2010 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om rådets och kommissionens uttalande om 2010 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
Enikő Győri
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! I morgon kommer ni att anta resolutionen om 2010 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Som ni vet upprepade rådet i sina slutsatser av den 14 december 2010 sitt enhälliga stöd för det EU-perspektiv som länderna på västra Balkan hyser. Slutmålet är att dessa länder ska ansluta sig till EU.
Jag gratulerar er till de välavvägda slutsatserna i resolutionsförslaget. Texten avspeglar på ett objektivt sätt det rådande läget och ni kommer med värdefulla rekommendationer. Det är olyckligt att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, trots resultaten och framstegen, hittills inte har fått inleda anslutningsförhandlingar. Jag anser att detta är en förlust, inte bara för kandidatlandet, utan även för EU. Det gläder mig att det centrala budskapet i parlamentets resolutionsförslag överensstämmer med en av ordförandeskapets grundläggande principer. Enskilda resultat måste alltid erkännas av EU.
När det gäller detaljfrågorna välkomnar vi att landet har gjort avsevärda framsteg inom så viktiga områden som reformen av polisens arbetsmetoder och rättsväsendet. Genomförandet av ramavtalet från Ohrid är fortfarande en grundsten för demokratin och rättsordningen i landet. Vissa framsteg kan rapporteras även i det här avseendet, vilket även t.ex. gäller genomförandet av språklagen. Men landet måste göra ytterligare framsteg så snart som möjligt, till exempel inom områden som dialog mellan de politiska aktörerna, reform av rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, korruptionsbekämpning, yttrandefrihet och åtgärder för att förbättra affärsklimatet. De berörda områdena behandlas även i detalj i den resolution som ni kommer att anta, och dessa områden måste även fortsatt prioriteras i Skopjeregeringens planer.
Rådet uppmärksammade kommissionens upprepade rekommendation om att anslutningsförhandlingar ska inledas med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. I sina slutsatser från december 2010 förklarade rådet att det är berett att ta upp frågan igen under det ungerska ordförandeskapet, men eftersom det inte har hänt något relevant i den här saken, har ordförandeskapet tyvärr inte kunnat ta detta steg ännu.
Här måste jag påpeka att goda grannförbindelser fortfarande är en central fråga. Det är ett faktum att utvecklingen i allmänhet, och de åtgärder som vidtagits för en EU-integration i synnerhet, endast kan lyckas om det finns ett politiskt åtagande på alla samhällsnivåer. De politiska aktörerna i ett demokratiskt samhälle har emellertid ett alldeles särskilt ansvar, bland annat för att lösa åsiktsskillnader med demokratiska medel, det vill säga dialog och kompromiss. Vi uppmanar därför samtliga politiska aktörer i Makedonien att återuppta sin dialog, inte bara för att påskynda reformerna, utan även för att se till att de demokratiska institutionerna i landet är mogna för medlemskap.
Utsikterna när det gäller nyvalet förtjänar särskild uppmärksamhet. Den sittande koalitionen är anmärkningsvärt stabil trots svårigheterna. Det skulle vara oroande om det kommande valet skapade felande länkar i den politiska paletten. För att minska den risken är det viktigt att nyvalet aviseras på grundval av en bred enighet i parlamentet. Jag vill å ena sidan uppmuntra f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, dess politiska ledarskap och institutioner att öka sina insatser för att infria medborgarnas förväntningar, men å andra sidan vill jag uppmana kommissionen och Europaparlamentet att även i fortsättningen nära följa kandidatlandet och regionen. Inget annat incitament för att säkra stabilitet och välstånd på Balkan är så effektivt som ett EU-perspektiv och främjande av anslutningsprocessen. Jag hoppas att vi under det ungerska ordförandeskapet kommer att få se konkreta tecken som visar Balkan att utvidgningsprocessen fortfarande lever, och ett sådant tecken kan bli avgörande i Kroatiens anslutning, det vill säga att landets anslutningsförhandlingar kan slutföras. Jag är övertygad om att detta skulle fungera som en magnet för alla länder på Balkan, inklusive f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
Štefan Füle
Herr talman! Jag är tacksam för tillfället att diskutera läget i anslutningsprocessen för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Jag tackar även Kristian Vigenin för att han har lagt fram det här betänkandet, som bygger på Zoran Thalers grundliga förarbete. Betänkandet är heltäckande och exakt och anger de utmaningar som väntar.
Under de senaste 20 åren har f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gjort avsevärda framsteg, av två skäl. För det första har stora insatser gjorts för att lösa svåra problem och till och med konflikter. För det andra har EU-perspektivet varit ett viktigt incitament för utveckling. Utmaningen i dag är att använda exakt samma formel - breda insatser kombinerat med ett EU-perspektiv - för att gå vidare.
Jag tackar Europaparlamentet för att det stöder kommissionens rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar. Vi anser att landet är redo för att inleda en närmare integration i EU. Anslutningsförhandlingar är i själva verket vårt effektivaste instrument för att stödja reformer.
Trots detta måste jag säga er att jag är oroad över den senaste händelseutvecklingen. I vår rekommendation bekräftar vi att landet har uppfyllt de politiska kriterierna på ett tillfredsställande sätt, men vi understryker samtidigt att det krävs ytterligare insatser inom de flesta områdena. Utvecklingen hittills visar inte på de förväntade framstegen.
