoppas av hela mitt hjärta att höjdpunkten i hans gärning, detta direktiv, går igenom med stabilt stöd från parlamentet.
Att hans arbete verkligen är förträffligt bevisas av att vi, när vi ville göra förbättringar i utskottet för ekonomi och valutafrågor, inte kunde göra det. Somliga drog åt en riktning och andra åt en annan. Båda sidor var övertygade om att vi kunde göra förbättringar. Vi lyckades få igenom några av de bättre ändringsförslagen - åtminstone trodde vi det - men sedan när vi röstade om hela texten insåg vi att det inte skulle fungera.
Till sist kom gruppsamordnarna överens om att László Kovács antagligen hade funnit den rätta balansen. Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen och de två andra grupper som just talat, kommer därför inte att lägga fram några ändringsförslag. Ni har funnit den rätta balansen, och den är förnuftig.
I dag är det vissa länder som för att hantera krisen sänker alla sina mervärdesskattesatser. Jag är övertygad om att det är ett misstag. Medlemsstaterna behöver finansiella resurser och det här är fel tid att fördjupa underskotten på det sättet, även om det görs för att stimulera ekonomin genom att främja konsumtion. Ett annat skäl är att försök att sänka priserna genom att laborera med mervärdesskatten leder till mycket höga realräntor vid en tidpunkt när centralbanken försöker sänka dem.
Ni föreslår en annan strategi och det gör ni rätt i: mervärdesskatten ska användas för att göra riktade sänkningar eller förändringar av de relativa priserna. Det är de rätta valen med utgångspunkt i två kriterier.
För det första, subsidiaritet. Ni inriktar er med andra ord på orörliga produkter: lokala tjänster och byggindustri. Ert andra kriterium när det gäller inriktningen är arbetsintensiva tjänster. Som miljövänner skulle vi ha velat att ni inriktade er specifikt på den gröna revolutionen: de sektorer som är nödvändiga om vi ska kunna ta oss ur den rådande krisen, som är resultatet av den industriella, liberala och produktivistiska modell som dominerat världen i mer än 30 år.
Vi skulle ha velat att ni utvidgade de reducerade mervärdesskattesatserna till att gälla alla varor som omfattas av Kyotoprotokollet. Om vi kombinerar lokalt producerade och arbetsintensiva tjänster skulle det i praktiken innebära att allt byggnadsarbete, all isolering och all utveckling av energieffektiva byggnader skulle omfattas av direktivet, och det räcker för oss.
Jag bör direkt säga att vi givetvis inte kommer att rösta för Astrid Lullings argument. Visst är det djävulskt att framhärda i sitt felande, men jag menar att det ordspråket lika gärna skulle kunna gälla Astrid Lulling själv. Vi skulle också kunna tala om Mandeville och privata laster kontra offentlig dygd. Vi ska inte uppmuntra privata laster genom offentliga laster och vi kommer att försvara de länder som försöker begränsa alkoholkonsumtionen.
Helmuth Markov
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Fru talman, kommissionsledamot Kovács, mina damer och herrar och framför allt fru van den Burg! Det är synd att vi här i parlamentet bara kan enas om kommissionens förslag och inte om det konkreta betänkande som utarbetats av Ieke van den Burg. Vi skulle gladeligen ha stött detta betänkande i dess ursprungliga version, och vi gratulerar föredraganden. Det har emellertid förkastats av en majoritet i utskottet för ekonomi och valutafrågor. Den avgörande faktorn var att gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater och gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa röstade nej. Efter nederlaget i den individuella omröstningen var utskottet sedan inte berett att lägga fram något betänkande över huvud taget, och det beklagar vi verkligen.
Vi har i själva verket mycket att vinna på kommissionens förslag till direktiv. Vi välkomnar särskilt kommissionens positiva bedömning av resultaten av Köpenhamnsstudien, som beställdes av kommissionen själv. Där föreslås att reducerade mervärdesskattesatser på tjänster och annan verksamhet ska behållas och till och med utvidgas. Det kommer att säkra sysselsättning, särskilt i små- och mikroföretag, och lyfta hela sektorer ur den svarta ekonomin och omvandla dem till reglerad ekonomisk verksamhet. Under den pågående krisen är denna stabilisering av stor betydelse. Den kommer att säkra och förhoppningsvis skapa sysselsättning.
Inom vänstern välkomnar vi givetvis av princip de sänkta mervärdesskattesatserna. Det är väl känt att mervärdesskatten, eftersom den är en indirekt skatt, drabbar dem som är beroende av sina löner och låginkomsttagare särskilt hårt. Höginkomsttagarna måste bära en större skattebörda. På senare år har höginkomsttagarnas börda minskats på ett oansvarigt sätt i alla europeiska länder.
Kommissionens förslag är avsett som en bestämmelse med obegränsad varaktighet. Det välkomnar vi också. Därigenom undviks den allt annat än idealiska situationen att vi måste förlänga giltigheten för de lägre skattesatserna vartannat år. Det skapar rättssäkerhet för tjänsteleverantörerna. Som tysk ledamot gläder det mig särskilt att Tysklands förbundsregering till sist har slutat blockera en permanent bestämmelse. Det är för en gångs skull något positivt från storkoalitionen i Tyskland.
Av de ändringsförslag som lagts fram stöder vi dem som är positiva till en utvidgning av de reducerade mervärdesskattesatserna. När det gäller tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker bör dock de gällande bestämmelserna vara kvar. Som vi vet bidrar högre mervärdesskattesatser på det området främst till att skydda folkhälsan. Medlemsstaterna bör därför få fria händer även i det avseendet. Tack så mycket.
John Whittaker
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Fru talman! Det är svårt att förstå att vi sitter här i dag och diskuterar mindre ändringar i bestämmelserna om mervärdesskatten när EU:s medlemsstater upplever den värsta ekonomiska krisen sedan den stora depressionen. Vi fortsätter låtsas som om den europeiska ekonomin inte är lika nedsmittad av osäkra fordringar och lågkonjunktur som på andra håll i världen, trots att produktionen i Tyskland faller i den svindlande takten av 8 procent årligen och offentliga finanser är överallt uttänjda till maxgränsen, eftersom skatteintäkterna faller och de sociala utgifterna ökar, i takt med att regeringarna övertar privata fordringar och förgäves försöker stimulera tillväxten.
