Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Petya Stavreva
- (BG) Herr talman, ärade kolleger! En av de största utmaningar som Bulgarien står inför är ett öppet utnyttjande av medel från EU-fonderna. Vårt land har uppvisat allvarliga brister i arbetet med föranslutningsprogrammen, vilket lett till att hundratals miljoner euro blockerats inom Phare-, Ispa- och Sapardprogrammen. Blockeringen av medel är en allvarlig signal från Europeiska kommissionen, som den bulgariska regeringen måste tolka på rätt sätt, och man måste vidta de brådskande åtgärder som utlovats.
I likhet med våra europeiska partner måste alla bulgariska medborgare visa större fasthet och beslutsamhet i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, och för att få till stånd tillförlitliga, effektiva kontroller av hur EU-medlen används. Vi har inte råd med några felstarter när det handlar om finansiella resurser från EU:s strukturfonder, för det skulle bli ödesdigert för utvecklingen av Bulgariens ekonomi, dess jordbruk, infrastruktur och små och medelstora företag, och i slutändan för den oerhört viktiga höjningen av bulgarernas levnadsstandard. Tyvärr är det vanliga medborgare, och inte de som styr landet, som främst drabbas av felen och bristerna i vårt lands utnyttjande av EU-medel.
När vi anslöt oss till Europeiska gemenskapen fick vi möjlighet att utnyttja EU-medel, men vi måste göra det i enlighet med EU:s regler. Det ligger även i det nationella intresset. Därför får vi inte lura oss själva att tro att vi kan rätta till våra misstag utan att reformera systemet.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Mina damer och herrar! Världen står inför en finanskris vars omfattning och konsekvenser ingen ännu kan göra några korrekta förutsägelser om. Den jämförs rentav med den stora depressionen i 1920-talets USA. Just nu måste vi agera tillsammans för att ta oss ur krisen. Ett år före valet, i ett krisläge, står vi inför ett viktigt test. Folk kommer antingen att övertygas om att EU-projektet har en mening och spelar en roll, eller också blir effekten den motsatta och deras skepsis förstärks. I det här läget behöver vi ett undertecknat Lissabonfördrag mer än någonting annat.
Våra gemensamma insatser hittills börjar redan ge de första positiva resultaten. Vi bör fortsätta med dessa insatser i åtminstone tre riktningar, för även om en stabilisering av banksektorn är det allra viktigaste är det inte tillräckligt i sig. Just nu behandlar vi bara symptomen utan att göra något åt orsakerna. Framtidens EU-lagstiftning måste innefatta stärkta mekanismer för kontroll och reglering av finansmarknaderna. Vi behöver ett storskaligt paket med konkreta åtgärder som lindrar krisens inverkan på ekonomin, tillverkningen och framför allt det sociala området.
Och sist men inte minst behöver vi ett separat, specifikt åtgärdsprogram för de nya medlemsstaterna, som ännu inte nått samma utvecklingsnivå som EU:s finansmarknader men hotas av de indirekta följderna av krisen: sjunkande investeringar, stigande kreditkostnader och minskande export.
Alexander Alvaro
(DE) Herr talman! Både före och efter valet till Europaparlamentet kommer vi att få höra det vanliga beklagliga omdömet att EU är för långt från sina medborgare. Jag undrar vad Europaparlamentet gör åt detta.
För en tid sedan gjorde en kollega och jag en framställning via Internet, som behandlas i utskottet precis som andra framställningar. Ungefär en och en halv miljon människor har undertecknat denna framställning på Internet - en siffra som på ett ungefär motsvarar Estlands befolkning. Efter påtryckningar från ordföranden för utskottet för framställningar, Marcin Libicki, hänsköts frågan till talmanskonferensen med en begäran om en debatt i parlamentet om hur framställningar via Internet i princip ska behandlas. Det bör inte ha någon betydelse att framställningen i fråga gäller parlamentets säte, eftersom vi ofta diskuterar kontroversiella frågor - och jag är också medveten om att alla inte tycker som jag. Men det är motsägelsefullt att inte tillåta en sådan debatt samtidigt som man klagar på att EU är så långt från sina medborgare.
Jag skulle vilja att talmanskonferensen gjorde något åt detta och att man kanske hade det i åtanke nästa gång man beklagar sig över EU:s avstånd från sina medborgare.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Herr talman! Den ekonomiska krisen i de europeiska och globala ekonomierna kanske kan få vissa överentusiastiska individer att sansa sig. Krisen ger oss mer än ett skäl att inte bygga den nordliga gasledningen. Jag hoppas att den ekonomiska statistiken till sist övertygar dem som vägrar låta sig påverkas av geopolitiska argument som att det är oklokt att göra sig beroende av en enda leverantör av energiresurser, av behovet av intern solidaritet mellan EU:s medlemsstater eller av det verkliga hotet mot Östersjöns ekosystem.