Kommissionen har konsekvent efterfrågat politisk dialog, reform av rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, korruptionsbekämpning, yttrandefrihet och genomförande av ramavtalet från Ohrid.
Jag hade ett mycket givande möte med premiärminister Nikola Gruevski i Bryssel den 24 mars. Vi enades om att öka våra insatser för att se till att EU-frågorna återigen hamnar överst på landets dagordning. Kommissionen kommer att stödja och övervaka processen, bland annat genom en regelbunden anslutningsdialog mellan kommissionen och regeringen.
När det gäller valet förväntar vi oss att ledarna inte kommer att spara någon möda för att se till att valet blir helt öppet och genomförs enligt höga internationella normer. Tidpunkten är helt upp till dem.
Jag vill återigen betona att yttrandefrihetsfrågan är central och att journalisterna fritt måste kunna uttrycka sina åsikter. Kommissionen förväntar sig att åtgärder vidtas i denna riktning och att lagen tillämpas utan undantag.
Landet måste även kämpa mot korruptionen på ett övertygande sätt. Jag har fullständig förståelse för att Europaparlamentet betonar den frågan i betänkandet och jag välkomnar era förslag om förstärkt övervakning på det här området.
För mig är tioårsdagen för ramavtalet från Ohrid nu i sommar ett tillfälle att bedöma genomförandet, sammanföra alla befolkningsgrupper i landet och förnya åtagandet att ta itu med de befintliga utmaningarna.
När det till sist gäller övervakningen efter viseringslättnaderna behöver vi en översyn av de åtgärder som har vidtagits för att förhindra missbruk av viseringssystemet. Länder som har viseringsfria inresor till EU måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att begränsa ogrundade viseringsansökningar.
År 2011 är ett viktigt år för hela regionen. Kommissionens ordförande José Manuel Barroso och jag kommer att besöka regionen tillsammans, vi reser i morgon och avslutar resan i Ohrid på lördag. Vi kommer att ge uttryck för vårt åtagande gentemot länderna i regionen, samtidigt som vi framhåller att de inte får spara någon möda för att skapa en positiv drivkraft för utvidgningen. Det är viktigt att Skopje spelar en aktiv roll i detta. Därför är det viktigt att namnfrågan kan lösas. Båda parterna har förklarat att de är villiga att finna en lösning. Jag hade bara hoppats att detta skulle ha framgått tydligare under den senaste förhandlingsrundan i New York.
Jag har konsekvent tagit upp den här frågan och har uppmanat båda parter att engagera sig helhjärtat i saken. Jag vet att de två premiärministrarna i sina direkta kontakter har lagt ned avsevärd möda på att enas om en ömsesidigt godtagbar överenskommelse. Jag hoppas att dessa insatser kommer att ge resultat i år. En lösning skulle vara ett viktigt genombrott, vilket skulle innebära att 2011 blir ett lovande år på utvidgningsområdet.
Jag vill även tacka för era kommentarer och krav i fråga om Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). Föranslutningsinstrumentet är ett konkret bevis på att vi inte bara bedömer och kritiserar länderna, utan att vi faktiskt stöder dem på ett mycket konkret sätt i deras insatser. Därför håller jag fullständigt med er om att detta instrument måste användas på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt.
Jag noterar era krav på ytterligare finansiering på områdena arbetslöshet, transport och miljö, för att förstärka våra kontinuerliga insatser.
Valet av projekt är de nationella myndigheternas ansvar inom de flesta IPA-komponenterna. Detta är mycket viktigt för att landet ska känna egenansvar. För perioden 2011-2013 inför vi dessutom tillsammans med landets myndigheter en sektorsinriktad strategi. Detta innebär att vi kommer att inrikta oss på de sektorer där behoven är störst, och planera för flera år framåt. I detta sammanhang är era förslag mycket värdefulla bidrag till vår pågående programmeringsdialog.
Sammanfattningsvis anser jag att kommissionen och parlamentet är helt eniga om många av de saker som landet har åstadkommit och om de återstående problemen. Jag hoppas verkligen att namnfrågan kan lösas inom en snar framtid, och före Internationella domstolens utslag, som väntas till hösten. Vi är alla starkt medvetna om att EU har en viktig roll att spela genom att tillhandahålla lämpliga incitament. Landet befinner sig vid ett kritiskt vägskäl. Det kan antingen välja vägen mot Europa, till vår ömsesidiga fördel, eller förhålla sig passivt medan den övriga regionen går framåt. Det är nu dags att vi alla tar vårt ansvar och infriar våra åtaganden.
Kristian Vigenin
Herr talman, företrädarna för kommissionen och rådet, mina damer och herrar! Jag tog ansvaret för att lägga fram Europaparlamentets resolution om 2010 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Jag vill påpeka att den tidigare föredraganden Zoran Thaler gjorde ett utmärkt arbete. Vi behandlar nu ett objektivt betänkande, som jag hoppas kommer att få brett stöd vid morgondagens omröstning.
Under 2011 måste vi ge ny drivkraft åt utvidgningsprocessen i hela regionen västra Balkan. Kroatien håller på att slutföra sina medlemskapsförhandlingar. Serbien väntar på kommissionens godkännande för ett inledande av förhandlingar. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien måste göra allt det kan för att inte halka efter ännu mer i den här processen.