Värst ute är nog Grekland med en underskattad offentlig skuld på 94 procent av BNP och med en ränteriskmarginal som i dag kryper tillbaka till 3 procent. Grekland kommer att behöva en räddningsaktion - men av vem? Tyskland har redan sagt nej. Till och med varma anhängare av det stora EU-projektet måste nu acceptera att om Greklands skuld inte betalas kan Grekland tvingas lämna euroområdet. Ett ännu allvarligare problem är förmodligen flera euroländers exponering för felande fordringar i Östeuropa.
Jag tycker nästan synd om kommissionen. Under flera år har den försökt att göra som den blivit tillsagd, upprätthålla bestämmelserna om statligt stöd, konkurrens och upphandling. Bestämmelser som är grundläggande komponenter i EU men som nu ignoreras av alla. Den sorgligaste föreställningen gavs av kommissionsledamot Joaquín Almunia då han meddelade i veckan att han tänker inleda ett förfarande om alltför stora underskott mot Spanien, Frankrike och Irland, eftersom de har brutit mot budgetreglerna enligt stabilitetspakten. Herr Almunia - snälla - stabilitetspakten är bruten. Den var aldrig särskilt effektiv. Glöm att välbetänkta offentliga finanser är nödvändiga för eurons överlevnad, det finns ingenting annat som dessa länder kan göra för att ordna sina budgetar.
Gesterna gentemot Europeiska unionen kommer säkert att fortsätta men demokratiskt valda regeringars huvudsakliga intresse ligger i att ta hand om de befolkningar som valde dem. Frankrike och Tyskland har klargjort att deras skattestimulanser är till för att hjälpa de egna industrierna och arbetstagarna. Uppenbarligen gäller samordning bara under goda tider.
Ekonomier över hela världen befinner sig nu i knipa. Vissa av dem kommer att klara sig. Om några europeiska ekonomier lyckas blomstra igen, kommer det inte att vara tack vare Europeiska unionen eller dess bestämmelser om mervärdesskatten.
Jim Allister
(EN) Fru talman! Jag håller inte med om uppfattningen att vår ekonomiska räddning ligger i små sänkningar av mervärdesskatten, vilket vi införde i Storbritannien med uppriktigt sagt en marginell positiv inverkan. Jag går dock med på att en minskad skattebörda är ett verktyg för ekonomisk stimulans. Därmed är detta förslag i sin blygsamhet om att reducerad mervärdesskatt skulle vara möjlig inom vissa sektorer välkommet så långt det nu sträcker sig.
Jag hade föredragit att det gick längre än till symboliska åtgärder. Att utvidga det till att omfatta bostadsrenoveringar och reparationer är dess största fördel, eftersom den hårt pressade byggsektorn behöver stimuleras och för att en optimal effekt ska kunna uppnås bör förmånen inte bara begränsas till energieffektivitetsåtgärder. Byggsektorn behöver stöd över hela linjen och inte bara utifrån en selektiv basis.
Att göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa dessa marginella nedskärningar i mervärdesskatten är inte tillräckligt, eftersom den hårt pressade finansministern - som i mitt eget hemland - kommer kanske att tveka på grund av de minskade intäktsresurserna och därmed behöva övertalas att agera. Även jag måste medge att när det gäller frågor om mervärdesskatten som till exempel de som omfattas av detta betänkande, så kan politikerna åtminstone inte skylla på Bryssel om de skulle misslyckas med att genomföra det som tillåts enligt dessa förslag.
John Purvis
(EN) Fru talman! Jag vill liksom ordföranden i vårt utskott sympatisera med kommissionsledamot László Kovács över den svåra situation han står inför när det gäller att försöka få skattefrågor genom gemenskapens maskineri. Han måste använda största möjliga politiska takt för att nå enhällighet.
Samtidigt som jag helt stöder subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas suveräna rätt att fastställa egna skattesatser vill jag föreslå de medlemsstater, som ännu inte har utnyttjat möjligheten till lägre skattesatser för arbetsintensiva, lokala industrier, att seriöst överväga det.
I det land som jag känner till bäst har vi just nu lotsats igenom en generell sänkning av mervärdesskatten på 2,5 procent - med, som Jim Allister sade, liten eller ingen påtaglig ekonomisk inverkan eller resultat. Jag anser att det skulle varit effektivare om vi hade riktat in våra åtgärder på särskilda områden med arbetsintensiva, lokala industrier och reducerat skattesatsen kraftigt från 17,5 procent till 5 procent eller ännu lägre. Det skulle varit effektivare och fått människor i sysselsättning och verksamheter att komma igång igen.
Områden som exempelvis bostadsrenoveringar och utbyggnader, energibesparningsåtgärder och eventuellt trädgårds- och landskapsarkitekturarbeten och, som Olle Schmidt sade, äldre- och barnomsorg, skulle öka sysselsättningen och förmodligen öka skatteintäkterna, eftersom arbetstagarna även skulle betala inkomstskatt.
Det är en win-win situation att koncentrera sig på de områdena och jag uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har utnyttjat detta, inberäknat och i synnerhet mitt eget land, att göra det.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Det främsta skälet att anta detta förslag till direktiv är att det kan bidra till att stärka lokala ekonomier och stödja sociala åtgärder. Den reducerade mervärdesskattesatsen kommer att få stor betydelse inom bostadssektorn, både när det gäller byggnation och renovering, eftersom det kommer att innebära lägre kostnader för slutanvändaren i de medlemsstater som tillämpar den.
Tillhandahållande av lokala tjänster, särskilt av småföretag, kan också gynnas av denna sänkning av mervärdesskattesatsen, vilket leder till att fler och bättre arbetstillfällen säkras och genereras i och med att konsumtion av varor och tjänster främjas. Därigenom stimuleras hela ekonomin.
Restaurangtjänster, som är grundläggande för att lokala ekonomier ska fungera smidigt, och ökad turism har på det här sättet mycket att vinna på lokal nivå av en sådan sänkning av mervärdesskattesatsen. Dessa tjänster bör inte röra sig på EU:s inre marknad, vilket kommer att bidra till att begränsa de reservationer från vissa medlemsstater som redan kommit till uttryck i rådet. Därför kan jag inte stödja en utvidgning av den reducerade skattesatsen till utrustning, oavsett förevändning.