Det är allmänt känt att det är betydligt dyrare att bygga och använda en rörledning på havsbotten än att välja det landbaserade alternativ som föreslagits. Gazprom har inte övervägt en alternativ sträckning genom politiskt och ekonomiskt stabila länder som alla tillhör Nato eller EU. Det tyder på att investerarna har vad som bäst kan beskrivas som tvivelaktiga avsikter. Moskvabörsen har drabbats särskilt hårt när världens fondbörser kollapsat. Svårigheterna där kan kanske fortfarande åstadkomma mer än alla de förnuftsargument som lagts fram, inklusive Europaparlamentets yttrande där man efterlyser ett allvarligt övervägande av den landbaserade sträckningen för denna satsning. Det finns ett polskt ordspråk i samma anda som ”vart moln har en silverkant”, men det här molnet är verkligen mycket mörkt.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! I förra veckan rapporterade Amnesty International om ett eventuellt mordförsök på den ryska advokaten och människorättsförsvararen Karina Moskalenko. Små kvicksilverkulor hittades i hennes bil. Karina Moskalenko har vunnit omkring 30 mål för ryska medborgare mot den ryska staten i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg, och det var här i Strasbourg som man försökte förgifta henne. Nästa dag skulle hon företräda familjen till den mördade Anna Politkovskaja vid en domstolsförhandling i Moskva. Efter en rad mord på oberoende journalister i Ryssland verkar det nu vara de oberoende advokaternas tur. Det är därför angeläget att vi visar solidaritet på ett så kraftfullt sätt som möjligt, för att försvara de människor som hjälper dem som inte kan hjälpa sig själva.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Det verkliga testet för alla institutionella strukturer, även EU, sker i kristider, och i sådana tider befinner vi oss nu. Integrationen av de så kallade nya medlemmarna är inte fullständig, Lissabonfördraget har ännu inte ratificerats av alla medlemsstater och vårt beroende av importerad energi ökar.
De gemensamma insatser som är nödvändiga kommer ofta till stånd långsamt och med svårighet, eftersom medlemmarna föredrar ett individuellt förhållningssätt. Om vi låter det senare ta överhanden över det förra är vår union i stor fara - oavsett den moraliska aspekten att de som har dragit störst nytta av den har en större skyldighet att se till att den blir starkare i stället för svagare. Detsamma gäller även Nato. Nu mer än någonsin behöver vi gemensamma analyser, gemensamma insikter, gemensamma ståndpunkter och gemensamma insatser med avseende på de allt större utmaningar vi ställs inför.
Låt oss göra detta, så att vi inte anklagas för att förstöra det mest anmärkningsvärda exemplet på framgångsrikt samarbete på en kontinent som alltför länge härjats av krig.
Fiona Hall
(EN) Herr talman! Med tanke på att förbättrad energieffektivitet är det effektivaste sättet att minska koldioxidutsläppen, och med tanke på att det, enligt direktivet från 2006, är meningen att den offentliga sektorn ska vara en föregångare på det här området, är jag besviken över att det inte skett några förbättringar av energieffektiviteten i samband med de omfattande reparationerna av parlamentets byggnad i Strasbourg. Jag skulle vilja veta var byggnadens energicertifikat förevisas.
Dessutom är det fullständigt inkonsekvent att myndigheterna gett parlamentsledamöterna tillåtelse att i parlamentets korridorer underteckna en modell av en tjur i naturlig storlek till stöd för den skriftliga förklaringen mot tjurfäktning, men inte ett plakat till stöd för den skriftliga förklaring där man kräver ett enda säte för Europaparlamentet. Ett enda säte är det bästa sättet att minska vår energianvändning och spara 200 miljoner euro om året.
Seán Ó Neachtain
(GA) Herr talman! Europeiska kommissionen bör nu se över hur livsmiljödirektivet fungerar i EU. Jag anser att direktivet tillämpas alltför strikt och att det nu krävs större flexibilitet.
Direktivets genomförande hindrar stora infrastrukturprojekt på västra Irland, och följderna av detta har drabbat Galway Citys yttre förbifartsled. Det finns ett trängande behov av den här vägen, och staden såväl som Galways befolkning kommer att drabbas om projektet inte blir av.