Det största problemet är att lösa namntvisten med Grekland. Nyvalet utgör ett tillfälle för den nya regering som kommer att bildas att utnyttja väljarnas förtroende för att fatta ett definitivt beslut i den här frågan. Det måste stå klart att ett uppskjutande av processen kommer att leda till allt högre kostnader för de makedonska medborgarna. Vi hoppas att landets ledare kommer att agera djärvt och långsiktigt. Kommissionen kan även agera som medlare så att vägen mot EU-medlemskap äntligen kan öppnas för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.
Vi hoppas att rådet kommer att beakta Europaparlamentets ståndpunkt och att medlemskapsförhandlingarna kan inledas så snart som möjligt. Det är dock viktigt att landet inte bara väntar, utan att man genomför alla nödvändiga reformer under tiden. På så sätt kan förhandlingarna slutföras snabbare i framtiden.
Arbetet med att bygga upp ett stabilt politiskt system måste fortsätta. En central faktor i det sammanhanget är att förbättra vallagstiftningen. Fler och effektivare åtgärder och lagstiftning krävs mot korruption samt reformer av rättsväsendet och den offentliga förvaltningen. Vi förväntar oss seriösa insatser för att garantera frihet och oberoende för medierna.
Förbindelserna mellan de etniska grupperna ger upphov till oro. Tioårsdagen för ramavtalet från Ohrid utgör ett tillfälle att se över vad som åstadkommits och utforma framtida mål med deltagande av alla etniska grupper.
Jag hoppas att den europeiska integrationen och de nödvändiga reformerna i landet kommer att förmedla viktiga budskap till de största politiska krafterna och att de kommer att ge sitt breda godkännande även efter valet.
Avslutningsvis vill jag bara påpeka att Europaparlamentet inom kort kommer att utnämna en ständig föredragande, som vi hoppas kommer att visa tillbörlig respekt och förtroende.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Kristian Vigenin, du har talat som föredragande och inte som en vanlig talare. Är du medveten om att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har genomfört omfattande reformer och gjort enorma framsteg? Instabiliteten beror på EU:s åtgärder. EU och rådet förhindrades från att agera genom Greklands utpressningstaktik, som det ungerska ordförandeskapet tydligt har uppmärksammat. Visste du detta eller tror du verkligen på allt du har sagt?
Kristian Vigenin
(BG) Herr talman! Bernd Posselt, jag vet inte vad det var som du inte förstod av mitt inlägg och vad det är som jag har sagt som motsäger betänkandet och den åsikt som utskottet för utrikesfrågor var enigt om. Det är onödigt att vi ger landets myndigheter anledning att använda uttalanden som ditt för att försöka flytta över skulden för de reformer som inte har genomförts och de mål som inte har uppnåtts på kommissionen och Europaparlamentet.
Jag anser att vi i vårt betänkande uppmuntrar de reformer som genomförts, men att vi samtidigt kräver ytterligare åtgärder, vilket är naturligt när vi ser att det finns verkliga problem i ett land som eventuellt kommer att ansluta sig till EU.
Eduard Kukan
Herr talman! Vi har ett välavvägt och objektivt betänkande framför oss, och jag vill tacka alla kolleger som har bidragit till arbetet. Betänkandet är mycket viktigt för landets framtid och integration i EU.
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har varit kandidatland sedan 2005 och nu har kommissionen för andra gången rekommenderat att förhandlingar ska inledas. Vi stöder rekommendationen, och i betänkandet uppmanar vi återigen rådet att omedelbart inleda förhandlingar. Jag anser att vår uppmaning kommer lägligt. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien behöver den europeiska agendan som en drivfjäder för positiva förändringar i framtiden.
Vi bör dock inte göra några eftergifter för landet, men däremot motivera politikerna att gå framåt och arbeta med den europeiska agendan. Landet har nyligen genomgått en politisk kris, där en fraktion av oppositionen bojkottade parlamentet. Det är inte rätt sätt att föra politiska samtal. Politiska motsättningar bör i stället lösas genom dialog mellan de demokratiska institutioner som har inrättats för detta ändamål. Därför hoppas jag att det nyval som har utlysts till juni 2011 kommer att bidra till att lösa situationen. Nyvalet bör vara öppet, fritt och rättvist, och bör hållas enligt alla tillämpliga internationella standarder och med deltagande av alla politiska partier.
Frågan om regionalt samarbete och grannförbindelser är särskilt viktig för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och landets grannar. Jag hoppas att den fråga som främst har hindrat landet från att inleda anslutningsförhandlingar snart kan lösas. Avslutningsvis vill jag säga att vi som politiker behöver ge regionen fler visioner och ett bredare perspektiv. Det är vår skyldighet och vårt ansvar att stimulera positiva förändringar i landet.
Norica Nicolai
Herr talman! Enligt visionen om utvidgningen stöder gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa ett omedelbart inledande av anslutningsförhandlingar. Jag vill inte att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ska sälla sig till Turkiet och bli en av de stater som, för att parafrasera Talleyrand, dansar snarare än avancerar i sina förhoppningar om EU-medlemskap.