Det varsamma sätt på vilket detta förslag måste hanteras i Europaparlamentet bör inte ge regeringar som har reservationer mot Europeiska kommissionens förslag en förevändning att i praktiken utnyttja den vetorätt som de enligt EU-lagstiftningen har i skattefrågor. Parlamentet måste därför agera förnuftigt och förkasta alla ändringsförslag som saknar egentligt syfte och bara kommer att hindra ett antagande av texten. Som redan har sagts här i kammaren är det inte bara så att det bästa är det godas fiende, utan det kan också bli så att den som gapar efter mycket mister hela stycket.
Detta förslag till direktiv är viktigt inte bara för att stärka lokala ekonomier utan även för att tillgodose de ambitioner som olika medlemsstater ofta gett uttryck för. Låt oss därför stödja kommissionens förslag i den form det lagts fram. Detta var faktiskt resultatet av omröstningen, som jag ställde mig bakom, i utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.
Jag välkomnar föredragandenas arbete och uppmanar till antagande av detta förslag i exakt den form det hade när det kom från kommissionen och när det antogs i utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.
DanutBudreikait
- (LT) Regleringen av mervärdesskattesänkningar har länge varit ett område som kräver en systemsyn. Om en mervärdesskattesänkning tillåts bör alla länder ha rätt att dra nytta av den, inte bara de som fått den rätten, men det är en fråga för framtiden. Just nu måste vi fatta brådskande beslut för att ta oss igenom den ekonomiska krisen. Kommissionens förslag omfattar arbetsintensiva tjänster och lokalt baserade tjänster för privata slutkonsumenter, inklusive restaurangtjänster, vilket inte skulle hindra den inre marknaden att fungera på avsett sätt. Det råder dock tvivel om huruvida dessa restaurangtjänster bara är av lokal betydelse eller om de skulle främja andra konkurrensvillkor i gränsregioner och inverka på turismen. Mitt land Litauen, som kämpar med den ekonomiska krisen, avskaffade mervärdesskattesänkningar. Regeringen grundade detta beslut på den nationella revisionsmyndighetens bedömning att tillverkare gynnas mest av en mervärdeskattesänkning, men vem gynnas av en mervärdeskattesänkning? Prishöjningar som inte står i proportion till en mervärdesskattehöjning visar tydligt vem som gynnas. Samma tanke nämndes i Europaparlamentet när vi debatterade sänkningen av punktskatt på bränsle. Företrädare för Europeiska kommissionen hävdade att det inte skulle ge sänkta oljepriser. Det gläder mig att det förslag från kommissionen som vi nu debatterar utgår från en annan bedömning av Copenhagen economics. Kommissionen kanske skulle kunna förklara begreppet mervärdesskatt för alla, tala om hur den påverkar företagen och konsumenterna och ange vilka bestämmelser som finns, om det över huvud taget finns några, för att skydda konsumenten från producenten, eftersom sådana fall är typiska i många länder. Jag håller med om att mervärdesskattesänkningar måste tillämpas med den ekonomiska och sociala utgångspunkten att alla medborgare ska kunna förvärva de varor och tjänster de bäst behöver och i syfte att stärka och stödja lokalt baserade tjänster.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Fru talman! EU står inför den allvarligaste ekonomiska utmaningen i sin historia. För det första kräver krisen en grundlig analys av de inneboende felen i den ekonomiska strategi som tillämpats hittills. För det andra behöver vi rekommendationer till effektiva lösningar för framtiden. I detta sammanhang bör skatte- och mervärdesskattesystemets effektivitet och ändamålsenlighet analyseras. Det råder dock ingen tvekan om att skattesystemet och mervärdesskattesatsen bör fastställas i enlighet med principerna om medlemsstaternas frihet, oberoende och suveränitet. Vårt svar på ett enhetligt skattesystem är ett rungande nej.
De nytillkomna medlemsstaterna, som ofta är mindre utvecklade och har en särskild demografisk struktur med ett stort antal unga människor, behöver en helt annan skattepolitik än EU:s gamla medlemsstater. Så långt möjligt bör därför mervärdesskattesatsen i de nya medlemsstaterna vara så låg som möjligt. Samtidigt måste vi, som jag själv har föreslagit, sträva efter en mervärdesskattesänkning i hela EU för kulturföremål, t.ex. cd-skivor. Å andra sidan måste vi också föreslå en skatt på finansiella transaktioner och spekulation. Vad som händer i dag när det gäller det kapital som överförs från de nytillkomna medlemsstaterna är omöjligt att kontrollera och strider mot EU:s grundläggande ideologiska principer.
Luca Romagnoli
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Jag stöder föredraganden Ieke van den Burg och hela parlamentet om det antar detta förslag som syftar till att ändra bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet.
Äntligen får vi ett förslag som garanterar lika möjligheter för alla medlemsstater och förbättrar den inre marknadens sätt att fungera när det gäller reducerade mervärdeskattesatser. Förslaget innebär också en klok respekt för subsidiaritetsprincipen; staterna tillåts tillämpa reducerade mervärdeskattesatser för arbetsintensiva tjänster och tjänster som tillhandahålls lokalt, liksom för tjänster av social betydelse såsom bostadsbyggande, personlig assistans osv., samt för små och medelstora företag generellt sett.
Jag delar därför föredragandens förhoppning att detta instrument ska ge oss ett skattesystem som främjar sysselsättning, ökar produktiviteten och begränsar den svarta ekonomin.
Paolo Bartolozzi
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Europaparlamentet har alltid visat stort intresse för förändringar av mervärdesskatten, oavsett om syftet är att harmonisera skattesatserna mellan medlemsstaterna, anpassa mervärdesskatten till det ekonomiska klimatet eller ta hänsyn till tillfälliga undantag som nya EU-medlemmar beviljats. Även om vi har haft ett övergripande synsätt har vår hållning hittills med nödvändighet kännetecknats av ett behov av flexibilitet när det gäller tillämpning av lägre skattesatser, antingen för att ta hänsyn till tillverkningssektorns särskilda karaktär eller av ekonomiska och sociala skäl.