Det var aldrig meningen att detta direktiv skulle hindra stora offentliga bygg- och anläggningsarbeten. Kommissionsledamot Stavros Dimas måste nu agera och se över direktivet för att se till att det inte stör viktiga projekt som skulle kunna stärka regionens ekonomi.
Brigitte Fouré
(FR) Herr talman! I flera veckor har en allvarlig finanskris pågått i världen. Det har ofta sagts att den har sin grund i den otyglade kapitalismens excesser, jakten på vinst som inte baseras på någonting konkret och bristen på reglering av vårt finanssystem. Och den analysen är givetvis helt riktig! Mindre tonvikt har dock lagts vid den turbulens som skulle ha drabbat vår valuta utan EU:s ekonomiska och monetära politik. Euron har - såsom påpekats - stått emot krisen mycket bättre än marken, francen eller liran skulle ha gjort. Det står också helt klart att de beslut som Eurogruppen fattade för åtta dagar sedan, på initiativ av ordföranden för Europeiska unionens råd, har haft omedelbar effekt på finansmarknaderna. Åtgärder måste givetvis vidtas för att förhindra att en ny finanskris uppstår i framtiden. Men för att vara effektiva måste de vidtas på EU-nivå. Denna kris visar oss att EU är starkt när det står enat. Den visar oss - om det skulle behövas - att de institutionella förbättringar som Lissabonfördraget innebär behövs mer än någonsin. Vad vi behöver är alltså mer EU och ett bättre EU.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Atlético Madrid, dess fans och till och med den spanska polisen behandlas illa av det europeiska fotbollsförbundet Uefa. Problemet är dock större än så, eftersom dessa federativa organ ofta ökar sanktionerna när människor vänder sig till de vanliga domstolarna.
Denna medeltida tanke på en lag för mig och en annan för dig är oförenlig med vår lagstiftning och EU-institutionerna. Därför måste vi reagera. Till sist måste vi faktiskt reagera eftersom dessa egenmäktiga medeltidstyranner måste rätta sig efter lagen och de vanliga förfarandegarantierna i vårt EU.
Magor Imre Csibi
(RO) Det lagstiftningsförslag som Europeiska kommissionen lade fram i förra veckan gällande olaglig skogsavverkning borde ha inneburit en stor seger för alla dem som genom åren arbetat aktivt mot olaglig röjning. Kommissionen har dock valt en minimalistisk, ja rentav idealistisk, lösning på ett högst påtagligt problem
Det finns ingen norm för certifiering av timmers laglighet. Leverantörerna är inte skyldiga att bevisa att deras produkter är lagliga. Inte ens innehav och försäljning av detta timmer erkänns direkt som straffbara handlingar. När vem som helst obehindrat kan upprätta normer och det inte finns någon oberoende offentlig mekanism för att övervaka denna verksamhet är det enda EU gör att uppmuntra dagens olagliga hantering. Det är en skandal att vi klappar oss själva på axeln och säger att vi gjort ett gott arbete, när kontrollen av lagligheten för timmer från EU:s marknad i själva verket fortfarande är oerhört slapp.
Europaparlamentet måste inta en mer beslutsam hållning i sin kamp för att stoppa okontrollerad röjning. I denna anda uppmanar jag kolleger från alla politiska grupper att samarbeta för att väsentligt förbättra kommissionens förslag. Det är bara genom att anta en tydlig, effektiv lag som vi kommer att kunna sända ett kraftfullt budskap till leverantörerna om att vi inte kommer att tillåta den olagliga timmerhandeln i EU.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Herr talman! Premiärministern i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Nikola Gruevski, försökte väcka stor uppståndelse i förra veckan, till och med i Bryssel. Omständigheterna är klara: Fyra journalister från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som försökte rapportera om reaktionerna hos en liten grupp på de militärövningar som hölls i området, eskorterades till polisstationen för att få sina identiteter kontrollerade, eftersom de inte hade sina id-kort med sig. De hölls på polisstationen i bara 20 minuter. Jag anser att Nikola Gruevskis agerande är fullständigt oacceptabelt.
Jag vill också fördöma Nikola Gruevskis agerande då han hindrade grekiska militärenheter, som ingick i Natos militära styrka som var på väg till Kosovo, att passera genom Skopje för några dagar sedan. Och samtidigt vill han gå med i Nato.
Evgeni Kirilov
(EN) Herr talman! I förra veckan besökte jag Azerbajdzjan med Europaparlamentets delegation för att övervaka presidentvalet, som till större delen hölls i enlighet med demokratiska normer. Vi hade ett antal möten med parlamentsledamöter och tjänstemän på hög nivå, bl.a. utrikesministern. Till följd av detta måste jag säga att den oro jag från början kände för att praktiskt taget ingenting gjorts för Nabuccoprojektet tilltog. Azerbajdzjan känner inte ens till ramarna för detta projekt.