I betänkandet - och jag vill tacka den tidigare föredraganden Zoran Thaler för hans välavvägda och objektiva inställning när han utarbetade det - drar man slutsatsen att situationen i Makedonien har förbättrats i flera avseenden, och jag anser därför att ett inledande av anslutningsförhandlingar är lösningen för att påskynda reformerna och skapa en demokratisk ram och en verklig möjlighet för landet att bli en EU-medlemsstat.
Det är ironiskt att landets befolkning, till skillnad från den isländska befolkningen, är motiverad att ansluta sig till de europeiska värderingarna. I Islands fall är det mycket få människor som är intresserade av att ansluta sig till våra värderingar. Å andra sidan är bedömningen av det politiska ledarskapets resultat inte positiv. Jag anser dock inte att den bedömningen bör väga tyngre.
Marije Cornelissen
Herr talman! Utskottet för utrikesfrågor har utarbetat ett bra och välavvägt betänkande om framstegsrapporten om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och vi gröna ger det gärna vårt stöd. Däremot är betänkandet kritiskt mot landets myndigheter, i högre grad än förra året. Myndigheterna måste arbeta med den politiska stabiliteten, de måste stoppa alla provokationer av etniska minoriteter och grannar, och de måste garantera mediefrihet och yttrandefrihet. Samtidigt innehåller betänkandet en otvetydig uppmaning om inledande av förhandlingar. Landet uppfyller kriterierna och förtjänar detta.
Jag önskar att Grekland kunde respektera kommissionens och parlamentets råd och sluta blockera anslutningsprocessen. Grekland kan alltid bromsa slutbeslutet om de verkligen vill göra det. Jag hoppas verkligen att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kommer att fortsätta att arbeta för att bli en mogen europeisk demokrati, oberoende av vad Grekland gör. Den anslutningsdialog som kommissionsledamot Štefan Füle nyss nämnde låter lovande i det avseendet. Reformer är alltid av godo.
Charles Tannock
Herr talman! I dag firar vi 30-årsdagen sedan ditt land, Grekland, blev EU-medlem. Som en övertygad Greklandsvän anser jag att Grekland har bidragit enormt till vår union. Landet har vunnit mycket också, så anledningen till att Grekland fortsätter att förneka sin granne f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samma fördelar, bara på grund av landets namn, är något som övergår både mitt och många av mina landsmäns förstånd.
Det är dags att andra medlemsstater intar en mycket hårdare inställning gentemot Grekland i den här frågan. Eftersom Grekland har beviljats ett omfattande finansiellt stödpaket för skuldfinansiering för att förhindra ett sammanbrott i dess euroekonomi kan landet nu knappast stoppa hela utvidgningsprocessen för sin granne. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är ett kandidatland som har väntat länge och tålmodigt på att få inleda förhandlingar. Det skulle vara en katastrof i det här läget om fortsatta förseningar leder till att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien vänder sig inåt och ger upp sina förhoppningar om EU- och Natomedlemskap.
Det finns en verklig risk för detta med tanke på det känsliga politiska läget i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och det förestående valet. Vi måste sända en stark signal om stöd för reform- och framstegskrafterna i landet. Om vi inte gör detta skulle det få negativa verkningar i hela västra Balkan, en region där utsikterna till EU-medlemskap är det klister som binder ihop dessa komplicerade länder.
Nikolaos Chountis
Herr talman! Vi är positivt inställda till att EU:s utvidgning omfattar samtliga Balkanländer, om de så vill. Med tanke på utvidgningens utveckling hittills vill jag påpeka att samarbetet med dessa länder och anslutningsförfarandet - särskilt i ekonomiska kristider - bör bidra till en hållbar utveckling och ekonomiskt och socialt välstånd i utvidgningsländerna och för EU och dess medborgare, och inte till en ekonomisk politik som leder till att dessa länder hamnar i recession, ökad arbetslöshet och minskade sociala rättigheter. Herr kommissionsledamot, jag anser även att anslutningsförfarandet måste genomföras enligt internationell rätt och internationella förfaranden i detta fall, med respekt och stöd för förfarandet för att finna en ömsesidigt godtagbar lösning på namnfrågan under FN:s överinseende.
Detta är en viktig fråga som bör lösas innan anslutningsförhandlingarna inleds. De politiska krafterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien bör vidta nödvändiga åtgärder och undvika åtgärder och retorik som förvärrar problemet. Deras politiska vilja, dvs. om de vill eller inte vill inleda anslutningsförfarandet, kommer att bedömas utifrån detta och inte på grundval av militärliknande uppdrag, som i Afghanistan, vilket enligt betänkandet återigen anses vara en bedrift av landet.
Nikolaos Salavrakos
Herr talman! Zoran Thaler, som var föredragande för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, finns inte längre kvar hos oss till följd av de allvarliga klagomål som vi alla kunde läsa om i Sunday Times. Enligt min åsikt har han oskuldspresumtion. Mot bakgrund av anklagelserna mot honom kan man dock inte säga att det här betänkandet om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har trovärdighetspresumtion. I en skrivelse till parlamentets talman av den 22 mars krävde jag att betänkandet inte skulle gå till omröstning förrän resultatet av utredningen om transaktionen i fråga hade offentliggjorts.
Jag uppmanar därför samtliga ledamöter att lägga ned sina röster för att upprätthålla parlamentets integritet och trovärdighet. Jag kommer personligen att lägga ned min röst. Jag vill dock påpeka att jag inte håller med om Enikő Győris ståndpunkt, men att jag däremot anser att de åsikter som Štefan Füle och föredragandens ersättare har gett uttryck för är realistiska.