Det aktuella förslaget syftar dock till att utvidga tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser till en rad olika tjänster, inklusive arbetsintensiva tjänster, restaurangtjänster, tjänster som tillhandahålls lokalt, byggande och överföring av bostäder samt tjänster för de mindre gynnade.
Direktivet syftar inte alls till att harmonisera mervärdesskatten i alla medlemsstater, utan avsikten är att i enlighet med subsidiaritetsprincipen säkra lika möjligheter för alla medlemsstater, samtidigt som de tillåts att fastställa sina egna reducerade skattesatser. Det kommer att leda till att konsumenterna överför viss verksamhet som bedrivs inom den lokala eller svarta ekonomin till den formella ekonomin, varigenom ekonomisk tillväxt främjas utan snedvridningar på den inre marknaden. Man bör dock minnas att en reducerad skattesats redan kan tillämpas på de flesta av de aktuella tjänsterna, om än bara i ett begränsat antal medlemsstater och under en begränsad period.
Det pågår dock fortfarande en öppen debatt om tillämpning av lägre skattesatser för miljöskydd och energibesparing. Kommissionen ska göra särskilda bedömningar av de frågorna, med tanke på dessa sektorers betydelse för EU:s ekonomi.
Dariusz Rosati
(PL) Fru talman! I mitt inlägg i debatten om kommissionens förslag om reducerade mervärdesskattesatser vill jag fästa er uppmärksamhet på förslagets konsekvenser när det gäller att motverka effekterna av den rådande krisen. Medlemsstaterna behöver i dag effektiva instrument för att bevara arbetstillfällen och förhindra en recession. En sänkning av mervärdesskattesatsen för arbetsintensiva tjänster fyller detta syfte. Det minskar bördan på de små och medelstora företagen, underlättar tillgång till grundläggande tjänster och skyddar jobben. Samtidigt innebär det varken någon snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, eftersom det gynnar företag som tillhandahåller lokala tjänster, eller något hot mot statens inkomster, eftersom det förblir frivilligt att införa lägre skattesatser. Parlamentet bör stödja kommissionens förslag, och jag önskar kommissionsledamot László Kovács all framgång i försöken att övertyga hela rådet om att anta det.
Mariela Velichkova Baeva
- (BG) Europeiska kommissionens förslag om att permanent sänka mervärdesskattesatserna för tjänster som tillhandahålls lokalt, inbegripet arbetsintensiva tjänster, kommer lägligt och syftar till rationalisering och förenkling med hjälp av nödvändiga förändringar, finjustering och skapande av potential för fler arbetstillfällen i sektorer med lågkvalificerad arbetskraft. Samtidigt begränsas verksamheten i den svarta ekonomin, sysselsättningen bevaras och likabehandling säkras för medlemsstaterna och deras ekonomiska aktörer.
Ett av de främsta argumenten för lägre mervärdesskatt är att det ger en gynnsammare inkomstfördelning efter konsumtion genom att kostnaderna för matkassen minskar för hushåll med låga inkomster och ökar för hushåll med höga inkomster. Den förändrade konsumentstrukturen medför också förändringar av bruttonationalprodukten och av produktiviteten inom den offentliga sektorn, och en begränsning av verksamheten i den svarta ekonomin, t.ex. tjänster inom bostadssektorn och andra lokala tjänster som omfattas av det aktuella förslaget från Europeiska kommissionen. Den potentiella ekonomiska nettovinsten av lägre mervärdesskattesatser är givetvis beroende inte bara av den aktuella sektorns egenskaper utan också av den specifika ekonomiska omgivningen i de aktuella medlemsstaterna. Ökade möjligheter till lägre mervärdesskattesatser i sektorer med okvalificerad arbetskraft förutsätter exempelvis en oflexibel arbetsmarknad, medan det i livsmedelssektorn förutsätter stora konsumtionsskillnader mellan hushåll med höga och låga inkomster.
Vi bör också minnas att genomförande av mervärdesskattesänkningar även kommer att minska statskassans inkomster. Sett som andel av bruttonationalprodukten varierar detta mellan 0,5 och 1,5 procent av BNP i de olika medlemsstaterna. Stabila offentliga finanser under den rådande perioden av ekonomiskt kaos kommer att göra det möjligt för regeringarna i fråga att hantera de strukturella underskotten under perioden. Även regeringar som inte har något manöverutrymme kommer att använda sig av alternativ som sänkta mervärdesskattesatser för arbetsintensiva tjänster för att nå andra mål för sin ekonomiska politik. Mot bakgrund av dessa omständigheter och argument kommer gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa att stödja kommissionens förslag för att säkra ett starkt stöd i Europaparlamentet för detta viktiga skede i beslutsprocessen.
Roberta Angelilli
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Förslaget om att utvidga tillämpningen av reducerad mervärdesskatt till vissa arbetsintensiva tjänster, restaurangtjänster samt underhåll och uppförande av byggnader utgör en fantastisk möjlighet till positiv ekonomisk påverkan på marknaden och sysselsättningen i samband med den svåra ekonomiska kris som råder. Konkurrensen kommer inte att påverkas, utan detta blir snarare en möjlighet att ge produktionen en liten knuff framåt och stimulera konsumtionen, skapa nya arbetstillfällen och stödja företag och familjer.
Enligt min mening vore det gynnsamt att utvidga möjligheten till sänkta mervärdesskattesatser ännu mer och exempelvis innefatta ”gröna tjänster” för att stödja miljöpolitiken. När det gäller den text vi ska rösta om välkomnar jag särskilt förslaget om lägre mervärdesskattesatser på blöjor och tjänster för barn. Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att förbättra samordningen mellan den makroekonomiska politiken och socialpolitiken för att åtgärda ökningen av nya former av fattigdom. Vi får faktiskt inte glömma att omkring 17 procent av familjerna i EU nu lever under fattigdomsgränsen och att vart femte barn är fattigt.
Vi väntar alltså på rådets reaktion - jag hoppas den blir att detta förslag antas snarast möjligt och att en bredare och mer ambitiös debatt inleds om främjande av skattepolitik för både familjer och företag, och kanske att lägre mervärdesskatt utvidgas till att gälla alla varor avsedda för barn.