Europeiska kommissionen har hittills inte gjort någonting förutom att underteckna ett allmänt samarbetsavtal på energiområdet. Jag anser att det är löjligt när kommissionsledamöter hela tiden talar så högtravande om hur viktigt det här projektet är för hela EU, samtidigt som man låter enskilda EU-länder förhandla om villkoren. I mitt hemland Bulgarien brukar vi säga att det inte finns någon rök utan eld. Men i just det här fallet finns det för mycket rök och ingen eld, och vi vet alla att vi står inför mycket stark konkurrens. Om kommissionen inte agerar tillräckligt snabbt kommer hela projektet att gå upp i rök.
Eoin Ryan
(EN) Herr talman! Jag tror att vi alla välkomnar att finansmarknaderna börjar återgå till något slags normalläge. Detta är dock tyvärr inte en endimensionell kris, och det finns andra områden vi behöver titta på. Ett av dem är hela kreditkortsområdet.
Dagens kreditbeteende har visat sig ohållbart, både på individuell nivå och mer generellt. I tv-program, tidningar och tidskrifter har man de senaste åren belyst farorna med att människor som har svårt att betala för ett enda kreditkort äger flera stycken. Det är givetvis upp till individen att agera ansvarsfullt i detta avseende, men det är också upp till finansinstituten, och i allt högre grad detaljisterna, att agera ansvarsfullt när man gör reklam och erbjuder sådana kort.
Det är vi som offentliga företrädare som måste se till att våra medborgare får ordentlig information. Vi kan stabilisera våra marknader och försöka ge dem likviditet, men om vi inte tar itu med frågan om ansvarsfull kreditverksamhet, inte bara på nationell och internationell nivå utan på alla det ekonomiska systemets nivåer, blir återhämtningen i slutändan sannolikt begränsad och ohållbar. För att sätta detta i sitt sammanhang är kreditkortsmarknaden ungefär lika stor som subprimelånemarknaden.
Lívia Járóka
(EN) Herr talman! Varje år drabbas tusentals mor- och farmödrar, mammor och döttrar av bröstcancer. I Europa drabbas vi särskilt hårt av sjukdomen, eftersom den vanligaste cancerformen bland europeiska kvinnor är bröstcancer och uppskattningsvis 430 000 nya fall diagnostiseras varje år.
Det första steget i kampen mot denna förfärliga sjukdom är medvetenhet. Denna månad måste européerna inrikta sig på tidig upptäckt som den främsta förebyggande metoden. Upptäckt är en mycket viktig, central fråga i detta sammanhang, för i exempelvis Amerika diagnostiseras 41 procent av fallen i ett mycket tidigt skede, jämfört med 29-30 procent i Europa.
I EU kommer dock 1 kvinna av 10 att utveckla bröstcancer innan hon fyller 80 år, och det går två och en halv minut mellan varje ny diagnos. Den bistra verkligheten när det gäller bröstcancer är att det går sju och en halv minut mellan varje dödsfall i denna sjukdom. I Europa dog 132 000 kvinnor av bröstcancer 2006. Nu i oktober måste åtgärder för att öka medvetenheten om bröstcancer och för tidig upptäckt och förebyggande komma till stånd på alla beslutsnivåer.
Richard Corbett
(EN) Herr talman! Så här i tider av ekonomisk kris kan den allmänna opinionen i många av våra medlemsstater inte förstå hur vi kan lägga nästan 200 miljoner euro varje år på att komma hit till Strasbourg, särskilt efter det gångna kvartalet när vi inte gjort det utan mycket framgångsrikt hållit våra sammanträden i Bryssel.
Dessutom är det mycket ofta parlamentet som får skulden, trots att det naturligtvis är medlemsstaterna, de nationella regeringarna, som har makten att åtgärda situationen.
Eftersom det franska ordförandeskapet är här vill jag uppmana regeringarna att ta frågan under nytt övervägande. Får jag, eftersom vi alla vet att vi måste finna en lösning som kan godtas av Frankrike och Strasbourg, föreslå att Europeiska rådet kanske kunde mötas i Strasbourg, i utbyte mot att parlamentets sammanträden hålls i Bryssel? Det skulle finnas en viss institutionell logik i en sådan lösning. Kommissionen, parlamentet och det ordinarie ministerrådet, som har dagliga kontakter, skulle finnas i samma stad, Bryssel. Europeiska rådet, som är ett strategiskt organ, bör hålla ett visst avstånd till den dagliga verksamheten. Rådet skulle kunna mötas i Strasbourg, vilket skulle ge Strasbourg lika stort anseende som Europaparlamentets sammanträden medför.