De har påpekat att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är korrumperat upp över öronen, utan någon lösning i sikte, och att förbindelserna mellan de olika etniska grupperna samt tvisten med Grekland om namnfrågan kvarstår. Denna punkt i betänkandet bör därför övervägas noggrant.
Dimitar Stoyanov
(BG) Herr talman! Jag håller till viss del med om det som kommissionsledamot Štefan Füle sade, dvs. att vi faktiskt kan se konkreta framsteg i f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens utveckling på väg mot EU. Men många olösta frågor kvarstår.
Ärendet om registreringen av den bulgariska icke-statliga organisationen ”Radko” har till exempel legat i flera år hos landets högsta domstol. Med anledning av att Radko vägrats registrering vann organisationen ett mål här i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, som ligger nära parlamentet, där Makedonien dömdes.
Människor som anser sig vara bulgarer, som jag kommer att kalla den ”bulgariska etniska gruppen” för att förenkla, även om detta inte är någon exakt definition, är fortfarande den enda etniska gruppen i Makedonien som inte har ett registrerat politiskt parti. Detta beror på det förtryck som redan har pågått i 20 år mot alla personer som anser sig vara bulgarer. Det har nu gått så långt att dessa personer inte längre vill bilda ett politiskt parti, vilket alla andra etniska grupper i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gör.
Jag anser att dessa frågor är oerhört viktiga och att de måste lösas eftersom de omfattas av det politiska kriteriet, vilket f.d. jugoslaviska republiken Makedonien enligt min åsikt - och här håller jag inte med kommissionsledamoten - inte har uppfyllt. Det går inte att inleda någon ny fas över huvud taget i förhandlingarna om f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens EU-anslutning innan dessa problem har lösts.
Marietta Giannakou
(EL) Herr talman! Jag har lyssnat till kommissionen. Kommissionens rapport är mycket mer kritisk än förra gången och vi vet alla vad som sker inne i landet. Men trots detta har jag hört mina kolleger lägga fram helt nya teorier, till exempel att Grekland måste säga ja till allt som alla andra vill bara för att landet befinner sig i en ekonomisk kris. Jag vill påpeka för mina kolleger att så länge som Grekland är i ekonomisk kris kommer ingen regering att vilja inleda förhandlingar i rådet, och Greklands goda tro bevisades genom att landet gick med på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skulle bli ett kandidatland.
Detta innebär att namntvisten, som används som en täckmantel för propaganda och försök att sätta ljuset på den rådande politiska situationen, inte kommer att lösas, att inga förhandlingar kommer att inledas och att ingen grekisk regering kommer att gå med på detta. Jag vill även påpeka för mina kolleger att det finns ett antal länder som har förhindrat andra länder - under lång tid - från att ansluta sig till unionen. Grekland kan därför inte lastas för att landet i rådet utövar sin oinskränkta rättighet enligt fördraget.
Hannes Swoboda
(DE) Herr talman, fru Győri, herr Füle! Jag var en av de första eller kanske den allra första föredraganden för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien här i parlamentet, och jag beklagar att situationen inte har utvecklats sedan dess. Efter detta blev jag föredragande för Kroatien, och i det fallet finns det en tydlig skillnad. Kroatien hade problem med sina grannar, inklusive Slovenien, men man arbetade för att lösa problemen. Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien inte anstränger sig tillräckligt för att komma till rätta med sina svårigheter är det f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens problem, även om jag inte bara vill skylla på den ena sidan. Uppriktigt sagt, man kan inte ge ett land en ökad identitetskänsla genom att resa en staty av Alexander den store på vartenda torg eller uppkalla en flygplats efter Alexander den store. Det måste finnas en verklig vilja att lösa problemen.
Varför är det så viktigt att landet visar intresse? Štefan Füle hänvisade till ramavtalet från Ohrid, som utgjorde en viktig milstolpe. Desto färre insatser som landet och regeringen gör för att genomföra interna reformer och finna en lösning tillsammans med Grekland, desto mer kommer landets albanska befolkning att fråga sig: ”Vad gör vi egentligen i det här landet om vi inte har några möjligheter att ansluta oss till EU?” Det är skälet till att det är mycket viktigt att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien snabbt arbetar tillsammans med Grekland för att lösa problemet.
Andrey Kovatchev
(BG) Herr talman, fru Győri, herr kommissionsledamot! Även jag vill tacka Kristian Vigenin för hans utmärkta redogörelse för betänkandet. EU:s politiska vilja är att samtliga länder på västra Balkan snabbt och framgångsrikt integreras i EU och ges fullständigt medlemskap i den europeiska familjen.
De problem som har byggts upp historiskt sett, särskilt på Balkan, kan endast övervinnas genom europeisk integration. På så vis skulle gränserna i den delen av Europa bli ett tecken på enighet i stället för splittring, som här i EU, till exempel mellan Frankrike och Tyskland.
De framsteg som gjorts av landet bekräftas och välkomnas i betänkandet, särskilt inom den ekonomiska sektorn. Man betonar emellertid att landet måste slutföra den återstående delen av resan mot fullständigt medlemskap.