Valdis Dombrovskis
- (LV) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! I den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa rekommenderas att medlemsstaterna tillfälligt sänker mervärdesskatten för att stimulera konsumtionen. Europeiska kommissionen har dessutom utarbetat ett förslag om utökade möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats. Utökad tillämpning av en lägre mervärdesskattesats kommer inte bara att främja ekonomisk återhämtning utan också bidra till att skapa nya arbetstillfällen och begränsa den svarta ekonomin. Ändringarna av direktivet innebär avsevärt ökade möjligheter att tillämpa lägre mervärdesskattesatser. Det kommer att gälla restaurangtjänster, renovering och reparation av gudstjänstlokaler, arbetsintensiva tjänster och tjänster som tillhandahålls lokalt, bilbarnstolar, barnblöjor osv. Ur ekonomi- och miljöpolitisk synpunkt är det också viktigt att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på energibesparande material och tjänster med anknytning till energihushållning och energieffektivitet. Jag uppmanar Europeiska kommissionen att påskynda behandlingen av denna fråga och så snabbt som möjligt utarbeta förslag på dessa punkter. Dessa förändringar är välkomna och visar att EU är berett att snabbt reagera på den ekonomiska krisen inom gränserna för sin förmåga. Jag hoppas att även rådet kommer att stödja dessa förändringar. Nu återstår bara att uppmana medlemsstaterna att utnyttja dessa nya möjligheter att tillämpa lägre mervärdesskattesatser. Tack för er uppmärksamhet.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Fru talman! Jag är positiv till att låta medlemsstaterna tillämpa harmoniserade reducerade mervärdesskattesatser på permanent basis för vissa tjänster av socialt intresse och arbetsintensiva tjänster som tillhandahålls lokalt.
Åtgärder av det slaget är kända för att ge medborgarna ökad köpkraft, förbättra villkoren för små och medelstora företag och öka deras produktivitet samt stärka den formella ekonomin. I dessa tider av ekonomisk nedgång kan det stimulera återhämtning, tillväxt och sysselsättning.
Det kommer att vara gynnsamt att utvidga de lägre skattesatserna till att även gälla barnblöjor, utrustning för funktionshindrade, elektroniska böcker, miljövänliga avloppstjänster och återvinning, bostäder, gudstjänstlokaler och kultur- och konstarv, restauranger, trädgårdstjänster och kroppsvård. I avvaktan på nästa energieffektivitetspaket stöder jag därför Ieke van den Burgs betänkande och hoppas att en politisk överenskommelse nås nästa månad så att det kan genomföras snarast möjligt.
Margaritis Schinas
- (EL) Fru talman! Låt mig till att börja med, innan jag kommer in på ämnet för debatten, kommentera det obeskrivbara och smärtsamma angreppet på euroområdet och den grekiska ekonomin av EU-skeptikerna bakom mig. Jag vill bara hänvisa till uttalandena av Joaquín Almunia och Jean-Claude Trichet, som försäkrat parlamentet om att det inte finns någon risk för sammanhållning i euroområdet och att våra kollektiva försvarsinsatser inte fungerar, och när det gäller den grekiska ekonomin vill jag tala om för John Whittaker att han måste vänja sig vid tanken på att vi fortfarande är ett av de få länder som har positiv tillväxt och låg arbetslöshet, till och med i dessa svåra tider. EU-skeptikerna är emot Bryssel och emot Frankfurt, och nu börjar de vara emot allting.
Åter till betänkandet vi diskuterar i dag. Jag menar att vi måste se den här frågan ur två perspektiv: dels det perspektiv som rådde när alltihop började, innan vi befann oss i kris, dels det perspektiv vi har i dag, när en oerhört omfattande ekonomisk kris drabbar den europeiska realekonomin hårt.
I det första skedet, före krisen, var tanken att koncentrera sig på de få arbetsintensiva sektorerna, t.ex. restaurangtjänster, där vi kunde påverka framför allt de höga priserna och levnadskostnaden. Men nu när krisen drabbar många - om inte alla - länder finns också tanken att parlamentet, som språkrör för samhällets politiska åsikter, också bör försöka titta på frågor som inte togs upp då, i början, t.ex. frågan om jordbruksmaskiner, som min grupp föreslår i ändringsförslag 2.
När det gäller de motsägelser vi ser till vänster i parlamentet, där man anser att vissa frågor, t.ex. energiaspekter i byggnader, är bra, medan andra, t.ex. jordbruk eller alkohol, är dåliga, anser jag att medborgarna - inte politikerna - gör den bästa bedömningen.
Proinsias De Rossa
(EN) Fru talman! Europaparlamentets prioritering i dag måste vara att få största möjliga majoritet för kommissionens förslag om att utvidga och göra alternativet beständigt att sänka mervärdesskattesatsen för arbetsintensiva tjänster. Detta är inte en fråga om politiskt spel för gallerierna eller för den delen att främja favoritprojekt. Tusentals lågkvalificerade arbeten går förlorade varje dag i varje medlemsstat. Lägre mervärdesskattesatser har visat sig uppmuntra sysselsättningen i tjänstesektorn, bistå små och medelstora företag och faktiskt göra den informella ekonomin mindre attraktiv.
Vårt ansvar här i dag är att leverera ett starkt budskap till våra medlemsstaters regeringar att skynda på. Byggsektorn är i desperat behov av en knuff framåt - renoveringar, reparationer och installationer kommer att ge oss energibesparingar och stödja sysselsättningen. Restauranger, barn- och äldreomsorg skulle också gynnas.
Jag stöder föredragandens strategi och jag hoppas att min regering, den irländska regeringen, kommer att välja detta förslag, vilket den tyvärr hittills inte har gjort.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Förra året föreslog kommissionen en ekonomisk återhämtningsplan som visar sig bli mycket svår att genomföra. Medlemsstaterna och deras regeringar måste vara proaktiva, särskilt under den rådande krisen.
Medlemsstaterna kan tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på tillhandahållande av naturgas och el, värme- eller kylsystem, barnkläder och barnskor, böcker, tidningar och tidskrifter, läkemedel och medicinsk utrustning för funktionshindrade samt på restaurangtjänster. Allt som krävs är klarsynthet och politisk vilja.
Inom byggnadssektorn finns flest arbetstillfällen. Jag stöder starkt tanken på att låta medlemsstaterna tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på renoverings- och reparationsarbeten för att öka energibesparingarna och energieffektiviteten.