Philip Bradbourn
(EN) Herr talman! Under årens lopp har det blivit alltmer uppenbart att EU:s skattebetalare är dödströtta på att betala 200 miljoner euro varje år för att vi ska kunna arbeta i Strasbourg fyra dagar i månaden. Miljöeffekten av dessa resor motsvarar dock på ett år enligt uppgift 13 000 resor över Atlanten med jumbo jet - och detta i ett läge när parlamentet självt försöker införa drakonisk miljölagstiftning för de europeiska företagen. Det är definitivt ett fall av ”gör som jag säger, inte som jag gör”.
Händelserna i augusti och september har visat att det inte finns något behov av att resa hit och att parlamentets byggnad i Bryssel mer än väl räcker till för våra officiella sammanträden, och att EU-medborgarna vore mycket nöjdare om vi slutade med denna månatliga pendling. Jag anser att det är helt orimligt att parlamentet så länge varit oförmöget att ta upp frågan och sätta press på rådet för att få slut på denna flygande cirkus.
Talmannen
Tack - det finns alltid nya argument.
Glyn Ford
(EN) Herr talman! Ni blir säkert glad att höra att jag inte tänker tala om Strasbourg, eller om att er syn håller på att bli sämre eftersom omkring hälften av de ledamöter ni har gett ordet inte tycks befinna sig i lokalen.
Vad jag vill tala om är branden i Penhallow - som jag nämnt tidigare här i kammaren - en brandkatastrof som ägde rum den 17-18 augusti förra året i min valkrets. Ett nyhetsbrev har nyligen utkommit där det uppges att branddörrarna inte var fullgoda, att sprinkler faktiskt hade kunnat rädda hotellet från att brinna ned och att det i själva verket handlade om mordbrand. Detta är spekulationer från en visserligen oerfaren brandman, men problemet är att varken brandkåren eller polisen har offentliggjort den officiella rapporten.
Eftersom kommissionsledamot Meglena Kuneva just nu tittar på förslag för att förbättra brandsäkerheten på hotell i hela EU vill jag be henne att uppmana myndigheterna i Storbritannien att lägga fram en rapport så att vi skapa klarhet i den här frågan.
Anna Záborská
- (SK) Vi hör ofta sägas nu för tiden att ingen kan få ett träd att växa upp till himlen. Bankerna övertygade de svaga och behövande om att skulle kunna få ett bra liv med lån till 1 procents ränta, men utan att tala om att räntan på 1 procent bara gällde under en begränsad period och snart skulle komma att stiga. Jakten på vinst till varje pris har fått finanssystemet att krascha. Finansexperterna får undersöka saken närmare. Allt jag vill göra är att varna för oinskränkt frihet på ett område som påverkar mig och som jag har anförtrotts här i parlamentet.
I dag, i samhällen med miljardtals män och kvinnor, är det miljontals flickor som mördas. Valfrihet för kvinnor, tillsammans med prenatal diagnostik, har blivit ett redskap för att utrota kvinnosläktet. Vi är alla nu alltför väl medvetna om att vinsterna inte kan fortsätta att stiga i oändlighet, och detsamma kan definitivt sägas på moralens område. Den oinskränkta friheten vänder sig mot oss. Vi måste lära oss att inse när ett träd har nått sin naturliga höjd och respektera det för vad det är.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Två av Ungerns grannländer, Österrike och Slovenien, har hållit val, och i båda länderna har socialdemokraterna segrat. Ni nämnde att vår kollega Borut Pahor har avsagt sig sitt mandat och antagligen kommer att bli ny premiärminister i Slovenien. Samtidigt, och detta är skälet till att jag begärt ordet, är det som hänt i Österrike oerhört oroväckande, nämligen att extremhögern fick nästan 30 procent av rösterna i det senaste valet. Detta resultat bekymrar alla EU-medborgare. Förutom att övervinna finanskrisen är den viktigaste uppgiften i EU att bekämpa extremism i hela Europa. Det gläder mig att den socialdemokratiske ledaren och blivande förbundskanslern Werner Fayman med kraft har betonat att det inte kan förekomma något samarbete med extremhögern i Österrike. Ställda inför det ”bruna” hotet måste alla demokratiska krafter till höger och vänster sluta sig samman i Europa. Tack för er uppmärksamhet.