Resolutionen nämner även problemområdena, dvs. politiska förbindelser och förbindelser mellan etniska grupper, goda grannförbindelser, situationen för mediefriheten och alla medborgares rättigheter, oavsett etniskt ursprung. Särskilt dem som öppet förklarar sig vara etniska bulgarer diskrimineras ibland.
I resolutionen nämner man även att det är viktigt att bevara det kulturella och historiska arvet, som är ett viktigt europeiskt värde. Det är bra att man uttryckligen nämner situationen för de etniska bulgarernas kulturmonument i Makedonien. Förtroende byggs upp genom respekt för historiska fakta och inte genom provokativ och onödig manipulering och förvrängning av sanningen.
Jag hoppas uppriktigt att f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens medborgare snabbt kan lägga problemen från det förflutna bakom sig så att vi kan välkomna dem som fullvärdiga EU-medborgare. Problemen kan emellertid bara övervinnas om landet har den politiska viljan att bryta banden med de personer som arbetade vid f.d. Jugoslaviens underrättelsetjänster, som infiltrerade sig och deltog i provokationer mot f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens politik, ekonomi, medier och i det sociala livet, precis som i andra östeuropeiska länder.
Maria Eleni Koppa
(EL) Herr talman! För några dagar sedan aviserade Nikola Gruevskis regering att det kommer att hållas nyval. Mitt i de högljudda protesterna mot kränkningarna av pressfriheten, rättsväsendets oberoende och Skopjes stadsutvecklingsplan 2014, vid en tidpunkt när den politiska dialogen har upphört helt, försöker Nikola Gruevski sig på en falsk reträtt.
Om den olösta namnfrågan läggs till denna olyckliga inrikessituation kommer detta avsevärt att försämra landets EU-perspektiv. Den grekiska regeringen har vid upprepade tillfällen visat att den är beredd att stänga det här kapitlet en gång för alla genom att öka de bilaterala kontakterna på premiärministernivå. Tyvärr har detta inte lett till något positivt alls, vilket definitivt inte är Greklands fel.
Inom denna ram försöker Nikola Gruevski luras med prat om nyval och försöker övertyga den internationella allmänna opinionen om att det är Grekland som hittar på nya problem i namnfrågan, och förhindrar på så sätt en eventuell lösning av tvisten. Det är landet som har ansvar för sin framtid inom EU och det måste nu ta sitt ansvar.
Anna Ibrisagic
Herr talman! Eftersom jag bara en minut så ska jag enbart ta upp en sak. Allt som vi hittills har lärt oss av utvidgningarna är att de riktiga reformerna börjar först när förhandlingarna börjar. Det är inte så att vi imorgon, så fort vi inleder förhandlingar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, också kommer att avsluta den här processen. Det är bara början.
Det finns hur många tillfällen som helst att blockera landet sen, om Grekland skulle vilja det, men att blockera nu i den här situationen och i det geografiska läge där landet befinner sig är totalt ansvarslöst. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien befinner sig i ett mycket känsligt läge. Att låta landet vänta ytterligare vore att skicka fel signaler. Det skulle bara bidra till att öka nationalismen och stärka de negativa krafter som vi vill bekämpa just med utvidgningen.
Anna Záborská
(SK) Herr talman! På resan från Strasbourg till Bryssel reser vi igenom Luxemburg två gånger. Först reser vi igenom den suveräna staten Luxemburg och sedan genom den belgiska regionen med samma namn. Om belgarna hade följt grekernas logik när EU skapades skulle det inte finnas i dag.
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är redo att inleda EU-anslutningsförhandlingar. Om landet ska fortsätta på den demokratiska vägen kommer det emellertid att behöva vår hjälp och solidaritet, precis som Grekland gjorde nyligen. Jag respekterar fullständigt varje medlemsstats vetorätt när det gäller att godta nya medlemsstater. Jag vill dock uppmana de grekiska ledamöterna att visa god vilja och inte bara stödja betänkandet, utan även ändringsförslaget om att hänvisningen till makedonska i texten som ett av de officiella språken ska återinföras.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Redan i landsrapporten från februari förra året fick f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens insatser när det gäller den europeiska integrationen stort beröm. I Europaparlamentets relevanta beslut uppmanade vi än en gång parterna att lösa namntvisten och efterlyste ett omedelbart inledande av anslutningsförhandlingar. Jag anser att det är oacceptabelt, och rent ut sagt skandalöst, att inga betydande framsteg har gjorts i det här avseendet heller. Detta undergräver EU:s trovärdighet. Såväl EU som det ungerska ordförandeskapet har Balkanländernas anslutning, inklusive Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, bland sina prioriteringar. Jag uppmanar parlamentet, rådet och kommissionen att, oavsett landets namn, ge sitt stöd åt att Makedoniens anslutningsförhandlingar inleds så snart som möjligt.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Herr talman! Jag håller med dem som påpekar att detta är ett ömsesidigt ansvar. EU och Europeiska rådet gör fel när de fortsätter att dra fötterna efter sig när det gäller anslutningsförhandlingarna, vilket innebär att vi förnekar oss själva ett av våra viktigaste verktyg, det vill säga en stabilisering av regionen, och det makedonska ledarskapet gör fel i att tro att om anslutningsförhandlingarna inte inleds behöver landet inte heller fortsätta med de reformer som minister Enikő Győri och kommissionsledamot Štefan Füle talade om. När det gäller namnfrågan måste jag säga att jag, som centraleuropé och ungrare, anser att tvisten mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är fullständigt absurd. Jag anser att båda parters oflexibla hållning är oacceptabel. Jag undrar hur EU skulle ha reagerat om till exempel Ungern hade motsatt sig Rumäniens anslutning 2007. Det fanns inte den allra minsta risk för att detta skulle ske i Ungern, och därför uppmanar jag båda parter att visa lite självbehärskning.