Som föredragande för direktivet om byggnaders energiprestanda föreslog jag till och med reducerade mervärdesskattesatser även för produkter inom sektorn för energieffektivitet och förnybar energi. Jag stöder föredragandens förslag och anser att denna åtgärd är synnerligen viktig, särskilt under den pågående krisen.
David Martin
(EN) Fru talman! Jag välkomnar också kommissionens förslag och anser att det är en intelligent respons på den kris som vi står inför. Liksom tidigare talare och även föregående talare anser jag att detta förslag måste tillämpas så att energisparande och energibesparningsåtgärder blir en viktig prioritering för medlemsstaterna.
Reducerade kostnader för heminstallation skulle uppnå tre av våra omhuldade mål. Det skulle minska miljöförstöringen genom att sänka koldioxidutsläppen, det skulle skapa sysselsättning, eftersom energibesparningsåtgärder är mycket arbetsintensiva och för det tredje skulle det på lång sikt sänka elkostnaderna för äldre och övriga sårbara grupper i samhället.
Jag hoppas att kommissionen snabbt kommer att fullfölja detta förslag, övertyga medlemsstater som hittills förblivit orubbliga samt betona, som en del av förslaget, att man kan tolka det som att energibesparningsåtgärder är inkluderade.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Fru talman! Den företeelse som kallas den svarta ekonomin är ett mycket allvarligt problem som påverkar alla ekonomier i högre eller lägre grad. Den orsakas främst av att staten lägger alltför stora skattebördor på företagarna, vilket får dem att ägna sig åt oredovisad affärsverksamhet och kringgå skattesystemet. Resultatet blir enorma budgetförluster och en ökning av den oregistrerade arbetslösheten.
Mot denna bakgrund förtjänar initiativet för en långsiktig sänkning av mervärdesskattesatserna för arbetsintensiva tjänster och tjänster som tillhandahålls lokalt särskilt stöd, eftersom det innebär ett incitament för företagen att verka inom den formella ekonomin. Dessutom främjar det en ökning av både produktivitet och sysselsättning. Samtidigt bör dock potentiellt negativa effekter, t.ex. införande av lägre skattesatser för att främja fri konkurrens på den inre marknaden, eller minskade budgetinkomster, beaktas. Därför krävs balanserade och tydliga åtgärder, eftersom företagarnas förtroende är en förutsättning för att projektet ska bli framgångsrikt.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Jag vill tala om mervärdesskatt ur två synvinklar - social rättvisa och konkurrenskraft. När det gäller social rättvisa är mervärdesskatten regressiv, vilket innebär att människor med lägre inkomster drabbas av en större börda, och vi måste därför öka de sociala subventionerna. Kanske borde vi göra tvärtom. När det gäller konkurrenskraft är Europa en tjänsteekonomi. Vi kan konkurrera på global nivå genom att använda våra tjänster för att locka hit turister, och det är utan tvivel viktigt att tjänsterna är billiga. Jämfört med Förenta staterna är vår omsättningsskatt, eller mervärdesskatt, mycket högre. Kanske bör vi överväga denna aspekt när vi diskuterar en mer samordnad skattepolitik, även om allt detta givetvis är en fråga för medlemsstaterna.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru talman! Krisens effekter är redan tydligt märkbara i den polska bostadsbyggnadsindustrin, trots landets stora behov av bostäder. Polen har ännu inte helt och hållet återställt bostadsbeståndet efter förstörelsen under andra världskriget. Jag är för en betydande sänkning av momssatserna, särskilt när det gäller bostadsbyggande, liksom för tilläggsisolerings- och renoveringsprojekt, främst - men inte enbart - för att skydda arbetstillfällen och bevara den sociala sammanhållningen. Den åldrande befolkningen i EU innebär att vi måste ägna särskild uppmärksamhet åt tillgången till vård och därför vill jag påminna om behovet av att sänka momssatserna även inom den sektorn.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag är fullt medveten om bristerna i kommissionens förslag. Jag vet att de är blygsamma och begränsade i omfattning. Jag är dock också medveten om vissa medlemsstaters motvilja rent generellt mot reducerade mervärdesskattesatser och utvidgningen av reducerade mervärdesskattesatser i synnerhet. Denna motvilja begränsar helt klart våra ambitioner, eftersom det krävs enhällighet i rådet.
För kommissionen fanns det två alternativ. Det första var att lägga fram ett ambitiöst fullt berättigat förslag och därmed riskera att det inte godkänns av rådet. I det fallet skulle de 18 medlemsstaterna som just nu tillämpar reducerade mervärdesskattesatser på lokalt tillhandahållna, arbetsintensiva tjänster återvända till standardsatsen. En ökning av mervärdesskattesatserna från 5-6 procent till 20-25 procent skulle leda till konkurs för tusentals små och medelstora företag och tusentals arbetstillfällen skulle gå förlorade vid en tidpunkt då vi upplever en allvarlig ekonomisk kris.
Därför har kommissionen valt det andra alternativet, som förhoppningsvis kommer att stödjas enhälligt i rådet. Därmed kommer arbetstillfällen att räddas, stöd ges till små och medelstora företag och byggsektorn kommer att få ett uppsving.
Eftersom flera talare nämnde frågan om energieffektivitet vill jag upprepa vad jag tidigare sagt i mina inledande kommentarer. I april kommer vi att lägga fram ett förslag som är inriktat på frågor om klimatförändring och energieffektivitet, en översyn av energiskattedirektivet och ett paket för miljöskatter där det föreslås reducerade mervärdesskattesatser för miljövänliga tjänster som är inriktade på att öka energieffektiviteten.
Jag har uppmuntrats av förståelsen och stödet från denna kammare. Jag vill tacka Europaparlamentet för dess stöd och förståelse och i synnerhet utskottet för ekonomi och valutafrågor och Ieke van den Burg för deras arbete.
Ieke van den Burg
föredragande. - (EN) Fru talman! Jag är nöjd med denna debatt. Vi har ett nästan enhälligt stöd för kommissionens förslag och jag hoppas att det kommer att uppmuntra kommissionsledamoten till att ha uppföljningsdiskussioner med rådet kring denna fråga.