Csaba Sógor
(HU) Flerspråkighet och interkulturell dialog utesluter inte möjligheten för dem som tillhör samma kultur och talar samma språk att mötas och bilda internationella organisationer och rådgivande organ. Den internationella organisation som företräder franskspråkiga i fem världsdelar och 55 medlemsländer stöder politiskt, kulturellt och ekonomiskt samarbete mellan nästan 200 miljoner franskspråkiga. Judiska världskongressen har sedan 1963 samordnat försvaret av sina medlemmars intressen i 100 länder. Det finns också ett internationellt råd för judiska parlamentariker (International Council of Jewish Parliamentarians). I Rumänien finns en avdelning vid utrikesministeriet som värnar intressena för rumäner som bor utomlands. Forumet för ungerska parlamentariker från karpatiska bäckenet bildades i ett liknande syfte. De politiska företrädarna för ungrare som är spridda i åtta länder träffas en gång om året för att diskutera problemen och framtiden i sina samhällen och länder. Det är oförenligt med EU:s normer att en befolkningsgrupp - oavsett om den är fransk, judisk, rumänsk eller ungersk - angrips för sina fredliga ansträngningar för att försvara sina intressen, såsom sker i Slovakien i dag. Tack.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) TEN-T (det transeuropeiska transportnätet) står i dag inför ett antal stora utmaningar. Å ena sidan har förseningar konstaterats i genomförandet av några av de 30 prioriterade projekten på grund av brist på finansiering från de berörda medlemsstaterna, å andra sidan har det ända sedan 2005 funnits en önskan att utvidga TEN-T så att EU:s transportsystem kan integreras med grannländernas system.
Vid det seminarium som kommissionen nyligen anordnade inleddes ett antal ändamålsenliga debatter och samråd om 2010 års översyn av listan över prioriterade TEN-T-projekt. Enligt min mening behöver vi höghastighetståg som förbinder Bukarest, Constanţa och Sofia med EU:s övriga huvudstäder. Dessutom bör utvecklingen av hamnar och flygplatser i Rumänien och genomförandet av gränsöverskridande transportprojekt vid gränsen mellan Rumänien, Moldavien och Ukraina på nytt finnas med bland de prioriterade TEN-T-projekten.
Delegationen från transportutskottet, som besökte Rumänien i början av oktober, stöder behovet av att ge Donau högre prioritet i utvecklingen av EU:s transportpolitik.
Kathy Sinnott
(EN) Herr talman! För tre veckor sedan började den globala finanskris som hotat det amerikanska banksystemet med kollaps att kräva sin tribut på den här sidan av Atlanten. För många av mina väljare hade den ekonomiska katastrofen varit teoretisk, men sedan dess har den blivit en kärv realitet i stället för ett avlägset hot, när arbetstillfällen går förlorade, huspriser rasar och socialtjänster dras in.
Jag välkomnar kommissionens och medlemsstaternas snabba insatser för att säkra insättningar och stötta bankernas kapital, för det tar inte lång tid för en global kris att bli inhemsk.
Zita Pleštinská
- (SK) De kommunistiska regimerna i Centraleuropa såg kyrkan som en inre fiende och började frukta den framför allt den 16 oktober 1978, när Karol Wojtyla från Polen utnämndes till påve.
Jag vill passa på att tacka mina polska kolleger för att de bjudit in mig att delta i den grupp som anordnar minnesevenemanget i Europaparlamentet med anledning av 30-årsdagen av starten för Johannes Paulus II:s påvetid och de 20 år som gått sedan han talade i Europaparlamentet i Strasbourg. Hans ord ”Var inte rädda!” spelade en nyckelroll för att inge det mod, särskilt hos kristna, som ledde till de andliga revolutioner som fick den totalitära kommunismen att kollapsa i Centraleuropa.
I dag befinner sig mänskligheten på nytt vid ett vägskäl. Vi kan antingen förvandla vår värld till en blomstrande trädgård eller störta den i fördärvet. Jag är övertygad om att vi i dag, mer än någonsin, måste fästa större avseende vid Johannes Paulus II:s budskap.
Harlem Désir
(FR) Herr talman! Jag vill besvara anförandena av Richard Corbett med flera angående vårt återvändande till Strasbourg och de förvaltningskostnader det medför.
Det är sant att EU inte bara handlar om vad som är förnuftigt. Även om EU försöker vara rationellt arbetar det också med utgångspunkt i symboler. EU är inte en enhetlig stat, och vi har inte en enda huvudstad där alla våra institutioner är baserade. Några finns här i Strasbourg, centralbanken finns i Frankfurt och jag tror att läkemedelsbyrån ligger i Storbritannien.