Katarína Neveďalová
(SK) Herr talman! Det kan inte förnekas att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har gjort avsevärda framsteg under det senaste året. Det finns emellertid fortfarande utrymme för förbättringar på viktiga områden. Enligt min åsikt är de viktigaste kraven att garantera rättsväsendets oberoende, yttrandefrihet i medierna, ett starkare civilt samhälle och en bättre politisk dialog.
Ombudsmannens kontor hade betydligt mer arbete under det senaste året, men antalet rekommendationer från ombudsmannen som godtogs av den offentliga förvaltningen minskade däremot. Jag instämmer därför i kommissionens åsikt att ombudsmannens ställning måste stärkas.
Jag välkomnar dock framstegen med att förbättra skyddet av minoriteterna och de kulturella rättigheterna. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har betydligt minskat antalet romer som inte har identitetshandlingar. Tyvärr är romernas levnadsförhållanden fortfarande usla och de utsätts fortfarande för diskriminering. Som vi vet är detta dock en fråga som inte bara gäller f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Romernas situation visar oss alla att detta är ett problem som rör hela Europa.
Trots problemen är f.d. jugoslaviska republiken Makedonien fortfarande ett stabilt land i regionen som har goda förbindelser med grannstaterna och jag anser att det är på god väg mot EU.
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har länge velat ansluta sig till EU. Enligt den tillgängliga informationen är landet nu redo att inleda anslutningsförhandlingar eftersom det har uppfyllt de nödvändiga politiska kriterierna på ett tillfredsställande sätt och gör framsteg i reformen av den offentliga förvaltningen, rättsväsendet och polisen. Det politiska systemet förefaller vara stabilt, de politiska partierna kommunicerar med varandra och minoriteternas ställning har också förbättrats. Det finns fortfarande vissa reservationer när det gäller rättsväsendets oberoende, korruptionsbekämpningen och yttrandefriheten i medierna, och alla dessa faktorer har en negativ inverkan på affärsmiljön och inflödet av utländskt kapital.
Landet har emellertid gjort framsteg i arbetet med att harmonisera lagstiftning och politik, särskilt fri rörlighet för varor, lagen om handelsbolag och finansiella tjänster, och även inom området rättvisa, frihet och säkerhet. Jag är därför säker på att medborgarna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien nu med rätta förväntar sig att det fria Europa kommer att välkomna dem som vänner. Låt oss ha förtroendet att öppna EU:s dörrar för dem.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Herr talman! Här i parlamentet stöder vi alla f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens EU-perspektiv. Vi - och särskilt alla grekiska ledamöter - vill även lösa den långvariga tvisten om landets namn.
Det finns två mål som per definition är nära sammankopplade, men som inte löper parallellt. Herr kommissionsledamot, tror du att dessa två sammankopplade mål kommer att uppnås om vi i morgon ger vårt stöd åt ett omedelbart inledande av anslutningsförhandlingar mellan Makedonien och EU? Jag kan försäkra dig om att det kommer att bli exakt tvärtom. Vi kommer att ge Nikola Gruevskis regering anledning att bli ännu mer omedgörlig och därigenom förlänga dödläget i förhandlingarna om namnfrågan, vilket i sin tur leder till en frysning av landets anslutningsutsikter.
Om vi antar det här betänkandet i morgon kommer vi att sända fel budskap, föra fel politik och göra fel drag, och därför kommer jag att rösta emot det i morgon.
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Precis som Hannes Swoboda vill jag göra en jämförelse mellan Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Båda länderna uppvisar exemplariska resultat i minoritetsfrågan. Minoriteterna i båda länderna är alla företrädda i regeringen, vilket inte är fallet i de flesta EU-medlemsstaterna. Det finns dock en skillnad. I Kroatien har oppositionen i stort sett intagit en positiv hållning. I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har den socialistiska oppositionen använt en brutal blockeringstaktik. Jag beklagar att vissa kolleger i dag har låtit sig bli utnyttjade som verktyg för den socialistiska oppositionen under valkampanjen.
Štefan Füle
Herr talman! Såsom förklaras i det resolutionsförslag som vi diskuterar i dag och i kommissionens framstegsrapport från november 2010 har landet uppfyllt de politiska kriterierna på ett tillfredsställande sätt. Men det måste upprätthålla drivkraften i reformprocessen på alla områden. Det är verkligen en mycket viktig fråga. Som debatten har visat är vi alla eniga på den viktiga punkten.
Som jag redan har sagt befinner sig landet i ett känsligt läge. Det måste fortsätta på vägen mot Europa när den övriga regionen går framåt. Landets ledarskap måste inrikta sig på framtiden till fördel för alla medborgare. De kommer att ha vårt fullständiga stöd i denna strävan.