Jag noterade även att många av mina kolleger har angett att de skulle vilja att deras regeringar använder detta verktyg nationellt under den nuvarande krisen. Jag vill återigen betona att särskilt när det gäller energieffektivitet och byggnadsrenoveringar är det ett mycket bra verktyg. Jag hoppas att även rådet kommer att försöka samordna verksamheter kring detta och bestämma sig för att tillsammans vidta dessa åtgärder, eftersom det innebär en extra knuff, en extra stimulans för ekonomin.
Vi har en uppgift på nationell nivå att övertyga våra kolleger och regeringar om att de bör använda dessa mer målinriktade och effektiva verktyg i den nuvarande situationen för att skapa sysselsättning. Inte bara genom att rädda arbetstillfällen utan också genom att skapa nya arbetstillfällen, legalisera den svarta ekonomin och tillhandahålla lokala tjänster för alla de konsumenter och medborgare som kommer att känna av krisens effekter.
Jag anser att det är ett utmärkt verktyg och jag hoppas verkligen att rådet kommer att anta detta beslut och kanske - allra helst - samordna och bestämma sig för tillämpa detta verktyg.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 19 februari 2009.
(Sammanträdet avbröts kl. 10.10. i väntan på omröstning och återupptogs kl. 10.35.)
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Christine De Veyrac  
skriftlig. - (FR) Mina damer och herrar! Det gläder mig att vi äntligen här i parlamentet tar upp frågan om att utöka sänkningarna i medlemsstaternas momssatser till en rad varor och tjänster.
I den text som Europeiska kommissionen lade fram den 28 januari 2009 föreslogs att en sänkt momssats skulle tillämpas för flera verksamhetskategorier, framför allt inom cateringindustrin.
Det är en åtgärd som jag har längtat efter och efterlyst i flera år. Efter åratal av overksamhet hoppas jag medlemsstaterna äntligen kan komma överens om detta.
Europeiska kommissionens förslag följer den tyska förklaringen den 20 januari om att landet inte längre emotsatte sig införandet av en sänkt sats inom den sektorn. Detta sammanträffande ger oss anledning att hoppas på betydande förändringar.
I dessa kristider tror jag att om en sådan här åtgärd genomförs skulle den göra det möjligt att höja arbetstagarnas löner inom den här sektorn och ge restaurangägarna möjlighet att anställa fler personer.
Den text som vi röstar om i dag måste ge ett kraftfullt budskap om det.
Tack för er uppmärksamhet.
Nathalie Griesbeck  
skriftlig. - (FR) För våra medborgare är skatteharmoniseringen ett grundläggande skydd i kampen mot ekonomiska orättvisor och social dumpning i EU. Jag uppmanar rådet att arbeta för detta.
Ändå verkar det uppenbart att åtgärder för att medge undantag från normala momssatser i vissa fall, med hänsyn till de särskilda ekonomiska och sociala förhållandena i varje medlemsstat, skulle kunna få en hävstångseffekt för lokala tjänster, däribland arbetskraftsintensiva sådana. Det gläder mig också mycket att det enligt förslaget till direktiv ska gå att tillämpa sänkta momssatser på vissa tjänster som har anknytning till byggnadssektorn och även till cateringtjänster.
Jag vill också tacka kommissionen genom att betona de tekniska anpassningar som vi och medlemmarna i den gemensamma gruppen för familjefrågor och skydd av barn alltid har velat ha när det gäller tillämpningen av sänkta momssatser på nödvändiga barnprodukter, framför allt blöjor som är en mycket stor post i unga familjers budgetar. Detsamma gäller för viss utrustning för funktionshindrade - dessa bestämmelser går i rätt riktning.
Mieczysław Edmund Janowski  
Frågan om beskattning omfattas av medlemsstaternas behörighet. Däremot bör det finnas en gemensam ram som garanterar att lagen är både öppen och fri från tvetydigheter, samt att marknaden fungerar enhetligt och smidigt. Invånarna i mitt hemland kan inte förstå varför det tillämpas en momssats på noll för barnprodukter i Irland och Storbritannien, en momssats på 3 procent tillämpas i Luxemburg, medan Polen förväntas höja sin momssats från 7 till 22 procent.
När vi nu går igenom en smärtsam ekonomisk kris är det nödvändigt att söka lösningar som främjar ökad produktivitet och tillväxt i sysselsättningen. Harmoniserade momsundantag är alltså mycket tillrådligt för att undvika eventuell diskriminering till följd av införandet av denna skatt. Att sänka momssatserna för arbetskraftsintensiva tjänster på lokala marknader, inklusive cateringsektorn, bör ses som ett mycket positivt steg, särskilt för små och medelstora företag och hantverkare. Naturligtvis skulle de lägre kostnaderna även gynna konsumenterna. Dessutom bör initiativet begränsa den ”informella ekonomin” och det odeklarerade arbetet. Därför stöder jag de förenklade och förtydligade bestämmelserna i direktiv 2006/112/EG, momsdirektivet, eftersom syftet är att ge medlemsstaterna lika förutsättningar. Nuläget visar att det skulle vara värt besväret att hålla en objektiv diskussion om logiken med att tillämpa den hittills använda formen för skatt på varor och tjänster. Det finns länder, Förenta staterna t.ex., där andra former av indirekt beskattning tillämpas, som generellt sett leder till en mer dynamisk, flexibel och effektiv ekonomi. Jag talade om detta för ett tag sedan.
Véronique Mathieu  
skriftlig. - (FR) I ett läge då EU står inför en stor ekonomisk kris kommer antagandet av detta betänkande att göra det möjligt att stimulera tjänstesektorn genom att uppmana medlemsstaterna att godta en sänkt momssats på 5 procent på arbetskraftsintensiva tjänster och lokala tjänster. Detta skulle påverka cateringsektorn, hemtjänster och hårfrisörer.
Momsundantagen måste harmoniseras eftersom det just nu finns elva medlemsstater som har rätt till undantag och som tillämpar sänkta satser för exempelvis cateringsektorn.
En sänkt moms skulle vara bra för sysselsättningsnivåerna och bidra till kampen mot den dolda ekonomin samtidigt som den lokala efterfrågan skulle stimuleras.