Allt detta har ett pris. Vi vet emellertid också vilket priset är för att inte ha något EU; vi har betalat det tillräckligt genom historien. Så om detta är en av de faktorer som gör att institutionerna kan fungera väl och t.ex. gör det möjligt för EU att få en bättre förståelse för finansmarknadernas problem och kanske i framtiden spara över 1 000 miljarder euro på räddningsplaner för finansinstituten, tycker jag att 200 miljoner euro är ett pris som det är värt att betala för att få en väl fungerande demokrati.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Jag har bett om ordet för att kunna fästa parlamentets uppmärksamhet på ett allvarligt problem i processen för utnyttjande av EU-medel för landsbygdsutveckling i Rumänien. Jag måste tyvärr säga att de rumänska myndigheterna systematiskt kränker principen om att ge de potentiella mottagarna av dessa medel korrekt och öppen information.
Nyligen offentliggjordes en vägledning för sökande för två viktiga åtgärder inom Rumäniens nationella program för landsbygdsutveckling, utan minsta pr- eller informationskampanj, bara en dag före första dagen för inlämning av ansökningar om finansiering. Byråkratin i samband med beviljande av medel för landsbygdsutveckling är alldeles förfärlig för vilken medborgare som helst. Det tar minst en månad att få en del av de handlingar som krävs, medan perioden för inlämning av projekt löper ut i slutet av den månaden.
Jag anser att gemenskapslagstiftningen bör innehålla tydligare och striktare bestämmelser för att undvika sådana här situationer. Annars kommer inte de relevanta målsättningarna att kunna nås med EU-medlen.
Britta Thomsen
(DA) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill fästa parlamentets uppmärksamhet på att den danska regeringen inte har genomfört direktiv 2002/73/EG om likabehandling. Den 21 mars 2007 sände kommissionen en formell underrättelse till den danska regeringen, där man bland annat påpekade att Danmark inte följer direktivets bestämmelser om att utse ett organ för främjande, analys och kontroll av samt till stöd för likabehandling av kvinnor och män. Under den tidigare regeringen fanns ett sådant organ i Danmark, men den nuvarande regeringen avskaffade det samma år som direktivet införlivades. Kommissionen måste nu agera och beordra Danmarks regering att inrätta ett organ som ser till att danska kvinnor inte blir ännu längre efter när det gäller likabehandling och lika lön.
Colm Burke
(EN) Herr talman! Kommissionens förslag om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård syftar till att utöka patienters rättigheter att få behandling utomlands om de inte kan få behandling i hemlandet utan orimliga dröjsmål.
Jag har nyligen blivit uppmärksammad på ett hopplöst exempel på orimliga dröjsmål i min valkrets. Barn i den södra sjukvårdsregionen tvingas vänta i upp till 48 månader på tandreglering. Väntetiderna har dessutom blivit ännu längre de senaste tre åren. Jag hoppas innerligt att vi med förslaget om gränsöverskridande hälso- och sjukvård kan sträva efter att förkorta dessa orimliga väntetider genom att underlätta för patienter att resa för att få kvalitetsbehandling i tid. I slutändan bör det vara alla patienters rättighet att få högkvalitativ behandling nära hemmet, men om det finns uppenbara brister i vårdtillgången bör vi ha rätt att resa fritt för att få den nödvändiga behandlingen utomlands.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Den senaste tidens kris har lärt oss att vi måste förlita oss på solidaritet, inte individualism, och att vi måste förändra vår livsstil och, när det gäller Europeiska unionen, fästa särskild vikt vid hur varje medlemsstat effektivt kan hantera sina egna problem.
Detta bör dock gälla alla aspekter av livet, inte bara ekonomiska svårigheter. Det bör också gälla respekten för nationella livsstilar, och här menar jag söndagen som vilodag. Det var på 300-talet e. Kr. som man slog fast att söndagen skulle vara en vilodag, och vi bör inte anamma en europeisk modell där den avskaffas.
Jag hoppas att någonting sådant aldrig händer i Europa.