Jag vill bara påpeka ännu en sak som jag anser vara viktig för det land vi diskuterar och för hela regionen. Det är inte första gången som vi har sett att ett parti som är företrätt i ett parlament har lämnat parlamentet i sticket och bojkottat dess arbete. Enligt min personliga åsikt är detta oacceptabelt. Jag anser att alla aspirant- och kandidatländer måste stärka sina demokratiska institutioner, inte undergräva dem. De måste inse att demokratin måste utövas inom de demokratiska institutionerna, inte utanför.
Jag hoppas innerligt att ni tillsammans med mig vill sända ett starkt budskap till länderna i regionen om att de politiska partierna, vare sig de står till höger eller vänster, måste utnyttja den integrerande kraften i processen och arbeta tillsammans med den europeiska agendan, inte ta med sina argument ut på gatorna.
Enikő Győri
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill ta upp en aspekt, namnfrågan, och börja med att säga att jag känner djupt med ledamöternas missnöjdhet och till och med ilska över den här frågan. Det finns inget värre än en situation där vi slingrar oss undan en fråga och att vi, trots att landet når de önskade resultaten, inte kan erkänna detta. Jag måste säga att jag anser att upprätthållande av goda grannförbindelser är en helt central fråga, och utvidgningen är endast möjlig på så sätt. Ett led i detta bör vara att parterna lyckas enas om en ömsesidigt godtagbar lösning genom förhandlingar under FN:s överinseende.
Rådet välkomnar den pågående högnivådialogen och ser fram emot de resultat som den kan ge. För närvarande riktas hela uppmärksamheten mot det pågående målet i Internationella domstolen, där hela den muntliga bevisföringen lades fram den 21-30 mars. Det slutliga beslutet väntas i september 2011. Det faktum att namnfrågan fortfarande är olöst och fördröjningen i de hittills misslyckade förhandlingarna, får emellertid inte utnyttjas som en förevändning av landet för att dra ned på reformtakten. Det ungerska ordförandeskapet förde djupgående bilaterala förhandlingar med de berörda parterna innan dess ordförandeskap inleddes och uppmanade dem då att finna en lösning. Det är parterna som måste finna denna lösning. Även om alla andra naturligtvis är fria att hjälpa till så beror det i slutändan ändå på dem.
Vi uppmuntrar därför kontinuerligt dialogen och sökandet efter en lösning. Jag skulle bli djupt besviken om vi inte lyckades göra framsteg i den här frågan under det ungerska ordförandeskapet. Som jag har nämnt är skälet till detta inte bara f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utan hela regionen, EU:s förstuga, och det är dags att regionen inte bara fungerar som en förstuga, utan blir en integrerad del av EU. Det skulle vara viktigt om vi äntligen kunde göra framsteg. Tack så mycket, herr talman.
Talmannen
Jag har mottagit ett resolutionsförslag, som ingetts i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
George Becali
Jag är både glad och ledsen över att vi håller den här debatten i dag. Jag tycker att det är tråkigt eftersom det redan har gått sex år sedan rådet beviljade f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland utan att något datum har satts för inledandet av förhandlingarna, trots de framsteg som gjorts.
När jag läser Kristian Vigenins betänkande känner jag igen många av de krav som ställdes på mitt land, Rumänien, under föranslutningsperioden. Men trots f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens snabba svar på dessa krav konstaterar jag att vi inte har gjort några framsteg när det gäller inledandet av förhandlingar. Jag anser att landets resa mot EU-medlemskap tar alldeles för lång tid och vi vill inte att människorna i landet en vacker dag ska förlora optimismen och hoppet.
Jag håller med vår föredragande när han uppmanar kommissionen, rådet och den vice ordföranden/höga representanten att inleda arbetet med en allmänt tillämplig medlingsmekanism för att lösa bilaterala frågor, inklusive tvisten med Grekland om landets namn. Detta är ett viktigt test, inte bara för utrikespolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande, utan även för unionens förmåga att lösa tvister vid dess gränser.
Jiří Havel
Den senaste framstegsrapporten om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är varken värre eller bättre än de tidigare. Vi vet emellertid alla att det inte är innehållet i dessa rapporter som är det främsta hindret för att påbörja anslutningsförhandlingar. Hindret är namnkonflikten med Grekland. Annars skulle samtalen redan ha inletts. EU måste därför spela en mer beslutsam roll, kanske rentav en avgörande roll, för att lösa konflikten. Efter närmare tjugo års fruktlösa försök att hitta en utväg är det nu helt rätt läge att diskutera kommande etapper, däribland möjliga förändringar i förhandlingsupplägget. Kommissionen bör lägga fram alternativa förslag i den riktningen. Genom vår utdragna passivitet har vi alla bidragit till att hela landet går en osäker framtid till mötes, trots att det rör sig om ett land som ännu efter så många år rapporterar till EU. Vi måste också få ett slut på parlamentets, kommissionens och rådets förhalande av processen att påbörja anslutningsförhandlingarna. Den ”dialog mellan döva” som parlamentet och kommissionen för med rådet är det ingen som tar på allvar. Det beror på att den undergräver EU:s trovärdighet i stort. Låt oss inte lura oss själva - stödet för en EU-anslutning är fortfarande starkt i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Det har emellertid minskat påtagligt över tid. Det finns gränser för befolkningens tålamod i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, både bland makedonier och bland albaner, om än av olika skäl.