Jag anser att vi borde gå ännu längre och också överväga sänkt moms för kulturprodukter som cd-skivor och filmer och även för miljövänliga produkter som miljöbilar och energieffektiva byggnader. Den sänkta momsen för vissa sektorer kommer att bidra till att stärka de små och medelstora företagen och främja införandet av en miljövänligare ekonomi.
Rovana Plumb  
I juli 2008 antog Europeiska kommissionen ett förslag om att tillämpa sänkta momssatser efter 2010.
De sektorer som denna åtgärd framför allt riktar sig till är arbetskraftsintensiva tjänster och lokala tjänster för lokala konsumenter, t.ex. tjänster inom bostadssektorn och renovering av bostadsuppvärmningssystem, liksom tjänster i samband med personlig vård och cateringindustrin.
Förslaget ingår också i initiativet till en rättsakt för småföretag (Small Business Act) vars syfte är att stimulera verksamheten i de mer än 23 miljoner små och medelstora företag som finns i EU för att utveckla ekonomin och skapa nya arbetstillfällen.
Jag stöder detta betänkande eftersom noggrant inriktade momssänkningar skapar särskilda fördelar, t.ex. möjligheten att skapa ett skattesystem som främjar jobben, ökar produktiviteten och minskar den svarta ekonomin, särskilt under den nuvarande finanskrisen.
Jag uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av dessa sänkta momssatser i medlemsstaterna för att se till att den inre marknaden fungerar problemfritt. Jag gratulerar föredraganden.
José Ribeiro e Castro  
Dagens debatt och omröstning om sänkta momssatser kommer att sända ett tydligt budskap till rådet i linje med vad som har lyfts fram av den gemensamma gruppen för familjefrågor och skydd av barn genom åren. Bland de olika ändringsförslag som jag stöder vill jag betona dem som direkt påverkar barnprodukter. Detta är en viktig åtgärd som stöder barnfamiljer och tillåter dem att minska de orättvisa skattebördor som de drabbas av. Jag välkomnar kommissionens förslag om att en gång för alla få slut på dumheterna i blöjdebatten och frågan om bilstolar för spädbarn. Men precis som gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater har hävdat är det också viktigt att den sänkta momssatsen tillämpas på barnskor och barnkläder i hela EU, inte bara i de medlemsstater som tillämpade detta system 1991. Vi uppmanar rådet att inte halka efter parlamentet och att gå så långt som behövs i sin förståelse av familjernas legitima behov och ambitioner. Jag hoppas att vi äntligen har kommit till det lyckliga slutet på det civila samhällets och parlamentsledamöternas långvariga kamp och krav på försvar av skatterättigheter för familjer som inte bör bestraffas för att de uppfostrar, försörjer och utbildar sina barn.
Bogusław Rogalski  
Att skapa rättvisa villkor för alla medlemsstater och öka insynen och sammanhållningen inom EU:s gränser är ytterst viktiga frågor, eftersom sänkta momssatser kommer att göra det möjligt för den inre marknaden att fungera smidigt.
Det borde vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa en sänkt moms för lokala tjänster t.ex. Tillämpningen av den sänkta momsen bör absolut överlåtas åt medlemsstaterna, samtidigt som skattesystemet bör främja sysselsättningen, öka produktiviteten och begränsa den ”informella ekonomin”. Det är lika nödvändigt att harmonisera momsundantagen eftersom det skulle bidra till en balanserad och enhetlig strategi från medlemsstaternas sida och göra det möjligt att undvika de negativa effekterna av dessa momssatser.
Sänkt moms för lokala och arbetskraftsintensiva tjänster bör få en positiv inverkan eftersom det kommer att minska andelen odeklarerat arbete, samtidigt som den typen av arbete blir mindre lockande och efterfrågan inom den formella ekonomin ökar. För att de sänkta satserna inte ska skada den inre marknadens funktion bör de tillämpas med försiktighet.
Det politiska målet med sänkta momssatser är att minska det odeklarerade arbetet och potentiella administrativa bördor.
Eoin Ryan  
skriftlig. - (EN) Vi befinner oss i en global kris som slår lokalt. Kaoset startade på andra sidan Atlanten men har nu nått våra städer och byar. Åtgärder som införts för att bekämpa krisen och återställa våra skadade ekonomier får inte koncentreras enbart på det nationella och internationella utan även på det regionala och lokala.
Att utvidga de reducerade mervärdesskattesatserna till att omfatta lokalt tillhandahållna och arbetsintensiva tjänster är ett steg i rätt riktning. Det är ett pragmatiskt beslut som har potential att stimulera den lokala ekonomin och uppmuntra lokala företag och industrier utan att störa den väl fungerande inre marknaden.
Jag hoppas att denna åtgärd kan utgöra en del i en bredare strategi som antas av Europeiska unionen och nationella myndigheter för att göra det attraktivt att köpa lokalt, att bygga upp lokala ekonomier och konsumentförtroende.
En sådan strategi skulle få en positiv inverkan på små och medelstora företag. Detta är avgörande eftersom små och medelstora företag utgör 99 procent av alla europeiska företag, men sektorn lider under det nuvarande klimatet. Jag anser att förstärkning och stöd till små och medelstora företag är centralt för att våra ekonomier ska kunna återhämta sig och för att vi ska kunna bygga för en hållbar ekonomisk och social framtid.
Marianne Thyssen  
skriftlig. - (NL) Fru talman, mina damer och herrar! Europaparlamentet har i åratal argumenterat för en utvidgning av förteckningen över varor och tjänster för vilka en frivillig sänkt momssats ska få tillämpas. Kravet på sänkt moms i medlemsstaterna på saker som cateringtjänster, byggnadsrenoveringar och mindre reparationer, som skoreparationer, har blivit ännu mer uttalat.
Det finns tre skäl till detta. EU:s harmonisering av momsreglerna främjar öppenhet och den inre marknadens funktion och fungerar som incitament i kampen mot olagligt arbete. Dessutom kan vi äntligen se fram emot slutet på en period av på varandra följande experimentperioder och få rättslig säkerhet i ett problem som har funnits mycket länge. I dessa kristider kan de här åtgärderna bli ett viktigt incitament för ett antal industrier.
Därför stöder jag van den Burgbetänkandet och jag ser fram emot en politisk överenskommelse den 10 mars i Ekofinrådet.