Pál Schmitt
(HU) Tack, herr talman. Det är exakt tre år sedan Kroatien inledde anslutningsförhandlingar med EU. Vid det åttonde mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén för några dagar sedan konstaterade vi att Kroatien sedan dess gjort avsevärda framsteg på alla områden. Förhandlingar har nu inletts om 21 av de 35 kapitlen. Dessutom gör landet enorma ansträngningar för att genomföra de nödvändiga reformerna och uppfylla kriterierna för medlemskap. Jag är övertygad om att Europeiska kommissionen, tillsammans med lägesrapporten om Kroatien som ska komma den 5 november, kommer att lägga fram en tidsplan som ger den kroatiska regeringen en tydlig färdplan för hur anslutningsförhandlingarna kan slutföras före utgången av 2009, dvs. innan Barrosokommissionens mandattid löper ut. Denna tidsplan kommer dock att kunna genomföras endast om vi lyckas påskynda förhandlingarna och om rådet är villigt att öppna nya kapitel före årsskiftet. Jag är säker på att Kroatiens anslutning kommer att tjäna som ett exempel för dess grannländer och samtidigt vara en viktig stabiliserande faktor i regionen. Tack.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Som en av de tre nordirländska ledamöter av Europaparlamentet som arbetat för att säkra den ursprungliga finansieringen från Peaceprogrammet 1994, som jag anser har bidragit i oerhört stor utsträckning till Nordirlands sociala och ekonomiska välstånd, vill jag personligen tacka för och berömma det hårda arbete som utförts av dem som sedan dess under årens lopp beredvilligt har lagt ned både tid och stor möda på arbetet med de lokala strategiska partnerskapen. De har tagit på sig ansvaret för genomförandet, och jag vet att det varit en mycket svår uppgift.
Nu i december får de gå, och man har knappt tackat dem för deras insatser. Många har kritiserat Peaceprogrammet och sagt att dess resultat inte går att mäta. Men jag vill säga till kritikerna att de har fel: programmet har underlättat samarbete och partnerskap på lokal nivå, och det skulle inte ha hänt utan finansiering från Peaceprogrammet. Människor har förts samman för att arbeta i partnerskap, och den möjligheten hade de aldrig fått utan Peaceprogrammet.
Parlamentet har stor betydelse för vad som har åstadkommits och jag vill därför be er, herr talman, att skriva till de övergripande strategiska partnerskapsråden och framföra parlamentets tack till de personer som helt bryskt får gå efter alla dessa år som de arbetat och frivilligt gjort insatser för de människor de hoppas kunna hjälpa.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Den 16 oktober firade vi Världslivsmedelsdagen. När denna dag inrättades 1980 var syftet att minska hungern. I dag befinner vi oss emellertid i det paradoxala läget att vi tvingas hantera två gissel: hunger och övervikt. Hunger drabbar utvecklingsvärlden och övervikt den utvecklade världen.
I dag hotas omkring 850 miljoner människor på jorden av hunger, och omkring 40 miljoner dör av svält varje år. Enligt uppskattningar lider 2 miljarder människor av hunger, och 55 procent av dödsfallen bland barn i utvecklingsvärlden beror på deras bristfälliga kost.
Å andra sidan har västvärldens modell gett upphov till sjukdomar som övervikt, olika slags cancer och diabetes - sjukdomar som uppskattningsvis kommer att stå för 72 procent av dödsfallen 2020. Jag föreslår att Europaparlamentet inleder en kampanj för att införa Medelhavsdieten.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Om Catherine Ashton, som nominerats till kommissionsledamot, godkänns den här veckan måste hon ofrånkomligen finna den rätta balansen mellan EU:s livsmedelstrygghet och livsmedelsoberoende å ena sidan och hjälpen till utvecklingsmarknader med att främja frihandel å andra sidan, utan hinder av våra befintliga förbindelser med AVS-länderna, som har varit oerhört betydelsefulla för dem och för oss.
Det multilaterala handelssystemet har i hög grad bidragit till det globala välståndet genom att öppna sådana marknader, och Världshandelsorganisationen (WTO) har varit mycket effektiv när det gäller att åstadkomma rättvisare villkor för fattigare länder.
I ett framtida WTO-avtal får dock inte vitala sektorer av EU:s ekonomi äventyras i onödan. De förslag som finns tillgängliga i dag innebär att EU:s framtida jordbruksproduktion skulle hotas. Enligt beräkningarna skulle värdet av produktionen inom nötköttssektorn bara på Irland kunna minska med 120 miljoner euro per år, och sammanlagt skulle jordbruksproduktionens värde på hela Irland kunna minska med så mycket som 450 miljoner euro per.
Vi får aldrig gå med på att äventyra EU:s strategiska livsmedelstrygghet, och det vore därför klokt av kommissionsledamoten att i sitt svåra nya arbete lyssna noga på parlamentets farhågor och rätta sig efter det mandat hon fått av EU-ländernas regeringar.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad. Jag vill rekommendera ledamöterna att be om ordet endast om de planerar att närvara.
